# Europos Sąjungos L 59/2016

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 59 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 59 metai2016m. kovo 4d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 59

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

59 metai2016m. kovo 4d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2014 m. spalio 1 d. Komisijos sprendimas (ES) 2016/286 dėl valstybės pagalbos Nr. SA.20867 (12/C) (ex 12/NN), kurią Italija suteikė įmonei Carbosulcis S.p.A.
  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 6836)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2014 m. spalio 15 d. Komisijos sprendimas (ES) 2016/287 dėl valstybės pagalbos Nr. SA.26500 (2012/C) (ex 2011/NN, ex CP 227/2008), kurią Vokietija suteikė Flughafen Altenburg-Nobitz GmbH ir Ryanair Ltd.

  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 7369)

   (
  1
  ) | 22 |
| | * | 2015 m. kovo 27 d. Komisijos sprendimas (ES) 2016/288 dėl valstybės pagalbos SA.34775 (13/C) (ex 12/NN), kurią suteikė Jungtinė Karalystė. Nerūdinių medžiagų mokestis
  (pranešta dokumentu Nr. C(2015) 2141)

   (
  1
  ) | 87 |
| | * | 2015 m. birželio 8 d. Komisijos sprendimas (ES) 2016/289 dėl valstybės pagalbos SA.37792 (2014/C) (ex 2013/N) kurią Slovėnija ketina suteikti įmonių grupei Cimos Group
  (pranešta dokumentu Nr. C(2015) 3770)

   (
  1
  ) | 168 |
| | * | 2015 m. gruodžio 16 d. Komisijos sprendimas (ES) 2016/290 dėl Verband der deutschen Milchwirtschaft e. V. pagal Pieno ir riebalų įstatymą įgyvendintų pagalbos priemonių Nr. SA.35484 (2013/C) (ex SA.35484 (2012/NN))
  (pranešta dokumentu Nr. C(2015) 9052) | 194 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

SPRENDIMAI

*

2014 m. spalio 1 d. Komisijos sprendimas (ES) 2016/286 dėl valstybės pagalbos Nr. SA.20867 (12/C) (ex 12/NN), kurią Italija suteikė įmonei Carbosulcis S.p.A.
  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 6836)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 6836)

1

1

*

2014 m. spalio 15 d. Komisijos sprendimas (ES) 2016/287 dėl valstybės pagalbos Nr. SA.26500 (2012/C) (ex 2011/NN, ex CP 227/2008), kurią Vokietija suteikė Flughafen Altenburg-Nobitz GmbH ir Ryanair Ltd.

  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 7369)

   (
  1
  )

Flughafen Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair Ltd.

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 7369)

1

22

*

2015 m. kovo 27 d. Komisijos sprendimas (ES) 2016/288 dėl valstybės pagalbos SA.34775 (13/C) (ex 12/NN), kurią suteikė Jungtinė Karalystė. Nerūdinių medžiagų mokestis
  (pranešta dokumentu Nr. C(2015) 2141)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2015) 2141)

1

87

*

2015 m. birželio 8 d. Komisijos sprendimas (ES) 2016/289 dėl valstybės pagalbos SA.37792 (2014/C) (ex 2013/N) kurią Slovėnija ketina suteikti įmonių grupei Cimos Group
  (pranešta dokumentu Nr. C(2015) 3770)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2015) 3770)

1

168

*

2015 m. gruodžio 16 d. Komisijos sprendimas (ES) 2016/290 dėl Verband der deutschen Milchwirtschaft e. V. pagal Pieno ir riebalų įstatymą įgyvendintų pagalbos priemonių Nr. SA.35484 (2013/C) (ex SA.35484 (2012/NN))
  (pranešta dokumentu Nr. C(2015) 9052)

Verband der deutschen Milchwirtschaft e. V.

(pranešta dokumentu Nr. C(2015) 9052)

194

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

SPRENDIMAI

| 2016 3 4 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 59/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 3 4

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 59/1

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2016/286

2014 m. spalio 1 d.

dėl valstybės pagalbos Nr. SA.20867 (12/C) (ex 12/NN), kurią Italija suteikė įmonei „Carbosulcis S.p.A.“

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 6836)

(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

atsižvelgdama į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies e punktą,

atsižvelgdama į 2010 m. gruodžio 10 d. Tarybos sprendimą 2010/787/ES dėl valstybės pagalbos nekonkurencingų anglių kasyklų uždarymui palengvinti (1),

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (2) ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | gavusi skundą, Komisija sužinojo, kad pagal Įstatymo Nr. 80/2005 dėl skubių priemonių įgyvendinant ekonominės, socialinės ir teritorinės plėtros veiksmų planą (3) 11 straipsnio 14 dalį Italija suteikė valstybės pagalbą kasybos įmonei „Carbosulcis S.p.A.“ subsidijuoti. 2006 m. rugsėjo 6 d. raštu (ir 2006 m. gruodžio 22 d. priminimu) Komisija paprašė papildomos informacijos; ji suteikta 2007 m. sausio 25 d. raštu. 2007 m. birželio 22 d. ir liepos 27 d. raštais Komisija paprašė išsamesnės informacijos; ji suteikta dviem 2007 m. spalio 15 d. raštais. 2007 m. lapkričio 28 d. Italija taip pat pateikė informacijos. |
| --- | --- |

(1)

gavusi skundą, Komisija sužinojo, kad pagal Įstatymo Nr. 80/2005 dėl skubių priemonių įgyvendinant ekonominės, socialinės ir teritorinės plėtros veiksmų planą (3) 11 straipsnio 14 dalį Italija suteikė valstybės pagalbą kasybos įmonei „Carbosulcis S.p.A.“ subsidijuoti. 2006 m. rugsėjo 6 d. raštu (ir 2006 m. gruodžio 22 d. priminimu) Komisija paprašė papildomos informacijos; ji suteikta 2007 m. sausio 25 d. raštu. 2007 m. birželio 22 d. ir liepos 27 d. raštais Komisija paprašė išsamesnės informacijos; ji suteikta dviem 2007 m. spalio 15 d. raštais. 2007 m. lapkričio 28 d. Italija taip pat pateikė informacijos.

3

| (2) | 2008 m. rugsėjo 8 d. ir 2009 m. birželio 17 d. raštais (ir 2009 m. spalio 6 d. bei 2010 m. sausio 21 d. išsiųstais priminimais) Komisija paprašė išsamesnio paaiškinimo; jis pateiktas atitinkamai 2008 m. lapkričio 3 d. ir 2010 m. gegužės 6 d. raštais. |
| --- | --- |

(2)

2008 m. rugsėjo 8 d. ir 2009 m. birželio 17 d. raštais (ir 2009 m. spalio 6 d. bei 2010 m. sausio 21 d. išsiųstais priminimais) Komisija paprašė išsamesnio paaiškinimo; jis pateiktas atitinkamai 2008 m. lapkričio 3 d. ir 2010 m. gegužės 6 d. raštais.

| (3) | 2010 m. rugsėjo 19 d. ir 2011 m. kovo 30 d. įvyko susitikimai su Italijos valdžios institucijomis. |
| --- | --- |

(3)

2010 m. rugsėjo 19 d. ir 2011 m. kovo 30 d. įvyko susitikimai su Italijos valdžios institucijomis.

| (4) | 2010 m. spalio 21 d. e. raštu Komisija paprašė papildomos informacijos; ji suteikta 2010 m. lapkričio 18 ir 23 d. ir 2011 m. gegužės 10 d. raštais. |
| --- | --- |

(4)

2010 m. spalio 21 d. e. raštu Komisija paprašė papildomos informacijos; ji suteikta 2010 m. lapkričio 18 ir 23 d. ir 2011 m. gegužės 10 d. raštais.

| (5) | 2012 m. lapkričio 20 d. raštu Komisija pranešė Italijai apie savo sprendimą pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl įmonei „Carbosulcis“ suteiktos pagalbos. |
| --- | --- |

(5)

2012 m. lapkričio 20 d. raštu Komisija pranešė Italijai apie savo sprendimą pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl įmonei „Carbosulcis“ suteiktos pagalbos.

| (6) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (4). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl pagalbos priemonės. |
| --- | --- |

(6)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (4). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl pagalbos priemonės.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

4

| (7) | Italija pateikė savo pastabas 2012 m. gruodžio 21 d. raštu. Vienintelės Komisijos gautos trečiosios šalies pastabos – įmonės „Carbosulcis“ darbuotojų pastabos. 2013 m. kovo 18 d. raštu Komisija perdavė trečiųjų šalių pastabas Italijai, suteikdama galimybę į jas atsakyti; atsakymo į pastabas negauta. |
| --- | --- |

(7)

Italija pateikė savo pastabas 2012 m. gruodžio 21 d. raštu. Vienintelės Komisijos gautos trečiosios šalies pastabos – įmonės „Carbosulcis“ darbuotojų pastabos. 2013 m. kovo 18 d. raštu Komisija perdavė trečiųjų šalių pastabas Italijai, suteikdama galimybę į jas atsakyti; atsakymo į pastabas negauta.

| (8) | 2013 m. įvyko keletas Komisijos ir Italijos valdžios institucijų susitikimų ir keletą kartų keistasi informacija; galiausiai 2014 m. balandžio 9 d. raštu Italija pagal Tarybos sprendimą pateikė galutinį kasyklos uždarymo planą (toliau – uždarymo planas arba planas). Planas iš dalies pakeistas 2014 m. liepos 17 d. |
| --- | --- |

(8)

2013 m. įvyko keletas Komisijos ir Italijos valdžios institucijų susitikimų ir keletą kartų keistasi informacija; galiausiai 2014 m. balandžio 9 d. raštu Italija pagal Tarybos sprendimą pateikė galutinį kasyklos uždarymo planą (toliau – uždarymo planas arba planas). Planas iš dalies pakeistas 2014 m. liepos 17 d.

| (9) | Italijos valdžios institucijos pabrėžė sprendimo dėl pagalbos, iš kurios ketinama finansuoti neatšaukiamą, laipsnišką ir gerai organizuotą įmonės „Carbosulcis“ eksploatuojamos kasyklos „Nuraxi Figus“ veiklos nutraukimą (toliau – pagalbos priemonė arba priemonė) skubumą. Iš tikrųjų uždarymo planą reikia įgyvendinti skubiai, nes reikia užtikrinti, kad uždarymas būtų kontroliuojamas ir saugus, kartu būtų sumažinta regione jau kurį laiką tvyranti socialinė įtampa. Todėl pagal šį sprendimą tik vertinama 8 dalyje aprašyta pagalbos priemonė. |
| --- | --- |

(9)

Italijos valdžios institucijos pabrėžė sprendimo dėl pagalbos, iš kurios ketinama finansuoti neatšaukiamą, laipsnišką ir gerai organizuotą įmonės „Carbosulcis“ eksploatuojamos kasyklos „Nuraxi Figus“ veiklos nutraukimą (toliau – pagalbos priemonė arba priemonė) skubumą. Iš tikrųjų uždarymo planą reikia įgyvendinti skubiai, nes reikia užtikrinti, kad uždarymas būtų kontroliuojamas ir saugus, kartu būtų sumažinta regione jau kurį laiką tvyranti socialinė įtampa. Todėl pagal šį sprendimą tik vertinama 8 dalyje aprašyta pagalbos priemonė.

| (10) | 2014 m. rugsėjo 2 d. Italija atsisakė SESV 342 straipsnyje, taikomame kartu su Reglamento Nr. 1 (5) 3 straipsniu, jai suteiktų teisių į tai, kad sprendimas būtų priimtas italų kalba, ir sutiko, kad sprendimas būtų priimtas anglų kalba. |
| --- | --- |

(10)

2014 m. rugsėjo 2 d. Italija atsisakė SESV 342 straipsnyje, taikomame kartu su Reglamento Nr. 1 (5) 3 straipsniu, jai suteiktų teisių į tai, kad sprendimas būtų priimtas italų kalba, ir sutiko, kad sprendimas būtų priimtas anglų kalba.

5

2.   IŠSAMUS UŽDARYMO PLANO APIBŪDINIMAS

IŠSAMUS UŽDARYMO PLANO APIBŪDINIMAS

| (11) | Įmonė „Carbosulcis“ yra vienintelė Italijos įmonė, eksploatuojanti antracito išteklius, išgaunamus kasykloje „Nuraxi Figus“, Sardinijos Sulčio Iglezientės regione. Kasykla „Nuraxi Figus“ yra vienintelė veikianti anglių kasykla ir vienintelis anglių baseinas Italijoje. Ją sudaro vienas anglių gavybos padalinys. Įmonės išgaunami produktai gali būti parduodami tik vidaus rinkoje elektros energijai gaminti (6). Visą įmonės „Carbosulcis“ produkciją nuperka gretima Portovezmės šiluminė elektrinė. Sulčio anglių vidutinė grynoji šilumingumo vertė yra 5 100 kcal/kg, vidutinis sudėtyje esančios sieros kiekis – 6,5 %, o vidutinis pelenų kiekis – 15 % Todėl anglys yra žemos kokybės, jų šilumingumo vertė maža. |
| --- | --- |

(11)

Įmonė „Carbosulcis“ yra vienintelė Italijos įmonė, eksploatuojanti antracito išteklius, išgaunamus kasykloje „Nuraxi Figus“, Sardinijos Sulčio Iglezientės regione. Kasykla „Nuraxi Figus“ yra vienintelė veikianti anglių kasykla ir vienintelis anglių baseinas Italijoje. Ją sudaro vienas anglių gavybos padalinys. Įmonės išgaunami produktai gali būti parduodami tik vidaus rinkoje elektros energijai gaminti (6). Visą įmonės „Carbosulcis“ produkciją nuperka gretima Portovezmės šiluminė elektrinė. Sulčio anglių vidutinė grynoji šilumingumo vertė yra 5 100 kcal/kg, vidutinis sudėtyje esančios sieros kiekis – 6,5 %, o vidutinis pelenų kiekis – 15 % Todėl anglys yra žemos kokybės, jų šilumingumo vertė maža.

6

| (12) | Iš pradžių kasykla laikyta kompleksinio projekto, pagal kurį ketinta išgauti anglis ir gaminti elektrą naujoje planuojamoje statyti anglimis kūrenamoje elektrinėje, dalimi, tačiau projekto įgyvendinimas vėlavo. Nuo 1996 m. kasykla buvo eksploatuojama laikinai, laukiant, kad Sardinijos regionas suteiktų kompleksinę koncesiją, kuri taip niekada ir nebuvo suteikta. |
| --- | --- |

(12)

Iš pradžių kasykla laikyta kompleksinio projekto, pagal kurį ketinta išgauti anglis ir gaminti elektrą naujoje planuojamoje statyti anglimis kūrenamoje elektrinėje, dalimi, tačiau projekto įgyvendinimas vėlavo. Nuo 1996 m. kasykla buvo eksploatuojama laikinai, laukiant, kad Sardinijos regionas suteiktų kompleksinę koncesiją, kuri taip niekada ir nebuvo suteikta.

| (13) | Pasak Italijos valdžios institucijų, Italija nusprendė galutinai atsisakyti pradinio kompleksinio projekto idėjos ir uždaryti kasyklą, laikydamasi uždarymo plano.] Nuo 2011 m. sausio 1 d. veikla kasykloje buvo iš esmės apribota ir toliau buvo vykdoma tik minimali gavyba ir įrenginių saugumui užtikrinti reikalingi priežiūros darbai. Šia veikla rengiamasi įgyvendinti uždarymo planą. Pagal uždarymo planą numatyta subsidijuojamą anglių kasybos veiklą nutraukti iki 2018 m. pabaigos, o kasyklos eksploatavimo nutraukimo saugumo priemones baigti įgyvendinti iki 2027 m. pabaigos. |
| --- | --- |

(13)

Pasak Italijos valdžios institucijų, Italija nusprendė galutinai atsisakyti pradinio kompleksinio projekto idėjos ir uždaryti kasyklą, laikydamasi uždarymo plano.] Nuo 2011 m. sausio 1 d. veikla kasykloje buvo iš esmės apribota ir toliau buvo vykdoma tik minimali gavyba ir įrenginių saugumui užtikrinti reikalingi priežiūros darbai. Šia veikla rengiamasi įgyvendinti uždarymo planą. Pagal uždarymo planą numatyta subsidijuojamą anglių kasybos veiklą nutraukti iki 2018 m. pabaigos, o kasyklos eksploatavimo nutraukimo saugumo priemones baigti įgyvendinti iki 2027 m. pabaigos.

| (14) | Italija pabrėžė ypač nepalankią ekonominę ir socialinę Sulčio Iglezientės regiono padėtį – nedarbo lygis regione yra didesnis negu likusioje šalies dalyje. Įtarimai, kad kasykla gali būti uždaryta staiga, jau sukėlė didelę socialinę įtampą, kurios kulminacija tapo [protestai ir] demonstracijos. |
| --- | --- |

(14)

Italija pabrėžė ypač nepalankią ekonominę ir socialinę Sulčio Iglezientės regiono padėtį – nedarbo lygis regione yra didesnis negu likusioje šalies dalyje. Įtarimai, kad kasykla gali būti uždaryta staiga, jau sukėlė didelę socialinę įtampą, kurios kulminacija tapo [protestai ir] demonstracijos.

2.1.   Teisinis pagrindas ir pagalbą teikianti institucija

Teisinis pagrindas ir pagalbą teikianti institucija

| (15) | Pagalbos priemonės teisinis pagrindas yra Įstatymas Nr. 99/2009 ir 2013 m. gruodžio 20 d. Sardinijos autonominio regiono tarybos rezoliucija Nr. 53/75. Sardinijos regionas ir Ekonominės plėtros ministerija yra pagalbos priemonę teikiančios institucijos. |
| --- | --- |

(15)

Pagalbos priemonės teisinis pagrindas yra Įstatymas Nr. 99/2009 ir 2013 m. gruodžio 20 d. Sardinijos autonominio regiono tarybos rezoliucija Nr. 53/75. Sardinijos regionas ir Ekonominės plėtros ministerija yra pagalbos priemonę teikiančios institucijos.

2.2.   Uždarymo planas

Uždarymo planas

| (16) | Pagal uždarymo planą kasyklos eksploatavimą ketinama nutraukti trimis etapais: 1) užbaigti anglių kasybą iš W3 bloko pagal kasybos ilgais blokais (angl. longwall) metodą; sutvirtinti galerijas ir atlikti papildomus darbus, kad būtų užtikrintas nuolatinis požeminių darbo aikštelių saugumas; 2) teikti išėjimo į pensiją paskatas, blokus apdirbti pagal kasybos trumpais blokais (angl. shortwall) metodą; 3) užbaigti blokų apdirbimą, sumažinti gavybos mastą, patvirtinti tolesnes išėjimo į pensiją paskatas ir papildomas priemones, darbuotojams padedant susirasti naujas darbo vietas. |
| --- | --- |

(16)

Pagal uždarymo planą kasyklos eksploatavimą ketinama nutraukti trimis etapais: 1) užbaigti anglių kasybą iš W3 bloko pagal kasybos ilgais blokais (angl. longwall) metodą; sutvirtinti galerijas ir atlikti papildomus darbus, kad būtų užtikrintas nuolatinis požeminių darbo aikštelių saugumas; 2) teikti išėjimo į pensiją paskatas, blokus apdirbti pagal kasybos trumpais blokais (angl. shortwall) metodą; 3) užbaigti blokų apdirbimą, sumažinti gavybos mastą, patvirtinti tolesnes išėjimo į pensiją paskatas ir papildomas priemones, darbuotojams padedant susirasti naujas darbo vietas.

longwall

shortwall

| (17) | 2011 m. buvo išgauta 63 059 tonos prekybai skirtų anglių; 2018 m. tikimasi išgauti tik 30 000 tonų. |
| --- | --- |

(17)

2011 m. buvo išgauta 63 059 tonos prekybai skirtų anglių; 2018 m. tikimasi išgauti tik 30 000 tonų.

| (18) | Pagalbos priemonės tikslas yra palengvinti kasyklos uždarymą iki 2018 m. pabaigos ir padengti 2011–2018 m. eksploatuojant kasyklą patiriamus esamus gavybos nuostolius pagal Tarybos sprendime išdėstytas taisykles. Pagal priemonę taip pat ketinama padengti ypatingąsias išlaidas, patiriamas dėl visiško kasyklos uždarymo. |
| --- | --- |

(18)

Pagalbos priemonės tikslas yra palengvinti kasyklos uždarymą iki 2018 m. pabaigos ir padengti 2011–2018 m. eksploatuojant kasyklą patiriamus esamus gavybos nuostolius pagal Tarybos sprendime išdėstytas taisykles. Pagal priemonę taip pat ketinama padengti ypatingąsias išlaidas, patiriamas dėl visiško kasyklos uždarymo.

| (19) | Parengtame plane numatyta kasyklą uždaryti laipsniškai, socialiai tvariu būdu. Italija tvirtina, kad, laikantis tokios metodikos, anksčiausia galima kasyklos uždarymo data yra 2018 m. Darbuotojų skaičius bus laipsniškai sumažintas nuo 467 2011 m. iki 119 2018 m. Vyresnio amžiaus darbuotojai galės pasinaudoti išėjimo į pensiją paskatomis. Bus reikalingos papildomos priemonės, jaunesniems darbuotojams padedant susirasti naujas darbo vietas. |
| --- | --- |

(19)

Parengtame plane numatyta kasyklą uždaryti laipsniškai, socialiai tvariu būdu. Italija tvirtina, kad, laikantis tokios metodikos, anksčiausia galima kasyklos uždarymo data yra 2018 m. Darbuotojų skaičius bus laipsniškai sumažintas nuo 467 2011 m. iki 119 2018 m. Vyresnio amžiaus darbuotojai galės pasinaudoti išėjimo į pensiją paskatomis. Bus reikalingos papildomos priemonės, jaunesniems darbuotojams padedant susirasti naujas darbo vietas.

| (20) | 2018 m. pabaigoje likusieji darbuotojai bus reikalingi, kad atliktų saugumo ir aplinkos tvarkymo darbus – šie darbai bus pradėti užbaigus regioninį poveikio aplinkai tyrimą; numatoma, kad darbai tęsis iki 2027 m. Kai anglių kasyba baigsis, požeminė kasybos įranga bus išmontuota, o ištuštinti tuneliai bus užpildyti pelenais iš gretimos Portovezmės šiluminės elektrinės. |
| --- | --- |

(20)

2018 m. pabaigoje likusieji darbuotojai bus reikalingi, kad atliktų saugumo ir aplinkos tvarkymo darbus – šie darbai bus pradėti užbaigus regioninį poveikio aplinkai tyrimą; numatoma, kad darbai tęsis iki 2027 m. Kai anglių kasyba baigsis, požeminė kasybos įranga bus išmontuota, o ištuštinti tuneliai bus užpildyti pelenais iš gretimos Portovezmės šiluminės elektrinės.

| (21) | Darbuotojams, kurie įgyvendinant uždarymo planą neteks darbo anglių kasybos pramonėje, bus reikalingos naujos darbo vietos. Todėl plane numatyta priimti darbo politiką, pagal kurią ketinama padėti perkvalifikuoti darbuotojus ir palengvinti jų perėjimą į kitus sektorius. |
| --- | --- |

(21)

Darbuotojams, kurie įgyvendinant uždarymo planą neteks darbo anglių kasybos pramonėje, bus reikalingos naujos darbo vietos. Todėl plane numatyta priimti darbo politiką, pagal kurią ketinama padėti perkvalifikuoti darbuotojus ir palengvinti jų perėjimą į kitus sektorius.

| (22) | Tai, kiek laiko prireiks planui iki galo įgyvendinti po kasyklos uždarymo, priklausys nuo to, kiek užtruks požeminės įrangos išmontavimas. Įvertinta, kad tai truks daugiau kaip dvejus metus. |
| --- | --- |

(22)

Tai, kiek laiko prireiks planui iki galo įgyvendinti po kasyklos uždarymo, priklausys nuo to, kiek užtruks požeminės įrangos išmontavimas. Įvertinta, kad tai truks daugiau kaip dvejus metus.

| (23) | Darbų trukmė taip pat priklausys nuo to, kiek laiko truks tunelių sandarinimas užpildant juos pelenų dumblu iš Portovezmės šiluminės elektrinės. Apskaičiuota, kad šie darbai truks apie šešerius metus. |
| --- | --- |

(23)

Darbų trukmė taip pat priklausys nuo to, kiek laiko truks tunelių sandarinimas užpildant juos pelenų dumblu iš Portovezmės šiluminės elektrinės. Apskaičiuota, kad šie darbai truks apie šešerius metus.

| (24) | Taip pat bus atliekami antžeminės teritorijos aplinkos tvarkymo darbai. Šiuos darbus sudaro atliekų baseinų sandarinimas, vandens drenavimo sistemų įrengimas, vietinių rūšių augalų sodinimas. |
| --- | --- |

(24)

Taip pat bus atliekami antžeminės teritorijos aplinkos tvarkymo darbai. Šiuos darbus sudaro atliekų baseinų sandarinimas, vandens drenavimo sistemų įrengimas, vietinių rūšių augalų sodinimas.

2.3.   Tinkamos finansuoti išlaidos, pagalbos forma ir dydis

Tinkamos finansuoti išlaidos, pagalbos forma ir dydis

| (25) | Pagal priemonę numatyta suteikti pagalbą, iš kurios būtų padengtas teigiamas ketinamos uždaryti anglių kasyklos gavybos išlaidų ir pajamų skirtumas (gavybos nuostoliai). Pagalbą taip pat ketinama panaudoti kasyklos uždarymo išlaidoms, kurios nėra susijusios su esama gavyba, (ypatingosioms išlaidoms) padengti. Iš pagalbos, skirtos gavybos nuostoliams padengti, ketinama dengti 2011–2018 m. išlaidas. Pagalba baigsis 2018 m. nutraukus gavybą. |
| --- | --- |

(25)

Pagal priemonę numatyta suteikti pagalbą, iš kurios būtų padengtas teigiamas ketinamos uždaryti anglių kasyklos gavybos išlaidų ir pajamų skirtumas (gavybos nuostoliai). Pagalbą taip pat ketinama panaudoti kasyklos uždarymo išlaidoms, kurios nėra susijusios su esama gavyba, (ypatingosioms išlaidoms) padengti. Iš pagalbos, skirtos gavybos nuostoliams padengti, ketinama dengti 2011–2018 m. išlaidas. Pagalba baigsis 2018 m. nutraukus gavybą.

| (26) | Pagalbą siūloma suteikti kaip tiesioginę dotaciją. Pagalbą galima suskaidyti į šias dalis:






  a) | 213 126 607 mln. EUR jau suteikta pagalba ir pagalba, kuri bus suteikta 2011–2018 m. laikotarpiu gavybos nuostoliams padengti. Tinkamos finansuoti išlaidos, kurias galima įskaičiuoti, yra gavybos išlaidos: medžiagų sąnaudos (įskaitant energiją, nusidėvėjimą ir transporto išlaidas) ir personalo sąnaudos (jos išsamiau aptartos 1 priede), įskaitant finansines ir ekonomines (išlaidų) prognozes.

  1 lentelė | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | 2017 m. | 2018 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gavybos išlaidos | 61 761 625 | 62 253 732 | 40 516 662 | 36 714 704 | 27 313 944 | 24 753 204 | 17 686 600 | 15 207 600 |
| Pajamos | 4 582 000 | 12 912 702 | 6 251 329 | 4 709 016 | 3 474 216 | 2 898 428 | 3 951 360 | 1 481 760 |
| Gavybos išlaidų ir pajamų skirtumas | 57 179 625 | 49 341 030 | 34 265 333 | 32 005 689 | 23 839 729 | 21 854 776 | 13 735 240 | 13 725 840 |
| Pagalba pagal Tarybos sprendimo 3 straipsnį | 55 000 000 | 18 700 000 | 34 265 333 | 32 005 689 | 23 839 729 | 21 854 776 | 13 735 240 | 13 725 840 |

(26)

Pagalbą siūloma suteikti kaip tiesioginę dotaciją. Pagalbą galima suskaidyti į šias dalis:

a)

213 126 607 mln. EUR jau suteikta pagalba ir pagalba, kuri bus suteikta 2011–2018 m. laikotarpiu gavybos nuostoliams padengti. Tinkamos finansuoti išlaidos, kurias galima įskaičiuoti, yra gavybos išlaidos: medžiagų sąnaudos (įskaitant energiją, nusidėvėjimą ir transporto išlaidas) ir personalo sąnaudos (jos išsamiau aptartos 1 priede), įskaitant finansines ir ekonomines (išlaidų) prognozes.

1 lentelė

1 lentelė

2011 m.

2012 m.

2013 m.

2014 m.

2015 m.

2016 m.

2017 m.

2018 m.

Gavybos išlaidos

61 761 625

62 253 732

40 516 662

36 714 704

27 313 944

24 753 204

17 686 600

15 207 600

Pajamos

4 582 000

12 912 702

6 251 329

4 709 016

3 474 216

2 898 428

3 951 360

1 481 760

Gavybos išlaidų ir pajamų skirtumas

57 179 625

49 341 030

34 265 333

32 005 689

23 839 729

21 854 776

13 735 240

13 725 840

Pagalba pagal Tarybos sprendimo 3 straipsnį

55 000 000

18 700 000

34 265 333

32 005 689

23 839 729

21 854 776

13 735 240

13 725 840

| b) | Remiantis pagalbos priemone, pagalba, iš kurios ketinama dengti ypatingąsias išlaidas, bus reikalinga ir po 2018 m., iki 2027 m. Pagal pagalbos priemonę tiesiogines dotacijas siūloma išmokėti šių kategorijų ypatingosioms išlaidoms padengti: |
| --- | --- |

b)

Remiantis pagalbos priemone, pagalba, iš kurios ketinama dengti ypatingąsias išlaidas, bus reikalinga ir po 2018 m., iki 2027 m. Pagal pagalbos priemonę tiesiogines dotacijas siūloma išmokėti šių kategorijų ypatingosioms išlaidoms padengti:

i.   Su darbo netekusiais arba netenkančiais darbuotojais susijusios ypatingosios išlaidos.

Su darbo netekusiais arba netenkančiais darbuotojais susijusios ypatingosios išlaidos.

| (27) | Tarybos sprendimo priedo 1 punkto b papunktyje nurodytos išlaidos apima paskatas išeiti iš darbo: pagal planą darbuotojams, kurie išeina į pensiją, nors dar galėtų dirbti, ir darbuotojams, kurie nusprendžia imtis savo verslo arba dėl kitų priežasčių išeina iš darbo įmonėje, kai užbaigia perkvalifikavimo ir užimtumo programas, numatoma išmokėti dvejų metų dydžio atlyginimą. |
| --- | --- |

(27)

Tarybos sprendimo priedo 1 punkto b papunktyje nurodytos išlaidos apima paskatas išeiti iš darbo: pagal planą darbuotojams, kurie išeina į pensiją, nors dar galėtų dirbti, ir darbuotojams, kurie nusprendžia imtis savo verslo arba dėl kitų priežasčių išeina iš darbo įmonėje, kai užbaigia perkvalifikavimo ir užimtumo programas, numatoma išmokėti dvejų metų dydžio atlyginimą.

| (28) | Pagal pagalbos priemonę didžiausia šio pobūdžio pagalbos, siūlomos suteikti 2013–2027 m., suma sudarys 45,5 mln. EUR. Ši didžiausia suma susidarytų, jeigu visi pertekliniai darbuotojai, kurie negali likti savo darbo vietoje iki išėjimo į pensiją, pradėtų dirbti savarankiškai arba dėl kitų priežasčių išeitų iš darbo įmonėje. Jeigu visi pertekliniai darbuotojai būtų įdarbinti alternatyviose veiklos srityse, pagalba sudarytų 30 mln. EUR. |
| --- | --- |

(28)

Pagal pagalbos priemonę didžiausia šio pobūdžio pagalbos, siūlomos suteikti 2013–2027 m., suma sudarys 45,5 mln. EUR. Ši didžiausia suma susidarytų, jeigu visi pertekliniai darbuotojai, kurie negali likti savo darbo vietoje iki išėjimo į pensiją, pradėtų dirbti savarankiškai arba dėl kitų priežasčių išeitų iš darbo įmonėje. Jeigu visi pertekliniai darbuotojai būtų įdarbinti alternatyviose veiklos srityse, pagalba sudarytų 30 mln. EUR.

ii.   Išlaidos darbuotojų prisitaikymui prie naujų sąlygų, siekiant padėti jiems rasti darbą ne anglių pramonėje.

Išlaidos darbuotojų prisitaikymui prie naujų sąlygų, siekiant padėti jiems rasti darbą ne anglių pramonėje.

| (29) | Tarybos sprendimo priedo 1 punkto d papunktyje nurodytos išlaidos apima darbuotojų, kurie neteko arba neteks darbo anglių pramonėje, perkvalifikavimo išlaidas. |
| --- | --- |

(29)

Tarybos sprendimo priedo 1 punkto d papunktyje nurodytos išlaidos apima darbuotojų, kurie neteko arba neteks darbo anglių pramonėje, perkvalifikavimo išlaidas.

| (30) | Pagal vienų metų perkvalifikavimo programą tokie darbuotojai pirmiausia įgys galimybę įsidarbinti alternatyviose veiklos srityse – veiklos, kuri bus vykdoma įmonės „Carbosulcis“ veiklos vietoje, ir (arba) aplinkos tvarkymo veiklos, siekiant sutvarkyti buvusios kasyklos ir pramonines teritorijas, srityse. Kitais atvejais darbuotojai gali imtis savo verslo arba dėl kitų priežasčių išeiti iš darbo įmonėje ir gauti dvejų metų atlyginimo dydžio išeitines išmokas. Mokymo kursai bus rengiami:






  a) | 2016 m. (mokymo pajėgumas: 62 darbuotojai); |
| --- | --- | --- |

(30)

Pagal vienų metų perkvalifikavimo programą tokie darbuotojai pirmiausia įgys galimybę įsidarbinti alternatyviose veiklos srityse – veiklos, kuri bus vykdoma įmonės „Carbosulcis“ veiklos vietoje, ir (arba) aplinkos tvarkymo veiklos, siekiant sutvarkyti buvusios kasyklos ir pramonines teritorijas, srityse. Kitais atvejais darbuotojai gali imtis savo verslo arba dėl kitų priežasčių išeiti iš darbo įmonėje ir gauti dvejų metų atlyginimo dydžio išeitines išmokas. Mokymo kursai bus rengiami:

a)

2016 m. (mokymo pajėgumas: 62 darbuotojai);

| b) | 2019 m. (mokymo pajėgumas: 54 darbuotojai); |
| --- | --- |

b)

2019 m. (mokymo pajėgumas: 54 darbuotojai);

| c) | 2028 m. (mokymo pajėgumas: 35 darbuotojai). |
| --- | --- |

c)

2028 m. (mokymo pajėgumas: 35 darbuotojai).

| (31) | Numatoma, kad anglių pramonėje darbo neteksiančių darbuotojų mokymo išlaidos iš viso sudarys maždaug 11,5 mln. EUR. |
| --- | --- |

(31)

Numatoma, kad anglių pramonėje darbo neteksiančių darbuotojų mokymo išlaidos iš viso sudarys maždaug 11,5 mln. EUR.

| (32) | Į šias išlaidas įskaičiuoti darbuotojų atlyginimai per mokymo metus (iš viso apie 8,1 mln. EUR) ir mokymo išlaidos (maždaug 3,4 mln. EUR). |
| --- | --- |

(32)

Į šias išlaidas įskaičiuoti darbuotojų atlyginimai per mokymo metus (iš viso apie 8,1 mln. EUR) ir mokymo išlaidos (maždaug 3,4 mln. EUR).

iii.   Likutinės išlaidos, susidariusios dėl anglių pramonei taikomų specialių administracinių, teisinių ar mokestinių nuostatų.

Likutinės išlaidos, susidariusios dėl anglių pramonei taikomų specialių administracinių, teisinių ar mokestinių nuostatų.

| (33) | Tarybos sprendimo priedo 1 punkto f papunktyje nurodytos išlaidos apima koncesijos mokestį už kasyklos eksploatavimą 2019–2026 m., kuris iš viso sudaro apie 800 000 EUR. |
| --- | --- |

(33)

Tarybos sprendimo priedo 1 punkto f papunktyje nurodytos išlaidos apima koncesijos mokestį už kasyklos eksploatavimą 2019–2026 m., kuris iš viso sudaro apie 800 000 EUR.

iv.   Su anglių gavybos padalinių uždarymu susiję papildomi požeminiai saugumo darbai.

Su anglių gavybos padalinių uždarymu susiję papildomi požeminiai saugumo darbai.

| (34) | Kai gavyba kasykloje nebebus vykdoma, bus atliekami saugumo darbai, tokie, kaip įėjimo į kasyklą uždarymas arba kasybai anksčiau naudotų mechanizmų išvežimas. Pasak Italijos valdžios institucijų, uždarant kasyklą, esminės svarbos turi šie išsamūs saugumo reikalavimai: reikia išmontuoti požeminius mechanizmus, įrangą ir apsauginius prietaisus; kasyklą reikėtų vėdinti, kad būtų sumažintas kenksmingų dujų kiekis ir šios dujos būtų pašalintos; reikėtų prižiūrėti drenavimo siurblius; ištuštintus tunelius reikia užpildyti pelenais iš Portovezmės elektrinės. |
| --- | --- |

(34)

Kai gavyba kasykloje nebebus vykdoma, bus atliekami saugumo darbai, tokie, kaip įėjimo į kasyklą uždarymas arba kasybai anksčiau naudotų mechanizmų išvežimas. Pasak Italijos valdžios institucijų, uždarant kasyklą, esminės svarbos turi šie išsamūs saugumo reikalavimai: reikia išmontuoti požeminius mechanizmus, įrangą ir apsauginius prietaisus; kasyklą reikėtų vėdinti, kad būtų sumažintas kenksmingų dujų kiekis ir šios dujos būtų pašalintos; reikėtų prižiūrėti drenavimo siurblius; ištuštintus tunelius reikia užpildyti pelenais iš Portovezmės elektrinės.

| (35) | Italija pažymi, kad 2014–2026 m. prireiks dar 28 mln. EUR vienkartinėms išlaidoms, susijusioms su papildomais saugumo darbais, kuriuos reikia atlikti uždarant kasyklą, padengti. |
| --- | --- |

(35)

Italija pažymi, kad 2014–2026 m. prireiks dar 28 mln. EUR vienkartinėms išlaidoms, susijusioms su papildomais saugumo darbais, kuriuos reikia atlikti uždarant kasyklą, padengti.

| (36) | Per tuos metus, kuriais įranga bus išmontuojama, o ištuštinti tuneliai užpildomi pelenais, bus patiriama ne tik personalo, bet ir kitų, pvz., elektros energijos naudojimo vėdinimo ir siurbimo įrangai, paslaugų ir medžiagų, kurių reikia šiems darbams atlikti, pirkimo išlaidų. |
| --- | --- |

(36)

Per tuos metus, kuriais įranga bus išmontuojama, o ištuštinti tuneliai užpildomi pelenais, bus patiriama ne tik personalo, bet ir kitų, pvz., elektros energijos naudojimo vėdinimo ir siurbimo įrangai, paslaugų ir medžiagų, kurių reikia šiems darbams atlikti, pirkimo išlaidų.

| (37) | Pasak Italijos valdžios institucijų, įrangos išmontavimo iš požeminių aikštelių ir tunelių sandarinimo užpildant juos pelenais darbai negali prasidėti iki 2018 m., nes šiuo metu darbuotojai dirba ir įranga naudojama anglių kasybai. Prieš panaudojant pelenus tuneliams sandarinti taip pat reikės gauti leidimus. |
| --- | --- |

(37)

Pasak Italijos valdžios institucijų, įrangos išmontavimo iš požeminių aikštelių ir tunelių sandarinimo užpildant juos pelenais darbai negali prasidėti iki 2018 m., nes šiuo metu darbuotojai dirba ir įranga naudojama anglių kasybai. Prieš panaudojant pelenus tuneliams sandarinti taip pat reikės gauti leidimus.

| (38) | Tai, kiek laiko reikės planui iki galo įgyvendinti po kasyklos uždarymo, priklausys nuo to, kiek užtruks įrangos išmontavimas iš požeminių aikštelių. Įvertinta, kad tai truks daugiau kaip dvejus metus. Ši įranga, pvz., gali būti:






  a) | konvejerių juostos: reikia išmontuoti ir į paviršių iškelti apie penkis kilometrus juostų; |
| --- | --- | --- |

(38)

Tai, kiek laiko reikės planui iki galo įgyvendinti po kasyklos uždarymo, priklausys nuo to, kiek užtruks įrangos išmontavimas iš požeminių aikštelių. Įvertinta, kad tai truks daugiau kaip dvejus metus. Ši įranga, pvz., gali būti:

a)

konvejerių juostos: reikia išmontuoti ir į paviršių iškelti apie penkis kilometrus juostų;

| b) | vamzdynai: reikia išmontuoti ir į paviršių iškelti apie 30 km vamzdžių; |
| --- | --- |

b)

vamzdynai: reikia išmontuoti ir į paviršių iškelti apie 30 km vamzdžių;

| c) | elektros ir telefono linijos, kurios driekiasi dešimtis kilometrų, elektros pastotės, transformatoriai, grandinės pertraukikliai ir pan.; |
| --- | --- |

c)

elektros ir telefono linijos, kurios driekiasi dešimtis kilometrų, elektros pastotės, transformatoriai, grandinės pertraukikliai ir pan.;

| d) | tuneliuose vis dar laikoma sena įranga. |
| --- | --- |

d)

tuneliuose vis dar laikoma sena įranga.

| (39) | Plano įgyvendinimo trukmė taip pat priklausys nuo to, kiek laiko reikės tunelių sandarinimui užpildant juos pelenų dumblu iš Portovezmės šiluminės elektrinės. Tunelių užpildymo procesas bus padalytas į keletą toliau apibendrintų etapų. Tai:






  a) | senos nebereikalingos įrangos, tokios kaip nebenaudojami mechanizmai, elektros linijos, vamzdynai ir pan. išmontavimas; |
| --- | --- | --- |

(39)

Plano įgyvendinimo trukmė taip pat priklausys nuo to, kiek laiko reikės tunelių sandarinimui užpildant juos pelenų dumblu iš Portovezmės šiluminės elektrinės. Tunelių užpildymo procesas bus padalytas į keletą toliau apibendrintų etapų. Tai:

a)

senos nebereikalingos įrangos, tokios kaip nebenaudojami mechanizmai, elektros linijos, vamzdynai ir pan. išmontavimas;

| b) | pelenų ir vandens skiediniui siurbti reikalingos įrangos (vamzdynų, vožtuvų, slėgio mažinimo sistemų, garso sistemų ir slėgio stebėsenos sistemų) sumontavimas po žeme; |
| --- | --- |

b)

pelenų ir vandens skiediniui siurbti reikalingos įrangos (vamzdynų, vožtuvų, slėgio mažinimo sistemų, garso sistemų ir slėgio stebėsenos sistemų) sumontavimas po žeme;

| c) | sienų statyba dumblui sulaikyti ir atkarpoms, kurias ketinama užpildyti, atskirti; |
| --- | --- |

c)

sienų statyba dumblui sulaikyti ir atkarpoms, kurias ketinama užpildyti, atskirti;

| d) | vėdinimo trasos įrengimas, siekiant užtikrinti slėginį vėdinimą, kai įprastas vėdinimas, tunelį užpildžius, nutrūks; |
| --- | --- |

d)

vėdinimo trasos įrengimas, siekiant užtikrinti slėginį vėdinimą, kai įprastas vėdinimas, tunelį užpildžius, nutrūks;

| e) | skiedinio, kuris bus pilamas po žeme, maišymo ir siurbimo įrenginių paruošimas; |
| --- | --- |

e)

skiedinio, kuris bus pilamas po žeme, maišymo ir siurbimo įrenginių paruošimas;

| f) | kiekvienos tunelio atkarpos užpildymas, atkarpą paruošus; |
| --- | --- |

f)

kiekvienos tunelio atkarpos užpildymas, atkarpą paruošus;

| g) | dumblui išdžiuvus, kitos atkarpos paruošimas užpildymui. |
| --- | --- |

g)

dumblui išdžiuvus, kitos atkarpos paruošimas užpildymui.

| (40) | Preliminariai įvertinta, kad bus galima užpildyti apie 7 000 m. apie 20 m2 pjūvio tunelio. Taigi, į tunelį bus galima supilti apie 140 000 m3 dumblo. Dumblas bus pagamintas iš pelenų, gautų iš Portovezmės šiluminės elektrinės, sumaišius juos su tokiu kiekiu vandens, kad susidaręs mišinys būtų pakankamai skystas ir jį būtų galima siurbti. Medžiaga bus siurbiama po žeme tokiu tempu, kad per savaitę bus užpildoma viena apie 500 m3 atkarpa. Įrenginiu galima paruošti ne daugiau kaip apie 80 m3/h, taigi per vieną pamainą bus galima išsiurbti ne daugiau kaip tiek mišinio, kiek reikia vienai atkarpai užpildyti. Per kitas keturias darbo dienas vamzdynai bus traukiami atgal, siekiant pakeisti išpylimo vietą, atliekama paviršiuje esančios įrangos priežiūra ir atskiriamas dumblas, kurio reikės kitai tunelio atkarpai užpildyti. Vadinasi, kiekvieną darbo dieną po žeme bus galima perkelti vidutiniškai apie 100 m3 dumblo. Todėl įvertinta, kad tunelių sandarinimas užpildant juos pelenais truks apie šešerius metus:

  140 000 m3/100 m3 per darbo dieną = 1 400 darbo dienų = 6 metai. |
| --- | --- |

(40)

Preliminariai įvertinta, kad bus galima užpildyti apie 7 000 m. apie 20 m2 pjūvio tunelio. Taigi, į tunelį bus galima supilti apie 140 000 m3 dumblo. Dumblas bus pagamintas iš pelenų, gautų iš Portovezmės šiluminės elektrinės, sumaišius juos su tokiu kiekiu vandens, kad susidaręs mišinys būtų pakankamai skystas ir jį būtų galima siurbti. Medžiaga bus siurbiama po žeme tokiu tempu, kad per savaitę bus užpildoma viena apie 500 m3 atkarpa. Įrenginiu galima paruošti ne daugiau kaip apie 80 m3/h, taigi per vieną pamainą bus galima išsiurbti ne daugiau kaip tiek mišinio, kiek reikia vienai atkarpai užpildyti. Per kitas keturias darbo dienas vamzdynai bus traukiami atgal, siekiant pakeisti išpylimo vietą, atliekama paviršiuje esančios įrangos priežiūra ir atskiriamas dumblas, kurio reikės kitai tunelio atkarpai užpildyti. Vadinasi, kiekvieną darbo dieną po žeme bus galima perkelti vidutiniškai apie 100 m3 dumblo. Todėl įvertinta, kad tunelių sandarinimas užpildant juos pelenais truks apie šešerius metus:

2

3

3

3

3

140 000 m3/100 m3 per darbo dieną = 1 400 darbo dienų = 6 metai.

3

3

| (41) | Tunelių sandarinimas užpildant juos pelenais iš šiluminės elektrinės aplinkos apsaugos požiūriu turės šių pranašumų:






  a) | sumažės specialioms nepavojingoms atliekoms šalinti reikalingas lauko plotas; |
| --- | --- | --- |

(41)

Tunelių sandarinimas užpildant juos pelenais iš šiluminės elektrinės aplinkos apsaugos požiūriu turės šių pranašumų:

a)

sumažės specialioms nepavojingoms atliekoms šalinti reikalingas lauko plotas;

| b) | bus užkirstas kelias savaiminiam tunelių užsidegimui; |
| --- | --- |

b)

bus užkirstas kelias savaiminiam tunelių užsidegimui;

| c) | bus pakoreguotas kasykloje esančio vandens, su kuriuo liesis pelenai, rūgštingumas (vidutinis pelenų sudėtyje esantis CaO kiekis sudaro daugiau kaip 35 %); |
| --- | --- |

c)

bus pakoreguotas kasykloje esančio vandens, su kuriuo liesis pelenai, rūgštingumas (vidutinis pelenų sudėtyje esantis CaO kiekis sudaro daugiau kaip 35 %);

| d) | sumažės nusėdimo tikimybė. |
| --- | --- |

d)

sumažės nusėdimo tikimybė.

| (42) | Užpildant tunelius pelenais taip pat bus gauta pajamų, kurios padės sumažinti reikalingą pagalbą. Pajamos iš atliekų šalinimo jau įskaičiuotos ir atimtos iš reikalingos Tarybos sprendimo 4 straipsnyje nurodytos pagalbos sumos, kaip parodyta 2 priede. |
| --- | --- |

(42)

Užpildant tunelius pelenais taip pat bus gauta pajamų, kurios padės sumažinti reikalingą pagalbą. Pajamos iš atliekų šalinimo jau įskaičiuotos ir atimtos iš reikalingos Tarybos sprendimo 4 straipsnyje nurodytos pagalbos sumos, kaip parodyta 2 priede.

| (43) | Apskaičiuota, kad faktinės šios kategorijos išlaidos sudarys maždaug 40 mln. EUR. |
| --- | --- |

(43)

Apskaičiuota, kad faktinės šios kategorijos išlaidos sudarys maždaug 40 mln. EUR.

| (44) | Iš tunelių užpildymo pelenais, gautais iš šiluminės elektrinės, turėtų būti gauta maždaug 12 mln. EUR pajamų, todėl reikalinga Tarybos sprendimo priedo 1 punkto g papunktyje nurodyta pagalba sumažėtų iki maždaug 28 mln. EUR. |
| --- | --- |

(44)

Iš tunelių užpildymo pelenais, gautais iš šiluminės elektrinės, turėtų būti gauta maždaug 12 mln. EUR pajamų, todėl reikalinga Tarybos sprendimo priedo 1 punkto g papunktyje nurodyta pagalba sumažėtų iki maždaug 28 mln. EUR.

v.   Dėl kasybos padaryta žala, jei ji padaryta dėl uždarytų arba uždaromų anglių gavybos padalinių veiklos.

Dėl kasybos padaryta žala, jei ji padaryta dėl uždarytų arba uždaromų anglių gavybos padalinių veiklos.

| (45) | Antžeminių teritorijų aplinkos sutvarkymo darbus sudaro atliekų baseinų sandarinimas, uolienų atliekų sąvartynų ir visų kitų kasybos darbų paveiktų žemės plotų aplinkos sutvarkymas. |
| --- | --- |

(45)

Antžeminių teritorijų aplinkos sutvarkymo darbus sudaro atliekų baseinų sandarinimas, uolienų atliekų sąvartynų ir visų kitų kasybos darbų paveiktų žemės plotų aplinkos sutvarkymas.

| (46) | Aikšteles uždengiant ir pertvarkant, bus panaudotos inertinės anglių perdirbimo medžiagos, jas užpylus dirvožemio sluoksniu. |
| --- | --- |

(46)

Aikšteles uždengiant ir pertvarkant, bus panaudotos inertinės anglių perdirbimo medžiagos, jas užpylus dirvožemio sluoksniu.

| (47) | Užbaigus morfologinio aikštelių tvarkymo darbus, bus nutiestos drenavimo sistemos. |
| --- | --- |

(47)

Užbaigus morfologinio aikštelių tvarkymo darbus, bus nutiestos drenavimo sistemos.

| (48) | Dalį atkurtų aikštelių bus imta naudoti pramoniniais tikslais, pvz., jose bus pastatyti fotovoltiniai įrenginiai, dalyje aikštelių bus vėl atkurta natūrali aplinka – pasodinti vietinių rūšių augalai. |
| --- | --- |

(48)

Dalį atkurtų aikštelių bus imta naudoti pramoniniais tikslais, pvz., jose bus pastatyti fotovoltiniai įrenginiai, dalyje aikštelių bus vėl atkurta natūrali aplinka – pasodinti vietinių rūšių augalai.

| (49) | Kitus antžeminius darbus buvusios kasyklos vietoje sudarys esamo statybos paveldo remontas ir sutvirtinimas. |
| --- | --- |

(49)

Kitus antžeminius darbus buvusios kasyklos vietoje sudarys esamo statybos paveldo remontas ir sutvirtinimas.

| (50) | 2014–2026 m. Tarybos sprendimo priedo 1 punkto h papunktyje nurodyta pagalba sudarys maždaug 8,7 mln. EUR. |
| --- | --- |

(50)

2014–2026 m. Tarybos sprendimo priedo 1 punkto h papunktyje nurodyta pagalba sudarys maždaug 8,7 mln. EUR.

vi.   Išimtinis esminis turto nuvertėjimas, jei jo priežastis – anglių gavybos padalinių uždarymas.

Išimtinis esminis turto nuvertėjimas, jei jo priežastis – anglių gavybos padalinių uždarymas.

| (51) | Tarybos sprendimo priedo 1 punkto l papunktyje nurodytos išlaidos apima turto dalies, kurios pagal įprastas apskaitos taisykles nebūtų galima nurašyti, nusidėvėjimą dėl kasyklos uždarymo; įvertinta, kad šios išlaidos sudarytų 25,8 mln. EUR. |
| --- | --- |

(51)

Tarybos sprendimo priedo 1 punkto l papunktyje nurodytos išlaidos apima turto dalies, kurios pagal įprastas apskaitos taisykles nebūtų galima nurašyti, nusidėvėjimą dėl kasyklos uždarymo; įvertinta, kad šios išlaidos sudarytų 25,8 mln. EUR.

2.4.   Anglių gavybos poveikio aplinkai švelninimo priemonių planas

Anglių gavybos poveikio aplinkai švelninimo priemonių planas

| (52) | Italija parengė planą, pagal kurį būtų imtasi gavybos padalinio, kuriam teikiama uždarymo pagalba, vykdomos anglių gavybos poveikio aplinkai švelninimo priemonių. |
| --- | --- |

(52)

Italija parengė planą, pagal kurį būtų imtasi gavybos padalinio, kuriam teikiama uždarymo pagalba, vykdomos anglių gavybos poveikio aplinkai švelninimo priemonių.

| (53) | Anglių poveikio aplinkai švelninimo priemonių bus imtasi atsinaujinančiosios energijos ir anglių nusierinimo srityse. |
| --- | --- |

(53)

Anglių poveikio aplinkai švelninimo priemonių bus imtasi atsinaujinančiosios energijos ir anglių nusierinimo srityse.

| (54) | Pagal planą numatyta įgyvendinti du atsinaujinančiosios energijos projektus. Pirmąją atsinaujinančiosios energijos sistemą sudarys keturios vėjo jėgainės, kurių suminė galia bus 12 MW. Antrąją sistemą sudarys fotovoltinė elektrinė – ji užims apie 10 ha plotą, o jos suminė galia bus apie 4 MWp. Abi šios sistemos bus įrengtos kasyklos vietoje. |
| --- | --- |

(54)

Pagal planą numatyta įgyvendinti du atsinaujinančiosios energijos projektus. Pirmąją atsinaujinančiosios energijos sistemą sudarys keturios vėjo jėgainės, kurių suminė galia bus 12 MW. Antrąją sistemą sudarys fotovoltinė elektrinė – ji užims apie 10 ha plotą, o jos suminė galia bus apie 4 MWp. Abi šios sistemos bus įrengtos kasyklos vietoje.

| (55) | Įmonė „Carbosulcis“ turi sieros šalinimo iš anglių išplovimo būdu patentą. Šalutinis šio proceso produktas – huminės rūgštys, kurias galima naudoti žemės ūkyje. |
| --- | --- |

(55)

Įmonė „Carbosulcis“ turi sieros šalinimo iš anglių išplovimo būdu patentą. Šalutinis šio proceso produktas – huminės rūgštys, kurias galima naudoti žemės ūkyje.

| (56) | Taigi, Italija ketina imtis priemonių ir plėtoti – iš pradžių bandomuoju, o vėliau pramoniniu režimu – sieros šalinimo iš anglių procesą, per kurį susidaro huminės rūgštys. Jeigu proceso rezultatai bus tokie, kokių tikimasi, ir dar kasyklos laipsniško eksploatavimo nutraukimo laikotarpiu veiklos pelno marža bus teigiama, bus galima mažinti gretimai Portovezmės šiluminei elektrinei tiekiamų anglių sudėtyje esantį sieros kiekį. |
| --- | --- |

(56)

Taigi, Italija ketina imtis priemonių ir plėtoti – iš pradžių bandomuoju, o vėliau pramoniniu režimu – sieros šalinimo iš anglių procesą, per kurį susidaro huminės rūgštys. Jeigu proceso rezultatai bus tokie, kokių tikimasi, ir dar kasyklos laipsniško eksploatavimo nutraukimo laikotarpiu veiklos pelno marža bus teigiama, bus galima mažinti gretimai Portovezmės šiluminei elektrinei tiekiamų anglių sudėtyje esantį sieros kiekį.

| (57) | Pasak Italijos, kadangi vis dar tęsiasi pirminis projekto etapas, sieros šalinimo naudą aplinkai šiuo metu galima vertinti tik kokybiškai, o kiekybiškai jos įvertinti dar negalima, nes kiekybiniai rodikliai susiję su dviem veiksniais, kuriuos reikės įvertinti bandomuoju proceso etapu. Naudos aplinkai daugiausia būtų gauta dėl šių su didelio sieringumo anglimis susijusių veiksnių:






  a) | per išplovimo procesą anglių sudėtyje esančios sieros kiekis turėtų sumažėti apie 30 %, dėl to sumažės šiluminėje elektrinėje deginant anglis į atmosferą išskiriamas SOx; |
| --- | --- | --- |

(57)

Pasak Italijos, kadangi vis dar tęsiasi pirminis projekto etapas, sieros šalinimo naudą aplinkai šiuo metu galima vertinti tik kokybiškai, o kiekybiškai jos įvertinti dar negalima, nes kiekybiniai rodikliai susiję su dviem veiksniais, kuriuos reikės įvertinti bandomuoju proceso etapu. Naudos aplinkai daugiausia būtų gauta dėl šių su didelio sieringumo anglimis susijusių veiksnių:

a)

per išplovimo procesą anglių sudėtyje esančios sieros kiekis turėtų sumažėti apie 30 %, dėl to sumažės šiluminėje elektrinėje deginant anglis į atmosferą išskiriamas SOx;

| b) | per sieros šalinimo procesą gaunamą šalutinį produktą, humines rūgštis, galima panaudoti žemės ūkyje kaip trąšas ir dirvožemio gerinimo medžiagas. Anglių sekvestracija panaudojant dirvožemio organines medžiagas yra viena iš galimų poveikio klimato kaitai švelninimo priemonių – ja mažinamas į atmosferą išskiriamų į 2007 m. Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (angl. IPCC) sąrašą įtrauktų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis. |
| --- | --- |

b)

per sieros šalinimo procesą gaunamą šalutinį produktą, humines rūgštis, galima panaudoti žemės ūkyje kaip trąšas ir dirvožemio gerinimo medžiagas. Anglių sekvestracija panaudojant dirvožemio organines medžiagas yra viena iš galimų poveikio klimato kaitai švelninimo priemonių – ja mažinamas į atmosferą išskiriamų į 2007 m. Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (angl. IPCC) sąrašą įtrauktų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis.

| (58) | Pasak Italijos valdžios institucijų, kiekybinį šios veiklos indėlį švelninant anglių gavybos kasykloje „Nuraxi Figus“ poveikį aplinkai bus galima įvertinti, kai bus užbaigtas bandomasis įgyvendinimo etapas. |
| --- | --- |

(58)

Pasak Italijos valdžios institucijų, kiekybinį šios veiklos indėlį švelninant anglių gavybos kasykloje „Nuraxi Figus“ poveikį aplinkai bus galima įvertinti, kai bus užbaigtas bandomasis įgyvendinimo etapas.

3.   PRIEMONĖS ĮVERTINIMAS

PRIEMONĖS ĮVERTINIMAS

3.1.   valstybės pagalbos buvimas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį

valstybės pagalbos buvimas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį

| (59) | Priemonė pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį yra valstybės pagalba, jeigu atitinka visas šias sąlygas: a) priemone gavėjui suteikiamas ekonominis pranašumas, b) priemonę suteikia valstybė arba priemonė suteikiama iš valstybinių išteklių, c) priemonė yra atranki, d) priemone daroma įtaka tarpvalstybinei prekybai ir priemonė gali iškraipyti ES vidaus konkurenciją. |
| --- | --- |

(59)

Priemonė pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį yra valstybės pagalba, jeigu atitinka visas šias sąlygas: a) priemone gavėjui suteikiamas ekonominis pranašumas, b) priemonę suteikia valstybė arba priemonė suteikiama iš valstybinių išteklių, c) priemonė yra atranki, d) priemone daroma įtaka tarpvalstybinei prekybai ir priemonė gali iškraipyti ES vidaus konkurenciją.

| (60) | Įmonės palaikomos, kaip nurodyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, jeigu įgyja ekonominį pranašumą, kurio kitu atveju rinkos sąlygomis neįgytų. Įmonė „Carbosulcis“ yra vienintelė priemonės gavėja; įmonė gaus (ir jau gavo) pagalbą iš valstybės tiesiogiai pervestų valstybinių išteklių ir iš Sardinijos regiono biudžeto įmonės veiklos nuostoliams ir socialinėms bei saugumo išlaidoms padengti. Šia pagalba suteikiamas ekonominis pranašumas. Anglių rinka yra visiškai atvira konkurencijai. Todėl valstybės finansine pagalba sustiprinama pagalbos gavėjos padėtis, palyginti su jos ES konkurentais, gali būti daromas iškreipiamasis poveikis konkurencijai ir gali būti padaryta poveikio ES vidaus prekybai. |
| --- | --- |

(60)

Įmonės palaikomos, kaip nurodyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, jeigu įgyja ekonominį pranašumą, kurio kitu atveju rinkos sąlygomis neįgytų. Įmonė „Carbosulcis“ yra vienintelė priemonės gavėja; įmonė gaus (ir jau gavo) pagalbą iš valstybės tiesiogiai pervestų valstybinių išteklių ir iš Sardinijos regiono biudžeto įmonės veiklos nuostoliams ir socialinėms bei saugumo išlaidoms padengti. Šia pagalba suteikiamas ekonominis pranašumas. Anglių rinka yra visiškai atvira konkurencijai. Todėl valstybės finansine pagalba sustiprinama pagalbos gavėjos padėtis, palyginti su jos ES konkurentais, gali būti daromas iškreipiamasis poveikis konkurencijai ir gali būti padaryta poveikio ES vidaus prekybai.

| (61) | Taigi, Komisija daro išvadą, kad įmonei skirta priemonė pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(61)

Taigi, Komisija daro išvadą, kad įmonei skirta priemonė pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį yra valstybės pagalba.

3.2.   Pagalbos teisėtumas

Pagalbos teisėtumas

| (62) | Italija dalį priemonės įgyvendino prieš tai apie ją nepranešusi, taigi, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(62)

Italija dalį priemonės įgyvendino prieš tai apie ją nepranešusi, taigi, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį.

3.3.   Pagalbos suderinamumas

Pagalbos suderinamumas

| (63) | Komisija įvertino priemonės suderinamumą, remdamasi Tarybos sprendimu, kuriame išdėstyti nagrinėjamos valstybės pagalbos suderinamumo pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies e punktą kriterijai. |
| --- | --- |

(63)

Komisija įvertino priemonės suderinamumą, remdamasi Tarybos sprendimu, kuriame išdėstyti nagrinėjamos valstybės pagalbos suderinamumo pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies e punktą kriterijai.

| (64) | Kasykloje „Nuraxi Figus“ išgaunamos anglys atitinka Tarybos sprendimo 1 straipsnio a punkte pateiktą apibrėžtį; pagal šią apibrėžtį anglys yra aukštos kokybės, vidutinės kokybės ir žemos kokybės A ir B kategorijos anglys, kaip apibrėžta Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos tarptautinėje anglių kodifikavimo sistemoje. |
| --- | --- |

(64)

Kasykloje „Nuraxi Figus“ išgaunamos anglys atitinka Tarybos sprendimo 1 straipsnio a punkte pateiktą apibrėžtį; pagal šią apibrėžtį anglys yra aukštos kokybės, vidutinės kokybės ir žemos kokybės A ir B kategorijos anglys, kaip apibrėžta Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos tarptautinėje anglių kodifikavimo sistemoje.

| (65) | Pagal Tarybos sprendimo 2 straipsnio 2 dalį „pagalba skiriama išlaidoms, susijusioms su anglimis, skirtomis elektros energijos gamybai, kombinuotai šilumos ir elektros energijos gamybai, kokso gamybai ir plieno pramonės aukštakrosnių kūrenimui, kai anglys šiais tikslais naudojamos Sąjungoje, padengti“. Įmonė „Carbosulcis“ išgauna anglis, kurios naudojamos vietos elektros energijos gamybai. Todėl jos atitinka šį kriterijų. |
| --- | --- |

(65)

Pagal Tarybos sprendimo 2 straipsnio 2 dalį „pagalba skiriama išlaidoms, susijusioms su anglimis, skirtomis elektros energijos gamybai, kombinuotai šilumos ir elektros energijos gamybai, kokso gamybai ir plieno pramonės aukštakrosnių kūrenimui, kai anglys šiais tikslais naudojamos Sąjungoje, padengti“. Įmonė „Carbosulcis“ išgauna anglis, kurios naudojamos vietos elektros energijos gamybai. Todėl jos atitinka šį kriterijų.

| (66) | Italija ketina suteikti pagalbą kasyklai uždaryti pagal kasyklos uždarymo planą. Kaip apibrėžta Tarybos sprendimo 1 straipsnio c punkte, valstybės narės parengtame uždarymo plane turi būti numatytos priemonės, kurių galutinis tikslas – visiškai uždaryti anglių gavybos padalinius. Italijos pateiktame uždarymo plane numatytos teisėkūros ir kitos Italijos priimtos priemonės (jos aprašytos 11–61 konstatuojamosiose dalyse), įskaitant finansines priemones, kurių planuojama imtis visiškai ir neatšaukiamai uždarant atitinkamus padalinius, kad šių padalinių veiklos nutraukimas būtų gerai organizuotas ir šių padalinių veikla būtų laipsniškai nutraukta suplanuotomis datomis. |
| --- | --- |

(66)

Italija ketina suteikti pagalbą kasyklai uždaryti pagal kasyklos uždarymo planą. Kaip apibrėžta Tarybos sprendimo 1 straipsnio c punkte, valstybės narės parengtame uždarymo plane turi būti numatytos priemonės, kurių galutinis tikslas – visiškai uždaryti anglių gavybos padalinius. Italijos pateiktame uždarymo plane numatytos teisėkūros ir kitos Italijos priimtos priemonės (jos aprašytos 11–61 konstatuojamosiose dalyse), įskaitant finansines priemones, kurių planuojama imtis visiškai ir neatšaukiamai uždarant atitinkamus padalinius, kad šių padalinių veiklos nutraukimas būtų gerai organizuotas ir šių padalinių veikla būtų laipsniškai nutraukta suplanuotomis datomis.

| (67) | Italija pateikė visus uždarymo plano įvertinimui svarbius duomenis, kaip nurodyta Tarybos sprendimo 7 straipsnio 2 dalyje, tiksliau, pateikė anglių gavybos padalinio identifikavimo duomenis, kiekvieno anglių gavybos padalinio faktines ar numatomas gavybos išlaidas per anglių gavybos metus, numatomą anglių gavybos padalinio, kuris įtrauktas į uždarymo planą, anglių gavybos kiekį per anglių gavybos metus ir numatomą uždarymo pagalbos sumą per anglių gavybos metus. |
| --- | --- |

(67)

Italija pateikė visus uždarymo plano įvertinimui svarbius duomenis, kaip nurodyta Tarybos sprendimo 7 straipsnio 2 dalyje, tiksliau, pateikė anglių gavybos padalinio identifikavimo duomenis, kiekvieno anglių gavybos padalinio faktines ar numatomas gavybos išlaidas per anglių gavybos metus, numatomą anglių gavybos padalinio, kuris įtrauktas į uždarymo planą, anglių gavybos kiekį per anglių gavybos metus ir numatomą uždarymo pagalbos sumą per anglių gavybos metus.

3.3.1.   Valstybės pagalba gavybos išlaidoms padengti

Valstybės pagalba gavybos išlaidoms padengti

| (68) | Pagal Tarybos sprendimo 3 straipsnio 1 dalį įmonei teikiama pagalba, specialiai skirta anglių gavybos padalinių esamiems gavybos nuostoliams padengti, gali būti suderinama su vidaus rinkos principais tik jei įvykdomos šios sąlygos:

  Atitinkamo anglių gavybos padalinio veikla turi būti vykdoma taip, kaip numatyta uždarymo plane, kurio įgyvendinimo terminas – ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(68)

Pagal Tarybos sprendimo 3 straipsnio 1 dalį įmonei teikiama pagalba, specialiai skirta anglių gavybos padalinių esamiems gavybos nuostoliams padengti, gali būti suderinama su vidaus rinkos principais tik jei įvykdomos šios sąlygos:

Atitinkamo anglių gavybos padalinio veikla turi būti vykdoma taip, kaip numatyta uždarymo plane, kurio įgyvendinimo terminas – ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d.

Atitinkamo anglių gavybos padalinio veikla turi būti vykdoma taip, kaip numatyta uždarymo plane, kurio įgyvendinimo terminas – ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d.

| (69) | Italijos valdžios institucijos įsipareigojo visam laikui uždaryti kasyklą „Nuraxi Figus“, kurią sudaro tik vienas gavybos padalinys, iki 2018 m. gruodžio 31 d. Kasyklą eksploatuoja įmonė „Carbosulcis“, kuri visiškai priklauso uždarymo planą parengusiam ir patvirtinusiam Sardinijos regionui.

  Atitinkami anglių gavybos padaliniai turi būti visiškai uždaryti pagal uždarymo planą. |
| --- | --- |

(69)

Italijos valdžios institucijos įsipareigojo visam laikui uždaryti kasyklą „Nuraxi Figus“, kurią sudaro tik vienas gavybos padalinys, iki 2018 m. gruodžio 31 d. Kasyklą eksploatuoja įmonė „Carbosulcis“, kuri visiškai priklauso uždarymo planą parengusiam ir patvirtinusiam Sardinijos regionui.

Atitinkami anglių gavybos padaliniai turi būti visiškai uždaryti pagal uždarymo planą.

Atitinkami anglių gavybos padaliniai turi būti visiškai uždaryti pagal uždarymo planą.

| (70) | Uždarymo plane numatytos teisėkūros ir kitos Italijos ir Sardinijos regiono patvirtintos priemonės (jos aprašytos 11–61 konstatuojamosiose dalyse), kurių imamasi tam, kad šio padalinio veiklos nutraukimas būtų gerai organizuotas ir šio padalinio veikla būtų laipsniškai nutraukta planuojamomis datomis.

  Pagalba, apie kurią pranešta, turi neviršyti (numatomų) gavybos išlaidų ir numatomų pajamų per anglių gavybos metus skirtumo. Faktiškai išmokėta pagalba turi būti kasmet patikslinama, atsižvelgiant į faktines išlaidas ir pajamas vėliausiai iki anglių gavybos metų, einančių po pagalbos suteikimo metų, pabaigos. |
| --- | --- |

(70)

Uždarymo plane numatytos teisėkūros ir kitos Italijos ir Sardinijos regiono patvirtintos priemonės (jos aprašytos 11–61 konstatuojamosiose dalyse), kurių imamasi tam, kad šio padalinio veiklos nutraukimas būtų gerai organizuotas ir šio padalinio veikla būtų laipsniškai nutraukta planuojamomis datomis.

Pagalba, apie kurią pranešta, turi neviršyti (numatomų) gavybos išlaidų ir numatomų pajamų per anglių gavybos metus skirtumo. Faktiškai išmokėta pagalba turi būti kasmet patikslinama, atsižvelgiant į faktines išlaidas ir pajamas vėliausiai iki anglių gavybos metų, einančių po pagalbos suteikimo metų, pabaigos.

Pagalba, apie kurią pranešta, turi neviršyti (numatomų) gavybos išlaidų ir numatomų pajamų per anglių gavybos metus skirtumo. Faktiškai išmokėta pagalba turi būti kasmet patikslinama, atsižvelgiant į faktines išlaidas ir pajamas vėliausiai iki anglių gavybos metų, einančių po pagalbos suteikimo metų, pabaigos.

| (71) | Kaip parodyta 1 lentelėje, metinė pagalba uždaromo gavybos padalinio anglies gavybai neviršija (numatomų) išlaidų ir (numatomų) pajamų skirtumo.

  Anglių tonos atitikmeniui tenkanti pagalbos suma neturi nulemti tokio Sąjungos anglių kainų naudojimo vietoje sumažėjimo, kad tos kainos taptų mažesnės už panašios kokybės anglių iš trečiųjų šalių kainas. |
| --- | --- |

(71)

Kaip parodyta 1 lentelėje, metinė pagalba uždaromo gavybos padalinio anglies gavybai neviršija (numatomų) išlaidų ir (numatomų) pajamų skirtumo.

Anglių tonos atitikmeniui tenkanti pagalbos suma neturi nulemti tokio Sąjungos anglių kainų naudojimo vietoje sumažėjimo, kad tos kainos taptų mažesnės už panašios kokybės anglių iš trečiųjų šalių kainas.

Anglių tonos atitikmeniui tenkanti pagalbos suma neturi nulemti tokio Sąjungos anglių kainų naudojimo vietoje sumažėjimo, kad tos kainos taptų mažesnės už panašios kokybės anglių iš trečiųjų šalių kainas.

| (72) | Italija mano, kad mokėjimų už Sulčio anglis neįmanoma susieti su jokia komercine referencine kaina; panašius faktus Komisija nustatė byloje dėl Vengrijos (SA.33861(12/N)). |
| --- | --- |

(72)

Italija mano, kad mokėjimų už Sulčio anglis neįmanoma susieti su jokia komercine referencine kaina; panašius faktus Komisija nustatė byloje dėl Vengrijos (SA.33861(12/N)).

| (73) | Italija teigia, kad žemos kokybės Sulčio anglių negalima įsigyti iš trečiųjų šalių ir kad tokios prastos kokybės anglių rinkos nėra. Nustatant Portovezmės šiluminės elektrinės įmonei „Carbosulcis“ mokamą pardavimo kainą, atsižvelgiama į anglių, kuriomis reguliariai prekiaujama pasaulio rinkoje, kainos svyravimą ir standartinės kokybės anglių kaina yra sumažinama, atsižvelgiant į tai, kokios konkrečiai kokybės anglys perkamos. Pasak Italijos, dėl to neįmanoma nustatyti panašios kokybės anglių, kurios būtų tiekiamos iš trečiųjų šalių, referencinės kainos. |
| --- | --- |

(73)

Italija teigia, kad žemos kokybės Sulčio anglių negalima įsigyti iš trečiųjų šalių ir kad tokios prastos kokybės anglių rinkos nėra. Nustatant Portovezmės šiluminės elektrinės įmonei „Carbosulcis“ mokamą pardavimo kainą, atsižvelgiama į anglių, kuriomis reguliariai prekiaujama pasaulio rinkoje, kainos svyravimą ir standartinės kokybės anglių kaina yra sumažinama, atsižvelgiant į tai, kokios konkrečiai kokybės anglys perkamos. Pasak Italijos, dėl to neįmanoma nustatyti panašios kokybės anglių, kurios būtų tiekiamos iš trečiųjų šalių, referencinės kainos.

| (74) | 1985 m. birželio 27 d. Įstatymo Nr. 351, kuriuo nustatomos taisyklės dėl Sulčio anglių baseino naudojimo atnaujinimo, 3 straipsnyje nurodyta: „Sulčio anglių baseino anglis galima naudoti šiluminėse elektrinėse ir jėgainėse bendrai elektros energijos ir garų gamybai arba jų gamybai kitais metodais, jeigu šios elektrinės ir jėgainės yra įkurtos vien tik Sardinijoje, arba pramoninėse gamyklose, kurios taip pat yra įkurtos Sardinijoje ir kuriose per gamybos arba deginimo procesą siera yra fiksuojama, fiksuojama ir jungiama arba jungiama su gautu produktu“. Taigi, teoriškai Sulčio anglys gali konkuruoti tik su kitomis Sardinijos anglimis ir, svarbiausia, jų negalima parduoti pasaulio rinkoje. |
| --- | --- |

(74)

1985 m. birželio 27 d. Įstatymo Nr. 351, kuriuo nustatomos taisyklės dėl Sulčio anglių baseino naudojimo atnaujinimo, 3 straipsnyje nurodyta: „Sulčio anglių baseino anglis galima naudoti šiluminėse elektrinėse ir jėgainėse bendrai elektros energijos ir garų gamybai arba jų gamybai kitais metodais, jeigu šios elektrinės ir jėgainės yra įkurtos vien tik Sardinijoje, arba pramoninėse gamyklose, kurios taip pat yra įkurtos Sardinijoje ir kuriose per gamybos arba deginimo procesą siera yra fiksuojama, fiksuojama ir jungiama arba jungiama su gautu produktu“. Taigi, teoriškai Sulčio anglys gali konkuruoti tik su kitomis Sardinijos anglimis ir, svarbiausia, jų negalima parduoti pasaulio rinkoje.

| (75) | Komisija negali atmesti galimybės, kad iš tiesų yra įmanoma apskaičiuoti panašios kokybės anglių referencinę kainą. Todėl Italija įsipareigojo kasmet stebėti Sulčio anglių kainą – kaip kaina apskaičiuojama anglis parduodant Portovezmės šiluminei elektrinei pagal atitinkamą pirkimo sutartyje nustatytą formulę, kad patikrintų, ar Sulčio anglių kaina yra mažesnė už panašios kokybės anglių iš trečiųjų šalių kainą. Pagalbos suma už tonos atitikmenį bus tikslinama pagal faktinę kiekvienų anglių gavybos metų pardavimo kainą. |
| --- | --- |

(75)

Komisija negali atmesti galimybės, kad iš tiesų yra įmanoma apskaičiuoti panašios kokybės anglių referencinę kainą. Todėl Italija įsipareigojo kasmet stebėti Sulčio anglių kainą – kaip kaina apskaičiuojama anglis parduodant Portovezmės šiluminei elektrinei pagal atitinkamą pirkimo sutartyje nustatytą formulę, kad patikrintų, ar Sulčio anglių kaina yra mažesnė už panašios kokybės anglių iš trečiųjų šalių kainą. Pagalbos suma už tonos atitikmenį bus tikslinama pagal faktinę kiekvienų anglių gavybos metų pardavimo kainą.

| (76) | Todėl, atsižvelgdama į savo ankstesnius sprendimus (7), Komisija mano, kad šiuo atveju ši sąlyga įvykdyta.

  Atitinkamas anglių gavybos padalinys 2009 m. gruodžio 31 d. turi būti vykdęs veiklą. |
| --- | --- |

(76)

Todėl, atsižvelgdama į savo ankstesnius sprendimus (7), Komisija mano, kad šiuo atveju ši sąlyga įvykdyta.

7

Atitinkamas anglių gavybos padalinys 2009 m. gruodžio 31 d. turi būti vykdęs veiklą.

Atitinkamas anglių gavybos padalinys 2009 m. gruodžio 31 d. turi būti vykdęs veiklą.

| (77) | Kasykla „Nuraxi Figus“ 2009 m. vykdė veiklą.

  Valstybės narės teikiamos uždarymo pagalbos bendra suma turi būti mažinama; iki 2013 m. pabaigos sumažinimas turi siekti ne mažiau kaip 25 %, iki 2015 m. pabaigos – ne mažiau kaip 40 %, iki 2016 m. pabaigos – ne mažiau kaip 60 %, o iki 2017 m. pabaigos – ne mažiau kaip 75 %, palyginti su 2011 m. suteikta pagalba. |
| --- | --- |

(77)

Kasykla „Nuraxi Figus“ 2009 m. vykdė veiklą.

Valstybės narės teikiamos uždarymo pagalbos bendra suma turi būti mažinama; iki 2013 m. pabaigos sumažinimas turi siekti ne mažiau kaip 25 %, iki 2015 m. pabaigos – ne mažiau kaip 40 %, iki 2016 m. pabaigos – ne mažiau kaip 60 %, o iki 2017 m. pabaigos – ne mažiau kaip 75 %, palyginti su 2011 m. suteikta pagalba.

Valstybės narės teikiamos uždarymo pagalbos bendra suma turi būti mažinama; iki 2013 m. pabaigos sumažinimas turi siekti ne mažiau kaip 25 %, iki 2015 m. pabaigos – ne mažiau kaip 40 %, iki 2016 m. pabaigos – ne mažiau kaip 60 %, o iki 2017 m. pabaigos – ne mažiau kaip 75 %, palyginti su 2011 m. suteikta pagalba.

| (78) | Remdamasi 1 lentele, Komisija daro išvadą, kad valstybės pagalba, kurią ketinama suteikti, mažėja ir atitinka Tarybos sprendime nustatytą būtiniausią sumažinimo lygį. Todėl pagalba atitinka Tarybos sprendime nustatytą mažėjimo kriterijų.

  Valstybės narės anglių pramonei teikiamos uždarymo pagalbos bendra suma bet kuriais metais po 2010 m. neturi viršyti pagalbos, kurią ta valstybė narė suteikė ir kurią Komisija pagal Reglamento (EB) Nr. 1407/2002 3 ir 5 straipsnius leido suteikti 2010 metais, sumos. |
| --- | --- |

(78)

Remdamasi 1 lentele, Komisija daro išvadą, kad valstybės pagalba, kurią ketinama suteikti, mažėja ir atitinka Tarybos sprendime nustatytą būtiniausią sumažinimo lygį. Todėl pagalba atitinka Tarybos sprendime nustatytą mažėjimo kriterijų.

Valstybės narės anglių pramonei teikiamos uždarymo pagalbos bendra suma bet kuriais metais po 2010 m. neturi viršyti pagalbos, kurią ta valstybė narė suteikė ir kurią Komisija pagal Reglamento (EB) Nr. 1407/2002 3 ir 5 straipsnius leido suteikti 2010 metais, sumos.

Valstybės narės anglių pramonei teikiamos uždarymo pagalbos bendra suma bet kuriais metais po 2010 m. neturi viršyti pagalbos, kurią ta valstybė narė suteikė ir kurią Komisija pagal Reglamento (EB) Nr. 1407/2002 3 ir 5 straipsnius leido suteikti 2010 metais, sumos.

| (79) | Komisija 2010 m. pagal Reglamento (EB) Nr. 1407/2002 3 ir 5 straipsnius nedavė leidimo jokiai pagalbai. Bet kuriuo atveju, kadangi Reglamentas (EB) Nr. 1407/2002 2010 m. gruodžio 31 d. neteko galios, tame reglamente nustatytų specialių taisyklių šiai priemonei taikyti negalima (8). Todėl 2010 m. pagalbos, kuria būtų galima remtis kaip lyginamuoju rodikliu pagal Tarybos sprendimo 3 straipsnio g punktą, nėra, taigi, ši sąlyga nagrinėjamuoju atveju netaikytina.

  Valstybė narė turi parengti planą, pagal kurį būtų imamasi priemonių siekiant sušvelninti anglių gavybos padalinių, kuriems teikiama pagalba pagal šį straipsnį, vykdomos anglių gavybos poveikį aplinkai, pvz., priemonių energijos vartojimo efektyvumo, atsinaujinančiosios energijos arba anglies dioksido surinkimo ir saugojimo srityje. |
| --- | --- |

(79)

Komisija 2010 m. pagal Reglamento (EB) Nr. 1407/2002 3 ir 5 straipsnius nedavė leidimo jokiai pagalbai. Bet kuriuo atveju, kadangi Reglamentas (EB) Nr. 1407/2002 2010 m. gruodžio 31 d. neteko galios, tame reglamente nustatytų specialių taisyklių šiai priemonei taikyti negalima (8). Todėl 2010 m. pagalbos, kuria būtų galima remtis kaip lyginamuoju rodikliu pagal Tarybos sprendimo 3 straipsnio g punktą, nėra, taigi, ši sąlyga nagrinėjamuoju atveju netaikytina.

8

Valstybė narė turi parengti planą, pagal kurį būtų imamasi priemonių siekiant sušvelninti anglių gavybos padalinių, kuriems teikiama pagalba pagal šį straipsnį, vykdomos anglių gavybos poveikį aplinkai, pvz., priemonių energijos vartojimo efektyvumo, atsinaujinančiosios energijos arba anglies dioksido surinkimo ir saugojimo srityje.

Valstybė narė turi parengti planą, pagal kurį būtų imamasi priemonių siekiant sušvelninti anglių gavybos padalinių, kuriems teikiama pagalba pagal šį straipsnį, vykdomos anglių gavybos poveikį aplinkai, pvz., priemonių energijos vartojimo efektyvumo, atsinaujinančiosios energijos arba anglies dioksido surinkimo ir saugojimo srityje.

| (80) | Italijos valdžios institucijos parengė aplinkos apsaugos planą, kad sušvelnintų anglių gavybos poveikį aplinkai; plane, be kitų dalykų, numatyta pastatyti atsinaujinančiosios energijos įrenginius ir anglį nusierinti. |
| --- | --- |

(80)

Italijos valdžios institucijos parengė aplinkos apsaugos planą, kad sušvelnintų anglių gavybos poveikį aplinkai; plane, be kitų dalykų, numatyta pastatyti atsinaujinančiosios energijos įrenginius ir anglį nusierinti.

| (81) | Tarybos sprendimo 3 straipsnio 1 dalies h punkte iniciatyvos atsinaujinančiosios energijos srityje aiškiai paminėtos kaip priemonių, kurias galima įtraukti į poveikio švelninimo planą, pavyzdys. Komisija pažymi, kad tos Italijos priemonės tiesiogiai susijusios su dar veikiančia anglių gavybos kasykla, kurią ketinama uždaryti. |
| --- | --- |

(81)

Tarybos sprendimo 3 straipsnio 1 dalies h punkte iniciatyvos atsinaujinančiosios energijos srityje aiškiai paminėtos kaip priemonių, kurias galima įtraukti į poveikio švelninimo planą, pavyzdys. Komisija pažymi, kad tos Italijos priemonės tiesiogiai susijusios su dar veikiančia anglių gavybos kasykla, kurią ketinama uždaryti.

| (82) | Kalbant apie anglių nusierinimo projektą, kadangi nėra tikrai aišku, ar projektas bus gyvybingas ir kadangi projektas priklauso nuo ketinamo įgyvendinti bandomojo etapo rezultatų, Komisija negali konstatuoti, kad dėl šios priemonės aplinkos apsaugos sąlygos, kurias galima susieti su anglių gavyba tame pačiame regione, iš esmės pagerės, kaip nurodyta Tarybos sprendimo 3 straipsnio 1 dalies h punkte. |
| --- | --- |

(82)

Kalbant apie anglių nusierinimo projektą, kadangi nėra tikrai aišku, ar projektas bus gyvybingas ir kadangi projektas priklauso nuo ketinamo įgyvendinti bandomojo etapo rezultatų, Komisija negali konstatuoti, kad dėl šios priemonės aplinkos apsaugos sąlygos, kurias galima susieti su anglių gavyba tame pačiame regione, iš esmės pagerės, kaip nurodyta Tarybos sprendimo 3 straipsnio 1 dalies h punkte.

| (83) | Atsižvelgdama į 80–81 konstatuojamųjų dalių nuostatas, Komisija mano, kad vien dėl Italijos valdžios institucijų pateiktame aplinkos apsaugos plane numatytų atsinaujinančiosios energijos įrenginių Tarybos sprendimo 3 straipsnio 1 dalies h punkte išdėstytos sąlygos jau yra įvykdytos. |
| --- | --- |

(83)

Atsižvelgdama į 80–81 konstatuojamųjų dalių nuostatas, Komisija mano, kad vien dėl Italijos valdžios institucijų pateiktame aplinkos apsaugos plane numatytų atsinaujinančiosios energijos įrenginių Tarybos sprendimo 3 straipsnio 1 dalies h punkte išdėstytos sąlygos jau yra įvykdytos.

| (84) | Pažymėtina, kad pagal kai kurias Italijos nurodytas priemones gali būti teikiama valstybės pagalba. Pripažinimo, kad šios priemonės yra numatytos poveikio aplinkai švelninimo plane, tam, kad pagalba anglių kasybai būtų leidžiama pagal Tarybos sprendimą, negalima laikyti šių priemonių patvirtinimu pagal SESV 107 ir 108 straipsnius. Italija išlieka atsakinga už užtikrinimą, kad apie priemones, kurios gali būti valstybės pagalba, būtų deramai pranešta Komisijai pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(84)

Pažymėtina, kad pagal kai kurias Italijos nurodytas priemones gali būti teikiama valstybės pagalba. Pripažinimo, kad šios priemonės yra numatytos poveikio aplinkai švelninimo plane, tam, kad pagalba anglių kasybai būtų leidžiama pagal Tarybos sprendimą, negalima laikyti šių priemonių patvirtinimu pagal SESV 107 ir 108 straipsnius. Italija išlieka atsakinga už užtikrinimą, kad apie priemones, kurios gali būti valstybės pagalba, būtų deramai pranešta Komisijai pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį.

| (85) | Šiuo sprendimu ES aplinkos apsaugos teisės aktuose Italijai nustatyti įpareigojimai nekeičiami. |
| --- | --- |

(85)

Šiuo sprendimu ES aplinkos apsaugos teisės aktuose Italijai nustatyti įpareigojimai nekeičiami.

| (86) | Iš pirmiau išdėstyto vertinimo matyti, kad įvykdyti visi Tarybos sprendimo 3 straipsnyje nustatyti esminiai pagalbos anglių gavybai, kurią ketinama teikti pagal uždarymo planą, kriterijai. |
| --- | --- |

(86)

Iš pirmiau išdėstyto vertinimo matyti, kad įvykdyti visi Tarybos sprendimo 3 straipsnyje nustatyti esminiai pagalbos anglių gavybai, kurią ketinama teikti pagal uždarymo planą, kriterijai.

3.3.2.   Valstybės pagalba ypatingosioms išlaidoms padengti

Valstybės pagalba ypatingosioms išlaidoms padengti

| (87) | Pagal Tarybos sprendimo 4 straipsnio 1 dalį anglių kasykloms teikiama valstybės pagalba, kuria siekiama padengti išlaidas, susidarančias dėl anglių gavybos padalinių uždarymo ir nesusijusias su esama gavybos veikla, gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, jei išmokėta suma neviršija tokių išlaidų. |
| --- | --- |

(87)

Pagal Tarybos sprendimo 4 straipsnio 1 dalį anglių kasykloms teikiama valstybės pagalba, kuria siekiama padengti išlaidas, susidarančias dėl anglių gavybos padalinių uždarymo ir nesusijusias su esama gavybos veikla, gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, jei išmokėta suma neviršija tokių išlaidų.

| (88) | Ypatingąsias išlaidas, apie kurias pranešė Italijos valdžios institucijos, sudaro:






  — | kasyklos uždarymo išlaidos, apibrėžtos Tarybos sprendimo priedo 1 punkto f, g, h ir l papunkčiuose; |
| --- | --- | --- |

(88)

Ypatingąsias išlaidas, apie kurias pranešė Italijos valdžios institucijos, sudaro:

—

kasyklos uždarymo išlaidos, apibrėžtos Tarybos sprendimo priedo 1 punkto f, g, h ir l papunkčiuose;

| — | socialinės išlaidos ir personalo profesinio perkvalifikavimo po kasyklos uždarymo programų išlaidos, apibrėžtos sprendimo priedo 1 punkto b ir d papunkčiuose. |
| --- | --- |

—

socialinės išlaidos ir personalo profesinio perkvalifikavimo po kasyklos uždarymo programų išlaidos, apibrėžtos sprendimo priedo 1 punkto b ir d papunkčiuose.

| (89) | Komisija pažymi, kad Italija neplanuoja teikti pagalbos, kuri viršytų dėl anglių gavybos nutraukimo susidarančias išlaidas. Be to, planuojamos ypatingosios išlaidos ir išlaidų, kurias planuojama dengti, kategorijos atitinka tinkamų finansuoti išlaidų kategorijas, apibrėžtas Tarybos sprendimo priede 4 straipsniui įgyvendinti. Pagal uždarymo planą, tam, kad šią pagalbą būtų galima suteikti, reikia pateikti patvirtinamuosius dokumentus. |
| --- | --- |

(89)

Komisija pažymi, kad Italija neplanuoja teikti pagalbos, kuri viršytų dėl anglių gavybos nutraukimo susidarančias išlaidas. Be to, planuojamos ypatingosios išlaidos ir išlaidų, kurias planuojama dengti, kategorijos atitinka tinkamų finansuoti išlaidų kategorijas, apibrėžtas Tarybos sprendimo priede 4 straipsniui įgyvendinti. Pagal uždarymo planą, tam, kad šią pagalbą būtų galima suteikti, reikia pateikti patvirtinamuosius dokumentus.

| (90) | Pagalba ypatingosioms išlaidoms padengti bus reikalinga ir po anglių gavybos nutraukimo 2018 m. Bet kuriuo atveju, pagalba bus teikiama iki 2027 m., taigi baigsis prieš Tarybos sprendimui netenkant galios. |
| --- | --- |

(90)

Pagalba ypatingosioms išlaidoms padengti bus reikalinga ir po anglių gavybos nutraukimo 2018 m. Bet kuriuo atveju, pagalba bus teikiama iki 2027 m., taigi baigsis prieš Tarybos sprendimui netenkant galios.

| (91) | Teoriškai iš įrenginių ir mechanizmų pardavimo galima gauti pajamų. Tačiau, pasak Italijos, turint galvoje tai, kokio senumo šie įrenginiai bus 2018 m. pabaigoje, tai nėra tikėtina. Be to, net jei įrenginiai ir mechanizmai vis dar turėtų kokios nors nedidelės likutinės vertės, jų parduoti nebūtų galima dėl 1990 m. vasario 15 d. įmonės „Carbosulcis“ ir Gonesos savivaldybės susitarimo. Susitarimo 16 straipsnyje nustatyta, kad įmonė „Carbosulcis“ įsipareigoja po kasybos veiklos nutraukimo visą kilnojamąjį ir nekilnojamąjį turtą (biurų, paslaugų įrangą, anglių apdirbimo įrenginius ir mechanizmus ir pan.) išsaugoti, išlaikydama originalią architektūrą, kad kasyklą ir jos įrenginius būtų galima saugoti kaip vietos istorinį paminklą. |
| --- | --- |

(91)

Teoriškai iš įrenginių ir mechanizmų pardavimo galima gauti pajamų. Tačiau, pasak Italijos, turint galvoje tai, kokio senumo šie įrenginiai bus 2018 m. pabaigoje, tai nėra tikėtina. Be to, net jei įrenginiai ir mechanizmai vis dar turėtų kokios nors nedidelės likutinės vertės, jų parduoti nebūtų galima dėl 1990 m. vasario 15 d. įmonės „Carbosulcis“ ir Gonesos savivaldybės susitarimo. Susitarimo 16 straipsnyje nustatyta, kad įmonė „Carbosulcis“ įsipareigoja po kasybos veiklos nutraukimo visą kilnojamąjį ir nekilnojamąjį turtą (biurų, paslaugų įrangą, anglių apdirbimo įrenginius ir mechanizmus ir pan.) išsaugoti, išlaikydama originalią architektūrą, kad kasyklą ir jos įrenginius būtų galima saugoti kaip vietos istorinį paminklą.

| (92) | Todėl visi įrenginiai ir mechanizmai, kai nebebus naudojami, bus panaudoti muziejui ir pramoninės archeologijos aikštelei sukurti ir bus saugomi kaip vietos istorinis paminklas. |
| --- | --- |

(92)

Todėl visi įrenginiai ir mechanizmai, kai nebebus naudojami, bus panaudoti muziejui ir pramoninės archeologijos aikštelei sukurti ir bus saugomi kaip vietos istorinis paminklas.

| (93) | Italijos valdžios institucijos tvirtina, kad dėl kasyklos uždarymo ir aplinkos sutvarkymo žemės vertės padidėjimo negalima tikėtis, nes, neskaitant teritorijos, kuri bus panaudota atsinaujinančiosios energijos įrenginiams statyti, tai bus apleista pramoninė žemė, kurios kitiems tikslams panaudoti negalima numatyti. |
| --- | --- |

(93)

Italijos valdžios institucijos tvirtina, kad dėl kasyklos uždarymo ir aplinkos sutvarkymo žemės vertės padidėjimo negalima tikėtis, nes, neskaitant teritorijos, kuri bus panaudota atsinaujinančiosios energijos įrenginiams statyti, tai bus apleista pramoninė žemė, kurios kitiems tikslams panaudoti negalima numatyti.

| (94) | Neskaitant teritorijos, kuri bus panaudota atsinaujinančiosios energijos įrenginiams statyti, sutvarkyta žemė bus palikta tokios pačios būklės, stengiantis išsaugoti kasybos pramonės istorinę atmintį, kaip numatyta įmonės „Carbosulcis“ ir Gonesos savivaldybės susitarime. Bet kuriuo atveju, kalbant apie Tarybos sprendimo priedo 1 punkto h papunktyje nurodytas išlaidas, įmonė „Carbosulcis“ nėra žemės savininkė ir negauna naudos dėl jokio žemės vertės padidėjimo (9). |
| --- | --- |

(94)

Neskaitant teritorijos, kuri bus panaudota atsinaujinančiosios energijos įrenginiams statyti, sutvarkyta žemė bus palikta tokios pačios būklės, stengiantis išsaugoti kasybos pramonės istorinę atmintį, kaip numatyta įmonės „Carbosulcis“ ir Gonesos savivaldybės susitarime. Bet kuriuo atveju, kalbant apie Tarybos sprendimo priedo 1 punkto h papunktyje nurodytas išlaidas, įmonė „Carbosulcis“ nėra žemės savininkė ir negauna naudos dėl jokio žemės vertės padidėjimo (9).

9

| (95) | Italijos valdžios institucijos patvirtina, kad iš pagalbos dengiamos išlaidos nėra susijusios su išlaidų, kurios būtų patirtos nesilaikant aplinkos apsaugos teisės aktų, finansavimu. Šie teisės aktai yra:






  — | Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/21/EB (10); |
| --- | --- | --- |

(95)

Italijos valdžios institucijos patvirtina, kad iš pagalbos dengiamos išlaidos nėra susijusios su išlaidų, kurios būtų patirtos nesilaikant aplinkos apsaugos teisės aktų, finansavimu. Šie teisės aktai yra:

—

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/21/EB (10);

10

| — | Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/35/EB (11); |
| --- | --- |

—

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/35/EB (11);

11

| — | Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB (12); |
| --- | --- |

—

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB (12);

12

| — | Tarybos direktyva 92/43/EEB (13); |
| --- | --- |

—

Tarybos direktyva 92/43/EEB (13);

13

| — | Tarybos direktyva 85/337/EEB (14). |
| --- | --- |

—

Tarybos direktyva 85/337/EEB (14).

14

| (96) | Pagalba nebus teikiama kartu su kita valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, arba su kitų formų Europos Sąjungos finansavimu toms pačioms tinkamoms finansuoti išlaidomis padengti (Tarybos sprendimo 5 straipsnis). Be to, Komisija norėtų priminti Italijos valdžios institucijoms, kad bendro finansavimo iš Sąjungos struktūrinių fondų atveju būtina laikytis tiems fondams taikytinų taisyklių. |
| --- | --- |

(96)

Pagalba nebus teikiama kartu su kita valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, arba su kitų formų Europos Sąjungos finansavimu toms pačioms tinkamoms finansuoti išlaidomis padengti (Tarybos sprendimo 5 straipsnis). Be to, Komisija norėtų priminti Italijos valdžios institucijoms, kad bendro finansavimo iš Sąjungos struktūrinių fondų atveju būtina laikytis tiems fondams taikytinų taisyklių.

| (97) | Be to, pagal Tarybos sprendimo 5 straipsnį visą kasyklos „Nuraxi Figus“ gautą pagalbą reikia parodyti pelno ir nuostolių ataskaitos atskiroje pajamų eilutėje, atskirai nuo apyvartos. Įmonė „Carbosulcis“ taip pat privalo vesti atskirą gavybos ir uždarymo darbų apskaitą (6 straipsnis). Vadinasi, pagalba atitinka Tarybos sprendime nustatytas sąlygas dėl sumavimo ir pagalbos gavėjo sąskaitų atskyrimo, jei vykdoma kokia nors kita su anglių gavyba nesusijusi ekonominė veikla. |
| --- | --- |

(97)

Be to, pagal Tarybos sprendimo 5 straipsnį visą kasyklos „Nuraxi Figus“ gautą pagalbą reikia parodyti pelno ir nuostolių ataskaitos atskiroje pajamų eilutėje, atskirai nuo apyvartos. Įmonė „Carbosulcis“ taip pat privalo vesti atskirą gavybos ir uždarymo darbų apskaitą (6 straipsnis). Vadinasi, pagalba atitinka Tarybos sprendime nustatytas sąlygas dėl sumavimo ir pagalbos gavėjo sąskaitų atskyrimo, jei vykdoma kokia nors kita su anglių gavyba nesusijusi ekonominė veikla.

| (98) | Italija, pranešdama apie uždarymo planą, pateikė labai išsamią informaciją. Pirmiausia, Italija pateikė išsamias kasyklos išlaidų sąmatas; sąmatos suskirstytos į atskirus straipsnius ir išdėstytos pagal kiekvienus uždarymo plano įgyvendinimo laikotarpio metus. Komisija mano, kad Italijos pateikta informacija (įskaitant informaciją, pateiktą šio sprendimo 1 ir 2 prieduose) taip pat atitinka Tarybos sprendimo 7 straipsnio 4 dalies reikalavimus visą priemonės laikotarpį. |
| --- | --- |

(98)

Italija, pranešdama apie uždarymo planą, pateikė labai išsamią informaciją. Pirmiausia, Italija pateikė išsamias kasyklos išlaidų sąmatas; sąmatos suskirstytos į atskirus straipsnius ir išdėstytos pagal kiekvienus uždarymo plano įgyvendinimo laikotarpio metus. Komisija mano, kad Italijos pateikta informacija (įskaitant informaciją, pateiktą šio sprendimo 1 ir 2 prieduose) taip pat atitinka Tarybos sprendimo 7 straipsnio 4 dalies reikalavimus visą priemonės laikotarpį.

| (99) | Be to, pagal Tarybos sprendimo 7 straipsnio 5 dalį Italijos valdžios institucijos įsipareigojo užtikrinti, kad kasyklos ataskaitos būtų pateiktos Europos Komisijai per šešis mėnesius nuo kiekvieno ataskaitinio laikotarpio pabaigos. |
| --- | --- |

(99)

Be to, pagal Tarybos sprendimo 7 straipsnio 5 dalį Italijos valdžios institucijos įsipareigojo užtikrinti, kad kasyklos ataskaitos būtų pateiktos Europos Komisijai per šešis mėnesius nuo kiekvieno ataskaitinio laikotarpio pabaigos.

| (100) | Vadinasi, šios pagalbos atveju atitinkamos Tarybos sprendime išdėstytos sąlygos yra įvykdytos. |
| --- | --- |

(100)

Vadinasi, šios pagalbos atveju atitinkamos Tarybos sprendime išdėstytos sąlygos yra įvykdytos.

| (101) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad ir uždarymo planą, ir jau suteiktą bei siūlomą suteikti pagalbą galima leisti įgyvendinti. |
| --- | --- |

(101)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad ir uždarymo planą, ir jau suteiktą bei siūlomą suteikti pagalbą galima leisti įgyvendinti.

4.   IŠVADA

IŠVADA

| (102) | Komisija apgailestauja, kad Italija dalį pagalbos suteikė pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(102)

Komisija apgailestauja, kad Italija dalį pagalbos suteikė pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį.

| (103) | Tačiau Komisija nusprendė, kad pagalbą įmonei „Carbosulcis“ nuo 2011 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d., remiantis Tarybos sprendimu, galima laikyti suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(103)

Tačiau Komisija nusprendė, kad pagalbą įmonei „Carbosulcis“ nuo 2011 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d., remiantis Tarybos sprendimu, galima laikyti suderinama su vidaus rinka.

| (104) | Komisija primena Italijos valdžios institucijoms, kad pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį apie visus planus refinansuoti, tikslinti arba keisti šią priemonę reikia pranešti Komisijai pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 794/2004 (15). Be to, pagal Tarybos sprendimo 7 straipsnio 3 dalį būtina pranešti, jeigu uždarymo planas būtų keičiamas. Pagal 7 straipsnio 4 dalį taip pat būtina pranešti, jeigu pagalba, kurią Italija planuoja suteikti anglių pramonei, kuriais nors anglių gavybos metais viršytų šiuo sprendimu leidžiamas suteikti sumas arba jeigu duomenys, svarbūs apskaičiuojant numatomas gavybos išlaidas, kurioms pagal uždarymo planą planuojama panaudoti pagalbą, pakistų, palyginti su šiame pranešime nurodytais duomenimis. Italija turės pateikti atskirus metinius pranešimus, jeigu metiniai rodikliai skirtųsi nuo patvirtinto uždarymo plano. Italija kasmet iki uždarymo plano galiojimo pabaigos deramai praneša Komisijai apie faktiškai išmokėtos pagalbos sumą ir tos sumos apskaičiavimą, kaip nurodyta Tarybos sprendimo 7 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(104)

Komisija primena Italijos valdžios institucijoms, kad pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį apie visus planus refinansuoti, tikslinti arba keisti šią priemonę reikia pranešti Komisijai pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 794/2004 (15). Be to, pagal Tarybos sprendimo 7 straipsnio 3 dalį būtina pranešti, jeigu uždarymo planas būtų keičiamas. Pagal 7 straipsnio 4 dalį taip pat būtina pranešti, jeigu pagalba, kurią Italija planuoja suteikti anglių pramonei, kuriais nors anglių gavybos metais viršytų šiuo sprendimu leidžiamas suteikti sumas arba jeigu duomenys, svarbūs apskaičiuojant numatomas gavybos išlaidas, kurioms pagal uždarymo planą planuojama panaudoti pagalbą, pakistų, palyginti su šiame pranešime nurodytais duomenimis. Italija turės pateikti atskirus metinius pranešimus, jeigu metiniai rodikliai skirtųsi nuo patvirtinto uždarymo plano. Italija kasmet iki uždarymo plano galiojimo pabaigos deramai praneša Komisijai apie faktiškai išmokėtos pagalbos sumą ir tos sumos apskaičiavimą, kaip nurodyta Tarybos sprendimo 7 straipsnio 5 dalyje.

15

| (105) | Komisija taip pat primena Italijos valdžios institucijoms, kad pagal Tarybos sprendimo 7 straipsnio 5 dalį jos praneša Komisijai apie per anglių gavybos metus faktiškai išmokėtą pagalbos sumą ir informaciją apie tos sumos apskaičiavimą ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo tų metų pabaigos. Jeigu per tam tikrus anglių gavybos metus iš pradžių išmokėtos sumos kaip nors tikslinamos, Italijos valdžios institucijos informuoja Komisiją apie tai iki kitų anglių gavybos metų pabaigos. |
| --- | --- |

(105)

Komisija taip pat primena Italijos valdžios institucijoms, kad pagal Tarybos sprendimo 7 straipsnio 5 dalį jos praneša Komisijai apie per anglių gavybos metus faktiškai išmokėtą pagalbos sumą ir informaciją apie tos sumos apskaičiavimą ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo tų metų pabaigos. Jeigu per tam tikrus anglių gavybos metus iš pradžių išmokėtos sumos kaip nors tikslinamos, Italijos valdžios institucijos informuoja Komisiją apie tai iki kitų anglių gavybos metų pabaigos.

| (106) | Pagal Tarybos sprendimo 3 straipsnio 3 dalį, jeigu kasykla, kuriai suteikta pagalba, Komisijos patvirtintame uždarymo plane nustatytą dieną neuždaroma, Italija susigrąžina visą pagalbą, kuri buvo suteikta per visą uždarymo plano laikotarpį. |
| --- | --- |

(106)

Pagal Tarybos sprendimo 3 straipsnio 3 dalį, jeigu kasykla, kuriai suteikta pagalba, Komisijos patvirtintame uždarymo plane nustatytą dieną neuždaroma, Italija susigrąžina visą pagalbą, kuri buvo suteikta per visą uždarymo plano laikotarpį.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Valstybės pagalba, kurią Italija suteikė įmonei „Carbosulcis S.p.A.“ pagal 2014 m. balandžio 9 d. pateiktą ir 2014 m. liepos 17 d. iš dalies pakeistą uždarymo planą, yra suderinama su vidaus rinka pagal Sprendimą 2010/787/ES.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Italijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2014 m. spalio 1 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  
  OL L 336, 2010 12 21, p. 24 (toliau – Tarybos sprendimas). Nuo 2009 m. gruodžio 1 d. EB sutarties 87 ir 88 straipsniai tapo atitinkamai Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 107 ir 108 straipsniais. Šios abiejų Sutarčių nuostatos iš esmės sutampa. Nuorodos į SESV 107 ir 108 straipsnius šiame sprendime, prireikus, turėtų būti suprantamos kaip nuorodos į EB sutarties 87 ir 88 straipsnius. SESV taip pat pakeisti tam tikri terminai, t. y. vietoj sąvokos „Bendrija“ vartojama sąvoka „Sąjunga“, vietoj sąvokos „bendroji rinka“ – „vidaus rinka“. Visame šio sprendimo tekste bus vartojami SESV terminai.

1

(2)  
  OL C 20, 2013 1 23, p. 1.

2

(3)  Paskelbtas 2005 m. gegužės 14 d. oficialiojo leidinio Gazzetta Ufficiale Nr. 111 priede Supplemento Ordinario.

3

Gazzetta Ufficiale Nr. 111 pried

Supplemento Ordinario

(4)  Plg. su 2 išnaša.

4

(5)  
  1958 m. balandžio 15 d. Reglamentas Nr. 1, nustatantis kalbas, kurios turi būti vartojamos Europos ekonominėje bendrijoje (OL 17, 1958 10 6, p. 385/58).

5

(6)  
  1985 m. birželio 27 d. Įstatymo Nr. 351, kuriuo nustatomos taisyklės dėl Sulčio anglių baseino naudojimo atnaujinimo, 3 straipsnyje nurodyta: „
  norme per la riattivazione del bacino carbonifero del Sulcis: è consentito impiegare il carbone del bacino carbonifero del Sulcis nelle centrali termoelettriche e negli impianti di produzione combinata e non di energia elettrica e vapore esclusivamente ubicati in Sardegna, nonché negli impianti industriali, pure ubicati in Sardegna nei quali durante il processo produttivo o di combustione lo zolfo viene fissato, fissato e combinato ovvero combinato con il prodotto che si ottiene
  “.

6

norme per la riattivazione del bacino carbonifero del Sulcis: è consentito impiegare il carbone del bacino carbonifero del Sulcis nelle centrali termoelettriche e negli impianti di produzione combinata e non di energia elettrica e vapore esclusivamente ubicati in Sardegna, nonché negli impianti industriali, pure ubicati in Sardegna nei quali durante il processo produttivo o di combustione lo zolfo viene fissato, fissato e combinato ovvero combinato con il prodotto che si ottiene

(7)  Byla SA. 18869 (N 92/05) Valstybės pagalba anglių pramonei – Vengrija, byla SA.33033 Nacionalinė Petrošanio antracito įmonė – Rumunija, ir byla SA.33861 (12/N) Pagalba anglių kasyklų uždarymui – Vengrija.

7

(8)  Komisijos pranešimas dėl taikytinų taisyklių neteisėtai valstybės pagalbai įvertinti nustatymo (OL C 119, 2002 5 22, p. 22).

8

(9)  Šiuo metu įmonei „Carbosulcis“ priklauso 200 ha plotas (jame pastatyti biurai ir įrenginiai), o kasykla užima 5 940 ha plotą.

9

(10)  
  2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/21/EB dėl kasybos pramonės atliekų tvarkymo ir iš dalies keičianti Direktyvą 2004/35/EB – Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimas (OL L 102, 2006 4 11, p. 15).

10

(11)  
  2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/35/EB dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą siekiant išvengti žalos aplinkai ir ją ištaisyti (atlyginti) (OL L 143, 2004 4 30, p. 56).

11

(12)  
  2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

12

(13)  
  1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

13

(14)  
  1985 m. birželio 27 d. Tarybos direktyva 85/337 dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (OL L 175, 1985 7 5, p. 40).

14

(15)  
  2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantis Tarybos reglamentą (ES) Nr. 2015/1589, nustatantį išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 140, 2004 4 30, p. 1).

15

---

1 PRIEDAS.

| Šalis: ITALIJA | |
| --- | --- |
| |
| Anglių telkinys: SULČIS |
| |
| Įmonė: CARBOSULCIS SPA |
| |
| Požeminės gavybos padalinys: NURAXI FIGUS - Monte Sinni kasykla |
| |
| | 2011 m. duomenys | 2012 m. duomenys | 2013 m. apskaičiuoti duomenys | 2014 m. apskaičiuoti duomenys | 2015 m. apskaičiuoti duomenys | 2016 m. apskaičiuoti duomenys | 2017 m. apskaičiuoti duomenys | 2018 m. apskaičiuoti duomenys |
| |
| 1. | BENDROJI INFORMACIJA |

Šalis: ITALIJA

Anglių telkinys: SULČIS

Įmonė: CARBOSULCIS SPA

Požeminės gavybos padalinys: NURAXI FIGUS - Monte Sinni kasykla

2011 m. duomenys

2012 m. duomenys

2013 m. apskaičiuoti duomenys

2014 m. apskaičiuoti duomenys

2015 m. apskaičiuoti duomenys

2016 m. apskaičiuoti duomenys

2017 m. apskaičiuoti duomenys

2018 m. apskaičiuoti duomenys

1.

| a) | Požeminė gavyba [ata] '000 |
| --- | --- |

a)

Požeminė gavyba [ata] '000

[...]
   (*1)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| b) | Išeiga (vtaa/metai/padalinys) |
| --- | --- |

b)

Išeiga (vtaa/metai/padalinys)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| c) | Vidutinis grynasis šilumingumas [kcal] |
| --- | --- |

c)

Vidutinis grynasis šilumingumas [kcal]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| d) | Vidutinis registruotų darbuotojų skaič ius |
| --- | --- |

d)

Vidutinis registruotų darbuotojų skaič ius

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 2. | GAVYBOS IŠLAIDOS |
| --- | --- |

2.

| a) | Darbo išlaidos [EUR/ata] |
| --- | --- |

a)

Darbo išlaidos [EUR/ata]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| b) | Medžiagų išlaidos [EUR/ata] |
| --- | --- |

b)

Medžiagų išlaidos [EUR/ata]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| c) | Tiesioginis nuvertėjimas pagal įprastas apskaitos taisykles [EUR/ata] |
| --- | --- |

c)

Tiesioginis nuvertėjimas pagal įprastas apskaitos taisykles [EUR/ata]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| d) | Kapitalo grąža [EUR/ata] |
| --- | --- |

d)

Kapitalo grąža [EUR/ata]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| e) | Gabenimo į pristatymo vietą išlaidos [EUR/ata] |
| --- | --- |

e)

Gabenimo į pristatymo vietą išlaidos [EUR/ata]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| f) | Įmonės pridėtinės išlaidos [EUR/ata] |
| --- | --- |

f)

Įmonės pridėtinės išlaidos [EUR/ata]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| g) | Kitos išlaidos [EUR/ata] |
| --- | --- |

g)

Kitos išlaidos [EUR/ata]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| h) | Ilgalaikio turto padidėjimas [EUR/ata] |
| --- | --- |

h)

Ilgalaikio turto padidėjimas [EUR/ata]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| i) | Atliektų šalinimo išlaidos [EUR/ata] |
| --- | --- |

i)

Atliektų šalinimo išlaidos [EUR/ata]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| h) | Su esama gavyba susijusios išlaidos (pagal išgaunamą ata) |
| --- | --- |

h)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 3. | PRISTATYTA IR GAUTA PRODUKCIJA |
| --- | --- |

3.

| — | Informacija apie šiluminėms elektrinėms pristatomą produkciją: |
| --- | --- |

—

Informacija apie šiluminėms elektrinėms pristatomą produkciją:

| — | gavyba anglių gavybos ataskaitiniais metais [ata] |
| --- | --- |

—

gavyba anglių gavybos ataskaitiniais metais [ata]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | atsargų pokytis [ata] |
| --- | --- |

—

atsargų pokytis [ata]

[...]

[...]

[...]

| a) | Iš viso |
| --- | --- |

a)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | Išeiga: |
| --- | --- |

—

Išeiga:

| — | gavyba anglių gavybos ataskaitiniais metais [EUR/ata] |
| --- | --- |

—

gavyba anglių gavybos ataskaitiniais metais [EUR/ata]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | atsargų pokytis [EUR/ata] |
| --- | --- |

—

atsargų pokytis [EUR/ata]

[...]

| b) | Vidutinė pardavimo kaina [EUR/ata] |
| --- | --- |

b)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 4. | SIŪLOMA PAGALBA |
| --- | --- |

4.

| a) | Esamos gavybos nuostolis [EUR/ata] |
| --- | --- |

a)

Esamos gavybos nuostolis [EUR/ata]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| b) | Esamos gavybos nuostolis [EUR] |
| --- | --- |

b)

Esamos gavybos nuostolis [EUR]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| c) | Siūloma pagalba [EUR/ata] |
| --- | --- |

c)

Siūloma pagalba [EUR/ata]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| d) | Siūloma pagalba [EUR] |
| --- | --- |

d)

Siūloma pagalba [EUR]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

NN.B. Raudonai pažymėti duomenys gauti perklasifikavus 2011 ir 2012 m. pelno ir nuostolių ataskaitas.

---

(*1)  Profesinė paslaptis.

---

2 PRIEDAS.

| | 2013 m. | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | 2021 m. | 2022 m. | 2023 m. | 2024 m. | 2025 m. | 2026 m. | 2027 m. | Iš viso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| |
| b) | Kitos su darbo netekusiais arba netenkančiais darbuotojais susijusios ypatingosios išlaidos | 7 804 000 | 3 852 000 | 2 180 000 | 9 080 000 | 692 000 | 9 920 000 | 6 212 000 | 960 000 | 404 000 | 96 000 | 212 000 | 308 000 | 96 000 | 96 000 | 3 660 000 | 45 572 000 |
| b1) | Išėjimo į pensiją paskata (vadovams) | 160 000 | 160 000 | 160 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 480 000 |
| b2) | Išėjimo į pensiją paskata (technikams) | 3 132 000 | 812 000 | 580 000 | 696 000 | 116 000 | 4 640 000 | 232 000 | 0 | 116 000 | 0 | 116 000 | 116 000 | 0 | 0 | 0 | 10 556 000 |
| b3) | Išėjimo į pensiją paskata (darbininkams) | 4 512 000 | 2 880 000 | 1 440 000 | 1 632 000 | 576 000 | 5 280 000 | 576 000 | 960 000 | 288 000 | 96 000 | 96 000 | 192 000 | 96 000 | 96 000 | 96 000 | 18 816 000 |
| b4) | Paskata kurti savo verslą (technikams) | 0 | 0 | 0 | 4 640 000 | 0 | 0 | 1 276 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 740 000 | 7 656 000 |
| b5) | Paskata kurti savo verslą (darbininkams) | 0 | 0 | 0 | 2 112 000 | 0 | 0 | 4 128 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 824 000 | 8 064 000 |
| |
| d) | Įmonių padengiamos darbuotojų perkvalifikavimo, kad jiems būtų lengviau susirasti naują darbą ne anglių pramonėje, išlaidos, ypač mokymo išlaidos | 0 | 0 | 0 | 4 764 800 | 0 | 0 | 3 911 600 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 793 600 | 11 470 000 |
| d1) | Atlyginimas technikams mokymo kursų laikotarpiu | 0 | 0 | 0 | 2 320 000 | 0 | 0 | 638 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 995 000 | 3 953 000 |
| d2) | Atlyginimas darbininkams mokymo kursų laikotarpiu | 0 | 0 | 0 | 1 056 000 | 0 | 0 | 2 064 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 037 000 | 4 157 000 |
| d3) | Mokymo išlaidos (atitinkančios ESF išlaidų vadovą) | 0 | 0 | 0 | 1 388 800 | 0 | 0 | 1 209 600 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 761 600 | 3 360 000 |
| |
| f) | Likutinės išlaidos, susidariusios dėl anglių pramonei taikomų specialių administracinių, teisinių ar mokestinių nuostatų | | | | | | | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 0 | 800 000 |
| f1) | Kasybos mokestis | | | | | | | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 0 | 800 000 |
| |
| g) | Su anglių gavybos padalinių uždarymu susiję papildomi požeminiai saugumo darbai | 0 | 0 | 200 000 | 0 | 0 | 0 | 4 480 800 | 3 836 800 | 3 495 800 | 3 370 800 | 3 363 800 | 3 237 800 | 3 127 800 | 3 086 800 | 0 | 28 200 400 |
| g1) | Galerijų užpildymo pelenais projektas ir poveikio aplinkai vertinimas | 0 | 0 | 200 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 200 000 |
| g2) | Antrinių šachtų saugumo užtikrinimas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 70 000 | 74 000 | 0 | 0 | 0 | 144 000 |
| g3) | Pagrindinių šachtų saugumo užtikrinimas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 65 000 | 72 000 | 0 | 137 000 |
| g4) | Darbo išlaidos. Technikai | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 160 000 | 1 044 000 | 1 015 000 | 986 000 | 957 000 | 899 000 | 870 000 | 870 000 | 0 | 7 801 000 |
| g5) | Darbo išlaidos. Darbininkai | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 160 000 | 1 632 000 | 1 320 000 | 1 224 000 | 1 176 000 | 1 104 000 | 1 032 000 | 984 000 | 0 | 10 632 000 |
| g6) | Kasyklos struktūros medžiagų ir paslaugų išlaidos | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 0 | 7 600 000 |
| g7) | Galerijoms užpildyti pelenais reikalingų medžiagų ir paslaugų išlaidos | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 0 | 4 000 000 |
| g8) | Išlaidos elektrai (vėdinimui, drenavimui ir pan.) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 0 | 10 000 000 |
| g9) | Galimos pajamos iš pelenų šalinimo | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | 0 | – 12 313 600 |
| |
| h) | Dėl kasybos padaryta žala, jei ji padaryta dėl uždarytų arba uždaromų anglių gavybos padalinių | | 998 931 | 1 198 931 | 1 198 931 | 798 931 | 798 931 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | | | | | 8 687 898 |
| h1) | Seručio teritorijos ir pastatų saugumo užtikrinimas ir aplinkos atkūrimas | 0 | 798 931 | 798 931 | 798 931 | 798 931 | 798 931 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 994 656 |
| h2) | Kasyklos „Nuraxi Figus“ apibūdinimas aplinkos apsaugos požiūriu | 0 | 200 000 | 400 000 | 400 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 000 000 |
| h3) | Kasyklos „Nuraxi Figus“ teritorijos ir pastatų saugumo užtikrinimas ir aplinkos atkūrimas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 693 242 |
| |
| l) | Išskirtinis esminis turto nuvertėjimas, jei jo priežastis – anglių gavybos padalinių uždarymas | | 5 169 143 | 5 169 143 | 5 169 143 | 5 169 143 | 5 169 143 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 25 845 714 |
| l1) | Speciali ilgalaikio materialiojo turto amortizacijos norma | 0 | 4 071 036 | 4 071 036 | 4 071 036 | 4 071 036 | 4 071 036 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 20 355 179 |
| l2) | Speciali ilgalaikio nematerialiojo turto amortizacijos norma | 0 | 1 098 107 | 1 098 107 | 1 098 107 | 1 098 107 | 1 098 107 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 490 535 |
| |
| Bendra suma | 7 804 000 | 10 020 074 | 8 748 074 | 20 212 874 | 6 660 074 | 15 888 074 | 15 443 048 | 5 635 448 | 4 738 448 | 4 305 448 | 4 414 448 | 3 645 800 | 3 323 800 | 3 282 800 | 6 453 600 | 120 576 012 |

2013 m.

2014 m.

2015 m.

2016 m.

2017 m.

2018 m.

2019 m.

2020 m.

2021 m.

2022 m.

2023 m.

2024 m.

2025 m.

2026 m.

2027 m.

Iš viso

b)

Kitos su darbo netekusiais arba netenkančiais darbuotojais susijusios ypatingosios išlaidos

7 804 000

3 852 000

2 180 000

9 080 000

692 000

9 920 000

6 212 000

960 000

404 000

96 000

212 000

308 000

96 000

96 000

3 660 000

45 572 000

b1)

Išėjimo į pensiją paskata (vadovams)

160 000

160 000

160 000

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

480 000

b2)

Išėjimo į pensiją paskata (technikams)

3 132 000

812 000

580 000

696 000

116 000

4 640 000

232 000

0

116 000

0

116 000

116 000

0

0

0

10 556 000

b3)

Išėjimo į pensiją paskata (darbininkams)

4 512 000

2 880 000

1 440 000

1 632 000

576 000

5 280 000

576 000

960 000

288 000

96 000

96 000

192 000

96 000

96 000

96 000

18 816 000

b4)

Paskata kurti savo verslą (technikams)

0

0

0

4 640 000

0

0

1 276 000

0

0

0

0

0

0

0

1 740 000

7 656 000

b5)

Paskata kurti savo verslą (darbininkams)

0

0

0

2 112 000

0

0

4 128 000

0

0

0

0

0

0

0

1 824 000

8 064 000

d)

Įmonių padengiamos darbuotojų perkvalifikavimo, kad jiems būtų lengviau susirasti naują darbą ne anglių pramonėje, išlaidos, ypač mokymo išlaidos

0

0

0

4 764 800

0

0

3 911 600

0

0

0

0

0

0

0

2 793 600

11 470 000

d1)

Atlyginimas technikams mokymo kursų laikotarpiu

0

0

0

2 320 000

0

0

638 000

0

0

0

0

0

0

0

995 000

3 953 000

d2)

Atlyginimas darbininkams mokymo kursų laikotarpiu

0

0

0

1 056 000

0

0

2 064 000

0

0

0

0

0

0

0

1 037 000

4 157 000

d3)

Mokymo išlaidos (atitinkančios ESF išlaidų vadovą)

0

0

0

1 388 800

0

0

1 209 600

0

0

0

0

0

0

0

761 600

3 360 000

f)

Likutinės išlaidos, susidariusios dėl anglių pramonei taikomų specialių administracinių, teisinių ar mokestinių nuostatų

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

0

800 000

f1)

Kasybos mokestis

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

0

800 000

g)

Su anglių gavybos padalinių uždarymu susiję papildomi požeminiai saugumo darbai

0

0

200 000

0

0

0

4 480 800

3 836 800

3 495 800

3 370 800

3 363 800

3 237 800

3 127 800

3 086 800

0

28 200 400

g1)

Galerijų užpildymo pelenais projektas ir poveikio aplinkai vertinimas

0

0

200 000

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

200 000

g2)

Antrinių šachtų saugumo užtikrinimas

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

70 000

74 000

0

0

0

144 000

g3)

Pagrindinių šachtų saugumo užtikrinimas

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

65 000

72 000

0

137 000

g4)

Darbo išlaidos. Technikai

0

0

0

0

0

0

1 160 000

1 044 000

1 015 000

986 000

957 000

899 000

870 000

870 000

0

7 801 000

g5)

Darbo išlaidos. Darbininkai

0

0

0

0

0

0

2 160 000

1 632 000

1 320 000

1 224 000

1 176 000

1 104 000

1 032 000

984 000

0

10 632 000

g6)

Kasyklos struktūros medžiagų ir paslaugų išlaidos

0

0

0

0

0

0

950 000

950 000

950 000

950 000

950 000

950 000

950 000

950 000

0

7 600 000

g7)

Galerijoms užpildyti pelenais reikalingų medžiagų ir paslaugų išlaidos

0

0

0

0

0

0

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

0

4 000 000

g8)

Išlaidos elektrai (vėdinimui, drenavimui ir pan.)

0

0

0

0

0

0

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

0

10 000 000

g9)

Galimos pajamos iš pelenų šalinimo

0

0

0

0

0

0

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

0

– 12 313 600

h)

Dėl kasybos padaryta žala, jei ji padaryta dėl uždarytų arba uždaromų anglių gavybos padalinių

998 931

1 198 931

1 198 931

798 931

798 931

738 648

738 648

738 648

738 648

738 648

8 687 898

h1)

Seručio teritorijos ir pastatų saugumo užtikrinimas ir aplinkos atkūrimas

0

798 931

798 931

798 931

798 931

798 931

0

0

0

0

0

0

0

0

0

3 994 656

h2)

Kasyklos „Nuraxi Figus“ apibūdinimas aplinkos apsaugos požiūriu

0

200 000

400 000

400 000

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

1 000 000

h3)

Kasyklos „Nuraxi Figus“ teritorijos ir pastatų saugumo užtikrinimas ir aplinkos atkūrimas

0

0

0

0

0

0

738 648

738 648

738 648

738 648

738 648

0

0

0

0

3 693 242

l)

Išskirtinis esminis turto nuvertėjimas, jei jo priežastis – anglių gavybos padalinių uždarymas

5 169 143

5 169 143

5 169 143

5 169 143

5 169 143

0

0

0

0

0

0

0

0

0

25 845 714

l1)

Speciali ilgalaikio materialiojo turto amortizacijos norma

0

4 071 036

4 071 036

4 071 036

4 071 036

4 071 036

0

0

0

0

0

0

0

0

0

20 355 179

l2)

Speciali ilgalaikio nematerialiojo turto amortizacijos norma

0

1 098 107

1 098 107

1 098 107

1 098 107

1 098 107

0

0

0

0

0

0

0

0

0

5 490 535

Bendra suma

7 804 000

10 020 074

8 748 074

20 212 874

6 660 074

15 888 074

15 443 048

5 635 448

4 738 448

4 305 448

4 414 448

3 645 800

3 323 800

3 282 800

6 453 600

120 576 012

---

| 2016 3 4 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 59/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 3 4

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 59/22

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2016/287

2014 m. spalio 15 d.

dėl valstybės pagalbos Nr. SA.26500 (2012/C) (ex 2011/NN, ex CP 227/2008), kurią Vokietija suteikė Flughafen Altenburg-Nobitz GmbH ir Ryanair Ltd.

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 7369)

(Tekstas autentiškas tik vokiečių kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas pagal pirmiau nurodytas nuostatas (1) ir atsižvelgdama į jas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | 2008 m. rugpjūčio 27 d. Komisija gavo Vokietijos oro vežėjų sąjungos Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e. V. (toliau – BDF) skundą, kuriame ji teigė, kad bendrovėms Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ir Ryanair Ltd. (toliau – Ryanair) buvo suteikta neteisėta valstybės pagalba. Skundas užregistruotas kaip pagalbos atvejis numeriu CP 227/2008. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. rugpjūčio 27 d. Komisija gavo Vokietijos oro vežėjų sąjungos Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e. V. (toliau – BDF) skundą, kuriame ji teigė, kad bendrovėms Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ir Ryanair Ltd. (toliau – Ryanair) buvo suteikta neteisėta valstybės pagalba. Skundas užregistruotas kaip pagalbos atvejis numeriu CP 227/2008.

Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e. V.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair Ltd.

Ryanair

| (2) | 2010 m. rugpjūčio 9 d. Komisija skundą persiuntė Vokietijai ir paprašė suteikti informacijos. 2010 m. rugsėjo 30 d. Vokietija pateikė prašytą informaciją. |
| --- | --- |

(2)

2010 m. rugpjūčio 9 d. Komisija skundą persiuntė Vokietijai ir paprašė suteikti informacijos. 2010 m. rugsėjo 30 d. Vokietija pateikė prašytą informaciją.

| (3) | 2011 m. balandžio 8 d. Komisija paprašė bendrovių Air Berlin ir Ryanair suteikti informacijos. 2011 m. gegužės 10 d. prašytą informaciją pateikė Air Berlin, 2011 m. birželio 20 d. – Ryanair. 2011 m. rugpjūčio 11 d. Vokietijai pateiktas šių pastabų ir jų priedų vertimas. 2011 m. rugsėjo 28 d. Vokietija Komisijai pranešė, kad dabartiniu etapu teikti pastabų neketina. |
| --- | --- |

(3)

2011 m. balandžio 8 d. Komisija paprašė bendrovių Air Berlin ir Ryanair suteikti informacijos. 2011 m. gegužės 10 d. prašytą informaciją pateikė Air Berlin, 2011 m. birželio 20 d. – Ryanair. 2011 m. rugpjūčio 11 d. Vokietijai pateiktas šių pastabų ir jų priedų vertimas. 2011 m. rugsėjo 28 d. Vokietija Komisijai pranešė, kad dabartiniu etapu teikti pastabų neketina.

Air Berlin

Ryanair

Air Berlin

Ryanair

| (4) | 2012 m. sausio 26 d. raštu Komisija Vokietiją informavo apie savo sprendimą dėl bendrovei Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH suteiktos investicinės ir veiklos pagalbos, oro vežėjams suteiktų oro uosto mokesčių nuolaidų ir su Ryanair sudarytų sutarčių dėl rinkodaros paslaugų pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) (2) 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą). |
| --- | --- |

(4)

2012 m. sausio 26 d. raštu Komisija Vokietiją informavo apie savo sprendimą dėl bendrovei Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH suteiktos investicinės ir veiklos pagalbos, oro vežėjams suteiktų oro uosto mokesčių nuolaidų ir su Ryanair sudarytų sutarčių dėl rinkodaros paslaugų pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) (2) 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą).

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

2

| (5) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3). Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas dėl tariamos pagalbos ar priemonės. |
| --- | --- |

(5)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3). Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas dėl tariamos pagalbos ar priemonės.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

3

| (6) | 2012 m. vasario 21 d. Komisija Vokietijos paprašė suteikti papildomos informacijos. 2012 m. vasario 24 d., kovo 30 d. ir balandžio 2 d. Vokietija pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą ir atsakymus į Komisijos prašymą suteikti informacijos. |
| --- | --- |

(6)

2012 m. vasario 21 d. Komisija Vokietijos paprašė suteikti papildomos informacijos. 2012 m. vasario 24 d., kovo 30 d. ir balandžio 2 d. Vokietija pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą ir atsakymus į Komisijos prašymą suteikti informacijos.

| (7) | 2012 m. balandžio 13 d. Komisija gavo dviejų suinteresuotųjų šalių – Ryanair ir Airport Marketing Services (4) (toliau – AMS) – pastabas. |
| --- | --- |

(7)

2012 m. balandžio 13 d. Komisija gavo dviejų suinteresuotųjų šalių – Ryanair ir Airport Marketing Services (4) (toliau – AMS) – pastabas.

Ryanair

Airport Marketing Services

4

| (8) | Kadangi į kai kuriuos 2012 m. vasario 21 d. Komisijos prašyme suteikti informacijos pateiktus klausimus nebuvo atsakyta, 2012 m. balandžio 20 d. Komisija Vokietijos paprašė papildomos informacijos. 2012 m. gegužės 11 d. Vokietija pateikė atsakymą. |
| --- | --- |

(8)

Kadangi į kai kuriuos 2012 m. vasario 21 d. Komisijos prašyme suteikti informacijos pateiktus klausimus nebuvo atsakyta, 2012 m. balandžio 20 d. Komisija Vokietijos paprašė papildomos informacijos. 2012 m. gegužės 11 d. Vokietija pateikė atsakymą.

| (9) | 2012 m. birželio 25 d. Komisija gavo kitų suinteresuotųjų šalių (Ryanair, Ryanair patronuojamosios bendrovės AMS ir vienos bendrovei Ryanair paslaugas teikiančios konsultacinės bendrovės) pastabas. 2012 m. rugpjūčio 22 d. raštu Komisija šias pastabas persiuntė Vokietijai. Vokietija paprašė jas išversti ir tuomet 2012 m. gruodžio 4 d. pateikė savo pastabas. |
| --- | --- |

(9)

2012 m. birželio 25 d. Komisija gavo kitų suinteresuotųjų šalių (Ryanair, Ryanair patronuojamosios bendrovės AMS ir vienos bendrovei Ryanair paslaugas teikiančios konsultacinės bendrovės) pastabas. 2012 m. rugpjūčio 22 d. raštu Komisija šias pastabas persiuntė Vokietijai. Vokietija paprašė jas išversti ir tuomet 2012 m. gruodžio 4 d. pateikė savo pastabas.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (10) | 2012 m. lapkričio 29 d. raštu Komisija paprašė Vokietijos suteikti papildomos informacijos. 2013 m. sausio 17 d. Vokietija pateikė atsakymą. |
| --- | --- |

(10)

2012 m. lapkričio 29 d. raštu Komisija paprašė Vokietijos suteikti papildomos informacijos. 2013 m. sausio 17 d. Vokietija pateikė atsakymą.

| (11) | 2013 m. balandžio 10 d.Ryanair pateikė papildomas pastabas (5), jos 2013 m. gegužės 3 d. persiųstos Vokietijai. |
| --- | --- |

(11)

2013 m. balandžio 10 d.Ryanair pateikė papildomas pastabas (5), jos 2013 m. gegužės 3 d. persiųstos Vokietijai.

Ryanair

5

| (12) | 2013 m. lapkričio 14 d. Komisija Vokietijos paprašė suteikti papildomos informacijos. 2014 m. sausio 14 d. Vokietija pateikė atsakymą. Kadangi Vokietijos valdžios institucijų atsakymai buvo neišsamūs, 2014 m. kovo 19 d. Komisija Vokietijai išsiuntė priminimą. 2014 m. balandžio 22 d. buvo gautas Vokietijos atsakymas. |
| --- | --- |

(12)

2013 m. lapkričio 14 d. Komisija Vokietijos paprašė suteikti papildomos informacijos. 2014 m. sausio 14 d. Vokietija pateikė atsakymą. Kadangi Vokietijos valdžios institucijų atsakymai buvo neišsamūs, 2014 m. kovo 19 d. Komisija Vokietijai išsiuntė priminimą. 2014 m. balandžio 22 d. buvo gautas Vokietijos atsakymas.

| (13) | 2013 m. gruodžio 20 d.Ryanair pateikė papildomas pastabas, jos 2014 m. sausio 8 d. persiųstos Vokietijai. 2014 m. sausio 27 d. Vokietija atsakė į Ryanair pastabas. |
| --- | --- |

(13)

2013 m. gruodžio 20 d.Ryanair pateikė papildomas pastabas, jos 2014 m. sausio 8 d. persiųstos Vokietijai. 2014 m. sausio 27 d. Vokietija atsakė į Ryanair pastabas.

Ryanair

Ryanair

| (14) | 2014 m. sausio 17 ir 31 d.Ryanair pateikė papildomas pastabas, jos 2014 m. kovo 7 d. persiųstos Vokietijai. 2014 m. balandžio 7 d. Vokietija pranešė, kad daugiau pastabų dėl Ryanair argumentų neturi. |
| --- | --- |

(14)

2014 m. sausio 17 ir 31 d.Ryanair pateikė papildomas pastabas, jos 2014 m. kovo 7 d. persiųstos Vokietijai. 2014 m. balandžio 7 d. Vokietija pranešė, kad daugiau pastabų dėl Ryanair argumentų neturi.

Ryanair

Ryanair

| (15) | 2014 m. vasario 25 d. raštu Komisija Vokietijai pranešė, kad 2014 m. vasario 20 d. buvo priimtos 2014 m. aviacijos gairės (6) ir kad po jų paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje jos bus taikytinos šiam pagalbos atvejui. Komisija taip pat suteikė Vokietijai galimybę per 20 dienų nuo gairių paskelbimo Oficialiajame leidinyje pateikti savo pastabas dėl šių gairių ir jų taikymo. |
| --- | --- |

(15)

2014 m. vasario 25 d. raštu Komisija Vokietijai pranešė, kad 2014 m. vasario 20 d. buvo priimtos 2014 m. aviacijos gairės (6) ir kad po jų paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje jos bus taikytinos šiam pagalbos atvejui. Komisija taip pat suteikė Vokietijai galimybę per 20 dienų nuo gairių paskelbimo Oficialiajame leidinyje pateikti savo pastabas dėl šių gairių ir jų taikymo.

6

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

| (16) | 2014 m. vasario 24 d. raštu Komisija ir suinteresuotosioms šalims pranešė, kad 2014 m. vasario 20 d. buvo priimtos 2014 m. aviacijos gairės ir kad po jų paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje jos bus taikytinos šiam pagalbos atvejui. Komisija taip pat suteikė suinteresuotosioms šalims galimybę per 20 dienų nuo gairių paskelbimo Oficialiajame leidinyje pateikti savo pastabas dėl šių gairių ir jų taikymo. |
| --- | --- |

(16)

2014 m. vasario 24 d. raštu Komisija ir suinteresuotosioms šalims pranešė, kad 2014 m. vasario 20 d. buvo priimtos 2014 m. aviacijos gairės ir kad po jų paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje jos bus taikytinos šiam pagalbos atvejui. Komisija taip pat suteikė suinteresuotosioms šalims galimybę per 20 dienų nuo gairių paskelbimo Oficialiajame leidinyje pateikti savo pastabas dėl šių gairių ir jų taikymo.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

| (17) | 2014 m. balandžio 4 d. 2014 m. aviacijos gairės paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jos įsigaliojo vietoj 1994 m. aviacijos gairių (7) ir 2005 m. aviacijos gairių (8). |
| --- | --- |

(17)

2014 m. balandžio 4 d. 2014 m. aviacijos gairės paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jos įsigaliojo vietoj 1994 m. aviacijos gairių (7) ir 2005 m. aviacijos gairių (8).

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

7

8

| (18) | 2014 m. balandžio 15 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtas pranešimas, kuriuo valstybių narių ir suinteresuotųjų šalių paprašyta per vieną mėnesį nuo 2014 m. aviacijos gairių paskelbimo pateikti pastabas dėl šių gairių taikymo šiam pagalbos atvejui (9). |
| --- | --- |

(18)

2014 m. balandžio 15 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtas pranešimas, kuriuo valstybių narių ir suinteresuotųjų šalių paprašyta per vieną mėnesį nuo 2014 m. aviacijos gairių paskelbimo pateikti pastabas dėl šių gairių taikymo šiam pagalbos atvejui (9).

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

9

| (19) | 2014 m. balandžio 29 d. Komisija Vokietijai pateikė prašymą suteikti informacijos, 2014 m. gegužės 7 d. Vokietija į jį atsakė. |
| --- | --- |

(19)

2014 m. balandžio 29 d. Komisija Vokietijai pateikė prašymą suteikti informacijos, 2014 m. gegužės 7 d. Vokietija į jį atsakė.

| (20) | 2014 m. gegužės 6 d.Deutsche Lufthansa AG, remdamasi priimtomis naujosiomis gairėmis, pateikė savo pastabas dėl nagrinėjamo pagalbos atvejo. 2014 m. gegužės 8 d. Vokietijai persiųsta nekonfidenciali šių pastabų versija. 2014 m. gegužės 15 d. Vokietija dėl jų pateikė savo pastabas. |
| --- | --- |

(20)

2014 m. gegužės 6 d.Deutsche Lufthansa AG, remdamasi priimtomis naujosiomis gairėmis, pateikė savo pastabas dėl nagrinėjamo pagalbos atvejo. 2014 m. gegužės 8 d. Vokietijai persiųsta nekonfidenciali šių pastabų versija. 2014 m. gegužės 15 d. Vokietija dėl jų pateikė savo pastabas.

Deutsche Lufthansa AG

| (21) | 2014 m. gegužės 7 d. skundo pateikėja, remdamasi priimtomis naujosiomis gairėmis, pateikė pastabas dėl nagrinėjamo pagalbos atvejo. 2014 m. gegužės 21 d. Vokietijai persiųsta nekonfidenciali šių pastabų versija. 2014 m. gegužės 28 d. gautas Vokietijos atsakymas. |
| --- | --- |

(21)

2014 m. gegužės 7 d. skundo pateikėja, remdamasi priimtomis naujosiomis gairėmis, pateikė pastabas dėl nagrinėjamo pagalbos atvejo. 2014 m. gegužės 21 d. Vokietijai persiųsta nekonfidenciali šių pastabų versija. 2014 m. gegužės 28 d. gautas Vokietijos atsakymas.

| (22) | 2014 m. rugsėjo 10 d. Komisija Vokietijos ir Ryanair paprašė suteikti papildomos informacijos. 2014 m. rugsėjo 16 d. Vokietija ir Ryanair pateikė atsakymus. |
| --- | --- |

(22)

2014 m. rugsėjo 10 d. Komisija Vokietijos ir Ryanair paprašė suteikti papildomos informacijos. 2014 m. rugsėjo 16 d. Vokietija ir Ryanair pateikė atsakymus.

Ryanair

Ryanair

| (23) | 2014 m. rugsėjo 12 d.Ryanair ir viena jos vardu veikianti konsultacinė bendrovė pateikė pastabas dėl šio pagalbos atvejo. 2014 m. rugsėjo 19 d. Vokietijai persiųsta nekonfidenciali šių pastabų versija. 2014 m. spalio 6 d. Vokietija dėl jų pateikė savo pastabas. |
| --- | --- |

(23)

2014 m. rugsėjo 12 d.Ryanair ir viena jos vardu veikianti konsultacinė bendrovė pateikė pastabas dėl šio pagalbos atvejo. 2014 m. rugsėjo 19 d. Vokietijai persiųsta nekonfidenciali šių pastabų versija. 2014 m. spalio 6 d. Vokietija dėl jų pateikė savo pastabas.

Ryanair

2.   TYRIMO PROCEDŪROS APLINKYBĖS

TYRIMO PROCEDŪROS APLINKYBĖS

2.1.   PIRMASIS ORO UOSTO PERTVARKYMAS PIGIŲ SKRYDŽIŲ PASLAUGOMS TEIKTI

| (24) | Nuo 1992 m. valstybės įmonė Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (10) yra Leipcigo Altenburgo oro uosto (Flughafen Leipzig-Altenburg, anksčiau – Altenburgo Nobico oro uostas (Flughafen-Altenburg-Nobitz), toliau – AOC), esančio pietinėje Vokietijos Tiuringijos žemės dalyje, savininkė ir operatorė. Iki praėjusio amžiaus dešimtojo dešimtmečio pradžios AOC kaip karinį aerodromą naudojo Rusija. Vėliau atsakomybė už AOC statybą ir valdymą perduota Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Pagal bendrovės steigimo sutartį jos tikslas – gerinti ekonominiu aspektu svarbią infrastruktūrą, siekiant stiprinti rytų Tiuringijos ir vakarų Saksonijos ekonominį pajėgumą. |
| --- | --- |

(24)

Nuo 1992 m. valstybės įmonė Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (10) yra Leipcigo Altenburgo oro uosto (Flughafen Leipzig-Altenburg, anksčiau – Altenburgo Nobico oro uostas (Flughafen-Altenburg-Nobitz), toliau – AOC), esančio pietinėje Vokietijos Tiuringijos žemės dalyje, savininkė ir operatorė. Iki praėjusio amžiaus dešimtojo dešimtmečio pradžios AOC kaip karinį aerodromą naudojo Rusija. Vėliau atsakomybė už AOC statybą ir valdymą perduota Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Pagal bendrovės steigimo sutartį jos tikslas – gerinti ekonominiu aspektu svarbią infrastruktūrą, siekiant stiprinti rytų Tiuringijos ir vakarų Saksonijos ekonominį pajėgumą.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

10

Flughafen Leipzig-Altenburg

Flughafen-Altenburg-Nobitz

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (25) | Arčiausiai AOC yra šie oro uostai:






  a) | Leipcigo-Halės oro uostas (Flughafen Leipzig-Halle), nuo AOC nutolęs maždaug 85 km arba 1 val. 10 min. kelionės lengvuoju automobiliu; |
| --- | --- | --- |

(25)

Arčiausiai AOC yra šie oro uostai:

a)

Leipcigo-Halės oro uostas (Flughafen Leipzig-Halle), nuo AOC nutolęs maždaug 85 km arba 1 val. 10 min. kelionės lengvuoju automobiliu;

Flughafen Leipzig-Halle

| b) | Dresdeno oro uostas (Flughafen Dresden), nuo AOC nutolęs maždaug 113 km arba 1 val. 16 min. kelionės lengvuoju automobiliu; |
| --- | --- |

b)

Dresdeno oro uostas (Flughafen Dresden), nuo AOC nutolęs maždaug 113 km arba 1 val. 16 min. kelionės lengvuoju automobiliu;

Flughafen Dresden

| c) | Erfurto oro uostas (Flughafen Erfurt), nuo AOC nutolęs maždaug 140 km arba 1 val. 37 min. kelionės lengvuoju automobiliu; |
| --- | --- |

c)

Erfurto oro uostas (Flughafen Erfurt), nuo AOC nutolęs maždaug 140 km arba 1 val. 37 min. kelionės lengvuoju automobiliu;

Flughafen Erfurt

| d) | Hofo-Plaueno oro uostas (Flughafen Hof-Plauen), nuo AOC nutolęs maždaug 122 km arba 1 val. 37 min. kelionės lengvuoju automobiliu. |
| --- | --- |

d)

Hofo-Plaueno oro uostas (Flughafen Hof-Plauen), nuo AOC nutolęs maždaug 122 km arba 1 val. 37 min. kelionės lengvuoju automobiliu.

Flughafen Hof-Plauen

| (26) | AOC pradėjus naudoti kaip civilinį oro uostą, jame per metus aptarnaujama mažiau kaip 150 000 išvykstančių keleivių. 1 lentelėje apžvelgti AOC keleivių srautai nuo 2000 m.

  1 lentelė
   (11)


  AOC keleivių skaičius 2000–2013 m.
   (12)








  Metai | Iš viso keleivių (13) | Reguliariųjų skrydžių keleivių (14) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 m. | 27 876 | — |
| 2001 m. | 27 345 | — |
| 2002 m. | 26 811 | — |
| 2003 m. | 71 006 | 51 289 |
| 2004 m. | 93 946 | 76 742 |
| 2005 m. | 118 442 | 101 846 |
| 2006 m. | 105 213 | 90 551 |
| 2007 m. | 147 100 | 124 411 |
| 2008 m. | 138 400 | 126 972 |
| 2009 m. | 140 800 | 133 411 |
| 2010 m. | 119 000 | 112 985 |
| 2011 m. | 15 000 | 9 328 |
| 2012 m. | 5 400 | — |
| 2013 m. | 5 000 | — |

(26)

AOC pradėjus naudoti kaip civilinį oro uostą, jame per metus aptarnaujama mažiau kaip 150 000 išvykstančių keleivių. 1 lentelėje apžvelgti AOC keleivių srautai nuo 2000 m.

1 lentelė
   (11)

1 lentelė

11

AOC keleivių skaičius 2000–2013 m.
   (12)

AOC keleivių skaičius 2000–2013 m.

12

Metai

Iš viso keleivių (13)

13

Reguliariųjų skrydžių keleivių (14)

14

2000 m.

27 876

—

2001 m.

27 345

—

2002 m.

26 811

—

2003 m.

71 006

51 289

2004 m.

93 946

76 742

2005 m.

118 442

101 846

2006 m.

105 213

90 551

2007 m.

147 100

124 411

2008 m.

138 400

126 972

2009 m.

140 800

133 411

2010 m.

119 000

112 985

2011 m.

15 000

9 328

2012 m.

5 400

—

2013 m.

5 000

—

| (27) | Eurowings 2000 m. vykdė devynis skrydžius, Air Berlin 2001 m. – 62, 2002 m. – 57, vėliau veiklą AOC nutraukė. |
| --- | --- |

(27)

Eurowings 2000 m. vykdė devynis skrydžius, Air Berlin 2001 m. – 62, 2002 m. – 57, vėliau veiklą AOC nutraukė.

Eurowings

Air Berlin

| (28) | 2003 m. kovo 3 d. AOC operatorė Flugplatz-Altenburg-Nobitz GmbH ir Ryanair sudarė dešimties metų trukmės sutartį dėl oro uosto paslaugų. |
| --- | --- |

(28)

2003 m. kovo 3 d. AOC operatorė Flugplatz-Altenburg-Nobitz GmbH ir Ryanair sudarė dešimties metų trukmės sutartį dėl oro uosto paslaugų.

Flugplatz-Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

| (29) | Aktyviausios veiklos metais (2008–2010 m.) Ryanair iš AOC vykdė skrydžius į daugiausia keturis paskirties oro uostus: iš pradžių kiekvieną dieną į Londoną, nuo 2007 m. – taip pat į Barseloną/Cheroną, 2009 m. – dar ir į Edinburgą, nuo 2010 m. – taip pat į Alikantę. Nuo 2003 m. gegužės 1 d.Ryanair buvo vienintelė oro vežėja, vykdanti reguliariuosius skrydžius į AOC ir iš jo. |
| --- | --- |

(29)

Aktyviausios veiklos metais (2008–2010 m.) Ryanair iš AOC vykdė skrydžius į daugiausia keturis paskirties oro uostus: iš pradžių kiekvieną dieną į Londoną, nuo 2007 m. – taip pat į Barseloną/Cheroną, 2009 m. – dar ir į Edinburgą, nuo 2010 m. – taip pat į Alikantę. Nuo 2003 m. gegužės 1 d.Ryanair buvo vienintelė oro vežėja, vykdanti reguliariuosius skrydžius į AOC ir iš jo.

Ryanair

Ryanair

| (30) | 2011 m. kovo 31 d.Ryanair nutraukė veiklą AOC. Nuo tada reguliariųjų skrydžių iš AOC nevykdo ir jokie kiti oro vežėjai, tai taip pat patvirtinta AOC interneto svetainėje. |
| --- | --- |

(30)

2011 m. kovo 31 d.Ryanair nutraukė veiklą AOC. Nuo tada reguliariųjų skrydžių iš AOC nevykdo ir jokie kiti oro vežėjai, tai taip pat patvirtinta AOC interneto svetainėje.

Ryanair

2.2.   ANTRASIS ORO UOSTO PERTVARKYMAS BENDROSIOS AVIACIJOS TIKSLAIS

| (31) | Remdamasis konsultacinės bendrovės KE-Consult GbR (15) 2010 m. parengtomis rekomendacijomis (toliau – KE-Consult tyrimas), oro uostas pradėjo vystyti bendrojo oro transporto veiklą, didžiausią dėmesį skirdamas verslo skrydžiams ir pasinaudodamas augančios ekonomikos regiono Chemnico-Cvikau artumu. Oro uostas nutraukė pigių skrydžių veiklą, taip pat tapo skrydžių ir saugos personalo mokymo vieta. |
| --- | --- |

(31)

Remdamasis konsultacinės bendrovės KE-Consult GbR (15) 2010 m. parengtomis rekomendacijomis (toliau – KE-Consult tyrimas), oro uostas pradėjo vystyti bendrojo oro transporto veiklą, didžiausią dėmesį skirdamas verslo skrydžiams ir pasinaudodamas augančios ekonomikos regiono Chemnico-Cvikau artumu. Oro uostas nutraukė pigių skrydžių veiklą, taip pat tapo skrydžių ir saugos personalo mokymo vieta.

KE-Consult GbR

15

KE-Consult

| (32) | Svarbiausios šio pertvarkymo priežastys buvo šios (16):






  a) | didelė oro uosto priklausomybė nuo viešųjų subsidijų, visų pirma teikiamų Tiuringijos žemės ir Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH akcininkių. Vienoje 2011 m. bendrovės vadovybės parengtoje ataskaitoje nurodyta, kad nuo 1992 m. į oro uostą investuoti maždaug 21 mln. EUR, iš jų 17 mln. EUR skyrė Tiuringijos žemė, maždaug 4 mln. EUR – Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH akcininkės. Tačiau 2009 ir 2010 finansiniais metais vis tiek susidarė maždaug 270 000 EUR finansavimo trūkumas (17). Akcininkėms nesuteikus įnašų, tuo metu kilo pavojus oro uosto likvidumui, o kartu – įmonės ateičiai; |
| --- | --- | --- |

(32)

Svarbiausios šio pertvarkymo priežastys buvo šios (16):

16

a)

didelė oro uosto priklausomybė nuo viešųjų subsidijų, visų pirma teikiamų Tiuringijos žemės ir Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH akcininkių. Vienoje 2011 m. bendrovės vadovybės parengtoje ataskaitoje nurodyta, kad nuo 1992 m. į oro uostą investuoti maždaug 21 mln. EUR, iš jų 17 mln. EUR skyrė Tiuringijos žemė, maždaug 4 mln. EUR – Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH akcininkės. Tačiau 2009 ir 2010 finansiniais metais vis tiek susidarė maždaug 270 000 EUR finansavimo trūkumas (17). Akcininkėms nesuteikus įnašų, tuo metu kilo pavojus oro uosto likvidumui, o kartu – įmonės ateičiai;

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

17

| b) | kaip nurodyta Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH steigimo sutartyje, tikėtasi, kad pigių skrydžių veikla skatins ekonominę regiono plėtrą. Vis dėlto oro uosto kapitalo grąža buvo neigiama. Teigiamas fiskalinis AOC poveikis savivaldybėms ir finansuojančioms viešojo sektoriaus institucijoms yra mažesnis negu oro uostui sumokėtos subsidijos (18); |
| --- | --- |

b)

kaip nurodyta Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH steigimo sutartyje, tikėtasi, kad pigių skrydžių veikla skatins ekonominę regiono plėtrą. Vis dėlto oro uosto kapitalo grąža buvo neigiama. Teigiamas fiskalinis AOC poveikis savivaldybėms ir finansuojančioms viešojo sektoriaus institucijoms yra mažesnis negu oro uostui sumokėtos subsidijos (18);

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

18

| c) | akcininkų struktūros pasikeitimas: 2010 m. gruodžio 31 d. bendrovė Stadtwerke Altenburg GmbH (SWA) atsisakė savo akcijų, pirmenybę jas įsigyti turėjo Altenburgo miestas; |
| --- | --- |

c)

akcininkų struktūros pasikeitimas: 2010 m. gruodžio 31 d. bendrovė Stadtwerke Altenburg GmbH (SWA) atsisakė savo akcijų, pirmenybę jas įsigyti turėjo Altenburgo miestas;

Stadtwerke Altenburg GmbH

| d) | 2009 m. Vyriausybės pasikeitimas Tiuringijos žemėje: naujoji Vyriausybė nebuvo linkusi oro uostą toliau subsidijuoti. Ji visų pirma nesutiko su savo pirmtakės priimtais sprendimais dėl rinkodaros subsidijų oro uostui teikimo 2009–2012 m. Kadangi viešosios akcininkės atsisakė toliau teikti rinkodaros subsidijas Ryanair, 2010/2011 m. žiemos sezonu skrydžiai buvo vykdomi tik iš Londono ir į jį, tam finansinę paramą skyrė regiono įmonės. Paskui Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH akcininkės ir valdyba atsisakė suteikti 420 000 EUR subsidiją, kurios Ryanair prašė kaip rinkodaros atlygio už 2011 m. vasaros tvarkaraštį. Tuomet Ryanair nusprendė savo veiklos regione centrą perkelti į Magdeburgą/Kochštedtą ir 2011 m. kovo mėn. nutraukti veiklą AOC. |
| --- | --- |

d)

2009 m. Vyriausybės pasikeitimas Tiuringijos žemėje: naujoji Vyriausybė nebuvo linkusi oro uostą toliau subsidijuoti. Ji visų pirma nesutiko su savo pirmtakės priimtais sprendimais dėl rinkodaros subsidijų oro uostui teikimo 2009–2012 m. Kadangi viešosios akcininkės atsisakė toliau teikti rinkodaros subsidijas Ryanair, 2010/2011 m. žiemos sezonu skrydžiai buvo vykdomi tik iš Londono ir į jį, tam finansinę paramą skyrė regiono įmonės. Paskui Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH akcininkės ir valdyba atsisakė suteikti 420 000 EUR subsidiją, kurios Ryanair prašė kaip rinkodaros atlygio už 2011 m. vasaros tvarkaraštį. Tuomet Ryanair nusprendė savo veiklos regione centrą perkelti į Magdeburgą/Kochštedtą ir 2011 m. kovo mėn. nutraukti veiklą AOC.

Ryanair

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

Ryanair

| (33) | Oro uosto vadovybė svarstė kelias jo pertvarkymo galimybes. Iš jų praktiškiausia buvo pasiūlymas 2012 m. atidaryti kelis naujus maršrutus ir vykdyti užsakomuosius skrydžius be rinkodaros subsidijų. Šiuo tikslu 2011 m. buvo pradėtos derybos su Rheinjet dėl skrydžių į Barseloną. 2011 m. liepos 26 d.Ryanair nusprendus skrydžius vykdyti iš Leipcigo-Halės oro uosto, AOC padėtis rinkoje pasikeitė ir ketinimo atidaryti tokius naujus maršrutus atsisakyta. |
| --- | --- |

(33)

Oro uosto vadovybė svarstė kelias jo pertvarkymo galimybes. Iš jų praktiškiausia buvo pasiūlymas 2012 m. atidaryti kelis naujus maršrutus ir vykdyti užsakomuosius skrydžius be rinkodaros subsidijų. Šiuo tikslu 2011 m. buvo pradėtos derybos su Rheinjet dėl skrydžių į Barseloną. 2011 m. liepos 26 d.Ryanair nusprendus skrydžius vykdyti iš Leipcigo-Halės oro uosto, AOC padėtis rinkoje pasikeitė ir ketinimo atidaryti tokius naujus maršrutus atsisakyta.

Rheinjet

Ryanair

| (34) | Todėl 2011 m. nuspręsta imtis tokios oro uosto pertvarkymo veiklos:






  a) | vystyti verslo skrydžių paslaugas, nes dėl mažesnių saugos reikalavimų jos turėtų būti pelningesnės; |
| --- | --- | --- |

(34)

Todėl 2011 m. nuspręsta imtis tokios oro uosto pertvarkymo veiklos:

a)

vystyti verslo skrydžių paslaugas, nes dėl mažesnių saugos reikalavimų jos turėtų būti pelningesnės;

| b) | pritraukti aviacijos veikla suinteresuotų įmonių; |
| --- | --- |

b)

pritraukti aviacijos veikla suinteresuotų įmonių;

| c) | pritraukti naujų įmonių; |
| --- | --- |

c)

pritraukti naujų įmonių;

| d) | statyti fotovoltinius įrenginius (vienas pastatytas 2012 m.), nuomoti stovėjimo aikšteles ir įrangą, organizuoti renginius. |
| --- | --- |

d)

statyti fotovoltinius įrenginius (vienas pastatytas 2012 m.), nuomoti stovėjimo aikšteles ir įrangą, organizuoti renginius.

| (35) | Vadovybės teigimu, įgyvendinus šias priemones, dėl gerokai sumažėjusių sąnaudų vidutinės trukmės laikotarpiu įmonė galėtų pati užsitikrinti finansavimą, nes kasmet būtų sutaupoma iki 520 000 EUR. Tikėtasi, kad galiausiai taip bus sumažintas oro uosto finansavimo trūkumas, išlaikytas aerodromas ir paskatinta ekonominė regiono plėtra. |
| --- | --- |

(35)

Vadovybės teigimu, įgyvendinus šias priemones, dėl gerokai sumažėjusių sąnaudų vidutinės trukmės laikotarpiu įmonė galėtų pati užsitikrinti finansavimą, nes kasmet būtų sutaupoma iki 520 000 EUR. Tikėtasi, kad galiausiai taip bus sumažintas oro uosto finansavimo trūkumas, išlaikytas aerodromas ir paskatinta ekonominė regiono plėtra.

3.   TIRTOS PRIEMONĖS IR JŲ APLINKYBĖS

TIRTOS PRIEMONĖS IR JŲ APLINKYBĖS

3.1.   BENDROVEI FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH SUTEIKTŲ VIEŠŲJŲ SUBSIDIJŲ APžVALGA

FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH

| (36) | Nuo 1992 iki 2010 m. į Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH investuoti maždaug 21 mln. EUR, iš jų 17 mln. EUR skyrė Tiuringijos žemė, maždaug 4 mln. EUR – bendrovės viešosios akcininkės (19). |
| --- | --- |

(36)

Nuo 1992 iki 2010 m. į Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH investuoti maždaug 21 mln. EUR, iš jų 17 mln. EUR skyrė Tiuringijos žemė, maždaug 4 mln. EUR – bendrovės viešosios akcininkės (19).

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

19

| (37) | 2000–2011 m. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH buvo teikiamos dviejų rūšių viešosios subsidijos – jos akcininkių įnašai ir kitų viešųjų organizacijų, visų pirma Tiuringijos žemės, subsidijos (20). Remiantis Vokietijos pateiktais duomenimis ir Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH finansinėmis ataskaitomis, Tiuringijos žemė visų pirma finansavo investicijas į infrastruktūrą, o bendrovės akcininkės prisidėjo prie veiklos nuostolių dengimo. 2 lentelėje apžvelgtos oro uostui suteiktos viešosios subsidijos, kurios daugiausia buvo skirtos:






  a) | investicijoms, visų pirma į infrastruktūrą, finansuoti; |
| --- | --- | --- |

(37)

2000–2011 m. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH buvo teikiamos dviejų rūšių viešosios subsidijos – jos akcininkių įnašai ir kitų viešųjų organizacijų, visų pirma Tiuringijos žemės, subsidijos (20). Remiantis Vokietijos pateiktais duomenimis ir Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH finansinėmis ataskaitomis, Tiuringijos žemė visų pirma finansavo investicijas į infrastruktūrą, o bendrovės akcininkės prisidėjo prie veiklos nuostolių dengimo. 2 lentelėje apžvelgtos oro uostui suteiktos viešosios subsidijos, kurios daugiausia buvo skirtos:

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

20

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

a)

investicijoms, visų pirma į infrastruktūrą, finansuoti;

| b) | pagrindinei veiklai finansuoti (nuostoliams dengti); |
| --- | --- |

b)

pagrindinei veiklai finansuoti (nuostoliams dengti);

| c) | rinkodaros priemonėms pagal įvairias sutartis su Ryanair finansuoti; |
| --- | --- |

c)

rinkodaros priemonėms pagal įvairias sutartis su Ryanair finansuoti;

Ryanair

| d) | su viešosiomis paslaugomis susijusiai veiklai finansuoti. |
| --- | --- |

d)

su viešosiomis paslaugomis susijusiai veiklai finansuoti.

2 lentelė
   (21)

2 lentelė

21

Bendrovei Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH suteiktų viešųjų subsidijų apžvalga

Bendrovei Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (tūkstančiais EUR) |
| --- |
| Finansiniai metai | Akcininkių įnašai | Kitos viešosios subsidijos (22) | Iš viso |
| 2000 m. | 256 | 321 | 577 |
| 2001 m. | 256 | 655 | 911 |
| 2002 m. | 256 | 226 | 482 |
| 2003 m. | 960 | 561 | 1 521 |
| 2004 m. | 1 280 | 395 | 1 675 |
| 2005 m. | 914 | 690 | 1 604 |
| 2006 m. | 769 | 404 | 1 173 |
| 2007 m. | 1 057 | 780 | 1 837 |
| 2008 m. | 925 | 2 032 | 2 957 |
| 2009 m. | 957 | 1 416 | 2 373 |
| 2010 m. | 1 147 | 367 | 1 514 |
| 2011 m. | 302 | 0 | 302 |
| Iš viso | 9 079 | 7 847 | 16 926 |

(tūkstančiais EUR)

Finansiniai metai

Akcininkių įnašai

Kitos viešosios subsidijos (22)

22

Iš viso

2000 m.

256

321

577

2001 m.

256

655

911

2002 m.

256

226

482

2003 m.

960

561

1 521

2004 m.

1 280

395

1 675

2005 m.

914

690

1 604

2006 m.

769

404

1 173

2007 m.

1 057

780

1 837

2008 m.

925

2 032

2 957

2009 m.

957

1 416

2 373

2010 m.

1 147

367

1 514

2011 m.

302

0

302

Iš viso

Iš viso

9 079

9 079

7 847

7 847

16 926

16 926

3.2.   INVESTICIJŲ Į INFRASTRUKTŪRĄ FINANSAVIMAS 2000–2011 M.

| (38) | Vokietija nurodė, kad Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH investicijos į infrastruktūrą 2000–2011 m. siekė iš viso 6 474 035 EUR. Jos konkrečiai parodytos 3 lentelėje. Prie šių investicijų priskiriamas kilimo ir tūpimo tako ilginimas 2003–2004 m. – bendra suma siekė 687 882 EUR – ir naujo terminalo statyba 2009 m. – 1 003 571 EUR (jis atidarytas tik 2010 m. (23)).

  3 lentelė
   (24)


  Investicijų į AOC infrastruktūrą 2000–2011 m. ir jų finansavimo apžvalga










  (EUR) |
| --- | --- |
| Metai | Infrastruktūros priemonė | Viešosios subsidijos | Nuosavos lėšos (25) | Bendra investicijos suma |
| 2000 m. | Meteorologijos reikmės – pagrindinio kompiuterio, papildomos įrangos ir pan. pirkimas | 13 914 | 9 276 | 23 190 |
| Techninis pelengatoriaus RT 1000C priėmimas | 3 590 | 2 393 | 5 983 |
| Vandens tiekimas (prijungimas, perstatymas) (2) | 10 205 | 6 803 | 17 008 |
| 2001 m. | Kilimo ir tūpimo tako ir dalies manevravimo lauko atnaujinimas | 72 652 | 8 072 | 80 724 |
| Pneumatinio paleidimo įtaiso pirkimas | 34 495 | 42 949 | 77 443 |
| 2002 m. | Aerodromo teritorijos aptvėrimas (likę darbai) | 26 144 | 17 429 | 43 573 |
| Projektavimo išlaidos – kilimo ir tūpimo tako paskutinio ruožo (22) klojimas ir slenksčio (22) projektavimas | 46 183 | 5 131 | 51 314 |
| 2003 m. | Kilimo ir tūpimo tako paskutinio ruožo (22) klojimas, kilimo ir tūpimo tako atnaujinimo priemonės (pirma išmoka – 2003 m., antra išmoka – 2004 m.) | 314 550 | 187 882 | 687 882 |
| 2004 m. | Kilimo ir tūpimo tako paskutinio ruožo (22) klojimas, kilimo ir tūpimo tako atnaujinimo priemonės (antra išmoka – 2004 m.) | 185 450 |
| 2006 m. | Aerodromo švyturys, programinės įrangos pirkimas, penkių signalinių radijo ryšio imtuvų pirkimas, gelbėjimo vartų montavimas, terminalo statyba, 27 biometrinių siųstuvų-imtuvų pirkimas, meteorologinės stoties kabelių ilginimas | 28 787 | 12 337 | 41 124 |
| Gaisrinio automobilio pirkimas (pirma sumos dalis – 2006 m.) | 193 526 | 82 940 | 276 466 |
| 2007 m. | Gaisrinio automobilio pirkimas (antra sumos dalis – 2007 m.) | 387 052 | 165 879 | 552 931 |
| Šlavimo-pūtimo prietaiso pirkimas | 230 040 | 153 360 | 383 400 |
| 2008 m. | Saugos stebėjimo tinklas | 11 430 | 4 899 | 16 329 |
| Vejapjovės | 5 514 | 3 676 | 9 190 |
| Žemės sklypų pirkimas | 56 144 | 24 062 | 80 206 |
| Kilimo ir tūpimo tako atnaujinimas – saugos didinimas | 1 816 538 | 778 516 | 2 595 054  (26) |
| 2009 m. | Terminalo perstatymas/naujo terminalo statyba | 702 500 | 50 672 | 753 172  (27) |
| Ženklinimo darbai perone | 4 429 | 1 898 | 6 327 |
| Kilimo ir tūpimo tako taisymas prieš 04 slenkstį | 336 853 | 0 | 336 853 |
| 2010 m. | Terminalo perstatymas/naujo terminalo statyba | 0 | 250 399 | 250 399  (27) |
| Ženklinimo darbai perone | 0 | 0 | 0 |
| Kilimo ir tūpimo tako taisymas prieš 04 slenkstį | 0 | 144 366 | 144 366 |
| 2012 m. | Rato ir paviršiaus sukibimo tikrinimo prietaisas (skrydžių sauga) | 28 770 | 12 330 | 41 100 |
| IŠ VISO | 4 508 766 | 1 965 269 | 6 474 034 |

(38)

Vokietija nurodė, kad Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH investicijos į infrastruktūrą 2000–2011 m. siekė iš viso 6 474 035 EUR. Jos konkrečiai parodytos 3 lentelėje. Prie šių investicijų priskiriamas kilimo ir tūpimo tako ilginimas 2003–2004 m. – bendra suma siekė 687 882 EUR – ir naujo terminalo statyba 2009 m. – 1 003 571 EUR (jis atidarytas tik 2010 m. (23)).

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

23

3 lentelė
   (24)

3 lentelė

24

Investicijų į AOC infrastruktūrą 2000–2011 m. ir jų finansavimo apžvalga

Investicijų į AOC infrastruktūrą 2000–2011 m. ir jų finansavimo apžvalga

(EUR)

Metai

Infrastruktūros priemonė

Viešosios subsidijos

Nuosavos lėšos (25)

25

Bendra investicijos suma

2000 m.

Meteorologijos reikmės – pagrindinio kompiuterio, papildomos įrangos ir pan. pirkimas

13 914

9 276

23 190

Techninis pelengatoriaus RT 1000C priėmimas

3 590

2 393

5 983

Vandens tiekimas (prijungimas, perstatymas) (2)

10 205

6 803

17 008

2001 m.

Kilimo ir tūpimo tako ir dalies manevravimo lauko atnaujinimas

72 652

8 072

80 724

Pneumatinio paleidimo įtaiso pirkimas

34 495

42 949

77 443

2002 m.

Aerodromo teritorijos aptvėrimas (likę darbai)

26 144

17 429

43 573

Projektavimo išlaidos – kilimo ir tūpimo tako paskutinio ruožo (22) klojimas ir slenksčio (22) projektavimas

46 183

5 131

51 314

2003 m.

Kilimo ir tūpimo tako paskutinio ruožo (22) klojimas, kilimo ir tūpimo tako atnaujinimo priemonės (pirma išmoka – 2003 m., antra išmoka – 2004 m.)

314 550

187 882

687 882

2004 m.

Kilimo ir tūpimo tako paskutinio ruožo (22) klojimas, kilimo ir tūpimo tako atnaujinimo priemonės (antra išmoka – 2004 m.)

185 450

2006 m.

Aerodromo švyturys, programinės įrangos pirkimas, penkių signalinių radijo ryšio imtuvų pirkimas, gelbėjimo vartų montavimas, terminalo statyba, 27 biometrinių siųstuvų-imtuvų pirkimas, meteorologinės stoties kabelių ilginimas

28 787

12 337

41 124

Gaisrinio automobilio pirkimas (pirma sumos dalis – 2006 m.)

193 526

82 940

276 466

2007 m.

Gaisrinio automobilio pirkimas (antra sumos dalis – 2007 m.)

387 052

165 879

552 931

Šlavimo-pūtimo prietaiso pirkimas

230 040

153 360

383 400

2008 m.

Saugos stebėjimo tinklas

11 430

4 899

16 329

Vejapjovės

5 514

3 676

9 190

Žemės sklypų pirkimas

56 144

24 062

80 206

Kilimo ir tūpimo tako atnaujinimas – saugos didinimas

1 816 538

778 516

2 595 054  (26)

26

2009 m.

Terminalo perstatymas/naujo terminalo statyba

702 500

50 672

753 172  (27)

27

Ženklinimo darbai perone

4 429

1 898

6 327

Kilimo ir tūpimo tako taisymas prieš 04 slenkstį

336 853

0

336 853

2010 m.

Terminalo perstatymas/naujo terminalo statyba

0

250 399

250 399  (27)

27

Ženklinimo darbai perone

0

0

0

Kilimo ir tūpimo tako taisymas prieš 04 slenkstį

0

144 366

144 366

2012 m.

Rato ir paviršiaus sukibimo tikrinimo prietaisas (skrydžių sauga)

28 770

12 330

41 100

IŠ VISO

IŠ VISO

4 508 766

4 508 766

1 965 269

1 965 269

6 474 034

6 474 034

| (39) | Kaip konkrečiai apibūdinta 3.4.2 skirsnyje, kilimo ir tūpimo tako ilginimas ir paslaugoms teikti skirto ploto teikimas automobilių nuomos bendrovėms buvo AOC įsipareigojimai pagal su Ryanair sudarytą paslaugų sutartį. Iš atitinkamų metų Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH finansinių ataskaitų matyti, kad kilimo ir tūpimo takas buvo pailgintas (28). |
| --- | --- |

(39)

Kaip konkrečiai apibūdinta 3.4.2 skirsnyje, kilimo ir tūpimo tako ilginimas ir paslaugoms teikti skirto ploto teikimas automobilių nuomos bendrovėms buvo AOC įsipareigojimai pagal su Ryanair sudarytą paslaugų sutartį. Iš atitinkamų metų Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH finansinių ataskaitų matyti, kad kilimo ir tūpimo takas buvo pailgintas (28).

Ryanair

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

28

| (40) | Savo 2000 m. birželio 23 d. posėdyje Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH valdyba, aptardama oro uosto plėtrą, svarstė bendrą dešimties metų investicijų programą, pagal kurią bendra investicijų suma siekė apie 20 mln. EUR. |
| --- | --- |

(40)

Savo 2000 m. birželio 23 d. posėdyje Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH valdyba, aptardama oro uosto plėtrą, svarstė bendrą dešimties metų investicijų programą, pagal kurią bendra investicijų suma siekė apie 20 mln. EUR.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

3.3.   FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH VEIKLOS NUOSTOLIŲ FINANSAVIMAS 2000–2011 M.

FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH

| (41) | 2000–2011 m. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH dėl AOC veiklos patyrė 4 lentelėje nurodytus metinius nuostolius.

  4 lentelė
   (29)


  Metinių Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nuostolių ir jų finansavimo apžvalga











  (tūkstančiais EUR) |
| --- | --- |
| Finansiniai metai | Veiklos rezultatas be viešųjų subsidijų ir viešųjų užduočių sąnaudų (30) | Investicijos (31) | Nurašymas | Grynasis finansinis rezultatas (32) | Grynasis rezultatas |
| 2000 m. | – 244 | 204 | 1 509 | – 19 | + 34 |
| 2001 m. | – 591 | 77 | 1 469 | – 24 | – 31 |
| 2002 m. | – 214 | 61 | 1 393 | 0 | + 51 |
| 2003 m. | – 1 161 | 509 | 620 | + 2 | -64 |
| 2004 m. | – 1 192 | 428 | 612 | – 1 | 0 |
| 2005 m. | – 671 | 92 | 445 | – 12 | – 272 |
| 2006 m. | – 496 | 2 613 | 531 | – 26 | – 253 |
| 2007 m. | – 719 | 1 071 | 533 | – 1 | – 301 |
| 2008 m. | – 511 | 664 | 645 | – 2 | – 460 |
| 2009 m. | – 906 | 2 354 | 821 | + 7 | – 562 |
| 2010 m. | – 1 150 | 1 296 | 965 | – 2 | – 567 |
| 2011 m. | – 424 | 8 | 907 | – 13 | – 437 |

(41)

2000–2011 m. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH dėl AOC veiklos patyrė 4 lentelėje nurodytus metinius nuostolius.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

4 lentelė
   (29)

4 lentelė

29

Metinių Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nuostolių ir jų finansavimo apžvalga

Metinių Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nuostolių ir jų finansavimo apžvalga

(tūkstančiais EUR)

Finansiniai metai

Veiklos rezultatas be viešųjų subsidijų ir viešųjų užduočių sąnaudų (30)

30

Investicijos (31)

31

Nurašymas

Grynasis finansinis rezultatas (32)

32

Grynasis rezultatas

2000 m.

– 244

204

1 509

– 19

+ 34

2001 m.

– 591

77

1 469

– 24

– 31

2002 m.

– 214

61

1 393

0

+ 51

2003 m.

– 1 161

509

620

+ 2

-64

2004 m.

– 1 192

428

612

– 1

0

2005 m.

– 671

92

445

– 12

– 272

2006 m.

– 496

2 613

531

– 26

– 253

2007 m.

– 719

1 071

533

– 1

– 301

2008 m.

– 511

664

645

– 2

– 460

2009 m.

– 906

2 354

821

+ 7

– 562

2010 m.

– 1 150

1 296

965

– 2

– 567

2011 m.

– 424

8

907

– 13

– 437

| (42) | Vokietija pateikė Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH veiklos nuostoliams dengti skirtų metinių akcininkių įnašų duomenis, jie nurodyti 5 lentelėje (33). Iš viso šie kapitalo įnašai siekia 8,9 mln. EUR.

  5 lentelė


  Akcininkių įnašai veiklos reikmėms







  (EUR) |
| --- | --- |
| 2000 m. | 200 000 –300 000 [...] (1) |
| 2001 m. | 200 000 –300 000 [...] (1) |
| 2002 m. | 200 000 –300 000 [...] (1) |
| 2003 m. | 300 000 –400 000 [...] (1) |
| 2004 m. | 475 000 –575 000 [...] (1) |
| 2005 m. | 700 000 –800 000 [...] (1) |
| 2006 m. | 925 000 –1 025 000 [...] (1) |
| 2007 m. | 1 250 000 –1 350 000 [...] (1) |
| 2008 m. | 1 125 000 –1 225 000 [...] (1) |
| 2009 m. | 1 125 000 –1 225 000 [...] (1) |
| 2010 m. | 1 325 000 –1 425 000 [...] (1) |
| 2011 m. | 425 000 –525 000 [...] (1) |
| Iš viso | 8 897 000 |

(42)

Vokietija pateikė Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH veiklos nuostoliams dengti skirtų metinių akcininkių įnašų duomenis, jie nurodyti 5 lentelėje (33). Iš viso šie kapitalo įnašai siekia 8,9 mln. EUR.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

33

5 lentelė

5 lentelė

Akcininkių įnašai veiklos reikmėms

Akcininkių įnašai veiklos reikmėms

(EUR)

2000 m.

200 000 –300 000 [...] (1)

1

2001 m.

200 000 –300 000 [...] (1)

1

2002 m.

200 000 –300 000 [...] (1)

1

2003 m.

300 000 –400 000 [...] (1)

1

2004 m.

475 000 –575 000 [...] (1)

1

2005 m.

700 000 –800 000 [...] (1)

1

2006 m.

925 000 –1 025 000 [...] (1)

1

2007 m.

1 250 000 –1 350 000 [...] (1)

1

2008 m.

1 125 000 –1 225 000 [...] (1)

1

2009 m.

1 125 000 –1 225 000 [...] (1)

1

2010 m.

1 325 000 –1 425 000 [...] (1)

1

2011 m.

425 000 –525 000 [...] (1)

1

Iš viso

Iš viso

8 897 000

8 897 000

| (43) | Nuo šiame sprendime nagrinėjamo laikotarpio pradžios iš Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH finansinių ataskaitų matyti, kad finansinė oro uosto padėtis labai priklausė nuo akcininkių įnašų. 2002 m. finansinėje ataskaitoje teigiama, kad reikalingi tolesni akcininkių įnašai, nes be jų kiltų grėsmė tolesnei įmonės veiklai. Daugelyje kitų finansinių ataskaitų (2003 ir 2004 m.) taip pat teigiama, kad įmonė galės veikti tik gavusi akcininkių kapitalo įnašų (34). 2003 m. finansinėje ataskaitoje pateiktoje ateinančių metų perspektyvoje taip pat prognozuojama, kad kitu finansiniu laikotarpiu bus reikalingi akcininkių kapitalo įnašai. Kaip nurodyta 2006 m. finansinėje ataskaitoje, 2006 m. grėsusio nemokumo pavyko išvengti tik dėl akcininkių įnašų. |
| --- | --- |

(43)

Nuo šiame sprendime nagrinėjamo laikotarpio pradžios iš Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH finansinių ataskaitų matyti, kad finansinė oro uosto padėtis labai priklausė nuo akcininkių įnašų. 2002 m. finansinėje ataskaitoje teigiama, kad reikalingi tolesni akcininkių įnašai, nes be jų kiltų grėsmė tolesnei įmonės veiklai. Daugelyje kitų finansinių ataskaitų (2003 ir 2004 m.) taip pat teigiama, kad įmonė galės veikti tik gavusi akcininkių kapitalo įnašų (34). 2003 m. finansinėje ataskaitoje pateiktoje ateinančių metų perspektyvoje taip pat prognozuojama, kad kitu finansiniu laikotarpiu bus reikalingi akcininkių kapitalo įnašai. Kaip nurodyta 2006 m. finansinėje ataskaitoje, 2006 m. grėsusio nemokumo pavyko išvengti tik dėl akcininkių įnašų.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

34

| (44) | Vokietija aiškina, kad viešųjų užduočių sąnaudos susijusios su skrydžių valdymo, tvorų kontrolės, administravimo, registravimo ir mokymo personalo bei pilotų sąnaudomis ir jas finansavo tiek Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH iš savo kapitalo, tiek Tiuringijos žemė. Tai parodyta 6 ir 7 lentelėse.

  6 lentelė


  Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH viešųjų užduočių sąnaudų finansavimas
   (35)









  (EUR) |
| --- | --- |
| Metai | Visos viešųjų užduočių sąnaudos | Nuosavas kapitalas | Tiuringijos žemės suteiktas finansavimas |
| 2000 m. | 276 420 | 106 031 | 170 389 |
| 2001 m. | 278 773 | 127 043 | 151 730 |
| 2002 m. | 292 270 | 134 801 | 157 469 |
| 2003 m. | 412 325 | 247 279 | 165 046 |
| 2004 m. | 461 067 | 293 713 | 167 354 |
| 2005 m. | 685 406 | 529 734 | 155 672 |
| 2006 m. | 683 415 | 527 017 | 156 398 |
| 2007 m. | 732 355 | 597 858 | 134 497 |
| 2008 m. | 700 772 | 599 954 | 100 818 |
| 2009 m. | 718 416 | 347 598 | 370 818 |
| 2010 m. | 657 982 | 313 933 | 344 049 |
| 2011 m. | 598 056 | 261 654 | 336 402 |
| IŠ VISO | 6 497 257 | 4 086 615 | 2 410 642 |

(44)

Vokietija aiškina, kad viešųjų užduočių sąnaudos susijusios su skrydžių valdymo, tvorų kontrolės, administravimo, registravimo ir mokymo personalo bei pilotų sąnaudomis ir jas finansavo tiek Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH iš savo kapitalo, tiek Tiuringijos žemė. Tai parodyta 6 ir 7 lentelėse.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

6 lentelė

6 lentelė

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH viešųjų užduočių sąnaudų finansavimas
   (35)

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH viešųjų užduočių sąnaudų finansavimas

35

(EUR)

Metai

Visos viešųjų užduočių sąnaudos

Nuosavas kapitalas

Tiuringijos žemės suteiktas finansavimas

2000 m.

276 420

106 031

170 389

2001 m.

278 773

127 043

151 730

2002 m.

292 270

134 801

157 469

2003 m.

412 325

247 279

165 046

2004 m.

461 067

293 713

167 354

2005 m.

685 406

529 734

155 672

2006 m.

683 415

527 017

156 398

2007 m.

732 355

597 858

134 497

2008 m.

700 772

599 954

100 818

2009 m.

718 416

347 598

370 818

2010 m.

657 982

313 933

344 049

2011 m.

598 056

261 654

336 402

IŠ VISO

IŠ VISO

6 497 257

6 497 257

4 086 615

4 086 615

2 410 642

2 410 642

7 lentelė
   (36)

7 lentelė

36

Tiuringijos žemės suteiktas finansavimas pagal viešųjų užduočių sąnaudų rūšį

Tiuringijos žemės suteiktas finansavimas pagal viešųjų užduočių sąnaudų rūšį

| (EUR) |
| --- |
| Metai | Skrydžių valdymas | Oro uosto kontrolės paslaugos | Visas Tiuringijos žemės suteiktas finansavimas |
| 2000 m. | 170 389 | 0 | 170 389 |
| 2001 m. | 151 730 | 0 | 151 730 |
| 2002 m. | 157 469 | 0 | 157 469 |
| 2003 m. | 165 046 | 0 | 165 046 |
| 2004 m. | 167 354 | 0 | 167 354 |
| 2005 m. | 155 672 | 0 | 155 672 |
| 2006 m. | 156 398 | 0 | 156 398 |
| 2007 m. | 134 497 | 0 | 134 497 |
| 2008 m. | 100 818 | 0 | 100 818 |
| 2009 m. | 100 818 | 270 000 | 370 818 |
| 2010 m. | 94 049 | 250 000 | 344 049 |
| 2011 m. | 86 402 | 250 000 | 336 402 |
| IŠ VISO | 1 640 642 | 770 000 | 2 410 642 |

(EUR)

Metai

Skrydžių valdymas

Oro uosto kontrolės paslaugos

Visas Tiuringijos žemės suteiktas finansavimas

2000 m.

170 389

0

170 389

2001 m.

151 730

0

151 730

2002 m.

157 469

0

157 469

2003 m.

165 046

0

165 046

2004 m.

167 354

0

167 354

2005 m.

155 672

0

155 672

2006 m.

156 398

0

156 398

2007 m.

134 497

0

134 497

2008 m.

100 818

0

100 818

2009 m.

100 818

270 000

370 818

2010 m.

94 049

250 000

344 049

2011 m.

86 402

250 000

336 402

IŠ VISO

IŠ VISO

1 640 642

1 640 642

770 000

770 000

2 410 642

2 410 642

3.4.   ORO UOSTO MOKESČIAI IR MOKĖJIMAI RYANAIR PAGAL SUTARTIS DĖL ORO UOSTO PASLAUGŲ IR RINKODAROS

RYANAIR

3.4.1.   AOC taikoma oro uosto mokesčių tvarka

AOC taikoma oro uosto mokesčių tvarka

| (45) | 8 lentelėje apibendrintos standartinės oro uosto mokesčių tvarkos, kuri buvo taikoma 2002–2010 m. laikotarpiu, svarbiausios nuostatos (37).

  8 lentelė


  2002–2010 m. AOC taikyta oro uosto mokesčių tvarka
   (38)








  Kainos be PVM | Daugiau kaip 6 001  kg sveriančių orlaivių tūpimo mokesčiai už 1 000  kg | Keleivių mokesčiai už vieną keleivį |
| --- | --- | --- | --- |
| Nuo 2002 m. sausio 1 d. taikyta oro uosto mokesčių tvarka | 7,78 EUR | 2,67 EUR |
| Nuo 2006 m. rugsėjo 18 d. taikyta oro uosto mokesčių tvarka | 7,45 EUR | 3,00 EUR |

(45)

8 lentelėje apibendrintos standartinės oro uosto mokesčių tvarkos, kuri buvo taikoma 2002–2010 m. laikotarpiu, svarbiausios nuostatos (37).

37

8 lentelė

8 lentelė

2002–2010 m. AOC taikyta oro uosto mokesčių tvarka
   (38)

2002–2010 m. AOC taikyta oro uosto mokesčių tvarka

38

Kainos be PVM

Daugiau kaip 6 001  kg sveriančių orlaivių tūpimo mokesčiai už 1 000  kg

Keleivių mokesčiai už vieną keleivį

Nuo 2002 m. sausio 1 d. taikyta oro uosto mokesčių tvarka

7,78 EUR

2,67 EUR

Nuo 2006 m. rugsėjo 18 d. taikyta oro uosto mokesčių tvarka

7,45 EUR

3,00 EUR

| (46) | 2011 m. sausio mėn. nustatyta nauja oro uosto mokesčių tvarka, jos svarbiausios nuostatos pateiktos 9 ir 10 lentelėse.

  9 lentelė


  Nuo 2011 m. taikoma oro uosto mokesčių už orlaivius tvarka
   (39)








  Nuo 2011 m. sausio mėn. taikoma oro uosto mokesčių tvarka
  (kainos be PVM) | Stovėjimo laikas ne ilgesnis kaip 30 min. | Stovėjimo laikas ilgesnis kaip 30 min. |
| --- | --- | --- | --- |
| Keleivių skrydžiai, kai planuojamas skrydis pirmyn ir atgal (40) | 0 EUR | 7,45 EUR |
| Keleivių skrydžiai, kai neplanuojamas skrydis pirmyn ir atgal, ir krovinių skrydžiai | 7,45 EUR |

(46)

2011 m. sausio mėn. nustatyta nauja oro uosto mokesčių tvarka, jos svarbiausios nuostatos pateiktos 9 ir 10 lentelėse.

9 lentelė

9 lentelė

Nuo 2011 m. taikoma oro uosto mokesčių už orlaivius tvarka
   (39)

Nuo 2011 m. taikoma oro uosto mokesčių už orlaivius tvarka

39

Nuo 2011 m. sausio mėn. taikoma oro uosto mokesčių tvarka

(kainos be PVM)

Stovėjimo laikas ne ilgesnis kaip 30 min.

Stovėjimo laikas ilgesnis kaip 30 min.

Keleivių skrydžiai, kai planuojamas skrydis pirmyn ir atgal (40)

40

0 EUR

7,45 EUR

Keleivių skrydžiai, kai neplanuojamas skrydis pirmyn ir atgal, ir krovinių skrydžiai

7,45 EUR

10 lentelė

10 lentelė

Nuo 2011 m. taikoma oro uosto mokesčių už keleivius tvarka
   (41)

Nuo 2011 m. taikoma oro uosto mokesčių už keleivius tvarka

41

| Nuo 2011 m. sausio mėn. taikoma oro uosto mokesčių tvarka
  (kainos be PVM) | Keleivių skaičius mažesnis kaip 50 000 | Keleivių skaičius – 50 000 –100 000 |
| --- | --- | --- |
| Mokestis už vieną keleivį | 6,00 EUR | 4,20 EUR |

Nuo 2011 m. sausio mėn. taikoma oro uosto mokesčių tvarka

(kainos be PVM)

Keleivių skaičius mažesnis kaip 50 000

Keleivių skaičius – 50 000 –100 000

Mokestis už vieną keleivį

6,00 EUR

4,20 EUR

3.4.2.   
  2003 m. kovo 3 d. su Ryanair sudaryta sutartis dėl oro uosto paslaugų

2003 m. kovo 3 d. su Ryanair

| (47) | 2003 m. kovo 3 d.Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (sutartyje – AOC) ir Ryanair (Ryanair Limited) sudarė dešimties metų trukmės sutartį dėl oro uosto paslaugų. Sutartis įsigaliojo pradedant kasdienį reguliarųjį oro susisiekimą į Londono Stanstedo oro uostą nuo, kaip planuota, 2003 m. gegužės 1 d. |
| --- | --- |

(47)

2003 m. kovo 3 d.Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (sutartyje – AOC) ir Ryanair (Ryanair Limited) sudarė dešimties metų trukmės sutartį dėl oro uosto paslaugų. Sutartis įsigaliojo pradedant kasdienį reguliarųjį oro susisiekimą į Londono Stanstedo oro uostą nuo, kaip planuota, 2003 m. gegužės 1 d.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

Ryanair Limited

| (48) | Pagal šią sutartį Ryanair AOC moka šiuos mokesčius:






  a) | mokestį už keleivių skrydžių paslaugų teikimą pagal paslaugos suteikimo dieną galiojančią AOC mokesčių tvarką; |
| --- | --- | --- |

(48)

Pagal šią sutartį Ryanair AOC moka šiuos mokesčius:

Ryanair

a)

mokestį už keleivių skrydžių paslaugų teikimą pagal paslaugos suteikimo dieną galiojančią AOC mokesčių tvarką;

| b) | sumą, kurią sudaro keleivių saugos mokestis ir valstybės mokestis (toliau – Vokietijos mokestis), apskaičiuojamas pagal vykdant atitinkamą skrydį galiojantį tarifą; pradinis mokestis yra „keturi eurai penkiasdešimt vienas centas (4,08 EUR)“ (42). Abi šalys sutartyje taip pat išreiškė ketinimą dėti pastangas, kad, didėjant oro uosto keleivių skaičiui, būtų mažinamas Vokietijos mokamas mokestis. Tačiau bet kokiu atveju pradinį mokestį Ryanair turi mokėti kaip mažiausią mokestį; |
| --- | --- |

b)

sumą, kurią sudaro keleivių saugos mokestis ir valstybės mokestis (toliau – Vokietijos mokestis), apskaičiuojamas pagal vykdant atitinkamą skrydį galiojantį tarifą; pradinis mokestis yra „keturi eurai penkiasdešimt vienas centas (4,08 EUR)“ (42). Abi šalys sutartyje taip pat išreiškė ketinimą dėti pastangas, kad, didėjant oro uosto keleivių skaičiui, būtų mažinamas Vokietijos mokamas mokestis. Tačiau bet kokiu atveju pradinį mokestį Ryanair turi mokėti kaip mažiausią mokestį;

42

Ryanair

| (49) | Vokietija teigia, kad Ryanair paslaugų teikimo mokesčius mokėjo pagal tuo metu galiojusią standartinę AOC mokesčių tvarką, t. y. fiksuotą tūpimo mokestį, kuris siekė [...]* už orlaivį, ir keleivių mokestį, kuris siekė [...]* už keleivį (be PVM) (43) (2009 m. birželio mėn. mokėti mokesčiai). |
| --- | --- |

(49)

Vokietija teigia, kad Ryanair paslaugų teikimo mokesčius mokėjo pagal tuo metu galiojusią standartinę AOC mokesčių tvarką, t. y. fiksuotą tūpimo mokestį, kuris siekė [...]* už orlaivį, ir keleivių mokestį, kuris siekė [...]* už keleivį (be PVM) (43) (2009 m. birželio mėn. mokėti mokesčiai).

Ryanair

43

| (50) | Minėtoje 2003 m. kovo 3 d. sutartyje dėl oro uosto paslaugų nustatyta, kad AOC mainais prisiima šiuos įsipareigojimus:






  a) | iki 2003 m. gruodžio 31 d. suteikti tam tikras technines savybes atitinkantį kilimo ir tūpimo taką, kuris iki 2004 m. gegužės 31 d. turi būti visiškai sutvarkytas ir pailgintas; |
| --- | --- | --- |

(50)

Minėtoje 2003 m. kovo 3 d. sutartyje dėl oro uosto paslaugų nustatyta, kad AOC mainais prisiima šiuos įsipareigojimus:

a)

iki 2003 m. gruodžio 31 d. suteikti tam tikras technines savybes atitinkantį kilimo ir tūpimo taką, kuris iki 2004 m. gegužės 31 d. turi būti visiškai sutvarkytas ir pailgintas;

| b) | teikti terminalo ir infrastruktūros paslaugas ([...]*) bei su pardavimu, rinkodara ir viešaisiais ryšiais susijusias paslaugas (sutarties dėl oro uosto paslaugų A priede išvardytos paslaugos); |
| --- | --- |

b)

teikti terminalo ir infrastruktūros paslaugas ([...]*) bei su pardavimu, rinkodara ir viešaisiais ryšiais susijusias paslaugas (sutarties dėl oro uosto paslaugų A priede išvardytos paslaugos);

| c) | teikti keleivių aptarnavimo ir kitas su tuo susijusias paslaugas (sutarties dėl oro uosto paslaugų B priede išvardytos paslaugos); |
| --- | --- |

c)

teikti keleivių aptarnavimo ir kitas su tuo susijusias paslaugas (sutarties dėl oro uosto paslaugų B priede išvardytos paslaugos);

| d) | užtikrinti susisiekimą autobusais šioje vietovėje įprastomis kainomis tarp AOC ir Leipcigo centrinės geležinkelio stoties bei tarp AOC ir Dresdeno centrinės geležinkelio stoties; |
| --- | --- |

d)

užtikrinti susisiekimą autobusais šioje vietovėje įprastomis kainomis tarp AOC ir Leipcigo centrinės geležinkelio stoties bei tarp AOC ir Dresdeno centrinės geležinkelio stoties;

| e) | valdyti užsakymo sistemą (ši paslauga nustatyta sutarties dėl oro uosto paslaugų B priedo priedėlyje). |
| --- | --- |

e)

valdyti užsakymo sistemą (ši paslauga nustatyta sutarties dėl oro uosto paslaugų B priedo priedėlyje).

| (51) | Be Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH įsipareigojimo suteikti kilimo ir tūpimo taką, sutarties A priede numatytos ir kitos AOC teiktinos paslaugos:






  a) | terminalo ir infrastruktūros paslaugos: [...]*, patenkinti kitus „dalykinius Ryanair poreikius ad hoc pagrindu, siekiant užtikrinti, kad Ryanair grįžtamąjį skrydį galėtų vykdyti po 25 minučių, kaip numatyta bendrovės tvarkaraštyje“; |
| --- | --- | --- |

(51)

Be Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH įsipareigojimo suteikti kilimo ir tūpimo taką, sutarties A priede numatytos ir kitos AOC teiktinos paslaugos:

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

a)

terminalo ir infrastruktūros paslaugos: [...]*, patenkinti kitus „dalykinius Ryanair poreikius ad hoc pagrindu, siekiant užtikrinti, kad Ryanair grįžtamąjį skrydį galėtų vykdyti po 25 minučių, kaip numatyta bendrovės tvarkaraštyje“;

dalykinius

poreikius

pagrindu, siekiant užtikrinti, kad

grįžtamąjį skrydį galėtų vykdyti po 25 minučių, kaip numatyta bendrovės tvarkaraštyje

| b) | su pardavimu, rinkodara ir viešaisiais ryšiais susijusios paslaugos: [...]*. |
| --- | --- |

b)

su pardavimu, rinkodara ir viešaisiais ryšiais susijusios paslaugos: [...]*.

| (52) | 48 konstatuojamojoje dalyje nurodyti Ryanair mokėtini mokesčiai apima keletą paslaugų, kurios išvardytos 2003 m. kovo 3 d. sutarties dėl oro uosto paslaugų B priedo skirsnyje „Antžeminių paslaugų teikėjo teikiamos keleivių aptarnavimo ir kitos su tuo susijusios paslaugos“, pavyzdžiui (44), bagažo (ne krovinių) pakrovimas ir iškrovimas; [...]* tualetų naudojimas ir, paprašius, vandens tiekimas; [...]* Ryanair pareikalavus, preparatų nuo apledėjimo tiekimas ir naudojimas, skysčiui nuo apledėjimo taikant [...]* už litrą; keleivių registravimas, įlaipinimas ir išlaipinimas bei kelionės dokumentų tikrinimas. |
| --- | --- |

(52)

48 konstatuojamojoje dalyje nurodyti Ryanair mokėtini mokesčiai apima keletą paslaugų, kurios išvardytos 2003 m. kovo 3 d. sutarties dėl oro uosto paslaugų B priedo skirsnyje „Antžeminių paslaugų teikėjo teikiamos keleivių aptarnavimo ir kitos su tuo susijusios paslaugos“, pavyzdžiui (44), bagažo (ne krovinių) pakrovimas ir iškrovimas; [...]* tualetų naudojimas ir, paprašius, vandens tiekimas; [...]* Ryanair pareikalavus, preparatų nuo apledėjimo tiekimas ir naudojimas, skysčiui nuo apledėjimo taikant [...]* už litrą; keleivių registravimas, įlaipinimas ir išlaipinimas bei kelionės dokumentų tikrinimas.

Ryanair

44

Ryanair

| (53) | Pagal 2003 m. kovo 3 d. sutarties dėl oro uosto paslaugų B priedo priedėlio skirsnį „Užsakymo sistema“ antžeminių paslaugų teikėjas turi įrengti ir valdyti keleivių aptarnavimo langelį, užtikrinti tinkamą užsakymus tvarkančių darbuotojų parengimo lygį, padengti kompiuterių aparatinės įrangos, telefono, fakso, informacinių technologijų ir ryšių priemonių, naudojamų aviacijoje (SITA), išlaidas bei visas įrenginių techninės priežiūros ir įrangos keitimo išlaidas, kurias jis patirs valdydamas keleivių aptarnavimo langelį. Vis dėlto [...]*. |
| --- | --- |

(53)

Pagal 2003 m. kovo 3 d. sutarties dėl oro uosto paslaugų B priedo priedėlio skirsnį „Užsakymo sistema“ antžeminių paslaugų teikėjas turi įrengti ir valdyti keleivių aptarnavimo langelį, užtikrinti tinkamą užsakymus tvarkančių darbuotojų parengimo lygį, padengti kompiuterių aparatinės įrangos, telefono, fakso, informacinių technologijų ir ryšių priemonių, naudojamų aviacijoje (SITA), išlaidas bei visas įrenginių techninės priežiūros ir įrangos keitimo išlaidas, kurias jis patirs valdydamas keleivių aptarnavimo langelį. Vis dėlto [...]*.

3.4.3.   Sutartys dėl rinkodaros paslaugų

Sutartys dėl rinkodaros paslaugų

| (54) | Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH sudarė iš viso tris rinkodaros sutartis: pirmąją su Ryanair, kitas dvi – su Airport Marketing Services Limited (toliau – AMS), taip pat papildomą paskutiniosios 2010 m. sausio 25 d. sutarties susitarimą.

  11 lentelė



  Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ir Ryanair/AMS sudarytos rinkodaros sutartys









  Sutartis | Trukmė | Dalykas | AOC bendrovei Ryanair mokėtini mokesčiai |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 m. balandžio 7 d. AOC ir Ryanair sutartis | 2003 m. balandžio 15 d.–2013 m. balandžio 30 d. | Reklama internete anglų kalba, pardavimo skatinimas ir viešieji ryšiai, siekiant stiprinti rinkodarą, susijusią su įvažiuojamuoju turizmu Altenburgo regione naudojantis oro transportu | — | Sėkmės mokestis, apskaičiuojamas pagal išvykstančių keleivių skaičių, kuris turi būti išskaičiuojamas iš bendrovės Ryanair už oro uosto paslaugas mokėtinų mokesčių; |

(54)

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH sudarė iš viso tris rinkodaros sutartis: pirmąją su Ryanair, kitas dvi – su Airport Marketing Services Limited (toliau – AMS), taip pat papildomą paskutiniosios 2010 m. sausio 25 d. sutarties susitarimą.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

Airport Marketing Services Limited

11 lentelė

11 lentelė

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ir Ryanair/AMS sudarytos rinkodaros sutartys

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

AMS

Sutartis

Trukmė

Dalykas

AOC bendrovei Ryanair mokėtini mokesčiai

Ryanair

2003 m. balandžio 7 d. AOC ir Ryanair sutartis

Ryanair

2003 m. balandžio 15 d.–2013 m. balandžio 30 d.

Reklama internete anglų kalba, pardavimo skatinimas ir viešieji ryšiai, siekiant stiprinti rinkodarą, susijusią su įvažiuojamuoju turizmu Altenburgo regione naudojantis oro transportu

—

Sėkmės mokestis, apskaičiuojamas pagal išvykstančių keleivių skaičių, kuris turi būti išskaičiuojamas iš bendrovės Ryanair už oro uosto paslaugas mokėtinų mokesčių;

Ryanair

| — | Sėkmės mokestis, apskaičiuojamas pagal tam tikrą galimo oro uosto mokesčių padidinimo procentinę dalį. |
| --- | --- |

—

Sėkmės mokestis, apskaičiuojamas pagal tam tikrą galimo oro uosto mokesčių padidinimo procentinę dalį.

2008 m. rugpjūčio 28 d. AOC ir AMS sutartis

2008 m. rugpjūčio 28 d.–2010 m. rugpjūčio 27 d.

Rinkodaros paslaugos naudojant svetainę ryanair.com kaip pagrindinę priemonę: 150 žodžių įrašas (ar keli įrašai) AOC skrydžių paskirties tinklalapio skyrelyje „Top Five Things to Do“ („Penki svarbiausi dalykai, kuriuos reikia padaryti“)

ryanair.com

[...]* EUR 2008 m.

[...]* EUR 2009 m. (45)

45

(abi sumos be PVM)

2010 m. sausio 25 d. AOC ir AMS sutartis

Nuo 2010 m. sausio 25 d. iki vienų metų po datos, kai pradėta teikti pirma paslauga, pabaigos

Per vienus metus suteiktinų rinkodaros paslaugų paketas

[...]* EUR per metus (45) (be PVM)

45

AOC ir AMS sutarties 2010 m. rugsėjo 21 d. papildomas susitarimas

2010 m. rugsėjo 21 d.–2011 m. kovo 31 d.

Pirminės 2010 m. sausio 25 d. sutarties papildomas susitarimas

[...]* EUR 2010 m. žiemos sezonu

3.4.3.1.   
  2003 m. balandžio 7 d. rinkodaros sutartis

2003 m. balandžio 7 d. rinkodaros sutartis

| (55) | Pagal pirmąją 2003 m. balandžio 7 d.Flugplatz-Altenburg-Nobitz GmbH (sutartyje – AOC) ir Ryanair sudarytą rinkodaros sutartį, kuri įsigaliojo 2003 m. balandžio 15 d. dešimčiai metų, Ryanair turi imtis rinkodaros priemonių Altenburgo regiono plėtrai skatinti. Pagal šią sutartį Ryanair nuomonė yra lemiama priimant visus sprendimus dėl skatinimo ir reklamos priemonių, išskyrus dėl AOC svetainės. |
| --- | --- |

(55)

Pagal pirmąją 2003 m. balandžio 7 d.Flugplatz-Altenburg-Nobitz GmbH (sutartyje – AOC) ir Ryanair sudarytą rinkodaros sutartį, kuri įsigaliojo 2003 m. balandžio 15 d. dešimčiai metų, Ryanair turi imtis rinkodaros priemonių Altenburgo regiono plėtrai skatinti. Pagal šią sutartį Ryanair nuomonė yra lemiama priimant visus sprendimus dėl skatinimo ir reklamos priemonių, išskyrus dėl AOC svetainės.

Flugplatz-Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (56) | Kaip atlygį už Ryanair atliktas užduotis Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH jai turi mokėti šiuos mokesčius:






  a) | vadinamąjį sėkmės mokestį už išvykstantį keleivį, kuris apskaičiuojamas pagal bendrovės Ryanair už kiekvieną keleivį mokėtiną grynąjį mokestį už oro uosto paslaugas – tūpimą, skrydžių valdymą vietoje, apšvietimą, orlaivio stovėjimo vietą (išskyrus stovėjimo naktį vietą), perono darbus ir keleivių aptarnavimą, infrastruktūrą ir oro uosto/keleivių mokesčius. AOC pagal keleivių įlaipinimo planus (angl. loadsheet) apskaičiuoja grynąjį mokestį vienam keleiviui ir savaitės pabaigoje skaičiavimus pateikia Ryanair. Ryanair apskaičiuoja sėkmės mokestį ir per 30 dienų nuo mėnesio pabaigos skaičiavimus pateikia AOC. Apskaičiuojama atitinkamai pagal praėjusį kalendorinį mėnesį suteiktas paslaugas. Ryanair savo sėkmės mokestį gali išskaičiuoti iš AOC mėnesinių tūpimo mokesčių skaičiavimų.

  12 lentelė


  Bendrovės Ryanair AOC mokėtinas grynasis mokestis už vieną keleivį








  (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Skrydžių pirmyn ir atgal skaičius | Grynasis mokestis už išvykstantį keleivį, įskaitant visus mokesčius (išskyrus saugos mokestį), 1–5 metai | Grynasis mokestis už išvykstantį keleivį, įskaitant visus mokesčius (išskyrus saugos mokestį), 6–10 metų |
| [...]* | [...]* | [...]* |
| [...]* | [...]* | [...]* |
| [...]* | [...]* | [...]* |

(56)

Kaip atlygį už Ryanair atliktas užduotis Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH jai turi mokėti šiuos mokesčius:

Ryanair

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

a)

vadinamąjį sėkmės mokestį už išvykstantį keleivį, kuris apskaičiuojamas pagal bendrovės Ryanair už kiekvieną keleivį mokėtiną grynąjį mokestį už oro uosto paslaugas – tūpimą, skrydžių valdymą vietoje, apšvietimą, orlaivio stovėjimo vietą (išskyrus stovėjimo naktį vietą), perono darbus ir keleivių aptarnavimą, infrastruktūrą ir oro uosto/keleivių mokesčius. AOC pagal keleivių įlaipinimo planus (angl. loadsheet) apskaičiuoja grynąjį mokestį vienam keleiviui ir savaitės pabaigoje skaičiavimus pateikia Ryanair. Ryanair apskaičiuoja sėkmės mokestį ir per 30 dienų nuo mėnesio pabaigos skaičiavimus pateikia AOC. Apskaičiuojama atitinkamai pagal praėjusį kalendorinį mėnesį suteiktas paslaugas. Ryanair savo sėkmės mokestį gali išskaičiuoti iš AOC mėnesinių tūpimo mokesčių skaičiavimų.

Ryanair

loadsheet

Ryanair

Ryanair

Ryanair

12 lentelė

12 lentelė

Bendrovės Ryanair AOC mokėtinas grynasis mokestis už vieną keleivį

Bendrovės Ryanair

(EUR)

Skrydžių pirmyn ir atgal skaičius

Grynasis mokestis už išvykstantį keleivį, įskaitant visus mokesčius (išskyrus saugos mokestį), 1–5 metai

Grynasis mokestis už išvykstantį keleivį, įskaitant visus mokesčius (išskyrus saugos mokestį), 6–10 metų

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| b) | vadinamasis sėkmės mokestis, apskaičiuojamas pagal tam tikrą galimo oro uosto mokesčių padidinimo procentinę dalį:






  — | 100 % valstybės imamo saugos mokesčio kiekvieno padidinimo, tačiau ne daugiau kaip 10 % esamo paskelbto tarifo penkerių metų laikotarpiu; |
| --- | --- | --- |

b)

vadinamasis sėkmės mokestis, apskaičiuojamas pagal tam tikrą galimo oro uosto mokesčių padidinimo procentinę dalį:

—

100 % valstybės imamo saugos mokesčio kiekvieno padidinimo, tačiau ne daugiau kaip 10 % esamo paskelbto tarifo penkerių metų laikotarpiu;

| — | 100 % kiekvieno esamų paskelbtų mokesčių arba papildomų mokesčių, rinkliavų arba valstybės imamų mokesčių, kurie įtraukti į paskelbtus oro uosto mokesčius, padidinimo, tačiau ne daugiau kaip 10 % esamo paskelbto Ryanair mokamo bendro mokesčio penkerių metų laikotarpiu. |
| --- | --- |

—

100 % kiekvieno esamų paskelbtų mokesčių arba papildomų mokesčių, rinkliavų arba valstybės imamų mokesčių, kurie įtraukti į paskelbtus oro uosto mokesčius, padidinimo, tačiau ne daugiau kaip 10 % esamo paskelbto Ryanair mokamo bendro mokesčio penkerių metų laikotarpiu.

Ryanair

3.4.3.2.   
  2008 m. rugpjūčio 28 d. rinkodaros sutartis

2008 m. rugpjūčio 28 d. rinkodaros sutartis

| (57) | 2008 m. rugpjūčio 28 d.Flugplatz-Altenburg-Nobitz GmbH (sutartyje – AOC) ir Airport-Marketing-Services Limited sudarė antrą sutartį dėl rinkodaros paslaugų teikimo. Pagal šią sutartį AOC ketina aktyviai reklamuoti miesto ir regiono objektus, padidinti Ryanair skrydžiais atvykstančių keleivių skaičių ir taip kuo labiau padidinti savo pajamas iš su aviacija nesusijusios veiklos. Sutartis susieta su Ryanair įsipareigojimu vasarą kasdien, o žiemą keturis kartus per savaitę vykdyti skrydžius į Londono Stanstedo oro uostą, taip pat tik vasarą tris kartus per savaitę – į Cheroną. |
| --- | --- |

(57)

2008 m. rugpjūčio 28 d.Flugplatz-Altenburg-Nobitz GmbH (sutartyje – AOC) ir Airport-Marketing-Services Limited sudarė antrą sutartį dėl rinkodaros paslaugų teikimo. Pagal šią sutartį AOC ketina aktyviai reklamuoti miesto ir regiono objektus, padidinti Ryanair skrydžiais atvykstančių keleivių skaičių ir taip kuo labiau padidinti savo pajamas iš su aviacija nesusijusios veiklos. Sutartis susieta su Ryanair įsipareigojimu vasarą kasdien, o žiemą keturis kartus per savaitę vykdyti skrydžius į Londono Stanstedo oro uostą, taip pat tik vasarą tris kartus per savaitę – į Cheroną.

Flugplatz-Altenburg-Nobitz GmbH

Airport-Marketing-Services Limited

Ryanair

Ryanair

| (58) | Pradinė sutarties trukmė – dveji metai. AOC pirmaisiais metais sumoka [...]* EUR, antraisiais – [...]* EUR, mainais gauna [...]*. Sutartyje nėra duomenų apie saito trukmę, vietą ar kitas detales. |
| --- | --- |

(58)

Pradinė sutarties trukmė – dveji metai. AOC pirmaisiais metais sumoka [...]* EUR, antraisiais – [...]* EUR, mainais gauna [...]*. Sutartyje nėra duomenų apie saito trukmę, vietą ar kitas detales.

| (59) | Flugplatz-Altenburg-Nobitz GmbH turi teisę pasirinkti pageidaujamus rinkodaros priemonių laikotarpius, tačiau dėl riboto prieinamumo jie negali būti užtikrinti. Flugplatz-Altenburg-Nobitz GmbH taip pat turi teisę pasirinkti svetaines, į kurias gali būti nukreipiama per saitą Ryanair svetainėje. Tačiau ši teisė apribota nustačius, kad šiose svetainėse negali būti nuorodų į skrydžius, automobilių nuomą, nakvynės galimybes ir (arba) kitas paslaugas, kurios prieinamos per Ryanair svetainę. Be to, Ryanair nuomonė lemiama ir ji gali atsisakyti skelbti tam tikrą svetainę. Flugplatz-Altenburg-Nobitz GmbH taip pat turi stebėti, kad paslaugos būtų teikiamos pagal šią sutartį. |
| --- | --- |

(59)

Flugplatz-Altenburg-Nobitz GmbH turi teisę pasirinkti pageidaujamus rinkodaros priemonių laikotarpius, tačiau dėl riboto prieinamumo jie negali būti užtikrinti. Flugplatz-Altenburg-Nobitz GmbH taip pat turi teisę pasirinkti svetaines, į kurias gali būti nukreipiama per saitą Ryanair svetainėje. Tačiau ši teisė apribota nustačius, kad šiose svetainėse negali būti nuorodų į skrydžius, automobilių nuomą, nakvynės galimybes ir (arba) kitas paslaugas, kurios prieinamos per Ryanair svetainę. Be to, Ryanair nuomonė lemiama ir ji gali atsisakyti skelbti tam tikrą svetainę. Flugplatz-Altenburg-Nobitz GmbH taip pat turi stebėti, kad paslaugos būtų teikiamos pagal šią sutartį.

Flugplatz-Altenburg-Nobitz GmbH

Flugplatz-Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Flugplatz-Altenburg-Nobitz GmbH

3.4.3.3.   
  2010 m. sausio 25 d. rinkodaros sutartis

2010 m. sausio 25 d. rinkodaros sutartis

| (60) | 2010 m. sausio 25 d.Flugplatz-Altenburg-Nobitz GmbH (sutartyje – AOC) ir Airport-Marketing-Services Limited sudarė trečią sutartį dėl rinkodaros paslaugų. Pagal šią sutartį AMS Ryanair svetainėje siūlo su turizmu susijusias rinkodaros paslaugas tam, kad AOC galėtų reklamuoti savo verslo potencialą ir turistų traukos vietas. Sutartis susieta su Ryanair įsipareigojimu nuo 2010 m. vasaros ir išimtinai Tarptautinės oro transporto asociacijos (IATA) vasaros sezonu (46) vykdyti skrydžius iš AOC į Londono Stanstedo oro uostą (septynis kartus per savaitę), Cheroną (tris kartus per savaitę) ir Alikantę (du kartus per savaitę). |
| --- | --- |

(60)

2010 m. sausio 25 d.Flugplatz-Altenburg-Nobitz GmbH (sutartyje – AOC) ir Airport-Marketing-Services Limited sudarė trečią sutartį dėl rinkodaros paslaugų. Pagal šią sutartį AMS Ryanair svetainėje siūlo su turizmu susijusias rinkodaros paslaugas tam, kad AOC galėtų reklamuoti savo verslo potencialą ir turistų traukos vietas. Sutartis susieta su Ryanair įsipareigojimu nuo 2010 m. vasaros ir išimtinai Tarptautinės oro transporto asociacijos (IATA) vasaros sezonu (46) vykdyti skrydžius iš AOC į Londono Stanstedo oro uostą (septynis kartus per savaitę), Cheroną (tris kartus per savaitę) ir Alikantę (du kartus per savaitę).

Flugplatz-Altenburg-Nobitz GmbH

Airport-Marketing-Services Limited

Ryanair

Ryanair

46

| (61) | Pradinė sutarties trukmė – vieni metai. AOC per vienus metus sumoka [...]* EUR ir mainais gauna šį rinkodaros paslaugų paketą: [...]*. AOC teisės ir pareigos dėl pageidautinų laikotarpių, svetainių savybių ir Ryanair„paskutinio žodžio“ tapačios numatytoms ankstesnėje sutartyje. |
| --- | --- |

(61)

Pradinė sutarties trukmė – vieni metai. AOC per vienus metus sumoka [...]* EUR ir mainais gauna šį rinkodaros paslaugų paketą: [...]*. AOC teisės ir pareigos dėl pageidautinų laikotarpių, svetainių savybių ir Ryanair„paskutinio žodžio“ tapačios numatytoms ankstesnėje sutartyje.

Ryanair

3.4.3.4.   
  2010 m. rugsėjo 21 d. papildomas susitarimas

2010 m. rugsėjo 21 d. papildomas susitarimas

| (62) | 2010 m. rugsėjo 21 d. papildomą susitarimą sudarė Flughafen-Altenburg-Nobitz GmbH (susitarime – AOC) ir Airport- Marketing-Services. Susitarimu papildoma pirminė 2010 m. sausio 25 d. sutartis dėl rinkodaros paslaugų, nes AOC [...]* EUR vertės papildomas reklamos paslaugas norėjo pirkti tik 2010 m. žiemos sezonui (47). Papildomas susitarimas baigė galioti 2011 m. kovo 31 d. |
| --- | --- |

(62)

2010 m. rugsėjo 21 d. papildomą susitarimą sudarė Flughafen-Altenburg-Nobitz GmbH (susitarime – AOC) ir Airport- Marketing-Services. Susitarimu papildoma pirminė 2010 m. sausio 25 d. sutartis dėl rinkodaros paslaugų, nes AOC [...]* EUR vertės papildomas reklamos paslaugas norėjo pirkti tik 2010 m. žiemos sezonui (47). Papildomas susitarimas baigė galioti 2011 m. kovo 31 d.

Flughafen-Altenburg-Nobitz GmbH

Airport- Marketing-Services

47

| (63) | Pagal papildomą susitarimą AMS teiktinos reklamos paslaugos yra „Flugplatz-Altenburg-Nobitz GmbH nurodytos svetainės saito teikimas 12 dienų papildomo susitarimo galiojimo laikotarpiu britiškame pradiniame puslapyje ryanair.com“. |
| --- | --- |

(63)

Pagal papildomą susitarimą AMS teiktinos reklamos paslaugos yra „Flugplatz-Altenburg-Nobitz GmbH nurodytos svetainės saito teikimas 12 dienų papildomo susitarimo galiojimo laikotarpiu britiškame pradiniame puslapyje ryanair.com“.

nurodytos svetainės saito teikimas 12 dienų papildomo susitarimo galiojimo laikotarpiu britiškame pradiniame puslapyje ryanair.com

| (64) | Kaip nurodė Vokietija, mokėjimus pagal šį papildomą susitarimą vykdė privačios įmonės, kurios pritarė tam, kad Ryanair tęstų veiklą AOC. |
| --- | --- |

(64)

Kaip nurodė Vokietija, mokėjimus pagal šį papildomą susitarimą vykdė privačios įmonės, kurios pritarė tam, kad Ryanair tęstų veiklą AOC.

Ryanair

4.   PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ IR PIRMASIS KOMISIJOS VERTINIMAS

PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ IR PIRMASIS KOMISIJOS VERTINIMAS

| (65) | Savo sprendime pradėti procedūrą Komisija iškėlė šiuos su vertintinomis priemonėmis susijusius klausimus:






  a) | 1 priemonė. Investicijų į infrastruktūrą finansavimas 2000–2011 m. Ar 2000–2011 m. oro uosto infrastruktūros reikmėms, įskaitant kilimo ir tūpimo tako ilginimą pagal 2003 m. kovo 3 d.Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ir Ryanair sutartį, atlikti mokėjimai – iš viso 6 474 034 EUR – yra valstybės pagalba ir, jei taip, ar ji suderinama su vidaus rinka? |
| --- | --- | --- |

(65)

Savo sprendime pradėti procedūrą Komisija iškėlė šiuos su vertintinomis priemonėmis susijusius klausimus:

a)

1 priemonė. Investicijų į infrastruktūrą finansavimas 2000–2011 m. Ar 2000–2011 m. oro uosto infrastruktūros reikmėms, įskaitant kilimo ir tūpimo tako ilginimą pagal 2003 m. kovo 3 d.Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ir Ryanair sutartį, atlikti mokėjimai – iš viso 6 474 034 EUR – yra valstybės pagalba ir, jei taip, ar ji suderinama su vidaus rinka?

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

| b) | 2 priemonė. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH veiklos nuostolių finansavimas 2000–2011 m. Ar viešosios akcininkės, 2000–2011 m. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH teikusios metinę veiklos pagalbą – iš viso 9,079 mln. EUR, veikė pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą ir, jei ne, ar ši valstybės pagalba suderinama su vidaus rinka? |
| --- | --- |

b)

2 priemonė. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH veiklos nuostolių finansavimas 2000–2011 m. Ar viešosios akcininkės, 2000–2011 m. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH teikusios metinę veiklos pagalbą – iš viso 9,079 mln. EUR, veikė pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą ir, jei ne, ar ši valstybės pagalba suderinama su vidaus rinka?

veiklos nuostolių finansavimas 2000–2011 m.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| c) | 3 priemonė. Oro uosto mokesčiai ir mokėjimai Ryanair pagal sutartis dėl oro uosto paslaugų ir rinkodaros. Ar Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, taikydama mechanizmą, pagal kurį ji 2003 m. gegužės 1 d. – 2011 m. kovo 31 d. laikotarpiu Ryanair ar AMS mokėjo rinkodaros mokesčius, ir taip toleruodama pajamų iš oro uosto paslaugų sumažėjimą, veikė kaip rinkos ekonomikos investuotoja, ir, jei šis pajamų sumažėjimas yra valstybės pagalba, ar ji suderinama su vidaus rinka? Dėl oro uosto mokesčių nuolaidų viešoji oro uosto operatorė Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH neteko dalies pajamų. Rinkodaros mokėjimai Ryanair ir AMS buvo atliekami dalyvaujant viešajai operatorei, išskyrus paskutiniąją rinkodaros sutartį, t. y. 2010 m. rugsėjo 21 d. papildomą susitarimą, pagal kurį mokėjimus atliko privačios įmonės. Todėl Komisija netirs šios paskutiniosios 2010 m. rugsėjo 21 d. sudarytos rinkodaros sutarties, nes pagal ją reikalingą finansavimą teikė privačios regiono įmonės, kurios pritarė tam, kad Ryanair tęstų veiklą oro uoste. |
| --- | --- |

c)

3 priemonė. Oro uosto mokesčiai ir mokėjimai Ryanair pagal sutartis dėl oro uosto paslaugų ir rinkodaros. Ar Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, taikydama mechanizmą, pagal kurį ji 2003 m. gegužės 1 d. – 2011 m. kovo 31 d. laikotarpiu Ryanair ar AMS mokėjo rinkodaros mokesčius, ir taip toleruodama pajamų iš oro uosto paslaugų sumažėjimą, veikė kaip rinkos ekonomikos investuotoja, ir, jei šis pajamų sumažėjimas yra valstybės pagalba, ar ji suderinama su vidaus rinka? Dėl oro uosto mokesčių nuolaidų viešoji oro uosto operatorė Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH neteko dalies pajamų. Rinkodaros mokėjimai Ryanair ir AMS buvo atliekami dalyvaujant viešajai operatorei, išskyrus paskutiniąją rinkodaros sutartį, t. y. 2010 m. rugsėjo 21 d. papildomą susitarimą, pagal kurį mokėjimus atliko privačios įmonės. Todėl Komisija netirs šios paskutiniosios 2010 m. rugsėjo 21 d. sudarytos rinkodaros sutarties, nes pagal ją reikalingą finansavimą teikė privačios regiono įmonės, kurios pritarė tam, kad Ryanair tęstų veiklą oro uoste.

pagal sutartis dėl oro uosto paslaugų ir rinkodaros.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

Ryanair

5.   VOKIETIJOS PASTABOS

VOKIETIJOS PASTABOS

5.1.   INVESTICIJŲ Į INFRASTRUKTŪRĄ FINANSAVIMAS 2000–2011 M. (1 PRIEMONĖ)

| (66) | Vokietijos teigimu, viešosios subsidijos investicijoms į oro uosto infrastruktūrą neišvengiamai turėjo būti teikiamos vadovaujantis logika, kuria buvo paremtas oro uosto pertvarkymas. Karinio aerodromo pertvarkymas į civilinį oro uostą buvo grindžiamas ekonomine rytų Tiuringijos ir vakarų Saksonijos regionų plėtra (48). Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH steigimo sutarties 2 dalies 1 punkte iš tikrųjų nurodyta, kad bendrovės tikslas yra gerinti ekonominiu aspektu svarbią infrastruktūrą, siekiant stiprinti rytų Tiuringijos ir vakarų Saksonijos regionų ekonomiką. Vienoje bendrovės vadovybės parengtoje ataskaitoje (49) skaičiuojama, kad dėl iš užsienio į oro uostą atvykstančių keleivių visas centrinės Vokietijos regionas per metus gauna 10,7 mln. EUR pajamų. |
| --- | --- |

(66)

Vokietijos teigimu, viešosios subsidijos investicijoms į oro uosto infrastruktūrą neišvengiamai turėjo būti teikiamos vadovaujantis logika, kuria buvo paremtas oro uosto pertvarkymas. Karinio aerodromo pertvarkymas į civilinį oro uostą buvo grindžiamas ekonomine rytų Tiuringijos ir vakarų Saksonijos regionų plėtra (48). Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH steigimo sutarties 2 dalies 1 punkte iš tikrųjų nurodyta, kad bendrovės tikslas yra gerinti ekonominiu aspektu svarbią infrastruktūrą, siekiant stiprinti rytų Tiuringijos ir vakarų Saksonijos regionų ekonomiką. Vienoje bendrovės vadovybės parengtoje ataskaitoje (49) skaičiuojama, kad dėl iš užsienio į oro uostą atvykstančių keleivių visas centrinės Vokietijos regionas per metus gauna 10,7 mln. EUR pajamų.

48

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

49

| (67) | Vokietija nurodo, kad infrastruktūros teikimas yra valstybės įgaliojimų, susijusių su jos kompetencija teritorijų planavimo, regioninės plėtros ir regioninės transporto politikos srityse, dalis. Todėl šių rūšių investicijos į infrastruktūrą grindžiamos ne vien įmonės ekonominiais motyvais, bet yra ir valstybės užduoties ginti bendrąjį interesą dalis. |
| --- | --- |

(67)

Vokietija nurodo, kad infrastruktūros teikimas yra valstybės įgaliojimų, susijusių su jos kompetencija teritorijų planavimo, regioninės plėtros ir regioninės transporto politikos srityse, dalis. Todėl šių rūšių investicijos į infrastruktūrą grindžiamos ne vien įmonės ekonominiais motyvais, bet yra ir valstybės užduoties ginti bendrąjį interesą dalis.

| (68) | Vokietija priduria, kad žemė tik turi teisę finansuoti tam tikrą veiklą (50), kuria ji tiesiogiai suinteresuota ir kuri be viešųjų subsidijų nebūtų įmanoma. Per didelės kompensacijos išvengiama vykdant tinkamo suteiktų lėšų naudojimo ex post kontrolę (51). |
| --- | --- |

(68)

Vokietija priduria, kad žemė tik turi teisę finansuoti tam tikrą veiklą (50), kuria ji tiesiogiai suinteresuota ir kuri be viešųjų subsidijų nebūtų įmanoma. Per didelės kompensacijos išvengiama vykdant tinkamo suteiktų lėšų naudojimo ex post kontrolę (51).

50

ex post

51

| (69) | Vokietijos teigimu, yra žinoma, kad visų pirma regioniniai oro uostai iš oro uosto mokesčių dažnai negali padengti savo sąnaudų ir investicijų, todėl gali būti reikalingas bendras finansavimas iš viešųjų išteklių. Vokietija pirmiausia pateikia argumentą, kad viešojo sektoriaus institucijos turėjo finansuoti investicijas į infrastruktūrą tam, kad būtų įvykdyti teisės aktais nustatyti saugos ir saugumo reikalavimai. AOC kaip regioninis oro uostas nėra pajėgus iš oro uosto mokesčių gauti tiek pajamų, kad galėtų finansuoti visas investicijas į infrastruktūrą. Be to, įmonė be viešųjų subsidijų nebūtų galėjusi įvykdyti jai teisės aktais nustatytų įpareigojimų, įskaitant oro transporto saugos reikalavimus. |
| --- | --- |

(69)

Vokietijos teigimu, yra žinoma, kad visų pirma regioniniai oro uostai iš oro uosto mokesčių dažnai negali padengti savo sąnaudų ir investicijų, todėl gali būti reikalingas bendras finansavimas iš viešųjų išteklių. Vokietija pirmiausia pateikia argumentą, kad viešojo sektoriaus institucijos turėjo finansuoti investicijas į infrastruktūrą tam, kad būtų įvykdyti teisės aktais nustatyti saugos ir saugumo reikalavimai. AOC kaip regioninis oro uostas nėra pajėgus iš oro uosto mokesčių gauti tiek pajamų, kad galėtų finansuoti visas investicijas į infrastruktūrą. Be to, įmonė be viešųjų subsidijų nebūtų galėjusi įvykdyti jai teisės aktais nustatytų įpareigojimų, įskaitant oro transporto saugos reikalavimus.

| (70) | Vokietija atkreipia dėmesį į tai, kad 2009 m. terminalo perstatymo darbai buvo reikalingi siekiant atitikti saugos reikalavimus – atskirai aptarnauti keleivius iš Šengeno ir ne Šengeno valstybių. Vokietija teigia, kad svarstytos šio perstatymo alternatyvos. Tačiau, atsižvelgus į padidėjusį keleivių skaičių ir dideles šių alternatyvių galimybių sąnaudas, pasirinktas ilgalaikis sprendimas perstatyti terminalą. |
| --- | --- |

(70)

Vokietija atkreipia dėmesį į tai, kad 2009 m. terminalo perstatymo darbai buvo reikalingi siekiant atitikti saugos reikalavimus – atskirai aptarnauti keleivius iš Šengeno ir ne Šengeno valstybių. Vokietija teigia, kad svarstytos šio perstatymo alternatyvos. Tačiau, atsižvelgus į padidėjusį keleivių skaičių ir dideles šių alternatyvių galimybių sąnaudas, pasirinktas ilgalaikis sprendimas perstatyti terminalą.

| (71) | Vokietija teigia, kad visa 2000–2011 m. į infrastruktūrą investuota 6 474 034 EUR suma (52) išimtinai susijusi su neekonomine veikla. Vokietijos tvirtinimu, šios investicijos į infrastruktūrą nėra valstybės pagalba ir joms netaikomos valstybės pagalbos taisyklės pagal SESV 107 straipsnį. Vokietija toliau aiškina, kad šias investicijas neekonominės veiklos tikslais galima suskirstyti į saugos investicijas ir į visuomenės ir aviacijos saugumo investicijas. Konkrečiai Vokietija nurodo, kad saugumas ir policijos funkcijos, priešgaisrinė sauga, viešasis saugumas ir eksploatavimo saugumas, meteorologinės tarnybos paslaugos ir skrydžių valdymas priskirtini viešųjų užduočių sričiai. Vokietija taip pat aiškina, kad didelė gautų lėšų suma buvo panaudota infrastruktūrai atnaujinti ir jos saugai užtikrinti, o ne naujai infrastruktūrai statyti. |
| --- | --- |

(71)

Vokietija teigia, kad visa 2000–2011 m. į infrastruktūrą investuota 6 474 034 EUR suma (52) išimtinai susijusi su neekonomine veikla. Vokietijos tvirtinimu, šios investicijos į infrastruktūrą nėra valstybės pagalba ir joms netaikomos valstybės pagalbos taisyklės pagal SESV 107 straipsnį. Vokietija toliau aiškina, kad šias investicijas neekonominės veiklos tikslais galima suskirstyti į saugos investicijas ir į visuomenės ir aviacijos saugumo investicijas. Konkrečiai Vokietija nurodo, kad saugumas ir policijos funkcijos, priešgaisrinė sauga, viešasis saugumas ir eksploatavimo saugumas, meteorologinės tarnybos paslaugos ir skrydžių valdymas priskirtini viešųjų užduočių sričiai. Vokietija taip pat aiškina, kad didelė gautų lėšų suma buvo panaudota infrastruktūrai atnaujinti ir jos saugai užtikrinti, o ne naujai infrastruktūrai statyti.

52

| (72) | Vokietija taip pat teigia, kad 30 % visos 6 474 034 EUR dydžio investicijų sumos buvo finansuoti iš nuosavo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH kapitalo, likusią sumą skyrė Tiuringijos žemė. Vokietija atkreipia dėmesį į tai, kad lėšos šioms investicijoms į infrastruktūrą suteiktos kaip negrąžinamoji finansinė pagalba, o ne teikiant paskolas. Šios finansinės pagalbos sąlygos nustatytos pagal Tiuringijos žemės biudžeto tvarkos (53) reikalavimus. |
| --- | --- |

(72)

Vokietija taip pat teigia, kad 30 % visos 6 474 034 EUR dydžio investicijų sumos buvo finansuoti iš nuosavo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH kapitalo, likusią sumą skyrė Tiuringijos žemė. Vokietija atkreipia dėmesį į tai, kad lėšos šioms investicijoms į infrastruktūrą suteiktos kaip negrąžinamoji finansinė pagalba, o ne teikiant paskolas. Šios finansinės pagalbos sąlygos nustatytos pagal Tiuringijos žemės biudžeto tvarkos (53) reikalavimus.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

53

| (73) | Vokietija taip pat teigia, kad ir kitose žemėse pertvarkymo projektai, skirti regioninei ekonominei plėtrai pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą skatinti, buvo finansuoti tik iš viešųjų išteklių. Šiuo klausimu Vokietija taip pat remiasi ankstesniu Komisijos sprendimu (54), kuriame teigiama, kad regioninių oro uostų statyba arba plėtra struktūriškai mažiau palankiuose regionuose suderinama su Europos Sąjungos sutartimi. |
| --- | --- |

(73)

Vokietija taip pat teigia, kad ir kitose žemėse pertvarkymo projektai, skirti regioninei ekonominei plėtrai pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą skatinti, buvo finansuoti tik iš viešųjų išteklių. Šiuo klausimu Vokietija taip pat remiasi ankstesniu Komisijos sprendimu (54), kuriame teigiama, kad regioninių oro uostų statyba arba plėtra struktūriškai mažiau palankiuose regionuose suderinama su Europos Sąjungos sutartimi.

54

Specialiai Ryanair pritaikyta infrastruktūra

Specialiai Ryanair

| (74) | Dėl investicijų, kurių prašė Ryanair paslaugų sutartyje (iki 2003 m. gruodžio 31 d. suteikti tam tikrų techninių savybių kilimo ir tūpimo taką ir iki 2004 m. gegužės 31 d. jį visiškai sutvarkyti ir pailginti (55)), Vokietija nurodo, kad šis konkretus pailginimas nebuvo iki galo atliktas ir kad šis reikalavimas buvo laikomas ne sutarties prievole, o kiekvieno oro vežėjo atveju taikytina orlaivių tūpimo AOC sąlyga. Konkrečiai Vokietija nurodo, kad AOC kilimo ir tūpimo takas ilgainiui nuo 2 185 m (2003 m. liepos 7 d.) buvo pailgintas iki 2 235 m (2004 m. rugsėjo 9 d.) ir galiausiai iki 2 435 m (2008 m. gruodžio 9 d.). Tačiau juo galėję naudotis visi naudotojai. Vokietijos teigimu, tai, kad juo naudojosi tik Ryanair, niekaip nekeičia šio vertinimo. |
| --- | --- |

(74)

Dėl investicijų, kurių prašė Ryanair paslaugų sutartyje (iki 2003 m. gruodžio 31 d. suteikti tam tikrų techninių savybių kilimo ir tūpimo taką ir iki 2004 m. gegužės 31 d. jį visiškai sutvarkyti ir pailginti (55)), Vokietija nurodo, kad šis konkretus pailginimas nebuvo iki galo atliktas ir kad šis reikalavimas buvo laikomas ne sutarties prievole, o kiekvieno oro vežėjo atveju taikytina orlaivių tūpimo AOC sąlyga. Konkrečiai Vokietija nurodo, kad AOC kilimo ir tūpimo takas ilgainiui nuo 2 185 m (2003 m. liepos 7 d.) buvo pailgintas iki 2 235 m (2004 m. rugsėjo 9 d.) ir galiausiai iki 2 435 m (2008 m. gruodžio 9 d.). Tačiau juo galėję naudotis visi naudotojai. Vokietijos teigimu, tai, kad juo naudojosi tik Ryanair, niekaip nekeičia šio vertinimo.

Ryanair

55

Ryanair

| (75) | Vokietija taip pat nesutinka su skundo pateikėjos argumentu, kad kilimo ir tūpimo takas pailgintas specialiai tam, kad jis tiktų Ryanair naudojamiems orlaiviams Boeing 737–800 (2007 m. – 107 orlaiviai), nes daug šio tipo orlaivių esą naudoja ir kiti oro vežėjai, pavyzdžiui, Vokietijos Lufthansa (2007 m. – 132 orlaiviai). Vokietijos teigimu, skundo pateikėja taip pat klaidingai nurodė, jog iki 2007 m. į oro uosto modernizavimą investuoti 28 mln. EUR viešųjų išteklių. Skundo pateikėja esą rėmėsi informacija, kurioje pateikti tik apytiksliai galimų išlaidų skaičiavimai. Vokietija nurodo, kad iš tikrųjų investicijos siekė 16,7 mln. EUR. |
| --- | --- |

(75)

Vokietija taip pat nesutinka su skundo pateikėjos argumentu, kad kilimo ir tūpimo takas pailgintas specialiai tam, kad jis tiktų Ryanair naudojamiems orlaiviams Boeing 737–800 (2007 m. – 107 orlaiviai), nes daug šio tipo orlaivių esą naudoja ir kiti oro vežėjai, pavyzdžiui, Vokietijos Lufthansa (2007 m. – 132 orlaiviai). Vokietijos teigimu, skundo pateikėja taip pat klaidingai nurodė, jog iki 2007 m. į oro uosto modernizavimą investuoti 28 mln. EUR viešųjų išteklių. Skundo pateikėja esą rėmėsi informacija, kurioje pateikti tik apytiksliai galimų išlaidų skaičiavimai. Vokietija nurodo, kad iš tikrųjų investicijos siekė 16,7 mln. EUR.

Ryanair

Boeing

Lufthansa

| (76) | Vokietija taip pat argumentuoja, kad sutarties dėl oro uosto paslaugų A ir B prieduose bei B priedo priedėlyje prisiimti įsipareigojimai Ryanair yra bendrosios bet kurio oro uosto prievolės tam, kad jis galėtų teikti oro vežėjams reikalingą paslaugą. Vokietija teigia, kad 50–53 konstatuojamosiose dalyse nurodytos paslaugos yra įprastos bet kurio oro uosto prievolės ir kad oro uosto infrastruktūra gali naudotis visi naudotojai. Vokietija priduria, kad kai kurios sutarties dėl oro uosto paslaugų A priede paminėtos paslaugos, kaip antai spaudos konferencijos, žurnalistų kelionės ir kelionių agentūrų vakaro renginiai, nebuvo teikiamos. |
| --- | --- |

(76)

Vokietija taip pat argumentuoja, kad sutarties dėl oro uosto paslaugų A ir B prieduose bei B priedo priedėlyje prisiimti įsipareigojimai Ryanair yra bendrosios bet kurio oro uosto prievolės tam, kad jis galėtų teikti oro vežėjams reikalingą paslaugą. Vokietija teigia, kad 50–53 konstatuojamosiose dalyse nurodytos paslaugos yra įprastos bet kurio oro uosto prievolės ir kad oro uosto infrastruktūra gali naudotis visi naudotojai. Vokietija priduria, kad kai kurios sutarties dėl oro uosto paslaugų A priede paminėtos paslaugos, kaip antai spaudos konferencijos, žurnalistų kelionės ir kelionių agentūrų vakaro renginiai, nebuvo teikiamos.

Ryanair

Valstybės pagalbos vertinimas

Valstybės pagalbos vertinimas

| (77) | 1993–1997 m. Tiuringijos žemė į oro uosto infrastruktūrą investavo 12,25 mln. EUR. 1998–2011 m. Tiuringijos žemė Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH skyrė 4,5 mln. EUR subsidijų. Šios lėšos suteiktos pagal paskelbtas Tiuringijos žemės pagalbos schemas, apie kurias, kaip manyta, nereikia pranešti Komisijai. Vokietijos teigimu, pagalbą pagal šias schemas gali gauti visi Tiuringijos oro uostų operatoriai. Pagal jas teikiami viešieji ištekliai investicijoms į infrastruktūrą, kuri reikalinga oro transportui, yra atvira visiems naudotojams ir atitinka bendrąjį viešąjį interesą. Teikiamos lėšos taip pat negali viršyti proporcingų ir būtinų sumų. Vokietija taip pat nurodė, kad nuo 1997 m. prie infrastruktūros išlaidų dengimo prisideda ir oro uostai. Todėl Vokietija teigia, kad dėl šių schemų konkurencija negalėjo būti iškreipiama. |
| --- | --- |

(77)

1993–1997 m. Tiuringijos žemė į oro uosto infrastruktūrą investavo 12,25 mln. EUR. 1998–2011 m. Tiuringijos žemė Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH skyrė 4,5 mln. EUR subsidijų. Šios lėšos suteiktos pagal paskelbtas Tiuringijos žemės pagalbos schemas, apie kurias, kaip manyta, nereikia pranešti Komisijai. Vokietijos teigimu, pagalbą pagal šias schemas gali gauti visi Tiuringijos oro uostų operatoriai. Pagal jas teikiami viešieji ištekliai investicijoms į infrastruktūrą, kuri reikalinga oro transportui, yra atvira visiems naudotojams ir atitinka bendrąjį viešąjį interesą. Teikiamos lėšos taip pat negali viršyti proporcingų ir būtinų sumų. Vokietija taip pat nurodė, kad nuo 1997 m. prie infrastruktūros išlaidų dengimo prisideda ir oro uostai. Todėl Vokietija teigia, kad dėl šių schemų konkurencija negalėjo būti iškreipiama.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (78) | Investicijų į infrastruktūrą, kurios padarytos laikotarpiu nuo 2000 m. gruodžio 12 d. (Teisingumo Teismo sprendimo Aéroports de Paris priėmimo data) iki 2005 m. gruodžio 9 d. (2005 m. aviacijos gairių priėmimo data), klausimu Vokietija mano, kad nėra aiškūs taikytini kriterijai. Jei būtų taikomos 1994 m. aviacijos gairės, infrastruktūros negalima a priori laikyti valstybės pagalba. Šiuo klausimu Vokietija argumentuoja, kad 1994 m. aviacijos gairės buvo taikytinos iki įsigaliojant 2005 m. aviacijos gairėms ir kad Sprendimas Aéroports de Paris to nekeičia. Kadangi 1994 m. aviacijos gairės pagal teisėto lūkesčio principą Komisijai yra privalomos, jos turėtų būti taikomos iki 2005 m. padarytoms investicijoms į infrastruktūrą. Todėl esą priemonės negalima laikyti valstybės pagalba. Nors mokėjimai infrastruktūros reikmėms vykdyti iš viešųjų išteklių, tačiau jų teikimas susijęs su veikla politinių viešųjų užduočių srityje, o ne su ekonomine veikla. |
| --- | --- |

(78)

Investicijų į infrastruktūrą, kurios padarytos laikotarpiu nuo 2000 m. gruodžio 12 d. (Teisingumo Teismo sprendimo Aéroports de Paris priėmimo data) iki 2005 m. gruodžio 9 d. (2005 m. aviacijos gairių priėmimo data), klausimu Vokietija mano, kad nėra aiškūs taikytini kriterijai. Jei būtų taikomos 1994 m. aviacijos gairės, infrastruktūros negalima a priori laikyti valstybės pagalba. Šiuo klausimu Vokietija argumentuoja, kad 1994 m. aviacijos gairės buvo taikytinos iki įsigaliojant 2005 m. aviacijos gairėms ir kad Sprendimas Aéroports de Paris to nekeičia. Kadangi 1994 m. aviacijos gairės pagal teisėto lūkesčio principą Komisijai yra privalomos, jos turėtų būti taikomos iki 2005 m. padarytoms investicijoms į infrastruktūrą. Todėl esą priemonės negalima laikyti valstybės pagalba. Nors mokėjimai infrastruktūros reikmėms vykdyti iš viešųjų išteklių, tačiau jų teikimas susijęs su veikla politinių viešųjų užduočių srityje, o ne su ekonomine veikla.

Aéroports de Paris

a priori

Aéroports de Paris

| (79) | Po 2005 m. gruodžio 9 d. padarytų investicijų į infrastruktūrą klausimu Vokietija pirmiausia mano, kad dėl 66–73 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių jos nėra pagalba. Vokietijos nuomone, jei Komisija padarys išvadą, kad šios investicijos vis dėlto yra pagalba, tai pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą ji bus suderinama su vidaus rinka, nes atitinka visas toliau apibūdintas 2005 m. aviacijos gairių 61 punkte išvardytas sąlygas:






  a) | dėl pirmosios sąlygos Vokietija argumentuoja, kad investicijomis į infrastruktūrą siekiama aiškiai apibrėžto bendros svarbos tikslo – teikti vežimo infrastruktūrą struktūriškai mažiau palankiame regione ir skatinti jo plėtrą. Šiuo atžvilgiu AOC yra pirmasis karinis aerodromas, po Vokietijos susivienijimo pertvarkytas į civilinį oro uostą. AOC labai svarbus ir netoliese esančioje pramoninėje zonoje įsikūrusioms įmonėms. Be to, įvažiuojamuoju turizmu siekiama didinti turizmą regione ir remti darbo vietų kūrimą; |
| --- | --- | --- |

(79)

Po 2005 m. gruodžio 9 d. padarytų investicijų į infrastruktūrą klausimu Vokietija pirmiausia mano, kad dėl 66–73 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių jos nėra pagalba. Vokietijos nuomone, jei Komisija padarys išvadą, kad šios investicijos vis dėlto yra pagalba, tai pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą ji bus suderinama su vidaus rinka, nes atitinka visas toliau apibūdintas 2005 m. aviacijos gairių 61 punkte išvardytas sąlygas:

a)

dėl pirmosios sąlygos Vokietija argumentuoja, kad investicijomis į infrastruktūrą siekiama aiškiai apibrėžto bendros svarbos tikslo – teikti vežimo infrastruktūrą struktūriškai mažiau palankiame regione ir skatinti jo plėtrą. Šiuo atžvilgiu AOC yra pirmasis karinis aerodromas, po Vokietijos susivienijimo pertvarkytas į civilinį oro uostą. AOC labai svarbus ir netoliese esančioje pramoninėje zonoje įsikūrusioms įmonėms. Be to, įvažiuojamuoju turizmu siekiama didinti turizmą regione ir remti darbo vietų kūrimą;

| b) | dėl antrosios sąlygos Vokietija teigia, kad investicijos į infrastruktūrą buvo būtinos ir proporcingos nustatytam tikslui pasiekti. Vokietija primena, kad visos investicijos buvo skirtos oro uostui atnaujinti ir modernizuoti. Kadangi operatorė Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH neturėjo pakankamai lėšų, buvo reikalingi viešieji ištekliai; |
| --- | --- |

b)

dėl antrosios sąlygos Vokietija teigia, kad investicijos į infrastruktūrą buvo būtinos ir proporcingos nustatytam tikslui pasiekti. Vokietija primena, kad visos investicijos buvo skirtos oro uostui atnaujinti ir modernizuoti. Kadangi operatorė Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH neturėjo pakankamai lėšų, buvo reikalingi viešieji ištekliai;

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| c) | trečiosios sąlygos klausimu Vokietija mano, kad esamos infrastruktūros naudojimo perspektyvos vidutinės trukmės laikotarpiu, bent iki 2009 m., buvo pakankamos. Trijuose 2007 m. atliktuose tyrimuose (56) prognozuota, kad oro uosto operatorė pagerins savo metinius veiklos rezultatus ir iki 2015 m. pasieks beveik subalansuotą veiklos rezultatą. Be to, reikia atsižvelgti į netoliese esančios pramoninės zonos stiprėjimą. Viename tyrime (57) konkrečiai nagrinėtas pigių skrydžių veiklos pelningumas ir pristatytas galimas scenarijus, pagal kurį iki 2015 m. AOC keleivių skaičius pasiektų 500 000, ir tokia prognozė netgi laikyta nuosaikia. Vokietijos teigimu, tai įrodo, kad Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ir jos akcininkės visada veikė kaip privačios investuotojos; |
| --- | --- |

c)

trečiosios sąlygos klausimu Vokietija mano, kad esamos infrastruktūros naudojimo perspektyvos vidutinės trukmės laikotarpiu, bent iki 2009 m., buvo pakankamos. Trijuose 2007 m. atliktuose tyrimuose (56) prognozuota, kad oro uosto operatorė pagerins savo metinius veiklos rezultatus ir iki 2015 m. pasieks beveik subalansuotą veiklos rezultatą. Be to, reikia atsižvelgti į netoliese esančios pramoninės zonos stiprėjimą. Viename tyrime (57) konkrečiai nagrinėtas pigių skrydžių veiklos pelningumas ir pristatytas galimas scenarijus, pagal kurį iki 2015 m. AOC keleivių skaičius pasiektų 500 000, ir tokia prognozė netgi laikyta nuosaikia. Vokietijos teigimu, tai įrodo, kad Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ir jos akcininkės visada veikė kaip privačios investuotojos;

56

57

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| d) | dėl ketvirtosios sąlygos Vokietija aiškina, kad visi galimi naudotojai turėjo vienodą ir nediskriminacinę prieigą prie infrastruktūros; |
| --- | --- |

d)

dėl ketvirtosios sąlygos Vokietija aiškina, kad visi galimi naudotojai turėjo vienodą ir nediskriminacinę prieigą prie infrastruktūros;

| e) | dėl penktosios sąlygos Vokietija teigia, kad poveikis prekybos raidai nėra tokio masto, kad prieštarautų Bendrijos interesui. AOC, kurio keleivių skaičius per metus nesiekia 150 000, yra D kategorijos oro uostas, todėl konkurencija su kitais oro uostais nėra iškreipiama. |
| --- | --- |

e)

dėl penktosios sąlygos Vokietija teigia, kad poveikis prekybos raidai nėra tokio masto, kad prieštarautų Bendrijos interesui. AOC, kurio keleivių skaičius per metus nesiekia 150 000, yra D kategorijos oro uostas, todėl konkurencija su kitais oro uostais nėra iškreipiama.

| (80) | Galiausiai Vokietija mano, kad priemonė neiškreipia ir negali iškreipti konkurencijos vidaus rinkoje, nes visi naudotojai gali naudotis infrastruktūra nediskriminacinėmis sąlygomis. Be to, oro uosto keleivių skaičius nesiekia 150 000 per metus. Pagal 2005 m. aviacijos gaires jis yra D kategorijos oro uostas ir nekonkuruoja su kitais oro uostais. AOC ir kitų Dresdeno, Erfurto-Veimaro ir Hofo oro uostų konkurencija maža ir nereikšminga. Be to, Vokietijos teigimu, kadangi AOC dalis siekia tik 0,1 % visų ADV (58) priklausančių Vokietijos oro uostų viso vykdomo transporto, jis nekonkuruoja su kitais ES oro uostais. Tai esą reiškia, kad nedaroma neigiama įtaka konkurencijai vidaus rinkoje ir valstybių narių tarpusavio prekybai. Šiuo klausimu Vokietija taip pat nurodo, kad AOC tenka tik 2 %, pavyzdžiui, Leipcigo-Halės oro uosto transporto vienetų. |
| --- | --- |

(80)

Galiausiai Vokietija mano, kad priemonė neiškreipia ir negali iškreipti konkurencijos vidaus rinkoje, nes visi naudotojai gali naudotis infrastruktūra nediskriminacinėmis sąlygomis. Be to, oro uosto keleivių skaičius nesiekia 150 000 per metus. Pagal 2005 m. aviacijos gaires jis yra D kategorijos oro uostas ir nekonkuruoja su kitais oro uostais. AOC ir kitų Dresdeno, Erfurto-Veimaro ir Hofo oro uostų konkurencija maža ir nereikšminga. Be to, Vokietijos teigimu, kadangi AOC dalis siekia tik 0,1 % visų ADV (58) priklausančių Vokietijos oro uostų viso vykdomo transporto, jis nekonkuruoja su kitais ES oro uostais. Tai esą reiškia, kad nedaroma neigiama įtaka konkurencijai vidaus rinkoje ir valstybių narių tarpusavio prekybai. Šiuo klausimu Vokietija taip pat nurodo, kad AOC tenka tik 2 %, pavyzdžiui, Leipcigo-Halės oro uosto transporto vienetų.

58

2010 m. KE-Consult atlikto būsimų oro uosto ir jo regiono plėtros perspektyvų tyrimo išvados

2010 m. KE-Consult

| (81) | Kai tapo akivaizdu, kad 2007 m. tyrimuose prognozuotas scenarijus nerealus, oro uostas paprašė konsultacinės bendrovės KE-Consult atlikti AOC ir gretimos pramoninės zonos tyrimą. Tyrimas pateiktas 2010 m. Jo išvada – tolesnės oro uosto kaip pigių skrydžių paskirties vietos plėtra ekonomiškai nepelninga. Tyrime rekomenduojama veiklą sutelkti į bendrąjį oro transportą. Todėl 2011 m. rugsėjo mėn. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH valdyba pateikė naują oro uosto plėtros koncepciją, kuriai buvo pritarta stebėtojų taryboje ir visuotiniame akcininkų susirinkime. AOC nebeteiks paslaugų nei pigių skrydžių, nei komercinio oro transporto bendrovėms ir dėl šios naujos verslo plėtros iki 2015 m. turėtų tapti ekonomiškai gyvybingas. |
| --- | --- |

(81)

Kai tapo akivaizdu, kad 2007 m. tyrimuose prognozuotas scenarijus nerealus, oro uostas paprašė konsultacinės bendrovės KE-Consult atlikti AOC ir gretimos pramoninės zonos tyrimą. Tyrimas pateiktas 2010 m. Jo išvada – tolesnės oro uosto kaip pigių skrydžių paskirties vietos plėtra ekonomiškai nepelninga. Tyrime rekomenduojama veiklą sutelkti į bendrąjį oro transportą. Todėl 2011 m. rugsėjo mėn. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH valdyba pateikė naują oro uosto plėtros koncepciją, kuriai buvo pritarta stebėtojų taryboje ir visuotiniame akcininkų susirinkime. AOC nebeteiks paslaugų nei pigių skrydžių, nei komercinio oro transporto bendrovėms ir dėl šios naujos verslo plėtros iki 2015 m. turėtų tapti ekonomiškai gyvybingas.

KE-Consult

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (82) | KE-Consult tyrime pripažįstama, kad Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH akcininkės įmonę nuolat subsidijavo. Dėl šio nuolat didėjančio subsidijų poreikio akcininkių požiūriu buvo pasiekta ekonominio efektyvumo riba. |
| --- | --- |

(82)

KE-Consult tyrime pripažįstama, kad Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH akcininkės įmonę nuolat subsidijavo. Dėl šio nuolat didėjančio subsidijų poreikio akcininkių požiūriu buvo pasiekta ekonominio efektyvumo riba.

KE-Consult

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (83) | KE-Consult tyrimas atliktas siekiant nustatyti galimas AOC plėtros perspektyvas atsižvelgiant į regioninį, politinį, ekonominį ir fiskalinį oro uosto poveikį. Šiuo atžvilgiu parengti įvairūs scenarijai – veiklos su pigių skrydžių bendrovėmis nutraukimo, tęsimo nieko nekeičiant ir išplėtimo bei pramoninės zonos aplink oro uostą plėtros. |
| --- | --- |

(83)

KE-Consult tyrimas atliktas siekiant nustatyti galimas AOC plėtros perspektyvas atsižvelgiant į regioninį, politinį, ekonominį ir fiskalinį oro uosto poveikį. Šiuo atžvilgiu parengti įvairūs scenarijai – veiklos su pigių skrydžių bendrovėmis nutraukimo, tęsimo nieko nekeičiant ir išplėtimo bei pramoninės zonos aplink oro uostą plėtros.

KE-Consult

| (84) | Tik „bendrojo oro transporto“ scenarijus, pagal kurį, be kita ko, AOC būtų nutraukiama pigių skrydžių veikla, atitinka verslo ir fiskalinės pusiausvyros reikalavimus. Tai – vienintelis scenarijus, pagal kurį oro uostui būtų reikalingi tik papildomi privalomi akcininkių įnašai – 227 000 EUR per metus vienai akcininkei – ir nebūtų reikalingi jokie kiti mokėjimai. Pagal šį scenarijų gaunama nauda visai ekonomikai. Iki 2015 m. akcininkėms jis kainuotų 0,83 mln. EUR, šią sumą galima padengti metiniais privalomais 227 000 EUR dydžio akcininkių įnašais. Nuo 2015 m., jei toliau mažėtų nurašymas, akcininkių subsidijų nebereikėtų. Pagal šį scenarijų efektyvumas regiono ekonomikos atžvilgiu daug didesnis negu pagal visus kitus scenarijus. Taip pat būtų teigiamas 2015 m. Tiuringijos žemės ir jos savivaldybių fiskalinis balansas. |
| --- | --- |

(84)

Tik „bendrojo oro transporto“ scenarijus, pagal kurį, be kita ko, AOC būtų nutraukiama pigių skrydžių veikla, atitinka verslo ir fiskalinės pusiausvyros reikalavimus. Tai – vienintelis scenarijus, pagal kurį oro uostui būtų reikalingi tik papildomi privalomi akcininkių įnašai – 227 000 EUR per metus vienai akcininkei – ir nebūtų reikalingi jokie kiti mokėjimai. Pagal šį scenarijų gaunama nauda visai ekonomikai. Iki 2015 m. akcininkėms jis kainuotų 0,83 mln. EUR, šią sumą galima padengti metiniais privalomais 227 000 EUR dydžio akcininkių įnašais. Nuo 2015 m., jei toliau mažėtų nurašymas, akcininkių subsidijų nebereikėtų. Pagal šį scenarijų efektyvumas regiono ekonomikos atžvilgiu daug didesnis negu pagal visus kitus scenarijus. Taip pat būtų teigiamas 2015 m. Tiuringijos žemės ir jos savivaldybių fiskalinis balansas.

| (85) | Pagal visus kitus scenarijus, jei pigių skrydžių veikla būtų tęsiama ar plečiama, ekonominis tvarumas vien privalomais akcininkių įnašais nebūtų pasiekiamas. Fiskalinis poveikis Tiuringijos žemei, atsižvelgiant į scenarijų, siektų 115 000–375 000 EUR. Pagal visus pigių skrydžių veiklos scenarijus teigiamas poveikis AOC ir savivaldybių biudžetui būtų mažesnis negu oro uostui reikalingi įnašai ir subsidijos. Taigi pajamų ir išlaidų balansas neigiamas. |
| --- | --- |

(85)

Pagal visus kitus scenarijus, jei pigių skrydžių veikla būtų tęsiama ar plečiama, ekonominis tvarumas vien privalomais akcininkių įnašais nebūtų pasiekiamas. Fiskalinis poveikis Tiuringijos žemei, atsižvelgiant į scenarijų, siektų 115 000–375 000 EUR. Pagal visus pigių skrydžių veiklos scenarijus teigiamas poveikis AOC ir savivaldybių biudžetui būtų mažesnis negu oro uostui reikalingi įnašai ir subsidijos. Taigi pajamų ir išlaidų balansas neigiamas.

| (86) | Papildomas pigių skrydžių veiklos poveikis visai ekonomikai būtų pasiekiamas tik, be privalomų akcininkių įnašų, su 6,7–10 mln. EUR vertės investicijomis. Efektyvumas regiono ekonomikos aspektu pagal pigių skrydžių veiklos scenarijus mažesnis negu pagal bendrojo oro transporto scenarijų. Pagal pigių skrydžių veiklos scenarijus subsidijų poreikis 11–15 kartų didesnis negu pagal bendrojo oro transporto scenarijų, o poveikis vertės kūrimui – tik du tris kartus. Fiskalinis pajamų ir išlaidų balansas teigiamas tik pagal bendrojo oro transporto scenarijų, pagal visus pigių skrydžių veiklos scenarijus – neigiamas. |
| --- | --- |

(86)

Papildomas pigių skrydžių veiklos poveikis visai ekonomikai būtų pasiekiamas tik, be privalomų akcininkių įnašų, su 6,7–10 mln. EUR vertės investicijomis. Efektyvumas regiono ekonomikos aspektu pagal pigių skrydžių veiklos scenarijus mažesnis negu pagal bendrojo oro transporto scenarijų. Pagal pigių skrydžių veiklos scenarijus subsidijų poreikis 11–15 kartų didesnis negu pagal bendrojo oro transporto scenarijų, o poveikis vertės kūrimui – tik du tris kartus. Fiskalinis pajamų ir išlaidų balansas teigiamas tik pagal bendrojo oro transporto scenarijų, pagal visus pigių skrydžių veiklos scenarijus – neigiamas.

| (87) | Papildomai buvo atsižvelgta į kelias bendrąsias sąlygas:






  a) | netikrumą dėl monopolistinių naudotojų ir išorės veiksnių: oro transporto AOC plėtra, bent jau kalbant apie pigių skrydžių veiklą, labai priklauso nuo sutarčių su didelę įtaką turinčiais oro vežėjais ir išorės veiksnių, kaip antai Didžiosios Britanijos turizmo mokestis arba Vokietijos oro transporto mokestis. Tai gali turėti labai didelį neigiamą poveikį pigių skrydžių veiklai; |
| --- | --- | --- |

(87)

Papildomai buvo atsižvelgta į kelias bendrąsias sąlygas:

a)

netikrumą dėl monopolistinių naudotojų ir išorės veiksnių: oro transporto AOC plėtra, bent jau kalbant apie pigių skrydžių veiklą, labai priklauso nuo sutarčių su didelę įtaką turinčiais oro vežėjais ir išorės veiksnių, kaip antai Didžiosios Britanijos turizmo mokestis arba Vokietijos oro transporto mokestis. Tai gali turėti labai didelį neigiamą poveikį pigių skrydžių veiklai;

| b) | nepritarimą tolesniam nuolatiniam subsidijavimui: tai esą kelia pavojų sąžiningai, nesubsidijuojamai konkurencijai ir neatitinka Vokietijos oro transporto koncepcijos ir koalicijos sutarčių; |
| --- | --- |

b)

nepritarimą tolesniam nuolatiniam subsidijavimui: tai esą kelia pavojų sąžiningai, nesubsidijuojamai konkurencijai ir neatitinka Vokietijos oro transporto koncepcijos ir koalicijos sutarčių;

| c) | nepakankamą tvarumą: pagal pigių skrydžių veiklos scenarijus nematyti, kad pagerėtų fiskalinis ir verslo balansas. Dėl verslo modelio, į kurį būtų įtrauktos pigių skrydžių bendrovės, iki 2015 m. ir vėliau tik didėtų subsidijų poreikis. |
| --- | --- |

c)

nepakankamą tvarumą: pagal pigių skrydžių veiklos scenarijus nematyti, kad pagerėtų fiskalinis ir verslo balansas. Dėl verslo modelio, į kurį būtų įtrauktos pigių skrydžių bendrovės, iki 2015 m. ir vėliau tik didėtų subsidijų poreikis.

| (88) | Todėl KE-Consult tyrime daroma išvada, kad AOC akcininkėms ir Tiuringijos žemei nerekomenduotina tęsti ar plėsti pigių skrydžių veiklą. |
| --- | --- |

(88)

Todėl KE-Consult tyrime daroma išvada, kad AOC akcininkėms ir Tiuringijos žemei nerekomenduotina tęsti ar plėsti pigių skrydžių veiklą.

KE-Consult

5.2.   FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH VEIKLOS NUOSTOLIŲ FINANSAVIMAS 2000–2011 M. (2 PRIEMONĖ)

FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH

| (89) | Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH finansinėse ataskaitose teigiama, kad be veiklos nuostoliams dengti skirtų viešųjų subsidijų oro uostas negalėjo užtikrinti savo veiklos. Bendrovė įdiegė sistemą, pagal kurią kiekvienais metais būdavo parengiami ir visuotiniame akcininkų susirinkime patvirtinami ateinančių metų verslo planai, tuomet per atitinkamus finansinius metus jie būdavo atnaujinami pagal naujausius oro uosto veiklos rezultatus (59). Taigi pagal šią sistemą oro uostas galėjo reikalingas valstybės subsidijas atitinkamai koreguoti pagal naujausius duomenis. |
| --- | --- |

(89)

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH finansinėse ataskaitose teigiama, kad be veiklos nuostoliams dengti skirtų viešųjų subsidijų oro uostas negalėjo užtikrinti savo veiklos. Bendrovė įdiegė sistemą, pagal kurią kiekvienais metais būdavo parengiami ir visuotiniame akcininkų susirinkime patvirtinami ateinančių metų verslo planai, tuomet per atitinkamus finansinius metus jie būdavo atnaujinami pagal naujausius oro uosto veiklos rezultatus (59). Taigi pagal šią sistemą oro uostas galėjo reikalingas valstybės subsidijas atitinkamai koreguoti pagal naujausius duomenis.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

59

| (90) | Vokietija teigia, kad nuo šio amžiaus pirmojo dešimtmečio pradžios akcininkių įnašais dengti nuostoliai susidarė ne tik dėl investicijų į infrastruktūrą. Nuostolių taip pat negalima pagrįsti tik amortizacija ir finansavimo išlaidomis, nes oro uostas neturėjo finansuotinų paskolų. Metiniai Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nuostoliai buvo tik iš dalies susiję su amortizacijos išlaidomis, Vokietija taip pat jų nesieja tiesiogiai su Ryanair. |
| --- | --- |

(90)

Vokietija teigia, kad nuo šio amžiaus pirmojo dešimtmečio pradžios akcininkių įnašais dengti nuostoliai susidarė ne tik dėl investicijų į infrastruktūrą. Nuostolių taip pat negalima pagrįsti tik amortizacija ir finansavimo išlaidomis, nes oro uostas neturėjo finansuotinų paskolų. Metiniai Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nuostoliai buvo tik iš dalies susiję su amortizacijos išlaidomis, Vokietija taip pat jų nesieja tiesiogiai su Ryanair.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

| (91) | Vokietija visiškai nesutinka su sprendime pradėti procedūrą nurodytais skundo pateikėjos tvirtinimais. Jos teigimu, skundo pateikėja neatsižvelgė į AOC taikytą vadinamąjį vienos kasos principą (60). Vokietija nurodo, kad 2009 m. su oro transportu nesusijusios pajamos buvo tokio pat dydžio kaip oro transporto pajamos. Šiuo atžvilgiu Vokietija nesutinka su tvirtinimu, kad, didėjant keleivių skaičiui, dėl slaptų mokėjimų Ryanair didėjo ir Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nuostoliai. Ji teigia, kad nuostoliai susidarė dėl daugybės įvairių priežasčių, nesusijusių su Ryanair. |
| --- | --- |

(91)

Vokietija visiškai nesutinka su sprendime pradėti procedūrą nurodytais skundo pateikėjos tvirtinimais. Jos teigimu, skundo pateikėja neatsižvelgė į AOC taikytą vadinamąjį vienos kasos principą (60). Vokietija nurodo, kad 2009 m. su oro transportu nesusijusios pajamos buvo tokio pat dydžio kaip oro transporto pajamos. Šiuo atžvilgiu Vokietija nesutinka su tvirtinimu, kad, didėjant keleivių skaičiui, dėl slaptų mokėjimų Ryanair didėjo ir Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nuostoliai. Ji teigia, kad nuostoliai susidarė dėl daugybės įvairių priežasčių, nesusijusių su Ryanair.

60

Ryanair

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

| (92) | Vokietija visų pirma nesutinka su tvirtinimu, kad tarp Ryanair skrydžių iš AOC į Londono Stanstedo oro uostą ir Air Berlin skrydžių iš Leipcigo-Halės oro uosto į Londono Stanstedo oro uostą vyko tiesioginė konkurencija ir todėl Air Berlin nutraukė skrydžius iš Leipcigo-Halės į Londono Stanstedą. Vokietija pabrėžia, kad Air Berlin skrydžius į Londono Stanstedo oro uostą nutraukė dėl to, kad Leipcigo-Halės oro uostas nutraukė Air Berlin subsidijavimą ir buvo nustatytas draudimas skristi naktį. |
| --- | --- |

(92)

Vokietija visų pirma nesutinka su tvirtinimu, kad tarp Ryanair skrydžių iš AOC į Londono Stanstedo oro uostą ir Air Berlin skrydžių iš Leipcigo-Halės oro uosto į Londono Stanstedo oro uostą vyko tiesioginė konkurencija ir todėl Air Berlin nutraukė skrydžius iš Leipcigo-Halės į Londono Stanstedą. Vokietija pabrėžia, kad Air Berlin skrydžius į Londono Stanstedo oro uostą nutraukė dėl to, kad Leipcigo-Halės oro uostas nutraukė Air Berlin subsidijavimą ir buvo nustatytas draudimas skristi naktį.

Ryanair

Air Berlin

Air Berlin

Air Berlin

Air Berlin

| (93) | Vokietija mano, kad metiniai akcininkių įnašai į Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nėra valstybės pagalba, nes įvykdyti visi rinkos ekonomikos investuotojo principo, pagal kurį turi būti atsižvelgiama į visus Altenburgo žemės apskričiai, t. y. pagrindinei akcininkei, suteiktus ekonominius pranašumus, reikalavimai (61). Vokietija remiasi 2007 m. prof. dr. R. Klophaus atliktu tyrimu „Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Altenburg-Nobitz“ (62) (toliau – R. Klophaus tyrimas), kuriame minimos Altenburgo žemės apskrities „negrįžtamosios subsidijos“. Akcininkių mokėjimai esą turi teigiamą ekonominį poveikį Altenburgo žemės apskričiai, nes sumokami papildomi mokesčiai. Visos 2006 m. iš AOC veiklos gautos valstybės pajamos siekė 7,9 mln. EUR, iš jų 1 mln. EUR buvo naudingas daugiausia Altenburgo žemės apskričiai. Jei metinis keleivių skaičius padidėtų iki 500 000, ši suma iki 2015 m. esą turėtų patrigubėti. Kadangi mokesčių pajamos didesnės negu metiniai akcininkių mokėjimai, Vokietija daro išvadą, kad Altenburgo žemės apskritis veikė kaip privati investuotoja. |
| --- | --- |

(93)

Vokietija mano, kad metiniai akcininkių įnašai į Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nėra valstybės pagalba, nes įvykdyti visi rinkos ekonomikos investuotojo principo, pagal kurį turi būti atsižvelgiama į visus Altenburgo žemės apskričiai, t. y. pagrindinei akcininkei, suteiktus ekonominius pranašumus, reikalavimai (61). Vokietija remiasi 2007 m. prof. dr. R. Klophaus atliktu tyrimu „Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Altenburg-Nobitz“ (62) (toliau – R. Klophaus tyrimas), kuriame minimos Altenburgo žemės apskrities „negrįžtamosios subsidijos“. Akcininkių mokėjimai esą turi teigiamą ekonominį poveikį Altenburgo žemės apskričiai, nes sumokami papildomi mokesčiai. Visos 2006 m. iš AOC veiklos gautos valstybės pajamos siekė 7,9 mln. EUR, iš jų 1 mln. EUR buvo naudingas daugiausia Altenburgo žemės apskričiai. Jei metinis keleivių skaičius padidėtų iki 500 000, ši suma iki 2015 m. esą turėtų patrigubėti. Kadangi mokesčių pajamos didesnės negu metiniai akcininkių mokėjimai, Vokietija daro išvadą, kad Altenburgo žemės apskritis veikė kaip privati investuotoja.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

61

62

| (94) | Dėl argumentų, kad vietoj akcininkių įnašų galbūt oro uostą reikėjo uždaryti, Vokietija patvirtina, kad Altenburgo žemės apskritis veikė kaip privati investuotoja, nes, uždarius oro uostą, oro uosto operatorei būtų tekusi atsakomybė už maždaug 7 mln. EUR grąžinimą Tiuringijos žemei, kadangi būtų buvę laikoma, kad pirma laiko nutrauktas infrastruktūros naudojimas. Išvengusios būtinybės grąžinti šią sumą, akcininkės taip pat esą veikė kaip privačios investuotojos. |
| --- | --- |

(94)

Dėl argumentų, kad vietoj akcininkių įnašų galbūt oro uostą reikėjo uždaryti, Vokietija patvirtina, kad Altenburgo žemės apskritis veikė kaip privati investuotoja, nes, uždarius oro uostą, oro uosto operatorei būtų tekusi atsakomybė už maždaug 7 mln. EUR grąžinimą Tiuringijos žemei, kadangi būtų buvę laikoma, kad pirma laiko nutrauktas infrastruktūros naudojimas. Išvengusios būtinybės grąžinti šią sumą, akcininkės taip pat esą veikė kaip privačios investuotojos.

R. Klophaus tyrimas

R. Klophaus tyrimas

| (95) | 2007 m. R. Klophaus tyrime padarytos toliau apibūdintos išvados. Tyrime teigiama, kad tiesioginis, netiesioginis, susijęs ir skatinamasis AOC poveikis regiono ekonomikai ir patrauklumui, visų pirma kalbant apie darbo vietas, yra teigiamas ir didelis. Remiantis tyrimu, AOC ateities perspektyvos taip pat teigiamos, nes jis turi potencialą tapti Ryanair baze centrinėje Vokietijos dalyje. Tai atitinka Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH siekius. Todėl, Ryanair oro uoste sutelkus tiek daug orlaivių, vidutinės trukmės laikotarpiu keleivių skaičius galėtų padidėti iki 1 mln. per metus. Dėl to AOC galėtų tapti regioniniu oro uostu, o Altenburgo žemės apskritis – pakeisti savo tarptautinį pobūdį, kartu – pagerinti savo ekonominę ir prekybos struktūrą. Tyrime teigiama, kad AOC, kaip pigių skrydžių oro uostas, duotų didelės naudos visai ekonomikai. |
| --- | --- |

(95)

2007 m. R. Klophaus tyrime padarytos toliau apibūdintos išvados. Tyrime teigiama, kad tiesioginis, netiesioginis, susijęs ir skatinamasis AOC poveikis regiono ekonomikai ir patrauklumui, visų pirma kalbant apie darbo vietas, yra teigiamas ir didelis. Remiantis tyrimu, AOC ateities perspektyvos taip pat teigiamos, nes jis turi potencialą tapti Ryanair baze centrinėje Vokietijos dalyje. Tai atitinka Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH siekius. Todėl, Ryanair oro uoste sutelkus tiek daug orlaivių, vidutinės trukmės laikotarpiu keleivių skaičius galėtų padidėti iki 1 mln. per metus. Dėl to AOC galėtų tapti regioniniu oro uostu, o Altenburgo žemės apskritis – pakeisti savo tarptautinį pobūdį, kartu – pagerinti savo ekonominę ir prekybos struktūrą. Tyrime teigiama, kad AOC, kaip pigių skrydžių oro uostas, duotų didelės naudos visai ekonomikai.

Ryanair

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

| (96) | Pagal tyrime atliktus skaičiavimus iki 2015 m. AOC turėtų suteikti 658 darbo vietas (palyginti su 2006 m., padidėjimas – 95,3 %), taip pat turėtų būti sukurta 881 netiesioginė darbo vieta (padidėjimas – 157,6 %) ir 438 susijusios darbo vietos (padidėjimas – 184,4 %). Tyrime taip pat pabrėžiama, kad svarbus nacionalinis ir tarptautinis regionų, kurie daro labai didelę įtaką ekonominei šio regiono plėtrai, pasiekiamumas. |
| --- | --- |

(96)

Pagal tyrime atliktus skaičiavimus iki 2015 m. AOC turėtų suteikti 658 darbo vietas (palyginti su 2006 m., padidėjimas – 95,3 %), taip pat turėtų būti sukurta 881 netiesioginė darbo vieta (padidėjimas – 157,6 %) ir 438 susijusios darbo vietos (padidėjimas – 184,4 %). Tyrime taip pat pabrėžiama, kad svarbus nacionalinis ir tarptautinis regionų, kurie daro labai didelę įtaką ekonominei šio regiono plėtrai, pasiekiamumas.

| (97) | Tyrime nurodyta, kad šiuo aspektu reikėtų atsižvelgti ne tik į AOC atnaujinti ir plėsti skirtas viešąsias subsidijas ir su tuo susijusias rinkodaros išlaidas, bet ir į Tiuringijos žemės ir jos savivaldybių gaunamas mokesčių pajamas. Tyrimo pabaigoje teigiama, kad reikia atsižvelgti ne tik į verslo aspektus, bet ir į poveikį visai ekonomikai. |
| --- | --- |

(97)

Tyrime nurodyta, kad šiuo aspektu reikėtų atsižvelgti ne tik į AOC atnaujinti ir plėsti skirtas viešąsias subsidijas ir su tuo susijusias rinkodaros išlaidas, bet ir į Tiuringijos žemės ir jos savivaldybių gaunamas mokesčių pajamas. Tyrimo pabaigoje teigiama, kad reikia atsižvelgti ne tik į verslo aspektus, bet ir į poveikį visai ekonomikai.

5.3.   ORO UOSTO MOKESČIAI IR MOKĖJIMAI RYANAIR PAGAL SUTARTIS DĖL ORO UOSTO PASLAUGŲ IR RINKODAROS (3 PRIEMONĖ)

RYANAIR

| (98) | Vokietija teigia, kad nei oro uosto mokesčiai, nei rinkodaros sutartys nėra valstybės pagalba. Ji pabrėžia, kad sutartys dėl oro uosto paslaugų ir sutartys dėl rinkodaros paslaugų nėra susijusios. Jos vertintinos atskirai. Vokietijos teigimu, sutartyse dėl rinkodaros paslaugų nėra jokio oro uosto pajamų sumažėjimo aspekto – jose tik numatyta teikti reklamos paslaugas. |
| --- | --- |

(98)

Vokietija teigia, kad nei oro uosto mokesčiai, nei rinkodaros sutartys nėra valstybės pagalba. Ji pabrėžia, kad sutartys dėl oro uosto paslaugų ir sutartys dėl rinkodaros paslaugų nėra susijusios. Jos vertintinos atskirai. Vokietijos teigimu, sutartyse dėl rinkodaros paslaugų nėra jokio oro uosto pajamų sumažėjimo aspekto – jose tik numatyta teikti reklamos paslaugas.

Paslaugų sutartis su Ryanair

Paslaugų sutartis su Ryanair

| (99) | Vokietija teigia, kad oro uostas atsižvelgė į teigiamus ekonominius lūkesčius, kylančius dėl Ryanair paskatintos oro transporto veiklos plėtros. 2003 m. balandžio 22 d. vykusiame visuotiniame akcininkų susirinkime priimant sprendimą su šia oro vežėja užmegzti verslo ryšius buvę atsižvelgta į 13 lentelėje pateiktus duomenis (63) ir padaryta išvada, kad net pagal nuosaikų scenarijų (vienas skrydis per dieną, esant 70 % užimtumo veiksniui), veikiant Ryanair, galima pasiekti iš viso [...]* metinį rezultatą.

  13 lentelė


  Tikėtinos Ryanair veiklos AOC pajamos
   (64) (2003 m.)







  (EUR) |
| --- | --- |
| Mokestis už vieną keleivį | [...]* |
| Keleivių skaičius viename orlaivyje, esant 70 % pajėgumų išnaudojimo lygiui (65) | 104 |
| Tikėtinos mėnesio pajamos | [...]* |
| Mėnesio išlaidos planuotoms investicijoms | 12 138 |
| Tikėtinas mėnesio rezultatas | [...]* |
| Tikėtinas metų rezultatas | [...]* |

(99)

Vokietija teigia, kad oro uostas atsižvelgė į teigiamus ekonominius lūkesčius, kylančius dėl Ryanair paskatintos oro transporto veiklos plėtros. 2003 m. balandžio 22 d. vykusiame visuotiniame akcininkų susirinkime priimant sprendimą su šia oro vežėja užmegzti verslo ryšius buvę atsižvelgta į 13 lentelėje pateiktus duomenis (63) ir padaryta išvada, kad net pagal nuosaikų scenarijų (vienas skrydis per dieną, esant 70 % užimtumo veiksniui), veikiant Ryanair, galima pasiekti iš viso [...]* metinį rezultatą.

Ryanair

63

Ryanair

13 lentelė

13 lentelė

Tikėtinos Ryanair veiklos AOC pajamos
   (64) (2003 m.)

Tikėtinos Ryanair veiklos AOC pajamos

64

(2003 m.)

(EUR)

Mokestis už vieną keleivį

[...]*

Keleivių skaičius viename orlaivyje, esant 70 % pajėgumų išnaudojimo lygiui (65)

65

104

Tikėtinos mėnesio pajamos

[...]*

Mėnesio išlaidos planuotoms investicijoms

12 138

Tikėtinas mėnesio rezultatas

[...]*

Tikėtinas metų rezultatas

[...]*

| (100) | Prie 13 lentelėje nurodytų mėnesio išlaidų priskiriamos personalo išlaidos ir ledo valymo nuo kilimo ir tūpimo tako bei sniego valymo paslaugų išlaidos. Komisija pažymi, kad 2003 m. balandžio 22 d. vykusiame visuotiniame akcininkų susirinkime pateiktame dokumente buvo nurodyta, jog metinių investicijų suma yra 902 155 EUR. 13 lentelėje pateiktose prognozėse į šią sumą neatsižvelgta. |
| --- | --- |

(100)

Prie 13 lentelėje nurodytų mėnesio išlaidų priskiriamos personalo išlaidos ir ledo valymo nuo kilimo ir tūpimo tako bei sniego valymo paslaugų išlaidos. Komisija pažymi, kad 2003 m. balandžio 22 d. vykusiame visuotiniame akcininkų susirinkime pateiktame dokumente buvo nurodyta, jog metinių investicijų suma yra 902 155 EUR. 13 lentelėje pateiktose prognozėse į šią sumą neatsižvelgta.

| (101) | Vokietija teigia, kad Ryanair pagal atitinkamai galiojusią oro uosto mokesčių tvarką mokėjo tūpimo mokestį, kuris siekė [...]* už orlaivį, ir keleivių mokestį, kuris siekė [...]* už keleivį (66). Vokietijos tvirtinimu, tokie mokesčiai buvo taikomi visiems galimiems oro vežėjams ir Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, atsižvelgdama į Ryanair skrydžius ir AOC iš to gautas pajamas, juos laikė tinkamais. |
| --- | --- |

(101)

Vokietija teigia, kad Ryanair pagal atitinkamai galiojusią oro uosto mokesčių tvarką mokėjo tūpimo mokestį, kuris siekė [...]* už orlaivį, ir keleivių mokestį, kuris siekė [...]* už keleivį (66). Vokietijos tvirtinimu, tokie mokesčiai buvo taikomi visiems galimiems oro vežėjams ir Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, atsižvelgdama į Ryanair skrydžius ir AOC iš to gautas pajamas, juos laikė tinkamais.

Ryanair

66

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

| (102) | Vokietija teigia, kad pagal 2003 m. kovo 3 d. su Ryanair sudarytos sutarties A priedą teiktinos paslaugos nebuvo teikiamos. 2003 m. kovo 3 d. sutarties B priede ir jo priedėlyje „Užsakymo sistema“ išvardytos paslaugos Ryanair buvo teikiamos nepatiriant papildomų išlaidų. |
| --- | --- |

(102)

Vokietija teigia, kad pagal 2003 m. kovo 3 d. su Ryanair sudarytos sutarties A priedą teiktinos paslaugos nebuvo teikiamos. 2003 m. kovo 3 d. sutarties B priede ir jo priedėlyje „Užsakymo sistema“ išvardytos paslaugos Ryanair buvo teikiamos nepatiriant papildomų išlaidų.

Ryanair

Ryanair

Su Ryanair sudarytos rinkodaros sutartys

Su Ryanair

| (103) | Vokietija aiškina, kad 2003–2011 m. pagal 2003 m. kovo 3 d. sutartį dėl oro uosto paslaugų bendrovė Ryanair oro uostui AOC pagal standartinę oro uosto mokesčių tvarką sumokėjo iš viso [...]* EUR už oro uosto paslaugas. 2003–2011 m. pagal 2003 m. balandžio 7 d. rinkodaros sutartį AOC bendrovei Ryanair sumokėjo iš viso [...]* EUR už rinkodaros paslaugas. Šių sumų skirtumas yra bendrovės Ryanair AOC visu 2003–2011 m. laikotarpiu sumokėta [...]* EUR dydžio grynoji suma. Kadangi visas keleivių skaičius šiuo laikotarpiu siekė 408 291 (67), Vokietija daro išvadą, kad bendrovė Ryanair AOC mokėjo maždaug [...]* EUR dydžio grynąjį mokestį už išvykstantį keleivį.

  14 lentelė


  2003–2011 m. bendrovės Ryanair ir oro uosto sąskaitos
   (68)









  (EUR) |
| --- | --- |
| Metai | Bendrovės Ryanair išrašytos sąskaitos | Oro uosto išrašytos sąskaitos | Keleivių skaičius |
| 2003 m. | [...]* | [...]* | 25 750 |
| 2004 m. | [...]* | [...]* | 37 160 |
| 2005 m. | [...]* | [...]* | 50 714 |
| 2006 m. | [...]* | [...]* | 44 580 |
| 2007 m. | [...]* | [...]* | 60 678 |
| 2008 m. | [...]* | [...]* | 62 876 |
| 2009 m. | [...]* | [...]* | 66 367 |
| 2010 m. | [...]* | [...]* | 55 641 |
| 2011 m | [...]* | [...]* | 4 525 |
| Iš viso | [...]* | [...]* | 408 291 |

(103)

Vokietija aiškina, kad 2003–2011 m. pagal 2003 m. kovo 3 d. sutartį dėl oro uosto paslaugų bendrovė Ryanair oro uostui AOC pagal standartinę oro uosto mokesčių tvarką sumokėjo iš viso [...]* EUR už oro uosto paslaugas. 2003–2011 m. pagal 2003 m. balandžio 7 d. rinkodaros sutartį AOC bendrovei Ryanair sumokėjo iš viso [...]* EUR už rinkodaros paslaugas. Šių sumų skirtumas yra bendrovės Ryanair AOC visu 2003–2011 m. laikotarpiu sumokėta [...]* EUR dydžio grynoji suma. Kadangi visas keleivių skaičius šiuo laikotarpiu siekė 408 291 (67), Vokietija daro išvadą, kad bendrovė Ryanair AOC mokėjo maždaug [...]* EUR dydžio grynąjį mokestį už išvykstantį keleivį.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

67

Ryanair

14 lentelė

14 lentelė

2003–2011 m. bendrovės Ryanair ir oro uosto sąskaitos
   (68)

2003–2011 m. bendrovės Ryanair ir oro uosto sąskaitos

68

(EUR)

Metai

Bendrovės Ryanair išrašytos sąskaitos

Ryanair

Oro uosto išrašytos sąskaitos

Keleivių skaičius

2003 m.

[...]*

[...]*

25 750

2004 m.

[...]*

[...]*

37 160

2005 m.

[...]*

[...]*

50 714

2006 m.

[...]*

[...]*

44 580

2007 m.

[...]*

[...]*

60 678

2008 m.

[...]*

[...]*

62 876

2009 m.

[...]*

[...]*

66 367

2010 m.

[...]*

[...]*

55 641

2011 m

[...]*

[...]*

4 525

Iš viso

Iš viso

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

408 291

408 291

| (104) | Vokietija teigia, kad, Ryanair pranešus, jog 2011 m. kovo mėn. nutrauks skrydžius iš AOC, oro uosto operatorė 2011 m. vasario ir kovo mėn. rinkodaros subsidijų jai nebemokėjo. |
| --- | --- |

(104)

Vokietija teigia, kad, Ryanair pranešus, jog 2011 m. kovo mėn. nutrauks skrydžius iš AOC, oro uosto operatorė 2011 m. vasario ir kovo mėn. rinkodaros subsidijų jai nebemokėjo.

Ryanair

| (105) | Vokietija aiškina, kad rinkodaros mokėjimus pagal 2010 m. rugsėjo 21 d.Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ir Ryanair susitarimą vykdė privačios įmonės, kurios pritarė tam, kad Ryanair tęstų veiklą AOC. 2011 m. bendrovės vadovybės parengtoje ataskaitoje (69) teigiama, kad veikla 2010/2011 m. žiemos sezonu, kai buvo vykdomi skrydžiai tik į Londoną, buvo galima tik dėl regiono įmonių paramos. |
| --- | --- |

(105)

Vokietija aiškina, kad rinkodaros mokėjimus pagal 2010 m. rugsėjo 21 d.Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ir Ryanair susitarimą vykdė privačios įmonės, kurios pritarė tam, kad Ryanair tęstų veiklą AOC. 2011 m. bendrovės vadovybės parengtoje ataskaitoje (69) teigiama, kad veikla 2010/2011 m. žiemos sezonu, kai buvo vykdomi skrydžiai tik į Londoną, buvo galima tik dėl regiono įmonių paramos.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

Ryanair

69

| (106) | Vokietija teigia, kad Ryanair savo svetainėje reklamavo AOC ir regioną. Ši svetainė po Google yra antra pagal populiarumą ES svetainė, todėl reklama joje atitinkamai kainuoja. Vienas reklaminis žodis Google svetainėje kainuoja 0,05–2 EUR už spustelėjimą. Vokietijos skaičiavimais, darant prielaidą, kad Ryanair keleivių skaičius AOC per metus siekia 100 000–150 000, vienas reklaminis žodis kainuoja 1 EUR už spustelėjimą ir kiekvienas keleivis spusteli tik vieną kartą, gaunama, kad skelbimų kaina yra 100 000–150 000 EUR per metus. Tačiau, kadangi keleiviai dažniausiai spusteli ne vieną, o kelis kartus, ir kai kurie spustelėję skrydžio neužsako, Vokietija daro išvadą, kad Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ir Ryanair sudaryta rinkodaros sutartis pagrįsta tinkama kaina, kuria pranašumas Ryanair nesuteikiamas. |
| --- | --- |

(106)

Vokietija teigia, kad Ryanair savo svetainėje reklamavo AOC ir regioną. Ši svetainė po Google yra antra pagal populiarumą ES svetainė, todėl reklama joje atitinkamai kainuoja. Vienas reklaminis žodis Google svetainėje kainuoja 0,05–2 EUR už spustelėjimą. Vokietijos skaičiavimais, darant prielaidą, kad Ryanair keleivių skaičius AOC per metus siekia 100 000–150 000, vienas reklaminis žodis kainuoja 1 EUR už spustelėjimą ir kiekvienas keleivis spusteli tik vieną kartą, gaunama, kad skelbimų kaina yra 100 000–150 000 EUR per metus. Tačiau, kadangi keleiviai dažniausiai spusteli ne vieną, o kelis kartus, ir kai kurie spustelėję skrydžio neužsako, Vokietija daro išvadą, kad Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ir Ryanair sudaryta rinkodaros sutartis pagrįsta tinkama kaina, kuria pranašumas Ryanair nesuteikiamas.

Ryanair

Google

Google

Ryanair

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

Ryanair

| (107) | Vokietijos teigimu, Ryanair finansavo 15 lentelėje nurodytas priemones.

  15 lentelė


  AOC bendrovei Ryanair atlikti rinkodaros mokėjimai








  Laikotarpis | Suma | Tikslas |
| --- | --- | --- | --- |
| 2003 m. | 50 000 –150 000 [...]* EUR | Spausdinti skelbimai leidinyje Leipziger Volkszeitung |
| 2004 m. | 25 000 –125 000 [...]* EUR | Spausdinti skelbimai leidinyje Leipziger Volkszeitung |
| 2007 m. gegužės mėn.–2008 m. kovo mėn. | 75 000 –175 000 [...]* EUR | Skelbimai laikraščiuose, reklama paštu ir kitos reklamos priemonės |
| 2008 m. gegužės mėn.–2009 m. kovo mėn. | 50 000 –150 000 [...]* EUR | Skelbimai laikraščiuose, reklama paštu ir kitos reklamos priemonės |
| Suma (2003 m.–2009 m. kovo mėn.) | 225 000 –325 000 [...]* EUR | |

(107)

Vokietijos teigimu, Ryanair finansavo 15 lentelėje nurodytas priemones.

Ryanair

15 lentelė

15 lentelė

AOC bendrovei Ryanair atlikti rinkodaros mokėjimai

AOC bendrovei Ryanair

Laikotarpis

Suma

Tikslas

2003 m.

50 000 –150 000 [...]* EUR

Spausdinti skelbimai leidinyje Leipziger Volkszeitung

Leipziger Volkszeitung

2004 m.

25 000 –125 000 [...]* EUR

Spausdinti skelbimai leidinyje Leipziger Volkszeitung

Leipziger Volkszeitung

2007 m. gegužės mėn.–2008 m. kovo mėn.

75 000 –175 000 [...]* EUR

Skelbimai laikraščiuose, reklama paštu ir kitos reklamos priemonės

2008 m. gegužės mėn.–2009 m. kovo mėn.

50 000 –150 000 [...]* EUR

Skelbimai laikraščiuose, reklama paštu ir kitos reklamos priemonės

Suma (2003 m.–2009 m. kovo mėn.)

Suma (2003 m.–2009 m. kovo mėn.)

225 000 –325 000 [...]* EUR

225 000 –325 000 [...]* EUR

| (108) | Vokietija tvirtina, kad sėkmės mokestis nėra pranašumas Ryanair, nes jis yra rinkos sąlygas atitinkantis atlygis už Ryanair vykdytą rinkodaros veiklą. Vokietijos teigimu, rinkodaros priemonės buvo sėkmingos, nes keleivių skaičius nuo 25 000 (2002 m.) padidėjo iki 140 000 (2009 m.), dėl to bendros pajamos padidėjo nuo 316 000 EUR iki 1,12 mln. EUR. Oro uosto mokesčių pajamos nuo 132 000 EUR padidėjo iki 530 000 EUR, stovėjimo mokesčių pajamos – nuo nulio iki 263 000 EUR. |
| --- | --- |

(108)

Vokietija tvirtina, kad sėkmės mokestis nėra pranašumas Ryanair, nes jis yra rinkos sąlygas atitinkantis atlygis už Ryanair vykdytą rinkodaros veiklą. Vokietijos teigimu, rinkodaros priemonės buvo sėkmingos, nes keleivių skaičius nuo 25 000 (2002 m.) padidėjo iki 140 000 (2009 m.), dėl to bendros pajamos padidėjo nuo 316 000 EUR iki 1,12 mln. EUR. Oro uosto mokesčių pajamos nuo 132 000 EUR padidėjo iki 530 000 EUR, stovėjimo mokesčių pajamos – nuo nulio iki 263 000 EUR.

Ryanair

Ryanair

| (109) | Vokietija teigia, kad mokėjimai pagal sutartis dėl rinkodaros paslaugų nėra valstybės pagalba dėl šių priežasčių:






  a) | Vokietija pabrėžia, kad, priešingai negu sprendime pradėti procedūrą argumentavo Komisija (70), sudarant sutartis kompetentinga ministerija neturėjo teisės pareikšti nuomonės, išskyrus infrastruktūros priemonių klausimais. Leidimų vykdyti oro transporto veiklą išdavimo tvarkos (71) 43 straipsnis nereiškia, kad buvo reikalingas ministerijos patvirtinimas; |
| --- | --- | --- |

(109)

Vokietija teigia, kad mokėjimai pagal sutartis dėl rinkodaros paslaugų nėra valstybės pagalba dėl šių priežasčių:

a)

Vokietija pabrėžia, kad, priešingai negu sprendime pradėti procedūrą argumentavo Komisija (70), sudarant sutartis kompetentinga ministerija neturėjo teisės pareikšti nuomonės, išskyrus infrastruktūros priemonių klausimais. Leidimų vykdyti oro transporto veiklą išdavimo tvarkos (71) 43 straipsnis nereiškia, kad buvo reikalingas ministerijos patvirtinimas;

70

Leidimų vykdyti oro transporto veiklą išdavimo tvarkos

71

| b) | vietos prekybos rūmų parama AOC (72) tik rodo, kad privatūs rinkos dalyviai pritarė tam, kad Ryanair vykdytų skrydžius; |
| --- | --- |

b)

vietos prekybos rūmų parama AOC (72) tik rodo, kad privatūs rinkos dalyviai pritarė tam, kad Ryanair vykdytų skrydžius;

72

Ryanair

| c) | Vokietija teigia, kad Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH bendrovei Ryanair atlikti mokėjimai nėra pagalba veiklai pradėti pagal 2005 m. aviacijos gaires, o tik įprasti komerciniai susitarimai, nepatenkantys į valstybės pagalbos sritį. |
| --- | --- |

c)

Vokietija teigia, kad Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH bendrovei Ryanair atlikti mokėjimai nėra pagalba veiklai pradėti pagal 2005 m. aviacijos gaires, o tik įprasti komerciniai susitarimai, nepatenkantys į valstybės pagalbos sritį.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

6.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

6.1.   RYANAIR PASTABOS

RYANAIR

Priskirtinumas valstybei

Priskirtinumas valstybei

| (110) | Ryanair argumentuoja, kad valstybės pagalba oro uostams neturėtų būti priskiriama Ryanair. Esą spėjimas, kad oro uostai valstybės pagalbą perduoda oro vežėjams, nesuderinamas su ES teisės aktais. Toks spėjimas esą diskriminuoja valstybinius oro uostus, nors konkurencijos taisyklės valstybinėms ir privačioms įmonėms turėtų būti taikomos vienodai. Ryanair teigia, kad Komisijos pateikti priskirtinumo valstybei įrodymai nepakankami. Jie esą galbūt atspindi valdžios institucijų interesą dėl verslo ryšių ir oro uosto ateities, tačiau neįrodo, kad oro uostui ir Ryanair vedant derybas ir sudarant sutartis iš tikrųjų dalyvavo kuri nors viešojo sektoriaus institucija. Tai, kad Tiuringijos žemės ministerijos atmetė sutartis su Ryanair, esą mažų mažiausiai rodo, jog Komisija turi ištirti sutarčių su Ryanair priskirtinumą valstybei remdamasi įrodymais. |
| --- | --- |

(110)

Ryanair argumentuoja, kad valstybės pagalba oro uostams neturėtų būti priskiriama Ryanair. Esą spėjimas, kad oro uostai valstybės pagalbą perduoda oro vežėjams, nesuderinamas su ES teisės aktais. Toks spėjimas esą diskriminuoja valstybinius oro uostus, nors konkurencijos taisyklės valstybinėms ir privačioms įmonėms turėtų būti taikomos vienodai. Ryanair teigia, kad Komisijos pateikti priskirtinumo valstybei įrodymai nepakankami. Jie esą galbūt atspindi valdžios institucijų interesą dėl verslo ryšių ir oro uosto ateities, tačiau neįrodo, kad oro uostui ir Ryanair vedant derybas ir sudarant sutartis iš tikrųjų dalyvavo kuri nors viešojo sektoriaus institucija. Tai, kad Tiuringijos žemės ministerijos atmetė sutartis su Ryanair, esą mažų mažiausiai rodo, jog Komisija turi ištirti sutarčių su Ryanair priskirtinumą valstybei remdamasi įrodymais.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (111) | Ryanair nuomone, kalbama ne apie tai, ar valstybė savo pinigus turėjo investuoti kitaip, o apie tai, ar valstybė oro vežėjui suteikė pranašumą, kurio jis kitaip nebūtų įgijęs. Ryanair teigimu, ji derybose su valstybiniais oro uostais tiesiog susitarė dėl sąlygų, dėl kurių būtų galėjusi susitarti su panašiais privačiais oro uostais. |
| --- | --- |

(111)

Ryanair nuomone, kalbama ne apie tai, ar valstybė savo pinigus turėjo investuoti kitaip, o apie tai, ar valstybė oro vežėjui suteikė pranašumą, kurio jis kitaip nebūtų įgijęs. Ryanair teigimu, ji derybose su valstybiniais oro uostais tiesiog susitarė dėl sąlygų, dėl kurių būtų galėjusi susitarti su panašiais privačiais oro uostais.

Ryanair

Ryanair

Rinkos ekonomikos investuotojo principo taikymas

Rinkos ekonomikos investuotojo principo taikymas

| (112) | Bendrovė Ryanair teigia, kad ji nėra netiesioginė valstybės pagalbos gavėja. Jos nuomone, jei komercinių Ryanair ir kurio nors oro uosto santykių sąlygas galima pagrįsti taikant rinkos ekonomikos investuotojo principą, įpareigojimai grąžinti lėšas negali būti taikomi Ryanair. Bendrovė argumentuoja, kad bet kokiu atveju, kai valstybiniai oro uostai valstybės pagalbą tariamai perduoda Ryanair, taikytinas rinkos ekonomikos investuotojo principas. Jos teigimu, nėra jokio ekonominio ar juridinio pateisinimo tam, kad valstybiniams oro uostams būtų netaikomas rinkos ekonomikos investuotojo principas. Komisija šį principą esą taikė sutartims, kuriomis buvo numatyta finansuoti didelius viešuosius infrastruktūros projektus, skirtus kitoms vežimo rūšims, pavyzdžiui, valstybiniams jūrų uostams. Ryanair teigimu, sudarydamas susitarimus oro uostas vykdo ekonominę funkciją. Be to, privačiojo ir viešojo sektorių oro uostai rinkose esą konkuruoja tarpusavyje, o oro vežėjų ir oro uostų sutartys pastariesiems gali būti pelningos. |
| --- | --- |

(112)

Bendrovė Ryanair teigia, kad ji nėra netiesioginė valstybės pagalbos gavėja. Jos nuomone, jei komercinių Ryanair ir kurio nors oro uosto santykių sąlygas galima pagrįsti taikant rinkos ekonomikos investuotojo principą, įpareigojimai grąžinti lėšas negali būti taikomi Ryanair. Bendrovė argumentuoja, kad bet kokiu atveju, kai valstybiniai oro uostai valstybės pagalbą tariamai perduoda Ryanair, taikytinas rinkos ekonomikos investuotojo principas. Jos teigimu, nėra jokio ekonominio ar juridinio pateisinimo tam, kad valstybiniams oro uostams būtų netaikomas rinkos ekonomikos investuotojo principas. Komisija šį principą esą taikė sutartims, kuriomis buvo numatyta finansuoti didelius viešuosius infrastruktūros projektus, skirtus kitoms vežimo rūšims, pavyzdžiui, valstybiniams jūrų uostams. Ryanair teigimu, sudarydamas susitarimus oro uostas vykdo ekonominę funkciją. Be to, privačiojo ir viešojo sektorių oro uostai rinkose esą konkuruoja tarpusavyje, o oro vežėjų ir oro uostų sutartys pastariesiems gali būti pelningos.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (113) | Ryanair mano, kad, vertinant efektyvumą, nereikėtų atsižvelgti į investicijoms viešųjų užduočių srityje skirtus įnašus grynaisiais. Be to, į vertinimą reikėtų įtraukti papildomas išlaidas, o ne negrįžtamąsias sąnaudas, ir galiausiai tyrimas turėtų būti atliekamas atskaitos lygiu pasirinkus tipišką, gerai valdomą oro uostą. Ryanair teigimu, jei regioninis oro uostas mano, kad sutartis padės pagerinti jo efektyvumą, sandoris gali būti pelningas net ir tuo atveju, kai pasirašant sutartį atrodo, jog pagal jo kainodarą nepadengiamos sąnaudos. Tikėtis, kad oro uostai, kurių veikla neefektyvi, o pajėgumai neišnaudojami, taps ekonomiškai gyvybingi, esą galima tik tuomet, kai jie pasiekia masto ekonomiją ir atsiranda išorės poveikis dėl priklausymo tinklui. Tam gali prireikti 25–30 metų. Pigių skrydžių bendrovės esą ypač tinkamos tam, kad regioniniai oro uosto reikšmingai padidintų pajamas, nes joms įprastai nereikalinga nauja infrastruktūra ar kitos investicijos. Kaip įrodymą Ryanair cituoja 2011 m. gegužės 27 d. Jungtinės Karalystės civilinės aviacijos agentūros sprendimą, kuriame pripažįstama, kad oro uostams pigiau paslaugas teikti pigių skrydžių bendrovėms. |
| --- | --- |

(113)

Ryanair mano, kad, vertinant efektyvumą, nereikėtų atsižvelgti į investicijoms viešųjų užduočių srityje skirtus įnašus grynaisiais. Be to, į vertinimą reikėtų įtraukti papildomas išlaidas, o ne negrįžtamąsias sąnaudas, ir galiausiai tyrimas turėtų būti atliekamas atskaitos lygiu pasirinkus tipišką, gerai valdomą oro uostą. Ryanair teigimu, jei regioninis oro uostas mano, kad sutartis padės pagerinti jo efektyvumą, sandoris gali būti pelningas net ir tuo atveju, kai pasirašant sutartį atrodo, jog pagal jo kainodarą nepadengiamos sąnaudos. Tikėtis, kad oro uostai, kurių veikla neefektyvi, o pajėgumai neišnaudojami, taps ekonomiškai gyvybingi, esą galima tik tuomet, kai jie pasiekia masto ekonomiją ir atsiranda išorės poveikis dėl priklausymo tinklui. Tam gali prireikti 25–30 metų. Pigių skrydžių bendrovės esą ypač tinkamos tam, kad regioniniai oro uosto reikšmingai padidintų pajamas, nes joms įprastai nereikalinga nauja infrastruktūra ar kitos investicijos. Kaip įrodymą Ryanair cituoja 2011 m. gegužės 27 d. Jungtinės Karalystės civilinės aviacijos agentūros sprendimą, kuriame pripažįstama, kad oro uostams pigiau paslaugas teikti pigių skrydžių bendrovėms.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (114) | Ryanair argumentuoja, kad, taikant rinkos ekonomikos investuotojo principą, negrįžtamųjų sąnaudų nereikėtų įtraukti nei į lyginamąją, nei į išlaidų analizę. Bendrovės nuomone, nuo 1992 m. AOC valdantis privatus operatorius negrįžtamosiomis sąnaudomis laikytų ir infrastruktūros išlaidas, ir fiksuotas oro uosto veiklos išlaidas. Atsižvelgiant į AOC mažą ekonominį patrauklumą ir labai ribotą įtaką rinkoje, susigrąžinti tokias sąnaudas esą nerealu. Ryanair nuomone, esant tokioms aplinkybėms, bet kokio alternatyvaus scenarijaus, pagal kurį perspektyvos vienam ar keliems oro uosto savininkams geresnės arba tiesiog susijusios su mažesne našta, palyginti su priešingu scenarijumi, pagal kurį būtų nesiimama jokių veiksmų arba oro uostas būtų uždaromas su galbūt didelėmis sąnaudomis, pasirinkimas visiškai atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą. |
| --- | --- |

(114)

Ryanair argumentuoja, kad, taikant rinkos ekonomikos investuotojo principą, negrįžtamųjų sąnaudų nereikėtų įtraukti nei į lyginamąją, nei į išlaidų analizę. Bendrovės nuomone, nuo 1992 m. AOC valdantis privatus operatorius negrįžtamosiomis sąnaudomis laikytų ir infrastruktūros išlaidas, ir fiksuotas oro uosto veiklos išlaidas. Atsižvelgiant į AOC mažą ekonominį patrauklumą ir labai ribotą įtaką rinkoje, susigrąžinti tokias sąnaudas esą nerealu. Ryanair nuomone, esant tokioms aplinkybėms, bet kokio alternatyvaus scenarijaus, pagal kurį perspektyvos vienam ar keliems oro uosto savininkams geresnės arba tiesiog susijusios su mažesne našta, palyginti su priešingu scenarijumi, pagal kurį būtų nesiimama jokių veiksmų arba oro uostas būtų uždaromas su galbūt didelėmis sąnaudomis, pasirinkimas visiškai atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą.

Ryanair

Ryanair

| (115) | Ryanair taip pat pabrėžia, kad konkrečiai su Ryanair susijusias išlaidas reikia vertinti atskirai nuo išlaidų, kurias oro uostas patyrė, tačiau kurios galbūt buvo mažesnės negu pajamos, kurias oro uostas gavo dėl su Ryanair veikla oro uoste susijusio teigiamo išorės poveikio dėl priklausymo tinklui. |
| --- | --- |

(115)

Ryanair taip pat pabrėžia, kad konkrečiai su Ryanair susijusias išlaidas reikia vertinti atskirai nuo išlaidų, kurias oro uostas patyrė, tačiau kurios galbūt buvo mažesnės negu pajamos, kurias oro uostas gavo dėl su Ryanair veikla oro uoste susijusio teigiamo išorės poveikio dėl priklausymo tinklui.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair užsakymu veikiančios konsultacinės bendrovės tyrimai

Ryanair

| (116) | Ryanair teigia, kad mokesčių susitarimai su AOC atitinka pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą keliamus reikalavimus. Šiuo tikslu Ryanair Komisijai pateikė du vienos konsultacinės bendrovės parengtus pranešimus. Šiuose tyrimuose lyginama šiame sprendime nagrinėjama sutartis ir kiti mokesčių susitarimai, sudaryti Ryanair ir oro uostų, kurie daugiausia priklauso privatiems savininkams ir yra jų finansuojami arba tokioje padėtyje, kuri pakankamai panaši į AOC padėtį, veikia kaip rinkos ekonomikos investuotojai. |
| --- | --- |

(116)

Ryanair teigia, kad mokesčių susitarimai su AOC atitinka pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą keliamus reikalavimus. Šiuo tikslu Ryanair Komisijai pateikė du vienos konsultacinės bendrovės parengtus pranešimus. Šiuose tyrimuose lyginama šiame sprendime nagrinėjama sutartis ir kiti mokesčių susitarimai, sudaryti Ryanair ir oro uostų, kurie daugiausia priklauso privatiems savininkams ir yra jų finansuojami arba tokioje padėtyje, kuri pakankamai panaši į AOC padėtį, veikia kaip rinkos ekonomikos investuotojai.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (117) | Pranešimuose taikytą oro uostų lyginimo metodą Ryanair aiškina taip: į tyrimą įtrauktos tik kitos bendrovės Ryanair sutartys, nes ji taiko kitokį verslo metodą negu dauguma kitų oro vežėjų – nenaudoja keleivių įlaipinimo trapų, neveža keleivių autobusais, neteikia specialių laukiamųjų salių, nevykdo jungiamųjų skrydžių, užtikrina 20 minučių orlaivių stovėjimo laiką ir daugiausia veža rankinį bagažą. Į tyrimo apimtį taip pat įtraukti tik pagal loginį rinkos ekonomikos investuotojo principą valdomi oro uostai, o oro uostai, galbūt gavę didelės apimties paramą kaip valstybės pagalbą, – neįtraukti. Tokius kriterijus atitinka apie 15 Ryanair tinklui priklausančių oro uostų. Jie įtraukti į tyrimo apimtį. |
| --- | --- |

(117)

Pranešimuose taikytą oro uostų lyginimo metodą Ryanair aiškina taip: į tyrimą įtrauktos tik kitos bendrovės Ryanair sutartys, nes ji taiko kitokį verslo metodą negu dauguma kitų oro vežėjų – nenaudoja keleivių įlaipinimo trapų, neveža keleivių autobusais, neteikia specialių laukiamųjų salių, nevykdo jungiamųjų skrydžių, užtikrina 20 minučių orlaivių stovėjimo laiką ir daugiausia veža rankinį bagažą. Į tyrimo apimtį taip pat įtraukti tik pagal loginį rinkos ekonomikos investuotojo principą valdomi oro uostai, o oro uostai, galbūt gavę didelės apimties paramą kaip valstybės pagalbą, – neįtraukti. Tokius kriterijus atitinka apie 15 Ryanair tinklui priklausančių oro uostų. Jie įtraukti į tyrimo apimtį.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (118) | Pirmajame pranešime tinkamiausiu lyginamuoju oro uostu laikytas [...]*. Pranešime teigiama: „ideally, the comparator airport that is selected for the purposes of the analysis would be of a similar size to Altenburg Airport. Although it has not been possible to find a comparator airport that is very similar to Altenburg Airport across all relevant dimensions, [...]* Airport is sufficiently similar for the purposes of the analysis presented here“ („<...> geriausia, kad analizės tikslais pasirinktas oro uostas būtų panašaus dydžio kaip Altenburgo oro uostas. Tokio lyginamojo oro uosto, kuris visose lemiamos reikšmės turinčiose srityse būtų labai panašus į Altenburgo oro uostą, nebuvo rasta, tačiau [...]* oro uostas šiame tyrime atliktos analizės tikslais pakankamai panašus.“). Antrajame pranešime lyginamųjų oro uostų ratas išplėstas įtraukiant [...]* oro uostus, jame palyginti nuo 2003/2004 m. iki 2010/2011 m. sezonų šiuose oro uostuose mokėti mokesčiai už keleivį ir orlaivį. |
| --- | --- |

(118)

Pirmajame pranešime tinkamiausiu lyginamuoju oro uostu laikytas [...]*. Pranešime teigiama: „ideally, the comparator airport that is selected for the purposes of the analysis would be of a similar size to Altenburg Airport. Although it has not been possible to find a comparator airport that is very similar to Altenburg Airport across all relevant dimensions, [...]* Airport is sufficiently similar for the purposes of the analysis presented here“ („<...> geriausia, kad analizės tikslais pasirinktas oro uostas būtų panašaus dydžio kaip Altenburgo oro uostas. Tokio lyginamojo oro uosto, kuris visose lemiamos reikšmės turinčiose srityse būtų labai panašus į Altenburgo oro uostą, nebuvo rasta, tačiau [...]* oro uostas šiame tyrime atliktos analizės tikslais pakankamai panašus.“). Antrajame pranešime lyginamųjų oro uostų ratas išplėstas įtraukiant [...]* oro uostus, jame palyginti nuo 2003/2004 m. iki 2010/2011 m. sezonų šiuose oro uostuose mokėti mokesčiai už keleivį ir orlaivį.

ideally, the comparator airport that is selected for the purposes of the analysis would be of a similar size to Altenburg Airport. Although it has not been possible to find a comparator airport that is very similar to Altenburg Airport across all relevant dimensions,

Airport is sufficiently similar for the purposes of the analysis presented here

<...> geriausia, kad analizės tikslais pasirinktas oro uostas būtų panašaus dydžio kaip Altenburgo oro uostas. Tokio lyginamojo oro uosto, kuris visose lemiamos reikšmės turinčiose srityse būtų labai panašus į Altenburgo oro uostą, nebuvo rasta, tačiau [

]* oro uostas šiame tyrime atliktos analizės tikslais pakankamai panašus

| (119) | Pranešimuose padaryta išvada, kad mokesčių suma, kurią Ryanair sumokėjo AOC, vidutiniškai yra tokia pat, kaip palygintina mokesčių suma, kurią tyrimo laikotarpiu bendrovė sumokėjo lyginamiesiems oro uostams, arba didesnė už šią sumą. Iš to galima daryti išvadą, kad bendrovės Ryanair AOC pagal įvairias sutartis mokėti mokesčiai, kalbant apie dydį, atitinka mokesčius, kuriuos, esant panašioms aplinkybėms, ji būtų mokėjusi pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą veikiančiam oro uosto operatoriui. |
| --- | --- |

(119)

Pranešimuose padaryta išvada, kad mokesčių suma, kurią Ryanair sumokėjo AOC, vidutiniškai yra tokia pat, kaip palygintina mokesčių suma, kurią tyrimo laikotarpiu bendrovė sumokėjo lyginamiesiems oro uostams, arba didesnė už šią sumą. Iš to galima daryti išvadą, kad bendrovės Ryanair AOC pagal įvairias sutartis mokėti mokesčiai, kalbant apie dydį, atitinka mokesčius, kuriuos, esant panašioms aplinkybėms, ji būtų mokėjusi pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą veikiančiam oro uosto operatoriui.

Ryanair

Ryanair

| (120) | Ryanair teigia, kad, vertinant oro uosto mokesčius, reikėtų orientuotis veikiau pagal ribines sąnaudas, o ne pagal vidutines kintamąsias sąnaudas ar vidutines bendrąsias sąnaudas. |
| --- | --- |

(120)

Ryanair teigia, kad, vertinant oro uosto mokesčius, reikėtų orientuotis veikiau pagal ribines sąnaudas, o ne pagal vidutines kintamąsias sąnaudas ar vidutines bendrąsias sąnaudas.

Ryanair

| (121) | Ryanair pabrėžia, kad AOC sutartis su Ryanair ir AMS reikia vertinti atskirai ir kad abiejų šių įmonių negalima laikyti viena tariamos valstybės pagalbos gavėja. Esą šios sutartys sudarytos atskirai, derybos dėl jų vyko nesusiejant vienos su kita, jų dalykas – skirtingos paslaugos ir jos nėra taip tarpusavyje susijusios, kad tuo remiantis jas būtų galima traktuoti kaip vienintelį tariamos valstybės pagalbos šaltinį. Bendrovės teigimu, rinkodaros sutarties sudarymas su AMS nėra Ryanair skrydžių vykdymo iš kurio nors oro uosto ir į jį sąlyga. Esą daug oro uostų, kuriuose ji veikia, atsižvelgdami į savo rinkodaros poreikius, sutarčių su AMS nesudarytų. Ryanair pabrėžia, kad rinkodaros paslaugų pirkimą rinkos kainomis ir su tuo susijusį oro uosto ir oro vežėjos susitarimą reikia traktuoti atskirai. |
| --- | --- |

(121)

Ryanair pabrėžia, kad AOC sutartis su Ryanair ir AMS reikia vertinti atskirai ir kad abiejų šių įmonių negalima laikyti viena tariamos valstybės pagalbos gavėja. Esą šios sutartys sudarytos atskirai, derybos dėl jų vyko nesusiejant vienos su kita, jų dalykas – skirtingos paslaugos ir jos nėra taip tarpusavyje susijusios, kad tuo remiantis jas būtų galima traktuoti kaip vienintelį tariamos valstybės pagalbos šaltinį. Bendrovės teigimu, rinkodaros sutarties sudarymas su AMS nėra Ryanair skrydžių vykdymo iš kurio nors oro uosto ir į jį sąlyga. Esą daug oro uostų, kuriuose ji veikia, atsižvelgdami į savo rinkodaros poreikius, sutarčių su AMS nesudarytų. Ryanair pabrėžia, kad rinkodaros paslaugų pirkimą rinkos kainomis ir su tuo susijusį oro uosto ir oro vežėjos susitarimą reikia traktuoti atskirai.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (122) | Ryanair taip pat aiškina, kad nėra įrodymų, jog kuris nors oro vežėjas, įsipareigojęs užtikrinti panašų skaičių keleivių ir (arba) orlaiviams teikiamų antžeminių paslaugų, taip pat negautų panašių „mokesčių lengvatų“. Komisija esą taip pat nenagrinėja klausimo, ar oro vežėjui, pasiūliusiam prisiimti panašius įsipareigojimus, palygintinas privatus oro uostas taip pat nepasiūlytų panašaus dydžio mokesčių. |
| --- | --- |

(122)

Ryanair taip pat aiškina, kad nėra įrodymų, jog kuris nors oro vežėjas, įsipareigojęs užtikrinti panašų skaičių keleivių ir (arba) orlaiviams teikiamų antžeminių paslaugų, taip pat negautų panašių „mokesčių lengvatų“. Komisija esą taip pat nenagrinėja klausimo, ar oro vežėjui, pasiūliusiam prisiimti panašius įsipareigojimus, palygintinas privatus oro uostas taip pat nepasiūlytų panašaus dydžio mokesčių.

Ryanair

| (123) | Rinkodaros vertės klausimu Ryanair teigia, kad reklamos plotas jos svetainėje ribotas, o atitinkama paklausa, kalbant ir apie kitas įmones, ne tik oro uostus, didelė. Šiuo metu svetainės peržiūrų skaičius siekia 4,5 mlrd. per metus. Esą dabar net tradiciniai oro vežėjai supranta savo svetainių svarbą rinkodarai ir reklamai. Kita vertus, daug oro uostų pasirinko ekonomiškai tikslingą sprendimą savo prekės ženklą kurti reklamos plote svetainėje ryanair.com arba kitų oro vežėjų svetainėse. Didesnis prekės ženklo žinomumas esą duoda papildomos naudos oro uostams ir sustiprina abiejų šalių padėtį. Altenburgo oro uostas tarptautiniu lygmeniu žinomas daug mažiau negu Paryžiaus oro uostai ar Londono Hitrou oro uostas, todėl, siekdamas didinti savo prekės ženklo žinomumą ir atvykstančių keleivių skaičių, jis turi investuoti į reklamą. |
| --- | --- |

(123)

Rinkodaros vertės klausimu Ryanair teigia, kad reklamos plotas jos svetainėje ribotas, o atitinkama paklausa, kalbant ir apie kitas įmones, ne tik oro uostus, didelė. Šiuo metu svetainės peržiūrų skaičius siekia 4,5 mlrd. per metus. Esą dabar net tradiciniai oro vežėjai supranta savo svetainių svarbą rinkodarai ir reklamai. Kita vertus, daug oro uostų pasirinko ekonomiškai tikslingą sprendimą savo prekės ženklą kurti reklamos plote svetainėje ryanair.com arba kitų oro vežėjų svetainėse. Didesnis prekės ženklo žinomumas esą duoda papildomos naudos oro uostams ir sustiprina abiejų šalių padėtį. Altenburgo oro uostas tarptautiniu lygmeniu žinomas daug mažiau negu Paryžiaus oro uostai ar Londono Hitrou oro uostas, todėl, siekdamas didinti savo prekės ženklo žinomumą ir atvykstančių keleivių skaičių, jis turi investuoti į reklamą.

Ryanair

ryanair.com

| (124) | Ryanair pateikė konsultacinės bendrovės atliktą analizę, kurioje palygintos AMS nustatytos interneto rinkodaros paslaugų kainos ir kitose kelionių svetainėse teikiamų panašių paslaugų kainos. Analizėje pirmame (2005 m.) AMS kainoraštyje nurodytos kainos lyginamos su tuo laikotarpiu kitose kelionių svetainėse teiktų panašių paslaugų kainomis. Taip pat palygintos dabartiniame (2013 m.) AMS kainoraštyje nurodytos kainos ir kitose kelionių svetainėse teikiamų panašių paslaugų kainos. Analizėje daroma išvada, kad AMS nustatytos reklamos svetainėje ryanair.com kainos buvo arba mažesnės už vidutines lyginamosios grupės svetainių kainoraščiuose nurodytas kainas, arba jų viduriniame diapazone. Ryanair nuomone, ši išvada patvirtina, kad valstybinių oro uostų ir AMS susitarimai išlaiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio ekonominės veiklos vykdytojo testą. |
| --- | --- |

(124)

Ryanair pateikė konsultacinės bendrovės atliktą analizę, kurioje palygintos AMS nustatytos interneto rinkodaros paslaugų kainos ir kitose kelionių svetainėse teikiamų panašių paslaugų kainos. Analizėje pirmame (2005 m.) AMS kainoraštyje nurodytos kainos lyginamos su tuo laikotarpiu kitose kelionių svetainėse teiktų panašių paslaugų kainomis. Taip pat palygintos dabartiniame (2013 m.) AMS kainoraštyje nurodytos kainos ir kitose kelionių svetainėse teikiamų panašių paslaugų kainos. Analizėje daroma išvada, kad AMS nustatytos reklamos svetainėje ryanair.com kainos buvo arba mažesnės už vidutines lyginamosios grupės svetainių kainoraščiuose nurodytas kainas, arba jų viduriniame diapazone. Ryanair nuomone, ši išvada patvirtina, kad valstybinių oro uostų ir AMS susitarimai išlaiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio ekonominės veiklos vykdytojo testą.

Ryanair

ryanair.com

Ryanair

| (125) | Ryanair taip pat įrodė, kad paslaugos buvo suteiktos, pateikdama įvairių momentinių ekrano kopijų, iš kurių matyti, kad pagal sutartis su AMS teiktos paslaugos buvo kontroliuojamos. Apskritai tokios momentinės ekrano kopijos buvo teikiamos sutartį su AMS sudariusiam oro uostui kaip jo nupirktų paslaugų aktyvinimo svetainėje ryanair.com įrodymas. Ryanair pabrėžia AMS oro uostams teikiamų paslaugų reikšmę ir mano, kad dėl sutarčių su AMS sudarymo oro uostų gaunama nauda vertintina kaip reikšminga. |
| --- | --- |

(125)

Ryanair taip pat įrodė, kad paslaugos buvo suteiktos, pateikdama įvairių momentinių ekrano kopijų, iš kurių matyti, kad pagal sutartis su AMS teiktos paslaugos buvo kontroliuojamos. Apskritai tokios momentinės ekrano kopijos buvo teikiamos sutartį su AMS sudariusiam oro uostui kaip jo nupirktų paslaugų aktyvinimo svetainėje ryanair.com įrodymas. Ryanair pabrėžia AMS oro uostams teikiamų paslaugų reikšmę ir mano, kad dėl sutarčių su AMS sudarymo oro uostų gaunama nauda vertintina kaip reikšminga.

Ryanair

ryanair.com

Ryanair

| (126) | Neprieštaraudama savo nuomonei, kad sutartys su AMS ir sutartis dėl oro uosto paslaugų vertintinos atskirai, Ryanair pateikė konsultacinės bendrovės taikant rinkos ekonomikos dalyvio principą parengtą ekonominio gyvybingumo analizę, kuri apima tiek Ryanair ir oro uosto sutartį dėl oro uosto paslaugų, tiek AMS ir oro uosto sutartis dėl rinkodaros. Ryanair nuomone, ši analizė – kadangi joje pateikiami argumentai dėl galimo AMS įtraukimo į bendrą sutarčių su AMS ir sutarties dėl oro uosto paslaugų ekonominio gyvybingumo analizę – gali būti pagalba Komisijai taikant jos – bendro sutarties dėl oro uosto paslaugų ir sutarčių su AMS vertinimo – požiūrį. |
| --- | --- |

(126)

Neprieštaraudama savo nuomonei, kad sutartys su AMS ir sutartis dėl oro uosto paslaugų vertintinos atskirai, Ryanair pateikė konsultacinės bendrovės taikant rinkos ekonomikos dalyvio principą parengtą ekonominio gyvybingumo analizę, kuri apima tiek Ryanair ir oro uosto sutartį dėl oro uosto paslaugų, tiek AMS ir oro uosto sutartis dėl rinkodaros. Ryanair nuomone, ši analizė – kadangi joje pateikiami argumentai dėl galimo AMS įtraukimo į bendrą sutarčių su AMS ir sutarties dėl oro uosto paslaugų ekonominio gyvybingumo analizę – gali būti pagalba Komisijai taikant jos – bendro sutarties dėl oro uosto paslaugų ir sutarčių su AMS vertinimo – požiūrį.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (127) | Konsultacinė bendrovė daro išvadą, kad grynųjų pinigų srautų metodas yra tinkamas AMS vertės įtraukimo į bendrą sutarčių su AMS ir sutarties dėl oro uosto paslaugų ekonominio gyvybingumo analizę metodas. Esą taikant šį metodą būtų atsižvelgiama į sukauptąjį papildomą pelną, kurį oro uostas gauna pasirašęs sutartį dėl oro uosto paslaugų, ir reklamos naudą, kurią jis gauna pasirašęs sutartį su AMS. Taikant šį metodą, diskontuotų grynųjų pinigų srautų ir ekonominio gyvybingumo analizėje su AMS susijusias oro uosto išlaidas būtų galima laikyti papildomomis veiklos išlaidomis. Be to, taikant šį metodą esą atsižvelgiama į naudą, kuri dėl rinkodaros veiklos, vykdomos pagal sutartis su AMS ir sutartį dėl oro uosto paslaugų, gaunama sutarčių galiojimo laikotarpiu ir pasibaigus planuotam oro uosto paslaugų teikimo laikotarpiui, nes dėl rinkodaros veiklos padidėja prekės ženklo vertė ir veikiausiai atsiranda naujų verslo ir pelno galimybių. |
| --- | --- |

(127)

Konsultacinė bendrovė daro išvadą, kad grynųjų pinigų srautų metodas yra tinkamas AMS vertės įtraukimo į bendrą sutarčių su AMS ir sutarties dėl oro uosto paslaugų ekonominio gyvybingumo analizę metodas. Esą taikant šį metodą būtų atsižvelgiama į sukauptąjį papildomą pelną, kurį oro uostas gauna pasirašęs sutartį dėl oro uosto paslaugų, ir reklamos naudą, kurią jis gauna pasirašęs sutartį su AMS. Taikant šį metodą, diskontuotų grynųjų pinigų srautų ir ekonominio gyvybingumo analizėje su AMS susijusias oro uosto išlaidas būtų galima laikyti papildomomis veiklos išlaidomis. Be to, taikant šį metodą esą atsižvelgiama į naudą, kuri dėl rinkodaros veiklos, vykdomos pagal sutartis su AMS ir sutartį dėl oro uosto paslaugų, gaunama sutarčių galiojimo laikotarpiu ir pasibaigus planuotam oro uosto paslaugų teikimo laikotarpiui, nes dėl rinkodaros veiklos padidėja prekės ženklo vertė ir veikiausiai atsiranda naujų verslo ir pelno galimybių.

| (128) | Kaip šio tyrimo išvadą Ryanair pabrėžia tai, kad Komisija, jei ji sutartį dėl oro uosto paslaugų ir sutartis su AMS ir toliau vertins bendrai, šiam pagalbos atvejui turėtų taikyti konsultacinės bendrovės nurodytus principus, kad ekonominio gyvybingumo analizę pagal rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio ekonominės veiklos vykdytojo principą būtų galima tinkamai taikyti tiek sutarties dėl oro uosto paslaugų, tiek sutarčių su AMS tyrimui. |
| --- | --- |

(128)

Kaip šio tyrimo išvadą Ryanair pabrėžia tai, kad Komisija, jei ji sutartį dėl oro uosto paslaugų ir sutartis su AMS ir toliau vertins bendrai, šiam pagalbos atvejui turėtų taikyti konsultacinės bendrovės nurodytus principus, kad ekonominio gyvybingumo analizę pagal rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio ekonominės veiklos vykdytojo principą būtų galima tinkamai taikyti tiek sutarties dėl oro uosto paslaugų, tiek sutarčių su AMS tyrimui.

Ryanair

| (129) | Ryanair taip pat pateikė kelis konsultacinės bendrovės parengtus priedus ir prof. Damien P. McLoughlin atliktą analizę. |
| --- | --- |

(129)

Ryanair taip pat pateikė kelis konsultacinės bendrovės parengtus priedus ir prof. Damien P. McLoughlin atliktą analizę.

Ryanair

Rinkos atskaitos lygio nustatymas lyginamųjų dydžių analizėse pagal rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio ekonominės veiklos vykdytojo
   (73)
  principą atliekamų testų tikslais
   (74)

Rinkos atskaitos lygio nustatymas lyginamųjų dydžių analizėse pagal rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio ekonominės veiklos vykdytojo

73

principą atliekamų testų tikslais

74

| (130) | Konsultacinė bendrovė įsitikinusi, kad Komisijos požiūris lyginamaisiais oro uostais laikyti tik toje pat pasiekiamumo zonoje kaip tiriamasis oro uostas esančius oro uostus, yra klaidingas. Konsultacinė bendrovė pateikia argumentą, kad lyginamųjų oro uostų referencinės rinkos kainos „neiškreiptos“ valstybės pagalbos, kuri buvo suteikta aplinkiniams oro uostams. Nustatyti patikimą rinkos atskaitos lygį pagal rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio ekonominės veiklos vykdytojo principą atliekamo testo tikslais esą galima dėl šių priežasčių:






  a) | lyginamųjų dydžių analizės naudojamos ir ne valstybės pagalbos srityje pagal rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio ekonominės veiklos vykdytojo principą daugeliu klausimų atliekamų testų tikslais; |
| --- | --- | --- |

(130)

Konsultacinė bendrovė įsitikinusi, kad Komisijos požiūris lyginamaisiais oro uostais laikyti tik toje pat pasiekiamumo zonoje kaip tiriamasis oro uostas esančius oro uostus, yra klaidingas. Konsultacinė bendrovė pateikia argumentą, kad lyginamųjų oro uostų referencinės rinkos kainos „neiškreiptos“ valstybės pagalbos, kuri buvo suteikta aplinkiniams oro uostams. Nustatyti patikimą rinkos atskaitos lygį pagal rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio ekonominės veiklos vykdytojo principą atliekamo testo tikslais esą galima dėl šių priežasčių:

a)

lyginamųjų dydžių analizės naudojamos ir ne valstybės pagalbos srityje pagal rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio ekonominės veiklos vykdytojo principą daugeliu klausimų atliekamų testų tikslais;

| b) | įmonės įtaką viena kitos sprendimams dėl kainodaros daro tik tokiu mastu, kokiu jų gaminiai vienas kitą pakeičia ar papildo; |
| --- | --- |

b)

įmonės įtaką viena kitos sprendimams dėl kainodaros daro tik tokiu mastu, kokiu jų gaminiai vienas kitą pakeičia ar papildo;

| c) | toje pat pasiekiamumo zonoje esantys oro uostai nebūtinai tarpusavyje konkuruoja, o į pateiktus pranešimus įtrauktų lyginamųjų oro uostų ir valstybinių oro uostų konkurencija nedidelė (mažiau kaip trečdalis lyginamųjų oro uostų pasiekiamumo zonoje esančių komercinių oro uostų priklauso tik valstybei ir 2013 m. balandžio mėn. nė vienas iš jų nebuvo susijęs su tyrimu dėl valstybės pagalbos); |
| --- | --- |

c)

toje pat pasiekiamumo zonoje esantys oro uostai nebūtinai tarpusavyje konkuruoja, o į pateiktus pranešimus įtrauktų lyginamųjų oro uostų ir valstybinių oro uostų konkurencija nedidelė (mažiau kaip trečdalis lyginamųjų oro uostų pasiekiamumo zonoje esančių komercinių oro uostų priklauso tik valstybei ir 2013 m. balandžio mėn. nė vienas iš jų nebuvo susijęs su tyrimu dėl valstybės pagalbos);

| d) | net jei lyginamieji oro uostai konkuruotų su toje pat pasiekiamumo zonoje veikiančiais valstybiniais oro uostais, gali būti pagrindas daryti prielaidą, kad jie veikia pagal rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio ekonominės veiklos vykdytojo principą (jei, pavyzdžiui, didelė oro uosto akcijų dalis priklauso privačiam subjektui arba jį valdo privati įmonė); |
| --- | --- |

d)

net jei lyginamieji oro uostai konkuruotų su toje pat pasiekiamumo zonoje veikiančiais valstybiniais oro uostais, gali būti pagrindas daryti prielaidą, kad jie veikia pagal rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio ekonominės veiklos vykdytojo principą (jei, pavyzdžiui, didelė oro uosto akcijų dalis priklauso privačiam subjektui arba jį valdo privati įmonė);

| e) | rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančiam ekonominės veiklos vykdytojui priklausantys oro uostai nenustatytų už papildomas išlaidas mažesnių kainų. |
| --- | --- |

e)

rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančiam ekonominės veiklos vykdytojui priklausantys oro uostai nenustatytų už papildomas išlaidas mažesnių kainų.

Ekonominio gyvybingumo analizės principai pagal rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio ekonominės veiklos vykdytojo principą atliekamų testų tikslais
   (75)

Ekonominio gyvybingumo analizės principai pagal rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio ekonominės veiklos vykdytojo principą atliekamų testų tikslais

75

| (131) | Konsultacinė bendrovė pateikė argumentą, kad jos parengtuose ir Komisijai pateiktuose pranešimuose ekonominio gyvybingumo analizė atlikta taikant principus, kuriuos taikytų racionalus privačiojo sektoriaus investuotojas. Ši ekonominio gyvybingumo analizė esą atspindi iš principinių Komisijos sprendimų išplaukiantį požiūrį. Ji grindžiama šiais principais:






  a) | vertinimas atliekamas pagal didėjančius rodiklius; |
| --- | --- | --- |

(131)

Konsultacinė bendrovė pateikė argumentą, kad jos parengtuose ir Komisijai pateiktuose pranešimuose ekonominio gyvybingumo analizė atlikta taikant principus, kuriuos taikytų racionalus privačiojo sektoriaus investuotojas. Ši ekonominio gyvybingumo analizė esą atspindi iš principinių Komisijos sprendimų išplaukiantį požiūrį. Ji grindžiama šiais principais:

a)

vertinimas atliekamas pagal didėjančius rodiklius;

| b) | ex ante verslo planas nėra būtinai reikalingas; |
| --- | --- |

b)

ex ante verslo planas nėra būtinai reikalingas;

ex ante

| c) | neišnaudojamų pajėgumų oro uosto atveju vienos kasos principas yra tinkamas kainodaros metodas; |
| --- | --- |

c)

neišnaudojamų pajėgumų oro uosto atveju vienos kasos principas yra tinkamas kainodaros metodas;

| d) | turi būti atsižvelgiama tik į su ekonomine veikiančio oro uosto veikla susijusias pajamas; |
| --- | --- |

d)

turi būti atsižvelgiama tik į su ekonomine veikiančio oro uosto veikla susijusias pajamas;

| e) | turi būti atsižvelgiama į visą sutarties galiojimą laikotarpį, įskaitant galimą pratęsimą; |
| --- | --- |

e)

turi būti atsižvelgiama į visą sutarties galiojimą laikotarpį, įskaitant galimą pratęsimą;

| f) | siekiant įvertinti, ar sutartimis bus pasiektas ekonominis gyvybingumas, būsimi pinigų srautai turi būti diskontuojami; |
| --- | --- |

f)

siekiant įvertinti, ar sutartimis bus pasiektas ekonominis gyvybingumas, būsimi pinigų srautai turi būti diskontuojami;

| g) | dėl sutarčių su Ryanair didėjantis ekonominis oro uostų gyvybingumas turi būti vertinamas pagal apytikslius vidinės grąžos normos arba grynosios kapitalo vertės skaičiavimus. |
| --- | --- |

g)

dėl sutarčių su Ryanair didėjantis ekonominis oro uostų gyvybingumas turi būti vertinamas pagal apytikslius vidinės grąžos normos arba grynosios kapitalo vertės skaičiavimus.

Ryanair

Prof. Damien P. McLoughlin analizė
   (76)

  „Brand building: why and how small brands should invest in marketing“ („Prekės ženklo kūrimas – kodėl ir kaip mažų prekių ženklų savininkai turi investuoti į rinkodarą“)

Prof. Damien P. McLoughlin analizė

76

„Brand building: why and how small brands should invest in marketing“ („Prekės ženklo kūrimas – kodėl ir kaip mažų prekių ženklų savininkai turi investuoti į rinkodarą“)

| (132) | Šio darbo tikslas – paaiškinti ekonominę logiką, kuria remdamiesi regioniniai oro uostai priima sprendimus iš AMS pirkti reklamos plotus svetainėje ryanair.com. Autorius nurodo, kad yra daug labai stiprių, gerai žinomų oro uostų, kurių paslaugomis vartotojai naudojasi iš įpročio. Silpnesni konkurentai, norėdami išplėsti savo veiklą, turi pakeisti statinius vartotojų pirkimo įpročius. Maži regioniniai oro uostai turi rasti galimybę, kaip nuolat kuo didesnei auditorijai skleisti žinią apie savo prekės ženklą. Įprastoms rinkodaros ryšių formoms reikalingos išlaidos, kurių jie negali skirti. |
| --- | --- |

(132)

Šio darbo tikslas – paaiškinti ekonominę logiką, kuria remdamiesi regioniniai oro uostai priima sprendimus iš AMS pirkti reklamos plotus svetainėje ryanair.com. Autorius nurodo, kad yra daug labai stiprių, gerai žinomų oro uostų, kurių paslaugomis vartotojai naudojasi iš įpročio. Silpnesni konkurentai, norėdami išplėsti savo veiklą, turi pakeisti statinius vartotojų pirkimo įpročius. Maži regioniniai oro uostai turi rasti galimybę, kaip nuolat kuo didesnei auditorijai skleisti žinią apie savo prekės ženklą. Įprastoms rinkodaros ryšių formoms reikalingos išlaidos, kurių jie negali skirti.

ryanair.com

Pastabos dėl mokėjimų AMS

Pastabos dėl mokėjimų AMS

| (133) | Ryanair nesutinka su Komisijos sprendimu, kad mokėjimai AMS yra oro uosto išlaidos, nes pagal tokį požiūrį esą neatsižvelgiama į AMS paslaugų vertę oro uostui. Ryanair taip pat įsitikinusi, kad pagal rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio ekonominės veiklos vykdytojo principą atliekamos analizės tikslais didelę vertę turinčių rinkodaros paslaugų pirkimą rinkos kainomis ir susijusią oro uosto ir oro vežėjo sutarties nuostatą reikia vertinti atskirai. Siekdama pagrįsti savo analizę, Ryanair pateikė konsultacinės bendrovės tyrimą, kuriame atlikta AMS nustatytų kainų ir kitose kelionių svetainėse teikiamų panašių paslaugų kainų lyginamoji analizė (77). Tyrime daroma išvada, kad AMS nustatytos kainos buvo arba mažesnės už vidutines lyginamosios grupės svetainių kainas, arba jų viduriniame diapazone. Iš to Ryanair daro išvadą, kad AMS kainos atitinka rinkos kainas ir kad valstybinio oro uosto spendimas pirkti paslaugas iš AMS išlaiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio ekonominės veiklos vykdytojo testą. Be to, siekdama įrodyti šių paslaugų vertę oro uostams, Ryanair pateikė įrodymus, kad oro uostams buvo suteiktos paslaugos pagal sutartis su AMS. |
| --- | --- |

(133)

Ryanair nesutinka su Komisijos sprendimu, kad mokėjimai AMS yra oro uosto išlaidos, nes pagal tokį požiūrį esą neatsižvelgiama į AMS paslaugų vertę oro uostui. Ryanair taip pat įsitikinusi, kad pagal rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio ekonominės veiklos vykdytojo principą atliekamos analizės tikslais didelę vertę turinčių rinkodaros paslaugų pirkimą rinkos kainomis ir susijusią oro uosto ir oro vežėjo sutarties nuostatą reikia vertinti atskirai. Siekdama pagrįsti savo analizę, Ryanair pateikė konsultacinės bendrovės tyrimą, kuriame atlikta AMS nustatytų kainų ir kitose kelionių svetainėse teikiamų panašių paslaugų kainų lyginamoji analizė (77). Tyrime daroma išvada, kad AMS nustatytos kainos buvo arba mažesnės už vidutines lyginamosios grupės svetainių kainas, arba jų viduriniame diapazone. Iš to Ryanair daro išvadą, kad AMS kainos atitinka rinkos kainas ir kad valstybinio oro uosto spendimas pirkti paslaugas iš AMS išlaiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio ekonominės veiklos vykdytojo testą. Be to, siekdama įrodyti šių paslaugų vertę oro uostams, Ryanair pateikė įrodymus, kad oro uostams buvo suteiktos paslaugos pagal sutartis su AMS.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

77

Ryanair

Ryanair

| (134) | Ryanair prašo Komisijos persvarstyti savo iki šiol taikytą požiūrį dėl sutarčių su AMS. Ryanair įsitikinusi, kad susitarimai su AMS ir susitarimai su Ryanair dėl oro uosto paslaugų turi būti vertinami atskirai ir jų testas pagal rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio ekonominės veiklos vykdytojo principą taip pat turi būti atliekamas atskirai. Bendrovės teigimu, jei Komisija vis dėlto manys, kad turi būti atliekamas bendras susitarimų su AMS ir susitarimų su Ryanair dėl oro uosto paslaugų testas pagal rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio ekonominės veiklos vykdytojo principą, turėtų būti atsižvelgiama į AMS paslaugų vertę oro uostui. |
| --- | --- |

(134)

Ryanair prašo Komisijos persvarstyti savo iki šiol taikytą požiūrį dėl sutarčių su AMS. Ryanair įsitikinusi, kad susitarimai su AMS ir susitarimai su Ryanair dėl oro uosto paslaugų turi būti vertinami atskirai ir jų testas pagal rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio ekonominės veiklos vykdytojo principą taip pat turi būti atliekamas atskirai. Bendrovės teigimu, jei Komisija vis dėlto manys, kad turi būti atliekamas bendras susitarimų su AMS ir susitarimų su Ryanair dėl oro uosto paslaugų testas pagal rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio ekonominės veiklos vykdytojo principą, turėtų būti atsižvelgiama į AMS paslaugų vertę oro uostui.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (135) | 2013 m. gruodžio 20 d. konsultacinės bendrovės pranešimas dėl AMS kainų susijęs su pirmiau pateiktų pranešimų, kuriuose apibūdinta reklamos reikšmė mažiems prekių ženklams, išvadomis. Šie pranešimai patvirtina, kad Ryanair yra stiprus visoje ES žinomas prekės ženklas ir bendrovė už savo reklamos paslaugas gali nustatyti didesnes kainas. AMS tarifai palyginti su atrankinėmis tuo pat metu kitose svetainėse teiktos reklamos kainomis, lyginimo pagrindu imant tokio pat dydžio skelbimus 2004 ir 2005 m., t. y. kai pradėtas taikyti AMS kainoraštis, bei 2013 m. Svetainės ryanair.com lankytojų skaičius per mėnesį yra dvigubai didesnis negu kitos pagal populiarumą kelionių svetainės. Taip pat labai tikėtina, kad svetainės lankytojai daro daugiau elektroninės prekybos operacijų. Dėl šių unikalių savybių ir didelio prekės ženklo žinomumo ši oro vežėja esą gali nustatyti didesnes kainas. |
| --- | --- |

(135)

2013 m. gruodžio 20 d. konsultacinės bendrovės pranešimas dėl AMS kainų susijęs su pirmiau pateiktų pranešimų, kuriuose apibūdinta reklamos reikšmė mažiems prekių ženklams, išvadomis. Šie pranešimai patvirtina, kad Ryanair yra stiprus visoje ES žinomas prekės ženklas ir bendrovė už savo reklamos paslaugas gali nustatyti didesnes kainas. AMS tarifai palyginti su atrankinėmis tuo pat metu kitose svetainėse teiktos reklamos kainomis, lyginimo pagrindu imant tokio pat dydžio skelbimus 2004 ir 2005 m., t. y. kai pradėtas taikyti AMS kainoraštis, bei 2013 m. Svetainės ryanair.com lankytojų skaičius per mėnesį yra dvigubai didesnis negu kitos pagal populiarumą kelionių svetainės. Taip pat labai tikėtina, kad svetainės lankytojai daro daugiau elektroninės prekybos operacijų. Dėl šių unikalių savybių ir didelio prekės ženklo žinomumo ši oro vežėja esą gali nustatyti didesnes kainas.

Ryanair

ryanair.com

| (136) | Buvo lyginami vienodo dydžio skelbimai, nustatyti pagal turimus duomenis ir įdėti atskirų svetainių pradiniuose puslapiuose. Atsižvelgiant į nepakankamą specialių pasiūlymų ir savo nuožiūra suteiktų nuolaidų, nors jos ir atitinka įprastą komercinę praktiką, skaidrumą, lygintos tik kainoraščiuose nurodytos kainos. Kainoraštyje nurodyta kaina yra 1 000 peržiūrų kaina, t. y. mokėtina kiekvieną kartą, kai skelbimą svetainėje peržiūri 1 000 lankytojų. Interneto skelbimų kaina skirtinga ir priklauso nuo pikseliais matuojamo skelbimo dydžio ir jo vietos svetainėje. Svarbiausia skelbimų ryanair.com pradiniame puslapyje paslauga 2004 ir 2005 m. buvo 468 × 60 pikselių formato reklamjuostė. Reklamjuostės paprastai dedamos viršutinėje centrinėje svetainės dalyje. Kalbant apie 2004 ir 2005 m., AMS 2005 m. kainoraštyje nurodyta skelbimų reklamjuostėmis kaina yra palyginta su tokios reklamos 54 ES kelionių svetainėse kaina. |
| --- | --- |

(136)

Buvo lyginami vienodo dydžio skelbimai, nustatyti pagal turimus duomenis ir įdėti atskirų svetainių pradiniuose puslapiuose. Atsižvelgiant į nepakankamą specialių pasiūlymų ir savo nuožiūra suteiktų nuolaidų, nors jos ir atitinka įprastą komercinę praktiką, skaidrumą, lygintos tik kainoraščiuose nurodytos kainos. Kainoraštyje nurodyta kaina yra 1 000 peržiūrų kaina, t. y. mokėtina kiekvieną kartą, kai skelbimą svetainėje peržiūri 1 000 lankytojų. Interneto skelbimų kaina skirtinga ir priklauso nuo pikseliais matuojamo skelbimo dydžio ir jo vietos svetainėje. Svarbiausia skelbimų ryanair.com pradiniame puslapyje paslauga 2004 ir 2005 m. buvo 468 × 60 pikselių formato reklamjuostė. Reklamjuostės paprastai dedamos viršutinėje centrinėje svetainės dalyje. Kalbant apie 2004 ir 2005 m., AMS 2005 m. kainoraštyje nurodyta skelbimų reklamjuostėmis kaina yra palyginta su tokios reklamos 54 ES kelionių svetainėse kaina.

ryanair.com

| (137) | Kalbant apie 2013 m., į palyginimą įtraukti kitų dviejų rūšių skelbimai – 120 × 600 pikselių formato reklaminiai skydeliai ir 300 × 250 pikselių formato viduriniai intarpai. Aukšti ir siauri reklaminiai skydeliai išdėstomi svetainės pakraščiu, o stačiakampiai intarpai – dažniausiai tarp internete pateikiamo redakcinio turinio, todėl yra gerai matomi. AMS kainoraštyje nurodytos reklaminių skydelių ir vidurinių intarpų kainos palygintos su šių reklamos priemonių 22 kelionių svetainėse ir 135 kitose svetainėse kainomis. Paaiškėjo, kad abiem laikotarpiais ir visuose sektoriuose AMS mokesčio tarifai pateko į lyginamosios grupės svetainių mokesčių tarifų diapazoną arba buvo už juos mažesni. |
| --- | --- |

(137)

Kalbant apie 2013 m., į palyginimą įtraukti kitų dviejų rūšių skelbimai – 120 × 600 pikselių formato reklaminiai skydeliai ir 300 × 250 pikselių formato viduriniai intarpai. Aukšti ir siauri reklaminiai skydeliai išdėstomi svetainės pakraščiu, o stačiakampiai intarpai – dažniausiai tarp internete pateikiamo redakcinio turinio, todėl yra gerai matomi. AMS kainoraštyje nurodytos reklaminių skydelių ir vidurinių intarpų kainos palygintos su šių reklamos priemonių 22 kelionių svetainėse ir 135 kitose svetainėse kainomis. Paaiškėjo, kad abiem laikotarpiais ir visuose sektoriuose AMS mokesčio tarifai pateko į lyginamosios grupės svetainių mokesčių tarifų diapazoną arba buvo už juos mažesni.

Sutarčių su AMS vertinimas ekonominio gyvybingumo analizėje, kuri yra rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio ekonominės veiklos vykdytojo testo dalis

Sutarčių su AMS vertinimas ekonominio gyvybingumo analizėje, kuri yra rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio ekonominės veiklos vykdytojo testo dalis

| (138) | Ryanair pateikė konsultacinės bendrovės parengtą pranešimą dėl principų, kurie, jos nuomone, taikytini atliekant rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio ekonominės veiklos vykdytojo testą, apimantį tiek Ryanair ir oro uostų sutartis dėl oro uosto paslaugų, tiek AMS ir šių oro uostų sutartis dėl rinkodaros (78). Ryanair pabrėžia, kad tai nekeičia jos požiūrio, jog turi būti atliekamas atskiras sutarčių su AMS ir sutarčių dėl oro uosto paslaugų testas pagal rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio ekonominės veiklos vykdytojo principą. |
| --- | --- |

(138)

Ryanair pateikė konsultacinės bendrovės parengtą pranešimą dėl principų, kurie, jos nuomone, taikytini atliekant rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio ekonominės veiklos vykdytojo testą, apimantį tiek Ryanair ir oro uostų sutartis dėl oro uosto paslaugų, tiek AMS ir šių oro uostų sutartis dėl rinkodaros (78). Ryanair pabrėžia, kad tai nekeičia jos požiūrio, jog turi būti atliekamas atskiras sutarčių su AMS ir sutarčių dėl oro uosto paslaugų testas pagal rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio ekonominės veiklos vykdytojo principą.

Ryanair

Ryanair

78

Ryanair

| (139) | Pranešime teigiama, kad į bendrą ekonominio gyvybingumo analizę, kurioje su AMS susijusios išlaidos priskiriamos prie sąnaudų, turi būti įtraukiamos ir prie pajamų priskiriamos taip pat su AMS susijusios pajamos. Pranešime siūloma taikyti grynųjų pinigų srautais grindžiamą metodą, pagal kurį su AMS susijusios išlaidos laikomos papildomomis veiklos išlaidomis. Pranešime teigiama, kad rinkodaros veikla padeda sukurti ir padidinti prekės ženklo vertę. Dėl to gali atsirasti naujų sandorių ir pelno galimybių ne tik rinkodaros sutarties galiojimo laikotarpiu, bet ir jam pasibaigus. Sutartis su Ryanair padės į oro uostą pritraukti kitų oro vežėjų. Dėl to oro uostas taps patrauklus komercinėms įmonėms ir padidės jo su oro transportu nesusijusios pajamos (79). Pranešime teigiama, kad, jei Komisija atliks bendrą ekonominio gyvybingumo analizę, ji turėtų atsižvelgti į išvardytus pranašumus – šiuo tikslu su AMS susijusios išlaidos turi būti laikomos papildomomis veiklos išlaidomis, o papildomas pelnas apskaičiuojamas pakoreguojant pagal mokėjimus AMS. |
| --- | --- |

(139)

Pranešime teigiama, kad į bendrą ekonominio gyvybingumo analizę, kurioje su AMS susijusios išlaidos priskiriamos prie sąnaudų, turi būti įtraukiamos ir prie pajamų priskiriamos taip pat su AMS susijusios pajamos. Pranešime siūloma taikyti grynųjų pinigų srautais grindžiamą metodą, pagal kurį su AMS susijusios išlaidos laikomos papildomomis veiklos išlaidomis. Pranešime teigiama, kad rinkodaros veikla padeda sukurti ir padidinti prekės ženklo vertę. Dėl to gali atsirasti naujų sandorių ir pelno galimybių ne tik rinkodaros sutarties galiojimo laikotarpiu, bet ir jam pasibaigus. Sutartis su Ryanair padės į oro uostą pritraukti kitų oro vežėjų. Dėl to oro uostas taps patrauklus komercinėms įmonėms ir padidės jo su oro transportu nesusijusios pajamos (79). Pranešime teigiama, kad, jei Komisija atliks bendrą ekonominio gyvybingumo analizę, ji turėtų atsižvelgti į išvardytus pranašumus – šiuo tikslu su AMS susijusios išlaidos turi būti laikomos papildomomis veiklos išlaidomis, o papildomas pelnas apskaičiuojamas pakoreguojant pagal mokėjimus AMS.

Ryanair

79

| (140) | Pranešime taip pat nurodyta, kad į prognozuojamą papildomą pelną baigiant galioti sutarčiai dėl oro uosto paslaugų reikėtų įtraukti galutinę vertę, siekiant atsižvelgti ir į baigus galioti sutarčiai atsirasiančią vertę. Galutinė vertė gali būti koreguojama remiantis apdairia sutarties su Ryanair pratęsimo arba susitarimo dėl panašių sąlygų sudarymo su kitais oro vežėjais prielaida. Taip, atsižvelgiant į papildomo pelno baigus galioti sutarčiai dėl oro uosto paslaugų netikrumą, būtų galima vertinti žemesnę bendrai iš sutarčių su AMS ir sutarčių dėl oro uosto paslaugų atsirandančių pranašumų ribą. |
| --- | --- |

(140)

Pranešime taip pat nurodyta, kad į prognozuojamą papildomą pelną baigiant galioti sutarčiai dėl oro uosto paslaugų reikėtų įtraukti galutinę vertę, siekiant atsižvelgti ir į baigus galioti sutarčiai atsirasiančią vertę. Galutinė vertė gali būti koreguojama remiantis apdairia sutarties su Ryanair pratęsimo arba susitarimo dėl panašių sąlygų sudarymo su kitais oro vežėjais prielaida. Taip, atsižvelgiant į papildomo pelno baigus galioti sutarčiai dėl oro uosto paslaugų netikrumą, būtų galima vertinti žemesnę bendrai iš sutarčių su AMS ir sutarčių dėl oro uosto paslaugų atsirandančių pranašumų ribą.

Ryanair

| (141) | Siekiant pagrįsti tokį požiūrį, pranešime apžvelgiami reklamos poveikio prekės ženklo vertei tyrimų rezultatai. Tyrimuose pripažįstama, kad reklama gali kurti prekės ženklo vertę ir padidinti klientų lojalumą. Reklama svetainėje ryanair.com visų pirma didina oro uosto prekės ženklo matomumą. Pirmiausia nedideli regioniniai oro uostai, kurie siekia padidinti savo transporto apimtį, gali padidinti savo prekės ženklo vertę sudarydami reklamos sutartis su AMS (80). |
| --- | --- |

(141)

Siekiant pagrįsti tokį požiūrį, pranešime apžvelgiami reklamos poveikio prekės ženklo vertei tyrimų rezultatai. Tyrimuose pripažįstama, kad reklama gali kurti prekės ženklo vertę ir padidinti klientų lojalumą. Reklama svetainėje ryanair.com visų pirma didina oro uosto prekės ženklo matomumą. Pirmiausia nedideli regioniniai oro uostai, kurie siekia padidinti savo transporto apimtį, gali padidinti savo prekės ženklo vertę sudarydami reklamos sutartis su AMS (80).

ryanair.com

80

| (142) | Pranešime siūloma pirmenybę teikti grynųjų pinigų srautų metodui, o ne kapitalizacijos metodui, pagal kurį su AMS susijusios išlaidos būtų laikomos nematerialiajam turtui (būtent oro uosto prekės ženklo vertei) reikalingomis kapitalo išlaidomis. Rinkodaros išlaidos būtų priskiriamos prie nematerialiojo turto ir tuomet turto naudojimo laikotarpiu nurašomos, o likutinė vertė nustatoma pasibaigus numatytam sutarties dėl oro uosto galiojimo laikotarpiui. Tačiau taikant šį metodą nebūtų atsižvelgiama į papildomą naudą, kurią oro uostas gauna su Ryanair sudaręs sutartį dėl oro uosto paslaugų. Be to, dėl išlaidų prekės ženklo priežiūrai ir turto naudojimo trukmės sunku įvertinti nematerialųjį turtą. |
| --- | --- |

(142)

Pranešime siūloma pirmenybę teikti grynųjų pinigų srautų metodui, o ne kapitalizacijos metodui, pagal kurį su AMS susijusios išlaidos būtų laikomos nematerialiajam turtui (būtent oro uosto prekės ženklo vertei) reikalingomis kapitalo išlaidomis. Rinkodaros išlaidos būtų priskiriamos prie nematerialiojo turto ir tuomet turto naudojimo laikotarpiu nurašomos, o likutinė vertė nustatoma pasibaigus numatytam sutarties dėl oro uosto galiojimo laikotarpiui. Tačiau taikant šį metodą nebūtų atsižvelgiama į papildomą naudą, kurią oro uostas gauna su Ryanair sudaręs sutartį dėl oro uosto paslaugų. Be to, dėl išlaidų prekės ženklo priežiūrai ir turto naudojimo trukmės sunku įvertinti nematerialųjį turtą.

Ryanair

| (143) | Galiausiai pateikiamas argumentas, kad grynųjų pinigų srautų metodas atitinka principinius Komisijos sprendimus dėl valstybės ir ne valstybės pagalbos. Šiuo klausimu nurodomas sprendimas dėl pagalbos BayernLB (81), kuriame Komisija nurodė, kad, siekdama įvertinti grynųjų pinigų srautus, ji taikys vertinimo modelį pagal dividendų diskonto metodą ir tuomet, remdamasi prognozuojamu dividendų augimu, nustatys galutinę vertę. Taip pat nurodomas kainos ir išlaidų skirtumas sprendime Telefónica (82), kuriame Komisija į savo diskontuotų pinigų srautų skaičiavimą įtraukė galutinę vertę. |
| --- | --- |

(143)

Galiausiai pateikiamas argumentas, kad grynųjų pinigų srautų metodas atitinka principinius Komisijos sprendimus dėl valstybės ir ne valstybės pagalbos. Šiuo klausimu nurodomas sprendimas dėl pagalbos BayernLB (81), kuriame Komisija nurodė, kad, siekdama įvertinti grynųjų pinigų srautus, ji taikys vertinimo modelį pagal dividendų diskonto metodą ir tuomet, remdamasi prognozuojamu dividendų augimu, nustatys galutinę vertę. Taip pat nurodomas kainos ir išlaidų skirtumas sprendime Telefónica (82), kuriame Komisija į savo diskontuotų pinigų srautų skaičiavimą įtraukė galutinę vertę.

BayernLB

81

Telefónica

82

6.2.   AIRPORT MARKETING SERVICES (AMS) PASTABOS

AIRPORT MARKETING SERVICES

| (144) | Airport Marketing Services nurodė, kad ji yra Ryanair patronuojamoji bendrovė, įsteigta tik ekonominiu tikslu vykdyti veiklai, kuri nėra pagrindinė Ryanair veikla. Ji yra Ryanair tarpininkė reklamos ploto šios bendrovės svetainėje pardavimo klausimais. Iš esmės AMS ir oro uostų sutartys dėl rinkodaros sudaromos ir derybos dėl jų vyksta atskirai nuo Ryanair sutarčių su tais pačiais oro uostais. |
| --- | --- |

(144)

Airport Marketing Services nurodė, kad ji yra Ryanair patronuojamoji bendrovė, įsteigta tik ekonominiu tikslu vykdyti veiklai, kuri nėra pagrindinė Ryanair veikla. Ji yra Ryanair tarpininkė reklamos ploto šios bendrovės svetainėje pardavimo klausimais. Iš esmės AMS ir oro uostų sutartys dėl rinkodaros sudaromos ir derybos dėl jų vyksta atskirai nuo Ryanair sutarčių su tais pačiais oro uostais.

Airport Marketing Services

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (145) | AMS teigia, kad ji nėra valstybės pagalbos gavėja ir kad oro uostas, sudarydamas sandorius su AMS, veikė pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą. AMS argumentuoja, kad laikomasi rinkos ekonomikos investuotojo principo, nes, nustatant mokesčių už AMS teikiamą reklamos plotą tarifus ir skiriant atitinkamo dydžio reklamos plotą, neatskiriami valstybiniai ir privatūs reklamos klientai. Valstybinės ir privačios organizacijos dalyvauja bendroje konkurencijoje, siekdamos gauti prieigą prie riboto reklamos ploto svetainėje ryanair.com. |
| --- | --- |

(145)

AMS teigia, kad ji nėra valstybės pagalbos gavėja ir kad oro uostas, sudarydamas sandorius su AMS, veikė pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą. AMS argumentuoja, kad laikomasi rinkos ekonomikos investuotojo principo, nes, nustatant mokesčių už AMS teikiamą reklamos plotą tarifus ir skiriant atitinkamo dydžio reklamos plotą, neatskiriami valstybiniai ir privatūs reklamos klientai. Valstybinės ir privačios organizacijos dalyvauja bendroje konkurencijoje, siekdamos gauti prieigą prie riboto reklamos ploto svetainėje ryanair.com.

ryanair.com

| (146) | AMS teigia, kad derybos dėl rinkodaros sutarčių vyko laikantis pagrindinių komercinių principų pasiekiant komercinę vertę rinkos kaina. Esą daug – tiek regioninių, tiek pagrindinių – oro uostų, siekdami padidinti savo prekės ženklo žinomumą, nusprendė dėti skelbimus Ryanair ar kitų įmonių svetainėse. Dėl didesnio prekės ženklo žinomumo oro uostai gauna įvairios naudos. Pavyzdžiui, dėl oro uosto prekės ženklo žinomumo per oro vežėjo svetainę, kurioje teikiama šio oro uosto reklama, į jį gali būti pritraukiama atvykstančių keleivių. Į oro uostą atvykstantys keleiviai generuoja pajamas iš su aviacija nesusijusios veiklos, nes iš kitur atvykę keleiviai oro uoste daug labiau linkę leisti pinigus suvenyrams, vietos gaminiams, automobilių nuomai, restoranams ir pan. Šios pajamos sudaro beveik pusę oro uostų pajamų iš su aviacija nesusijusios veiklos. |
| --- | --- |

(146)

AMS teigia, kad derybos dėl rinkodaros sutarčių vyko laikantis pagrindinių komercinių principų pasiekiant komercinę vertę rinkos kaina. Esą daug – tiek regioninių, tiek pagrindinių – oro uostų, siekdami padidinti savo prekės ženklo žinomumą, nusprendė dėti skelbimus Ryanair ar kitų įmonių svetainėse. Dėl didesnio prekės ženklo žinomumo oro uostai gauna įvairios naudos. Pavyzdžiui, dėl oro uosto prekės ženklo žinomumo per oro vežėjo svetainę, kurioje teikiama šio oro uosto reklama, į jį gali būti pritraukiama atvykstančių keleivių. Į oro uostą atvykstantys keleiviai generuoja pajamas iš su aviacija nesusijusios veiklos, nes iš kitur atvykę keleiviai oro uoste daug labiau linkę leisti pinigus suvenyrams, vietos gaminiams, automobilių nuomai, restoranams ir pan. Šios pajamos sudaro beveik pusę oro uostų pajamų iš su aviacija nesusijusios veiklos.

Ryanair

| (147) | AMS nuomone, tai ypač taikytina AOC, nes, kai Ryanair pradėjo vykdyti skrydžius tarp Altenburgo ir Londono, oro uosto keleivių skaičius dar nebuvo reguliarus. Su aviacija nesusijusi veikla, iš kurios būtų buvę galima gauti pajamų, tuo metu dar nebuvo vystoma. Todėl rinkodaros veikla buvo ypač svarbi, siekiant padidinti viso keleivių skaičiaus, kurį užtikrinti įsipareigojo Ryanair, dalį, kurią sudaro atvykstantys keleiviai, ir paskatinti įmones oro uoste imtis su aviacija nesusijusios veiklos. |
| --- | --- |

(147)

AMS nuomone, tai ypač taikytina AOC, nes, kai Ryanair pradėjo vykdyti skrydžius tarp Altenburgo ir Londono, oro uosto keleivių skaičius dar nebuvo reguliarus. Su aviacija nesusijusi veikla, iš kurios būtų buvę galima gauti pajamų, tuo metu dar nebuvo vystoma. Todėl rinkodaros veikla buvo ypač svarbi, siekiant padidinti viso keleivių skaičiaus, kurį užtikrinti įsipareigojo Ryanair, dalį, kurią sudaro atvykstantys keleiviai, ir paskatinti įmones oro uoste imtis su aviacija nesusijusios veiklos.

Ryanair

Ryanair

| (148) | AMS teigimu, rinkodaros požiūriu Ryanair svetainė turi ypač vertingų savybių: ji yra viena iš pasaulyje populiariausių kelionių svetainių; Ryanair prekės ženklo ir svetainės žinomumas yra labai didelis; svetainės turinys patrauklus – peradresavimo lygis siekia tik [...]*; vidutinė apsilankymo svetainėje trukmė yra labai ilga ir svetainėje tikslingai patraukiamas galimų atitinkamo oro uosto klientų dėmesys. Šios svetainės savybės atsispindi AOC mokėti apskaičiuotuose rinkodaros mokesčiuose. |
| --- | --- |

(148)

AMS teigimu, rinkodaros požiūriu Ryanair svetainė turi ypač vertingų savybių: ji yra viena iš pasaulyje populiariausių kelionių svetainių; Ryanair prekės ženklo ir svetainės žinomumas yra labai didelis; svetainės turinys patrauklus – peradresavimo lygis siekia tik [...]*; vidutinė apsilankymo svetainėje trukmė yra labai ilga ir svetainėje tikslingai patraukiamas galimų atitinkamo oro uosto klientų dėmesys. Šios svetainės savybės atsispindi AOC mokėti apskaičiuotuose rinkodaros mokesčiuose.

Ryanair

Ryanair

| (149) | AMS teigia, kad rinkodaros mokesčius nustato pagal rinkos kainą. Ji neskirsto klientų į oro uostus ir kitų sričių įmones. AMS apskaičiuotos kainos grindžiamos objektyviais kriterijais ir skaidriai nurodytos bendrovės svetainėje (83). AMS oro uostui apskaičiuotos kainos atitiko jos kainoraštį. Palyginimui: oro uosto reklaminis skelbimas viename puslapyje leidinyje Daily Telegraph 45 dienoms kainuoja apie 2 385 000 EUR (46 000 GBP dienai). Be to, reklamos plotas, kurį AMS teikia Ryanair svetainėje, yra pastovus, o daugybėje kitų svetainių paprastai rodomas pakaitomis. |
| --- | --- |

(149)

AMS teigia, kad rinkodaros mokesčius nustato pagal rinkos kainą. Ji neskirsto klientų į oro uostus ir kitų sričių įmones. AMS apskaičiuotos kainos grindžiamos objektyviais kriterijais ir skaidriai nurodytos bendrovės svetainėje (83). AMS oro uostui apskaičiuotos kainos atitiko jos kainoraštį. Palyginimui: oro uosto reklaminis skelbimas viename puslapyje leidinyje Daily Telegraph 45 dienoms kainuoja apie 2 385 000 EUR (46 000 GBP dienai). Be to, reklamos plotas, kurį AMS teikia Ryanair svetainėje, yra pastovus, o daugybėje kitų svetainių paprastai rodomas pakaitomis.

83

Daily Telegraph

Ryanair

| (150) | 2008 m. su AMS sudarytoje rinkodaros sutartyje, pagal kurią paslaugos turėjo būti teikiamos dvejus metus, buvo numatyta, kad oro uostas už rinkodaros paslaugas mokės atlygį, kuris bus grindžiamas 2007 m. puslapio peržiūrų skaičiumi. 2010 m. rinkodaros sutartis taip pat buvo panašiai grindžiama 2009 m. puslapio peržiūrų skaičiaus prielaidomis. Palyginti su turimais ankstesnio laikotarpio duomenimis, per pastaruosius kelerius metus Ryanair svetainės peržiūrų skaičius gerokai išaugo. |
| --- | --- |

(150)

2008 m. su AMS sudarytoje rinkodaros sutartyje, pagal kurią paslaugos turėjo būti teikiamos dvejus metus, buvo numatyta, kad oro uostas už rinkodaros paslaugas mokės atlygį, kuris bus grindžiamas 2007 m. puslapio peržiūrų skaičiumi. 2010 m. rinkodaros sutartis taip pat buvo panašiai grindžiama 2009 m. puslapio peržiūrų skaičiaus prielaidomis. Palyginti su turimais ankstesnio laikotarpio duomenimis, per pastaruosius kelerius metus Ryanair svetainės peržiūrų skaičius gerokai išaugo.

Ryanair

| (151) | AMS daro išvadą, kad ji nėra valstybės pagalbos gavėja ir kad Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, sudarydama sandorius su AMS, veikė pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą. |
| --- | --- |

(151)

AMS daro išvadą, kad ji nėra valstybės pagalbos gavėja ir kad Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, sudarydama sandorius su AMS, veikė pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

6.3.   LUFTHANSA PASTABOS

LUFTHANSA

| (152) | Lufthansa pažymi, kad 2010 ir 2011 m. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH finansinėse ataskaitose nurodyti atitinkamai 567 000 EUR ir 437 000 EUR dydžio metiniai nuostoliai. Tai esą rodo, kad, nepaisant valstybės paramos, įmonė pelno vis dar neuždirbo. Lufthansa teigimu, metiniai akcininkių įnašai buvo teikiami dviem būdais:






  a) | 2014 m. Altenburgo žemės apskrities biudžete nurodyta, kad pagal Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH steigimo sutarties 24 straipsnį jai skirti papildomi 228 000 EUR dydžio metiniai įnašai; |
| --- | --- | --- |

(152)

Lufthansa pažymi, kad 2010 ir 2011 m. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH finansinėse ataskaitose nurodyti atitinkamai 567 000 EUR ir 437 000 EUR dydžio metiniai nuostoliai. Tai esą rodo, kad, nepaisant valstybės paramos, įmonė pelno vis dar neuždirbo. Lufthansa teigimu, metiniai akcininkių įnašai buvo teikiami dviem būdais:

Lufthansa

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Lufthansa

a)

2014 m. Altenburgo žemės apskrities biudžete nurodyta, kad pagal Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH steigimo sutarties 24 straipsnį jai skirti papildomi 228 000 EUR dydžio metiniai įnašai;

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| b) | 2009–2011 m. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH taip pat suteikta 2 406 000 EUR negrąžinamųjų subsidijų. Remiantis finansinėmis ataskaitomis, šiomis subsidijomis buvo užtikrintas įmonės mokumas. Altenburgo žemės apskrities biudžete nurodyta, kad subsidijos bus teikiamos ir po 2014 m. (2014 m. – 350 000 EUR). Akcininkių subsidijos ir įnašai 2013 m. iš viso siekė 174 000 EUR, 2014 m. – 409 000 EUR. |
| --- | --- |

b)

2009–2011 m. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH taip pat suteikta 2 406 000 EUR negrąžinamųjų subsidijų. Remiantis finansinėmis ataskaitomis, šiomis subsidijomis buvo užtikrintas įmonės mokumas. Altenburgo žemės apskrities biudžete nurodyta, kad subsidijos bus teikiamos ir po 2014 m. (2014 m. – 350 000 EUR). Akcininkių subsidijos ir įnašai 2013 m. iš viso siekė 174 000 EUR, 2014 m. – 409 000 EUR.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (153) | Vykstančių tyrimų klausimu Lufthansa pažymi, kad, sprendžiant iš sutarties su Ryanair, infrastruktūra akivaizdžiai skirta išimtinai Ryanair. Lufthansa teigia, kad privatus investuotojas taip būtų elgęsis tik tuomet, jei Ryanair mainais būtų įsipareigojusi skrydžius iš oro uosto vykdyti tam tikrą skaičių metų. |
| --- | --- |

(153)

Vykstančių tyrimų klausimu Lufthansa pažymi, kad, sprendžiant iš sutarties su Ryanair, infrastruktūra akivaizdžiai skirta išimtinai Ryanair. Lufthansa teigia, kad privatus investuotojas taip būtų elgęsis tik tuomet, jei Ryanair mainais būtų įsipareigojusi skrydžius iš oro uosto vykdyti tam tikrą skaičių metų.

Lufthansa

Ryanair

Ryanair

Lufthansa

Ryanair

| (154) | Lufthansa taip pat teigia, kad 2003–2011 m. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH iš viešųjų išteklių buvo teikiama sanavimo pagalba, nes oro uosto mokesčių nepakako veiklos išlaidoms padengti. Lufthansa bendrovę laiko „sunkumų patiriančia įmone“ pagal Gaires dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms ne finansų įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (84), ir mano, kad buvo nesilaikoma šių gairių, nes apie pagalbą nebuvo pranešta. Todėl ši pagalba esanti nesuderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(154)

Lufthansa taip pat teigia, kad 2003–2011 m. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH iš viešųjų išteklių buvo teikiama sanavimo pagalba, nes oro uosto mokesčių nepakako veiklos išlaidoms padengti. Lufthansa bendrovę laiko „sunkumų patiriančia įmone“ pagal Gaires dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms ne finansų įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (84), ir mano, kad buvo nesilaikoma šių gairių, nes apie pagalbą nebuvo pranešta. Todėl ši pagalba esanti nesuderinama su vidaus rinka.

Lufthansa

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Lufthansa

84

| (155) | Dėl oro uosto mokesčių ir paramos rinkodarai Lufthansa pažymi, kad Ryanair buvo suteikta didelė pagalba kaip pranašumą suteikiantys mokesčiai ir parama rinkodarai. Lufthansa teigia, kad šie pranašumai nesuderinami su vidaus rinka, kadangi negalima taikyti 2005 m. aviacijos gairių suderinamumo kriterijų, nes jie netaikomi tais atvejais, kai ilguoju laikotarpiu ir nuolat teikiama veiklos pagalba. Bendrovės nuomone, netaikytinos ir 2014 m. aviacijos gairės, nes jos susijusios tik su oro vežėjams teikiama pagalba veiklai pradėti, kai apie pagalbą pranešta arba kai ji buvo skirta įsigaliojus šioms gairėms. Tačiau, net jei būtų taikytinos 2014 m. aviacijos gairės, esą nebūtų įvykdyti oro vežėjams teikiamos pagalbos veiklai pradėti kriterijai. |
| --- | --- |

(155)

Dėl oro uosto mokesčių ir paramos rinkodarai Lufthansa pažymi, kad Ryanair buvo suteikta didelė pagalba kaip pranašumą suteikiantys mokesčiai ir parama rinkodarai. Lufthansa teigia, kad šie pranašumai nesuderinami su vidaus rinka, kadangi negalima taikyti 2005 m. aviacijos gairių suderinamumo kriterijų, nes jie netaikomi tais atvejais, kai ilguoju laikotarpiu ir nuolat teikiama veiklos pagalba. Bendrovės nuomone, netaikytinos ir 2014 m. aviacijos gairės, nes jos susijusios tik su oro vežėjams teikiama pagalba veiklai pradėti, kai apie pagalbą pranešta arba kai ji buvo skirta įsigaliojus šioms gairėms. Tačiau, net jei būtų taikytinos 2014 m. aviacijos gairės, esą nebūtų įvykdyti oro vežėjams teikiamos pagalbos veiklai pradėti kriterijai.

Lufthansa

Ryanair

Lufthansa

6.4.   VOKIETIJOS ORO VEžĖJŲ SĄJUNGOS PASTABOS

| (156) | Kalbant apie 2014 m. aviacijos gairių taikymą, Vokietijos oro vežėjų sąjunga (BDF) nesutinka, kad jos būtų taikomos veiklos pagalbai, apie kurią nepranešta ir kuri skirta prieš paskelbiant gaires, nes tai prieštarautų tikslui užkirsti kelią konkurencijos iškreipimui ir sukurti vienodas konkurencijos sąlygas vidaus rinkoje. BDF teigimu, toks gairių taikymas reikštų pranašumą įmonėms, kurios veikė pagal prieš 2014 m. balandžio 4 d. galiojusias gaires. BDF nuomone, taip 2014 m. aviacijos gairėmis būtų atgaline data legalizuoti neteisėti veiksmai. Todėl Ryanair suteikta pagalba veiklai pradėti ir Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH suteikta investicinė pagalba turėtų būti vertinamos pagal atitinkamu metu galiojusius teisės aktus kaip pagalba, apie kurią nepranešta. |
| --- | --- |

(156)

Kalbant apie 2014 m. aviacijos gairių taikymą, Vokietijos oro vežėjų sąjunga (BDF) nesutinka, kad jos būtų taikomos veiklos pagalbai, apie kurią nepranešta ir kuri skirta prieš paskelbiant gaires, nes tai prieštarautų tikslui užkirsti kelią konkurencijos iškreipimui ir sukurti vienodas konkurencijos sąlygas vidaus rinkoje. BDF teigimu, toks gairių taikymas reikštų pranašumą įmonėms, kurios veikė pagal prieš 2014 m. balandžio 4 d. galiojusias gaires. BDF nuomone, taip 2014 m. aviacijos gairėmis būtų atgaline data legalizuoti neteisėti veiksmai. Todėl Ryanair suteikta pagalba veiklai pradėti ir Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH suteikta investicinė pagalba turėtų būti vertinamos pagal atitinkamu metu galiojusius teisės aktus kaip pagalba, apie kurią nepranešta.

Ryanair

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

7.   VOKIETIJOS PASTABOS DĖL SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ

VOKIETIJOS PASTABOS DĖL SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ

7.1.   VOKIETIJOS PASTABOS DĖL RYANAIR PASTABŲ

RYANAIR

| (157) | Dėl konsultacinės bendrovės pranešimo Vokietija pažymi, kad jame daroma užuomina į galimą bendrovės Germanwings veiklą AOC. Tačiau Vokietija patvirtina, kad Germanwings veiklos šiame oro uoste niekada nevykdė. |
| --- | --- |

(157)

Dėl konsultacinės bendrovės pranešimo Vokietija pažymi, kad jame daroma užuomina į galimą bendrovės Germanwings veiklą AOC. Tačiau Vokietija patvirtina, kad Germanwings veiklos šiame oro uoste niekada nevykdė.

Germanwings

Germanwings

| (158) | Dėl Ryanair pastabų Vokietija pareiškia, kad Tiuringijos žemės valdžios institucijos nedalyvavo oro uosto ir Ryanair ar AMS derybose dėl sutarčių sudarymo. |
| --- | --- |

(158)

Dėl Ryanair pastabų Vokietija pareiškia, kad Tiuringijos žemės valdžios institucijos nedalyvavo oro uosto ir Ryanair ar AMS derybose dėl sutarčių sudarymo.

Ryanair

Ryanair

| (159) | Ryanair ir AOC sutarčių dėl rinkodaros klausimu Vokietija visiškai pritaria Ryanair nuomonei, kad rinkodaros sutartys atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą, todėl jose nėra valstybės pagalbos elemento. Visų pirma Vokietija sutinka su paskutiniojo 2013 m. gruodžio 20 d. bendrovės Ryanair pateikto konsultacinės bendrovės pranešimo išvada ir teigia, kad bendrovei AMS ar Ryanair atlikti mokėjimai už pagal įprastą paslaugų sutartį suteiktą komercinę paslaugą buvo proporcingi. |
| --- | --- |

(159)

Ryanair ir AOC sutarčių dėl rinkodaros klausimu Vokietija visiškai pritaria Ryanair nuomonei, kad rinkodaros sutartys atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą, todėl jose nėra valstybės pagalbos elemento. Visų pirma Vokietija sutinka su paskutiniojo 2013 m. gruodžio 20 d. bendrovės Ryanair pateikto konsultacinės bendrovės pranešimo išvada ir teigia, kad bendrovei AMS ar Ryanair atlikti mokėjimai už pagal įprastą paslaugų sutartį suteiktą komercinę paslaugą buvo proporcingi.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

7.2.   VOKIETIJOS PASTABOS DĖL LUFTHANSA PASTABŲ

LUFTHANSA

| (160) | Vokietija teigia, kad Lufthansa pastabose nebuvo jokių vykstantiems tyrimams svarbių naujų žinių ir kad Komisijai šiuo klausimu jau pateikta visa lemiamos reikšmės turinti informacija. |
| --- | --- |

(160)

Vokietija teigia, kad Lufthansa pastabose nebuvo jokių vykstantiems tyrimams svarbių naujų žinių ir kad Komisijai šiuo klausimu jau pateikta visa lemiamos reikšmės turinti informacija.

Lufthansa

| (161) | Vokietija nesutinka su kai kuriais Lufthansa teiginiais, kuriuos laiko klaidingais. Vokietija dėl jų pateikia tokius argumentus:






  a) | Vokietijos teigimu, AOC nebuvo pastatytas ir valdomas išimtinai Ryanair reikmėms. Šiuo klausimu Vokietija nurodo savo pastabas ir ilgalaikį Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH investicijų planą; |
| --- | --- | --- |

(161)

Vokietija nesutinka su kai kuriais Lufthansa teiginiais, kuriuos laiko klaidingais. Vokietija dėl jų pateikia tokius argumentus:

Lufthansa

a)

Vokietijos teigimu, AOC nebuvo pastatytas ir valdomas išimtinai Ryanair reikmėms. Šiuo klausimu Vokietija nurodo savo pastabas ir ilgalaikį Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH investicijų planą;

Ryanair

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| b) | Vokietija taip pat pabrėžia, kad infrastruktūra gali naudotis visi oro vežėjai nediskriminacinėmis sąlygomis. Nuo 2001 m. oro uostu reguliariai naudojosi taip pat Air Berlin ir Air Omega; |
| --- | --- |

b)

Vokietija taip pat pabrėžia, kad infrastruktūra gali naudotis visi oro vežėjai nediskriminacinėmis sąlygomis. Nuo 2001 m. oro uostu reguliariai naudojosi taip pat Air Berlin ir Air Omega;

Air Berlin

Air Omega

| c) | dėl sutarčių su Ryanair pagerėjo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH veiklos rezultatai. Todėl šias sutartis būtų pasirašęs ir privatus investuotojas; |
| --- | --- |

c)

dėl sutarčių su Ryanair pagerėjo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH veiklos rezultatai. Todėl šias sutartis būtų pasirašęs ir privatus investuotojas;

Ryanair

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| d) | tokio pobūdžio sprendimai tokioms įmonėms kaip Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH yra įprasti. Pavyzdžiui, 2008 ir 2009 m. svarstyta, ar AOC galėtų naudotis viena pilotų mokymo įmonė. Tačiau sutartis nebuvo sudaryta, nes tuo metu buvo neįmanoma įvykdyti tos įmonės reikalavimų infrastruktūrai. Kitas pavyzdys – 2010 m. gruodžio mėn. nuspręsta nesudaryti naujų sutarčių su Ryanair; |
| --- | --- |

d)

tokio pobūdžio sprendimai tokioms įmonėms kaip Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH yra įprasti. Pavyzdžiui, 2008 ir 2009 m. svarstyta, ar AOC galėtų naudotis viena pilotų mokymo įmonė. Tačiau sutartis nebuvo sudaryta, nes tuo metu buvo neįmanoma įvykdyti tos įmonės reikalavimų infrastruktūrai. Kitas pavyzdys – 2010 m. gruodžio mėn. nuspręsta nesudaryti naujų sutarčių su Ryanair;

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

| e) | remiantis KE-Consult tyrimu, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH verslo modelis perorientuotas į bendrąjį oro transportą, dėl to sumažėjo viešųjų subsidijų poreikis. |
| --- | --- |

e)

remiantis KE-Consult tyrimu, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH verslo modelis perorientuotas į bendrąjį oro transportą, dėl to sumažėjo viešųjų subsidijų poreikis.

KE-Consult

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (162) | Vokietija taip pat teigia, kad, 2013 m. gruodžio mėn. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH stebėtojų tarybai nusprendus įtraukti privatų investuotoją, viešųjų subsidijų poreikis dar labiau sumažėjo. Be to, dėl naujos oro uosto veiklos krypties – nebebus vykdomi užsakomieji ir reguliarieji skrydžiai – AOC greit bus nebetaikomos valstybės pagalbos taisyklės. |
| --- | --- |

(162)

Vokietija taip pat teigia, kad, 2013 m. gruodžio mėn. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH stebėtojų tarybai nusprendus įtraukti privatų investuotoją, viešųjų subsidijų poreikis dar labiau sumažėjo. Be to, dėl naujos oro uosto veiklos krypties – nebebus vykdomi užsakomieji ir reguliarieji skrydžiai – AOC greit bus nebetaikomos valstybės pagalbos taisyklės.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (163) | Vokietija pateikia argumentą, kad pagal 2005 m. aviacijos gaires AOC, kurio didžiausias keleivių skaičius per metus siekia 150 000, patenka į D oro uostų kategoriją. Todėl jis esąs per mažas, kad galėtų konkuruoti su kitais oro uostais, jau nekalbant apie konkurencijos iškreipimą. Taigi neigiama įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai esą nedaroma. Vokietija nesutinka su Lufthansa teiginiais dėl bendrovei Ryanair tariamai suteiktos pagalbos ir su tvirtinimu, kad tariama pagalba Ryanair suteikta per oro uosto mokesčius ir kaip parama rinkodarai, ir šiuo klausimu nuodo savo ankstesnes pastabas. |
| --- | --- |

(163)

Vokietija pateikia argumentą, kad pagal 2005 m. aviacijos gaires AOC, kurio didžiausias keleivių skaičius per metus siekia 150 000, patenka į D oro uostų kategoriją. Todėl jis esąs per mažas, kad galėtų konkuruoti su kitais oro uostais, jau nekalbant apie konkurencijos iškreipimą. Taigi neigiama įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai esą nedaroma. Vokietija nesutinka su Lufthansa teiginiais dėl bendrovei Ryanair tariamai suteiktos pagalbos ir su tvirtinimu, kad tariama pagalba Ryanair suteikta per oro uosto mokesčius ir kaip parama rinkodarai, ir šiuo klausimu nuodo savo ankstesnes pastabas.

Lufthansa

Ryanair

Ryanair

| (164) | Galiausiai Vokietija remiasi 2005 m. sausio 19 d. Komisijos pranešimu spaudai (85), kuriame ji patvirtino, kad pagalbos programa, skirta struktūriškai ir ekonomiškai silpnų regionų oro uostams statyti ir plėsti, suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(164)

Galiausiai Vokietija remiasi 2005 m. sausio 19 d. Komisijos pranešimu spaudai (85), kuriame ji patvirtino, kad pagalbos programa, skirta struktūriškai ir ekonomiškai silpnų regionų oro uostams statyti ir plėsti, suderinama su vidaus rinka.

85

8.   VERTINIMAS

VERTINIMAS

8.1.   PAGALBOS BUVIMAS

| (165) | Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį „<...> valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.“ |
| --- | --- |

(165)

Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį „<...> valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.“

<...> valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai

| (166) | SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatyti kriterijai taikomi bendrai. Todėl, siekiant nustatyti, ar nagrinėjamos priemonės yra pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, turi būti įvykdytos visos toliau nurodytos sąlygos. Taigi parama turi:






  a) | būti suteikta valstybės arba iš jos valstybinių išteklių; |
| --- | --- | --- |

(166)

SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatyti kriterijai taikomi bendrai. Todėl, siekiant nustatyti, ar nagrinėjamos priemonės yra pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, turi būti įvykdytos visos toliau nurodytos sąlygos. Taigi parama turi:

a)

būti suteikta valstybės arba iš jos valstybinių išteklių;

| b) | palaikyti tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą; |
| --- | --- |

b)

palaikyti tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą;

| c) | iškreipti konkurenciją arba galėti ją iškreipti; |
| --- | --- |

c)

iškreipti konkurenciją arba galėti ją iškreipti;

| d) | daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

d)

daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

Sąvokos „įmonė“ ir „ekonominė veikla“

Sąvokos „įmonė“ ir „ekonominė veikla“

| (167) | Pagal nusistovėjusią teismų praktiką Komisija pirmiausia turi nustatyti, ar Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH yra įmonė pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Į įmonės sąvoką patenka bet kuris ekonominę veiklą vykdantis subjektas, neatsižvelgiant į jo teisinę formą, nuosavybės santykius ir finansavimo rūšį (86). Ekonominė veikla yra bet kokia veikla, kai konkrečioje rinkoje siūlomos prekės arba paslaugos (87). |
| --- | --- |

(167)

Pagal nusistovėjusią teismų praktiką Komisija pirmiausia turi nustatyti, ar Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH yra įmonė pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Į įmonės sąvoką patenka bet kuris ekonominę veiklą vykdantis subjektas, neatsižvelgiant į jo teisinę formą, nuosavybės santykius ir finansavimo rūšį (86). Ekonominė veikla yra bet kokia veikla, kai konkrečioje rinkoje siūlomos prekės arba paslaugos (87).

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

86

87

| (168) | Teisingumo Teismas savo sprendime dėl Leipcigo-Halės oro uosto patvirtino, kad oro uosto valdymas komerciniais tikslais ir oro uosto infrastruktūros statyba yra ekonominė veikla (88). Jei oro uosto operatorius, teikdamas oro uosto paslaugas už atlygį, vykdo ekonominę veiklą, jis yra įmonė pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, neatsižvelgiant į jo teisinę formą ir finansavimo rūšį. Taigi Sutarties nuostatos dėl valstybės pagalbos gali būti taikomos pranašumams, kurie tam oro uosto operatoriui teikiami valstybės arba iš valstybinių išteklių (89). |
| --- | --- |

(168)

Teisingumo Teismas savo sprendime dėl Leipcigo-Halės oro uosto patvirtino, kad oro uosto valdymas komerciniais tikslais ir oro uosto infrastruktūros statyba yra ekonominė veikla (88). Jei oro uosto operatorius, teikdamas oro uosto paslaugas už atlygį, vykdo ekonominę veiklą, jis yra įmonė pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, neatsižvelgiant į jo teisinę formą ir finansavimo rūšį. Taigi Sutarties nuostatos dėl valstybės pagalbos gali būti taikomos pranašumams, kurie tam oro uosto operatoriui teikiami valstybės arba iš valstybinių išteklių (89).

88

89

| (169) | Momento, nuo kurio oro uosto statyba ir valdymas tampa ekonomine veikla, klausimu Komisija primena, kad dėl laipsniško rinkos jėgų vystymosi oro uostų sektoriuje tikslios datos nustatyti neįmanoma. Tačiau ES teismai yra pripažinę, kad šiuo tikslu galima atsižvelgti į oro uostų veiklos savybių pokyčius. Sprendime dėl Leipcigo-Halės oro uosto Bendrasis Teismas nurodė, kad nuo 2000 m. nebegalima atmesti valstybės pagalbos taisyklių taikymo oro uosto infrastruktūros finansavimui. Taigi nuo Sprendimo Aéroports de Paris datos (2000 m. gruodžio 12 d.) oro uostų infrastruktūros statyba ir valdymas turi būti laikomi ekonomine veikla. |
| --- | --- |

(169)

Momento, nuo kurio oro uosto statyba ir valdymas tampa ekonomine veikla, klausimu Komisija primena, kad dėl laipsniško rinkos jėgų vystymosi oro uostų sektoriuje tikslios datos nustatyti neįmanoma. Tačiau ES teismai yra pripažinę, kad šiuo tikslu galima atsižvelgti į oro uostų veiklos savybių pokyčius. Sprendime dėl Leipcigo-Halės oro uosto Bendrasis Teismas nurodė, kad nuo 2000 m. nebegalima atmesti valstybės pagalbos taisyklių taikymo oro uosto infrastruktūros finansavimui. Taigi nuo Sprendimo Aéroports de Paris datos (2000 m. gruodžio 12 d.) oro uostų infrastruktūros statyba ir valdymas turi būti laikomi ekonomine veikla.

Aéroports de Paris

| (170) | Remiantis 168 ir 169 konstatuojamosiose dalyse pateiktu vertinimu, oro uosto valdymas yra ekonominė veikla. Konkurencija vyksta, pirma, tarp oro uostų dėl oro vežėjų ir atitinkamo oro transporto (keleivių ir krovinių) pritraukimo, antra, tarp oro uostų operatorių. Pastarieji gali tarpusavyje konkuruoti dėl užsakymo valdyti tam tikrą oro uostą gavimo. Be to, net skirtingose pasiekiamumo zonose ar netgi skirtingose valstybėse narėse esantys oro uostai gali konkuruoti dėl pigių skrydžių ir užsakomųjų skrydžių bendrovių pritraukimo. |
| --- | --- |

(170)

Remiantis 168 ir 169 konstatuojamosiose dalyse pateiktu vertinimu, oro uosto valdymas yra ekonominė veikla. Konkurencija vyksta, pirma, tarp oro uostų dėl oro vežėjų ir atitinkamo oro transporto (keleivių ir krovinių) pritraukimo, antra, tarp oro uostų operatorių. Pastarieji gali tarpusavyje konkuruoti dėl užsakymo valdyti tam tikrą oro uostą gavimo. Be to, net skirtingose pasiekiamumo zonose ar netgi skirtingose valstybėse narėse esantys oro uostai gali konkuruoti dėl pigių skrydžių ir užsakomųjų skrydžių bendrovių pritraukimo.

| (171) | Komisija konstatuoja, kad šiame sprendime nagrinėjamą oro uosto infrastruktūrą oro uosto operatorė Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH turi valdyti komercinėmis sąlygomis. Kadangi oro uosto operatorė iš naudotojų ima mokesčius už jos naudojimą, infrastruktūra eksploatuojama ekonominiais tikslais. Tai reiškia, kad šią infrastruktūrą eksploatuojantis subjektas yra įmonė pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(171)

Komisija konstatuoja, kad šiame sprendime nagrinėjamą oro uosto infrastruktūrą oro uosto operatorė Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH turi valdyti komercinėmis sąlygomis. Kadangi oro uosto operatorė iš naudotojų ima mokesčius už jos naudojimą, infrastruktūra eksploatuojama ekonominiais tikslais. Tai reiškia, kad šią infrastruktūrą eksploatuojantis subjektas yra įmonė pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Viešųjų užduočių sritis

Viešųjų užduočių sritis

| (172) | Ne visa oro uosto operatoriaus veikla būtinai yra ekonominio pobūdžio (90). Teisingumo Teismas išaiškino (91), kad veikla, už kurią atsakomybė paprastai tenka valstybei, besinaudojančiai savo, kaip valdžios institucijos, prerogatyvomis, nėra ekonominio pobūdžio ir neturėtų būti įtraukta į valstybės pagalbos taisyklių taikymo sritį. Prie tokio pobūdžio veiklos priskiriama, pavyzdžiui, saugumas, skrydžių valdymas, policijos veikla, muitinės veikla ir pan. Tokios veiklos finansavimas turi būti susijęs tik su tos veiklos išlaidų kompensavimu ir negali būti naudojamas kitai ekonominei veiklai finansuoti (92). |
| --- | --- |

(172)

Ne visa oro uosto operatoriaus veikla būtinai yra ekonominio pobūdžio (90). Teisingumo Teismas išaiškino (91), kad veikla, už kurią atsakomybė paprastai tenka valstybei, besinaudojančiai savo, kaip valdžios institucijos, prerogatyvomis, nėra ekonominio pobūdžio ir neturėtų būti įtraukta į valstybės pagalbos taisyklių taikymo sritį. Prie tokio pobūdžio veiklos priskiriama, pavyzdžiui, saugumas, skrydžių valdymas, policijos veikla, muitinės veikla ir pan. Tokios veiklos finansavimas turi būti susijęs tik su tos veiklos išlaidų kompensavimu ir negali būti naudojamas kitai ekonominei veiklai finansuoti (92).

90

91

92

| (173) | Todėl į viešųjų užduočių sritį patenkančios veiklos arba tiesiogiai su šia veikla susijusios infrastruktūros finansavimas apskritai nėra valstybės pagalba (93). Oro uoste vykdoma tokia veikla kaip skrydžių valdymas, policijos veikla, muitinės veikla, priešgaisrinė sauga, veikla, susijusi su civilinės aviacijos apsauga nuo neteisėtos veikos, ir investicijos į tokiai veiklai vykdyti reikalingą infrastruktūrą ir įrangą paprastai yra neekonominio pobūdžio (94). |
| --- | --- |

(173)

Todėl į viešųjų užduočių sritį patenkančios veiklos arba tiesiogiai su šia veikla susijusios infrastruktūros finansavimas apskritai nėra valstybės pagalba (93). Oro uoste vykdoma tokia veikla kaip skrydžių valdymas, policijos veikla, muitinės veikla, priešgaisrinė sauga, veikla, susijusi su civilinės aviacijos apsauga nuo neteisėtos veikos, ir investicijos į tokiai veiklai vykdyti reikalingą infrastruktūrą ir įrangą paprastai yra neekonominio pobūdžio (94).

93

94

| (174) | Tačiau, finansuojant su ekonominės veiklos vykdymu glaudžiai susijusią neekonominę veiklą, neturi būti neleistinai diskriminuojami oro vežėjai ir oro uosto operatoriai. Tai atitinka nusistovėjusią teismų praktiką, kad pranašumas yra tuomet, kai viešojo sektoriaus institucija įmones atleidžia nuo jų vykdomai ekonominei veiklai būdingų sąnaudų (95). Taigi, jeigu pagal tam tikrą teisinę sistemą įprasta, kad vieni oro vežėjai arba oro uostų operatoriai patys dengia tam tikrų paslaugų sąnaudas, o kiti oro vežėjai arba oro uostų operatoriai, kurie tokių pat viešojo sektoriaus institucijų pavedimu teikia tokias pat paslaugas, šių sąnaudų neturi padengti, pastariesiems suteikiamas galimas pranašumas ir tuomet, kai tos paslaugos savaime yra neekonominė veikla. Todėl reikia atlikti oro uostų operatoriams taikomos teisinės sistemos analizę, siekiant įvertinti, ar oro uostų operatoriai arba oro vežėjai pagal šią teisinę sistemą turi padengti šios veiklos, kuri savaime yra neekonominio pobūdžio, bet yra jų ekonominės veiklos vykdymo dalis, vykdymo sąnaudas. |
| --- | --- |

(174)

Tačiau, finansuojant su ekonominės veiklos vykdymu glaudžiai susijusią neekonominę veiklą, neturi būti neleistinai diskriminuojami oro vežėjai ir oro uosto operatoriai. Tai atitinka nusistovėjusią teismų praktiką, kad pranašumas yra tuomet, kai viešojo sektoriaus institucija įmones atleidžia nuo jų vykdomai ekonominei veiklai būdingų sąnaudų (95). Taigi, jeigu pagal tam tikrą teisinę sistemą įprasta, kad vieni oro vežėjai arba oro uostų operatoriai patys dengia tam tikrų paslaugų sąnaudas, o kiti oro vežėjai arba oro uostų operatoriai, kurie tokių pat viešojo sektoriaus institucijų pavedimu teikia tokias pat paslaugas, šių sąnaudų neturi padengti, pastariesiems suteikiamas galimas pranašumas ir tuomet, kai tos paslaugos savaime yra neekonominė veikla. Todėl reikia atlikti oro uostų operatoriams taikomos teisinės sistemos analizę, siekiant įvertinti, ar oro uostų operatoriai arba oro vežėjai pagal šią teisinę sistemą turi padengti šios veiklos, kuri savaime yra neekonominio pobūdžio, bet yra jų ekonominės veiklos vykdymo dalis, vykdymo sąnaudas.

95

| (175) | Vokietija aiškina, kad 71 konstatuojamojoje dalyje nurodytos viešosios subsidijos investicijoms į infrastruktūrą susijusios išimtinai su neekonomine veikla. Prie tokios neekonominės veiklos Vokietija priskiria investicijas į saugą, viešąjį saugumą ir aviacijos saugą. Vokietija visų pirma atkreipia dėmesį į tai, kad saugumo ir policijos užduotys, priešgaisrinės saugos priemonės, viešasis saugumas ir eksploatavimo saugumas, meteorologinės paslaugos ir skrydžių valdymas yra viešųjų užduočių srities dalis. |
| --- | --- |

(175)

Vokietija aiškina, kad 71 konstatuojamojoje dalyje nurodytos viešosios subsidijos investicijoms į infrastruktūrą susijusios išimtinai su neekonomine veikla. Prie tokios neekonominės veiklos Vokietija priskiria investicijas į saugą, viešąjį saugumą ir aviacijos saugą. Vokietija visų pirma atkreipia dėmesį į tai, kad saugumo ir policijos užduotys, priešgaisrinės saugos priemonės, viešasis saugumas ir eksploatavimo saugumas, meteorologinės paslaugos ir skrydžių valdymas yra viešųjų užduočių srities dalis.

| (176) | Šios srities teisinę sistemą Vokietijoje sudaro visų pirma Aviacijos saugos įstatymo (Luftsicherheitsgesetz) 8 straipsnis, kuriuo reglamentuojamos saugumo priemonės oro uostuose, ir Oro transporto įstatymo (Luftverkehrsgesetz) 27c straipsnio 2 dalis, kuria reglamentuojamos eksploatavimo saugumo, oro eismo kontrolės ir oro transporto saugumo priemonės. |
| --- | --- |

(176)

Šios srities teisinę sistemą Vokietijoje sudaro visų pirma Aviacijos saugos įstatymo (Luftsicherheitsgesetz) 8 straipsnis, kuriuo reglamentuojamos saugumo priemonės oro uostuose, ir Oro transporto įstatymo (Luftverkehrsgesetz) 27c straipsnio 2 dalis, kuria reglamentuojamos eksploatavimo saugumo, oro eismo kontrolės ir oro transporto saugumo priemonės.

Luftsicherheitsgesetz

Luftverkehrsgesetz

| (177) | Komisija mano, kad priemones pagal Aviacijos saugos įstatymo 8 straipsnį, priemones pagal Oro transporto įstatymo 27c straipsnio 2 dalį, meteorologines paslaugas ir ugniagesių paslaugas iš esmės galima laikyti į viešųjų užduočių sritį patenkančia veikla. |
| --- | --- |

(177)

Komisija mano, kad priemones pagal Aviacijos saugos įstatymo 8 straipsnį, priemones pagal Oro transporto įstatymo 27c straipsnio 2 dalį, meteorologines paslaugas ir ugniagesių paslaugas iš esmės galima laikyti į viešųjų užduočių sritį patenkančia veikla.

| (178) | Tačiau dėl priemonių, kurios susijusios tik su eksploatavimo saugumu, Komisija mano, kad saugios eksploatacijos oro uoste užtikrinimas yra visiškai įprasta oro uosto valdymo kaip ekonominės veiklos dalis (96). Su išsamaus atskirų rūšių veiklos ir sąnaudų tyrimo išlyga Komisija konstatuoja, kad saugiai eksploatacijai oro uoste užtikrinti skirtos priemonės nėra į viešųjų užduočių sritį patenkanti veikla. Bet kuri įmonė, norinti valdyti oro uostą, turi užtikrinti įrenginių, pavyzdžiui, kilimo ir tūpimo tako ir peronų, saugumą. |
| --- | --- |

(178)

Tačiau dėl priemonių, kurios susijusios tik su eksploatavimo saugumu, Komisija mano, kad saugios eksploatacijos oro uoste užtikrinimas yra visiškai įprasta oro uosto valdymo kaip ekonominės veiklos dalis (96). Su išsamaus atskirų rūšių veiklos ir sąnaudų tyrimo išlyga Komisija konstatuoja, kad saugiai eksploatacijai oro uoste užtikrinti skirtos priemonės nėra į viešųjų užduočių sritį patenkanti veikla. Bet kuri įmonė, norinti valdyti oro uostą, turi užtikrinti įrenginių, pavyzdžiui, kilimo ir tūpimo tako ir peronų, saugumą.

96

| (179) | Priešgaisrinės saugos klausimu Komisija pažymi, kad šių išlaidų atlyginimas yra regionų kompetencija ir jas įprastai atlygina už tai atsakingos regionų valdžios institucijos. Šios išlaidos atlyginamos tik tiek, kiek reikia atitinkamoms sąnaudoms padengti. |
| --- | --- |

(179)

Priešgaisrinės saugos klausimu Komisija pažymi, kad šių išlaidų atlyginimas yra regionų kompetencija ir jas įprastai atlygina už tai atsakingos regionų valdžios institucijos. Šios išlaidos atlyginamos tik tiek, kiek reikia atitinkamoms sąnaudoms padengti.

| (180) | Dėl skrydžių valdymo ir skrydžių valdymo priemonių Oro transporto įstatymo 27d straipsniu nustatyta, kad kai kurių oro uostų sąnaudas, susijusias su priemonėmis pagal Oro transporto įstatymo 27c straipsnį, padengia valstybė. Oro uostai, kurie yra pagal Oro transporto įstatymo 27d straipsnį „pripažinti oro uostai“, gali prašyti padengti šias sąnaudas, jei Federalinė transporto, statybos ir miestų plėtros ministerija, atsižvelgusi į saugumo priežastis ir transporto politikos interesus, pripažino skrydžių valdymo paslaugų ir skrydžių valdymo priemonių poreikį (97). Vokietijos oro uostai, kurie neturi tokio pripažinimo, neturi ir teisės prašyti kompensuoti jų sąnaudas pagal Oro transporto įstatymo 27d straipsnį, taigi turi patys padengti sąnaudas, susijusias su Oro transporto įstatymo 27c straipsnyje numatytomis priemonėmis. Šios sąnaudos yra oro uostų veiklos dalis. Kadangi vieni oro uostai šias sąnaudas turi padengti patys, kiti – neturi, pastariesiems pranašumas gali būti suteiktas ir tuomet, kai kontrolės ir skrydžių valdymo priemonės gali būti laikomos neekonominėmis priemonėmis. Komisija pažymi, kad AOC nepatenka tarp oro uostų, kuriems taikytinas minėto įstatymo 27d straipsnis, ir konstatuoja, kad su skrydžių valdymo paslaugomis ir skrydžių valdymo priemonėmis susijusios investicijos negali būti laikomos į viešųjų užduočių sritį patenkančiomis sąnaudomis. |
| --- | --- |

(180)

Dėl skrydžių valdymo ir skrydžių valdymo priemonių Oro transporto įstatymo 27d straipsniu nustatyta, kad kai kurių oro uostų sąnaudas, susijusias su priemonėmis pagal Oro transporto įstatymo 27c straipsnį, padengia valstybė. Oro uostai, kurie yra pagal Oro transporto įstatymo 27d straipsnį „pripažinti oro uostai“, gali prašyti padengti šias sąnaudas, jei Federalinė transporto, statybos ir miestų plėtros ministerija, atsižvelgusi į saugumo priežastis ir transporto politikos interesus, pripažino skrydžių valdymo paslaugų ir skrydžių valdymo priemonių poreikį (97). Vokietijos oro uostai, kurie neturi tokio pripažinimo, neturi ir teisės prašyti kompensuoti jų sąnaudas pagal Oro transporto įstatymo 27d straipsnį, taigi turi patys padengti sąnaudas, susijusias su Oro transporto įstatymo 27c straipsnyje numatytomis priemonėmis. Šios sąnaudos yra oro uostų veiklos dalis. Kadangi vieni oro uostai šias sąnaudas turi padengti patys, kiti – neturi, pastariesiems pranašumas gali būti suteiktas ir tuomet, kai kontrolės ir skrydžių valdymo priemonės gali būti laikomos neekonominėmis priemonėmis. Komisija pažymi, kad AOC nepatenka tarp oro uostų, kuriems taikytinas minėto įstatymo 27d straipsnis, ir konstatuoja, kad su skrydžių valdymo paslaugomis ir skrydžių valdymo priemonėmis susijusios investicijos negali būti laikomos į viešųjų užduočių sritį patenkančiomis sąnaudomis.

97

| (181) | Kalbant apie priemones pagal Aviacijos saugos įstatymo 8 straipsnį, Vokietija, atrodo, mano, kad su visomis šiame straipsnyje nurodytomis priemonėmis susijusias sąnaudas gali padengti atitinkamos viešojo sektoriaus institucijos. Tačiau Komisija pažymi, kad pagal Aviacijos saugos įstatymo 8 straipsnio 3 dalį gali būti grąžinamos tik priemonėms pagal Aviacijos saugos įstatymo 5 straipsnį vykdyti reikalingų patalpų ir ploto teikimo ir priežiūros išlaidos. Visas kitas sąnaudas turi padengti oro uosto operatorius. Jei dėl bendrovei Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH suteikto viešojo finansavimo ji buvo atleista nuo sąnaudų, kurias būtų turėjusi padengti pagal Aviacijos saugos įstatymo 8 straipsnio 3 dalį, šis viešasis finansavimas taip pat yra išsamaus tyrimo pagal Sąjungos valstybės pagalbos taisykles dalykas. |
| --- | --- |

(181)

Kalbant apie priemones pagal Aviacijos saugos įstatymo 8 straipsnį, Vokietija, atrodo, mano, kad su visomis šiame straipsnyje nurodytomis priemonėmis susijusias sąnaudas gali padengti atitinkamos viešojo sektoriaus institucijos. Tačiau Komisija pažymi, kad pagal Aviacijos saugos įstatymo 8 straipsnio 3 dalį gali būti grąžinamos tik priemonėms pagal Aviacijos saugos įstatymo 5 straipsnį vykdyti reikalingų patalpų ir ploto teikimo ir priežiūros išlaidos. Visas kitas sąnaudas turi padengti oro uosto operatorius. Jei dėl bendrovei Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH suteikto viešojo finansavimo ji buvo atleista nuo sąnaudų, kurias būtų turėjusi padengti pagal Aviacijos saugos įstatymo 8 straipsnio 3 dalį, šis viešasis finansavimas taip pat yra išsamaus tyrimo pagal Sąjungos valstybės pagalbos taisykles dalykas.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (182) | Galiausiai Komisija, atsižvelgdama į 2000–2011 m. padarytas investicijas į infrastruktūrą ir atsiradusias veiklos išlaidas, pripažįsta, kad tiesiogiai su priešgaisrine sauga ir meteorologinių paslaugų teikimu susijusios išlaidos laikytinos viešųjų užduočių srities išlaidomis, jei šios sąnaudos kompensuojamos tik tiek, kiek būtina šiai veiklai vykdyti. Dėl investicijų ir veiklos išlaidų, susijusių su pagal Aviacijos saugos įstatymo 8 straipsnį vykdomomis priemonėmis, Komisija mano, kad į viešųjų užduočių sritį patenkančiomis galima laikyti tik tas sąnaudas, kurios oro uosto operatoriui gali būti kompensuojamos pagal Aviacijos saugos įstatymo 8 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(182)

Galiausiai Komisija, atsižvelgdama į 2000–2011 m. padarytas investicijas į infrastruktūrą ir atsiradusias veiklos išlaidas, pripažįsta, kad tiesiogiai su priešgaisrine sauga ir meteorologinių paslaugų teikimu susijusios išlaidos laikytinos viešųjų užduočių srities išlaidomis, jei šios sąnaudos kompensuojamos tik tiek, kiek būtina šiai veiklai vykdyti. Dėl investicijų ir veiklos išlaidų, susijusių su pagal Aviacijos saugos įstatymo 8 straipsnį vykdomomis priemonėmis, Komisija mano, kad į viešųjų užduočių sritį patenkančiomis galima laikyti tik tas sąnaudas, kurios oro uosto operatoriui gali būti kompensuojamos pagal Aviacijos saugos įstatymo 8 straipsnio 3 dalį.

| (183) | Su skrydžių valdymo paslaugomis ir skrydžių valdymo priemonėmis susijusių investicijų pagal Oro transporto įstatymo 27c straipsnio 2 dalį klausimu Komisija, atsižvelgdama į tai, kad AOC nepatenka tarp oro uostų, kuriems taikytinas šio įstatymo 27d straipsnis, konstatuoja, kad su skrydžių valdymo paslaugomis ir skrydžių valdymo priemonėmis susijusios investicijos ir veiklos išlaidos negali būti laikomos į viešųjų užduočių sritį patenkančiomis sąnaudomis. Taigi su oro uosto eksploatacijos saugumo užtikrinimu susijusios investicijos ir veiklos išlaidos negali būti laikomos į viešųjų užduočių sritį patenkančiomis sąnaudomis. Visų pirma tai reiškia, kad investicijos į kilimo ir tūpimo tako modernizavimą ir ilginimą bei aerodromo švyturių įrengimą ir panašias priemones, negali būti klasifikuojamos kaip patenkančios į viešųjų užduočių sritį. |
| --- | --- |

(183)

Su skrydžių valdymo paslaugomis ir skrydžių valdymo priemonėmis susijusių investicijų pagal Oro transporto įstatymo 27c straipsnio 2 dalį klausimu Komisija, atsižvelgdama į tai, kad AOC nepatenka tarp oro uostų, kuriems taikytinas šio įstatymo 27d straipsnis, konstatuoja, kad su skrydžių valdymo paslaugomis ir skrydžių valdymo priemonėmis susijusios investicijos ir veiklos išlaidos negali būti laikomos į viešųjų užduočių sritį patenkančiomis sąnaudomis. Taigi su oro uosto eksploatacijos saugumo užtikrinimu susijusios investicijos ir veiklos išlaidos negali būti laikomos į viešųjų užduočių sritį patenkančiomis sąnaudomis. Visų pirma tai reiškia, kad investicijos į kilimo ir tūpimo tako modernizavimą ir ilginimą bei aerodromo švyturių įrengimą ir panašias priemones, negali būti klasifikuojamos kaip patenkančios į viešųjų užduočių sritį.

| (184) | Neatsižvelgiant į tai, ar teisiškai šios sąnaudos klasifikuotinos kaip patenkančios ar nepatenkančios į viešųjų užduočių sritį, buvo įrodyta, kad pagal galiojančią teisinę sistemą jas turi padengti oro uosto operatorius. Jei šias sąnaudas padengė valstybė, tai reiškia, kad oro uosto operatorius buvo atleistas nuo savo įprastai patiriamų sąnaudų. |
| --- | --- |

(184)

Neatsižvelgiant į tai, ar teisiškai šios sąnaudos klasifikuotinos kaip patenkančios ar nepatenkančios į viešųjų užduočių sritį, buvo įrodyta, kad pagal galiojančią teisinę sistemą jas turi padengti oro uosto operatorius. Jei šias sąnaudas padengė valstybė, tai reiškia, kad oro uosto operatorius buvo atleistas nuo savo įprastai patiriamų sąnaudų.

| (185) | Todėl Komisija mano, kad viešaisiais ištekliais, kurie Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH buvo suteikti investicijoms į infrastruktūrą ir veiklos nuostoliams finansuoti, įmonė buvo atleista nuo jos ekonominei veiklai būdingų sąnaudų, išskyrus 182 ir 183 konstatuojamosiose dalyse nurodytas į viešųjų išteklių sritį patenkančias sąnaudas. Todėl 7 lentelėje nurodytos Tiuringijos žemės skrydžių valdymui ir oro uosto kontrolės paslaugoms suteiktos lėšos, priešingai negu mano Vokietija, negali būti laikomos viešųjų užduočių srities veikla. Kai kurios 3 lentelėje nurodytos investicijos į infrastruktūrą, priešingai negu mano Vokietija, taip pat nepatenka į viešųjų užduočių sritį. Tai pasakytina visų pirma apie kilimo ir tūpimo tako modernizavimą ir ilginimą. |
| --- | --- |

(185)

Todėl Komisija mano, kad viešaisiais ištekliais, kurie Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH buvo suteikti investicijoms į infrastruktūrą ir veiklos nuostoliams finansuoti, įmonė buvo atleista nuo jos ekonominei veiklai būdingų sąnaudų, išskyrus 182 ir 183 konstatuojamosiose dalyse nurodytas į viešųjų išteklių sritį patenkančias sąnaudas. Todėl 7 lentelėje nurodytos Tiuringijos žemės skrydžių valdymui ir oro uosto kontrolės paslaugoms suteiktos lėšos, priešingai negu mano Vokietija, negali būti laikomos viešųjų užduočių srities veikla. Kai kurios 3 lentelėje nurodytos investicijos į infrastruktūrą, priešingai negu mano Vokietija, taip pat nepatenka į viešųjų užduočių sritį. Tai pasakytina visų pirma apie kilimo ir tūpimo tako modernizavimą ir ilginimą.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

8.1.1.   1 priemonė. Investicijų į infrastruktūrą finansavimas 2000–2011 m.

1 priemonė. Investicijų į infrastruktūrą finansavimas 2000–2011 m.

Valstybiniai ištekliai ir priskirtinumas valstybei

Valstybiniai ištekliai ir priskirtinumas valstybei

| (186) | Valstybės pagalba visada yra tuomet, kai pati valstybė arba bet kuri tarpininkaujanti įstaiga, veikianti pagal jai suteiktus įgaliojimus, suteikia pranašumą, finansuojamą iš valstybinių išteklių (98). Vietos valdžios institucijų ištekliams taikytinas SESV 107 straipsnis dėl valstybinių išteklių (99). |
| --- | --- |

(186)

Valstybės pagalba visada yra tuomet, kai pati valstybė arba bet kuri tarpininkaujanti įstaiga, veikianti pagal jai suteiktus įgaliojimus, suteikia pranašumą, finansuojamą iš valstybinių išteklių (98). Vietos valdžios institucijų ištekliams taikytinas SESV 107 straipsnis dėl valstybinių išteklių (99).

98

99

| (187) | Šiuo atveju bendrovei Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH suteiktos subsidijos investicijoms į infrastruktūrą finansuotos iš viešojo sektoriaus institucijų, t. y. arba viešųjų akcininkių (100) ir Tiuringijos žemės, arba kitų viešojo sektoriaus institucijų bei regiono ir vietos valdžios institucijų, biudžeto. Taigi subsidijos finansuotos iš valstybinių išteklių ir taip pat priskirtinos valstybei. |
| --- | --- |

(187)

Šiuo atveju bendrovei Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH suteiktos subsidijos investicijoms į infrastruktūrą finansuotos iš viešojo sektoriaus institucijų, t. y. arba viešųjų akcininkių (100) ir Tiuringijos žemės, arba kitų viešojo sektoriaus institucijų bei regiono ir vietos valdžios institucijų, biudžeto. Taigi subsidijos finansuotos iš valstybinių išteklių ir taip pat priskirtinos valstybei.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

100

Ekonominis pranašumas

Ekonominis pranašumas

| (188) | Siekdama atsakyti į klausimą, ar įmonė dėl jai lengvatinėmis sąlygomis suteiktų lėšų įgijo ekonominį pranašumą, Komisija taiko vadinamąjį rinkos ekonomikos investuotojo principą. Pagal šį principą lėšos, kurias valstybė tiesiogiai ar netiesiogiai suteikia įmonei sąlygomis, atitinkančiomis įprastas rinkos sąlygas, turi būti nelaikoma valstybės pagalba (101). |
| --- | --- |

(188)

Siekdama atsakyti į klausimą, ar įmonė dėl jai lengvatinėmis sąlygomis suteiktų lėšų įgijo ekonominį pranašumą, Komisija taiko vadinamąjį rinkos ekonomikos investuotojo principą. Pagal šį principą lėšos, kurias valstybė tiesiogiai ar netiesiogiai suteikia įmonei sąlygomis, atitinkančiomis įprastas rinkos sąlygas, turi būti nelaikoma valstybės pagalba (101).

101

| (189) | Šiuo atveju Komisija turi nuspręsti, ar dėl sąlygų, kuriomis Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH buvo suteiktos viešosios subsidijos, įmonei suteiktas ekonominis pranašumas, kurio įprastomis rinkos sąlygomis ji nebūtų įgijusi. |
| --- | --- |

(189)

Šiuo atveju Komisija turi nuspręsti, ar dėl sąlygų, kuriomis Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH buvo suteiktos viešosios subsidijos, įmonei suteiktas ekonominis pranašumas, kurio įprastomis rinkos sąlygomis ji nebūtų įgijusi.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (190) | Viešosios subsidijos šiame skirsnyje nagrinėjamai priemonei Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH suteiktos „nemokamai“, t. y. be palūkanų ar įpareigojimų jas grąžinti (102). Taigi dėl Vokietijos valdžios institucijų suteiktų subsidijų investicijoms į infrastruktūrą įmonė buvo atleista nuo prievolės infrastruktūrą finansuoti tik pačiai iš banko paskolų arba nuosavo kapitalo. Todėl šiomis subsidijomis oro uostui suteiktas ekonominis pranašumas. |
| --- | --- |

(190)

Viešosios subsidijos šiame skirsnyje nagrinėjamai priemonei Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH suteiktos „nemokamai“, t. y. be palūkanų ar įpareigojimų jas grąžinti (102). Taigi dėl Vokietijos valdžios institucijų suteiktų subsidijų investicijoms į infrastruktūrą įmonė buvo atleista nuo prievolės infrastruktūrą finansuoti tik pačiai iš banko paskolų arba nuosavo kapitalo. Todėl šiomis subsidijomis oro uostui suteiktas ekonominis pranašumas.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

102

Atrankumas

Atrankumas

| (191) | SESV 107 straipsnio 1 dalimi nustatyta, kad tam, jog priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, ji turi palaikyti „tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą“. Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad subsidijos investicijoms į infrastruktūrą mokėtos tik Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Taigi šios subsidijos yra atrankinės priemonės pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(191)

SESV 107 straipsnio 1 dalimi nustatyta, kad tam, jog priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, ji turi palaikyti „tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą“. Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad subsidijos investicijoms į infrastruktūrą mokėtos tik Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Taigi šios subsidijos yra atrankinės priemonės pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Konkurencijos iškreipimas ir poveikis prekybai

Konkurencijos iškreipimas ir poveikis prekybai

| (192) | Jei dėl valstybės narės suteiktos pagalbos sustiprinama vienos įmonės padėtis, palyginti su kitų vidaus rinkoje konkuruojančių įmonių padėtimi, darytina prielaida, kad pastarųjų įmonių padėtis dėl tos pagalbos pablogėjo. Pagal nusistovėjusią teismų praktiką (103) konkurencija iškreipiama jau tuomet, kai pagalbos gavėjas dalyvauja konkurencijoje su kitomis įmonėmis konkurencijai atvirose rinkose. |
| --- | --- |

(192)

Jei dėl valstybės narės suteiktos pagalbos sustiprinama vienos įmonės padėtis, palyginti su kitų vidaus rinkoje konkuruojančių įmonių padėtimi, darytina prielaida, kad pastarųjų įmonių padėtis dėl tos pagalbos pablogėjo. Pagal nusistovėjusią teismų praktiką (103) konkurencija iškreipiama jau tuomet, kai pagalbos gavėjas dalyvauja konkurencijoje su kitomis įmonėmis konkurencijai atvirose rinkose.

103

| (193) | Kaip paaiškinta, oro uosto valdymas yra ekonominė veikla ir tarp oro uostų vyksta konkurencija dėl keleivių ir oro vežėjų. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH konkuruoja su kitomis įmonėmis konkurencijai atviroje rinkoje. Įgytas ekonominis pranašumas sustiprina jos padėtį konkurentų atžvilgiu ES oro uostų paslaugų rinkoje. |
| --- | --- |

(193)

Kaip paaiškinta, oro uosto valdymas yra ekonominė veikla ir tarp oro uostų vyksta konkurencija dėl keleivių ir oro vežėjų. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH konkuruoja su kitomis įmonėmis konkurencijai atviroje rinkoje. Įgytas ekonominis pranašumas sustiprina jos padėtį konkurentų atžvilgiu ES oro uostų paslaugų rinkoje.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (194) | Todėl šiame skirsnyje nagrinėjamos viešosios lėšos iškreipia konkurenciją arba gali ją iškreipti ir daro neigiamą poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(194)

Todėl šiame skirsnyje nagrinėjamos viešosios lėšos iškreipia konkurenciją arba gali ją iškreipti ir daro neigiamą poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

Išvada

Išvada

| (195) | Dėl išvardytų priežasčių Komisija daro išvadą, kad po 2000 m. gruodžio 12 d. atitinkamo Vokietijos regiono ir vietos valdžios institucijų suteiktos subsidijos AOC investicijoms į infrastruktūrą yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(195)

Dėl išvardytų priežasčių Komisija daro išvadą, kad po 2000 m. gruodžio 12 d. atitinkamo Vokietijos regiono ir vietos valdžios institucijų suteiktos subsidijos AOC investicijoms į infrastruktūrą yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

8.1.2.   
  2 priemonė. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH veiklos nuostolių finansavimas 2000–2011 m.

2 priemonė.

veiklos nuostolių finansavimas 2000–2011 m.

Valstybiniai ištekliai ir priskirtinumas valstybei

Valstybiniai ištekliai ir priskirtinumas valstybei

| (196) | Valstybės pagalba visada yra tuomet, kai pati valstybė arba bet kuri tarpininkaujanti įstaiga, veikianti pagal jai suteiktus įgaliojimus, suteikia pranašumą, finansuojamą iš valstybinių išteklių (104). Vietos valdžios institucijų ištekliams taikytinas SESV 107 straipsnis dėl valstybinių išteklių (105). |
| --- | --- |

(196)

Valstybės pagalba visada yra tuomet, kai pati valstybė arba bet kuri tarpininkaujanti įstaiga, veikianti pagal jai suteiktus įgaliojimus, suteikia pranašumą, finansuojamą iš valstybinių išteklių (104). Vietos valdžios institucijų ištekliams taikytinas SESV 107 straipsnis dėl valstybinių išteklių (105).

104

105

| (197) | Šiuo atveju bendrovei Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH suteiktos subsidijos veiklos nuostoliams dengti finansuotos iš viešojo sektoriaus institucijų, t. y. arba viešųjų akcininkių (106) ir Tiuringijos žemės, arba kitų viešojo sektoriaus institucijų bei regiono ir vietos valdžios institucijų, biudžeto. Taigi subsidijos finansuotos iš valstybinių išteklių ir taip pat priskirtinos valstybei. |
| --- | --- |

(197)

Šiuo atveju bendrovei Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH suteiktos subsidijos veiklos nuostoliams dengti finansuotos iš viešojo sektoriaus institucijų, t. y. arba viešųjų akcininkių (106) ir Tiuringijos žemės, arba kitų viešojo sektoriaus institucijų bei regiono ir vietos valdžios institucijų, biudžeto. Taigi subsidijos finansuotos iš valstybinių išteklių ir taip pat priskirtinos valstybei.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

106

Ekonominis pranašumas

Ekonominis pranašumas

| (198) | Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį pranašumas – tai bet kokia ekonominė nauda, kurios įmonė nebūtų gavusi įprastomis rinkos sąlygomis, t. y. be valstybės intervencijos (107). Lemiamos reikšmės turi tik priemonės poveikis įmonei, o ne valstybės intervencijos priežastis ar tikslas (108). Visada, kai dėl valstybės intervencijos pagerėja finansinė įmonės padėtis, yra pranašumas. |
| --- | --- |

(198)

Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį pranašumas – tai bet kokia ekonominė nauda, kurios įmonė nebūtų gavusi įprastomis rinkos sąlygomis, t. y. be valstybės intervencijos (107). Lemiamos reikšmės turi tik priemonės poveikis įmonei, o ne valstybės intervencijos priežastis ar tikslas (108). Visada, kai dėl valstybės intervencijos pagerėja finansinė įmonės padėtis, yra pranašumas.

107

108

| (199) | Komisija taip pat primena, kad „lėšos, kurias valstybė tiesiogiai arba netiesiogiai suteikia įmonei tokiomis sąlygomis, kurios atitinka įprastas rinkos sąlygas, nelaikomos valstybės pagalba“ (109). Siekdama šiuo atveju nustatyti, ar dėl Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH suteikto viešojo finansavimo įmonei suteiktas pranašumas, kurio ji įprastomis rinkos sąlygomis nebūtų įgijusi, Komisija turi palyginti kapitalo injekcijas teikusių viešojo sektoriaus institucijų veiksmus su ilgalaikėmis pelno perspektyvomis besivadovaujančio, rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio ekonominės veiklos vykdytojo veiksmais (110). |
| --- | --- |

(199)

Komisija taip pat primena, kad „lėšos, kurias valstybė tiesiogiai arba netiesiogiai suteikia įmonei tokiomis sąlygomis, kurios atitinka įprastas rinkos sąlygas, nelaikomos valstybės pagalba“ (109). Siekdama šiuo atveju nustatyti, ar dėl Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH suteikto viešojo finansavimo įmonei suteiktas pranašumas, kurio ji įprastomis rinkos sąlygomis nebūtų įgijusi, Komisija turi palyginti kapitalo injekcijas teikusių viešojo sektoriaus institucijų veiksmus su ilgalaikėmis pelno perspektyvomis besivadovaujančio, rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio ekonominės veiklos vykdytojo veiksmais (110).

lėšos, kurias valstybė tiesiogiai arba netiesiogiai suteikia įmonei tokiomis sąlygomis, kurios atitinka įprastas rinkos sąlygas, nelaikomos valstybės pagalba

109

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

110

| (200) | Vokietija argumentuoja, kad atitinkamų viešųjų subsidijų poveikis turėtų būti vertinamas atsižvelgiant į regionui apskritai suteiktus ekonominius pranašumus, todėl pagrindinė Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH akcininkė Altenburgo žemės apskritis veikė kaip privati investuotoja įprastomis rinkos sąlygomis. Vokietijos nuomone, atsižvelgus į pranašumus regionui, nauda Altenburgo žemės apskričiai didesnė negu sumokėtos subsidijos. Vokietija netgi sutinka, kad akcininkių įnašus galima laikyti „negrįžtamosiomis subsidijomis“ (111) oro uostui. Tačiau, atliekant vertinimą pagal rinkos investuotojo principą, negalima atsižvelgti į galimus pranašumus regionui. Atliekant tokį vertinimą reikia neatsižvelgti į teigiamą poveikį regiono, kuriame yra oro uostas, ekonomikai, nes Teisingumo Teismas išaiškino, kad, taikant rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio ekonominės veiklos vykdytojo principą, lemiamas klausimas yra tas, ar „panašiomis aplinkybėmis privatus akcininkas, atsižvelgęs į pelningumo perspektyvas ir atmetęs bet kokius socialinio pobūdžio, regioninės politikos ir sektorinius motyvus, būtų suteikęs tokią pat pagalbą kapitalui“ (112). |
| --- | --- |

(200)

Vokietija argumentuoja, kad atitinkamų viešųjų subsidijų poveikis turėtų būti vertinamas atsižvelgiant į regionui apskritai suteiktus ekonominius pranašumus, todėl pagrindinė Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH akcininkė Altenburgo žemės apskritis veikė kaip privati investuotoja įprastomis rinkos sąlygomis. Vokietijos nuomone, atsižvelgus į pranašumus regionui, nauda Altenburgo žemės apskričiai didesnė negu sumokėtos subsidijos. Vokietija netgi sutinka, kad akcininkių įnašus galima laikyti „negrįžtamosiomis subsidijomis“ (111) oro uostui. Tačiau, atliekant vertinimą pagal rinkos investuotojo principą, negalima atsižvelgti į galimus pranašumus regionui. Atliekant tokį vertinimą reikia neatsižvelgti į teigiamą poveikį regiono, kuriame yra oro uostas, ekonomikai, nes Teisingumo Teismas išaiškino, kad, taikant rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio ekonominės veiklos vykdytojo principą, lemiamas klausimas yra tas, ar „panašiomis aplinkybėmis privatus akcininkas, atsižvelgęs į pelningumo perspektyvas ir atmetęs bet kokius socialinio pobūdžio, regioninės politikos ir sektorinius motyvus, būtų suteikęs tokią pat pagalbą kapitalui“ (112).

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

111

panašiomis aplinkybėmis privatus akcininkas, atsižvelgęs į pelningumo perspektyvas ir atmetęs bet kokius socialinio pobūdžio, regioninės politikos ir sektorinius motyvus, būtų suteikęs tokią pat pagalbą kapitalui

112

| (201) | Šiuo atveju viešieji ištekliai Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH suteikti „nemokamai“, t. y. be palūkanų ar įpareigojimų juos grąžinti. Viešojo sektoriaus institucijos oro uosto operatorei suteikė išteklių už tai nereikalaudamos atlygio, taigi atleido ją nuo būtinybės savo reikmes finansuoti iš banko paskolų arba nuosavo kapitalo. |
| --- | --- |

(201)

Šiuo atveju viešieji ištekliai Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH suteikti „nemokamai“, t. y. be palūkanų ar įpareigojimų juos grąžinti. Viešojo sektoriaus institucijos oro uosto operatorei suteikė išteklių už tai nereikalaudamos atlygio, taigi atleido ją nuo būtinybės savo reikmes finansuoti iš banko paskolų arba nuosavo kapitalo.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (202) | Metinės akcininkių kapitalo injekcijos buvo skirtos metiniams Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nuostoliams dengti. Taigi galiausiai metinėmis kapitalo injekcijomis buvo dengiama dalis įprastų oro uosto veiklos išlaidų ir taip įmonė buvo atleista nuo ekonominės naštos, kurią įprastai būtų turėjusi prisiimti. Vokietija nepaaiškino, kodėl rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis ekonominės veiklos vykdytojas ir toliau teiktų kapitalo injekcijas nuolat nuostolingai veikiančiai įmonei. |
| --- | --- |

(202)

Metinės akcininkių kapitalo injekcijos buvo skirtos metiniams Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nuostoliams dengti. Taigi galiausiai metinėmis kapitalo injekcijomis buvo dengiama dalis įprastų oro uosto veiklos išlaidų ir taip įmonė buvo atleista nuo ekonominės naštos, kurią įprastai būtų turėjusi prisiimti. Vokietija nepaaiškino, kodėl rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis ekonominės veiklos vykdytojas ir toliau teiktų kapitalo injekcijas nuolat nuostolingai veikiančiai įmonei.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (203) | Atsižvelgdama į pirmesnius argumentus, Komisija mano, kad rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis ekonominės veiklos vykdytojas nebūtų nusprendęs metai iš metų dengti augančius Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nuostolius. Todėl atitinkamo Vokietijos regiono valdžios institucijos ir viešojo sektoriaus institucijos teikdamos subsidijas Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH veiklos nuostoliams dengti atleido ją nuo prievolės pačiai padengti visus savo veiklos nuostolius ir suteikė įmonei ekonominį pranašumą, kurio ji įprastomis rinkos sąlygomis nebūtų įgijusi. |
| --- | --- |

(203)

Atsižvelgdama į pirmesnius argumentus, Komisija mano, kad rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis ekonominės veiklos vykdytojas nebūtų nusprendęs metai iš metų dengti augančius Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nuostolius. Todėl atitinkamo Vokietijos regiono valdžios institucijos ir viešojo sektoriaus institucijos teikdamos subsidijas Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH veiklos nuostoliams dengti atleido ją nuo prievolės pačiai padengti visus savo veiklos nuostolius ir suteikė įmonei ekonominį pranašumą, kurio ji įprastomis rinkos sąlygomis nebūtų įgijusi.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Atrankumas

Atrankumas

| (204) | SESV 107 straipsnio 1 dalimi nustatyta, kad tam, jog priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, ji turi palaikyti „tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą“. Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad subsidijos veiklos nuostoliams dengti mokėtos tik Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Taigi šios subsidijos yra atrankinės priemonės pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(204)

SESV 107 straipsnio 1 dalimi nustatyta, kad tam, jog priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, ji turi palaikyti „tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą“. Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad subsidijos veiklos nuostoliams dengti mokėtos tik Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Taigi šios subsidijos yra atrankinės priemonės pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Konkurencijos iškreipimas ir poveikis prekybai

Konkurencijos iškreipimas ir poveikis prekybai

| (205) | Jei dėl valstybės narės suteiktos pagalbos sustiprinama vienos įmonės padėtis, palyginti su kitų vidaus rinkoje konkuruojančių įmonių padėtimi, darytina prielaida, kad pastarųjų įmonių padėtis dėl tos pagalbos pablogėjo. Pagal nusistovėjusią teismų praktiką (113) konkurencija iškreipiama jau tuomet, kai pagalbos gavėjas dalyvauja konkurencijoje su kitomis įmonėmis konkurencijai atvirose rinkose. |
| --- | --- |

(205)

Jei dėl valstybės narės suteiktos pagalbos sustiprinama vienos įmonės padėtis, palyginti su kitų vidaus rinkoje konkuruojančių įmonių padėtimi, darytina prielaida, kad pastarųjų įmonių padėtis dėl tos pagalbos pablogėjo. Pagal nusistovėjusią teismų praktiką (113) konkurencija iškreipiama jau tuomet, kai pagalbos gavėjas dalyvauja konkurencijoje su kitomis įmonėmis konkurencijai atvirose rinkose.

113

| (206) | Kaip paaiškinta, oro uosto valdymas yra ekonominė veikla ir tarp oro uostų vyksta konkurencija dėl keleivių ir oro vežėjų. Todėl Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH konkuruoja su kitomis įmonėmis konkurencijai atviroje rinkoje. Įgytas ekonominis pranašumas sustiprina jos padėtį konkurentų atžvilgiu ES oro uostų paslaugų rinkoje. |
| --- | --- |

(206)

Kaip paaiškinta, oro uosto valdymas yra ekonominė veikla ir tarp oro uostų vyksta konkurencija dėl keleivių ir oro vežėjų. Todėl Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH konkuruoja su kitomis įmonėmis konkurencijai atviroje rinkoje. Įgytas ekonominis pranašumas sustiprina jos padėtį konkurentų atžvilgiu ES oro uostų paslaugų rinkoje.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (207) | Todėl šiame skirsnyje nagrinėjamos viešosios lėšos iškreipia konkurenciją arba gali ją iškreipti ir daro neigiamą poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(207)

Todėl šiame skirsnyje nagrinėjamos viešosios lėšos iškreipia konkurenciją arba gali ją iškreipti ir daro neigiamą poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

Išvada

Išvada

| (208) | Dėl išvardytų priežasčių Komisija daro išvadą, kad po 2000 m. gruodžio 12 d. atitinkamo Vokietijos regiono valdžios institucijų ir viešojo sektoriaus institucijų suteiktos subsidijos Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH veiklos nuostoliams dengti yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(208)

Dėl išvardytų priežasčių Komisija daro išvadą, kad po 2000 m. gruodžio 12 d. atitinkamo Vokietijos regiono valdžios institucijų ir viešojo sektoriaus institucijų suteiktos subsidijos Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH veiklos nuostoliams dengti yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

8.1.3.   
  3 priemonė. Oro uosto mokesčiai ir mokėjimai Ryanair pagal sutartis dėl oro uosto paslaugų ir rinkodaros

3 priemonė. Oro uosto mokesčiai ir mokėjimai

pagal sutartis dėl oro uosto paslaugų ir rinkodaros

| (209) | Komisija į tyrimą neįtraukia paskutiniosios 2010 m. rugsėjo 21 d. su AMS sudarytos rinkodaros sutarties ir „papildomo susitarimo“, nes finansavimą pagal šias sutartis teikė privačios regiono įmonės, kurios buvo įsipareigojusios išlaikyti Ryanair veiklą oro uoste (114). |
| --- | --- |

(209)

Komisija į tyrimą neįtraukia paskutiniosios 2010 m. rugsėjo 21 d. su AMS sudarytos rinkodaros sutarties ir „papildomo susitarimo“, nes finansavimą pagal šias sutartis teikė privačios regiono įmonės, kurios buvo įsipareigojusios išlaikyti Ryanair veiklą oro uoste (114).

Ryanair

114

Sąvokos „įmonė“ ir „ekonominė veikla“

Sąvokos „įmonė“ ir „ekonominė veikla“

| (210) | Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį valstybės pagalbos taisyklės taikomos tik jei pagalbos gavėjas yra „įmonė“. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas įmonę visada apibrėžia kaip bet kurį ekonominę veiklą vykdantį subjektą, neatsižvelgiant į jo teisinę formą, nuosavybės santykius ir finansavimo rūšį (115). Ekonominė veikla yra bet kokia veikla, kai konkrečioje rinkoje siūlomos prekės arba paslaugos (116). |
| --- | --- |

(210)

Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį valstybės pagalbos taisyklės taikomos tik jei pagalbos gavėjas yra „įmonė“. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas įmonę visada apibrėžia kaip bet kurį ekonominę veiklą vykdantį subjektą, neatsižvelgiant į jo teisinę formą, nuosavybės santykius ir finansavimo rūšį (115). Ekonominė veikla yra bet kokia veikla, kai konkrečioje rinkoje siūlomos prekės arba paslaugos (116).

115

116

| (211) | Ryanair rinkoje teikia reguliariojo oro transporto, t. y. keleivių vežimo, paslaugas. Taigi ji neabejotinai vykdo ekonominę veiklą. |
| --- | --- |

(211)

Ryanair rinkoje teikia reguliariojo oro transporto, t. y. keleivių vežimo, paslaugas. Taigi ji neabejotinai vykdo ekonominę veiklą.

Ryanair

| (212) | AMS yra 100 % Ryanair patronuojamoji bendrovė. Todėl galima daryti prielaidą, kad Ryanair turėjo lemiamos įtakos AMS veiksmams. Be to, 2008 ir 2010 m. rinkodaros sutartis AMS vardu pasirašė ponas Eddie Wilson, kuris tuo metu ėjo vieno iš AMS direktorių ir kartu vieno iš Ryanair direktorių pareigas (117). Šiuo atveju nagrinėjamų rinkodaros sutarčių preambulėje nurodyta, kad „AMS turi išimtinę licenciją Airijos pigių skrydžių bendrovės Ryanair kelionių svetainėje www.ryanair.com teikti rinkodaros paslaugas“. Todėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo tikslu AMS ir Ryanair pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį bus laikomos viena įmone. |
| --- | --- |

(212)

AMS yra 100 % Ryanair patronuojamoji bendrovė. Todėl galima daryti prielaidą, kad Ryanair turėjo lemiamos įtakos AMS veiksmams. Be to, 2008 ir 2010 m. rinkodaros sutartis AMS vardu pasirašė ponas Eddie Wilson, kuris tuo metu ėjo vieno iš AMS direktorių ir kartu vieno iš Ryanair direktorių pareigas (117). Šiuo atveju nagrinėjamų rinkodaros sutarčių preambulėje nurodyta, kad „AMS turi išimtinę licenciją Airijos pigių skrydžių bendrovės Ryanair kelionių svetainėje www.ryanair.com teikti rinkodaros paslaugas“. Todėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo tikslu AMS ir Ryanair pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį bus laikomos viena įmone.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

117

AMS turi išimtinę licenciją Airijos pigių skrydžių bendrovės

kelionių svetainėje www.ryanair.com teikti rinkodaros paslaugas

Ryanair

Valstybiniai ištekliai

Valstybiniai ištekliai

| (213) | Valstybės pagalba visada yra tuomet, kai pati valstybė arba bet kuri tarpininkaujanti įstaiga, veikianti pagal jai suteiktus įgaliojimus, suteikia pranašumą, finansuojamą iš valstybinių išteklių (118). Vietos valdžios institucijų ištekliams taikytinas SESV 107 straipsnis dėl valstybinių išteklių (119). |
| --- | --- |

(213)

Valstybės pagalba visada yra tuomet, kai pati valstybė arba bet kuri tarpininkaujanti įstaiga, veikianti pagal jai suteiktus įgaliojimus, suteikia pranašumą, finansuojamą iš valstybinių išteklių (118). Vietos valdžios institucijų ištekliams taikytinas SESV 107 straipsnis dėl valstybinių išteklių (119).

118

119

| (214) | Šiuo atveju visais svarbiais laikotarpiais valstybė vykdė tiesioginę arba netiesioginę šiuo atveju nagrinėjamų išteklių kontrolę. Nuo to laiko, kai Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH užmezgė verslo ryšius su Ryanair, jos daugumos akcininkės buvo viešosios akcininkės. Šiuo metu bendrovė yra tik viešųjų akcininkių nuosavybė: visos jos akcininkės yra viešojo sektoriaus institucijos arba visiškai priklauso valstybei, o pati bendrovė turi 32 % savo akcijų. |
| --- | --- |

(214)

Šiuo atveju visais svarbiais laikotarpiais valstybė vykdė tiesioginę arba netiesioginę šiuo atveju nagrinėjamų išteklių kontrolę. Nuo to laiko, kai Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH užmezgė verslo ryšius su Ryanair, jos daugumos akcininkės buvo viešosios akcininkės. Šiuo metu bendrovė yra tik viešųjų akcininkių nuosavybė: visos jos akcininkės yra viešojo sektoriaus institucijos arba visiškai priklauso valstybei, o pati bendrovė turi 32 % savo akcijų.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

| (215) | Todėl Komisija mano, kad visi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ištekliai laikytini valstybiniais ištekliais. |
| --- | --- |

(215)

Todėl Komisija mano, kad visi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ištekliai laikytini valstybiniais ištekliais.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Priskirtinumas valstybei

Priskirtinumas valstybei

| (216) | Teisingumo Teismas nusprendė, kad net ir tuo atveju, kai valstybė gali kontroliuoti valstybinę įmonę ir daryti lemiamą įtaką jos veiklai, konkrečiu atveju negalima automatiškai daryti išvados, kad valstybė iš tikrųjų vykdo šią kontrolę. Pagal valstybės suteiktą savarankiškumo lygį valstybinė įmonė gali būti daugiau ar mažiau nepriklausoma. Todėl vien fakto, kad valstybinė įmonė kontroliuojama valstybės, nepakanka tam, kad šios įmonės priemonės, kaip antai 2003 m. kovo 3 d.Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ir Ryanair sutartis ir vėlesnės rinkodaros sutartys, būtų priskiriamos valstybei (120). |
| --- | --- |

(216)

Teisingumo Teismas nusprendė, kad net ir tuo atveju, kai valstybė gali kontroliuoti valstybinę įmonę ir daryti lemiamą įtaką jos veiklai, konkrečiu atveju negalima automatiškai daryti išvados, kad valstybė iš tikrųjų vykdo šią kontrolę. Pagal valstybės suteiktą savarankiškumo lygį valstybinė įmonė gali būti daugiau ar mažiau nepriklausoma. Todėl vien fakto, kad valstybinė įmonė kontroliuojama valstybės, nepakanka tam, kad šios įmonės priemonės, kaip antai 2003 m. kovo 3 d.Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ir Ryanair sutartis ir vėlesnės rinkodaros sutartys, būtų priskiriamos valstybei (120).

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

120

| (217) | Teisingumo Teismo nuomone, priemonės priskirtinumo valstybei rodikliai yra šie (121):






  a) | tai, kad vertinama įmonė negalėjo priimti ginčijamo sprendimo neatsižvelgdama į valdžios institucijų reikalavimus; |
| --- | --- | --- |

(217)

Teisingumo Teismo nuomone, priemonės priskirtinumo valstybei rodikliai yra šie (121):

121

a)

tai, kad vertinama įmonė negalėjo priimti ginčijamo sprendimo neatsižvelgdama į valdžios institucijų reikalavimus;

| b) | tai, kad įmonė turėjo vykdyti valdžios institucijų nurodymus; |
| --- | --- |

b)

tai, kad įmonė turėjo vykdyti valdžios institucijų nurodymus;

| c) | tai, kad valstybinė įmonė įtraukta į viešojo administravimo struktūras; |
| --- | --- |

c)

tai, kad valstybinė įmonė įtraukta į viešojo administravimo struktūras;

| d) | valstybinės įmonės veiklos pobūdis ir tai, ar tokia veikla rinkoje vykdoma įprastomis konkurencijos su privačiais ekonominės veiklos vykdytojais sąlygomis; |
| --- | --- |

d)

valstybinės įmonės veiklos pobūdis ir tai, ar tokia veikla rinkoje vykdoma įprastomis konkurencijos su privačiais ekonominės veiklos vykdytojais sąlygomis;

| e) | teisinis įmonės statusas; |
| --- | --- |

e)

teisinis įmonės statusas;

| f) | valdžios institucijų vykdomos įmonės valdymo priežiūros lygis; |
| --- | --- |

f)

valdžios institucijų vykdomos įmonės valdymo priežiūros lygis;

| g) | bet kokie kiti rodikliai, kurie konkrečiu atveju parodo valdžios institucijų dalyvavimą tvirtinant priemonę arba mažą tikimybę, kad jos nedalyvavo, taip pat atsižvelgiant į priemonės apimtį, turinį ar suteikimo sąlygas. |
| --- | --- |

g)

bet kokie kiti rodikliai, kurie konkrečiu atveju parodo valdžios institucijų dalyvavimą tvirtinant priemonę arba mažą tikimybę, kad jos nedalyvavo, taip pat atsižvelgiant į priemonės apimtį, turinį ar suteikimo sąlygas.

| (218) | Vokietija pateikia argumentą, kad Tiuringijos žemės statybos ir transporto ministerija neturėjo teisės daryti įtakos sutarčių su Ryanair ar AMS sudarymui. Vokietijos teigimu, atitinkama Tiuringijos žemės ministerija ir Vyriausybė dalyvavo tik sprendimų dėl investicijų į oro uosto infrastruktūrą priėmimo procese. Vokietija nesutinka su Komisijos argumentais dėl Tiuringijos žemės statybos ir transporto ministerijos priežiūros funkcijos, o kartu – su tariamu nagrinėjamos priemonės priskirtinumu valstybei. |
| --- | --- |

(218)

Vokietija pateikia argumentą, kad Tiuringijos žemės statybos ir transporto ministerija neturėjo teisės daryti įtakos sutarčių su Ryanair ar AMS sudarymui. Vokietijos teigimu, atitinkama Tiuringijos žemės ministerija ir Vyriausybė dalyvavo tik sprendimų dėl investicijų į oro uosto infrastruktūrą priėmimo procese. Vokietija nesutinka su Komisijos argumentais dėl Tiuringijos žemės statybos ir transporto ministerijos priežiūros funkcijos, o kartu – su tariamu nagrinėjamos priemonės priskirtinumu valstybei.

Ryanair

| (219) | Vokietija nesutinka ir su Komisijos argumentais, kad oro uosto mokesčius, prieš jiems įsigaliojant, pagal Oro transporto įstatymą, t. y. Leidimų vykdyti oro transporto veiklą išdavimo tvarkos 43a straipsnį, turi patvirtinti priežiūros institucija. Vokietijos teigimu, sprendimus dėl oro uosto mokesčių Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH galėjo priimti ir nepatvirtinus priežiūros institucijai, nes priežiūros institucija tik turi patikrinti, ar mokesčiai neviršija tam tikro dydžio. |
| --- | --- |

(219)

Vokietija nesutinka ir su Komisijos argumentais, kad oro uosto mokesčius, prieš jiems įsigaliojant, pagal Oro transporto įstatymą, t. y. Leidimų vykdyti oro transporto veiklą išdavimo tvarkos 43a straipsnį, turi patvirtinti priežiūros institucija. Vokietijos teigimu, sprendimus dėl oro uosto mokesčių Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH galėjo priimti ir nepatvirtinus priežiūros institucijai, nes priežiūros institucija tik turi patikrinti, ar mokesčiai neviršija tam tikro dydžio.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (220) | 2010 m. rugpjūčio mėn. Gėros prekybos rūmai, t. y. viešojo sektoriaus institucija, pradėjo pigių skrydžių koncepcijos tęsimo AOC kampaniją ir paragino Tiuringijos žemės Vyriausybę skubiai pradėti derybas su Ryanair dėl paskirties vietų ir rinkodaros priemonių (122). Vokietijos teigimu, šis argumentas svarbus tyrimui pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą, kad išlaikyti ir remti Ryanair maršrutus buvo ekonomiškai pagrįsta. |
| --- | --- |

(220)

2010 m. rugpjūčio mėn. Gėros prekybos rūmai, t. y. viešojo sektoriaus institucija, pradėjo pigių skrydžių koncepcijos tęsimo AOC kampaniją ir paragino Tiuringijos žemės Vyriausybę skubiai pradėti derybas su Ryanair dėl paskirties vietų ir rinkodaros priemonių (122). Vokietijos teigimu, šis argumentas svarbus tyrimui pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą, kad išlaikyti ir remti Ryanair maršrutus buvo ekonomiškai pagrįsta.

Ryanair

122

Ryanair

| (221) | Vis dėlto Komisija mano, kad kompetentingos Tiuringijos žemės ministerijos dalyvavo sudarant sutartis su Ryanair. Atrodo, kad, prieš Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH sudarant sutartį dėl oro uosto paslaugų, Tiuringijos žemė dalyvavo derybose. Iš vieno pranešimo spaudai matyti, kad derybos truko ilgiau, nes Tiuringijos žemės ministerijos bandė blokuoti sandorį (123). Tuo pat metu Tiuringijos ekonomikos ministras F. Schuster tvirtino, kad žemė pasirengusi patvirtinti reikiamas priemones. Buvo cituojamas jo teiginys, kad, jei Ryanair reikės ilgesnio kilimo ir tūpimo tako, jis bus pailgintas. Straipsnyje taip pat teigiama, kad, Ryanair pradėjus veiklą AOC, gali sumažėti keleivių Dresdeno ir Leipcigo-Halės oro uostuose (124). |
| --- | --- |

(221)

Vis dėlto Komisija mano, kad kompetentingos Tiuringijos žemės ministerijos dalyvavo sudarant sutartis su Ryanair. Atrodo, kad, prieš Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH sudarant sutartį dėl oro uosto paslaugų, Tiuringijos žemė dalyvavo derybose. Iš vieno pranešimo spaudai matyti, kad derybos truko ilgiau, nes Tiuringijos žemės ministerijos bandė blokuoti sandorį (123). Tuo pat metu Tiuringijos ekonomikos ministras F. Schuster tvirtino, kad žemė pasirengusi patvirtinti reikiamas priemones. Buvo cituojamas jo teiginys, kad, jei Ryanair reikės ilgesnio kilimo ir tūpimo tako, jis bus pailgintas. Straipsnyje taip pat teigiama, kad, Ryanair pradėjus veiklą AOC, gali sumažėti keleivių Dresdeno ir Leipcigo-Halės oro uostuose (124).

Ryanair

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

123

Ryanair

Ryanair

124

| (222) | Tiuringijos žemės statybos ir transporto ministerija yra Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH priežiūros institucija. Be to, pagal Oro transporto įstatymą, t. y. Leidimų vykdyti oro transporto veiklą išdavimo tvarkos 43 straipsnį, prieš įsigaliojant oro uosto mokesčiams, juos turi patvirtinti priežiūros institucija, o pagal 2006 m. rugsėjo 18 d. AOC mokesčių tvarką reikalingas Statybos ir transporto ministerijos atstovo parašas. |
| --- | --- |

(222)

Tiuringijos žemės statybos ir transporto ministerija yra Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH priežiūros institucija. Be to, pagal Oro transporto įstatymą, t. y. Leidimų vykdyti oro transporto veiklą išdavimo tvarkos 43 straipsnį, prieš įsigaliojant oro uosto mokesčiams, juos turi patvirtinti priežiūros institucija, o pagal 2006 m. rugsėjo 18 d. AOC mokesčių tvarką reikalingas Statybos ir transporto ministerijos atstovo parašas.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (223) | Tai, kad politiniu lygmeniu dalyvavo ministerijos, matyti ir iš Tiuringijos žemės Landtago diskusijos. Sprendžiant iš išsamaus diskusijos protokolo, joje svarstyti ne tik konkretūs dalykiniai klausimai, bet ir apskritai ekonominis oro uosto gyvybingumas (125). |
| --- | --- |

(223)

Tai, kad politiniu lygmeniu dalyvavo ministerijos, matyti ir iš Tiuringijos žemės Landtago diskusijos. Sprendžiant iš išsamaus diskusijos protokolo, joje svarstyti ne tik konkretūs dalykiniai klausimai, bet ir apskritai ekonominis oro uosto gyvybingumas (125).

125

| (224) | Be to, rinkodaros sutartys su Ryanair svarstytos apskrities taryboje. Viename pranešime spaudai buvo teigiama, kad apskrities taryba patvirtino 670 000 EUR mokėjimą už rinkodaros priemones, susijusias su naujo Ryanair maršruto atidarymu (126). Jame cituojama žemės taryba, kad be mokėjimų rinkodarai reguliarieji skrydžiai būtų buvę nutraukti. |
| --- | --- |

(224)

Be to, rinkodaros sutartys su Ryanair svarstytos apskrities taryboje. Viename pranešime spaudai buvo teigiama, kad apskrities taryba patvirtino 670 000 EUR mokėjimą už rinkodaros priemones, susijusias su naujo Ryanair maršruto atidarymu (126). Jame cituojama žemės taryba, kad be mokėjimų rinkodarai reguliarieji skrydžiai būtų buvę nutraukti.

Ryanair

Ryanair

126

| (225) | Galiausiai Komisija pažymi, kad Gėros prekybos rūmų – viešosios teisės savivaldos institucijos – dalyvavimas sudarant sutartis su Ryanair patvirtina, kad valstybė darė įtaką sprendimų dėl šių sutarčių priėmimo procesui. |
| --- | --- |

(225)

Galiausiai Komisija pažymi, kad Gėros prekybos rūmų – viešosios teisės savivaldos institucijos – dalyvavimas sudarant sutartis su Ryanair patvirtina, kad valstybė darė įtaką sprendimų dėl šių sutarčių priėmimo procesui.

Ryanair

| (226) | Taigi, atsižvelgus į Tiuringijos žemės statybos ir transporto ministerijos vykdomą priežiūrą, ministerijų dalyvavimą politiniu lygmeniu, įvairias diskusijas Tiuringijos žemės Landtage ir viešojo sektoriaus institucijų dalyvavimą, manytina, jog viešojo sektoriaus organai galėjo kontroliuoti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH veiklą. Atrodo, kad jie dalyvavo ir priimant svarbius sprendimus dėl ekonominio oro uosto naudojimo. Visų pirma, kai oro uostui kilo problemų dėl komercinės veiklos, viešojo sektoriaus institucijos dalyvavo diskusijose dėl oro uosto ateities. Politiniu lygmeniu Tiuringijos žemėje vyko prieštaringos diskusijos. Žemės Vyriausybės pasikeitimas 2010 m. turėjo įtakos sprendimui dėl oro uosto pertvarkymo ir pigių skrydžių veiklos jame nutraukimo (127). |
| --- | --- |

(226)

Taigi, atsižvelgus į Tiuringijos žemės statybos ir transporto ministerijos vykdomą priežiūrą, ministerijų dalyvavimą politiniu lygmeniu, įvairias diskusijas Tiuringijos žemės Landtage ir viešojo sektoriaus institucijų dalyvavimą, manytina, jog viešojo sektoriaus organai galėjo kontroliuoti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH veiklą. Atrodo, kad jie dalyvavo ir priimant svarbius sprendimus dėl ekonominio oro uosto naudojimo. Visų pirma, kai oro uostui kilo problemų dėl komercinės veiklos, viešojo sektoriaus institucijos dalyvavo diskusijose dėl oro uosto ateities. Politiniu lygmeniu Tiuringijos žemėje vyko prieštaringos diskusijos. Žemės Vyriausybės pasikeitimas 2010 m. turėjo įtakos sprendimui dėl oro uosto pertvarkymo ir pigių skrydžių veiklos jame nutraukimo (127).

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

127

| (227) | Todėl Komisija mano, kad sprendimas vykdyti 2003 m. kovo 3 d. sutartį ir 2003 m. balandžio 7 d. rinkodaros sutartį, kurios buvo sudarytos Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ir Ryanair, bei vėliau Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ir Airport Marketing Services sudarytos rinkodaros sutartys priskirtinos viešojo sektoriaus institucijoms. |
| --- | --- |

(227)

Todėl Komisija mano, kad sprendimas vykdyti 2003 m. kovo 3 d. sutartį ir 2003 m. balandžio 7 d. rinkodaros sutartį, kurios buvo sudarytos Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ir Ryanair, bei vėliau Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ir Airport Marketing Services sudarytos rinkodaros sutartys priskirtinos viešojo sektoriaus institucijoms.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Airport Marketing Services

Ekonominis pranašumas

Ekonominis pranašumas

| (228) | Siekdama nustatyti, ar Ryanair ar AMS sutartimis dėl oro uosto paslaugų ir rinkodaros suteiktas pranašumas, Komisija turi ištirti, ar įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis ir ilgalaikėmis pelno perspektyvomis besivadovaujantis oro uostas panašiomis aplinkybėmis būtų priėmęs tokius pat ar panašius prekybos susitarimus, kokius priėmė Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Įprastai pranašumo buvimą galima atmesti, jei a) oro uosto paslaugų kaina atitinka rinkos kainą arba b) jei, remiantis ex ante analize, galima įrodyti, kad dėl sutarčių su oro vežėju didėja ekonominis oro uosto gyvybingumas ir jos yra ilgalaikį ekonominį gyvybingumą užtikrinančios bendros strategijos dalis. |
| --- | --- |

(228)

Siekdama nustatyti, ar Ryanair ar AMS sutartimis dėl oro uosto paslaugų ir rinkodaros suteiktas pranašumas, Komisija turi ištirti, ar įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis ir ilgalaikėmis pelno perspektyvomis besivadovaujantis oro uostas panašiomis aplinkybėmis būtų priėmęs tokius pat ar panašius prekybos susitarimus, kokius priėmė Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Įprastai pranašumo buvimą galima atmesti, jei a) oro uosto paslaugų kaina atitinka rinkos kainą arba b) jei, remiantis ex ante analize, galima įrodyti, kad dėl sutarčių su oro vežėju didėja ekonominis oro uosto gyvybingumas ir jos yra ilgalaikį ekonominį gyvybingumą užtikrinančios bendros strategijos dalis.

Ryanair

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

ex ante

| (229) | Pagal Sprendimą Charleroi (128) Komisija, vertindama ginčijamas priemones, turi atsižvelgti į visus lemiamos reikšmės turinčius priemonių požymius ir jų aplinkybes. Kitaip tariant, Komisija turi išnagrinėti tikėtiną sutarčių poveikį AOC, atsižvelgdama į visus lemiamos reikšmės turinčius priemonių požymius. |
| --- | --- |

(229)

Pagal Sprendimą Charleroi (128) Komisija, vertindama ginčijamas priemones, turi atsižvelgti į visus lemiamos reikšmės turinčius priemonių požymius ir jų aplinkybes. Kitaip tariant, Komisija turi išnagrinėti tikėtiną sutarčių poveikį AOC, atsižvelgdama į visus lemiamos reikšmės turinčius priemonių požymius.

Charleroi

128

| (230) | Teisingumo Teismas savo Sprendime Stardust Marine konstatavo, kad „<...> norint ištirti, ar valstybė elgėsi kaip apdairus rinkos ekonomikos investuotojas, reikia atsižvelgti į aplinkybes, buvusias tuo metu, kai buvo imamasi finansinių paramos priemonių, siekiant įvertinti, ar valstybės elgesys yra ekonomiškai racionalus, ir kad reikia susilaikyti nuo bet kokio vertinimo dėl vėlesnės situacijos“ (129). |
| --- | --- |

(230)

Teisingumo Teismas savo Sprendime Stardust Marine konstatavo, kad „<...> norint ištirti, ar valstybė elgėsi kaip apdairus rinkos ekonomikos investuotojas, reikia atsižvelgti į aplinkybes, buvusias tuo metu, kai buvo imamasi finansinių paramos priemonių, siekiant įvertinti, ar valstybės elgesys yra ekonomiškai racionalus, ir kad reikia susilaikyti nuo bet kokio vertinimo dėl vėlesnės situacijos“ (129).

Stardust Marine

<

> norint ištirti, ar valstybė elgėsi kaip apdairus rinkos ekonomikos investuotojas, reikia atsižvelgti į aplinkybes, buvusias tuo metu, kai buvo imamasi finansinių paramos priemonių, siekiant įvertinti, ar valstybės elgesys yra ekonomiškai racionalus, ir kad reikia susilaikyti nuo bet kokio vertinimo dėl vėlesnės situacijos

129

| (231) | Siekdama atlikti rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio ekonominės veiklos vykdytojo testą, Komisija turi atsižvelgti į aplinkybes, buvusias tuo metu, kai buvo sudarytos AOC ir Ryanair ar AMS sutartys, t. y. 2003 m. – dėl sutarties dėl oro uosto paslaugų ir pirmosios rinkodaros sutarties, 2008 m. – dėl antrosios rinkodaros sutarties, 2010 m. – dėl trečiosios sutarties. Taip pat Komisija savo vertinimą turi grįsti informacija ir prielaidomis, kurios oro uostui buvo prieinamos tuo metu, kai buvo pasirašytos sutartys. |
| --- | --- |

(231)

Siekdama atlikti rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio ekonominės veiklos vykdytojo testą, Komisija turi atsižvelgti į aplinkybes, buvusias tuo metu, kai buvo sudarytos AOC ir Ryanair ar AMS sutartys, t. y. 2003 m. – dėl sutarties dėl oro uosto paslaugų ir pirmosios rinkodaros sutarties, 2008 m. – dėl antrosios rinkodaros sutarties, 2010 m. – dėl trečiosios sutarties. Taip pat Komisija savo vertinimą turi grįsti informacija ir prielaidomis, kurios oro uostui buvo prieinamos tuo metu, kai buvo pasirašytos sutartys.

Ryanair

Rinkos kainos analizė

Rinkos kainos analizė

| (232) | Komisija turi nustatyti, ar kainos sąlygos, kurias Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH taikė Ryanair ar AMS, atitinka rinkos kainą. Šiuo klausimu Vokietija pateikia argumentą, kad 2003 m. kovo 3 d. AOC ir Ryanair sutartis dėl oro uosto paslaugų atitinka rinkos sąlygas, o bendrovei Ryanair taikyti oro uosto mokesčiai – oro uosto mokesčių tvarkos 3.4.1 skirsnyje nustatytus mokesčius. Vokietijos teigimu, skirtingais laikotarpiais galiojusi ir galiojanti mokesčių tvarka taikytina visiems galimiems oro vežėjams, vykdantiems skrydžius į oro uostą arba iš jo. Tai, kad 2003–2011 m. Ryanair buvo vienintelė Altenburgo Nobico oro uoste veikianti oro vežėja, Vokietijos nuomone, nėra svarbu. |
| --- | --- |

(232)

Komisija turi nustatyti, ar kainos sąlygos, kurias Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH taikė Ryanair ar AMS, atitinka rinkos kainą. Šiuo klausimu Vokietija pateikia argumentą, kad 2003 m. kovo 3 d. AOC ir Ryanair sutartis dėl oro uosto paslaugų atitinka rinkos sąlygas, o bendrovei Ryanair taikyti oro uosto mokesčiai – oro uosto mokesčių tvarkos 3.4.1 skirsnyje nustatytus mokesčius. Vokietijos teigimu, skirtingais laikotarpiais galiojusi ir galiojanti mokesčių tvarka taikytina visiems galimiems oro vežėjams, vykdantiems skrydžius į oro uostą arba iš jo. Tai, kad 2003–2011 m. Ryanair buvo vienintelė Altenburgo Nobico oro uoste veikianti oro vežėja, Vokietijos nuomone, nėra svarbu.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (233) | Vokietija mano, kad su Ryanair ir AMS sudarytas sutartis dėl rinkodaros paslaugų reikia vertinti atskirai. Tačiau Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad AMS yra 100 % Ryanair patronuojamoji bendrovė. Todėl Komisija mano, kad su Ryanair ir AMS sudarytas abiejų rūšių sutartis reikia vertinti kartu. Kalbant apie galimą atskirą sutarties su Ryanair dėl oro uosto paslaugų ir 2003 m. balandžio 7 d. rinkodaros sutarties vertinimą, pačioje rinkodaros sutartyje nustatyta, kad, apskaičiuojant bendrovės Ryanair mokėtiną grynąjį mokestį, turi būti atskaitomas sėkmės mokestis. Pačioje sutartyje nustatyta, kad grynasis rezultatas apskaičiuojamas, pirma, pagal bendrovės Ryanair už oro uosto paslaugas mokėtinus mokesčius, antra, pagal oro uosto mokėtinus rinkodaros mokesčius. |
| --- | --- |

(233)

Vokietija mano, kad su Ryanair ir AMS sudarytas sutartis dėl rinkodaros paslaugų reikia vertinti atskirai. Tačiau Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad AMS yra 100 % Ryanair patronuojamoji bendrovė. Todėl Komisija mano, kad su Ryanair ir AMS sudarytas abiejų rūšių sutartis reikia vertinti kartu. Kalbant apie galimą atskirą sutarties su Ryanair dėl oro uosto paslaugų ir 2003 m. balandžio 7 d. rinkodaros sutarties vertinimą, pačioje rinkodaros sutartyje nustatyta, kad, apskaičiuojant bendrovės Ryanair mokėtiną grynąjį mokestį, turi būti atskaitomas sėkmės mokestis. Pačioje sutartyje nustatyta, kad grynasis rezultatas apskaičiuojamas, pirma, pagal bendrovės Ryanair už oro uosto paslaugas mokėtinus mokesčius, antra, pagal oro uosto mokėtinus rinkodaros mokesčius.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (234) | Siekdama nustatyti, ar oro vežėja mokėjo rinkos kainą, Komisija turi atsižvelgti į jos sumokėtą bendrą kainą. Ryanair 2003–2011 m., kai vykdė veiklą AOC, operatorei Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH mokėjo oro uosto mokesčius, o tuo pat laikotarpiu oro uostas Ryanair – atlygį už rinkodaros paslaugas. Kaip nurodyta 49 konstatuojamojoje dalyje, remiantis Vokietijos valdžios institucijų pateikta informacija, AOC iš Ryanair ėmė fiksuotą tūpimo mokestį, kuris siekė [...]* už orlaivį, ir keleivių mokestį, kuris siekė [...]* už keleivį. Atskiro keleivių aptarnavimo mokesčio, atrodo, nebuvo, nes jis buvo įtrauktas į bendrovės Ryanair mokamus mokesčius (130). Tačiau iš šių mokesčių buvo atskaitomas vadinamasis rinkodaros sėkmės mokestis, taigi galiausiai Ryanair oro uostui mokėjo tik fiksuotą [...]* (131) dydžio mokestį už išvykstantį keleivį. Taigi Ryanair buvo suteikiama AOC mokesčių tvarkoje nustatytų ir jos 3.4.1 skirsnyje apibūdintų oficialių mokesčių nuolaida. |
| --- | --- |

(234)

Siekdama nustatyti, ar oro vežėja mokėjo rinkos kainą, Komisija turi atsižvelgti į jos sumokėtą bendrą kainą. Ryanair 2003–2011 m., kai vykdė veiklą AOC, operatorei Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH mokėjo oro uosto mokesčius, o tuo pat laikotarpiu oro uostas Ryanair – atlygį už rinkodaros paslaugas. Kaip nurodyta 49 konstatuojamojoje dalyje, remiantis Vokietijos valdžios institucijų pateikta informacija, AOC iš Ryanair ėmė fiksuotą tūpimo mokestį, kuris siekė [...]* už orlaivį, ir keleivių mokestį, kuris siekė [...]* už keleivį. Atskiro keleivių aptarnavimo mokesčio, atrodo, nebuvo, nes jis buvo įtrauktas į bendrovės Ryanair mokamus mokesčius (130). Tačiau iš šių mokesčių buvo atskaitomas vadinamasis rinkodaros sėkmės mokestis, taigi galiausiai Ryanair oro uostui mokėjo tik fiksuotą [...]* (131) dydžio mokestį už išvykstantį keleivį. Taigi Ryanair buvo suteikiama AOC mokesčių tvarkoje nustatytų ir jos 3.4.1 skirsnyje apibūdintų oficialių mokesčių nuolaida.

Ryanair

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

Ryanair

Ryanair

130

Ryanair

131

Ryanair

| (235) | Siekiant nustatyti, ar oro uosto oro vežėjui nustatyta kaina atitinka rinkos kainą, turi būti nustatytas tinkamas atskaitos lygis. Tačiau Komisija labai abejoja, ar šiuo atveju galima nustatyti tinkamą atskaitos lygį, pagal kurį, taikant lyginamosios analizės metodą, būtų galima apskaičiuoti tikrąją Ryanair ar AMS suteiktų paslaugų rinkos kainą. Komisija bet kokiu atveju mano, kad lyginamosios analizės metodas turi būti grindžiamas oro uostų mokesčių – atskaičius atitinkamam oro vežėjui atliktus mokėjimus (pavyzdžiui, paramą rinkodarai, nuolaidas ar kitas paskatas) – palyginimu, imant pakankamą skaičių tinkamų lyginamųjų oro uostų, valdomų rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančių operatorių. Atsižvelgdama į tai, kad šiuo atveju sunku rasti lyginamųjų oro uostų, Komisija didėjančio ekonominio gyvybingumo ex ante analizę laiko tinkamiausiu AOC ir Ryanair ar AMS sutarčių vertinimo kriterijumi. |
| --- | --- |

(235)

Siekiant nustatyti, ar oro uosto oro vežėjui nustatyta kaina atitinka rinkos kainą, turi būti nustatytas tinkamas atskaitos lygis. Tačiau Komisija labai abejoja, ar šiuo atveju galima nustatyti tinkamą atskaitos lygį, pagal kurį, taikant lyginamosios analizės metodą, būtų galima apskaičiuoti tikrąją Ryanair ar AMS suteiktų paslaugų rinkos kainą. Komisija bet kokiu atveju mano, kad lyginamosios analizės metodas turi būti grindžiamas oro uostų mokesčių – atskaičius atitinkamam oro vežėjui atliktus mokėjimus (pavyzdžiui, paramą rinkodarai, nuolaidas ar kitas paskatas) – palyginimu, imant pakankamą skaičių tinkamų lyginamųjų oro uostų, valdomų rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančių operatorių. Atsižvelgdama į tai, kad šiuo atveju sunku rasti lyginamųjų oro uostų, Komisija didėjančio ekonominio gyvybingumo ex ante analizę laiko tinkamiausiu AOC ir Ryanair ar AMS sutarčių vertinimo kriterijumi.

Ryanair

ex ante

Ryanair

Ex ante analizė ekonominiam oro uosto gyvybingumui įrodyti

Ex ante

| (236) | Komisija mano, kad oro vežėjų ir oro uosto susitarimus galima laikyti išlaikiusiais rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio ekonominės veiklos vykdytojo testą tuomet, kai ex ante požiūriu dėl jų didėja ekonominis oro uosto gyvybingumas. Oro uostas turėtų įrodyti, kad, sudarydamas susitarimą su oro vežėju (pavyzdžiui, sudarydamas atskirą sutartį arba nustatydamas išsamią oro uosto mokesčių tvarką), jis yra pajėgus susitarimo galiojimo laikotarpiu padengti visas su šiuo susitarimu susijusias išlaidas, išlaikydamas pagrįstą pelno maržą (132), remiantis patikimomis vidutinės trukmės laikotarpio perspektyvomis (133). |
| --- | --- |

(236)

Komisija mano, kad oro vežėjų ir oro uosto susitarimus galima laikyti išlaikiusiais rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio ekonominės veiklos vykdytojo testą tuomet, kai ex ante požiūriu dėl jų didėja ekonominis oro uosto gyvybingumas. Oro uostas turėtų įrodyti, kad, sudarydamas susitarimą su oro vežėju (pavyzdžiui, sudarydamas atskirą sutartį arba nustatydamas išsamią oro uosto mokesčių tvarką), jis yra pajėgus susitarimo galiojimo laikotarpiu padengti visas su šiuo susitarimu susijusias išlaidas, išlaikydamas pagrįstą pelno maržą (132), remiantis patikimomis vidutinės trukmės laikotarpio perspektyvomis (133).

ex ante

132

133

| (237) | Todėl Komisija atsižvelgs į visas tikėtinas, oro uostui atsirandančias su oro vežėjos veikla oro uoste susijusias papildomas išlaidas (134). Papildomos išlaidos gali apimti visų rūšių išlaidas arba investicijas, pavyzdžiui, papildomas personalo ir įrangos išlaidas bei investicines sąnaudas, kurios atsiranda dėl oro vežėjo veiklos oro uoste. Pavyzdžiui, jei oro uostas, daugiausia siekdamas patenkinti tam tikro oro vežėjo poreikius, turi padidinti terminalą arba pastatyti naują terminalą ar kitus objektus, į tokias išlaidas turi būti atsižvelgiama apskaičiuojant papildomas išlaidas. |
| --- | --- |

(237)

Todėl Komisija atsižvelgs į visas tikėtinas, oro uostui atsirandančias su oro vežėjos veikla oro uoste susijusias papildomas išlaidas (134). Papildomos išlaidos gali apimti visų rūšių išlaidas arba investicijas, pavyzdžiui, papildomas personalo ir įrangos išlaidas bei investicines sąnaudas, kurios atsiranda dėl oro vežėjo veiklos oro uoste. Pavyzdžiui, jei oro uostas, daugiausia siekdamas patenkinti tam tikro oro vežėjo poreikius, turi padidinti terminalą arba pastatyti naują terminalą ar kitus objektus, į tokias išlaidas turi būti atsižvelgiama apskaičiuojant papildomas išlaidas.

134

| (238) | Komisija savo didėjančio ekonominio gyvybingumo ex ante analizėje remsis pirminiu sutartyje numatytu jos galiojimo laikotarpiu, nors sutartis iš tikrųjų nustojo galioti anksčiau, negu buvo numatyta. |
| --- | --- |

(238)

Komisija savo didėjančio ekonominio gyvybingumo ex ante analizėje remsis pirminiu sutartyje numatytu jos galiojimo laikotarpiu, nors sutartis iš tikrųjų nustojo galioti anksčiau, negu buvo numatyta.

ex ante

| (239) | Siekdama įvertinti, kaip dėl visų keturių oro uosto ir Ryanair ar AMS sutarčių didėjo ekonominis oro uosto gyvybingumas, Komisija atsižvelgs į tris tokio didėjimo analizes:






  a) | ekonominio gyvybingumo didėjimo dėl sutarties dėl oro uosto paslaugų ir sutarties dėl rinkodaros paslaugų, kurios buvo sudarytos 2003 m. dešimties metų laikotarpiui, analizę; |
| --- | --- | --- |

(239)

Siekdama įvertinti, kaip dėl visų keturių oro uosto ir Ryanair ar AMS sutarčių didėjo ekonominis oro uosto gyvybingumas, Komisija atsižvelgs į tris tokio didėjimo analizes:

Ryanair

a)

ekonominio gyvybingumo didėjimo dėl sutarties dėl oro uosto paslaugų ir sutarties dėl rinkodaros paslaugų, kurios buvo sudarytos 2003 m. dešimties metų laikotarpiui, analizę;

| b) | ekonominio gyvybingumo didėjimo analizę, siekiant atlikti bendrą 2003 m. sutarties dėl oro uosto paslaugų, 2003 m. sutarties dėl rinkodaros paslaugų ir 2008 m. sutarties dėl rinkodaros paslaugų vertinimą: 2008 m. su AMS sudaryta rinkodaros sutartimi buvo numatyti fiksuoti mokėjimai už rinkodaros paslaugas, kai tuo metu dar galiojo 2003 m. su Ryanair sudaryta sutartis dėl rinkodaros paslaugų; |
| --- | --- |

b)

ekonominio gyvybingumo didėjimo analizę, siekiant atlikti bendrą 2003 m. sutarties dėl oro uosto paslaugų, 2003 m. sutarties dėl rinkodaros paslaugų ir 2008 m. sutarties dėl rinkodaros paslaugų vertinimą: 2008 m. su AMS sudaryta rinkodaros sutartimi buvo numatyti fiksuoti mokėjimai už rinkodaros paslaugas, kai tuo metu dar galiojo 2003 m. su Ryanair sudaryta sutartis dėl rinkodaros paslaugų;

Ryanair

| c) | ekonominio gyvybingumo didėjimo analizę, siekiant atlikti bendrą 2003 m. sutarties dėl oro uosto paslaugų, 2003 m. sutarties dėl rinkodaros paslaugų ir 2010 m. sutarties dėl rinkodaros paslaugų vertinimą: 2010 m. su AMS sudaryta rinkodaros sutartis įsigaliojo vietoj 2008 m. sutarties ir ja buvo numatytas vienkartinis mokėjimas už rinkodaros paslaugas. Tuo metu dar galiojo 2003 m. su Ryanair sudaryta sutartis dėl rinkodaros paslaugų. |
| --- | --- |

c)

ekonominio gyvybingumo didėjimo analizę, siekiant atlikti bendrą 2003 m. sutarties dėl oro uosto paslaugų, 2003 m. sutarties dėl rinkodaros paslaugų ir 2010 m. sutarties dėl rinkodaros paslaugų vertinimą: 2010 m. su AMS sudaryta rinkodaros sutartis įsigaliojo vietoj 2008 m. sutarties ir ja buvo numatytas vienkartinis mokėjimas už rinkodaros paslaugas. Tuo metu dar galiojo 2003 m. su Ryanair sudaryta sutartis dėl rinkodaros paslaugų.

Ryanair

—   2003 m. sutartys dėl oro uosto paslaugų ir rinkodaros

| (240) | Komisija pirmiausia atliks 2003–2013 m. (atsižvelgdama į tai, kad abiejose sutartyse numatytas dešimties metų galiojimo laikotarpis) ex ante analizę ir ištirs, ar dėl 2003 m. kovo 3 d. su Ryanair sudarytos sutarties dėl oro uosto paslaugų ir 2003 m. balandžio 7 d. su Ryanair sudarytos pirmosios rinkodaros sutarties didėjo ekonominis oro uosto gyvybingumas. |
| --- | --- |

(240)

Komisija pirmiausia atliks 2003–2013 m. (atsižvelgdama į tai, kad abiejose sutartyse numatytas dešimties metų galiojimo laikotarpis) ex ante analizę ir ištirs, ar dėl 2003 m. kovo 3 d. su Ryanair sudarytos sutarties dėl oro uosto paslaugų ir 2003 m. balandžio 7 d. su Ryanair sudarytos pirmosios rinkodaros sutarties didėjo ekonominis oro uosto gyvybingumas.

ex ante

Ryanair

Ryanair

| (241) | Siekdama įvertinti, kokiu mastu dėl abiejų sutarčių su Ryanair didėjo ekonominis oro uosto gyvybingumas, Komisija nustatys papildomas išlaidas ir pajamas, kurių Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH galėjo tikėtis, remdamasi 2003 m. užmezgant verslo ryšius su Ryanair turėta informacija. Komisija savo vertinimą grįs duomenimis, kuriuos Vokietija nurodė oro uosto parengtoje ir 2003 m. balandžio 22 d. visuotiniame akcininkų susirinkime pateiktoje lentelėje. Iš šios lentelės matyti, kad, užmezgus verslo ryšius su Ryanair, būtų gaunami papildomi metiniai [...]* rezultatai (135). |
| --- | --- |

(241)

Siekdama įvertinti, kokiu mastu dėl abiejų sutarčių su Ryanair didėjo ekonominis oro uosto gyvybingumas, Komisija nustatys papildomas išlaidas ir pajamas, kurių Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH galėjo tikėtis, remdamasi 2003 m. užmezgant verslo ryšius su Ryanair turėta informacija. Komisija savo vertinimą grįs duomenimis, kuriuos Vokietija nurodė oro uosto parengtoje ir 2003 m. balandžio 22 d. visuotiniame akcininkų susirinkime pateiktoje lentelėje. Iš šios lentelės matyti, kad, užmezgus verslo ryšius su Ryanair, būtų gaunami papildomi metiniai [...]* rezultatai (135).

Ryanair

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

Ryanair

135

| (242) | Prie papildomų išlaidų priskiriamos:






  a) | rinkodaros paslaugų išlaidos; |
| --- | --- | --- |

(242)

Prie papildomų išlaidų priskiriamos:

a)

rinkodaros paslaugų išlaidos;

| b) | tiesiogiai su sutartimis su Ryanair susijusios investicinės sąnaudos; |
| --- | --- |

b)

tiesiogiai su sutartimis su Ryanair susijusios investicinės sąnaudos;

Ryanair

| c) | tiesiogiai dėl sutarčių su Ryanair atsirandančios papildomos veiklos išlaidos. |
| --- | --- |

c)

tiesiogiai dėl sutarčių su Ryanair atsirandančios papildomos veiklos išlaidos.

Ryanair

| (243) | Pagal 2003 m. rinkodaros sutartį rinkodaros paslaugų išlaidos atsispindi grynajame mokestyje, kurį Ryanair turi mokėti už išvykstantį keleivį. |
| --- | --- |

(243)

Pagal 2003 m. rinkodaros sutartį rinkodaros paslaugų išlaidos atsispindi grynajame mokestyje, kurį Ryanair turi mokėti už išvykstantį keleivį.

Ryanair

| (244) | Papildomų investicinių sąnaudų klausimu Komisija pažymi, kad kilimo ir tūpimo tako pailginimas buvo viena iš AOC tenkančių AOC ir Ryanair sutarties prievolių. Nors Vokietija teigia, kad kilimo ir tūpimo takas nebuvo pailgintas tiek, kiek buvo numatyta sutartyje su Ryanair, tačiau, kad jis buvo pailgintas, patvirtinta 2003 ir 2004 m. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH finansinėse ataskaitose. Jose nurodyta, kad pagal su Ryanair sudarytą paslaugų sutartį reikėjo pailginti kilimo ir tūpimo taką tam, kad Ryanair galėtų vykdyti veiklą oro uoste. Todėl Komisija atsižvelgs į kilimo ir tūpimo tako pailginimą 2003 ir 2004 m. Kadangi Vokietija neparengė su tuo susijusių išlaidų ex ante prognozės, Komisija atsižvelgs į 687 882 EUR (136) dydžio faktinę bendrą sumą, skirtą pailginimui dviem etapais – atitinkamai 2003 m. ir 2004 m. (137). Vokietijos teigimu, kilimo ir tūpimo takas buvo pailgintas ne tiek, kiek prašė Ryanair, o mažiau. Tokia prielaida palanki Ryanair. |
| --- | --- |

(244)

Papildomų investicinių sąnaudų klausimu Komisija pažymi, kad kilimo ir tūpimo tako pailginimas buvo viena iš AOC tenkančių AOC ir Ryanair sutarties prievolių. Nors Vokietija teigia, kad kilimo ir tūpimo takas nebuvo pailgintas tiek, kiek buvo numatyta sutartyje su Ryanair, tačiau, kad jis buvo pailgintas, patvirtinta 2003 ir 2004 m. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH finansinėse ataskaitose. Jose nurodyta, kad pagal su Ryanair sudarytą paslaugų sutartį reikėjo pailginti kilimo ir tūpimo taką tam, kad Ryanair galėtų vykdyti veiklą oro uoste. Todėl Komisija atsižvelgs į kilimo ir tūpimo tako pailginimą 2003 ir 2004 m. Kadangi Vokietija neparengė su tuo susijusių išlaidų ex ante prognozės, Komisija atsižvelgs į 687 882 EUR (136) dydžio faktinę bendrą sumą, skirtą pailginimui dviem etapais – atitinkamai 2003 m. ir 2004 m. (137). Vokietijos teigimu, kilimo ir tūpimo takas buvo pailgintas ne tiek, kiek prašė Ryanair, o mažiau. Tokia prielaida palanki Ryanair.

Ryanair

Ryanair

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

Ryanair

ex ante

136

137

Ryanair

Ryanair

| (245) | Tiesiogiai su Ryanair susijusių papildomų veiklos išlaidų klausimu Komisija atsižvelgs į Vokietijos 2003 m. balandžio 22 d. lentelėje nurodytą mėnesio sumą – 12 137,50 EUR, kuri siekia 145 650 EUR per metus. Ši suma kasmet pakoreguojama atsižvelgiant į infliaciją (2 % per metus). |
| --- | --- |

(245)

Tiesiogiai su Ryanair susijusių papildomų veiklos išlaidų klausimu Komisija atsižvelgs į Vokietijos 2003 m. balandžio 22 d. lentelėje nurodytą mėnesio sumą – 12 137,50 EUR, kuri siekia 145 650 EUR per metus. Ši suma kasmet pakoreguojama atsižvelgiant į infliaciją (2 % per metus).

Ryanair

| (246) | Kalbant apie iš šios naujos veiklos su Ryanair tikėtinas papildomas pajamas, Komisija atsižvelgs į šias pajamas:






  a) | su aviacija susijusias pajamas: iš Ryanair veiklos už išvykstantį keleivį tikėtinos pajamos per pirmuosius penkerius metus turėtų siekti [...]*, per kitus penkerius metus – [...]*. Šios sumos nustatytos 2003 m. balandžio 7 d. rinkodaros sutartyje kaip grynasis mokestis, kurį Ryanair turi mokėti AOC už nuo vieno iki keturių skrydžių pirmyn ir atgal už vieną išvykstantį keleivį, įskaitant visus mokesčius (138). Komisija atsižvelgs į [...]* dydžio svertinį vidutinį mokestį 2008 m. (139); |
| --- | --- | --- |

(246)

Kalbant apie iš šios naujos veiklos su Ryanair tikėtinas papildomas pajamas, Komisija atsižvelgs į šias pajamas:

Ryanair

a)

su aviacija susijusias pajamas: iš Ryanair veiklos už išvykstantį keleivį tikėtinos pajamos per pirmuosius penkerius metus turėtų siekti [...]*, per kitus penkerius metus – [...]*. Šios sumos nustatytos 2003 m. balandžio 7 d. rinkodaros sutartyje kaip grynasis mokestis, kurį Ryanair turi mokėti AOC už nuo vieno iki keturių skrydžių pirmyn ir atgal už vieną išvykstantį keleivį, įskaitant visus mokesčius (138). Komisija atsižvelgs į [...]* dydžio svertinį vidutinį mokestį 2008 m. (139);

Ryanair

Ryanair

138

139

| b) | su aviacija nesusijusias pajamas: su aviacija nesusijusių pajamų preliminarių ex ante duomenų Vokietija nepateikė (140). Komisija konstatuoja, kad oro uostas savo 2003 m. balandžio 22 d. prognozėse į su aviacija nesusijusias pajamas vienam keleiviui neatsižvelgė. Vokietija Komisijai pateikė 2006–2011 m. su aviacija nesusijusių pajamų ex post duomenis. Jie pateikti 16 lentelėje. Neturėdama susijusios ex ante informacijos, Komisija savo analizę išimties tvarka grįs Vokietijos pateiktų duomenų vidutine verte. Ši vertė siekia 1,5–2 [...]* EUR vienam keleiviui. Kadangi ši vidutinė vertė apskaičiuojama 2006–2011 m., Komisija ją laikys 2009 m. atskaitos verte. Tuomet ši vidutinė vertė bus koreguojama pagal 2 % infliaciją. Nurodytos 1,5–2 [...]* EUR dydžio su aviacija nesusijusios pajamos susijusios tiek su išvykstančiais, tiek su atvykstančiais keleiviais.

  16 lentelė


  Ex post nustatytos su aviacija nesusijusios pajamos
   (141)












  (EUR) |
| --- | --- |
| | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. |
| Su aviacija nesusijusios pajamos | 30 000 –40 000 [...]* | 80 000 –90 000 [...]* | 280 000 –290 000 [...]* | 290 000 –300 000 [...]* | 330 000 –340 000 [...]* | 25 000 –30 000 [...]* |
| Keleivių skaičius | 105 213 | 147 100 | 138 400 | 140 800 | 119 000 | 15 000 |
| Su aviacija nesusijusios pajamos vienam keleiviui | 0,10–0,50 [...]* | 0,30–0,80 [...]* | 1,80–2,20 [...]* | 2,00–2,20 [...]* | 2,50–3,00 [...]* | 1,50–2,00 [...]* |

b)

su aviacija nesusijusias pajamas: su aviacija nesusijusių pajamų preliminarių ex ante duomenų Vokietija nepateikė (140). Komisija konstatuoja, kad oro uostas savo 2003 m. balandžio 22 d. prognozėse į su aviacija nesusijusias pajamas vienam keleiviui neatsižvelgė. Vokietija Komisijai pateikė 2006–2011 m. su aviacija nesusijusių pajamų ex post duomenis. Jie pateikti 16 lentelėje. Neturėdama susijusios ex ante informacijos, Komisija savo analizę išimties tvarka grįs Vokietijos pateiktų duomenų vidutine verte. Ši vertė siekia 1,5–2 [...]* EUR vienam keleiviui. Kadangi ši vidutinė vertė apskaičiuojama 2006–2011 m., Komisija ją laikys 2009 m. atskaitos verte. Tuomet ši vidutinė vertė bus koreguojama pagal 2 % infliaciją. Nurodytos 1,5–2 [...]* EUR dydžio su aviacija nesusijusios pajamos susijusios tiek su išvykstančiais, tiek su atvykstančiais keleiviais.

ex ante

140

ex post

ex ante

16 lentelė

16 lentelė

Ex post nustatytos su aviacija nesusijusios pajamos
   (141)

Ex post nustatytos su aviacija nesusijusios pajamos

141

(EUR)

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

Su aviacija nesusijusios pajamos

30 000 –40 000 [...]*

80 000 –90 000 [...]*

280 000 –290 000 [...]*

290 000 –300 000 [...]*

330 000 –340 000 [...]*

25 000 –30 000 [...]*

Keleivių skaičius

105 213

147 100

138 400

140 800

119 000

15 000

Su aviacija nesusijusios pajamos vienam keleiviui

0,10–0,50 [...]*

0,30–0,80 [...]*

1,80–2,20 [...]*

2,00–2,20 [...]*

2,50–3,00 [...]*

1,50–2,00 [...]*

| (247) | Komisija remsis keleivių skaičiumi, kuris grindžiamas tuo, ko 2003 m. būtų turėjusi tikėtis Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. 2003 m. susitarta dėl kasdienių skrydžių iš Altenburgo Nobico oro uosto į Londoną. Atsižvelgus į 80 % pajėgumų išnaudojimo lygį – o tai dar optimistiškesnis požiūris, negu savo 2003 m. balandžio mėn. prognozėse taikė oro uostas (70 %), keleivių skaičius per dieną siekia 118 (142). Tai reiškia, kad per metus papildomas su Ryanair susijęs keleivių skaičius yra 43 216 (143). |
| --- | --- |

(247)

Komisija remsis keleivių skaičiumi, kuris grindžiamas tuo, ko 2003 m. būtų turėjusi tikėtis Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. 2003 m. susitarta dėl kasdienių skrydžių iš Altenburgo Nobico oro uosto į Londoną. Atsižvelgus į 80 % pajėgumų išnaudojimo lygį – o tai dar optimistiškesnis požiūris, negu savo 2003 m. balandžio mėn. prognozėse taikė oro uostas (70 %), keleivių skaičius per dieną siekia 118 (142). Tai reiškia, kad per metus papildomas su Ryanair susijęs keleivių skaičius yra 43 216 (143).

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

142

Ryanair

143

| (248) | Vokietija nenurodė nei oro uosto taikytos diskonto normos, nei svertinių vidutinių kapitalo sąnaudų. Todėl Komisija, remdamasi savo 2008 m. komunikatu dėl orientacinių palūkanų normų (144), iš kurio matyti, kad nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2003 m. liepos 31 d. Vokietijai buvo taikoma 4,8 % orientacinė palūkanų norma, atsižvelgs į 4,8 % diskonto normą. |
| --- | --- |

(248)

Vokietija nenurodė nei oro uosto taikytos diskonto normos, nei svertinių vidutinių kapitalo sąnaudų. Todėl Komisija, remdamasi savo 2008 m. komunikatu dėl orientacinių palūkanų normų (144), iš kurio matyti, kad nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2003 m. liepos 31 d. Vokietijai buvo taikoma 4,8 % orientacinė palūkanų norma, atsižvelgs į 4,8 % diskonto normą.

144

| (249) | 17 lentelėje matyti pagal šiuos skaičiavimus gaunamas ekonominio gyvybingumo didėjimo verslo planas, įskaitant visas apibūdintas prielaidas. Siekdama įsitikinti, kad dėl sutarčių su Ryanair didės ekonominis oro uosto gyvybingumas, į šį planą turėjo atsižvelgti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, prieš užmegzdama verslo ryšius su Ryanair. Grynųjų pinigų srautų grynoji kapitalo vertė teigiama. Tai įrodo, kad dėl su Ryanair sudarytos paslaugų sutarties, susiejant su pirmąja 2003 m. rinkodaros sutartimi, remiantis ex ante prognoze, oro uostas būtų ekonomiškai gyvybingas.

  17 lentelė



  Ex ante verslo planas, atsižvelgiant į 2003 m. sutartį dėl oro uosto paslaugų ir rinkodaros sutartį

















  Metai | 2003 m. gegužės 1 d. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. balandžio 30 d. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | | |
| Išvykstančių keleivių skaičius per metus | 28 811 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 14 405 |
| | | | | | | | | | | | |
| TIKĖTINOS PAJAMOS (EUR) |
| Bendrovės Ryanair už išvykstantį keleivį mokėtinas grynasis mokestis | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Visos su aviacija susijusios pajamos | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Su aviacija nesusijusios pajamos vienam keleiviui | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Visos su aviacija nesusijusios pajamos | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Visos metinės pajamos | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| | | | | | | | | | | | |
| TIKĖTINI MOKESČIAI (EUR) |
| Mėnesiniai veiklos mokesčiai | 12 138 | 12 381 | 12 628 | 12 881 | 13 139 | 13 401 | 13 669 | 13 943 | 14 222 | 14 506 | 14 796 |
| Metiniai veiklos mokesčiai | 97 104 | 148 569 | 151 541 | 154 571 | 157 663 | 160 816 | 164 032 | 167 313 | 170 659 | 174 072 | 59 185 |
| Investicinės sąnaudos – kilimo ir tūpimo tako ilginimas | 408 491 | 279 391 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Visi metiniai mokesčiai | 505 595 | 427 960 | 151 541 | 154 571 | 157 663 | 160 816 | 164 032 | 167 313 | 170 659 | 174 072 | 59 185 |
| | | | | | | | | | | | |
| METINIS GRYNASIS REZULTATAS (EUR) | – 302 213 | – 120 415 | 158 525 | 158 065 | 157 596 | 165 761 | 169 595 | 169 098 | 168 590 | 168 073 | 55 848 |

(249)

17 lentelėje matyti pagal šiuos skaičiavimus gaunamas ekonominio gyvybingumo didėjimo verslo planas, įskaitant visas apibūdintas prielaidas. Siekdama įsitikinti, kad dėl sutarčių su Ryanair didės ekonominis oro uosto gyvybingumas, į šį planą turėjo atsižvelgti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, prieš užmegzdama verslo ryšius su Ryanair. Grynųjų pinigų srautų grynoji kapitalo vertė teigiama. Tai įrodo, kad dėl su Ryanair sudarytos paslaugų sutarties, susiejant su pirmąja 2003 m. rinkodaros sutartimi, remiantis ex ante prognoze, oro uostas būtų ekonomiškai gyvybingas.

Ryanair

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

Ryanair

ex ante

17 lentelė

17 lentelė

Ex ante verslo planas, atsižvelgiant į 2003 m. sutartį dėl oro uosto paslaugų ir rinkodaros sutartį

Ex ante

Metai

2003 m. gegužės 1 d.

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

2012 m.

2013 m. balandžio 30 d.

Išvykstančių keleivių skaičius per metus

28 811

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

14 405

TIKĖTINOS PAJAMOS (EUR)

Bendrovės Ryanair už išvykstantį keleivį mokėtinas grynasis mokestis

Ryanair

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Visos su aviacija susijusios pajamos

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Su aviacija nesusijusios pajamos vienam keleiviui

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Visos su aviacija nesusijusios pajamos

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Visos metinės pajamos

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

TIKĖTINI MOKESČIAI (EUR)

Mėnesiniai veiklos mokesčiai

12 138

12 381

12 628

12 881

13 139

13 401

13 669

13 943

14 222

14 506

14 796

Metiniai veiklos mokesčiai

97 104

148 569

151 541

154 571

157 663

160 816

164 032

167 313

170 659

174 072

59 185

Investicinės sąnaudos – kilimo ir tūpimo tako ilginimas

408 491

279 391

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Visi metiniai mokesčiai

505 595

427 960

151 541

154 571

157 663

160 816

164 032

167 313

170 659

174 072

59 185

METINIS GRYNASIS REZULTATAS (EUR)

– 302 213

– 120 415

158 525

158 065

157 596

165 761

169 595

169 098

168 590

168 073

55 848

| Diskonto norma | 4,8 % | Grynoji kapitalo vertė (EUR) | 637 143 |
| --- | --- | --- | --- |

Diskonto norma

4,8 %

Grynoji kapitalo vertė (EUR)

Grynoji kapitalo vertė (EUR)

637 143

637 143

—   2003 m. sutartis dėl oro uosto paslaugų ir rinkodaros sutartis bei 2008 m. rugpjūčio 28 d. rinkodaros sutartis

| (250) | Komisija, atlikdama ex ante analizę, ištirs, ar dėl 2008 m. rugpjūčio 28 d. su AMS sudarytos rinkodaros sutarties ir 2003 m. sutarties dėl oro uosto paslaugų bei rinkodaros sutarties didėjo ekonominis oro uosto gyvybingumas. Taigi Komisija nustatys papildomas išlaidas ir pajamas, kurių, remdamasi 2008 m. turėta informacija, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH būtų galėjusi tikėtis sudarydama šią naują sutartį. Kadangi numatytas 2008 m. sutarties galiojimas buvo dveji metai, ši analizė apims dvejų metų laikotarpį (145). |
| --- | --- |

(250)

Komisija, atlikdama ex ante analizę, ištirs, ar dėl 2008 m. rugpjūčio 28 d. su AMS sudarytos rinkodaros sutarties ir 2003 m. sutarties dėl oro uosto paslaugų bei rinkodaros sutarties didėjo ekonominis oro uosto gyvybingumas. Taigi Komisija nustatys papildomas išlaidas ir pajamas, kurių, remdamasi 2008 m. turėta informacija, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH būtų galėjusi tikėtis sudarydama šią naują sutartį. Kadangi numatytas 2008 m. sutarties galiojimas buvo dveji metai, ši analizė apims dvejų metų laikotarpį (145).

ex ante

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

145

| (251) | Prie papildomų išlaidų priskiriamos:






  a) | rinkodaros paslaugų išlaidos; |
| --- | --- | --- |

(251)

Prie papildomų išlaidų priskiriamos:

a)

rinkodaros paslaugų išlaidos;

| b) | tiesiogiai dėl sutarčių su Ryanair atsirandančios papildomos veiklos išlaidos. |
| --- | --- |

b)

tiesiogiai dėl sutarčių su Ryanair atsirandančios papildomos veiklos išlaidos.

Ryanair

| (252) | Pagal 2003 m. rinkodaros sutartį rinkodaros paslaugų išlaidos atsispindi [...]* grynajame mokestyje, kurį Ryanair turi mokėti už išvykstantį keleivį (146). Be to, 2008 m. antrąja rinkodaros sutartimi nustatyta, kad oro uostas AMS mokės fiksuotą sumą – [...]* EUR 2008 m. ir [...]* EUR 2009 m. |
| --- | --- |

(252)

Pagal 2003 m. rinkodaros sutartį rinkodaros paslaugų išlaidos atsispindi [...]* grynajame mokestyje, kurį Ryanair turi mokėti už išvykstantį keleivį (146). Be to, 2008 m. antrąja rinkodaros sutartimi nustatyta, kad oro uostas AMS mokės fiksuotą sumą – [...]* EUR 2008 m. ir [...]* EUR 2009 m.

Ryanair

146

| (253) | Tiesiogiai su Ryanair susijusių papildomų veiklos išlaidų klausimu Komisija atsižvelgs į iš pradžių Vokietijos 2003 m. balandžio mėn. lentelėje nurodytą mėnesio sumą – 12 137,50 EUR, kuri, atsižvelgus į 2 % metinę infliaciją, 2008 m. siekė 13 401 EUR. Ši suma ir toliau kiekvienais metais bus atnaujinama atsižvelgiant į infliaciją (2 % per metus). |
| --- | --- |

(253)

Tiesiogiai su Ryanair susijusių papildomų veiklos išlaidų klausimu Komisija atsižvelgs į iš pradžių Vokietijos 2003 m. balandžio mėn. lentelėje nurodytą mėnesio sumą – 12 137,50 EUR, kuri, atsižvelgus į 2 % metinę infliaciją, 2008 m. siekė 13 401 EUR. Ši suma ir toliau kiekvienais metais bus atnaujinama atsižvelgiant į infliaciją (2 % per metus).

Ryanair

| (254) | Siekdama įvertinti papildomas pajamas, Komisija atsižvelgs į šias pajamas:






  a) | su aviacija susijusias pajamas: pagal 2003 m. balandžio 7 d. rinkodaros sutartį iš Ryanair veiklos už išvykstantį keleivį tikėtinos pajamos nagrinėjamu laikotarpiu turėtų siekti [...]* ir atitikti grynąjį mokestį, kurį Ryanair turi mokėti AOC už nuo vieno iki keturių skrydžių pirmyn ir atgal už išvykstantį keleivį, įskaitant visus mokesčius (147); |
| --- | --- | --- |

(254)

Siekdama įvertinti papildomas pajamas, Komisija atsižvelgs į šias pajamas:

a)

su aviacija susijusias pajamas: pagal 2003 m. balandžio 7 d. rinkodaros sutartį iš Ryanair veiklos už išvykstantį keleivį tikėtinos pajamos nagrinėjamu laikotarpiu turėtų siekti [...]* ir atitikti grynąjį mokestį, kurį Ryanair turi mokėti AOC už nuo vieno iki keturių skrydžių pirmyn ir atgal už išvykstantį keleivį, įskaitant visus mokesčius (147);

Ryanair

Ryanair

147

| b) | su aviacija nesusijusias pajamas: kaip paaiškinta 246 konstatuojamosios dalies b punkte, neturėdama susijusios ex ante informacijos, Komisija savo analizę išimties tvarka grįs ex post duomenimis. Komisija mano, kad 1,5–2 [...]* EUR vidutinė vertė 2009 m. yra tinkama. Ji bus atitinkamai patikslinta atsižvelgiant į 2 % infliaciją. Šios su aviacija nesusijusios pajamos susijusios tiek su išvykstančiais, tiek su atvykstančiais keleiviais. |
| --- | --- |

b)

su aviacija nesusijusias pajamas: kaip paaiškinta 246 konstatuojamosios dalies b punkte, neturėdama susijusios ex ante informacijos, Komisija savo analizę išimties tvarka grįs ex post duomenimis. Komisija mano, kad 1,5–2 [...]* EUR vidutinė vertė 2009 m. yra tinkama. Ji bus atitinkamai patikslinta atsižvelgiant į 2 % infliaciją. Šios su aviacija nesusijusios pajamos susijusios tiek su išvykstančiais, tiek su atvykstančiais keleiviais.

ex ante

ex post

| (255) | Komisija remsis keleivių skaičiumi, kuris grindžiamas tuo, ko 2008 m. būtų turėjusi tikėtis Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Į 2008 m. sutarties dėl rinkodaros paslaugų dalyką įtraukti maršrutai tarp AOC ir Londono, kuriais skrydžiai žiemos sezonu turėjo būti vykdomi keturis kartus per savaitę, vasarą – kasdien, taip pat maršrutas į Cheroną, kuriuo skrydžiai turėjo būti vykdomi tik vasarą tris kartus per savaitę (148). Atsižvelgdama į 189 vietų orlaivio 80 % pajėgumų išnaudojimo lygį (149), Komisija daro išvadą, kad tikėtinas metinis keleivių skaičius yra 45 333 į Londoną ir 13 797 – į Cheroną. |
| --- | --- |

(255)

Komisija remsis keleivių skaičiumi, kuris grindžiamas tuo, ko 2008 m. būtų turėjusi tikėtis Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Į 2008 m. sutarties dėl rinkodaros paslaugų dalyką įtraukti maršrutai tarp AOC ir Londono, kuriais skrydžiai žiemos sezonu turėjo būti vykdomi keturis kartus per savaitę, vasarą – kasdien, taip pat maršrutas į Cheroną, kuriuo skrydžiai turėjo būti vykdomi tik vasarą tris kartus per savaitę (148). Atsižvelgdama į 189 vietų orlaivio 80 % pajėgumų išnaudojimo lygį (149), Komisija daro išvadą, kad tikėtinas metinis keleivių skaičius yra 45 333 į Londoną ir 13 797 – į Cheroną.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

148

149

| (256) | Vokietija nenurodė nei oro uosto taikytos diskonto normos, nei svertinių vidutinių kapitalo sąnaudų. Todėl Komisija, remdamasi savo 2008 m. komunikatu dėl orientacinių palūkanų normų (150), kuriame nurodyta, kad nuo 2008 m. liepos 1 d. iki 2008 m. rugpjūčio 31 d. Vokietijai buvo taikoma 4,59 % bazinė norma, priskaičiuojant 100 bazinių punktų, atsižvelgs į 5,59 % diskonto normą. |
| --- | --- |

(256)

Vokietija nenurodė nei oro uosto taikytos diskonto normos, nei svertinių vidutinių kapitalo sąnaudų. Todėl Komisija, remdamasi savo 2008 m. komunikatu dėl orientacinių palūkanų normų (150), kuriame nurodyta, kad nuo 2008 m. liepos 1 d. iki 2008 m. rugpjūčio 31 d. Vokietijai buvo taikoma 4,59 % bazinė norma, priskaičiuojant 100 bazinių punktų, atsižvelgs į 5,59 % diskonto normą.

150

| (257) | 18 lentelėje matyti pagal šiuos skaičiavimus gaunamas ekonominio gyvybingumo didėjimo verslo planas, įskaitant visas apibūdintas prielaidas. Siekdama įsitikinti, kad dėl šios sutarties didės ekonominis oro uosto gyvybingumas, į šį planą turėjo atsižvelgti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, prieš 2008 m. pasirašydama rinkodaros sutartį su AMS. Grynųjų pinigų srautų grynoji kapitalo vertė teigiama. Tai įrodo, kad dėl šios antrosios rinkodaros sutarties, susiejant su 2003 m. sutartimi dėl oro uosto paslaugų ir pirmąja rinkodaros sutartimi, remiantis ex ante prognoze, oro uostas būtų ekonomiškai gyvybingas.

  18 lentelė



  Ex ante verslo planas, atsižvelgiant į 2003 m. sutartį dėl oro uosto paslaugų ir rinkodaros sutartį bei 2008 m.rugpjūčio 28 d. rinkodaros sutartį | Pirmieji metai | Antrieji metai |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| Išvykstančių keleivių skaičius per metus | 59 130 | 59 130 |
| | | |
| TIKĖTINOS PAJAMOS (EUR) |
| Bendrovės Ryanair už išvykstantį keleivį mokėtinas grynasis mokestis | [...]* | [...]* |
| Visos su aviacija susijusios pajamos | [...]* | [...]* |
| Su aviacija nesusijusios pajamos vienam keleiviui | [...]* | [...]* |
| Visos su aviacija nesusijusios pajamos | [...]* | [...]* |
| Visos metinės pajamos | [...]* | [...]* |
| | | |
| TIKĖTINI MOKESČIAI (EUR) |
| Fiksuotas atlygis už rinkodarą | [...]* | [...]* |
| Mėnesiniai veiklos mokesčiai | 13 401 | 13 669 |
| Metiniai veiklos mokesčiai | 160 812 | 164 028 |
| Visi metiniai mokesčiai | [...]* | [...]* |
| | | |
| METINIS GRYNASIS REZULTATAS (EUR) | 141 938 | 42 455 |
| | | |
| Diskonto norma | 5,59 % | |
| Grynoji kapitalo vertė (EUR) | 182 146 | |

(257)

18 lentelėje matyti pagal šiuos skaičiavimus gaunamas ekonominio gyvybingumo didėjimo verslo planas, įskaitant visas apibūdintas prielaidas. Siekdama įsitikinti, kad dėl šios sutarties didės ekonominis oro uosto gyvybingumas, į šį planą turėjo atsižvelgti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, prieš 2008 m. pasirašydama rinkodaros sutartį su AMS. Grynųjų pinigų srautų grynoji kapitalo vertė teigiama. Tai įrodo, kad dėl šios antrosios rinkodaros sutarties, susiejant su 2003 m. sutartimi dėl oro uosto paslaugų ir pirmąja rinkodaros sutartimi, remiantis ex ante prognoze, oro uostas būtų ekonomiškai gyvybingas.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

ex ante

18 lentelė

18 lentelė

Ex ante verslo planas, atsižvelgiant į 2003 m. sutartį dėl oro uosto paslaugų ir rinkodaros sutartį bei 2008 m.rugpjūčio 28 d. rinkodaros sutartį

Ex ante

Pirmieji metai

Antrieji metai

Išvykstančių keleivių skaičius per metus

59 130

59 130

TIKĖTINOS PAJAMOS (EUR)

Bendrovės Ryanair už išvykstantį keleivį mokėtinas grynasis mokestis

Ryanair

[...]*

[...]*

Visos su aviacija susijusios pajamos

[...]*

[...]*

Su aviacija nesusijusios pajamos vienam keleiviui

[...]*

[...]*

Visos su aviacija nesusijusios pajamos

[...]*

[...]*

Visos metinės pajamos

[...]*

[...]*

TIKĖTINI MOKESČIAI (EUR)

Fiksuotas atlygis už rinkodarą

[...]*

[...]*

Mėnesiniai veiklos mokesčiai

13 401

13 669

Metiniai veiklos mokesčiai

160 812

164 028

Visi metiniai mokesčiai

[...]*

[...]*

METINIS GRYNASIS REZULTATAS (EUR)

141 938

42 455

Diskonto norma

5,59 %

Grynoji kapitalo vertė (EUR)

Grynoji kapitalo vertė (EUR)

182 146

182 146

—   2003 m. sutartis dėl oro uosto paslaugų ir rinkodaros sutartis bei 2010 m. sausio 25 d. rinkodaros sutartis

| (258) | Komisija, atlikdama ex ante analizę, ištirs, ar dėl 2010 m. sausio 25 d. su AMS sudarytos rinkodaros sutarties ir 2003 m. sutarties dėl oro uosto paslaugų bei rinkodaros sutarties didėjo ekonominis oro uosto gyvybingumas. Taigi Komisija nustatys papildomas išlaidas ir pajamas, kurių, remdamasi 2010 m. turėta informacija, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH būtų galėjusi tikėtis sudarydama šią naują sutartį. |
| --- | --- |

(258)

Komisija, atlikdama ex ante analizę, ištirs, ar dėl 2010 m. sausio 25 d. su AMS sudarytos rinkodaros sutarties ir 2003 m. sutarties dėl oro uosto paslaugų bei rinkodaros sutarties didėjo ekonominis oro uosto gyvybingumas. Taigi Komisija nustatys papildomas išlaidas ir pajamas, kurių, remdamasi 2010 m. turėta informacija, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH būtų galėjusi tikėtis sudarydama šią naują sutartį.

ex ante

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (259) | Numatyta 2010 m. sutarties galiojimo trukmė – daugiau kaip vieni metai (pradžia – 2010 m. sausio 25 d., pabaiga – po metų atidarius pirmąjį maršrutą, t. y. prasidėjus 2010 m. vasaros sezonui). Tačiau Ryanair paslaugas teikė septynis mėnesius (IATA vasaros sezonu). Todėl Komisijos atlikta ekonominio gyvybingumo didėjimo analizė apima septynių mėnesių laikotarpį. |
| --- | --- |

(259)

Numatyta 2010 m. sutarties galiojimo trukmė – daugiau kaip vieni metai (pradžia – 2010 m. sausio 25 d., pabaiga – po metų atidarius pirmąjį maršrutą, t. y. prasidėjus 2010 m. vasaros sezonui). Tačiau Ryanair paslaugas teikė septynis mėnesius (IATA vasaros sezonu). Todėl Komisijos atlikta ekonominio gyvybingumo didėjimo analizė apima septynių mėnesių laikotarpį.

Ryanair

| (260) | Prie papildomų išlaidų priskiriamos:






  a) | rinkodaros paslaugų išlaidos; |
| --- | --- | --- |

(260)

Prie papildomų išlaidų priskiriamos:

a)

rinkodaros paslaugų išlaidos;

| b) | tiesiogiai dėl sutarčių su Ryanair atsirandančios papildomos veiklos išlaidos. |
| --- | --- |

b)

tiesiogiai dėl sutarčių su Ryanair atsirandančios papildomos veiklos išlaidos.

Ryanair

| (261) | Pagal 2003 m. rinkodaros sutartį rinkodaros paslaugų išlaidos atsispindi [...]* grynajame mokestyje, kurį Ryanair turi mokėti už išvykstantį keleivį (151). Be to, 2010 m. trečiąja rinkodaros sutartimi nustatyta, kad 2010 m. oro uostas AMS mokės fiksuotą [...]* EUR sumą. |
| --- | --- |

(261)

Pagal 2003 m. rinkodaros sutartį rinkodaros paslaugų išlaidos atsispindi [...]* grynajame mokestyje, kurį Ryanair turi mokėti už išvykstantį keleivį (151). Be to, 2010 m. trečiąja rinkodaros sutartimi nustatyta, kad 2010 m. oro uostas AMS mokės fiksuotą [...]* EUR sumą.

Ryanair

151

| (262) | Tiesiogiai su Ryanair susijusių papildomų veiklos išlaidų klausimu Komisija atsižvelgs į iš pradžių Vokietijos 2003 m. balandžio mėn. lentelėje nurodytą mėnesio sumą – 12 137,50 EUR, kuri 2010 m., atsižvelgus į 2 % metinę infliaciją, siekė 13 942 EUR. |
| --- | --- |

(262)

Tiesiogiai su Ryanair susijusių papildomų veiklos išlaidų klausimu Komisija atsižvelgs į iš pradžių Vokietijos 2003 m. balandžio mėn. lentelėje nurodytą mėnesio sumą – 12 137,50 EUR, kuri 2010 m., atsižvelgus į 2 % metinę infliaciją, siekė 13 942 EUR.

Ryanair

| (263) | Siekdama įvertinti papildomas pajamas, Komisija atsižvelgs į šias pajamas:






  a) | su aviacija susijusias pajamas: pagal 2003 m. balandžio 7 d. rinkodaros sutartį iš Ryanair veiklos už išvykstantį keleivį tikėtinos pajamos nagrinėjamu laikotarpiu turėtų siekti [...]* ir atitikti grynąjį mokestį, kurį Ryanair turi mokėti AOC už nuo vieno iki keturių skrydžių pirmyn ir atgal už išvykstantį keleivį, įskaitant visus mokesčius (152); |
| --- | --- | --- |

(263)

Siekdama įvertinti papildomas pajamas, Komisija atsižvelgs į šias pajamas:

a)

su aviacija susijusias pajamas: pagal 2003 m. balandžio 7 d. rinkodaros sutartį iš Ryanair veiklos už išvykstantį keleivį tikėtinos pajamos nagrinėjamu laikotarpiu turėtų siekti [...]* ir atitikti grynąjį mokestį, kurį Ryanair turi mokėti AOC už nuo vieno iki keturių skrydžių pirmyn ir atgal už išvykstantį keleivį, įskaitant visus mokesčius (152);

Ryanair

Ryanair

152

| b) | su aviacija nesusijusias pajamas: kaip paaiškinta 246 konstatuojamosios dalies b punkte, neturėdama susijusios ex ante informacijos, Komisija savo analizę išimties tvarka grįs Vokietijos 16 lentelėje pateiktais ex post duomenimis. Komisija darys prielaidą, kad 2010 m. sausio mėn., kai buvo pasirašyta trečioji rinkodaros sutartis, oro uostas, apskaičiuodamas savo tikėtinas su aviacija nesusijusias pajamas, atsižvelgė į savo faktines kelerių praėjusių metų pajamas, kurios, palyginti su 2006 ir 2007 m., labai padidėjo. Todėl atrodo tikėtina, kad 2010 m. oro uostas savo su aviacija nesusijusių pajamų prognozes grindė abiejų praėjusių metų duomenimis – 2008 ir 2009 m. vidutinė suma siekė 1,8–2,3 [...]* EUR keleiviui. Šios su aviacija nesusijusios pajamos susijusios tiek su išvykstančiais, tiek su atvykstančiais keleiviais. |
| --- | --- |

b)

su aviacija nesusijusias pajamas: kaip paaiškinta 246 konstatuojamosios dalies b punkte, neturėdama susijusios ex ante informacijos, Komisija savo analizę išimties tvarka grįs Vokietijos 16 lentelėje pateiktais ex post duomenimis. Komisija darys prielaidą, kad 2010 m. sausio mėn., kai buvo pasirašyta trečioji rinkodaros sutartis, oro uostas, apskaičiuodamas savo tikėtinas su aviacija nesusijusias pajamas, atsižvelgė į savo faktines kelerių praėjusių metų pajamas, kurios, palyginti su 2006 ir 2007 m., labai padidėjo. Todėl atrodo tikėtina, kad 2010 m. oro uostas savo su aviacija nesusijusių pajamų prognozes grindė abiejų praėjusių metų duomenimis – 2008 ir 2009 m. vidutinė suma siekė 1,8–2,3 [...]* EUR keleiviui. Šios su aviacija nesusijusios pajamos susijusios tiek su išvykstančiais, tiek su atvykstančiais keleiviais.

ex ante

ex post

| (264) | Komisija remsis keleivių skaičiumi, kuris grindžiamas tuo, ko 2008 m. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH būtų turėjusi tikėtis pasirašydama 2010 m. sutartį dėl rinkodaros paslaugų. Į sutarties dalyką įtraukti maršrutai tarp AOC ir Londono, kuriais skrydžiai nuo 2010 m. vasaros sezono turėjo būti vykdomi kasdien, į Cheroną – tris kartus per savaitę, į Alikantę – du kartus per savaitę. Atsižvelgdama į 189 vietų orlaivio 80 % pajėgumų išnaudojimo lygį (153), Komisija daro išvadą, kad per šiuos septynis mėnesius keleivių skaičius siekė 32 193 į Londoną, 13 797 į Barseloną ir 9 198 į Alikantę. |
| --- | --- |

(264)

Komisija remsis keleivių skaičiumi, kuris grindžiamas tuo, ko 2008 m. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH būtų turėjusi tikėtis pasirašydama 2010 m. sutartį dėl rinkodaros paslaugų. Į sutarties dalyką įtraukti maršrutai tarp AOC ir Londono, kuriais skrydžiai nuo 2010 m. vasaros sezono turėjo būti vykdomi kasdien, į Cheroną – tris kartus per savaitę, į Alikantę – du kartus per savaitę. Atsižvelgdama į 189 vietų orlaivio 80 % pajėgumų išnaudojimo lygį (153), Komisija daro išvadą, kad per šiuos septynis mėnesius keleivių skaičius siekė 32 193 į Londoną, 13 797 į Barseloną ir 9 198 į Alikantę.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

153

| (265) | 19 lentelėje matyti pagal šiuos skaičiavimus gaunamas ekonominio gyvybingumo didėjimo verslo planas, įskaitant visas apibūdintas prielaidas. Siekdama įsitikinti, kad dėl šios sutarties didės ekonominis oro uosto gyvybingumas, į šį planą turėjo atsižvelgti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, prieš 2010 m. pasirašydama rinkodaros sutartį su AMS. Grynųjų pinigų srautai nagrinėjamu laikotarpiu neigiami. Tai įrodo, kad dėl šios trečiosios rinkodaros sutarties, susiejant su 2003 m. sutartimi dėl oro uosto paslaugų ir rinkodaros sutartimi, remiantis ex ante prognoze, oro uostas būtų ekonomiškai negyvybingas.

  19 lentelė



  Ex ante verslo planas, atsižvelgiant į 2003 m. sutartį dėl oro uosto paslaugų ir rinkodaros sutartį bei 2010 m.sausio 25 d. rinkodaros sutartį | 2010 m. vasaros sezonas |
| --- | --- | --- |
| | |
| Išvykstančių keleivių skaičius | 55 188 |
| | |
| TIKĖTINOS PAJAMOS (EUR) |
| Bendrovės Ryanair už išvykstantį keleivį mokėtinas grynasis mokestis | [...]* |
| Visos su aviacija susijusios pajamos | [...]* |
| Su aviacija nesusijusios pajamos vienam keleiviui | [...]* |
| Visos su aviacija nesusijusios pajamos | [...]* |
| Visos pajamos | [...]* |
| | |
| TIKĖTINI MOKESČIAI (EUR) |
| Fiksuotas atlygis už rinkodarą | [...]* |
| Mėnesiniai veiklos mokesčiai | 13 943 |
| Visi veiklos mokesčiai | 97 601 |
| Visi mokesčiai | [...]* |
| | |
| GRYNASIS REZULTATAS (EUR) | – 318 569 |

(265)

19 lentelėje matyti pagal šiuos skaičiavimus gaunamas ekonominio gyvybingumo didėjimo verslo planas, įskaitant visas apibūdintas prielaidas. Siekdama įsitikinti, kad dėl šios sutarties didės ekonominis oro uosto gyvybingumas, į šį planą turėjo atsižvelgti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, prieš 2010 m. pasirašydama rinkodaros sutartį su AMS. Grynųjų pinigų srautai nagrinėjamu laikotarpiu neigiami. Tai įrodo, kad dėl šios trečiosios rinkodaros sutarties, susiejant su 2003 m. sutartimi dėl oro uosto paslaugų ir rinkodaros sutartimi, remiantis ex ante prognoze, oro uostas būtų ekonomiškai negyvybingas.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

ex ante

19 lentelė

19 lentelė

Ex ante verslo planas, atsižvelgiant į 2003 m. sutartį dėl oro uosto paslaugų ir rinkodaros sutartį bei 2010 m.sausio 25 d. rinkodaros sutartį

Ex ante

2010 m. vasaros sezonas

Išvykstančių keleivių skaičius

55 188

TIKĖTINOS PAJAMOS (EUR)

Bendrovės Ryanair už išvykstantį keleivį mokėtinas grynasis mokestis

Ryanair

[...]*

Visos su aviacija susijusios pajamos

[...]*

Su aviacija nesusijusios pajamos vienam keleiviui

[...]*

Visos su aviacija nesusijusios pajamos

[...]*

Visos pajamos

[...]*

TIKĖTINI MOKESČIAI (EUR)

Fiksuotas atlygis už rinkodarą

[...]*

Mėnesiniai veiklos mokesčiai

13 943

Visi veiklos mokesčiai

97 601

Visi mokesčiai

[...]*

GRYNASIS REZULTATAS (EUR)

GRYNASIS REZULTATAS (EUR)

– 318 569

– 318 569

| (266) | Taigi 2010 m. oro uostas Ryanair ar AMS sumokėjo [...]* EUR už septynis mėnesius, kuriais buvo teikiamos oro uosto paslaugos, dėl kurių jis gavo [...]* EUR su aviacija susijusių ir [...]* EUR su aviacija nesusijusių pajamų. Tuo metu ir laikotarpiu nuo 2003 m., t. y. metų, kuriais oro uostas užmezgė verslo ryšius su Ryanair, jis niekada nebuvo ekonomiškai gyvybingas, net ir veiklos lygmeniu, neteikiant viešųjų subsidijų. |
| --- | --- |

(266)

Taigi 2010 m. oro uostas Ryanair ar AMS sumokėjo [...]* EUR už septynis mėnesius, kuriais buvo teikiamos oro uosto paslaugos, dėl kurių jis gavo [...]* EUR su aviacija susijusių ir [...]* EUR su aviacija nesusijusių pajamų. Tuo metu ir laikotarpiu nuo 2003 m., t. y. metų, kuriais oro uostas užmezgė verslo ryšius su Ryanair, jis niekada nebuvo ekonomiškai gyvybingas, net ir veiklos lygmeniu, neteikiant viešųjų subsidijų.

Ryanair

Ryanair

—   Išvada

| (267) | Baigdama Komisija daro išvadą, kad sąlygos, kurios buvo suteiktos Ryanair ar AMS 2003 m. kovo 3 d. sutartimi dėl oro uosto paslaugų ir 2003 m. balandžio 7 d. ir 2008 m. rugpjūčio 28 d.Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ir Ryanair ar AMS sudarytomis rinkodaros sutartimis, jas vertinant kartu, atitinka rinkos sąlygas. Todėl Komisija mano, kad Ryanair ar AMS dėl šių sutarčių, jas vertinant kartu, neįgijo atrankinio ekonominio pranašumo. |
| --- | --- |

(267)

Baigdama Komisija daro išvadą, kad sąlygos, kurios buvo suteiktos Ryanair ar AMS 2003 m. kovo 3 d. sutartimi dėl oro uosto paslaugų ir 2003 m. balandžio 7 d. ir 2008 m. rugpjūčio 28 d.Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ir Ryanair ar AMS sudarytomis rinkodaros sutartimis, jas vertinant kartu, atitinka rinkos sąlygas. Todėl Komisija mano, kad Ryanair ar AMS dėl šių sutarčių, jas vertinant kartu, neįgijo atrankinio ekonominio pranašumo.

Ryanair

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

| (268) | Tačiau Komisija mano, kad sąlygos, kurios buvo suteiktos Ryanair ar AMS 2003 m. kovo 3 d. sutartimi dėl oro uosto paslaugų ir 2003 m. balandžio 7 d. ir 2010 m. sausio 25 d.Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ir Ryanair ar AMS sudarytomis rinkodaros sutartimis, jas vertinant kartu, neatitinka rinkos sąlygų. Todėl Komisija mano, kad Ryanair ar AMS dėl šių sutarčių, jas vertinant kartu, įgijo atrankinį ekonominį pranašumą. |
| --- | --- |

(268)

Tačiau Komisija mano, kad sąlygos, kurios buvo suteiktos Ryanair ar AMS 2003 m. kovo 3 d. sutartimi dėl oro uosto paslaugų ir 2003 m. balandžio 7 d. ir 2010 m. sausio 25 d.Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ir Ryanair ar AMS sudarytomis rinkodaros sutartimis, jas vertinant kartu, neatitinka rinkos sąlygų. Todėl Komisija mano, kad Ryanair ar AMS dėl šių sutarčių, jas vertinant kartu, įgijo atrankinį ekonominį pranašumą.

Ryanair

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

Atrankumas

Atrankumas

| (269) | SESV 107 straipsnio 1 dalimi nustatyta, kad tam, jog priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, ji turi palaikyti „tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą“. Komisija konstatuoja, kad sutartys dėl oro uosto paslaugų ir rinkodaros sudarytos tik su Ryanair ir jos 100 % patronuojamąja bendrove AMS, teikiančia rinkodaros paslaugas. |
| --- | --- |

(269)

SESV 107 straipsnio 1 dalimi nustatyta, kad tam, jog priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, ji turi palaikyti „tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą“. Komisija konstatuoja, kad sutartys dėl oro uosto paslaugų ir rinkodaros sudarytos tik su Ryanair ir jos 100 % patronuojamąja bendrove AMS, teikiančia rinkodaros paslaugas.

tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą

Ryanair

| (270) | Nors 2000–2002 m. iš Altenburgo skrydžius vykdė ir kiti oro vežėjai (Eurowings ir Air Berlin), jie tokiomis rinkodaros sutartimis nepasinaudojo. Vokietija teigia, kad paslaugų sutarties su Ryanair sąlygos nustatytos pagal tuo metu galiojusią ir visiems galimiems oro vežėjams taikytą oro uosto mokesčių tvarką. Tačiau Komisija mano, kad, šią konkrečią paslaugų sutartį vertinant kartu su vėliau sudarytomis rinkodaros sutartimis, atsirado pranašumas Ryanair. Taigi visos šios sutartys yra atrankinės priemonės pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(270)

Nors 2000–2002 m. iš Altenburgo skrydžius vykdė ir kiti oro vežėjai (Eurowings ir Air Berlin), jie tokiomis rinkodaros sutartimis nepasinaudojo. Vokietija teigia, kad paslaugų sutarties su Ryanair sąlygos nustatytos pagal tuo metu galiojusią ir visiems galimiems oro vežėjams taikytą oro uosto mokesčių tvarką. Tačiau Komisija mano, kad, šią konkrečią paslaugų sutartį vertinant kartu su vėliau sudarytomis rinkodaros sutartimis, atsirado pranašumas Ryanair. Taigi visos šios sutartys yra atrankinės priemonės pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

Eurowings

Air Berlin

Ryanair

Ryanair

Konkurencijos iškreipimas ir poveikis prekybai

Konkurencijos iškreipimas ir poveikis prekybai

| (271) | Jei dėl valstybės narės suteiktos pagalbos sustiprinama vienos įmonės padėtis, palyginti su kitų ES vidaus prekyboje konkuruojančių įmonių padėtimi, darytina prielaida, kad pastarųjų įmonių padėtis dėl tos pagalbos pablogėjo (154). Pagal nusistovėjusią teismų praktiką (155) konkurencija iškreipiama jau tuomet, kai pagalbos gavėjas dalyvauja konkurencijoje su kitomis įmonėmis konkurencinėse rinkose. |
| --- | --- |

(271)

Jei dėl valstybės narės suteiktos pagalbos sustiprinama vienos įmonės padėtis, palyginti su kitų ES vidaus prekyboje konkuruojančių įmonių padėtimi, darytina prielaida, kad pastarųjų įmonių padėtis dėl tos pagalbos pablogėjo (154). Pagal nusistovėjusią teismų praktiką (155) konkurencija iškreipiama jau tuomet, kai pagalbos gavėjas dalyvauja konkurencijoje su kitomis įmonėmis konkurencinėse rinkose.

154

155

| (272) | Šiuo atveju nagrinėjamomis paslaugų ir rinkodaros sutartimis suteikiama didelė bendrovės Ryanair mokėtinų oro uosto mokesčių nuolaida. Dėl to sumažėja šią nuolaidą gavusios oro vežėjos įprastos veiklos išlaidos. Todėl ji gali sustiprinti savo padėtį rinkoje. Be to, oro transporto sektoriui būdinga didelė įvairių valstybių narių oro uostų operatorių konkurencija, ypač nuo 1993 m. sausio 1 d. po trečiojo oro transporto liberalizavimo etapo (įsigaliojus trečiajam oro transporto dokumentų rinkiniui) (156). Tai reiškia, kad lengvatiniai mokesčiai daro neigiamą poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai ir iškreipia arba gali iškreipti konkurenciją oro transporto sektoriuje. |
| --- | --- |

(272)

Šiuo atveju nagrinėjamomis paslaugų ir rinkodaros sutartimis suteikiama didelė bendrovės Ryanair mokėtinų oro uosto mokesčių nuolaida. Dėl to sumažėja šią nuolaidą gavusios oro vežėjos įprastos veiklos išlaidos. Todėl ji gali sustiprinti savo padėtį rinkoje. Be to, oro transporto sektoriui būdinga didelė įvairių valstybių narių oro uostų operatorių konkurencija, ypač nuo 1993 m. sausio 1 d. po trečiojo oro transporto liberalizavimo etapo (įsigaliojus trečiajam oro transporto dokumentų rinkiniui) (156). Tai reiškia, kad lengvatiniai mokesčiai daro neigiamą poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai ir iškreipia arba gali iškreipti konkurenciją oro transporto sektoriuje.

Ryanair

156

| (273) | Taigi su Ryanair sudarytos paslaugų ir rinkodaros sutartys iškreipia arba gali iškreipti konkurenciją ir daro neigiamą poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(273)

Taigi su Ryanair sudarytos paslaugų ir rinkodaros sutartys iškreipia arba gali iškreipti konkurenciją ir daro neigiamą poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

Ryanair

Išvada

Išvada

| (274) | Komisija daro išvadą, kad, remiantis Sprendimu Aéroports de Paris, 2003 m. kovo 3 d. sutartis dėl oro uosto paslaugų, susiejant su 2003 m. balandžio 7 d. ir 2008 m. rugpjūčio 28 d.Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ir Ryanair ar AMS sudarytomis rinkodaros sutartimis, nėra valstybės pagalba Ryanair ar AMS pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(274)

Komisija daro išvadą, kad, remiantis Sprendimu Aéroports de Paris, 2003 m. kovo 3 d. sutartis dėl oro uosto paslaugų, susiejant su 2003 m. balandžio 7 d. ir 2008 m. rugpjūčio 28 d.Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ir Ryanair ar AMS sudarytomis rinkodaros sutartimis, nėra valstybės pagalba Ryanair ar AMS pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

Aéroports de Paris

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

Ryanair

| (275) | Komisija daro išvadą, kad, remiantis Sprendimu Aéroports de Paris, 2003 m. kovo 3 d. sutartis dėl oro uosto paslaugų, susiejant su 2003 m. balandžio 7 d. ir 2010 m. sausio 25 d.Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ir Ryanair ar AMS sudarytomis rinkodaros sutartimis, yra valstybės pagalba Ryanair ar AMS pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(275)

Komisija daro išvadą, kad, remiantis Sprendimu Aéroports de Paris, 2003 m. kovo 3 d. sutartis dėl oro uosto paslaugų, susiejant su 2003 m. balandžio 7 d. ir 2010 m. sausio 25 d.Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ir Ryanair ar AMS sudarytomis rinkodaros sutartimis, yra valstybės pagalba Ryanair ar AMS pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

Aéroports de Paris

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

Ryanair

8.2.   PAGALBOS SUDERINAMUMAS

8.2.1.   1 priemonė. AOC infrastruktūros finansavimas

1 priemonė. AOC infrastruktūros finansavimas

| (276) | Komisija turi išnagrinėti, ar pagalbą galima laikyti suderinama su vidaus rinka. SESV 107 straipsnio 3 dalyje numatytos tam tikros 107 straipsnio 1 dalimi nustatytos bendrosios taisyklės, kad valstybės pagalba nesuderinama su vidaus rinka, išimtys. Nagrinėjamą pagalbą galima vertinti tik remiantis SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu, kuriuo nustatyta, kad „pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui“, gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(276)

Komisija turi išnagrinėti, ar pagalbą galima laikyti suderinama su vidaus rinka. SESV 107 straipsnio 3 dalyje numatytos tam tikros 107 straipsnio 1 dalimi nustatytos bendrosios taisyklės, kad valstybės pagalba nesuderinama su vidaus rinka, išimtys. Nagrinėjamą pagalbą galima vertinti tik remiantis SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu, kuriuo nustatyta, kad „pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui“, gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka.

pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui

| (277) | Šiuo atžvilgiu 2014 m. aviacijos gairės yra vertinimo, ar pagalba oro uostams pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, pagrindas. Kaip nustatyta 2014 m. aviacijos gairių 173 konstatuojamojoje dalyje, Komisija neteisėtą investicinę pagalbą oro uostams tirs pagal skiriant pagalbą galiojusias taisykles. Taigi Komisija netaikys 2014 m. aviacijos gairėse nustatytų principų prieš 2014 m. balandžio 4 d., t. y. šių gairių priėmimo dieną, skirtai neteisėtai investicinei pagalbai oro uostams. |
| --- | --- |

(277)

Šiuo atžvilgiu 2014 m. aviacijos gairės yra vertinimo, ar pagalba oro uostams pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, pagrindas. Kaip nustatyta 2014 m. aviacijos gairių 173 konstatuojamojoje dalyje, Komisija neteisėtą investicinę pagalbą oro uostams tirs pagal skiriant pagalbą galiojusias taisykles. Taigi Komisija netaikys 2014 m. aviacijos gairėse nustatytų principų prieš 2014 m. balandžio 4 d., t. y. šių gairių priėmimo dieną, skirtai neteisėtai investicinei pagalbai oro uostams.

| (278) | Finansavimas AOC infrastruktūrai buvo teikiamas 2000–2011 m. Todėl 2005–2011 m. suteikto infrastruktūros finansavimo suderinamumas su vidaus rinka turi būti vertinamas pagal 2005 m. aviacijos gairėse nustatytus principus. Kalbant apie iki 2005 m. suteiktą infrastruktūros finansavimą, tuo laikotarpiu nebuvo jokių konkrečių investicinės pagalbos oro uostams suderinamumo vertinimo kriterijų. Todėl Komisija šias priemones turi vertinti atsižvelgdama į savo sprendimų priėmimo praktiką šiuo klausimu ir remdamasi tiesiogiai SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu. Komisijos praktika, susijusi su oro uostų operatoriams suteiktos pagalbos suderinamumo su vidaus rinka vertinimu, apibendrinta 2005 m. aviacijos gairėse. Todėl Komisija iki 2005 m. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH suteiktos investicinės pagalbos suderinamumą su vidaus rinka vertins pagal 2005 m. aviacijos gairėse nustatytus kriterijus. |
| --- | --- |

(278)

Finansavimas AOC infrastruktūrai buvo teikiamas 2000–2011 m. Todėl 2005–2011 m. suteikto infrastruktūros finansavimo suderinamumas su vidaus rinka turi būti vertinamas pagal 2005 m. aviacijos gairėse nustatytus principus. Kalbant apie iki 2005 m. suteiktą infrastruktūros finansavimą, tuo laikotarpiu nebuvo jokių konkrečių investicinės pagalbos oro uostams suderinamumo vertinimo kriterijų. Todėl Komisija šias priemones turi vertinti atsižvelgdama į savo sprendimų priėmimo praktiką šiuo klausimu ir remdamasi tiesiogiai SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu. Komisijos praktika, susijusi su oro uostų operatoriams suteiktos pagalbos suderinamumo su vidaus rinka vertinimu, apibendrinta 2005 m. aviacijos gairėse. Todėl Komisija iki 2005 m. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH suteiktos investicinės pagalbos suderinamumą su vidaus rinka vertins pagal 2005 m. aviacijos gairėse nustatytus kriterijus.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (279) | 2005 m. aviacijos gairės yra vertinimo, ar infrastruktūros pagalba oro uostų operatoriams pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, pagrindas. Pagal 2005 m. aviacijos gairių 61 punktą Komisija turi ištirti, ar:






  a) | infrastruktūros statyba ir valdymas atitinka aiškiai apibrėžtą bendros svarbos tikslą (regioninės plėtros, prieinamumo ir t. t.); |
| --- | --- | --- |

(279)

2005 m. aviacijos gairės yra vertinimo, ar infrastruktūros pagalba oro uostų operatoriams pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, pagrindas. Pagal 2005 m. aviacijos gairių 61 punktą Komisija turi ištirti, ar:

a)

infrastruktūros statyba ir valdymas atitinka aiškiai apibrėžtą bendros svarbos tikslą (regioninės plėtros, prieinamumo ir t. t.);

| b) | infrastruktūra yra būtina ir proporcinga nustatytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

b)

infrastruktūra yra būtina ir proporcinga nustatytam tikslui pasiekti;

| c) | infrastruktūros, ypač esamos, naudojimo galimybės vidutinės trukmės laikotarpiu yra pakankamos; |
| --- | --- |

c)

infrastruktūros, ypač esamos, naudojimo galimybės vidutinės trukmės laikotarpiu yra pakankamos;

| d) | visi galimi naudotojai turi vienodą ir nediskriminacinę prieigą prie infrastruktūros; |
| --- | --- |

d)

visi galimi naudotojai turi vienodą ir nediskriminacinę prieigą prie infrastruktūros;

| e) | prekybos plėtrai nedaroma tokio poveikio, kuris prieštarautų ES interesams. |
| --- | --- |

e)

prekybos plėtrai nedaroma tokio poveikio, kuris prieštarautų ES interesams.

| (280) | Be reikalavimo, kad turi būti tenkinami tam tikri 2005 m. aviacijos gairėse nustatyti suderinamumo kriterijai, valstybės pagalba oro uostams, kaip ir bet kurios kitos valstybės pagalbos priemonės, turi turėti skatinamąjį poveikį. Kad šią pagalbą būtų galima laikyti suderinama su vidaus rinka, ji taip pat turi būti būtina ir proporcinga ja siekiamam teisėtam tikslui (157). |
| --- | --- |

(280)

Be reikalavimo, kad turi būti tenkinami tam tikri 2005 m. aviacijos gairėse nustatyti suderinamumo kriterijai, valstybės pagalba oro uostams, kaip ir bet kurios kitos valstybės pagalbos priemonės, turi turėti skatinamąjį poveikį. Kad šią pagalbą būtų galima laikyti suderinama su vidaus rinka, ji taip pat turi būti būtina ir proporcinga ja siekiamam teisėtam tikslui (157).

157

8.2.1.1.   Infrastruktūros statyba ir valdymas atitinka aiškiai apibrėžtą bendros svarbos tikslą (regioninės plėtros, prieinamumo ir t. t.)

Infrastruktūros statyba ir valdymas atitinka aiškiai apibrėžtą bendros svarbos tikslą (regioninės plėtros, prieinamumo ir t. t.)

| (281) | Kaip teigė Vokietija ir nurodyta oro uosto operatorės steigimo sutartyje, jos tikslas – gerinti ekonominiu aspektu svarbią infrastruktūrą, siekiant stiprinti rytų Tiuringijos ir vakarų Saksonijos ekonominį pajėgumą. |
| --- | --- |

(281)

Kaip teigė Vokietija ir nurodyta oro uosto operatorės steigimo sutartyje, jos tikslas – gerinti ekonominiu aspektu svarbią infrastruktūrą, siekiant stiprinti rytų Tiuringijos ir vakarų Saksonijos ekonominį pajėgumą.

| (282) | Tiuringijos žemė, nagrinėjamu laikotarpiu finansuodama svarbiausius oro uosto infrastruktūros projektus, siekė pagerinti regiono prieinamumą, o kartu – skatinti regioninę plėtrą ir sukurti naujų darbo vietų struktūriškai mažiau palankiame regione, nes geros keleivių ir krovinių vežimo jungtys vietos įmonių ir pramonės konkurencingumui turi lemiamos reikšmės. |
| --- | --- |

(282)

Tiuringijos žemė, nagrinėjamu laikotarpiu finansuodama svarbiausius oro uosto infrastruktūros projektus, siekė pagerinti regiono prieinamumą, o kartu – skatinti regioninę plėtrą ir sukurti naujų darbo vietų struktūriškai mažiau palankiame regione, nes geros keleivių ir krovinių vežimo jungtys vietos įmonių ir pramonės konkurencingumui turi lemiamos reikšmės.

| (283) | 2007 m. Vokietija infrastruktūros priemonių finansavimo vertinimą grindė R. Klophaus tyrimu, iš kurio visų pirma buvo matyti, kad tiesioginis, netiesioginis, susijęs ir skatinamasis AOC poveikis regiono ekonomikai ir patrauklumui, visų pirma kalbant apie darbo vietas, yra teigiamas ir didelis. Tyrime buvo teigiama, kad dėl didėjančio keleivių skaičiaus AOC galėtų tapti regioniniu oro uostu, o Altenburgo žemės apskritis – pakeisti savo tarptautinį pobūdį, o kartu – pagerinti savo ekonominę ir prekybos struktūrą. Remiantis šiuo tyrimu, AOC visam centrinės Vokietijos regionui duotų didelės visapusiškos visuotinės svarbos ekonominės naudos. |
| --- | --- |

(283)

2007 m. Vokietija infrastruktūros priemonių finansavimo vertinimą grindė R. Klophaus tyrimu, iš kurio visų pirma buvo matyti, kad tiesioginis, netiesioginis, susijęs ir skatinamasis AOC poveikis regiono ekonomikai ir patrauklumui, visų pirma kalbant apie darbo vietas, yra teigiamas ir didelis. Tyrime buvo teigiama, kad dėl didėjančio keleivių skaičiaus AOC galėtų tapti regioniniu oro uostu, o Altenburgo žemės apskritis – pakeisti savo tarptautinį pobūdį, o kartu – pagerinti savo ekonominę ir prekybos struktūrą. Remiantis šiuo tyrimu, AOC visam centrinės Vokietijos regionui duotų didelės visapusiškos visuotinės svarbos ekonominės naudos.

| (284) | Kaip matyti iš 1 lentelės, iki 2007–2010 m. labai išaugo oro uosto keleivių skaičius. Oro uostas į regioną pritraukė atvykstančių keleivių, o tai šio regiono ekonomikai labai svarbu. Nuo 2000 m. pradžios iki maždaug 2007 m. transporto prognozės buvo teigiamos ir pateisino būtinybę imtis kitų infrastruktūros projektų. Be to, ir pats oro uostas kaip darbdavys atliko svarbų vaidmenį ir netiesiogiai paskatino kurti susijusias darbo vietas regione (158). |
| --- | --- |

(284)

Kaip matyti iš 1 lentelės, iki 2007–2010 m. labai išaugo oro uosto keleivių skaičius. Oro uostas į regioną pritraukė atvykstančių keleivių, o tai šio regiono ekonomikai labai svarbu. Nuo 2000 m. pradžios iki maždaug 2007 m. transporto prognozės buvo teigiamos ir pateisino būtinybę imtis kitų infrastruktūros projektų. Be to, ir pats oro uostas kaip darbdavys atliko svarbų vaidmenį ir netiesiogiai paskatino kurti susijusias darbo vietas regione (158).

158

| (285) | Nagrinėjamomis investicijomis į infrastruktūrą nėra dubliuojama esama infrastruktūra. Arčiausiai AOC yra maždaug 85 km arba daugiau kaip viena valanda kelionės nuo jo nutolęs Leipcigo-Halės oro uostas. Be to, Leipcigo-Halės oro uostas yra tarptautinis oro uostas, kurio paslaugomis naudojasi ir Leipcigas (Saksonija), ir Halė (Saksonija-Anhaltas). AOC kaip regioninio oro uosto paslaugomis naudojasi pietinė Tiuringijos žemės dalis. Verslo aspektais jis svarbus netoliese esančioje pramoninėje zonoje įsikūrusioms įmonėms. |
| --- | --- |

(285)

Nagrinėjamomis investicijomis į infrastruktūrą nėra dubliuojama esama infrastruktūra. Arčiausiai AOC yra maždaug 85 km arba daugiau kaip viena valanda kelionės nuo jo nutolęs Leipcigo-Halės oro uostas. Be to, Leipcigo-Halės oro uostas yra tarptautinis oro uostas, kurio paslaugomis naudojasi ir Leipcigas (Saksonija), ir Halė (Saksonija-Anhaltas). AOC kaip regioninio oro uosto paslaugomis naudojasi pietinė Tiuringijos žemės dalis. Verslo aspektais jis svarbus netoliese esančioje pramoninėje zonoje įsikūrusioms įmonėms.

| (286) | Todėl Komisija gali daryti išvadą, kad AOC infrastruktūros finansavimas atitiko aiškiai apibrėžtą bendros svarbos tikslą. |
| --- | --- |

(286)

Todėl Komisija gali daryti išvadą, kad AOC infrastruktūros finansavimas atitiko aiškiai apibrėžtą bendros svarbos tikslą.

8.2.1.2.   Infrastruktūra yra būtina ir proporcinga nustatytam tikslui pasiekti

Infrastruktūra yra būtina ir proporcinga nustatytam tikslui pasiekti

| (287) | Pagal Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH steigimo sutartį jos tikslas – gerinti ekonominiu aspektu svarbią infrastruktūrą, siekiant stiprinti rytų Tiuringijos ir vakarų Saksonijos ekonominį pajėgumą. 2000–2011 m. oro uostas darė investicijas į infrastruktūrą, kurios buvo reikalingos dėl šio tikslo atsirandantiems reikalavimams įvykdyti. |
| --- | --- |

(287)

Pagal Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH steigimo sutartį jos tikslas – gerinti ekonominiu aspektu svarbią infrastruktūrą, siekiant stiprinti rytų Tiuringijos ir vakarų Saksonijos ekonominį pajėgumą. 2000–2011 m. oro uostas darė investicijas į infrastruktūrą, kurios buvo reikalingos dėl šio tikslo atsirandantiems reikalavimams įvykdyti.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (288) | Nagrinėjamo laikotarpio pradžioje, pertvarkant buvusį karinį aerodromą į civilinį oro uostą, buvo reikalingos investicijos bendrajai infrastruktūrai pritaikyti prie oro vežėjų reikalavimų. |
| --- | --- |

(288)

Nagrinėjamo laikotarpio pradžioje, pertvarkant buvusį karinį aerodromą į civilinį oro uostą, buvo reikalingos investicijos bendrajai infrastruktūrai pritaikyti prie oro vežėjų reikalavimų.

| (289) | Tuomet, kaip teigia Vokietija, buvo reikalingos AOC infrastruktūros priemonės, siekiant įvykdyti oro uosto saugos ir saugumo reikalavimus, atsirandančius dėl didėjančio keleivių skaičiaus, kurio buvo tikimasi sudarius paslaugų sutartį su Ryanair. Oro uostui atnaujinti ir modernizuoti taip pat buvo reikalingos investicijos. Siekiant oro uostą pritaikyti prie, kaip tikėtasi, didėsiančio Ryanair keleivių skaičiaus, visu nagrinėjamu laikotarpiu buvo įgyvendinamos saugos ir saugumo priemonės. Visuose 2007 m. atliktuose ekonominio oro uosto gyvybingumo vertinimo tyrimuose (159) buvo prognozuojama, kad 2007–2015 m. veikla AOC intensyvės. |
| --- | --- |

(289)

Tuomet, kaip teigia Vokietija, buvo reikalingos AOC infrastruktūros priemonės, siekiant įvykdyti oro uosto saugos ir saugumo reikalavimus, atsirandančius dėl didėjančio keleivių skaičiaus, kurio buvo tikimasi sudarius paslaugų sutartį su Ryanair. Oro uostui atnaujinti ir modernizuoti taip pat buvo reikalingos investicijos. Siekiant oro uostą pritaikyti prie, kaip tikėtasi, didėsiančio Ryanair keleivių skaičiaus, visu nagrinėjamu laikotarpiu buvo įgyvendinamos saugos ir saugumo priemonės. Visuose 2007 m. atliktuose ekonominio oro uosto gyvybingumo vertinimo tyrimuose (159) buvo prognozuojama, kad 2007–2015 m. veikla AOC intensyvės.

Ryanair

Ryanair

159

| (290) | Vokietijos teigimu, 2009 m. terminalo perstatymo darbai buvo reikalingi tam, kad būtų įvykdyti saugos reikalavimai ir atskirai aptarnaujami keleiviai iš Šengeno ir ne Šengeno valstybių. Vokietija tvirtina, kad svarstytos šio perstatymo alternatyvos. Tačiau, atsižvelgus į padidėjusį keleivių skaičių ir dideles šių alternatyvių galimybių sąnaudas, pasirinktas ilgalaikis sprendimas perstatyti terminalą. |
| --- | --- |

(290)

Vokietijos teigimu, 2009 m. terminalo perstatymo darbai buvo reikalingi tam, kad būtų įvykdyti saugos reikalavimai ir atskirai aptarnaujami keleiviai iš Šengeno ir ne Šengeno valstybių. Vokietija tvirtina, kad svarstytos šio perstatymo alternatyvos. Tačiau, atsižvelgus į padidėjusį keleivių skaičių ir dideles šių alternatyvių galimybių sąnaudas, pasirinktas ilgalaikis sprendimas perstatyti terminalą.

| (291) | Kadangi oro uosto operatorė neturėjo pakankamai išteklių ir, Vokietijos teigimu, pagrindinės investicijos buvo susijusios su į viešųjų užduočių sritį patenkančia veikla, buvo reikalingi viešieji ištekliai. |
| --- | --- |

(291)

Kadangi oro uosto operatorė neturėjo pakankamai išteklių ir, Vokietijos teigimu, pagrindinės investicijos buvo susijusios su į viešųjų užduočių sritį patenkančia veikla, buvo reikalingi viešieji ištekliai.

| (292) | Todėl Komisija mano, kad investicijos buvo reikalingos infrastruktūrai pritaikyti prie didėjančio keleivių skaičiaus ir įvykdyti šiuolaikinius modernios oro uosto infrastruktūros reikalavimus. Tik su tinkama infrastruktūra oro uostas galėjo užtikrinti transporto jungtis ir būti naudingas regiono plėtrai. |
| --- | --- |

(292)

Todėl Komisija mano, kad investicijos buvo reikalingos infrastruktūrai pritaikyti prie didėjančio keleivių skaičiaus ir įvykdyti šiuolaikinius modernios oro uosto infrastruktūros reikalavimus. Tik su tinkama infrastruktūra oro uostas galėjo užtikrinti transporto jungtis ir būti naudingas regiono plėtrai.

| (293) | Taigi investicinės pagalbos Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH būtinybė ir proporcingumas atsiranda iš būtinybės įvykdyti šiuolaikinius modernios oro uosto infrastruktūros reikalavimus. Todėl Komisija daro išvadą, kad nagrinėjamos investicijos į infrastruktūrą buvo būtinos ir proporcingos nustatytam tikslui. |
| --- | --- |

(293)

Taigi investicinės pagalbos Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH būtinybė ir proporcingumas atsiranda iš būtinybės įvykdyti šiuolaikinius modernios oro uosto infrastruktūros reikalavimus. Todėl Komisija daro išvadą, kad nagrinėjamos investicijos į infrastruktūrą buvo būtinos ir proporcingos nustatytam tikslui.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

8.2.1.3.   Infrastruktūros, ypač esamos, naudojimo galimybės vidutinės trukmės laikotarpiu yra pakankamos

Infrastruktūros, ypač esamos, naudojimo galimybės vidutinės trukmės laikotarpiu yra pakankamos

| (294) | Esamos infrastruktūros naudojimo perspektyvos vidutinės trukmės laikotarpiu, bent iki 2009 m., buvo pakankamos. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH valdyba dar savo 2000 m. birželio 23 d. posėdyje numatė, kad tikėtina bendra investicijų į infrastruktūrą visu 2000–2010 m. laikotarpiu suma sieks apie 20 mln. EUR. Metinis keleivių skaičius iki aktyviausios veiklos metų – 2008–2009 m. – didėjo. |
| --- | --- |

(294)

Esamos infrastruktūros naudojimo perspektyvos vidutinės trukmės laikotarpiu, bent iki 2009 m., buvo pakankamos. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH valdyba dar savo 2000 m. birželio 23 d. posėdyje numatė, kad tikėtina bendra investicijų į infrastruktūrą visu 2000–2010 m. laikotarpiu suma sieks apie 20 mln. EUR. Metinis keleivių skaičius iki aktyviausios veiklos metų – 2008–2009 m. – didėjo.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (295) | Po spartaus augimo laikotarpio oro transportą Vokietijoje ir Europoje neigiamai paveikė 2009 m. ekonomikos ir finansų krizė, taigi Vokietijoje keleivių vežimas oro transportu 2009 m. sumažėjo 4,6 % ir šie metai buvo vieni iš oro transportui blogiausių metų. Tačiau bendra oro transporto augimo tendencija nesustojo, o tik sulėtėjo. Nuo 2010 m. birželio mėn. mėnesiniai keleivių vežimo oro transportu augimo rodikliai Vokietijoje vėl didėjo ir 7 % viršijo mėnesinius praėjusių metų augimo rodiklius. Iš prognozių matyti, kad nuo 2009 m. sparčiai – maždaug 3 % per metus – augo Vokietijos ekonomika. Oro transporto rinkos augimas paprastai būna didesnis negu bendrasis ekonomikos augimas (160). |
| --- | --- |

(295)

Po spartaus augimo laikotarpio oro transportą Vokietijoje ir Europoje neigiamai paveikė 2009 m. ekonomikos ir finansų krizė, taigi Vokietijoje keleivių vežimas oro transportu 2009 m. sumažėjo 4,6 % ir šie metai buvo vieni iš oro transportui blogiausių metų. Tačiau bendra oro transporto augimo tendencija nesustojo, o tik sulėtėjo. Nuo 2010 m. birželio mėn. mėnesiniai keleivių vežimo oro transportu augimo rodikliai Vokietijoje vėl didėjo ir 7 % viršijo mėnesinius praėjusių metų augimo rodiklius. Iš prognozių matyti, kad nuo 2009 m. sparčiai – maždaug 3 % per metus – augo Vokietijos ekonomika. Oro transporto rinkos augimas paprastai būna didesnis negu bendrasis ekonomikos augimas (160).

160

| (296) | Visuose trijuose 2007 m. atliktuose tyrimuose (161) teigiama, kad oro uosto operatorė pagerins metinius veiklos rezultatus ir iki 2015 m. pasieks beveik subalansuotą veiklos pajamų rezultatą. Be to, turėjo būti stiprinama netoliese esanti pramoninė zona. Tai patvirtinta 2007–2015 m. verslo plano projekte. Vokietija savo argumentus grindė pigių skrydžių veiklos pelningumu ir galimu scenarijumi, pagal kurį AOC keleivių skaičius iki 2015 m. siektų 500 000. |
| --- | --- |

(296)

Visuose trijuose 2007 m. atliktuose tyrimuose (161) teigiama, kad oro uosto operatorė pagerins metinius veiklos rezultatus ir iki 2015 m. pasieks beveik subalansuotą veiklos pajamų rezultatą. Be to, turėjo būti stiprinama netoliese esanti pramoninė zona. Tai patvirtinta 2007–2015 m. verslo plano projekte. Vokietija savo argumentus grindė pigių skrydžių veiklos pelningumu ir galimu scenarijumi, pagal kurį AOC keleivių skaičius iki 2015 m. siektų 500 000.

161

| (297) | Taigi, remiantis Vokietijos pateikta informacija, atitinkama infrastruktūra tenkino oro vežėjų ir keleivių poreikį vidutinės trukmės laikotarpiu ir teikė geras naudojimo perspektyvas. |
| --- | --- |

(297)

Taigi, remiantis Vokietijos pateikta informacija, atitinkama infrastruktūra tenkino oro vežėjų ir keleivių poreikį vidutinės trukmės laikotarpiu ir teikė geras naudojimo perspektyvas.

8.2.1.4.   Visi galimi naudotojai turi vienodą ir nediskriminacinę prieigą prie infrastruktūros

Visi galimi naudotojai turi vienodą ir nediskriminacinę prieigą prie infrastruktūros

| (298) | Vokietija patvirtino, kad, nepaisant, jog 2003–2011 m. Ryanair buvo vienintelė AOC veikianti oro vežėja, infrastruktūra buvo atvira visiems galimiems naudotojams be jokių ekonomiškai nepagrįstų suvaržymų. |
| --- | --- |

(298)

Vokietija patvirtino, kad, nepaisant, jog 2003–2011 m. Ryanair buvo vienintelė AOC veikianti oro vežėja, infrastruktūra buvo atvira visiems galimiems naudotojams be jokių ekonomiškai nepagrįstų suvaržymų.

Ryanair

8.2.1.5.   Prekybos plėtrai nedaroma tokio poveikio, kuris prieštarautų ES interesams

Prekybos plėtrai nedaroma tokio poveikio, kuris prieštarautų ES interesams

| (299) | Pagal 2005 m. aviacijos gairių 39 punktą oro uosto kategorija yra rodiklis, kokiu mastu oro uostai tarpusavyje konkuruoja, taigi taip pat – kokiu mastu oro uostui suteikti viešieji ištekliai gali iškreipti konkurenciją. 2005 m. aviacijos gairėse teigiama, kad tikimybė, jog mažiems regioniniams oro uostams (D kategorijos) suteikti viešieji ištekliai iškreips konkurenciją arba darys neigiamą poveikį prekybai tokiu mastu, kad tai prieštarautų bendram interesui, yra nedidelė. Tačiau iš to negalima nei spręsti apie reikšmę, nei daryti išvados, kad konkurencijos iškreipimas ir poveikis prekybai atmestini. |
| --- | --- |

(299)

Pagal 2005 m. aviacijos gairių 39 punktą oro uosto kategorija yra rodiklis, kokiu mastu oro uostai tarpusavyje konkuruoja, taigi taip pat – kokiu mastu oro uostui suteikti viešieji ištekliai gali iškreipti konkurenciją. 2005 m. aviacijos gairėse teigiama, kad tikimybė, jog mažiems regioniniams oro uostams (D kategorijos) suteikti viešieji ištekliai iškreips konkurenciją arba darys neigiamą poveikį prekybai tokiu mastu, kad tai prieštarautų bendram interesui, yra nedidelė. Tačiau iš to negalima nei spręsti apie reikšmę, nei daryti išvados, kad konkurencijos iškreipimas ir poveikis prekybai atmestini.

| (300) | Nagrinėjamu laikotarpiu AOC buvo aptarnaujama visada mažiau kaip 150 000 keleivių per metus, taigi pagal 2005 m. aviacijos gaires jį galima laikyti mažu regioniniu oro uostu. |
| --- | --- |

(300)

Nagrinėjamu laikotarpiu AOC buvo aptarnaujama visada mažiau kaip 150 000 keleivių per metus, taigi pagal 2005 m. aviacijos gaires jį galima laikyti mažu regioniniu oro uostu.

| (301) | AOC yra tipiškas į regiono poreikius orientuotas oro uostas. Tokią išvadą galima daryti dėl to, kad daug šiuo oro uostu besinaudojančių keleivių yra iš Tiuringijos žemės. Atsižvelgiant į koncepciją, kad pasiekiamumo zona turėtų būti maždaug 100 km ir 60 minučių kelionės, galima daryti išvadą, kad artimiausias oro uostas, t. y. Leipcigo-Halės oro uostas (85 km ir maždaug 1 val. 10 min. kelionės nuo AOC), yra tos pačios pasiekiamumo zonos pakraštyje. Leipcigo-Halės oro uostas yra tarptautinis oro uostas, kurio paslaugomis naudojasi ir Leipcigas (Saksonija), ir Halė (Saksonija-Anhaltas). AOC kaip regioninio oro uosto paslaugomis naudojasi pietinė Tiuringijos žemės dalis. |
| --- | --- |

(301)

AOC yra tipiškas į regiono poreikius orientuotas oro uostas. Tokią išvadą galima daryti dėl to, kad daug šiuo oro uostu besinaudojančių keleivių yra iš Tiuringijos žemės. Atsižvelgiant į koncepciją, kad pasiekiamumo zona turėtų būti maždaug 100 km ir 60 minučių kelionės, galima daryti išvadą, kad artimiausias oro uostas, t. y. Leipcigo-Halės oro uostas (85 km ir maždaug 1 val. 10 min. kelionės nuo AOC), yra tos pačios pasiekiamumo zonos pakraštyje. Leipcigo-Halės oro uostas yra tarptautinis oro uostas, kurio paslaugomis naudojasi ir Leipcigas (Saksonija), ir Halė (Saksonija-Anhaltas). AOC kaip regioninio oro uosto paslaugomis naudojasi pietinė Tiuringijos žemės dalis.

| (302) | Nepaisant geografinio atstumo, šie oro uostai veikia pagal labai skirtingą verslo modelį ir savo veiklą orientuoja į skirtingas tikslines keleivių grupes. Leipcigo-Halės oro uostas turi gerą vardą ir įvairesniems poreikiams pritaikytą bei didesnį komfortą keleiviams suteikiančią infrastruktūrą. Iš jo vykdomi tarptautiniai ir nacionaliniai skrydžiai, skrydžiai į keletą atostogų paskirties vietų bei krovinių vežimo skrydžiai. AOC infrastruktūra teikia palyginti mažai komforto, o jo verslo modelis buvo orientuotas į pigių skrydžių bendroves. |
| --- | --- |

(302)

Nepaisant geografinio atstumo, šie oro uostai veikia pagal labai skirtingą verslo modelį ir savo veiklą orientuoja į skirtingas tikslines keleivių grupes. Leipcigo-Halės oro uostas turi gerą vardą ir įvairesniems poreikiams pritaikytą bei didesnį komfortą keleiviams suteikiančią infrastruktūrą. Iš jo vykdomi tarptautiniai ir nacionaliniai skrydžiai, skrydžiai į keletą atostogų paskirties vietų bei krovinių vežimo skrydžiai. AOC infrastruktūra teikia palyginti mažai komforto, o jo verslo modelis buvo orientuotas į pigių skrydžių bendroves.

| (303) | Todėl, remdamasi šiais argumentais, Komisija gali daryti išvadą, kad bendrovei Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH suteikta investicinė pagalba neiškreipia konkurencijos ir nedaro tokio neigiamo poveikio, kad tai prieštarautų bendram interesui. |
| --- | --- |

(303)

Todėl, remdamasi šiais argumentais, Komisija gali daryti išvadą, kad bendrovei Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH suteikta investicinė pagalba neiškreipia konkurencijos ir nedaro tokio neigiamo poveikio, kad tai prieštarautų bendram interesui.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

8.2.1.6.   Pagalba turi skatinamąjį poveikį ir yra būtina ir proporcinga

Pagalba turi skatinamąjį poveikį ir yra būtina ir proporcinga

| (304) | Pagalba infrastruktūrai finansuoti, kurią Vokietija suteikė Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, turėtų turėti skatinamąjį poveikį ir būti būtina ir proporcinga siekiamam teisėtam tikslui. |
| --- | --- |

(304)

Pagalba infrastruktūrai finansuoti, kurią Vokietija suteikė Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, turėtų turėti skatinamąjį poveikį ir būti būtina ir proporcinga siekiamam teisėtam tikslui.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (305) | Komisija turi nustatyti, ar bendrovei Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH suteikta valstybės pagalba jos veiksmus pakeitė taip, kad ji vykdo veiklą, kuri padeda siekti viešojo intereso tikslo, ir kad, jei nebūtų gavusi pagalbos, ji i) šios veiklos nevykdytų, arba ii) ją vykdytų ribotu mastu arba kitaip. Be to, pagalba laikoma proporcinga tik tuomet, kai tokio pat rezultato nebūtų įmanoma pasiekti suteikus mažesnę pagalbą arba mažiau iškreipiant konkurenciją. Tai reiškia, kad pagalbos dydis ir intensyvumas turi būti apriboti iki mažiausios remiamai veiklai vykdyti reikalingos sumos. |
| --- | --- |

(305)

Komisija turi nustatyti, ar bendrovei Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH suteikta valstybės pagalba jos veiksmus pakeitė taip, kad ji vykdo veiklą, kuri padeda siekti viešojo intereso tikslo, ir kad, jei nebūtų gavusi pagalbos, ji i) šios veiklos nevykdytų, arba ii) ją vykdytų ribotu mastu arba kitaip. Be to, pagalba laikoma proporcinga tik tuomet, kai tokio pat rezultato nebūtų įmanoma pasiekti suteikus mažesnę pagalbą arba mažiau iškreipiant konkurenciją. Tai reiškia, kad pagalbos dydis ir intensyvumas turi būti apriboti iki mažiausios remiamai veiklai vykdyti reikalingos sumos.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (306) | Remiantis Vokietijos pateikta informacija, investicijos į infrastruktūrą, kurios buvo reikalingos gebančio veikti ir komerciniams skrydžiams atviro oro uosto standartui pasiekti, be pagalbos būtų buvusios neįmanomos. Didžiąją nagrinėjamo laikotarpio dalį oro uostas veikė nuostolingai. Vokietija visada laikėsi nuomonės, kad toks regioninis oro uostas negali veikti be valstybės finansavimo. Visų pirma, Vokietijos nuomone, oro uostas be valstybės pagalbos nebūtų pasiekęs tokio paslaugų lygio, kokio tikėjosi oro vežėjai ir keleiviai, ir jo ekonominės veiklos mastas būtų sumažėjęs. |
| --- | --- |

(306)

Remiantis Vokietijos pateikta informacija, investicijos į infrastruktūrą, kurios buvo reikalingos gebančio veikti ir komerciniams skrydžiams atviro oro uosto standartui pasiekti, be pagalbos būtų buvusios neįmanomos. Didžiąją nagrinėjamo laikotarpio dalį oro uostas veikė nuostolingai. Vokietija visada laikėsi nuomonės, kad toks regioninis oro uostas negali veikti be valstybės finansavimo. Visų pirma, Vokietijos nuomone, oro uostas be valstybės pagalbos nebūtų pasiekęs tokio paslaugų lygio, kokio tikėjosi oro vežėjai ir keleiviai, ir jo ekonominės veiklos mastas būtų sumažėjęs.

| (307) | Todėl galima daryti išvadą, kad atitinkama pagalbos priemonė turėjo skatinamąjį poveikį, nes dėl jos pagalbos gavėja galėjo padaryti būtinas investicijas. |
| --- | --- |

(307)

Todėl galima daryti išvadą, kad atitinkama pagalbos priemonė turėjo skatinamąjį poveikį, nes dėl jos pagalbos gavėja galėjo padaryti būtinas investicijas.

| (308) | Pagalbos proporcingumo vertinimo klausimu galima daryti prielaidą, kad projektui suteiktos pagalbos intensyvumas neviršijo investicijų, reikalingų buvusį karinį aerodromą pertvarkyti į civilinį, visiems galimiems oro vežėjams atvirą oro uostą. Be to, buvo taikoma tokia Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH investicijų finansavimo procedūra, pagal kurią buvo išvengiama per didelės kompensacijos. Kiekvienų metų pabaigoje būdavo patvirtinamas kitų metų verslo planas ir vėliau per šiuos metus prireikus jis būdavo koreguojamas pagal realias verslo aplinkybes (162). Jei projektui būdavo skirtas per didelis finansavimas, oro uostas atitinkamas lėšas turėdavo grąžinti viešiesiems paramos teikėjams. Kadangi pagalbos dydis buvo apribotas iki mažiausios remiamai veiklai vykdyti reikalingos sumos, investicinė pagalba šiuo atveju gali būti laikoma būtina ir proporcinga teisėtam tikslui. |
| --- | --- |

(308)

Pagalbos proporcingumo vertinimo klausimu galima daryti prielaidą, kad projektui suteiktos pagalbos intensyvumas neviršijo investicijų, reikalingų buvusį karinį aerodromą pertvarkyti į civilinį, visiems galimiems oro vežėjams atvirą oro uostą. Be to, buvo taikoma tokia Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH investicijų finansavimo procedūra, pagal kurią buvo išvengiama per didelės kompensacijos. Kiekvienų metų pabaigoje būdavo patvirtinamas kitų metų verslo planas ir vėliau per šiuos metus prireikus jis būdavo koreguojamas pagal realias verslo aplinkybes (162). Jei projektui būdavo skirtas per didelis finansavimas, oro uostas atitinkamas lėšas turėdavo grąžinti viešiesiems paramos teikėjams. Kadangi pagalbos dydis buvo apribotas iki mažiausios remiamai veiklai vykdyti reikalingos sumos, investicinė pagalba šiuo atveju gali būti laikoma būtina ir proporcinga teisėtam tikslui.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

162

8.2.1.7.   Išvada

Išvada

| (309) | Atsižvelgdama į pirmesnį vertinimą, Komisija daro išvadą, kad bendrovei Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH suteikta investicinė pagalba suderinama su SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu, nes atitinka 2005 m. aviacijos gairių 61 punkte nustatytus suderinamumo kriterijus. Todėl priemonė suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(309)

Atsižvelgdama į pirmesnį vertinimą, Komisija daro išvadą, kad bendrovei Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH suteikta investicinė pagalba suderinama su SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu, nes atitinka 2005 m. aviacijos gairių 61 punkte nustatytus suderinamumo kriterijus. Todėl priemonė suderinama su vidaus rinka.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

8.2.2.   
  2 priemonė. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH veiklos nuostolių finansavimas 2000–2011 m.

2 priemonė.

veiklos nuostolių finansavimas 2000–2011 m.

| (310) | Remdamasi 2014 m. aviacijos gairėmis, Komisija mano, kad jos pranešimo dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo nuostatos neturėtų būti taikomos dar neišspręstoms byloms, susijusioms su neteisėta veiklos pagalba, oro uostams suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d. Komisija šiose gairėse nustatytus principus taikys visoms byloms, susijusioms su veiklos pagalba (pranešimai, dėl kurių dar nepriimtas sprendimas, ir neteisėta pagalba, apie kurią nepranešta) oro uostams, net jeigu pagalba buvo suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d. ir pereinamojo laikotarpio pradžios (163). |
| --- | --- |

(310)

Remdamasi 2014 m. aviacijos gairėmis, Komisija mano, kad jos pranešimo dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo nuostatos neturėtų būti taikomos dar neišspręstoms byloms, susijusioms su neteisėta veiklos pagalba, oro uostams suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d. Komisija šiose gairėse nustatytus principus taikys visoms byloms, susijusioms su veiklos pagalba (pranešimai, dėl kurių dar nepriimtas sprendimas, ir neteisėta pagalba, apie kurią nepranešta) oro uostams, net jeigu pagalba buvo suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d. ir pereinamojo laikotarpio pradžios (163).

163

| (311) | 2014 m. aviacijos gairėse nustatytos sąlygos, kuriomis veiklos pagalba oro uostams pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka (164). Pagal 2014 m. aviacijos gairių 137 punktą (165) tam, kad prieš paskelbiant šias gaires suteiktą veiklos pagalbą būtų galima laikyti suderinama su vidaus rinka, turi būti įvykdytos visos šios sąlygos:






  a) | priemone turi būti siekiama tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo; |
| --- | --- | --- |

(311)

2014 m. aviacijos gairėse nustatytos sąlygos, kuriomis veiklos pagalba oro uostams pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka (164). Pagal 2014 m. aviacijos gairių 137 punktą (165) tam, kad prieš paskelbiant šias gaires suteiktą veiklos pagalbą būtų galima laikyti suderinama su vidaus rinka, turi būti įvykdytos visos šios sąlygos:

164

165

a)

priemone turi būti siekiama tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo;

| b) | valstybės priemonės turi būti būtinos; |
| --- | --- |

b)

valstybės priemonės turi būti būtinos;

| c) | pagalbos priemonė turi būti tinkama politikos priemonė bendro intereso tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

c)

pagalbos priemonė turi būti tinkama politikos priemonė bendro intereso tikslui pasiekti;

| d) | turi būti skatinamasis poveikis; |
| --- | --- |

d)

turi būti skatinamasis poveikis;

| e) | pagalba turi būti apribota iki reikiamo minimumo; |
| --- | --- |

e)

pagalba turi būti apribota iki reikiamo minimumo;

| f) | turi būti vengiama netinkamo neigiamo poveikio konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

f)

turi būti vengiama netinkamo neigiamo poveikio konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai.

8.2.2.1.   Tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo siekimas

Tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo siekimas

| (312) | Pagal 2014 m. aviacijos gairių 5.1.2 skirsnio a punktą, siekiant suteikti oro uostams laiko prisitaikyti prie naujų sąlygų rinkoje, išvengti oro susisiekimo trikdžių ir nenutraukti susisiekimo su regionais, veiklos pagalba oro uostams bus laikoma padedančia siekti tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo, jei ji: a) didina Sąjungos piliečių judumą ir gerina susisiekimą su regionais, nes naudojant tokios pagalbos lėšas steigiami prieigos punktai, iš kurių galima vykdyti skrydžius Sąjungos viduje; arba b) padeda kovoti su oro transporto spūstimis didžiuosiuose Sąjungos oro uostuose, arba c) skatina regioninę plėtrą. |
| --- | --- |

(312)

Pagal 2014 m. aviacijos gairių 5.1.2 skirsnio a punktą, siekiant suteikti oro uostams laiko prisitaikyti prie naujų sąlygų rinkoje, išvengti oro susisiekimo trikdžių ir nenutraukti susisiekimo su regionais, veiklos pagalba oro uostams bus laikoma padedančia siekti tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo, jei ji: a) didina Sąjungos piliečių judumą ir gerina susisiekimą su regionais, nes naudojant tokios pagalbos lėšas steigiami prieigos punktai, iš kurių galima vykdyti skrydžius Sąjungos viduje; arba b) padeda kovoti su oro transporto spūstimis didžiuosiuose Sąjungos oro uostuose, arba c) skatina regioninę plėtrą.

| (313) | Vokietijos valdžios institucijų teigimu, buvo būtina finansuoti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH veiklos nuostolius tam, kad oro uostas galėtų tęsti veiklą ir kad būtų galima siekti bendrovės steigimo sutartyje nurodyto jos tikslo – gerinti ekonominiu aspektu svarbią infrastruktūrą, siekiant stiprinti rytų Tiuringijos ir vakarų Saksonijos ekonominį pajėgumą. |
| --- | --- |

(313)

Vokietijos valdžios institucijų teigimu, buvo būtina finansuoti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH veiklos nuostolius tam, kad oro uostas galėtų tęsti veiklą ir kad būtų galima siekti bendrovės steigimo sutartyje nurodyto jos tikslo – gerinti ekonominiu aspektu svarbią infrastruktūrą, siekiant stiprinti rytų Tiuringijos ir vakarų Saksonijos ekonominį pajėgumą.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (314) | Atsižvelgiant į tai, kad regioninei centrinės Vokietijos dalies plėtrai remti reikalingos geros prieigos galimybės, būtinai reikėjo išlaikyti oro uosto gebėjimą veikti. Oro uosto veikla prisidėjo prie regioninės plėtros ir darbo vietų kūrimo. Todėl patvirtintos veiklos pagalbos tikslas akivaizdžiai buvo regioninės plėtros rėmimas. |
| --- | --- |

(314)

Atsižvelgiant į tai, kad regioninei centrinės Vokietijos dalies plėtrai remti reikalingos geros prieigos galimybės, būtinai reikėjo išlaikyti oro uosto gebėjimą veikti. Oro uosto veikla prisidėjo prie regioninės plėtros ir darbo vietų kūrimo. Todėl patvirtintos veiklos pagalbos tikslas akivaizdžiai buvo regioninės plėtros rėmimas.

8.2.2.2.   Valstybės intervencijos poreikis

Valstybės intervencijos poreikis

| (315) | Pagal 2014 m. aviacijos gairių 5.1.2 skirsnio b punktą, siekiant įvertinti, ar valstybės pagalba veiksmingai padeda siekti bendros svarbos tikslo, visų pirma reikia nustatyti spręstiną problemą. Šiuo aspektu bet kokia valstybės pagalba pirmiausia turėtų būti skiriama tais atvejais, kai tokia pagalba gali padėti iš esmės pagerinti padėtį, t. y. padaryti tai, ko pasiekti neįmanoma rinkos priemonėmis. |
| --- | --- |

(315)

Pagal 2014 m. aviacijos gairių 5.1.2 skirsnio b punktą, siekiant įvertinti, ar valstybės pagalba veiksmingai padeda siekti bendros svarbos tikslo, visų pirma reikia nustatyti spręstiną problemą. Šiuo aspektu bet kokia valstybės pagalba pirmiausia turėtų būti skiriama tais atvejais, kai tokia pagalba gali padėti iš esmės pagerinti padėtį, t. y. padaryti tai, ko pasiekti neįmanoma rinkos priemonėmis.

| (316) | Vokietija argumentuoja, kad valstybės intervencija buvo būtina, nes oro uostas patyrė sunkumų užsitikrinti veiklos finansavimą. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH finansinėse ataskaitose dažnai pažymima, kad finansinė oro uosto padėtis glaudžiai susijusi su akcininkių įnašais ar kitomis viešosiomis subsidijomis. Be valstybės kapitalo įnašų esą netgi kiltų grėsmė tolesnei įmonės veiklai (166). |
| --- | --- |

(316)

Vokietija argumentuoja, kad valstybės intervencija buvo būtina, nes oro uostas patyrė sunkumų užsitikrinti veiklos finansavimą. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH finansinėse ataskaitose dažnai pažymima, kad finansinė oro uosto padėtis glaudžiai susijusi su akcininkių įnašais ar kitomis viešosiomis subsidijomis. Be valstybės kapitalo įnašų esą netgi kiltų grėsmė tolesnei įmonės veiklai (166).

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

166

| (317) | Suteikus veiklos pagalbą, oro uostas gavo reikiamų išteklių, kad galėtų užtikrinti savo veiklą ir pritaikyti savo verslo modelį prie pigių skrydžių bendrovių reikalavimų. |
| --- | --- |

(317)

Suteikus veiklos pagalbą, oro uostas gavo reikiamų išteklių, kad galėtų užtikrinti savo veiklą ir pritaikyti savo verslo modelį prie pigių skrydžių bendrovių reikalavimų.

| (318) | Komisija sutinka, kad AOC, kurio keleivių skaičius per metus nesiekia 150 000, yra mažas regioninis oro uostas, kuris įprastomis rinkos sąlygomis pats negalėtų padengti visų savo veiklos išlaidų. Todėl valstybės intervencija buvo būtina. |
| --- | --- |

(318)

Komisija sutinka, kad AOC, kurio keleivių skaičius per metus nesiekia 150 000, yra mažas regioninis oro uostas, kuris įprastomis rinkos sąlygomis pats negalėtų padengti visų savo veiklos išlaidų. Todėl valstybės intervencija buvo būtina.

8.2.2.3.   Pagalbos priemonės tinkamumas

Pagalbos priemonės tinkamumas

| (319) | Pagal 2014 m. aviacijos gairių 5.1.2 skirsnio c punktą bet kuri oro uostui suteikta pagalbos priemonė turi būti tinkama politikos priemonė bendros svarbos tikslui pasiekti. Todėl valstybė narė turi įrodyti, kad to paties tikslo neįmanoma pasiekti kitomis mažiau rinką iškreipiančiomis politikos ar pagalbos priemonėmis. |
| --- | --- |

(319)

Pagal 2014 m. aviacijos gairių 5.1.2 skirsnio c punktą bet kuri oro uostui suteikta pagalbos priemonė turi būti tinkama politikos priemonė bendros svarbos tikslui pasiekti. Todėl valstybė narė turi įrodyti, kad to paties tikslo neįmanoma pasiekti kitomis mažiau rinką iškreipiančiomis politikos ar pagalbos priemonėmis.

| (320) | Vokietijos teigimu, šiame skirsnyje nagrinėjama pagalbos priemonė yra tinkama priemonė siekiant bendros svarbos tikslo, kurio būtų buvę neįmanoma pasiekti kitomis mažiau rinką iškreipiančiomis politikos ar pagalbos priemonėmis. |
| --- | --- |

(320)

Vokietijos teigimu, šiame skirsnyje nagrinėjama pagalbos priemonė yra tinkama priemonė siekiant bendros svarbos tikslo, kurio būtų buvę neįmanoma pasiekti kitomis mažiau rinką iškreipiančiomis politikos ar pagalbos priemonėmis.

| (321) | Pagalbos suma būdavo nustatoma tokia, kuri reikalinga tikėtinam atitinkamai kitų metų veiklos išlaidų finansavimo trūkumui padengti. |
| --- | --- |

(321)

Pagalbos suma būdavo nustatoma tokia, kuri reikalinga tikėtinam atitinkamai kitų metų veiklos išlaidų finansavimo trūkumui padengti.

| (322) | Atsižvelgdama į pirmesnius argumentus, Komisija mano, kad nagrinėjama priemonė buvo proporcinga siekiamam bendros svarbos tikslui. |
| --- | --- |

(322)

Atsižvelgdama į pirmesnius argumentus, Komisija mano, kad nagrinėjama priemonė buvo proporcinga siekiamam bendros svarbos tikslui.

8.2.2.4.   Skatinamojo poveikio buvimas

Skatinamojo poveikio buvimas

| (323) | Pagal 2014 m. aviacijos gairių 5.1.2 skirsnio d punktą veiklos pagalba turi skatinamąjį poveikį, jei tikėtina, kad tuo atveju, jei nebūtų veiklos pagalbos, atitinkamo oro uosto ekonominės veiklos mastas gerokai sumažėtų. Šis vertinimas turi būti atliekamas atsižvelgiant į investicinės pagalbos buvimą ir oro uosto transporto apimtį. |
| --- | --- |

(323)

Pagal 2014 m. aviacijos gairių 5.1.2 skirsnio d punktą veiklos pagalba turi skatinamąjį poveikį, jei tikėtina, kad tuo atveju, jei nebūtų veiklos pagalbos, atitinkamo oro uosto ekonominės veiklos mastas gerokai sumažėtų. Šis vertinimas turi būti atliekamas atsižvelgiant į investicinės pagalbos buvimą ir oro uosto transporto apimtį.

| (324) | Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH finansinėse ataskaitose pabrėžiama, kad be valstybės kapitalo įnašų kiltų grėsmė tolesnei įmonės veiklai. Oro uostas, negavęs veiklos pagalbos oro uosto operatorės nuostoliams padengti, dėl nepadengtų veiklos nuostolių galiausiai būtų pasitraukęs iš rinkos. |
| --- | --- |

(324)

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH finansinėse ataskaitose pabrėžiama, kad be valstybės kapitalo įnašų kiltų grėsmė tolesnei įmonės veiklai. Oro uostas, negavęs veiklos pagalbos oro uosto operatorės nuostoliams padengti, dėl nepadengtų veiklos nuostolių galiausiai būtų pasitraukęs iš rinkos.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (325) | Atsižvelgdama į pirmesnius argumentus, Komisija mano, kad nagrinėjama pagalbos priemonė turėjo skatinamąjį poveikį. |
| --- | --- |

(325)

Atsižvelgdama į pirmesnius argumentus, Komisija mano, kad nagrinėjama pagalbos priemonė turėjo skatinamąjį poveikį.

8.2.2.5.   Pagalbos sumos proporcingumas (pagalbos apribojimas iki minimumo)

Pagalbos sumos proporcingumas (pagalbos apribojimas iki minimumo)

| (326) | Pagal 2014 m. aviacijos gairių 5.1.2 skirsnio e punktą veiklos pagalba oro uostams yra proporcinga, jei ji neviršija mažiausios remiamai veiklai vykdyti reikalingos sumos. |
| --- | --- |

(326)

Pagal 2014 m. aviacijos gairių 5.1.2 skirsnio e punktą veiklos pagalba oro uostams yra proporcinga, jei ji neviršija mažiausios remiamai veiklai vykdyti reikalingos sumos.

| (327) | Šiuo atveju oro uosto operatorės viešosios akcininkės veiklos pagalbos sumą nustatydavo pagal metinį ex ante verslo planą ir apribodavo iki finansinio oro uosto poreikio. |
| --- | --- |

(327)

Šiuo atveju oro uosto operatorės viešosios akcininkės veiklos pagalbos sumą nustatydavo pagal metinį ex ante verslo planą ir apribodavo iki finansinio oro uosto poreikio.

ex ante

| (328) | Šių verslo planų rodikliai būdavo atnaujinami atitinkamais finansiniais metais pagal naujausius oro uosto veiklos rezultatus. Pavyzdžiui, 2002 m. lapkričio 8 d. valdyba patvirtino 2003 m. verslo planą remdamasi 2002 m. rugsėjo mėn. turėtais duomenimis. Paskui šis verslo planas buvo atnaujintas 2003 m. spalio 24 d. valdybos posėdyje, kuriame buvo pateiktas pagal 2003 m. spalio mėn. turėtus duomenis atnaujintas verslo planas (167). |
| --- | --- |

(328)

Šių verslo planų rodikliai būdavo atnaujinami atitinkamais finansiniais metais pagal naujausius oro uosto veiklos rezultatus. Pavyzdžiui, 2002 m. lapkričio 8 d. valdyba patvirtino 2003 m. verslo planą remdamasi 2002 m. rugsėjo mėn. turėtais duomenimis. Paskui šis verslo planas buvo atnaujintas 2003 m. spalio 24 d. valdybos posėdyje, kuriame buvo pateiktas pagal 2003 m. spalio mėn. turėtus duomenis atnaujintas verslo planas (167).

167

| (329) | Atsižvelgdama į pirmesnius argumentus, Komisija konstatuoja, kad oro uosto operatorė, gavusi veiklos pagalbą, nagrinėjamu laikotarpiu galėjo savo verslo modelį pritaikyti prie naujų, dėl paslaugų sutarties su Ryanair atsiradusių eksploatacinių reikalavimų. Nuostoliams padengti reikalingų lėšų dydis buvo nuolat kontroliuojamas. Taigi pagalbos suma buvo apribota iki tikėtinų veiklos nuostolių. |
| --- | --- |

(329)

Atsižvelgdama į pirmesnius argumentus, Komisija konstatuoja, kad oro uosto operatorė, gavusi veiklos pagalbą, nagrinėjamu laikotarpiu galėjo savo verslo modelį pritaikyti prie naujų, dėl paslaugų sutarties su Ryanair atsiradusių eksploatacinių reikalavimų. Nuostoliams padengti reikalingų lėšų dydis buvo nuolat kontroliuojamas. Taigi pagalbos suma buvo apribota iki tikėtinų veiklos nuostolių.

Ryanair

| (330) | Vokietija taip pat nurodo, kad nuo 2010–2012 m. pagal keletą projektų (168) vykdytas oro uosto pertvarkymas padėjo sumažinti jo bendrą finansavimo trūkumą, o kartu – akcininkių įnašų poreikį. Visu nagrinėjamu laikotarpiu veiklos pagalba buvo kontroliuojama, siekiant ją koreguoti pagal tikruosius oro uosto poreikius. |
| --- | --- |

(330)

Vokietija taip pat nurodo, kad nuo 2010–2012 m. pagal keletą projektų (168) vykdytas oro uosto pertvarkymas padėjo sumažinti jo bendrą finansavimo trūkumą, o kartu – akcininkių įnašų poreikį. Visu nagrinėjamu laikotarpiu veiklos pagalba buvo kontroliuojama, siekiant ją koreguoti pagal tikruosius oro uosto poreikius.

168

| (331) | Todėl Komisija mano, kad šiuo atveju veiklos pagalba buvo proporcinga ir apribota iki mažiausios remiamai veiklai vykdyti reikalingos sumos. |
| --- | --- |

(331)

Todėl Komisija mano, kad šiuo atveju veiklos pagalba buvo proporcinga ir apribota iki mažiausios remiamai veiklai vykdyti reikalingos sumos.

8.2.2.6.   Netinkamo neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai vengimas

Netinkamo neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai vengimas

| (332) | Pagal 2014 m. aviacijos gairių 5.1.2 skirsnio f punktą, vertinant veiklos pagalbos suderinamumą su vidaus rinka, turi būti atsižvelgiama į konkurencijos iškreipimą ir poveikį prekybai. Vienas iš konkurencijos iškreipimo ir poveikio prekybai rodiklių gali būti tai, kad oro uostas yra toje pat pasiekiamumo zonoje kaip kitas neišnaudotų pajėgumų turintis oro uostas. |
| --- | --- |

(332)

Pagal 2014 m. aviacijos gairių 5.1.2 skirsnio f punktą, vertinant veiklos pagalbos suderinamumą su vidaus rinka, turi būti atsižvelgiama į konkurencijos iškreipimą ir poveikį prekybai. Vienas iš konkurencijos iškreipimo ir poveikio prekybai rodiklių gali būti tai, kad oro uostas yra toje pat pasiekiamumo zonoje kaip kitas neišnaudotų pajėgumų turintis oro uostas.

| (333) | Komisija šiuo atveju konstatuoja, kad arčiausiai AOC yra Leipcigo-Halės oro uostas, nutolęs maždaug 85 km arba 1 val. 10 min. kelionės lengvuoju automobiliu. Kaip paaiškinta 299 ir 300 konstatuojamosiose dalyse, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH verslo modelis nuo pat pradžių buvo orientuotas į AOC kaip regioninio oro uosto vystymą, siekiant plėtoti netoliese esančią pramoninę zoną. NET jei būtų išsipildžiusi 2007 m. prof. R. Klophaus prognozė ir oro uostas iki 2015 m. būtų pasiekęs 500 000 keleivių skaičių, jis vis tiek nebūtų galėjęs konkuruoti su daugiau kaip 2 mln. keleivių aptarnaujančiu oro uostu, tokiu kaip Leipcigo-Halės oro uostas. |
| --- | --- |

(333)

Komisija šiuo atveju konstatuoja, kad arčiausiai AOC yra Leipcigo-Halės oro uostas, nutolęs maždaug 85 km arba 1 val. 10 min. kelionės lengvuoju automobiliu. Kaip paaiškinta 299 ir 300 konstatuojamosiose dalyse, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH verslo modelis nuo pat pradžių buvo orientuotas į AOC kaip regioninio oro uosto vystymą, siekiant plėtoti netoliese esančią pramoninę zoną. NET jei būtų išsipildžiusi 2007 m. prof. R. Klophaus prognozė ir oro uostas iki 2015 m. būtų pasiekęs 500 000 keleivių skaičių, jis vis tiek nebūtų galėjęs konkuruoti su daugiau kaip 2 mln. keleivių aptarnaujančiu oro uostu, tokiu kaip Leipcigo-Halės oro uostas.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (334) | Vokietija atkreipia dėmesį į tai, kad, siekiant dar labiau apriboti neigiamą poveikį konkurencijai ir prekybai, AOC infrastruktūra buvo atvira visiems galimiems naudotojams ir nebuvo skirta konkrečiam naudotojui. |
| --- | --- |

(334)

Vokietija atkreipia dėmesį į tai, kad, siekiant dar labiau apriboti neigiamą poveikį konkurencijai ir prekybai, AOC infrastruktūra buvo atvira visiems galimiems naudotojams ir nebuvo skirta konkrečiam naudotojui.

| (335) | Atsižvelgdama į šiuos argumentus, Komisija konstatuoja, kad netinkamas neigiamas poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai apribotas iki minimumo. |
| --- | --- |

(335)

Atsižvelgdama į šiuos argumentus, Komisija konstatuoja, kad netinkamas neigiamas poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai apribotas iki minimumo.

8.2.2.7.   Išvada

Išvada

| (336) | Atsižvelgdama į šiuos argumentus, Komisija daro išvadą, kad Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH veiklos nuostolių finansavimas 2000–2011 m. pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą ir 2014 m. aviacijos gairių 5.1.2 skirsnyje nustatytas suderinamumo sąlygas yra suderinamas su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(336)

Atsižvelgdama į šiuos argumentus, Komisija daro išvadą, kad Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH veiklos nuostolių finansavimas 2000–2011 m. pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą ir 2014 m. aviacijos gairių 5.1.2 skirsnyje nustatytas suderinamumo sąlygas yra suderinamas su vidaus rinka.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

8.2.3.   
  3 priemonė. Oro uosto mokesčiai ir mokėjimai Ryanair pagal 2003 m. sutartį dėl oro uosto paslaugų, 2003 m. rinkodaros sutartį ir 2010 m. rinkodaros sutartį, jas vertinant kartu

3 priemonė. Oro uosto mokesčiai ir mokėjimai

pagal 2003 m. sutartį dėl oro uosto paslaugų, 2003 m. rinkodaros sutartį ir 2010 m. rinkodaros sutartį, jas vertinant kartu

| (337) | Vokietija teigia, kad sutartis dėl oro uosto paslaugų ir sutartys dėl rinkodaros paslaugų nėra valstybės pagalba. Todėl Vokietija nenurodo galimo suderinamumo su vidaus rinka teisinio pagrindo. Esant tokioms aplinkybėms ir atsižvelgiant į tai, kad prievolė įrodyti pagalbos suderinamumą su vidaus rinka pagal 107 straipsnio 1 dalyje numatytą nukrypti leidžiančią nuostatą, tenka atitinkamai valstybei narei, kuri turi įrodyti, kad tenkinamos šios nukrypti leidžiančios nuostatos sąlygos, galima daryti išvadą, kad pagalba nesuderinama su vidaus rinka. Be to, Komisija mano, kad šiuo atveju pagal taikytinas teisės normas nagrinėjamos valstybės pagalbos negalima laikyti su vidaus rinka suderinama pagalba veiklai pradėti. |
| --- | --- |

(337)

Vokietija teigia, kad sutartis dėl oro uosto paslaugų ir sutartys dėl rinkodaros paslaugų nėra valstybės pagalba. Todėl Vokietija nenurodo galimo suderinamumo su vidaus rinka teisinio pagrindo. Esant tokioms aplinkybėms ir atsižvelgiant į tai, kad prievolė įrodyti pagalbos suderinamumą su vidaus rinka pagal 107 straipsnio 1 dalyje numatytą nukrypti leidžiančią nuostatą, tenka atitinkamai valstybei narei, kuri turi įrodyti, kad tenkinamos šios nukrypti leidžiančios nuostatos sąlygos, galima daryti išvadą, kad pagalba nesuderinama su vidaus rinka. Be to, Komisija mano, kad šiuo atveju pagal taikytinas teisės normas nagrinėjamos valstybės pagalbos negalima laikyti su vidaus rinka suderinama pagalba veiklai pradėti.

8.2.3.1.   Galiojantis teisinis pagrindas

Galiojantis teisinis pagrindas

| (338) | Pagalbos veiklai pradėti klausimu 2014 m. aviacijos gairėse nustatyta:

  „
  Komisija taikys šiose gairėse išdėstytus principus visoms veiklos pradžios pagalbos priemonėms, apie kurias pranešta ir dėl kurių ji turi priimti sprendimą po 2014 m. balandžio 4 d.
  – net jei apie priemones pranešta iki tos dienos. Pagal Komisijos pranešimą dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo Komisija neteisėtai veiklos pradžios pagalbai oro transporto bendrovėms taikys taisykles, galiojusias pagalbos suteikimo metu. Taigi šiose gairėse išdėstytų principų ji netaikys tais atvejais, kai neteisėta veiklos pradžios pagalba skirta oro transporto bendrovėms iki 2014 m. balandžio 4 d.

   (169)
  “. |
| --- | --- |

(338)

Pagalbos veiklai pradėti klausimu 2014 m. aviacijos gairėse nustatyta:

„
  Komisija taikys šiose gairėse išdėstytus principus visoms veiklos pradžios pagalbos priemonėms, apie kurias pranešta ir dėl kurių ji turi priimti sprendimą po 2014 m. balandžio 4 d.
  – net jei apie priemones pranešta iki tos dienos. Pagal Komisijos pranešimą dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo Komisija neteisėtai veiklos pradžios pagalbai oro transporto bendrovėms taikys taisykles, galiojusias pagalbos suteikimo metu. Taigi šiose gairėse išdėstytų principų ji netaikys tais atvejais, kai neteisėta veiklos pradžios pagalba skirta oro transporto bendrovėms iki 2014 m. balandžio 4 d.

   (169)
  “.

Komisija taikys šiose gairėse išdėstytus principus visoms veiklos pradžios pagalbos priemonėms, apie kurias pranešta ir dėl kurių ji turi priimti sprendimą po 2014 m. balandžio 4 d.

net jei apie priemones pranešta iki tos dienos. Pagal Komisijos pranešimą dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo Komisija neteisėtai veiklos pradžios pagalbai oro transporto bendrovėms taikys taisykles, galiojusias pagalbos suteikimo metu. Taigi šiose gairėse išdėstytų principų ji netaikys tais atvejais, kai neteisėta veiklos pradžios pagalba skirta oro transporto bendrovėms iki 2014 m. balandžio 4 d.

169

| (339) | 2005 m. aviacijos gairėse vėlgi nustatyta:

  „
  Kiekvienos pagalbos <...> veiklai pradėti, suteiktos be Komisijos leidimo, taigi pažeidžiant Sutarties 88 straipsnio 3 dalį [dabar – SESV 108 straipsnio 3 dalį], suderinamumą su bendrąja rinka Komisija nagrinės remdamasi šiomis Gairėmis, jei pagalba buvo pradėta teikti po jų paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
  “ |
| --- | --- |

(339)

2005 m. aviacijos gairėse vėlgi nustatyta:

„
  Kiekvienos pagalbos <...> veiklai pradėti, suteiktos be Komisijos leidimo, taigi pažeidžiant Sutarties 88 straipsnio 3 dalį [dabar – SESV 108 straipsnio 3 dalį], suderinamumą su bendrąja rinka Komisija nagrinės remdamasi šiomis Gairėmis, jei pagalba buvo pradėta teikti po jų paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
  “

Kiekvienos pagalbos <...> veiklai pradėti, suteiktos be Komisijos leidimo, taigi pažeidžiant Sutarties 88 straipsnio 3 dalį [dabar

SESV 108 straipsnio 3 dalį], suderinamumą su bendrąja rinka Komisija nagrinės remdamasi šiomis Gairėmis, jei pagalba buvo pradėta teikti po jų paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

8.2.3.2.   
  2010 m. sausio 25 d. sutarties, susiejant su 2003 m. kovo 3 d. sutartimi dėl oro uosto paslaugų ir 2003 m. balandžio 7 d. rinkodaros sutartimi, suderinamumo su vidaus rinka vertinimas

2010 m. sausio 25 d. sutarties, susiejant su 2003 m. kovo 3 d. sutartimi dėl oro uosto paslaugų ir 2003 m. balandžio 7 d. rinkodaros sutartimi, suderinamumo su vidaus rinka vertinimas

| (340) | Sutartis su AMS sudaryta 2010 m., t. y. po 2005 m. aviacijos gairių paskelbimo. Atitinkama pagalba suteikta 2010 m. rinkodaros sutartimi, kurios poveikis papildo abi 2003 m. sudarytas sutartis, kurios – vertinant kiekvieną atskirai – nėra valstybės pagalba. Taigi pagalbos suderinamumą su vidaus rinka reikia tirti pagal 2005 m. aviacijos gaires. |
| --- | --- |

(340)

Sutartis su AMS sudaryta 2010 m., t. y. po 2005 m. aviacijos gairių paskelbimo. Atitinkama pagalba suteikta 2010 m. rinkodaros sutartimi, kurios poveikis papildo abi 2003 m. sudarytas sutartis, kurios – vertinant kiekvieną atskirai – nėra valstybės pagalba. Taigi pagalbos suderinamumą su vidaus rinka reikia tirti pagal 2005 m. aviacijos gaires.

| (341) | Atsižvelgiant į tai, kad turi būti įvykdytos visos pagalbos veiklai pradėti suderinamumo sąlygos, nurodytos 2005 m. aviacijos gairių 79 punkte, tam, kad būtų konstatuotas oro vežėjui suteiktos pagalbos nesuderinamumas, reikėtų tik įrodyti, kad neįvykdyta viena iš šių sąlygų. Vis dėlto Komisija, siekdama įvertinti šiame skirsnyje nagrinėjamos pagalbos priemonės suderinamumą su vidaus rinka, išnagrinės kelis 2005 m. aviacijos gairėse nustatytus kriterijus. |
| --- | --- |

(341)

Atsižvelgiant į tai, kad turi būti įvykdytos visos pagalbos veiklai pradėti suderinamumo sąlygos, nurodytos 2005 m. aviacijos gairių 79 punkte, tam, kad būtų konstatuotas oro vežėjui suteiktos pagalbos nesuderinamumas, reikėtų tik įrodyti, kad neįvykdyta viena iš šių sąlygų. Vis dėlto Komisija, siekdama įvertinti šiame skirsnyje nagrinėjamos pagalbos priemonės suderinamumą su vidaus rinka, išnagrinės kelis 2005 m. aviacijos gairėse nustatytus kriterijus.

| (342) | 2005 m. aviacijos gairių 79 punkto c dalimi nustatyta, kad viena iš pagalbos suderinamumo sąlygų yra tai, kad ji skirta tik naujiems maršrutams atidaryti arba reisų skaičiui padidinti. 2010 m. sutartis apima kasdienius skrydžius į Londoną nuo 2003 m. ir skrydžius į Cheroną nuo 2007 m. 2010 m. atidarytas tik maršrutas į Alikantę. Todėl šiame skirsnyje nagrinėjama pagalbos priemonė šio kriterijaus neatitinka. |
| --- | --- |

(342)

2005 m. aviacijos gairių 79 punkto c dalimi nustatyta, kad viena iš pagalbos suderinamumo sąlygų yra tai, kad ji skirta tik naujiems maršrutams atidaryti arba reisų skaičiui padidinti. 2010 m. sutartis apima kasdienius skrydžius į Londoną nuo 2003 m. ir skrydžius į Cheroną nuo 2007 m. 2010 m. atidarytas tik maršrutas į Alikantę. Todėl šiame skirsnyje nagrinėjama pagalbos priemonė šio kriterijaus neatitinka.

| (343) | 2005 m. aviacijos gairių 79 punkto d dalimi reikalaujama, kad atitinkama priemonė būtų gyvybinga ilguoju laikotarpiu ir pagalba būtų laipsniškai mažinama: „<...> ilgainiui maršrutas turi išsilaikyti pats, t. y. turi be viešojo finansavimo padengti bent jau savo sąnaudas. Todėl pagalba turi būti laipsniškai mažėjanti ir teikiama apibrėžtą laikotarpį.“ Nėra įrodymų, kad atitinkami maršrutai galėtų būti gyvybingi be pagal rinkodaros sutartis iš viešųjų išteklių Ryanair teikto finansavimo. Tai patvirtina ir faktas, kad, nustojus teikti finansavimą iš viešųjų išteklių, Ryanair šių maršrutų atsisakė. |
| --- | --- |

(343)

2005 m. aviacijos gairių 79 punkto d dalimi reikalaujama, kad atitinkama priemonė būtų gyvybinga ilguoju laikotarpiu ir pagalba būtų laipsniškai mažinama: „<...> ilgainiui maršrutas turi išsilaikyti pats, t. y. turi be viešojo finansavimo padengti bent jau savo sąnaudas. Todėl pagalba turi būti laipsniškai mažėjanti ir teikiama apibrėžtą laikotarpį.“ Nėra įrodymų, kad atitinkami maršrutai galėtų būti gyvybingi be pagal rinkodaros sutartis iš viešųjų išteklių Ryanair teikto finansavimo. Tai patvirtina ir faktas, kad, nustojus teikti finansavimą iš viešųjų išteklių, Ryanair šių maršrutų atsisakė.

<...> ilgainiui maršrutas turi išsilaikyti pats, t. y. turi be viešojo finansavimo padengti bent jau savo sąnaudas. Todėl pagalba turi būti laipsniškai mažėjanti ir teikiama apibrėžtą laikotarpį.

Ryanair

Ryanair

| (344) | 2005 m. aviacijos gairių 79 punkto e dalimi taip pat nustatytas papildomų išlaidų, susijusių su naujo maršruto atidarymu, kriterijus: „<...> pagalbos sumos dydis yra neatsiejamas nuo papildomų išlaidų, susidarančių pradedant veiklą, susijusių su naujo maršruto atidarymu arba reisų skaičiaus padidinimu, kurių oro vežėjas nebūtų patyręs vykdydamas įprastą veiklą.“ Atrodo, kad pagalba nėra susijusi su konkrečiomis veiklos pradėjimo išlaidomis. Rinkodaros mokėjimai Ryanair buvo atliekami visu laikotarpiu, kuriuo oro uostas palaikė verslo ryšius su šia oro vežėja. Todėl netenkinamas ir šis kriterijus. |
| --- | --- |

(344)

2005 m. aviacijos gairių 79 punkto e dalimi taip pat nustatytas papildomų išlaidų, susijusių su naujo maršruto atidarymu, kriterijus: „<...> pagalbos sumos dydis yra neatsiejamas nuo papildomų išlaidų, susidarančių pradedant veiklą, susijusių su naujo maršruto atidarymu arba reisų skaičiaus padidinimu, kurių oro vežėjas nebūtų patyręs vykdydamas įprastą veiklą.“ Atrodo, kad pagalba nėra susijusi su konkrečiomis veiklos pradėjimo išlaidomis. Rinkodaros mokėjimai Ryanair buvo atliekami visu laikotarpiu, kuriuo oro uostas palaikė verslo ryšius su šia oro vežėja. Todėl netenkinamas ir šis kriterijus.

<...> pagalbos sumos dydis yra neatsiejamas nuo papildomų išlaidų, susidarančių pradedant veiklą, susijusių su naujo maršruto atidarymu arba reisų skaičiaus padidinimu, kurių oro vežėjas nebūtų patyręs vykdydamas įprastą veiklą.

Ryanair

| (345) | Galiausiai pagal 2005 m. aviacijos gairių 79 punkto f dalį pagalba kasmet gali būti padengiama ne daugiau kaip 50 % tais metais patirtų reikalavimus atitinkančių išlaidų. Nėra įrodymų, kad faktinės rinkodaros išlaidos būtų buvusios dvigubai didesnės už pagalbos sumą. |
| --- | --- |

(345)

Galiausiai pagal 2005 m. aviacijos gairių 79 punkto f dalį pagalba kasmet gali būti padengiama ne daugiau kaip 50 % tais metais patirtų reikalavimus atitinkančių išlaidų. Nėra įrodymų, kad faktinės rinkodaros išlaidos būtų buvusios dvigubai didesnės už pagalbos sumą.

8.2.3.3.   Išvada

Išvada

| (346) | Apibendrinant pagalbos Ryanair ir AMS negalima laikyti su vidaus rinka suderinama pagalba veiklai pradėti, nes neįvykdytos suderinamumo sąlygos. Todėl valstybės pagalba, suteikta Ryanair ir AMS pagal 2003 m. kovo 3 d. sutartį dėl oro uosto paslaugų, 2003 m. balandžio 7 d. rinkodaros sutartį ir 2010 m. sausio 25 d. rinkodaros sutartį, jas vertinant kartu, yra neteisėta, su vidaus rinka nesuderinama valstybės pagalba, kuri turi būti susigrąžinta. |
| --- | --- |

(346)

Apibendrinant pagalbos Ryanair ir AMS negalima laikyti su vidaus rinka suderinama pagalba veiklai pradėti, nes neįvykdytos suderinamumo sąlygos. Todėl valstybės pagalba, suteikta Ryanair ir AMS pagal 2003 m. kovo 3 d. sutartį dėl oro uosto paslaugų, 2003 m. balandžio 7 d. rinkodaros sutartį ir 2010 m. sausio 25 d. rinkodaros sutartį, jas vertinant kartu, yra neteisėta, su vidaus rinka nesuderinama valstybės pagalba, kuri turi būti susigrąžinta.

Ryanair

Ryanair

9.   IŠVADA

IŠVADA

9.1.   1 PRIEMONĖ. INVESTICIJŲ Į INFRASTRUKTŪRĄ FINANSAVIMAS 2000–2011 M.

| (347) | Komisija mano, kad bendrovei Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH visu 2000–2011 m. laikotarpiu kaip investicijų į infrastruktūrą finansavimas teikta pagalba suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(347)

Komisija mano, kad bendrovei Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH visu 2000–2011 m. laikotarpiu kaip investicijų į infrastruktūrą finansavimas teikta pagalba suderinama su vidaus rinka.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

9.2.   2 PRIEMONĖ. FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH VEIKLOS NUOSTOLIŲ FINANSAVIMAS 2000–2011 M.

FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH

| (348) | Komisija mano, kad bendrovei Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH visu 2000–2011 m. laikotarpiu kaip veiklos nuostolių finansavimas teikta pagalba suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(348)

Komisija mano, kad bendrovei Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH visu 2000–2011 m. laikotarpiu kaip veiklos nuostolių finansavimas teikta pagalba suderinama su vidaus rinka.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

9.3.   3 PRIEMONĖ. PASLAUGŲ IR RINKODAROS SUTARTYS SU RYANAIR

RYANAIR

| (349) | Komisija mano, kad 2003 m. kovo 3 d. sutartis dėl oro uosto paslaugų, 2003 m. balandžio 7 d. rinkodaros sutartis ir 2008 m. rugpjūčio 28 d. rinkodaros sutartis, jas vertinant kartu, nėra valstybės pagalba Ryanair ar AMS. |
| --- | --- |

(349)

Komisija mano, kad 2003 m. kovo 3 d. sutartis dėl oro uosto paslaugų, 2003 m. balandžio 7 d. rinkodaros sutartis ir 2008 m. rugpjūčio 28 d. rinkodaros sutartis, jas vertinant kartu, nėra valstybės pagalba Ryanair ar AMS.

Ryanair

| (350) | Komisija konstatuoja, kad Vokietija 2003 m. kovo 3 d. sutartimi dėl oro uosto paslaugų, 2003 m. balandžio 7 d. rinkodaros sutartimi ir 2010 m. sausio 25 d. rinkodaros sutartimi, jas vertinant kartu, Ryanair Ltd. ir jos 100 % patronuojamajai bendrovei AMS, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį, suteikė neteisėtą pagalbą. |
| --- | --- |

(350)

Komisija konstatuoja, kad Vokietija 2003 m. kovo 3 d. sutartimi dėl oro uosto paslaugų, 2003 m. balandžio 7 d. rinkodaros sutartimi ir 2010 m. sausio 25 d. rinkodaros sutartimi, jas vertinant kartu, Ryanair Ltd. ir jos 100 % patronuojamajai bendrovei AMS, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį, suteikė neteisėtą pagalbą.

Ryanair Ltd.

| (351) | Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, 2010 m. pasirašiusi sutartį su Ryanair ir AMS, vertinant iš ex ante perspektyvos, negalėjo padengti visų su Ryanair veikla oro uoste susijusių papildomų išlaidų. Ryanair ar AMS įgijo neteisėtą pranašumą kaip pagalbos sumą, kurią Vokietija turi susigrąžinti. |
| --- | --- |

(351)

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, 2010 m. pasirašiusi sutartį su Ryanair ir AMS, vertinant iš ex ante perspektyvos, negalėjo padengti visų su Ryanair veikla oro uoste susijusių papildomų išlaidų. Ryanair ar AMS įgijo neteisėtą pranašumą kaip pagalbos sumą, kurią Vokietija turi susigrąžinti.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

ex ante

Ryanair

Ryanair

Ryanair ar AMS suteiktos pagalbos išieškojimas

Ryanair

| (352) | Pagal SESV ir nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką Komisija kompetentinga nuspręsti, kad atitinkama valstybė narė turi nutraukti arba pakeisti teikiamą pagalbą (170), jeigu Komisija nustatė, kad ji nesuderinama su vidaus rinka. Valstybės įpareigojimas panaikinti Komisijos nesuderinama su vidaus rinka laikomą pagalbą, pagal Teisingumo Teismo nuolatinę praktiką, yra skirtas atkurti iki pagalbos buvusią padėtį (171). Teismo nuomone, šis tikslas yra pasiektas, jei gavėjas grąžina neteisėtą pagalbą ir taip praranda rinkoje turėtą palankesnę padėtį konkurentų atžvilgiu, ir atkuriama iki pagalbos suteikimo buvusi padėtis (172). |
| --- | --- |

(352)

Pagal SESV ir nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką Komisija kompetentinga nuspręsti, kad atitinkama valstybė narė turi nutraukti arba pakeisti teikiamą pagalbą (170), jeigu Komisija nustatė, kad ji nesuderinama su vidaus rinka. Valstybės įpareigojimas panaikinti Komisijos nesuderinama su vidaus rinka laikomą pagalbą, pagal Teisingumo Teismo nuolatinę praktiką, yra skirtas atkurti iki pagalbos buvusią padėtį (171). Teismo nuomone, šis tikslas yra pasiektas, jei gavėjas grąžina neteisėtą pagalbą ir taip praranda rinkoje turėtą palankesnę padėtį konkurentų atžvilgiu, ir atkuriama iki pagalbos suteikimo buvusi padėtis (172).

170

171

172

| (353) | Remiantis šia teismų praktika, Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (173) 14 straipsniu nustatyta: „Jeigu esant neteisėtai pagalbai priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė turi imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų išieškota iš gavėjo <...>.“ |
| --- | --- |

(353)

Remiantis šia teismų praktika, Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (173) 14 straipsniu nustatyta: „Jeigu esant neteisėtai pagalbai priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė turi imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų išieškota iš gavėjo <...>.“

173

Jeigu esant neteisėtai pagalbai priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė turi imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų išieškota iš gavėjo <...>.

| (354) | Todėl Vokietija turi susigrąžinti išmokėtas nurodytos valstybės pagalbos sumas. |
| --- | --- |

(354)

Todėl Vokietija turi susigrąžinti išmokėtas nurodytos valstybės pagalbos sumas.

| (355) | Dėl susigrąžintinų sumų Komisija remsis 8.1.3 skirsnyje pateiktoje 19 lentelėje nurodytais ex ante verslo planais, atsižvelgdama į šiuos papildomus svarstymus:






  a) | išieškotina pagalbos suma turėtų atitikti neigiamus papildomus grynųjų pinigų srautus, buvusius priimant sprendimą pasirašyti sutartį. Neigiami grynųjų pinigų srautai atitinka lėšų, reikalingų tam, kad sutartis taptų suderinama su rinkos sąlygomis, dydį; |
| --- | --- | --- |

(355)

Dėl susigrąžintinų sumų Komisija remsis 8.1.3 skirsnyje pateiktoje 19 lentelėje nurodytais ex ante verslo planais, atsižvelgdama į šiuos papildomus svarstymus:

ex ante

a)

išieškotina pagalbos suma turėtų atitikti neigiamus papildomus grynųjų pinigų srautus, buvusius priimant sprendimą pasirašyti sutartį. Neigiami grynųjų pinigų srautai atitinka lėšų, reikalingų tam, kad sutartis taptų suderinama su rinkos sąlygomis, dydį;

| b) | Komisija mano, kad šio verslo plano laikotarpiu laikytinas 2010 m. vasaros sezonas. Veiksmingą pranašumą oro vežėja turėjo tik faktiniu atitinkamos sutarties galiojimo laikotarpiu, nes, kai tik sutartis nustojo galioti, daugiau pranašumų Ryanair ar AMS iš oro uosto negavo. |
| --- | --- |

b)

Komisija mano, kad šio verslo plano laikotarpiu laikytinas 2010 m. vasaros sezonas. Veiksmingą pranašumą oro vežėja turėjo tik faktiniu atitinkamos sutarties galiojimo laikotarpiu, nes, kai tik sutartis nustojo galioti, daugiau pranašumų Ryanair ar AMS iš oro uosto negavo.

Ryanair

| (356) | 20 lentelėje nurodytos preliminarios Vokietijos susigrąžintinos sumos. |
| --- | --- |

(356)

20 lentelėje nurodytos preliminarios Vokietijos susigrąžintinos sumos.

| (357) | Siekiant atsižvelgti į faktinį pranašumą, kurį įgijo oro vežėja ir jos patronuojamoji bendrovė dėl 2003 m. kovo 3 d. sutarties dėl oro uosto paslaugų, 2003 m. balandžio 7 d. rinkodaros sutarties ir 2010 m. sausio 25 d. rinkodaros sutarties, jas vertinant kartu, 20 lentelėje nurodytos sumos dar gali būti koreguojamos pagal Vokietijos pateiktus įrodomuosius ir patvirtinamuosius dokumentus. Šis koregavimas turi būti grindžiamas i) ex post pateiktų, oro vežėjos kaip oro uosto mokesčiai atliktų faktinių mokėjimų ir 19 lentelėje nurodytų prognozuojamų grynųjų pinigų srautų (ex ante), priskirtinų šioms pajamų pozicijoms, skirtumu ir ii) ex post pateiktų, pagal rinkodaros sutartį oro vežėjai ir jos patronuojamajai bendrovei faktiškai atliktų rinkodaros mokėjimų ir ex ante numatytų, 19 lentelėje nurodytas sumas atitinkančių rinkodaros išlaidų skirtumu. |
| --- | --- |

(357)

Siekiant atsižvelgti į faktinį pranašumą, kurį įgijo oro vežėja ir jos patronuojamoji bendrovė dėl 2003 m. kovo 3 d. sutarties dėl oro uosto paslaugų, 2003 m. balandžio 7 d. rinkodaros sutarties ir 2010 m. sausio 25 d. rinkodaros sutarties, jas vertinant kartu, 20 lentelėje nurodytos sumos dar gali būti koreguojamos pagal Vokietijos pateiktus įrodomuosius ir patvirtinamuosius dokumentus. Šis koregavimas turi būti grindžiamas i) ex post pateiktų, oro vežėjos kaip oro uosto mokesčiai atliktų faktinių mokėjimų ir 19 lentelėje nurodytų prognozuojamų grynųjų pinigų srautų (ex ante), priskirtinų šioms pajamų pozicijoms, skirtumu ir ii) ex post pateiktų, pagal rinkodaros sutartį oro vežėjai ir jos patronuojamajai bendrovei faktiškai atliktų rinkodaros mokėjimų ir ex ante numatytų, 19 lentelėje nurodytas sumas atitinkančių rinkodaros išlaidų skirtumu.

ex post

ex ante

ex post

ex ante

| (358) | Kaip paaiškinta 212 konstatuojamojoje dalyje, Komisija mano, kad valstybės pagalbos taisyklių taikymo tikslu AMS ir Ryanair laikytinos viena įmone. Todėl Ryanair ir AMS už visos pagalbos, gautos pagal 2003 m. kovo 3 d. sutartį dėl oro uosto paslaugų, 2003 m. balandžio 7 d. rinkodaros sutartį ir 2010 m. sausio 25 d. rinkodaros sutartį, jas vertinant kartu, grąžinimą turėtų atsakyti solidariai. |
| --- | --- |

(358)

Kaip paaiškinta 212 konstatuojamojoje dalyje, Komisija mano, kad valstybės pagalbos taisyklių taikymo tikslu AMS ir Ryanair laikytinos viena įmone. Todėl Ryanair ir AMS už visos pagalbos, gautos pagal 2003 m. kovo 3 d. sutartį dėl oro uosto paslaugų, 2003 m. balandžio 7 d. rinkodaros sutartį ir 2010 m. sausio 25 d. rinkodaros sutartį, jas vertinant kartu, grąžinimą turėtų atsakyti solidariai.

Ryanair

Ryanair

| (359) | Be to, Vokietija pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 (174) V skyrių į grąžintiną pagalbos sumą turi įtraukti palūkanas nuo tos dienos, kurią gavėja pradėjo disponuoti pagalba, iki faktinio pagalbos grąžinimo (175). Kadangi šiuo atveju pagalbos sumas atitinkantys grynųjų pinigų srautai yra kompleksiški ir vyko visu laikotarpiu, kuriuo kartu galiojo 2003 m. kovo 3 d. sutartis dėl oro uosto paslaugų, 2003 m. balandžio 7 d. rinkodaros sutartis ir 2010 m. sausio 25 d. rinkodaros sutartis, Komisijos nuomone, priimtina susigrąžintinos sumos palūkanų apskaičiavimo tikslu daryti prielaidą, kad pagalbos išmokėjimo momentas yra IATA 2010 m. vasaros sezono pabaiga (t. y. 2010 m. spalio 30 d.),

  20 lentelė


  Pagal 2003 m. sutartį dėl oro uosto paslaugų ir rinkodaros sutartį bei 2010 m. rinkodaros sutartį susigrąžintina suma | 2010 m. vasaros sezonas |
| --- | --- | --- |
| | |
| Išvykstančių keleivių skaičius | 55 188 |
| | |
| TIKĖTINOS PAJAMOS (EUR) |
| Bendrovės Ryanair už išvykstantį keleivį mokėtinas grynasis mokestis | [...]* |
| Visos su aviacija susijusios pajamos | [...]* |
| Su aviacija nesusijusios pajamos vienam keleiviui | [...]* |
| Visos su aviacija nesusijusios pajamos | [...]* |
| Visos pajamos | [...]* |
| | |
| TIKĖTINI MOKESČIAI (EUR) |
| Fiksuoti rinkodaros mokesčiai | [...]* |
| Mėnesiniai veiklos mokesčiai | 13 943 |
| Visi veiklos mokesčiai | 97 601 |
| Visi mokesčiai | [...]* |
| | |
| GRYNASIS REZULTATAS (EUR)

  SUSIGRĄŽINTINA SUMA | – 318 569 |

(359)

Be to, Vokietija pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 (174) V skyrių į grąžintiną pagalbos sumą turi įtraukti palūkanas nuo tos dienos, kurią gavėja pradėjo disponuoti pagalba, iki faktinio pagalbos grąžinimo (175). Kadangi šiuo atveju pagalbos sumas atitinkantys grynųjų pinigų srautai yra kompleksiški ir vyko visu laikotarpiu, kuriuo kartu galiojo 2003 m. kovo 3 d. sutartis dėl oro uosto paslaugų, 2003 m. balandžio 7 d. rinkodaros sutartis ir 2010 m. sausio 25 d. rinkodaros sutartis, Komisijos nuomone, priimtina susigrąžintinos sumos palūkanų apskaičiavimo tikslu daryti prielaidą, kad pagalbos išmokėjimo momentas yra IATA 2010 m. vasaros sezono pabaiga (t. y. 2010 m. spalio 30 d.),

174

175

20 lentelė

20 lentelė

Pagal 2003 m. sutartį dėl oro uosto paslaugų ir rinkodaros sutartį bei 2010 m. rinkodaros sutartį susigrąžintina suma

Pagal 2003 m. sutartį dėl oro uosto paslaugų ir rinkodaros sutartį bei 2010 m. rinkodaros sutartį susigrąžintina suma

2010 m. vasaros sezonas

Išvykstančių keleivių skaičius

55 188

TIKĖTINOS PAJAMOS (EUR)

Bendrovės Ryanair už išvykstantį keleivį mokėtinas grynasis mokestis

Ryanair

[...]*

Visos su aviacija susijusios pajamos

[...]*

Su aviacija nesusijusios pajamos vienam keleiviui

[...]*

Visos su aviacija nesusijusios pajamos

[...]*

Visos pajamos

[...]*

TIKĖTINI MOKESČIAI (EUR)

Fiksuoti rinkodaros mokesčiai

[...]*

Mėnesiniai veiklos mokesčiai

13 943

Visi veiklos mokesčiai

97 601

Visi mokesčiai

[...]*

GRYNASIS REZULTATAS (EUR)

SUSIGRĄŽINTINA SUMA

SUSIGRĄŽINTINA SUMA

– 318 569

– 318 569

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Valstybės pagalba, kurią Vokietija, pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį, 2000–2011 m. neteisėtai suteikė Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH finansuodama 2000–2011 m. investicijas į infrastruktūrą, suderinama su vidaus rinka.

2.   Valstybės pagalba, kurią Vokietija, pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį, 2000–2011 m. neteisėtai suteikė Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH finansuodama 2000–2011 m. veiklos nuostolius, suderinama su vidaus rinka.

3.   2003 m. kovo 3 d.Altenburg-Nobitz GmbH ir Ryanair sutartis dėl oro uosto paslaugų, susiejant su 2003 m. balandžio 7 d.Altenburg-Nobitz GmbH ir Ryanair sutartimi dėl rinkodaros paslaugų ir 2008 m. rugpjūčio 28 d.Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ir AMS sutartimi dėl rinkodaros paslaugų, nėra valstybės pagalba.

4.   Valstybės pagalba, kurią Vokietija, pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį, neteisėtai suteikė Ryanair ar AMS 2003 m. kovo 3 d.Altenburg-Nobitz GmbH ir Ryanair sutartimi dėl oro uosto paslaugų kartu su 2003 m. balandžio 7 d.Altenburg-Nobitz GmbH ir Ryanair sutartimi dėl rinkodaros paslaugų ir 2010 m. sausio 25 d.Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ir AMS sutartimi dėl rinkodaros paslaugų, nesuderinama su vidaus rinka.

2 straipsnis

1.   Vokietija iš pagalbos gavėjų susigrąžina 1 straipsnio 4 dalyje nurodytą su vidaus rinka nesuderinamą valstybės pagalbą.

2.   Atsižvelgiant į tai, kad Ryanair ir AMS šio sprendimo tikslais laikomos vienu ekonominiu subjektu, jos bendrai atsako už kiekvienos jų kartu taikant 2003 m. kovo 3 d. sutartį dėl oro uosto paslaugų, 2003 m. balandžio 7 d. sutartį dėl rinkodaros paslaugų ir 2010 m. sausio 25 d. sutartį dėl rinkodaros paslaugų gautos valstybės pagalbos sugrąžinimą.

3.   Į grąžintiną sumą įskaičiuojamos palūkanos, susidariusios nuo tos dienos, kai pagalbos gavėjos pagalba pradėjo disponuoti, iki faktinio pagalbos sugrąžinimo dienos.

4.   Palūkanos skaičiuojamos nuo pagrindinės sumos ir susikaupusių palūkanų pagal Reglamento (EB) Nr. 794/2004 V skyrių.

5.   Vokietija nuo šio sprendimo priėmimo dienos nutraukia visų dar neišmokėtų 1 straipsnio 4 dalyje nurodytos pagalbos sumų mokėjimą.

3 straipsnis

1.   1 straipsnio 4 dalyje nurodyta pagalba susigrąžinama nedelsiant ir veiksmingai.

2.   Vokietija užtikrina, kad šis sprendimas būtų įvykdytas per keturis mėnesius nuo jo paskelbimo.

4 straipsnis

1.   Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos Vokietija pateikia šią informaciją:

| a) | visą gavėjų gautą pagalbą (pagrindinę sumą ir palūkanas); |
| --- | --- |

a)

visą gavėjų gautą pagalbą (pagrindinę sumą ir palūkanas);

| b) | visą iš gavėjų pagal 2 straipsnį susigrąžintiną sumą (pagrindinę sumą ir palūkanas); |
| --- | --- |

b)

visą iš gavėjų pagal 2 straipsnį susigrąžintiną sumą (pagrindinę sumą ir palūkanas);

| c) | išsamų priemonių, kurių imtasi ar ketinama imtis šiam sprendimui įvykdyti, apibūdinimą; |
| --- | --- |

c)

išsamų priemonių, kurių imtasi ar ketinama imtis šiam sprendimui įvykdyti, apibūdinimą;

| d) | dokumentus, iš kurių matyti, kad gavėjų pareikalauta pagalbą grąžinti. |
| --- | --- |

d)

dokumentus, iš kurių matyti, kad gavėjų pareikalauta pagalbą grąžinti.

2.   Vokietija informuoja Komisiją apie priemonių, kurių ji ėmėsi šiam sprendimui įgyvendinti, taikymo eigą tol, kol bus grąžinta 2 straipsnyje nurodyta pagalba. Komisijos prašymu, Vokietija nedelsdama pateikia informaciją apie priemones, kurių ėmėsi ar ketina imtis šiam sprendimui įgyvendinti. Vokietija taip pat pateikia išsamius duomenis apie pagalbos sumas ir palūkanas, kurias gavėjos jau grąžino.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai.

Priimta Briuselyje 2014 m. spalio 15 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  
  OL C 149, 2012 5 25, p. 5.

1

(2)  
  2009 m. gruodžio 1 d. vietoj EB sutarties 87 ir 88 straipsnių įsigaliojo Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 107 ir 108 straipsniai. Atitinkami straipsniai iš esmės tapatūs. Šiame sprendime, kai tinka, nuorodas į SESV 107 ir į 108 straipsnius reikia suprasti kaip nuorodas į EB sutarties 87 ir 88 straipsnius. SESV pakeisti ir kai kurie terminai, pavyzdžiui, vietoj „Bendrija“ vartojama „Sąjunga“, vietoj „bendroji rinka“ – „vidaus rinka“. Šiame sprendime nuosekliai vartojami SESV terminai.

2

(3)  Žr. 1 išnašą.

3

(4)  
  Airport Marketing Services Limited yra 100 % Ryanair patronuojamoji bendrovė. Jos pagrindinė veikla – reklamos ploto Ryanair interneto svetainėje pardavimas.

4

Airport Marketing Services Limited

Ryanair

Ryanair

(5)  
  Ryanair pateikė bendras pastabas daugeliu oro transporto klausimų, taip pat dėl šiame sprendime nagrinėjamo pagalbos atvejo.

5

Ryanair

(6)  Komisijos komunikatas – Valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms gairės (OL C 99, 2014 4 4, p. 3).

6

(7)  EB sutarties 92 ir 93 straipsnių ir EEE susitarimo 61 straipsnio taikymas valstybės pagalbai aviacijos sektoriuje (OL C 350, 1994 12 10, p. 5).

7

(8)  Bendrijos gairės dėl oro uostų finansavimo ir valstybės pagalbos oro transporto bendrovių veiklai iš regioninių oro uostų pradėti (OL C 312, 2005 12 9, p. 1).

8

(9)  
  OL C 113, 2014 4 15, p. 30.

9

(10)  Šiuo metu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH akcininkės yra Altenburgo žemės apskritis (60 %), Nobico savivaldybė (5 %) ir bendrovė THÜSAC Personennahverkehrsgesellschaft mbH (3 %). Visos akcininkės yra viešojo sektoriaus institucijos arba priklauso tik valstybei. Pati bendrovė turi 32 % savo akcijų. Šaltinis: 2012 m. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH finansinė ataskaita. Tai yra paskutinė Vokietijos Komisijai pateikta ataskaita.

10

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

THÜSAC Personennahverkehrsgesellschaft mbH

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

(11)

11

Šaltinis:
  Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH finansinės ataskaitos ir Vokietijos pateikti duomenys.

Šaltinis:

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

(12)

12

Šaltinis:
  Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH finansinės ataskaitos.

Šaltinis:

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

(13)  Kaip nurodė Vokietija, nuo 2004 m. gruodžio 17 d. iki 2005 m. sausio 11 d. Ryanair skrydžių nevykdė. 2006 m. dvi savaites dėl statybos darbų skrydžiai apskritai nebuvo vykdomi.

13

Ryanair

(14)  Komisija mano, kad 2003–2011 m. reguliariųjų skrydžių keleiviai priskirtini Ryanair skrydžiams.

14

Ryanair

(15)  
  „Studie über den Verkehrslandeplatz Leipzig-Altenburg und das angrenzende Industriegebiet“ („Leipcigo-Altenburgo oro uosto ir gretimos pramoninės zonos tyrimas“), KE-Consult, Kurte & Esser GbR, 2010 m. rugsėjo mėn.

15

KE-Consult

Kurte & Esser GbR

(16)  Šaltinis: 2011 m. rugsėjo 9 d. pranešimas apie Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH padėtį „Entwicklungskonzept der Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH“ („
  Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH plėtros koncepcijaa“).

16

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

(17)  
  Deckungslücke.

17

Deckungslücke

(18)  Tai įrodyta KE-Consult tyrime.

18

KE-Consult

(19)  Šaltinis: 2011 m. rugsėjo 9 d. pranešimas apie Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH padėtį „Entwicklungskonzept der Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH“ („
  Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH plėtros koncepcija“).

19

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

(20)  Pagal oro uosto operatorės steigimo sutartį metinis kiekvieno akcininko kapitalo įnašas už jo turimą akcijų dalį negali būti didesnis daugiau kaip penkis kartus (24 straipsnio 3 dalis).

20

(21)

21

Šaltinis: Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH metinės finansinės ataskaitos, toliau nurodyti puslapiai:

Šaltinis: Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| | 2000 m.: p. 28 ir 6 priedo 20 puslapis. |
| --- | --- |

2000 m.: p. 28 ir 6 priedo 20 puslapis.

| | 2001 m.: p. 28 ir 6 priedo 23 puslapis. |
| --- | --- |

2001 m.: p. 28 ir 6 priedo 23 puslapis.

| | 2002 m.: p. 28 ir 6 priedo 21 puslapis. |
| --- | --- |

2002 m.: p. 28 ir 6 priedo 21 puslapis.

| | 2003 m.: p. 7 ir 6 priedo 21 puslapis. |
| --- | --- |

2003 m.: p. 7 ir 6 priedo 21 puslapis.

| | 2004 m.: 3 priedo 5 puslapis ir 6 priedo 19 puslapis. |
| --- | --- |

2004 m.: 3 priedo 5 puslapis ir 6 priedo 19 puslapis.

| | 2005 m.: VI priedo 13 lapas ir III priedo 19 lapas. |
| --- | --- |

2005 m.: VI priedo 13 lapas ir III priedo 19 lapas.

| | 2006 m.: VI priedo 12 lapas ir III priedo 15 ir 16 lapai. |
| --- | --- |

2006 m.: VI priedo 12 lapas ir III priedo 15 ir 16 lapai.

| | 2007 m.: VI priedo 13 lapas ir III priedo 15 ir 16 lapai. |
| --- | --- |

2007 m.: VI priedo 13 lapas ir III priedo 15 ir 16 lapai.

| | 2008 m.: VI priedo 12 lapas ir III priedo 15 ir 16 lapai. |
| --- | --- |

2008 m.: VI priedo 12 lapas ir III priedo 15 ir 16 lapai.

| | 2009 m.: VI priedo 15 puslapis ir III priedo 14 puslapis. |
| --- | --- |

2009 m.: VI priedo 15 puslapis ir III priedo 14 puslapis.

| | 2010 m.: VI priedo 15 puslapis ir III priedo 14 puslapis. |
| --- | --- |

2010 m.: VI priedo 15 puslapis ir III priedo 14 puslapis.

| | 2011 m.: VI priedo 13 puslapis ir III priedo 14 puslapis. |
| --- | --- |

2011 m.: VI priedo 13 puslapis ir III priedo 14 puslapis.

(22)  Šias subsidijas daugiausia suteikė Tiuringijos žemė, nors kai kurios galėjo būti suteiktos ir kitų viešųjų institucijų.

22

(23)  www.nachrichten.lvz-online.de: „Nebelieka reguliariųjų skrydžių iš Altenburgo – Ryanair visiškai pasitraukia.“

23

Ryanair

(24)

24

Šaltinis: Vokietijos pateikti duomenys.

Šaltinis:

(25)  
  Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nuosavos lėšos.

25

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

(26)  Ši suma šiuo metu tikrinama, ji apskųsta kompetentingam nacionaliniam administraciniam teismui, todėl galimi pakeitimai.

26

(27)  Galimi pakeitimai, žr. 3 išnašą.

27

(28)  Visų pirma 2004 m. finansinėje ataskaitoje nurodyta, kad manevravimo lauke pailginti kilimo ir tūpimo tako ruožai, todėl dabar jie tinka B 737–800 orlaiviams. Pagal AOC ir Ryanair sutartį Ryanair AOC naudojo B 737–300 arba kitus B 737 tipo orlaivius.

28

Ryanair

Ryanair

(29)

29

Šaltinis: Vokietijos pateikti duomenys ir Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH metinės finansinės ataskaitos.

Šaltinis:

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

(30)  Remiantis Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH metinių finansinių ataskaitų duomenimis, veiklos rezultatas apskaičiuojamas iš pagrindinės veiklos pajamų, iš kurių jau išskaičiuota 2 lentelėje nurodytų viešųjų subsidijų suma, išskaičiuojant tiesiogines veiklos išlaidas (personalas plius medžiagos plius kitos išlaidos).

30

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

(31)  4 lentelėje nurodytos investicijų sumos paimtos iš Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH metinių finansinių ataskaitų ir skiriasi nuo 3 lentelėje pateiktų investicijų sumų, kurias nurodė Vokietijos valdžios institucijos.

31

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

(32)  Grynasis finansinis rezultatas yra finansinių pajamų ir finansinių išlaidų skirtumas. Kaip nurodė Vokietija, nagrinėjamu laikotarpiu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH neturėjo banko paskolų; finansinės išlaidos daugiausia buvo susijusios su palūkanomis, kurias įmonė mokėjo už pirmiau gautas, bet dar nepanaudotas subsidijas.

32

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

(33)  5 lentelėje nurodyti duomenys, kuriuos pateikė Vokietija, skiriasi nuo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH metinėse finansinėse ataskaitose pateiktų duomenų, kurie nurodyti 2 lentelėje.

33

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

(1)

1

| [...]* | Profesinė paslaptis. |
| --- | --- |

[...]*

Profesinė paslaptis.

(34)  
  2002 m. gruodžio 31 d.
  Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH metinė ataskaita, 2002 m. pranešimas apie padėtį, p. 4.

34

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

(35)

35

Šaltinis: Vokietijos pateikti duomenys. Vokietija pažymi, kad viešųjų užduočių sąnaudos didesnės už 6 lentelėje nurodytas sumas, tačiau tikslių sumų nenurodo.

Šaltinis:

(36)

36

Šaltinis: Vokietijos pateikti duomenys.

Šaltinis:

(37)  8 ir 9 lentelėse nurodytos kainos taikomos orlaiviams, kurie įtraukti į specialų vadinamąjį privilegijų sąrašą. Jame įvairių tipų orlaiviai nurodyti pagal technines savybes, susijusias su išmetamaisiais aplinkos teršalais. Į šį sąrašą įtraukiami orlaiviai, kurių aplinkosaugos veiksmingumas didžiausias, o nauji orlaiviai į jį patenka automatiškai.

37

(38)

38

Šaltinis: Vokietijos pateikti duomenys.

Šaltinis:

(39)

39

Šaltinis: Vokietijos pateikti duomenys.

Šaltinis:

(40)  Vokiečių kalboje taip pat vartojamas sąvokos geplante Rotationen (planuojami skrydžiai pirmyn ir atgal) atitikmuo Linienflugbetrieb (reguliarusis oro susisiekimas).

40

eplante Rotationen

Linienflugbetrieb

(41)

41

Šaltinis: Vokietijos pateikti duomenys.

Šaltinis:

(42)  Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad žodžiais ir skaičiais nurodyta suma skiriasi.

42

(43)  Vokietija pateikė Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH bendrovei Ryanair išrašytą 2009 m. birželio mėn. sąskaitą. Nors Komisija to kelis kartus prašė, tačiau Vokietija nepateikė papildomų duomenų, kokius tiksliai orlaivių ir keleivių mokesčius Ryanair sumokėjo visu 2003–2011 m. laikotarpiu.

43

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

Ryanair

(44)  Čia išvardytos tik tam tikros paslaugos, visos nurodytos B priede.

44

(45)  Sutartis susijusi su dabartiniu AMS kainoraščiu.

45

(46)  IATA vasaros sezonas prasidėjo 2010 m. kovo 28 d., baigėsi 2010 m. spalio 30 d.

46

(47)  
  2010 m. sausio 25 d. sutarties 3.2 skirsnyje numatyta, kad, sutarties šalims susitarus, AMS gali teikti papildomas rinkodaros paslaugas.

47

(48)  Vokietija nurodo, kad į pramoninės zonos, kurioje maždaug 58 ha plote šiuo metu dirba apie 250 žmonių, plėtrą investuoti daugiau kaip 16,5 mln. EUR.

48

(49)  
  „Entwicklungskonzept der Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH“, 2011 m. rugsėjo 9 d.

49

(50)  Tiuringijos žemės biudžeto tvarkos (Thüringer Landeshaushaltsordnung) 23 straipsnis.

50

Thüringer Landeshaushaltsordnung

(51)  Šiuo klausimu Vokietija pateikė pavyzdį, kai 2009 m. buvo nuspręsta suteikti subsidiją ir ji buvo išmokėta, o 2012 m., atlikus ex post kontrolę, dalis jos buvo grąžinta.

51

ex post

(52)  Žr. 3 lentelę.

52

(53)  Tiuringijos žemės biudžeto tvarkoje nustatytos žemės biudžeto lėšų naudojimo taisyklės. Tvarkos 23 straipsnyje nurodyti reikalavimai, kurie turi būti įvykdyti norint gauti subsidijų iš žemės biudžeto. Tiuringijos žemė turi būti labai suinteresuota projekto, kuriam skiriamos subsidijos ir kuris be subsidijų būtų neįmanomas arba įmanomas nepakankamu mastu, įgyvendinimu. Subsidijų teikimo sąlygos išsamiau aprašytos Allgemeine Nebenbestimmungen für Zuwendungen zur Projektförderung (ANBest-P) (Bendrosios papildomos sąlygos dėl subsidijų projektams remti).

53

Allgemeine Nebenbestimmungen für Zuwendungen zur Projektförderung (ANBest-P)

(54)  Nr. SA 16588 (N 644i/2002) – Vokietija – Regioninių oro uostų statyba arba plėtra.

54

(55)  Žr. 50 konstatuojamosios dalies a punktą.

55

(56)  
  BDO–Deutsche Warentreuhand Aktiengesellschaft Wirtschaftsprüfungsgesellschaft atlikti tyrimai „Plausibilitätsprüfung über die Wirtschaftlichkeit der Flugplatz Altenburg- Nobitz GmbH unter Berücksichtigung des Wirtschafts- und Finanzplanes für die Jahre 2007 bis 2010“ („
  Flugplatz Altenburg- Nobitz GmbH efektyvumo patikimumo tyrimas, atsižvelgiant į 2007–2010 m. verslo ir finansavimo planus“) (2007 m. rugpjūčio 31 d.) ir „Kapitalflussrechnungen FAN für die Geschäftsjahre 2007 bis 2015“ („2007–2015 m. pinigų srautų skaičiavimai“) (2007 m. lapkričio 16 d.) bei prof. dr. Richard Klophaus atliktas tyrimas „Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Altenburg-Nobitz“ („Altenburgo Nobico aerodromo reikšmė regiono ekonomikai ir jo perspektyvos“) (2007 m. rugsėjo mėn.); Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH parengtas projektas „Planentwurf für den Zeitraum 2011–2015: Wirtschafts-, Vermögens-, Finanz- und Investitionsplan“ („2011–2015 m. verslo, turto, finansavimo ir investicijų plano projektas“) (2007 m. lapkričio 15 d.).

56

BDO

Deutsche Warentreuhand Aktiengesellschaft Wirtschaftsprüfungsgesellschaft

Flugplatz Altenburg- Nobitz GmbH

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

(57)  Prof. dr. Richard Klophaus 2007 m. rugsėjo mėn. tyrimas „Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Altenburg-Nobitz“.

57

(58)  
  Arbeitsgemeinschaft Deutscher Verkehrsflughäfen (Vokietijos oro uostų darbo grupė).

58

Arbeitsgemeinschaft Deutscher Verkehrsflughäfen

(59)  Vokietija Komisijai pateikė 2000–2005 m. verslo planus ir atitinkamai kitais metais parengtus jų papildymus.

59

(60)  Vienos kasos (angl. single till) principas reiškia, kad turi būti atsižvelgiama į visą pelną, su oro transportu susijusias pajamas (keleivių mokesčiai) ir su oro transportu nesusijusias pajamas (pavyzdžiui, ploto oro uoste vykdomai veikla nuoma, stovėjimo mokesčiai), o ne tik į keleivių skaičių ir atitinkamai gaunamus keleivių mokesčius.

60

single till

(61)  Vokietija remiasi Sprendimo Ryanair prieš Komisiją, T-196/04 (2008), Rink. p. II-3643 (toliau – Sprendimas Charleroi), 59 punktu.

61

Ryanair prieš Komisiją

Charleroi

(62)  Prof. dr. Richard Klophaus „Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Altenburg-Nobitz“, 7 m. rugsėjo mėn.

62

(63)  
  „
  Ryanair apyvarta“ – šią lentelę sudarė Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, remdamasi skirtingomis skrydžių per dieną skaičiaus (1–10) ir užimtumo lygio (70–90 %) prielaidomis.

63

Ryanair

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

(64)  Nuosaikus scenarijus – vienas skrydis per dieną.

64

(65)  Vokietija savo prognozes grindžia prielaida, kad 2003 m. Ryanair naudotų orlaivių pajėgumas – 148 vietos.

65

Ryanair

(66)  Šios sumos paimtos iš 2009 m. birželio mėn. sąskaitos, kurią Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH pateikė Ryanair. Nors Komisija Vokietijai pateikė atitinkamą prašymą, Vokietija nepateikė informacijos apie Ryanair visu 2003–2011 m. laikotarpiu mokėtinus mokesčius už vieną keleivį ir orlaivį.

66

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

Ryanair

(67)  Vokietija nurodė keleivių skaičiaus duomenis, kurie skiriasi nuo oro uosto operatorės finansinėse ataskaitose nurodytų keleivių skaičiaus duomenų, žr. 1 lentelę.

67

(68)  Vokietijos pateikta informacija.

68

(69)  
  „Entwicklungskonzept der Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH“, 2011 m. rugsėjo 9 d.

69

(70)  Žr. Komisijos sprendimo pradėti procedūrą 133 ir 134 konstatuojamąsias dalis.

70

(71)  
  Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung (LuftVZO), žr. Komisijos sprendimo pradėti procedūrą 134 konstatuojamąją dalį.

71

Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung

LuftVZO

(72)  Žr. Komisijos sprendimo pradėti procedūrą 137 konstatuojamąją dalį.

72

(73)  Rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis ekonominės veiklos vykdytojas.

73

(74)  Pagalbos Ryanair atvejai, parengė konsultacinė bendrovė Ryanair užsakymu, 2013 m. balandžio 9 d.

74

Ryanair

Ryanair

(75)  Žr. 50 išnašą.

75

(76)  Parengta Ryanair užsakymu, 2013 m. balandžio 10 d.

76

Ryanair

(77)  
  „Are prices set by AMS in line with the market rate?“ („Ar AMS nustatytos kainos atitinka rinkos kainas?“), parengta Ryanair užsakymu, 2013 m. gruodžio 20 d.

77

Ryanair

(78)  
  „Behandlung der AMS-Verträge in der als Teil des“ Marktwirtschaftsteilnehmer-Tests „durchgeführten Rentabilitätsanalyse“ („Sutarčių su AMS vertinimas ekonominio gyvybingumo analizėje, kuri yra“ rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio ekonominės veiklos vykdytojo testo „dalis“), parengta Ryanair užsakymu, 2014 m. sausio 17 d.

78

Ryanair

(79)  Remiantis York Aviation pranešimu (2007 m.) „Social benefits of low fare airlines in Europe“ („Socialiniai pigių skrydžių bendrovių pranašumai Europoje“), dėl Ryanair veiklos Eindhoveno oro uostas tapo patrauklia veiklos vieta ir kitoms pigių skrydžių bendrovėms.

79

York Aviation

Ryanair

(80)  Šiuo klausimu visų pirma nurodomas prof. Damien P. McLoughlin pranešimas (2013 m.) „Brand building: why and how small brands should invest in marketing“ („Prekės ženklo kūrimas – kodėl ir kaip mažų prekių ženklų savininkai turi investuoti į rinkodarą“), kurį 2013 m. balandžio 13 d. pateikė Ryanair.

80

Ryanair

(81)  Europos Komisijos sprendimas dėl pagalbos NN 72/2005 – Vokietija, kapitalo padidinimas BayernLB, 27–29 punktai.

81

BayernLB

(82)  
  2007 m. liepos 4 d. Europos Komisijos sprendimas dėl procedūros pagal ES sutarties 82 straipsnį (COMP/38.784 – Wanadoo España prieš Telefónica), 360 ir 363 punktai.

82

Wanadoo España

Telefónica

(83)  www.airportmarketingservices.com.

83

(84)  
  OL C 249, 2014 7 31, p. 1.

84

(85)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-05-58_de.htm?locale=FR.

85

(86)  Sprendimas Komisija prieš Italiją, C-35/96 (1998), Rink. p. I-3851; Sprendimas Höfner ir Elser, C-41/90 (1991), Rink. p. I-1979; Sprendimas Fédération Française des Sociétés d'Assurances prieš Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, C-244/94 (1995), Rink. p. I-4013; Sprendimas Job Centre, C-55/96 (1997), Rink. p. I-7119.

86

Komisija prieš Italiją

Höfner ir Elser

Fédération Française des Sociétés d'Assurances prieš Ministère de l'Agriculture et de la Pêche

Job Centre

(87)  Sprendimas Komisija prieš Italiją, 118/85 (1987), Rink. p. 2599; Sprendimas Komisija prieš Italiją, 35/96 (1998), Rink. p. I-3851.

87

Komisija prieš Italiją

Komisija prieš Italiją

(88)  Sprendimas Leipzig/Halle, visų pirma 93 ir 94 punktai, patvirtintas Sprendimu Mitteldeutsche Flughafen ir Flughafen Leipzig-Halle prieš Komisiją, C-288/11 P (2012), dar nepaskelbtas Rinkinyje; žr. taip pat Sprendimą Aéroports de Paris prieš Komisiją, T-128/89 (2000), Rink. p. II-3929, patvirtintą Sprendimu Aéroports de Paris prieš Komisiją, C-82/01 P (2002), Rink. p. I-9297, ir Sprendimą Ryanair prieš Komisiją, T-196/04 (2008), Rink. p. II3–643 (toliau – Sprendimas Charleroi).

88

Leipzig/Halle

Mitteldeutsche Flughafen ir Flughafen Leipzig-Halle prieš Komisiją

Aéroports de Paris prieš Komisiją

Aéroports de Paris prieš Komisiją

Ryanair prieš Komisiją

Charleroi

(89)  Sprendimai Poucet prieš AGV ir Pistre prieš Cancave, C-159/91 ir C-160/91 (1993), Rink. p. I-637.

89

Poucet prieš AGV ir Pistre prieš Cancave

(90)  Sprendimas SAT Fluggesellschaft prieš Eurocontrol, C-364/92 (1994), Rink. p. I-43.

90

SAT Fluggesellschaft prieš Eurocontrol

(91)  
  2003 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimas Nr. 309/2002 „Oro eismo saugumas: išlaidų, susijusių su 2001 m. rugsėjo 11 d. teroro aktais, kompensavimas“.

91

(92)  Sprendimas Cali & Figli prieš Servizi ecologici porto di Genova C-343/95 (1997), Rink. p. I-1547; 2003 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimas Nr. 309/2002; 2002 m. spalio 16 d. Komisijos sprendimas Nr. 438/2002 „Subsidijos uostų valdytojams, skirtos valdžios institucijos užduotims vykdyti“.

92

Cali & Figli prieš Servizi ecologici porto di Genova

(93)  
  2003 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimas Nr. 309/2002.

93

(94)  Žr. visų pirma Sprendimo SAT prieš Eurocontrol, C-364/92 (1994), Rink. p. I-43, 30 punktą ir Sprendimo Selex Sistemi Integrati prieš Komisiją, C-113/07 P (2009), Rink. p. I-2207, 71 punktą.

94

SAT prieš Eurocontrol

Selex Sistemi Integrati prieš Komisiją

(95)  Žr. taip pat Sprendimo Wolfgang Heiser prieš Finanzamt Innsbruck, C-172/03 (2005), Rink. p. I-01627, 36 punktą ir nurodytus teismų sprendimus.

95

Wolfgang Heiser prieš Finanzamt Innsbruck

(96)  
  2014 m. vasario 20 d. Komisijos sprendimo Nr. SA.35847 (2012/N) dėl Čekijos Respublikos pagalbos Ostravos oro uostui, dar nepaskelbto Oficialiajame leidinyje, 16 konstatuojamoji dalis.

96

(97)  Oro transporto įstatymo 27d straipsnio 1 dalis: „Aerodromuose, dėl kurių Federalinė transporto, statybos ir miestų plėtros ministerija, atsižvelgusi į saugumo priežastis ir transporto politikos interesus, pripažino tokį poreikį, teikiamos skrydžių valdymo paslaugos ir teikiama tam reikalinga skrydžių valdymo techninė įranga“.

97

(98)  Sprendimas Prancūzija prieš Komisiją, C-482/99 (2002), Rink. p. I-4397 (toliau – Sprendimas Stardust Marine).

98

Prancūzija prieš Komisiją

Stardust Marine

(99)  
  2011 m. gegužės 12 d. Sprendimo sujungtose bylose Nord-Pas-de-Calais, T-267/08 ir T-279/08, dar nepaskelbto Rinkinyje, 108 punktas.

99

Nord-Pas-de-Calais

(100)  Žr. 10 išnašą.

100

(101)  Komisijos komunikato valstybėms narėms dėl EEB sutarties 92 ir 93 straipsnių ir Komisijos direktyvos 80/723/EEB 5 straipsnio taikymo gamybos sektoriaus valstybinėms įmonėms (OL C 307, 1993 11 13, p. 3) 11 punktas. Šiame komunikate nagrinėjamas gamybos sektorius, tačiau jis taikytinas ir kitiems sektoriams. Žr. taip pat Sprendimo Cityflyer, T-16/96 (1998), Rink. p. II-757, 51 punktą.

101

Cityflyer

(102)  Lėšos buvo grąžintos tik tam tikrais atvejais, kai atitinkama viešoji subsidija investicijai, kuriai ji buvo skirta, buvo panaudota ne visa.

102

(103)  Sprendimas Het Vlaamse Gewest prieš Komisiją, T-214/95 (1998), Rink. p. II-717.

103

Het Vlaamse Gewest prieš Komisiją

(104)  Sprendimas Prancūzija prieš Komisiją, C-482/99 (2002), Rink. p. I-4397 (toliau – Sprendimas Stardust Marine).

104

Prancūzija prieš Komisiją

Stardust Marine

(105)  
  2011 m. gegužės 12 d. Sprendimo sujungtose bylose Nord-Pas-de-Calais, T-267/08 ir T-279/08, dar nepaskelbto Rinkinyje, 108 punktas.

105

Nord-Pas-de-Calais

(106)  Žr. 10 išnašą.

106

(107)  Sprendimo Syndicat français de l'Express international (SFEI) ir kiti prieš La Poste ir kitus C-39/94 (1996), Rink. p. I-3547, 60 punktas ir Sprendimo Ispanijos Karalystė prieš Europos Bendrijų Komisiją, C-342/96 (1999), Rink. p. I-2459, 41 punktas.

107

Syndicat français de l'Express international

La Poste

Ispanijos Karalystė prieš Europos Bendrijų Komisiją

(108)  Sprendimo Italijos Respublika prieš Europos Bendrijų Komisiją, 173/73 (1974), Rink. p. 709, 13 punktas.

108

Italijos Respublika prieš Europos Bendrijų Komisiją

(109)  Sprendimo Prancūzija prieš Komisiją (Stardust Marine), C-482/99 (2002), Rink. p. I-4397, 69 punktas.

109

Prancūzija prieš Komisiją

Stardust Marine

(110)  Sprendimo Italija prieš Komisiją (ALFA Romeo), C-305/89 (1991), Rink. p. I-1603, 23 punktas; Sprendimo Alitalia prieš Komisiją, T-296/97 (2000), Rink. p. II-03871, 84 punktas.

110

Italija prieš Komisiją

ALFA Romeo

Alitalia prieš Komisiją

(111)  Dėl „negrįžtamųjų subsidijų“ žr. 2012 m. kovo 30 d. Vokietijos valdžios institucijų pranešimą.

111

(112)  Sprendimas Belgija prieš Komisiją, 40/85 (1986), Rink. p. I-2321.

112

Belgija prieš Komisiją

(113)  Sprendimas Het Vlaamse Gewest prieš Komisiją, T-214/95 (1998), Rink. p. II-717.

113

Het Vlaamse Gewest prieš Komisiją

(114)  Žr. 105 konstatuojamąją dalį.

114

(115)  Žr. Komisijos komunikato dėl Europos Sąjungos valstybės pagalbos taisyklių taikymo kompensacijai už visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimą (OL C 8, 2012 1 11, p. 4) 2.1 dalį ir susijusius teismų sprendimus, visų pirma Sprendimą sujungtose bylose Pavlov ir kiti, C-180/98–C-184/98 (2000), Rink. p. I-6451.

115

Pavlov ir kiti

(116)  Sprendimo Komisija prieš Italiją, 118/85 (1987), Rink. p. 2599, 7 punktas; Sprendimo Komisija prieš Italiją, C-35/96 (1998), Rink. p. I-3851, 36 punktas; Sprendimo Pavlov ir kiti, 75 punktas.

116

Komisija prieš Italiją

Komisija prieš Italiją

Pavlov ir kiti

(117)  Žr. http://corporate.ryanair.com/investors/biographies/, prieiga 2014 m. birželio 23 d.

117

(118)  Sprendimas Prancūzija prieš Komisiją, C-482/99 (2002), Rink. p. I-4397 (toliau – Sprendimas Stardust Marine).

118

Prancūzija prieš Komisiją

Stardust Marine

(119)  
  2011 m. gegužės 12 d. Sprendimo sujungtose bylose Nord-Pas-de-Calais, T-267/08 ir T-279/08, dar nepaskelbto Rinkinyje, 108 punktas.

119

Nord-Pas-de-Calais

(120)  Sprendimo Stardust Marine 52 ir 57 punktai.

120

Stardust Marine

(121)  Pirmiau nurodytoje vietoje.

121

(122)  http://www.altenburg-tourismus.de/reiseveranstalter/pressemitteilungen.htm, Osterländer Volkszeitung, <...> 24 d.: „
  Todėl žemės Vyriausybė buvo paraginta nedelsiant pradėti derybas su Ryanair, kad ši vykdytų skrydžius trimis–penkiais reguliariais maršrutais, ir tuo pat metu pradėti turizmo reklamos kampaniją paskirties šalyse.
  “

122

Osterländer Volkszeitung

Todėl žemės Vyriausybė buvo paraginta nedelsiant pradėti derybas su

, kad ši vykdytų skrydžius trimis

penkiais reguliariais maršrutais, ir tuo pat metu pradėti turizmo reklamos kampaniją paskirties šalyse.

(123)  
  2003 m. kovo 5 d.
  Dresdner Neue Nachrichten: „
  Regioninis Altenburgo Nobico oro uostas per praėjusius kelerius metus buvo modernizuotas panaudojus keletą milijonų eurų paramos ir jis nuolat stengėsi pritraukti pigių skrydžių bendrovių. Su Ryanair derėtasi daugybę mėnesių. Paskutinė kliūtis – gaišinantis Erfurto ministerijų, kurios bandė blokuoti šiuos siekius, pasipriešinimas.
  “

123

Dresdner Neue Nachrichten

Regioninis Altenburgo Nobico oro uostas per praėjusius kelerius metus buvo modernizuotas panaudojus keletą milijonų eurų paramos ir jis nuolat stengėsi pritraukti pigių skrydžių bendrovių. Su

derėtasi daugybę mėnesių. Paskutinė kliūtis – gaišinantis Erfurto ministerijų, kurios bandė blokuoti šiuos siekius, pasipriešinimas.

(124)  http://www.radio-lotte.de/nachricht/14036: „
  Tiuringija ketina milijoninėmis investicijomis Altenburgo Nobico oro uoste „įkurdinti“ Airijos pigių skrydžių bendrovę Ryanair. „Leipziger Volkszeitung“ duomenimis, tam skirta apie 28 mln. EUR pagal specialią infrastruktūros programą. Tiuringijos ekonomikos ministro F. Schuster teigimu, reikiamas priemones būtų galima patvirtinti jau šiais metais. Jei Ryanair, pavyzdžiui, reikėtų ilgesnio kilimo ir tūpimo tako, jis bus pailgintas. Jei Ryanair nuspręstų pradėti veiklą Altenburgo Nobico oro uoste, Dresdeno ir Leipcigo-Halės oro uostams grėstų netekti dar daugiau keleivių. Buvęs karinis aerodromas geografiniu požiūriu yra centre. Dresdeno oro uostas šiais metais jau patyrė apie 15 %, Leipcigo-Halės oro uostas – apie 12 % minusą.
  “

124

Tiuringija ketina milijoninėmis investicijomis Altenburgo Nobico oro uoste „įkurdinti“ Airijos pigių skrydžių bendrovę

. „Leipziger Volkszeitung“ duomenimis, tam skirta apie 28 mln. EUR pagal specialią infrastruktūros programą. Tiuringijos ekonomikos ministro F. Schuster teigimu, reikiamas priemones būtų galima patvirtinti jau šiais metais. Jei

, pavyzdžiui, reikėtų ilgesnio kilimo ir tūpimo tako, jis bus pailgintas. Jei

nuspręstų pradėti veiklą Altenburgo Nobico oro uoste, Dresdeno ir Leipcigo-Halės oro uostams grėstų netekti dar daugiau keleivių. Buvęs karinis aerodromas geografiniu požiūriu yra centre. Dresdeno oro uostas šiais metais jau patyrė apie 15 %, Leipcigo-Halės oro uostas

apie 12 % minusą.

(125)  
  2005 m. sausio 28 d. (penktadienio) 4-osios kadencijos Tiuringijos Landtago 11-o plenarinio posėdžio tos pačios dienos protokolas Nr. 4/11„Altenburgo Nobico oro uosto perspektyvos“, p. 1097.

125

(126)  http://www.neues-deutschland.de/artikel/161087.ein-flughafen-an-jeder-muelltonne.html: „
  Prieš tai apskrities taryba nusprendė Airijos pigių skrydžių bendrovei Ryanair suteikti 670 000 EUR rinkodaros subsidijų naujam papildomam maršrutui atidaryti. „Be šio sprendimo reguliariųjų skrydžių susisiekimas faktiškai būtų baigtas ir oro uostas neišvengiamai netektų savo reikšmės“,– taip žemės taryba ir operatorės Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH stebėtojų tarybos pirmininkas pateisino finansinę injekciją. Be dabartinių maršrutų – Stanstedas (Londonas), Edinburgas (Škotija) ir Cherona (Barselona), nuo 2010 m. kovo mėn. du kartus per savaitę turėtų būti vykdomi skrydžiai į Alikantę.
  “

126

Prieš tai apskrities taryba nusprendė Airijos pigių skrydžių bendrovei

suteikti 670 000 EUR rinkodaros subsidijų naujam papildomam maršrutui atidaryti. „Be šio sprendimo reguliariųjų skrydžių susisiekimas faktiškai būtų baigtas ir oro uostas neišvengiamai netektų savo reikšmės“,

taip žemės taryba ir operatorės

stebėtojų tarybos pirmininkas pateisino finansinę injekciją. Be dabartinių maršrutų

Stanstedas (Londonas), Edinburgas (Škotija) ir Cherona (Barselona), nuo 2010 m. kovo mėn. du kartus per savaitę turėtų būti vykdomi skrydžiai į Alikantę.

(127)  Žr. 32 konstatuojamosios dalies d punktą.

127

(128)  Sprendimo Ryanair prieš Komisiją, T-196/04 (2008), Rink. p. II-3643 (Sprendimas Charleroi), 59 punktas.

128

Ryanair prieš Komisiją

Charleroi

(129)  Sprendimo Prancūzija prieš Komisiją, C-482/99 (2002), Rink. p. I-04397 (Sprendimas Stardust-Marine), 71 punktas.

129

Prancūzija prieš Komisiją

Stardust-Marine

(130)  Žr. 52 konstatuojamąją dalį.

130

(131)  Dėl pirmųjų penkerių metų ir mažiau kaip keturių skrydžių pirmyn ir atgal žr. 12 lentelę.

131

(132)  Pagrįsta pelno marža laikoma įprasta kapitalo grąža, t. y. pelningumas, kurio iš investicijos tikėtųsi tipiška įmonė, prisiėmusi panašią riziką. Pelningumas apskaičiuojamas kaip tikėtinų dėl susitarimo su oro vežėju atsirandančių grynųjų pinigų srautų vidinė grąžos norma (VGN).

132

(133)  Neatmetama, kad gali būti numatyta pirminius nuostolius kompensuoti būsimomis pajamomis, kurios bus gaunamos susitarimų galiojimo laikotarpiu.

133

(134)  Sprendimo Charleroi 59 punktas.

134

Charleroi

(135)  Žr. 99 konstatuojamąją dalį.

135

(136)  Žr. 38 konstatuojamojoje dalyje pateiktą 3 lentelę.

136

(137)  Kadangi Komisijai nebuvo nurodytos konkrečios 2003 ir 2004 m. sumokėtos sumos, ji daro prielaidą, kad kiekvienais metais buvo sumokėta po pusę nuosavų išteklių sumos (187 882 EUR).

137

(138)  2003 m. susitarta dėl vieno reguliariųjų skrydžių maršruto – Londono Stanstedas–Altenburgas.

138

(139)  Sutartyje planuota, kad per pirmuosius penkerius metus [...]*, šio laikotarpio galiojimo pabaiga – 2008 m. balandžio 30 d. Vėliau, nuo 2008 m. gegužės 1 d. iki 2013 m. balandžio 30 d., bus taikomas didesnis mokestis – [...]*. Svertinis vidurkis per visus 2008 m. – [...]*.

139

(140)  Nors Komisija to kelis kartus prašė, tačiau Vokietija nepateikė ex ante nustatytų su aviacija nesusijusių pajamų duomenų, šiuo klausimu ji nurodo 13 lentelę, žr. 99 konstatuojamąją dalį.

140

ex ante

(141)  Vokietijos pateikti duomenys. Keleivių skaičiaus duomenys atitinka 1 lentelėje pateiktus duomenis.

141

(142)  Vokietija savo 2003 m. balandžio 22 d. lentelėje nurodė, kad orlaivių pajėgumas – 148 keleiviai.

142

(143)  Komisija visuose skaičiavimuose laikys, kad metai – 365 dienos.

143

(144)  Komisijos komunikatas dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (OL C 14, 2008 1 19, p. 6). Atitinkama orientacinių ir diskonto normų lentelė, taikoma 15 ES valstybių narių (1997 m. rugpjūčio 1 d.–2004 m. gegužės 1 d.).

144

(145)  Kita galimybė būtų buvusi atlikti faktinio sutarties galiojimo laikotarpio – nuo 2008 m. rugpjūčio 28 d. iki 2010 m. rugpjūčio 27 d. – analizę. Kadangi visos prielaidos tos pačios, Komisija nusprendė atlikti dvejų metų analizę, nenustatydama jokių kitų datų. Dėl to analizė paprastesnė, o rezultatas – toks pat.

145

(146)  Antrosios rinkodaros sutarties pasirašymo dieną (2008 m. rugpjūčio 28 d.) grynasis mokestis, kurį Ryanair turėjo mokėti AOC, siekė [...]* EUR, nes skrydžių pirmyn ir atgal skaičius neviršijo keturių.

146

Ryanair

(147)  2003 m. susitarta dėl vieno reguliariųjų skrydžių maršruto – Londono Stanstedas–Altenburgas.

147

(148)  Kaip nurodyta 48 išnašoje, IATA vasaros sezonas trunka septynis mėnesius, žiemos – penkis.

148

(149)  2008 m. rinkodaros sutartyje nurodytas orlaivių pajėgumų išnaudojimas.

149

(150)  Komisijos komunikatas dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (OL C 14, 2008 1 19, p. 6). Atitinkama orientacinių ir diskonto normų lentelė, taikoma 27 ES valstybėms narėms (nuo 2008 m. liepos 1 d. iki 2013 m. birželio 30 d.).

150

(151)  Trečiosios rinkodaros sutarties pasirašymo dieną (2010 m. sausio 25 d.) grynasis mokestis, kurį Ryanair turėjo mokėti AOC, siekė [...]*, nes skrydžių pirmyn ir atgal skaičius neviršijo keturių.

151

Ryanair

(152)  2003 m. susitarta dėl vieno reguliariųjų skrydžių maršruto – Londono Stanstedas–Altenburgas.

152

(153)  2010 m. rinkodaros sutartyje nurodytas orlaivių pajėgumų išnaudojimas.

153

(154)  Sprendimo Philip Morris, 730/79 (1980), Rink. p. I-2671, 11 punktas.

154

Philip Morris

(155)  Spendimo Het Vlaamse Gewest prieš Komisiją, T-214/95 (1998), Rink. p. II-717, 46 punktas.

155

Het Vlaamse Gewest prieš Komisiją

(156)  Žr. Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 2407/92 (OL L 240, 1992 8 28, p. 1), (EEB) Nr. 2408/92 (OL L 240, 1992 8 28, p. 8) ir (EEB) Nr. 2409/92 (OL L 240, 1992 8 28, p. 15).

156

(157)  Tai atitinka nusistovėjusią teismų praktiką, kad Komisija pagalbos priemonę suderinama su vidaus rinka gali laikyti tik tuomet, kai ji būtina teisėtam tikslui pasiekti (žr., pavyzdžiui, Sprendimą Philipp Morris, 730/79; Sprendimą Nuova Agricast, C-390/06; Sprendimą Kronoply, T-162/06).

157

(158)  Žr. 96 konstatuojamąją dalį.

158

(159)  Žr. 34 išnašą.

159

(160)  
  „Aktualisierte Stellungnahme zur Nachfrageprognose für den Flughafen Kassel-Calden“ („Atnaujinta nuomonė dėl Kaselio-Kaldeno oro uosto paklausos prognozės“), Intraplan Consult GmbH, 2012 m. kovo 12 d., p. 8.

160

Intraplan Consult GmbH

(161)  Žr. 58 išnašą.

161

(162)  Vokietija pateikė 2000–2005 m. verslo planus ir atitinkamus jų papildymus.

162

(163)  2014 m. aviacijos gairių 172 punktas.

163

(164)  Komisijos komunikatas – Valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms gairės, (OL C 99, 2014 4 4, p. 3), 104 punktas.

164

(165)  Komisijos komunikatas – Valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms gairės, 137 punktas.

165

(166)  Žr. 43 konstatuojamąją dalį.

166

(167)  Vokietija Komisijai pateikė 2000–2005 m. verslo planus ir atitinkamus jų 2002–2005 m. papildymus.

167

(168)  Žr. 34 konstatuojamąją dalį.

168

(169)  2014 m. aviacijos gairių 174 punktas.

169

(170)  Sprendimas Komisija prieš Vokietiją, C-70/72 (1973), Rink. p. 813, 13 punktas.

170

Komisija prieš Vokietiją

(171)  Sprendimo sujungtose bylose Ispanija prieš Komisiją, C-278/92, C-279/92 ir C-280/92 (1994), Rink. p. I-04103, 75 punktas.

171

Ispanija prieš Komisiją

(172)  Sprendimo Belgija prieš Komisiją, C-75/97 (1999), Rink. p. I-3671, 64 ir 65 punktai.

172

Belgija prieš Komisiją

(173)  
  1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1).

173

(174)  
  2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 140, 2004 4 30, p. 1).

174

(175)  Žr. Reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnio 2 dalį.

175

---

| 2016 3 4 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 59/87 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 3 4

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 59/87

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2016/288

2015 m. kovo 27 d.

dėl valstybės pagalbos SA.34775 (13/C) (ex 12/NN), kurią suteikė Jungtinė Karalystė. Nerūdinių medžiagų mokestis

(pranešta dokumentu Nr. C(2015) 2141)

(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis teikti savo pastabas pagal tas nuostatas (1) ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | 2001 m. gruodžio 20 d. raštu (užregistruotu 2001 m. gruodžio 28 d.) Jungtinės Karalystės valdžios institucijos (toliau – JK valdžios institucijos) Komisijai pranešė apie valstybės pagalbos schemą, pavadintą „Laipsniškas nerūdinių medžiagų mokesčio nustatymas Šiaurės Airijoje“. Savo pranešime JK valdžios institucijos Komisiją informavo, kad ketina nustatyti nerūdinių medžiagų mokestį, įsigaliosiantį 2002 m. balandžio 1 d. Šis mokestis turėjo būti nustatytas 2001 m. Finansų įstatymo 2 dalies 16–49 skirsniais ir 4–10 priedais. Nurodyta, kad pačią pagalbos schemą (laipsnišką nerūdinių medžiagų mokesčio nustatymą Šiaurės Airijoje) sudaro mokesčio nustatymas Šiaurės Airijoje keliais etapais, siekiant išsaugoti Šiaurės Airijos bendrovių, iš nerūdinių medžiagų gaminančių apdorotus produktus, pavyzdžiui, betoną ir asfaltą, gebėjimą konkuruoti tarptautiniu mastu. Toks laipsniškas mokesčio nustatymas Šiaurės Airijoje turėjo būti nustatytas 2002 m. Finansų įstatymu. |
| --- | --- |

(1)

2001 m. gruodžio 20 d. raštu (užregistruotu 2001 m. gruodžio 28 d.) Jungtinės Karalystės valdžios institucijos (toliau – JK valdžios institucijos) Komisijai pranešė apie valstybės pagalbos schemą, pavadintą „Laipsniškas nerūdinių medžiagų mokesčio nustatymas Šiaurės Airijoje“. Savo pranešime JK valdžios institucijos Komisiją informavo, kad ketina nustatyti nerūdinių medžiagų mokestį, įsigaliosiantį 2002 m. balandžio 1 d. Šis mokestis turėjo būti nustatytas 2001 m. Finansų įstatymo 2 dalies 16–49 skirsniais ir 4–10 priedais. Nurodyta, kad pačią pagalbos schemą (laipsnišką nerūdinių medžiagų mokesčio nustatymą Šiaurės Airijoje) sudaro mokesčio nustatymas Šiaurės Airijoje keliais etapais, siekiant išsaugoti Šiaurės Airijos bendrovių, iš nerūdinių medžiagų gaminančių apdorotus produktus, pavyzdžiui, betoną ir asfaltą, gebėjimą konkuruoti tarptautiniu mastu. Toks laipsniškas mokesčio nustatymas Šiaurės Airijoje turėjo būti nustatytas 2002 m. Finansų įstatymu.

.

| (2) | Be pranešimo, 2001 m. rugsėjo 27 d. Komisija gavo dviejų bendrovių, kurių veikla susijusi su nerūdinių medžiagų gavyba ir apdorojimu, skundą, o 2002 m. balandžio 15 d. papildomą skundą pateikė British Aggregates Association (toliau – BAA). Skundų pateikėjai manė, kad 2001 m. Finansų įstatymu suteikta valstybės pagalba produktams ir procesams netaikant nerūdinių medžiagų mokesčio (toliau – NMM), jie taip pat manė, kad su Šiaurės Airija susijusios nukrypti leidžiančios nuostatos yra su vidaus rinka nesuderinama pagalba. |
| --- | --- |

(2)

Be pranešimo, 2001 m. rugsėjo 27 d. Komisija gavo dviejų bendrovių, kurių veikla susijusi su nerūdinių medžiagų gavyba ir apdorojimu, skundą, o 2002 m. balandžio 15 d. papildomą skundą pateikė British Aggregates Association (toliau – BAA). Skundų pateikėjai manė, kad 2001 m. Finansų įstatymu suteikta valstybės pagalba produktams ir procesams netaikant nerūdinių medžiagų mokesčio (toliau – NMM), jie taip pat manė, kad su Šiaurės Airija susijusios nukrypti leidžiančios nuostatos yra su vidaus rinka nesuderinama pagalba.

British Aggregates Association

| (3) | 2002 m. vasario 21 d. gavusi papildomos informacijos, 2002 m. balandžio 24 d. Komisija priėmė sprendimą neprieštarauti NMM (2). Komisija manė, kad įvairios 2001 m. Finansų įstatyme nustatytos išimtys yra pateisinamos mokesčio logika, o 2001 m. Finansų įstatymu nesuteikta jokia valstybės pagalba. Be to, Komisija manė, kad laipsniškas NMM nustatymas Šiaurės Airijoje yra su vidaus rinka suderinama valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(3)

2002 m. vasario 21 d. gavusi papildomos informacijos, 2002 m. balandžio 24 d. Komisija priėmė sprendimą neprieštarauti NMM (2). Komisija manė, kad įvairios 2001 m. Finansų įstatyme nustatytos išimtys yra pateisinamos mokesčio logika, o 2001 m. Finansų įstatymu nesuteikta jokia valstybės pagalba. Be to, Komisija manė, kad laipsniškas NMM nustatymas Šiaurės Airijoje yra su vidaus rinka suderinama valstybės pagalba.

2

| (4) | 2002 m. liepos 12 d. BAA kreipėsi į Teismą, kad būtų anuliuotas Komisijos 2002 m. balandžio 24 d. sprendimas, ir buvo užregistruota byla T-210/02. 2006 m. rugsėjo 13 d. Bendrasis Teismas visą ieškinį atmetė. 2006 m. lapkričio 27 d. BAA Bendrojo Teismo sprendimą apskundė. 2008 m. gruodžio 22 d. Sprendimu British Aggregates prieš Komisiją, C-487/06 P, Teisingumo Teismas apskųstą sprendimą panaikino ir bylą grąžino Bendrajam Teismui. |
| --- | --- |

(4)

2002 m. liepos 12 d. BAA kreipėsi į Teismą, kad būtų anuliuotas Komisijos 2002 m. balandžio 24 d. sprendimas, ir buvo užregistruota byla T-210/02. 2006 m. rugsėjo 13 d. Bendrasis Teismas visą ieškinį atmetė. 2006 m. lapkričio 27 d. BAA Bendrojo Teismo sprendimą apskundė. 2008 m. gruodžio 22 d. Sprendimu British Aggregates prieš Komisiją, C-487/06 P, Teisingumo Teismas apskųstą sprendimą panaikino ir bylą grąžino Bendrajam Teismui.

British Aggregates prieš Komisiją

| (5) | 2012 m. kovo 7 d. Sprendimu British Aggregates Association prieš Europos Komisiją, T-210/02 RENV, Bendrasis Teismas panaikino 3 konstatuojamojoje dalyje nurodytą Komisijos sprendimą. Bendrasis Teismas nustatė, kad Komisijai nepavyko įrodyti, kad su išimtimi susijęs mokestinis diferencijavimas pateisinamas įprasto apmokestinimo principu, kuriuo grindžiamas NMM, arba kad toks diferencijavimas pateisinamas atsižvelgiant į NMM aplinkos apsaugos tikslą. Visų pirma Bendrasis Teismas nustatė, kad Komisija, siekdama nustatyti galimo pranašumo dėl NMM atrankųjį pobūdį, neatsižvelgė į šį įprasto apmokestinimo principą. Taigi Bendrasis Teismas nurodė, kad Komisija savo sprendime nenuosekliai vartojo sąvokas, tai visų pirma pasakytina apie sąvokas „neapdorotos“, „pirminės“ ir „antrinės“ nerūdinės medžiagos, ir tai neatitiko 2001 m. Finansų įstatyme su pakeitimais vartojamų sąvokų. Taip pat Komisija savo sprendime nepaaiškino, kodėl tam tikrų medžiagų, kurioms taikoma išimtis, (naudojamų kaip nerūdinės medžiagos, pavyzdžiui, molio nerūdinių medžiagų) teisinės ir faktinės aplinkybės skyrėsi nuo apmokestinamų medžiagų teisinių ir faktinių aplinkybių. |
| --- | --- |

(5)

2012 m. kovo 7 d. Sprendimu British Aggregates Association prieš Europos Komisiją, T-210/02 RENV, Bendrasis Teismas panaikino 3 konstatuojamojoje dalyje nurodytą Komisijos sprendimą. Bendrasis Teismas nustatė, kad Komisijai nepavyko įrodyti, kad su išimtimi susijęs mokestinis diferencijavimas pateisinamas įprasto apmokestinimo principu, kuriuo grindžiamas NMM, arba kad toks diferencijavimas pateisinamas atsižvelgiant į NMM aplinkos apsaugos tikslą. Visų pirma Bendrasis Teismas nustatė, kad Komisija, siekdama nustatyti galimo pranašumo dėl NMM atrankųjį pobūdį, neatsižvelgė į šį įprasto apmokestinimo principą. Taigi Bendrasis Teismas nurodė, kad Komisija savo sprendime nenuosekliai vartojo sąvokas, tai visų pirma pasakytina apie sąvokas „neapdorotos“, „pirminės“ ir „antrinės“ nerūdinės medžiagos, ir tai neatitiko 2001 m. Finansų įstatyme su pakeitimais vartojamų sąvokų. Taip pat Komisija savo sprendime nepaaiškino, kodėl tam tikrų medžiagų, kurioms taikoma išimtis, (naudojamų kaip nerūdinės medžiagos, pavyzdžiui, molio nerūdinių medžiagų) teisinės ir faktinės aplinkybės skyrėsi nuo apmokestinamų medžiagų teisinių ir faktinių aplinkybių.

British Aggregates Association prieš Europos Komisiją

| (6) | Panaikinus 2002 m. balandžio 24 d. Komisijos sprendimą, Komisija privalėjo iš naujo įvertinti, ar 2001 m. Finansų įstatyme su pakeitimais, padarytais 2002 ir 2007 m. finansų įstatymais, nustatytos mokesčio išimtys, netaikymo atvejai ir lengvatos yra valstybės pagalba. Komisija bylą užregistravo suteikdama jai NN nuorodą, nes NMM galiojo nuo 2002 m. balandžio 1 d. Laipsniško NMM nustatymo Šiaurės Airijoje suderinamumo klausimas nagrinėtas vykdant kitą procedūrą (žr. SA.18859 (11/C) – Jungtinė Karalystė – Nerūdinių medžiagų mokesčio lengvata Šiaurės Airijoje). |
| --- | --- |

(6)

Panaikinus 2002 m. balandžio 24 d. Komisijos sprendimą, Komisija privalėjo iš naujo įvertinti, ar 2001 m. Finansų įstatyme su pakeitimais, padarytais 2002 ir 2007 m. finansų įstatymais, nustatytos mokesčio išimtys, netaikymo atvejai ir lengvatos yra valstybės pagalba. Komisija bylą užregistravo suteikdama jai NN nuorodą, nes NMM galiojo nuo 2002 m. balandžio 1 d. Laipsniško NMM nustatymo Šiaurės Airijoje suderinamumo klausimas nagrinėtas vykdant kitą procedūrą (žr. SA.18859 (11/C) – Jungtinė Karalystė – Nerūdinių medžiagų mokesčio lengvata Šiaurės Airijoje).

| (7) | Be pastabų ir medžiagos, pateiktų nagrinėjant bylas Sąjungos teismuose, skundo pateikėjas 2012 m. birželio 13 d. ir spalio 26 d. Komisijai pateikė daugiau pastabų ir informacijos. Tos pastabos Jungtinei Karalystei persiųstos 2013 m. gegužės 15 d.2012 m. rugsėjo 27 d. ir 2013 m. gegužės 27 d. JK valdžios institucijos pateikė daugiau informacijos apie NMM. |
| --- | --- |

(7)

Be pastabų ir medžiagos, pateiktų nagrinėjant bylas Sąjungos teismuose, skundo pateikėjas 2012 m. birželio 13 d. ir spalio 26 d. Komisijai pateikė daugiau pastabų ir informacijos. Tos pastabos Jungtinei Karalystei persiųstos 2013 m. gegužės 15 d.2012 m. rugsėjo 27 d. ir 2013 m. gegužės 27 d. JK valdžios institucijos pateikė daugiau informacijos apie NMM.

| (8) | 2013 m. liepos 31 d. raštu Komisija Jungtinę Karalystę informavo, kad nusprendė 2001 m. Finansų įstatymo su pakeitimais, padarytais 2002 ir 2007 m. finansų įstatymais, 17 skirsnio 3 dalies e punkte, f punkto i ir ii papunkčiuose, 4 dalies a punkte (jeigu medžiagą, kuriai taikoma išimtis, sudaro tik anglis, lignitas, skalūnas, šiferis, naudojami kaip nerūdinės medžiagos, arba daugiausia anglis, lignitas, skalūnas ir šiferis), 4 dalies c punkto i ir ii papunkčiuose (kai medžiagą sudaro daugiausia bergždas), f punkte (kai tai molis), 18 skirsnio 2 dalies b punkte (jeigu tai susiję su procesu, kuriam taikoma išimtis ir kurį vykdant gaunamos medžiagos, naudojamos kaip nerūdinės medžiagos) ir 30 skirsnio 1 dalies b punkte (jeigu tai susiję su procesu, kuriam taikoma išimtis pagal 18 skirsnio 2 dalies b punktą ir kurį vykdant gaunamos medžiagos, naudojamos kaip nerūdinės medžiagos) nustatytų mokesčio išimčių, netaikymo atvejų ir lengvatų atžvilgiu pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą. Komisija neprieštaravo mokesčio išimtims, netaikymo atvejams ir lengvatoms, nustatytoms 2001 m. Finansų įstatymo su pakeitimais, padarytais 2002 ir 2007 m. finansų įstatymais, 17 skirsnio 2 dalies b, c ir d punktuose, 3 dalies b, c, d ir da punktuose, 4 dalies d ir e punktuose, 4 dalies a punkte (jeigu medžiagą, kuriai taikoma išimtis, sudaro tik anglis, lignitas, skalūnas ir šiferis, naudojami kitais tikslais, ne kaip nerūdinė medžiaga), 4 dalies c punkte (kai medžiagą sudaro tik bergždas), f punkte (išskyrus molį), 18 skirsnio 2 dalies a, b (jeigu tai susiję su medžiagomis, kurios nenaudojamos kaip nerūdinės medžiagos) ir c punktuose, 30 skirsnio 1 dalies a, b (jeigu tai susiję su procesais, kuriems taikoma išimtis pagal 18 skirsnio 2 dalies a ir c punktus, ir kai tai susiję su procesais, kuriems taikoma išimtis pagal 18 skirsnio 2 dalies b punktą, kuriame nustatytos medžiagos, nenaudojamomis kaip nerūdinės medžiagos) ir c punktuose, remdamasi tuo, kad tai nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(8)

2013 m. liepos 31 d. raštu Komisija Jungtinę Karalystę informavo, kad nusprendė 2001 m. Finansų įstatymo su pakeitimais, padarytais 2002 ir 2007 m. finansų įstatymais, 17 skirsnio 3 dalies e punkte, f punkto i ir ii papunkčiuose, 4 dalies a punkte (jeigu medžiagą, kuriai taikoma išimtis, sudaro tik anglis, lignitas, skalūnas, šiferis, naudojami kaip nerūdinės medžiagos, arba daugiausia anglis, lignitas, skalūnas ir šiferis), 4 dalies c punkto i ir ii papunkčiuose (kai medžiagą sudaro daugiausia bergždas), f punkte (kai tai molis), 18 skirsnio 2 dalies b punkte (jeigu tai susiję su procesu, kuriam taikoma išimtis ir kurį vykdant gaunamos medžiagos, naudojamos kaip nerūdinės medžiagos) ir 30 skirsnio 1 dalies b punkte (jeigu tai susiję su procesu, kuriam taikoma išimtis pagal 18 skirsnio 2 dalies b punktą ir kurį vykdant gaunamos medžiagos, naudojamos kaip nerūdinės medžiagos) nustatytų mokesčio išimčių, netaikymo atvejų ir lengvatų atžvilgiu pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą. Komisija neprieštaravo mokesčio išimtims, netaikymo atvejams ir lengvatoms, nustatytoms 2001 m. Finansų įstatymo su pakeitimais, padarytais 2002 ir 2007 m. finansų įstatymais, 17 skirsnio 2 dalies b, c ir d punktuose, 3 dalies b, c, d ir da punktuose, 4 dalies d ir e punktuose, 4 dalies a punkte (jeigu medžiagą, kuriai taikoma išimtis, sudaro tik anglis, lignitas, skalūnas ir šiferis, naudojami kitais tikslais, ne kaip nerūdinė medžiaga), 4 dalies c punkte (kai medžiagą sudaro tik bergždas), f punkte (išskyrus molį), 18 skirsnio 2 dalies a, b (jeigu tai susiję su medžiagomis, kurios nenaudojamos kaip nerūdinės medžiagos) ir c punktuose, 30 skirsnio 1 dalies a, b (jeigu tai susiję su procesais, kuriems taikoma išimtis pagal 18 skirsnio 2 dalies a ir c punktus, ir kai tai susiję su procesais, kuriems taikoma išimtis pagal 18 skirsnio 2 dalies b punktą, kuriame nustatytos medžiagos, nenaudojamomis kaip nerūdinės medžiagos) ir c punktuose, remdamasi tuo, kad tai nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.

| (9) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3) (toliau – sprendimas pradėti tyrimo procedūrą). Komisija suinteresuotąsias šalis pakvietė teikti savo pastabas dėl pagalbos. |
| --- | --- |

(9)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3) (toliau – sprendimas pradėti tyrimo procedūrą). Komisija suinteresuotąsias šalis pakvietė teikti savo pastabas dėl pagalbos.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

3

| (10) | Nuo 2013 m. gruodžio 20 d. iki 2014 m. sausio 17 d. Komisija gavo išsamių pastabų iš šešiolikos suinteresuotųjų šalių, 2014 m. vasario 10 d. papildomos informacijos gauta iš British Aggregates Association narės, o 2014 m. kovo 5 d. – iš British Aggregates Association. 2014 m. gegužės 27 d. ir birželio 13 d. tos pastabos persiųstos Jungtinei Karalystei, ir Jungtinei Karalystei suteikta galimybė į jas atsakyti. Jungtinė Karalystė savo atsakymą pateikė 2014 m. birželio 30 d. raštu. Be to, 2013 m. spalio 1 ir 31 d. ir 2014 m. vasario 28 d. Jungtinė Karalystė pateikė pastabas dėl sprendimo pradėti tyrimo procedūrą. |
| --- | --- |

(10)

Nuo 2013 m. gruodžio 20 d. iki 2014 m. sausio 17 d. Komisija gavo išsamių pastabų iš šešiolikos suinteresuotųjų šalių, 2014 m. vasario 10 d. papildomos informacijos gauta iš British Aggregates Association narės, o 2014 m. kovo 5 d. – iš British Aggregates Association. 2014 m. gegužės 27 d. ir birželio 13 d. tos pastabos persiųstos Jungtinei Karalystei, ir Jungtinei Karalystei suteikta galimybė į jas atsakyti. Jungtinė Karalystė savo atsakymą pateikė 2014 m. birželio 30 d. raštu. Be to, 2013 m. spalio 1 ir 31 d. ir 2014 m. vasario 28 d. Jungtinė Karalystė pateikė pastabas dėl sprendimo pradėti tyrimo procedūrą.

British Aggregates Association

British Aggregates Association

| (11) | Komisija 2014 m. liepos 14 d., rugsėjo 1 ir 8 d. ir lapkričio 28 d. paprašė, kad Jungtinė Karalystė pateiktų daugiau informacijos. Jungtinė Karalystė tokią informaciją pateikė 2014 m. rugpjūčio 29 d., rugsėjo 9 ir 18 d. ir gruodžio 8 ir 9 d. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2014 m. liepos 14 d., rugsėjo 1 ir 8 d. ir lapkričio 28 d. paprašė, kad Jungtinė Karalystė pateiktų daugiau informacijos. Jungtinė Karalystė tokią informaciją pateikė 2014 m. rugpjūčio 29 d., rugsėjo 9 ir 18 d. ir gruodžio 8 ir 9 d.

| (12) | Po 2014 m. liepos 15 d. trišalio posėdžio Komisija 2014 m. liepos 18 d. paprašė, kad Jungtinė Karalystė ir BAA kartu pateiktų daugiau informacijos. Komisijai ši informacija pateikta 2014 m. rugsėjo 8 d. Atsakydama į Komisijos klausimus 2014 m. rugsėjo 15 d. BAA pateikė papildomos informacijos. Pateikta informacija 2014 m. spalio 17 d. persiųsta Jungtinės Karalystės valdžios institucijoms, šios atsakymus pateikė 2014 m. lapkričio 12, 14 ir 17 d. |
| --- | --- |

(12)

Po 2014 m. liepos 15 d. trišalio posėdžio Komisija 2014 m. liepos 18 d. paprašė, kad Jungtinė Karalystė ir BAA kartu pateiktų daugiau informacijos. Komisijai ši informacija pateikta 2014 m. rugsėjo 8 d. Atsakydama į Komisijos klausimus 2014 m. rugsėjo 15 d. BAA pateikė papildomos informacijos. Pateikta informacija 2014 m. spalio 17 d. persiųsta Jungtinės Karalystės valdžios institucijoms, šios atsakymus pateikė 2014 m. lapkričio 12, 14 ir 17 d.

| (13) | 2014 m. liepos 10 d. ir spalio 16 d. Komisija paprašė, kad BAA pateiktų daugiau informacijos. BAA tokią informaciją pateikė 2014 m. lapkričio 6 ir 21 d.2014 m. gruodžio 2 d. informacija buvo persiųsta Jungtinės Karalystės valdžios institucijoms, šios atsakymą pateikė 2014 m. gruodžio 18 d. |
| --- | --- |

(13)

2014 m. liepos 10 d. ir spalio 16 d. Komisija paprašė, kad BAA pateiktų daugiau informacijos. BAA tokią informaciją pateikė 2014 m. lapkričio 6 ir 21 d.2014 m. gruodžio 2 d. informacija buvo persiųsta Jungtinės Karalystės valdžios institucijoms, šios atsakymą pateikė 2014 m. gruodžio 18 d.

2.   IŠSAMUS PRIEMONĖS APIBŪDINIMAS

IŠSAMUS PRIEMONĖS APIBŪDINIMAS

2.1.   NERŪDINIŲ MEDŽIAGŲ SĄVOKA

NERŪDINIŲ MEDŽIAGŲ SĄVOKA

| (14) | Nerūdinės medžiagos naudojamos statybų sektoriuje. Paprastai (4) jos gali būti apibrėžiamos kaip nuotrupinės medžiagos arba dalelės, kurios, būdamos fiziškai ir chemiškai inertiškos, statybose gali būti naudojamos vienos arba kartu su cementu, kalkėmis arba bitumu, pvz., kaip betonas (5), kelių žvirgždas, asfaltas arba drenažo sluoksniai (6), arba statybose naudojamos ertmėms užpildyti (7). Nerūdinės medžiagos gali būti natūralios, pagamintos arba perdirbtos (8). Nerūdinių medžiagų sąvoka ir naudojimo sritys išsamiai apibūdintos sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 8–13 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(14)

Nerūdinės medžiagos naudojamos statybų sektoriuje. Paprastai (4) jos gali būti apibrėžiamos kaip nuotrupinės medžiagos arba dalelės, kurios, būdamos fiziškai ir chemiškai inertiškos, statybose gali būti naudojamos vienos arba kartu su cementu, kalkėmis arba bitumu, pvz., kaip betonas (5), kelių žvirgždas, asfaltas arba drenažo sluoksniai (6), arba statybose naudojamos ertmėms užpildyti (7). Nerūdinės medžiagos gali būti natūralios, pagamintos arba perdirbtos (8). Nerūdinių medžiagų sąvoka ir naudojimo sritys išsamiai apibūdintos sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 8–13 konstatuojamosiose dalyse.

4

5

6

7

8

| (15) | Nerūdinių medžiagų apibrėžtis iš esmės susijusi su galimybe tam tikras karjeruose išgautas nuotrupines medžiagas arba daleles naudoti statybos sektoriuje, kaip paaiškinta 14 konstatuojamojoje dalyje, nes pirmiausia būtent tuo nerūdinių medžiagų sąvoka skiriasi nuo mineralų sąvokos. |
| --- | --- |

(15)

Nerūdinių medžiagų apibrėžtis iš esmės susijusi su galimybe tam tikras karjeruose išgautas nuotrupines medžiagas arba daleles naudoti statybos sektoriuje, kaip paaiškinta 14 konstatuojamojoje dalyje, nes pirmiausia būtent tuo nerūdinių medžiagų sąvoka skiriasi nuo mineralų sąvokos.

| (16) | Natūralios nerūdinės medžiagos – tai natūraliai susidarančios nerūdinės medžiagos, jas galima naudoti jų neapdorojus pramoniniu būdu. Šios medžiagos – tai smėlis, žvirgždas ir skalda (9), jos išgaunamos karjeruose ir žvirgždo kasyklose arba gilinant ir valant jūros dugną. |
| --- | --- |

(16)

Natūralios nerūdinės medžiagos – tai natūraliai susidarančios nerūdinės medžiagos, jas galima naudoti jų neapdorojus pramoniniu būdu. Šios medžiagos – tai smėlis, žvirgždas ir skalda (9), jos išgaunamos karjeruose ir žvirgždo kasyklose arba gilinant ir valant jūros dugną.

9

| (17) | Perdirbtos nerūdinės medžiagos gaunamos perdirbant anksčiau statybose naudotas medžiagas, įskaitant statybos ir griovimo atliekas (10). |
| --- | --- |

(17)

Perdirbtos nerūdinės medžiagos gaunamos perdirbant anksčiau statybose naudotas medžiagas, įskaitant statybos ir griovimo atliekas (10).

10

| (18) | Pagamintos medžiagos paprastai yra lengvasvorės, didelio tankio nerūdinės medžiagos, gaminamos specialios paskirties tikslais. Jos gaminamos pramoninio apdorojimo būdu (paprastai tai būna terminis apdorojimas). Pavyzdžiai: aukštakrosnės šlako nerūdinės medžiagos, pūsto molio nerūdinės medžiagos (keramzitas), pūsto perlito nerūdinės medžiagos, pūsto polistireno granulių nerūdinės medžiagos (11). |
| --- | --- |

(18)

Pagamintos medžiagos paprastai yra lengvasvorės, didelio tankio nerūdinės medžiagos, gaminamos specialios paskirties tikslais. Jos gaminamos pramoninio apdorojimo būdu (paprastai tai būna terminis apdorojimas). Pavyzdžiai: aukštakrosnės šlako nerūdinės medžiagos, pūsto molio nerūdinės medžiagos (keramzitas), pūsto perlito nerūdinės medžiagos, pūsto polistireno granulių nerūdinės medžiagos (11).

11

| (19) | Kaip nerūdinės medžiagos tinkamas naudoti medžiagas taip pat galima naudoti gaminant kitus produktus. Tai yra, pramonėje skiriami atvejai, kai smėlis, žvirgždas ir skalda naudojami kaip nerūdinės medžiagos ir kai smėlis, žvirgždas ir skalda naudojami ne kaip nerūdinės medžiagos (12). Uolienos, smėlis ir žvirgždas ne kaip nerūdinės medžiagos naudojamos, pavyzdžiui, gaminant cementą, stiklą, taip pat kitais pramoniniais (13) ar žemės ūkio tikslais (14). |
| --- | --- |

(19)

Kaip nerūdinės medžiagos tinkamas naudoti medžiagas taip pat galima naudoti gaminant kitus produktus. Tai yra, pramonėje skiriami atvejai, kai smėlis, žvirgždas ir skalda naudojami kaip nerūdinės medžiagos ir kai smėlis, žvirgždas ir skalda naudojami ne kaip nerūdinės medžiagos (12). Uolienos, smėlis ir žvirgždas ne kaip nerūdinės medžiagos naudojamos, pavyzdžiui, gaminant cementą, stiklą, taip pat kitais pramoniniais (13) ar žemės ūkio tikslais (14).

12

13

14

2.2.   INFORMACIJA APIE NMM IR JO TIKSLĄ

INFORMACIJA APIE NMM IR JO TIKSLĄ

| (20) | Nerūdinės medžiagos – gamtos išteklius, kurio tinkamos gavybos vietos yra ribotos (15). Eksploatuojant karjerą žemė būna užimta vidutinės trukmės arba ilgą laikotarpį, aplinkai daroma žala, aplinka teršiama. |
| --- | --- |

(20)

Nerūdinės medžiagos – gamtos išteklius, kurio tinkamos gavybos vietos yra ribotos (15). Eksploatuojant karjerą žemė būna užimta vidutinės trukmės arba ilgą laikotarpį, aplinkai daroma žala, aplinka teršiama.

15

| (21) | Po sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 15–18 konstatuojamosiose dalyse aprašytų kelių akcijų, kuriomis siekta spręsti dėl nerūdinių medžiagų karjerų eksploatavimo kylančias aplinkos problemas, 2002 m. balandžio mėn. buvo nustatytas NMM, ir juo siekiama toliau nurodytais būdais skatinti nerūdines medžiagas statybos pramonėje naudoti veiksmingiau:






  — | į nerūdinių medžiagų kainą įtraukiant dalį su nerūdinių medžiagų gavyba, pavyzdžiui, triukšmu, dulkėmis, žala gamtovaizdžiui ir biologinės įvairovės praradimu, susijusių aplinkos apsaugos sąnaudų. Taigi NMM turėtų būti skatinama veiksminga nerūdinių medžiagų gavyba ir jų taupus naudojimas bei mažesnis atliekų kiekis statybos vietose, |
| --- | --- | --- |

(21)

Po sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 15–18 konstatuojamosiose dalyse aprašytų kelių akcijų, kuriomis siekta spręsti dėl nerūdinių medžiagų karjerų eksploatavimo kylančias aplinkos problemas, 2002 m. balandžio mėn. buvo nustatytas NMM, ir juo siekiama toliau nurodytais būdais skatinti nerūdines medžiagas statybos pramonėje naudoti veiksmingiau:

—

į nerūdinių medžiagų kainą įtraukiant dalį su nerūdinių medžiagų gavyba, pavyzdžiui, triukšmu, dulkėmis, žala gamtovaizdžiui ir biologinės įvairovės praradimu, susijusių aplinkos apsaugos sąnaudų. Taigi NMM turėtų būti skatinama veiksminga nerūdinių medžiagų gavyba ir jų taupus naudojimas bei mažesnis atliekų kiekis statybos vietose,

| — | skatinant keisti paklausą, t. y. mažinti specialiai išgaunamų nerūdinių medžiagų ir didinti toliau išvardytų alternatyvių nerūdinių medžiagų paklausą:






  — | perdirbtų nerūdinių medžiagų, |
| --- | --- | --- |

—

skatinant keisti paklausą, t. y. mažinti specialiai išgaunamų nerūdinių medžiagų ir didinti toliau išvardytų alternatyvių nerūdinių medžiagų paklausą:

—

perdirbtų nerūdinių medžiagų,

| — | medžiagų, kurios yra kitų procesų, įskaitant kitų mineralų gavybą, atliekos arba šalutiniai produktai (molio ir anglies gavybos atliekos, stiklo ir padangų atliekos) (16). |
| --- | --- |

—

medžiagų, kurios yra kitų procesų, įskaitant kitų mineralų gavybą, atliekos arba šalutiniai produktai (molio ir anglies gavybos atliekos, stiklo ir padangų atliekos) (16).

16

| (22) | Taigi JK valdžios institucijos rengiant sprendimą pradėti tyrimo procedūrą paaiškino, kad statybų reikmėms skirtos nerūdinės medžiagos yra santykinai mažos vertės produktas, visų pirma palyginti su bendromis statybos projektų, kuriems naudojamos nerūdinės medžiagos, sąnaudomis. Nerūdines medžiagas išgauti iš žemės gana lengva. Todėl, be papildomų kainos signalų, pavyzdžiui, vienas iš jų yra NMM, nėra ypatingų paskatų veiksmingai naudoti nerūdines medžiagas. |
| --- | --- |

(22)

Taigi JK valdžios institucijos rengiant sprendimą pradėti tyrimo procedūrą paaiškino, kad statybų reikmėms skirtos nerūdinės medžiagos yra santykinai mažos vertės produktas, visų pirma palyginti su bendromis statybos projektų, kuriems naudojamos nerūdinės medžiagos, sąnaudomis. Nerūdines medžiagas išgauti iš žemės gana lengva. Todėl, be papildomų kainos signalų, pavyzdžiui, vienas iš jų yra NMM, nėra ypatingų paskatų veiksmingai naudoti nerūdines medžiagas.

| (23) | Be to, be papildomų kainos signalų, nerūdinių medžiagų perdirbimas nebūtų ekonomiškai perspektyvus. JK valdžios institucijos manė, kad norint sumažinti aplinkos apsaugos sąnaudas, susijusias su medžiagų gavyba iš žemės (pavyzdžiui, ilgalaikio poveikio biologinei įvairovei), svarbu skatinti naudoti perdirbtas nerūdines medžiagas, nors ir neišvengiama su jomis susijusių aplinkos apsaugos sąnaudų, pavyzdžiui, energijos vartojimo ir triukšmo kėlimo. Iš tikrųjų, naudojant perdirbtas medžiagas nereikia ardyti naujos žemės ar jūros dugno. |
| --- | --- |

(23)

Be to, be papildomų kainos signalų, nerūdinių medžiagų perdirbimas nebūtų ekonomiškai perspektyvus. JK valdžios institucijos manė, kad norint sumažinti aplinkos apsaugos sąnaudas, susijusias su medžiagų gavyba iš žemės (pavyzdžiui, ilgalaikio poveikio biologinei įvairovei), svarbu skatinti naudoti perdirbtas nerūdines medžiagas, nors ir neišvengiama su jomis susijusių aplinkos apsaugos sąnaudų, pavyzdžiui, energijos vartojimo ir triukšmo kėlimo. Iš tikrųjų, naudojant perdirbtas medžiagas nereikia ardyti naujos žemės ar jūros dugno.

| (24) | Be to, kad raginama kaip alternatyvą karjeruose naujai išgaunamoms medžiagoms naudoti perdirbtas nerūdines medžiagas, NMM struktūra taip pat siekiama sumažinti smėlio, žvirgždo ir skaldos, specialiai skirtų naudoti kaip nerūdinės medžiagos, gavybą, skatinant naudoti kitas medžiagas, kurios kitaip būtų išmetamos. Kitų gavybos ar pramoninių procesų šalutiniai produktai, bergždas ir atliekos paprastai laikomos prastesnės kokybės ir specifikacijų negu specialiai išgautos medžiagos, naudojamos kaip nerūdinės medžiagos. Jų naudojimo paskirtis ir būdai šiek tiek skiriasi. Pavyzdžiui, dėl jų mažesnio tankio ir nevienodo dydžio gali būti nesaugu jas naudoti tiesiant tam tikrų kelių viršutinį sluoksnį arba kitais atvejais, kai nerūdinės medžiagos turi atlaikyti didelį slėgį ir dėvėjimąsi. Tačiau šalutiniai produktai, atliekos ir bergždas daugeliu atvejų vis tiek gali būti gera aukščiausios kokybės nerūdinių medžiagų alternatyva. Jeigu nebūtų NMM, 2001 m. Finansų įstatyme nurodytų procesų šalutiniai produktai, atliekos ir bergždas būtų šalinami. Kadangi tai yra neišvengiamas keleto procesų, kuriuos vykdant gaunamos statybos (pavyzdžiui, stogų čerpės iš skalūno) ar kitos srities pramonei (pavyzdžiui, feldšpatai stiklo gamybos pramonei) svarbios medžiagos, šalutinis produktas, JK valdžios institucijos manė, kad aplinkos apsaugos požiūriu efektyviau raginti tas medžiagas naudoti kaip nerūdines medžiagas, užuot jas šalinus kaip atliekas. Taip išvengiama papildomų aplinkos apsaugos sąnaudų, nes naudojamas karjeruose jau išgautas produktas, kuris kitaip būtų atlieka, o ne (papildomai) išgaunamos naujos nerūdinės medžiagos ir patiriama nebūtinų papildomų aplinkos apsaugos sąnaudų (ardoma nauja žemė). Be to, taip padedama atkurti žemę, jau sudarkytą didelių atliekų ir bergždo sąvartynų. JK valdžios institucijos pridūrė, kad NMM taikymo tokioms medžiagoms poveikis gali būti nepageidaujamas, t. y. tai gali atimti norą tas medžiagas naudoti ir tais retais atvejais, kai jos naudojamos, todėl sąvartynai gali didėti užuot mažėję. Sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 23 konstatuojamojoje dalyje pateikta išsamios informacijos apie apskaičiuotą esamą alternatyvių medžiagų kiekį. |
| --- | --- |

(24)

Be to, kad raginama kaip alternatyvą karjeruose naujai išgaunamoms medžiagoms naudoti perdirbtas nerūdines medžiagas, NMM struktūra taip pat siekiama sumažinti smėlio, žvirgždo ir skaldos, specialiai skirtų naudoti kaip nerūdinės medžiagos, gavybą, skatinant naudoti kitas medžiagas, kurios kitaip būtų išmetamos. Kitų gavybos ar pramoninių procesų šalutiniai produktai, bergždas ir atliekos paprastai laikomos prastesnės kokybės ir specifikacijų negu specialiai išgautos medžiagos, naudojamos kaip nerūdinės medžiagos. Jų naudojimo paskirtis ir būdai šiek tiek skiriasi. Pavyzdžiui, dėl jų mažesnio tankio ir nevienodo dydžio gali būti nesaugu jas naudoti tiesiant tam tikrų kelių viršutinį sluoksnį arba kitais atvejais, kai nerūdinės medžiagos turi atlaikyti didelį slėgį ir dėvėjimąsi. Tačiau šalutiniai produktai, atliekos ir bergždas daugeliu atvejų vis tiek gali būti gera aukščiausios kokybės nerūdinių medžiagų alternatyva. Jeigu nebūtų NMM, 2001 m. Finansų įstatyme nurodytų procesų šalutiniai produktai, atliekos ir bergždas būtų šalinami. Kadangi tai yra neišvengiamas keleto procesų, kuriuos vykdant gaunamos statybos (pavyzdžiui, stogų čerpės iš skalūno) ar kitos srities pramonei (pavyzdžiui, feldšpatai stiklo gamybos pramonei) svarbios medžiagos, šalutinis produktas, JK valdžios institucijos manė, kad aplinkos apsaugos požiūriu efektyviau raginti tas medžiagas naudoti kaip nerūdines medžiagas, užuot jas šalinus kaip atliekas. Taip išvengiama papildomų aplinkos apsaugos sąnaudų, nes naudojamas karjeruose jau išgautas produktas, kuris kitaip būtų atlieka, o ne (papildomai) išgaunamos naujos nerūdinės medžiagos ir patiriama nebūtinų papildomų aplinkos apsaugos sąnaudų (ardoma nauja žemė). Be to, taip padedama atkurti žemę, jau sudarkytą didelių atliekų ir bergždo sąvartynų. JK valdžios institucijos pridūrė, kad NMM taikymo tokioms medžiagoms poveikis gali būti nepageidaujamas, t. y. tai gali atimti norą tas medžiagas naudoti ir tais retais atvejais, kai jos naudojamos, todėl sąvartynai gali didėti užuot mažėję. Sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 23 konstatuojamojoje dalyje pateikta išsamios informacijos apie apskaičiuotą esamą alternatyvių medžiagų kiekį.

| (25) | Remiantis pirminiais planais, dėl NMM neapdorotų nerūdinių medžiagų paklausa vidutiniškai sumažėtų 20 mln. tonų per metus. |
| --- | --- |

(25)

Remiantis pirminiais planais, dėl NMM neapdorotų nerūdinių medžiagų paklausa vidutiniškai sumažėtų 20 mln. tonų per metus.

| (26) | JK valdžios institucijos nurodė, kad, atsižvelgiant į siekį paskatinti veiksmingesnę gavybą ir veiksmingesnį neapdorotų nerūdinių medžiagų naudojimą, „mokėti mokestį tenka tiems, kas karjerus eksploatuoja komercinio nerūdinių medžiagų naudojimo tikslais“ (17). Šiuo atžvilgiu JK valdžios institucijos paaiškino, kad, nors karjeruose išgaunant statybos sektoriuje naudotinas aukštos kokybės medžiagas gaunama ir prastesnės kokybės, taigi ir pigesnių medžiagų, praktiškai nėra galimybių tų medžiagų neapmokestinti panašiai, kaip neapmokestinami pramoninių procesų ar kitos gavybos veiklos šalutiniai produktai. Pirma, aukštos kokybės ir prastos kokybės nerūdinių medžiagų santykis kiekviename karjere bus kitoks, nes tai lemia geologiniai veiksniai, tačiau tas santykis bet kuriame konkrečiame karjere nėra nekintantis, nes pasirinkus veiksmingesnius gavybos būdus galima sumažinti prastos kokybės nerūdinių medžiagų dalį. Be to, sąvoka „prastos kokybės nerūdinė medžiaga“ tam tikru mastu subjektyvi. Tai, ką viena karjerą eksploatuojanti įmonė laikytų prastos kokybės nerūdinėmis medžiagomis, gali būti pagrindinis kitos įmonės produktų asortimentas. Todėl neapmokestinus prastos kokybės nerūdinių medžiagų karjerus eksploatuojančioms įmonėms gali būti sudaromos nevienodos sąlygos, dėl to gali būti vengiama mokėti mokesčius arba jie slepiami. Apytikriai tuo metu, kai rengtasi nustatyti NMM, surengus didelio masto viešas konsultacijas su pramonės atstovais nepavyko tinkamai apibrėžti, kaip atskirti aukštos kokybės medžiagas (jas reikėtų apmokestinti) ir prastesnės kokybės šalutinius produktus, susidarančius išgaunant aukštos kokybės nerūdines medžiagas. JK valdžios institucijos dar pabrėžė, kad apmokestinant prastos kokybės nerūdines medžiagas taip pat parodoma, kad norima spręsti problemas, susijusias su nerūdinių medžiagų gavybos aplinkos apsaugos sąnaudomis, neatsižvelgiant į tai, ar išgautas produktas galiausiai laikomas aukštos ar prastos kokybės. |
| --- | --- |

(26)

JK valdžios institucijos nurodė, kad, atsižvelgiant į siekį paskatinti veiksmingesnę gavybą ir veiksmingesnį neapdorotų nerūdinių medžiagų naudojimą, „mokėti mokestį tenka tiems, kas karjerus eksploatuoja komercinio nerūdinių medžiagų naudojimo tikslais“ (17). Šiuo atžvilgiu JK valdžios institucijos paaiškino, kad, nors karjeruose išgaunant statybos sektoriuje naudotinas aukštos kokybės medžiagas gaunama ir prastesnės kokybės, taigi ir pigesnių medžiagų, praktiškai nėra galimybių tų medžiagų neapmokestinti panašiai, kaip neapmokestinami pramoninių procesų ar kitos gavybos veiklos šalutiniai produktai. Pirma, aukštos kokybės ir prastos kokybės nerūdinių medžiagų santykis kiekviename karjere bus kitoks, nes tai lemia geologiniai veiksniai, tačiau tas santykis bet kuriame konkrečiame karjere nėra nekintantis, nes pasirinkus veiksmingesnius gavybos būdus galima sumažinti prastos kokybės nerūdinių medžiagų dalį. Be to, sąvoka „prastos kokybės nerūdinė medžiaga“ tam tikru mastu subjektyvi. Tai, ką viena karjerą eksploatuojanti įmonė laikytų prastos kokybės nerūdinėmis medžiagomis, gali būti pagrindinis kitos įmonės produktų asortimentas. Todėl neapmokestinus prastos kokybės nerūdinių medžiagų karjerus eksploatuojančioms įmonėms gali būti sudaromos nevienodos sąlygos, dėl to gali būti vengiama mokėti mokesčius arba jie slepiami. Apytikriai tuo metu, kai rengtasi nustatyti NMM, surengus didelio masto viešas konsultacijas su pramonės atstovais nepavyko tinkamai apibrėžti, kaip atskirti aukštos kokybės medžiagas (jas reikėtų apmokestinti) ir prastesnės kokybės šalutinius produktus, susidarančius išgaunant aukštos kokybės nerūdines medžiagas. JK valdžios institucijos dar pabrėžė, kad apmokestinant prastos kokybės nerūdines medžiagas taip pat parodoma, kad norima spręsti problemas, susijusias su nerūdinių medžiagų gavybos aplinkos apsaugos sąnaudomis, neatsižvelgiant į tai, ar išgautas produktas galiausiai laikomas aukštos ar prastos kokybės.

17

| (27) | Galiausiai JK valdžios institucijos atkreipė dėmesį, kad NMM sumanytas ne kaip bendrasis mineralų gavybos mokestis, bet kaip uolienų, smėlio ir žvirgždo, statybos sektoriuje naudojamų kaip nerūdinės medžiagos, gavybos mokestis, taikomas tais atvejais, kai gavyba vykdoma Jungtinėje Karalystėje ir komerciniais tikslais. JK valdžios institucijos paaiškino, kad nors kitų medžiagų gavyba gali turėti panašų poveikį aplinkai, ne visais atvejais turima tinkamų galimybių sumažinti gavybos intensyvumą naudojant alternatyvias medžiagas, pavyzdžiui, perdirbtas medžiagas ir bergždą. Be to, nerūdinių medžiagų gavyba buvo didžiausia Jungtinėje Karalystėje mineralų gavybos veikla (2002 m. pagal tonažą ji sudarė beveik 70 % visų mineralų gavybos), todėl tai pagrindinis žalos aplinkai dėl mineralų gavybos šaltinis visoje Jungtinėje Karalystėje. Mokesčio taikymo sritis buvo nustatyta siekiant didžiausios su aplinkos apsauga susijusios naudos, t. y. sumažinti nerūdinių medžiagų gavybos mastą ir išsaugoti strateginius išteklius, tačiau kartu siekta neapmokestinti medžiagų, kurioms nėra pakaitinių medžiagų. |
| --- | --- |

(27)

Galiausiai JK valdžios institucijos atkreipė dėmesį, kad NMM sumanytas ne kaip bendrasis mineralų gavybos mokestis, bet kaip uolienų, smėlio ir žvirgždo, statybos sektoriuje naudojamų kaip nerūdinės medžiagos, gavybos mokestis, taikomas tais atvejais, kai gavyba vykdoma Jungtinėje Karalystėje ir komerciniais tikslais. JK valdžios institucijos paaiškino, kad nors kitų medžiagų gavyba gali turėti panašų poveikį aplinkai, ne visais atvejais turima tinkamų galimybių sumažinti gavybos intensyvumą naudojant alternatyvias medžiagas, pavyzdžiui, perdirbtas medžiagas ir bergždą. Be to, nerūdinių medžiagų gavyba buvo didžiausia Jungtinėje Karalystėje mineralų gavybos veikla (2002 m. pagal tonažą ji sudarė beveik 70 % visų mineralų gavybos), todėl tai pagrindinis žalos aplinkai dėl mineralų gavybos šaltinis visoje Jungtinėje Karalystėje. Mokesčio taikymo sritis buvo nustatyta siekiant didžiausios su aplinkos apsauga susijusios naudos, t. y. sumažinti nerūdinių medžiagų gavybos mastą ir išsaugoti strateginius išteklius, tačiau kartu siekta neapmokestinti medžiagų, kurioms nėra pakaitinių medžiagų.

2.3.   2001 M. FINANSŲ ĮSTATYMAS, JO ĮSIGALIOJIMAS, PAKEITIMAI IR TRUKMĖ

2001 M. FINANSŲ ĮSTATYMAS, JO ĮSIGALIOJIMAS, PAKEITIMAI IR TRUKMĖ

| (28) | Pirminės teisės nuostatos, kuriomis reglamentuojamas NMM, pateiktos 2001 m. Finansų įstatymo 16–49 skirsniuose ir 4–10 prieduose. 2001 m. Finansų įstatymas priimtas 2001 m. gegužės 11 d., vėliau jis kelis kartus iš dalies keistas, kaip rašoma sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 28–29 konstatuojamosiose dalyse. Šiame sprendime nuorodos pateikiamos į vėliau iš dalies pakeistą 2001 m. Finansų įstatymą. NMM pradėtas taikyti 2002 m. balandžio 1 d. ir tebetaikomas. Įstatyme nenustatyta NMM galiojimo pabaiga. |
| --- | --- |

(28)

Pirminės teisės nuostatos, kuriomis reglamentuojamas NMM, pateiktos 2001 m. Finansų įstatymo 16–49 skirsniuose ir 4–10 prieduose. 2001 m. Finansų įstatymas priimtas 2001 m. gegužės 11 d., vėliau jis kelis kartus iš dalies keistas, kaip rašoma sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 28–29 konstatuojamosiose dalyse. Šiame sprendime nuorodos pateikiamos į vėliau iš dalies pakeistą 2001 m. Finansų įstatymą. NMM pradėtas taikyti 2002 m. balandžio 1 d. ir tebetaikomas. Įstatyme nenustatyta NMM galiojimo pabaiga.

| (29) | Priėmus sprendimą pradėti tyrimo procedūrą, JK valdžios institucijos iš dalies pakeitė 2001 m. Finansų įstatymą ir nuo 2014 m. balandžio 1 d. sustabdė mokesčio išimtis, taikomas medžiagoms, dėl kurių Komisijai kilo abejonių. |
| --- | --- |

(29)

Priėmus sprendimą pradėti tyrimo procedūrą, JK valdžios institucijos iš dalies pakeitė 2001 m. Finansų įstatymą ir nuo 2014 m. balandžio 1 d. sustabdė mokesčio išimtis, taikomas medžiagoms, dėl kurių Komisijai kilo abejonių.

| (30) | JK valdžios institucijos paaiškino, kad rengdamos būtinus teisės aktus dėl išimčių taikymo sustabdymo remdamosi iš pramonės atstovų gautomis pastabomis padarė išvadą, kad būtų nepraktiška nustatinėti, ar tam tikros medžiagos „išgautos naudoti kaip nerūdinės medžiagos“. Taigi jos nustatė naują kriterijų – „naudojamos statybų tikslais“, ir šis kriterijus atitinka galiojančiuose teisės aktuose vartojamas sąvokų apibrėžtis. Tačiau, kad būtų gautas toks pat su pastarojo kriterijaus taikymu susijęs rezultatas, koks numatytas sprendime pradėti tyrimo procedūrą, teisės aktuose dėl išimčių taikymo sustabdymo papildomai nustatyta, kad procesais, kuriems taikoma išimtis, turi būti laikoma i) molis (įskaitant plastinį molį, kaoliną ir ugniai atsparų molį) ir skalūnas, naudojami gaminant keramines statybines medžiagas ir ii) gipsas, naudojamas gaminant tinką ir tinko pagrindo plokštes. Taip yra dėl to, kad šių medžiagų gali būti medžiagose, išgaunamose statybų tikslais, bet jos nenaudojamos taip, kaip naudojamos atitinkamų medžiagų nerūdinės medžiagos. |
| --- | --- |

(30)

JK valdžios institucijos paaiškino, kad rengdamos būtinus teisės aktus dėl išimčių taikymo sustabdymo remdamosi iš pramonės atstovų gautomis pastabomis padarė išvadą, kad būtų nepraktiška nustatinėti, ar tam tikros medžiagos „išgautos naudoti kaip nerūdinės medžiagos“. Taigi jos nustatė naują kriterijų – „naudojamos statybų tikslais“, ir šis kriterijus atitinka galiojančiuose teisės aktuose vartojamas sąvokų apibrėžtis. Tačiau, kad būtų gautas toks pat su pastarojo kriterijaus taikymu susijęs rezultatas, koks numatytas sprendime pradėti tyrimo procedūrą, teisės aktuose dėl išimčių taikymo sustabdymo papildomai nustatyta, kad procesais, kuriems taikoma išimtis, turi būti laikoma i) molis (įskaitant plastinį molį, kaoliną ir ugniai atsparų molį) ir skalūnas, naudojami gaminant keramines statybines medžiagas ir ii) gipsas, naudojamas gaminant tinką ir tinko pagrindo plokštes. Taip yra dėl to, kad šių medžiagų gali būti medžiagose, išgaunamose statybų tikslais, bet jos nenaudojamos taip, kaip naudojamos atitinkamų medžiagų nerūdinės medžiagos.

2.4.   NMM STRUKTŪRA IR ĮVYKIAI, DĖL KURIŲ MOKESTIS MOKAMAS

NMM STRUKTŪRA IR ĮVYKIAI, DĖL KURIŲ MOKESTIS MOKAMAS

| (31) | 2001 m. Finansų įstatymo 16 skirsnio 1 dalyje rašoma, kad „mokestis, vadinamas nerūdinių medžiagų mokesčiu, pagal šią dalį taikomas nerūdinėms medžiagoms, naudojamoms komerciniais tikslais“. 16 skirsnio 2 dalyje rašoma, kad mokestis tampa mokėtinas, kai koks nors apmokestinamų nerūdinių medžiagų kiekis Jungtinėje Karalystėje panaudojamas komerciniais tikslais nuo mokesčio įsigaliojimo dienos. |
| --- | --- |

(31)

2001 m. Finansų įstatymo 16 skirsnio 1 dalyje rašoma, kad „mokestis, vadinamas nerūdinių medžiagų mokesčiu, pagal šią dalį taikomas nerūdinėms medžiagoms, naudojamoms komerciniais tikslais“. 16 skirsnio 2 dalyje rašoma, kad mokestis tampa mokėtinas, kai koks nors apmokestinamų nerūdinių medžiagų kiekis Jungtinėje Karalystėje panaudojamas komerciniais tikslais nuo mokesčio įsigaliojimo dienos.

| (32) | Pagal 17 skirsnio 1 dalį nerūdinė medžiaga – tai „(su šio įstatymo 18 skirsnio išlyga) bet kokia uoliena, žvirgždas ar smėlis, taip pat visos medžiagos, kurios į juos tuo metu yra įmaišytos ar natūraliai įsimaišiusios“. |
| --- | --- |

(32)

Pagal 17 skirsnio 1 dalį nerūdinė medžiaga – tai „(su šio įstatymo 18 skirsnio išlyga) bet kokia uoliena, žvirgždas ar smėlis, taip pat visos medžiagos, kurios į juos tuo metu yra įmaišytos ar natūraliai įsimaišiusios“.

| (33) | 18 skirsnio 1 dalyje nustatyta, kad „šioje dalyje nuorodos į nerūdines medžiagas: a) apima nuorodas į bergždą, atliekas, likučius ir kitus šalutinius produktus, susidarančius vykdant bet kuriuos su bet kuriomis nerūdinėmis medžiagomis susijusius procesus, kuriems taikoma išimtis, b) bet neapima nuorodų į bet ką kitą, kas susidaro vykdant bet kurį tokį su bet kuriomis nerūdinėmis medžiagomis susijusį procesą“. |
| --- | --- |

(33)

18 skirsnio 1 dalyje nustatyta, kad „šioje dalyje nuorodos į nerūdines medžiagas: a) apima nuorodas į bergždą, atliekas, likučius ir kitus šalutinius produktus, susidarančius vykdant bet kuriuos su bet kuriomis nerūdinėmis medžiagomis susijusius procesus, kuriems taikoma išimtis, b) bet neapima nuorodų į bet ką kitą, kas susidaro vykdant bet kurį tokį su bet kuriomis nerūdinėmis medžiagomis susijusį procesą“.

| (34) | Pagal 18 skirsnio 2 dalį procesai, kuriems taikoma išimtis, yra šie:






  „a) | bet kokių uolienų smulkinimas siekiant gauti akmenis su vienu ar keliais plokščiais paviršiais; |
| --- | --- | --- |

(34)

Pagal 18 skirsnio 2 dalį procesai, kuriems taikoma išimtis, yra šie:

„a)

bet kokių uolienų smulkinimas siekiant gauti akmenis su vienu ar keliais plokščiais paviršiais;

| b) | bet koks procesas, kuriuo tam tikra medžiaga išgaunama iš bet kurios nerūdinės medžiagos arba kitaip atskiriama (tai gali būti dalis proceso, kai ji išgaunama iš bet kurios žemės, ar kiti būdai) nuo bet kurios nerūdinės medžiagos; |
| --- | --- |

b)

bet koks procesas, kuriuo tam tikra medžiaga išgaunama iš bet kurios nerūdinės medžiagos arba kitaip atskiriama (tai gali būti dalis proceso, kai ji išgaunama iš bet kurios žemės, ar kiti būdai) nuo bet kurios nerūdinės medžiagos;

| c) | bet koks kalkių arba cemento gamybos iš klinčių arba klinčių ir kurios nors kitos medžiagos procesas.“ |
| --- | --- |

c)

bet koks kalkių arba cemento gamybos iš klinčių arba klinčių ir kurios nors kitos medžiagos procesas.“

| (35) | 18 skirsnio 3 dalyje nurodytos atitinkamos medžiagos: a) anhidritas; b) plastinis molis; c) baritai; e) kaolinas; f) feldšpatai; g) ugniai atsparus molis; i) fluoritas; j) balinančiosios žemės; k) brangakmeniai ir pusbrangiai akmenys; l) gipsas; m) bet koks metalas arba bet kokio metalo rūda; n) muskovitas; o) perlitas; p) alūnas; q) pemza; r) gamtinės kilmės fosfatai; s) natrio chloridas; t) talkas; u) vermikulitas. 2002 m. Finansų įstatymu atlikus pakeitimus, 18 skirsnio 3 dalies d ir h punktai nuo 2002 m. balandžio 1 d. nebeįtraukti atgaline data. |
| --- | --- |

(35)

18 skirsnio 3 dalyje nurodytos atitinkamos medžiagos: a) anhidritas; b) plastinis molis; c) baritai; e) kaolinas; f) feldšpatai; g) ugniai atsparus molis; i) fluoritas; j) balinančiosios žemės; k) brangakmeniai ir pusbrangiai akmenys; l) gipsas; m) bet koks metalas arba bet kokio metalo rūda; n) muskovitas; o) perlitas; p) alūnas; q) pemza; r) gamtinės kilmės fosfatai; s) natrio chloridas; t) talkas; u) vermikulitas. 2002 m. Finansų įstatymu atlikus pakeitimus, 18 skirsnio 3 dalies d ir h punktai nuo 2002 m. balandžio 1 d. nebeįtraukti atgaline data.

| (36) | 2001 m. Finansų įstatymo 16 skirsnio 2 dalyje, aiškinamoje kartu su 19 skirsnio 1 ir 2 dalimis, nustatyta, kad NMM reikia pradėti mokėti, kai medžiagos Jungtinėje Karalystėje pirmą kartą komerciniais tikslais panaudojamos bet kuriuo iš šių keturių atvejų:






  a) | medžiaga išvežama iš jos kilmės vietos arba bet kokios vietos, užregistruotos asmens, kuris eksploatuoja kilmės vietą, vardu (18), arba bet kokios kitos vietos, į kurią buvo perkeltas nerūdinių medžiagų kiekis siekiant toje vietoje jas naudoti procese, kuriam taikoma išimtis, tačiau šioje vietoje jos tame procese nenaudotos; |
| --- | --- | --- |

(36)

2001 m. Finansų įstatymo 16 skirsnio 2 dalyje, aiškinamoje kartu su 19 skirsnio 1 ir 2 dalimis, nustatyta, kad NMM reikia pradėti mokėti, kai medžiagos Jungtinėje Karalystėje pirmą kartą komerciniais tikslais panaudojamos bet kuriuo iš šių keturių atvejų:

a)

medžiaga išvežama iš jos kilmės vietos arba bet kokios vietos, užregistruotos asmens, kuris eksploatuoja kilmės vietą, vardu (18), arba bet kokios kitos vietos, į kurią buvo perkeltas nerūdinių medžiagų kiekis siekiant toje vietoje jas naudoti procese, kuriam taikoma išimtis, tačiau šioje vietoje jos tame procese nenaudotos;

18

| b) | dėl medžiagos sudaroma sutartis, pagal kurią ji turi būti tiekiama bet kuriam asmeniui (19); |
| --- | --- |

b)

dėl medžiagos sudaroma sutartis, pagal kurią ji turi būti tiekiama bet kuriam asmeniui (19);

19

| c) | medžiaga naudojama statybų tikslais (20) arba |
| --- | --- |

c)

medžiaga naudojama statybų tikslais (20) arba

20

| d) | medžiaga maišoma, kitaip negu leistinomis aplinkybėmis (21), su bet kuria medžiaga ar chemine medžiaga, išskyrus vandenį. |
| --- | --- |

d)

medžiaga maišoma, kitaip negu leistinomis aplinkybėmis (21), su bet kuria medžiaga ar chemine medžiaga, išskyrus vandenį.

21

| (37) | NMM taikymo tikslais 2001 m. Finansų įstatyme iš esmės atskirtos trijų rūšių kilmės vietos:






  a) | uostas arba kita iškrovimo į krantą vieta, kurioje iš Jungtinės Karalystės jūros dugno išgauta nerūdinė medžiaga pirmą kartą iškraunama (20 skirsnio 1 dalies a punktas); |
| --- | --- | --- |

(37)

NMM taikymo tikslais 2001 m. Finansų įstatyme iš esmės atskirtos trijų rūšių kilmės vietos:

a)

uostas arba kita iškrovimo į krantą vieta, kurioje iš Jungtinės Karalystės jūros dugno išgauta nerūdinė medžiaga pirmą kartą iškraunama (20 skirsnio 1 dalies a punktas);

| b) | vieta, kurioje vykdytas procesas, kuriam taikoma išimtis (20 skirsnio 1 dalies b punktas). Tai susiję su atvejais, kai vykdytas procesas, kuriam taikoma išimtis, išgauta cheminė medžiaga, kuriai taikoma išimtis, ir lieka šiek tiek nerūdinės medžiagos, kuri toliau išgaunama. Vieta, kurioje išgauta medžiaga, kuriai taikoma išimtis, tampa nerūdinės medžiagos kilmės vieta; |
| --- | --- |

b)

vieta, kurioje vykdytas procesas, kuriam taikoma išimtis (20 skirsnio 1 dalies b punktas). Tai susiję su atvejais, kai vykdytas procesas, kuriam taikoma išimtis, išgauta cheminė medžiaga, kuriai taikoma išimtis, ir lieka šiek tiek nerūdinės medžiagos, kuri toliau išgaunama. Vieta, kurioje išgauta medžiaga, kuriai taikoma išimtis, tampa nerūdinės medžiagos kilmės vieta;

| c) | vieta, kurioje nerūdinė medžiaga gaunama iš grunto (20 skirsnio 1 dalies d punktas). |
| --- | --- |

c)

vieta, kurioje nerūdinė medžiaga gaunama iš grunto (20 skirsnio 1 dalies d punktas).

| (38) | Dėl komercinio naudojimo sąvokos NMM taikomas ir Jungtinėje Karalystėje išgautoms, ir importuotoms nerūdinėms medžiagoms. Importuotoms nerūdinėms medžiagoms NMM bus taikomas ne tada, kai jos iškraunamos į krantą Jungtinėje Karalystėje (22), o kai dėl jų sudaromas susitarimas (ir nerūdinė medžiaga jau yra Jungtinėje Karalystėje), jos naudojamos statybų tikslais (Jungtinėje Karalystėje) arba maišomos su bet kokia medžiaga ar chemine medžiaga, bet ne vandeniu, išskyrus atvejus, kai tai daroma leistinomis aplinkybėmis (23). |
| --- | --- |

(38)

Dėl komercinio naudojimo sąvokos NMM taikomas ir Jungtinėje Karalystėje išgautoms, ir importuotoms nerūdinėms medžiagoms. Importuotoms nerūdinėms medžiagoms NMM bus taikomas ne tada, kai jos iškraunamos į krantą Jungtinėje Karalystėje (22), o kai dėl jų sudaromas susitarimas (ir nerūdinė medžiaga jau yra Jungtinėje Karalystėje), jos naudojamos statybų tikslais (Jungtinėje Karalystėje) arba maišomos su bet kokia medžiaga ar chemine medžiaga, bet ne vandeniu, išskyrus atvejus, kai tai daroma leistinomis aplinkybėmis (23).

22

23

| (39) | 2001 m. Finansų įstatymo 19 skirsnio 3 dalyje pateikta daugiau informacijos apie komercinio naudojimo sąvoką. E punkte nustatyta, kad komercinio naudojimo nėra, kai medžiaga (jos atžvilgiu neturi būti vykdytas joks procesas, susijęs su medžiagos maišymu su bet kokia kita medžiaga ar chemine medžiaga, išskyrus vandenį) vėl tampa dalimi žemės toje vietoje, kurioje buvo išgauta (24). |
| --- | --- |

(39)

2001 m. Finansų įstatymo 19 skirsnio 3 dalyje pateikta daugiau informacijos apie komercinio naudojimo sąvoką. E punkte nustatyta, kad komercinio naudojimo nėra, kai medžiaga (jos atžvilgiu neturi būti vykdytas joks procesas, susijęs su medžiagos maišymu su bet kokia kita medžiaga ar chemine medžiaga, išskyrus vandenį) vėl tampa dalimi žemės toje vietoje, kurioje buvo išgauta (24).

24

| (40) | 21 ir 22 skirsniuose apibrėžta, kas yra objektą eksploatuojantis veiklos vykdytojas ir kam tenka atsakomybė konkrečiu atveju – objektą eksploatuojančiam veiklos vykdytojui ar kuriam nors kitam už eksploatavimą atsakingam asmeniui (todėl atsakingam ir už NMM apskaitą). |
| --- | --- |

(40)

21 ir 22 skirsniuose apibrėžta, kas yra objektą eksploatuojantis veiklos vykdytojas ir kam tenka atsakomybė konkrečiu atveju – objektą eksploatuojančiam veiklos vykdytojui ar kuriam nors kitam už eksploatavimą atsakingam asmeniui (todėl atsakingam ir už NMM apskaitą).

2.5.   APMOKESTINAMŲ NERŪDINIŲ MEDŽIAGŲ SĄVOKA, NMM IŠIMTYS IR MOKESČIO KREDITAI

APMOKESTINAMŲ NERŪDINIŲ MEDŽIAGŲ SĄVOKA, NMM IŠIMTYS IR MOKESČIO KREDITAI

| (41) | 2001 m. Finansų įstatymo 17 skirsnio 2 dalyje nustatyta, kad nerūdinė medžiaga neapmokestinama keturiais atvejais:






  a) | jai aiškiai taikoma mokesčio išimtis; |
| --- | --- | --- |

(41)

2001 m. Finansų įstatymo 17 skirsnio 2 dalyje nustatyta, kad nerūdinė medžiaga neapmokestinama keturiais atvejais:

a)

jai aiškiai taikoma mokesčio išimtis;

| b) | ji anksčiau buvo naudota statybų tikslais (iki mokesčio įsigaliojimo dienos arba vėliau); |
| --- | --- |

b)

ji anksčiau buvo naudota statybų tikslais (iki mokesčio įsigaliojimo dienos arba vėliau);

| c) | ji yra bet kokia nerūdinė medžiaga, kuriai NMM jau taikomas, arba gaunama iš bet kokios nerūdinės medžiagos, kuriai NMM jau taikomas; |
| --- | --- |

c)

ji yra bet kokia nerūdinė medžiaga, kuriai NMM jau taikomas, arba gaunama iš bet kokios nerūdinės medžiagos, kuriai NMM jau taikomas;

| d) | ji yra nerūdinė medžiaga, išvežta iš jos kilmės vietos iki mokesčio įsigaliojimo dienos. |
| --- | --- |

d)

ji yra nerūdinė medžiaga, išvežta iš jos kilmės vietos iki mokesčio įsigaliojimo dienos.

| (42) | Nerūdinė medžiaga laikoma naudojama statybų tikslais, kai naudojama kaip medžiaga arba pagalbinė medžiaga statant arba gerinant kokį nors statinį (įskaitant kelius, takus, pagrindą, ant kurio tiesiami arba bus tiesiami bėgiai, krantines, pastatus ir tiltus) arba kai su kuo nors maišoma skiedinio, betono, degutbetonio, kelio dangos arba bet kokios panašios statybinės medžiagos gamybos procese (25). |
| --- | --- |

(42)

Nerūdinė medžiaga laikoma naudojama statybų tikslais, kai naudojama kaip medžiaga arba pagalbinė medžiaga statant arba gerinant kokį nors statinį (įskaitant kelius, takus, pagrindą, ant kurio tiesiami arba bus tiesiami bėgiai, krantines, pastatus ir tiltus) arba kai su kuo nors maišoma skiedinio, betono, degutbetonio, kelio dangos arba bet kokios panašios statybinės medžiagos gamybos procese (25).

25

| (43) | 17 skirsnio 3 dalyje nurodyta, kad nerūdinei medžiagai NMM išimtis taikoma, jeigu:






  „b) | ją sudaro tik nerūdinė medžiaga, išgauta ją paimant iš žemės bet kokio pastato arba siūlomo pastato vietoje, kai teisėtai vykdomi žemės kasimo darbai: i) dėl to, kad pastatas keičiamas arba statomas; ir ii) išskirtinai tik tam, kad būtų padėti pamatai arba nutiesti kokie nors vamzdžiai ar kabeliai; |
| --- | --- | --- |

(43)

17 skirsnio 3 dalyje nurodyta, kad nerūdinei medžiagai NMM išimtis taikoma, jeigu:

„b)

ją sudaro tik nerūdinė medžiaga, išgauta ją paimant iš žemės bet kokio pastato arba siūlomo pastato vietoje, kai teisėtai vykdomi žemės kasimo darbai: i) dėl to, kad pastatas keičiamas arba statomas; ir ii) išskirtinai tik tam, kad būtų padėti pamatai arba nutiesti kokie nors vamzdžiai ar kabeliai;

| c) | ją sudaro tik nerūdinė medžiaga, išgauta i) ją paimant iš bet kokios upės, kanalo ar vandentakio (natūralaus arba dirbtinio) arba farvaterio, esančio uoste arba kuriuo galima nuplaukti į uostą, (natūralaus arba dirbtinio) dugno; ir ii) atliekant bet kokį gilinimą ar valymą, kurio imamasi išskirtinai siekiant tai upei, kanalui, vandentakiui, farvateriui ar kanalui arba priplaukimo keliui padaryti, atkurti, pagerinti arba prižiūrėti; |
| --- | --- |

c)

ją sudaro tik nerūdinė medžiaga, išgauta i) ją paimant iš bet kokios upės, kanalo ar vandentakio (natūralaus arba dirbtinio) arba farvaterio, esančio uoste arba kuriuo galima nuplaukti į uostą, (natūralaus arba dirbtinio) dugno; ir ii) atliekant bet kokį gilinimą ar valymą, kurio imamasi išskirtinai siekiant tai upei, kanalui, vandentakiui, farvateriui ar kanalui arba priplaukimo keliui padaryti, atkurti, pagerinti arba prižiūrėti;

| d) | ją sudaro tik nerūdinė medžiaga, išgauta ją paimant iš žemės šalia bet kokios esamos arba siūlomos esamo arba siūlomo greitkelio linijos, kai teisėtai vykdomi žemės kasimo darbai: i) siekiant pagerinti arba prižiūrėti esamą arba pastatyti siūlomą greitkelį ir ii) ne tos nerūdinės medžiagos gavybos tikslais; |
| --- | --- |

d)

ją sudaro tik nerūdinė medžiaga, išgauta ją paimant iš žemės šalia bet kokios esamos arba siūlomos esamo arba siūlomo greitkelio linijos, kai teisėtai vykdomi žemės kasimo darbai: i) siekiant pagerinti arba prižiūrėti esamą arba pastatyti siūlomą greitkelį ir ii) ne tos nerūdinės medžiagos gavybos tikslais;

| da) | ją sudaro tik nerūdinė medžiaga, išgauta ją paimant iš žemės šalia bet kokios esamos arba siūlomos bet kokio esamo arba siūlomo geležinkelio, tramvajaus ar vienbėgio geležinkelio linijos, kai teisėtai vykdomi žemės kasimo darbai: i) siekiant pagerinti arba prižiūrėti esamą arba pastatyti siūlomą geležinkelį, tramvajų ar vienbėgį geležinkelį; ir ii) ne tos nerūdinės medžiagos gavybos tikslais; |
| --- | --- |

da)

ją sudaro tik nerūdinė medžiaga, išgauta ją paimant iš žemės šalia bet kokios esamos arba siūlomos bet kokio esamo arba siūlomo geležinkelio, tramvajaus ar vienbėgio geležinkelio linijos, kai teisėtai vykdomi žemės kasimo darbai: i) siekiant pagerinti arba prižiūrėti esamą arba pastatyti siūlomą geležinkelį, tramvajų ar vienbėgį geležinkelį; ir ii) ne tos nerūdinės medžiagos gavybos tikslais;

| e) | ją sudaro tik bergždas, atliekos arba kiti šalutiniai produktai, neįskaitant viršutinio sluoksnio, nuimamo išgaunant arba kitaip atskiriant bet kokį bet kokio kaolino ar plastinio molio nerūdinės medžiagos kiekį; arba |
| --- | --- |

e)

ją sudaro tik bergždas, atliekos arba kiti šalutiniai produktai, neįskaitant viršutinio sluoksnio, nuimamo išgaunant arba kitaip atskiriant bet kokį bet kokio kaolino ar plastinio molio nerūdinės medžiagos kiekį; arba

| f) | ją sudaro tik bergždas, susidarantis dėl bet kokio proceso, kurį vykdant i) anglis, lignitas, šiferis ar skalūnas arba ii) šio įstatymo 18 skirsnio 3 dalyje nurodyta medžiaga buvo atskirta nuo kitos uolienos po to, kai buvo išgauta su ta kita uoliena.“ |
| --- | --- |

f)

ją sudaro tik bergždas, susidarantis dėl bet kokio proceso, kurį vykdant i) anglis, lignitas, šiferis ar skalūnas arba ii) šio įstatymo 18 skirsnio 3 dalyje nurodyta medžiaga buvo atskirta nuo kitos uolienos po to, kai buvo išgauta su ta kita uoliena.“

| (44) | 2007 m. Finansų įstatymu į 17 skirsnį įterptas 3 dalies da punktas, taikomas nuo 2007 m. rugpjūčio 1 d. |
| --- | --- |

(44)

2007 m. Finansų įstatymu į 17 skirsnį įterptas 3 dalies da punktas, taikomas nuo 2007 m. rugpjūčio 1 d.

| (45) | Be to, 17 skirsnio 4 dalyje nustatyta, kad išimtis taikoma nerūdinėms medžiagoms, kurias sudaro tik arba daugiausia bet kuri viena ar kelios iš toliau nurodytų medžiagų, arba kurios yra dalis bet ko, kas susideda iš toliau nurodytų medžiagų:






  „a) | anglis, lignitas, šiferis arba skalūnas; |
| --- | --- | --- |

(45)

Be to, 17 skirsnio 4 dalyje nustatyta, kad išimtis taikoma nerūdinėms medžiagoms, kurias sudaro tik arba daugiausia bet kuri viena ar kelios iš toliau nurodytų medžiagų, arba kurios yra dalis bet ko, kas susideda iš toliau nurodytų medžiagų:

„a)

anglis, lignitas, šiferis arba skalūnas;

| c) | bergždas ar atliekos arba kitokie šalutiniai produktai, susidarantys dėl i) bet kokio pramoninio degimo proceso arba ii) lydant ar valant metalą; |
| --- | --- |

c)

bergždas ar atliekos arba kitokie šalutiniai produktai, susidarantys dėl i) bet kokio pramoninio degimo proceso arba ii) lydant ar valant metalą;

| d) | išgręžos, susidarančios dėl bet kokių veiksmų, vykdomų turint leidimą, suteiktą pagal 1998 m. Naftos įstatymą [arba 1964 m. Naftos (gavybos) įstatymą (Šiaurės Airijoje)]; |
| --- | --- |

d)

išgręžos, susidarančios dėl bet kokių veiksmų, vykdomų turint leidimą, suteiktą pagal 1998 m. Naftos įstatymą [arba 1964 m. Naftos (gavybos) įstatymą (Šiaurės Airijoje)];

| e) | bet kokia medžiaga, susidaranti dėl darbų, atliekamų vykdant įgaliojimus, kuriuos reikia vykdyti pagal nuostatas, pateiktas 1991 m. Naujų kelių ir gatvių darbų įstatyme, 1993 m. Kelių įsakyme (Šiaurės Airija) arba 1995 m. Gatvės darbų įsakyme (Šiaurės Airijoje), arba pagal remiantis tais įstatymu parengtas nuostatas; |
| --- | --- |

e)

bet kokia medžiaga, susidaranti dėl darbų, atliekamų vykdant įgaliojimus, kuriuos reikia vykdyti pagal nuostatas, pateiktas 1991 m. Naujų kelių ir gatvių darbų įstatyme, 1993 m. Kelių įsakyme (Šiaurės Airija) arba 1995 m. Gatvės darbų įsakyme (Šiaurės Airijoje), arba pagal remiantis tais įstatymu parengtas nuostatas;

| f) | molis, bergždas arba augalinės ar kitokios organinės medžiagos.“ |
| --- | --- |

f)

molis, bergždas arba augalinės ar kitokios organinės medžiagos.“

| (46) | Remiantis NMM pranešimu Nr. 1, „tik“ reiškia, kad 100 % konkrečios medžiagos sudaro viena iš medžiagų, kurioms taikoma išimtis. „Daugiausia“ reiškia, kad daugiau kaip 50 % medžiagos sudaro viena iš medžiagų, kurioms taikoma išimtis. Nerūdinę medžiagą dirbtinai sumaišius su didesniu kiekiu medžiagos, kuriai taikoma išimtis, nebus gautas mišinys, kuriam taikoma išimtis, bet reikš, kad NMM nerūdinei medžiagai turės būti taikomas tada, kai ji bus maišoma. |
| --- | --- |

(46)

Remiantis NMM pranešimu Nr. 1, „tik“ reiškia, kad 100 % konkrečios medžiagos sudaro viena iš medžiagų, kurioms taikoma išimtis. „Daugiausia“ reiškia, kad daugiau kaip 50 % medžiagos sudaro viena iš medžiagų, kurioms taikoma išimtis. Nerūdinę medžiagą dirbtinai sumaišius su didesniu kiekiu medžiagos, kuriai taikoma išimtis, nebus gautas mišinys, kuriam taikoma išimtis, bet reikš, kad NMM nerūdinei medžiagai turės būti taikomas tada, kai ji bus maišoma.

| (47) | 2001 m. Finansų įstatymo 30 dalies 1 punkte nustatyta, kad reikia parengti nuostatus, pagal kuriuos būtų nustatoma asmens teisė į mokesčio kreditą, jeigu:






  a. | nerūdinė medžiaga, kuriai NMM jau taikomas, eksportuojama iš Jungtinės Karalystės kaip nerūdinė medžiaga; |
| --- | --- | --- |

(47)

2001 m. Finansų įstatymo 30 dalies 1 punkte nustatyta, kad reikia parengti nuostatus, pagal kuriuos būtų nustatoma asmens teisė į mokesčio kreditą, jeigu:

a.

nerūdinė medžiaga, kuriai NMM jau taikomas, eksportuojama iš Jungtinės Karalystės kaip nerūdinė medžiaga;

| b. | procese, kuriam taikoma išimtis, naudojama nerūdinė medžiaga, kuriai NMM jau taikomas; |
| --- | --- |

b.

procese, kuriam taikoma išimtis, naudojama nerūdinė medžiaga, kuriai NMM jau taikomas;

| c. | nerūdinė medžiaga, kuriai NMM jau taikomas, naudojama privalomame pramonės ar žemės ūkio procese; |
| --- | --- |

c.

nerūdinė medžiaga, kuriai NMM jau taikomas, naudojama privalomame pramonės ar žemės ūkio procese;

| d. | nerūdinė medžiaga, kuriai NMM jau taikomas, disponuojama taip, kad tai nėra naudojimas statybų tikslais, kaip galėtų būti nurodyta (26) arba |
| --- | --- |

d.

nerūdinė medžiaga, kuriai NMM jau taikomas, disponuojama taip, kad tai nėra naudojimas statybų tikslais, kaip galėtų būti nurodyta (26) arba

26

| e. | visa skola asmeniui, atsakingam už tai, kad nerūdinė medžiaga būtų pateikta komerciniam naudojimui, arba dalis tokios skolos jo sąskaitose nurašoma kaip bloga skola. |
| --- | --- |

e.

visa skola asmeniui, atsakingam už tai, kad nerūdinė medžiaga būtų pateikta komerciniam naudojimui, arba dalis tokios skolos jo sąskaitose nurašoma kaip bloga skola.

| (48) | 2001 m. Finansų įstatymo 30 skirsnio 1 dalies b punkte nustatyta mokesčio lengvata taikoma tuo atveju, kai pagal 2001 m. Finansų įstatymo 18 skirsnio 2 dalies a, b ir c punktus medžiaga naudota vykdant procesą, kuriam taikoma išimtis, kai tai medžiagai NMM jau taikomas. Taigi tai atitinka 18 skirsnio 2 dalyje nustatytas išimtis. |
| --- | --- |

(48)

2001 m. Finansų įstatymo 30 skirsnio 1 dalies b punkte nustatyta mokesčio lengvata taikoma tuo atveju, kai pagal 2001 m. Finansų įstatymo 18 skirsnio 2 dalies a, b ir c punktus medžiaga naudota vykdant procesą, kuriam taikoma išimtis, kai tai medžiagai NMM jau taikomas. Taigi tai atitinka 18 skirsnio 2 dalyje nustatytas išimtis.

| (49) | Pramonės ir žemės ūkio procesai, kuriems gali būti taikoma mokesčio lengvata pagal 30 skirsnio 1 dalies c punktą, išvardyti 2002 m. Nerūdinių medžiagų (bendrųjų) nuostatų 13 nuostato priede „Pramonės ir žemės ūkio procesai“. NMM pranešime Nr. 2 (27) tų rūšių procesai apibūdinti išsamiau. Tie procesai yra šie:

  Pramonės procesai







  — | Kodas 001. Geležies, plieno ir spalvotųjų metalų gamyba ir perdirbimas lydant, įskaitant liejimo procesus, liejimas pagal modelius, aglomeravimas ir vielos tempimas. |
| --- | --- | --- |

(49)

Pramonės ir žemės ūkio procesai, kuriems gali būti taikoma mokesčio lengvata pagal 30 skirsnio 1 dalies c punktą, išvardyti 2002 m. Nerūdinių medžiagų (bendrųjų) nuostatų 13 nuostato priede „Pramonės ir žemės ūkio procesai“. NMM pranešime Nr. 2 (27) tų rūšių procesai apibūdinti išsamiau. Tie procesai yra šie:

27

Pramonės procesai

Pramonės procesai

—

Kodas 001. Geležies, plieno ir spalvotųjų metalų gamyba ir perdirbimas lydant, įskaitant liejimo procesus, liejimas pagal modelius, aglomeravimas ir vielos tempimas.

| — | Kodas 002. Legiravimas. |
| --- | --- |

—

Kodas 002. Legiravimas.

| — | Kodas 003. Išmetamųjų teršalų mažinimas ore, sausumoje ir vandenyje. |
| --- | --- |

—

Kodas 003. Išmetamųjų teršalų mažinimas ore, sausumoje ir vandenyje.

| — | Kodas 004. Geriamojo vandens, oro ir alyvos filtravimas ir valymas. |
| --- | --- |

—

Kodas 004. Geriamojo vandens, oro ir alyvos filtravimas ir valymas.

| — | Kodas 005. Nuotekų valymas. |
| --- | --- |

—

Kodas 005. Nuotekų valymas.

| — | Kodas 006. Energijos gamyba. |
| --- | --- |

—

Kodas 006. Energijos gamyba.

| — | Kodas 007. Keramikos procesai. |
| --- | --- |

—

Kodas 007. Keramikos procesai.

| — | Kodas 008. Ugniai atsparūs procesai. |
| --- | --- |

—

Kodas 008. Ugniai atsparūs procesai.

| — | Kodas 009. Stiklo ir stiklo gaminių bei dirbinių gamyba. |
| --- | --- |

—

Kodas 009. Stiklo ir stiklo gaminių bei dirbinių gamyba.

| — | Kodas 010. Stiklo pluošto gamyba. |
| --- | --- |

—

Kodas 010. Stiklo pluošto gamyba.

| — | Kodas 011. Cheminiai pluoštai. |
| --- | --- |

—

Kodas 011. Cheminiai pluoštai.

| — | Kodas 012. Maisto ir gėrimų gamyba ir perdirbimas. |
| --- | --- |

—

Kodas 012. Maisto ir gėrimų gamyba ir perdirbimas.

| — | Kodas 013. Plastikų, gumos ir PVC gamyba. |
| --- | --- |

—

Kodas 013. Plastikų, gumos ir PVC gamyba.

| — | Kodas 014. Cheminė, pavyzdžiui, natrio karbonato, jūros vandens magnezijos, aliuminio oksido, kvarco gamyba. |
| --- | --- |

—

Kodas 014. Cheminė, pavyzdžiui, natrio karbonato, jūros vandens magnezijos, aliuminio oksido, kvarco gamyba.

| — | Kodas 015. Nusodinto kalcio karbonato gamyba. |
| --- | --- |

—

Kodas 015. Nusodinto kalcio karbonato gamyba.

| — | Kodas 016. Vaistinių preparatų, baliklių, tualeto reikmenų ir ploviklių gamyba. |
| --- | --- |

—

Kodas 016. Vaistinių preparatų, baliklių, tualeto reikmenų ir ploviklių gamyba.

| — | Kodas 017. Vėdinimo procesai. |
| --- | --- |

—

Kodas 017. Vėdinimo procesai.

| — | Kodas 018. Dangos, sandariklių, klijų, dažų, skiedinio, mastikos, glaisto ir kitų rišamųjų arba modifikavimo priemonių užpildų gamyba. |
| --- | --- |

—

Kodas 018. Dangos, sandariklių, klijų, dažų, skiedinio, mastikos, glaisto ir kitų rišamųjų arba modifikavimo priemonių užpildų gamyba.

| — | Kodas 019. Pigmentų, lako ir rašalo gamyba. |
| --- | --- |

—

Kodas 019. Pigmentų, lako ir rašalo gamyba.

| — | Kodas 020. Sporto aikštelių ir kitų laisvalaikio vietų dangos auginimo terpės ir ženklinimo medžiagų gamyba. |
| --- | --- |

—

Kodas 020. Sporto aikštelių ir kitų laisvalaikio vietų dangos auginimo terpės ir ženklinimo medžiagų gamyba.

| — | Kodas 021. Deginimas. |
| --- | --- |

—

Kodas 021. Deginimas.

| — | Kodas 022. Desikanto gamyba. |
| --- | --- |

—

Kodas 022. Desikanto gamyba.

| — | Kodas 023. Kilimų pagrindo, pasluoksnio ir putplasčio gamyba. |
| --- | --- |

—

Kodas 023. Kilimų pagrindo, pasluoksnio ir putplasčio gamyba.

| — | Kodas 024. Dervos procesai. |
| --- | --- |

—

Kodas 024. Dervos procesai.

| — | Kodas 025. Alyvos priedų gamyba. |
| --- | --- |

—

Kodas 025. Alyvos priedų gamyba.

| — | Kodas 026. Odos rauginimas. |
| --- | --- |

—

Kodas 026. Odos rauginimas.

| — | Kodas 027. Popieriaus gamyba. |
| --- | --- |

—

Kodas 027. Popieriaus gamyba.

| — | Kodas 028. Menui skirtų medžiagų gamyba. |
| --- | --- |

—

Kodas 028. Menui skirtų medžiagų gamyba.

| — | Kodas 029. Žaidimui skirto smėlio gamyba, pavyzdžiui, vaikų smėlio dėžėms. |
| --- | --- |

—

Kodas 029. Žaidimui skirto smėlio gamyba, pavyzdžiui, vaikų smėlio dėžėms.

| — | Kodas 030. Šaudymui skirtų molinių lėkščių gamyba. |
| --- | --- |

—

Kodas 030. Šaudymui skirtų molinių lėkščių gamyba.

| — | Kodas 031. Šlifavimo procesai: specialių smėliasraučių, begeležių šlifavimo įtaisų (rutulinių malūnų) ir švitrinio popieriaus gamyba. |
| --- | --- |

—

Kodas 031. Šlifavimo procesai: specialių smėliasraučių, begeležių šlifavimo įtaisų (rutulinių malūnų) ir švitrinio popieriaus gamyba.

| — | Kodas 032. Medžiagos, naudojamos kaip sutvirtinimo medžiaga vykdant naftos paiešką (arba gamybą), pavyzdžiui, plyšių smėlis ir gręžimo skysčiai. |
| --- | --- |

—

Kodas 032. Medžiagos, naudojamos kaip sutvirtinimo medžiaga vykdant naftos paiešką (arba gamybą), pavyzdžiui, plyšių smėlis ir gręžimo skysčiai.

| — | Kodas 033. Dūmtraukių dujų nusierinimas ir dūmtraukių dujų šlapiasis valymas. |
| --- | --- |

—

Kodas 033. Dūmtraukių dujų nusierinimas ir dūmtraukių dujų šlapiasis valymas.

| — | Kodas 034. Šachtų supresantų gamyba. |
| --- | --- |

—

Kodas 034. Šachtų supresantų gamyba.

| — | Kodas 035. Gesintuvų gamyba. |
| --- | --- |

—

Kodas 035. Gesintuvų gamyba.

| — | Kodas 036. Ugniai atsparių medžiagų gamyba. |
| --- | --- |

—

Kodas 036. Ugniai atsparių medžiagų gamyba.

| — | Kodas 037. Rūgščių neutralizavimas. |
| --- | --- |

—

Kodas 037. Rūgščių neutralizavimas.

| — | Kodas 038. Frikcinių medžiagų, pavyzdžiui, automatinių dalių, gamyba. |
| --- | --- |

—

Kodas 038. Frikcinių medžiagų, pavyzdžiui, automatinių dalių, gamyba.

Žemės ūkio procesai

Žemės ūkio procesai

| — | Kodas 039. Dirvožemio priedų gamyba. |
| --- | --- |

—

Kodas 039. Dirvožemio priedų gamyba.

| — | Kodas 040. Pašarų gamyba. |
| --- | --- |

—

Kodas 040. Pašarų gamyba.

| — | Kodas 041. Gyvūnų kraiko gamyba. |
| --- | --- |

—

Kodas 041. Gyvūnų kraiko gamyba.

| — | Kodas 042. Trąšų gamyba. |
| --- | --- |

—

Kodas 042. Trąšų gamyba.

| — | Kodas 043. Pesticidų ir herbicidų gamyba. |
| --- | --- |

—

Kodas 043. Pesticidų ir herbicidų gamyba.

| — | Kodas 044. Tik žemės ūkio ir sodininkystės tikslais naudojamos auginimo terpės, įskaitant kompostą, gamyba. |
| --- | --- |

—

Kodas 044. Tik žemės ūkio ir sodininkystės tikslais naudojamos auginimo terpės, įskaitant kompostą, gamyba.

| — | Kodas 045. Dirvožemio įdirbimo produktai, įskaitant mineralinius papildus ir rūgštingumo mažinimo priemones. |
| --- | --- |

—

Kodas 045. Dirvožemio įdirbimo produktai, įskaitant mineralinius papildus ir rūgštingumo mažinimo priemones.

2.6.   DYDIS

DYDIS

| (50) | Iš pradžių NMM dydis buvo 1,60 svarų sterlingų (GBP) už toną. Nuo 2008 m. balandžio 1 d. komerciniais tikslais naudojamoms nerūdinėms medžiagoms taikomas mokestis padidintas iki 1,95 GBP už toną. Dabar taikomas mokestis yra 2 GBP už toną (nuo 2009 m. balandžio 1 d.). |
| --- | --- |

(50)

Iš pradžių NMM dydis buvo 1,60 svarų sterlingų (GBP) už toną. Nuo 2008 m. balandžio 1 d. komerciniais tikslais naudojamoms nerūdinėms medžiagoms taikomas mokestis padidintas iki 1,95 GBP už toną. Dabar taikomas mokestis yra 2 GBP už toną (nuo 2009 m. balandžio 1 d.).

2.7.   PRIEŽASTYS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ

PRIEŽASTYS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ

| (51) | Kaip paaiškinta sprendimo padėti tyrimo procedūrą 170 konstatuojamojoje dalyje, Komisija abejojo, ar sprendimo pradėti tyrimo procedūrą (28) 139 konstatuojamojoje dalyje nurodytos išimtys ir netaikymo atvejai (toliau – nagrinėjamosios išimtys) yra pagrįsti remiantis bendraisiais NMM principais ir logika. Atrodė, kad tomis išimtimis ir netaikymu pagalbos gavėjai atleidžiami nuo mokesčio, kurį paprastai turėtų mokėti, ir tai yra veiklos pagalba. Neturėdama pakankamai informacijos, kad galėtų nuspręsti, ar priemonė atitinka Bendrijos rekomendacijų dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai (29) (toliau – 2001 m. rekomendacijos dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai) ir 2008 m. valstybės pagalbos aplinkos apsaugai Bendrijos gairių (30) (toliau – 2008 m. gairės dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai) sąlygas, Komisija abejojo dėl nagrinėjamųjų išimčių ir netaikymo atvejų suderinamumo su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(51)

Kaip paaiškinta sprendimo padėti tyrimo procedūrą 170 konstatuojamojoje dalyje, Komisija abejojo, ar sprendimo pradėti tyrimo procedūrą (28) 139 konstatuojamojoje dalyje nurodytos išimtys ir netaikymo atvejai (toliau – nagrinėjamosios išimtys) yra pagrįsti remiantis bendraisiais NMM principais ir logika. Atrodė, kad tomis išimtimis ir netaikymu pagalbos gavėjai atleidžiami nuo mokesčio, kurį paprastai turėtų mokėti, ir tai yra veiklos pagalba. Neturėdama pakankamai informacijos, kad galėtų nuspręsti, ar priemonė atitinka Bendrijos rekomendacijų dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai (29) (toliau – 2001 m. rekomendacijos dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai) ir 2008 m. valstybės pagalbos aplinkos apsaugai Bendrijos gairių (30) (toliau – 2008 m. gairės dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai) sąlygas, Komisija abejojo dėl nagrinėjamųjų išimčių ir netaikymo atvejų suderinamumo su vidaus rinka.

28

29

30

3.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (52) | Kaip minėta šio sprendimo 10 konstatuojamojoje dalyje, paskelbusi sprendimą pradėti tyrimo procedūrą Komisija iš suinteresuotųjų šalių gavo išsamių pastabų. |
| --- | --- |

(52)

Kaip minėta šio sprendimo 10 konstatuojamojoje dalyje, paskelbusi sprendimą pradėti tyrimo procedūrą Komisija iš suinteresuotųjų šalių gavo išsamių pastabų.

| (53) | Suinteresuotųjų šalių pastabos buvo susijusios su i) pačiu sprendimu pradėti tyrimo procedūrą, ii) NMM logika, iii) išimtimis, kurios, kaip anksčiau jau buvo nustatyta sprendime pradėti tyrimą procedūrą, nėra valstybės pagalba, ir iv) nagrinėjamosiomis išimtimis. |
| --- | --- |

(53)

Suinteresuotųjų šalių pastabos buvo susijusios su i) pačiu sprendimu pradėti tyrimo procedūrą, ii) NMM logika, iii) išimtimis, kurios, kaip anksčiau jau buvo nustatyta sprendime pradėti tyrimą procedūrą, nėra valstybės pagalba, ir iv) nagrinėjamosiomis išimtimis.

| (54) | Kad būtų paprasčiau suprasti, šiame skirsnyje bus apibūdintos pastabos, susijusios su sprendimu pradėti tyrimo procedūrą. Gautos likusių kategorijų pastabos pateiktos atitinkamuose šio sprendimo skirsniuose. |
| --- | --- |

(54)

Kad būtų paprasčiau suprasti, šiame skirsnyje bus apibūdintos pastabos, susijusios su sprendimu pradėti tyrimo procedūrą. Gautos likusių kategorijų pastabos pateiktos atitinkamuose šio sprendimo skirsniuose.

3.1.   PASTABOS DĖL SPRENDIMO PRADĖTI TYRIMO PROCEDŪRĄ TURINIO

PASTABOS DĖL SPRENDIMO PRADĖTI TYRIMO PROCEDŪRĄ TURINIO

a)   Richardo Birdo, BAA, pastabos, gautos 2013 m. gruodžio 20 ir 23 d.

Richardo Birdo, BAA, pastabos, gautos 2013 m. gruodžio 20 ir 23 d.

| (55) | R. Birdas Komisijai pateikė medžiagą, kurią jis buvo pateikęs per JK valdžios institucijų viešas konsultacijas dėl NMM išimčių taikymo sustabdymo vertinimo, dėl kurio Komisija išreiškė abejonę sprendime pradėti tyrimo procedūrą. |
| --- | --- |

(55)

R. Birdas Komisijai pateikė medžiagą, kurią jis buvo pateikęs per JK valdžios institucijų viešas konsultacijas dėl NMM išimčių taikymo sustabdymo vertinimo, dėl kurio Komisija išreiškė abejonę sprendime pradėti tyrimo procedūrą.

| (56) | R. Birdas taip pat teigia, kad sprendime pradėti tyrimo procedūrą yra keletas netikslumų, pavyzdžiui:






  i. | nurodyti įvairūs karjerai, teigiant, kad Jungtinei Karalystei nekyla pavojaus pritrūkti nerūdinių medžiagų; |
| --- | --- | --- |

(56)

R. Birdas taip pat teigia, kad sprendime pradėti tyrimo procedūrą yra keletas netikslumų, pavyzdžiui:

i.

nurodyti įvairūs karjerai, teigiant, kad Jungtinei Karalystei nekyla pavojaus pritrūkti nerūdinių medžiagų;

| ii. | pagrindinis nerūdinių medžiagų šaltinis visada buvo šlakinės nerūdinės medžiagos, šlakinių nerūdinių medžiagų skalda ir kvarcinis smėlis, susidarantis kaolino gamybos procese; |
| --- | --- |

ii.

pagrindinis nerūdinių medžiagų šaltinis visada buvo šlakinės nerūdinės medžiagos, šlakinių nerūdinių medžiagų skalda ir kvarcinis smėlis, susidarantis kaolino gamybos procese;

| iii. | nerūdinėmis medžiagomis, kurioms taikoma išimtis, ir perdirbtomis nerūdinėmis medžiagomis negalima pakeisti geros kokybės nerūdinių medžiagų, kurių reikia statyboms ir kurios išgaunamos kartu su prastesnės kokybės nerūdinėmis medžiagomis (tona geros kokybės ir tona prastesnės kokybės nerūdinių medžiagų). Dėl šių medžiagų susidarė naujų atliekų sąvartų; |
| --- | --- |

iii.

nerūdinėmis medžiagomis, kurioms taikoma išimtis, ir perdirbtomis nerūdinėmis medžiagomis negalima pakeisti geros kokybės nerūdinių medžiagų, kurių reikia statyboms ir kurios išgaunamos kartu su prastesnės kokybės nerūdinėmis medžiagomis (tona geros kokybės ir tona prastesnės kokybės nerūdinių medžiagų). Dėl šių medžiagų susidarė naujų atliekų sąvartų;

| iv. | yra piktnaudžiavimo NMM atvejų; |
| --- | --- |

iv.

yra piktnaudžiavimo NMM atvejų;

| v. | karjerai pradėti eksploatuoti tik tam, kad būtų išgautos nerūdinės medžiagos, kurioms taikoma išimtis (31). R. Birdas teigia, kad yra skalūno karjerų, kuriuose išgaunama tiesiog šiferio skalda, o ne koks nors stogams dengti tinkamas šiferis. R. Birdas kaip pavyzdį nurodo dviejų karjerų pavadinimus; |
| --- | --- |

v.

karjerai pradėti eksploatuoti tik tam, kad būtų išgautos nerūdinės medžiagos, kurioms taikoma išimtis (31). R. Birdas teigia, kad yra skalūno karjerų, kuriuose išgaunama tiesiog šiferio skalda, o ne koks nors stogams dengti tinkamas šiferis. R. Birdas kaip pavyzdį nurodo dviejų karjerų pavadinimus;

31

| vi. | skalūnų nerūdinių medžiagų karjerai išgauna ir parduoda neapmokestinamas nerūdines medžiagas. Milijonas tonų skalūno buvo panaudota tiesiant kelią šalia Edinburgo; |
| --- | --- |

vi.

skalūnų nerūdinių medžiagų karjerai išgauna ir parduoda neapmokestinamas nerūdines medžiagas. Milijonas tonų skalūno buvo panaudota tiesiant kelią šalia Edinburgo;

| vii. | sprendime pradėti tyrimo procedūrą tariamai nenustatyta, kas yra nerūdinės medžiagos: smulkesnė trupinta arba netrupinta skalda, įskaitant natūralų smėlį ir žvirgždą. Jūrų įtvirtinimų apsauginės dangos akmenys, apsauginiai upių akmenys, sienų akmenys, ugniavietės akmenys, tranšėjų akmenys, grindinio akmenys keliams ir akmenys, iš kurių sudaroma banglaužių šerdis, yra apmokestinami kaip nerūdinės medžiagos, jeigu geologiniu požiūriu tai nėra šiferis arba skalūnas; |
| --- | --- |

vii.

sprendime pradėti tyrimo procedūrą tariamai nenustatyta, kas yra nerūdinės medžiagos: smulkesnė trupinta arba netrupinta skalda, įskaitant natūralų smėlį ir žvirgždą. Jūrų įtvirtinimų apsauginės dangos akmenys, apsauginiai upių akmenys, sienų akmenys, ugniavietės akmenys, tranšėjų akmenys, grindinio akmenys keliams ir akmenys, iš kurių sudaroma banglaužių šerdis, yra apmokestinami kaip nerūdinės medžiagos, jeigu geologiniu požiūriu tai nėra šiferis arba skalūnas;

| viii. | NMM yra absurdiškas, nes apmokestinami ir rūšiuoti nepjaustyti sienų akmenys; |
| --- | --- |

viii.

NMM yra absurdiškas, nes apmokestinami ir rūšiuoti nepjaustyti sienų akmenys;

| ix. | kaip stogams dengti skirtas šiferis gali būti naudojamas tik šiferis iš Šiaurės Velso. Šiferis iš kitų Jungtinės Karalystės vietų naudojamas ne kaip stogams dengti skirtas šiferis, bet kaip sienų arba grindinių akmenys. Smiltainis, sienų ir grindinių akmenys apmokestinami. Skalūnas nenaudojamas stogams dengti. Pradėti eksploatuoti šiferio ir skalūno karjerai, nes šioms medžiagoms mokestis netaikomas (32); |
| --- | --- |

ix.

kaip stogams dengti skirtas šiferis gali būti naudojamas tik šiferis iš Šiaurės Velso. Šiferis iš kitų Jungtinės Karalystės vietų naudojamas ne kaip stogams dengti skirtas šiferis, bet kaip sienų arba grindinių akmenys. Smiltainis, sienų ir grindinių akmenys apmokestinami. Skalūnas nenaudojamas stogams dengti. Pradėti eksploatuoti šiferio ir skalūno karjerai, nes šioms medžiagoms mokestis netaikomas (32);

32

| x. | tariamai NMM iš tikrųjų turi neigiamą poveikį aplinkai, nes nerūdinių medžiagų perdirbimu aplinkai daroma žala dar ir dėl to, kad papildomai padidėja medžiagų, kurioms taikoma išimtis, vežimo atstumas; |
| --- | --- |

x.

tariamai NMM iš tikrųjų turi neigiamą poveikį aplinkai, nes nerūdinių medžiagų perdirbimu aplinkai daroma žala dar ir dėl to, kad papildomai padidėja medžiagų, kurioms taikoma išimtis, vežimo atstumas;

| xi. | išgaunant kaoliną susidarantis kvarcinis smėlis visada buvo nerūdinių medžiagų šaltinis. Kornvalyje smėlio nedaug, todėl dėl smėlio iš kaolino karjerų natūralaus smėlio gavyba nemažėja. Faktiškai tai svarbus smėlio šaltinis toje teritorijoje. Dėl šio smėlio iškraipoma smulkios skaldos – vietos kietų uolienų nerūdinių medžiagų karjerų, kurių pirminis tikslas yra išgauti nerūdinių medžiagų skaldą betono, asfalto ir statybos darbams, šalutinio produkto – rinka; |
| --- | --- |

xi.

išgaunant kaoliną susidarantis kvarcinis smėlis visada buvo nerūdinių medžiagų šaltinis. Kornvalyje smėlio nedaug, todėl dėl smėlio iš kaolino karjerų natūralaus smėlio gavyba nemažėja. Faktiškai tai svarbus smėlio šaltinis toje teritorijoje. Dėl šio smėlio iškraipoma smulkios skaldos – vietos kietų uolienų nerūdinių medžiagų karjerų, kurių pirminis tikslas yra išgauti nerūdinių medžiagų skaldą betono, asfalto ir statybos darbams, šalutinio produkto – rinka;

| xii. | kaolino šalutiniams produktams taikoma išimtis, o klinčių šalutiniai produktai apmokestinami, net kai klintys naudojamos žemės ūkio arba pramoninio perdirbimo tikslais. Dėl jų susidaro 20 % atliekų pobūdžio šalutinių produktų; |
| --- | --- |

xii.

kaolino šalutiniams produktams taikoma išimtis, o klinčių šalutiniai produktai apmokestinami, net kai klintys naudojamos žemės ūkio arba pramoninio perdirbimo tikslais. Dėl jų susidaro 20 % atliekų pobūdžio šalutinių produktų;

| xiii. | keletas senų baigtų eksploatuoti kaolino karjerų tariamai vėl buvo pradėti eksploatuoti tik dėl nerūdinių medžiagų, kurioms taikoma išimtis, gavybos, nes kaolino ten nebėra. Kita vertus, norintys eksploatuoti seną granito sąvartyną turėtų mokėti mokestį; |
| --- | --- |

xiii.

keletas senų baigtų eksploatuoti kaolino karjerų tariamai vėl buvo pradėti eksploatuoti tik dėl nerūdinių medžiagų, kurioms taikoma išimtis, gavybos, nes kaolino ten nebėra. Kita vertus, norintys eksploatuoti seną granito sąvartyną turėtų mokėti mokestį;

| xiv. | metalo valymo ir lydimo šalutiniai produktai tikrai nėra tokios pat medžiagos kaip natūralios nerūdinės medžiagos, bet jie niekada nebuvo atliekos ir jų rinka veikia labai gera. R. Birdas teigia, kad NMM turėtų būti taikomas šalutiniams produktams, kurie nėra atliekos; |
| --- | --- |

xiv.

metalo valymo ir lydimo šalutiniai produktai tikrai nėra tokios pat medžiagos kaip natūralios nerūdinės medžiagos, bet jie niekada nebuvo atliekos ir jų rinka veikia labai gera. R. Birdas teigia, kad NMM turėtų būti taikomas šalutiniams produktams, kurie nėra atliekos;

| xv. | R. Birdas mano, kad neįmanoma geros kokybės nerūdinių medžiagų pakeisti nerūdinėmis medžiagomis, susidarančiomis dėl daugelio šiferio, skalūno ar kaolino procesų. |
| --- | --- |

xv.

R. Birdas mano, kad neįmanoma geros kokybės nerūdinių medžiagų pakeisti nerūdinėmis medžiagomis, susidarančiomis dėl daugelio šiferio, skalūno ar kaolino procesų.

| (57) | R. Birdas šią informaciją papildė 2014 m. vasario 10 d. pateikdamas medžiagos apie šlakinių nerūdinių medžiagų – plieno gamybos pramonės šalutinio produkto – naudojimą. Pateikta medžiaga siekiama parodyti, kad šlakas yra ne atlieka, bet pirmarūšė nerūdinė medžiaga, kurią galima naudoti kaip cemento pakaitą. |
| --- | --- |

(57)

R. Birdas šią informaciją papildė 2014 m. vasario 10 d. pateikdamas medžiagos apie šlakinių nerūdinių medžiagų – plieno gamybos pramonės šalutinio produkto – naudojimą. Pateikta medžiaga siekiama parodyti, kad šlakas yra ne atlieka, bet pirmarūšė nerūdinė medžiaga, kurią galima naudoti kaip cemento pakaitą.

b)   BAA pastabos, gautos 2014 m. sausio 10 d.

BAA pastabos, gautos 2014 m. sausio 10 d.

| (58) | BAA mano, kad nerūdinių medžiagų sąvoka neturėtų būti remiamasi nustatant, ar NMM yra valstybės pagalba, nes nėra aiškios nerūdinių medžiagų apibrėžties, kuri atitiktų mokesčio taikymo sritį. Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą nerūdines medžiagas apibrėžia kaip uolieną, žvirgždą ir smėlį, išgautus naudoti tūriui statybose suteikti. Tačiau tariamai NMM taikomas daugeliui medžiagų, naudojamų įvairiais tikslais ir netiekiamų naudoti tūriui statybose suteikti, pavyzdžiui, nepjaustytiems statybiniams akmenims, naudojamiems sienoms statyti, apsauginės dangos akmenims, bėgių kelio balastui, didelio atsparumo gludinimui akmenims, naudojamiems slydimui atspariam asfaltui, ir kt. BAA pamini, kad Didžiosios Britanijos konkurencijos institucijos nerūdinių medžiagų rinką vertino kelis kartus ir paprastai padarydavo išvadą, kad specialių medžiagų, pavyzdžiui, bėgių kelio balasto ir didelio atsparumo gludinimui akmenų, rinkos skiriasi ir tarpusavyje, ir nuo statybinių nerūdinių medžiagų rinkos, nes tos medžiagos naudojamos kitais tikslais ir negali būti pakeistos nei paklausos, nei pasiūlos požiūriu (33). |
| --- | --- |

(58)

BAA mano, kad nerūdinių medžiagų sąvoka neturėtų būti remiamasi nustatant, ar NMM yra valstybės pagalba, nes nėra aiškios nerūdinių medžiagų apibrėžties, kuri atitiktų mokesčio taikymo sritį. Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą nerūdines medžiagas apibrėžia kaip uolieną, žvirgždą ir smėlį, išgautus naudoti tūriui statybose suteikti. Tačiau tariamai NMM taikomas daugeliui medžiagų, naudojamų įvairiais tikslais ir netiekiamų naudoti tūriui statybose suteikti, pavyzdžiui, nepjaustytiems statybiniams akmenims, naudojamiems sienoms statyti, apsauginės dangos akmenims, bėgių kelio balastui, didelio atsparumo gludinimui akmenims, naudojamiems slydimui atspariam asfaltui, ir kt. BAA pamini, kad Didžiosios Britanijos konkurencijos institucijos nerūdinių medžiagų rinką vertino kelis kartus ir paprastai padarydavo išvadą, kad specialių medžiagų, pavyzdžiui, bėgių kelio balasto ir didelio atsparumo gludinimui akmenų, rinkos skiriasi ir tarpusavyje, ir nuo statybinių nerūdinių medžiagų rinkos, nes tos medžiagos naudojamos kitais tikslais ir negali būti pakeistos nei paklausos, nei pasiūlos požiūriu (33).

33

| (59) | BAA teigia, kad trys išimtys, dėl kurių sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija padarė teigiamą išvadą, yra atrankiosios, pavyzdžiui, išimtis, taikoma perdirbtoms statybinėms atliekoms, nerūdinėms medžiagoms, iškastoms tiesiant kelius, geležinkelius, statant pastatus ir pan., ir pramoninėms atliekoms arba šalutiniams produktams. BAA teigia, kad, atsižvelgiant į siekį keisti paklausą, šių trijų kategorijų medžiagų, kurioms taikoma išimtis, aplinkybės yra tokios pat kaip ir, inter alia, kaolino, šiferio ir anglies atliekų arba šalutinių produktų, dėl kurių sprendime pradėti tyrimą Komisija išreiškė abejonių. |
| --- | --- |

(59)

BAA teigia, kad trys išimtys, dėl kurių sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija padarė teigiamą išvadą, yra atrankiosios, pavyzdžiui, išimtis, taikoma perdirbtoms statybinėms atliekoms, nerūdinėms medžiagoms, iškastoms tiesiant kelius, geležinkelius, statant pastatus ir pan., ir pramoninėms atliekoms arba šalutiniams produktams. BAA teigia, kad, atsižvelgiant į siekį keisti paklausą, šių trijų kategorijų medžiagų, kurioms taikoma išimtis, aplinkybės yra tokios pat kaip ir, inter alia, kaolino, šiferio ir anglies atliekų arba šalutinių produktų, dėl kurių sprendime pradėti tyrimą Komisija išreiškė abejonių.

inter alia

c)   Lantoom Quarry pastabos, gautos 2014 m. sausio 16 d.

Lantoom Quarry pastabos, gautos 2014 m. sausio 16 d.

| (60) | Lantoom Quarry teigia, kad dėl sprendimo pradėti tyrimo procedūrą atsirado netikrumo ir tai turėjo poveikio investicijoms ir užimtumui. |
| --- | --- |

(60)

Lantoom Quarry teigia, kad dėl sprendimo pradėti tyrimo procedūrą atsirado netikrumo ir tai turėjo poveikio investicijoms ir užimtumui.

Lantoom Quarry

4.   JUNGTINĖS KARALYSTĖS PASTABOS

JUNGTINĖS KARALYSTĖS PASTABOS

| (61) | JK valdžios institucijos pateikė išsamių pastabų dėl sprendime pradėti tyrimo procedūrą pareikštų abejonių, taip pat papildomos informacijos ir nurodė priežastis, dėl kurių nagrinėjamosios išimtys yra pagrįstos. |
| --- | --- |

(61)

JK valdžios institucijos pateikė išsamių pastabų dėl sprendime pradėti tyrimo procedūrą pareikštų abejonių, taip pat papildomos informacijos ir nurodė priežastis, dėl kurių nagrinėjamosios išimtys yra pagrįstos.

| (62) | Dėl paties sprendimo pradėti tyrimo procedūrą turinio iš JK valdžios institucijų pastabų negauta. Kad būtų paprasčiau, gautos pastabos ir informacija pateikta atitinkamuose šio sprendimo skirsniuose. |
| --- | --- |

(62)

Dėl paties sprendimo pradėti tyrimo procedūrą turinio iš JK valdžios institucijų pastabų negauta. Kad būtų paprasčiau, gautos pastabos ir informacija pateikta atitinkamuose šio sprendimo skirsniuose.

5.   PRIEMONĖS VERTINIMAS

PRIEMONĖS VERTINIMAS

| (63) | Priėmusi sprendimą pradėti tyrimo procedūrą Komisija jau buvo nusprendusi neprieštarauti su NMM susijusioms išimtims, netaikymo atvejams ir mokesčio lengvatoms, nustatytoms 2001 m. Finansų įstatymo, iš dalies pakeisto 2002 ir 2007 m. finansų įstatymais, 17 skirsnio 2 dalies b, c ir d punktuose, 3 dalies b, c, d ir da punktuose, 4 dalies d, e ir a (jeigu medžiaga, kuriai taikoma išimtis, yra sudaryta tik iš anglies, lignito, skalūno ir šiferio ir naudojama kitais tikslais, ne kaip nerūdinė medžiaga) punktuose, 17 skirsnio 4 dalies c punkte (kai medžiagą sudaro tik bergždas), f punkte (išskyrus molį), 18 skirsnio 2 dalies a, b (jeigu tai susiję su medžiagomis, kurios nenaudojamos kaip nerūdinės medžiagos) ir c punktuose, 30 skirsnio 1 dalies a ir b (kiek tai susiję su procesais, kuriems taikomos išimtys pagal 18 skirsnio 2 dalies a ir c punktus) punktuose, 30 skirsnio 1 dalies b (jeigu tai susiję su procesais, kuriems taikomos išimtys pagal 18 skirsnio 2 dalies b punktą, kurio nuostatos susijusios su medžiagomis, nenaudojamomis kaip nerūdinės medžiagos) ir c punktuose, nes Komisija manė, kad tai nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 skirsnio 1 dalį. Todėl Komisija nevertins šių 2001 m. Finansų įstatyme, iš dalies pakeistame 2002 ir 2007 m. finansų įstatymais, nustatytų su NMM susijusių išimčių, netaikymo atvejų ir mokesčių lengvatų ir vertins tik nagrinėjamąsias išimtis. |
| --- | --- |

(63)

Priėmusi sprendimą pradėti tyrimo procedūrą Komisija jau buvo nusprendusi neprieštarauti su NMM susijusioms išimtims, netaikymo atvejams ir mokesčio lengvatoms, nustatytoms 2001 m. Finansų įstatymo, iš dalies pakeisto 2002 ir 2007 m. finansų įstatymais, 17 skirsnio 2 dalies b, c ir d punktuose, 3 dalies b, c, d ir da punktuose, 4 dalies d, e ir a (jeigu medžiaga, kuriai taikoma išimtis, yra sudaryta tik iš anglies, lignito, skalūno ir šiferio ir naudojama kitais tikslais, ne kaip nerūdinė medžiaga) punktuose, 17 skirsnio 4 dalies c punkte (kai medžiagą sudaro tik bergždas), f punkte (išskyrus molį), 18 skirsnio 2 dalies a, b (jeigu tai susiję su medžiagomis, kurios nenaudojamos kaip nerūdinės medžiagos) ir c punktuose, 30 skirsnio 1 dalies a ir b (kiek tai susiję su procesais, kuriems taikomos išimtys pagal 18 skirsnio 2 dalies a ir c punktus) punktuose, 30 skirsnio 1 dalies b (jeigu tai susiję su procesais, kuriems taikomos išimtys pagal 18 skirsnio 2 dalies b punktą, kurio nuostatos susijusios su medžiagomis, nenaudojamomis kaip nerūdinės medžiagos) ir c punktuose, nes Komisija manė, kad tai nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 skirsnio 1 dalį. Todėl Komisija nevertins šių 2001 m. Finansų įstatyme, iš dalies pakeistame 2002 ir 2007 m. finansų įstatymais, nustatytų su NMM susijusių išimčių, netaikymo atvejų ir mokesčių lengvatų ir vertins tik nagrinėjamąsias išimtis.

5.1.   PASTABŲ DĖL SPRENDIMO PRADĖTI TYRIMO PROCEDŪRĄ TURINIO VERTINIMAS

PASTABŲ DĖL SPRENDIMO PRADĖTI TYRIMO PROCEDŪRĄ TURINIO VERTINIMAS

| (64) | Kaip nurodyta šio sprendimo 59 konstatuojamojoje dalyje, BAA teigia, kad, atsižvelgiant į siekį keisti paklausą, perdirbtoms statybinėms atliekoms, nerūdinėms medžiagoms, iškastoms tiesiant kelius, geležinkelius, statant pastatus ir pan., ir pramoninėms atliekoms arba šalutiniams produktams taikomos išimtys neatitinka NMM logikos. |
| --- | --- |

(64)

Kaip nurodyta šio sprendimo 59 konstatuojamojoje dalyje, BAA teigia, kad, atsižvelgiant į siekį keisti paklausą, perdirbtoms statybinėms atliekoms, nerūdinėms medžiagoms, iškastoms tiesiant kelius, geležinkelius, statant pastatus ir pan., ir pramoninėms atliekoms arba šalutiniams produktams taikomos išimtys neatitinka NMM logikos.

| (65) | Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą padarė išvadą, kad perdirbtų nerūdinių medžiagų ir naujai išgautų nerūdinių medžiagų aplinkybės skiriasi atsižvelgiant į NMM tikslą, o poreikis atskirti perdirbtas ir naujai išgautas nerūdines medžiagas kyla dėl NMM pobūdžio ir logikos. Aišku, kad naudojant perdirbtas nerūdines medžiagas, nors aplinka dėl perdirbimo proceso tausojama mažiau, negu naujai kasant nerūdines medžiagas, nebereikia iškasti tokio pat kiekio naujų nerūdinių medžiagų. Be to, skatinant naudoti medžiagas, kurios neišvengiamai susidaro dėl tam tikros veiklos, kuri vis tiek būtų vykdoma, aiškiai padedama mažinti atliekų kaupimąsi ir nereikia iškasti tokio pat kiekio naujų nerūdinių medžiagų. |
| --- | --- |

(65)

Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą padarė išvadą, kad perdirbtų nerūdinių medžiagų ir naujai išgautų nerūdinių medžiagų aplinkybės skiriasi atsižvelgiant į NMM tikslą, o poreikis atskirti perdirbtas ir naujai išgautas nerūdines medžiagas kyla dėl NMM pobūdžio ir logikos. Aišku, kad naudojant perdirbtas nerūdines medžiagas, nors aplinka dėl perdirbimo proceso tausojama mažiau, negu naujai kasant nerūdines medžiagas, nebereikia iškasti tokio pat kiekio naujų nerūdinių medžiagų. Be to, skatinant naudoti medžiagas, kurios neišvengiamai susidaro dėl tam tikros veiklos, kuri vis tiek būtų vykdoma, aiškiai padedama mažinti atliekų kaupimąsi ir nereikia iškasti tokio pat kiekio naujų nerūdinių medžiagų.

| (66) | Todėl šiomis trimis išimtimis padedama siekti didesnės aplinkosauginės naudos, nes išvengiama papildomos gavybos karjeruose. |
| --- | --- |

(66)

Todėl šiomis trimis išimtimis padedama siekti didesnės aplinkosauginės naudos, nes išvengiama papildomos gavybos karjeruose.

| (67) | Kelios suinteresuotosios šalys šiuo atžvilgiu paminėjo, kad būta atvejų, kai papildomai kasta tik siekiant parduoti iškastas nerūdines medžiagas. Tačiau tai akivaizdaus piktnaudžiavimo atvejai, apie kuriuos reikėtų pranešti ir dėl kurių reikėtų imtis veiksmų pagal Jungtinės Karalystės nacionalinius įstatymus, ir tai nėra susiję su valstybės pagalbos teise. |
| --- | --- |

(67)

Kelios suinteresuotosios šalys šiuo atžvilgiu paminėjo, kad būta atvejų, kai papildomai kasta tik siekiant parduoti iškastas nerūdines medžiagas. Tačiau tai akivaizdaus piktnaudžiavimo atvejai, apie kuriuos reikėtų pranešti ir dėl kurių reikėtų imtis veiksmų pagal Jungtinės Karalystės nacionalinius įstatymus, ir tai nėra susiję su valstybės pagalbos teise.

| (68) | Priežastys, dėl kurių Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą suabejojo dėl, inter alia, kaolino, šiferio ir anglies atliekų arba šalutinių produktų, neturi poveikio pirmiau šiame sprendime paminėtų trijų išimčių vertinimui, pirmiausia Komisijos abejonėmis nedaroma poveikio galutiniams oficialios tyrimo procedūros rezultatams, o medžiagos, kurioms taikomos išimtys, skiriasi, taigi skiriasi ir aplinkybės. |
| --- | --- |

(68)

Priežastys, dėl kurių Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą suabejojo dėl, inter alia, kaolino, šiferio ir anglies atliekų arba šalutinių produktų, neturi poveikio pirmiau šiame sprendime paminėtų trijų išimčių vertinimui, pirmiausia Komisijos abejonėmis nedaroma poveikio galutiniams oficialios tyrimo procedūros rezultatams, o medžiagos, kurioms taikomos išimtys, skiriasi, taigi skiriasi ir aplinkybės.

inter alia

| (69) | R. Birdas nurodo, kad įvairios medžiagos, kurioms taikoma NMM išimtis, naudojamos kaip nerūdinės medžiagos, ir tuo įrodoma, kad NMM išimtimis padedama siekti šio mokesčio aplinkos apsaugos tikslo, nes tomis medžiagomis galima sėkmingai pakeisti naujai karjeruose išgautas nerūdines medžiagas. |
| --- | --- |

(69)

R. Birdas nurodo, kad įvairios medžiagos, kurioms taikoma NMM išimtis, naudojamos kaip nerūdinės medžiagos, ir tuo įrodoma, kad NMM išimtimis padedama siekti šio mokesčio aplinkos apsaugos tikslo, nes tomis medžiagomis galima sėkmingai pakeisti naujai karjeruose išgautas nerūdines medžiagas.

| (70) | Kaip nurodyta šio sprendimo 143 konstatuojamojoje dalyje, iš JK valdžios institucijų pateiktų duomenų matyti, kad karjerų, kuriuose išgaunamos medžiagos, kurioms taikoma išimtis, skaičius nepadidėjo nustačius NMM – iš tikrųjų tas skaičius sumažėjo. |
| --- | --- |

(70)

Kaip nurodyta šio sprendimo 143 konstatuojamojoje dalyje, iš JK valdžios institucijų pateiktų duomenų matyti, kad karjerų, kuriuose išgaunamos medžiagos, kurioms taikoma išimtis, skaičius nepadidėjo nustačius NMM – iš tikrųjų tas skaičius sumažėjo.

| (71) | Viename iš karjerų, kuriuos R. Birdas nurodė kaip karjerus, kuriuose tariamai išgaunama tik šiferio skalda, o ne stogams dengti skirtas šiferis, iš tikrųjų, remiantis to karjero svetaine, išgaunamas stogams dengti skirtas šiferis. Kalbant apie kitą karjerą, JK valdžios institucijos įsipareigojo ištirti, kokia medžiaga jame iš tikrųjų išgaunama, ir, atsižvelgdamos į tyrimo rezultatus, imsis vykdymo užtikrinimo veiksmų pagal nacionalinės teisės aktus. |
| --- | --- |

(71)

Viename iš karjerų, kuriuos R. Birdas nurodė kaip karjerus, kuriuose tariamai išgaunama tik šiferio skalda, o ne stogams dengti skirtas šiferis, iš tikrųjų, remiantis to karjero svetaine, išgaunamas stogams dengti skirtas šiferis. Kalbant apie kitą karjerą, JK valdžios institucijos įsipareigojo ištirti, kokia medžiaga jame iš tikrųjų išgaunama, ir, atsižvelgdamos į tyrimo rezultatus, imsis vykdymo užtikrinimo veiksmų pagal nacionalinės teisės aktus.

| (72) | Ir JK valdžios institucijos, ir BAA teigė neturinčios informacijos, kad baigti eksploatuoti karjerai, kuriuose anksčiau buvo išgaunamas kaolinas, neseniai buvo vėl pradėti eksploatuoti. JK valdžios institucijos nežino apie išduotą kokį nors su tuo susijusį leidimą, apie vėl eksploatuojamus karjerus nežino ir dvi kaoliną ir plastinį molį išgaunančios įmonės. |
| --- | --- |

(72)

Ir JK valdžios institucijos, ir BAA teigė neturinčios informacijos, kad baigti eksploatuoti karjerai, kuriuose anksčiau buvo išgaunamas kaolinas, neseniai buvo vėl pradėti eksploatuoti. JK valdžios institucijos nežino apie išduotą kokį nors su tuo susijusį leidimą, apie vėl eksploatuojamus karjerus nežino ir dvi kaoliną ir plastinį molį išgaunančios įmonės.

5.2.   VALSTYBĖS PAGALBA PAGAL SUTARTIES 107 STRAIPSNIO 1 DALĮ (BUVUSI EB SUTARTIES 87 STRAIPSNIO 1 DALIS)

VALSTYBĖS PAGALBA PAGAL SUTARTIES 107 STRAIPSNIO 1 DALĮ (BUVUSI EB SUTARTIES 87 STRAIPSNIO 1 DALIS)

| (73) | Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį priemonė yra valstybės pagalba, jeigu ji atitinka keturias sąlygas. Pirma, šia priemone pagalbos gavėjams suteikiamas pranašumas. Antra, ši priemonė yra palanki tam tikroms įmonėms arba tam tikroms ekonominės veiklos rūšims (atrankumas). Trečia, priemonė finansuojama valstybės arba iš valstybės išteklių. Ir ketvirta, priemone gali būti daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai ir iškraipoma konkurencija vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

(73)

Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį priemonė yra valstybės pagalba, jeigu ji atitinka keturias sąlygas. Pirma, šia priemone pagalbos gavėjams suteikiamas pranašumas. Antra, ši priemonė yra palanki tam tikroms įmonėms arba tam tikroms ekonominės veiklos rūšims (atrankumas). Trečia, priemonė finansuojama valstybės arba iš valstybės išteklių. Ir ketvirta, priemone gali būti daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai ir iškraipoma konkurencija vidaus rinkoje.

| (74) | Vadovaujantis nusistovėjusia teismų praktika, pagalbos sąvoka yra platesnė nei subsidijos sąvoka, nes apima ne tik pozityviąsias išmokas, kaip antai pati subsidija, bet ir valstybės pagalbą, dėl kurios įvairiomis formomis palengvinama įmonei paprastai tenkanti našta ir kuri dėl tos priežasties, nors ir nėra subsidija, kaip tai tiesiogiai suprantama, yra tokio pat pobūdžio ir daro tokį patį poveikį (34). |
| --- | --- |

(74)

Vadovaujantis nusistovėjusia teismų praktika, pagalbos sąvoka yra platesnė nei subsidijos sąvoka, nes apima ne tik pozityviąsias išmokas, kaip antai pati subsidija, bet ir valstybės pagalbą, dėl kurios įvairiomis formomis palengvinama įmonei paprastai tenkanti našta ir kuri dėl tos priežasties, nors ir nėra subsidija, kaip tai tiesiogiai suprantama, yra tokio pat pobūdžio ir daro tokį patį poveikį (34).

34

| (75) | Kalbant apie atrankiojo pranašumo kriterijų, reikia išnagrinėti, ar konkrečioje teisės sistemoje arba konkrečioje mokesčių sistemoje valstybės priemone gali būti sudarytos palankesnės sąlygos tam tikroms įmonėms ar tam tikrų prekių gamybai, kaip nustatyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, palyginti su kitomis panašioje faktinėje ir teisinėje padėtyje esančiomis įmonėmis, atsižvelgiant į atitinkama sistema arba mokesčių sistema siekiamą tikslą (35). |
| --- | --- |

(75)

Kalbant apie atrankiojo pranašumo kriterijų, reikia išnagrinėti, ar konkrečioje teisės sistemoje arba konkrečioje mokesčių sistemoje valstybės priemone gali būti sudarytos palankesnės sąlygos tam tikroms įmonėms ar tam tikrų prekių gamybai, kaip nustatyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, palyginti su kitomis panašioje faktinėje ir teisinėje padėtyje esančiomis įmonėmis, atsižvelgiant į atitinkama sistema arba mokesčių sistema siekiamą tikslą (35).

35

| (76) | Tačiau šios atrankiojo pobūdžio sąlygos neatitinka priemonė, kuri, nors ja gavėjui ir suteikiamas pranašumas, yra pateisinama mokesčių sistemos, kurios dalis ji yra, pobūdžiu arba bendrąja schema (36). Taigi valstybė narė gali įrodyti, kad priemonė taikoma tiesiogiai dėl esminių arba pagrindinių jos mokesčių sistemos principų. |
| --- | --- |

(76)

Tačiau šios atrankiojo pobūdžio sąlygos neatitinka priemonė, kuri, nors ja gavėjui ir suteikiamas pranašumas, yra pateisinama mokesčių sistemos, kurios dalis ji yra, pobūdžiu arba bendrąja schema (36). Taigi valstybė narė gali įrodyti, kad priemonė taikoma tiesiogiai dėl esminių arba pagrindinių jos mokesčių sistemos principų.

36

| (77) | Siekiant įvertinti konkrečia priemone suteikto pranašumo atrankųjį pobūdį, svarbu nustatyti, kas sudaro orientacinę sistemą, nes tai, kad yra pranašumas, galima nustatyti tik lyginant su šia orientacine sistema (37). |
| --- | --- |

(77)

Siekiant įvertinti konkrečia priemone suteikto pranašumo atrankųjį pobūdį, svarbu nustatyti, kas sudaro orientacinę sistemą, nes tai, kad yra pranašumas, galima nustatyti tik lyginant su šia orientacine sistema (37).

37

| (78) | Apibendrinant, atrankumą galima vertinti trimis etapais:






  i) | nustatoma orientacinė sistema (arba įprasta mokesčių sistema) ir NMM taikomas įprastos mokesčių sistemos principas bei (aplinkos apsaugos) tikslas; |
| --- | --- | --- |

(78)

Apibendrinant, atrankumą galima vertinti trimis etapais:

i)

nustatoma orientacinė sistema (arba įprasta mokesčių sistema) ir NMM taikomas įprastos mokesčių sistemos principas bei (aplinkos apsaugos) tikslas;

| ii) | nustatoma, ar mokesčių diferencijavimu nukrypstama nuo įprastos mokesčių tvarkos tiek, kad panašioje teisinėje ir faktinėje padėtyje esantiems ekonominės veiklos vykdytojams ji taikoma skirtingai; |
| --- | --- |

ii)

nustatoma, ar mokesčių diferencijavimu nukrypstama nuo įprastos mokesčių tvarkos tiek, kad panašioje teisinėje ir faktinėje padėtyje esantiems ekonominės veiklos vykdytojams ji taikoma skirtingai;

| iii) | kai teisinė ir faktinė padėtis yra panaši, mokesčių diferencijavimu nenukrypstama nuo įprastos tvarkos, jeigu tai galima pateisinti mokesčių sistemos tikslu. Jeigu to pateisinti negalima, priemonę reikia laikyti de facto atrankiąja. Norint pateisinti mokesčių diferencijavimą galima remtis tik esminiais mokesčių sistemos mechanizmais, būtinais siekiant tikslo. Su mokesčių sistema nesusijusiais tikslais šiuo atžvilgiu remtis negalima. |
| --- | --- |

iii)

kai teisinė ir faktinė padėtis yra panaši, mokesčių diferencijavimu nenukrypstama nuo įprastos tvarkos, jeigu tai galima pateisinti mokesčių sistemos tikslu. Jeigu to pateisinti negalima, priemonę reikia laikyti de facto atrankiąja. Norint pateisinti mokesčių diferencijavimą galima remtis tik esminiais mokesčių sistemos mechanizmais, būtinais siekiant tikslo. Su mokesčių sistema nesusijusiais tikslais šiuo atžvilgiu remtis negalima.

de facto

| (79) | Kaip patvirtino Bendrasis Teismas (38), orientacinė sistema, kuria remiantis reikia nustatyti įprastą apmokestinimą ir galimo atrankiojo pranašumo buvimą, yra pats NMM, nes juo nustatyta speciali mokestinė Jungtinės Karalystės nerūdinių medžiagų sektoriuje taikoma sistema. Taigi nagrinėjant, ar mokesčių diferencijavimas yra pateisinamas, būtina remtis įprastu apmokestinimu ir NMM tikslu. |
| --- | --- |

(79)

Kaip patvirtino Bendrasis Teismas (38), orientacinė sistema, kuria remiantis reikia nustatyti įprastą apmokestinimą ir galimo atrankiojo pranašumo buvimą, yra pats NMM, nes juo nustatyta speciali mokestinė Jungtinės Karalystės nerūdinių medžiagų sektoriuje taikoma sistema. Taigi nagrinėjant, ar mokesčių diferencijavimas yra pateisinamas, būtina remtis įprastu apmokestinimu ir NMM tikslu.

38

| (80) | Komisija išnagrinėjo 2001 m. Finansų įstatymą, atgaline data iš dalies pakeistą 2002 m. Finansų įstatymu. Kadangi NMM yra tebegaliojanti sistema, Komisija taip pat nagrinėjo 2007 m. Finansų įstatymu nustatytą išimtį, nustatytą 17 skirsnio 3 dalies da punktu. |
| --- | --- |

(80)

Komisija išnagrinėjo 2001 m. Finansų įstatymą, atgaline data iš dalies pakeistą 2002 m. Finansų įstatymu. Kadangi NMM yra tebegaliojanti sistema, Komisija taip pat nagrinėjo 2007 m. Finansų įstatymu nustatytą išimtį, nustatytą 17 skirsnio 3 dalies da punktu.

5.3.   ĮPRASTAS SU NMM SUSIJĘS APMOKESTINIMAS IR NMM TIKSLAS

ĮPRASTAS SU NMM SUSIJĘS APMOKESTINIMAS IR NMM TIKSLAS

| (81) | NMM taikomas nerūdinėms medžiagoms. 2001 m. Finansų įstatymo 16 skirsnio 1 ir 2 dalyse nustatytas mokestis, taikomas apmokestinamoms nerūdinėms medžiagoms, komerciniais tikslais naudojamoms Jungtinėje Karalystėje nuo mokesčio įsigaliojimo dienos. |
| --- | --- |

(81)

NMM taikomas nerūdinėms medžiagoms. 2001 m. Finansų įstatymo 16 skirsnio 1 ir 2 dalyse nustatytas mokestis, taikomas apmokestinamoms nerūdinėms medžiagoms, komerciniais tikslais naudojamoms Jungtinėje Karalystėje nuo mokesčio įsigaliojimo dienos.

| (82) | NMM nustatytas 2002 m. balandžio 1 d. Kas yra naudojimas komerciniais tikslais, apibrėžta 19 skirsnyje. Numatytas trijų rūšių naudojimas komerciniais tikslais: a) nerūdinės medžiagos paėmimas iš jos kilmės vietos; b) tiekimo susitarimo sudarymas; c) naudojimas statybų tikslais arba d) maišymas su bet kokia medžiaga ar chemine medžiaga, išskyrus vandenį. |
| --- | --- |

(82)

NMM nustatytas 2002 m. balandžio 1 d. Kas yra naudojimas komerciniais tikslais, apibrėžta 19 skirsnyje. Numatytas trijų rūšių naudojimas komerciniais tikslais: a) nerūdinės medžiagos paėmimas iš jos kilmės vietos; b) tiekimo susitarimo sudarymas; c) naudojimas statybų tikslais arba d) maišymas su bet kokia medžiaga ar chemine medžiaga, išskyrus vandenį.

| (83) | Kalbant apie nerūdinių medžiagų sąvoką, JK valdžios institucijos daugelį kartų patvirtino, kad NMM sumanytas ne kaip mokestis, taikomas visiems išgautiems mineralams ar net visoms uolienoms, žvirgždui arba smėliui, bet kaip mokestis, taikomas tik uolienoms, žvirgždui ir smėliui, išgaunamiems naudoti tūriui statybose suteikti. |
| --- | --- |

(83)

Kalbant apie nerūdinių medžiagų sąvoką, JK valdžios institucijos daugelį kartų patvirtino, kad NMM sumanytas ne kaip mokestis, taikomas visiems išgautiems mineralams ar net visoms uolienoms, žvirgždui arba smėliui, bet kaip mokestis, taikomas tik uolienoms, žvirgždui ir smėliui, išgaunamiems naudoti tūriui statybose suteikti.

| (84) | Tai patvirtinama ir parengiamaisiais su NMM susijusiais darbais (39). Tais darbais patvirtinama, jog nuo pat pradžių buvo ketinta, kad NMM bus nerūdinių medžiagų, o ne kokio nors konkretaus išgaunamo mineralo mokestis. Tą pripažino ir Bendrasis Teismas (40). |
| --- | --- |

(84)

Tai patvirtinama ir parengiamaisiais su NMM susijusiais darbais (39). Tais darbais patvirtinama, jog nuo pat pradžių buvo ketinta, kad NMM bus nerūdinių medžiagų, o ne kokio nors konkretaus išgaunamo mineralo mokestis. Tą pripažino ir Bendrasis Teismas (40).

39

40

| (85) | Kaip nurodyta 14 konstatuojamojoje dalyje, nerūdines medžiagas paprastai galima apibrėžti kaip nuotrupines medžiagas arba daleles, kurios, būdamos fiziškai ir chemiškai inertiškos, gali būti naudojamos statybose natūralios arba kartu su cementu, kalkėmis arba bitumu, pvz., kaip betonas, kelių žvirgždas, asfaltas arba drenažo sluoksniai, arba statybose naudojamos ertmėms užpildyti. Natūralios nerūdinės medžiagos – tai smėlis, uolienos ir žvirgždas. Tačiau medžiagos, naudojamos kaip nerūdinės medžiagos, gali būti skirtos ir kitiems tikslams. Kitaip sakant, taikant NMM sprendimas, ar medžiaga turi būti laikoma nerūdine medžiaga, priklausys nuo jos naudojimo, o ne geologinės sudėties. |
| --- | --- |

(85)

Kaip nurodyta 14 konstatuojamojoje dalyje, nerūdines medžiagas paprastai galima apibrėžti kaip nuotrupines medžiagas arba daleles, kurios, būdamos fiziškai ir chemiškai inertiškos, gali būti naudojamos statybose natūralios arba kartu su cementu, kalkėmis arba bitumu, pvz., kaip betonas, kelių žvirgždas, asfaltas arba drenažo sluoksniai, arba statybose naudojamos ertmėms užpildyti. Natūralios nerūdinės medžiagos – tai smėlis, uolienos ir žvirgždas. Tačiau medžiagos, naudojamos kaip nerūdinės medžiagos, gali būti skirtos ir kitiems tikslams. Kitaip sakant, taikant NMM sprendimas, ar medžiaga turi būti laikoma nerūdine medžiaga, priklausys nuo jos naudojimo, o ne geologinės sudėties.

| (86) | Rengdamos NMM teisės aktus JK valdžios institucijos suprato, kad mokesčio taikymo sritį apibrėžus pagal medžiagos naudojimą kils sunkumų, nes numatyta produkto paskirtis gali keistis praėjus apmokestinimo momentui (41). Siekdamos to išvengti JK valdžios institucijos pasirinko kitą būdą. Užuot naudojus tikslią sąvokos „nerūdinės medžiagos“ apibrėžtį arba taikius bendruosius apmokestinimo kriterijus, 2001 m. Finansų įstatyme iš pat pradžių nurodoma, kad smėlis, žvirgždas arba uolienos apmokestinami, o tada uolienų, smėlio arba žvirgždo, kurie bus naudojami tam tikrai paskirčiai arba tam tikruose procesuose, atžvilgiu mokesčio taikymas ir taikymo sritis susiaurinama nustatant netaikymo atvejus, išimtis ir mokesčio lengvatas. |
| --- | --- |

(86)

Rengdamos NMM teisės aktus JK valdžios institucijos suprato, kad mokesčio taikymo sritį apibrėžus pagal medžiagos naudojimą kils sunkumų, nes numatyta produkto paskirtis gali keistis praėjus apmokestinimo momentui (41). Siekdamos to išvengti JK valdžios institucijos pasirinko kitą būdą. Užuot naudojus tikslią sąvokos „nerūdinės medžiagos“ apibrėžtį arba taikius bendruosius apmokestinimo kriterijus, 2001 m. Finansų įstatyme iš pat pradžių nurodoma, kad smėlis, žvirgždas arba uolienos apmokestinami, o tada uolienų, smėlio arba žvirgždo, kurie bus naudojami tam tikrai paskirčiai arba tam tikruose procesuose, atžvilgiu mokesčio taikymas ir taikymo sritis susiaurinama nustatant netaikymo atvejus, išimtis ir mokesčio lengvatas.

41

| (87) | NMM nustatytas tikslas – užtikrinti, kad nustatant kainas būtų visapusiškiau atsižvelgta į nerūdinių medžiagų gavybos poveikį aplinkai (visų pirma žalą biologinei įvairovei ir gamtovaizdžiui), ir paskatinti veiksmingesnę nerūdinių medžiagų gavybą bei naudojimą. Mokesčiu taip pat siekiama skatinti keisti paklausą, t. y. mažinti naujai išgaunamų nerūdinių medžiagų ir didinti alternatyvių nerūdinių medžiagų, pvz., perdirbtų nerūdinių medžiagų ir medžiagų, kurios yra tam tikrų gavybos arba pramonės procesų šalutiniai produktai arba atliekos, paklausą. Dėl tokio paklausos pokyčio bus sumažintas naujai išgautų nerūdinių medžiagų poreikis, taigi bus ribojama su gavybos veikla susijusi žala aplinkai. |
| --- | --- |

(87)

NMM nustatytas tikslas – užtikrinti, kad nustatant kainas būtų visapusiškiau atsižvelgta į nerūdinių medžiagų gavybos poveikį aplinkai (visų pirma žalą biologinei įvairovei ir gamtovaizdžiui), ir paskatinti veiksmingesnę nerūdinių medžiagų gavybą bei naudojimą. Mokesčiu taip pat siekiama skatinti keisti paklausą, t. y. mažinti naujai išgaunamų nerūdinių medžiagų ir didinti alternatyvių nerūdinių medžiagų, pvz., perdirbtų nerūdinių medžiagų ir medžiagų, kurios yra tam tikrų gavybos arba pramonės procesų šalutiniai produktai arba atliekos, paklausą. Dėl tokio paklausos pokyčio bus sumažintas naujai išgautų nerūdinių medžiagų poreikis, taigi bus ribojama su gavybos veikla susijusi žala aplinkai.

| (88) | Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą laikėsi nuomonės, kad NMM sistemos tikslą būtina nustatyti nevartojant terminų „neapdorotos nerūdinės medžiagos“ arba „pirminės nerūdinės medžiagos“, bet nurodant jų sudėtį. Terminologija išsamiai apibūdinta sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 64 ir 65 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(88)

Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą laikėsi nuomonės, kad NMM sistemos tikslą būtina nustatyti nevartojant terminų „neapdorotos nerūdinės medžiagos“ arba „pirminės nerūdinės medžiagos“, bet nurodant jų sudėtį. Terminologija išsamiai apibūdinta sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 64 ir 65 konstatuojamosiose dalyse.

| (89) | Kad ir kokie terminai būtų vartojami, JK valdžios institucijos priešpriešina nerūdines medžiagas, kurios (naujai) išgaunamos siekiant jas naudoti kaip nerūdines medžiagas, ir įvairias medžiagas, kurios nebuvo naujai išgautos kaip nerūdinės medžiagos arba kurios neišvengiamai susidaro vykdant kitą veiklą, kuria nesiekiama išgauti nerūdinių medžiagų, bet kurios vis tiek galėtų būti naudojamos kaip naujai ir konkrečiais tikslais išgautų nerūdinių medžiagų pakaitai. |
| --- | --- |

(89)

Kad ir kokie terminai būtų vartojami, JK valdžios institucijos priešpriešina nerūdines medžiagas, kurios (naujai) išgaunamos siekiant jas naudoti kaip nerūdines medžiagas, ir įvairias medžiagas, kurios nebuvo naujai išgautos kaip nerūdinės medžiagos arba kurios neišvengiamai susidaro vykdant kitą veiklą, kuria nesiekiama išgauti nerūdinių medžiagų, bet kurios vis tiek galėtų būti naudojamos kaip naujai ir konkrečiais tikslais išgautų nerūdinių medžiagų pakaitai.

| (90) | Atsižvelgusi į JK valdžios institucijų pateiktą paaiškinimą, Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą padarė išvadą, kad taikant NMM laikomasi įprasto apmokestinimo principo – apmokestinamos uolienos, žvirgždas ir smėlis, (naujai) išgauti siekiant juos komerciniais tikslais Jungtinėje Karalystėje naudoti kaip nerūdines medžiagas nuo 2002 m. balandžio 1 d. |
| --- | --- |

(90)

Atsižvelgusi į JK valdžios institucijų pateiktą paaiškinimą, Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą padarė išvadą, kad taikant NMM laikomasi įprasto apmokestinimo principo – apmokestinamos uolienos, žvirgždas ir smėlis, (naujai) išgauti siekiant juos komerciniais tikslais Jungtinėje Karalystėje naudoti kaip nerūdines medžiagas nuo 2002 m. balandžio 1 d.

| (91) | Kalbant apie mokesčio tikslą, Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad NMM siekiama veiksmingesnės nerūdinių medžiagų gavybos, su ta veikla susijusias aplinkos apsaugos sąnaudas įtraukiant į savo sąnaudas. Be to, mokesčiu siekiama keisti paklausą: siekiama skatinti statybų pramonėje naudoti nerūdines medžiagas, kurios yra tam tikrų procesų šalutiniai produktai ar atliekos, arba perdirbtas nerūdines medžiagas, o ne uolienas, žvirgždą ir smėlį, specialiai išgaunamus naudoti kaip nerūdines medžiagas. |
| --- | --- |

(91)

Kalbant apie mokesčio tikslą, Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad NMM siekiama veiksmingesnės nerūdinių medžiagų gavybos, su ta veikla susijusias aplinkos apsaugos sąnaudas įtraukiant į savo sąnaudas. Be to, mokesčiu siekiama keisti paklausą: siekiama skatinti statybų pramonėje naudoti nerūdines medžiagas, kurios yra tam tikrų procesų šalutiniai produktai ar atliekos, arba perdirbtas nerūdines medžiagas, o ne uolienas, žvirgždą ir smėlį, specialiai išgaunamus naudoti kaip nerūdines medžiagas.

| (92) | Komisija iš suinteresuotųjų šalių gavo daug pastabų dėl NMM tikslo ir įprasto apmokestinimo principo. |
| --- | --- |

(92)

Komisija iš suinteresuotųjų šalių gavo daug pastabų dėl NMM tikslo ir įprasto apmokestinimo principo.

5.4.   PASTABOS DĖL NMM TIKSLO IR ĮPRASTO APMOKESTINIMO PRINCIPO

PASTABOS DĖL NMM TIKSLO IR ĮPRASTO APMOKESTINIMO PRINCIPO

a)   BAA pastabos, gautos 2014 m. rugsėjo 15 d.

BAA pastabos, gautos 2014 m. rugsėjo 15 d.

| (93) | BAA pakartojo savo ankstesnėje medžiagoje pateiktus teiginius, kad NMM yra savaime nelogiškas. BAA teigia, kad nėra aiškios nerūdinių medžiagų apibrėžties, kuria remiantis būtų galima paaiškinti NMM taikymo sritį. BAA teigia, kad NMM taikomas daugybei medžiagų, nepatenkančių į sprendime pradėti tyrimo procedūrą nustatytos apibrėžties aprėptį, t. y. medžiagų, naudojamų kitais, ne naudojimo tūriui statybose suteikti tikslais, arba ne naudojimo betone, kelių žvirgžde, asfalte, drenažo sluoksniuose ar statybose ertmėms užpildyti, tikslais. BAA teigia, kad jūrų įtvirtinimų apsauginės dangos akmenys, kurie irgi apmokestinami, nenaudojami tūriui statybose suteikti, be to, jie didesni ir sunkesni už nerūdines medžiagas, naudojamas betonui ar kitais išvardytais tikslais. Be to, nepjaustytiems statybiniams akmenims NMM taikomas, nors jie naudojami pastatų sienoms ir tradicinėms tvoroms statyti (t. y. laukus skiriančioms tvoroms), o ne kuriuo nors iš išvardytų tikslų. BAA tvirtina, kad negalima teigti, kad šios medžiagos yra nerūdinės medžiagos, o šiferis stogams dengti, pjaustyti statybiniai akmenys ar molis plytoms gaminti nėra nerūdinės medžiagos. Visos medžiagos yra uolienos, išgautos iš žemės, bet naudojamos skirtingais tikslais, ir jų vienų kitomis pakeisti negalima. Be to, aplinkos apsaugos požiūriu tariamai nebūtų pagrindo vienas iš šių medžiagų priskirti prie nerūdinių medžiagų, o kitų nepriskirti. |
| --- | --- |

(93)

BAA pakartojo savo ankstesnėje medžiagoje pateiktus teiginius, kad NMM yra savaime nelogiškas. BAA teigia, kad nėra aiškios nerūdinių medžiagų apibrėžties, kuria remiantis būtų galima paaiškinti NMM taikymo sritį. BAA teigia, kad NMM taikomas daugybei medžiagų, nepatenkančių į sprendime pradėti tyrimo procedūrą nustatytos apibrėžties aprėptį, t. y. medžiagų, naudojamų kitais, ne naudojimo tūriui statybose suteikti tikslais, arba ne naudojimo betone, kelių žvirgžde, asfalte, drenažo sluoksniuose ar statybose ertmėms užpildyti, tikslais. BAA teigia, kad jūrų įtvirtinimų apsauginės dangos akmenys, kurie irgi apmokestinami, nenaudojami tūriui statybose suteikti, be to, jie didesni ir sunkesni už nerūdines medžiagas, naudojamas betonui ar kitais išvardytais tikslais. Be to, nepjaustytiems statybiniams akmenims NMM taikomas, nors jie naudojami pastatų sienoms ir tradicinėms tvoroms statyti (t. y. laukus skiriančioms tvoroms), o ne kuriuo nors iš išvardytų tikslų. BAA tvirtina, kad negalima teigti, kad šios medžiagos yra nerūdinės medžiagos, o šiferis stogams dengti, pjaustyti statybiniai akmenys ar molis plytoms gaminti nėra nerūdinės medžiagos. Visos medžiagos yra uolienos, išgautos iš žemės, bet naudojamos skirtingais tikslais, ir jų vienų kitomis pakeisti negalima. Be to, aplinkos apsaugos požiūriu tariamai nebūtų pagrindo vienas iš šių medžiagų priskirti prie nerūdinių medžiagų, o kitų nepriskirti.

| (94) | BAA teigia, kad tai, jog išimtys grindžiamos medžiagos geologija, kelia problemų, nes geologinės molio, skalūno ir šiferio sąvokos aprėpia labai platų karjeruose išgaunamų uolienų, kurių negalima naudoti stogų čerpėms iš šiferio ar keramikos produktams gaminti, geologinį asortimentą. Tačiau tokios medžiagos vis tiek atitinka reikalavimus, kad geologiniu požiūriu jas būtų galima laikyti moliu, skalūnu arba šiferiu, kuriems taikoma išimtis. BAA pateikia keletą geologės dr. Rachelės Hardie teiginių dėl prasto uolienoms pavadinti (siekiant jas tarpusavyje atskirti) skirtų geologinių sąvokų pasirinkimo. Be to, kadangi išimtys taikomos medžiagoms, daugiausia patenkančioms į tam tikras geologines grupes, sunkumų kyla dar daugiau. BAA šiuo atžvilgiu pateikė ataskaitą, kurią 2003 m. Didžiosios Britanijos geologų organizacija (angl. British Geological Society) parengė Jungtinės Karalystės mokesčių institucijoms, kad padėtų mokesčių pareigūnams geologiniu požiūriu teisingai taikyti išimtis šiferiui, skalūnui ir moliui (toliau – ataskaita). Norint padėti Jungtinės Karalystės mokesčių institucijoms, ataskaitoje siekiama apibrėžti skalūną, šiferį ir molį pagal jų savybes ir geologinę kilmę. Tačiau taip pat paminėta, kad „pirminis šių sąvokų pasirinkimas šio įstatymo tikslais, manoma, buvo pagrįstas tuo, kad medžiagos naudojamos kaip ekonominės mineralinės prekės, o ne geologiniai subjektai“. Taip pat teigiama, kad „[m]olio, skalūno, argilito ir šiferio Jungtinėje Karalystėje yra daug“, o skalūno „sluoksnių dažnai būna smiltainyje“. |
| --- | --- |

(94)

BAA teigia, kad tai, jog išimtys grindžiamos medžiagos geologija, kelia problemų, nes geologinės molio, skalūno ir šiferio sąvokos aprėpia labai platų karjeruose išgaunamų uolienų, kurių negalima naudoti stogų čerpėms iš šiferio ar keramikos produktams gaminti, geologinį asortimentą. Tačiau tokios medžiagos vis tiek atitinka reikalavimus, kad geologiniu požiūriu jas būtų galima laikyti moliu, skalūnu arba šiferiu, kuriems taikoma išimtis. BAA pateikia keletą geologės dr. Rachelės Hardie teiginių dėl prasto uolienoms pavadinti (siekiant jas tarpusavyje atskirti) skirtų geologinių sąvokų pasirinkimo. Be to, kadangi išimtys taikomos medžiagoms, daugiausia patenkančioms į tam tikras geologines grupes, sunkumų kyla dar daugiau. BAA šiuo atžvilgiu pateikė ataskaitą, kurią 2003 m. Didžiosios Britanijos geologų organizacija (angl. British Geological Society) parengė Jungtinės Karalystės mokesčių institucijoms, kad padėtų mokesčių pareigūnams geologiniu požiūriu teisingai taikyti išimtis šiferiui, skalūnui ir moliui (toliau – ataskaita). Norint padėti Jungtinės Karalystės mokesčių institucijoms, ataskaitoje siekiama apibrėžti skalūną, šiferį ir molį pagal jų savybes ir geologinę kilmę. Tačiau taip pat paminėta, kad „pirminis šių sąvokų pasirinkimas šio įstatymo tikslais, manoma, buvo pagrįstas tuo, kad medžiagos naudojamos kaip ekonominės mineralinės prekės, o ne geologiniai subjektai“. Taip pat teigiama, kad „[m]olio, skalūno, argilito ir šiferio Jungtinėje Karalystėje yra daug“, o skalūno „sluoksnių dažnai būna smiltainyje“.

British Geological Society

| (95) | BAA teigia, kad JK valdžios institucijos skalūną ir argilitą laikė sinonimais ir kad galiausiai visos šeimos uolienoms nustatyta išimtis. Be to, BAA tvirtina, kad trijų ataskaitoje nustatytų medžiagų apibrėžtys yra labai ribotos ir kad kitos medžiagos vis tiek galėjo būti priskirtos prie skalūno, šiferio ar molio kategorijos. Pavyzdžiui, šiferio uoliena, kurios skalūninis sluoksniuotumas yra pakankamas stogų čerpėms gaminti, yra gana reta, o uolienų, kurių skalūninis sluoksniuotumas yra mažas ir kurios neskyla, gali būti gerokai daugiau, tačiau jos vis tiek klasifikuojamos kaip šiferis. BAA taip pat tvirtina, iš dalies cituodama ataskaitą, kad šiferis išgaunamas ir dekoratyviniais architektūriniais tikslais, pavyzdžiui, tašytam akmeniui sienų apdarams, grindiniui, palangėms, židiniams, stalviršiams ir namų bei sodų puošybai, nes tada skalūninis sluoksniuotumas mažiau svarbus, negu pjaustant ir šlifuojant. BAA kaip pavyzdį nurodo šiferio karjerą, kuriame išgaunamas kitoks šiferis, negu skirtasis stogų čerpėms gaminti, ir tariamai neaišku, ar ši medžiaga apskritai turėtų būti klasifikuojama kaip šiferis. |
| --- | --- |

(95)

BAA teigia, kad JK valdžios institucijos skalūną ir argilitą laikė sinonimais ir kad galiausiai visos šeimos uolienoms nustatyta išimtis. Be to, BAA tvirtina, kad trijų ataskaitoje nustatytų medžiagų apibrėžtys yra labai ribotos ir kad kitos medžiagos vis tiek galėjo būti priskirtos prie skalūno, šiferio ar molio kategorijos. Pavyzdžiui, šiferio uoliena, kurios skalūninis sluoksniuotumas yra pakankamas stogų čerpėms gaminti, yra gana reta, o uolienų, kurių skalūninis sluoksniuotumas yra mažas ir kurios neskyla, gali būti gerokai daugiau, tačiau jos vis tiek klasifikuojamos kaip šiferis. BAA taip pat tvirtina, iš dalies cituodama ataskaitą, kad šiferis išgaunamas ir dekoratyviniais architektūriniais tikslais, pavyzdžiui, tašytam akmeniui sienų apdarams, grindiniui, palangėms, židiniams, stalviršiams ir namų bei sodų puošybai, nes tada skalūninis sluoksniuotumas mažiau svarbus, negu pjaustant ir šlifuojant. BAA kaip pavyzdį nurodo šiferio karjerą, kuriame išgaunamas kitoks šiferis, negu skirtasis stogų čerpėms gaminti, ir tariamai neaišku, ar ši medžiaga apskritai turėtų būti klasifikuojama kaip šiferis.

| (96) | BAA tvirtina, kad, remiantis jų patirtimi, paprastai, norint NMM taikymo tikslais įsitikinti, kurios uolienos yra karjere, ir ar jos gavybai galima taikyti išimtį, prašoma geologo nuomonės. |
| --- | --- |

(96)

BAA tvirtina, kad, remiantis jų patirtimi, paprastai, norint NMM taikymo tikslais įsitikinti, kurios uolienos yra karjere, ir ar jos gavybai galima taikyti išimtį, prašoma geologo nuomonės.

| (97) | BAA teigia, kad, nors neturi informacijos apie tai, kaip kaupėsi šiferio ir skalūno bergždas nustačius NMM, apmokestinamų nerūdinių medžiagų šalutinių produktų sąvartos padidėjo. BAA kaip pavyzdį nurodo tris karjerus, kuriuose susikaupė šalutinių produktų sąvartos. Vienas karjeras turėjo išsiųsti daugiau kaip milijoną tonų šalutinių produktų, o kitam teko investuoti 2 mln. GBP į naujus įrenginius, kad galėtų geriau apdoroti ir parduoti savo šalutinius produktus. |
| --- | --- |

(97)

BAA teigia, kad, nors neturi informacijos apie tai, kaip kaupėsi šiferio ir skalūno bergždas nustačius NMM, apmokestinamų nerūdinių medžiagų šalutinių produktų sąvartos padidėjo. BAA kaip pavyzdį nurodo tris karjerus, kuriuose susikaupė šalutinių produktų sąvartos. Vienas karjeras turėjo išsiųsti daugiau kaip milijoną tonų šalutinių produktų, o kitam teko investuoti 2 mln. GBP į naujus įrenginius, kad galėtų geriau apdoroti ir parduoti savo šalutinius produktus.

b)   BAA pastabos, gautos 2014 m. sausio 17 d.

BAA pastabos, gautos 2014 m. sausio 17 d.

| (98) | BAA tvirtina, kad, kai JK valdžios institucijos sustabdė NMM išimčių taikymą ir Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą išdėstė su tuo susijusias abejones, tos valdžios institucijos iš tikrųjų nustatė dvi naujas išimtis, t. y. moliui ir skalūnui, naudojamiems keraminėms statybinėms medžiagoms, ir gipsui, naudojamam tinkui ir tinko pagrindo plokštėms. BAA mano, jog negali būti manoma, kad, laikantis NMM aplinkos apsaugos logikos, šių medžiagų aplinkybės skiriasi nuo medžiagų, kurioms taikomas NMM, aplinkybių. BAA teigia, kad šių medžiagų aplinkybės yra tokios pat kaip ir uolienų, smėlio ir žvirgždo, išgautų statybų tikslais, aplinkybės. BAA teigia, kad šios papildomos išimtys yra valstybės pagalba, kurios Komisija negali laikyti suderinama pagalba, nes neįvykdytos atitinkamos sąlygos. |
| --- | --- |

(98)

BAA tvirtina, kad, kai JK valdžios institucijos sustabdė NMM išimčių taikymą ir Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą išdėstė su tuo susijusias abejones, tos valdžios institucijos iš tikrųjų nustatė dvi naujas išimtis, t. y. moliui ir skalūnui, naudojamiems keraminėms statybinėms medžiagoms, ir gipsui, naudojamam tinkui ir tinko pagrindo plokštėms. BAA mano, jog negali būti manoma, kad, laikantis NMM aplinkos apsaugos logikos, šių medžiagų aplinkybės skiriasi nuo medžiagų, kurioms taikomas NMM, aplinkybių. BAA teigia, kad šių medžiagų aplinkybės yra tokios pat kaip ir uolienų, smėlio ir žvirgždo, išgautų statybų tikslais, aplinkybės. BAA teigia, kad šios papildomos išimtys yra valstybės pagalba, kurios Komisija negali laikyti suderinama pagalba, nes neįvykdytos atitinkamos sąlygos.

| (99) | BAA tvirtina, kad keraminėms statybinėms medžiagoms gaminti skirto molio ir skalūno gavyba galėtų būti mažinama naudojant betonines statybines medžiagas, kurias galima gaminti iš karjero atliekų arba šalutinių produktų (šie dažnai yra apmokestinami). |
| --- | --- |

(99)

BAA tvirtina, kad keraminėms statybinėms medžiagoms gaminti skirto molio ir skalūno gavyba galėtų būti mažinama naudojant betonines statybines medžiagas, kurias galima gaminti iš karjero atliekų arba šalutinių produktų (šie dažnai yra apmokestinami).

| (100) | BAA teigia, jog nesvarbu, kad plytoms ir kitoms statybose naudojamoms keraminėms medžiagos gaminti naudojamas molis cheminiu požiūriu pasikeičia, nes aplinkos apsaugos požiūriu tai nesvarbu. |
| --- | --- |

(100)

BAA teigia, jog nesvarbu, kad plytoms ir kitoms statybose naudojamoms keraminėms medžiagos gaminti naudojamas molis cheminiu požiūriu pasikeičia, nes aplinkos apsaugos požiūriu tai nesvarbu.

c)   
  Cloburn Quarry Company Ltd pastabos, gautos 2014 m. sausio 17 d.

Cloburn Quarry Company Ltd

| (101) | Cloburn Quarry teigia, kad išgauna granitą ir tam tikros rūšies smiltainį (angl. graywacke). Pastarasis naudojamas kaip slydimui atspari nerūdinė medžiaga, kurios atsparumo gludinimui rodiklis yra didesnis negu 70. Kadangi tokios medžiagos šalutiniams produktams išimtis netaikoma, kaupiasi didelės sąvartos tokio smiltainio dulkių ir kada nors tai taps didžiule problema. |
| --- | --- |

(101)

Cloburn Quarry teigia, kad išgauna granitą ir tam tikros rūšies smiltainį (angl. graywacke). Pastarasis naudojamas kaip slydimui atspari nerūdinė medžiaga, kurios atsparumo gludinimui rodiklis yra didesnis negu 70. Kadangi tokios medžiagos šalutiniams produktams išimtis netaikoma, kaupiasi didelės sąvartos tokio smiltainio dulkių ir kada nors tai taps didžiule problema.

Cloburn Quarry

graywacke

| (102) | Cloburn Quarry teigia, kad karjero pardavimo apimtis pastaruoju metu sumažėjo nuo 1,3 mln. tonų 2007–2008 m. iki 0,5 mln. tonų. Tariamai tai nutiko ne tiek dėl nuosmukio, kiek dėl to, kad konkuruojančių karjerų parduodamoms medžiagoms taikoma išimtis. |
| --- | --- |

(102)

Cloburn Quarry teigia, kad karjero pardavimo apimtis pastaruoju metu sumažėjo nuo 1,3 mln. tonų 2007–2008 m. iki 0,5 mln. tonų. Tariamai tai nutiko ne tiek dėl nuosmukio, kiek dėl to, kad konkuruojančių karjerų parduodamoms medžiagoms taikoma išimtis.

Cloburn Quarry

| (103) | Pasak Cloburn Quarry, dėl NMM mažėja karjero galimybės konkuruoti su importuojamomis nerūdinėmis medžiagomis, nes kažkur kitur jų šalutiniai produktai parduodami neapmokestinti, taip pat su kitų šalių karjerais, kuriems nereikia mokėti panašaus mokesčio. |
| --- | --- |

(103)

Pasak Cloburn Quarry, dėl NMM mažėja karjero galimybės konkuruoti su importuojamomis nerūdinėmis medžiagomis, nes kažkur kitur jų šalutiniai produktai parduodami neapmokestinti, taip pat su kitų šalių karjerais, kuriems nereikia mokėti panašaus mokesčio.

Cloburn Quarry

| (104) | Cloburn Quarry teigia, kad NMM lėmė rinkos sąstingį, t. y. mažas nerūdinių medžiagų kainas, o karjerai, kuriems taikoma išimtis, savo medžiagas gali vežti toliau. |
| --- | --- |

(104)

Cloburn Quarry teigia, kad NMM lėmė rinkos sąstingį, t. y. mažas nerūdinių medžiagų kainas, o karjerai, kuriems taikoma išimtis, savo medžiagas gali vežti toliau.

Cloburn Quarry

| (105) | Pasak Cloburn Quarry, dėl karjerų, kuriems taikoma išimtis, 2013 m. jo parduodamų nerūdinių medžiagų kiekis sumažėjo 50 000 tonų. Ypač kyla problemų dėl skalūno telkinių, naudojamų dideliems statybų objektams, visų pirma šalia Glazgo ir Edinburgo koridoriaus. Keliams tiesti buvo panaudota beveik milijonas tonų skalūno. Tai turėjo įtakos konkurencijai, nes kiti karjerai negalėjo parduoti savo mažos vertės šalutinių produktų. Be to, šio karjero ryškiai raudonos spalvos nerūdinės medžiagos konkuruoja su violetinio atspalvio raudonos spalvos dekoratyviniu šiferiu, kuriam taikoma išimtis. |
| --- | --- |

(105)

Pasak Cloburn Quarry, dėl karjerų, kuriems taikoma išimtis, 2013 m. jo parduodamų nerūdinių medžiagų kiekis sumažėjo 50 000 tonų. Ypač kyla problemų dėl skalūno telkinių, naudojamų dideliems statybų objektams, visų pirma šalia Glazgo ir Edinburgo koridoriaus. Keliams tiesti buvo panaudota beveik milijonas tonų skalūno. Tai turėjo įtakos konkurencijai, nes kiti karjerai negalėjo parduoti savo mažos vertės šalutinių produktų. Be to, šio karjero ryškiai raudonos spalvos nerūdinės medžiagos konkuruoja su violetinio atspalvio raudonos spalvos dekoratyviniu šiferiu, kuriam taikoma išimtis.

Cloburn Quarry

| (106) | Įmonė teigia, kad susidūrė su konkurencija ir konkursus dėl projektų pralaimėjo karjerams, kurie, kaip įmonė įtaria, naudojasi NMM išimtimi. Pasak įmonės, vienas iš konkursų dėl sutarties buvo pralaimėtas karjerui, gavusiam statybos leidimą nerūdines medžiagas išgauti iš skalūno, kuriam taikoma išimtis, telkinių. Pasak įmonės, buvo bent 800 000 tonų skalūno, kurį buvo galima iš anksto parduoti pagrindiniam rangovui. |
| --- | --- |

(106)

Įmonė teigia, kad susidūrė su konkurencija ir konkursus dėl projektų pralaimėjo karjerams, kurie, kaip įmonė įtaria, naudojasi NMM išimtimi. Pasak įmonės, vienas iš konkursų dėl sutarties buvo pralaimėtas karjerui, gavusiam statybos leidimą nerūdines medžiagas išgauti iš skalūno, kuriam taikoma išimtis, telkinių. Pasak įmonės, buvo bent 800 000 tonų skalūno, kurį buvo galima iš anksto parduoti pagrindiniam rangovui.

| (107) | Įmonė taip pat pateikė bendro pobūdžio pastabų, susijusių su aplinkos apsaugos požiūriu per siaura NMM taikymo sritimi. |
| --- | --- |

(107)

Įmonė taip pat pateikė bendro pobūdžio pastabų, susijusių su aplinkos apsaugos požiūriu per siaura NMM taikymo sritimi.

d)   
  Blinkbonny Quarry (Borders) Ltd. (toliau – Blinkbonny Quarry) pastabos, gautos 2014 m. sausio 8 d.

Blinkbonny Quarry (Borders) Ltd.

Blinkbonny Quarry

| (108) | Blinkbonny Quarry praneša, kad susidūrė su kito karjero konkurencija, kuris, galbūt, parduoda medžiagas, kurioms taikoma išimtis, esančias paruoštame naudoti betone, todėl tas karjeras gali siūlyti mažesnes kainas. Įmonė mano, kad, jeigu nebūtų taikoma išimtis, konkuruojantis karjeras nebūtų pradėtas eksploatuoti ir negalėtų konkuruoti rinkoje. Blinkbonny Quarry teigia, kad dėl išimties jos konkurentai savo medžiagas gali vežti ilgesnį atstumą, todėl daroma žala aplinkai. |
| --- | --- |

(108)

Blinkbonny Quarry praneša, kad susidūrė su kito karjero konkurencija, kuris, galbūt, parduoda medžiagas, kurioms taikoma išimtis, esančias paruoštame naudoti betone, todėl tas karjeras gali siūlyti mažesnes kainas. Įmonė mano, kad, jeigu nebūtų taikoma išimtis, konkuruojantis karjeras nebūtų pradėtas eksploatuoti ir negalėtų konkuruoti rinkoje. Blinkbonny Quarry teigia, kad dėl išimties jos konkurentai savo medžiagas gali vežti ilgesnį atstumą, todėl daroma žala aplinkai.

Blinkbonny Quarry

Blinkbonny Quarry

| (109) | Blinkbonny Quarry taip pat pateikė pastabų dėl sprendimo pradėti tyrimo procedūrą. Įmonė teigia, kad priemonė palanki tiems, kam taikomos išimtys, nes jie produktus gali pardavinėti atviroje rinkoje ir nepatirti tų pačių sąnaudų kaip tie, kam šis pranašumas nesuteiktas. |
| --- | --- |

(109)

Blinkbonny Quarry taip pat pateikė pastabų dėl sprendimo pradėti tyrimo procedūrą. Įmonė teigia, kad priemonė palanki tiems, kam taikomos išimtys, nes jie produktus gali pardavinėti atviroje rinkoje ir nepatirti tų pačių sąnaudų kaip tie, kam šis pranašumas nesuteiktas.

Blinkbonny Quarry

| (110) | Blinkbonny Quarry mano, kad NMM aplinkos apsaugos tikslas nepasiektas, nes dėl mokesčio atsirado pigesnė medžiaga, kurią galima toliau vežti, taigi skatinama karjeruose išgauti nerūdines medžiagas, kurioms taikoma išimtis, kad būtų pigesnių medžiagų, kurios nėra šalutiniai produktai ar atliekos. Be to, Blinkbonny Quarry teigia, kad skalūnas ir šiferis, kuriems taikoma išimtis, parduodami kaip nerūdinės medžiagos, naudojamos statybų tikslais, o dėl išimties išgaunama daugiau skalūno ir šiferio, skirtų naudoti kaip nerūdinės medžiagos. |
| --- | --- |

(110)

Blinkbonny Quarry mano, kad NMM aplinkos apsaugos tikslas nepasiektas, nes dėl mokesčio atsirado pigesnė medžiaga, kurią galima toliau vežti, taigi skatinama karjeruose išgauti nerūdines medžiagas, kurioms taikoma išimtis, kad būtų pigesnių medžiagų, kurios nėra šalutiniai produktai ar atliekos. Be to, Blinkbonny Quarry teigia, kad skalūnas ir šiferis, kuriems taikoma išimtis, parduodami kaip nerūdinės medžiagos, naudojamos statybų tikslais, o dėl išimties išgaunama daugiau skalūno ir šiferio, skirtų naudoti kaip nerūdinės medžiagos.

Blinkbonny Quarry

Blinkbonny Quarry

e)   
  Kinegar Quarries Ltd (toliau – Kinegar Quarries) pastabos, gautos 2014 m. sausio 15 d.

Kinegar Quarries Ltd

Kinegar Quarries

| (111) | Kinegar Quarries teigia, kad visuose karjeruose išgaunama prastesnės kokybės nerūdinių medžiagų. Įmonės nuomone, nėra skirtumo, ar produktas yra šiferis, eksportuojamas visame pasaulyje, ar kasdienės nerūdinės medžiagos, naudojamos ne toliau kaip 15 mylių nuo karjero. Kinegar Quarries teigia, kad, kadangi nerūdinės medžiagos yra antrinis produktas, jas galima naudoti labai įvairiai ir jos visada buvo pigios. Kinegar Quarries dar mano, kad nerūdinių medžiagų kaina maža dėl to, kad jos yra aukštesnės kokybės produkto šalutinis produktas, ir norint subalansuoti atsargas, jų kaina bus nustatoma atsižvelgiant į pasiūlą ir paklausą. Nepaisant to, įmonė teigia, kad, kol nebuvo nustatytas NMM, iš nerūdinių medžiagų visada gaudavo tam tikrų pajamų. Vėliau antrinėms nerūdinėms medžiagoms teko konkuruoti su nerūdinėmis medžiagomis, kurioms taikoma išimtis, tačiau tam tikromis aplinkybėmis tai buvo neįmanoma. Tačiau antrinių nerūdinių medžiagų gamyba nesumažėjo, nes aukštesnės kokybės produktų paklausa tebėra. Tiesiog antrinių nerūdinių medžiagų nebegalima parduoti tokiu pat mastu. Dėl to tariamai didėja jų sąvartos. Be to, Kinegar Quarries teigia, kad aplinkos apsaugos požiūriu tai nėra naudinga, nes padidėjo nerūdinių medžiagų vežimo atstumas. |
| --- | --- |

(111)

Kinegar Quarries teigia, kad visuose karjeruose išgaunama prastesnės kokybės nerūdinių medžiagų. Įmonės nuomone, nėra skirtumo, ar produktas yra šiferis, eksportuojamas visame pasaulyje, ar kasdienės nerūdinės medžiagos, naudojamos ne toliau kaip 15 mylių nuo karjero. Kinegar Quarries teigia, kad, kadangi nerūdinės medžiagos yra antrinis produktas, jas galima naudoti labai įvairiai ir jos visada buvo pigios. Kinegar Quarries dar mano, kad nerūdinių medžiagų kaina maža dėl to, kad jos yra aukštesnės kokybės produkto šalutinis produktas, ir norint subalansuoti atsargas, jų kaina bus nustatoma atsižvelgiant į pasiūlą ir paklausą. Nepaisant to, įmonė teigia, kad, kol nebuvo nustatytas NMM, iš nerūdinių medžiagų visada gaudavo tam tikrų pajamų. Vėliau antrinėms nerūdinėms medžiagoms teko konkuruoti su nerūdinėmis medžiagomis, kurioms taikoma išimtis, tačiau tam tikromis aplinkybėmis tai buvo neįmanoma. Tačiau antrinių nerūdinių medžiagų gamyba nesumažėjo, nes aukštesnės kokybės produktų paklausa tebėra. Tiesiog antrinių nerūdinių medžiagų nebegalima parduoti tokiu pat mastu. Dėl to tariamai didėja jų sąvartos. Be to, Kinegar Quarries teigia, kad aplinkos apsaugos požiūriu tai nėra naudinga, nes padidėjo nerūdinių medžiagų vežimo atstumas.

Kinegar Quarries

Kinegar Quarries

Kinegar Quarries

Kinegar Quarries

| (112) | Kinegar Quarries teigia, kad Jungtinės Karalystės Vyriausybė siekė užtikrinti, kad medžiagas, kurios nėra nerūdinės, išgaunančios įmonės galėtų parduoti savo šalutinius produktus kaip neapmokestinamas nerūdines medžiagas ir taip sumažinti savo šalutinių produktų atsargas. Įmonė mano, kad šis tikslas buvo pasiektas medžiagas, kurios nėra nerūdinės, išgaunančioms įmonėms (ir vis didesniam skaičiui nerūdines medžiagas išgaunančių įmonių) nustačius išimtis, susijusias su produktais, kurie iš tikrųjų turėtų būti vadinami nerūdinėmis medžiagomis, nes parduodami tokiais pat tikslais kaip ir nerūdines medžiagas išgaunančių įmonių medžiagos. Tačiau šalutinių produktų atsargos dabar kaupiasi ne medžiagas, kurios nėra nerūdinės, išgaunančiose įmonėse, bet mokestį mokančiose nerūdines medžiagas išgaunančiose įmonėse. |
| --- | --- |

(112)

Kinegar Quarries teigia, kad Jungtinės Karalystės Vyriausybė siekė užtikrinti, kad medžiagas, kurios nėra nerūdinės, išgaunančios įmonės galėtų parduoti savo šalutinius produktus kaip neapmokestinamas nerūdines medžiagas ir taip sumažinti savo šalutinių produktų atsargas. Įmonė mano, kad šis tikslas buvo pasiektas medžiagas, kurios nėra nerūdinės, išgaunančioms įmonėms (ir vis didesniam skaičiui nerūdines medžiagas išgaunančių įmonių) nustačius išimtis, susijusias su produktais, kurie iš tikrųjų turėtų būti vadinami nerūdinėmis medžiagomis, nes parduodami tokiais pat tikslais kaip ir nerūdines medžiagas išgaunančių įmonių medžiagos. Tačiau šalutinių produktų atsargos dabar kaupiasi ne medžiagas, kurios nėra nerūdinės, išgaunančiose įmonėse, bet mokestį mokančiose nerūdines medžiagas išgaunančiose įmonėse.

Kinegar Quarries

| (113) | Kinegar Quarries nurodo, kad nustačius NMM jų parduodamų antrinių nerūdinių medžiagų kiekis sumažėjo nuo daugiau kaip 50 000 tonų 2007 m. iki 9 000 tonų 2013 m., ir negalima teigti, kad tai lėmė vien ekonomikos nuosmukis. Įmonė teigia nebegalinti konkuruoti su nerūdinėmis medžiagomis, kurioms taikoma išimtis, nes jos kainos yra 1,5–2,0 GBP didesnės už konkurentų kainas. |
| --- | --- |

(113)

Kinegar Quarries nurodo, kad nustačius NMM jų parduodamų antrinių nerūdinių medžiagų kiekis sumažėjo nuo daugiau kaip 50 000 tonų 2007 m. iki 9 000 tonų 2013 m., ir negalima teigti, kad tai lėmė vien ekonomikos nuosmukis. Įmonė teigia nebegalinti konkuruoti su nerūdinėmis medžiagomis, kurioms taikoma išimtis, nes jos kainos yra 1,5–2,0 GBP didesnės už konkurentų kainas.

Kinegar Quarries

f)   
  Torrington Stone Ltd. (Beam Quarry & Vyse Quarry) (toliau – Torrington Stone) pastabos, gautos 2014 m. sausio 17 d.

Torrington Stone Ltd.

Beam Quarry & Vyse Quarry

Torrington Stone

| (114) | Torrington Stone teigia, kad, jeigu abu jos karjerai nepriklausytų tai pačiai įmonei, šiandien jie būtų nebeperspektyvūs dėl to, kad buvo nustatytas NMM. Įmonė teigia, kad klientai perka rinkdamiesi pagal medžiagų aprašymą, pavyzdžiui, kokybę ir dydį, o ne pagal medžiagų geologiją. Klientai nežino, ar medžiagos apmokestinamos. |
| --- | --- |

(114)

Torrington Stone teigia, kad, jeigu abu jos karjerai nepriklausytų tai pačiai įmonei, šiandien jie būtų nebeperspektyvūs dėl to, kad buvo nustatytas NMM. Įmonė teigia, kad klientai perka rinkdamiesi pagal medžiagų aprašymą, pavyzdžiui, kokybę ir dydį, o ne pagal medžiagų geologiją. Klientai nežino, ar medžiagos apmokestinamos.

Torrington Stone

| (115) | Vienas iš karjerų pirmiausia išgauna skalūną ir argilito šalutinius produktus, o kitas – pirmiausia smiltainio žvyrą (gravelitą) ir skalūno bergždą. Visa tai parduodama kaip nerūdinės medžiagos. Argilito šalutinių produktų nepavyksta parduoti pelningai, todėl jie išpilami į sąvartyną. |
| --- | --- |

(115)

Vienas iš karjerų pirmiausia išgauna skalūną ir argilito šalutinius produktus, o kitas – pirmiausia smiltainio žvyrą (gravelitą) ir skalūno bergždą. Visa tai parduodama kaip nerūdinės medžiagos. Argilito šalutinių produktų nepavyksta parduoti pelningai, todėl jie išpilami į sąvartyną.

g)   
  Mineral Products Association Ltd. (toliau – Mineral Products Association) pastabos, gautos 2014 m. sausio 2 d.

Mineral Products Association Ltd.

Mineral Products Association

| (116) | Mineral Products Association teigia, kad galimybė tam tikriems veiklos vykdytojams išgauti medžiagas, kurioms taikoma išimtis, pavyzdžiui, skalūną ir šiferį, siekiant jas tiekti nerūdinių medžiagų rinkai, prieštarauja pirminiams principams, kuriais remiantis nustatytas NMM. Mineral Products Association mano, kad išgautos medžiagos, naudojamos kaip nerūdinės medžiagos, turėtų būti apmokestinamos NMM, o išimtys turėtų būti taikomos tik tais atvejais, kai tokios medžiagos nenaudojamos kaip nerūdinės medžiagos. |
| --- | --- |

(116)

Mineral Products Association teigia, kad galimybė tam tikriems veiklos vykdytojams išgauti medžiagas, kurioms taikoma išimtis, pavyzdžiui, skalūną ir šiferį, siekiant jas tiekti nerūdinių medžiagų rinkai, prieštarauja pirminiams principams, kuriais remiantis nustatytas NMM. Mineral Products Association mano, kad išgautos medžiagos, naudojamos kaip nerūdinės medžiagos, turėtų būti apmokestinamos NMM, o išimtys turėtų būti taikomos tik tais atvejais, kai tokios medžiagos nenaudojamos kaip nerūdinės medžiagos.

Mineral Products Association

Mineral Products Association

| (117) | Mineral Products Association teigia, kad medžiagos, susidarančios dėl pavienių degimo procesų arba lydant ar valant metalą, yra tikri šių procesų šalutiniai produktai, ir joms turėtų būti taikoma išimtis, nes jos atitinka pagrindinį NMM tikslą skatinti naudoti perdirbtas medžiagas ir efektyviai naudoti išteklius. O skalūnui, šiferiui ir kitoms išgautoms medžiagoms taikomomis išimtimis iškraipoma vietos rinka, nes dėl jų apmokestinamos medžiagos keičiamos neapmokestinamomis. |
| --- | --- |

(117)

Mineral Products Association teigia, kad medžiagos, susidarančios dėl pavienių degimo procesų arba lydant ar valant metalą, yra tikri šių procesų šalutiniai produktai, ir joms turėtų būti taikoma išimtis, nes jos atitinka pagrindinį NMM tikslą skatinti naudoti perdirbtas medžiagas ir efektyviai naudoti išteklius. O skalūnui, šiferiui ir kitoms išgautoms medžiagoms taikomomis išimtimis iškraipoma vietos rinka, nes dėl jų apmokestinamos medžiagos keičiamos neapmokestinamomis.

Mineral Products Association

h)   BAA pastabos, gautos 2014 m. sausio 10 d.

BAA pastabos, gautos 2014 m. sausio 10 d.

| (118) | BAA teigia, kad NMM aplinkos apsaugos tikslas – keisti paklausą, t. y. didinti atliekų ir šalutinių produktų paklausą, o ne įgyvendinti principą „teršėjas moka“, kaip Komisija tariamai teigia sprendime pradėti tyrimo procedūrą. Šis nurodytas pirminis tikslas taikyti principą „teršėjas moka“, jeigu iš tikrųjų ir būtų taikomas, reikštų, kad medžiagų (nerūdinių medžiagų sektoriaus, bet ne kitų mineralų gavybos veiklos) atžvilgiu laikomasi atrankiojo požiūrio, ir tai neišvengiamai būtų valstybės pagalba. NMM aplinkos apsaugos tikslu veikiau siekiama skatinti naudoti nerūdines medžiagas, kurios yra tam tikrų procesų šalutiniai produktai, arba perdirbtas nerūdines medžiagas, taip sumažinant naudojamų karjeruose išgaunamų nerūdinių medžiagų kiekį (paklausos keitimo logika). |
| --- | --- |

(118)

BAA teigia, kad NMM aplinkos apsaugos tikslas – keisti paklausą, t. y. didinti atliekų ir šalutinių produktų paklausą, o ne įgyvendinti principą „teršėjas moka“, kaip Komisija tariamai teigia sprendime pradėti tyrimo procedūrą. Šis nurodytas pirminis tikslas taikyti principą „teršėjas moka“, jeigu iš tikrųjų ir būtų taikomas, reikštų, kad medžiagų (nerūdinių medžiagų sektoriaus, bet ne kitų mineralų gavybos veiklos) atžvilgiu laikomasi atrankiojo požiūrio, ir tai neišvengiamai būtų valstybės pagalba. NMM aplinkos apsaugos tikslu veikiau siekiama skatinti naudoti nerūdines medžiagas, kurios yra tam tikrų procesų šalutiniai produktai, arba perdirbtas nerūdines medžiagas, taip sumažinant naudojamų karjeruose išgaunamų nerūdinių medžiagų kiekį (paklausos keitimo logika).

| (119) | BAA teigia, kad numatomo paklausos keitimo nustačius mokestį logikos poveikis praktiškai reikštų, kad NMM būtų taikomas tik uolienoms, smėliui ar žvirgždui, naudojamiems tūriui statybose suteikti, ir kad, atsižvelgiant į šį tikslą, išimtis turėtų būti taikoma tik šalutiniams produktams arba atliekoms, kuriomis galima pakeisti išgautus mineralus. Tačiau BAA atkreipia dėmesį, kad šis apribojimas nėra pagrindinis NMM nustatymo tikslas, todėl gali būti apmokestinamos ir medžiagos, kurių negalima pakeisti. |
| --- | --- |

(119)

BAA teigia, kad numatomo paklausos keitimo nustačius mokestį logikos poveikis praktiškai reikštų, kad NMM būtų taikomas tik uolienoms, smėliui ar žvirgždui, naudojamiems tūriui statybose suteikti, ir kad, atsižvelgiant į šį tikslą, išimtis turėtų būti taikoma tik šalutiniams produktams arba atliekoms, kuriomis galima pakeisti išgautus mineralus. Tačiau BAA atkreipia dėmesį, kad šis apribojimas nėra pagrindinis NMM nustatymo tikslas, todėl gali būti apmokestinamos ir medžiagos, kurių negalima pakeisti.

| (120) | BAA mano, kad, net jeigu nagrinėjamosios išimtys būtų nebetaikomos, NMM taikymo sritis nederėtų su jo aplinkos apsaugos logika, t. y. paklausos keitimo logika. Pasak BAA, jeigu išimtys būtų nebetaikomos šalutiniams produktams ir atliekoms, NMM mažiau atitiktų savo aplinkos apsaugos tikslą. Priešingai, BAA teigia, kad medžiagoms, išgaunamoms siekiant jas naudoti kaip nerūdines medžiagas, pavyzdžiui, skalūnui ir šiferiui, nustojus taikyti išimtis būtų laikomasi NMM aplinkos apsaugos tikslo. |
| --- | --- |

(120)

BAA mano, kad, net jeigu nagrinėjamosios išimtys būtų nebetaikomos, NMM taikymo sritis nederėtų su jo aplinkos apsaugos logika, t. y. paklausos keitimo logika. Pasak BAA, jeigu išimtys būtų nebetaikomos šalutiniams produktams ir atliekoms, NMM mažiau atitiktų savo aplinkos apsaugos tikslą. Priešingai, BAA teigia, kad medžiagoms, išgaunamoms siekiant jas naudoti kaip nerūdines medžiagas, pavyzdžiui, skalūnui ir šiferiui, nustojus taikyti išimtis būtų laikomasi NMM aplinkos apsaugos tikslo.

| (121) | BAA mano, kad tai, jog NMM taikymo sritis neatitinka aplinkos apsaugos tikslo pakeisti paklausą, patvirtinama ir faktu, kad apmokestinami kalkių arba pjaustytų statybinių akmenų šalutiniai produktai ir atliekos, taip pat tokios medžiagos kaip bėgių kelio balastas ir didelio atsparumo gludinimui akmenys, kuriems nėra pakaitų. |
| --- | --- |

(121)

BAA mano, kad tai, jog NMM taikymo sritis neatitinka aplinkos apsaugos tikslo pakeisti paklausą, patvirtinama ir faktu, kad apmokestinami kalkių arba pjaustytų statybinių akmenų šalutiniai produktai ir atliekos, taip pat tokios medžiagos kaip bėgių kelio balastas ir didelio atsparumo gludinimui akmenys, kuriems nėra pakaitų.

| (122) | BAA mano, kad NMM taikymo sritis per daug neatitinka jo aplinkos apsaugos logikos. Taip būtų dėl to, kad tam tikrų neapmokestinamų medžiagų negalima pakeisti šalutiniais produktais ar atliekomis. Kaip pavyzdį BAA nurodo plytoms naudojamą molį ir čerpėms naudojamą plastinį molį. |
| --- | --- |

(122)

BAA mano, kad NMM taikymo sritis per daug neatitinka jo aplinkos apsaugos logikos. Taip būtų dėl to, kad tam tikrų neapmokestinamų medžiagų negalima pakeisti šalutiniais produktais ar atliekomis. Kaip pavyzdį BAA nurodo plytoms naudojamą molį ir čerpėms naudojamą plastinį molį.

i)   BAA pastabos, gautos 2014 m. sausio 17 d.

BAA pastabos, gautos 2014 m. sausio 17 d.

| (123) | BAA pateikė 2007 m. Kornvalio statybinių akmenų ir šiferio vadovo kopiją ir pareiškė, kad tame leidinyje keli granito ir šiferio karjerai reklamuojasi išgaunantys panašių rūšių produktus ir statybinius akmenis. BAA tvirtina, kad vadove parodyta, jog NMM išimtys neatitinka jo logikos, t. y. pasiekti, kad pasikeistų medžiagų, karjeruose išgaunamų naudoti kaip nerūdinės medžiagos, ir atliekų, kurias galima naudoti kaip nerūdines medžiagas, paklausa. |
| --- | --- |

(123)

BAA pateikė 2007 m. Kornvalio statybinių akmenų ir šiferio vadovo kopiją ir pareiškė, kad tame leidinyje keli granito ir šiferio karjerai reklamuojasi išgaunantys panašių rūšių produktus ir statybinius akmenis. BAA tvirtina, kad vadove parodyta, jog NMM išimtys neatitinka jo logikos, t. y. pasiekti, kad pasikeistų medžiagų, karjeruose išgaunamų naudoti kaip nerūdinės medžiagos, ir atliekų, kurias galima naudoti kaip nerūdines medžiagas, paklausa.

| (124) | BAA teigia, jog yra įrodymų, kad dėl kaolino karjerų šalutiniams produktams ir atliekoms taikomų išimčių skatinama išgauti daugiau medžiagų, negu reikia, vien dėl to, kad norima pasinaudoti tariamai šalutiniams produktams, t. y. aukštos kokybės granitui, taikomomis išimtimis (42). BAA taip pat teigia, jog yra įrodymų, kad keli kaolino karjerus eksploatuojantys veiklos vykdytojai telkia savo pastangas šių tariamai šalutinių produktų, o ne pirminės kaolino medžiagos gavybai (43). BAA nurodo karjerą eksploatuojančio veiklos vykdytojo jai atsiųstą e. laišką (44), kuriame teigiama, kad nuo tada, kai buvo nustatytas NMM, karjerui labai sunku konkuruoti su kaolino karjerų nerūdinėmis medžiagomis, nes jų išgaunamos nerūdinės medžiagos yra pigesnės ir ėmė vyrauti rinkoje. E. laiške teigiama, kad kaolino karjerų parduodamos nerūdinės medžiagos yra aukštos kokybės akmuo, o ne antrinis ar šalutinis produktas. To karjerą eksploatuojančio veiklos vykdytojo produkcijos kiekis sumažėjo perpus, o pelno nebegaunama daugiau kaip devynerius metus. Parduoti jų atliekų nėra galimybių. |
| --- | --- |

(124)

BAA teigia, jog yra įrodymų, kad dėl kaolino karjerų šalutiniams produktams ir atliekoms taikomų išimčių skatinama išgauti daugiau medžiagų, negu reikia, vien dėl to, kad norima pasinaudoti tariamai šalutiniams produktams, t. y. aukštos kokybės granitui, taikomomis išimtimis (42). BAA taip pat teigia, jog yra įrodymų, kad keli kaolino karjerus eksploatuojantys veiklos vykdytojai telkia savo pastangas šių tariamai šalutinių produktų, o ne pirminės kaolino medžiagos gavybai (43). BAA nurodo karjerą eksploatuojančio veiklos vykdytojo jai atsiųstą e. laišką (44), kuriame teigiama, kad nuo tada, kai buvo nustatytas NMM, karjerui labai sunku konkuruoti su kaolino karjerų nerūdinėmis medžiagomis, nes jų išgaunamos nerūdinės medžiagos yra pigesnės ir ėmė vyrauti rinkoje. E. laiške teigiama, kad kaolino karjerų parduodamos nerūdinės medžiagos yra aukštos kokybės akmuo, o ne antrinis ar šalutinis produktas. To karjerą eksploatuojančio veiklos vykdytojo produkcijos kiekis sumažėjo perpus, o pelno nebegaunama daugiau kaip devynerius metus. Parduoti jų atliekų nėra galimybių.

42

43

44

| (125) | BAA teigia, kad tai, kaip NMM taikomas kalkių gavybos srityje, kelia problemų. Pačių kalkių gavyba neapmokestinama, bet apmokestinamos susidarančios atliekos arba šalutiniai produktai. Be to, NMM taikomas tam tikrų karjerų smulkiajai skaldai, šalutiniams produktams ar atliekoms, kuriuos galima naudoti gaminant betoninius statybinius blokelius, kuriuos galima naudoti vietoj iš neapmokestinamo molio gaminamų plytų. |
| --- | --- |

(125)

BAA teigia, kad tai, kaip NMM taikomas kalkių gavybos srityje, kelia problemų. Pačių kalkių gavyba neapmokestinama, bet apmokestinamos susidarančios atliekos arba šalutiniai produktai. Be to, NMM taikomas tam tikrų karjerų smulkiajai skaldai, šalutiniams produktams ar atliekoms, kuriuos galima naudoti gaminant betoninius statybinius blokelius, kuriuos galima naudoti vietoj iš neapmokestinamo molio gaminamų plytų.

j)   
  Quarry Products Association Northern Ireland Limited (toliau – QPANI) pastabos, gautos 2014 m. sausio 8 d.

Quarry Products Association Northern Ireland Limited

| (126) | QPANI teigia atstovaujanti beveik 95 % bendrovių, besiverčiančių karjeruose išgautų produktų tiekimu Šiaurės Airijos statybų pramonei. QPANI mano, kad NMM nuo pat pradžių blogai parengtas, nes medžiagos turėjo būti apmokestintos pagal jų paskirtį, o ne geologiją. |
| --- | --- |

(126)

QPANI teigia atstovaujanti beveik 95 % bendrovių, besiverčiančių karjeruose išgautų produktų tiekimu Šiaurės Airijos statybų pramonei. QPANI mano, kad NMM nuo pat pradžių blogai parengtas, nes medžiagos turėjo būti apmokestintos pagal jų paskirtį, o ne geologiją.

| (127) | QPANI mano, kad nerūdinių medžiagų mokesčio išimtis neturėtų būti taikoma skalūnui ir šiferiui, naudojamiems kaip nerūdinės medžiagos. Šiferis ir skalūnas Jungtinės Karalystės statybų rinkose naudojami kaip nerūdinės medžiagos ir gali turėti didžiulį poveikį vietos rinkai, kai tiekiami nerūdinių medžiagų rinkai. Tai pirmiausia pasakytina apie Šiaurės Airiją. Nors kaip nerūdinės medžiagos tiekiamas šiferis ir skalūnas gali būti medžiagos, faktiškai susidarančios kaip kitais, ne naudojimo kaip nerūdinės medžiagos tikslais išgaunamų medžiagų šalutiniai produktai (pavyzdžiui, išgaunant stogų čerpėms skirtą šiferį), šios medžiagos taip pat pirmiausia išgaunamos siekiant jas tiekti nerūdinių medžiagų rinkai. |
| --- | --- |

(127)

QPANI mano, kad nerūdinių medžiagų mokesčio išimtis neturėtų būti taikoma skalūnui ir šiferiui, naudojamiems kaip nerūdinės medžiagos. Šiferis ir skalūnas Jungtinės Karalystės statybų rinkose naudojami kaip nerūdinės medžiagos ir gali turėti didžiulį poveikį vietos rinkai, kai tiekiami nerūdinių medžiagų rinkai. Tai pirmiausia pasakytina apie Šiaurės Airiją. Nors kaip nerūdinės medžiagos tiekiamas šiferis ir skalūnas gali būti medžiagos, faktiškai susidarančios kaip kitais, ne naudojimo kaip nerūdinės medžiagos tikslais išgaunamų medžiagų šalutiniai produktai (pavyzdžiui, išgaunant stogų čerpėms skirtą šiferį), šios medžiagos taip pat pirmiausia išgaunamos siekiant jas tiekti nerūdinių medžiagų rinkai.

| (128) | QPANI taip pat abejoja medžiagoms, kurias daugiausia sudaro anglis, lignitas, šiferis ar skalūnas, taikomomis išimtimis. Pasak QPANI, būtų paprasčiau ir nuosekliau, jeigu medžiagos, naudojamos kaip nerūdinės medžiagos, ir medžiagos, nenaudojamos kaip nerūdinės medžiagos, būtų tiesiog atskirtos. Medžiagoms, naudojamoms kaip nerūdinės medžiagos, turėtų būti taikomas NMM, o medžiagoms, nenaudojamoms kaip nerūdinės medžiagos, mokestis neturėtų būti taikomas. |
| --- | --- |

(128)

QPANI taip pat abejoja medžiagoms, kurias daugiausia sudaro anglis, lignitas, šiferis ar skalūnas, taikomomis išimtimis. Pasak QPANI, būtų paprasčiau ir nuosekliau, jeigu medžiagos, naudojamos kaip nerūdinės medžiagos, ir medžiagos, nenaudojamos kaip nerūdinės medžiagos, būtų tiesiog atskirtos. Medžiagoms, naudojamoms kaip nerūdinės medžiagos, turėtų būti taikomas NMM, o medžiagoms, nenaudojamoms kaip nerūdinės medžiagos, mokestis neturėtų būti taikomas.

| (129) | QPANI teigia, kad nustačius NMM padaryta žala aplinkai, nes medžiagas, kurioms taikoma išimtis, galima vežti tolesnį atstumą. |
| --- | --- |

(129)

QPANI teigia, kad nustačius NMM padaryta žala aplinkai, nes medžiagas, kurioms taikoma išimtis, galima vežti tolesnį atstumą.

| (130) | QPANI teigia, kad Šiaurės Airijoje buvo šimtai tūkstančių tonų skalūno, įvežto iš Donegolo, Airijos. Skalūnas iš Airijos parduodamas visos Šiaurės Airijos statybų rinkose. Ties siena su Airija įgyvendinamiems statybos projektams naudotos kaip skalūnas klasifikuojamos Airijos nerūdinės medžiagos, kurioms taikoma išimtis. |
| --- | --- |

(130)

QPANI teigia, kad Šiaurės Airijoje buvo šimtai tūkstančių tonų skalūno, įvežto iš Donegolo, Airijos. Skalūnas iš Airijos parduodamas visos Šiaurės Airijos statybų rinkose. Ties siena su Airija įgyvendinamiems statybos projektams naudotos kaip skalūnas klasifikuojamos Airijos nerūdinės medžiagos, kurioms taikoma išimtis.

| (131) | QPANI dar nurodo akmenį, kuris apibūdinamas kaip skalūnas ir dėl to jam neteisingai taikoma išimtis. |
| --- | --- |

(131)

QPANI dar nurodo akmenį, kuris apibūdinamas kaip skalūnas ir dėl to jam neteisingai taikoma išimtis.

k)   JK valdžios institucijų pastabos

JK valdžios institucijų pastabos

| (132) | JK valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad nagrinėjamosios išimtys ir lengvatos nėra valstybės pagalba. Visų pirma, valdžios institucijos teigia, kad mokesčio taikymo skirtumai pateisinami mokesčių sistemos pobūdžiu arba bendrąja sistema, todėl tai neatitinka atrankumo sąlygų. |
| --- | --- |

(132)

JK valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad nagrinėjamosios išimtys ir lengvatos nėra valstybės pagalba. Visų pirma, valdžios institucijos teigia, kad mokesčio taikymo skirtumai pateisinami mokesčių sistemos pobūdžiu arba bendrąja sistema, todėl tai neatitinka atrankumo sąlygų.

| (133) | JK valdžios institucijos pripažįsta sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 8 konstatuojamojoje dalyje pateiktą nerūdinių medžiagų aprašymą. Be to, jos sutinka su NMM logika, apibūdinta sprendimo pradėti tyrimą 67 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(133)

JK valdžios institucijos pripažįsta sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 8 konstatuojamojoje dalyje pateiktą nerūdinių medžiagų aprašymą. Be to, jos sutinka su NMM logika, apibūdinta sprendimo pradėti tyrimą 67 konstatuojamojoje dalyje.

| (134) | JK valdžios institucijos pamini, kad Bendrasis Teismas 2012 m. kovo 7 d. sprendimo 55 punkte nurodė: „įprasto apmokestinimo principas, kuriuo grindžiamas AGL, paremtas tik apmokestinamosios medžiagos kaip „nerūdinės medžiagos“ naudojimo Jungtinėje Karalystėje komerciniais tikslais sąvoka“. JK valdžios institucijos teigia, kad, kadangi NMM neketinama taikyti uolienoms, smėliui ar žvirgždui, išgaunamiems naudoti pramoniniuose ar žemės ūkio procesuose, bet koks mokestis, sumokėtas už medžiagas, naudojamas ne kaip nerūdinės medžiagos, susigrąžinamas kaip mokesčių kreditas. Laikantis tokios pat logikos, uolienos, smėlis ar žvirgždas, išgaunami, bet komerciniais tikslais nenaudojami (kaip apibrėžta teisės aktuose), nepatenka į mokesčio taikymo sritį. |
| --- | --- |

(134)

JK valdžios institucijos pamini, kad Bendrasis Teismas 2012 m. kovo 7 d. sprendimo 55 punkte nurodė: „įprasto apmokestinimo principas, kuriuo grindžiamas AGL, paremtas tik apmokestinamosios medžiagos kaip „nerūdinės medžiagos“ naudojimo Jungtinėje Karalystėje komerciniais tikslais sąvoka“. JK valdžios institucijos teigia, kad, kadangi NMM neketinama taikyti uolienoms, smėliui ar žvirgždui, išgaunamiems naudoti pramoniniuose ar žemės ūkio procesuose, bet koks mokestis, sumokėtas už medžiagas, naudojamas ne kaip nerūdinės medžiagos, susigrąžinamas kaip mokesčių kreditas. Laikantis tokios pat logikos, uolienos, smėlis ar žvirgždas, išgaunami, bet komerciniais tikslais nenaudojami (kaip apibrėžta teisės aktuose), nepatenka į mokesčio taikymo sritį.

| (135) | Jungtinė Karalystė, cituodama Bendrojo Teismo sprendimą, paaiškino, kad NMM tikslu „iš esmės <...> siekiama statybų sektoriuje skatinti naudoti nerūdines medžiagas, kurios yra tam tikrų procesų subproduktai ar atliekos (kitaip –“ antrinės „nerūdinės medžiagos), arba perdirbtas nerūdines medžiagas ir taip sumažinti naudojimąsi karjeruose išgautomis nerūdinėmis medžiagomis (kitaip –“ pirminėmis „nerūdinėmis medžiagomis), kurios yra neatsinaujinantys gamtiniai ištekliai, taigi riboti žalą aplinkai, susijusią su šiuo išgavimo procesu (toliau – tikslas pakeisti paklausą arba AGL siekiamas aplinkosaugos tikslas)“. |
| --- | --- |

(135)

Jungtinė Karalystė, cituodama Bendrojo Teismo sprendimą, paaiškino, kad NMM tikslu „iš esmės <...> siekiama statybų sektoriuje skatinti naudoti nerūdines medžiagas, kurios yra tam tikrų procesų subproduktai ar atliekos (kitaip –“ antrinės „nerūdinės medžiagos), arba perdirbtas nerūdines medžiagas ir taip sumažinti naudojimąsi karjeruose išgautomis nerūdinėmis medžiagomis (kitaip –“ pirminėmis „nerūdinėmis medžiagomis), kurios yra neatsinaujinantys gamtiniai ištekliai, taigi riboti žalą aplinkai, susijusią su šiuo išgavimo procesu (toliau – tikslas pakeisti paklausą arba AGL siekiamas aplinkosaugos tikslas)“.

| (136) | JK valdžios institucijos teigia, kad mokesčio logika nuo pat pradžių buvo aiškiai nustatyta reguliavimo poveikio vertinime: „pagrindinis Vyriausybės pasirinkto varianto tikslas būtų mažinti su karjerų eksploatavimu susijusias aplinkos apsaugos sąnaudas, apskritai visuomenėje tenkančias asmenims ir įmonėms, ir skatinti perdirbimą“. |
| --- | --- |

(136)

JK valdžios institucijos teigia, kad mokesčio logika nuo pat pradžių buvo aiškiai nustatyta reguliavimo poveikio vertinime: „pagrindinis Vyriausybės pasirinkto varianto tikslas būtų mažinti su karjerų eksploatavimu susijusias aplinkos apsaugos sąnaudas, apskritai visuomenėje tenkančias asmenims ir įmonėms, ir skatinti perdirbimą“.

| (137) | JK valdžios institucijos teigia, kad NMM norima aplinkos apsaugos tikslą pasiekti dviem skirtingais, bet tarpusavyje susijusiais būdais. Pirma, nustačius mokestį padedama tam tikrą žalą, patiriamą išgaunant ir vežant nerūdines medžiagas, įtraukti į savo sąnaudas. Taigi dėl mokesčio mažėja naujai išgautų nerūdinių medžiagų paklausa, nes didėja jų kaina. Antra, atliekoms ir perdirbtoms medžiagoms taikomos išimtys ir lengvatos siekiant skatinti keisti paklausą, t. y. mažinti tokių naujai išgautų nerūdinių medžiagų ir didinti atliekų bei perdirbtų medžiagų paklausą, kartu neatimant noro gaminti medžiagas, kurios nėra nerūdinės medžiagos. Kad būtų pasiektas NMM aplinkos apsaugos tikslas, mokesčio sistema parengta taip, kad būtų užtikrinti ekonomiškai patrauklūs naujai išgautų apmokestinamų nerūdinių medžiagų pakaitai. |
| --- | --- |

(137)

JK valdžios institucijos teigia, kad NMM norima aplinkos apsaugos tikslą pasiekti dviem skirtingais, bet tarpusavyje susijusiais būdais. Pirma, nustačius mokestį padedama tam tikrą žalą, patiriamą išgaunant ir vežant nerūdines medžiagas, įtraukti į savo sąnaudas. Taigi dėl mokesčio mažėja naujai išgautų nerūdinių medžiagų paklausa, nes didėja jų kaina. Antra, atliekoms ir perdirbtoms medžiagoms taikomos išimtys ir lengvatos siekiant skatinti keisti paklausą, t. y. mažinti tokių naujai išgautų nerūdinių medžiagų ir didinti atliekų bei perdirbtų medžiagų paklausą, kartu neatimant noro gaminti medžiagas, kurios nėra nerūdinės medžiagos. Kad būtų pasiektas NMM aplinkos apsaugos tikslas, mokesčio sistema parengta taip, kad būtų užtikrinti ekonomiškai patrauklūs naujai išgautų apmokestinamų nerūdinių medžiagų pakaitai.

| (138) | JK valdžios institucijos teigia, kad, taikant šias išimtis, NMM siekiama paskatinti naudoti perdirbtas medžiagas arba šalutinius produktus (susidarančius per procesą, kuriuo nesiekiama išgauti nerūdinių medžiagų), kad būtų sumažinta neapdorotų nerūdinių medžiagų paklausa, taigi ir su nerūdinių medžiagų išgavimu karjeruose susijusi žala aplinkai. Nukrypti nuo mokesčio taikymo srities leidžiančios nuostatos gali būti dviejų kategorijų: perdirbtos nerūdinės medžiagos ir neišvengiami atliekų pobūdžio šalutiniai produktai. Pastaruosius galima apibrėžti kaip medžiagą, kuri Jungtinėje Karalystėje komerciniais tikslais naudojama kaip statybinė nerūdinė medžiaga, bet susidaro neišvengiamai dėl proceso, kuris vykdomas nesiekiant specialiai gaminti nerūdinių medžiagų. Savo ruožtu tokie produktai skirstomi į dvi kategorijas: a) medžiagos, neišvengiamai susidarančios išgaunant medžiagas, kurios nėra nerūdinės medžiagos arba b) medžiagos, neišvengiamai susidarančios dėl kasimo ar gilinimo proceso, kuriuo nesiekiama išgauti kokių nors medžiagų komerciniam naudojimui. |
| --- | --- |

(138)

JK valdžios institucijos teigia, kad, taikant šias išimtis, NMM siekiama paskatinti naudoti perdirbtas medžiagas arba šalutinius produktus (susidarančius per procesą, kuriuo nesiekiama išgauti nerūdinių medžiagų), kad būtų sumažinta neapdorotų nerūdinių medžiagų paklausa, taigi ir su nerūdinių medžiagų išgavimu karjeruose susijusi žala aplinkai. Nukrypti nuo mokesčio taikymo srities leidžiančios nuostatos gali būti dviejų kategorijų: perdirbtos nerūdinės medžiagos ir neišvengiami atliekų pobūdžio šalutiniai produktai. Pastaruosius galima apibrėžti kaip medžiagą, kuri Jungtinėje Karalystėje komerciniais tikslais naudojama kaip statybinė nerūdinė medžiaga, bet susidaro neišvengiamai dėl proceso, kuris vykdomas nesiekiant specialiai gaminti nerūdinių medžiagų. Savo ruožtu tokie produktai skirstomi į dvi kategorijas: a) medžiagos, neišvengiamai susidarančios išgaunant medžiagas, kurios nėra nerūdinės medžiagos arba b) medžiagos, neišvengiamai susidarančios dėl kasimo ar gilinimo proceso, kuriuo nesiekiama išgauti kokių nors medžiagų komerciniam naudojimui.

| (139) | JK valdžios institucijos teigia, kad medžiagų, išgautų siekiant jas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdines medžiagas, arba susidarančių kaip šalutiniai produktai dėl proceso, kuriuo siekiama nerūdines medžiagas išgauti komerciniam naudojimui, faktinės aplinkybės skiriasi nuo medžiagų, kurioms taikoma išimtis, faktinių aplinkybių. |
| --- | --- |

(139)

JK valdžios institucijos teigia, kad medžiagų, išgautų siekiant jas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdines medžiagas, arba susidarančių kaip šalutiniai produktai dėl proceso, kuriuo siekiama nerūdines medžiagas išgauti komerciniam naudojimui, faktinės aplinkybės skiriasi nuo medžiagų, kurioms taikoma išimtis, faktinių aplinkybių.

| (140) | JK valdžios institucijos teigia, kad, remiantis pirmiau apibūdintomis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis, taikant mokesčio išimtis atskiriamos atliekų pobūdžio medžiagos, susidarančios kaip mineralų, kurie nėra nerūdinės medžiagos, gavybos šalutinis produktas, (jiems taikoma išimtis) ir apmokestinamos atliekų pobūdžio medžiagos, esančios nerūdinių medžiagų gavybos šalutiniu produktu (pavyzdžiui, klinčių atliekos). Valdžios institucijų nuomone, skirtumas atsiranda dėl to, kad siekiama mažinti klinčių, naudojamų kaip nerūdinė medžiaga, gavybos mastą, kartu nemažinant noro išgauti medžiagos, kuri nėra nerūdinė medžiaga. Taikant NMM atbaidoma nuo nerūdinių medžiagų gavybos iš natūralių uolienų ir skatinama naudoti alternatyvias nerūdinių medžiagų atsargas. |
| --- | --- |

(140)

JK valdžios institucijos teigia, kad, remiantis pirmiau apibūdintomis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis, taikant mokesčio išimtis atskiriamos atliekų pobūdžio medžiagos, susidarančios kaip mineralų, kurie nėra nerūdinės medžiagos, gavybos šalutinis produktas, (jiems taikoma išimtis) ir apmokestinamos atliekų pobūdžio medžiagos, esančios nerūdinių medžiagų gavybos šalutiniu produktu (pavyzdžiui, klinčių atliekos). Valdžios institucijų nuomone, skirtumas atsiranda dėl to, kad siekiama mažinti klinčių, naudojamų kaip nerūdinė medžiaga, gavybos mastą, kartu nemažinant noro išgauti medžiagos, kuri nėra nerūdinė medžiaga. Taikant NMM atbaidoma nuo nerūdinių medžiagų gavybos iš natūralių uolienų ir skatinama naudoti alternatyvias nerūdinių medžiagų atsargas.

| (141) | JK valdžios institucijos teigia, kad mokesčio išimtys labai svarbios norint pasiekti NMM aplinkos apsaugos tikslą, nes dėl jų mažėja karjeruose naujai išgaunamų medžiagų gavybos žala. Valdžios institucijos teigia, kad būtent dėl medžiagų, kurioms taikoma išimtis, ir medžiagų, kurioms taikomas mokestis, kainos skirtumo mažėja karjeruose naujai išgaunamų medžiagų paklausa. Išimtys atitinka NMM aplinkos apsaugos tikslą, nes naudojant medžiagas, kurioms taikoma išimtis, galiausiai mažėja naujai išgaunamų medžiagų gavybos paklausa, taigi ir su ta gavyba susijusi žala aplinkai. |
| --- | --- |

(141)

JK valdžios institucijos teigia, kad mokesčio išimtys labai svarbios norint pasiekti NMM aplinkos apsaugos tikslą, nes dėl jų mažėja karjeruose naujai išgaunamų medžiagų gavybos žala. Valdžios institucijos teigia, kad būtent dėl medžiagų, kurioms taikoma išimtis, ir medžiagų, kurioms taikomas mokestis, kainos skirtumo mažėja karjeruose naujai išgaunamų medžiagų paklausa. Išimtys atitinka NMM aplinkos apsaugos tikslą, nes naudojant medžiagas, kurioms taikoma išimtis, galiausiai mažėja naujai išgaunamų medžiagų gavybos paklausa, taigi ir su ta gavyba susijusi žala aplinkai.

| (142) | JK valdžios institucijos teigia, kad yra daug pavyzdžių, kai medžiagomis, kurioms taikoma išimtis, pakeičiamos aukščiausios kokybės nerūdinės medžiagos. Pavyzdžiui, 2012 m. statant olimpinį parką užpildui prireikė daugiau kaip milijono tonų nerūdinių medžiagų. Užuot naudojus aukščiausios kokybės nerūdines medžiagas, pavyzdžiui, karjeruose naujai išgautas klintis ar granitą, buvo naudoti Kornvalio kaolino gamybos šalutiniai produktai ir perdirbtos nerūdinės medžiagos. Šiferio atliekos iš [...] (*1) šiferio karjero buvo naudotos kaip pagrindas tiesiant vamzdžius [...]. Šio šiferio skalda buvo naudota vietoj kitų nerūdinių medžiagų skaldos. To pat karjero šiferio šalutiniai produktai vietoj aukščiausios kokybės nerūdinių medžiagų taip pat buvo naudoti statant [...]. |
| --- | --- |

(142)

JK valdžios institucijos teigia, kad yra daug pavyzdžių, kai medžiagomis, kurioms taikoma išimtis, pakeičiamos aukščiausios kokybės nerūdinės medžiagos. Pavyzdžiui, 2012 m. statant olimpinį parką užpildui prireikė daugiau kaip milijono tonų nerūdinių medžiagų. Užuot naudojus aukščiausios kokybės nerūdines medžiagas, pavyzdžiui, karjeruose naujai išgautas klintis ar granitą, buvo naudoti Kornvalio kaolino gamybos šalutiniai produktai ir perdirbtos nerūdinės medžiagos. Šiferio atliekos iš [...] (*1) šiferio karjero buvo naudotos kaip pagrindas tiesiant vamzdžius [...]. Šio šiferio skalda buvo naudota vietoj kitų nerūdinių medžiagų skaldos. To pat karjero šiferio šalutiniai produktai vietoj aukščiausios kokybės nerūdinių medžiagų taip pat buvo naudoti statant [...].

*1

| (143) | JK valdžios institucijos pateikia duomenų, kad karjerų, kuriems taikoma išimtis, skaičius nepadidėjo nustačius NMM, ir tai matyti iš toliau pateiktos lentelės, kurioje nurodytas tam tikru metu veikusių karjerų skaičius: | 2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Plastinis molis | 20 | 20 | 22 | 18 | 18 | 18 |
| Kaolinas | 17 | 17 | 17 | 17 | 15 | 15 |
| Klintis | 348 | 348 | 359 | 336 | 340 | 319 |
| Vulkaninės kilmės ir metamorfinės uolienos | 211 | 211 | 210 | 204 | 213 | 199 |
| Šiferis | 43 | 43 | 44 | 43 | 40 | 35 |
| Molis ir skalūnas | 177 | 177 | 180 | 172 | 169 | 172 |

(143)

JK valdžios institucijos pateikia duomenų, kad karjerų, kuriems taikoma išimtis, skaičius nepadidėjo nustačius NMM, ir tai matyti iš toliau pateiktos lentelės, kurioje nurodytas tam tikru metu veikusių karjerų skaičius:

2001 m.

2002 m.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

2006 m.

Plastinis molis

20

20

22

18

18

18

Kaolinas

17

17

17

17

15

15

Klintis

348

348

359

336

340

319

Vulkaninės kilmės ir metamorfinės uolienos

211

211

210

204

213

199

Šiferis

43

43

44

43

40

35

Molis ir skalūnas

177

177

180

172

169

172

| | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Plastinis molis | 18 | 18 | 18 | 18 | 18 | 18 |
| Kaolinas | 13 | 12 | 16 | 17 | 16 | 15 |
| Klintis | 338 | 335 | 324 | 331 | 317 | 322 |
| Vulkaninės kilmės ir metamorfinės uolienos | 208 | 203 | 207 | 195 | 204 | 191 |
| Šiferis | 36 | 37 | 32 | 33 | 33 | 32 |
| Molis ir skalūnas | 175 | 165 | 156 | 159 | 155 | 155 |

2007 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

2012 m.

Plastinis molis

18

18

18

18

18

18

Kaolinas

13

12

16

17

16

15

Klintis

338

335

324

331

317

322

Vulkaninės kilmės ir metamorfinės uolienos

208

203

207

195

204

191

Šiferis

36

37

32

33

33

32

Molis ir skalūnas

175

165

156

159

155

155

| (144) | 2009 m. uolienų skalda sudarė 59,4 % Jungtinėje Karalystėje parduotų pirminių nerūdinių medžiagų. Likusios parduotos tokios medžiagos buvo smėlis ir žvirgždas. Klintys buvo svarbiausias nerūdinių medžiagų skaldos šaltinis, iš viso jos sudarė 66 %, po jų buvo vulkaninės kilmės uolienos, pavyzdžiui, granitas (24 %) ir smiltainis (9 %). Klintys, vulkaninės kilmės uolienos ir smiltainis naudojami ir kitais tikslais, pavyzdžiui, kaip statybiniai akmenys, o klintys dar gali būti naudojamos kaip pramoninės kalkės. |
| --- | --- |

(144)

2009 m. uolienų skalda sudarė 59,4 % Jungtinėje Karalystėje parduotų pirminių nerūdinių medžiagų. Likusios parduotos tokios medžiagos buvo smėlis ir žvirgždas. Klintys buvo svarbiausias nerūdinių medžiagų skaldos šaltinis, iš viso jos sudarė 66 %, po jų buvo vulkaninės kilmės uolienos, pavyzdžiui, granitas (24 %) ir smiltainis (9 %). Klintys, vulkaninės kilmės uolienos ir smiltainis naudojami ir kitais tikslais, pavyzdžiui, kaip statybiniai akmenys, o klintys dar gali būti naudojamos kaip pramoninės kalkės.

| (145) | 2012 m. toną klinčių nerūdinių medžiagų buvo galima parduoti už 7,16–11,70 GBP už toną. Toną granito buvo galima parduoti už 6,12–12,82 GBP už toną. Toną šiferio nerūdinės medžiagos buvo galima parduoti už 2–8 GBP už toną. |
| --- | --- |

(145)

2012 m. toną klinčių nerūdinių medžiagų buvo galima parduoti už 7,16–11,70 GBP už toną. Toną granito buvo galima parduoti už 6,12–12,82 GBP už toną. Toną šiferio nerūdinės medžiagos buvo galima parduoti už 2–8 GBP už toną.

| (146) | Kalbant apie dekoratyvines nerūdines medžiagas, JK valdžios institucijos kartu su BAA pateikė informacijos, kad tai neįprasta nerūdinių medžiagų naudojimo paskirtis. Kraštovaizdžiui formuoti naudojamų medžiagų naudojama nedaug, jas renkamasi pagal vizualines savybes, pavyzdžiui, spalvą ir formą, o statybinės savybės, pavyzdžiui, tvirtumas, nelabai svarbios, priešingai negu tada, kai nerūdinių medžiagų paskirtis yra kita. Kadangi kiekis nedidelis, dekoratyvinės nerūdinės medžiagos Jungtinėje Karalystėje sudaro nedidelę nerūdinių medžiagų rinkos paklausos dalį. |
| --- | --- |

(146)

Kalbant apie dekoratyvines nerūdines medžiagas, JK valdžios institucijos kartu su BAA pateikė informacijos, kad tai neįprasta nerūdinių medžiagų naudojimo paskirtis. Kraštovaizdžiui formuoti naudojamų medžiagų naudojama nedaug, jas renkamasi pagal vizualines savybes, pavyzdžiui, spalvą ir formą, o statybinės savybės, pavyzdžiui, tvirtumas, nelabai svarbios, priešingai negu tada, kai nerūdinių medžiagų paskirtis yra kita. Kadangi kiekis nedidelis, dekoratyvinės nerūdinės medžiagos Jungtinėje Karalystėje sudaro nedidelę nerūdinių medžiagų rinkos paklausos dalį.

5.5.   GAUTŲ PASTABŲ VERTINIMAS

GAUTŲ PASTABŲ VERTINIMAS

| (147) | Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą jau padarė išvadą, kad su NMM susijusį įprastą apmokestinimo principą galima apibendrinti taip – apmokestinamos uolienos, žvirgždas ir smėlis, naujai ir (arba) specialiai išgauti Jungtinėje Karalystėje naudoti kaip nerūdinės medžiagos komerciniais tikslais nuo 2002 m. balandžio 1 d. |
| --- | --- |

(147)

Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą jau padarė išvadą, kad su NMM susijusį įprastą apmokestinimo principą galima apibendrinti taip – apmokestinamos uolienos, žvirgždas ir smėlis, naujai ir (arba) specialiai išgauti Jungtinėje Karalystėje naudoti kaip nerūdinės medžiagos komerciniais tikslais nuo 2002 m. balandžio 1 d.

| (148) | Be pirmiau pateiktų JK valdžios institucijų pastabų dėl apmokestinimo principo, kuriuo grindžiamas NMM, Komisija pateikia šias pastabas. |
| --- | --- |

(148)

Be pirmiau pateiktų JK valdžios institucijų pastabų dėl apmokestinimo principo, kuriuo grindžiamas NMM, Komisija pateikia šias pastabas.

| (149) | Kelios trečiosios šalys pakomentavo, kad taikant NMM medžiagos nustatytos nenuosekliai, nes išimtis netaikoma kitų medžiagų, kurioms taikoma išimtis (uolienų, naudojamų vieną ar kelis plokščius paviršius turintiems akmenims gaminti (toliau – pjaustyti akmenys), kalkių), šalutiniams produktams, didelio atsparumo gludinimui akmenims, jūrų įtvirtinimų apsauginės dangos akmenims, sienų akmenims ir pirminių aukštos kokybės nerūdinių medžiagų gavybos šalutiniams produktais ar atliekoms. Faktinės ir teisinės tų medžiagų aplinkybės tariamai būtų tokios pat kaip ir medžiagų, kurios nėra nerūdinės medžiagos, šalutinių produktų, kuriems dabar taikoma išimtis, arba neapmokestinamų medžiagų, naudojamų pagal specialią paskirtį. |
| --- | --- |

(149)

Kelios trečiosios šalys pakomentavo, kad taikant NMM medžiagos nustatytos nenuosekliai, nes išimtis netaikoma kitų medžiagų, kurioms taikoma išimtis (uolienų, naudojamų vieną ar kelis plokščius paviršius turintiems akmenims gaminti (toliau – pjaustyti akmenys), kalkių), šalutiniams produktams, didelio atsparumo gludinimui akmenims, jūrų įtvirtinimų apsauginės dangos akmenims, sienų akmenims ir pirminių aukštos kokybės nerūdinių medžiagų gavybos šalutiniams produktais ar atliekoms. Faktinės ir teisinės tų medžiagų aplinkybės tariamai būtų tokios pat kaip ir medžiagų, kurios nėra nerūdinės medžiagos, šalutinių produktų, kuriems dabar taikoma išimtis, arba neapmokestinamų medžiagų, naudojamų pagal specialią paskirtį.

| (150) | Pati Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą kėlė klausimą, kodėl laikoma pagrįsta išimtis taikyti plastinio molio, kaolino, anglies, lignito, skalūno ir šiferio šalutiniams produktams, bet jų netaikyti žemės ūkio tikslais naudojamų kalkių ir pjaustytų akmenų šalutiniams produktams. |
| --- | --- |

(150)

Pati Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą kėlė klausimą, kodėl laikoma pagrįsta išimtis taikyti plastinio molio, kaolino, anglies, lignito, skalūno ir šiferio šalutiniams produktams, bet jų netaikyti žemės ūkio tikslais naudojamų kalkių ir pjaustytų akmenų šalutiniams produktams.

5.5.1.   PJAUSTYTŲ AKMENŲ IR KALKIŲ GAVYBOS ŠALUTINIŲ PRODUKTŲ APMOKESTINIMAS

| (151) | Iš trečiųjų šalių ir JK valdžios institucijų gavusi daug informacijos Komisija atkreipia dėmesį, kad pjaustytų akmenų ir kalkių gavybos atliekas arba šalutinius produktus sudaro tokios pat rūšies uoliena kaip ir pjaustytus akmenis ir kalkes: i) klinčių, naudojamų kalkėms gaminti, gavybos atliekas greičiausiai sudaro ir klintys, o ii) uolienų, naudojamų pjaustytiems akmenims gaminti, gavybos atliekas greičiausiai sudaro daugiausia tos pačios rūšies uolienos, kuri pjaustoma, skalda. |
| --- | --- |

(151)

Iš trečiųjų šalių ir JK valdžios institucijų gavusi daug informacijos Komisija atkreipia dėmesį, kad pjaustytų akmenų ir kalkių gavybos atliekas arba šalutinius produktus sudaro tokios pat rūšies uoliena kaip ir pjaustytus akmenis ir kalkes: i) klinčių, naudojamų kalkėms gaminti, gavybos atliekas greičiausiai sudaro ir klintys, o ii) uolienų, naudojamų pjaustytiems akmenims gaminti, gavybos atliekas greičiausiai sudaro daugiausia tos pačios rūšies uolienos, kuri pjaustoma, skalda.

| (152) | Taikant NMM išimtis skiriamos atliekų pobūdžio medžiagos, kurios susidaro kaip medžiagos, išgaunamos nesiekiant jų naudoti kaip nerūdinės medžiagos, šalutinis produktas (pavyzdžiui, plastinio molio ir kaolino, anglies, lignito ir šiferio gavybos atliekos) ir kurioms taikoma išimtis, ir atliekų pobūdžio medžiagos, kurios yra medžiagos, specialiai išgaunamos siekiant ją naudoti kaip nerūdinę medžiagą, gavybos šalutinis produktas (pavyzdžiui, klinčių atliekos) ir yra apmokestinamos. |
| --- | --- |

(152)

Taikant NMM išimtis skiriamos atliekų pobūdžio medžiagos, kurios susidaro kaip medžiagos, išgaunamos nesiekiant jų naudoti kaip nerūdinės medžiagos, šalutinis produktas (pavyzdžiui, plastinio molio ir kaolino, anglies, lignito ir šiferio gavybos atliekos) ir kurioms taikoma išimtis, ir atliekų pobūdžio medžiagos, kurios yra medžiagos, specialiai išgaunamos siekiant ją naudoti kaip nerūdinę medžiagą, gavybos šalutinis produktas (pavyzdžiui, klinčių atliekos) ir yra apmokestinamos.

| (153) | Šis apmokestinimo skirtumas atsiranda dėl to, kad siekiama mažinti naujai išgaunamų klinčių, granito, smiltainio ir kitų medžiagų, naudojamų kaip nerūdinės medžiagos, gavybos mastą, kartu nedarant poveikio medžiagų, kurios nėra nerūdinės medžiagos, gavybai. |
| --- | --- |

(153)

Šis apmokestinimo skirtumas atsiranda dėl to, kad siekiama mažinti naujai išgaunamų klinčių, granito, smiltainio ir kitų medžiagų, naudojamų kaip nerūdinės medžiagos, gavybos mastą, kartu nedarant poveikio medžiagų, kurios nėra nerūdinės medžiagos, gavybai.

| (154) | Kaip apibūdino JK valdžios institucijos, klintys, smiltainis ir granitas yra įprasčiausios medžiagos, išgaunamos siekiant jas naudoti kaip nerūdines medžiagas. Pjaustytų akmenų arba klinčių, naudojamų kalkėms gaminti, šalutiniams produktams taikant NMM išimtį, iš tikrųjų būtų išlaikomas bent šių naujai išgaunamų medžiagų gavybos lygis, o gal net skatinama jas išgauti. |
| --- | --- |

(154)

Kaip apibūdino JK valdžios institucijos, klintys, smiltainis ir granitas yra įprasčiausios medžiagos, išgaunamos siekiant jas naudoti kaip nerūdines medžiagas. Pjaustytų akmenų arba klinčių, naudojamų kalkėms gaminti, šalutiniams produktams taikant NMM išimtį, iš tikrųjų būtų išlaikomas bent šių naujai išgaunamų medžiagų gavybos lygis, o gal net skatinama jas išgauti.

| (155) | Be to, iš pagrindinių išgaunamų medžiagų gaminant pjaustytus akmenis ir kalkes nėra papildomų (perdirbimo) sąnaudų. Taip nėra, pavyzdžiui, kai išgaunamas plastinis molis ir kaolinas – atskirti šias medžiagas nuo atliekų labai brangu. |
| --- | --- |

(155)

Be to, iš pagrindinių išgaunamų medžiagų gaminant pjaustytus akmenis ir kalkes nėra papildomų (perdirbimo) sąnaudų. Taip nėra, pavyzdžiui, kai išgaunamas plastinis molis ir kaolinas – atskirti šias medžiagas nuo atliekų labai brangu.

| (156) | JK valdžios institucijos paaiškino, kad tiek akmuo, kurį reikia pjaustyti, tiek klintys, naudojamos kalkėms gauti, specialiai išgaunami siekiant juos naudoti kaip nerūdines medžiagas. Be to, jų šalutinius produktus ir atliekas galima parduoti atskirai, be pagrindinės medžiagos, nes jos yra geros kokybės medžiagos, kurias galima naudoti kaip nerūdines medžiagas. Norėdamos tai įrodyti JK valdžios institucijos pateikė informaciją apie kainodarą, iš kurios matyti, kad iš tikrųjų kalkių ir pjaustytų akmenų kainos daugeliu atvejų yra nedaug didesnės už jų atitinkamų šalutinių produktų kainas. Kalkėms gaminti skirtų klinčių kaina yra apie 12,50–19,50 GBP už toną, o jų šalutinio produkto – 7,16–11,70 GBP už toną. Vulkaninės kilmės uolienos (įskaitant granitą), taip pat naudojamos pjaustytiems akmenims gaminti, kainuoja apie 5,51–12,91 GBP už toną, o jų šalutinis produktas parduodamas už beveik 6,12–12,82 GBP už toną. Tai reikštų, kad karjeras medžiagas naujai išgautų, net jeigu nebūtų aukštos kokybės specialios paskirties produktų paklausos, nes ekonominiu požiūriu būtų naudinga parduoti naujai išgautą medžiagą ir jos šalutinį produktą, skirtą naudoti kaip nerūdinė medžiaga. Negalima paneigti, kad šalutiniams produktams taikoma išimtimi būtų skatinama karjeruose papildomai naujai išgauti medžiagas, taigi tai pakenktų NMM aplinkos apsaugos logikai. |
| --- | --- |

(156)

JK valdžios institucijos paaiškino, kad tiek akmuo, kurį reikia pjaustyti, tiek klintys, naudojamos kalkėms gauti, specialiai išgaunami siekiant juos naudoti kaip nerūdines medžiagas. Be to, jų šalutinius produktus ir atliekas galima parduoti atskirai, be pagrindinės medžiagos, nes jos yra geros kokybės medžiagos, kurias galima naudoti kaip nerūdines medžiagas. Norėdamos tai įrodyti JK valdžios institucijos pateikė informaciją apie kainodarą, iš kurios matyti, kad iš tikrųjų kalkių ir pjaustytų akmenų kainos daugeliu atvejų yra nedaug didesnės už jų atitinkamų šalutinių produktų kainas. Kalkėms gaminti skirtų klinčių kaina yra apie 12,50–19,50 GBP už toną, o jų šalutinio produkto – 7,16–11,70 GBP už toną. Vulkaninės kilmės uolienos (įskaitant granitą), taip pat naudojamos pjaustytiems akmenims gaminti, kainuoja apie 5,51–12,91 GBP už toną, o jų šalutinis produktas parduodamas už beveik 6,12–12,82 GBP už toną. Tai reikštų, kad karjeras medžiagas naujai išgautų, net jeigu nebūtų aukštos kokybės specialios paskirties produktų paklausos, nes ekonominiu požiūriu būtų naudinga parduoti naujai išgautą medžiagą ir jos šalutinį produktą, skirtą naudoti kaip nerūdinė medžiaga. Negalima paneigti, kad šalutiniams produktams taikoma išimtimi būtų skatinama karjeruose papildomai naujai išgauti medžiagas, taigi tai pakenktų NMM aplinkos apsaugos logikai.

| (157) | Be to, nėra objektyvaus būdo skirti klintis, esančias žemės ūkio tikslais gaminamų kalkių šalutiniu produktu, ir klintis, karjeruose specialiai išgaunamas siekiant jas naudoti kaip nerūdines medžiagas. Tą patį galima pasakyti ir apie granitą, smiltainį ir pjaustytų akmenų šalutinius produktus. Taigi šios naujai išgaunamos medžiagos ir jų šalutiniai produktai gali būti tarpusavyje keičiami, todėl karjerą eksploatuojanti įmonė, atsižvelgusi į paklausą, gali nuspręsti visas tas medžiagas parduoti tai pačiai paskirčiai – naudoti kaip nerūdines medžiagas. |
| --- | --- |

(157)

Be to, nėra objektyvaus būdo skirti klintis, esančias žemės ūkio tikslais gaminamų kalkių šalutiniu produktu, ir klintis, karjeruose specialiai išgaunamas siekiant jas naudoti kaip nerūdines medžiagas. Tą patį galima pasakyti ir apie granitą, smiltainį ir pjaustytų akmenų šalutinius produktus. Taigi šios naujai išgaunamos medžiagos ir jų šalutiniai produktai gali būti tarpusavyje keičiami, todėl karjerą eksploatuojanti įmonė, atsižvelgusi į paklausą, gali nuspręsti visas tas medžiagas parduoti tai pačiai paskirčiai – naudoti kaip nerūdines medžiagas.

| (158) | Remdamasi 151–157 konstatuojamosiose dalyse pateikta informacija Komisija atkreipia dėmesį, kad kalkių ir pjaustytų akmenų gavybos šalutinių produktų faktinės ir teisinės aplinkybės nesiskiria nuo naujai išgaunamų produktų faktinių ir teisinių aplinkybių. Be to, bet kokia galima išimtimi, taikoma bergždui, susidarančiam išgaunant klintis ar uolienas, naudojamas pjaustytiems akmenims gaminti ar kitais tikslais, išskyrus naudoti kaip nerūdines medžiagas, būtų tik skatinama didinti naujai išgaunamų uolienų ir klinčių gavybą, o tai nepadėtų keisti paklausos. |
| --- | --- |

(158)

Remdamasi 151–157 konstatuojamosiose dalyse pateikta informacija Komisija atkreipia dėmesį, kad kalkių ir pjaustytų akmenų gavybos šalutinių produktų faktinės ir teisinės aplinkybės nesiskiria nuo naujai išgaunamų produktų faktinių ir teisinių aplinkybių. Be to, bet kokia galima išimtimi, taikoma bergždui, susidarančiam išgaunant klintis ar uolienas, naudojamas pjaustytiems akmenims gaminti ar kitais tikslais, išskyrus naudoti kaip nerūdines medžiagas, būtų tik skatinama didinti naujai išgaunamų uolienų ir klinčių gavybą, o tai nepadėtų keisti paklausos.

5.5.2.   DIDELIO ATSPARUMO GLUDINIMUI AKMENYS, JŪRŲ ĮTVIRTINIMŲ APSAUGINĖS DANGOS AKMENYS, SIENŲ AKMENYS IR PIRMINĖS AUKŠTOS KOKYBĖS NERŪDINĖS MEDŽIAGOS IR JŲ ŠALUTINIAI PRODUKTAI ARBA ATLIEKOS

| (159) | Medžiagos, naudojamos kaip didelio atsparumo gludinimui akmenys, apsauginės dangos akmenys, sienų akmenys ir pirminės aukštos kokybės nerūdinės medžiagos, iš tikrųjų naudojamos arba pagal specialią atitinkamų medžiagų paskirtį, arba tada, kai jų negalima pakeisti perdirbtomis nerūdinėmis medžiagomis arba neapmokestinamų medžiagų atliekomis. |
| --- | --- |

(159)

Medžiagos, naudojamos kaip didelio atsparumo gludinimui akmenys, apsauginės dangos akmenys, sienų akmenys ir pirminės aukštos kokybės nerūdinės medžiagos, iš tikrųjų naudojamos arba pagal specialią atitinkamų medžiagų paskirtį, arba tada, kai jų negalima pakeisti perdirbtomis nerūdinėmis medžiagomis arba neapmokestinamų medžiagų atliekomis.

| (160) | Tačiau visos medžiagos, naudojamos kaip didelio atsparumo gludinimui akmenys, apsauginės dangos akmenys, sienų akmenys, taip pat pirminės aukštos kokybės nerūdinės medžiagos ir jų šalutiniai produktai yra iš tų pačių uolienų. Pavyzdžiui, apsauginės dangos akmenys yra iš tos pačios uolienos kaip ir smulkesnė nerūdinių medžiagų skalda, susidaranti kaip šalutinis produktas. |
| --- | --- |

(160)

Tačiau visos medžiagos, naudojamos kaip didelio atsparumo gludinimui akmenys, apsauginės dangos akmenys, sienų akmenys, taip pat pirminės aukštos kokybės nerūdinės medžiagos ir jų šalutiniai produktai yra iš tų pačių uolienų. Pavyzdžiui, apsauginės dangos akmenys yra iš tos pačios uolienos kaip ir smulkesnė nerūdinių medžiagų skalda, susidaranti kaip šalutinis produktas.

| (161) | Šias uolienas paprastai tinkama naudoti kaip nerūdines medžiagas, ir karjerus eksploatuojančios įmonės, atsižvelgusios į paklausą, gali rinktis, kaip tam tikrą uolieną parduoti ar eksploatuoti. |
| --- | --- |

(161)

Šias uolienas paprastai tinkama naudoti kaip nerūdines medžiagas, ir karjerus eksploatuojančios įmonės, atsižvelgusios į paklausą, gali rinktis, kaip tam tikrą uolieną parduoti ar eksploatuoti.

| (162) | Dėl šio sprendimo 151–157 konstatuojamosiose dalyse paaiškintų priežasčių pjaustytų akmenų ir kalkių atžvilgiu Komisija negali paneigti, kad didelio atsparumo gludinimui akmenims, jūrų įtvirtinimų apsauginės dangos akmenims, sienų akmenims, pirminėms aukštos kokybės nerūdinėms medžiagos ir jų šalutiniams produktams arba atliekoms taikoma išimtimi būtų skatinama šias medžiagas išgauti naudoti kaip nerūdines medžiagas. |
| --- | --- |

(162)

Dėl šio sprendimo 151–157 konstatuojamosiose dalyse paaiškintų priežasčių pjaustytų akmenų ir kalkių atžvilgiu Komisija negali paneigti, kad didelio atsparumo gludinimui akmenims, jūrų įtvirtinimų apsauginės dangos akmenims, sienų akmenims, pirminėms aukštos kokybės nerūdinėms medžiagos ir jų šalutiniams produktams arba atliekoms taikoma išimtimi būtų skatinama šias medžiagas išgauti naudoti kaip nerūdines medžiagas.

| (163) | Kelioms suinteresuotosioms šalims suabejojus NMM logika dėl to, kad didelio atsparumo gludinimui ir apsauginės dangos akmenys apmokestinami, o potvynių užtvaroms statyti naudojamas molis arba kitais specialios paskirties tikslais naudojamos medžiagos neapmokestinamos, JK valdžios institucijos drauge su BAA pateikė informaciją, kad atsparumas gludinimui yra matas, kuriuo matuojamas nerūdinės medžiagos atsparumas gludinimui; nerūdinės medžiagos, kurių atsparumas gludinimui yra didelis, naudojamos bituminiame mišinyje, kuriuo dengiamas kelių paviršius siekiant užtikrinti didelį atsparumą slydimui. Nerūdinės medžiagos, kurių atsparumas gludinimui yra didžiausias, naudojamos tokiose vietose kaip posūkio ir stabdymo zonos, jos specifikuojamos pagal jų atsparumą gludinimui ir nerūdinių medžiagų atsparumą dilimui. Tai uolienų telkiniams būdingos savybės, gamybos procese dar pagerinamos. Tačiau medžiagos tebėra nerūdinės medžiagos, o taikant NMM šiai paskirčiai naudojamos medžiagos klasifikuojamos kaip medžiagos, naudojamos kaip nerūdinės medžiagos. |
| --- | --- |

(163)

Kelioms suinteresuotosioms šalims suabejojus NMM logika dėl to, kad didelio atsparumo gludinimui ir apsauginės dangos akmenys apmokestinami, o potvynių užtvaroms statyti naudojamas molis arba kitais specialios paskirties tikslais naudojamos medžiagos neapmokestinamos, JK valdžios institucijos drauge su BAA pateikė informaciją, kad atsparumas gludinimui yra matas, kuriuo matuojamas nerūdinės medžiagos atsparumas gludinimui; nerūdinės medžiagos, kurių atsparumas gludinimui yra didelis, naudojamos bituminiame mišinyje, kuriuo dengiamas kelių paviršius siekiant užtikrinti didelį atsparumą slydimui. Nerūdinės medžiagos, kurių atsparumas gludinimui yra didžiausias, naudojamos tokiose vietose kaip posūkio ir stabdymo zonos, jos specifikuojamos pagal jų atsparumą gludinimui ir nerūdinių medžiagų atsparumą dilimui. Tai uolienų telkiniams būdingos savybės, gamybos procese dar pagerinamos. Tačiau medžiagos tebėra nerūdinės medžiagos, o taikant NMM šiai paskirčiai naudojamos medžiagos klasifikuojamos kaip medžiagos, naudojamos kaip nerūdinės medžiagos.

| (164) | Apsauginės dangos akmenys naudojami Jungtinės Karalystės pakrantę apsaugoti nuo erozijos. Specifikacijų reikalavimai priklauso nuo būdingo jūros aplinkos atšiaurumo. Tarp specifikacijose nurodytų savybių yra ir tankis bei nerūdinių medžiagų atsparumas dilimui. Taikant NMM šie akmenys laikomi medžiagomis, naudojamomis kaip nerūdinės medžiagos, nes naudojami dėl stiprumo ir masės. |
| --- | --- |

(164)

Apsauginės dangos akmenys naudojami Jungtinės Karalystės pakrantę apsaugoti nuo erozijos. Specifikacijų reikalavimai priklauso nuo būdingo jūros aplinkos atšiaurumo. Tarp specifikacijose nurodytų savybių yra ir tankis bei nerūdinių medžiagų atsparumas dilimui. Taikant NMM šie akmenys laikomi medžiagomis, naudojamomis kaip nerūdinės medžiagos, nes naudojami dėl stiprumo ir masės.

| (165) | Be to, tai, ar tam tikrai paskirčiai naudojamą medžiagą galima pakeisti kita, neturi poveikio NMM logikai ir kitoms medžiagoms taikomoms išimtims. Iš tikrųjų Komisija atkreipia dėmesį, kad NMM taikomas medžiagoms, naudojamoms pagal labai įvairią paskirtį, ir jų negalima tarpusavyje pakeisti. Tačiau, jeigu tokios medžiagos gali būti ir yra plačiai naudojamos kaip nerūdinės medžiagos ir ekonominiu požiūriu naudinga jas naudoti kaip nerūdines medžiagas, tokioms medžiagoms taikoma išimtimi, net jeigu tos medžiagos naudojamos tik pagal tam tikrą paskirtį, būtų trukdoma siekti NMM tikslo. |
| --- | --- |

(165)

Be to, tai, ar tam tikrai paskirčiai naudojamą medžiagą galima pakeisti kita, neturi poveikio NMM logikai ir kitoms medžiagoms taikomoms išimtims. Iš tikrųjų Komisija atkreipia dėmesį, kad NMM taikomas medžiagoms, naudojamoms pagal labai įvairią paskirtį, ir jų negalima tarpusavyje pakeisti. Tačiau, jeigu tokios medžiagos gali būti ir yra plačiai naudojamos kaip nerūdinės medžiagos ir ekonominiu požiūriu naudinga jas naudoti kaip nerūdines medžiagas, tokioms medžiagoms taikoma išimtimi, net jeigu tos medžiagos naudojamos tik pagal tam tikrą paskirtį, būtų trukdoma siekti NMM tikslo.

| (166) | Daug suinteresuotųjų šalių nuodo tai, kad nerūdinėmis medžiagomis, kurioms taikoma išimtis, pakeičiami antriniai nerūdinių medžiagų produktai, o ne aukštesnės kokybės produktai. Komisija pirmiausia atkreipia dėmesį į tai, kad dėl šio teiginio nekyla jokių abejonių dėl to, kad taikant NMM pasiekiamas jo aplinkos apsaugos tikslas, nes medžiagomis, kurioms taikoma išimtis ir kurios yra neišvengiami medžiagos, išgaunamos naudoti ne kaip nerūdinė medžiaga, šalutiniai produktai, pakeičiamos naujai išgaunamos nerūdinės medžiagos. Nesvarbu, ar jomis pakeičiamos aukštos ar prastos kokybės nerūdinės medžiagos, jeigu tik mažėja nauja gavyba. Be to, Komisija atkreipia dėmesį, kad kartais medžiagomis, kurioms taikoma išimtis, galima pakeisti net aukštesnės kokybės nerūdines medžiagas, kaip JK valdžios institucijos apibūdino 142 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(166)

Daug suinteresuotųjų šalių nuodo tai, kad nerūdinėmis medžiagomis, kurioms taikoma išimtis, pakeičiami antriniai nerūdinių medžiagų produktai, o ne aukštesnės kokybės produktai. Komisija pirmiausia atkreipia dėmesį į tai, kad dėl šio teiginio nekyla jokių abejonių dėl to, kad taikant NMM pasiekiamas jo aplinkos apsaugos tikslas, nes medžiagomis, kurioms taikoma išimtis ir kurios yra neišvengiami medžiagos, išgaunamos naudoti ne kaip nerūdinė medžiaga, šalutiniai produktai, pakeičiamos naujai išgaunamos nerūdinės medžiagos. Nesvarbu, ar jomis pakeičiamos aukštos ar prastos kokybės nerūdinės medžiagos, jeigu tik mažėja nauja gavyba. Be to, Komisija atkreipia dėmesį, kad kartais medžiagomis, kurioms taikoma išimtis, galima pakeisti net aukštesnės kokybės nerūdines medžiagas, kaip JK valdžios institucijos apibūdino 142 konstatuojamojoje dalyje.

| (167) | Komisija pripažįsta problemas, kurių kyla dėl NMM įgyvendinimo ir dėl to, kad mokesčio išimtys grindžiamos medžiagų geologija. Tačiau Komisija taip pat atkreipia dėmesį, kad būtų buvę dar sunkiau išimtis grįsti medžiagų naudojimo paskirtimi, nes tada galbūt būtų sunku užtikrinti vykdymą ir būtų galima piktnaudžiauti. Be to, pasirodo, kad JK valdžios institucijos užsakė ataskaitą, kad galėtų paremti NMM įgyvendinimą, ir remiasi joje nustatytomis medžiagų apibrėžtimis ir kriterijais. Pati BAA pripažino, kad JK valdžios institucijos, norėdamos nustatyti, kokios medžiagos išgaunamos karjeruose, naudojasi geologo paslaugomis. |
| --- | --- |

(167)

Komisija pripažįsta problemas, kurių kyla dėl NMM įgyvendinimo ir dėl to, kad mokesčio išimtys grindžiamos medžiagų geologija. Tačiau Komisija taip pat atkreipia dėmesį, kad būtų buvę dar sunkiau išimtis grįsti medžiagų naudojimo paskirtimi, nes tada galbūt būtų sunku užtikrinti vykdymą ir būtų galima piktnaudžiauti. Be to, pasirodo, kad JK valdžios institucijos užsakė ataskaitą, kad galėtų paremti NMM įgyvendinimą, ir remiasi joje nustatytomis medžiagų apibrėžtimis ir kriterijais. Pati BAA pripažino, kad JK valdžios institucijos, norėdamos nustatyti, kokios medžiagos išgaunamos karjeruose, naudojasi geologo paslaugomis.

| (168) | Kalbant apie tai, kad sustabdžius NMM taikymą neįtraukti keraminiams produktams gaminti naudojamas molis ir skalūnas, Komisija nurodo, kad tai pramoninis procesas, kuriam taikoma išimtis ir kuris jau nagrinėtas sprendime pradėti tyrimo procedūrą, ir nustatyta, kad tai nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(168)

Kalbant apie tai, kad sustabdžius NMM taikymą neįtraukti keraminiams produktams gaminti naudojamas molis ir skalūnas, Komisija nurodo, kad tai pramoninis procesas, kuriam taikoma išimtis ir kuris jau nagrinėtas sprendime pradėti tyrimo procedūrą, ir nustatyta, kad tai nėra valstybės pagalba.

| (169) | Kalbant apie BAA pateikto 2007 m. Kornvalio statybinių akmenų ir šiferio vadovo turinį, Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad atliekant išsamią visų karjero produktų apžvalgą juo negalima pasitikėti kaip tiksliu informacijos šaltiniu. Tai reklaminiais tikslais parengtas vadovas, kuriame karjerai reklamuoja savo produktus, skirtus statybų pramonei. Todėl Komisija mano, kad 2007 m. Kornvalio statybinių akmenų ir šiferio vadove nurodyti karjerai produktus pristatė laikydamiesi savo su statybų pramone susijusios rinkodaros strategijos. JK valdžios institucijos paminėjo, kad leidžia karjerams reklamuoti savo produktus, kaip tik jie nori, neatsižvelgiant į atitinkamų medžiagų geologinę sudėtį, ir nemano, kad tokie reklaminiai aprašymai yra svarbūs medžiagas apibūdinant NMM taikymo tikslais. |
| --- | --- |

(169)

Kalbant apie BAA pateikto 2007 m. Kornvalio statybinių akmenų ir šiferio vadovo turinį, Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad atliekant išsamią visų karjero produktų apžvalgą juo negalima pasitikėti kaip tiksliu informacijos šaltiniu. Tai reklaminiais tikslais parengtas vadovas, kuriame karjerai reklamuoja savo produktus, skirtus statybų pramonei. Todėl Komisija mano, kad 2007 m. Kornvalio statybinių akmenų ir šiferio vadove nurodyti karjerai produktus pristatė laikydamiesi savo su statybų pramone susijusios rinkodaros strategijos. JK valdžios institucijos paminėjo, kad leidžia karjerams reklamuoti savo produktus, kaip tik jie nori, neatsižvelgiant į atitinkamų medžiagų geologinę sudėtį, ir nemano, kad tokie reklaminiai aprašymai yra svarbūs medžiagas apibūdinant NMM taikymo tikslais.

| (170) | Vadinasi didelio atsparumo gludinimui akmenys, jūrų įtvirtinimų apsauginės dangos akmenys, sienų akmenys, pirminės aukštos kokybės nerūdinės medžiagos ir jų šalutiniai produktai arba atliekos atitinka su NMM susijusį įprasto apmokestinimo principą ir siekiant nustatyto tikslo jas apmokestinti yra pagrįsta. |
| --- | --- |

(170)

Vadinasi didelio atsparumo gludinimui akmenys, jūrų įtvirtinimų apsauginės dangos akmenys, sienų akmenys, pirminės aukštos kokybės nerūdinės medžiagos ir jų šalutiniai produktai arba atliekos atitinka su NMM susijusį įprasto apmokestinimo principą ir siekiant nustatyto tikslo jas apmokestinti yra pagrįsta.

5.5.3.   IŠVADA DĖL SU NMM SUSIJUSIO ĮPRASTO APMOKESTINIMO IR NMM TIKSLO

| (171) | Komisija mano, kad visoms suinteresuotosioms šalims pateikus pastabas neatsirado priežasčių nukrypti nuo sprendime pradėti tyrimo procedūrą nustatytų faktų dėl su NMM susijusio įprasto apmokestinimo principo ir NMM tikslo. |
| --- | --- |

(171)

Komisija mano, kad visoms suinteresuotosioms šalims pateikus pastabas neatsirado priežasčių nukrypti nuo sprendime pradėti tyrimo procedūrą nustatytų faktų dėl su NMM susijusio įprasto apmokestinimo principo ir NMM tikslo.

| (172) | Su NMM susijęs įprasto apmokestinimo principas – apmokestinama pagal 17 skirsnio 1 dalį kaip nerūdinės medžiagos apibrėžtos uolienos, žvirgždas ir smėlis, kai komerciniais tikslais Jungtinėje Karalystėje nuo 2002 m. balandžio 1 d. jie naudojami taip, kaip apibrėžta 19 skirsnyje (45). |
| --- | --- |

(172)

Su NMM susijęs įprasto apmokestinimo principas – apmokestinama pagal 17 skirsnio 1 dalį kaip nerūdinės medžiagos apibrėžtos uolienos, žvirgždas ir smėlis, kai komerciniais tikslais Jungtinėje Karalystėje nuo 2002 m. balandžio 1 d. jie naudojami taip, kaip apibrėžta 19 skirsnyje (45).

45

| (173) | Remiantis aprašymu, kurį JK valdžios institucijos pateikė dar nepriėmus sprendimo pradėti tyrimo procedūrą, ir kaip įsitikinta atlikus su NMM susijusį parengiamąjį darbą (46), Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą (47) nustatė, kad nerūdines medžiagas paprastai galima apibrėžti kaip nuotrupines medžiagas arba daleles, kurios, būdamos fiziškai ir chemiškai inertiškos, gali būti naudojamos statybose natūralios arba kartu su cementu, kalkėmis arba bitumu, pvz., kaip betonas, kelių žvirgždas, asfaltas arba drenažo sluoksniai, arba statybose naudojamos ertmėms užpildyti (toliau – naudojamos kaip nerūdinės medžiagos arba naudoti kaip nerūdines medžiagas). |
| --- | --- |

(173)

Remiantis aprašymu, kurį JK valdžios institucijos pateikė dar nepriėmus sprendimo pradėti tyrimo procedūrą, ir kaip įsitikinta atlikus su NMM susijusį parengiamąjį darbą (46), Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą (47) nustatė, kad nerūdines medžiagas paprastai galima apibrėžti kaip nuotrupines medžiagas arba daleles, kurios, būdamos fiziškai ir chemiškai inertiškos, gali būti naudojamos statybose natūralios arba kartu su cementu, kalkėmis arba bitumu, pvz., kaip betonas, kelių žvirgždas, asfaltas arba drenažo sluoksniai, arba statybose naudojamos ertmėms užpildyti (toliau – naudojamos kaip nerūdinės medžiagos arba naudoti kaip nerūdines medžiagas).

46

47

| (174) | Visos suinteresuotosios šalys ir JK valdžios institucijos savo pateiktoje medžiagoje pripažino sąvoką „naudojamos kaip nerūdinės medžiagos“ arba „naudoti kaip nerūdines medžiagas“ ir atitinkamai pateikė savo pastabas. BAA iš tikrųjų pastabas pateikė siekdama parodyti, kad NMM yra nepakankamai logiškas, nes apmokestinamos tam tikros medžiagos, neatitinkančios šios apibrėžties. Komisija šias pastabas išsamiai nagrinėjo šio sprendimo 151–158 ir 159–165 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(174)

Visos suinteresuotosios šalys ir JK valdžios institucijos savo pateiktoje medžiagoje pripažino sąvoką „naudojamos kaip nerūdinės medžiagos“ arba „naudoti kaip nerūdines medžiagas“ ir atitinkamai pateikė savo pastabas. BAA iš tikrųjų pastabas pateikė siekdama parodyti, kad NMM yra nepakankamai logiškas, nes apmokestinamos tam tikros medžiagos, neatitinkančios šios apibrėžties. Komisija šias pastabas išsamiai nagrinėjo šio sprendimo 151–158 ir 159–165 konstatuojamosiose dalyse.

| (175) | Taigi, kitaip sakant, įprasto apmokestinimo principas, kuriuo grindžiamas NMM, yra toks – apmokestinamos uolienos, žvirgždas ir smėlis, kai išgaunami naudoti kaip nerūdinės medžiagos arba išgaunami, kad komerciniais tikslais būtų naudojami kaip nerūdinės medžiagos, kaip pirmiau išdėstyta. |
| --- | --- |

(175)

Taigi, kitaip sakant, įprasto apmokestinimo principas, kuriuo grindžiamas NMM, yra toks – apmokestinamos uolienos, žvirgždas ir smėlis, kai išgaunami naudoti kaip nerūdinės medžiagos arba išgaunami, kad komerciniais tikslais būtų naudojami kaip nerūdinės medžiagos, kaip pirmiau išdėstyta.

| (176) | Pirmiau pateiktas aprašymas taip pat atitinka NMM tikslą, t. y. siekti, kad nerūdinės medžiagos būtų efektyviau išgaunamos, su ta veikla susijusias aplinkos apsaugos sąnaudas įtraukiant į savo sąnaudas. Kaip patvirtino ir Bendrasis Teismas (48), NMM siekiama skatinti statybų sektoriuje naudoti nerūdines medžiagas, kurios yra tam tikrų procesų šalutiniai produktai ar atliekos (kitaip – antrinės nerūdinės medžiagos), arba perdirbtas nerūdines medžiagas, ir taip sumažinti karjeruose išgaunamų nerūdinių medžiagų (kitaip – pirminių nerūdinių medžiagų), kurios yra neatsinaujinantys gamtiniai ištekliai, naudojimą, taigi riboti žalą aplinkai, susijusią su šiuo išgavimo procesu (tikslas – pakeisti paklausą). |
| --- | --- |

(176)

Pirmiau pateiktas aprašymas taip pat atitinka NMM tikslą, t. y. siekti, kad nerūdinės medžiagos būtų efektyviau išgaunamos, su ta veikla susijusias aplinkos apsaugos sąnaudas įtraukiant į savo sąnaudas. Kaip patvirtino ir Bendrasis Teismas (48), NMM siekiama skatinti statybų sektoriuje naudoti nerūdines medžiagas, kurios yra tam tikrų procesų šalutiniai produktai ar atliekos (kitaip – antrinės nerūdinės medžiagos), arba perdirbtas nerūdines medžiagas, ir taip sumažinti karjeruose išgaunamų nerūdinių medžiagų (kitaip – pirminių nerūdinių medžiagų), kurios yra neatsinaujinantys gamtiniai ištekliai, naudojimą, taigi riboti žalą aplinkai, susijusią su šiuo išgavimo procesu (tikslas – pakeisti paklausą).

48

5.6.   MOKESČIO DIFERENCIJAVIMAS

MOKESČIO DIFERENCIJAVIMAS

| (177) | 2001 m. Finansų įstatyme iš pradžių nustatyta plati NMM taikymo bazė. Vėliau ji susiaurinta nustačius netaikymo atvejus ir išimtis. Be to, 2001 m. Finansų įstatyme taip pat nustatytas tam tikras skaičius mokesčio lengvatų. Komisija vėl nagrinės, ar netaikymo atvejai, išimtys ir mokesčio lengvatos, dėl kurių ji išreiškė abejones sprendime pradėti tyrimo procedūrą, atsižvelgiant į NMM tikslą atitinka įprasto apmokestinimo principus. |
| --- | --- |

(177)

2001 m. Finansų įstatyme iš pradžių nustatyta plati NMM taikymo bazė. Vėliau ji susiaurinta nustačius netaikymo atvejus ir išimtis. Be to, 2001 m. Finansų įstatyme taip pat nustatytas tam tikras skaičius mokesčio lengvatų. Komisija vėl nagrinės, ar netaikymo atvejai, išimtys ir mokesčio lengvatos, dėl kurių ji išreiškė abejones sprendime pradėti tyrimo procedūrą, atsižvelgiant į NMM tikslą atitinka įprasto apmokestinimo principus.

| (178) | Siekdama įvertinti su NMM susijusį mokesčio diferencijavimą Komisija kaip orientacine sistema arba įprasto apmokestinimo principu remiasi tuo, kad NMM taikomas medžiagoms, kurios komerciniais tikslais Jungtinėje Karalystėje naudojamos kaip nerūdinės medžiagos (49). Kaip nurodyta šio sprendimo 173 konstatuojamojoje dalyje, tai, kad medžiagos naudojamos kaip nerūdinės medžiagos, iš esmės susiję su tuo, kad uolienos, žvirgždas ir smėlis naudojami statybos tikslais, t. y. kaip medžiaga arba pagalbinė medžiaga naudojami statant arba gerinant kokį nors statinį (įskaitant kelius ir takus, pagrindą, ant kurio tiesiami arba bus tiesiami geležinkelio bėgiai, ir krantines) arba kai su kuo nors maišomi skiedinio, betono, degutbetonio, kelio dangos arba bet kokios panašios statybinės medžiagos gamybos procese (50). |
| --- | --- |

(178)

Siekdama įvertinti su NMM susijusį mokesčio diferencijavimą Komisija kaip orientacine sistema arba įprasto apmokestinimo principu remiasi tuo, kad NMM taikomas medžiagoms, kurios komerciniais tikslais Jungtinėje Karalystėje naudojamos kaip nerūdinės medžiagos (49). Kaip nurodyta šio sprendimo 173 konstatuojamojoje dalyje, tai, kad medžiagos naudojamos kaip nerūdinės medžiagos, iš esmės susiję su tuo, kad uolienos, žvirgždas ir smėlis naudojami statybos tikslais, t. y. kaip medžiaga arba pagalbinė medžiaga naudojami statant arba gerinant kokį nors statinį (įskaitant kelius ir takus, pagrindą, ant kurio tiesiami arba bus tiesiami geležinkelio bėgiai, ir krantines) arba kai su kuo nors maišomi skiedinio, betono, degutbetonio, kelio dangos arba bet kokios panašios statybinės medžiagos gamybos procese (50).

49

50

| (179) | Be to, sąvoka „naudoti kaip nerūdines medžiagas“, kaip pirmiau apibrėžta, vartojama 2001 m. Finansų įstatymo 30 skirsnio 1 dalies d punkte, kuriame nustatyta asmens teisė prašyti mokesčio kredito, jeigu „nerūdine medžiaga, kuriai turėjo būti taikomas NMM, disponuojama taip, kad tai nėra naudojimas statybos tikslais, kaip galėtų būti nurodyta tos medžiagos atžvilgiu“. |
| --- | --- |

(179)

Be to, sąvoka „naudoti kaip nerūdines medžiagas“, kaip pirmiau apibrėžta, vartojama 2001 m. Finansų įstatymo 30 skirsnio 1 dalies d punkte, kuriame nustatyta asmens teisė prašyti mokesčio kredito, jeigu „nerūdine medžiaga, kuriai turėjo būti taikomas NMM, disponuojama taip, kad tai nėra naudojimas statybos tikslais, kaip galėtų būti nurodyta tos medžiagos atžvilgiu“.

| (180) | Jeigu medžiaga, kuriai taikoma išimtis, išgaunama naudoti kaip nerūdinė medžiaga arba komerciniais tikslais naudoti statybose, kaip pirmiau aprašyta, jai turėtų būti įprastai taikomas NMM, nes faktinės ir teisinės aplinkybės panašios į apmokestinamų medžiagų faktines ir teisines aplinkybes, o išimtį būtų galima pagrįsti ik atsižvelgiat į esminį tikslą, kurio siekiama nustačius NMM. |
| --- | --- |

(180)

Jeigu medžiaga, kuriai taikoma išimtis, išgaunama naudoti kaip nerūdinė medžiaga arba komerciniais tikslais naudoti statybose, kaip pirmiau aprašyta, jai turėtų būti įprastai taikomas NMM, nes faktinės ir teisinės aplinkybės panašios į apmokestinamų medžiagų faktines ir teisines aplinkybes, o išimtį būtų galima pagrįsti ik atsižvelgiat į esminį tikslą, kurio siekiama nustačius NMM.

| (181) | Kalbant apie su kitų medžiagų ar procesų šalutiniais produktais, atliekomis ar bergždu susijusias nagrinėjamąsias išimtis, Komisija paliks sprendime pradėti tyrimo procedūrą taikytus vertinimo kriterijus. Vertindama Komisija atsižvelgs į tai, ar atitinkamos atliekos, bergždas arba šalutiniai produktai neišvengiamai susidaro dėl veiklos, kuri nesusijusi su sąmoninga medžiagų, skirtų naudoti kaip nerūdinės medžiagos, gavyba, t. y. susidaro išgaunant medžiagą, kuri neišgaunama specialiai naudoti kaip nerūdinė medžiaga, arba vykdant procesą, nesusijusį su nerūdinių medžiagų gavyba. Remiantis tuo, kad išgaunama pagrindinė medžiaga, neskirta naudoti kaip nerūdinė medžiaga, nustatoma, ar atitinkamoms atliekoms, bergždui ar šalutiniams produktams taikoma išimtimi galima padėti siekti pagrindinio NMM tikslo. |
| --- | --- |

(181)

Kalbant apie su kitų medžiagų ar procesų šalutiniais produktais, atliekomis ar bergždu susijusias nagrinėjamąsias išimtis, Komisija paliks sprendime pradėti tyrimo procedūrą taikytus vertinimo kriterijus. Vertindama Komisija atsižvelgs į tai, ar atitinkamos atliekos, bergždas arba šalutiniai produktai neišvengiamai susidaro dėl veiklos, kuri nesusijusi su sąmoninga medžiagų, skirtų naudoti kaip nerūdinės medžiagos, gavyba, t. y. susidaro išgaunant medžiagą, kuri neišgaunama specialiai naudoti kaip nerūdinė medžiaga, arba vykdant procesą, nesusijusį su nerūdinių medžiagų gavyba. Remiantis tuo, kad išgaunama pagrindinė medžiaga, neskirta naudoti kaip nerūdinė medžiaga, nustatoma, ar atitinkamoms atliekoms, bergždui ar šalutiniams produktams taikoma išimtimi galima padėti siekti pagrindinio NMM tikslo.

| (182) | Šalutinių produktų, atliekų ar bergždo, susidarančių išgaunant medžiagą, skirtą naudoti kaip nerūdinę medžiagą, atžvilgiu Komisija vertins, ar jiems taikoma išimtimi galima sumažinti naują medžiagų, skirtų naudoti kaip nerūdinės medžiagos, gavybą ir, taigi, padėti siekti NMM tikslo. |
| --- | --- |

(182)

Šalutinių produktų, atliekų ar bergždo, susidarančių išgaunant medžiagą, skirtą naudoti kaip nerūdinę medžiagą, atžvilgiu Komisija vertins, ar jiems taikoma išimtimi galima sumažinti naują medžiagų, skirtų naudoti kaip nerūdinės medžiagos, gavybą ir, taigi, padėti siekti NMM tikslo.

| (183) | Siekiant nustatyti, ar medžiagų, kurioms taikoma išimtis, faktinės ir teisinės aplinkybės yra tokios pat kaip ir apmokestinamų medžiagų, minėti vertinimo kriterijai atitinka įprasto apmokestinimo principus, kuriais grindžiamas NMM, ir juos taikant atsižvelgiama į JK valdžios institucijų pateiktą informaciją, kad NMM neturėtų daryti poveikio procesams, nesusijusiems su medžiagų, skirtų naudoti kaip nerūdinės medžiagos, gavyba. |
| --- | --- |

(183)

Siekiant nustatyti, ar medžiagų, kurioms taikoma išimtis, faktinės ir teisinės aplinkybės yra tokios pat kaip ir apmokestinamų medžiagų, minėti vertinimo kriterijai atitinka įprasto apmokestinimo principus, kuriais grindžiamas NMM, ir juos taikant atsižvelgiama į JK valdžios institucijų pateiktą informaciją, kad NMM neturėtų daryti poveikio procesams, nesusijusiems su medžiagų, skirtų naudoti kaip nerūdinės medžiagos, gavyba.

5.6.1.   TAM TIKRŲ MINERALŲ (18 SKIRSNIO 2 DALIES b PUNKTAS (51) IR 30 SKIRSNIO 1 DALIES b PUNKTAS (52)) NEĮTRAUKIMAS IR JIEMS TAIKOMA MOKESČIO LENGVATA, JEIGU TAI SUSIJĘ SU PROCESU, KURIAM TAIKOMA IŠIMTIS IR KURĮ VYKDANT GAUNAMOS MEDŽIAGOS, NAUDOJAMOS KAIP NERŪDINĖS MEDŽIAGOS

51

52

| (184) | Dar nepriėmus sprendimo pradėti tyrimo procedūrą, pateiktoje medžiagoje JK valdžios institucijos nurodė, kad nė viena medžiaga, kuriai pagal 18 skirsnį (53) taikoma išimtis, neišgaunama karjeruose ir neiškasama naudoti kaip nerūdinė medžiaga. |
| --- | --- |

(184)

Dar nepriėmus sprendimo pradėti tyrimo procedūrą, pateiktoje medžiagoje JK valdžios institucijos nurodė, kad nė viena medžiaga, kuriai pagal 18 skirsnį (53) taikoma išimtis, neišgaunama karjeruose ir neiškasama naudoti kaip nerūdinė medžiaga.

53

| (185) | Jeigu tik tos medžiagos nenaudojamos tūriui statybose suteikti, Komisija laikėsi nuomonės, kad tų mineralų neįtraukimas į NMM taikymo sritį atitiko įprasto apmokestinimo principus, kuriais grindžiamas NMM (54). |
| --- | --- |

(185)

Jeigu tik tos medžiagos nenaudojamos tūriui statybose suteikti, Komisija laikėsi nuomonės, kad tų mineralų neįtraukimas į NMM taikymo sritį atitiko įprasto apmokestinimo principus, kuriais grindžiamas NMM (54).

54

| (186) | Komisija sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 74 konstatuojamojoje dalyje padarė išvadą, kad, jeigu tik atitinkami mineralai nenaudojami kaip nerūdinės medžiagos, jiems taikoma išimtimi arba jų neįtraukimu į NMM taikymo sritį nesuteikiamas atrankusis pranašumas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(186)

Komisija sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 74 konstatuojamojoje dalyje padarė išvadą, kad, jeigu tik atitinkami mineralai nenaudojami kaip nerūdinės medžiagos, jiems taikoma išimtimi arba jų neįtraukimu į NMM taikymo sritį nesuteikiamas atrankusis pranašumas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

| (187) | Tačiau Komisija nustatė, kad tie keli mineralai kartais išgaunami naudoti ir kaip nerūdinės medžiagos. Pavyzdžiui, vermikulitas ir perlitas naudojami gaminant lengvasvores pagamintas nerūdines medžiagas (55). Jeigu šie mineralai išgaunami lengvasvorėms nerūdinėms medžiagoms gaminti ir naudojami kaip nerūdinės medžiagos, tai, kad jie neįtraukti į mokesčio taikymo sritį, neatitinka įprasto apmokestinimo principų, kuriais grindžiamas NMM. Todėl Komisijai buvo neaišku, kodėl šių mineralų gavybos aplinkybės būtų kitokios, negu kitų apmokestinamų nerūdinių medžiagų gavybos aplinkybės. |
| --- | --- |

(187)

Tačiau Komisija nustatė, kad tie keli mineralai kartais išgaunami naudoti ir kaip nerūdinės medžiagos. Pavyzdžiui, vermikulitas ir perlitas naudojami gaminant lengvasvores pagamintas nerūdines medžiagas (55). Jeigu šie mineralai išgaunami lengvasvorėms nerūdinėms medžiagoms gaminti ir naudojami kaip nerūdinės medžiagos, tai, kad jie neįtraukti į mokesčio taikymo sritį, neatitinka įprasto apmokestinimo principų, kuriais grindžiamas NMM. Todėl Komisijai buvo neaišku, kodėl šių mineralų gavybos aplinkybės būtų kitokios, negu kitų apmokestinamų nerūdinių medžiagų gavybos aplinkybės.

55

| (188) | Kadangi Komisijai nepakako atitinkamos informacijos, būtinos vertinimui atlikti, ji pareiškė abejojanti, ar toms medžiagoms taikoma bendroji išimtis (atrodo, kad taikant išimtį neatsižvelgiama į tai, kad jos naudojamos kaip nerūdinės medžiagos) atitinka įprasto apmokestinimo principus, kuriais grindžiamas NMM. |
| --- | --- |

(188)

Kadangi Komisijai nepakako atitinkamos informacijos, būtinos vertinimui atlikti, ji pareiškė abejojanti, ar toms medžiagoms taikoma bendroji išimtis (atrodo, kad taikant išimtį neatsižvelgiama į tai, kad jos naudojamos kaip nerūdinės medžiagos) atitinka įprasto apmokestinimo principus, kuriais grindžiamas NMM.

| (189) | JK valdžios institucijos pateikė kiekvienos iš 2001 m. Finansų įstatymo 18 skirsnio 3 dalyje nurodytų medžiagų panaudojimo sričių sąrašą ir nurodė, ar jas galima naudoti kaip nerūdines medžiagas. Remiantis tokiu sąrašų, vienintelės medžiagos iš 2001 m. Finansų įstatymo 18 skirsnio 3 dalyje nurodytų medžiagų, kurias būtų galima naudoti kaip nerūdines medžiagas, yra perlitas, pemza ir vermikulitas. |
| --- | --- |

(189)

JK valdžios institucijos pateikė kiekvienos iš 2001 m. Finansų įstatymo 18 skirsnio 3 dalyje nurodytų medžiagų panaudojimo sričių sąrašą ir nurodė, ar jas galima naudoti kaip nerūdines medžiagas. Remiantis tokiu sąrašų, vienintelės medžiagos iš 2001 m. Finansų įstatymo 18 skirsnio 3 dalyje nurodytų medžiagų, kurias būtų galima naudoti kaip nerūdines medžiagas, yra perlitas, pemza ir vermikulitas.

| (190) | Kadangi likusios į 2001 m. Finansų įstatymo 18 skirsnio 3 dalies sąrašą įtrauktos medžiagos nenaudojamos arba negali būti naudojamos kaip nerūdinės medžiagos, jų teisinės ir faktinės aplinkybės skiriasi nuo apmokestinamų nerūdinių medžiagų. |
| --- | --- |

(190)

Kadangi likusios į 2001 m. Finansų įstatymo 18 skirsnio 3 dalies sąrašą įtrauktos medžiagos nenaudojamos arba negali būti naudojamos kaip nerūdinės medžiagos, jų teisinės ir faktinės aplinkybės skiriasi nuo apmokestinamų nerūdinių medžiagų.

| (191) | Pasak JK valdžios institucijų, perlito galima rasti Šiaurės Airijoje, bet gavyba nutraukta dar nenustačius nerūdinių medžiagų mokesčio. Ši medžiaga, naudinga dėl savo izoliacinių savybių ir lengvo svorio apdorojus, tebeimportuojama į Jungtinę Karalystę. |
| --- | --- |

(191)

Pasak JK valdžios institucijų, perlito galima rasti Šiaurės Airijoje, bet gavyba nutraukta dar nenustačius nerūdinių medžiagų mokesčio. Ši medžiaga, naudinga dėl savo izoliacinių savybių ir lengvo svorio apdorojus, tebeimportuojama į Jungtinę Karalystę.

| (192) | JK valdžios institucijos teigia, kad perlitą galima naudoti gaminant lengvasvores statybines medžiagas (gipsą, skiedinį, izoliacines medžiagas, lubų dangą) ir kaip dirvožemio gerinimo medžiagą. Šildoma ji labai plečiasi, todėl nėra natūrali nerūdinė medžiaga. Perlitą galima naudoti kaip lengvasvorę nerūdinę medžiagą, pavyzdžiui, betone arba portlandcementyje. Tačiau, prieš ją taip naudojant, reikia fizinės transformacijos, ir tai nėra tiesiog smulkinimas ir sijojimas. Dėl ypatingų šios medžiagos savybių jos negalima pakeisti perdirbtomis medžiagomis ar medžiagų, kurios nėra nerūdinės medžiagos, gavybos šalutiniais produktais. |
| --- | --- |

(192)

JK valdžios institucijos teigia, kad perlitą galima naudoti gaminant lengvasvores statybines medžiagas (gipsą, skiedinį, izoliacines medžiagas, lubų dangą) ir kaip dirvožemio gerinimo medžiagą. Šildoma ji labai plečiasi, todėl nėra natūrali nerūdinė medžiaga. Perlitą galima naudoti kaip lengvasvorę nerūdinę medžiagą, pavyzdžiui, betone arba portlandcementyje. Tačiau, prieš ją taip naudojant, reikia fizinės transformacijos, ir tai nėra tiesiog smulkinimas ir sijojimas. Dėl ypatingų šios medžiagos savybių jos negalima pakeisti perdirbtomis medžiagomis ar medžiagų, kurios nėra nerūdinės medžiagos, gavybos šalutiniais produktais.

| (193) | Pasak JK valdžios institucijų, nežinoma, kad pemzos natūraliai būtų Jungtinėje Karalystėje, bet jos importuojama. Dėl akytumo jos tankis mažas, taigi ji gali plūduriuoti ant vandens. Ją galima naudoti kaip abrazyvą, taip pat gaminant lengvasvores statybines medžiagas. Ji daug lengvesnė už apmokestinamas nerūdines medžiagas. |
| --- | --- |

(193)

Pasak JK valdžios institucijų, nežinoma, kad pemzos natūraliai būtų Jungtinėje Karalystėje, bet jos importuojama. Dėl akytumo jos tankis mažas, taigi ji gali plūduriuoti ant vandens. Ją galima naudoti kaip abrazyvą, taip pat gaminant lengvasvores statybines medžiagas. Ji daug lengvesnė už apmokestinamas nerūdines medžiagas.

| (194) | JK valdžios institucijos teigia, jog yra keletas įrodymų, kad pemza Jungtinėje Karalystėje kaip lengvasvorė nerūdinė medžiaga naudojama statybose, gaminant lengvasvorį betoną, gamyklinius betoninius gaminius ir betono blokus. Šiomis aplinkybėmis ši medžiaga naudojama dėl itin mažo tankio. Dėl ypatingų perlito ir vermikulito savybių jų negalima pakeisti perdirbtomis medžiagomis ar medžiagų, kurios nėra nerūdinės medžiagos, gavybos šalutiniais produktais. |
| --- | --- |

(194)

JK valdžios institucijos teigia, jog yra keletas įrodymų, kad pemza Jungtinėje Karalystėje kaip lengvasvorė nerūdinė medžiaga naudojama statybose, gaminant lengvasvorį betoną, gamyklinius betoninius gaminius ir betono blokus. Šiomis aplinkybėmis ši medžiaga naudojama dėl itin mažo tankio. Dėl ypatingų perlito ir vermikulito savybių jų negalima pakeisti perdirbtomis medžiagomis ar medžiagų, kurios nėra nerūdinės medžiagos, gavybos šalutiniais produktais.

| (195) | Komisija svarstė, ar pemzą reikėtų lyginti su didelio atsparumo gludinimui akmenimis ar apsauginės dangos akmenimis, taip pat esančiais specialios paskirties produktais, kurių negalima pakeisti medžiagomis, kurioms taikoma išimtis. Tačiau, pasirodo, pemza skiriasi nuo didelio atsparumo gludinimui akmenų ir apsauginės dangos akmenų, ją galima naudoti tik pagal šią specialią paskirtį, t. y. kaip lengvasvorę nerūdinę medžiagą. Kita vertus, medžiagos, naudojamos didelio atsparumo gludinimui akmenims ar apsauginės dangos akmenims gaminti, gali būti ir yra plačiai naudojamos kaip nerūdinės medžiagos, kai nenaudojamos šiomis tiksliai nustatytomis aplinkybėmis. |
| --- | --- |

(195)

Komisija svarstė, ar pemzą reikėtų lyginti su didelio atsparumo gludinimui akmenimis ar apsauginės dangos akmenimis, taip pat esančiais specialios paskirties produktais, kurių negalima pakeisti medžiagomis, kurioms taikoma išimtis. Tačiau, pasirodo, pemza skiriasi nuo didelio atsparumo gludinimui akmenų ir apsauginės dangos akmenų, ją galima naudoti tik pagal šią specialią paskirtį, t. y. kaip lengvasvorę nerūdinę medžiagą. Kita vertus, medžiagos, naudojamos didelio atsparumo gludinimui akmenims ar apsauginės dangos akmenims gaminti, gali būti ir yra plačiai naudojamos kaip nerūdinės medžiagos, kai nenaudojamos šiomis tiksliai nustatytomis aplinkybėmis.

| (196) | Pasak JK valdžios institucijų, vermikulitas yra tam tikros formos žėrutis, ir, kaip ir perlitas, jis turi neįprastą savybę – šildomas labai plečiasi. Nežinoma, kad jo būtų Jungtinėje Karalystėje, tačiau jo importuojama. |
| --- | --- |

(196)

Pasak JK valdžios institucijų, vermikulitas yra tam tikros formos žėrutis, ir, kaip ir perlitas, jis turi neįprastą savybę – šildomas labai plečiasi. Nežinoma, kad jo būtų Jungtinėje Karalystėje, tačiau jo importuojama.

| (197) | JK valdžios institucijos teigia, kad vermikulitas, kaip ir perlitas, gali būti naudojamas izoliacijai, tai pat kaip lengvasvorė nerūdinė medžiaga gali būti naudojamas gipse ir betone, taip pat dirvožemiui gerinti. Tačiau, prieš ją taip naudojant, reikia fizinės transformacijos, ir tai nėra tiesiog smulkinimas ir sijojimas. Dėl ypatingų šios medžiagos savybių jos negalima pakeisti perdirbtomis medžiagomis ar medžiagų, kurios nėra nerūdinės medžiagos, gavybos šalutiniais produktais. |
| --- | --- |

(197)

JK valdžios institucijos teigia, kad vermikulitas, kaip ir perlitas, gali būti naudojamas izoliacijai, tai pat kaip lengvasvorė nerūdinė medžiaga gali būti naudojamas gipse ir betone, taip pat dirvožemiui gerinti. Tačiau, prieš ją taip naudojant, reikia fizinės transformacijos, ir tai nėra tiesiog smulkinimas ir sijojimas. Dėl ypatingų šios medžiagos savybių jos negalima pakeisti perdirbtomis medžiagomis ar medžiagų, kurios nėra nerūdinės medžiagos, gavybos šalutiniais produktais.

| (198) | Pasak JK valdžios institucijų, importuojamas tokių produktų kiekis nurodytas lentelėje (perlito ir vermikulito duomenys kartu su importo statistiniais duomenimis registruojami nuo 2010 m.): | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Perlitas
  (tonos) | 45 064 | 36 315 | 58 456 | 98 437 | 66 298 |
| Vermikulitas
  (tonos) | 29 200 | 25 515 |
| Pemza
  (tonos) | 2 259 | 1 668 | 2 062 | 2 067 | 1 255 |

(198)

Pasak JK valdžios institucijų, importuojamas tokių produktų kiekis nurodytas lentelėje (perlito ir vermikulito duomenys kartu su importo statistiniais duomenimis registruojami nuo 2010 m.):

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

2012 m.

Perlitas

(tonos)

45 064

36 315

58 456

98 437

66 298

Vermikulitas

(tonos)

29 200

25 515

Pemza

(tonos)

2 259

1 668

2 062

2 067

1 255

| (199) | JK valdžios institucijos teigia, kad importuojama pemza 2012 m. kainavo vidutiniškai 408 GBP už toną, o vermikulitas ir perlitas – vidutiniškai 128 GBP už toną. Iš šių aukštų kainų matyti, kad šie mineralai – specialios paskirties ir kad jie nebūtų naudojami kaip Jungtinėje Karalystėje išgaunamų nerūdinių medžiagų pakaitas. |
| --- | --- |

(199)

JK valdžios institucijos teigia, kad importuojama pemza 2012 m. kainavo vidutiniškai 408 GBP už toną, o vermikulitas ir perlitas – vidutiniškai 128 GBP už toną. Iš šių aukštų kainų matyti, kad šie mineralai – specialios paskirties ir kad jie nebūtų naudojami kaip Jungtinėje Karalystėje išgaunamų nerūdinių medžiagų pakaitas.

| (200) | JK valdžios institucijos teigia, kad perlitas, pemza ir vermikulitas Jungtinėje Karalystėje komerciniais tikslais nenaudojami kaip nerūdinės medžiagos, o, atsižvelgiant į NMM aplinkos apsaugos tikslą, jų teisinės ir faktinės aplinkybės skiriasi nuo apmokestinamų nerūdinių medžiagų. |
| --- | --- |

(200)

JK valdžios institucijos teigia, kad perlitas, pemza ir vermikulitas Jungtinėje Karalystėje komerciniais tikslais nenaudojami kaip nerūdinės medžiagos, o, atsižvelgiant į NMM aplinkos apsaugos tikslą, jų teisinės ir faktinės aplinkybės skiriasi nuo apmokestinamų nerūdinių medžiagų.

| (201) | Komisija mano, kad, kadangi perlitas ir vermikulitas fiziniu būdu transformuojami (ir tai nėra paprasčiausias smulkinimas ir sijojimas), kad juos būtų galima naudoti kaip nerūdines medžiagas, jų negalima lyginti su apmokestinamomis medžiagomis, kurių taip transformuoti nereikia. |
| --- | --- |

(201)

Komisija mano, kad, kadangi perlitas ir vermikulitas fiziniu būdu transformuojami (ir tai nėra paprasčiausias smulkinimas ir sijojimas), kad juos būtų galima naudoti kaip nerūdines medžiagas, jų negalima lyginti su apmokestinamomis medžiagomis, kurių taip transformuoti nereikia.

| (202) | Perlitas, pemza ir vermikulitas nuo kitų nerūdinių medžiagų skiriasi natūraliomis savybėmis. Be to, visos trys medžiagos nėra natūralios nerūdinės medžiagos, jos tik naudojamos kaip specialios paskirties lengvasvorės nerūdinės medžiagos, jų negalima pakeisti kitomis medžiagomis ir jomis negali būti pakeistos kitos medžiagos. Iš šių medžiagų kainos matyti, kad jos yra specialios paskirties, taip pat tai, kad jomis negalima pakeisti Jungtinėje Karalystėje išgaunamų nerūdinių medžiagų. |
| --- | --- |

(202)

Perlitas, pemza ir vermikulitas nuo kitų nerūdinių medžiagų skiriasi natūraliomis savybėmis. Be to, visos trys medžiagos nėra natūralios nerūdinės medžiagos, jos tik naudojamos kaip specialios paskirties lengvasvorės nerūdinės medžiagos, jų negalima pakeisti kitomis medžiagomis ir jomis negali būti pakeistos kitos medžiagos. Iš šių medžiagų kainos matyti, kad jos yra specialios paskirties, taip pat tai, kad jomis negalima pakeisti Jungtinėje Karalystėje išgaunamų nerūdinių medžiagų.

| (203) | Be to, nė viena iš šių medžiagų dabar neišgaunama Jungtinėje Karalystėje, nes perlito gavyba buvo nutraukta dar nenustačius NMM. |
| --- | --- |

(203)

Be to, nė viena iš šių medžiagų dabar neišgaunama Jungtinėje Karalystėje, nes perlito gavyba buvo nutraukta dar nenustačius NMM.

| (204) | Komisija iš suinteresuotųjų šalių negavo jokių pastabų dėl šių medžiagų. |
| --- | --- |

(204)

Komisija iš suinteresuotųjų šalių negavo jokių pastabų dėl šių medžiagų.

| (205) | Komisija daro išvadą, kad, atsižvelgiant į NMM tikslą, perlito, pemzos ir vermikulito teisinės ir faktinės aplinkybės skiriasi nuo apmokestinamų nerūdinių medžiagų. |
| --- | --- |

(205)

Komisija daro išvadą, kad, atsižvelgiant į NMM tikslą, perlito, pemzos ir vermikulito teisinės ir faktinės aplinkybės skiriasi nuo apmokestinamų nerūdinių medžiagų.

| (206) | Taigi Komisija daro išvadą, kad tam tikrų 2001 m. Finansų įstatymo 18 skirsnio 2 dalies b punkte ir 30 skirsnio 1 dalies b punkte nurodytų mineralų neįtraukimu į mokesčio taikymo sritį ir mokesčių lengvata šių medžiagų atžvilgiu atrankusis pranašumas nesuteiktas. |
| --- | --- |

(206)

Taigi Komisija daro išvadą, kad tam tikrų 2001 m. Finansų įstatymo 18 skirsnio 2 dalies b punkte ir 30 skirsnio 1 dalies b punkte nurodytų mineralų neįtraukimu į mokesčio taikymo sritį ir mokesčių lengvata šių medžiagų atžvilgiu atrankusis pranašumas nesuteiktas.

5.6.2.   IŠIMTIS, TAIKOMA MEDŽIAGOMS, KURIAS SUDARO TIK ARBA DAUGIAUSIA ANGLIS, LIGNITAS, SKALŪNAS IR ŠIFERIS (17 SKIRSNIO 4 DALIES a PUNKTAS) ARBA KURIŲ YRA BET KURIAME IŠ ANGLIES, LIGNITO, SKALŪNO IR ŠIFERIO SUDARYTAME PRODUKTE, JEIGU MEDŽIAGĄ, KURIAI TAIKOMA IŠIMTIS, SUDARO TIK ANGLIS, LIGNITAS, SKALŪNAS, ŠIFERIS, NAUDOJAMI KAIP NERŪDINĖS MEDŽIAGOS, ARBA DAUGIAUSIA SUDARO ANGLIS, LIGNITAS, SKALŪNAS IR ŠIFERIS

| (207) | Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad visos šios medžiagos gali būti laikomos uolienomis, taigi yra nerūdinės medžiagos pagal 2001 m. Finansų įstatymo 17 skirsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(207)

Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad visos šios medžiagos gali būti laikomos uolienomis, taigi yra nerūdinės medžiagos pagal 2001 m. Finansų įstatymo 17 skirsnio 1 dalį.

| (208) | Skalūnas ir šiferis dažnai pjaustomi, siekiant gauti vieną ar kelis plokščius paviršius. Tokiu atveju pagal 18 skirsnio 2 dalies a punktą jiems taip pat būtų taikoma NMM lengvata (akmenų pjaustymo procesas, kuriam taikoma išimtis). Medžiagoms, naudojamoms procese, kuriam taikoma išimtis, taikomas mokesčių kreditas atitinka įprasto apmokestinimo principus, kurias grindžiamas NMM. |
| --- | --- |

(208)

Skalūnas ir šiferis dažnai pjaustomi, siekiant gauti vieną ar kelis plokščius paviršius. Tokiu atveju pagal 18 skirsnio 2 dalies a punktą jiems taip pat būtų taikoma NMM lengvata (akmenų pjaustymo procesas, kuriam taikoma išimtis). Medžiagoms, naudojamoms procese, kuriam taikoma išimtis, taikomas mokesčių kreditas atitinka įprasto apmokestinimo principus, kurias grindžiamas NMM.

| (209) | Dar nepriėmus sprendimo pradėti tyrimo procedūrą, pateiktoje medžiagoje JK valdžios institucijos paaiškino, kad anglis, lignitas, skalūnas arba šiferis nėra pirminės karjeruose išgaunamos medžiagos, skirtos naudoti kaip nerūdinės medžiagos. Šiferis tradiciškai išgaunamas kaip speciali statybinė medžiaga (pavyzdžiui, stogams arba grindims degti). Keliuose regionuose skatinama jį naudoti dėl paveldo priežasčių. Skalūnas – skalus mineralas, kuriame daug molio. Senkant natūraliems molio telkiniams skalūnas vis dažniau naudojamas gaminant plytas ir čerpes. Jo taip pat galima dėti gaminant cementą. Anglis – nuosėdinė uoliena, kurią pirmiausia sudaro anglys. Lignite anglių gerokai mažiau negu anglyje, jo tūrinis drėgnis labai didelis. Abi šios medžiagos naudojamos kaip energijos produktai. |
| --- | --- |

(209)

Dar nepriėmus sprendimo pradėti tyrimo procedūrą, pateiktoje medžiagoje JK valdžios institucijos paaiškino, kad anglis, lignitas, skalūnas arba šiferis nėra pirminės karjeruose išgaunamos medžiagos, skirtos naudoti kaip nerūdinės medžiagos. Šiferis tradiciškai išgaunamas kaip speciali statybinė medžiaga (pavyzdžiui, stogams arba grindims degti). Keliuose regionuose skatinama jį naudoti dėl paveldo priežasčių. Skalūnas – skalus mineralas, kuriame daug molio. Senkant natūraliems molio telkiniams skalūnas vis dažniau naudojamas gaminant plytas ir čerpes. Jo taip pat galima dėti gaminant cementą. Anglis – nuosėdinė uoliena, kurią pirmiausia sudaro anglys. Lignite anglių gerokai mažiau negu anglyje, jo tūrinis drėgnis labai didelis. Abi šios medžiagos naudojamos kaip energijos produktai.

| (210) | Komisija padarė išvadą, jog tai, kad tos medžiagos neįtrauktos į mokesčio taikymo sritį, kai naudojamos kitais tikslais, ne kaip nerūdinės medžiagos, atitinka įprasto apmokestinimo principą, kuriuo grindžiamas NMM. |
| --- | --- |

(210)

Komisija padarė išvadą, jog tai, kad tos medžiagos neįtrauktos į mokesčio taikymo sritį, kai naudojamos kitais tikslais, ne kaip nerūdinės medžiagos, atitinka įprasto apmokestinimo principą, kuriuo grindžiamas NMM.

| (211) | Komisija atkreipė dėmesį (56), kad, remiantis BAA pateiktais ir prie atsakymo Bendrajam Teismui, nagrinėjant bylą T-210/02, pridėtais įrodymais, skalūnas ir šiferis naudojami kaip nerūdinės medžiagos (57). Tačiau tai netaikytina angliai ir lignitui. |
| --- | --- |

(211)

Komisija atkreipė dėmesį (56), kad, remiantis BAA pateiktais ir prie atsakymo Bendrajam Teismui, nagrinėjant bylą T-210/02, pridėtais įrodymais, skalūnas ir šiferis naudojami kaip nerūdinės medžiagos (57). Tačiau tai netaikytina angliai ir lignitui.

56

57

| (212) | Komisija sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 84 konstatuojamojoje dalyje padarė išvadą, kad bendroji išimtis, taikoma skalūnui ir šiferiui, net kai jie naudojami kaip nerūdinės medžiagos arba tūriui statybose suteikti, neatitinka įprasto apmokestinimo principų, kuriais grindžiamas NMM, ir neatrodo, kad ši išimtis būtų nustatyta dėl NMM pobūdžio ir logikos. |
| --- | --- |

(212)

Komisija sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 84 konstatuojamojoje dalyje padarė išvadą, kad bendroji išimtis, taikoma skalūnui ir šiferiui, net kai jie naudojami kaip nerūdinės medžiagos arba tūriui statybose suteikti, neatitinka įprasto apmokestinimo principų, kuriais grindžiamas NMM, ir neatrodo, kad ši išimtis būtų nustatyta dėl NMM pobūdžio ir logikos.

| (213) | Komisija sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 85 konstatuojamojoje dalyje taip pat teigė, jog argumentu, kad skalūnas ir šiferis beveik visais atvejais nebūtų naudojami kaip nerūdinės medžiagos, nepateisinama jiems taikoma bendroji NMM taikymo išimtis. Taip yra būtent dėl to, kad buvo sunku iš anksto nustatyti, kokia bus medžiagų paskirtis, taigi Jungtinė Karalystė pasirinko suteikti mokesčio kreditą, jeigu tam tikros apmokestinamos medžiagos būtų naudojamos pramonės ir žemės ūkio tikslais. Komisija manė, kad, užuot iš karto nustačius išimtį, būtų buvę tinkamiau išplėsti mokesčio lengvatą ir įtraukti skalūną ir šiferį. |
| --- | --- |

(213)

Komisija sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 85 konstatuojamojoje dalyje taip pat teigė, jog argumentu, kad skalūnas ir šiferis beveik visais atvejais nebūtų naudojami kaip nerūdinės medžiagos, nepateisinama jiems taikoma bendroji NMM taikymo išimtis. Taip yra būtent dėl to, kad buvo sunku iš anksto nustatyti, kokia bus medžiagų paskirtis, taigi Jungtinė Karalystė pasirinko suteikti mokesčio kreditą, jeigu tam tikros apmokestinamos medžiagos būtų naudojamos pramonės ir žemės ūkio tikslais. Komisija manė, kad, užuot iš karto nustačius išimtį, būtų buvę tinkamiau išplėsti mokesčio lengvatą ir įtraukti skalūną ir šiferį.

| (214) | Komisija taip pat suabejojo, ar pagrįsta medžiagai, kurią daugiausia (t. y. daugiau negu 50 %) sudaro anglis, lignitas, skalūnas ar šiferis, taikyti išimtį. |
| --- | --- |

(214)

Komisija taip pat suabejojo, ar pagrįsta medžiagai, kurią daugiausia (t. y. daugiau negu 50 %) sudaro anglis, lignitas, skalūnas ar šiferis, taikyti išimtį.

| (215) | Komisija padarė išvadą, kad bendroji išimtis, taikoma toms medžiagoms, visų pirma skalūnui ir šiferiui, net kai jos naudojamos kaip nerūdinės medžiagos, t. y. tūriui statybose suteikti, neatitinka įprasto apmokestinimo principų, kuriais grindžiamas NMM. |
| --- | --- |

(215)

Komisija padarė išvadą, kad bendroji išimtis, taikoma toms medžiagoms, visų pirma skalūnui ir šiferiui, net kai jos naudojamos kaip nerūdinės medžiagos, t. y. tūriui statybose suteikti, neatitinka įprasto apmokestinimo principų, kuriais grindžiamas NMM.

| (216) | Kai sprendimas pradėti tyrimo procedūrą buvo paskelbtas, Komisija iš suinteresuotųjų šalių gavo daug su tuo susijusios medžiagos. |
| --- | --- |

(216)

Kai sprendimas pradėti tyrimo procedūrą buvo paskelbtas, Komisija iš suinteresuotųjų šalių gavo daug su tuo susijusios medžiagos.

5.6.2.1.   
  Šiferis

Šiferis

a)   BAA pastabos, gautos 2014 m. rugsėjo 15 d.

BAA pastabos, gautos 2014 m. rugsėjo 15 d.

| (217) | BAA sutinka su JK valdžios institucijomis, kad šiferio šalutiniai produktai naudojami kaip nerūdinės medžiagos, įskaitant tai, kad gaminant betoną ir inžineriniais tikslais, kai reikia vidutinio stiprumo medžiagos, šiferiu galima pakeisti naujai išgaunamas nerūdines medžiagas. |
| --- | --- |

(217)

BAA sutinka su JK valdžios institucijomis, kad šiferio šalutiniai produktai naudojami kaip nerūdinės medžiagos, įskaitant tai, kad gaminant betoną ir inžineriniais tikslais, kai reikia vidutinio stiprumo medžiagos, šiferiu galima pakeisti naujai išgaunamas nerūdines medžiagas.

| (218) | BAA teigia, kad skalūnas, šiferis (ir molis) visada (taigi ir prieš nustatant NMM) naudoti kaip nerūdinės medžiagos, kai buvo tinkami konkrečiam tikslui ir jų buvo galima gauti tinkama kaina. Pavyzdžiui, beveik 230 000 tonų šiferio nerūdinių medžiagų panaudota 1980–1981 ir 1990–1991 m. tiesiant Bangoro aplinkkelį A55. |
| --- | --- |

(218)

BAA teigia, kad skalūnas, šiferis (ir molis) visada (taigi ir prieš nustatant NMM) naudoti kaip nerūdinės medžiagos, kai buvo tinkami konkrečiam tikslui ir jų buvo galima gauti tinkama kaina. Pavyzdžiui, beveik 230 000 tonų šiferio nerūdinių medžiagų panaudota 1980–1981 ir 1990–1991 m. tiesiant Bangoro aplinkkelį A55.

| (219) | BAA nurodo geologės dr. Rachelės Hardie teiginį ir tvirtina, kad yra mišrios geologijos karjerų, kuriuose tarp kitų uolienų yra įsiterpusių uolienų, kurias galima laikyti moliu arba šiferiu, telkinių. Remiantis tuo teiginiu, Škotijoje ir kitose Jungtinės Karalystės vietose yra karjerų, kuriuose išgaunama daug nerūdinių medžiagų, kurioms taikomas NMM, ir kurių uolienų storymėse yra dalis rūšių, kurioms taikoma išimtis, uolienų. Kalbant apie šių karjerų produktus, buvo daug produktų, kuriuos sudarė tik arba daugiausia rūšių, kurioms taikoma išimtis, uolienos, pavyzdžiui, skalūnas arba šiferis (58). |
| --- | --- |

(219)

BAA nurodo geologės dr. Rachelės Hardie teiginį ir tvirtina, kad yra mišrios geologijos karjerų, kuriuose tarp kitų uolienų yra įsiterpusių uolienų, kurias galima laikyti moliu arba šiferiu, telkinių. Remiantis tuo teiginiu, Škotijoje ir kitose Jungtinės Karalystės vietose yra karjerų, kuriuose išgaunama daug nerūdinių medžiagų, kurioms taikomas NMM, ir kurių uolienų storymėse yra dalis rūšių, kurioms taikoma išimtis, uolienų. Kalbant apie šių karjerų produktus, buvo daug produktų, kuriuos sudarė tik arba daugiausia rūšių, kurioms taikoma išimtis, uolienos, pavyzdžiui, skalūnas arba šiferis (58).

58

| (220) | BAA teigia, kad yra keli šiferio karjerai, kuriuose išgaunama medžiaga nėra pakankamo skalūninio sluoksniuotumo, kad tiktų statybinėms čerpėms, bet vis tiek gali būti laikoma šiferiu. BAA pateikė septynių šiferio karjerų, kuriuose, kaip nurodyta, išgaunami akmenys, naudojami tik kaip nerūdinės medžiagos, pavyzdžiui, statybinės nerūdinės medžiagos, akmenys tvoroms statyti, nepjaustyti statybiniai akmenys, ir karjerų, kuriuose gaminama nedaug pjaustytų statybinių akmenų, sąrašą, paimtą iš Britanijos geologinių tyrimų tarnybos (toliau – BGT) 2011 m. šachtų ir karjerų katalogo. BAA teigia, kad šie karjerai nesiskiria nuo granito ar smiltainio karjerų, kuriuose taip pat gaminami statybiniai akmenys. Abiejų rūšių karjerų produktai yra tokio pat pobūdžio, tačiau šiferio karjerams taikoma išimtis, o kitiems – ne. |
| --- | --- |

(220)

BAA teigia, kad yra keli šiferio karjerai, kuriuose išgaunama medžiaga nėra pakankamo skalūninio sluoksniuotumo, kad tiktų statybinėms čerpėms, bet vis tiek gali būti laikoma šiferiu. BAA pateikė septynių šiferio karjerų, kuriuose, kaip nurodyta, išgaunami akmenys, naudojami tik kaip nerūdinės medžiagos, pavyzdžiui, statybinės nerūdinės medžiagos, akmenys tvoroms statyti, nepjaustyti statybiniai akmenys, ir karjerų, kuriuose gaminama nedaug pjaustytų statybinių akmenų, sąrašą, paimtą iš Britanijos geologinių tyrimų tarnybos (toliau – BGT) 2011 m. šachtų ir karjerų katalogo. BAA teigia, kad šie karjerai nesiskiria nuo granito ar smiltainio karjerų, kuriuose taip pat gaminami statybiniai akmenys. Abiejų rūšių karjerų produktai yra tokio pat pobūdžio, tačiau šiferio karjerams taikoma išimtis, o kitiems – ne.

| (221) | Kalbant apie karjerų, kuriuose eksploatuojamos apmokestinamos uolienos, pavyzdžiui, granitas, pobūdį, BAA teigia, kad uolienų karjerai parduoda skirtingą nepjaustytų blokinių akmenų kiekį. BAA teigia, kad, jeigu karjere yra akmens, kuris yra natūraliai bloko formos ir jį lengva apdoroti, toks karjeras greičiausiai parduos daug šio produkto, atsižvelgiant į vietos rinkos paklausą (pavyzdžiui, gyventojų, sodininkystės centrų) ir išgaunamo blokinio akmens spalvą. |
| --- | --- |

(221)

Kalbant apie karjerų, kuriuose eksploatuojamos apmokestinamos uolienos, pavyzdžiui, granitas, pobūdį, BAA teigia, kad uolienų karjerai parduoda skirtingą nepjaustytų blokinių akmenų kiekį. BAA teigia, kad, jeigu karjere yra akmens, kuris yra natūraliai bloko formos ir jį lengva apdoroti, toks karjeras greičiausiai parduos daug šio produkto, atsižvelgiant į vietos rinkos paklausą (pavyzdžiui, gyventojų, sodininkystės centrų) ir išgaunamo blokinio akmens spalvą.

| (222) | BAA pateikė informacijos apie šiferio pardavimą, taip pat informacijos apie tai, kokią dalį sudaro stogų čerpių pardavimas, palyginti su šiferiu, parduodamu kaip užpildas (t. y. nerūdinė medžiaga), skirtas naudoti kitais tikslais. BAA taip pat pateikė informacijos apie klinčių karjerus. Iš informacijos matyti, kad žemės ūkio tikslais naudojamų kalkių parduodama daug daugiau negu nerūdinių medžiagų, kurios yra šalutinis produktas. 2013 m. santykis buvo 4,2:1. BAA teigia, kad šį santykį galima paaiškinti tuo, kad dėl NMM klinčių, kaip šalutinio produkto, pardavimas tapo nekonkurencingas. BAA pateikė vieno karjero žemės ūkio paskirties kalkių (eksporto ex-works kaina yra 5,02–5,95 GBP už toną) ir nerūdinių medžiagų, kurios yra šalutinis produktas, (5–8,5 GBP už toną, įskaitant NMM) pardavimo kainas. BAA taip pat pateikė kito karjero didelio grynumo kalcio karbonato miltelių (25–55 GBP už toną ex works ir iki 1 000 GBP už toną, kai produktai yra specialios paskirties), tam tikros kokybės klinčių, naudojamų gaminant stiklą, (23 GBP už toną ex works), žemės ūkio paskirties kalkių (11 GBP už toną) ir medžiagų, kurios yra atliekos arba šalutiniai produktai (2–7,5 GBP už toną, neįskaičius NMM), kainas. |
| --- | --- |

(222)

BAA pateikė informacijos apie šiferio pardavimą, taip pat informacijos apie tai, kokią dalį sudaro stogų čerpių pardavimas, palyginti su šiferiu, parduodamu kaip užpildas (t. y. nerūdinė medžiaga), skirtas naudoti kitais tikslais. BAA taip pat pateikė informacijos apie klinčių karjerus. Iš informacijos matyti, kad žemės ūkio tikslais naudojamų kalkių parduodama daug daugiau negu nerūdinių medžiagų, kurios yra šalutinis produktas. 2013 m. santykis buvo 4,2:1. BAA teigia, kad šį santykį galima paaiškinti tuo, kad dėl NMM klinčių, kaip šalutinio produkto, pardavimas tapo nekonkurencingas. BAA pateikė vieno karjero žemės ūkio paskirties kalkių (eksporto ex-works kaina yra 5,02–5,95 GBP už toną) ir nerūdinių medžiagų, kurios yra šalutinis produktas, (5–8,5 GBP už toną, įskaitant NMM) pardavimo kainas. BAA taip pat pateikė kito karjero didelio grynumo kalcio karbonato miltelių (25–55 GBP už toną ex works ir iki 1 000 GBP už toną, kai produktai yra specialios paskirties), tam tikros kokybės klinčių, naudojamų gaminant stiklą, (23 GBP už toną ex works), žemės ūkio paskirties kalkių (11 GBP už toną) ir medžiagų, kurios yra atliekos arba šalutiniai produktai (2–7,5 GBP už toną, neįskaičius NMM), kainas.

ex-works

ex works

ex works

| (223) | BAA teigia, kad iš pradžių JK valdžios institucijų pateiktos šiferio kainos yra per didelės ir neatitinka rinkos vertės. BAA teigia, kad šiferio šalutinių produktų kainos yra 3 GBP, jos sumažėjo nuo 6 GBP. 2010 m. importuoto stogams dengti skirto šiferio kaina būtų 390 GBP už toną, o eksportuoto stogams dengti skirto šiferio – 618 GBP už toną. |
| --- | --- |

(223)

BAA teigia, kad iš pradžių JK valdžios institucijų pateiktos šiferio kainos yra per didelės ir neatitinka rinkos vertės. BAA teigia, kad šiferio šalutinių produktų kainos yra 3 GBP, jos sumažėjo nuo 6 GBP. 2010 m. importuoto stogams dengti skirto šiferio kaina būtų 390 GBP už toną, o eksportuoto stogams dengti skirto šiferio – 618 GBP už toną.

b)   
  Welsh Slate Ltd. (toliau – Welsh Slate) pastabos, gautos 2013 m. gruodžio 20 d.

Welsh Slate Ltd.

Welsh Slate

| (224) | Dabar Jungtinėje Karalystėje išgaunamo stogams dengti skirto šiferio kiekis sudaro mažiau negu 10 % natūralaus šiferio paklausos. |
| --- | --- |

(224)

Dabar Jungtinėje Karalystėje išgaunamo stogams dengti skirto šiferio kiekis sudaro mažiau negu 10 % natūralaus šiferio paklausos.

| (225) | Pagrindinė Welsh Slate veikla – stogams dengti skirto šiferio gamyba ir pardavimas. Įmonė teigia, kad stogams dengti skirtas šiferis sudaro beveik 65 % jos pajamų, šiferio skalda – tik 30 %, o likusi dalis tenka architektūrinės paskirties ir kitiems produktams. Išgauti šiferio skaldą reikia tam, kad būtų galima pasiekti stogams dengti skirtam šiferiui reikalingą medžiagą. Išgaunant stogams dengti skirtą šiferį susidarantys šalutiniai produktai sudaro nemažą procentinę produkcijos dalį (dabar 95 % visos išgautos medžiagos). |
| --- | --- |

(225)

Pagrindinė Welsh Slate veikla – stogams dengti skirto šiferio gamyba ir pardavimas. Įmonė teigia, kad stogams dengti skirtas šiferis sudaro beveik 65 % jos pajamų, šiferio skalda – tik 30 %, o likusi dalis tenka architektūrinės paskirties ir kitiems produktams. Išgauti šiferio skaldą reikia tam, kad būtų galima pasiekti stogams dengti skirtam šiferiui reikalingą medžiagą. Išgaunant stogams dengti skirtą šiferį susidarantys šalutiniai produktai sudaro nemažą procentinę produkcijos dalį (dabar 95 % visos išgautos medžiagos).

Welsh Slate

| (226) | Pasak Welsh Slate, šiferio skaldos šaltiniai yra šie: karjero atliekos (31 %), skaldytuvų atliekos (12 %), seni sąvartynai (31 %) ir gręžimas bei sprogdinimas (27 %). Įmonė teigia, kad šiferio nerūdinių medžiagų gavybos sąnaudos yra didesnės negu įprasto nerūdinių medžiagų karjero sąnaudos. Standartinių nerūdinių medžiagų produktų gavybos sąnaudos, neįtraukiant šiai bendrovei būdingų papildomų sąnaudų, yra [...]–[...] GBP už toną, taigi mokestis sudarytų [...] sąnaudų. Dabar nerūdinių medžiagų pardavimo kainos yra [...]–[...] GBP. Stogams dengti skirtas šiferis parduodamas vidutiniškai už [...] GBP už toną, o vertingesnis stogams dengti skirtas šiferis – už daugiau kaip [...] GBP už toną. |
| --- | --- |

(226)

Pasak Welsh Slate, šiferio skaldos šaltiniai yra šie: karjero atliekos (31 %), skaldytuvų atliekos (12 %), seni sąvartynai (31 %) ir gręžimas bei sprogdinimas (27 %). Įmonė teigia, kad šiferio nerūdinių medžiagų gavybos sąnaudos yra didesnės negu įprasto nerūdinių medžiagų karjero sąnaudos. Standartinių nerūdinių medžiagų produktų gavybos sąnaudos, neįtraukiant šiai bendrovei būdingų papildomų sąnaudų, yra [...]–[...] GBP už toną, taigi mokestis sudarytų [...] sąnaudų. Dabar nerūdinių medžiagų pardavimo kainos yra [...]–[...] GBP. Stogams dengti skirtas šiferis parduodamas vidutiniškai už [...] GBP už toną, o vertingesnis stogams dengti skirtas šiferis – už daugiau kaip [...] GBP už toną.

Welsh Slate

c)   BAA pastabos, gautos 2014 m. sausio 10 d.

BAA pastabos, gautos 2014 m. sausio 10 d.

| (227) | BAA pateikė Kornvalio grafystės tarybos parengtą 2007 m. Kornvalio statybinių akmenų ir šiferio vadovą. Jame yra informacijos apie kelis karjerus, išgaunančius statybines medžiagas, taip pat šiferio karjerus. |
| --- | --- |

(227)

BAA pateikė Kornvalio grafystės tarybos parengtą 2007 m. Kornvalio statybinių akmenų ir šiferio vadovą. Jame yra informacijos apie kelis karjerus, išgaunančius statybines medžiagas, taip pat šiferio karjerus.

d)   
  Mineral Products Association pastabos, gautos 2014 m. sausio 2 d.

Mineral Products Association

| (228) | Pasak Mineral Products Association, šiferis ir skalūnas Jungtinėje Karalystėje naudojami kaip nerūdinės medžiagos. Nors kaip nerūdinės medžiagos tiekiamas šiferis ir skalūnas gali būti medžiaga, susidaranti kaip medžiagų, nenaudojamų kaip nerūdinės medžiagos, gavybos šalutinis produktas, pavyzdžiui, išgaunant stogų čerpėms skirtą šiferį, šios medžiagos taip pat pirmiausia išgaunamos siekiant jas tiekti nerūdinių medžiagų rinkai. |
| --- | --- |

(228)

Pasak Mineral Products Association, šiferis ir skalūnas Jungtinėje Karalystėje naudojami kaip nerūdinės medžiagos. Nors kaip nerūdinės medžiagos tiekiamas šiferis ir skalūnas gali būti medžiaga, susidaranti kaip medžiagų, nenaudojamų kaip nerūdinės medžiagos, gavybos šalutinis produktas, pavyzdžiui, išgaunant stogų čerpėms skirtą šiferį, šios medžiagos taip pat pirmiausia išgaunamos siekiant jas tiekti nerūdinių medžiagų rinkai.

Mineral Products Association

e)   
  Lantoom Quarry pastabos, gautos 2014 m. sausio 16 d.

Lantoom Quarry

| (229) | Lantoom Quarry teigia, kad Kornvalio grafystėje yra daug nerūdinių medžiagų šalutinių produktų, susidarančių dėl šiferio ir kaolino pramonės. Dabar yra didelis šių medžiagų perteklius, nors joms ir taikoma NMM išimtis. Rinkos labai jautrios kainoms, klientai nesutiktų su jokia bent kiek padidėjusia kaina. |
| --- | --- |

(229)

Lantoom Quarry teigia, kad Kornvalio grafystėje yra daug nerūdinių medžiagų šalutinių produktų, susidarančių dėl šiferio ir kaolino pramonės. Dabar yra didelis šių medžiagų perteklius, nors joms ir taikoma NMM išimtis. Rinkos labai jautrios kainoms, klientai nesutiktų su jokia bent kiek padidėjusia kaina.

Lantoom Quarry

| (230) | Remiantis šios įmonės pateikta medžiaga, nerūdinių medžiagų, už kurias Lantoom Quarry turėtų mokėti mokestį, jeigu būtų nustatyta, kad išimtis yra nesuderinama valstybės pagalba, kaina dabar yra beveik 2 GBP už toną (ex works kaina yra 1,5–3 GBP). Tai reiškia, kad dėl mokesčio kaina padidėtų dvigubai. |
| --- | --- |

(230)

Remiantis šios įmonės pateikta medžiaga, nerūdinių medžiagų, už kurias Lantoom Quarry turėtų mokėti mokestį, jeigu būtų nustatyta, kad išimtis yra nesuderinama valstybės pagalba, kaina dabar yra beveik 2 GBP už toną (ex works kaina yra 1,5–3 GBP). Tai reiškia, kad dėl mokesčio kaina padidėtų dvigubai.

Lantoom Quarry

ex works

| (231) | Įmonė teigia, kad NMM išimtis buvo naudinga nerūdinių medžiagų, kurias sudaro medžiagoms, kurioms taikoma išimtis, rinkai sužadinti. Ji teigia, kad atliekos gali sudaryti iki 75 % išgautų mineralų. Karjere susidarantys šiferio šalutiniai produktai parduodami tik 30 mylių aplink karjerą. |
| --- | --- |

(231)

Įmonė teigia, kad NMM išimtis buvo naudinga nerūdinių medžiagų, kurias sudaro medžiagoms, kurioms taikoma išimtis, rinkai sužadinti. Ji teigia, kad atliekos gali sudaryti iki 75 % išgautų mineralų. Karjere susidarantys šiferio šalutiniai produktai parduodami tik 30 mylių aplink karjerą.

| (232) | Pasak Lantoom Quarry, šiferis nėra labai gera medžiaga naudoti kaip nerūdinė medžiaga, nes jis minkštesnis, jo negalima naudoti betonui arba bitmakui gaminti. |
| --- | --- |

(232)

Pasak Lantoom Quarry, šiferis nėra labai gera medžiaga naudoti kaip nerūdinė medžiaga, nes jis minkštesnis, jo negalima naudoti betonui arba bitmakui gaminti.

Lantoom Quarry

f)   
  Burlington Slate Limited (toliau – BSL) pastabos, gautos 2014 m. sausio 10 d.

Burlington Slate Limited

| (233) | Pagrindinė BSL veikla – plokščiųjų šiferio produktų, pavyzdžiui, skirtų stogams, apkalai, grindims, grindiniams, ar architektūrinės paskirties produktų, gamyba. |
| --- | --- |

(233)

Pagrindinė BSL veikla – plokščiųjų šiferio produktų, pavyzdžiui, skirtų stogams, apkalai, grindims, grindiniams, ar architektūrinės paskirties produktų, gamyba.

| (234) | BSL mano, kad šiferiui taikomos išimtys nėra valstybės pagalba, nes jas galima pateisinti NMM aplinkos apsaugos tikslų pobūdžiu ir logika ir jos atitinka tą pobūdį ir logiką. Tradiciškai šiferis neišgaunamas naudoti kaip nerūdinė medžiaga; veikiau jis išgaunamas naudoti kaip statybinė medžiaga, skirta stogams, apkalai, grindims, grindiniams, ir dėl paveldo priežasčių Jungtinėje Karalystėje dažnai naudojamas istoriniams pastatams išsaugoti. |
| --- | --- |

(234)

BSL mano, kad šiferiui taikomos išimtys nėra valstybės pagalba, nes jas galima pateisinti NMM aplinkos apsaugos tikslų pobūdžiu ir logika ir jos atitinka tą pobūdį ir logiką. Tradiciškai šiferis neišgaunamas naudoti kaip nerūdinė medžiaga; veikiau jis išgaunamas naudoti kaip statybinė medžiaga, skirta stogams, apkalai, grindims, grindiniams, ir dėl paveldo priežasčių Jungtinėje Karalystėje dažnai naudojamas istoriniams pastatams išsaugoti.

| (235) | BSL teigia, kad šiferio skaldos faktinės aplinkybės skiriasi nuo karjeruose naujai išgautų nerūdinių medžiagų, skirtų specialiai naudoti kaip nerūdinės medžiagos, nes nerūdinės medžiagos, susidarančios išgaunant šiferį, yra būtinas ir neišvengiamas šalutinis plokščiųjų šiferio produktų gamybos procesų produktas. |
| --- | --- |

(235)

BSL teigia, kad šiferio skaldos faktinės aplinkybės skiriasi nuo karjeruose naujai išgautų nerūdinių medžiagų, skirtų specialiai naudoti kaip nerūdinės medžiagos, nes nerūdinės medžiagos, susidarančios išgaunant šiferį, yra būtinas ir neišvengiamas šalutinis plokščiųjų šiferio produktų gamybos procesų produktas.

| (236) | BSL mano, kad išimtis yra paskata šiferio karjerams atliekų pobūdžio medžiagas perdirbti į nerūdines medžiagas. Jeigu šiferio karjerai nustotų perdirbinėti atliekas į nerūdines medžiagas, sąvartynuose būtų šalinama daugiau atliekų ir bergždo arba bergždas būtų išpilamas. |
| --- | --- |

(236)

BSL mano, kad išimtis yra paskata šiferio karjerams atliekų pobūdžio medžiagas perdirbti į nerūdines medžiagas. Jeigu šiferio karjerai nustotų perdirbinėti atliekas į nerūdines medžiagas, sąvartynuose būtų šalinama daugiau atliekų ir bergždo arba bergždas būtų išpilamas.

| (237) | Pasak BSL, šiferio gavybos procesas – labai brangus, nes reikia kasti giliai, kartais būna nepalanki geologinė formacija, be to, projektuojant karjerą reikia atsižvelgti į tam tikrus inžinerinius ir geotechninius aspektus, kad būtų užtikrintas paviršiaus stabilumas ir saugi darbo aplinka. Šiferis iš karjero paimamas plokštėmis, kurių dydis yra nuo beveik 1 × 0,5 m iki 3,5 × 1,5 m, o įprastas vienos plokštės svoris – nuo 500 kg iki 12 t. Kokio apdorojimo reikia, priklauso nuo gaminamo produkto pobūdžio: stogo čerpės, apkala, grindų danga ar architektūrinės paskirties produktai. Apdorojant paprastai pirmiausia pjaustoma, tada atskeliama, atliekama apdaila, vėl pjaustoma ar formuojama. Maždaug 50 % BSL parduodamų architektūrinės paskirties šiferio produktų eksportuojama iš Jungtinės Karalystės. |
| --- | --- |

(237)

Pasak BSL, šiferio gavybos procesas – labai brangus, nes reikia kasti giliai, kartais būna nepalanki geologinė formacija, be to, projektuojant karjerą reikia atsižvelgti į tam tikrus inžinerinius ir geotechninius aspektus, kad būtų užtikrintas paviršiaus stabilumas ir saugi darbo aplinka. Šiferis iš karjero paimamas plokštėmis, kurių dydis yra nuo beveik 1 × 0,5 m iki 3,5 × 1,5 m, o įprastas vienos plokštės svoris – nuo 500 kg iki 12 t. Kokio apdorojimo reikia, priklauso nuo gaminamo produkto pobūdžio: stogo čerpės, apkala, grindų danga ar architektūrinės paskirties produktai. Apdorojant paprastai pirmiausia pjaustoma, tada atskeliama, atliekama apdaila, vėl pjaustoma ar formuojama. Maždaug 50 % BSL parduodamų architektūrinės paskirties šiferio produktų eksportuojama iš Jungtinės Karalystės.

| (238) | BSL aiškina, kad kiekviename proceso etape neišvengiamas šalutinis produktas – šiferio atliekos ir likučiai. BSL skaičiavimu, tik apie 4 % išgautos medžiagos apdorojama ir tampa galutiniais plokščiaisiais produktais (paprastai jie naudojami stogams, grindiniams ar kaip grindų plytelės), taigi 96 % yra atliekos. Šiferio atliekas ir likučius perdirbant į nerūdines medžiagas sumažėja atliekų pobūdžio medžiagų, kurias BSL turėtų išvežti į sąvartyną arba išpilti karjere. Perdirbant dalį šiferio atliekų ir likučių padedama kompensuoti tam tikras šiferio gavybos sąnaudas, bet toks pardavimas yra tik papildoma veikla, vykdoma kartu su pagrindine šiferio gavybos siekiant gaminti ir parduoti plokščiuosius šiferio produktus veikla. |
| --- | --- |

(238)

BSL aiškina, kad kiekviename proceso etape neišvengiamas šalutinis produktas – šiferio atliekos ir likučiai. BSL skaičiavimu, tik apie 4 % išgautos medžiagos apdorojama ir tampa galutiniais plokščiaisiais produktais (paprastai jie naudojami stogams, grindiniams ar kaip grindų plytelės), taigi 96 % yra atliekos. Šiferio atliekas ir likučius perdirbant į nerūdines medžiagas sumažėja atliekų pobūdžio medžiagų, kurias BSL turėtų išvežti į sąvartyną arba išpilti karjere. Perdirbant dalį šiferio atliekų ir likučių padedama kompensuoti tam tikras šiferio gavybos sąnaudas, bet toks pardavimas yra tik papildoma veikla, vykdoma kartu su pagrindine šiferio gavybos siekiant gaminti ir parduoti plokščiuosius šiferio produktus veikla.

| (239) | Pasak BSL, šiferio karjerui nėra paskatų išgauti šiferį, skirtą naudoti tik kaip nerūdinę medžiagą, nes gavybos sąnaudos yra daug didesnės, o pati gavyba daug sudėtingesnė (inžineriniu požiūriu) už gavybą bet kokiame įprastų nerūdinių medžiagų karjere (tai yra paviršinis karjeras), o komerciniu požiūriu nebūtų jokios prasmės eksploatuoti karjerą, jeigu vienintelė išgaunama medžiaga būtų naudojama kaip nerūdinė medžiaga. |
| --- | --- |

(239)

Pasak BSL, šiferio karjerui nėra paskatų išgauti šiferį, skirtą naudoti tik kaip nerūdinę medžiagą, nes gavybos sąnaudos yra daug didesnės, o pati gavyba daug sudėtingesnė (inžineriniu požiūriu) už gavybą bet kokiame įprastų nerūdinių medžiagų karjere (tai yra paviršinis karjeras), o komerciniu požiūriu nebūtų jokios prasmės eksploatuoti karjerą, jeigu vienintelė išgaunama medžiaga būtų naudojama kaip nerūdinė medžiaga.

| (240) | Remiantis BSL pateikta medžiaga, įmonė gavo statybos leidimą dėl to, kad išgauna akmenį, kuris yra tai vietai būdingų statybinių medžiagų šaltinis. Vargiai tikėtina, kad prašymas šios įmonės karjere išgauti tik nerūdinę medžiagą būtų patvirtintas, nes įmonė veikia Ežerų krašto nacionaliniame parke arba arti jo. |
| --- | --- |

(240)

Remiantis BSL pateikta medžiaga, įmonė gavo statybos leidimą dėl to, kad išgauna akmenį, kuris yra tai vietai būdingų statybinių medžiagų šaltinis. Vargiai tikėtina, kad prašymas šios įmonės karjere išgauti tik nerūdinę medžiagą būtų patvirtintas, nes įmonė veikia Ežerų krašto nacionaliniame parke arba arti jo.

| (241) | Pasak BSL, kai karjere išgaunant šiferį susidarančioms nerūdinėms medžiagoms buvo pradėta taikyti išimtis, įmonė nepradėjo išgauti daugiau šiferio nerūdinių medžiagų. |
| --- | --- |

(241)

Pasak BSL, kai karjere išgaunant šiferį susidarančioms nerūdinėms medžiagoms buvo pradėta taikyti išimtis, įmonė nepradėjo išgauti daugiau šiferio nerūdinių medžiagų.

| (242) | BSL taip pat eksploatuoja du klinčių karjerus. Įmonė teigia, kad išgaunant šiferį susidarantį bergždą galima atskirti nuo medžiagos, susidarančios išgaunant klintis, iš kurių gaminamos kalkės, nes, kitaip negu šiferis, klintys pirmiausia išgaunamos kaip žaliava, skirta naudoti kaip statybinė nerūdinė medžiaga, ir būtų neekonomiška daryti ką nors kitą, o ne išgauti paviršiuje esančias klintis, tuo tarpu šiferis yra nuosėdinė uoliena ir kasti reikia giliau. Palyginti su šiferiu, klintys labiau panašios į nerūdines medžiagas, kurioms netaikoma išimtis ir kurios karjeruose išgaunamos tik siekiant jas naudoti kaip nerūdines medžiagas. Pasak BSL, yra tik labai nedaug šachtų, kuriose klintys galėtų būti tokios kokybės, kad būtų verta jas išgauti plokštiesiems akmenims (pavyzdžiui, grindiniams skirtiems akmenims) gaminti. |
| --- | --- |

(242)

BSL taip pat eksploatuoja du klinčių karjerus. Įmonė teigia, kad išgaunant šiferį susidarantį bergždą galima atskirti nuo medžiagos, susidarančios išgaunant klintis, iš kurių gaminamos kalkės, nes, kitaip negu šiferis, klintys pirmiausia išgaunamos kaip žaliava, skirta naudoti kaip statybinė nerūdinė medžiaga, ir būtų neekonomiška daryti ką nors kitą, o ne išgauti paviršiuje esančias klintis, tuo tarpu šiferis yra nuosėdinė uoliena ir kasti reikia giliau. Palyginti su šiferiu, klintys labiau panašios į nerūdines medžiagas, kurioms netaikoma išimtis ir kurios karjeruose išgaunamos tik siekiant jas naudoti kaip nerūdines medžiagas. Pasak BSL, yra tik labai nedaug šachtų, kuriose klintys galėtų būti tokios kokybės, kad būtų verta jas išgauti plokštiesiems akmenims (pavyzdžiui, grindiniams skirtiems akmenims) gaminti.

g)   
  Eunomia Research and Consulting Ltd. (toliau – Eunomia) pastabos, gautos 2014 m. sausio 17 d.

Eunomia Research and Consulting Ltd.

Eunomia

| (243) | Eunomia pastabos buvo atsiųstos Jungtinės Karalystės antrines nerūdines medžiagas (šiferį, anglių kasyklų bergždą ir deginimo įrenginių nuosėdinius pelenus) išgaunančių įmonių konsorciumo vardu. |
| --- | --- |

(243)

Eunomia pastabos buvo atsiųstos Jungtinės Karalystės antrines nerūdines medžiagas (šiferį, anglių kasyklų bergždą ir deginimo įrenginių nuosėdinius pelenus) išgaunančių įmonių konsorciumo vardu.

Eunomia

| (244) | Išgaunant stogams dengti skirtą šiferį ar vykdant kitus didelės vertės procesus neišvengiamai susidaro medžiagų, tinkamų naudoti tik kaip nerūdinės medžiagos. Kaina, gaunama, kai medžiaga naudojama kaip nerūdinė medžiaga, yra gerokai mažesnė ir vien tai nebūtų pakankama paskata imtis gavybos. Welsh Slate nurodo, kad stogams dengti skirto šiferio vidutinė pardavimo kaina yra [...] GBP už toną, o vertingesnio šiferio kaina – [...] GBP už toną. Priešingai, antrinių nerūdinių medžiagų pardavimo kaina yra [...]–[...] GBP už toną. Taigi nustačius išimtį pirminių medžiagų gavybos mastas nepadidėjo, ir išimtimi gavyba neskatinama. |
| --- | --- |

(244)

Išgaunant stogams dengti skirtą šiferį ar vykdant kitus didelės vertės procesus neišvengiamai susidaro medžiagų, tinkamų naudoti tik kaip nerūdinės medžiagos. Kaina, gaunama, kai medžiaga naudojama kaip nerūdinė medžiaga, yra gerokai mažesnė ir vien tai nebūtų pakankama paskata imtis gavybos. Welsh Slate nurodo, kad stogams dengti skirto šiferio vidutinė pardavimo kaina yra [...] GBP už toną, o vertingesnio šiferio kaina – [...] GBP už toną. Priešingai, antrinių nerūdinių medžiagų pardavimo kaina yra [...]–[...] GBP už toną. Taigi nustačius išimtį pirminių medžiagų gavybos mastas nepadidėjo, ir išimtimi gavyba neskatinama.

Welsh Slate

| (245) | Kadangi prieš nustatant NMM jau buvo atliekų pobūdžio šiferio sąvartynų, nebūtų poreikio karjeruose papildomai išgauti šiferio, skirto naudoti kaip nerūdinę medžiagą. |
| --- | --- |

(245)

Kadangi prieš nustatant NMM jau buvo atliekų pobūdžio šiferio sąvartynų, nebūtų poreikio karjeruose papildomai išgauti šiferio, skirto naudoti kaip nerūdinę medžiagą.

| (246) | Eunomia mano, kad, jeigu būtų panaikinta šiferiui taikoma išimtis, NMM sudarytų [...] šiferio nerūdinių medžiagų gamybos jau išgavus išlaidų, t. y. [...]–[...] GBP. |
| --- | --- |

(246)

Eunomia mano, kad, jeigu būtų panaikinta šiferiui taikoma išimtis, NMM sudarytų [...] šiferio nerūdinių medžiagų gamybos jau išgavus išlaidų, t. y. [...]–[...] GBP.

Eunomia

h)   
  Wincilate Ltd (toliau – Wincilate) pastabos, gautos 2014 m. sausio 7 d.

Wincilate Ltd

Wincilate

| (247) | Wincilate – šiferio karjerą eksploatuojanti įmonė, pritarianti, kad šiferiui būtų taikoma NMM išimtis. Įmonė nurodo, kad, be savo įprasto verslo, ji smulkina šiferį, imdama jį iš daugiau kaip prieš šimtą metų susidariusių šiferio sąvartynų. Įmonė mano, kad išimtis yra būtina siekiant sumažinti atliekų sąvartynus ir naudoti atliekas užuot karjeruose išgavus pirmines nerūdines medžiagas. |
| --- | --- |

(247)

Wincilate – šiferio karjerą eksploatuojanti įmonė, pritarianti, kad šiferiui būtų taikoma NMM išimtis. Įmonė nurodo, kad, be savo įprasto verslo, ji smulkina šiferį, imdama jį iš daugiau kaip prieš šimtą metų susidariusių šiferio sąvartynų. Įmonė mano, kad išimtis yra būtina siekiant sumažinti atliekų sąvartynus ir naudoti atliekas užuot karjeruose išgavus pirmines nerūdines medžiagas.

Wincilate

i)   
  Torrington Stone pastabos, gautos 2014 m. sausio 17 d.

Torrington Stone

| (248) | Pasak Torrington Stone, viename iš šios įmonės karjerų, kuriame kaip pirminis produktas išgaunamas apmokestinamas smiltainio žvyras, siūlomi natūralių akmenų produktai, pavyzdžiui sienų akmenys, tvorų akmenys, gabionų akmenys. Šiuo neapmokestinamu smiltainio žvyru tiesiogiai konkuruojama su šiferio karjerais, siūlančiais visiškai tokius pat produktus. Sienų akmenys renkami rankomis ir nepjaustomi karjere, todėl jiems negali būti taikoma NMM išimtis. Akmenis vietoje pjausto patys mūrininkai, bet NMM jau yra sumokėtas. |
| --- | --- |

(248)

Pasak Torrington Stone, viename iš šios įmonės karjerų, kuriame kaip pirminis produktas išgaunamas apmokestinamas smiltainio žvyras, siūlomi natūralių akmenų produktai, pavyzdžiui sienų akmenys, tvorų akmenys, gabionų akmenys. Šiuo neapmokestinamu smiltainio žvyru tiesiogiai konkuruojama su šiferio karjerais, siūlančiais visiškai tokius pat produktus. Sienų akmenys renkami rankomis ir nepjaustomi karjere, todėl jiems negali būti taikoma NMM išimtis. Akmenis vietoje pjausto patys mūrininkai, bet NMM jau yra sumokėtas.

Torrington Stone

| (249) | Torrington Stone teigia, kad, kita vertus, šiferis yra natūraliai netaisyklingos formos ir turi būti pjaustomas (pjūklais), kad bent sluoksnio plotis būtų tinkama. |
| --- | --- |

(249)

Torrington Stone teigia, kad, kita vertus, šiferis yra natūraliai netaisyklingos formos ir turi būti pjaustomas (pjūklais), kad bent sluoksnio plotis būtų tinkama.

Torrington Stone

j)   
  Berwyn Slate pastabos, gautos 2014 m. sausio 9 d.

Berwyn Slate

| (250) | Berwyn Slate karjere gaminamos galutinės šiferio plokštės, ir jas gaminant kaip šalutinis produktas susidaro atliekos. Nuo senų laikų, kai karjeras pradėtas eksploatuoti prieš 200–300 metų, šios atliekos buvo pilamos į sąvartyną šalia karjero. Remiantis šios įmonės pateikta medžiaga, karjeras planuoja atliekas perdirbti į parduoti tinkamas nerūdines medžiagas. Panaikinus NMM tokie planai būtų nebeįgyvendinti. |
| --- | --- |

(250)

Berwyn Slate karjere gaminamos galutinės šiferio plokštės, ir jas gaminant kaip šalutinis produktas susidaro atliekos. Nuo senų laikų, kai karjeras pradėtas eksploatuoti prieš 200–300 metų, šios atliekos buvo pilamos į sąvartyną šalia karjero. Remiantis šios įmonės pateikta medžiaga, karjeras planuoja atliekas perdirbti į parduoti tinkamas nerūdines medžiagas. Panaikinus NMM tokie planai būtų nebeįgyvendinti.

Berwyn Slate

k)   
  Mineral Products Association Ltd pastabos, gautos 2014 m. sausio 2 d.

Mineral Products Association Ltd

| (251) | Asociacija teigia, kad išimtis turėtų būti netaikoma medžiagoms, kurias sudaro daugiausia anglis, lignitas, šiferis ir skalūnas, nes tokios medžiagos naudojamos nerūdinių medžiagų rinkose arba kaip nerūdinės medžiagos. |
| --- | --- |

(251)

Asociacija teigia, kad išimtis turėtų būti netaikoma medžiagoms, kurias sudaro daugiausia anglis, lignitas, šiferis ir skalūnas, nes tokios medžiagos naudojamos nerūdinių medžiagų rinkose arba kaip nerūdinės medžiagos.

l)   JK valdžios institucijų pastabos

JK valdžios institucijų pastabos

| (252) | JK valdžios institucijos nurodė tai, kad Bendrasis Teismas savo 2012 m. kovo 7 d. Sprendime British Aggregates Association prieš Europos Komisiją, T-210/02 RENV, nustatė, kad tokios medžiagos kaip molis, šiferis ir skalūnas iš esmės atitinka įprasto apmokestinimo principą, kuriuo grindžiamas mokestis, nes tai yra nerūdinės medžiagos pagal 2001 m. Finansų įstatymą (71 skirsnis) ir „tiek, kiek šios nerūdinės medžiagos naudojamos ir komerciškai eksploatuojamas kaip nerūdinės medžiagos“, jų aplinkybės panašios į kitų apmokestintų pakaitinių nerūdinių medžiagų (72 skirsnis) aplinkybes arba yra net tokios pat. Pasak JK valdžios institucijų, Bendrasis Teismas aiškiai nurodė, kad galimas šių medžiagų įtraukimas į mokesčio taikymo sritį „priklauso tik nuo faktinio ir patvirtinto jų eksploatavimo kaip nerūdinių medžiagų“. |
| --- | --- |

(252)

JK valdžios institucijos nurodė tai, kad Bendrasis Teismas savo 2012 m. kovo 7 d. Sprendime British Aggregates Association prieš Europos Komisiją, T-210/02 RENV, nustatė, kad tokios medžiagos kaip molis, šiferis ir skalūnas iš esmės atitinka įprasto apmokestinimo principą, kuriuo grindžiamas mokestis, nes tai yra nerūdinės medžiagos pagal 2001 m. Finansų įstatymą (71 skirsnis) ir „tiek, kiek šios nerūdinės medžiagos naudojamos ir komerciškai eksploatuojamas kaip nerūdinės medžiagos“, jų aplinkybės panašios į kitų apmokestintų pakaitinių nerūdinių medžiagų (72 skirsnis) aplinkybes arba yra net tokios pat. Pasak JK valdžios institucijų, Bendrasis Teismas aiškiai nurodė, kad galimas šių medžiagų įtraukimas į mokesčio taikymo sritį „priklauso tik nuo faktinio ir patvirtinto jų eksploatavimo kaip nerūdinių medžiagų“.

British Aggregates Association prieš Europos Komisiją

| (253) | JK valdžios institucijos teigia, kad nėra aiškių įrodymų, įskaitant medžiagą, kurią vykstant teismo procesui pateikė BAA, kad šiferis, skalūnas, anglis ar lignitas specialiai išgaunami Jungtinėje Karalystėje naudoti kaip nerūdinės medžiagos. |
| --- | --- |

(253)

JK valdžios institucijos teigia, kad nėra aiškių įrodymų, įskaitant medžiagą, kurią vykstant teismo procesui pateikė BAA, kad šiferis, skalūnas, anglis ar lignitas specialiai išgaunami Jungtinėje Karalystėje naudoti kaip nerūdinės medžiagos.

| (254) | Kalbant apie šiferį, JK valdžios institucijos teigia, kad šiferis yra uoliena, galinti skilti į plonus lakštus. Šiferis daugiausia naudojamas stogams dengti, tačiau taip pat naudojamas dekoratyvinei apkalai ir kaip paminklinis akmuo. Jis išgaunamas Šiaurės Velse, Ežerų krašte, Devone ir Kornvalyje. |
| --- | --- |

(254)

Kalbant apie šiferį, JK valdžios institucijos teigia, kad šiferis yra uoliena, galinti skilti į plonus lakštus. Šiferis daugiausia naudojamas stogams dengti, tačiau taip pat naudojamas dekoratyvinei apkalai ir kaip paminklinis akmuo. Jis išgaunamas Šiaurės Velse, Ežerų krašte, Devone ir Kornvalyje.

| (255) | Pasak JK valdžios institucijų, šiferiui taikoma NMM išimtis, nes aukštos kokybės šiferis išgaunamas naudoti stogams ir grindims dengti, ir veikiau dėl savo dekoratyvinių savybių, o ne kad būtų naudojamas kaip nerūdinė medžiaga. Tai gali būti stogams dengti skirtas šiferis, apdailos, architektūrinės paskirties produktai (palangės ir stogeliai, virtuvės ir vonios kambario darbiniai paviršiai, prekystaliai, ugniakuro apvadai, židiniai, apkala, pastatų iškabos, memorialinės lentos ir grindų plytelės) ir papuošimai (toliau tai kartu vadinama specialios paskirties architektūrinės paskirties produktais). Tačiau šiferio skalda ir gabalinės atliekos, susidarančios išgaunant ir formuojant aukštos kokybės šiferį, gali būti naudojamos vietoj naujai išgaunamų nerūdinių medžiagų. Todėl išimtimis taip pat skatinama naudoti kaip atliekos susidarančią šiferio skaldą, taip pat bet kokius kitus susijusius šalutinius produktus, jeigu tik gaunama grynoji aplinkos apsaugos nauda, nes sumažinama žala aplinkai, kuri būtų padaryta dėl papildomos nerūdinių medžiagų gavybos karjeruose. |
| --- | --- |

(255)

Pasak JK valdžios institucijų, šiferiui taikoma NMM išimtis, nes aukštos kokybės šiferis išgaunamas naudoti stogams ir grindims dengti, ir veikiau dėl savo dekoratyvinių savybių, o ne kad būtų naudojamas kaip nerūdinė medžiaga. Tai gali būti stogams dengti skirtas šiferis, apdailos, architektūrinės paskirties produktai (palangės ir stogeliai, virtuvės ir vonios kambario darbiniai paviršiai, prekystaliai, ugniakuro apvadai, židiniai, apkala, pastatų iškabos, memorialinės lentos ir grindų plytelės) ir papuošimai (toliau tai kartu vadinama specialios paskirties architektūrinės paskirties produktais). Tačiau šiferio skalda ir gabalinės atliekos, susidarančios išgaunant ir formuojant aukštos kokybės šiferį, gali būti naudojamos vietoj naujai išgaunamų nerūdinių medžiagų. Todėl išimtimis taip pat skatinama naudoti kaip atliekos susidarančią šiferio skaldą, taip pat bet kokius kitus susijusius šalutinius produktus, jeigu tik gaunama grynoji aplinkos apsaugos nauda, nes sumažinama žala aplinkai, kuri būtų padaryta dėl papildomos nerūdinių medžiagų gavybos karjeruose.

| (256) | Pasak JK valdžios institucijų, karjerai, siūlantys parduoti šiferio nerūdines medžiagas, šiferio skaldą, skirtą naudoti kaip nerūdines medžiagas, savo reklamoje pabrėžia savo aukštos kokybės šiferio produktus, pavyzdžiui, stogams dengti skirtą šiferį, darbinius paviršius, židinius, grindų dangą ir memorialines plokštes, ir akivaizdu, kad tai yra pagrindinis gavybos veiklos tikslas (59). |
| --- | --- |

(256)

Pasak JK valdžios institucijų, karjerai, siūlantys parduoti šiferio nerūdines medžiagas, šiferio skaldą, skirtą naudoti kaip nerūdines medžiagas, savo reklamoje pabrėžia savo aukštos kokybės šiferio produktus, pavyzdžiui, stogams dengti skirtą šiferį, darbinius paviršius, židinius, grindų dangą ir memorialines plokštes, ir akivaizdu, kad tai yra pagrindinis gavybos veiklos tikslas (59).

59

| (257) | JK valdžios institucijos teigia, kad šiferį nelabai tinka naudoti kaip nerūdinę medžiagą, nes jis paprastai įgauna plokščią ir nelygią formą, nėra kubiškas, o tai dažniausiai pageidautina beveik visais atvejais, kai reikia naudoti nerūdines medžiagas. Aukštos kokybės šiferis nenaudojamas kaip nerūdinė medžiaga, nes dėl fizinių ir (arba) cheminių savybių jis tam netinka ir yra parduodamas naudoti tada, kai reikia aukštesnės kokybės medžiagos. |
| --- | --- |

(257)

JK valdžios institucijos teigia, kad šiferį nelabai tinka naudoti kaip nerūdinę medžiagą, nes jis paprastai įgauna plokščią ir nelygią formą, nėra kubiškas, o tai dažniausiai pageidautina beveik visais atvejais, kai reikia naudoti nerūdines medžiagas. Aukštos kokybės šiferis nenaudojamas kaip nerūdinė medžiaga, nes dėl fizinių ir (arba) cheminių savybių jis tam netinka ir yra parduodamas naudoti tada, kai reikia aukštesnės kokybės medžiagos.

| (258) | JK valdžios institucijos apskaičiavo, kad karjere išgavus toną šiferio tą kiekį sudaro 95 % atliekų skaldos ir beveik 5 % šiferio, tinkamo naudoti tada, kai reikia aukštos kokybės medžiagų, pavyzdžiui, stogų čerpėms ar apkalai (60). Daugelio uolienų, kuriose yra aukštos kokybės šiferio, sluoksniuotumas ne toks geras, taigi jos neskyla į plonas plokštes. Iš aukštesnės kokybės medžiagos gaminant tapačias išpjautas arba atskeltas plokštes taip pat susidaro daug gabalinių atliekų. Taigi didžiulės atliekų, kurias sudaro šiferio skalda, sąvartos istoriškai siejamos su vietomis, kuriose buvo išgaunamas šiferis. JK valdžios institucijos apie tai teikia informacijos iš tyrimų. Jos nurodo, kad šiferio atliekų dar vis susidaro daugiau, negu jų reikia mineralų rinkai, nes nerūdinės medžiagos ir šiferio atliekos ligi šiol pilamos į sąvartas. Nuo 2000 m. šiferio gamyba sumažėjo, nes sumenko stogams dengti skirto šiferio gamyba. 2014 m. balandžio mėn. sustabdžius NMM, šiferį išgaunančios įmonės pamatė, kad šiferio atliekų paklausa sumažėjo, o atliekų sąvartos padidėjo. |
| --- | --- |

(258)

JK valdžios institucijos apskaičiavo, kad karjere išgavus toną šiferio tą kiekį sudaro 95 % atliekų skaldos ir beveik 5 % šiferio, tinkamo naudoti tada, kai reikia aukštos kokybės medžiagų, pavyzdžiui, stogų čerpėms ar apkalai (60). Daugelio uolienų, kuriose yra aukštos kokybės šiferio, sluoksniuotumas ne toks geras, taigi jos neskyla į plonas plokštes. Iš aukštesnės kokybės medžiagos gaminant tapačias išpjautas arba atskeltas plokštes taip pat susidaro daug gabalinių atliekų. Taigi didžiulės atliekų, kurias sudaro šiferio skalda, sąvartos istoriškai siejamos su vietomis, kuriose buvo išgaunamas šiferis. JK valdžios institucijos apie tai teikia informacijos iš tyrimų. Jos nurodo, kad šiferio atliekų dar vis susidaro daugiau, negu jų reikia mineralų rinkai, nes nerūdinės medžiagos ir šiferio atliekos ligi šiol pilamos į sąvartas. Nuo 2000 m. šiferio gamyba sumažėjo, nes sumenko stogams dengti skirto šiferio gamyba. 2014 m. balandžio mėn. sustabdžius NMM, šiferį išgaunančios įmonės pamatė, kad šiferio atliekų paklausa sumažėjo, o atliekų sąvartos padidėjo.

60

| (259) | Pasak JK valdžios institucijų, šiferio šalutinis produktas gali būti naudojamas kaip žemos kokybės nerūdinė medžiaga inžineriniais tikslais naudojamiems užpildams ir kaip dekoratyvinės nerūdinės medžiagos, o rūpestingai atrinkus ir susmulkinus jos gali atitikti reikalavimus ir tiesiant kelius būti naudojamos kaip apatinis kelio pagrindo sluoksnis (61). Nors šiferio atliekos ne tokios stiprios kaip kitos nerūdinės medžiagos, nustatyta, kad jos tinkamos naudoti pagal šią pagrindinę paskirtį, todėl gaminant betoną ir naudojant inžineriniais tikslais, kai reikia vidutinio stiprumo medžiagos, jomis galima pakeisti naujai išgaunamas nerūdines medžiagas. Dalis šiferio atliekų taip pat smulkinama į miltelius ir granules pramoniniam naudojimui gaminant tolį ir bituminius dažus. Šiferiui taikant išimtį, mokesčiu skatinama naudoti šią šiferio skaldą, kuris susidaro kaip atliekos, taigi mažinama žala natūralioms buveinėms, taip pat žala gamtovaizdžiui dėl bergždo sąvartų. Šia išimtimi skatinami tokie projektai kaip BAA minėtas Bangoro aplinkkelis A55. |
| --- | --- |

(259)

Pasak JK valdžios institucijų, šiferio šalutinis produktas gali būti naudojamas kaip žemos kokybės nerūdinė medžiaga inžineriniais tikslais naudojamiems užpildams ir kaip dekoratyvinės nerūdinės medžiagos, o rūpestingai atrinkus ir susmulkinus jos gali atitikti reikalavimus ir tiesiant kelius būti naudojamos kaip apatinis kelio pagrindo sluoksnis (61). Nors šiferio atliekos ne tokios stiprios kaip kitos nerūdinės medžiagos, nustatyta, kad jos tinkamos naudoti pagal šią pagrindinę paskirtį, todėl gaminant betoną ir naudojant inžineriniais tikslais, kai reikia vidutinio stiprumo medžiagos, jomis galima pakeisti naujai išgaunamas nerūdines medžiagas. Dalis šiferio atliekų taip pat smulkinama į miltelius ir granules pramoniniam naudojimui gaminant tolį ir bituminius dažus. Šiferiui taikant išimtį, mokesčiu skatinama naudoti šią šiferio skaldą, kuris susidaro kaip atliekos, taigi mažinama žala natūralioms buveinėms, taip pat žala gamtovaizdžiui dėl bergždo sąvartų. Šia išimtimi skatinami tokie projektai kaip BAA minėtas Bangoro aplinkkelis A55.

61

| (260) | Pasak JK valdžios institucijų, 2014 m. balandžio mėn. sustabdžius tam tikras mokesčio išimtis, [...] buvo priversta savo šiferį, susidarantį kaip atliekos, parduoti su 3 % nuostoliu, taigi iš to matyti, kad, jeigu nebūtų taikoma išimtis, šiferio atliekoms rinkos nebūtų. |
| --- | --- |

(260)

Pasak JK valdžios institucijų, 2014 m. balandžio mėn. sustabdžius tam tikras mokesčio išimtis, [...] buvo priversta savo šiferį, susidarantį kaip atliekos, parduoti su 3 % nuostoliu, taigi iš to matyti, kad, jeigu nebūtų taikoma išimtis, šiferio atliekoms rinkos nebūtų.

| (261) | JK valdžios institucijos teigia, kad, nors tik 5 % šiferio karjere išgaunamos medžiagos yra aukštos kokybės medžiaga, dėl santykinės tinkamo dydžio šiferio lakštų, parduodamų kaip stogams dengti skirtos medžiagos, grindų plytelės, apkalai arba kitais dekoratyviniais tikslais, vertės šiferio gavyba yra pateisinama. Aukštos kokybės šiferio kaina yra 727–1 076 GBP už toną. JK valdžios institucijos pateikė vieno šiferio gamintojo produktų kainas (BGP/t):













  Metai | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [...] stogams dengti | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Architektūrinės paskirties | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(261)

JK valdžios institucijos teigia, kad, nors tik 5 % šiferio karjere išgaunamos medžiagos yra aukštos kokybės medžiaga, dėl santykinės tinkamo dydžio šiferio lakštų, parduodamų kaip stogams dengti skirtos medžiagos, grindų plytelės, apkalai arba kitais dekoratyviniais tikslais, vertės šiferio gavyba yra pateisinama. Aukštos kokybės šiferio kaina yra 727–1 076 GBP už toną. JK valdžios institucijos pateikė vieno šiferio gamintojo produktų kainas (BGP/t):

Metai

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

[...] stogams dengti

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Architektūrinės paskirties

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

JK valdžios institucijos teigia, kad kitos šiferį išgaunančios įmonės parduodamo stogams dengti skirto šiferio kaina yra beveik 700 GBP už toną. O jų architektūrinės paskirties šiferio produktų kainos tokios:

| Metai | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBP/m2 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

Metai

2008

2009

2010

2011

2012

2013

GBP/m2

2

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| (262) | Pasak JK valdžios institucijų, šiferio šalutinių produktų gavybos sąnaudos yra 5,7–6,5 GBP už toną (62). Tačiau metams bėgant pardavimo kainos buvo įvairios – nuo 7,36 GBP iki 4,10 GBP (tai mažiausia kaina) už toną. Dar viena šiferį išgaunanti įmonė šiferio statybines nerūdines medžiagas parduoda už 4,40–6,42 GBP. Kadangi geros kokybės šiferio vertė yra didelė, vietose, kuriose yra šiferio telkinių, jį pirmiausia ir siekiama išgauti. Nė vienam veiklos vykdytojui nebūtų ekonomiškai naudinga karjere išgauti šiferį ketinant jį parduoti naudoti kaip nerūdinę medžiagą, užuot išgavus aukštos kokybės šiferį. |
| --- | --- |

(262)

Pasak JK valdžios institucijų, šiferio šalutinių produktų gavybos sąnaudos yra 5,7–6,5 GBP už toną (62). Tačiau metams bėgant pardavimo kainos buvo įvairios – nuo 7,36 GBP iki 4,10 GBP (tai mažiausia kaina) už toną. Dar viena šiferį išgaunanti įmonė šiferio statybines nerūdines medžiagas parduoda už 4,40–6,42 GBP. Kadangi geros kokybės šiferio vertė yra didelė, vietose, kuriose yra šiferio telkinių, jį pirmiausia ir siekiama išgauti. Nė vienam veiklos vykdytojui nebūtų ekonomiškai naudinga karjere išgauti šiferį ketinant jį parduoti naudoti kaip nerūdinę medžiagą, užuot išgavus aukštos kokybės šiferį.

62

| (263) | JK valdžios institucijos pateikė duomenų, gautų iš šiferį išgaunančių įmonių teikiamos finansinės informacijos, iš jų matyti, kad dėl su architektūrinės paskirties produktais susijusių pajamų šie produktai yra pirminiai bendrovių produktai. Vertinant pagal pajamas stogams dengti naudojamo šiferio ir kaip nerūdinės medžiagos naudojamo šiferio santykis metams bėgant svyravo nuo 2,54 iki 3,52. |
| --- | --- |

(263)

JK valdžios institucijos pateikė duomenų, gautų iš šiferį išgaunančių įmonių teikiamos finansinės informacijos, iš jų matyti, kad dėl su architektūrinės paskirties produktais susijusių pajamų šie produktai yra pirminiai bendrovių produktai. Vertinant pagal pajamas stogams dengti naudojamo šiferio ir kaip nerūdinės medžiagos naudojamo šiferio santykis metams bėgant svyravo nuo 2,54 iki 3,52.

| (264) | Kalbant apie BAA pateiktą importuojamo šiferio kainodaros informaciją, JK valdžios institucijos pateikia duomenų, kad JK architektūrinės paskirties šiferio produktai ir importuojami architektūrinės paskirties šiferio produktai skiriasi, ir pirmieji konkuruoja kitose rinkose, negu importuojami produktai. Todėl importo kainodaros duomenys nebūtų tikslūs lyginant kainas. |
| --- | --- |

(264)

Kalbant apie BAA pateiktą importuojamo šiferio kainodaros informaciją, JK valdžios institucijos pateikia duomenų, kad JK architektūrinės paskirties šiferio produktai ir importuojami architektūrinės paskirties šiferio produktai skiriasi, ir pirmieji konkuruoja kitose rinkose, negu importuojami produktai. Todėl importo kainodaros duomenys nebūtų tikslūs lyginant kainas.

| (265) | JK valdžios institucijos teigia, kad dekoratyvinis šiferis gaunamas kaip šalutinis produktas karjere išgaunant aukštos kokybės šiferį. Jo pardavimo kaina – apie 15 GBP už toną. Nors ši kaina didesnė negu statybose ertmėms užpildyti naudojamų nerūdinių medžiagų, kaip pirmiau teigta, ji vis tiek mažesnė už stogams dengti skirto šiferio kainą (daugiau kaip 200 GBP už toną). Dekoratyvinio šiferio kaina panaši į kitų dekoratyvinių statybinių medžiagų, kurių Jungtinėje Karalystėje galima gauti iš mažmenininkų, kainą. Šiferiui taikomos išimties aplinkos apsaugos logika išlieka, nes dekoratyvinis šiferis yra neišvengiamas aukštos kokybės šiferio gavybos produktas, o dekoratyvinių medžiagų rinka yra aukščiausios kokybės produktų rinka tiems, kas gamina klintis arba granitą. |
| --- | --- |

(265)

JK valdžios institucijos teigia, kad dekoratyvinis šiferis gaunamas kaip šalutinis produktas karjere išgaunant aukštos kokybės šiferį. Jo pardavimo kaina – apie 15 GBP už toną. Nors ši kaina didesnė negu statybose ertmėms užpildyti naudojamų nerūdinių medžiagų, kaip pirmiau teigta, ji vis tiek mažesnė už stogams dengti skirto šiferio kainą (daugiau kaip 200 GBP už toną). Dekoratyvinio šiferio kaina panaši į kitų dekoratyvinių statybinių medžiagų, kurių Jungtinėje Karalystėje galima gauti iš mažmenininkų, kainą. Šiferiui taikomos išimties aplinkos apsaugos logika išlieka, nes dekoratyvinis šiferis yra neišvengiamas aukštos kokybės šiferio gavybos produktas, o dekoratyvinių medžiagų rinka yra aukščiausios kokybės produktų rinka tiems, kas gamina klintis arba granitą.

| (266) | JK valdžios institucijos teigia, jog tai, kad šiferiui ir šiferio šalutiniams produktams taikoma NMM išimtis, siekiant skatinti vietoj naujai išgaunamų nerūdinių medžiagų naudoti tuos pakaitinius šalutinius produktus, susidarančius kaip atliekos, atitinka NMM aplinkos apsaugos tikslą. |
| --- | --- |

(266)

JK valdžios institucijos teigia, jog tai, kad šiferiui ir šiferio šalutiniams produktams taikoma NMM išimtis, siekiant skatinti vietoj naujai išgaunamų nerūdinių medžiagų naudoti tuos pakaitinius šalutinius produktus, susidarančius kaip atliekos, atitinka NMM aplinkos apsaugos tikslą.

| (267) | JK valdžios institucijos teigia, kad, pasirodo, šiferis, kaip ir skalūnas, gali būti randamas kartu su įvairių kitų rūšių uoliena. Šiferis dažnai randamas įsiterpęs tarp smiltainio ir (arba) klinčių. Žodis „daugiausia“ vartojamas, kad būtų įtraukti ir junginiai, kuriuos daugiausia, bet ne visiškai sudaro medžiaga, kuriai taikoma išimtis, nes toks tos medžiagos natūralus būvis. Kai junginius sudaro daugiausia šiferis arba skalūnas, dėl jų fizinių savybių jie mažiau tinka naudoti kaip nerūdinės medžiagos negu tada, kai juos sudaro medžiagos, greičiausiai naudotinos kaip nerūdinės medžiagos. |
| --- | --- |

(267)

JK valdžios institucijos teigia, kad, pasirodo, šiferis, kaip ir skalūnas, gali būti randamas kartu su įvairių kitų rūšių uoliena. Šiferis dažnai randamas įsiterpęs tarp smiltainio ir (arba) klinčių. Žodis „daugiausia“ vartojamas, kad būtų įtraukti ir junginiai, kuriuos daugiausia, bet ne visiškai sudaro medžiaga, kuriai taikoma išimtis, nes toks tos medžiagos natūralus būvis. Kai junginius sudaro daugiausia šiferis arba skalūnas, dėl jų fizinių savybių jie mažiau tinka naudoti kaip nerūdinės medžiagos negu tada, kai juos sudaro medžiagos, greičiausiai naudotinos kaip nerūdinės medžiagos.

| (268) | Jungtinės Karalystės skaičiavimais, kasmet susidaro beveik 6,33 mln. tonų šiferio skaldos atliekų, o nuo senų laikų susidarę beveik 277 mln. tonų atsargų, kurias būtų galima naudoti. Iš jų iki nustatant NMM naudoti kaip nerūdinės medžiagos parduota tik 0,66 mln. tonų (63). Likęs kiekis naudotas duobėms užkasti arba paliktas sąvartose kaip atliekos. |
| --- | --- |

(268)

Jungtinės Karalystės skaičiavimais, kasmet susidaro beveik 6,33 mln. tonų šiferio skaldos atliekų, o nuo senų laikų susidarę beveik 277 mln. tonų atsargų, kurias būtų galima naudoti. Iš jų iki nustatant NMM naudoti kaip nerūdinės medžiagos parduota tik 0,66 mln. tonų (63). Likęs kiekis naudotas duobėms užkasti arba paliktas sąvartose kaip atliekos.

63

| (269) | JK valdžios institucijos teigia, kad šiferio šalutiniams produktams taikoma išimtimi neskatinama intensyvesnė šiferio gavyba, nes šiferio karjerus eksploatuojančioms įmonėms jau dabar nelengva rasti rinką atliekų pobūdžio produktui, kuriam taikoma išimtis ir kuris susidaro karjere vykdant jų įprastą veiklą. Valdžios institucijos teigia, kad bendras šiferio karjerų skaičius ar kasybos mastas iš esmės nekito nustačius nerūdinių medžiagų mokestį, 2000 m. jų buvo 50, 2010 m. – 49. |
| --- | --- |

(269)

JK valdžios institucijos teigia, kad šiferio šalutiniams produktams taikoma išimtimi neskatinama intensyvesnė šiferio gavyba, nes šiferio karjerus eksploatuojančioms įmonėms jau dabar nelengva rasti rinką atliekų pobūdžio produktui, kuriam taikoma išimtis ir kuris susidaro karjere vykdant jų įprastą veiklą. Valdžios institucijos teigia, kad bendras šiferio karjerų skaičius ar kasybos mastas iš esmės nekito nustačius nerūdinių medžiagų mokestį, 2000 m. jų buvo 50, 2010 m. – 49.

| (270) | Jungtinė Karalystė mano, kad šiferio skalda, susidaranti kaip atliekos, pagrįstai laikoma neišvengiamu šalutiniu gavybos proceso, kurio tikslas ne gaminti nerūdines medžiagas, o gauti aukštos kokybės šiferio, skirto naudoti stogų čerpėms, apkalai ir kitiems vertingiems produktams, produktu. |
| --- | --- |

(270)

Jungtinė Karalystė mano, kad šiferio skalda, susidaranti kaip atliekos, pagrįstai laikoma neišvengiamu šalutiniu gavybos proceso, kurio tikslas ne gaminti nerūdines medžiagas, o gauti aukštos kokybės šiferio, skirto naudoti stogų čerpėms, apkalai ir kitiems vertingiems produktams, produktu.

| (271) | JK valdžios institucijos teigia, kad pjaustyto šiferio gamybos šalutinių produktų negalima atskirti nuo šiferio, specialiai išgaunamo kaip nerūdinė medžiaga. |
| --- | --- |

(271)

JK valdžios institucijos teigia, kad pjaustyto šiferio gamybos šalutinių produktų negalima atskirti nuo šiferio, specialiai išgaunamo kaip nerūdinė medžiaga.

| (272) | JK valdžios institucijos ginčija per teismo procesą nagrinėjant bylą T-210/02 RENV BAA, taip pat Komisijai skirtoje BAA medžiagoje pateiktus teiginius, kad yra šiferio karjerų, kuriuose šiferis išgaunamas tik siekiant jį naudoti kaip nerūdinę medžiagą. Išnagrinėjusios visus vykdant visas procedūras BAA pateiktus karjerų pavadinimus JK valdžios institucijos liko prie šios išvados. Be to, JK valdžios institucijos suabejojo dėl pateiktų įrodymų, nes keli karjerai nurodyti ir kaip gaminantys stogams dengti skirtą šiferį, ir kaip išgaunantys šiferį, skirtą pirmiausia naudoti kaip nerūdinę medžiagą. |
| --- | --- |

(272)

JK valdžios institucijos ginčija per teismo procesą nagrinėjant bylą T-210/02 RENV BAA, taip pat Komisijai skirtoje BAA medžiagoje pateiktus teiginius, kad yra šiferio karjerų, kuriuose šiferis išgaunamas tik siekiant jį naudoti kaip nerūdinę medžiagą. Išnagrinėjusios visus vykdant visas procedūras BAA pateiktus karjerų pavadinimus JK valdžios institucijos liko prie šios išvados. Be to, JK valdžios institucijos suabejojo dėl pateiktų įrodymų, nes keli karjerai nurodyti ir kaip gaminantys stogams dengti skirtą šiferį, ir kaip išgaunantys šiferį, skirtą pirmiausia naudoti kaip nerūdinę medžiagą.

| (273) | Kalbant apie BGT, JK valdžios institucijos teigia, kad duomenys pagrįsti pačių apibūdintomis karjeruose išgaunamomis medžiagomis ir jų galutine paskirtimi. Valdžios institucijos atkreipia dėmesį, kad karjerus eksploatuojančios įmonės medžiagas gali apibūdinti kitaip, negu jos būtų kategorizuojamos NMM tikslais, o karjere išgaunamos medžiagos laikui bėgant gali keistis. Kaip duomenys naudojamas tiksliausias Jungtinės Karalystės karjerų ir esamų medžiagų galutinės paskirties sąrašas, bet nėra galimybių pasakyti, kad tai visiškai tikslus Jungtinės Karalystės karjerų ir išgaunamų medžiagų galutinės paskirties sąrašas. JK valdžios institucijos teigia, kad duomenys dar ir pasenę, ir kad jos žino, jog keli į sąrašą įtraukti karjerai jau nebeveikia. JK valdžios institucijos taip pat teigia, kad į sąrašą įtrauktos bendrovės, galinčios turėti galiojantį karjero statybos leidimą, bet iš tikrųjų niekada neeksploatavusios karjero. |
| --- | --- |

(273)

Kalbant apie BGT, JK valdžios institucijos teigia, kad duomenys pagrįsti pačių apibūdintomis karjeruose išgaunamomis medžiagomis ir jų galutine paskirtimi. Valdžios institucijos atkreipia dėmesį, kad karjerus eksploatuojančios įmonės medžiagas gali apibūdinti kitaip, negu jos būtų kategorizuojamos NMM tikslais, o karjere išgaunamos medžiagos laikui bėgant gali keistis. Kaip duomenys naudojamas tiksliausias Jungtinės Karalystės karjerų ir esamų medžiagų galutinės paskirties sąrašas, bet nėra galimybių pasakyti, kad tai visiškai tikslus Jungtinės Karalystės karjerų ir išgaunamų medžiagų galutinės paskirties sąrašas. JK valdžios institucijos teigia, kad duomenys dar ir pasenę, ir kad jos žino, jog keli į sąrašą įtraukti karjerai jau nebeveikia. JK valdžios institucijos taip pat teigia, kad į sąrašą įtrauktos bendrovės, galinčios turėti galiojantį karjero statybos leidimą, bet iš tikrųjų niekada neeksploatavusios karjero.

| (274) | JK valdžios institucijos teigė, kad nustatyta, jog iš viso BAA pateikto šiferį, skalūną ir molį, skirtus naudoti tik kaip nerūdines medžiagas, išgaunančių karjerų sąrašo aštuoniuose karjeruose arba niekada nekastos nerūdinės medžiagos ir vykdyta veikla, kuriai netaikomas NMM, arba jie neveikia nuo tada, kai buvo nustatytas NMM. Keli iš šių karjerų naudojami kaip sąvartynai. |
| --- | --- |

(274)

JK valdžios institucijos teigė, kad nustatyta, jog iš viso BAA pateikto šiferį, skalūną ir molį, skirtus naudoti tik kaip nerūdines medžiagas, išgaunančių karjerų sąrašo aštuoniuose karjeruose arba niekada nekastos nerūdinės medžiagos ir vykdyta veikla, kuriai netaikomas NMM, arba jie neveikia nuo tada, kai buvo nustatytas NMM. Keli iš šių karjerų naudojami kaip sąvartynai.

| (275) | Be to, JK valdžios institucijos nurodo, kad vartojo 2003 m. parengtoje ataskaitoje, kuri konkrečiai skirta padėti mokesčių institucijoms užtikrinti NMM taikymą, pateiktas apibrėžtis. Objektyvus kriterijus, kuriuo remiasi JK valdžios institucijos norėdamos atskirti labai susijusių rūšių uolienas, – iš prie šiferio kategorijos priskirtos medžiagos turi būti galima tik kaltu atskelti plonus sluoksnius ir plokšteles. Jeigu medžiaga neturi tokio skalūninio sluoksniuotumo, taikant NMM ji nelaikoma šiferiu, t. y. jai netaikoma išimtis. Medžiagos, kurias nurodo BAA, būtų priskiriamos prie argilito kategorijos ir apmokestinamos. |
| --- | --- |

(275)

Be to, JK valdžios institucijos nurodo, kad vartojo 2003 m. parengtoje ataskaitoje, kuri konkrečiai skirta padėti mokesčių institucijoms užtikrinti NMM taikymą, pateiktas apibrėžtis. Objektyvus kriterijus, kuriuo remiasi JK valdžios institucijos norėdamos atskirti labai susijusių rūšių uolienas, – iš prie šiferio kategorijos priskirtos medžiagos turi būti galima tik kaltu atskelti plonus sluoksnius ir plokšteles. Jeigu medžiaga neturi tokio skalūninio sluoksniuotumo, taikant NMM ji nelaikoma šiferiu, t. y. jai netaikoma išimtis. Medžiagos, kurias nurodo BAA, būtų priskiriamos prie argilito kategorijos ir apmokestinamos.

| (276) | JK valdžios institucijos atkreipė dėmesį į įvairių suinteresuotųjų šalių pateiktą informaciją, kad vieno konkretaus karjero produktai galbūt netinkamai laikomi šiferiu. JK valdžios institucijos teigia, kad, jeigu medžiaga atitinka kriterijų, pagal kurį jos nustato, kad tai šiferis, skylantis naudojant kaltą, tada medžiaga NMM taikymo tikslais teisingai vadinama šiferiu. Tačiau JK valdžios institucijos pažymi, kad iš naudojant kaltą skylančio šiferio paprastai gaunami produktai karjero svetainėje nurodyti kaip importuojami. Šiame karjere esančios medžiagos geologijos Jungtinės Karalystės mokesčių institucijos (Karališkoji mokesčių ir muitų tarnyba) dar nepatikrino. |
| --- | --- |

(276)

JK valdžios institucijos atkreipė dėmesį į įvairių suinteresuotųjų šalių pateiktą informaciją, kad vieno konkretaus karjero produktai galbūt netinkamai laikomi šiferiu. JK valdžios institucijos teigia, kad, jeigu medžiaga atitinka kriterijų, pagal kurį jos nustato, kad tai šiferis, skylantis naudojant kaltą, tada medžiaga NMM taikymo tikslais teisingai vadinama šiferiu. Tačiau JK valdžios institucijos pažymi, kad iš naudojant kaltą skylančio šiferio paprastai gaunami produktai karjero svetainėje nurodyti kaip importuojami. Šiame karjere esančios medžiagos geologijos Jungtinės Karalystės mokesčių institucijos (Karališkoji mokesčių ir muitų tarnyba) dar nepatikrino.

| (277) | Kadangi įgyvendinant Karališkosios mokesčių ir muitų tarnybos vykdymo užtikrinimo tvarką laikomasi rizika grindžiamo požiūrio ir veikiama gavus informacijos, kad karjeras galbūt nesilaiko mokesčių tvarkos taip, kaip turėtų laikytis, JK valdžios institucijos įsipareigojo ištirti šį ir kitus atvejus, kai pradėjus tyrimą, ieškant Komisijai pateiktinų įrodymų, kyla susirūpinimas dėl neteisingo medžiagų klasifikavimo. Karališkoji mokesčių ir muitų tarnyba įsipareigojo paprašyti, kad iš šių karjerų būtų pateikti geologiniai mėginiai, arba pati tokius mėginius paimti. Jeigu bus įrodyta, kad medžiaga yra ne šiferis, išgaunamai medžiagai bus taikomas mokestis, o dėl neteisingo medžiagos apibūdinimo gali būti skirta bauda. |
| --- | --- |

(277)

Kadangi įgyvendinant Karališkosios mokesčių ir muitų tarnybos vykdymo užtikrinimo tvarką laikomasi rizika grindžiamo požiūrio ir veikiama gavus informacijos, kad karjeras galbūt nesilaiko mokesčių tvarkos taip, kaip turėtų laikytis, JK valdžios institucijos įsipareigojo ištirti šį ir kitus atvejus, kai pradėjus tyrimą, ieškant Komisijai pateiktinų įrodymų, kyla susirūpinimas dėl neteisingo medžiagų klasifikavimo. Karališkoji mokesčių ir muitų tarnyba įsipareigojo paprašyti, kad iš šių karjerų būtų pateikti geologiniai mėginiai, arba pati tokius mėginius paimti. Jeigu bus įrodyta, kad medžiaga yra ne šiferis, išgaunamai medžiagai bus taikomas mokestis, o dėl neteisingo medžiagos apibūdinimo gali būti skirta bauda.

| (278) | JK valdžios institucijos dar teigia, kad pardavimo tikslais reklamuodami uolienas karjerai gali pasirinkti vartoti apibūdinimą, neatitinkantį objektyvaus kriterijaus, kuriuo Karališkoji mokesčių ir muitų tarnyba remiasi mokesčio taikymo tikslais. |
| --- | --- |

(278)

JK valdžios institucijos dar teigia, kad pardavimo tikslais reklamuodami uolienas karjerai gali pasirinkti vartoti apibūdinimą, neatitinkantį objektyvaus kriterijaus, kuriuo Karališkoji mokesčių ir muitų tarnyba remiasi mokesčio taikymo tikslais.

| (279) | JK valdžios institucijos patikrino konfidencialius mokesčių įrašus ir viešą informaciją, susijusią su kiekvienu karjeru, kuriame, BAA teigimu, buvo išgaunamas šiferis, skirtas naudoti tik kaip nerūdinė medžiaga, arba kuris tariamai neteisingai apibūdino savo produktus pavadinamas juos šiferiu, kad galėtų pasinaudoti išimtimis. Tikrinimo rezultatai buvo pateikti Komisijai, iš jų buvo matyti, kad dėl vieno karjero gali būti tam tikrų vykdymo užtikrinimo problemų. JK valdžios institucijos įsipareigojo ištirti, kokias medžiagas jie iš tikrųjų išgauna, ir ar jos teisingai apibūdintos kaip šiferis. Tačiau kalbant apie likusius karjerus, kurie, kaip buvo nustatyta, veikia arba veikė, nepastebėta jokių požymių, kad juose būtų specialiai išgaunamas šiferis, skirtas naudoti kaip nerūdinė medžiaga. |
| --- | --- |

(279)

JK valdžios institucijos patikrino konfidencialius mokesčių įrašus ir viešą informaciją, susijusią su kiekvienu karjeru, kuriame, BAA teigimu, buvo išgaunamas šiferis, skirtas naudoti tik kaip nerūdinė medžiaga, arba kuris tariamai neteisingai apibūdino savo produktus pavadinamas juos šiferiu, kad galėtų pasinaudoti išimtimis. Tikrinimo rezultatai buvo pateikti Komisijai, iš jų buvo matyti, kad dėl vieno karjero gali būti tam tikrų vykdymo užtikrinimo problemų. JK valdžios institucijos įsipareigojo ištirti, kokias medžiagas jie iš tikrųjų išgauna, ir ar jos teisingai apibūdintos kaip šiferis. Tačiau kalbant apie likusius karjerus, kurie, kaip buvo nustatyta, veikia arba veikė, nepastebėta jokių požymių, kad juose būtų specialiai išgaunamas šiferis, skirtas naudoti kaip nerūdinė medžiaga.

| (280) | Reikėtų paminėti, kad tikrindama šią JK valdžios institucijų pateiktą informaciją Komisija atsižvelgė į tai, kad specialios architektūrinės paskirties šiferio produktai pjaustomi į nustatyto dydžio gabalus. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad šiferio karjerai, kuriuose pjaustytas akmuo yra pagrindinis produktas, išgauna specialios architektūrinės paskirties produktus (taigi ne nerūdines medžiagas), pirmiausia dėl to, kad šiferio nerūdinės medžiagos gaunamos šiferį smulkinant. |
| --- | --- |

(280)

Reikėtų paminėti, kad tikrindama šią JK valdžios institucijų pateiktą informaciją Komisija atsižvelgė į tai, kad specialios architektūrinės paskirties šiferio produktai pjaustomi į nustatyto dydžio gabalus. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad šiferio karjerai, kuriuose pjaustytas akmuo yra pagrindinis produktas, išgauna specialios architektūrinės paskirties produktus (taigi ne nerūdines medžiagas), pirmiausia dėl to, kad šiferio nerūdinės medžiagos gaunamos šiferį smulkinant.

| (281) | JK valdžios institucijos savo požiūriui pagrįsti pateikė statistinių duomenų, iš kurių matyti, kad šiferiu nepakeičiamos parduodamos antrinės nerūdinės medžiagos ir kad, nors aukštos kokybės uolienų skaldos ir aukštos kokybės smėlio bei žvyro paklausa sumažėjo per laikotarpį, kurį taikomas nerūdinių medžiagų mokestis, statyboms parduodamas šiferio, molio ir skalūno kiekis nepadidėjo tiek pat, kiek sumažėjo minėta paklausa. Vadinasi pastarųjų pardavimo dalis atitinka paklausos sumažėjimą. JK valdžios institucijos daro išvadą, kad šiferiu, moliu ir skalūnu aukštos kokybės uolienų skalda, smėlis ar žvyras nebuvo pakeisti dideliu mastu. |
| --- | --- |

(281)

JK valdžios institucijos savo požiūriui pagrįsti pateikė statistinių duomenų, iš kurių matyti, kad šiferiu nepakeičiamos parduodamos antrinės nerūdinės medžiagos ir kad, nors aukštos kokybės uolienų skaldos ir aukštos kokybės smėlio bei žvyro paklausa sumažėjo per laikotarpį, kurį taikomas nerūdinių medžiagų mokestis, statyboms parduodamas šiferio, molio ir skalūno kiekis nepadidėjo tiek pat, kiek sumažėjo minėta paklausa. Vadinasi pastarųjų pardavimo dalis atitinka paklausos sumažėjimą. JK valdžios institucijos daro išvadą, kad šiferiu, moliu ir skalūnu aukštos kokybės uolienų skalda, smėlis ar žvyras nebuvo pakeisti dideliu mastu.

5.6.2.2.   
  Skalūnai

Skalūnai

a)   BAA pastabos, gautos 2014 m. rugsėjo 15 d.

BAA pastabos, gautos 2014 m. rugsėjo 15 d.

| (282) | BAA teigia, kad skalūną galima naudoti kaip nerūdinę medžiagą, t. y. tada, kai reikia žemos kokybės nerūdinių medžiagų, tai taip pat matyti iš ataskaitos (64). Skalūnas, molis ir argilitas gali būti viršutinis skaldos telkinių sluoksnis, ir juos galima parduoti kaip žemos kokybės užpildą. |
| --- | --- |

(282)

BAA teigia, kad skalūną galima naudoti kaip nerūdinę medžiagą, t. y. tada, kai reikia žemos kokybės nerūdinių medžiagų, tai taip pat matyti iš ataskaitos (64). Skalūnas, molis ir argilitas gali būti viršutinis skaldos telkinių sluoksnis, ir juos galima parduoti kaip žemos kokybės užpildą.

64

| (283) | Pasak BAA, skalūnas ir molis gali būti naudojami kaip specialios nerūdinės medžiagos, kai kitų tam skirtų uolienų nėra arba jų sunkiau gauti, pavyzdžiui, sąvartynams sutvirtinti ir užsandarinti, taip pat tvenkiniams ir kanalams sutvirtinti. BAA teigia, kad tada molis ir skalūnas kaip nerūdinės medžiagos naudojami taip, kaip drenažui ir jūrų įtvirtinimams naudojamos medžiagos, laikomos nerūdinėmis medžiagomis. BAA tvirtina, kad, nors skalūnas išgaunamas kaip molio ir anglies šalutinis produktas, Jungtinėje Karalystėje taip pat yra labai didelių plotų, kur tarp smiltainio įsiterpęs kietesnis, labiau subrendęs skalūnas. |
| --- | --- |

(283)

Pasak BAA, skalūnas ir molis gali būti naudojami kaip specialios nerūdinės medžiagos, kai kitų tam skirtų uolienų nėra arba jų sunkiau gauti, pavyzdžiui, sąvartynams sutvirtinti ir užsandarinti, taip pat tvenkiniams ir kanalams sutvirtinti. BAA teigia, kad tada molis ir skalūnas kaip nerūdinės medžiagos naudojami taip, kaip drenažui ir jūrų įtvirtinimams naudojamos medžiagos, laikomos nerūdinėmis medžiagomis. BAA tvirtina, kad, nors skalūnas išgaunamas kaip molio ir anglies šalutinis produktas, Jungtinėje Karalystėje taip pat yra labai didelių plotų, kur tarp smiltainio įsiterpęs kietesnis, labiau subrendęs skalūnas.

| (284) | BAA teigia, kad kietesnių rūšių skalūnas, panašus į kietas uolienas, visada naudotas kaip nerūdinė medžiaga, net ir tada, kai NMM dar nebuvo nustatytas. Kaip pavyzdį BAA nurodo nuo 1981 m. veikiantį skalūno karjerą, kuriame išgaunami statybiniai ir sienų akmenys, alpinariumų akmenys ir akmenys grindiniui, padarytam iš netaisyklingos formos akmenų gabalų, taip pat tam tikra užpildo medžiaga. |
| --- | --- |

(284)

BAA teigia, kad kietesnių rūšių skalūnas, panašus į kietas uolienas, visada naudotas kaip nerūdinė medžiaga, net ir tada, kai NMM dar nebuvo nustatytas. Kaip pavyzdį BAA nurodo nuo 1981 m. veikiantį skalūno karjerą, kuriame išgaunami statybiniai ir sienų akmenys, alpinariumų akmenys ir akmenys grindiniui, padarytam iš netaisyklingos formos akmenų gabalų, taip pat tam tikra užpildo medžiaga.

| (285) | BAA pateikė dvidešimties iš BGT 2010 m. šachtų ir karjerų katalogo paimtų molio ir skalūnų karjerų, kuriuose tariamai išgaunamos medžiagos, skirtos naudoti tik kaip nerūdinės medžiagos, sąrašą. |
| --- | --- |

(285)

BAA pateikė dvidešimties iš BGT 2010 m. šachtų ir karjerų katalogo paimtų molio ir skalūnų karjerų, kuriuose tariamai išgaunamos medžiagos, skirtos naudoti tik kaip nerūdinės medžiagos, sąrašą.

| (286) | BAA teigia, kad keli karjerai, BGT 2010 m. šachtų ir karjerų kataloge nurodyti kaip smiltainio karjerai, iš tikrųjų naudojasi NMM išimtimi remdamiesi tuo, kad iš esmės jie yra skalūno karjerai, Škotijoje apimantys dalį Keitneso skalūno klodų. |
| --- | --- |

(286)

BAA teigia, kad keli karjerai, BGT 2010 m. šachtų ir karjerų kataloge nurodyti kaip smiltainio karjerai, iš tikrųjų naudojasi NMM išimtimi remdamiesi tuo, kad iš esmės jie yra skalūno karjerai, Škotijoje apimantys dalį Keitneso skalūno klodų.

| (287) | BAA tvirtina, kad yra daug mišrios geologijos, įskaitant skalūną, karjerų, kurie naudojasi išimtimi, taikoma medžiagai, kurią sudaro daugiausia skalūnas, nes skalūno yra daugelyje Jungtinės Karalystės vietų, jis dažnai yra įsiterpęs į kitas uolienas. Kaip pavyzdį BAA nurodo vien nerūdinių medžiagų karjerą, kuris taip naudojasi išimtimi. |
| --- | --- |

(287)

BAA tvirtina, kad yra daug mišrios geologijos, įskaitant skalūną, karjerų, kurie naudojasi išimtimi, taikoma medžiagai, kurią sudaro daugiausia skalūnas, nes skalūno yra daugelyje Jungtinės Karalystės vietų, jis dažnai yra įsiterpęs į kitas uolienas. Kaip pavyzdį BAA nurodo vien nerūdinių medžiagų karjerą, kuris taip naudojasi išimtimi.

| (288) | BAA teigia, kad JK valdžios institucijos turi informacijos ir žino karjerų, kuriems NMM išimtis taikoma dėl to, kad juose išgaunamas tik arba daugiausia šiferis arba skalūnas, pavadinimus. Tačiau dėl konfidencialumo priežasčių BAA tokia informacija negalėjo būti suteikta. |
| --- | --- |

(288)

BAA teigia, kad JK valdžios institucijos turi informacijos ir žino karjerų, kuriems NMM išimtis taikoma dėl to, kad juose išgaunamas tik arba daugiausia šiferis arba skalūnas, pavadinimus. Tačiau dėl konfidencialumo priežasčių BAA tokia informacija negalėjo būti suteikta.

b)   BAA atstovo Roberto Durwardo pastabos, gautos 2014 m. sausio 17 d.

BAA atstovo Roberto Durwardo pastabos, gautos 2014 m. sausio 17 d.

| (289) | BAA tvirtina, jog negalima laikyti, kad molio ir skalūno, skirtų keraminiams produktams ir gipsui, aplinkybės, atsižvelgiant į aplinkos apsaugos paskirtį, skiriasi nuo medžiagų, kurioms taikomas NMM, aplinkybių. BAA teigia, kad šios medžiagos panašios į uolienas, smėlį ir žvirgždą, išgaunamus naudoti statybose, nes jos išgautos statybų tikslais, o molis ir skalūnas yra uolienos. Spėjama, kad daug molio ir skalūno naudojama gaminant keramines statybines medžiagas. Plytoms gaminti skirto molio gavyba gali būti mažinama naudojant betonines statybines medžiagas, kurias galima gaminti iš karjero atliekų arba šalutinių produktų (šie dažnai yra apmokestinami). Pasak BAA, neapmokestinant keraminėms statybinėms medžiagoms gaminti skirto molio ir skalūno kenkiama NMM. |
| --- | --- |

(289)

BAA tvirtina, jog negalima laikyti, kad molio ir skalūno, skirtų keraminiams produktams ir gipsui, aplinkybės, atsižvelgiant į aplinkos apsaugos paskirtį, skiriasi nuo medžiagų, kurioms taikomas NMM, aplinkybių. BAA teigia, kad šios medžiagos panašios į uolienas, smėlį ir žvirgždą, išgaunamus naudoti statybose, nes jos išgautos statybų tikslais, o molis ir skalūnas yra uolienos. Spėjama, kad daug molio ir skalūno naudojama gaminant keramines statybines medžiagas. Plytoms gaminti skirto molio gavyba gali būti mažinama naudojant betonines statybines medžiagas, kurias galima gaminti iš karjero atliekų arba šalutinių produktų (šie dažnai yra apmokestinami). Pasak BAA, neapmokestinant keraminėms statybinėms medžiagoms gaminti skirto molio ir skalūno kenkiama NMM.

c)   
  Torrington Stone pastabos, gautos 2014 m. sausio 17 d.

Torrington Stone

| (290) | Pasak Torrington Stone, viename iš šios įmonės karjerų skalūnas susidaro kaip smiltainio žvyro šalutinis produktas. Jo kokybė gera, taigi jį galima naudoti kaip ertmių užpildą. Kitame jos karjere skalūnas išgaunamas kaip pagrindinė, o smiltainis – kaip antrinė medžiaga, kuriai taikomas mokestis. Atrodo, jog Torrington Stone nori pasakyti, kad jos parduodami produktai yra skalda, pagrindo sluoksniui naudojamos medžiagos, karjero atliekos arba užpildas, ir šių produktų galima gauti išgaunant visas jos medžiagas. |
| --- | --- |

(290)

Pasak Torrington Stone, viename iš šios įmonės karjerų skalūnas susidaro kaip smiltainio žvyro šalutinis produktas. Jo kokybė gera, taigi jį galima naudoti kaip ertmių užpildą. Kitame jos karjere skalūnas išgaunamas kaip pagrindinė, o smiltainis – kaip antrinė medžiaga, kuriai taikomas mokestis. Atrodo, jog Torrington Stone nori pasakyti, kad jos parduodami produktai yra skalda, pagrindo sluoksniui naudojamos medžiagos, karjero atliekos arba užpildas, ir šių produktų galima gauti išgaunant visas jos medžiagas.

Torrington Stone

Torrington Stone

| (291) | Nustačius NMM skalūno kainos išaugo dėl rinkos jėgų. |
| --- | --- |

(291)

Nustačius NMM skalūno kainos išaugo dėl rinkos jėgų.

| (292) | Torrington Stone taip pat pateikė informacijos apie karjerą Venn, kuriame skalūnas yra šalutinis produktas, puikiai tinkantis krantinių užpildams, ir konkuruoja su apmokestinamais šalutiniais produktais, kurių susidaro viename iš Torrington Stone karjerų. Skalūno, kuris yra šalutinis produktas, kaina su pristatymu buvo apie 3,50 GBP, įskaitant vežimo kainą, kuri, kaip apskaičiuota, yra 3,00 GBP. |
| --- | --- |

(292)

Torrington Stone taip pat pateikė informacijos apie karjerą Venn, kuriame skalūnas yra šalutinis produktas, puikiai tinkantis krantinių užpildams, ir konkuruoja su apmokestinamais šalutiniais produktais, kurių susidaro viename iš Torrington Stone karjerų. Skalūno, kuris yra šalutinis produktas, kaina su pristatymu buvo apie 3,50 GBP, įskaitant vežimo kainą, kuri, kaip apskaičiuota, yra 3,00 GBP.

Torrington Stone

Venn

Torrington Stone

d)   
  Eunomia pastabos, gautos 2014 m. sausio 17 d.

Eunomia

| (293) | Iš Eunomia gautos pastabos buvo atsiųstos Jungtinės Karalystės antrines nerūdines medžiagas (šiferį, anglių kasyklų bergždą ir deginimo įrenginių nuosėdinius pelenus) išgaunančių įmonių konsorciumo vardu. |
| --- | --- |

(293)

Iš Eunomia gautos pastabos buvo atsiųstos Jungtinės Karalystės antrines nerūdines medžiagas (šiferį, anglių kasyklų bergždą ir deginimo įrenginių nuosėdinius pelenus) išgaunančių įmonių konsorciumo vardu.

Eunomia

| (294) | Pasak Eunomia, anglių kasyklų bergždo (paprastai jį sudaro skalūnas) pakartotiniam naudojimui galima gauti veikiančiose šachtose arba visam laikui ar ilgam uždarytose šachtose. Anglių kasyklų bergždas susidaro anglį išgaunant šachtose. Skirtingų šachtų bergždo kokybinės savybės labai skiriasi, skirtinguose gavybos etapuose susidarančio bergždo kokybinės savybės taip pat skiriasi, nes priklauso nuo to, kokioje geologinėje storymėje išgaunama. Kadangi anglių kasyklų bergždo savybės yra nepastovios, medžiaga laikoma labai prastos kokybės ir ji vargiai vertinga pakartotinio naudojimo požiūriu. |
| --- | --- |

(294)

Pasak Eunomia, anglių kasyklų bergždo (paprastai jį sudaro skalūnas) pakartotiniam naudojimui galima gauti veikiančiose šachtose arba visam laikui ar ilgam uždarytose šachtose. Anglių kasyklų bergždas susidaro anglį išgaunant šachtose. Skirtingų šachtų bergždo kokybinės savybės labai skiriasi, skirtinguose gavybos etapuose susidarančio bergždo kokybinės savybės taip pat skiriasi, nes priklauso nuo to, kokioje geologinėje storymėje išgaunama. Kadangi anglių kasyklų bergždo savybės yra nepastovios, medžiaga laikoma labai prastos kokybės ir ji vargiai vertinga pakartotinio naudojimo požiūriu.

Eunomia

| (295) | Eunomia teigia, kad anglių kasyklų bergždo kaina paprastai nėra teigiama. Tačiau prekiaudamos juo kasyklos gali veikti savo žemėje išvengdamos bergždo sąvartų. Eunomia teigia, kad, išskyrus galimybę bergždą tiekti nemokamai arba už konkurencingą kainą, atitinkančią jo prastą kokybę, nėra jokių kitų finansiniu požiūriu perspektyvių galimybių anglių kasyklų bergždą perduoti statyboms plėtoti. Eunomia teigia, kad anglių kasyklų bergždo gamybos jau išgavus kaina, jeigu vežama ne toliau kaip 5 km spinduliu aplink šaltinį, paprastai yra [...] GBP už toną, kai šachtos yra eksploatuojamos, ir [...] GBP už toną, kai šachtos yra visam laikui arba ilgam uždarytos. Todėl nustačius NMM, kuris būtų 2 GBP už toną, kaina būtų [...]. Tada būtų pigiau anglių kasyklų bergždą šalinti sąvartyne. |
| --- | --- |

(295)

Eunomia teigia, kad anglių kasyklų bergždo kaina paprastai nėra teigiama. Tačiau prekiaudamos juo kasyklos gali veikti savo žemėje išvengdamos bergždo sąvartų. Eunomia teigia, kad, išskyrus galimybę bergždą tiekti nemokamai arba už konkurencingą kainą, atitinkančią jo prastą kokybę, nėra jokių kitų finansiniu požiūriu perspektyvių galimybių anglių kasyklų bergždą perduoti statyboms plėtoti. Eunomia teigia, kad anglių kasyklų bergždo gamybos jau išgavus kaina, jeigu vežama ne toliau kaip 5 km spinduliu aplink šaltinį, paprastai yra [...] GBP už toną, kai šachtos yra eksploatuojamos, ir [...] GBP už toną, kai šachtos yra visam laikui arba ilgam uždarytos. Todėl nustačius NMM, kuris būtų 2 GBP už toną, kaina būtų [...]. Tada būtų pigiau anglių kasyklų bergždą šalinti sąvartyne.

Eunomia

Eunomia

Eunomia

e)   JK valdžios institucijų pastabos

JK valdžios institucijų pastabos

| (296) | JK valdžios institucijos teigia, kad skalūnui taikoma išimtis grindžiama tokia logika: didžioji dalis skalūno nenaudojama kaip nerūdinė medžiaga. Iš tikrųjų, didžioji dalis skalūno paprastai netinka naudoti kaip nerūdinė medžiaga. Aukštos kokybės skalūnas naudojamas plytoms gaminti, o tai – keramikos procesas, taigi jam taikoma NMM išimtis. Todėl visi šalutiniai produktai, susidarantys skalūną išgaunant naudoti gaminant plytas, būtų medžiagos, išgaunamos naudoti ne kaip nerūdinė medžiaga, šalutinis produktas. |
| --- | --- |

(296)

JK valdžios institucijos teigia, kad skalūnui taikoma išimtis grindžiama tokia logika: didžioji dalis skalūno nenaudojama kaip nerūdinė medžiaga. Iš tikrųjų, didžioji dalis skalūno paprastai netinka naudoti kaip nerūdinė medžiaga. Aukštos kokybės skalūnas naudojamas plytoms gaminti, o tai – keramikos procesas, taigi jam taikoma NMM išimtis. Todėl visi šalutiniai produktai, susidarantys skalūną išgaunant naudoti gaminant plytas, būtų medžiagos, išgaunamos naudoti ne kaip nerūdinė medžiaga, šalutinis produktas.

| (297) | JK valdžios institucijos teigia, kad skalūnas priklauso tai pačiai uolienų šeimai kaip ir molis. Molis gali būti nuo minkštos ir plastiškos medžiagos iki kietų agrilitų. Kam būtų tinkamiausia jį naudoti, lemia jo fizinės ir cheminės savybės bei minerologinė sudėtis. Atsižvelgiant į dalumo laipsnį (65), gali būti sunku viename spektro gale esančius skalūną ir molį atskirti nuo kitame spektro gale esančių skalūno ir molio. |
| --- | --- |

(297)

JK valdžios institucijos teigia, kad skalūnas priklauso tai pačiai uolienų šeimai kaip ir molis. Molis gali būti nuo minkštos ir plastiškos medžiagos iki kietų agrilitų. Kam būtų tinkamiausia jį naudoti, lemia jo fizinės ir cheminės savybės bei minerologinė sudėtis. Atsižvelgiant į dalumo laipsnį (65), gali būti sunku viename spektro gale esančius skalūną ir molį atskirti nuo kitame spektro gale esančių skalūno ir molio.

65

| (298) | JK valdžios institucijos teigia, kad skalūnas yra glaudžiai susijęs su molio gavyba, jo taip pat susidaro kasant anglis. Kaip ir molį, skalūną galima naudoti gaminant sienų apdailos, grindinių ir inžinerines plytas (90 % plytų molio paklausos priskirtina moliui, naudojamam gaminant sienų apdailos plytas gyvenamųjų namų rinkai), stogų čerpes ir apkalą, taip pat sukietintus drenažo ir kanalizacijos vamzdžius. Daug tonų naudojama gaminant cementą. Skalūną, kaip kraštovaizdžio formavimo medžiagą, taip pat galima naudoti sąvartynams sutvirtinti ir užsandarinti, tvenkiniams ir kanalams sutvirtinti, jį taip pat galima naudoti gaminant lengvasvores nerūdines medžiagas blokams gaminti ir apskritai kaip ertmių užpildą statybose. |
| --- | --- |

(298)

JK valdžios institucijos teigia, kad skalūnas yra glaudžiai susijęs su molio gavyba, jo taip pat susidaro kasant anglis. Kaip ir molį, skalūną galima naudoti gaminant sienų apdailos, grindinių ir inžinerines plytas (90 % plytų molio paklausos priskirtina moliui, naudojamam gaminant sienų apdailos plytas gyvenamųjų namų rinkai), stogų čerpes ir apkalą, taip pat sukietintus drenažo ir kanalizacijos vamzdžius. Daug tonų naudojama gaminant cementą. Skalūną, kaip kraštovaizdžio formavimo medžiagą, taip pat galima naudoti sąvartynams sutvirtinti ir užsandarinti, tvenkiniams ir kanalams sutvirtinti, jį taip pat galima naudoti gaminant lengvasvores nerūdines medžiagas blokams gaminti ir apskritai kaip ertmių užpildą statybose.

| (299) | JK valdžios institucijos teigia, kad skalūną galima naudoti kaip prastos kokybės nerūdines medžiagas, dažniausiai skirtas tarpams užpildyti, taip pat kaip užpildą po kelių paviršiumi. Kai kurių rūšių skalūnas tinka naudoti gaminant lengvasvores nerūdines medžiagas, bet tik po gamybos proceso, per kurį medžiagos palaikomos aukštoje temperatūroje. Tam tikromis aplinkybėmis dėl geologinių sąlygų (slėgio ir karščio) susiformavo kietesnis skalūnas, kuris, jį susmulkinus, tampa stambesnėmis granulėmis, kurios gali būti tinkamos naudoti kaip tam tikros prastos kokybės nerūdinės medžiagos, pavyzdžiui, ertmių užpildui statybose. |
| --- | --- |

(299)

JK valdžios institucijos teigia, kad skalūną galima naudoti kaip prastos kokybės nerūdines medžiagas, dažniausiai skirtas tarpams užpildyti, taip pat kaip užpildą po kelių paviršiumi. Kai kurių rūšių skalūnas tinka naudoti gaminant lengvasvores nerūdines medžiagas, bet tik po gamybos proceso, per kurį medžiagos palaikomos aukštoje temperatūroje. Tam tikromis aplinkybėmis dėl geologinių sąlygų (slėgio ir karščio) susiformavo kietesnis skalūnas, kuris, jį susmulkinus, tampa stambesnėmis granulėmis, kurios gali būti tinkamos naudoti kaip tam tikros prastos kokybės nerūdinės medžiagos, pavyzdžiui, ertmių užpildui statybose.

| (300) | Pasak JK valdžios institucijų, kadangi geologiniu požiūriu skalūnas ir molis yra panašūs, Jungtinės Karalystės nacionalinėje statistikoje jie įtraukti į tą pačią grupę. 2000 m. iš Jungtinėje Karalystėje parduotų 10 838 000 tonų molio ir skalūno 7 880 000 tonų sudarė molis ir skalūnas, skirti plytoms, vamzdžiams ir čerpėms gaminti, o 2 958 000 tonų – kitais tikslais paduotas molis ir skalūnas. 2012 m. iš Didžiojoje Britanijoje parduotų 5 497 000 tonų molio ir skalūno 3 569 000 tonų sudarė molis ir skalūnas, skirti plytoms, vamzdžiams ir čerpėms gaminti. JK valdžios institucijos tvirtina, kad, kadangi 2000–2012 m. molio ir skalūno gavyba perpus sumažėjo, o 2012 m. molio ir skalūno, parduotų plytoms, vamzdžiams ir kokliams gaminti, sumažėjo 35 %, palyginti su 2002 m., vargiai tikėtina, kad nustačius mokestį skalūno, skirto konkrečiai naudoti kaip nerūdinę medžiagą, gavyba būtų padidėjusi. |
| --- | --- |

(300)

Pasak JK valdžios institucijų, kadangi geologiniu požiūriu skalūnas ir molis yra panašūs, Jungtinės Karalystės nacionalinėje statistikoje jie įtraukti į tą pačią grupę. 2000 m. iš Jungtinėje Karalystėje parduotų 10 838 000 tonų molio ir skalūno 7 880 000 tonų sudarė molis ir skalūnas, skirti plytoms, vamzdžiams ir čerpėms gaminti, o 2 958 000 tonų – kitais tikslais paduotas molis ir skalūnas. 2012 m. iš Didžiojoje Britanijoje parduotų 5 497 000 tonų molio ir skalūno 3 569 000 tonų sudarė molis ir skalūnas, skirti plytoms, vamzdžiams ir čerpėms gaminti. JK valdžios institucijos tvirtina, kad, kadangi 2000–2012 m. molio ir skalūno gavyba perpus sumažėjo, o 2012 m. molio ir skalūno, parduotų plytoms, vamzdžiams ir kokliams gaminti, sumažėjo 35 %, palyginti su 2002 m., vargiai tikėtina, kad nustačius mokestį skalūno, skirto konkrečiai naudoti kaip nerūdinę medžiagą, gavyba būtų padidėjusi.

| (301) | JK valdžios institucijos teigia, kad skalūnas, susidarantis kaip atliekos išgaunant anglį, yra netyčinis ir nepageidaujamas šalutinis produktas. Paprastai jis tinka naudoti tik kaip pagrindo užpildas tiesiant kelius arba nuo potvynių saugančiuose įtvirtinimuose, dėl to parduodamas už visai nedidelę kainą. Šis kaip atliekos susidarantis produktas kraunamas į bendras atliekų sąvartas arba naudojamas kaip papildoma užpildų medžiaga, jeigu greta yra paviršinė kasykla. Nors pačios anglies pardavimo kaina yra beveik 50 GBP už toną, skalūno pardavimo kaina paprastai yra labai maža, vidutiniškai ne didesnė negu 1–2 GBP už toną, jeigu jo prireikia netoli gavybos vietos. Apskaičiuota, kad gamybos sąnaudos yra 0,50–2 GBP už toną. Kartais skalūnas atiduodamas net nemokamai, jeigu tik pirkėjai patys jį išsiveža. |
| --- | --- |

(301)

JK valdžios institucijos teigia, kad skalūnas, susidarantis kaip atliekos išgaunant anglį, yra netyčinis ir nepageidaujamas šalutinis produktas. Paprastai jis tinka naudoti tik kaip pagrindo užpildas tiesiant kelius arba nuo potvynių saugančiuose įtvirtinimuose, dėl to parduodamas už visai nedidelę kainą. Šis kaip atliekos susidarantis produktas kraunamas į bendras atliekų sąvartas arba naudojamas kaip papildoma užpildų medžiaga, jeigu greta yra paviršinė kasykla. Nors pačios anglies pardavimo kaina yra beveik 50 GBP už toną, skalūno pardavimo kaina paprastai yra labai maža, vidutiniškai ne didesnė negu 1–2 GBP už toną, jeigu jo prireikia netoli gavybos vietos. Apskaičiuota, kad gamybos sąnaudos yra 0,50–2 GBP už toną. Kartais skalūnas atiduodamas net nemokamai, jeigu tik pirkėjai patys jį išsiveža.

| (302) | Tą patį galima pasakyti ir apie kitą anglių kasyklų bergždą, paprastai naudojamą tik kaip prastos kokybės nerūdinė medžiaga, jeigu jo prireikia netoli gavybos vietos. |
| --- | --- |

(302)

Tą patį galima pasakyti ir apie kitą anglių kasyklų bergždą, paprastai naudojamą tik kaip prastos kokybės nerūdinė medžiaga, jeigu jo prireikia netoli gavybos vietos.

| (303) | JK valdžios institucijos teigia, kad vykdant kitą gavybos veiklą kaip šalutinis produktas susidarantis skalūnas parduodamas kaip nerūdinė medžiaga, bet dėl vežimo sąnaudų skalūną siūlyti naudoti kaip nerūdinę medžiagą ekonominiu požiūriu paprastai verta tik tada, kai jo prireikia netoli gavybos vietos. Valdžios institucijos teigia, kad, kadangi toks skalūnas neišgaunamas siekiant jį, kaip nerūdinę medžiagą, naudoti komerciniais tikslais, ir dėl jo mažėja naujai išgaunamų medžiagų paklausa, jam taikoma išimtis atitiktų NMM aplinkos apsaugos tikslą, pobūdį ir logiką. |
| --- | --- |

(303)

JK valdžios institucijos teigia, kad vykdant kitą gavybos veiklą kaip šalutinis produktas susidarantis skalūnas parduodamas kaip nerūdinė medžiaga, bet dėl vežimo sąnaudų skalūną siūlyti naudoti kaip nerūdinę medžiagą ekonominiu požiūriu paprastai verta tik tada, kai jo prireikia netoli gavybos vietos. Valdžios institucijos teigia, kad, kadangi toks skalūnas neišgaunamas siekiant jį, kaip nerūdinę medžiagą, naudoti komerciniais tikslais, ir dėl jo mažėja naujai išgaunamų medžiagų paklausa, jam taikoma išimtis atitiktų NMM aplinkos apsaugos tikslą, pobūdį ir logiką.

| (304) | JK valdžios institucijos teigia, kad BGT molį ir skalūną laiko viena kategorija, viena kategorija jie laikomi ir Jungtinės Karalystės mineralų metraštyje (angl. United Kingdom Minerals Yearbook) – Jungtinės Karalystės metiniame duomenų rinkinyje. Remiantis Nacionalinės statistikos tarnybos duomenimis, jų vidutinė pardavimo kaina yra 2,52–2,88 GBP. 2012 m. kainos buvo 3,34–4,44 GBP už toną. |
| --- | --- |

(304)

JK valdžios institucijos teigia, kad BGT molį ir skalūną laiko viena kategorija, viena kategorija jie laikomi ir Jungtinės Karalystės mineralų metraštyje (angl. United Kingdom Minerals Yearbook) – Jungtinės Karalystės metiniame duomenų rinkinyje. Remiantis Nacionalinės statistikos tarnybos duomenimis, jų vidutinė pardavimo kaina yra 2,52–2,88 GBP. 2012 m. kainos buvo 3,34–4,44 GBP už toną.

United Kingdom Minerals Yearbook

| (305) | JK valdžios institucijos pateikė informacijos apie karjerą, kuriame išgaunamas smiltainio žvyras, naudojamas gaminant kelių paviršiui skirtą asfaltą. Šiame karjere taip pat išgaunamas ir parduodamas skalūnas, įsiterpęs į smiltainio žvyro sluoksnius. Karjero skaičiavimu, jo skalūninių produktų gamybos sąnaudos yra 6,31 GBP už toną. |
| --- | --- |

(305)

JK valdžios institucijos pateikė informacijos apie karjerą, kuriame išgaunamas smiltainio žvyras, naudojamas gaminant kelių paviršiui skirtą asfaltą. Šiame karjere taip pat išgaunamas ir parduodamas skalūnas, įsiterpęs į smiltainio žvyro sluoksnius. Karjero skaičiavimu, jo skalūninių produktų gamybos sąnaudos yra 6,31 GBP už toną.

| (306) | Kalbant apie keramikos procesuose naudojamą skalūną, JK valdžios institucija pateikė Didžiosios Britanijos keramikos konfederacijos (angl. British Ceramic Confederatio) (toliau – BKK) – JK keramikos gamybos pramonės prekybos asociacijos – suteiktą informaciją. Valdžios institucijos atkreipia dėmesį į tai, kad skalūno gamybos sąnaudos labai skiriasi, ir tai priklauso nuo keleto veiksnių. Jų skaičiavimu, paprastai gavybos sąnaudos yra [...]–[...] GBP už toną. |
| --- | --- |

(306)

Kalbant apie keramikos procesuose naudojamą skalūną, JK valdžios institucija pateikė Didžiosios Britanijos keramikos konfederacijos (angl. British Ceramic Confederatio) (toliau – BKK) – JK keramikos gamybos pramonės prekybos asociacijos – suteiktą informaciją. Valdžios institucijos atkreipia dėmesį į tai, kad skalūno gamybos sąnaudos labai skiriasi, ir tai priklauso nuo keleto veiksnių. Jų skaičiavimu, paprastai gavybos sąnaudos yra [...]–[...] GBP už toną.

British Ceramic Confederatio

| (307) | BKK skaičiavimu, naudoti kaip nerūdinę medžiagą skirto skalūno pardavimo kaina būtų [...]–[...] GBP už toną. BKK atkreipia dėmesį, kad skalūnas gali būti parduotas ir nuostolingai, kad būtų galima pasiekti po jo sluoksniu esančias geros kokybės medžiagas, tinkamas plytoms gaminti. |
| --- | --- |

(307)

BKK skaičiavimu, naudoti kaip nerūdinę medžiagą skirto skalūno pardavimo kaina būtų [...]–[...] GBP už toną. BKK atkreipia dėmesį, kad skalūnas gali būti parduotas ir nuostolingai, kad būtų galima pasiekti po jo sluoksniu esančias geros kokybės medžiagas, tinkamas plytoms gaminti.

| (308) | BKK taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad dažniausiai plytos gaminamos su karjerais susijusiuose objektuose, taigi medžiagos kaina net nėra nustatoma. Tačiau BKK skaičiavimu, jeigu parduodama trečiajai šaliai, tonos kaina yra [...]–[...] GBP, ir dar pridedamos pristatymo sąnaudos. BKK teigia, kad skalūno pardavimo kaina būtų mažesnė negu aukštos kokybės molio. |
| --- | --- |

(308)

BKK taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad dažniausiai plytos gaminamos su karjerais susijusiuose objektuose, taigi medžiagos kaina net nėra nustatoma. Tačiau BKK skaičiavimu, jeigu parduodama trečiajai šaliai, tonos kaina yra [...]–[...] GBP, ir dar pridedamos pristatymo sąnaudos. BKK teigia, kad skalūno pardavimo kaina būtų mažesnė negu aukštos kokybės molio.

| (309) | Kalbant apie medžiagoms, kurias sudaro daugiausia anglis, lignitas, šiferis ir skalūnas, taikomą išimtį, JK valdžios institucijos teigia, kad išimtis yra būtina, nes natūraliai susidarančios medžiagos nėra 100 % grynos. |
| --- | --- |

(309)

Kalbant apie medžiagoms, kurias sudaro daugiausia anglis, lignitas, šiferis ir skalūnas, taikomą išimtį, JK valdžios institucijos teigia, kad išimtis yra būtina, nes natūraliai susidarančios medžiagos nėra 100 % grynos.

| (310) | JK valdžios institucijos mano, kad skalūnas neišgaunamas naudoti tik kaip nerūdinė medžiaga, ir pirminius BAA su tuo susijusius teiginius išnagrinėjo vykstant procesams Sąjungos teismuose. JK valdžios institucijos teigia nustačiusios, kad skalūnas ir toliau išgaunamas kaip kitos gavybos, visų pirma molio, anglies ir klinčių, veiklos šalutinis produktas. JK valdžios institucijos tvirtina, kad nė vienu dokumentu, BKK pateiktu Sąjungos teismams arba Komisijai iki priimant sprendimą pradėti tyrimo procedūrą, neįrodyta, kad yra karjerų, kuriuose skalūnas ir molis būtų išgaunami pirmiausia naudoti kaip nerūdinės medžiagos. |
| --- | --- |

(310)

JK valdžios institucijos mano, kad skalūnas neišgaunamas naudoti tik kaip nerūdinė medžiaga, ir pirminius BAA su tuo susijusius teiginius išnagrinėjo vykstant procesams Sąjungos teismuose. JK valdžios institucijos teigia nustačiusios, kad skalūnas ir toliau išgaunamas kaip kitos gavybos, visų pirma molio, anglies ir klinčių, veiklos šalutinis produktas. JK valdžios institucijos tvirtina, kad nė vienu dokumentu, BKK pateiktu Sąjungos teismams arba Komisijai iki priimant sprendimą pradėti tyrimo procedūrą, neįrodyta, kad yra karjerų, kuriuose skalūnas ir molis būtų išgaunami pirmiausia naudoti kaip nerūdinės medžiagos.

| (311) | Komisija JK valdžios institucijų paprašė pateikti informacijos apie keturių suinteresuotosios šalies pateiktoje medžiagoje nurodytų karjerų, kuriems taikoma išimtis ir su kuriais sutartys buvo pasirašytos tik dėl tokios išimties bei kurie tiekia tokius pat produktus kaip ir apmokestinami karjerai, produktus. Nurodyta, kad vienas iš karjerų turi leidimą išgauti skalūną. JK valdžios institucijos nustatė, kad visi keturi karjerai užregistruoti kaip mokantys NMM ir mokestį moka nuo tada, kai jis buvo nustatytas 2002 m. Pasirodo, kad karjerai parduoda (66) karjere išgaunamus akmenis, smėlį, žvirgždą, nerūdines medžiagas, įskaitant perdirbtus produktus ir betono produktus, kieto akmens nerūdines medžiagas, nerūdines medžiagas ir užpildą, statybines medžiagas, dekoratyvines nerūdines medžiagas ir smiltainio plokštes, taip pat atitinkamai smėlį, žvirgždą ir kitas nerūdines medžiagas. Nerasta jokių duomenų, kad kuris nors iš tų karjerų būtų pasinaudojęs skalūnui taikoma išimtimi. |
| --- | --- |

(311)

Komisija JK valdžios institucijų paprašė pateikti informacijos apie keturių suinteresuotosios šalies pateiktoje medžiagoje nurodytų karjerų, kuriems taikoma išimtis ir su kuriais sutartys buvo pasirašytos tik dėl tokios išimties bei kurie tiekia tokius pat produktus kaip ir apmokestinami karjerai, produktus. Nurodyta, kad vienas iš karjerų turi leidimą išgauti skalūną. JK valdžios institucijos nustatė, kad visi keturi karjerai užregistruoti kaip mokantys NMM ir mokestį moka nuo tada, kai jis buvo nustatytas 2002 m. Pasirodo, kad karjerai parduoda (66) karjere išgaunamus akmenis, smėlį, žvirgždą, nerūdines medžiagas, įskaitant perdirbtus produktus ir betono produktus, kieto akmens nerūdines medžiagas, nerūdines medžiagas ir užpildą, statybines medžiagas, dekoratyvines nerūdines medžiagas ir smiltainio plokštes, taip pat atitinkamai smėlį, žvirgždą ir kitas nerūdines medžiagas. Nerasta jokių duomenų, kad kuris nors iš tų karjerų būtų pasinaudojęs skalūnui taikoma išimtimi.

66

| (312) | JK valdžios institucijos taip pat atkreipė dėmesį į aštuonis karjerus, BGT duomenų bazėje nurodytus kaip karjerai, specialiai išgaunantys skalūną, skirtą naudoti kaip nerūdinę medžiagą. Valdžios institucijos teigia, kad bent keliuose iš šių karjerų, be skalūno, išgaunami ir kiti produktai. Taigi, matyt, jos negalėjo galutinai nustatyti nė vieno skalūno karjero, kuriame būtų išgaunamas tik skalūnas, skirtas naudoti kaip nerūdinė medžiaga. |
| --- | --- |

(312)

JK valdžios institucijos taip pat atkreipė dėmesį į aštuonis karjerus, BGT duomenų bazėje nurodytus kaip karjerai, specialiai išgaunantys skalūną, skirtą naudoti kaip nerūdinę medžiagą. Valdžios institucijos teigia, kad bent keliuose iš šių karjerų, be skalūno, išgaunami ir kiti produktai. Taigi, matyt, jos negalėjo galutinai nustatyti nė vieno skalūno karjero, kuriame būtų išgaunamas tik skalūnas, skirtas naudoti kaip nerūdinė medžiaga.

| (313) | JK valdžios institucijos aiškina, kad skalūnui išimtį reikėtų taikyti ir tada, kai jis yra apmokestinamų nerūdinių medžiagų šalutinis produktas. Pavyzdžiui, skalūną galima išgauti kaip neišvengiamą šalutinį produktą, susidarantį išgaunant klintis arba smiltainio žvyrą. JK valdžios institucijos teigia, kad skalūnas yra mažesnės vertės medžiaga, palyginti su klintimis, ir daugeliu atvejų jis netinkamas naudoti kaip nerūdinė medžiaga. JK valdžios institucijos teigia, kad skalūnas, taip susidarantis kaip šalutinis produktas, atitinka mokesčio aplinkos apsaugos tikslą – jį, kaip šalutinį produktą, išgaunantiems karjerams suteikiama galimybė jį parduoti kaip kitų naujai išgaunamų nerūdinių medžiagų pakaitą, kurį galima naudoti tam tikrai paskirčiai, kuriai jis tinkamas. Jeigu nuo pat pradžių medžiaga būtų apmokestinta kaip klintys, karjerai negalėtų parduotų skalūno, kuris susidaro kaip atliekos. |
| --- | --- |

(313)

JK valdžios institucijos aiškina, kad skalūnui išimtį reikėtų taikyti ir tada, kai jis yra apmokestinamų nerūdinių medžiagų šalutinis produktas. Pavyzdžiui, skalūną galima išgauti kaip neišvengiamą šalutinį produktą, susidarantį išgaunant klintis arba smiltainio žvyrą. JK valdžios institucijos teigia, kad skalūnas yra mažesnės vertės medžiaga, palyginti su klintimis, ir daugeliu atvejų jis netinkamas naudoti kaip nerūdinė medžiaga. JK valdžios institucijos teigia, kad skalūnas, taip susidarantis kaip šalutinis produktas, atitinka mokesčio aplinkos apsaugos tikslą – jį, kaip šalutinį produktą, išgaunantiems karjerams suteikiama galimybė jį parduoti kaip kitų naujai išgaunamų nerūdinių medžiagų pakaitą, kurį galima naudoti tam tikrai paskirčiai, kuriai jis tinkamas. Jeigu nuo pat pradžių medžiaga būtų apmokestinta kaip klintys, karjerai negalėtų parduotų skalūno, kuris susidaro kaip atliekos.

| (314) | Pasak JK valdžios institucijų, kadangi skalūną kaip nerūdinę medžiagą paprastai galima naudoti tik keliais konkrečiais atvejais, o ekonominiu požiūriu naudinga skalūną naudoti kaip nerūdinę medžiaga tik tada, kai jo prireikia netoli gavybos vietos, vargiai tikėtina, kad būtų pakankama skalūno paklausa netoli bet kurio karjero, pirmiausia išgaunančio kitas nerūdines medžiagas (pavyzdžiui, smiltainio žvyrą), kad atsirastų paskata papildomai išgauti apmokestinamų nerūdinių medžiagų, kad kartu būtų gauta neapmokestinamo skalūno, susidarančio kaip šalutinis produktas. JK valdžios institucijos teigia nežinančios nė vieno atvejo, kai tai būtų daryta arba, tikėtina, bus daroma ateityje. |
| --- | --- |

(314)

Pasak JK valdžios institucijų, kadangi skalūną kaip nerūdinę medžiagą paprastai galima naudoti tik keliais konkrečiais atvejais, o ekonominiu požiūriu naudinga skalūną naudoti kaip nerūdinę medžiaga tik tada, kai jo prireikia netoli gavybos vietos, vargiai tikėtina, kad būtų pakankama skalūno paklausa netoli bet kurio karjero, pirmiausia išgaunančio kitas nerūdines medžiagas (pavyzdžiui, smiltainio žvyrą), kad atsirastų paskata papildomai išgauti apmokestinamų nerūdinių medžiagų, kad kartu būtų gauta neapmokestinamo skalūno, susidarančio kaip šalutinis produktas. JK valdžios institucijos teigia nežinančios nė vieno atvejo, kai tai būtų daryta arba, tikėtina, bus daroma ateityje.

| (315) | Atsakydamos į Komisijai trečiosios šalies pateiktos medžiagos teiginį, kad Šiaurės Devono karjere Vyse (priklausančio įmonei Torrington Stone) pirminė išgaunama medžiaga yra agrilitas ir skalūnas, naudojami kaip nerūdinės medžiagos, antrinė medžiaga – nešvarus smiltainis, JK valdžios institucijos abejoja, ar skalūnas yra pirminė šiame karjere išgaunama medžiaga, nes karjero svetainėje nurodyti aukštos kokybės smiltainio produktai ir parašyta, kad įmonė Braunton Aggregates, visuotinai pripažinta dėl didelio patvarumo ir labai geros kokybės, tiekia įvairų smiltainį – nuo išskirtinių akmenų, tvoros akmenų, sodininkystės skaldos, alpinariumų akmenų iki užtvarų užpildų ir nerūdinių medžiagų tūriui suteikti. Britanijos geologinių tyrimų tarnybos 2010 m. šachtų ir karjerų kataloge nurodyta, kad karjere Beam Quary išgaunamas smiltainis, karbonas, Bjudo formacijų uolienos. Todėl valdžios institucijos nesutinka, kad karjeras Vyse yra įrodymas, kad skalūnas specialiai išgaunamas naudoti kaip nerūdinė medžiaga. |
| --- | --- |

(315)

Atsakydamos į Komisijai trečiosios šalies pateiktos medžiagos teiginį, kad Šiaurės Devono karjere Vyse (priklausančio įmonei Torrington Stone) pirminė išgaunama medžiaga yra agrilitas ir skalūnas, naudojami kaip nerūdinės medžiagos, antrinė medžiaga – nešvarus smiltainis, JK valdžios institucijos abejoja, ar skalūnas yra pirminė šiame karjere išgaunama medžiaga, nes karjero svetainėje nurodyti aukštos kokybės smiltainio produktai ir parašyta, kad įmonė Braunton Aggregates, visuotinai pripažinta dėl didelio patvarumo ir labai geros kokybės, tiekia įvairų smiltainį – nuo išskirtinių akmenų, tvoros akmenų, sodininkystės skaldos, alpinariumų akmenų iki užtvarų užpildų ir nerūdinių medžiagų tūriui suteikti. Britanijos geologinių tyrimų tarnybos 2010 m. šachtų ir karjerų kataloge nurodyta, kad karjere Beam Quary išgaunamas smiltainis, karbonas, Bjudo formacijų uolienos. Todėl valdžios institucijos nesutinka, kad karjeras Vyse yra įrodymas, kad skalūnas specialiai išgaunamas naudoti kaip nerūdinė medžiaga.

Vyse

Torrington Stone

Braunton Aggregates

Beam Quary

Vyse

| (316) | Pasak JK valdžios institucijų, kalbant apie skalūną, Karališkoji mokesčių ir muitų tarnyba taiko šį kriterijų (kaip nurodyta ataskaitoje) – ši medžiaga turi lengvai skilti (naudojant lenktinį peiliuką) į milimetrinio storio plokšteles. Medžiaga, lūžtanti į mažas centimetrais matuojamas plokšteles (dėl to ji labiau tinka naudoti kaip nerūdinė medžiaga), klasifikuojama kaip argilitas ir yra apmokestinama. BAA savo pateiktoje medžiagoje teigia, kad keliuose karjeruose išgaunama tik medžiaga, mokesčio taikymo tikslais klasifikuojama kaip skalūnas, ir ši medžiaga parduodama kaip nerūdinė medžiaga. JK valdžios institucijos teigia, kad, jeigu būtų kokių nors tikrų įrodymų, kad siekiant pasinaudoti NMM išimtimi uoliena buvo neteisingai apibūdinta kaip skalūnas, Karališkoji mokesčių ir muitų tarnyba tirtų tai kaip galimą mokesčių slėpimą. |
| --- | --- |

(316)

Pasak JK valdžios institucijų, kalbant apie skalūną, Karališkoji mokesčių ir muitų tarnyba taiko šį kriterijų (kaip nurodyta ataskaitoje) – ši medžiaga turi lengvai skilti (naudojant lenktinį peiliuką) į milimetrinio storio plokšteles. Medžiaga, lūžtanti į mažas centimetrais matuojamas plokšteles (dėl to ji labiau tinka naudoti kaip nerūdinė medžiaga), klasifikuojama kaip argilitas ir yra apmokestinama. BAA savo pateiktoje medžiagoje teigia, kad keliuose karjeruose išgaunama tik medžiaga, mokesčio taikymo tikslais klasifikuojama kaip skalūnas, ir ši medžiaga parduodama kaip nerūdinė medžiaga. JK valdžios institucijos teigia, kad, jeigu būtų kokių nors tikrų įrodymų, kad siekiant pasinaudoti NMM išimtimi uoliena buvo neteisingai apibūdinta kaip skalūnas, Karališkoji mokesčių ir muitų tarnyba tirtų tai kaip galimą mokesčių slėpimą.

| (317) | Pasak JK valdžios institucijų, visą vykdomą mokesčių veiklą Karališkoji mokesčių ir muitų tarnyba grindžia rizika. Tai reiškia, kad, jeigu nėra priežasčių abejoti Karališkajai mokesčių ir muitų tarnybai teikiamomis ataskaitomis, tikrinamos ne visos tarnyboje užregistruotos įmonės. JK valdžios institucijos žino apie riziką, kad karjerai gali naudotis NMM išimtimis neteisingai apibūdindami išgaunamas medžiagas. Siekdama užtikrinti, kad NMM būtų tiksliai taikomas, Karališkoji mokesčių ir muitų tarnyba atlieka patikrinimus ir tiria atvejus, kai turi įrodymų, kad medžiagos apibūdintos neteisingai. |
| --- | --- |

(317)

Pasak JK valdžios institucijų, visą vykdomą mokesčių veiklą Karališkoji mokesčių ir muitų tarnyba grindžia rizika. Tai reiškia, kad, jeigu nėra priežasčių abejoti Karališkajai mokesčių ir muitų tarnybai teikiamomis ataskaitomis, tikrinamos ne visos tarnyboje užregistruotos įmonės. JK valdžios institucijos žino apie riziką, kad karjerai gali naudotis NMM išimtimis neteisingai apibūdindami išgaunamas medžiagas. Siekdama užtikrinti, kad NMM būtų tiksliai taikomas, Karališkoji mokesčių ir muitų tarnyba atlieka patikrinimus ir tiria atvejus, kai turi įrodymų, kad medžiagos apibūdintos neteisingai.

| (318) | JK valdžios institucijos patikrino konfidencialius mokesčių įrašus ir viešą informaciją, susijusią su karjerais, kuriuose, BAA teigimu, buvo išgaunamas molis ir skalūnas, skirti naudoti tik kaip nerūdinės medžiagos, arba kurie neteisingai apibūdino savo produktus pavadindami juos skalūnu, kad galėtų pasinaudoti išimtimis. Komisijai buvo pateikti kiekvieno karjero patikrinimo rezultatai. Patikrinus nustatyta, kad dėl vieno karjero gali būti tam tikrų vykdymo užtikrinimo problemų, JK valdžios institucijos įsipareigojo tai ištirti. Kalbant apie daugumą karjerų, kurie, kaip buvo nustatyta, veikia arba veikė, nerasta jokių duomenų, kad juose būtų specialiai išgaunamas skalūnas, skirtas naudoti tik kaip nerūdinė medžiaga. Tačiau iš Komisijai pateiktos informacijos matyti, kad bent keturi ar penki (67) karjerai naudojasi išimtimi, nors jų pagrindinis produktas yra pjaustyti akmenys, o skalūnas išgaunamas papildomai. |
| --- | --- |

(318)

JK valdžios institucijos patikrino konfidencialius mokesčių įrašus ir viešą informaciją, susijusią su karjerais, kuriuose, BAA teigimu, buvo išgaunamas molis ir skalūnas, skirti naudoti tik kaip nerūdinės medžiagos, arba kurie neteisingai apibūdino savo produktus pavadindami juos skalūnu, kad galėtų pasinaudoti išimtimis. Komisijai buvo pateikti kiekvieno karjero patikrinimo rezultatai. Patikrinus nustatyta, kad dėl vieno karjero gali būti tam tikrų vykdymo užtikrinimo problemų, JK valdžios institucijos įsipareigojo tai ištirti. Kalbant apie daugumą karjerų, kurie, kaip buvo nustatyta, veikia arba veikė, nerasta jokių duomenų, kad juose būtų specialiai išgaunamas skalūnas, skirtas naudoti tik kaip nerūdinė medžiaga. Tačiau iš Komisijai pateiktos informacijos matyti, kad bent keturi ar penki (67) karjerai naudojasi išimtimi, nors jų pagrindinis produktas yra pjaustyti akmenys, o skalūnas išgaunamas papildomai.

67

5.6.2.3.   
  Anglis

Anglis

a)   JK valdžios institucijų pastabos

JK valdžios institucijų pastabos

| (319) | Pasak JK valdžios institucijų, anglis – tai degi nuosėdinė uoliena. Didžiojoje Britanijoje išgaunamoje anglyje yra daug sieros, ji naudojama beveik vien tik anglimis kūrenamose elektrinėse, kuriose yra dūmtraukių dujų nusierinimo įrenginiai, nors šiek tiek naudojama ir namų ūkiuose. Visos koksinės anglys (naudojamos plieno gamybos aukštakrosnėse) dabar importuojamos. Anglis yra netinkama naudoti kaip nerūdinė medžiaga. |
| --- | --- |

(319)

Pasak JK valdžios institucijų, anglis – tai degi nuosėdinė uoliena. Didžiojoje Britanijoje išgaunamoje anglyje yra daug sieros, ji naudojama beveik vien tik anglimis kūrenamose elektrinėse, kuriose yra dūmtraukių dujų nusierinimo įrenginiai, nors šiek tiek naudojama ir namų ūkiuose. Visos koksinės anglys (naudojamos plieno gamybos aukštakrosnėse) dabar importuojamos. Anglis yra netinkama naudoti kaip nerūdinė medžiaga.

| (320) | Pasak JK valdžios institucijų, kai anglis išgaunama paviršinėse šachtose, viršutinis sluoksnis (68) ir storymės tarp anglies klodų iškeliami atskirai nuo anglies klodų ir šamotinio molio, glūdinčio iškart po kai kuriais klodais. Anglies gavybos šalutinis produktas šamotinis molis išgaunamas atskirai, o jo pardavimo kaina sudaro apie 10 % anglies kainos, jis parduodamas pirmiausia kaip dažiklis, naudojamas gaminant plytas. Visais atvejais viršutinis sluoksnis, tarp klodų esančios sąnašos ir bet kokie mineralų apdorojimo likučiai (pavyzdžiui, siekiant pašalinti didelį pelenų kiekį arba kitas priemaišas) grąžinami į iškasus susidarančias kiaurymes. |
| --- | --- |

(320)

Pasak JK valdžios institucijų, kai anglis išgaunama paviršinėse šachtose, viršutinis sluoksnis (68) ir storymės tarp anglies klodų iškeliami atskirai nuo anglies klodų ir šamotinio molio, glūdinčio iškart po kai kuriais klodais. Anglies gavybos šalutinis produktas šamotinis molis išgaunamas atskirai, o jo pardavimo kaina sudaro apie 10 % anglies kainos, jis parduodamas pirmiausia kaip dažiklis, naudojamas gaminant plytas. Visais atvejais viršutinis sluoksnis, tarp klodų esančios sąnašos ir bet kokie mineralų apdorojimo likučiai (pavyzdžiui, siekiant pašalinti didelį pelenų kiekį arba kitas priemaišas) grąžinami į iškasus susidarančias kiaurymes.

68

| (321) | JK valdžios institucijos teigia, kad visose šachtose anglis apdorojama atskyrimo pagal tankį įrenginiuose. Šio proceso atliekos paprastai pilamos į sąvartyną ir sutvirtinamos. Istoriškai susidariusios sąvartos buvo suformuotos kaip dalis kraštovaizdžio ir apsodintos, kad mažiau matytųsi. Jeigu greta paviršiuje kasama anglis ir (arba) kiti mineralai, atliekos kartais naudojamos kaip papildomas tų susidariusių kiaurymių užpildas. |
| --- | --- |

(321)

JK valdžios institucijos teigia, kad visose šachtose anglis apdorojama atskyrimo pagal tankį įrenginiuose. Šio proceso atliekos paprastai pilamos į sąvartyną ir sutvirtinamos. Istoriškai susidariusios sąvartos buvo suformuotos kaip dalis kraštovaizdžio ir apsodintos, kad mažiau matytųsi. Jeigu greta paviršiuje kasama anglis ir (arba) kiti mineralai, atliekos kartais naudojamos kaip papildomas tų susidariusių kiaurymių užpildas.

| (322) | Pasak JK valdžios institucijų, tam tikras kiekis anglies gavybos bergždo ir atliekų gali būti naudojama kaip prastos kokybės nerūdinės medžiagos, pavyzdžiui, inžineriniam užpildui arba nuo potvynių saugančių įtvirtinimų užpildui. Atliekos smulkiai susmulkinamos ir inžineriniu požiūriu jos nėra pakankamai stiprios naudoti, pavyzdžiui, statybose. |
| --- | --- |

(322)

Pasak JK valdžios institucijų, tam tikras kiekis anglies gavybos bergždo ir atliekų gali būti naudojama kaip prastos kokybės nerūdinės medžiagos, pavyzdžiui, inžineriniam užpildui arba nuo potvynių saugančių įtvirtinimų užpildui. Atliekos smulkiai susmulkinamos ir inžineriniu požiūriu jos nėra pakankamai stiprios naudoti, pavyzdžiui, statybose.

| (323) | JK valdžios institucijos teigia, jog nėra įrodymų, kad kuris nors JK karjeras išgautų anglį tik tam, kad ji būtų naudojama kaip nerūdinė medžiaga. Jos teigia, kad NMM nustatytas taip, kad nebūtų apmokestinama medžiaga, kurią sudaro tik anglies kasybos bergždas. Kasant iki anglies išgaunamiems švariems nerūdinių medžiagų klodams taikomas NMM. |
| --- | --- |

(323)

JK valdžios institucijos teigia, jog nėra įrodymų, kad kuris nors JK karjeras išgautų anglį tik tam, kad ji būtų naudojama kaip nerūdinė medžiaga. Jos teigia, kad NMM nustatytas taip, kad nebūtų apmokestinama medžiaga, kurią sudaro tik anglies kasybos bergždas. Kasant iki anglies išgaunamiems švariems nerūdinių medžiagų klodams taikomas NMM.

5.6.2.4.   
  Lignitas

Lignitas

a)   JK valdžios institucijų pastabos

JK valdžios institucijų pastabos

| (324) | Pasak JK valdžios institucijų, lignitas yra tarpinė medžiaga tarp durpių ir anglies. Didžiojoje Britanijoje vienintelis didelis lignito telkinys yra Devone, ten lignitas susidaro kaip šalutinis plastinio molio gavybos produktas. Nedidelis kiekis parduodamas sodininkystės tikslais. Didelių telkinių yra Šiaurės Airijoje, bet komercinė lignito gavyba nevykdoma dėl to, kad tam labai priešinasi vietos bendruomenės. Lignitą galima naudoti kaip nerūdinę medžiagą, visų pirma dėl jo didelio drėgnio ir sudėtyje esančių lakiųjų medžiagų. |
| --- | --- |

(324)

Pasak JK valdžios institucijų, lignitas yra tarpinė medžiaga tarp durpių ir anglies. Didžiojoje Britanijoje vienintelis didelis lignito telkinys yra Devone, ten lignitas susidaro kaip šalutinis plastinio molio gavybos produktas. Nedidelis kiekis parduodamas sodininkystės tikslais. Didelių telkinių yra Šiaurės Airijoje, bet komercinė lignito gavyba nevykdoma dėl to, kad tam labai priešinasi vietos bendruomenės. Lignitą galima naudoti kaip nerūdinę medžiagą, visų pirma dėl jo didelio drėgnio ir sudėtyje esančių lakiųjų medžiagų.

5.6.2.5.   
  Komisijos vertinimas

Komisijos vertinimas

5.6.2.5.1.   Šiferis

Šiferis

| (325) | Nors šiferis yra nerūdinė medžiaga pagal 2001 m. Finansų įstatymo 17 skirsnio 1 dalį, remiantis JK valdžios institucijų ir trečiųjų šalių pateikta medžiaga, šiferis išgaunamas architektūrinės paskirties ir plokštiesiems produktams, parduodamiems už daug didesnę kainą, negu kaip nerūdinė medžiaga naudoti skirtas šiferis, gaminti. Karjerus eksploatuoti tik siekiant išgauti šiferį, naudojamą kaip nerūdinė medžiaga, ekonominiu požiūriu būtų nenaudinga, nes daugeliu atveju dėl savo savybių šiferis netinkamas naudoti tada, kai reikia aukštos klasės nerūdinių medžiagų, ir naudojamas kaip prastos kokybės nerūdinė medžiaga. Be to, gavybos būdai yra daug brangesni už standartinių nerūdinių medžiagų gavybos būdus, taigi ekonominiu požiūriu būtų nelogiška nerūdines medžiagas specialiai išgauti tokiu brangiu būdu. Pavyzdžiui, šiferio nerūdinių medžiagų gavybos kaina yra 5,7–6,5 GBP už toną, o pardavimo kaina – 6,42 GBP už toną. |
| --- | --- |

(325)

Nors šiferis yra nerūdinė medžiaga pagal 2001 m. Finansų įstatymo 17 skirsnio 1 dalį, remiantis JK valdžios institucijų ir trečiųjų šalių pateikta medžiaga, šiferis išgaunamas architektūrinės paskirties ir plokštiesiems produktams, parduodamiems už daug didesnę kainą, negu kaip nerūdinė medžiaga naudoti skirtas šiferis, gaminti. Karjerus eksploatuoti tik siekiant išgauti šiferį, naudojamą kaip nerūdinė medžiaga, ekonominiu požiūriu būtų nenaudinga, nes daugeliu atveju dėl savo savybių šiferis netinkamas naudoti tada, kai reikia aukštos klasės nerūdinių medžiagų, ir naudojamas kaip prastos kokybės nerūdinė medžiaga. Be to, gavybos būdai yra daug brangesni už standartinių nerūdinių medžiagų gavybos būdus, taigi ekonominiu požiūriu būtų nelogiška nerūdines medžiagas specialiai išgauti tokiu brangiu būdu. Pavyzdžiui, šiferio nerūdinių medžiagų gavybos kaina yra 5,7–6,5 GBP už toną, o pardavimo kaina – 6,42 GBP už toną.

| (326) | Medžiagos, naudojamos tada, kai reikia aukštos kokybės šiferio, paviršius yra pjautas, tai lemia gavybos būdas; sunkios šiferio plokštės skersai plaušų pjūklu supjaustomos į nustatyto dydžio plokštes, o tada paprastai dar turi bent vieną paviršių, kurį skeliant (tvoklele ir kaltu) uolienos viduje galima atskirti išilgai natūralios plokštumos. Taigi šiferis apdorojamas vykdant procesą, kuriam pagal 2001 m. Finansų įstatymo 18 skirsnio 2 dalies a punktą taikoma išimtis, ir pagal 30 skirsnį galima pasinaudoti mokesčio kreditu. |
| --- | --- |

(326)

Medžiagos, naudojamos tada, kai reikia aukštos kokybės šiferio, paviršius yra pjautas, tai lemia gavybos būdas; sunkios šiferio plokštės skersai plaušų pjūklu supjaustomos į nustatyto dydžio plokštes, o tada paprastai dar turi bent vieną paviršių, kurį skeliant (tvoklele ir kaltu) uolienos viduje galima atskirti išilgai natūralios plokštumos. Taigi šiferis apdorojamas vykdant procesą, kuriam pagal 2001 m. Finansų įstatymo 18 skirsnio 2 dalies a punktą taikoma išimtis, ir pagal 30 skirsnį galima pasinaudoti mokesčio kreditu.

| (327) | BAA ir kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad šiferį naudojant stalviršiams, sienų akmenims ir tvorų akmenims jis naudojamas kaip nerūdinė medžiaga, o tokius produktus kaip pirminius išgaunantys karjerai turėtų būti apmokestinami. Pagrindinis to argumentas – atitinkamų karjerų produktų struktūra nesiskiria nuo uolienų karjerų (pavyzdžiui, granito ar smiltainio), kuriuose taip pat pirmiausia išgaunami sienų akmenys, o tik tada – antrinės prastos kokybės nerūdinės medžiagos, struktūros. |
| --- | --- |

(327)

BAA ir kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad šiferį naudojant stalviršiams, sienų akmenims ir tvorų akmenims jis naudojamas kaip nerūdinė medžiaga, o tokius produktus kaip pirminius išgaunantys karjerai turėtų būti apmokestinami. Pagrindinis to argumentas – atitinkamų karjerų produktų struktūra nesiskiria nuo uolienų karjerų (pavyzdžiui, granito ar smiltainio), kuriuose taip pat pirmiausia išgaunami sienų akmenys, o tik tada – antrinės prastos kokybės nerūdinės medžiagos, struktūros.

| (328) | Norint išgauti šiferį, kitaip negu kitas nerūdines medžiagos, pavyzdžiui klintis, reikia giliai kasti, dėl to jo gavyba yra brangi, palyginti su įprasto karjero sąnaudomis. JK valdžios institucijos ir suinteresuotosios šalys pateikė duomenų, iš kurių matyti, kad esama svarbaus skirtumo tarp įprastų nerūdinių medžiagų (pavyzdžiui, granito, smiltainio ir klinčių) ir šiferio karjerų ir kad jiems taikoma skirtinga apmokestinimo tvarka yra visiškai pateisinama. |
| --- | --- |

(328)

Norint išgauti šiferį, kitaip negu kitas nerūdines medžiagos, pavyzdžiui klintis, reikia giliai kasti, dėl to jo gavyba yra brangi, palyginti su įprasto karjero sąnaudomis. JK valdžios institucijos ir suinteresuotosios šalys pateikė duomenų, iš kurių matyti, kad esama svarbaus skirtumo tarp įprastų nerūdinių medžiagų (pavyzdžiui, granito, smiltainio ir klinčių) ir šiferio karjerų ir kad jiems taikoma skirtinga apmokestinimo tvarka yra visiškai pateisinama.

| (329) | BAA ir kelios suinteresuotosios šalys teigia, kad yra šiferio karjerų, kuriuose specialios architektūrinės paskirties produktai negaminami, o šiferis išgaunamas naudoti tik kaip nerūdinė medžiaga. Be to, yra karjerų, teigiančių, kad jiems turėtų būti taikoma išimtis, nes jie išgauna šiferį, bet iš tikrųjų medžiaga, kurią jie išgauna, neturi skalūninio sluoksniuotumo arba yra neteisingai apibūdinta. |
| --- | --- |

(329)

BAA ir kelios suinteresuotosios šalys teigia, kad yra šiferio karjerų, kuriuose specialios architektūrinės paskirties produktai negaminami, o šiferis išgaunamas naudoti tik kaip nerūdinė medžiaga. Be to, yra karjerų, teigiančių, kad jiems turėtų būti taikoma išimtis, nes jie išgauna šiferį, bet iš tikrųjų medžiaga, kurią jie išgauna, neturi skalūninio sluoksniuotumo arba yra neteisingai apibūdinta.

| (330) | Šiuo atžvilgiu Komisija atkreipia dėmesį, kad, pirmiausia, pasak JK valdžios institucijų, nėra jokių požymių, kad kuris nors karjeras specialiai išgautų šiferį, skirtą naudoti kaip nerūdinę medžiagą. Iš tikrųjų, kadangi nebuvo aiškių įrodymų, kad yra kitaip, nebuvo galima tikėtis, kad JK valdžios institucijos įrodytų neigiamą faktą, t. y. tai, kad nėra karjerų, specialiai išgaunančių šiferį, skirtą naudoti kaip nerūdinę medžiagą. Kai Komisijai buvo nurodyti karjerai, kuriuose tariamai specialiai išgaunamas šiferis, skirtas naudoti kaip nerūdinė medžiaga, Komisija paprašė JK valdžios institucijų pateikti informacijos apie tuos karjerus. Iš pateiktos informacijos matyti, kad nė vienas iš šių karjerų neišgauna šiferio specialiai ir pirmiausia tam, kad jis būtų naudojamas kaip nerūdinė medžiaga. Dėl tos informacijos kilo abejonių, susijusių tik su tuo, kad vienas konkretus karjeras nurodo, kad jo produktai yra šiferis, JK valdžios institucijos įsipareigojo tai ištirti. Neteisingai nurodant medžiagas piktnaudžiaujama NMM, o tai nėra valstybės pagalbos problema. |
| --- | --- |

(330)

Šiuo atžvilgiu Komisija atkreipia dėmesį, kad, pirmiausia, pasak JK valdžios institucijų, nėra jokių požymių, kad kuris nors karjeras specialiai išgautų šiferį, skirtą naudoti kaip nerūdinę medžiagą. Iš tikrųjų, kadangi nebuvo aiškių įrodymų, kad yra kitaip, nebuvo galima tikėtis, kad JK valdžios institucijos įrodytų neigiamą faktą, t. y. tai, kad nėra karjerų, specialiai išgaunančių šiferį, skirtą naudoti kaip nerūdinę medžiagą. Kai Komisijai buvo nurodyti karjerai, kuriuose tariamai specialiai išgaunamas šiferis, skirtas naudoti kaip nerūdinė medžiaga, Komisija paprašė JK valdžios institucijų pateikti informacijos apie tuos karjerus. Iš pateiktos informacijos matyti, kad nė vienas iš šių karjerų neišgauna šiferio specialiai ir pirmiausia tam, kad jis būtų naudojamas kaip nerūdinė medžiaga. Dėl tos informacijos kilo abejonių, susijusių tik su tuo, kad vienas konkretus karjeras nurodo, kad jo produktai yra šiferis, JK valdžios institucijos įsipareigojo tai ištirti. Neteisingai nurodant medžiagas piktnaudžiaujama NMM, o tai nėra valstybės pagalbos problema.

| (331) | Antra, kaip išdėstyta šio sprendimo 169 konstatuojamojoje dalyje, Komisija mano, kad NMM taikymo tikslais vertinant medžiagų paskirtį visiškai netinka remtis reklaminiais tekstais, kuriuose karjerai apibūdina savo produktus siekdami pritraukti klientų. Pačios JK valdžios institucijos į tokius aprašymus neatsižvelgia mokesčių mokėjimo užtikrinimo tikslais. |
| --- | --- |

(331)

Antra, kaip išdėstyta šio sprendimo 169 konstatuojamojoje dalyje, Komisija mano, kad NMM taikymo tikslais vertinant medžiagų paskirtį visiškai netinka remtis reklaminiais tekstais, kuriuose karjerai apibūdina savo produktus siekdami pritraukti klientų. Pačios JK valdžios institucijos į tokius aprašymus neatsižvelgia mokesčių mokėjimo užtikrinimo tikslais.

| (332) | Remiantis ataskaita (69), kriterijus, kuriuo remiasi JK valdžios institucijos tikrindamos, ar konkretaus karjero išgaunama medžiaga yra šiferis, – iš šiferio galima tik kaltu atskelti plonus sluoksnius ir plokšteles. Todėl, jeigu būtų karjerų, teigiančių, kad išgauna šiferį, ir dėl to besinaudojančių išimtimi, nors iš tikrųjų išgautų medžiagą, kuri neturi pakankamo skalūninio sluoksniuotumo, kaip teigia BAA, šie karjerai piktnaudžiautų neužsiregistruodami kaip NMM mokėtojai. Tai būtų vykdymo užtikrinimo problema, ir tai, kaip sukčiavimo atvejus, turėtų tirti Karališkoji mokesčių ir muitų tarnyba. JK valdžios institucijos įsipareigojo ištirti šį ir daugelį kitų atvejų, kai pradėjus tyrimą, ieškant Komisijai pateiktinų įrodymų, kyla susirūpinimas dėl neteisingo medžiagų klasifikavimo. Jeigu bus įrodyta, kad medžiaga yra ne šiferis, išgaunamai medžiagai bus taikomas mokestis, o įmonei skirta bauda. |
| --- | --- |

(332)

Remiantis ataskaita (69), kriterijus, kuriuo remiasi JK valdžios institucijos tikrindamos, ar konkretaus karjero išgaunama medžiaga yra šiferis, – iš šiferio galima tik kaltu atskelti plonus sluoksnius ir plokšteles. Todėl, jeigu būtų karjerų, teigiančių, kad išgauna šiferį, ir dėl to besinaudojančių išimtimi, nors iš tikrųjų išgautų medžiagą, kuri neturi pakankamo skalūninio sluoksniuotumo, kaip teigia BAA, šie karjerai piktnaudžiautų neužsiregistruodami kaip NMM mokėtojai. Tai būtų vykdymo užtikrinimo problema, ir tai, kaip sukčiavimo atvejus, turėtų tirti Karališkoji mokesčių ir muitų tarnyba. JK valdžios institucijos įsipareigojo ištirti šį ir daugelį kitų atvejų, kai pradėjus tyrimą, ieškant Komisijai pateiktinų įrodymų, kyla susirūpinimas dėl neteisingo medžiagų klasifikavimo. Jeigu bus įrodyta, kad medžiaga yra ne šiferis, išgaunamai medžiagai bus taikomas mokestis, o įmonei skirta bauda.

69

| (333) | Remiantis Bendrojo Teismo (70) išvada, ar tam tikras medžiagas įtraukti į mokesčio taikymo sritį vadovaujantis taikoma įprasto apmokestinimo taisykle, priklauso „tik nuo faktinio ir patvirtinto jų eksploatavimo kaip nerūdinių medžiagų“. Kalbant apie naujai išgaunamą šiferį, šį aiškinimą galima suprasti taip: jeigu nėra įrodymų, kad karjerai specialiai išgauna šiferį, skirtą naudoti kaip nerūdinę medžiagą, šiferis nėra panašus į apmokestinamas medžiagas, dėl to šiferiui taikoma išimtis atitinka bendruosius NMM principus. |
| --- | --- |

(333)

Remiantis Bendrojo Teismo (70) išvada, ar tam tikras medžiagas įtraukti į mokesčio taikymo sritį vadovaujantis taikoma įprasto apmokestinimo taisykle, priklauso „tik nuo faktinio ir patvirtinto jų eksploatavimo kaip nerūdinių medžiagų“. Kalbant apie naujai išgaunamą šiferį, šį aiškinimą galima suprasti taip: jeigu nėra įrodymų, kad karjerai specialiai išgauna šiferį, skirtą naudoti kaip nerūdinę medžiagą, šiferis nėra panašus į apmokestinamas medžiagas, dėl to šiferiui taikoma išimtis atitinka bendruosius NMM principus.

70

| (334) | Komisijai buvo įrodyta, kad šiferis, skirtas naudoti kaip nerūdinė medžiaga, nėra specialiai išgaunamas, jis išgaunamas siekiant gaminti plokščiuosius ir dekoratyvinius produktus. |
| --- | --- |

(334)

Komisijai buvo įrodyta, kad šiferis, skirtas naudoti kaip nerūdinė medžiaga, nėra specialiai išgaunamas, jis išgaunamas siekiant gaminti plokščiuosius ir dekoratyvinius produktus.

| (335) | Todėl Komisija daro išvadą, kad naujai išgauto šiferio faktinės ir teisinės aplinkybės skiriasi nuo apmokestinamų medžiagų, todėl šiferis neatitinka įprasto apmokestinimo principo, kuriuo grindžiamas NMM. |
| --- | --- |

(335)

Todėl Komisija daro išvadą, kad naujai išgauto šiferio faktinės ir teisinės aplinkybės skiriasi nuo apmokestinamų medžiagų, todėl šiferis neatitinka įprasto apmokestinimo principo, kuriuo grindžiamas NMM.

| (336) | Nors iš pateiktos medžiagos matyti, kad išgaunant šiferį tik maža dalis (beveik 5 %) išgaunamos medžiagos yra aukštos kokybės šiferis, kurį, kai jis yra tinkamo dydžio lakštais, galima parduoti kaip plokščiuosius, architektūrinės paskirties produktus ir kuris neskirtas naudoti kaip nerūdinė medžiaga, likusi karjere išgaunamos medžiagos dalis yra šiferis, kuris susidaro kaip šalutinis produktas arba atliekos ir kurį galima naudoti kaip nerūdinę medžiagą (šiferio gavybos bergždui taikoma išimtis vertinama šio sprendimo 5.6.4 skirsnyje). |
| --- | --- |

(336)

Nors iš pateiktos medžiagos matyti, kad išgaunant šiferį tik maža dalis (beveik 5 %) išgaunamos medžiagos yra aukštos kokybės šiferis, kurį, kai jis yra tinkamo dydžio lakštais, galima parduoti kaip plokščiuosius, architektūrinės paskirties produktus ir kuris neskirtas naudoti kaip nerūdinė medžiaga, likusi karjere išgaunamos medžiagos dalis yra šiferis, kuris susidaro kaip šalutinis produktas arba atliekos ir kurį galima naudoti kaip nerūdinę medžiagą (šiferio gavybos bergždui taikoma išimtis vertinama šio sprendimo 5.6.4 skirsnyje).

| (337) | Tačiau atsižvelgiant į tai, kad gavybos metu kaip šalutinis produktas susidarantis šiferis yra neišvengiamas, kai karjere išgaunamas aukštos kokybės šiferis, skirtas dekoratyvinėms ir plokščiosioms statybinėms medžiagoms, o išgaunant kitas medžiagas jo nesusidaro, jam taikoma išimtimi padedama siekti NMM tikslo. Šia išimtimi iš tikrųjų gali būti padedama keisti paklausą, t. y. skatinama naudoti kaip šalutinį produktą susidarantį šiferį užuot naudojus naujai išgautas medžiagas. Be to, nerizikuojama šia išimtimi paskatinti naujai išgauti šiferį, nes šiferio gavybos sąnaudos yra didelės ir jas padengti galima tik išgaunant šiferį, skirtą dekoratyvinėms ir plokščiosioms medžiagoms gaminti. Tai patvirtinama ir tuo, kad, kaip nurodė JK valdžios institucijos (71), nustačius NMM veikiančių šiferio karjerų skaičius sumažėjo (nuo 43 iki 32). |
| --- | --- |

(337)

Tačiau atsižvelgiant į tai, kad gavybos metu kaip šalutinis produktas susidarantis šiferis yra neišvengiamas, kai karjere išgaunamas aukštos kokybės šiferis, skirtas dekoratyvinėms ir plokščiosioms statybinėms medžiagoms, o išgaunant kitas medžiagas jo nesusidaro, jam taikoma išimtimi padedama siekti NMM tikslo. Šia išimtimi iš tikrųjų gali būti padedama keisti paklausą, t. y. skatinama naudoti kaip šalutinį produktą susidarantį šiferį užuot naudojus naujai išgautas medžiagas. Be to, nerizikuojama šia išimtimi paskatinti naujai išgauti šiferį, nes šiferio gavybos sąnaudos yra didelės ir jas padengti galima tik išgaunant šiferį, skirtą dekoratyvinėms ir plokščiosioms medžiagoms gaminti. Tai patvirtinama ir tuo, kad, kaip nurodė JK valdžios institucijos (71), nustačius NMM veikiančių šiferio karjerų skaičius sumažėjo (nuo 43 iki 32).

71

| (338) | Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad gali būti natūraliai susidarančio šiferio, kuris nėra 100 % grynas, bet vis tiek atitinka reikalavimus, t. y. skeliant tik kaltu jis skyla į plonus sluoksnius ir plokšteles. JK valdžios institucijos laikėsi nuomonės, kad tokiais atvejais išimtis turėtų būti taikoma ir medžiagai, kurią sudaro daugiausia šiferis. |
| --- | --- |

(338)

Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad gali būti natūraliai susidarančio šiferio, kuris nėra 100 % grynas, bet vis tiek atitinka reikalavimus, t. y. skeliant tik kaltu jis skyla į plonus sluoksnius ir plokšteles. JK valdžios institucijos laikėsi nuomonės, kad tokiais atvejais išimtis turėtų būti taikoma ir medžiagai, kurią sudaro daugiausia šiferis.

| (339) | Todėl Komisija mano, jog, kadangi nepateikta įrodymų, kad tokia medžiaga, kurią sudaro daugiausia šiferis, būtų specialiai išgauta naudoti kaip nerūdinė medžiaga, medžiagai, kurią sudaro daugiausia šiferis ir kuri atitinka tai, kas išdėstyta 338 konstatuojamojoje dalyje, taikomas toks pat pagrindimas, koks taikomas medžiagai, kurią sudaro tik šiferis. |
| --- | --- |

(339)

Todėl Komisija mano, jog, kadangi nepateikta įrodymų, kad tokia medžiaga, kurią sudaro daugiausia šiferis, būtų specialiai išgauta naudoti kaip nerūdinė medžiaga, medžiagai, kurią sudaro daugiausia šiferis ir kuri atitinka tai, kas išdėstyta 338 konstatuojamojoje dalyje, taikomas toks pat pagrindimas, koks taikomas medžiagai, kurią sudaro tik šiferis.

| (340) | Taigi pagal 2001 m. Finansų įstatymo 17 skirsnio 4 dalies a punktą medžiagai, kurią sudaro tik arba daugiausia šiferis arba kurios yra bet kokioje medžiagoje, kurią sudaro šiferis, taikoma išimtimi nenukrypstama nuo įprasto apmokestinimo principo, kuriuo grindžiamas NMM. |
| --- | --- |

(340)

Taigi pagal 2001 m. Finansų įstatymo 17 skirsnio 4 dalies a punktą medžiagai, kurią sudaro tik arba daugiausia šiferis arba kurios yra bet kokioje medžiagoje, kurią sudaro šiferis, taikoma išimtimi nenukrypstama nuo įprasto apmokestinimo principo, kuriuo grindžiamas NMM.

5.6.2.5.2.   Skalūnai

Skalūnai

| (341) | Skalūnai – tai uoliena, taigi jai, kaip nerūdinei medžiagai pagal 2001 m. Finansų įstatymo 17 skirsnio 1 dalį, taikoma NMM išimtimi nenukrypstama nuo įprasto apmokestinimo principo, kuriuo grindžiamas NMM, jeigu skalūnas nėra specialiai išgaunamas naudoti kaip nerūdinė medžiaga. Taip išgaunant skalūną išimtis gali būti pateisinama, tik jeigu ja padedama siekti NMM aplinkos apsaugos tikslo, t. y. keisti paklausą. |
| --- | --- |

(341)

Skalūnai – tai uoliena, taigi jai, kaip nerūdinei medžiagai pagal 2001 m. Finansų įstatymo 17 skirsnio 1 dalį, taikoma NMM išimtimi nenukrypstama nuo įprasto apmokestinimo principo, kuriuo grindžiamas NMM, jeigu skalūnas nėra specialiai išgaunamas naudoti kaip nerūdinė medžiaga. Taip išgaunant skalūną išimtis gali būti pateisinama, tik jeigu ja padedama siekti NMM aplinkos apsaugos tikslo, t. y. keisti paklausą.

| (342) | Pateiktoje medžiagoje suinteresuotosios šalys ir JK valdžios institucijos nurodė atvejus, kai skalūnas naudojamas kaip nerūdinė medžiaga, dažniausiai kaip prastos kokybės nerūdinė medžiaga, skirta užpildui po kelių paviršiumi arba nuo potvynių saugančių įtvirtinimų užpildui. |
| --- | --- |

(342)

Pateiktoje medžiagoje suinteresuotosios šalys ir JK valdžios institucijos nurodė atvejus, kai skalūnas naudojamas kaip nerūdinė medžiaga, dažniausiai kaip prastos kokybės nerūdinė medžiaga, skirta užpildui po kelių paviršiumi arba nuo potvynių saugančių įtvirtinimų užpildui.

| (343) | Be to, Komisija atkreipia dėmesį, kad skalūnas dažnai yra įsiterpęs tarp smiltainio ar kitų apmokestinamų medžiagų. Tokiais atvejais galima manyti, kad skalūnas specialiai išgaunamas kartu su tokiomis medžiagomis, siekiant jį komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinę medžiagą. |
| --- | --- |

(343)

Be to, Komisija atkreipia dėmesį, kad skalūnas dažnai yra įsiterpęs tarp smiltainio ar kitų apmokestinamų medžiagų. Tokiais atvejais galima manyti, kad skalūnas specialiai išgaunamas kartu su tokiomis medžiagomis, siekiant jį komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinę medžiagą.

| (344) | Pačios JK valdžios institucijos teigė, kad medžiagų, išgautų, kad būtų naudojamos kaip nerūdinės medžiagos, arba susidarančių kaip šalutiniai produktai vykdant procesą, kuriuo siekiama išgauti nerūdines medžiagas komerciniam naudojimui, faktinės aplinkybės skiriasi nuo medžiagų, kurioms taikoma išimtis, faktinių aplinkybių. Taigi skalūno, specialiai išgaunamo kaip nerūdinė medžiaga naudoti komerciniais tikslais, faktinės aplinkybės taip pat skiriasi nuo medžiagų, kurioms taikoma išimtis, faktinių aplinkybių, taip pat kaip ir visos kitos naujai karjeruose išgaunamos apmokestinamos medžiagos. Todėl tikrai nebūtų pagrįsta medžiagai taikyti NMM išimtį, jeigu medžiaga specialiai išgaunama naudoti kaip nerūdinė medžiaga. |
| --- | --- |

(344)

Pačios JK valdžios institucijos teigė, kad medžiagų, išgautų, kad būtų naudojamos kaip nerūdinės medžiagos, arba susidarančių kaip šalutiniai produktai vykdant procesą, kuriuo siekiama išgauti nerūdines medžiagas komerciniam naudojimui, faktinės aplinkybės skiriasi nuo medžiagų, kurioms taikoma išimtis, faktinių aplinkybių. Taigi skalūno, specialiai išgaunamo kaip nerūdinė medžiaga naudoti komerciniais tikslais, faktinės aplinkybės taip pat skiriasi nuo medžiagų, kurioms taikoma išimtis, faktinių aplinkybių, taip pat kaip ir visos kitos naujai karjeruose išgaunamos apmokestinamos medžiagos. Todėl tikrai nebūtų pagrįsta medžiagai taikyti NMM išimtį, jeigu medžiaga specialiai išgaunama naudoti kaip nerūdinė medžiaga.

| (345) | JK valdžios institucijos pateikė duomenų, iš kurių matyti, kad didžioji dalis skalūno nenaudojama kaip nerūdinės medžiagos, nes dauguma skalūno rūšių netinka naudoti kaip nerūdinės medžiagos. Aukštos kokybės skalūnai naudojami plytoms gaminti, o tai – keramikos procesas. |
| --- | --- |

(345)

JK valdžios institucijos pateikė duomenų, iš kurių matyti, kad didžioji dalis skalūno nenaudojama kaip nerūdinės medžiagos, nes dauguma skalūno rūšių netinka naudoti kaip nerūdinės medžiagos. Aukštos kokybės skalūnai naudojami plytoms gaminti, o tai – keramikos procesas.

| (346) | Remdamasi iš suinteresuotųjų šalių gauta informacija Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad naujai išgautas skalūnas gali būti naudojamas kaip nerūdinė medžiaga, nors ir nedažnai, ir, kitaip negu išgaunant šiferį, iš skalūno negaminami aukščiausios kokybės specialios paskirties produktai, dėl to negali būti taikoma išimtis. Be to, pats skalūnas yra medžiaga, kurios savybės gali labai skirtis atsižvelgiant į gavybos vietą. |
| --- | --- |

(346)

Remdamasi iš suinteresuotųjų šalių gauta informacija Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad naujai išgautas skalūnas gali būti naudojamas kaip nerūdinė medžiaga, nors ir nedažnai, ir, kitaip negu išgaunant šiferį, iš skalūno negaminami aukščiausios kokybės specialios paskirties produktai, dėl to negali būti taikoma išimtis. Be to, pats skalūnas yra medžiaga, kurios savybės gali labai skirtis atsižvelgiant į gavybos vietą.

| (347) | Komisija atkreipia dėmesį į 297 konstatuojamojoje dalyje nurodytą JK valdžios institucijų medžiagą, kurioje rašoma, kad skalūnas priklauso tai pačiai šeimai kaip ir molis, tačiau kietesnis skalūnas gali būti priskiriamas prie šiferio šeimos. |
| --- | --- |

(347)

Komisija atkreipia dėmesį į 297 konstatuojamojoje dalyje nurodytą JK valdžios institucijų medžiagą, kurioje rašoma, kad skalūnas priklauso tai pačiai šeimai kaip ir molis, tačiau kietesnis skalūnas gali būti priskiriamas prie šiferio šeimos.

| (348) | Be to, priešingai negu molis, tam tikrų rūšių skalūnas gali būti ir yra naudojamas tūriui suteikti statybose, tam nereikia kokios nors fizinės transformacijos (299 konstatuojamoji dalis). |
| --- | --- |

(348)

Be to, priešingai negu molis, tam tikrų rūšių skalūnas gali būti ir yra naudojamas tūriui suteikti statybose, tam nereikia kokios nors fizinės transformacijos (299 konstatuojamoji dalis).

| (349) | Pirma, iš pastabų, kurias Komisijai pateikė suinteresuotoji šalis, matyti, kad skalūnas, skirtas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, gali būti ir yra specialiai išgaunamas. Skalūno kainos svyruoja nuo [...] iki 4,44 GBP (žr. 292, 304 ir 307 konstatuojamąsias dalis). Tam tikrais atvejais iš šios sumos 3 GBP yra vien skalūno vežimo kaina. Tačiau Komisija atkreipia dėmesį, kad negavo skalūno, karjeruose išgaunamo kaip pirminis produktas, kainodaros informacijos, tai informacija tik apie skalūną, kuris susidaro kaip kitos medžiagos šalutinis produktas. |
| --- | --- |

(349)

Pirma, iš pastabų, kurias Komisijai pateikė suinteresuotoji šalis, matyti, kad skalūnas, skirtas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, gali būti ir yra specialiai išgaunamas. Skalūno kainos svyruoja nuo [...] iki 4,44 GBP (žr. 292, 304 ir 307 konstatuojamąsias dalis). Tam tikrais atvejais iš šios sumos 3 GBP yra vien skalūno vežimo kaina. Tačiau Komisija atkreipia dėmesį, kad negavo skalūno, karjeruose išgaunamo kaip pirminis produktas, kainodaros informacijos, tai informacija tik apie skalūną, kuris susidaro kaip kitos medžiagos šalutinis produktas.

| (350) | Kalbant apie karjeruose naujai išgaunamą skalūną, Komisija bent dėl keturių ar penkių (72) karjerų gavo įrodymų, kad juose pirmiausia išgaunamas skalūnas, skirtas naudoti kaip nerūdinė medžiaga. Kaip išdėstyta 318 konstatuojamojoje dalyje, iš BAA gavusi iš BGT 2010 m. šachtų ir karjerų katalogo paimtų karjerų, kuriuose pirmiausia išgaunamas skalūnas, skirtas komerciniais tikslais naudoti tik kaip nerūdinė medžiaga, sąrašą, Komisija JK valdžios institucijų paprašė apie šiuos karjerus pateikti informacijos iš konfidencialių mokesčių įrašų. Sužinota, kad keturi ar penki (72) karjerai užregistruoti kaip besinaudojantys skalūnui taikoma išimtimi, nors išgauna pjaustytus akmenis ir skalūną, skirtą naudoti kaip nerūdinę medžiagą. JK valdžios institucijos paaiškino, kad, kadangi karjeruose išgaunami pjaustyti akmenys, skalūnas turėtų būti laikomas pjaustytų akmenų šalutiniu produktu, todėl išimtis jam taikoma deramai. Tačiau Komisija su šiuo paaiškinimu negali sutikti. Kaip išdėstyta 151–158 konstatuojamosiose dalyse, pjaustytų akmenų šalutiniams produktams netaikoma NMM išimtis. Be to, visuose nerūdinių medžiagų karjeruose būtų išgaunami pjaustyti akmenys, jei tik būtų paklausa, o uolienos tiktų būti pjaustomos. Tačiau tai nereiškia, kad, jeigu būtų paklausa ir ekonominiu požiūriu tai būtų naudinga, jie pirmiausia negamintų nerūdinių medžiagų, jeigu nebūtų pjaustytų akmenų paklausos. Todėl šie karjerai turi būti laikomi karjerais, kuriuose specialiai išgaunamas skalūnas, skirtas naudoti kaip nerūdinė medžiaga. |
| --- | --- |

(350)

Kalbant apie karjeruose naujai išgaunamą skalūną, Komisija bent dėl keturių ar penkių (72) karjerų gavo įrodymų, kad juose pirmiausia išgaunamas skalūnas, skirtas naudoti kaip nerūdinė medžiaga. Kaip išdėstyta 318 konstatuojamojoje dalyje, iš BAA gavusi iš BGT 2010 m. šachtų ir karjerų katalogo paimtų karjerų, kuriuose pirmiausia išgaunamas skalūnas, skirtas komerciniais tikslais naudoti tik kaip nerūdinė medžiaga, sąrašą, Komisija JK valdžios institucijų paprašė apie šiuos karjerus pateikti informacijos iš konfidencialių mokesčių įrašų. Sužinota, kad keturi ar penki (72) karjerai užregistruoti kaip besinaudojantys skalūnui taikoma išimtimi, nors išgauna pjaustytus akmenis ir skalūną, skirtą naudoti kaip nerūdinę medžiagą. JK valdžios institucijos paaiškino, kad, kadangi karjeruose išgaunami pjaustyti akmenys, skalūnas turėtų būti laikomas pjaustytų akmenų šalutiniu produktu, todėl išimtis jam taikoma deramai. Tačiau Komisija su šiuo paaiškinimu negali sutikti. Kaip išdėstyta 151–158 konstatuojamosiose dalyse, pjaustytų akmenų šalutiniams produktams netaikoma NMM išimtis. Be to, visuose nerūdinių medžiagų karjeruose būtų išgaunami pjaustyti akmenys, jei tik būtų paklausa, o uolienos tiktų būti pjaustomos. Tačiau tai nereiškia, kad, jeigu būtų paklausa ir ekonominiu požiūriu tai būtų naudinga, jie pirmiausia negamintų nerūdinių medžiagų, jeigu nebūtų pjaustytų akmenų paklausos. Todėl šie karjerai turi būti laikomi karjerais, kuriuose specialiai išgaunamas skalūnas, skirtas naudoti kaip nerūdinė medžiaga.

72

72

| (351) | Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad jos gautoje medžiagoje pateikta prieštaringos informacijos. Iš Torrington Stone gautose pastabose nurodyta, kad ši įmonė išgauna ir parduoda skalūno nerūdines medžiagas, ir tai – pirminis vieno iš jos karjerų (Vyse) produktas. Tačiau JK valdžios institucijos, remdamosi karjerų produktų aprašymu svetainėje, teigia, kad karjere skalūnas išvis neišgaunamas. Nepaisant to, Komisija atkreipia dėmesį, kad skalūnas nurodytas karjero Vyse svetainėje, bet ne aprašant įmonės produktus, o įvairių įmonės išgaunamų produktų techninėse specifikacijose (73). |
| --- | --- |

(351)

Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad jos gautoje medžiagoje pateikta prieštaringos informacijos. Iš Torrington Stone gautose pastabose nurodyta, kad ši įmonė išgauna ir parduoda skalūno nerūdines medžiagas, ir tai – pirminis vieno iš jos karjerų (Vyse) produktas. Tačiau JK valdžios institucijos, remdamosi karjerų produktų aprašymu svetainėje, teigia, kad karjere skalūnas išvis neišgaunamas. Nepaisant to, Komisija atkreipia dėmesį, kad skalūnas nurodytas karjero Vyse svetainėje, bet ne aprašant įmonės produktus, o įvairių įmonės išgaunamų produktų techninėse specifikacijose (73).

Torrington Stone

Vyse

Vyse

73

| (352) | Be to, kadangi tai paties karjero pateikta medžiaga, Komisija turi į ją atsižvelgti. Gali būti, kad jų išgaunama medžiaga neteisingai vadinama skalūnu, bet pats karjeras teigia besinaudojantis skalūnui taikoma išimtimi. Be to, JK valdžios institucijos kelis kartus teigė, kad taikydamos NMM neatsižvelgia į tai, kaip karjerai savo produktus viešai pristato. Nenurodyta, kad karjere būtų atliktas koks nors geologinis tyrimas. |
| --- | --- |

(352)

Be to, kadangi tai paties karjero pateikta medžiaga, Komisija turi į ją atsižvelgti. Gali būti, kad jų išgaunama medžiaga neteisingai vadinama skalūnu, bet pats karjeras teigia besinaudojantis skalūnui taikoma išimtimi. Be to, JK valdžios institucijos kelis kartus teigė, kad taikydamos NMM neatsižvelgia į tai, kaip karjerai savo produktus viešai pristato. Nenurodyta, kad karjere būtų atliktas koks nors geologinis tyrimas.

| (353) | Remdamasi turima informacija ir įrodymais Komisija mano, kad naujai išgaunamo skalūno faktinės ir teisinės aplinkybės yra panašios į kitų apmokestinamų medžiagų faktines ir teisines aplinkybes. |
| --- | --- |

(353)

Remdamasi turima informacija ir įrodymais Komisija mano, kad naujai išgaunamo skalūno faktinės ir teisinės aplinkybės yra panašios į kitų apmokestinamų medžiagų faktines ir teisines aplinkybes.

| (354) | JK valdžios institucijos nenustatė, kad naujai išgaunamam skalūnui, skirtam naudoti kaip nerūdinė medžiaga, taikoma išimtis gali būti pateisinama dėl NMM tikslo keisti paklausą. Iš tikrųjų, dėl šios išimties gali būti bent išlaikoma nauja skalūno, skirto naudoti kaip nerūdinė medžiaga, gavyba, taigi nukrypstama nuo įprasto apmokestinimo principo, kuriuo grindžiamas NMM, ir tai prieštarauja NMM tikslui. |
| --- | --- |

(354)

JK valdžios institucijos nenustatė, kad naujai išgaunamam skalūnui, skirtam naudoti kaip nerūdinė medžiaga, taikoma išimtis gali būti pateisinama dėl NMM tikslo keisti paklausą. Iš tikrųjų, dėl šios išimties gali būti bent išlaikoma nauja skalūno, skirto naudoti kaip nerūdinė medžiaga, gavyba, taigi nukrypstama nuo įprasto apmokestinimo principo, kuriuo grindžiamas NMM, ir tai prieštarauja NMM tikslui.

| (355) | Skalūno gavybos bergždui taikoma išimtis vertinama šio sprendimo 5.6.4 skirsnyje. |
| --- | --- |

(355)

Skalūno gavybos bergždui taikoma išimtis vertinama šio sprendimo 5.6.4 skirsnyje.

| (356) | Tačiau Komisija atkreipia dėmesį, kad skalūnui, susidarančiam kaip anglies gavybos šalutinis produktas, be išimties pagal 2001 m. Finansų įstatymo 17 skirsnio 4 dalies a punktą taip pat taikoma išimtis pagal 17 skirsnio 3 dalies f punktą. Kaip toliau bus nustatyta šio sprendimo 367 konstatuojamojoje dalyje, anglis nėra ir negali būti naudojama kaip nerūdinė medžiaga. |
| --- | --- |

(356)

Tačiau Komisija atkreipia dėmesį, kad skalūnui, susidarančiam kaip anglies gavybos šalutinis produktas, be išimties pagal 2001 m. Finansų įstatymo 17 skirsnio 4 dalies a punktą taip pat taikoma išimtis pagal 17 skirsnio 3 dalies f punktą. Kaip toliau bus nustatyta šio sprendimo 367 konstatuojamojoje dalyje, anglis nėra ir negali būti naudojama kaip nerūdinė medžiaga.

| (357) | Skalūnas, neišvengiamas anglies gavybos šalutinis produktas, tinka naudoti kaip nerūdinė medžiaga, taigi taikant NMM jis patenka į įprasto apmokestinimo sritį. Tačiau jam taikoma išimtis gali būti pateisinama NMM tikslu keisti paklausą. Be to, dėl jo vertės vargiai tikėtina, kad skalūnui, kaip šalutiniam produktui, taikant išimtį galėtų būti paskatinta gausesnė naujai išgaunamos anglies gavyba, nes ekonominiu požiūriu tai nenaudinga. |
| --- | --- |

(357)

Skalūnas, neišvengiamas anglies gavybos šalutinis produktas, tinka naudoti kaip nerūdinė medžiaga, taigi taikant NMM jis patenka į įprasto apmokestinimo sritį. Tačiau jam taikoma išimtis gali būti pateisinama NMM tikslu keisti paklausą. Be to, dėl jo vertės vargiai tikėtina, kad skalūnui, kaip šalutiniam produktui, taikant išimtį galėtų būti paskatinta gausesnė naujai išgaunamos anglies gavyba, nes ekonominiu požiūriu tai nenaudinga.

| (358) | Be to, kadangi skalūnas, kaip ir molis, daugiausia naudojamas vamzdžiams, čerpėms ir plytoms, t. y. keraminiams produktams, gaminti, jam taikomas mokesčių kreditas, kuris pagal 2001 m. Finansų įstatymo 30 skirsnio 1 dalies c punktą galimas, kai vykdomi keramikos procesai. Kadangi tai kita paskirtis, ne nerūdinių medžiagų, ir kadangi atliekama nemenka fizinė keramikos procesuose naudojamų medžiagų transformacija, t. y. jos lydomos ir gaunamas kietas, patvarus ir oro sąlygoms atsparus produktas, keramikos procesuose naudojamam skalūnui teisingai taikoma NMM lengvata. Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą jau nustatė, kad pramonės ir žemės ūkio procesams taikoma lengvata (30 skirsnio 1 dalies c punktas) atitinka įprasto apmokestinimo principą, kuriuo grindžiamas NMM (137 konstatuojamoji dalis). |
| --- | --- |

(358)

Be to, kadangi skalūnas, kaip ir molis, daugiausia naudojamas vamzdžiams, čerpėms ir plytoms, t. y. keraminiams produktams, gaminti, jam taikomas mokesčių kreditas, kuris pagal 2001 m. Finansų įstatymo 30 skirsnio 1 dalies c punktą galimas, kai vykdomi keramikos procesai. Kadangi tai kita paskirtis, ne nerūdinių medžiagų, ir kadangi atliekama nemenka fizinė keramikos procesuose naudojamų medžiagų transformacija, t. y. jos lydomos ir gaunamas kietas, patvarus ir oro sąlygoms atsparus produktas, keramikos procesuose naudojamam skalūnui teisingai taikoma NMM lengvata. Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą jau nustatė, kad pramonės ir žemės ūkio procesams taikoma lengvata (30 skirsnio 1 dalies c punktas) atitinka įprasto apmokestinimo principą, kuriuo grindžiamas NMM (137 konstatuojamoji dalis).

| (359) | Komisija atkreipia dėmesį, kad BAA ir kitos suinteresuotosios šalys pareiškė nuomonę, kad išimtis neturėtų būti taikoma plytoms gaminti naudojamoms medžiagoms. Tačiau JK valdžios institucijos pateikė duomenų, kad plytų gamyba ir kiti keramikos procesai yra nesusiję su nerūdinių medžiagų paskirtimi. Plytų gamybos procesas labai platus. Plytos gaminamos skalūną arba molį degimo krosnyje kaitinant iki aukštos temperatūros (aukštesnės negu 1 000 °C), dėl to skalūno arba molio struktūra pakinta ir jie virsta kietomis ir patvariomis plytomis. Kiti keraminiai produktai panašiai degami degimo krosnyje, tik tampa įvairios formos produktais, pavyzdžiui, vamzdžiais ar čerpėmis. |
| --- | --- |

(359)

Komisija atkreipia dėmesį, kad BAA ir kitos suinteresuotosios šalys pareiškė nuomonę, kad išimtis neturėtų būti taikoma plytoms gaminti naudojamoms medžiagoms. Tačiau JK valdžios institucijos pateikė duomenų, kad plytų gamyba ir kiti keramikos procesai yra nesusiję su nerūdinių medžiagų paskirtimi. Plytų gamybos procesas labai platus. Plytos gaminamos skalūną arba molį degimo krosnyje kaitinant iki aukštos temperatūros (aukštesnės negu 1 000 °C), dėl to skalūno arba molio struktūra pakinta ir jie virsta kietomis ir patvariomis plytomis. Kiti keraminiai produktai panašiai degami degimo krosnyje, tik tampa įvairios formos produktais, pavyzdžiui, vamzdžiais ar čerpėmis.

| (360) | Plytos negaminamos tam, kad būtų naudojamos kaip užpildas ertmėms, panašiai kaip skalda. Jos gaminamos taip, kad jas būtų galima tvarkingai dėti vieną ant kitos ir statyti sienas. |
| --- | --- |

(360)

Plytos negaminamos tam, kad būtų naudojamos kaip užpildas ertmėms, panašiai kaip skalda. Jos gaminamos taip, kad jas būtų galima tvarkingai dėti vieną ant kitos ir statyti sienas.

| (361) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad skalūną naudojant keramikos procesuose jam gali būti taikoma NMM lengvata, nes tada skalūnas nenaudojamas kaip nerūdinė medžiaga. |
| --- | --- |

(361)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad skalūną naudojant keramikos procesuose jam gali būti taikoma NMM lengvata, nes tada skalūnas nenaudojamas kaip nerūdinė medžiaga.

| (362) | Be to, gaminant cementą, skalūną, kaip aliumosilikatų šaltinį, galima naudoti vietoj molio, šlako ar kitų medžiagų. Jis maišomas su klintimis, ir šiam procesui taikoma NMM išimtis. Kai klintys arba klintys ir kitos medžiagos naudojamos gaminant cementą, pagal 2001 m. Finansų įstatymą taikoma mokesčio išimtis, nes taip naudojant svarbios medžiagos cheminės savybės (iš klinčių gaunami kalcio silikatai, iš molio arba skalūno – aliumosilikatai). Todėl cementui gaminti naudojamam skalūnui, taip pat klintims, teisingai taikoma išimtis pagal šį 2001 m. Finansų įstatymo skirsnį. Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą jau nustatė, kad šiam procesui taikoma lengvata atitinka įprasto apmokestinimo principus, kuriais grindžiamas NMM (90 konstatuojamoji dalis). |
| --- | --- |

(362)

Be to, gaminant cementą, skalūną, kaip aliumosilikatų šaltinį, galima naudoti vietoj molio, šlako ar kitų medžiagų. Jis maišomas su klintimis, ir šiam procesui taikoma NMM išimtis. Kai klintys arba klintys ir kitos medžiagos naudojamos gaminant cementą, pagal 2001 m. Finansų įstatymą taikoma mokesčio išimtis, nes taip naudojant svarbios medžiagos cheminės savybės (iš klinčių gaunami kalcio silikatai, iš molio arba skalūno – aliumosilikatai). Todėl cementui gaminti naudojamam skalūnui, taip pat klintims, teisingai taikoma išimtis pagal šį 2001 m. Finansų įstatymo skirsnį. Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą jau nustatė, kad šiam procesui taikoma lengvata atitinka įprasto apmokestinimo principus, kuriais grindžiamas NMM (90 konstatuojamoji dalis).

| (363) | Kad galėtų prašyti NMM išimties, skalūną išgaunančios įmonės turėtų įrodyti, kokia bus jų išgautos medžiagos, kurią sudaro tik arba daugiausia skalūnas, paskirtis. |
| --- | --- |

(363)

Kad galėtų prašyti NMM išimties, skalūną išgaunančios įmonės turėtų įrodyti, kokia bus jų išgautos medžiagos, kurią sudaro tik arba daugiausia skalūnas, paskirtis.

| (364) | Pavyzdžiui, skalūnas taip pat yra neišvengiamas šalutinis molio gavybos produktas. Kai taip yra ir kai skalūnui netaikoma kita išimtis ar lengvata, galėtų būti vertinama, ar atitinkamam skalūnui negalėtų būti taikoma NMM išimtis, nes jis nėra specialiai išgaunamas naudoti kaip nerūdinė medžiaga. Išimtis atitiktų NMM principus, nes būtų taikoma skalūnui, kuris yra neišvengiamas medžiagos, kuri nėra nerūdinė medžiaga ir nenaudojama kaip nerūdinė medžiaga, šalutinis produktas, kurį galima naudoti, užuot naudojus naujai išgaunamas nerūdines medžiagas. |
| --- | --- |

(364)

Pavyzdžiui, skalūnas taip pat yra neišvengiamas šalutinis molio gavybos produktas. Kai taip yra ir kai skalūnui netaikoma kita išimtis ar lengvata, galėtų būti vertinama, ar atitinkamam skalūnui negalėtų būti taikoma NMM išimtis, nes jis nėra specialiai išgaunamas naudoti kaip nerūdinė medžiaga. Išimtis atitiktų NMM principus, nes būtų taikoma skalūnui, kuris yra neišvengiamas medžiagos, kuri nėra nerūdinė medžiaga ir nenaudojama kaip nerūdinė medžiaga, šalutinis produktas, kurį galima naudoti, užuot naudojus naujai išgaunamas nerūdines medžiagas.

| (365) | Kalbant apie skalūną, kuris yra kitų apmokestinamų naujai išgaunamų medžiagų, pavyzdžiui, smiltainio žvyro arba klinčių, gavybos šalutinis produktas, Komisija atkreipia dėmesį, kad taikant išimtį skalūnas diferencijuojamas palyginti su kitomis apmokestinamomis medžiagomis. Tačiau reikia apsvarstyti, ar toks mokesčio diferencijavimas galėtų būti pagrįstas atsižvelgiant į NMM tikslą. NET jeigu dėl išimties skalūnas, kaip šalutinis produktas, galbūt taptų plačiau naudojamas kaip nerūdinė medžiaga ir juo būtų pakeisti kiti šalutiniai produktai, kuriems išimtis netaikoma, Komisija iš JK valdžios institucijų ar suinteresuotųjų šalių negavo jokių įrodymų, kad šia išimtimi padedama siekti NMM tikslo, t. y. sumažinti naujai išgaunamų medžiagų, skirtų naudoti kaip nerūdinės medžiagos, gavybos mastą. |
| --- | --- |

(365)

Kalbant apie skalūną, kuris yra kitų apmokestinamų naujai išgaunamų medžiagų, pavyzdžiui, smiltainio žvyro arba klinčių, gavybos šalutinis produktas, Komisija atkreipia dėmesį, kad taikant išimtį skalūnas diferencijuojamas palyginti su kitomis apmokestinamomis medžiagomis. Tačiau reikia apsvarstyti, ar toks mokesčio diferencijavimas galėtų būti pagrįstas atsižvelgiant į NMM tikslą. NET jeigu dėl išimties skalūnas, kaip šalutinis produktas, galbūt taptų plačiau naudojamas kaip nerūdinė medžiaga ir juo būtų pakeisti kiti šalutiniai produktai, kuriems išimtis netaikoma, Komisija iš JK valdžios institucijų ar suinteresuotųjų šalių negavo jokių įrodymų, kad šia išimtimi padedama siekti NMM tikslo, t. y. sumažinti naujai išgaunamų medžiagų, skirtų naudoti kaip nerūdinės medžiagos, gavybos mastą.

| (366) | Todėl Komisija mano, kad medžiagos, kurią sudaro tik arba daugiausia skalūnas ir kuri specialiai išgaunama naudoti kaip nerūdinė medžiaga, šiuo atveju įskaitant ir skalūną, kaip šalutinis produktas susidarantį naujai išgaunant kitas apmokestinamas medžiagas, faktinės ir teisinės aplinkybės yra tokios pat kaip ir kitų nerūdinių medžiagų, apmokestinamų atsižvelgiant į įprasto apmokestinimo principą, kuriuo grindžiamas NMM, ir mokesčio aplinkos apsaugos tikslą. Taigi išimtis yra de facto selektyvioji. |
| --- | --- |

(366)

Todėl Komisija mano, kad medžiagos, kurią sudaro tik arba daugiausia skalūnas ir kuri specialiai išgaunama naudoti kaip nerūdinė medžiaga, šiuo atveju įskaitant ir skalūną, kaip šalutinis produktas susidarantį naujai išgaunant kitas apmokestinamas medžiagas, faktinės ir teisinės aplinkybės yra tokios pat kaip ir kitų nerūdinių medžiagų, apmokestinamų atsižvelgiant į įprasto apmokestinimo principą, kuriuo grindžiamas NMM, ir mokesčio aplinkos apsaugos tikslą. Taigi išimtis yra de facto selektyvioji.

de facto

5.6.2.5.3.   Anglis

Anglis

| (367) | Bendra iš JK valdžios institucijų ir BAA gauta medžiaga, taip pat kitais kartais iš JK valdžios institucijų gauta informacija patvirtinama, kad anglis nėra ir negali būti naudojama kaip nerūdinė medžiaga. Todėl, atsižvelgiant į NMM aplinkos apsaugos tikslą, anglies teisinės ir faktinės aplinkybės skiriasi nuo medžiagų, kurioms taikomas NMM, aplinkybių. Tas pat pasakytina ir apie medžiagą, kurią sudaro daugiausia anglis, taip pat apie atvejus, kai išgautos anglies geologinė sudėtis nėra gryna. |
| --- | --- |

(367)

Bendra iš JK valdžios institucijų ir BAA gauta medžiaga, taip pat kitais kartais iš JK valdžios institucijų gauta informacija patvirtinama, kad anglis nėra ir negali būti naudojama kaip nerūdinė medžiaga. Todėl, atsižvelgiant į NMM aplinkos apsaugos tikslą, anglies teisinės ir faktinės aplinkybės skiriasi nuo medžiagų, kurioms taikomas NMM, aplinkybių. Tas pat pasakytina ir apie medžiagą, kurią sudaro daugiausia anglis, taip pat apie atvejus, kai išgautos anglies geologinė sudėtis nėra gryna.

5.6.2.5.4.   Lignitas

Lignitas

| (368) | Bendra iš JK valdžios institucijų ir BAA gauta medžiaga, taip pat kitais kartais iš JK valdžios institucijų gauta informacija patvirtinama, kad lignitas nėra ir negali būti naudojamas kaip nerūdinės medžiagos. Todėl, atsižvelgiant į NMM aplinkos apsaugos tikslą, lignito teisinės ir faktinės aplinkybės skiriasi nuo medžiagų, kurioms taikomas NMM, aplinkybių. Tas pat pasakytina ir apie medžiagą, kurią sudaro daugiausia lignitas, taip pat apie atvejus, kai išgauto lignito geologinė sudėtis nėra gryna. |
| --- | --- |

(368)

Bendra iš JK valdžios institucijų ir BAA gauta medžiaga, taip pat kitais kartais iš JK valdžios institucijų gauta informacija patvirtinama, kad lignitas nėra ir negali būti naudojamas kaip nerūdinės medžiagos. Todėl, atsižvelgiant į NMM aplinkos apsaugos tikslą, lignito teisinės ir faktinės aplinkybės skiriasi nuo medžiagų, kurioms taikomas NMM, aplinkybių. Tas pat pasakytina ir apie medžiagą, kurią sudaro daugiausia lignitas, taip pat apie atvejus, kai išgauto lignito geologinė sudėtis nėra gryna.

5.6.3.   NERŪDINĖMS MEDŽIAGOMS, KURIAS SUDARO TIK BERGŽDAS, ATLIEKOS AR KITI ŠALUTINIAI PRODUKTAI, NEĮSKAITANT VIRŠUTINIO SLUOKSNIO, NUIMAMO IŠGAUNANT AR KITAIP ATSKIRIANT BET KOKĮ BET KOKIO KAOLINO AR PLASTINIO MOLIO NERŪDINĖS MEDŽIAGOS KIEKĮ, TAIKOMA IŠIMTIS (17 SKIRSNIO 3 DALIES e PUNKTAS IR f PUNKTO ii PAPUNKTIS)

| (369) | Dar nepriėmus sprendimo pradėti tyrimo procedūrą Komisijai pateiktoje medžiagoje JK valdžios institucijos paaiškino, kad kaolinas (74) ir plastinis molis (75) yra vertingi mineralai. Paprastai karjeruose jie neišgaunami, kad būtų naudojami kaip nerūdinės medžiagos. Išgaunant šias medžiagas neišvengiamai susidaro šalutinis produktas – atliekų pobūdžio uolienų ir smėlio bergždas. Kaoliną galima naudoti statant krantines ir apskritai kaip užpildą gaminant bitumines surištąsias medžiagas, naudojamas tiesiant greitkelius, o gaminant cementą juo galima pakeisti kitas smulkiąsias nerūdines medžiagas. Plastinio molio atliekas statybų rinkoje taip pat galima parduoti kaip nerūdines medžiagas. |
| --- | --- |

(369)

Dar nepriėmus sprendimo pradėti tyrimo procedūrą Komisijai pateiktoje medžiagoje JK valdžios institucijos paaiškino, kad kaolinas (74) ir plastinis molis (75) yra vertingi mineralai. Paprastai karjeruose jie neišgaunami, kad būtų naudojami kaip nerūdinės medžiagos. Išgaunant šias medžiagas neišvengiamai susidaro šalutinis produktas – atliekų pobūdžio uolienų ir smėlio bergždas. Kaoliną galima naudoti statant krantines ir apskritai kaip užpildą gaminant bitumines surištąsias medžiagas, naudojamas tiesiant greitkelius, o gaminant cementą juo galima pakeisti kitas smulkiąsias nerūdines medžiagas. Plastinio molio atliekas statybų rinkoje taip pat galima parduoti kaip nerūdines medžiagas.

74

75

| (370) | JK valdžios institucijos pabrėžė, kad, kadangi plastinio molio ir kaolino gavybos bergždas susidaro vos tik išgavus plastinį molį ir kaoliną ir kadangi šis bergždas gali būti geras įvairaus smėlio, žvirgždo ir uolienų, specialiai išgaunamų naudoti kaip nerūdinės medžiagos, pakaitas, išimtimi padedama mažinti smėlio, žvirgždo ir uolienų, specialiai išgaunamų naudoti kaip nerūdinės medžiagos, gavybos mastą ir, atsižvelgus į visa tai, išimtimi padedama mažinti nerūdinių medžiagų gavybos poveikį aplinkai. JK valdžios institucijos pateikė informacijos apie atliekas, susidarančias išgaunant kaoliną ir plastinį molį, ir apie susikaupusias atliekų sąvartas. |
| --- | --- |

(370)

JK valdžios institucijos pabrėžė, kad, kadangi plastinio molio ir kaolino gavybos bergždas susidaro vos tik išgavus plastinį molį ir kaoliną ir kadangi šis bergždas gali būti geras įvairaus smėlio, žvirgždo ir uolienų, specialiai išgaunamų naudoti kaip nerūdinės medžiagos, pakaitas, išimtimi padedama mažinti smėlio, žvirgždo ir uolienų, specialiai išgaunamų naudoti kaip nerūdinės medžiagos, gavybos mastą ir, atsižvelgus į visa tai, išimtimi padedama mažinti nerūdinių medžiagų gavybos poveikį aplinkai. JK valdžios institucijos pateikė informacijos apie atliekas, susidarančias išgaunant kaoliną ir plastinį molį, ir apie susikaupusias atliekų sąvartas.

| (371) | Komisija sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 106 konstatuojamojoje dalyje išreiškė abejonę, ar tokios medžiagos aplinkybės nebūtų panašios į medžiagų, kurioms netaikoma išimtis, aplinkybes, bet atkreipė dėmesį į tai, kad medžiaga, kuriai taikoma išimtis, ir medžiaga, kuriai netaikoma išimtis, gali skirtis tuo, kad medžiagos, kurioms taikoma išimtis, sudaro kaolino ir plastinio molio gavybos bergždą. Tai neišvengiamas šalutinis šios gavybos produktas, ir susidaro apskritai išgaunant kaoliną ir plastinį molį, o nebūtinai tik išgaunant nerūdines medžiagas. Iš tikrųjų, ir kaolinas, ir plastinis molis turi konkrečių savybių, kurias ne visada galima pakartoti. |
| --- | --- |

(371)

Komisija sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 106 konstatuojamojoje dalyje išreiškė abejonę, ar tokios medžiagos aplinkybės nebūtų panašios į medžiagų, kurioms netaikoma išimtis, aplinkybes, bet atkreipė dėmesį į tai, kad medžiaga, kuriai taikoma išimtis, ir medžiaga, kuriai netaikoma išimtis, gali skirtis tuo, kad medžiagos, kurioms taikoma išimtis, sudaro kaolino ir plastinio molio gavybos bergždą. Tai neišvengiamas šalutinis šios gavybos produktas, ir susidaro apskritai išgaunant kaoliną ir plastinį molį, o nebūtinai tik išgaunant nerūdines medžiagas. Iš tikrųjų, ir kaolinas, ir plastinis molis turi konkrečių savybių, kurias ne visada galima pakartoti.

| (372) | Komisija sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 107 konstatuojamojoje dalyje abejojo, ar šio skirtumo pakanka norint įrodyti, kad mokesčio išimtis yra pateisinama NMM pobūdžiu ir logika, ir nurodė, kad jai reikėtų daugiau informacijos. |
| --- | --- |

(372)

Komisija sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 107 konstatuojamojoje dalyje abejojo, ar šio skirtumo pakanka norint įrodyti, kad mokesčio išimtis yra pateisinama NMM pobūdžiu ir logika, ir nurodė, kad jai reikėtų daugiau informacijos.

| (373) | Kai sprendimas pradėti tyrimo procedūrą buvo paskelbtas, Komisija iš suinteresuotųjų šalių šiuo atžvilgiu gavo daug medžiagos. |
| --- | --- |

(373)

Kai sprendimas pradėti tyrimo procedūrą buvo paskelbtas, Komisija iš suinteresuotųjų šalių šiuo atžvilgiu gavo daug medžiagos.

5.6.3.1.   
  Komisijos gautos pastabos

Komisijos gautos pastabos

a)   
  Sibelco Europe pastabos, gautos 2014 m. sausio 16 d.

Sibelco Europe

| (374) | Remiantis Sibelco pateiktomis pastabomis, ši bendrovė išgauna, perdirba ir parduoda kaoliną ir plastinį molį. Dauguma (80–90 %) plastinio molio ir kaolino produkcijos eksportuojama. Sibelco teigia, kad pirminis jos karjerų eksploatavimo tikslas yra plastinio molio ir kaolino gavyba. Kitos neišvengiamai išgaunamos medžiagos gali būti laikomos antrinėmis medžiagomis, kurios gali tikti, bet gali ir netikti būti naudojamos (galutinis naudojimo būdas) kaip nerūdinės medžiagos, tai priklauso nuo jų sudedamųjų dalių ir galimo apdorojimo. |
| --- | --- |

(374)

Remiantis Sibelco pateiktomis pastabomis, ši bendrovė išgauna, perdirba ir parduoda kaoliną ir plastinį molį. Dauguma (80–90 %) plastinio molio ir kaolino produkcijos eksportuojama. Sibelco teigia, kad pirminis jos karjerų eksploatavimo tikslas yra plastinio molio ir kaolino gavyba. Kitos neišvengiamai išgaunamos medžiagos gali būti laikomos antrinėmis medžiagomis, kurios gali tikti, bet gali ir netikti būti naudojamos (galutinis naudojimo būdas) kaip nerūdinės medžiagos, tai priklauso nuo jų sudedamųjų dalių ir galimo apdorojimo.

Sibelco

Sibelco

| (375) | Sibelco teigia, kad kaolinas ir plastinis molis, taip pat juos išgaunant susidarantys šalutiniai produktai negali būti naudojami kaip nerūdinės medžiagos. Tai specialūs pramoniniai mineralai, kurių paskirtis ir galutinis naudojimo būdas skiriasi nuo nerūdinių medžiagų paskirties ir galutinio naudojimo būdo. Žinoma, kad kaolino ir plastinio molio fizinės ir cheminės savybės – unikalios, ir kad šios medžiagos yra retos, taigi ir labai vertingos. |
| --- | --- |

(375)

Sibelco teigia, kad kaolinas ir plastinis molis, taip pat juos išgaunant susidarantys šalutiniai produktai negali būti naudojami kaip nerūdinės medžiagos. Tai specialūs pramoniniai mineralai, kurių paskirtis ir galutinis naudojimo būdas skiriasi nuo nerūdinių medžiagų paskirties ir galutinio naudojimo būdo. Žinoma, kad kaolino ir plastinio molio fizinės ir cheminės savybės – unikalios, ir kad šios medžiagos yra retos, taigi ir labai vertingos.

Sibelco

| (376) | Pasak Sibelco, šių mineralų gavybos veiklos bergždas nėra medžiaga, specialiai išgaunama naudoti kaip nerūdinė medžiaga. Bergždas išgaunamas dėl to, kad tai neišvengiama išgaunant kaoliną ir plastinį molį. Šalutiniai produktai visiškai skiriasi nuo plastinio molio ir kaolino mineralų, jų paskirtis kitokia ir jų negalima tarpusavyje pakeisti. Be to, Sibelco teigia, kad, jeigu šiuose karjeruose nebūtų išgaunamas plastinis molis ir kaolinas, rinkai nebūtų galima pateikti jokių galimų nerūdinių medžiagų, nes ekonominiu požiūriu karjerus būtų galima eksploatuoti tik norint išgauti plastinį molį ir kaoliną. Kaolino ir plastinio molio pardavimo kaina yra gerokai didesnė, negu objekte išgaunamų antrinių nerūdinių medžiagų. Iš tikrųjų, kaolino pardavimo kaina yra beveik [...]–[...] kartų, o plastinio molio – [...]–[...] kartų didesnė. Pasak Sibelco, išgaunant kaoliną išgaunama 8–10 kartų daugiau neišvengiamo bergždo, o išgaunant plastinį molį – dvigubai daugiau kitų medžiagų. |
| --- | --- |

(376)

Pasak Sibelco, šių mineralų gavybos veiklos bergždas nėra medžiaga, specialiai išgaunama naudoti kaip nerūdinė medžiaga. Bergždas išgaunamas dėl to, kad tai neišvengiama išgaunant kaoliną ir plastinį molį. Šalutiniai produktai visiškai skiriasi nuo plastinio molio ir kaolino mineralų, jų paskirtis kitokia ir jų negalima tarpusavyje pakeisti. Be to, Sibelco teigia, kad, jeigu šiuose karjeruose nebūtų išgaunamas plastinis molis ir kaolinas, rinkai nebūtų galima pateikti jokių galimų nerūdinių medžiagų, nes ekonominiu požiūriu karjerus būtų galima eksploatuoti tik norint išgauti plastinį molį ir kaoliną. Kaolino ir plastinio molio pardavimo kaina yra gerokai didesnė, negu objekte išgaunamų antrinių nerūdinių medžiagų. Iš tikrųjų, kaolino pardavimo kaina yra beveik [...]–[...] kartų, o plastinio molio – [...]–[...] kartų didesnė. Pasak Sibelco, išgaunant kaoliną išgaunama 8–10 kartų daugiau neišvengiamo bergždo, o išgaunant plastinį molį – dvigubai daugiau kitų medžiagų.

Sibelco

Sibelco

Sibelco

| (377) | Sibelco teigia, kad, atsižvelgiant į kaolino ir plastinio molio telkinių vietą ir pasiskirstymą, specifines geologines sąlygas ir didžiules kapitalo investicijas, kurių reikia norint pradėti tose vietose eksploatuoti karjerą, tose vietose nebūtų vykdoma jokia bergždo gavybos veikla. |
| --- | --- |

(377)

Sibelco teigia, kad, atsižvelgiant į kaolino ir plastinio molio telkinių vietą ir pasiskirstymą, specifines geologines sąlygas ir didžiules kapitalo investicijas, kurių reikia norint pradėti tose vietose eksploatuoti karjerą, tose vietose nebūtų vykdoma jokia bergždo gavybos veikla.

Sibelco

| (378) | Pasak Sibelco, parduodant nerūdines medžiagas, kaip šalutiniai produktai susidarančias išgaunant kaoliną ir plastinį molį, tiesiogiai mažėja gavybos vietoje į sąvartas ir pylimus kraunamos šios medžiagos kiekis. |
| --- | --- |

(378)

Pasak Sibelco, parduodant nerūdines medžiagas, kaip šalutiniai produktai susidarančias išgaunant kaoliną ir plastinį molį, tiesiogiai mažėja gavybos vietoje į sąvartas ir pylimus kraunamos šios medžiagos kiekis.

Sibelco

| (379) | Remiantis Sibelco pateikta informacija, kaolino telkiniuose molio mineralas (kaolinas) susiformuoja yrant arba iš dalies yrant granite esantiems feldšpatams. Šis procesas vadinamas kaolinizacija, ir nors kaolino dalis ir savybės įvairiuose telkiniuose skiriasi, bendras kaolino kiekis visoje uolienų masėje paprastai yra apie 10 %. Nors tam tikra atrankioji gavyba yra galima, dažniausiai reikia išgauti visą uolienų masę (įsiterpusį sluoksnį) ir tik tada galima atskirti kaoliną. Kaoliną atskiriant vandeniu, svorio metodais ir vykdant kelių sijojimo ir dydžio nustatymo etapų procesą kaip šalutinis produktas susidaro medžiaga, sudaranti klimatinių sąlygų paveiktą ir nepaveiktą granitą, stentą (uolieną), kvarcą ir žėrutį. Tokios formos, koks yra išgautas, šis šalutinis produktas netinka naudoti kaip nerūdinė medžiaga. Kad dalį šios medžiagos būtų galima naudoti kaip nerūdinę medžiagą (galutinė paskirtis), ją reikia apdoroti. |
| --- | --- |

(379)

Remiantis Sibelco pateikta informacija, kaolino telkiniuose molio mineralas (kaolinas) susiformuoja yrant arba iš dalies yrant granite esantiems feldšpatams. Šis procesas vadinamas kaolinizacija, ir nors kaolino dalis ir savybės įvairiuose telkiniuose skiriasi, bendras kaolino kiekis visoje uolienų masėje paprastai yra apie 10 %. Nors tam tikra atrankioji gavyba yra galima, dažniausiai reikia išgauti visą uolienų masę (įsiterpusį sluoksnį) ir tik tada galima atskirti kaoliną. Kaoliną atskiriant vandeniu, svorio metodais ir vykdant kelių sijojimo ir dydžio nustatymo etapų procesą kaip šalutinis produktas susidaro medžiaga, sudaranti klimatinių sąlygų paveiktą ir nepaveiktą granitą, stentą (uolieną), kvarcą ir žėrutį. Tokios formos, koks yra išgautas, šis šalutinis produktas netinka naudoti kaip nerūdinė medžiaga. Kad dalį šios medžiagos būtų galima naudoti kaip nerūdinę medžiagą (galutinė paskirtis), ją reikia apdoroti.

Sibelco

| (380) | Pasak Sibelco, plastinio molio telkiniuose molis iš esmės yra ir kaolino mineralas, bet vykstant geologiniams procesams nusėdęs dažnai į aiškias storymes. Tarp sluoksnių yra įsiterpusių plastinio molio, lignitinio plastinio molio ir smėlio klodų. Šiuos įsiterpusius klodus reikia išgauti, kad tinkamai atsivertų plastinio molio klodai. Plastinio molio klodus ir, žinoma, įsiterpusius klodus reikia rūpestingai atskirti, kad plastinis molis nebūtų užterštas kitomis medžiagomis ir kad neplanuotai nesusimaišytų skirtingos kokybės plastinio molio klodai. Įsiterpęs sluoksnis paprastai sudaro daugiau kaip 50 % viso išgaunamo kiekio. Išgavus plastinio molio klodus, atsižvelgiant į konkrečią galutinę paskirtį jie maišomi į tikslius mišinius. |
| --- | --- |

(380)

Pasak Sibelco, plastinio molio telkiniuose molis iš esmės yra ir kaolino mineralas, bet vykstant geologiniams procesams nusėdęs dažnai į aiškias storymes. Tarp sluoksnių yra įsiterpusių plastinio molio, lignitinio plastinio molio ir smėlio klodų. Šiuos įsiterpusius klodus reikia išgauti, kad tinkamai atsivertų plastinio molio klodai. Plastinio molio klodus ir, žinoma, įsiterpusius klodus reikia rūpestingai atskirti, kad plastinis molis nebūtų užterštas kitomis medžiagomis ir kad neplanuotai nesusimaišytų skirtingos kokybės plastinio molio klodai. Įsiterpęs sluoksnis paprastai sudaro daugiau kaip 50 % viso išgaunamo kiekio. Išgavus plastinio molio klodus, atsižvelgiant į konkrečią galutinę paskirtį jie maišomi į tikslius mišinius.

Sibelco

| (381) | Pasak Sibelco, pagrindinis kaolino bei plastinio molio karjerų ir nerūdinių medžiagų karjerų skirtumas – nerūdinių medžiagų karjeruose atliekos arba šalutiniai produktai yra iš esmės ta pati medžiaga. Plastinio molio ir kaolino karjeruose susidarantys šalutiniai produktai yra visiškai kita medžiaga, ne molis, laikomas pirminiu mineralu, kurį siekiama išgauti. |
| --- | --- |

(381)

Pasak Sibelco, pagrindinis kaolino bei plastinio molio karjerų ir nerūdinių medžiagų karjerų skirtumas – nerūdinių medžiagų karjeruose atliekos arba šalutiniai produktai yra iš esmės ta pati medžiaga. Plastinio molio ir kaolino karjeruose susidarantys šalutiniai produktai yra visiškai kita medžiaga, ne molis, laikomas pirminiu mineralu, kurį siekiama išgauti.

Sibelco

| (382) | Pasak Sibelco, kaolino ir plastinio molio gavybos veiklos mastas nepadidės dėl dabar nerūdinėms medžiagoms, parduodamoms atitinkamai apdorojus medžiagą, kuri yra neišvengiamas šalutinis kaolino ir plastinio molio gavybos produktas, taikomos išimties. Karjerų plėtrą lemia kaolino ir plastinio molio paklausa ir pardavimas. Nors tam tikri šalutiniai tiek kaolino, tiek plastinio molio produktai vėliau apdorojami ir paverčiami tinkamais naudoti kaip nerūdinės medžiagos, dauguma susidarančių šalutinių produktų tebelaikomi supilti į sąvartas ir pylimus. Taip yra dėl to, kad nerūdinių medžiagų paklausa nedidėja (nepaisant to, kad dabar taikoma mokesčio išimtis), o gavyba karjeruose turi būti vykdoma, kad būtų galima patenkinti kaolino ir plastinio molio rinkos paklausą. Dabar Sibelco kaolino ir plastinio molio karjeruose bergždo, atliekų ir šalutinių produktų tvarkoma beveik penkis kartus daugiau, negu parduodama nerūdinių medžiagų. Iš to matyti, kad net dabar taikant mokesčio išimtį medžiagų, kurios būtų skirtos naudoti kaip nerūdinės medžiagos, gavyba negali būti neskatinama. Be to, pasirodo, molio pardavimo ir nerūdinių medžiagų pardavimo modeliai visiškai skiriasi. Išgaunant nerūdines medžiagas tiekimo sutartis sudaroma dėl vieno konkretaus projekto ir galioja palyginti trumpai. O plastinio molio ir kaolino gavybos įmonės atitinkamą medžiagos mišinį keramikos gamintojams turi tiekti daugelį metų. |
| --- | --- |

(382)

Pasak Sibelco, kaolino ir plastinio molio gavybos veiklos mastas nepadidės dėl dabar nerūdinėms medžiagoms, parduodamoms atitinkamai apdorojus medžiagą, kuri yra neišvengiamas šalutinis kaolino ir plastinio molio gavybos produktas, taikomos išimties. Karjerų plėtrą lemia kaolino ir plastinio molio paklausa ir pardavimas. Nors tam tikri šalutiniai tiek kaolino, tiek plastinio molio produktai vėliau apdorojami ir paverčiami tinkamais naudoti kaip nerūdinės medžiagos, dauguma susidarančių šalutinių produktų tebelaikomi supilti į sąvartas ir pylimus. Taip yra dėl to, kad nerūdinių medžiagų paklausa nedidėja (nepaisant to, kad dabar taikoma mokesčio išimtis), o gavyba karjeruose turi būti vykdoma, kad būtų galima patenkinti kaolino ir plastinio molio rinkos paklausą. Dabar Sibelco kaolino ir plastinio molio karjeruose bergždo, atliekų ir šalutinių produktų tvarkoma beveik penkis kartus daugiau, negu parduodama nerūdinių medžiagų. Iš to matyti, kad net dabar taikant mokesčio išimtį medžiagų, kurios būtų skirtos naudoti kaip nerūdinės medžiagos, gavyba negali būti neskatinama. Be to, pasirodo, molio pardavimo ir nerūdinių medžiagų pardavimo modeliai visiškai skiriasi. Išgaunant nerūdines medžiagas tiekimo sutartis sudaroma dėl vieno konkretaus projekto ir galioja palyginti trumpai. O plastinio molio ir kaolino gavybos įmonės atitinkamą medžiagos mišinį keramikos gamintojams turi tiekti daugelį metų.

Sibelco

Sibelco

| (383) | Be pateiktos savo medžiagos, Sibelco Komisijai pateikė plastinio molio ir kaolino geologijos, gavybos ir apdorojimo apžvalgą. |
| --- | --- |

(383)

Be pateiktos savo medžiagos, Sibelco Komisijai pateikė plastinio molio ir kaolino geologijos, gavybos ir apdorojimo apžvalgą.

Sibelco

b)   
  Imerys Minerals Limited (toliau – IML) pastabos, gautos 2014 m. sausio 17 d.

Imerys Minerals Limited

| (384) | IML išgauna kaoliną ir plastinį molį daugiau kaip 5 000 ha plote Kornvalyje, Devone ir Dorsete Pietvakarių Anglijoje. |
| --- | --- |

(384)

IML išgauna kaoliną ir plastinį molį daugiau kaip 5 000 ha plote Kornvalyje, Devone ir Dorsete Pietvakarių Anglijoje.

| (385) | IML teigia, kad Jungtinė Karalystė yra pagrindinė aukštos kokybės plastinio molio gamintoja ir eksportuotoja, eksportuojanti daugiau kaip 80 % produkcijos. Plastinis molis daugiausia naudojamas kaip žaliava gaminant keramiką (visų pirma santechnikos gaminius, sienų ir grindų plyteles ir stalo reikmenis). Jis taip pat naudojamas gaminant emalį ir glazūrą, statybines plytas, ugniai atsparias medžiagas, taip pat kaip filtrai ir sandarikliai. Dėl esminių plastinio molio savybių jis netinka naudoti kaip nerūdinė medžiaga. Nerūdinės medžiagos paprastai turi būti kietos nuotrupinės medžiagos. O plastinis molis, priešingai, yra minkšta smulkiagrūdė medžiaga. Kaip nerūdinė medžiaga plastinis molis nebūtų naudojamas ir dėl jo vertės. Tai palyginti reta ir svarbi medžiaga, atsižvelgiant į jos kokybę ir paklausos lygį rinkoje jos ex-works vertė yra iki [...] GBP už toną. |
| --- | --- |

(385)

IML teigia, kad Jungtinė Karalystė yra pagrindinė aukštos kokybės plastinio molio gamintoja ir eksportuotoja, eksportuojanti daugiau kaip 80 % produkcijos. Plastinis molis daugiausia naudojamas kaip žaliava gaminant keramiką (visų pirma santechnikos gaminius, sienų ir grindų plyteles ir stalo reikmenis). Jis taip pat naudojamas gaminant emalį ir glazūrą, statybines plytas, ugniai atsparias medžiagas, taip pat kaip filtrai ir sandarikliai. Dėl esminių plastinio molio savybių jis netinka naudoti kaip nerūdinė medžiaga. Nerūdinės medžiagos paprastai turi būti kietos nuotrupinės medžiagos. O plastinis molis, priešingai, yra minkšta smulkiagrūdė medžiaga. Kaip nerūdinė medžiaga plastinis molis nebūtų naudojamas ir dėl jo vertės. Tai palyginti reta ir svarbi medžiaga, atsižvelgiant į jos kokybę ir paklausos lygį rinkoje jos ex-works vertė yra iki [...] GBP už toną.

ex-works

| (386) | Pasak IML, Jungtinė Karalystė yra viena didžiausių pasaulyje kaolino gamintojų ir eksportuotojų, eksportuojanti daugiau kaip 90 % produkcijos. |
| --- | --- |

(386)

Pasak IML, Jungtinė Karalystė yra viena didžiausių pasaulyje kaolino gamintojų ir eksportuotojų, eksportuojanti daugiau kaip 90 % produkcijos.

| (387) | IML teigia, kad kaolinas vertinamas dėl baltumo, jį sudarančių smulkių ir plokščių dalelių, minkštos neabrazyvinės tekstūros ir cheminio inertiškumo. Kaolinas daugiausia naudojamas gaminant popierių, kaip užpildas ir dengiamojo sluoksnio pigmentas, taip pat santechnikos gaminius ir stalo reikmenis. Jis naudojamas ir kitai specialiai paskirčiai: kaip užpildas dažuose, klijuose, gumoje ir sandarikliuose, taip pat gaminant stiklo pluoštą ir vaistus. |
| --- | --- |

(387)

IML teigia, kad kaolinas vertinamas dėl baltumo, jį sudarančių smulkių ir plokščių dalelių, minkštos neabrazyvinės tekstūros ir cheminio inertiškumo. Kaolinas daugiausia naudojamas gaminant popierių, kaip užpildas ir dengiamojo sluoksnio pigmentas, taip pat santechnikos gaminius ir stalo reikmenis. Jis naudojamas ir kitai specialiai paskirčiai: kaip užpildas dažuose, klijuose, gumoje ir sandarikliuose, taip pat gaminant stiklo pluoštą ir vaistus.

| (388) | Pasak IML, dėl esminių kaolino savybių jis netinka naudoti kaip nerūdinė medžiaga. Kaip nerūdinė medžiaga kaolinas nebūtų naudojamas ir dėl jo vertės. Kaolinas – labai retas produktas tiek šalyje, tiek tarptautiniu mastu. Kadangi jis retas ir svarbus, nes reikalingas ne vienoje pramonės šakoje, jo kaina palyginti aukšta. Prastesnės kokybės produkto, skirto paprasčiausiai paskirčiai, ex-works pardavimo kaina bus beveik [...] GBP, o labai rafinuoto specialiai techninei paskirčiai skirto produkto kaina bus didesnė negu [...] GBP už toną. |
| --- | --- |

(388)

Pasak IML, dėl esminių kaolino savybių jis netinka naudoti kaip nerūdinė medžiaga. Kaip nerūdinė medžiaga kaolinas nebūtų naudojamas ir dėl jo vertės. Kaolinas – labai retas produktas tiek šalyje, tiek tarptautiniu mastu. Kadangi jis retas ir svarbus, nes reikalingas ne vienoje pramonės šakoje, jo kaina palyginti aukšta. Prastesnės kokybės produkto, skirto paprasčiausiai paskirčiai, ex-works pardavimo kaina bus beveik [...] GBP, o labai rafinuoto specialiai techninei paskirčiai skirto produkto kaina bus didesnė negu [...] GBP už toną.

ex-works

| (389) | Pasak IML, medžiagą parduodama naudoti kaip nerūdinę, įmonė ima nedidelį mokestį, kuris vidutiniškai yra [...] GBP už toną. Pasak IML, plastinio molio ir kaolino gavyba būtų vykdoma nepaisant jokių kitų veiksnių, todėl neišvengiamai susidaro atliekų. Atliekas naudoti kaip nerūdines medžiagas aplinkos apsaugos požiūriu daug naudingiau negu karjeruose išgauti pirmines nerūdines medžiagas. Nesant stabilios atliekų rinkos, sausumos sąvartynuose kaupsis daugiau tų medžiagų. |
| --- | --- |

(389)

Pasak IML, medžiagą parduodama naudoti kaip nerūdinę, įmonė ima nedidelį mokestį, kuris vidutiniškai yra [...] GBP už toną. Pasak IML, plastinio molio ir kaolino gavyba būtų vykdoma nepaisant jokių kitų veiksnių, todėl neišvengiamai susidaro atliekų. Atliekas naudoti kaip nerūdines medžiagas aplinkos apsaugos požiūriu daug naudingiau negu karjeruose išgauti pirmines nerūdines medžiagas. Nesant stabilios atliekų rinkos, sausumos sąvartynuose kaupsis daugiau tų medžiagų.

| (390) | Pasak IML, iš 8,47 mln. tonų iš visų išgaunamų medžiagų beveik 6,5 mln. priskiriama prie galimų žaliavinių nerūdinių medžiagų kategorijos. Brekčiją, skaldą, žvirgždą, tarpinio sluoksnio medžiagas, uolienas ir stentą galima apdoroti, kad būtų gauta įvairi vienos ar kitos rūšies nerūdinių medžiagų skalda – nuo vieno dydžio dalelių skaldos iki išlyginamajam sluoksniui ar užpildui naudojamų nerūdinių medžiagų. Smulkinant taip pat bus gaunami žvirgždo ir smėlio produktai. Be to, smėlis susidaro kaoliną atskiriant kaušiniu ratu. Ne visas 6,5 mln. tonų žaliavas galima apdoroti ir paversti parduoti tinkamomis antrinėmis nerūdinėmis medžiagomis, o atliekų kiekis skiriasi atsižvelgiant į teritorijos, kurioje išgaunamas kaolinas, pobūdį. Veikiančios kaolino atliekų apdorojimo įmonės skaičiavimu, įprasta išeiga yra 65 %, t. y. iš 6,5 mln. tonų kasmet eksploatuojant šachtas susidarančių nerūdinių medžiagų žaliavų galima pagaminti daugiau kaip 4 mln. tonų tinkamo parduoti produkto. |
| --- | --- |

(390)

Pasak IML, iš 8,47 mln. tonų iš visų išgaunamų medžiagų beveik 6,5 mln. priskiriama prie galimų žaliavinių nerūdinių medžiagų kategorijos. Brekčiją, skaldą, žvirgždą, tarpinio sluoksnio medžiagas, uolienas ir stentą galima apdoroti, kad būtų gauta įvairi vienos ar kitos rūšies nerūdinių medžiagų skalda – nuo vieno dydžio dalelių skaldos iki išlyginamajam sluoksniui ar užpildui naudojamų nerūdinių medžiagų. Smulkinant taip pat bus gaunami žvirgždo ir smėlio produktai. Be to, smėlis susidaro kaoliną atskiriant kaušiniu ratu. Ne visas 6,5 mln. tonų žaliavas galima apdoroti ir paversti parduoti tinkamomis antrinėmis nerūdinėmis medžiagomis, o atliekų kiekis skiriasi atsižvelgiant į teritorijos, kurioje išgaunamas kaolinas, pobūdį. Veikiančios kaolino atliekų apdorojimo įmonės skaičiavimu, įprasta išeiga yra 65 %, t. y. iš 6,5 mln. tonų kasmet eksploatuojant šachtas susidarančių nerūdinių medžiagų žaliavų galima pagaminti daugiau kaip 4 mln. tonų tinkamo parduoti produkto.

| (391) | Pasak IML, vidutinė sausai sijoto betono ex works kaina yra [...] GBP, skaldos (nerūdinių medžiagų) ex works kaina – [...] GBP. Pati IML nerūdinių medžiagų neparduoda, jas parduoda kaolino atliekas apdorojanti įmonė. |
| --- | --- |

(391)

Pasak IML, vidutinė sausai sijoto betono ex works kaina yra [...] GBP, skaldos (nerūdinių medžiagų) ex works kaina – [...] GBP. Pati IML nerūdinių medžiagų neparduoda, jas parduoda kaolino atliekas apdorojanti įmonė.

ex works

ex works

| (392) | IML teigia, kad plastinio molio ir (arba) kaolino, išgaunamų siekiant gauti daugiau neapmokestinamos medžiagos, gavybos mastas tikrai negalėtų didėti dėl NMM išimties. IML jau dabar sąvartynuose šalina daugiau atliekų, negu tiekia nerūdinių medžiagų, tuo įrodoma, kad gavybos mastas priklauso tik nuo pirminio mineralo, t. y. kaolino arba plastinio molio, paklausos rinkoje. |
| --- | --- |

(392)

IML teigia, kad plastinio molio ir (arba) kaolino, išgaunamų siekiant gauti daugiau neapmokestinamos medžiagos, gavybos mastas tikrai negalėtų didėti dėl NMM išimties. IML jau dabar sąvartynuose šalina daugiau atliekų, negu tiekia nerūdinių medžiagų, tuo įrodoma, kad gavybos mastas priklauso tik nuo pirminio mineralo, t. y. kaolino arba plastinio molio, paklausos rinkoje.

| (393) | IML teigia, kad dėl gavybos proceso jau dabar susidaro daugiau atliekų, negu parduodama, todėl būtų nelogiška išgauti daugiau kaolino arba plastinio molio, kad susidarytų šalutinio produkto, kurį būtų galima naudoti kaip antrinę nerūdinę medžiagą. |
| --- | --- |

(393)

IML teigia, kad dėl gavybos proceso jau dabar susidaro daugiau atliekų, negu parduodama, todėl būtų nelogiška išgauti daugiau kaolino arba plastinio molio, kad susidarytų šalutinio produkto, kurį būtų galima naudoti kaip antrinę nerūdinę medžiagą.

| (394) | Pasak IML, gaminant nerūdines medžiagas, kurias galima parduoti, jas reikia papildomai apdoroti. Įmonė teigia, kad sauso sijojimo įrenginiai, reikalingi gaminant smėlį, kainuoja beveik 0,75 mln. GBP, smulkinimo įrenginiai – beveik 2 mln. BGP, skiedinio smėliui apdoroti reikalingi plovimo įrenginiai kainuotų iki 1,5 mln. GBP. Jeigu vidutinė smėlio pardavimo kaina yra [...] GBP už toną, o nerūdinių medžiagų skaldos – [...] GBP už toną, gamybos sąnaudos paprastai sudarytų 35 % smėlio ir 50 % nerūdinių medžiagų skaldos kainos. |
| --- | --- |

(394)

Pasak IML, gaminant nerūdines medžiagas, kurias galima parduoti, jas reikia papildomai apdoroti. Įmonė teigia, kad sauso sijojimo įrenginiai, reikalingi gaminant smėlį, kainuoja beveik 0,75 mln. GBP, smulkinimo įrenginiai – beveik 2 mln. BGP, skiedinio smėliui apdoroti reikalingi plovimo įrenginiai kainuotų iki 1,5 mln. GBP. Jeigu vidutinė smėlio pardavimo kaina yra [...] GBP už toną, o nerūdinių medžiagų skaldos – [...] GBP už toną, gamybos sąnaudos paprastai sudarytų 35 % smėlio ir 50 % nerūdinių medžiagų skaldos kainos.

| (395) | Pasak IML, prieš tai neišėmus esančio kaolino, eksploatuoti tuos karjerus dėl galimybės gauti nerūdinių medžiagų būtų ekonomiškai neefektyvu. Šios galimos nerūdinės medžiagos į rinką patenka tik dėl to, kad išgaunamas kaolinas ir plastinis molis, nes be to karjerai nebūtų ekonomiškai perspektyvūs. Atsižvelgiant į tai, kad mineralų gavybos sąnaudos labai didelės, o vykdant tą procesą gaunamas palyginti prastos kokybės (palyginti su pirminėmis nerūdinėmis medžiagomis) šalutinis produktas, karjeruose išvis nebūtų išgaunamos nerūdinės medžiagos, jeigu ne jose esantys mineralai. |
| --- | --- |

(395)

Pasak IML, prieš tai neišėmus esančio kaolino, eksploatuoti tuos karjerus dėl galimybės gauti nerūdinių medžiagų būtų ekonomiškai neefektyvu. Šios galimos nerūdinės medžiagos į rinką patenka tik dėl to, kad išgaunamas kaolinas ir plastinis molis, nes be to karjerai nebūtų ekonomiškai perspektyvūs. Atsižvelgiant į tai, kad mineralų gavybos sąnaudos labai didelės, o vykdant tą procesą gaunamas palyginti prastos kokybės (palyginti su pirminėmis nerūdinėmis medžiagomis) šalutinis produktas, karjeruose išvis nebūtų išgaunamos nerūdinės medžiagos, jeigu ne jose esantys mineralai.

| (396) | Pasak IML, taikant NMM išimtis skiriamos atliekų pobūdžio medžiagos, kurios susidaro kaip šalutinis medžiagų, neskirtų naudoti kaip nerūdinės medžiagos, gavybos produktas (pavyzdžiui, plastinio molio ir kaolino gavybos atliekos) ir kurioms taikoma išimtis, ir atliekų pobūdžio medžiagos, kurios yra nerūdinių medžiagų gavybos šalutinis produktas (pavyzdžiui, klinčių atliekos) ir yra apmokestinamos. |
| --- | --- |

(396)

Pasak IML, taikant NMM išimtis skiriamos atliekų pobūdžio medžiagos, kurios susidaro kaip šalutinis medžiagų, neskirtų naudoti kaip nerūdinės medžiagos, gavybos produktas (pavyzdžiui, plastinio molio ir kaolino gavybos atliekos) ir kurioms taikoma išimtis, ir atliekų pobūdžio medžiagos, kurios yra nerūdinių medžiagų gavybos šalutinis produktas (pavyzdžiui, klinčių atliekos) ir yra apmokestinamos.

| (397) | IML teigia, kad klinčių ir pjaustytų akmenų karjerų šalutiniai produktai specialiai išgaunami ir naudojami kaip nerūdinės medžiagos, o kaolino arba plastinio molio šalutiniai produktai išgaunant tuos mineralus susidaro neišvengiamai. |
| --- | --- |

(397)

IML teigia, kad klinčių ir pjaustytų akmenų karjerų šalutiniai produktai specialiai išgaunami ir naudojami kaip nerūdinės medžiagos, o kaolino arba plastinio molio šalutiniai produktai išgaunant tuos mineralus susidaro neišvengiamai.

| (398) | IML Komisijai taip pat pateikė atvejo tyrimą, paskelbtą leidinyje „Construction News“ (Statybų naujienos), kuriame rašoma apie perdirbtų ir antrinių nerūdinių medžiagų, susidarančių išgaunant kaoliną konkrečiai viename pagrindinių Londono karjerų, naudojimą. |
| --- | --- |

(398)

IML Komisijai taip pat pateikė atvejo tyrimą, paskelbtą leidinyje „Construction News“ (Statybų naujienos), kuriame rašoma apie perdirbtų ir antrinių nerūdinių medžiagų, susidarančių išgaunant kaoliną konkrečiai viename pagrindinių Londono karjerų, naudojimą.

c)   Kaolino ir plastinio molio asociacijos pastabos, gautos 2014 m. sausio 17 d.

Kaolino ir plastinio molio asociacijos pastabos, gautos 2014 m. sausio 17 d.

| (399) | Pasak Kaolino ir plastinio molio asociacijos, eksploatuojant kaolino ir plastinio molio karjerus neišvengiamai išgaunamas kitas medžiagas galima laikyti antrinėmis medžiagomis ir jos gali būti tinkamos arba netinkamos naudoti kaip nerūdinės medžiagos. Šioms antrinėms medžiagoms dabar taikoma NMM išimtis buvo nustatyta siekiant paskatinti jas naudoti ir sumažinti tokių medžiagų kiekį sausumos sąvartynuose. Kaolino ir plastinio molio asociacija teigia, kad kaolinas ir plastinis molis negali būti naudojami kaip nerūdinės medžiagos ir niekada neišgaunami tuo tikslu. |
| --- | --- |

(399)

Pasak Kaolino ir plastinio molio asociacijos, eksploatuojant kaolino ir plastinio molio karjerus neišvengiamai išgaunamas kitas medžiagas galima laikyti antrinėmis medžiagomis ir jos gali būti tinkamos arba netinkamos naudoti kaip nerūdinės medžiagos. Šioms antrinėms medžiagoms dabar taikoma NMM išimtis buvo nustatyta siekiant paskatinti jas naudoti ir sumažinti tokių medžiagų kiekį sausumos sąvartynuose. Kaolino ir plastinio molio asociacija teigia, kad kaolinas ir plastinis molis negali būti naudojami kaip nerūdinės medžiagos ir niekada neišgaunami tuo tikslu.

| (400) | Pasak Kaolino ir plastinio molio asociacijos, jeigu nebūtų išgaunamas kaolinas ir plastinis molis, juos išgaunant susidarančių nerūdinių medžiagų rinkoje net nebūtų. Tiesiog tai būtų visiškai nenaudinga dėl kaolino ir plastinio molio atskyrimo nuo nerūdinių medžiagų sąnaudų ir pačių nerūdinių medžiagų vertės. Kaolino ir plastinio molio pardavimo kaina yra gerokai didesnė už nerūdinių medžiagų kainą, būtent dėl to ekonomiškai efektyvu išgauti būtent kaoliną ir plastinį molį. |
| --- | --- |

(400)

Pasak Kaolino ir plastinio molio asociacijos, jeigu nebūtų išgaunamas kaolinas ir plastinis molis, juos išgaunant susidarančių nerūdinių medžiagų rinkoje net nebūtų. Tiesiog tai būtų visiškai nenaudinga dėl kaolino ir plastinio molio atskyrimo nuo nerūdinių medžiagų sąnaudų ir pačių nerūdinių medžiagų vertės. Kaolino ir plastinio molio pardavimo kaina yra gerokai didesnė už nerūdinių medžiagų kainą, būtent dėl to ekonomiškai efektyvu išgauti būtent kaoliną ir plastinį molį.

| (401) | Kaolino ir plastinio molio asociacija teigia, jog tai įrodoma ir tuo, kad dabar, net taikant nerūdinių medžiagų išimtį, apdorojama tik beveik trečdalis medžiagų, kurias būtų galima apdoroti. |
| --- | --- |

(401)

Kaolino ir plastinio molio asociacija teigia, jog tai įrodoma ir tuo, kad dabar, net taikant nerūdinių medžiagų išimtį, apdorojama tik beveik trečdalis medžiagų, kurias būtų galima apdoroti.

| (402) | Pasak Kaolino ir plastinio molio asociacijos, akivaizdu, kad medžiagos, kuri yra šalutinis produktas, pardavimas sumažėtų, jeigu šie mineralai, kuriems dabar taikoma išimtis, būtų apmokestinti, faktiškai tai jau matoma vykdant 2014 m. balandžio mėn. pradėtus projektus. |
| --- | --- |

(402)

Pasak Kaolino ir plastinio molio asociacijos, akivaizdu, kad medžiagos, kuri yra šalutinis produktas, pardavimas sumažėtų, jeigu šie mineralai, kuriems dabar taikoma išimtis, būtų apmokestinti, faktiškai tai jau matoma vykdant 2014 m. balandžio mėn. pradėtus projektus.

d)   BKK pastabos, gautos 2014 m. sausio 17 d.

BKK pastabos, gautos 2014 m. sausio 17 d.

| (403) | BKK teigia, kad kaolino ir plastinio molio karjerai pirmiausia plėtojami dėl šių medžiagų – specialių produktų, diferencijuojamų pagal jų retumą, unikalias fizines ir chemines savybes – gavybos ir apdorojimo. Pasak BKK, kaolinas ir plastinis molis, taip pat iš jų išgauti produktai negali būti naudojami kaip nerūdinės medžiagos ir niekada neišgaunami tuo tikslu. Kitos neišvengiamai išgaunamos medžiagos gali būti laikomos antrinėmis medžiagomis ir gali būti tinkamos arba netinkamos naudoti kaip nerūdinės medžiagos. Pasak BKK, atskirai jos nebūtų išgaunamos, kad būtų naudojamos kaip nerūdinės medžiagos, jos susidaro tik išgaunant kaoliną arba plastinį molį, kitaip karjeras nebūtų ekonomiškai perspektyvus. |
| --- | --- |

(403)

BKK teigia, kad kaolino ir plastinio molio karjerai pirmiausia plėtojami dėl šių medžiagų – specialių produktų, diferencijuojamų pagal jų retumą, unikalias fizines ir chemines savybes – gavybos ir apdorojimo. Pasak BKK, kaolinas ir plastinis molis, taip pat iš jų išgauti produktai negali būti naudojami kaip nerūdinės medžiagos ir niekada neišgaunami tuo tikslu. Kitos neišvengiamai išgaunamos medžiagos gali būti laikomos antrinėmis medžiagomis ir gali būti tinkamos arba netinkamos naudoti kaip nerūdinės medžiagos. Pasak BKK, atskirai jos nebūtų išgaunamos, kad būtų naudojamos kaip nerūdinės medžiagos, jos susidaro tik išgaunant kaoliną arba plastinį molį, kitaip karjeras nebūtų ekonomiškai perspektyvus.

| (404) | BKK teigia, kad plastinio molio pardavimo kaina bent nuo penkių iki šešių kartų, o kaolino – bent nuo dešimties iki dvylikos kartų didesnės už šalutinio produkto, kurį galbūt galima parduoti kaip antrines nerūdines medžiagas, kainą. Dėl ekonominių priežasčių ir karjerui taikomų apribojimų nesusidarytų padėtis, kai, siekiant gauti daugiau medžiagos, kuri yra šalutinis produktas ir naudojama gaminant nerūdines medžiagas, kaolino ir plastinio molio būtų išgaunama daugiau negu būtų galima parduoti. NET taikant išimtį didžioji dalis (penkis kartus daugiau) šalutinių kaolino ir plastinio molio produktų neparduodami ir kraunamu karjeruose į sąvartas. |
| --- | --- |

(404)

BKK teigia, kad plastinio molio pardavimo kaina bent nuo penkių iki šešių kartų, o kaolino – bent nuo dešimties iki dvylikos kartų didesnės už šalutinio produkto, kurį galbūt galima parduoti kaip antrines nerūdines medžiagas, kainą. Dėl ekonominių priežasčių ir karjerui taikomų apribojimų nesusidarytų padėtis, kai, siekiant gauti daugiau medžiagos, kuri yra šalutinis produktas ir naudojama gaminant nerūdines medžiagas, kaolino ir plastinio molio būtų išgaunama daugiau negu būtų galima parduoti. NET taikant išimtį didžioji dalis (penkis kartus daugiau) šalutinių kaolino ir plastinio molio produktų neparduodami ir kraunamu karjeruose į sąvartas.

| (405) | Pasak BKK, karjerai, kuriems išimtis taikoma, ir karjerai, kuriems ji netaikoma, labai skiriasi. Karjeruose, kuriems išimtis netaikoma, ir pirminius produktus, ir atliekas arba šalutinius produktus sudaro ta pati išgaunama medžiaga. Tačiau kaolino ir plastinio molio karjeruose atliekos skiriasi nuo pagrindinių medžiagų. Pastarosios yra feldšpatai, o pirmosios – daugiausia kvarcinis smėlis. |
| --- | --- |

(405)

Pasak BKK, karjerai, kuriems išimtis taikoma, ir karjerai, kuriems ji netaikoma, labai skiriasi. Karjeruose, kuriems išimtis netaikoma, ir pirminius produktus, ir atliekas arba šalutinius produktus sudaro ta pati išgaunama medžiaga. Tačiau kaolino ir plastinio molio karjeruose atliekos skiriasi nuo pagrindinių medžiagų. Pastarosios yra feldšpatai, o pirmosios – daugiausia kvarcinis smėlis.

| (406) | BKK teigia, kad kaolino ir plastinio molio karjerų šalutinių produktų pardavimas sumažėtų, jeigu jie būtų apmokestinti. Paklausai patenkinti reikės išgauti daugiau pirminių nerūdinių medžiagų. |
| --- | --- |

(406)

BKK teigia, kad kaolino ir plastinio molio karjerų šalutinių produktų pardavimas sumažėtų, jeigu jie būtų apmokestinti. Paklausai patenkinti reikės išgauti daugiau pirminių nerūdinių medžiagų.

e)   BAA pastabos, gautos 2014 m. rugsėjo 15 d.

BAA pastabos, gautos 2014 m. rugsėjo 15 d.

| (407) | BAA pateikė iš Kornvalyje veikiančių savo narių gautą informaciją, susijusią su tuo, kad atsižvelgiant į rūšį ir kokybę kaolino kainos gali labai skirtis, t. y. nuo 50 iki 5 000 GBP už toną. |
| --- | --- |

(407)

BAA pateikė iš Kornvalyje veikiančių savo narių gautą informaciją, susijusią su tuo, kad atsižvelgiant į rūšį ir kokybę kaolino kainos gali labai skirtis, t. y. nuo 50 iki 5 000 GBP už toną.

f)   JK valdžios institucijų pastabos

JK valdžios institucijų pastabos

| (408) | JK valdžios institucijos teigia, kad kaolino ir plastinio molio negalima naudoti kaip nerūdinių medžiagų ne tik dėl jų esminių savybių, bet ir dėl santykinės vertės. JK valdžios institucijos teigia, kad iš tikrųjų plastinis molis ir kaolinas faktiškai ir žinomai nenaudojami kaip nerūdinės medžiagos. Atitinkamai Komisijos parengtas šių medžiagų gavybos bergždo, atliekų arba šalutinių produktų skirtumo apibendrinimas yra visiškai teisingas. Neišvengiamiems medžiagų, kurių negalima naudoti kaip nerūdinių medžiagų ir kurios nenaudojamos kaip nerūdinės medžiagos, šalutiniams produktams taikoma išimtis visiškai atitinka NMM aplinkos apsaugos tikslą. |
| --- | --- |

(408)

JK valdžios institucijos teigia, kad kaolino ir plastinio molio negalima naudoti kaip nerūdinių medžiagų ne tik dėl jų esminių savybių, bet ir dėl santykinės vertės. JK valdžios institucijos teigia, kad iš tikrųjų plastinis molis ir kaolinas faktiškai ir žinomai nenaudojami kaip nerūdinės medžiagos. Atitinkamai Komisijos parengtas šių medžiagų gavybos bergždo, atliekų arba šalutinių produktų skirtumo apibendrinimas yra visiškai teisingas. Neišvengiamiems medžiagų, kurių negalima naudoti kaip nerūdinių medžiagų ir kurios nenaudojamos kaip nerūdinės medžiagos, šalutiniams produktams taikoma išimtis visiškai atitinka NMM aplinkos apsaugos tikslą.

| (409) | JK valdžios institucijos pateikė išsamų plastinio molio ir kaolino aprašymą ir paaiškino, kodėl jos nėra ir negali būti naudojamos kaip nerūdinės medžiagos. Be to, abiejų medžiagų kaina yra didelė. Pasak JK valdžios institucijų, plastinis molis yra palyginti reta medžiaga, jos vertė – iki 100 GBP už toną, tiksli kaina priklauso nuo konkrečios plastinio molio rūšies ir paklausos rinkoje lygio. Kaolinas – labai reta medžiaga, rinkoje jo kaina labai didelė – 70–400 GBP už toną. Pasak JK valdžios institucijų, kaolino ir plastinio molio gavybos sąnaudos taip pat labai didelės palyginti su kitų rūšių nerūdinių medžiagų gavyba. JK valdžios institucijos pateikė iš šioje srityje veikiančių bendrovių surinktą informaciją. Viena bendrovė nurodė, kad vidutinė kaolino kaina yra [...] GBP už toną, o įvairių kaolino produktų kaina svyruoja nuo [...] iki [...] GBP. Kita bendrovė nurodė [...] GBP už toną kainą. Dorsete vidutinė plastinio molio gamybos kaina yra [...] GBP, Devone – [...] GBP. Kita bendrovė nurodė [...] GBP už toną kainą. |
| --- | --- |

(409)

JK valdžios institucijos pateikė išsamų plastinio molio ir kaolino aprašymą ir paaiškino, kodėl jos nėra ir negali būti naudojamos kaip nerūdinės medžiagos. Be to, abiejų medžiagų kaina yra didelė. Pasak JK valdžios institucijų, plastinis molis yra palyginti reta medžiaga, jos vertė – iki 100 GBP už toną, tiksli kaina priklauso nuo konkrečios plastinio molio rūšies ir paklausos rinkoje lygio. Kaolinas – labai reta medžiaga, rinkoje jo kaina labai didelė – 70–400 GBP už toną. Pasak JK valdžios institucijų, kaolino ir plastinio molio gavybos sąnaudos taip pat labai didelės palyginti su kitų rūšių nerūdinių medžiagų gavyba. JK valdžios institucijos pateikė iš šioje srityje veikiančių bendrovių surinktą informaciją. Viena bendrovė nurodė, kad vidutinė kaolino kaina yra [...] GBP už toną, o įvairių kaolino produktų kaina svyruoja nuo [...] iki [...] GBP. Kita bendrovė nurodė [...] GBP už toną kainą. Dorsete vidutinė plastinio molio gamybos kaina yra [...] GBP, Devone – [...] GBP. Kita bendrovė nurodė [...] GBP už toną kainą.

| (410) | Pasak JK valdžios institucijų, Jungtinėje Karalystėje plastinį molį ir kaoliną dabar tiekia dvi bendrovės. JK valdžios institucijos kaip pavyzdį nurodo vieną kaolino ir plastinio molio šalutinių produktų tiekimo sutartį, kurioje 2012 m. nustatyta kaina buvo [...] GBP už toną. Kitoje sutartyje kaolino atliekų pardavimo kaina buvo [...] GBP už toną. Plastinio molio atliekų pardavimo kaina buvo [...] GBP. Nė viena iš šių bendrovių dėl jų veiklos susidarančio bergždo ar neišvengiamų šalutinių produktų tiesiogiai neparduoda kaip nerūdinių medžiagų, skirtų naudoti statybose. Užuot tai dariusios abi bendrovės yra sudariusios susitarimus su trečiosiomis šalimis (kurių specializacija – nerūdinių medžiagų pardavimas), pagal kuriuos jos sutinka tiekti nerūdines medžiagas iki tam tikros nustatytos kiekio ribos ir už nustatytą kainą, neatsižvelgiant į faktiškai tiekiamą kiekį. Atitinkamai, kadangi kaina nenustatoma tiesiogiai už kiekvieną jų išgaunamų nerūdinių medžiagų toną, plastinio molio ir kaolino karjerai neturi paskatų išgauti didesnį bergždo kiekį negu yra susitarta. Trečiosios šalys nerūdines medžiagas tada parduoda galutiniams naudotojams. Pasak JK valdžios institucijų, dėl ekonomikos nuosmukio parduoti viso nerūdinių medžiagų kiekio net nepavysta. |
| --- | --- |

(410)

Pasak JK valdžios institucijų, Jungtinėje Karalystėje plastinį molį ir kaoliną dabar tiekia dvi bendrovės. JK valdžios institucijos kaip pavyzdį nurodo vieną kaolino ir plastinio molio šalutinių produktų tiekimo sutartį, kurioje 2012 m. nustatyta kaina buvo [...] GBP už toną. Kitoje sutartyje kaolino atliekų pardavimo kaina buvo [...] GBP už toną. Plastinio molio atliekų pardavimo kaina buvo [...] GBP. Nė viena iš šių bendrovių dėl jų veiklos susidarančio bergždo ar neišvengiamų šalutinių produktų tiesiogiai neparduoda kaip nerūdinių medžiagų, skirtų naudoti statybose. Užuot tai dariusios abi bendrovės yra sudariusios susitarimus su trečiosiomis šalimis (kurių specializacija – nerūdinių medžiagų pardavimas), pagal kuriuos jos sutinka tiekti nerūdines medžiagas iki tam tikros nustatytos kiekio ribos ir už nustatytą kainą, neatsižvelgiant į faktiškai tiekiamą kiekį. Atitinkamai, kadangi kaina nenustatoma tiesiogiai už kiekvieną jų išgaunamų nerūdinių medžiagų toną, plastinio molio ir kaolino karjerai neturi paskatų išgauti didesnį bergždo kiekį negu yra susitarta. Trečiosios šalys nerūdines medžiagas tada parduoda galutiniams naudotojams. Pasak JK valdžios institucijų, dėl ekonomikos nuosmukio parduoti viso nerūdinių medžiagų kiekio net nepavysta.

| (411) | JK valdžios institucijos teigia, kad kaolino gavybos negalima atskirti nuo kaolino atliekų susidarymo. Drėgnosios gavybos proceso pobūdis toks, kad siurbliais neišvengiamai atskiriamas pageidaujamas kaolinas ir atliekų pobūdžio produktai. Tradiciškai per pirmąjį kaolino gavybos arba kasimo etapą būdavo nuimamas viršutinis sluoksnis ir atidengiama uoliena, kurioje yra molio. Per antrą etapą karjerą eksploatuojanti įmonė atidengtą molį arba duobės paviršių paveikdavo aukšto slėgio vandens srove. Pasak JK valdžios institucijų, taip būdavo išimamas kaolinas kartu su kitais produktais, su kuriais jis būdavo susimaišęs (smėliu ir žėručiais). |
| --- | --- |

(411)

JK valdžios institucijos teigia, kad kaolino gavybos negalima atskirti nuo kaolino atliekų susidarymo. Drėgnosios gavybos proceso pobūdis toks, kad siurbliais neišvengiamai atskiriamas pageidaujamas kaolinas ir atliekų pobūdžio produktai. Tradiciškai per pirmąjį kaolino gavybos arba kasimo etapą būdavo nuimamas viršutinis sluoksnis ir atidengiama uoliena, kurioje yra molio. Per antrą etapą karjerą eksploatuojanti įmonė atidengtą molį arba duobės paviršių paveikdavo aukšto slėgio vandens srove. Pasak JK valdžios institucijų, taip būdavo išimamas kaolinas kartu su kitais produktais, su kuriais jis būdavo susimaišęs (smėliu ir žėručiais).

| (412) | Pasak JK valdžios institucijų, gavybos metu nuimamam viršutiniam sluoksniui NMM taikomas. Likusiai medžiagai, kuri yra neišvengiamas kaolino gavybos proceso produktas, taikoma išimtis. |
| --- | --- |

(412)

Pasak JK valdžios institucijų, gavybos metu nuimamam viršutiniam sluoksniui NMM taikomas. Likusiai medžiagai, kuri yra neišvengiamas kaolino gavybos proceso produktas, taikoma išimtis.

| (413) | JK valdžios institucijos teigia, kad plastinis molis išgaunamas tik atviro kasimo metodais. Atviro kasimo gavyboje atrankiajam individualios gamybos molio kasimui, krovimui ir vežimui į laikymo ir maišymo vietas naudojami hidrauliniai ekskavatoriai ir savivarčiai. Šioje pramonės srityje bendras molio ir atliekų santykis yra apie 1:1,5. |
| --- | --- |

(413)

JK valdžios institucijos teigia, kad plastinis molis išgaunamas tik atviro kasimo metodais. Atviro kasimo gavyboje atrankiajam individualios gamybos molio kasimui, krovimui ir vežimui į laikymo ir maišymo vietas naudojami hidrauliniai ekskavatoriai ir savivarčiai. Šioje pramonės srityje bendras molio ir atliekų santykis yra apie 1:1,5.

| (414) | Pasak JK valdžios institucijų, jeigu karjerą eksploatuojanti įmonė negalėtų gauti didelės vertės kaolino arba plastinio molio produkto, jai nebūtų paskatų išgauti pačius šalutinius produktus, visų pirma dėl jų mažos ekonominės vertės. Jeigu uolienoje yra kaolinito arba bet kokios kitos rūšies molio, medžiagos stiprumas mažėja, todėl tai neigiamas aspektas vertinant šios uolienos galimybę būti naudojamai kaip nerūdinė medžiaga. NET jeigu karjerą eksploatuojanti įmonė nenorėtų išgauti didelės vertės medžiagos, jai vis tiek tektų patirti didžiules smulkios medžiagos, t. y. kaolinito, kito molio ir žėručių, atskyrimo ir šalinimo sąnaudas. Taigi būtų nelogiška didelės vertės produktus atskirti ir šalinti, kad būtų gauti menkos vertės šalutiniai produktai, kuriuos būtų galima naudoti kaip nerūdines medžiagas. Pasak JK valdžios institucijų, net taikant mokesčio išimtį tariamai nebūtų ekonominių priežasčių tuose karjeruose vykdyti gavybą ir išgauti bergždą, kuriam taikoma išimtis, jeigu kartu nebūtų išgaunamas didelės vertės kaolinas ir plastinis molis. |
| --- | --- |

(414)

Pasak JK valdžios institucijų, jeigu karjerą eksploatuojanti įmonė negalėtų gauti didelės vertės kaolino arba plastinio molio produkto, jai nebūtų paskatų išgauti pačius šalutinius produktus, visų pirma dėl jų mažos ekonominės vertės. Jeigu uolienoje yra kaolinito arba bet kokios kitos rūšies molio, medžiagos stiprumas mažėja, todėl tai neigiamas aspektas vertinant šios uolienos galimybę būti naudojamai kaip nerūdinė medžiaga. NET jeigu karjerą eksploatuojanti įmonė nenorėtų išgauti didelės vertės medžiagos, jai vis tiek tektų patirti didžiules smulkios medžiagos, t. y. kaolinito, kito molio ir žėručių, atskyrimo ir šalinimo sąnaudas. Taigi būtų nelogiška didelės vertės produktus atskirti ir šalinti, kad būtų gauti menkos vertės šalutiniai produktai, kuriuos būtų galima naudoti kaip nerūdines medžiagas. Pasak JK valdžios institucijų, net taikant mokesčio išimtį tariamai nebūtų ekonominių priežasčių tuose karjeruose vykdyti gavybą ir išgauti bergždą, kuriam taikoma išimtis, jeigu kartu nebūtų išgaunamas didelės vertės kaolinas ir plastinis molis.

| (415) | Pasak JK valdžios institucijų, neišvengiami šalutiniai plastinio molio ir kaolino gavybos produktai tam tikrais atvejais tinka naudoti kaip nerūdinės medžiagos. |
| --- | --- |

(415)

Pasak JK valdžios institucijų, neišvengiami šalutiniai plastinio molio ir kaolino gavybos produktai tam tikrais atvejais tinka naudoti kaip nerūdinės medžiagos.

| (416) | JK valdžios institucijos paaiškino klinčių, skirtų kalkėms gaminti, bei pjaustytų akmenų gavybos ir neišvengiamų plastinio molio ir kaolino gavybos šalutinių produktų susidarymo skirtumą. Jos teigia, kad pjaustyti akmenys ir klintys išgaunami siekiant juos naudoti kaip nerūdines medžiagas, taip pat kitais, su nerūdinėmis medžiagomis nesusijusiais tikslais. Pjaustyti akmenys gaunami iš smiltainio arba granito – abi šios medžiagos išgaunamos naudoti kaip nerūdinės medžiagos. Pjaustytų akmenų ir klinčių gamybos bergždą, atliekas arba šalutinius produktus taip pat galima naudoti kaip nerūdines medžiagas. |
| --- | --- |

(416)

JK valdžios institucijos paaiškino klinčių, skirtų kalkėms gaminti, bei pjaustytų akmenų gavybos ir neišvengiamų plastinio molio ir kaolino gavybos šalutinių produktų susidarymo skirtumą. Jos teigia, kad pjaustyti akmenys ir klintys išgaunami siekiant juos naudoti kaip nerūdines medžiagas, taip pat kitais, su nerūdinėmis medžiagomis nesusijusiais tikslais. Pjaustyti akmenys gaunami iš smiltainio arba granito – abi šios medžiagos išgaunamos naudoti kaip nerūdinės medžiagos. Pjaustytų akmenų ir klinčių gamybos bergždą, atliekas arba šalutinius produktus taip pat galima naudoti kaip nerūdines medžiagas.

| (417) | Pasak JK valdžios institucijų, tai, kad ir klintis, ir jų šalutinius produktus galima naudoti kaip nerūdines medžiagas, iš dalies galima paaiškinti jų esminėmis savybėmis. Išgaunant klintis, naudojamas kalkėms gaminti, susidarančias atliekas greičiausiai sudaro papildomos klintys, o ne kitokios atliekų pobūdžio medžiagos. JK valdžios institucijos teigia, kad yra nedaug pavyzdžių, kai klinčių atliekos, susidarančios išgaunant klintis, skirtas kalkėms gaminti, cheminiu požiūriu gali būti netinkamos kalkėms gaminti. Tačiau daugumoje atvejų jos puikiai tinka naudoti kaip nerūdinės medžiagos arba kalkėms gaminti. Galutinę paskirtį labiau lems vietos paklausa, o ne cheminė sudėtis. |
| --- | --- |

(417)

Pasak JK valdžios institucijų, tai, kad ir klintis, ir jų šalutinius produktus galima naudoti kaip nerūdines medžiagas, iš dalies galima paaiškinti jų esminėmis savybėmis. Išgaunant klintis, naudojamas kalkėms gaminti, susidarančias atliekas greičiausiai sudaro papildomos klintys, o ne kitokios atliekų pobūdžio medžiagos. JK valdžios institucijos teigia, kad yra nedaug pavyzdžių, kai klinčių atliekos, susidarančios išgaunant klintis, skirtas kalkėms gaminti, cheminiu požiūriu gali būti netinkamos kalkėms gaminti. Tačiau daugumoje atvejų jos puikiai tinka naudoti kaip nerūdinės medžiagos arba kalkėms gaminti. Galutinę paskirtį labiau lems vietos paklausa, o ne cheminė sudėtis.

| (418) | Be to, pasak JK valdžios institucijų, uolienų, naudojamų pjaustytiems akmenims gaminti, gavybos atliekas greičiausiai sudaro daugiausia tos pačios rūšies uolienos, kuri išgaunama, skalda. Skirtingai negu išgaunant plastinį molį ir kaoliną, nėra jokių papildomų sąnaudų, susijusių su geresnės ir prastesnės kokybės tos pačios medžiagos atskyrimu. |
| --- | --- |

(418)

Be to, pasak JK valdžios institucijų, uolienų, naudojamų pjaustytiems akmenims gaminti, gavybos atliekas greičiausiai sudaro daugiausia tos pačios rūšies uolienos, kuri išgaunama, skalda. Skirtingai negu išgaunant plastinį molį ir kaoliną, nėra jokių papildomų sąnaudų, susijusių su geresnės ir prastesnės kokybės tos pačios medžiagos atskyrimu.

| (419) | Cituodamos BGT JK valdžios institucijos teigia, kad ir naujai išgaunamos medžiagos, ir jų šalutiniai produktai yra specialiai išgaunami naudoti kaip nerūdinės medžiagos ir taip naudojami (76). Karjeruose išgaunant klintis ir uolienas pjaustytiems akmenis gaminti susidaro aukštos kokybės nerūdinių medžiagų, kurios pačios savaime būtų išgaunamos parduoti, net jeigu klinčių ar pjaustytų akmenų atžvilgiu nebūtų vietos paklausos. Kalkėms gaminti skirtų klinčių kaina yra apie 12,50–19,50 GBP už toną, o jų šalutinių produktų kaina – 7,16–11,70 GBP už toną. Ši smiltainio ir kvarcito, naudojamų pjaustytiems akmenims gaminti, tonos kaina yra beveik 45,76–82,42 GBP, o nerūdinių medžiagų, kurios susidaro kaip jų šalutinis produktas kaina yra 6,58–10,04 GBP. |
| --- | --- |

(419)

Cituodamos BGT JK valdžios institucijos teigia, kad ir naujai išgaunamos medžiagos, ir jų šalutiniai produktai yra specialiai išgaunami naudoti kaip nerūdinės medžiagos ir taip naudojami (76). Karjeruose išgaunant klintis ir uolienas pjaustytiems akmenis gaminti susidaro aukštos kokybės nerūdinių medžiagų, kurios pačios savaime būtų išgaunamos parduoti, net jeigu klinčių ar pjaustytų akmenų atžvilgiu nebūtų vietos paklausos. Kalkėms gaminti skirtų klinčių kaina yra apie 12,50–19,50 GBP už toną, o jų šalutinių produktų kaina – 7,16–11,70 GBP už toną. Ši smiltainio ir kvarcito, naudojamų pjaustytiems akmenims gaminti, tonos kaina yra beveik 45,76–82,42 GBP, o nerūdinių medžiagų, kurios susidaro kaip jų šalutinis produktas kaina yra 6,58–10,04 GBP.

76

| (420) | Pasak JK valdžios institucijų, granito karjere įvairiomis dalimis išgaunami pjaustyti akmenys, skirti naudoti grindims, biurų pastatams, namų virtuvėms ir kt., bet jie gali būti naudojami ir kaip nerūdinės medžiagos. Vulkaninės kilmės uolienos (įskaitant granitą), taip pat naudojamos pjaustytiems akmenims gaminti, kainuoja beveik 5,51–12,91 GBP už toną, o jų šalutiniai produktai kaip nerūdinės medžiagos parduodami už beveik 6,12–12,82 GBP už toną. |
| --- | --- |

(420)

Pasak JK valdžios institucijų, granito karjere įvairiomis dalimis išgaunami pjaustyti akmenys, skirti naudoti grindims, biurų pastatams, namų virtuvėms ir kt., bet jie gali būti naudojami ir kaip nerūdinės medžiagos. Vulkaninės kilmės uolienos (įskaitant granitą), taip pat naudojamos pjaustytiems akmenims gaminti, kainuoja beveik 5,51–12,91 GBP už toną, o jų šalutiniai produktai kaip nerūdinės medžiagos parduodami už beveik 6,12–12,82 GBP už toną.

| (421) | Pasak JK valdžios institucijų, tai, kad klinčių arba pjaustytų akmenų ir jų bergždo (bet kuriuo atveju tai – ta pati medžiaga) kaina panaši, reiškia, kad yra paskatų atsižvelgiant į vietos paklausą išgauti ir viena, ir kita. JK valdžios institucijos tvirtina, kad tai, jog neišvengiami kaolino ir plastinio molio šalutiniai produktai ir klinčių bei pjaustytų akmenų šalutiniai produktai vertinami skirtingai, yra pateisinama, o taikant bet kokią kitokią apmokestinimo tvarką atsirastų nekontroliuojamo piktnaudžiavimo ir būtų neįmanoma užtikrinti vykdymo. |
| --- | --- |

(421)

Pasak JK valdžios institucijų, tai, kad klinčių arba pjaustytų akmenų ir jų bergždo (bet kuriuo atveju tai – ta pati medžiaga) kaina panaši, reiškia, kad yra paskatų atsižvelgiant į vietos paklausą išgauti ir viena, ir kita. JK valdžios institucijos tvirtina, kad tai, jog neišvengiami kaolino ir plastinio molio šalutiniai produktai ir klinčių bei pjaustytų akmenų šalutiniai produktai vertinami skirtingai, yra pateisinama, o taikant bet kokią kitokią apmokestinimo tvarką atsirastų nekontroliuojamo piktnaudžiavimo ir būtų neįmanoma užtikrinti vykdymo.

| (422) | JK valdžios institucijos dar teigia, kad tai visiškai dera su mokesčio tikslu skatinti naudoti neišvengiamai susidarančius kaolino ir plastinio molio šalutinius produktus, nes juos galima naudoti kaip nerūdines medžiagas. Kadangi klintis arba pjaustytus akmenis ir jų gamybos šalutinius produktus galima naudoti kaip nerūdines medžiagas ir jie išgaunami tuo tikslu, išimtimi, taikoma bergždui, susidarančiam išgaunant klintis ar uolienas, naudojamas pjaustytiems akmenims gaminti, būtų tik skatinama didinti naujai išgaunamų uolienų ir klinčių gavybą, ir tai nepadėtų keisti paklausos, t. y. naudoti perdirbtas nerūdines medžiagas ir atliekų pobūdžio šalutinius produktus, o ne naujai išgautas medžiagas. |
| --- | --- |

(422)

JK valdžios institucijos dar teigia, kad tai visiškai dera su mokesčio tikslu skatinti naudoti neišvengiamai susidarančius kaolino ir plastinio molio šalutinius produktus, nes juos galima naudoti kaip nerūdines medžiagas. Kadangi klintis arba pjaustytus akmenis ir jų gamybos šalutinius produktus galima naudoti kaip nerūdines medžiagas ir jie išgaunami tuo tikslu, išimtimi, taikoma bergždui, susidarančiam išgaunant klintis ar uolienas, naudojamas pjaustytiems akmenims gaminti, būtų tik skatinama didinti naujai išgaunamų uolienų ir klinčių gavybą, ir tai nepadėtų keisti paklausos, t. y. naudoti perdirbtas nerūdines medžiagas ir atliekų pobūdžio šalutinius produktus, o ne naujai išgautas medžiagas.

| (423) | JK valdžios institucijos teigia, kad klintys yra rinkoje paklausios aukštos kokybės nerūdinės medžiagos. Yra klinčių, karjeruose išgaunamų naudoti tik kaip nerūdinės medžiagos (88 JK karjeruose, kaip nurodyta bendrai BAA ir JK valdžios institucijų pateiktoje medžiagoje), rinka, taigi aplinkos apsaugos požiūriu logiška šią medžiagą keisti kitų medžiagų gavybos šalutiniais produktais. Tariamai nėra objektyvaus būdo atskirti klintis, esančias žemės ūkio tikslais gaminamų kalkių šalutiniu produktu, ir klintis, karjeruose specialiai išgaunamas naudoti kaip nerūdines medžiagas. |
| --- | --- |

(423)

JK valdžios institucijos teigia, kad klintys yra rinkoje paklausios aukštos kokybės nerūdinės medžiagos. Yra klinčių, karjeruose išgaunamų naudoti tik kaip nerūdinės medžiagos (88 JK karjeruose, kaip nurodyta bendrai BAA ir JK valdžios institucijų pateiktoje medžiagoje), rinka, taigi aplinkos apsaugos požiūriu logiška šią medžiagą keisti kitų medžiagų gavybos šalutiniais produktais. Tariamai nėra objektyvaus būdo atskirti klintis, esančias žemės ūkio tikslais gaminamų kalkių šalutiniu produktu, ir klintis, karjeruose specialiai išgaunamas naudoti kaip nerūdines medžiagas.

| (424) | Viena suinteresuotoji šalis paminėjo, kad yra kaolino ir plastinio molio duobių, kurios, nustačius mokestį, buvo vėl atvertos siekiant išgauti tik nerūdines medžiagas, kurioms taikoma išimtis. JK valdžios institucijos gavo patvirtinimą iš dviejų nacionalinių plastinio molio ir kaolino gamintoju, kad taip nėra, ir teigė, kad nežino apie jokius išduotus leidimus vėl eksploatuoti karjerą. |
| --- | --- |

(424)

Viena suinteresuotoji šalis paminėjo, kad yra kaolino ir plastinio molio duobių, kurios, nustačius mokestį, buvo vėl atvertos siekiant išgauti tik nerūdines medžiagas, kurioms taikoma išimtis. JK valdžios institucijos gavo patvirtinimą iš dviejų nacionalinių plastinio molio ir kaolino gamintoju, kad taip nėra, ir teigė, kad nežino apie jokius išduotus leidimus vėl eksploatuoti karjerą.

| (425) | Kalbant apie suinteresuotosios šalies pastabą, kad kvarcinis smėlis, esantis kaolino gavybos šalutiniu produktu, Kornvalyje visada naudotas kaip nerūdinių medžiagų šaltinis ir kad išimtimi karjeruose nemažinama naujai išgaunamo smėlio gavyba, JK valdžios institucijos patikrino bei pateikė dalinių duomenų apie smėlio pardavimą Devone ir Kornvalyje ir įrodė, kad jokios gavybos nebuvo galima siekti su kaolino gavybos šalutinių produktų susidarymu. |
| --- | --- |

(425)

Kalbant apie suinteresuotosios šalies pastabą, kad kvarcinis smėlis, esantis kaolino gavybos šalutiniu produktu, Kornvalyje visada naudotas kaip nerūdinių medžiagų šaltinis ir kad išimtimi karjeruose nemažinama naujai išgaunamo smėlio gavyba, JK valdžios institucijos patikrino bei pateikė dalinių duomenų apie smėlio pardavimą Devone ir Kornvalyje ir įrodė, kad jokios gavybos nebuvo galima siekti su kaolino gavybos šalutinių produktų susidarymu.

5.6.3.2.   
  Komisijos vertinimas

Komisijos vertinimas

| (426) | Iš plastinio molio ir kaolino gamintojų, jų atitinkamų verslo asociacijų ir JK valdžios institucijų pateiktos medžiagos aiškiai matyti, kad šalutiniai produktai susidaro neišvengiamai, specialiai to nesiekiant. Iš to, kad plastinio molio ir kaolino gavybos procesas brangus ir sudėtingas, taip pat to, kad atliekų susidaro daugiau negu kaoliną ir plastinį molį išgaunančios įmonės geba parduoti rinkoje, matyti, kad plastinis molis ir kaolinas neišgaunami specialiai siekiant išgauti šalutinių produktų, kuriems taikoma išimtis ir kurie naudojami kaip nerūdinės medžiagos. |
| --- | --- |

(426)

Iš plastinio molio ir kaolino gamintojų, jų atitinkamų verslo asociacijų ir JK valdžios institucijų pateiktos medžiagos aiškiai matyti, kad šalutiniai produktai susidaro neišvengiamai, specialiai to nesiekiant. Iš to, kad plastinio molio ir kaolino gavybos procesas brangus ir sudėtingas, taip pat to, kad atliekų susidaro daugiau negu kaoliną ir plastinį molį išgaunančios įmonės geba parduoti rinkoje, matyti, kad plastinis molis ir kaolinas neišgaunami specialiai siekiant išgauti šalutinių produktų, kuriems taikoma išimtis ir kurie naudojami kaip nerūdinės medžiagos.

| (427) | Be to, plastinio molio ir kaolino karjerų komercinė veikla skiriasi nuo karjerų, tiekiančių nerūdines medžiagas statyboms, komercinės veiklos, nes pirmieji turi vykdyti ilgalaikes sutartis ir užtikrinti nuolatinę atitinkamų galutinių produktų gamybą. Tai reiškia, kad jie negali išgauti nei daugiau, nei mažiau negu reikia, kad būtų išgautas jų sutartyse nustatytas plastinio molio ir kaolino kiekis, taigi gavybos šalutinių produktų kiekis būtų toks pats. NMM pradėjus taikyti plastinio molio ir kaolino šalutiniams produktams būtų pakenkta finansinei atitinkamų įmonių padėčiai ir negauta jokios aplinkos apsaugos naudos. |
| --- | --- |

(427)

Be to, plastinio molio ir kaolino karjerų komercinė veikla skiriasi nuo karjerų, tiekiančių nerūdines medžiagas statyboms, komercinės veiklos, nes pirmieji turi vykdyti ilgalaikes sutartis ir užtikrinti nuolatinę atitinkamų galutinių produktų gamybą. Tai reiškia, kad jie negali išgauti nei daugiau, nei mažiau negu reikia, kad būtų išgautas jų sutartyse nustatytas plastinio molio ir kaolino kiekis, taigi gavybos šalutinių produktų kiekis būtų toks pats. NMM pradėjus taikyti plastinio molio ir kaolino šalutiniams produktams būtų pakenkta finansinei atitinkamų įmonių padėčiai ir negauta jokios aplinkos apsaugos naudos.

| (428) | Skirtingai negu klinčių ir pjaustytų akmenų šalutiniai produktai, plastinio molio ir kaolino šalutiniai produktai nebūtų išgaunami tik dėl jų pačių, norint išgauti daugiau nerūdinių medžiagų, kurioms taikoma išimtis. Plastinio molio ir kaolino šalutiniams produktams taikant išimtį neišgaunama daugiau naujai išgaunamo plastinio molio ir kaolino, o jų pardavimo vertė gerokai mažesnė. Pagrindinių ir šalutinių produktų kaina nėra panaši, kaip tai yra išgaunant klintis ir pjaustytus akmenis. Faktiškai kainos skirtumas yra daug didesnis. Taigi nerizikuojama, kad dėl išimties galėtų būti specialiai didinama nauja gavyba. Plastinio molio ir kaolino gavybos šalutinių produktų išimtimi skatinama naudoti juos, užuot naudojus naujai išgaunamas naujas nerūdines medžiagas, ir tai atitinka principus, kuriais grindžiamas NMM. |
| --- | --- |

(428)

Skirtingai negu klinčių ir pjaustytų akmenų šalutiniai produktai, plastinio molio ir kaolino šalutiniai produktai nebūtų išgaunami tik dėl jų pačių, norint išgauti daugiau nerūdinių medžiagų, kurioms taikoma išimtis. Plastinio molio ir kaolino šalutiniams produktams taikant išimtį neišgaunama daugiau naujai išgaunamo plastinio molio ir kaolino, o jų pardavimo vertė gerokai mažesnė. Pagrindinių ir šalutinių produktų kaina nėra panaši, kaip tai yra išgaunant klintis ir pjaustytus akmenis. Faktiškai kainos skirtumas yra daug didesnis. Taigi nerizikuojama, kad dėl išimties galėtų būti specialiai didinama nauja gavyba. Plastinio molio ir kaolino gavybos šalutinių produktų išimtimi skatinama naudoti juos, užuot naudojus naujai išgaunamas naujas nerūdines medžiagas, ir tai atitinka principus, kuriais grindžiamas NMM.

5.6.4.   NERŪDINĖMS MEDŽIAGOMS, KURIAS SUDARO TIK BERGŽDAS, SUSIDARANTIS BET KOKIAME PROCESE, KURĮ VYKDANT ANGLIS, LIGNITAS, ŠIFERIS AR SKALŪNAS BUVO ATSKIRTI NUO KITOS UOLIENOS PO TO, KAI BUVO IŠGAUTI SU TA KITA UOLIENA, ARBA BERGŽDAS, SUSIDARANTIS BET KOKIAME PROCESE, KURĮ VYKDANT 2001 M. FINANSŲ ĮSTATYMO 18 SKIRSNIO 3 DALYJE NURODYTOS MEDŽIAGOS BUVO ATSKIRTOS NUO KITOS UOLIENOS PO TO, KAI BUVO IŠGAUTOS SU TA KITA UOLIENA (17 SKIRSNIO 3 DALIES f PUNKTO i IR ii PAPUNKČIAI)

| (429) | Anglis, lignitas, šiferis ir skalūnas, taip pat 2001 m. Finansų įstatymo 18 skirsnio 3 dalyje nurodytos medžiagos paprastai išgaunamos kitais tikslais, o ne siekiant jas naudoti kaip nerūdines medžiagas. Dar nepriėmus sprendimo pradėti tyrimo procedūrą, JK valdžios institucijos paaiškino, kad išimtimi siekiama paskatinti bergždą naudoti, užuot jį šalinus atliekų sąvartynuose. Taip nekenkiama kraštovaizdžiui ir mažinamas poreikis išgauti kitas medžiagas, skirtas naudoti kaip nerūdines medžiagas. |
| --- | --- |

(429)

Anglis, lignitas, šiferis ir skalūnas, taip pat 2001 m. Finansų įstatymo 18 skirsnio 3 dalyje nurodytos medžiagos paprastai išgaunamos kitais tikslais, o ne siekiant jas naudoti kaip nerūdines medžiagas. Dar nepriėmus sprendimo pradėti tyrimo procedūrą, JK valdžios institucijos paaiškino, kad išimtimi siekiama paskatinti bergždą naudoti, užuot jį šalinus atliekų sąvartynuose. Taip nekenkiama kraštovaizdžiui ir mažinamas poreikis išgauti kitas medžiagas, skirtas naudoti kaip nerūdines medžiagas.

| (430) | Sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija pareiškė, pirma, kad medžiaga, kuriai taikoma išimtis, ir medžiaga, kuriai netaikoma išimtis, gali skirtis tuo, kad medžiagas, kurioms taikoma išimtis, sudaro anglies, lignito, šiferio, skalūno ir 18 skirsnio 3 dalyje nurodytų medžiagų gavybos bergždas. Tai neišvengiamas šios gavybos šalutinis produktas, paprastai susidarantis ne siekiant išgauti nerūdines medžiagas, o siekiant išgauti tam tikras medžiagas ir chemines medžiagas, kurios (paprastai) nenaudojamos kaip nerūdinės medžiagos. Remiantis tuo, neatrodo, kad, atsižvelgiant į NMM tikslą, anglies, lignito, šiferio, skalūno ir kitų 18 skirsnio 3 dalyje išvardytų cheminių medžiagų aplinkybės būtų panašios į apmokestinamų medžiagų aplinkybes. |
| --- | --- |

(430)

Sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija pareiškė, pirma, kad medžiaga, kuriai taikoma išimtis, ir medžiaga, kuriai netaikoma išimtis, gali skirtis tuo, kad medžiagas, kurioms taikoma išimtis, sudaro anglies, lignito, šiferio, skalūno ir 18 skirsnio 3 dalyje nurodytų medžiagų gavybos bergždas. Tai neišvengiamas šios gavybos šalutinis produktas, paprastai susidarantis ne siekiant išgauti nerūdines medžiagas, o siekiant išgauti tam tikras medžiagas ir chemines medžiagas, kurios (paprastai) nenaudojamos kaip nerūdinės medžiagos. Remiantis tuo, neatrodo, kad, atsižvelgiant į NMM tikslą, anglies, lignito, šiferio, skalūno ir kitų 18 skirsnio 3 dalyje išvardytų cheminių medžiagų aplinkybės būtų panašios į apmokestinamų medžiagų aplinkybes.

| (431) | Tačiau Komisija abejojo, ar šio skirtumo pakanka norint įrodyti, kad mokesčio išimtis yra pateisinama remiantis principais, kuriais grindžiamas NMM. Komisija laikėsi nuomonės, kad tai, jog neapmokestinamos nerūdinės medžiagos vertinamos kitaip negu apmokestinamos nerūdinės medžiagos, pateisinama, tik jeigu išimtis taikoma tik neišvengiamam tokių medžiagų gavybos bergždui. Komisija laikėsi nuomonės, kad taip ir yra, nes išimtis taikoma tik medžiagai, kurią sudaro 100 % atskyrimo procese susidarančio bergždo. |
| --- | --- |

(431)

Tačiau Komisija abejojo, ar šio skirtumo pakanka norint įrodyti, kad mokesčio išimtis yra pateisinama remiantis principais, kuriais grindžiamas NMM. Komisija laikėsi nuomonės, kad tai, jog neapmokestinamos nerūdinės medžiagos vertinamos kitaip negu apmokestinamos nerūdinės medžiagos, pateisinama, tik jeigu išimtis taikoma tik neišvengiamam tokių medžiagų gavybos bergždui. Komisija laikėsi nuomonės, kad taip ir yra, nes išimtis taikoma tik medžiagai, kurią sudaro 100 % atskyrimo procese susidarančio bergždo.

| (432) | Komisija abejojo tuo, kad skirtingai vertinamos medžiagos, kurioms taikoma išimtis, palyginti su medžiagomis, kurioms netaikoma išimtis ir kurios susidaro kaip klinčių gavybos bergždas, kai klintys išgaunamas kalkėms gaminti, arba palyginti su uolienų, skirtų pjaustytiems akmenims, turintiems vieną ar kelis plokščius paviršius, gaminti, gavybos bergždu. Be to, Komisija domėjosi, ar išimtis gali būti pateisinama atsižvelgiant į NMM nustatytą tikslą, jeigu, pavyzdžiui, šiferis ir skalūnas arba bet kurios kitos 18 skirsnio 3 dalyje nurodytos medžiagos būtų išgaunamos naudoti kaip nerūdinės medžiagos. |
| --- | --- |

(432)

Komisija abejojo tuo, kad skirtingai vertinamos medžiagos, kurioms taikoma išimtis, palyginti su medžiagomis, kurioms netaikoma išimtis ir kurios susidaro kaip klinčių gavybos bergždas, kai klintys išgaunamas kalkėms gaminti, arba palyginti su uolienų, skirtų pjaustytiems akmenims, turintiems vieną ar kelis plokščius paviršius, gaminti, gavybos bergždu. Be to, Komisija domėjosi, ar išimtis gali būti pateisinama atsižvelgiant į NMM nustatytą tikslą, jeigu, pavyzdžiui, šiferis ir skalūnas arba bet kurios kitos 18 skirsnio 3 dalyje nurodytos medžiagos būtų išgaunamos naudoti kaip nerūdinės medžiagos.

| (433) | Komisija iš suinteresuotųjų šalių gavo daug pastabų, šios pastabos pateiktos atitinkamuose skirsniuose, susijusiuose su angliai, lignitui, šiferiui ir skalūnui taikomomis išimtimis. |
| --- | --- |

(433)

Komisija iš suinteresuotųjų šalių gavo daug pastabų, šios pastabos pateiktos atitinkamuose skirsniuose, susijusiuose su angliai, lignitui, šiferiui ir skalūnui taikomomis išimtimis.

5.6.4.1.   
  Komisijos gautos pastabos

Komisijos gautos pastabos

a)   JK valdžios institucijų pastabos

JK valdžios institucijų pastabos

| (434) | JK valdžios institucijos teigia, kad taikant NMM išimtis skiriamos atliekų pobūdžio medžiagos, susidarančios kaip šalutinis medžiagų, kurios neskirtos naudoti kaip nerūdinės medžiagos, gavybos produktas (pavyzdžiui, plastinio molio ir kaolino gavybos atliekos) ir kurioms taikoma išimtis, ir atliekų pobūdžio medžiagos, kurios yra nerūdinių medžiagų gavybos šalutinis produktas (pavyzdžiui, klinčių atliekos) ir yra apmokestinamos. |
| --- | --- |

(434)

JK valdžios institucijos teigia, kad taikant NMM išimtis skiriamos atliekų pobūdžio medžiagos, susidarančios kaip šalutinis medžiagų, kurios neskirtos naudoti kaip nerūdinės medžiagos, gavybos produktas (pavyzdžiui, plastinio molio ir kaolino gavybos atliekos) ir kurioms taikoma išimtis, ir atliekų pobūdžio medžiagos, kurios yra nerūdinių medžiagų gavybos šalutinis produktas (pavyzdžiui, klinčių atliekos) ir yra apmokestinamos.

| (435) | Kalbant apie anglies gavybos bergždą, JK valdžios institucijos teigia, kad iš visai nedidelės skalūno ir anglių kasyklų bergždo kainos matyti, kad vargu ar yra paskatų išgauti papildomos anglies, kad susidarytų papildomo šalutinio produkto, ir visai nesvarbu, ar tam šalutiniam produktui taikoma išimtis, ar ne. |
| --- | --- |

(435)

Kalbant apie anglies gavybos bergždą, JK valdžios institucijos teigia, kad iš visai nedidelės skalūno ir anglių kasyklų bergždo kainos matyti, kad vargu ar yra paskatų išgauti papildomos anglies, kad susidarytų papildomo šalutinio produkto, ir visai nesvarbu, ar tam šalutiniam produktui taikoma išimtis, ar ne.

| (436) | Pasak JK valdžios institucijų, atliekoms, susidarančioms išgaunant šiferį, taikant išimtį nedidėja šiferio, išgaunamo siekiant pagaminti šiferio skaldos, gavybos mastas, visų pirma dėl to, kad išgaunant šiferį jau susidaro didelis kiekis atliekų pobūdžio šiferio skaldos ir tik 10 % to kiekio dabar naudojama kaip nerūdinės medžiagos, ir dėl to, kad būtų ekonomiškai neperspektyvu karjerą eksploatuoti tokiais tikslais. |
| --- | --- |

(436)

Pasak JK valdžios institucijų, atliekoms, susidarančioms išgaunant šiferį, taikant išimtį nedidėja šiferio, išgaunamo siekiant pagaminti šiferio skaldos, gavybos mastas, visų pirma dėl to, kad išgaunant šiferį jau susidaro didelis kiekis atliekų pobūdžio šiferio skaldos ir tik 10 % to kiekio dabar naudojama kaip nerūdinės medžiagos, ir dėl to, kad būtų ekonomiškai neperspektyvu karjerą eksploatuoti tokiais tikslais.

| (437) | JK valdžios institucijos teigia, kad šiferio atliekų ir pjaustytų akmenų bei klinčių atliekų skirtumas atsiranda dėl tikslo skatinti atsisakyti naujos klinčių gavybos, kai klintis siekiama naudoti kaip nerūdines medžiagas, tačiau kartu neturėtų būti skatinama atsisakyti išgauti medžiagų, neskirtų naudoti kaip nerūdinės medžiagos. NET kai klintys išgaunamos naudoti ne kaip nerūdinės medžiagos arba uolienos išgaunamos pjaustytiems akmenims gaminti, susidarantis bergždas kartu specialiai išgaunamas, kad būtų naudojamas kaip nerūdinė medžiaga ir puikiai tinka tai paskirčiai. Išgaunant susidaro aukštos kokybės nerūdinių medžiagų, kurios pačios savaime vis tiek būtų išgaunamos parduoti, net jeigu klinčių ar pjaustytų akmenų atžvilgiu nebūtų vietos paklausos. Tą patį galima pasakyti ir apie šiferio, skalūno, anglies, lignito, molio ir 18 skirsnio 3 dalyje nurodytų medžiagų bergždą. JK valdžios institucijos teigia, jog nėra įrodymų, kad kuris nors karjeras specialiai išgautų šiferį, skalūną, anglį, lignitą, molį ar 18 skirsnio 3 dalyje nurodytas medžiagas, kad gautų bergždo, kuris būtų naudojamas kaip nerūdinė medžiaga. Taip pat, pasak JK valdžios institucijų, išimtimi neskatinama papildoma gavyba, kad būtų išgauta bergždo, skirto naudoti kaip nerūdinė medžiaga, kuriai taikoma išimtis. |
| --- | --- |

(437)

JK valdžios institucijos teigia, kad šiferio atliekų ir pjaustytų akmenų bei klinčių atliekų skirtumas atsiranda dėl tikslo skatinti atsisakyti naujos klinčių gavybos, kai klintis siekiama naudoti kaip nerūdines medžiagas, tačiau kartu neturėtų būti skatinama atsisakyti išgauti medžiagų, neskirtų naudoti kaip nerūdinės medžiagos. NET kai klintys išgaunamos naudoti ne kaip nerūdinės medžiagos arba uolienos išgaunamos pjaustytiems akmenims gaminti, susidarantis bergždas kartu specialiai išgaunamas, kad būtų naudojamas kaip nerūdinė medžiaga ir puikiai tinka tai paskirčiai. Išgaunant susidaro aukštos kokybės nerūdinių medžiagų, kurios pačios savaime vis tiek būtų išgaunamos parduoti, net jeigu klinčių ar pjaustytų akmenų atžvilgiu nebūtų vietos paklausos. Tą patį galima pasakyti ir apie šiferio, skalūno, anglies, lignito, molio ir 18 skirsnio 3 dalyje nurodytų medžiagų bergždą. JK valdžios institucijos teigia, jog nėra įrodymų, kad kuris nors karjeras specialiai išgautų šiferį, skalūną, anglį, lignitą, molį ar 18 skirsnio 3 dalyje nurodytas medžiagas, kad gautų bergždo, kuris būtų naudojamas kaip nerūdinė medžiaga. Taip pat, pasak JK valdžios institucijų, išimtimi neskatinama papildoma gavyba, kad būtų išgauta bergždo, skirto naudoti kaip nerūdinė medžiaga, kuriai taikoma išimtis.

| (438) | Tačiau, pasak JK valdžios institucijų, jeigu išimtis būtų taikoma klinčių (nesvarbu, ar jos būtų skirtos naudoti ne kaip nerūdinės medžiagos, pavyzdžiui, kalkėms gaminti, ar ne) ir uolienų, skirtų pjaustytiems akmenims gaminti, gavybos bergždui, greičiausiai būtų skatinama papildoma gavyba, kad būtų gauta bergždo, skirto naudoti kaip nerūdinė medžiaga, kuriai taikoma išimtis. Taip yra dėl to, kad bergždą sudaro ta pati cheminė medžiaga kaip ir pagrindinę karjere išgaunamą medžiagą, jo vertė palyginti panaši į pagrindinės medžiagos vertę, ir jis tinka naudoti kaip aukštos kokybės nerūdinė medžiaga. Tokioms medžiagoms taikant mokesčio išimtį greičiausiai būtų skatinama papildoma gavyba ir nepaisoma NMM aplinkos apsaugos logikos. |
| --- | --- |

(438)

Tačiau, pasak JK valdžios institucijų, jeigu išimtis būtų taikoma klinčių (nesvarbu, ar jos būtų skirtos naudoti ne kaip nerūdinės medžiagos, pavyzdžiui, kalkėms gaminti, ar ne) ir uolienų, skirtų pjaustytiems akmenims gaminti, gavybos bergždui, greičiausiai būtų skatinama papildoma gavyba, kad būtų gauta bergždo, skirto naudoti kaip nerūdinė medžiaga, kuriai taikoma išimtis. Taip yra dėl to, kad bergždą sudaro ta pati cheminė medžiaga kaip ir pagrindinę karjere išgaunamą medžiagą, jo vertė palyginti panaši į pagrindinės medžiagos vertę, ir jis tinka naudoti kaip aukštos kokybės nerūdinė medžiaga. Tokioms medžiagoms taikant mokesčio išimtį greičiausiai būtų skatinama papildoma gavyba ir nepaisoma NMM aplinkos apsaugos logikos.

| (439) | JK valdžios institucijos teigia vienu metu galvojusios taikyti išimtį pirminių nerūdinių medžiagų gavybos arba aukštos kokybės nerūdinių medžiagų gavybos atliekoms. Tačiau pasikonsultavus su pramonės atstovais paaiškėjo, kad tai būtų neįmanoma, nes karjerų produktų asortimentas labai skiriasi, ir tai, ką vieni karjerai laiko aukštos kokybės nerūdinėmis medžiagomis, kituose karjeruose būtų laikoma susidarančiomis atliekomis. JK valdžios institucijos teigia, jog be to, kad kyla didžiulė mokesčių vengimo rizika, atliekoms, susidarančioms išgaunant nerūdines medžiagas, nustačius išimtį, tai prieštarautų NMM logikai ir neatitiktų bendro aplinkos apsaugos tikslo. Tai iš tikrųjų padėtų sumažinti santykinę prastesnės kokybės nerūdinių medžiagų kainą, taigi padidėtų jų paklausa ir galbūt atitinkamuose karjeruose padidėtų nerūdinių medžiagų gavybos mastas (ir susijusi žala aplinkai). |
| --- | --- |

(439)

JK valdžios institucijos teigia vienu metu galvojusios taikyti išimtį pirminių nerūdinių medžiagų gavybos arba aukštos kokybės nerūdinių medžiagų gavybos atliekoms. Tačiau pasikonsultavus su pramonės atstovais paaiškėjo, kad tai būtų neįmanoma, nes karjerų produktų asortimentas labai skiriasi, ir tai, ką vieni karjerai laiko aukštos kokybės nerūdinėmis medžiagomis, kituose karjeruose būtų laikoma susidarančiomis atliekomis. JK valdžios institucijos teigia, jog be to, kad kyla didžiulė mokesčių vengimo rizika, atliekoms, susidarančioms išgaunant nerūdines medžiagas, nustačius išimtį, tai prieštarautų NMM logikai ir neatitiktų bendro aplinkos apsaugos tikslo. Tai iš tikrųjų padėtų sumažinti santykinę prastesnės kokybės nerūdinių medžiagų kainą, taigi padidėtų jų paklausa ir galbūt atitinkamuose karjeruose padidėtų nerūdinių medžiagų gavybos mastas (ir susijusi žala aplinkai).

| (440) | Pasak JK valdžios institucijų, šiferio karjere būtų gaminami aukštos kokybės architektūrinės paskirties produktai, kurių pardavimo kaina būtų didesnė negu 200 GBP už toną. Dėl geologinės šiferio formacijos šiai paskirčiai tinka apie 5 % išgaunamo šiferio, taigi susidaro didelis šiferio atliekų kiekis. Šios šiferio atliekos gali būti parduodamos tam tikrais nerūdinių medžiagų naudojimo tikslais, o maža dalis susidarančių atliekų parduodama už 2–8 GBP už toną, likusi dalis lieka supilta į sąvartas. JK valdžios institucijos teigia, kad sąnaudos, patiriamos gaminant toną bet kokio produkto, skirto naudoti kaip nerūdinė medžiaga, yra didesnės už įprastą nerūdinių medžiagų gavybos gręžiant ir sprogdinant veiklą, kurią klinčių ar granito karjerai galėtų vykdyti, nes šiferis gaunamas vykdant įvairius procesus ir tvarkomas daug kartų kol susmulkinamas. Rinkodaros strategija – kuo labiau padidinti turimų išteklių vertę ir padidinti didelės vertės medžiagos išeigą. |
| --- | --- |

(440)

Pasak JK valdžios institucijų, šiferio karjere būtų gaminami aukštos kokybės architektūrinės paskirties produktai, kurių pardavimo kaina būtų didesnė negu 200 GBP už toną. Dėl geologinės šiferio formacijos šiai paskirčiai tinka apie 5 % išgaunamo šiferio, taigi susidaro didelis šiferio atliekų kiekis. Šios šiferio atliekos gali būti parduodamos tam tikrais nerūdinių medžiagų naudojimo tikslais, o maža dalis susidarančių atliekų parduodama už 2–8 GBP už toną, likusi dalis lieka supilta į sąvartas. JK valdžios institucijos teigia, kad sąnaudos, patiriamos gaminant toną bet kokio produkto, skirto naudoti kaip nerūdinė medžiaga, yra didesnės už įprastą nerūdinių medžiagų gavybos gręžiant ir sprogdinant veiklą, kurią klinčių ar granito karjerai galėtų vykdyti, nes šiferis gaunamas vykdant įvairius procesus ir tvarkomas daug kartų kol susmulkinamas. Rinkodaros strategija – kuo labiau padidinti turimų išteklių vertę ir padidinti didelės vertės medžiagos išeigą.

5.6.4.2   
  Komisijos vertinimas

Komisijos vertinimas

| (441) | Komisija 366 konstatuojamojoje dalyje jau padarė išvadą, jog, kadangi gauta įrodymų, kad bent viename karjere skalūnas specialiai išgaunamas naudoti kaip nerūdinė medžiaga, jam taikoma išimtis pagal 2001 m. Finansų įstatymo 17 skirsnio 4 dalies a punktą nepateisinama principais, kuriais grindžiamas NMM. |
| --- | --- |

(441)

Komisija 366 konstatuojamojoje dalyje jau padarė išvadą, jog, kadangi gauta įrodymų, kad bent viename karjere skalūnas specialiai išgaunamas naudoti kaip nerūdinė medžiaga, jam taikoma išimtis pagal 2001 m. Finansų įstatymo 17 skirsnio 4 dalies a punktą nepateisinama principais, kuriais grindžiamas NMM.

| (442) | Komisija 205, 333, 367 ir 368 konstatuojamosiose dalyse taip pat jau nustatė, kad anglis, lignitas, šiferis ir 18 skirsnio 3 dalyje nurodytos medžiagos negali būti arba nėra naujai išgaunami naudoti kaip nerūdinės medžiagos, todėl jų teisinės ir faktinės aplinkybės skiriasi nuo apmokestinamų medžiagų teisinių ir faktinių aplinkybių. |
| --- | --- |

(442)

Komisija 205, 333, 367 ir 368 konstatuojamosiose dalyse taip pat jau nustatė, kad anglis, lignitas, šiferis ir 18 skirsnio 3 dalyje nurodytos medžiagos negali būti arba nėra naujai išgaunami naudoti kaip nerūdinės medžiagos, todėl jų teisinės ir faktinės aplinkybės skiriasi nuo apmokestinamų medžiagų teisinių ir faktinių aplinkybių.

| (443) | Be to, Komisija vertino šių medžiagų, kurioms taikoma išimtis, ir klinčių gavybos, kai klintys išgaunamas kalkėms gaminti, arba uolienų, skirtų pjaustytiems akmenims, turintiems vieną ar kelis plokščius paviršius, gaminti, gavybos bergždo skirtumą, siekdama nustatyti pagrindinius principus, kuriais grindžiamas NMM, kaip nurodyta 149–158 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(443)

Be to, Komisija vertino šių medžiagų, kurioms taikoma išimtis, ir klinčių gavybos, kai klintys išgaunamas kalkėms gaminti, arba uolienų, skirtų pjaustytiems akmenims, turintiems vieną ar kelis plokščius paviršius, gaminti, gavybos bergždo skirtumą, siekdama nustatyti pagrindinius principus, kuriais grindžiamas NMM, kaip nurodyta 149–158 konstatuojamosiose dalyse.

| (444) | Kalbant apie šiferio, kurį būtų galima naudoti kaip nerūdinę medžiagą, gavybos bergždą, kurį taip pat sudaro šiferis, Komisija atkreipia dėmesį, kad šiferis nebūtų specialiai naujai išgaunamas siekiant gauti šių produktų, nes jų vertė maža (žr. 226 ir 237–240 konstatuojamąsias dalis). Šiferio gavybos bergždo pardavimo kaina gali būti [...]–[...] GBP už toną. Aukštos kokybės architektūrinės paskirties šiferio pardavimo kaina, pasirodo, prasideda nuo 200 GBP už toną ir kyla iki 1 000 GBP už toną. Tik mažai daliai šiferio gavybos bergždo faktiškai galima rasti rinką ir jį parduoti, net jeigu jam ir taikoma NMM išimtis. Be to, šiferio gavyba – labai brangus procesas, jį vykdant patiriama daugiau sąnaudų negu įprastai eksploatuojant karjerą. Pasak JK valdžios institucijų, šiferio bergždo gamybos sąnaudos yra 5,7–6,5 GBP už toną (263 konstatuojamoji dalis). Iš to matyti, kad ekonominiu požiūriu nenaudinga specialiai išgauti šiferį vien tam, kad būtų gauta jo gavybos bergždo, kuriam taikoma išimtis, taigi vargu ar išimtimi didinamas naujos gavybos mastas. |
| --- | --- |

(444)

Kalbant apie šiferio, kurį būtų galima naudoti kaip nerūdinę medžiagą, gavybos bergždą, kurį taip pat sudaro šiferis, Komisija atkreipia dėmesį, kad šiferis nebūtų specialiai naujai išgaunamas siekiant gauti šių produktų, nes jų vertė maža (žr. 226 ir 237–240 konstatuojamąsias dalis). Šiferio gavybos bergždo pardavimo kaina gali būti [...]–[...] GBP už toną. Aukštos kokybės architektūrinės paskirties šiferio pardavimo kaina, pasirodo, prasideda nuo 200 GBP už toną ir kyla iki 1 000 GBP už toną. Tik mažai daliai šiferio gavybos bergždo faktiškai galima rasti rinką ir jį parduoti, net jeigu jam ir taikoma NMM išimtis. Be to, šiferio gavyba – labai brangus procesas, jį vykdant patiriama daugiau sąnaudų negu įprastai eksploatuojant karjerą. Pasak JK valdžios institucijų, šiferio bergždo gamybos sąnaudos yra 5,7–6,5 GBP už toną (263 konstatuojamoji dalis). Iš to matyti, kad ekonominiu požiūriu nenaudinga specialiai išgauti šiferį vien tam, kad būtų gauta jo gavybos bergždo, kuriam taikoma išimtis, taigi vargu ar išimtimi didinamas naujos gavybos mastas.

| (445) | Atsižvelgiant į įprastas šiferio karjerų pajamas, iš specialios architektūrinės paskirties produktų (nors jie sudaro tik 5 % produkcijos) karjerai gauna pajamų, 2,54–3,52 kartų didesnių už pajamas, gaunamas parduodant šiferio bergždą (žr. 263 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(445)

Atsižvelgiant į įprastas šiferio karjerų pajamas, iš specialios architektūrinės paskirties produktų (nors jie sudaro tik 5 % produkcijos) karjerai gauna pajamų, 2,54–3,52 kartų didesnių už pajamas, gaunamas parduodant šiferio bergždą (žr. 263 konstatuojamąją dalį).

| (446) | Atsižvelgiant į tai, kad šiferio gavybos bergždas gali būti ir yra naudojamas kaip nerūdinė medžiaga, galima manyti, kad jo faktinės ir teisinės aplinkybės panašios į kitų apmokestinamų medžiagų. |
| --- | --- |

(446)

Atsižvelgiant į tai, kad šiferio gavybos bergždas gali būti ir yra naudojamas kaip nerūdinė medžiaga, galima manyti, kad jo faktinės ir teisinės aplinkybės panašios į kitų apmokestinamų medžiagų.

| (447) | Todėl Komisija daro išvadą, kad NMM išimtis, taikoma šiferio gavybos bergždui, yra pirmiausia išimtis, taikoma medžiagos, kuri nėra naujai išgaunama naudoti kaip nerūdinė medžiaga, gavybos bergždui, o, antra, dėl šios išimties medžiagų naujos gavybos mastas nedidėja, o medžiaga, kuri kitaip būtų išmetama arba kraunama sąvartyne kaip atlieka, gali būti labiau naudojama kaip nerūdinė medžiaga. Taigi ši išimtis pateisinama NMM tikslu keisti paklausą. |
| --- | --- |

(447)

Todėl Komisija daro išvadą, kad NMM išimtis, taikoma šiferio gavybos bergždui, yra pirmiausia išimtis, taikoma medžiagos, kuri nėra naujai išgaunama naudoti kaip nerūdinė medžiaga, gavybos bergždui, o, antra, dėl šios išimties medžiagų naujos gavybos mastas nedidėja, o medžiaga, kuri kitaip būtų išmetama arba kraunama sąvartyne kaip atlieka, gali būti labiau naudojama kaip nerūdinė medžiaga. Taigi ši išimtis pateisinama NMM tikslu keisti paklausą.

| (448) | Tą patį galima pasakyti apie anglies, lignito ir kitų 2001 m. Finansų įstatymo 18 skirsnio 3 dalyje nurodytų medžiagų, kurios arba nėra nerūdinės medžiagos, arba neišgaunamos naudoti kaip nerūdinės medžiagos, bergždą. |
| --- | --- |

(448)

Tą patį galima pasakyti apie anglies, lignito ir kitų 2001 m. Finansų įstatymo 18 skirsnio 3 dalyje nurodytų medžiagų, kurios arba nėra nerūdinės medžiagos, arba neišgaunamos naudoti kaip nerūdinės medžiagos, bergždą.

| (449) | Pirma, išgaunant lignitą nesusidaro bergždo. Remiantis JK valdžios institucijų informacija, pats lignitas yra šalutinis plastinio molio gavybos Devone produktas. Šiaurės Airijoje lignito telkiniai neeksploatuojami. |
| --- | --- |

(449)

Pirma, išgaunant lignitą nesusidaro bergždo. Remiantis JK valdžios institucijų informacija, pats lignitas yra šalutinis plastinio molio gavybos Devone produktas. Šiaurės Airijoje lignito telkiniai neeksploatuojami.

| (450) | Antra, kaip teigė suinteresuotosios šalys ir JK valdžios institucijos, anglies gavybos bergždas, kuriame gali būti skalūno, arba netinka naudoti kaip nerūdinė medžiaga, pavyzdžiui, šamotinis molis, arba paprastai pilamas į sąvartas ir sąvartos sutvirtinamos. Tam tikras anglies gavybos bergždas arba atliekos yra tinkami naudoti kaip nerūdinės medžiagos, todėl jais galima pakeisti naujai išgautas nerūdines medžiagas. |
| --- | --- |

(450)

Antra, kaip teigė suinteresuotosios šalys ir JK valdžios institucijos, anglies gavybos bergždas, kuriame gali būti skalūno, arba netinka naudoti kaip nerūdinė medžiaga, pavyzdžiui, šamotinis molis, arba paprastai pilamas į sąvartas ir sąvartos sutvirtinamos. Tam tikras anglies gavybos bergždas arba atliekos yra tinkami naudoti kaip nerūdinės medžiagos, todėl jais galima pakeisti naujai išgautas nerūdines medžiagas.

| (451) | Remiantis kainodaros informacija (anglies kaina (50 GBP), palyginti su kaina, už kurią anglies bergždas parduodamas (1–2 GBP), kai yra tokių produktų paklausa), anglies gavybos mastas negali didėti dėl anglies bergždui taikomos išimties siekiant gauti tik medžiagų, kurioms taikoma išimtis. |
| --- | --- |

(451)

Remiantis kainodaros informacija (anglies kaina (50 GBP), palyginti su kaina, už kurią anglies bergždas parduodamas (1–2 GBP), kai yra tokių produktų paklausa), anglies gavybos mastas negali didėti dėl anglies bergždui taikomos išimties siekiant gauti tik medžiagų, kurioms taikoma išimtis.

| (452) | Anglies gavybos bergždui taikoma NMM išimtimi padedama siekti NMM aplinkos apsaugos tikslo. |
| --- | --- |

(452)

Anglies gavybos bergždui taikoma NMM išimtimi padedama siekti NMM aplinkos apsaugos tikslo.

| (453) | Trečia, kaip paaiškinta 5.6.2 skirsnyje, 2001 m. Finansų įstatymo 18 skirsnio 3 dalyje nurodytos medžiagos specialiai neišgaunamos, kad būtų naudojamos kaip nerūdinės medžiagos, nes dauguma jų nėra nerūdinės medžiagos arba netinkamos naudoti kaip nerūdinės medžiagos. Vienintelės medžiagos, tinkamos naudoti kaip lengvasvorės nerūdinės medžiagos, yra perlitas, pemza ir vermikulitas, bet Jungtinėje Karalystėje jų neišgaunama. Be to, JK valdžios institucijos pateikė duomenų, kad išgaunant 2001 m. Finansų įstatymo 18 skirsnio 3 dalyje nurodytas chemines medžiagas bergždo nesusidaro, pačios tos medžiagos yra kurių nors kitų medžiagų bergždas arba jų jau nebeišgaunama. Todėl 2001 m. Finansų įstatymo 18 skirsnio 3 dalyje nurodytų cheminių medžiagų bergždui, jeigu jo ir susidaro, taikoma išimtimi negali būti skatinama išgauti daugiau pagrindinės medžiagos, kad būtų gauta ir nerūdinio produkto, kuriam taikoma išimtis. |
| --- | --- |

(453)

Trečia, kaip paaiškinta 5.6.2 skirsnyje, 2001 m. Finansų įstatymo 18 skirsnio 3 dalyje nurodytos medžiagos specialiai neišgaunamos, kad būtų naudojamos kaip nerūdinės medžiagos, nes dauguma jų nėra nerūdinės medžiagos arba netinkamos naudoti kaip nerūdinės medžiagos. Vienintelės medžiagos, tinkamos naudoti kaip lengvasvorės nerūdinės medžiagos, yra perlitas, pemza ir vermikulitas, bet Jungtinėje Karalystėje jų neišgaunama. Be to, JK valdžios institucijos pateikė duomenų, kad išgaunant 2001 m. Finansų įstatymo 18 skirsnio 3 dalyje nurodytas chemines medžiagas bergždo nesusidaro, pačios tos medžiagos yra kurių nors kitų medžiagų bergždas arba jų jau nebeišgaunama. Todėl 2001 m. Finansų įstatymo 18 skirsnio 3 dalyje nurodytų cheminių medžiagų bergždui, jeigu jo ir susidaro, taikoma išimtimi negali būti skatinama išgauti daugiau pagrindinės medžiagos, kad būtų gauta ir nerūdinio produkto, kuriam taikoma išimtis.

| (454) | Todėl Komisija dabar gali daryti išvadą, kad, atsižvelgiant į NMM tikslą, nerūdinėms medžiagoms, kurias sudaro tik bergždas, susidarantis bet kokiame procese, kurį vykdant anglis, lignitas, šiferis ar skalūnas buvo atskirti nuo kitos uolienos po to, kai buvo išgauti su ta kita uoliena, arba bergždas, susidarantis bet kokiame procese, kurį vykdant 18 skirsnio 3 dalyje nurodytos cheminės medžiagos buvo atskirtos nuo kitos uolienos po to, kai buvo išgautos su ta kita uoliena, taikomos išimties faktinės ir teisinės aplinkybės skiriasi nuo medžiagų, kurioms taikomas NMM, faktinių ir teisinių aplinkybių. |
| --- | --- |

(454)

Todėl Komisija dabar gali daryti išvadą, kad, atsižvelgiant į NMM tikslą, nerūdinėms medžiagoms, kurias sudaro tik bergždas, susidarantis bet kokiame procese, kurį vykdant anglis, lignitas, šiferis ar skalūnas buvo atskirti nuo kitos uolienos po to, kai buvo išgauti su ta kita uoliena, arba bergždas, susidarantis bet kokiame procese, kurį vykdant 18 skirsnio 3 dalyje nurodytos cheminės medžiagos buvo atskirtos nuo kitos uolienos po to, kai buvo išgautos su ta kita uoliena, taikomos išimties faktinės ir teisinės aplinkybės skiriasi nuo medžiagų, kurioms taikomas NMM, faktinių ir teisinių aplinkybių.

| (455) | Skalūno gavybos bergždas, kai skalūnas specialiai išgaunamas naudoti kaip nerūdinė medžiaga, panašus į bet kurios kitos apmokestinamos medžiagos (pavyzdžiui, klinčių, granito ir smiltainio žvyro) gavybos bergždą. Komisija atkreipia dėmesį, kad gavo labai nedaug informacijos apie skalūno gavybos sąnaudas ir kainą, už kurią skalūną galima parduoti, kai karjere jis išgaunamas kaip pirminis produktas. Komisija gavo šiek tiek kainodaros informacijos apie skalūną, naudojamą plytoms gaminti, skalūną kaip kitos medžiagos šalutinį produktą arba skalūną kartu su moliu. Tačiau tai, kad specialiai vykdoma skalūno kaip nerūdinės medžiagos gavyba (žr. 350 ir 351 konstatuojamąsias dalis), verčia abejoti, ar šia išimtimi siekiama NMM aplinkos apsaugos tikslo, kaip nustatė ir Bendrasis Teismas (77). |
| --- | --- |

(455)

Skalūno gavybos bergždas, kai skalūnas specialiai išgaunamas naudoti kaip nerūdinė medžiaga, panašus į bet kurios kitos apmokestinamos medžiagos (pavyzdžiui, klinčių, granito ir smiltainio žvyro) gavybos bergždą. Komisija atkreipia dėmesį, kad gavo labai nedaug informacijos apie skalūno gavybos sąnaudas ir kainą, už kurią skalūną galima parduoti, kai karjere jis išgaunamas kaip pirminis produktas. Komisija gavo šiek tiek kainodaros informacijos apie skalūną, naudojamą plytoms gaminti, skalūną kaip kitos medžiagos šalutinį produktą arba skalūną kartu su moliu. Tačiau tai, kad specialiai vykdoma skalūno kaip nerūdinės medžiagos gavyba (žr. 350 ir 351 konstatuojamąsias dalis), verčia abejoti, ar šia išimtimi siekiama NMM aplinkos apsaugos tikslo, kaip nustatė ir Bendrasis Teismas (77).

77

| (456) | Bet kurio proceso, kurį vykdant skalūnas atskiriamas nuo kitos uolienos, bergždas vis tiek gali būti naudojamas kaip nerūdinė medžiaga. Galimybe parduoti skalūno gavybos bergždą, skirtą naudoti kaip nerūdinę medžiagą, kuriai taikoma NMM išimtis, skalūno gamintojams suteikiamas papildomas svertas, ir gali būti, kad skatinama naujai išgauti skalūną, kaip nurodė Bendrasis Teismas (78). Keliais atvejais kaip pagrindinis produktas skalūnas specialiai išgaunamas naudoti kaip nerūdinė medžiaga. Skalūno gavybos bergždą taip pat galbūt būtų galima parduoti kaip nerūdinę medžiagą. Todėl nėra garantijų, kad skalūno, kuris specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, bergždui taikoma išimtimi neskatinama naujai išgauti daugiau skalūno ir netrukdoma siekti NMM aplinkos apsaugos tikslo. |
| --- | --- |

(456)

Bet kurio proceso, kurį vykdant skalūnas atskiriamas nuo kitos uolienos, bergždas vis tiek gali būti naudojamas kaip nerūdinė medžiaga. Galimybe parduoti skalūno gavybos bergždą, skirtą naudoti kaip nerūdinę medžiagą, kuriai taikoma NMM išimtis, skalūno gamintojams suteikiamas papildomas svertas, ir gali būti, kad skatinama naujai išgauti skalūną, kaip nurodė Bendrasis Teismas (78). Keliais atvejais kaip pagrindinis produktas skalūnas specialiai išgaunamas naudoti kaip nerūdinė medžiaga. Skalūno gavybos bergždą taip pat galbūt būtų galima parduoti kaip nerūdinę medžiagą. Todėl nėra garantijų, kad skalūno, kuris specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, bergždui taikoma išimtimi neskatinama naujai išgauti daugiau skalūno ir netrukdoma siekti NMM aplinkos apsaugos tikslo.

78

| (457) | Skalūno gavybos bergždas, kai skalūnas specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, patenka į įprasto apmokestinimo taisyklės, kuria grindžiamas NMM, taikymo sritį, o, atsižvelgiant į NMM aplinkos apsaugos tikslą, jo faktinės ir teisinės aplinkybės nesiskiria nuo medžiagų, kurioms taikomas NMM, faktinių ir teisinių aplinkybių. Be to, tokiam bergždui taikoma išimtis negali būti pateisinama remiantis NMM pobūdžiu ir logika, kaip išdėstyta šio sprendimo 456 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(457)

Skalūno gavybos bergždas, kai skalūnas specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, patenka į įprasto apmokestinimo taisyklės, kuria grindžiamas NMM, taikymo sritį, o, atsižvelgiant į NMM aplinkos apsaugos tikslą, jo faktinės ir teisinės aplinkybės nesiskiria nuo medžiagų, kurioms taikomas NMM, faktinių ir teisinių aplinkybių. Be to, tokiam bergždui taikoma išimtis negali būti pateisinama remiantis NMM pobūdžiu ir logika, kaip išdėstyta šio sprendimo 456 konstatuojamojoje dalyje.

| (458) | Kalbant apie skalūną kaip bergždą, susidarantį išgaunant skalūną, neskirtą naudoti kaip nerūdinę medžiagą (pavyzdžiui, plytoms gaminti), remdamasi turima informacija Komisija mano, kad, nors teisinės ir faktinės aplinkybės yra panašios į kitų apmokestinamų medžiagų teisines ir faktines aplinkybes, nebuvo galima įrodyti, kad dėl tokiam bergždui taikomos išimties gali didėti skalūno, neskirto naudoti kaip nerūdinė medžiaga, naujos gavybos mastas. Atsižvelgiant į santykinai mažą skalūno, kaip šalutinio produkto, parduodamo naudoti kaip nerūdinė medžiaga, kainą ([...]–4,4 GBP už toną, įskaitant vežimo išlaidas), vargiai tikėtina, kad dėl skalūno gavybos bergždui taikomos išimties galėtų padidėti skalūno gavybos mastas. Bet kuriuo atveju toks naujai išgaunamo skalūno, skirto naudoti kaip nerūdinė medžiaga, gavybos masto padidėjimas prieštarautų NMM tikslui. |
| --- | --- |

(458)

Kalbant apie skalūną kaip bergždą, susidarantį išgaunant skalūną, neskirtą naudoti kaip nerūdinę medžiagą (pavyzdžiui, plytoms gaminti), remdamasi turima informacija Komisija mano, kad, nors teisinės ir faktinės aplinkybės yra panašios į kitų apmokestinamų medžiagų teisines ir faktines aplinkybes, nebuvo galima įrodyti, kad dėl tokiam bergždui taikomos išimties gali didėti skalūno, neskirto naudoti kaip nerūdinė medžiaga, naujos gavybos mastas. Atsižvelgiant į santykinai mažą skalūno, kaip šalutinio produkto, parduodamo naudoti kaip nerūdinė medžiaga, kainą ([...]–4,4 GBP už toną, įskaitant vežimo išlaidas), vargiai tikėtina, kad dėl skalūno gavybos bergždui taikomos išimties galėtų padidėti skalūno gavybos mastas. Bet kuriuo atveju toks naujai išgaunamo skalūno, skirto naudoti kaip nerūdinė medžiaga, gavybos masto padidėjimas prieštarautų NMM tikslui.

| (459) | Kad galėtų prašyti bergždui taikyti NMM išimtį, skalūną išgaunančios įmonės turėtų įrodyti, kokia bus jų išgauto skalūno paskirtis, t. y. ar jis komerciniais tikslais bus naudojamas kaip nerūdinė medžiaga. |
| --- | --- |

(459)

Kad galėtų prašyti bergždui taikyti NMM išimtį, skalūną išgaunančios įmonės turėtų įrodyti, kokia bus jų išgauto skalūno paskirtis, t. y. ar jis komerciniais tikslais bus naudojamas kaip nerūdinė medžiaga.

5.6.5.   NERŪDINĖS MEDŽIAGOS, KURIAS SUDARO DAUGIAUSIA ARBA KURIOS SUDARO DALĮ BET KURIOS MEDŽIAGOS, KURIĄ SUDARO DAUGIAUSIA BET KOKIO PRAMONINIO DEGIMO PROCESO ARBA METALO LYDYMO AR VALYMO BERGŽDAS, ATLIEKOS ARBA ŠALUTINIAI PRODUKTAI (17 SKIRSNIO 4 DALIES c PUNKTO i IR ii PAPUNKČIAI).

| (460) | Dar nepriėmus sprendimo padėti tyrimo procedūrą, JK valdžios institucijos nurodė, kad pirminis susijusių pramoninių procesų (pavyzdžiui, elektros gamybos, kai kūrenama anglimis, geležies rūdos lydymo gaminant plieną) tikslas – produkto, nenaudojamo kaip nerūdinės medžiagos, gamyba. Susijęs bergždas, atliekos ir šalutiniai produktai yra, pavyzdžiui, pramoninis šlakas (aukštakrosnių šlakas, lankinių elektrinių krosnių plieno šlakas ir degimo pelenai). |
| --- | --- |

(460)

Dar nepriėmus sprendimo padėti tyrimo procedūrą, JK valdžios institucijos nurodė, kad pirminis susijusių pramoninių procesų (pavyzdžiui, elektros gamybos, kai kūrenama anglimis, geležies rūdos lydymo gaminant plieną) tikslas – produkto, nenaudojamo kaip nerūdinės medžiagos, gamyba. Susijęs bergždas, atliekos ir šalutiniai produktai yra, pavyzdžiui, pramoninis šlakas (aukštakrosnių šlakas, lankinių elektrinių krosnių plieno šlakas ir degimo pelenai).

| (461) | Išimtimi siekiama skatinti juos naudoti, užuot kraunant į atliekų sąvartas (paklausos keitimas). Taip nekenkiama kraštovaizdžiui ir mažinamas poreikis išgauti neapdorotas nerūdines medžiagas. |
| --- | --- |

(461)

Išimtimi siekiama skatinti juos naudoti, užuot kraunant į atliekų sąvartas (paklausos keitimas). Taip nekenkiama kraštovaizdžiui ir mažinamas poreikis išgauti neapdorotas nerūdines medžiagas.

| (462) | Komisija abejojo, kad išimtį taikant medžiagoms, kurias sudaro daugiausia (t. y. nuo 50 %) bet kokio pramoninio degimo proceso arba metalo lydymo ar valymo bergždas, atliekos arba šalutiniai produktai, tai vis tiek atitiktų NMM pobūdį ir logiką. |
| --- | --- |

(462)

Komisija abejojo, kad išimtį taikant medžiagoms, kurias sudaro daugiausia (t. y. nuo 50 %) bet kokio pramoninio degimo proceso arba metalo lydymo ar valymo bergždas, atliekos arba šalutiniai produktai, tai vis tiek atitiktų NMM pobūdį ir logiką.

| (463) | Komisija iš suinteresuotųjų šalių gavo kelias su tuo susijusias pastabas. |
| --- | --- |

(463)

Komisija iš suinteresuotųjų šalių gavo kelias su tuo susijusias pastabas.

5.6.5.1.   
  Komisijos gautos pastabos

Komisijos gautos pastabos

a)   
  Mineral Products Association pastabos, gautos 2014 m. sausio 2 d.

Mineral Products Association

| (464) | Mineral Products Association pritaria sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisijos padarytai išvadai, kad tų medžiagų teisinės ir faktinės aplinkybės nėra tokios pat kaip apmokestinamų medžiagų. Išimtis yra aiškiai pateisinama, kai medžiagas sudaro tik bergždas arba atliekos. Bet kai medžiagas sudaro daugiausia bergždas arba atliekos, išimtis būtų pateisinama, tik jeigu į medžiagą, kuriai taikoma išimtis, būtų įsimaišęs nedidelis kiekis kitos medžiagos likučių. |
| --- | --- |

(464)

Mineral Products Association pritaria sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisijos padarytai išvadai, kad tų medžiagų teisinės ir faktinės aplinkybės nėra tokios pat kaip apmokestinamų medžiagų. Išimtis yra aiškiai pateisinama, kai medžiagas sudaro tik bergždas arba atliekos. Bet kai medžiagas sudaro daugiausia bergždas arba atliekos, išimtis būtų pateisinama, tik jeigu į medžiagą, kuriai taikoma išimtis, būtų įsimaišęs nedidelis kiekis kitos medžiagos likučių.

Mineral Products Association

b)   QPANI pastabos, gautos 2014 m. sausio 8 d.

QPANI pastabos, gautos 2014 m. sausio 8 d.

| (465) | Pasak QPANI, nerūdinių medžiagų rinkoje yra didžiulė pasiūla medžiagų, kurios yra pramoninio degimo procesų arba metalo lydymo ar valymo šalutiniai produktai, pavyzdžiui, geležies ir plieno šlakas ir deginimo įrenginių nuosėdiniai pelenai. Asociacija pritaria 124 konstatuojamojoje dalyje padarytai išvadai, kad, atsižvelgiant į NMM tikslą, šių medžiagų teisinės ir faktinės aplinkybės nėra tokios pat kaip apmokestinimų medžiagų. Aiškiai pagrįsta NMM išimtį taikyti, kai medžiagos, kurias sudaro tik šių procesų bergždas, atliekos arba šalutiniai produktai, naudojamos komerciniais tikslais. |
| --- | --- |

(465)

Pasak QPANI, nerūdinių medžiagų rinkoje yra didžiulė pasiūla medžiagų, kurios yra pramoninio degimo procesų arba metalo lydymo ar valymo šalutiniai produktai, pavyzdžiui, geležies ir plieno šlakas ir deginimo įrenginių nuosėdiniai pelenai. Asociacija pritaria 124 konstatuojamojoje dalyje padarytai išvadai, kad, atsižvelgiant į NMM tikslą, šių medžiagų teisinės ir faktinės aplinkybės nėra tokios pat kaip apmokestinimų medžiagų. Aiškiai pagrįsta NMM išimtį taikyti, kai medžiagos, kurias sudaro tik šių procesų bergždas, atliekos arba šalutiniai produktai, naudojamos komerciniais tikslais.

c)   BAA pastabos, gautos 2014 m. sausio 17 d.

BAA pastabos, gautos 2014 m. sausio 17 d.

| (466) | BAA pateikė žemės ūkio paskirties kalkių karjero Hart Quarry raštą, kuriame rašoma apie karjere patiriamus sunkumus dėl to, kad jų antriniai produktai turi konkuruoti su netoli esančių plieno gamyklų šlako nerūdinėmis medžiagomis. Karjere išgaunamoms nerūdinėms medžiagoms taikoma išimtis, nors plieno gamyklų poveikis aplinkai daug didesnis negu karjero. Dėl NMM Hart Quarry tariamai negalėjo konkuruoti nerūdinių medžiagų rinkoje. Pasak BAA, karjeras parduoda visas jame išgaunamas kalkes, o kaip šalutinis produktas susidarančių kalkių kiekis, proporcingas bendrai produkcijai, liko nepakitęs, tas kiekis negali būti didinamas ar mažinamas. Todėl laikotarpiu, kurį taikomas NMM, nesusidarė didelės sąvartos neparduotų nerūdinių medžiagų. Karjeras tariamai dėl neparduotų šalutinių produktų negali didinti savo kalkių produkcijos, kad patenkintų eksporto paklausą. |
| --- | --- |

(466)

BAA pateikė žemės ūkio paskirties kalkių karjero Hart Quarry raštą, kuriame rašoma apie karjere patiriamus sunkumus dėl to, kad jų antriniai produktai turi konkuruoti su netoli esančių plieno gamyklų šlako nerūdinėmis medžiagomis. Karjere išgaunamoms nerūdinėms medžiagoms taikoma išimtis, nors plieno gamyklų poveikis aplinkai daug didesnis negu karjero. Dėl NMM Hart Quarry tariamai negalėjo konkuruoti nerūdinių medžiagų rinkoje. Pasak BAA, karjeras parduoda visas jame išgaunamas kalkes, o kaip šalutinis produktas susidarančių kalkių kiekis, proporcingas bendrai produkcijai, liko nepakitęs, tas kiekis negali būti didinamas ar mažinamas. Todėl laikotarpiu, kurį taikomas NMM, nesusidarė didelės sąvartos neparduotų nerūdinių medžiagų. Karjeras tariamai dėl neparduotų šalutinių produktų negali didinti savo kalkių produkcijos, kad patenkintų eksporto paklausą.

Hart Quarry

Hart Quarry

d)   Papildoma informacija, iš BAA atstovo R. Birdo gauta 2014 m. vasario 10 d.

Papildoma informacija, iš BAA atstovo R. Birdo gauta 2014 m. vasario 10 d.

| (467) | R. Birdas teigia, kad šlako nerūdinės medžiagos nėra plieno gamybos pramonės atliekos, tai šalutinis produktas, kurį galima naudoti kaip nerūdinę medžiagą. R. Birdas taip pat pateikė su šlaku susijusios informacijos, paimtos iš JK konkurencijos komisijos galutinės JK nerūdinių medžiagų ir cemento rinkos tyrimo ataskaitos. Pasak R. Birdo, šlaką galima susmulkinti į priemaišą arba pakaitinę įprasto portlandcemenčio medžiagą, tada jis tampa svarbiu produktu gaminant pirmos rūšies nerūdines medžiagas. |
| --- | --- |

(467)

R. Birdas teigia, kad šlako nerūdinės medžiagos nėra plieno gamybos pramonės atliekos, tai šalutinis produktas, kurį galima naudoti kaip nerūdinę medžiagą. R. Birdas taip pat pateikė su šlaku susijusios informacijos, paimtos iš JK konkurencijos komisijos galutinės JK nerūdinių medžiagų ir cemento rinkos tyrimo ataskaitos. Pasak R. Birdo, šlaką galima susmulkinti į priemaišą arba pakaitinę įprasto portlandcemenčio medžiagą, tada jis tampa svarbiu produktu gaminant pirmos rūšies nerūdines medžiagas.

e)   JK valdžios institucijų pastabos

JK valdžios institucijų pastabos

| (468) | JK valdžios institucijos teigia, kad išimtis taikoma chemikalams, kurių dedama į medžiagas, susidarančios dėl bet kokio pramoninio degimo proceso arba lydant ar valant metalą, kad jas būtų galima naudoti kaip nerūdines medžiagas. |
| --- | --- |

(468)

JK valdžios institucijos teigia, kad išimtis taikoma chemikalams, kurių dedama į medžiagas, susidarančios dėl bet kokio pramoninio degimo proceso arba lydant ar valant metalą, kad jas būtų galima naudoti kaip nerūdines medžiagas.

| (469) | Pasak JK valdžios institucijų, dėl daugybės priežasčių pramoninio degimo procesų šalutinis produktas ne visada būna tinkamos kokybės arba ne visada vien jo pakanka, kad jį būtų galima naudoti kaip nerūdinę medžiagą. Tačiau įdėjus papildomos medžiagos jis gali tapti tinkamesnis naudoti. Pavyzdžiui, gaminant nerūdijantį plieną vėsinant susidaro dikalcio silikatas. Naudojant tą medžiagą šlakas (vadinamasis AOD (79) šlakas) paverčiamas milteliais, dėl to kyla problemų dėl dulkių ir šlakas netinka naudoti kaip statybinė nerūdinė medžiaga ar kitai paskirčiai. Jeigu plieno gamintojas į išlydytą šlaką, kai jis jau išlydytas krosnyje, įdeda cheminės medžiagos ahidritinio dinatrio tetraborato dekahidranto (borakso), dėl cheminės medžiagos šlakas stabilizuojamas. Įdėjus cheminės medžiagos nebelieka dulkėjimo problemos ir gaunamas stabilizuotas šlakas, t. y. kristalinė į uolieną panaši medžiaga, tada gali būti vykdomas metalo regeneravimo procesas, medžiaga smulkinama ir sijojama, džiovinama ore, t. y. ruošiamos asfalto medžiagos. |
| --- | --- |

(469)

Pasak JK valdžios institucijų, dėl daugybės priežasčių pramoninio degimo procesų šalutinis produktas ne visada būna tinkamos kokybės arba ne visada vien jo pakanka, kad jį būtų galima naudoti kaip nerūdinę medžiagą. Tačiau įdėjus papildomos medžiagos jis gali tapti tinkamesnis naudoti. Pavyzdžiui, gaminant nerūdijantį plieną vėsinant susidaro dikalcio silikatas. Naudojant tą medžiagą šlakas (vadinamasis AOD (79) šlakas) paverčiamas milteliais, dėl to kyla problemų dėl dulkių ir šlakas netinka naudoti kaip statybinė nerūdinė medžiaga ar kitai paskirčiai. Jeigu plieno gamintojas į išlydytą šlaką, kai jis jau išlydytas krosnyje, įdeda cheminės medžiagos ahidritinio dinatrio tetraborato dekahidranto (borakso), dėl cheminės medžiagos šlakas stabilizuojamas. Įdėjus cheminės medžiagos nebelieka dulkėjimo problemos ir gaunamas stabilizuotas šlakas, t. y. kristalinė į uolieną panaši medžiaga, tada gali būti vykdomas metalo regeneravimo procesas, medžiaga smulkinama ir sijojama, džiovinama ore, t. y. ruošiamos asfalto medžiagos.

79

| (470) | JK valdžios institucijos teigia, kad į pramoninio degimo proceso šalutinį produktą įdėjus cheminės medžiagos išimtis nenustoja derėti su mokesčio tikslu, nes gaunama medžiaga nėra apmokestinama nerūdinė medžiaga. |
| --- | --- |

(470)

JK valdžios institucijos teigia, kad į pramoninio degimo proceso šalutinį produktą įdėjus cheminės medžiagos išimtis nenustoja derėti su mokesčio tikslu, nes gaunama medžiaga nėra apmokestinama nerūdinė medžiaga.

5.6.5.2.   
  Komisijos vertinimas

Komisijos vertinimas

| (471) | Sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 124 konstatuojamojoje dalyje Komisija jau padarė išvadą, kad, atsižvelgiant į NMM tikslą, nerūdinių medžiagų, kurias sudaro tik arba kurios sudaro dalį bet kurios medžiagos, kurią sudaro tik bet kokio pramoninio degimo proceso arba metalo lydymo ar valymo bergždas, atliekos arba šalutiniai produktai (toliau – pramoninio degimo procesų arba metalo lydymo ar valymo šalutiniai produktai), teisinės ir faktinės aplinkybės skiriasi nuo apmokestinamų medžiagų teisinių ir faktinių aplinkybių. |
| --- | --- |

(471)

Sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 124 konstatuojamojoje dalyje Komisija jau padarė išvadą, kad, atsižvelgiant į NMM tikslą, nerūdinių medžiagų, kurias sudaro tik arba kurios sudaro dalį bet kurios medžiagos, kurią sudaro tik bet kokio pramoninio degimo proceso arba metalo lydymo ar valymo bergždas, atliekos arba šalutiniai produktai (toliau – pramoninio degimo procesų arba metalo lydymo ar valymo šalutiniai produktai), teisinės ir faktinės aplinkybės skiriasi nuo apmokestinamų medžiagų teisinių ir faktinių aplinkybių.

| (472) | Ir JK valdžios institucijos, ir Mineral Products Association pateikė duomenų, kad, atsižvelgiant į NMM tikslą, nerūdinių medžiagų, kurias sudaro daugiausia bet kokio pramoninio degimo procesų arba metalo lydymo ar valymo šalutiniai produktai, teisinės ir faktinės aplinkybės skiriasi nuo apmokestinamų medžiagų teisinių ir faktinių aplinkybių. |
| --- | --- |

(472)

Ir JK valdžios institucijos, ir Mineral Products Association pateikė duomenų, kad, atsižvelgiant į NMM tikslą, nerūdinių medžiagų, kurias sudaro daugiausia bet kokio pramoninio degimo procesų arba metalo lydymo ar valymo šalutiniai produktai, teisinės ir faktinės aplinkybės skiriasi nuo apmokestinamų medžiagų teisinių ir faktinių aplinkybių.

Mineral Products Association

| (473) | Iš tikrųjų, Komisija gavo medžiagos, iš kurios matyti, kad pramoninio degimo procesų arba metalo lydymo ar valymo šalutinių produktų, naudojamų kaip nerūdinės medžiagos, vertė yra didelė, o naudojimo paskirtis – įvairi. BAA kaip pavyzdį nurodė klinčių karjerą, kuriame kaip pirminis produktas išgaunamos žemės ūkio paskirties kalkės, bet kuris savo antrinių produktų, t. y. klinčių nerūdinių medžiagų, rinkoje konkuruoja su pramoninio degimo procesų arba metalo lydymo ar valymo šalutiniais produktais. Iš to matyti, kad pramoninio degimo procesų arba metalo lydymo ar valymo šalutiniams produktams taikoma išimtis netgi dar labiau pateisinama, nes tai – neišvengiamas šalutinis produktas ir juo faktiškai pakeičiamos naujai išgaunamos nerūdinės medžiagos, pavyzdžiui, klinčių nerūdinės medžiagos. |
| --- | --- |

(473)

Iš tikrųjų, Komisija gavo medžiagos, iš kurios matyti, kad pramoninio degimo procesų arba metalo lydymo ar valymo šalutinių produktų, naudojamų kaip nerūdinės medžiagos, vertė yra didelė, o naudojimo paskirtis – įvairi. BAA kaip pavyzdį nurodė klinčių karjerą, kuriame kaip pirminis produktas išgaunamos žemės ūkio paskirties kalkės, bet kuris savo antrinių produktų, t. y. klinčių nerūdinių medžiagų, rinkoje konkuruoja su pramoninio degimo procesų arba metalo lydymo ar valymo šalutiniais produktais. Iš to matyti, kad pramoninio degimo procesų arba metalo lydymo ar valymo šalutiniams produktams taikoma išimtis netgi dar labiau pateisinama, nes tai – neišvengiamas šalutinis produktas ir juo faktiškai pakeičiamos naujai išgaunamos nerūdinės medžiagos, pavyzdžiui, klinčių nerūdinės medžiagos.

| (474) | 151–158 konstatuojamosiose dalyse Komisija jau nagrinėjo žemės ūkio paskirties kalkėms gaminti išgaunamų klinčių gavybos šalutinių produktų ir su nerūdinėmis medžiagomis nesusijusių procesų šalutinių produktų, kuriems taikoma išimtis, skirtumą. |
| --- | --- |

(474)

151–158 konstatuojamosiose dalyse Komisija jau nagrinėjo žemės ūkio paskirties kalkėms gaminti išgaunamų klinčių gavybos šalutinių produktų ir su nerūdinėmis medžiagomis nesusijusių procesų šalutinių produktų, kuriems taikoma išimtis, skirtumą.

| (475) | BAA teigia, kad pramoninio degimo procesų arba metalo lydymo ar valymo šalutiniams produktams neturėtų būti taikoma NMM išimtis, nes plieno gamyklų poveikis aplinkai yra daug didesnis negu nerūdinių medžiagų gavybos. Galbūt taip ir yra. Tačiau plieno gamyklų procesai nesusiję su NMM. Pramoninio degimo procesų arba metalo lydymo ar valymo šalutiniams produktams taikoma išimtimi tik siekiama, kad jie būtų parduodami kaip nerūdinės medžiagos ir kad jais būtų pakeistos naudoti kaip nerūdinės medžiagos naujai išgaunamos medžiagos. |
| --- | --- |

(475)

BAA teigia, kad pramoninio degimo procesų arba metalo lydymo ar valymo šalutiniams produktams neturėtų būti taikoma NMM išimtis, nes plieno gamyklų poveikis aplinkai yra daug didesnis negu nerūdinių medžiagų gavybos. Galbūt taip ir yra. Tačiau plieno gamyklų procesai nesusiję su NMM. Pramoninio degimo procesų arba metalo lydymo ar valymo šalutiniams produktams taikoma išimtimi tik siekiama, kad jie būtų parduodami kaip nerūdinės medžiagos ir kad jais būtų pakeistos naudoti kaip nerūdinės medžiagos naujai išgaunamos medžiagos.

| (476) | Todėl Komisija mano, kad nėra priežasčių dėl gautų pastabų nukrypti nuo sprendime padėti tyrimo procedūrą pateikto pirminio vertinimo (124 konstatuojamoji dalis). |
| --- | --- |

(476)

Todėl Komisija mano, kad nėra priežasčių dėl gautų pastabų nukrypti nuo sprendime padėti tyrimo procedūrą pateikto pirminio vertinimo (124 konstatuojamoji dalis).

| (477) | Kalbant apie išimtį, taikomą medžiagai, kurią daugiausia, bet ne tik, sudaro pramoninio degimo proceso arba metalo lydymo ar valymo šalutinis produktas, JK valdžios institucijos paaiškino, kad papildomų cheminių medžiagų kartais prireikia medžiagai stabilizuoti, kad ji taptų tinkama naudoti kaip nerūdinė medžiaga. |
| --- | --- |

(477)

Kalbant apie išimtį, taikomą medžiagai, kurią daugiausia, bet ne tik, sudaro pramoninio degimo proceso arba metalo lydymo ar valymo šalutinis produktas, JK valdžios institucijos paaiškino, kad papildomų cheminių medžiagų kartais prireikia medžiagai stabilizuoti, kad ji taptų tinkama naudoti kaip nerūdinė medžiaga.

| (478) | Komisija atkreipia dėmesį, kad Kasybos pramonės atliekų direktyvos (80) (Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/21/EB) 3 straipsnio 3 dalyje nurodyta, kad inertinės atliekos – tai atliekos, kuriose nevyksta jokie svarbesni fiziniai, cheminiai ar biologiniai pokyčiai, todėl neturėtų kilti taršos pavojų. Gali būti aiškinama, kad JK valdžios institucijų pateiktas borakso naudojimo pavyzdys (469 konstatuojamojoje dalyje) yra susijęs su papildomos cheminės medžiagos, dėl kurios galėtų padidėti taršos rizika, atsižvelgiant į naudojamą kiekį, medžiagos koncentraciją ir vietas, kuriose naudojama (dirvožemis, vandens telkinys ir pan.), naudojimo pavyzdžiu. Nepaisant to, borakso naudojimas nepatenka į šio sprendimo taikymo sritį. |
| --- | --- |

(478)

Komisija atkreipia dėmesį, kad Kasybos pramonės atliekų direktyvos (80) (Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/21/EB) 3 straipsnio 3 dalyje nurodyta, kad inertinės atliekos – tai atliekos, kuriose nevyksta jokie svarbesni fiziniai, cheminiai ar biologiniai pokyčiai, todėl neturėtų kilti taršos pavojų. Gali būti aiškinama, kad JK valdžios institucijų pateiktas borakso naudojimo pavyzdys (469 konstatuojamojoje dalyje) yra susijęs su papildomos cheminės medžiagos, dėl kurios galėtų padidėti taršos rizika, atsižvelgiant į naudojamą kiekį, medžiagos koncentraciją ir vietas, kuriose naudojama (dirvožemis, vandens telkinys ir pan.), naudojimo pavyzdžiu. Nepaisant to, borakso naudojimas nepatenka į šio sprendimo taikymo sritį.

80

| (479) | Mineral Products Association pasiūlė, kad tais atvejais, kai medžiagos maišomos su apmokestinamomis medžiagomis, mokestinis įsipareigojimas turėtų būti proporcingas mišinyje naudojamos apmokestinamos medžiagos kiekiui. Kadangi NMM yra struktūrizuotas, tai jau daroma. Nerūdinė medžiaga, sumaišyta su kita medžiaga, išskyrus vandenį, laikoma naudojama komerciniais tikslais, todėl jos atžvilgiu jau turėtų būti taikomas mokestinis įsipareigojimas (įstatymo 19 skirsnio 1 dalies d punktas). |
| --- | --- |

(479)

Mineral Products Association pasiūlė, kad tais atvejais, kai medžiagos maišomos su apmokestinamomis medžiagomis, mokestinis įsipareigojimas turėtų būti proporcingas mišinyje naudojamos apmokestinamos medžiagos kiekiui. Kadangi NMM yra struktūrizuotas, tai jau daroma. Nerūdinė medžiaga, sumaišyta su kita medžiaga, išskyrus vandenį, laikoma naudojama komerciniais tikslais, todėl jos atžvilgiu jau turėtų būti taikomas mokestinis įsipareigojimas (įstatymo 19 skirsnio 1 dalies d punktas).

Mineral Products Association

| (480) | Todėl Komisija daro išvadą, kad išimtis pagal įstatymo 17 skirsnio 4 dalies c punkto i ir ii papunktį atitinka principus, kuriais grindžiamas NMM, ir ja atrankusis pranašumas nesuteikiamas. |
| --- | --- |

(480)

Todėl Komisija daro išvadą, kad išimtis pagal įstatymo 17 skirsnio 4 dalies c punkto i ir ii papunktį atitinka principus, kuriais grindžiamas NMM, ir ja atrankusis pranašumas nesuteikiamas.

5.6.6.   MEDŽIAGAI, KURIĄ SUDARO TIK ARBA DAUGIAUSIA MOLIS, TAIKOMA IŠIMTIS (17 SKIRSNIO 4 DALIES F PUNKTAS)

| (481) | Kalbant apie molį, dar nepriėmus sprendimo pradėti tyrimo procedūrą JK valdžios institucijos paaiškino, kad dėl plastinių savybių molis paprastai nelaikomas uoliena. Nustatant išimtį tai paaiškinta, todėl nebereikia NMM nustatyti ir taikyti jokiam smėliui ar akmenims, natūraliai išgaunamiems kartu su moliu. |
| --- | --- |

(481)

Kalbant apie molį, dar nepriėmus sprendimo pradėti tyrimo procedūrą JK valdžios institucijos paaiškino, kad dėl plastinių savybių molis paprastai nelaikomas uoliena. Nustatant išimtį tai paaiškinta, todėl nebereikia NMM nustatyti ir taikyti jokiam smėliui ar akmenims, natūraliai išgaunamiems kartu su moliu.

| (482) | Tačiau Komisija atkreipė dėmesį, kad geologiniu požiūriu molis laikomas uoliena ir gali būti naudojamas kaip nerūdinė medžiaga (81). Jeigu medžiaga, kurią sudaro tik arba daugiausia molis, buvo išgauta naudoti kaip nerūdinė medžiaga, Komisijai neatrodė aišku, kaip remiantis įprasto apmokestinimo principais galima pagrįsti išimtį arba kiek galima laikyti, kad, atsižvelgiant į NMM tikslą, tos medžiagos aplinkybės skiriasi nuo apmokestinamų medžiagų aplinkybių. |
| --- | --- |

(482)

Tačiau Komisija atkreipė dėmesį, kad geologiniu požiūriu molis laikomas uoliena ir gali būti naudojamas kaip nerūdinė medžiaga (81). Jeigu medžiaga, kurią sudaro tik arba daugiausia molis, buvo išgauta naudoti kaip nerūdinė medžiaga, Komisijai neatrodė aišku, kaip remiantis įprasto apmokestinimo principais galima pagrįsti išimtį arba kiek galima laikyti, kad, atsižvelgiant į NMM tikslą, tos medžiagos aplinkybės skiriasi nuo apmokestinamų medžiagų aplinkybių.

81

| (483) | Komisija iš BAA gavo šias pastabas. |
| --- | --- |

(483)

Komisija iš BAA gavo šias pastabas.

5.6.6.1.   
  Komisijos gautos pastabos

Komisijos gautos pastabos

a)   BAA pastabos, gautos 2014 m. rugsėjo 15 d.

BAA pastabos, gautos 2014 m. rugsėjo 15 d.

| (484) | BAA teigia, kad molis gali būti naudojamas kaip nerūdinė medžiaga, ir tam nereikia nei cheminio, nei fizinio pakeitimo. BAA teigia, kad molis patenka į sprendime pradėti tyrimo procedūrą pateiktą nerūdinių medžiagų apibrėžtį. Kaip nerūdinę medžiagą jį galima naudoti įvairiai paskirčiai, taip pat ertmėms užpildyti statybose. BAA nurodo knygos skyrių, kuriame rašoma apie molio naudojimą civilinės inžinerijos tikslais ir statybose. Pasak BAA, molį dideliais kiekiais kelių tiesimo ir remonto darbams taip pat naudoja JK kelių agentūra (angl. Highways Agency). BAA teigia, kad tais atvejais molis naudojamas kaip nerūdinė medžiaga. Molis patenka į vieną iš priimtinų medžiagų kategorijų, nustatytų Jungtinės Karalystės kelių tiesimo ir remonto darbų specifikacijose. Vykdant kelių tiesimo ir remonto darbus molis gali būti naudojamas kaip rišlusis užpildas. BAA kaip pavyzdį nurodė karjerus, kuriuose tariamai išgaunamas kelių tiesimo ir remonto darbams tinkamas molis. Be to, molį galima naudoti kaip specialią nerūdinę medžiagą, kai kitos uolienos netinka, pavyzdžiui, sąvartynams sutvirtinti ir užsandarinti, taip pat tvenkiniams ir kanalams sutvirtinti. |
| --- | --- |

(484)

BAA teigia, kad molis gali būti naudojamas kaip nerūdinė medžiaga, ir tam nereikia nei cheminio, nei fizinio pakeitimo. BAA teigia, kad molis patenka į sprendime pradėti tyrimo procedūrą pateiktą nerūdinių medžiagų apibrėžtį. Kaip nerūdinę medžiagą jį galima naudoti įvairiai paskirčiai, taip pat ertmėms užpildyti statybose. BAA nurodo knygos skyrių, kuriame rašoma apie molio naudojimą civilinės inžinerijos tikslais ir statybose. Pasak BAA, molį dideliais kiekiais kelių tiesimo ir remonto darbams taip pat naudoja JK kelių agentūra (angl. Highways Agency). BAA teigia, kad tais atvejais molis naudojamas kaip nerūdinė medžiaga. Molis patenka į vieną iš priimtinų medžiagų kategorijų, nustatytų Jungtinės Karalystės kelių tiesimo ir remonto darbų specifikacijose. Vykdant kelių tiesimo ir remonto darbus molis gali būti naudojamas kaip rišlusis užpildas. BAA kaip pavyzdį nurodė karjerus, kuriuose tariamai išgaunamas kelių tiesimo ir remonto darbams tinkamas molis. Be to, molį galima naudoti kaip specialią nerūdinę medžiagą, kai kitos uolienos netinka, pavyzdžiui, sąvartynams sutvirtinti ir užsandarinti, taip pat tvenkiniams ir kanalams sutvirtinti.

Highways Agency

| (485) | BAA pateikė aštuonių karjerų, kuriuose tariamai išgaunamas molis, skirtas naudoti kaip nerūdinė medžiaga, sąrašą. Sąrašas paimtas iš BGT 2010 m. šachtų ir karjerų katalogo. Be to, BAA kaip pavyzdį nurodė du karjerus, kuriuose išgaunamas molis, tinkamas naudoti pylimams nuo jūros potvynių ar potvynių užtvaroms, inžineriniams projektams, sąvartynams užsandarinti, tvenkiniams sutvirtinti, kaip užpildas, taip pat agromelioracijai, ir visais šiais atvejais, manoma, molis naudojamas kaip nerūdinė medžiaga. Išgauta medžiaga taip pat patenka į rišliųjų medžiagų, tinkamų vykdant kelių tiesimo ir remonto darbus, kategoriją. BAA dar pateikia pavyzdį, kai viename iš karjerų išgautas molis naudotas tiesiant kelią. |
| --- | --- |

(485)

BAA pateikė aštuonių karjerų, kuriuose tariamai išgaunamas molis, skirtas naudoti kaip nerūdinė medžiaga, sąrašą. Sąrašas paimtas iš BGT 2010 m. šachtų ir karjerų katalogo. Be to, BAA kaip pavyzdį nurodė du karjerus, kuriuose išgaunamas molis, tinkamas naudoti pylimams nuo jūros potvynių ar potvynių užtvaroms, inžineriniams projektams, sąvartynams užsandarinti, tvenkiniams sutvirtinti, kaip užpildas, taip pat agromelioracijai, ir visais šiais atvejais, manoma, molis naudojamas kaip nerūdinė medžiaga. Išgauta medžiaga taip pat patenka į rišliųjų medžiagų, tinkamų vykdant kelių tiesimo ir remonto darbus, kategoriją. BAA dar pateikia pavyzdį, kai viename iš karjerų išgautas molis naudotas tiesiant kelią.

| (486) | Todėl BAA teigia, kad yra daug karjerų, kuriuose išgaunamas ir parduodamas molis, skirtas naudoti ne tik keramikos procesuose, bet ir kaip nerūdinė medžiaga. Pasak BAA, taip pat yra keli karjerai, kuriuose molis įsiterpęs į kitas medžiagas, ir jų medžiagai, kurią daugiausia sudaro molis, taikoma išimtis. |
| --- | --- |

(486)

Todėl BAA teigia, kad yra daug karjerų, kuriuose išgaunamas ir parduodamas molis, skirtas naudoti ne tik keramikos procesuose, bet ir kaip nerūdinė medžiaga. Pasak BAA, taip pat yra keli karjerai, kuriuose molis įsiterpęs į kitas medžiagas, ir jų medžiagai, kurią daugiausia sudaro molis, taikoma išimtis.

b)   JK valdžios institucijų pastabos

JK valdžios institucijų pastabos

| (487) | JK valdžios institucijos teigia, kad nuo kitų rūšių labai smulkiagrūdžių nuosėdinių uolienų molis aiškiai skiriasi tuo, kad jis yra plastiškas ir jį galima pjaustyti ir formuoti peiliu arba mente (apibrėžtis ataskaitoje (82)). Dėl šios molio plastiškumo savybės jis beveik netinka naudoti kaip nerūdinė medžiaga, nes brinksta sugerdamas vandenį ir skyla išdžiūvęs. |
| --- | --- |

(487)

JK valdžios institucijos teigia, kad nuo kitų rūšių labai smulkiagrūdžių nuosėdinių uolienų molis aiškiai skiriasi tuo, kad jis yra plastiškas ir jį galima pjaustyti ir formuoti peiliu arba mente (apibrėžtis ataskaitoje (82)). Dėl šios molio plastiškumo savybės jis beveik netinka naudoti kaip nerūdinė medžiaga, nes brinksta sugerdamas vandenį ir skyla išdžiūvęs.

82

| (488) | Pasak JK valdžios institucijų, daugumos rūšių molis yra minkštas ir negrūdėtas, o be cheminės ar fizinės transformacijos tinkamas tik kaip užpildas vykdant žemės darbus, pavyzdžiui, sąvartynams sutvirtinti ar potvynių užtvaroms statyti. Molis paprastai nenaudojamas pamatų užpildui po pastatais, nes dėl nedidelio atsparumo, spūdumo ir polinkio trauktis ir brinkti labai tikėtina, kad pastatas gali judėti daugiau negu leistina ir dėl to skilti ar griūti. Tam geriau naudoti kietas nuotrupines nerūdines medžiagas, nes jos pastatui sudarys daug stabilesnį pagrindą. Taigi paprastai laikoma, kad neapdorotas molis netinka naudoti kaip įprasta nerūdinė medžiaga (pavyzdžiui, pastatų pamatų užpildui, gaminant betoną, kaip akmenų skalda tiesiant kelius ar gaminant skiedinį). Jungtinėje Karalystėje didžioji dalis produkcijos naudojama būtent tam. Kad medžiagas būtų galima naudoti kaip įprastas nerūdines medžiagas, jos beveik visada turi būti kietos nuotrupinės medžiagos, paprastai – smėlis, žvirgždas ir (arba) kietų uolienų, pavyzdžiui, klinčių, vulkaninės kilmės uolienos ar smiltainio, skalda arba nuotrupinės medžiagos, gautos perdirbant griovimo atliekas ar pašalintą kelių dangą. Kaip įprastos nerūdinės medžiagos molis gali būti naudojamas tik tada, kai vykdant pramoninį procesą suspaudžiamas į granules ir pakaitinamas iki daugiau kaip 1 000 °C, kad taptų lengvasvorėmis kietomis granulėmis, kurias būtų galima naudoti kaip nuotrupines nerūdines medžiagas gaminant betoną, skirtą tam tikrai specialios paskirties antraeilei paskirčiai. JK valdžios institucijos teigia, kad joms nepavyko nustatyti nė vieno karjero, apie kurį galėtų sakyti, kad jame molis išgaunamas konkrečiai naudoti kaip nerūdinė medžiaga. |
| --- | --- |

(488)

Pasak JK valdžios institucijų, daugumos rūšių molis yra minkštas ir negrūdėtas, o be cheminės ar fizinės transformacijos tinkamas tik kaip užpildas vykdant žemės darbus, pavyzdžiui, sąvartynams sutvirtinti ar potvynių užtvaroms statyti. Molis paprastai nenaudojamas pamatų užpildui po pastatais, nes dėl nedidelio atsparumo, spūdumo ir polinkio trauktis ir brinkti labai tikėtina, kad pastatas gali judėti daugiau negu leistina ir dėl to skilti ar griūti. Tam geriau naudoti kietas nuotrupines nerūdines medžiagas, nes jos pastatui sudarys daug stabilesnį pagrindą. Taigi paprastai laikoma, kad neapdorotas molis netinka naudoti kaip įprasta nerūdinė medžiaga (pavyzdžiui, pastatų pamatų užpildui, gaminant betoną, kaip akmenų skalda tiesiant kelius ar gaminant skiedinį). Jungtinėje Karalystėje didžioji dalis produkcijos naudojama būtent tam. Kad medžiagas būtų galima naudoti kaip įprastas nerūdines medžiagas, jos beveik visada turi būti kietos nuotrupinės medžiagos, paprastai – smėlis, žvirgždas ir (arba) kietų uolienų, pavyzdžiui, klinčių, vulkaninės kilmės uolienos ar smiltainio, skalda arba nuotrupinės medžiagos, gautos perdirbant griovimo atliekas ar pašalintą kelių dangą. Kaip įprastos nerūdinės medžiagos molis gali būti naudojamas tik tada, kai vykdant pramoninį procesą suspaudžiamas į granules ir pakaitinamas iki daugiau kaip 1 000 °C, kad taptų lengvasvorėmis kietomis granulėmis, kurias būtų galima naudoti kaip nuotrupines nerūdines medžiagas gaminant betoną, skirtą tam tikrai specialios paskirties antraeilei paskirčiai. JK valdžios institucijos teigia, kad joms nepavyko nustatyti nė vieno karjero, apie kurį galėtų sakyti, kad jame molis išgaunamas konkrečiai naudoti kaip nerūdinė medžiaga.

| (489) | Tačiau, pasak JK valdžios institucijų, dėl savo savybių molis gali būti naudojamas kaip nerūdinė medžiaga, jeigu jis visą laiką būna drėkinamas, o jo nelaidumas vandeniui būna pagrindiniu reikalavimu. JK valdžios institucijos nemano, kad molis sąvartynams sutvirtinti ir užsandarinti naudojamas kaip nerūdinė medžiaga, nes jo reikia ne tūriui suteikti, bet hermetiškumui užtikrinti, kad negalėtų prasiskverbti vanduo ir filtratai. Specialios paskirties molis naudojamas sąvartynams, vandentakiams, ežerams ar tvenkiniams sutvirtinti, taip pat statant potvynių užtvaras. Šiais tikslais naudojamas molis naudojamas ne kaip nerūdinė medžiaga; jis naudojamas ne tūriui suteikti (tam reikia kietų nuotrupinių medžiagų), nes nėra nei kietas, nei nuotrupinis, bet veikiau tam, kad būtų sulaikytas skysčių skverbimasis. |
| --- | --- |

(489)

Tačiau, pasak JK valdžios institucijų, dėl savo savybių molis gali būti naudojamas kaip nerūdinė medžiaga, jeigu jis visą laiką būna drėkinamas, o jo nelaidumas vandeniui būna pagrindiniu reikalavimu. JK valdžios institucijos nemano, kad molis sąvartynams sutvirtinti ir užsandarinti naudojamas kaip nerūdinė medžiaga, nes jo reikia ne tūriui suteikti, bet hermetiškumui užtikrinti, kad negalėtų prasiskverbti vanduo ir filtratai. Specialios paskirties molis naudojamas sąvartynams, vandentakiams, ežerams ar tvenkiniams sutvirtinti, taip pat statant potvynių užtvaras. Šiais tikslais naudojamas molis naudojamas ne kaip nerūdinė medžiaga; jis naudojamas ne tūriui suteikti (tam reikia kietų nuotrupinių medžiagų), nes nėra nei kietas, nei nuotrupinis, bet veikiau tam, kad būtų sulaikytas skysčių skverbimasis.

| (490) | Atsakydamos į BAA pastabą, kad molis gali būti naudojamas vykdant kelių tiesimo ir remonto darbus, JK valdžios institucijos atkreipia dėmesį, kad Kelių agentūra JK valdžios institucijas informavo apie naudojamą molį. JK valdžios institucijos teigia, kad molis, iškastas toje vietoje, kurioje tiesiamas kelias, dėl laidumo gali būti naudojamas tūriui suteikti vykdant žemės darbus, pavyzdžiui, kaip užpildas arba statant pylimus, jeigu jo nereikia vežti (t. y. molis ne specialiai išgaunamas karjeruose, bet yra šalutinis kelio tiesimo produktas). Molis gali būti apdorotas kalkėmis ar cementu, kad kelio keliamoji galia būtų didesnė. Jis gali būti naudojamas drenažo latakams sutvirtinti (kai svarbu jo laidumas) arba kaip užpilas, kai statiniai yra maži ir nereikia išlaikyti didelio svorio. JK valdžios institucijos atkreipia dėmesį, kad, jeigu kelio tiesimo vietoje iškasama per daug molio, jis vežamas į sąvartyną kaip atliekos, o kartais komercinio pobūdžio subjektai jį gali apdoroti karščiu ir pagaminti keliams tiesti skirtas lengvasvores nerūdines medžiagas. |
| --- | --- |

(490)

Atsakydamos į BAA pastabą, kad molis gali būti naudojamas vykdant kelių tiesimo ir remonto darbus, JK valdžios institucijos atkreipia dėmesį, kad Kelių agentūra JK valdžios institucijas informavo apie naudojamą molį. JK valdžios institucijos teigia, kad molis, iškastas toje vietoje, kurioje tiesiamas kelias, dėl laidumo gali būti naudojamas tūriui suteikti vykdant žemės darbus, pavyzdžiui, kaip užpildas arba statant pylimus, jeigu jo nereikia vežti (t. y. molis ne specialiai išgaunamas karjeruose, bet yra šalutinis kelio tiesimo produktas). Molis gali būti apdorotas kalkėmis ar cementu, kad kelio keliamoji galia būtų didesnė. Jis gali būti naudojamas drenažo latakams sutvirtinti (kai svarbu jo laidumas) arba kaip užpilas, kai statiniai yra maži ir nereikia išlaikyti didelio svorio. JK valdžios institucijos atkreipia dėmesį, kad, jeigu kelio tiesimo vietoje iškasama per daug molio, jis vežamas į sąvartyną kaip atliekos, o kartais komercinio pobūdžio subjektai jį gali apdoroti karščiu ir pagaminti keliams tiesti skirtas lengvasvores nerūdines medžiagas.

| (491) | Cituodamos Kelių agentūrą JK valdžios institucijos aiškina, kad žemės darbų medžiagos skirstomos į dvi kategorijas – nuotrupinių (1 rūšis) ir rišliųjų (2 rūšis) medžiagų. Prie nuotrupinių medžiagų kategorijos priskiriamos nerūdinės medžiagos, naudojamos tada, kai reikia stabilaus, tūrį suteikiančio užpildo. Rišliosios medžiagos nėra nerūdinės medžiagos, jas sudaro medžiagos, kurių dalelių dydis mažesnis ir kurios dėl to gali būti surišančios, t. y. jos yra lipnios, o jų laidumas vandeniui – ribotas. |
| --- | --- |

(491)

Cituodamos Kelių agentūrą JK valdžios institucijos aiškina, kad žemės darbų medžiagos skirstomos į dvi kategorijas – nuotrupinių (1 rūšis) ir rišliųjų (2 rūšis) medžiagų. Prie nuotrupinių medžiagų kategorijos priskiriamos nerūdinės medžiagos, naudojamos tada, kai reikia stabilaus, tūrį suteikiančio užpildo. Rišliosios medžiagos nėra nerūdinės medžiagos, jas sudaro medžiagos, kurių dalelių dydis mažesnis ir kurios dėl to gali būti surišančios, t. y. jos yra lipnios, o jų laidumas vandeniui – ribotas.

| (492) | Pasak JK valdžios institucijų, molis kaip nuotrupinė medžiaga gali būti naudojamas, tik jeigu apdorojamas karščiu ir suspaudžiamas į granules. Tačiau kaip rišlioji medžiaga jis gali būti naudojamas ir neapdorotas karščiu. Tai paskirčiai naudojamo molio negalima pakeisti nerūdinėmis medžiagomis, pavyzdžiui, granito arba klinčių skalda, nes tai – nuotrupinės medžiagos. Molį galima pakeisti lakiaisiais pelenais (pavyzdžiui, iš anglimis kūrenamų elektrinių), nes ir jie gali būti rišlieji. |
| --- | --- |

(492)

Pasak JK valdžios institucijų, molis kaip nuotrupinė medžiaga gali būti naudojamas, tik jeigu apdorojamas karščiu ir suspaudžiamas į granules. Tačiau kaip rišlioji medžiaga jis gali būti naudojamas ir neapdorotas karščiu. Tai paskirčiai naudojamo molio negalima pakeisti nerūdinėmis medžiagomis, pavyzdžiui, granito arba klinčių skalda, nes tai – nuotrupinės medžiagos. Molį galima pakeisti lakiaisiais pelenais (pavyzdžiui, iš anglimis kūrenamų elektrinių), nes ir jie gali būti rišlieji.

| (493) | Pasak JK valdžios institucijų, kitaip negu molį, jūrų įtvirtinimų apsauginės dangos akmenis sudaro nerūdinės medžiagos. Šiuo atveju suteikiamas tūris – kieti, nuotrupiniai nepjaustyti, netaisyklingos formos uolienų gabalai yra stabili medžiaga, minkštesnę žemę sauganti nuo jūros sukeliamos erozijos. Iš apsauginės dangos akmenų pastatyti jūrų įtvirtinimai labai skiriasi nuo to, kaip molis naudojamas statant potvynių užtvaras; apsauginės dangos akmenimis apsaugoma nuo vandens keliamos erozijos, o ne sulaikomas vanduo, nes medžiaga nelaidi vandeniui. Specifikacijų reikalavimai priklauso nuo jūros aplinkos atšiaurumo, tačiau svarbiausios savybės – tankis ir nerūdinių medžiagų atsparumas dilimui. |
| --- | --- |

(493)

Pasak JK valdžios institucijų, kitaip negu molį, jūrų įtvirtinimų apsauginės dangos akmenis sudaro nerūdinės medžiagos. Šiuo atveju suteikiamas tūris – kieti, nuotrupiniai nepjaustyti, netaisyklingos formos uolienų gabalai yra stabili medžiaga, minkštesnę žemę sauganti nuo jūros sukeliamos erozijos. Iš apsauginės dangos akmenų pastatyti jūrų įtvirtinimai labai skiriasi nuo to, kaip molis naudojamas statant potvynių užtvaras; apsauginės dangos akmenimis apsaugoma nuo vandens keliamos erozijos, o ne sulaikomas vanduo, nes medžiaga nelaidi vandeniui. Specifikacijų reikalavimai priklauso nuo jūros aplinkos atšiaurumo, tačiau svarbiausios savybės – tankis ir nerūdinių medžiagų atsparumas dilimui.

| (494) | JK valdžios institucijos teigia, jog nėra aiškių įrodymų, taip pat Komisijos rastoje medžiagoje arba medžiagoje, kurią BAA pateikė Bendrajam Teismui, kad Jungtinėje Karalystėje molis būtų išgaunamas naudoti kaip nerūdinė medžiaga. Bendrasis Teismas savo nuomonę aiškiai pareiškė teigdamas, kad „nebent būtų įrodyta priešingai“ (žr. jo Sprendimo British Aggregates Association prieš Komisiją, T-210/02 RENV, 86–91 punktus). JK valdžios institucijos išnagrinėjo BAA teiginius dėl karjerų, kurie molį išgauna tik tam, kad jis būtų naudojamas kaip nerūdinė medžiaga, ir padarė išvadą, kad tai netiesa. Komisijai buvo pateikta informacijos iš konfidencialių mokesčių įrašų. |
| --- | --- |

(494)

JK valdžios institucijos teigia, jog nėra aiškių įrodymų, taip pat Komisijos rastoje medžiagoje arba medžiagoje, kurią BAA pateikė Bendrajam Teismui, kad Jungtinėje Karalystėje molis būtų išgaunamas naudoti kaip nerūdinė medžiaga. Bendrasis Teismas savo nuomonę aiškiai pareiškė teigdamas, kad „nebent būtų įrodyta priešingai“ (žr. jo Sprendimo British Aggregates Association prieš Komisiją, T-210/02 RENV, 86–91 punktus). JK valdžios institucijos išnagrinėjo BAA teiginius dėl karjerų, kurie molį išgauna tik tam, kad jis būtų naudojamas kaip nerūdinė medžiaga, ir padarė išvadą, kad tai netiesa. Komisijai buvo pateikta informacijos iš konfidencialių mokesčių įrašų.

British Aggregates Association prieš Komisiją

| (495) | JK valdžios institucijos susisiekė su karjeru, kuris, pasak BAA, jame išgautą molį naudojo keliams tiesti. Pasak JK valdžios institucijų, karjeras paaiškino, kad tiesiant kelius molis naudojamas kaip stabilus nelaidus sluoksnis, kuriuo kelias pakeliamas tose vietose, kurios gali būti apsemtos, tada ant to sluoksnio pilamas akmenų nerūdinių medžiagų ir dervos sluoksnis. Molis nenaudojamas vietoj akmenų nerūdinių medžiagų, nes neapdorotas jis tam netiktų. |
| --- | --- |

(495)

JK valdžios institucijos susisiekė su karjeru, kuris, pasak BAA, jame išgautą molį naudojo keliams tiesti. Pasak JK valdžios institucijų, karjeras paaiškino, kad tiesiant kelius molis naudojamas kaip stabilus nelaidus sluoksnis, kuriuo kelias pakeliamas tose vietose, kurios gali būti apsemtos, tada ant to sluoksnio pilamas akmenų nerūdinių medžiagų ir dervos sluoksnis. Molis nenaudojamas vietoj akmenų nerūdinių medžiagų, nes neapdorotas jis tam netiktų.

| (496) | JK valdžios institucijos teigia, kad dėl molio esminių savybių ir vertės jo gavyba siekiant jį naudoti kaip nerūdinę medžiaga yra tikrai vargiai tikėtina. |
| --- | --- |

(496)

JK valdžios institucijos teigia, kad dėl molio esminių savybių ir vertės jo gavyba siekiant jį naudoti kaip nerūdinę medžiaga yra tikrai vargiai tikėtina.

| (497) | Pasak JK valdžios institucijų, natūralus molis, dirvožemis ar organinės medžiagos nėra 100 % gryni. Todėl, nustačius, kad tokioms medžiagoms kaip molis, dirvožemis, augalinės ar kitokios organinės medžiagos nerūdinių medžiagų mokestis netaikomas, buvo būtina leisti išimtį taikyti ir medžiagoms, kurias sudaro daugiausia šios medžiagos. |
| --- | --- |

(497)

Pasak JK valdžios institucijų, natūralus molis, dirvožemis ar organinės medžiagos nėra 100 % gryni. Todėl, nustačius, kad tokioms medžiagoms kaip molis, dirvožemis, augalinės ar kitokios organinės medžiagos nerūdinių medžiagų mokestis netaikomas, buvo būtina leisti išimtį taikyti ir medžiagoms, kurias sudaro daugiausia šios medžiagos.

5.6.6.2.   
  Komisijos vertinimas

Komisijos vertinimas

| (498) | Suinteresuotosios šalys ir JK valdžios institucijos nesutaria dėl to, ar molis naudojamas kaip nerūdinė medžiaga. Tik jeigu būtų nustatyta, kad molis naudojamas kaip nerūdinė medžiaga, jo faktinės ir teisinės aplinkybės būtų panašios į apmokestinamų medžiagų faktines ir teisines aplinkybes. |
| --- | --- |

(498)

Suinteresuotosios šalys ir JK valdžios institucijos nesutaria dėl to, ar molis naudojamas kaip nerūdinė medžiaga. Tik jeigu būtų nustatyta, kad molis naudojamas kaip nerūdinė medžiaga, jo faktinės ir teisinės aplinkybės būtų panašios į apmokestinamų medžiagų faktines ir teisines aplinkybes.

| (499) | Nuo kitų medžiagų molis skiriasi plastiškumu, tuo, kad jį galima pjaustyti ir formuoti peiliu arba mente ir nelaidumu, taigi dažniausiai jis netinka būti naudojamas kaip nerūdinė medžiaga, nes brinksta sugerdamas vandenį ir skyla išdžiūvęs. |
| --- | --- |

(499)

Nuo kitų medžiagų molis skiriasi plastiškumu, tuo, kad jį galima pjaustyti ir formuoti peiliu arba mente ir nelaidumu, taigi dažniausiai jis netinka būti naudojamas kaip nerūdinė medžiaga, nes brinksta sugerdamas vandenį ir skyla išdžiūvęs.

| (500) | BAA teigė, kad kai molis naudojamas sąvartynams sutvirtinti, potvynių užtvaroms statyti ir kaip rišlioji medžiaga tiesiant ir remontuojant kelius, jis naudojamas kaip nerūdinė medžiaga. Tačiau JK valdžios institucijos nurodo, kad tais atvejais molis naudojamas ne kaip nerūdinė medžiaga. Kadangi visais šiais atvejais molis naudojamas dėl konkrečių savybių – nelaidumo ir plastiškumo, o ne tūriui suteikti, Komisija mano, kad JK valdžios institucijos turi teisę manyti, kad molis, naudojamas sąvartynams sutvirtinti, potvynių užtvaroms statyti ir kaip rišlioji medžiaga tiesiant ir remontuojant kelius, naudojamas ne kaip nerūdinė medžiaga. |
| --- | --- |

(500)

BAA teigė, kad kai molis naudojamas sąvartynams sutvirtinti, potvynių užtvaroms statyti ir kaip rišlioji medžiaga tiesiant ir remontuojant kelius, jis naudojamas kaip nerūdinė medžiaga. Tačiau JK valdžios institucijos nurodo, kad tais atvejais molis naudojamas ne kaip nerūdinė medžiaga. Kadangi visais šiais atvejais molis naudojamas dėl konkrečių savybių – nelaidumo ir plastiškumo, o ne tūriui suteikti, Komisija mano, kad JK valdžios institucijos turi teisę manyti, kad molis, naudojamas sąvartynams sutvirtinti, potvynių užtvaroms statyti ir kaip rišlioji medžiaga tiesiant ir remontuojant kelius, naudojamas ne kaip nerūdinė medžiaga.

| (501) | Komisija JK valdžios institucijų paprašė leisti peržiūrėti konfidencialius mokesčių įrašus, susijusius su aštuoniais molio karjerais, kuriuose, BAA teigimu, molis išgaunamas naudoti kaip nerūdinė medžiaga. Remiantis Komisijos iš JK valdžios institucijų gauta medžiaga, nė viename šiame karjere molis neišgaunamas naudoti kaip nerūdinė medžiaga. Kai kurie objektai buvo sąvartynai, o ne karjerai. |
| --- | --- |

(501)

Komisija JK valdžios institucijų paprašė leisti peržiūrėti konfidencialius mokesčių įrašus, susijusius su aštuoniais molio karjerais, kuriuose, BAA teigimu, molis išgaunamas naudoti kaip nerūdinė medžiaga. Remiantis Komisijos iš JK valdžios institucijų gauta medžiaga, nė viename šiame karjere molis neišgaunamas naudoti kaip nerūdinė medžiaga. Kai kurie objektai buvo sąvartynai, o ne karjerai.

| (502) | Remdamasi gauta informacija Komisija atkreipia dėmesį, kad molis neišgaunamas naudoti kaip nerūdinė medžiaga. Molis nėra ir negali būti naudojamas kaip nerūdinė medžiaga, jeigu neįvyksta jo fizinė transformacija, t. y. jis turi būti suspaustas į granules ir vykdant pramoninį procesą pakaitintas aukštesnėje negu 1 000 °C temperatūroje, kad taptų lengvasvorėmis kietomis granulėmis. |
| --- | --- |

(502)

Remdamasi gauta informacija Komisija atkreipia dėmesį, kad molis neišgaunamas naudoti kaip nerūdinė medžiaga. Molis nėra ir negali būti naudojamas kaip nerūdinė medžiaga, jeigu neįvyksta jo fizinė transformacija, t. y. jis turi būti suspaustas į granules ir vykdant pramoninį procesą pakaitintas aukštesnėje negu 1 000 °C temperatūroje, kad taptų lengvasvorėmis kietomis granulėmis.

| (503) | Todėl Komisija daro išvadą, kad molis negali būti ir nėra išgaunamas naudoti kaip nerūdinė medžiaga, taigi, atsižvelgiant į įprasto apmokestinimo taisyklę, kuria grindžiamas NMM, jo faktinės ir teisinės aplinkybės skiriasi nuo apmokestinamų medžiagų faktinių ir teisinių aplinkybių. |
| --- | --- |

(503)

Todėl Komisija daro išvadą, kad molis negali būti ir nėra išgaunamas naudoti kaip nerūdinė medžiaga, taigi, atsižvelgiant į įprasto apmokestinimo taisyklę, kuria grindžiamas NMM, jo faktinės ir teisinės aplinkybės skiriasi nuo apmokestinamų medžiagų faktinių ir teisinių aplinkybių.

| (504) | Be to, kadangi molis nėra 100 % grynas, medžiagos, kurią sudaro daugiausia molis, atsižvelgiant į įprasto apmokestinimo taisyklę, kuria grindžiamas NMM, teisinės ir faktinės aplinkybės taip pat skiriasi nuo apmokestinamų medžiagų teisinių ir faktinių aplinkybių. |
| --- | --- |

(504)

Be to, kadangi molis nėra 100 % grynas, medžiagos, kurią sudaro daugiausia molis, atsižvelgiant į įprasto apmokestinimo taisyklę, kuria grindžiamas NMM, teisinės ir faktinės aplinkybės taip pat skiriasi nuo apmokestinamų medžiagų teisinių ir faktinių aplinkybių.

5.7.   IŠVADA DĖL ATRANKUMO

IŠVADA DĖL ATRANKUMO

| (505) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad i) medžiagos, kurią sudaro tik arba daugiausia skalūnas ir kuri specialiai išgaunama komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, įskaitant skalūną, kaip šalutinis produktas susidarantį naujai išgaunant kitas apmokestinamas medžiagas, ir ii) skalūno, kuris specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, bergždo faktinės ir teisinės aplinkybės, atsižvelgiant į įprasto apmokestinimo taisyklę, kuria grindžiamas NMM, ir NMM tikslą, yra tokios pat kaip apmokestinamų nerūdinių medžiagų, o tokioms medžiagoms taikomos išimties negalima paaiškinti remiantis NMM pobūdžiu ir logika. Todėl šios išimtys yra atrankiosios. |
| --- | --- |

(505)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad i) medžiagos, kurią sudaro tik arba daugiausia skalūnas ir kuri specialiai išgaunama komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, įskaitant skalūną, kaip šalutinis produktas susidarantį naujai išgaunant kitas apmokestinamas medžiagas, ir ii) skalūno, kuris specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, bergždo faktinės ir teisinės aplinkybės, atsižvelgiant į įprasto apmokestinimo taisyklę, kuria grindžiamas NMM, ir NMM tikslą, yra tokios pat kaip apmokestinamų nerūdinių medžiagų, o tokioms medžiagoms taikomos išimties negalima paaiškinti remiantis NMM pobūdžiu ir logika. Todėl šios išimtys yra atrankiosios.

| (506) | Komisija taip pat daro išvadą, kad 2001 m. Finansų įstatymo su pakeitimais, padarytais 2002 ir 2007 m. Finansų įstatymais, 17 skirsnio 3 dalies e punkte, f punkto i ir ii papunkčiuose (išskyrus skalūno, kuris specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, bergždą), 4 dalies a punkte (išskyrus medžiagą, kurią sudaro tik arba daugiausia skalūnas ir kuri specialiai išgaunama komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, šiuo atveju įskaitant skalūną, kaip šalutinis produktas susidarantį naujai išgaunant kitas apmokestinamas medžiagas), c punkto i ir ii papunkčiuose (kai tai molis), 18 skirsnio 2 dalies b punkte ir 30 skirsnio 1 dalies b punkte (jeigu tai procesas, kuriam taikoma išimtis pagal 18 skirsnio 2 dalies b punktą) nustatytos mokesčio išimtys, mokesčio netaikymo atvejai ir mokesčio lengvatos taikomos medžiagoms, kurių faktinės ir teisinės aplinkybės, atsižvelgiant į NMM tikslą, skiriasi nuo apmokestinamų medžiagų faktinių ir teisinių aplinkybių, taigi mokesčio išimtys, mokesčio netaikymo atvejai ir mokesčio lengvatos nėra atrankieji. |
| --- | --- |

(506)

Komisija taip pat daro išvadą, kad 2001 m. Finansų įstatymo su pakeitimais, padarytais 2002 ir 2007 m. Finansų įstatymais, 17 skirsnio 3 dalies e punkte, f punkto i ir ii papunkčiuose (išskyrus skalūno, kuris specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, bergždą), 4 dalies a punkte (išskyrus medžiagą, kurią sudaro tik arba daugiausia skalūnas ir kuri specialiai išgaunama komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, šiuo atveju įskaitant skalūną, kaip šalutinis produktas susidarantį naujai išgaunant kitas apmokestinamas medžiagas), c punkto i ir ii papunkčiuose (kai tai molis), 18 skirsnio 2 dalies b punkte ir 30 skirsnio 1 dalies b punkte (jeigu tai procesas, kuriam taikoma išimtis pagal 18 skirsnio 2 dalies b punktą) nustatytos mokesčio išimtys, mokesčio netaikymo atvejai ir mokesčio lengvatos taikomos medžiagoms, kurių faktinės ir teisinės aplinkybės, atsižvelgiant į NMM tikslą, skiriasi nuo apmokestinamų medžiagų faktinių ir teisinių aplinkybių, taigi mokesčio išimtys, mokesčio netaikymo atvejai ir mokesčio lengvatos nėra atrankieji.

5.8.   PRANAŠUMAS

PRANAŠUMAS

| (507) | Taikydama išimtis i) medžiagai, kurią sudaro tik arba daugiausia skalūnas ir kuri specialiai išgaunama komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, šiuo atveju įskaitant skalūną, kaip šalutinis produktas susidarantį naujai išgaunant kitas apmokestinamas medžiagas, ir ii) skalūno, kuris specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, bergždui, užuot juos apmokestinusi, Jungtinė Karalystė atsisako išteklių ir leidžia tiems, kam taikomos šios išimtys, nemokėti mokesčio, kurį jie paprastai turėtų mokėti. Todėl šia priemone suteikiamas atrankusis pranašumas tiems, kam i) medžiagos, kurią sudaro tik arba daugiausia skalūnas ir kuri specialiai išgaunama komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, šiuo atveju įskaitant skalūną, kaip šalutinis produktas susidarantį naujai išgaunant kitas apmokestinamas medžiagas, ir ii) skalūno, kuris specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, bergždo atžvilgiu taikomos išimtys. |
| --- | --- |

(507)

Taikydama išimtis i) medžiagai, kurią sudaro tik arba daugiausia skalūnas ir kuri specialiai išgaunama komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, šiuo atveju įskaitant skalūną, kaip šalutinis produktas susidarantį naujai išgaunant kitas apmokestinamas medžiagas, ir ii) skalūno, kuris specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, bergždui, užuot juos apmokestinusi, Jungtinė Karalystė atsisako išteklių ir leidžia tiems, kam taikomos šios išimtys, nemokėti mokesčio, kurį jie paprastai turėtų mokėti. Todėl šia priemone suteikiamas atrankusis pranašumas tiems, kam i) medžiagos, kurią sudaro tik arba daugiausia skalūnas ir kuri specialiai išgaunama komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, šiuo atveju įskaitant skalūną, kaip šalutinis produktas susidarantį naujai išgaunant kitas apmokestinamas medžiagas, ir ii) skalūno, kuris specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, bergždo atžvilgiu taikomos išimtys.

5.9.   VALSTYBĖS IŠTEKLIAI IR PRIEMONĖS PRISKYRIMAS VALSTYBEI

VALSTYBĖS IŠTEKLIAI IR PRIEMONĖS PRISKYRIMAS VALSTYBEI

| (508) | Priemonė finansuojama iš valstybės išteklių, nes valstybė išteklių atsisako. Priemonė taip pat priskirtina valstybei, nes nustatyta teisės aktu. |
| --- | --- |

(508)

Priemonė finansuojama iš valstybės išteklių, nes valstybė išteklių atsisako. Priemonė taip pat priskirtina valstybei, nes nustatyta teisės aktu.

5.10.   KONKURENCIJOS IŠKRAIPYMAS IR POVEIKIS PREKYBAI

KONKURENCIJOS IŠKRAIPYMAS IR POVEIKIS PREKYBAI

| (509) | Nerūdinių medžiagų sektoriuje vykdoma prekyba tarp valstybių narių, ir nerūdines medžiagas išgaunančios įmonės, kurioms taikoma išimtis, konkuruoja su kitomis nerūdines medžiagas išgaunančiomis įmonėmis. Komisija taip pat gavo daug medžiagos dėl konkurencijos iškraipymo, kuris sukeliamas taikant NMM išimtis. Be to, Jungtinė Karalystė sausumoje ribojasi su Airijos Respublika, ir abipus šios sienos vyksta plati prekyba nerūdinėmis medžiagomis (83). |
| --- | --- |

(509)

Nerūdinių medžiagų sektoriuje vykdoma prekyba tarp valstybių narių, ir nerūdines medžiagas išgaunančios įmonės, kurioms taikoma išimtis, konkuruoja su kitomis nerūdines medžiagas išgaunančiomis įmonėmis. Komisija taip pat gavo daug medžiagos dėl konkurencijos iškraipymo, kuris sukeliamas taikant NMM išimtis. Be to, Jungtinė Karalystė sausumoje ribojasi su Airijos Respublika, ir abipus šios sienos vyksta plati prekyba nerūdinėmis medžiagomis (83).

83

| (510) | Todėl i) medžiagai, kurią sudaro tik arba daugiausia skalūnas ir kuri specialiai išgaunama komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, šiuo atveju įskaitant skalūną, kaip šalutinis produktas susidarantį naujai išgaunant kitas apmokestinamas medžiagas, ir ii) skalūno, kuris specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, bergždui taikomomis NMM išimtimis gali būti iškraipoma konkurencija ir daromas poveikis prekybai. |
| --- | --- |

(510)

Todėl i) medžiagai, kurią sudaro tik arba daugiausia skalūnas ir kuri specialiai išgaunama komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, šiuo atveju įskaitant skalūną, kaip šalutinis produktas susidarantį naujai išgaunant kitas apmokestinamas medžiagas, ir ii) skalūno, kuris specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, bergždui taikomomis NMM išimtimis gali būti iškraipoma konkurencija ir daromas poveikis prekybai.

5.11.   IŠVADA DĖL PAGALBOS BUVIMO

IŠVADA DĖL PAGALBOS BUVIMO

| (511) | Komisija daro išvadą, kad i) medžiagai, kurią sudaro tik arba daugiausia skalūnas ir kuri specialiai išgaunama komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, šiuo atveju įskaitant skalūną, kaip šalutinis produktas susidarantį naujai išgaunant kitas apmokestinamas medžiagas, ir ii) skalūno, kuris specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, bergždui taikomos NMM išimtys yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(511)

Komisija daro išvadą, kad i) medžiagai, kurią sudaro tik arba daugiausia skalūnas ir kuri specialiai išgaunama komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, šiuo atveju įskaitant skalūną, kaip šalutinis produktas susidarantį naujai išgaunant kitas apmokestinamas medžiagas, ir ii) skalūno, kuris specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, bergždui taikomos NMM išimtys yra valstybės pagalba.

| (512) | Komisija daro išvadą, kad 2001 m. Finansų įstatymo su pakeitimais, padarytais 2002 ir 2007 m. finansų įstatymais, 17 skirsnio 3 dalies e punkte, f punkto i ir ii papunkčiuose (išskyrus skalūno, kuris specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, bergždą), 4 dalies a punkte (išskyrus medžiagą, kurią sudaro tik arba daugiausia skalūnas ir kuri specialiai išgaunama komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, šiuo atveju įskaitant skalūną, kaip šalutinis produktas susidarantį naujai išgaunant kitas apmokestinamas medžiagas), c punkto i ir ii papunkčiuose (kai tai molis), 18 skirsnio 2 dalies b punkte ir 30 skirsnio 1 dalies b punkte (jeigu tai procesas, kuriam taikoma išimtis pagal 18 skirsnio 2 dalies b punktą) nustatytos mokesčio išimtys, mokesčio netaikymo atvejai ir mokesčio lengvatos nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(512)

Komisija daro išvadą, kad 2001 m. Finansų įstatymo su pakeitimais, padarytais 2002 ir 2007 m. finansų įstatymais, 17 skirsnio 3 dalies e punkte, f punkto i ir ii papunkčiuose (išskyrus skalūno, kuris specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, bergždą), 4 dalies a punkte (išskyrus medžiagą, kurią sudaro tik arba daugiausia skalūnas ir kuri specialiai išgaunama komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, šiuo atveju įskaitant skalūną, kaip šalutinis produktas susidarantį naujai išgaunant kitas apmokestinamas medžiagas), c punkto i ir ii papunkčiuose (kai tai molis), 18 skirsnio 2 dalies b punkte ir 30 skirsnio 1 dalies b punkte (jeigu tai procesas, kuriam taikoma išimtis pagal 18 skirsnio 2 dalies b punktą) nustatytos mokesčio išimtys, mokesčio netaikymo atvejai ir mokesčio lengvatos nėra valstybės pagalba.

6.   PAGALBOS TEISĖTUMAS

PAGALBOS TEISĖTUMAS

| (513) | Nors prieš pradėdamos taikyti NMM JK valdžios institucijos apie tai pranešė, JK nesilaikė 108 straipsnio 3 dalyje nustatytos neveikimo išlygos, nes NMM įsigaliojo 2002 m. balandžio 1 d., nelaukus, kol 2002 m. balandžio 24 d. Komisija priims sprendimą neprieštarauti. Komisijos sprendimas buvo laiku užginčytas, ir galiausiai 2012 m. kovo 7 d. Bendrasis Teismas jį anuliavo (Sprendimas British Aggregates Association prieš Komisiją, T-210/02 RENV). Taigi tas sprendimas turi būti laikomas negaliojančiu nė vienam teisės subjektui nuo jo priėmimo dienos. Kadangi panaikinus Komisijos sprendimą atgaline data nutrauktas teisėtumo prezumpcijos taikymas, aptariamos pagalbos teikimas nuo 2002 m. balandžio 1 d. turi būti laikomas neteisėtu (84). Remiantis teismų praktika, pagalbos gavėjai negalėjo turėti jokių teisėtų lūkesčių, susijusių su pagalbos teikimo teisėtumu, nes Komisijos sprendimas neprieštarauti priemonei buvo laiku užginčytas Bendrajame Teisme (85). |
| --- | --- |

(513)

Nors prieš pradėdamos taikyti NMM JK valdžios institucijos apie tai pranešė, JK nesilaikė 108 straipsnio 3 dalyje nustatytos neveikimo išlygos, nes NMM įsigaliojo 2002 m. balandžio 1 d., nelaukus, kol 2002 m. balandžio 24 d. Komisija priims sprendimą neprieštarauti. Komisijos sprendimas buvo laiku užginčytas, ir galiausiai 2012 m. kovo 7 d. Bendrasis Teismas jį anuliavo (Sprendimas British Aggregates Association prieš Komisiją, T-210/02 RENV). Taigi tas sprendimas turi būti laikomas negaliojančiu nė vienam teisės subjektui nuo jo priėmimo dienos. Kadangi panaikinus Komisijos sprendimą atgaline data nutrauktas teisėtumo prezumpcijos taikymas, aptariamos pagalbos teikimas nuo 2002 m. balandžio 1 d. turi būti laikomas neteisėtu (84). Remiantis teismų praktika, pagalbos gavėjai negalėjo turėti jokių teisėtų lūkesčių, susijusių su pagalbos teikimo teisėtumu, nes Komisijos sprendimas neprieštarauti priemonei buvo laiku užginčytas Bendrajame Teisme (85).

British Aggregates Association prieš Komisiją

84

85

7.   VALSTYBĖS PAGALBOS SUDERINAMUMO VERTINIMAS

VALSTYBĖS PAGALBOS SUDERINAMUMO VERTINIMAS

7.1.   TEISINIS PAGRINDAS

TEISINIS PAGRINDAS

| (514) | Atsižvelgdama į NMM aplinkos apsaugos tikslą sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija išnagrinėjo NMM išimčių ir lengvatų suderinamumą pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą ir remdamasi valstybės pagalbos aplinkos apsaugai Bendrijos gairėmis. |
| --- | --- |

(514)

Atsižvelgdama į NMM aplinkos apsaugos tikslą sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija išnagrinėjo NMM išimčių ir lengvatų suderinamumą pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą ir remdamasi valstybės pagalbos aplinkos apsaugai Bendrijos gairėmis.

| (515) | Kaip išdėstyta 513 konstatuojamojoje dalyje, kadangi Komisijos sprendimas buvo anuliuotas, pagalba turi būti laikoma neteisėta. Remdamasi Komisijos pranešimu dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo (86), 2001 m. Bendrijos rekomendacijų dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai (toliau – 2001 m. rekomendacijos dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai) 82 punktu ir 2008 m. valstybės pagalbos aplinkos apsaugai Bendrijos gairių (toliau – 2008 m. gairės dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai) 205 punktu Komisija nuo 2002 m. balandžio 1 d. iki 2008 m. kovo 31 d. galiojusių mokesčio išimčių ir lengvatų suderinamumą vertino pagal 2001 m. rekomendacijas dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai, o nuo 2008 m. balandžio 2 d. iki 2014 m. kovo 31 d., išimčių sustabdymo dienos, galiojusių išimčių ir lengvatų suderinamumą – pagal 2008 m. gaires dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai. |
| --- | --- |

(515)

Kaip išdėstyta 513 konstatuojamojoje dalyje, kadangi Komisijos sprendimas buvo anuliuotas, pagalba turi būti laikoma neteisėta. Remdamasi Komisijos pranešimu dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo (86), 2001 m. Bendrijos rekomendacijų dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai (toliau – 2001 m. rekomendacijos dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai) 82 punktu ir 2008 m. valstybės pagalbos aplinkos apsaugai Bendrijos gairių (toliau – 2008 m. gairės dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai) 205 punktu Komisija nuo 2002 m. balandžio 1 d. iki 2008 m. kovo 31 d. galiojusių mokesčio išimčių ir lengvatų suderinamumą vertino pagal 2001 m. rekomendacijas dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai, o nuo 2008 m. balandžio 2 d. iki 2014 m. kovo 31 d., išimčių sustabdymo dienos, galiojusių išimčių ir lengvatų suderinamumą – pagal 2008 m. gaires dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai.

86

| (516) | Komisija iš BAA gavo pastabų, o iš JK valdžios institucijų – argumentų, susijusių su NMM išimčių suderinamumu. Komisija pateiks ir nagrinės tik pastabas, susijusias su NMM išimtimis, taikomomis skalūnui ir produktams, kuriuos sudaro daugiausia skalūnas, kai jie naudojami kaip nerūdinės medžiagos, taip pat skalūno bergždui, išgaunamam kartu su skalūnu, naudojamu kaip nerūdinė medžiaga. |
| --- | --- |

(516)

Komisija iš BAA gavo pastabų, o iš JK valdžios institucijų – argumentų, susijusių su NMM išimčių suderinamumu. Komisija pateiks ir nagrinės tik pastabas, susijusias su NMM išimtimis, taikomomis skalūnui ir produktams, kuriuos sudaro daugiausia skalūnas, kai jie naudojami kaip nerūdinės medžiagos, taip pat skalūno bergždui, išgaunamam kartu su skalūnu, naudojamu kaip nerūdinė medžiaga.

| (517) | Reikėtų paminėti, kad ir BAA pastabos ir JK valdžios institucijų pateikti argumentai daugiausia susiję su visomis arba keliomis išimtimis, dėl kurių Komisija suabejojo sprendime pradėti tyrimo procedūrą, o keli konkretūs argumentai yra susiję tik su skalūnu. |
| --- | --- |

(517)

Reikėtų paminėti, kad ir BAA pastabos ir JK valdžios institucijų pateikti argumentai daugiausia susiję su visomis arba keliomis išimtimis, dėl kurių Komisija suabejojo sprendime pradėti tyrimo procedūrą, o keli konkretūs argumentai yra susiję tik su skalūnu.

| (518) | Be to, JK valdžios institucijų pateikta medžiaga yra pagrįsta prielaida, kad skalūnas nėra specialiai išgaunamas, kad būtų komerciniais tikslais naudojamas kaip nerūdinė medžiaga, ir valdžios institucijos nenurodė jokių priežasčių, dėl kurių ši konkreti padėtis (Komisija nustatė, kad keliais atvejais skalūnas specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga) būtų suderinama. |
| --- | --- |

(518)

Be to, JK valdžios institucijų pateikta medžiaga yra pagrįsta prielaida, kad skalūnas nėra specialiai išgaunamas, kad būtų komerciniais tikslais naudojamas kaip nerūdinė medžiaga, ir valdžios institucijos nenurodė jokių priežasčių, dėl kurių ši konkreti padėtis (Komisija nustatė, kad keliais atvejais skalūnas specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga) būtų suderinama.

7.1.1.   KOMISIJOS GAUTOS PASTABOS

a)   BAA pastabos, gautos 2014 m. sausio 17 d.

BAA pastabos, gautos 2014 m. sausio 17 d.

| (519) | BAA mano, kad NMM išimtys, netaikymo atvejai ir lengvatos negali būti laikomi suderinami su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą ir gaires dėl pagalbos aplinkos apsaugai ir pateikia daug su tuo susijusių pastabų. BAA teigia, kad taikant šias išimtis trukdoma siekti aplinkos apsaugos tikslo, kurio siekiama NMM, t. y. pakeisti paklausą ir skatinti rinktis alternatyvius nerūdinių medžiagų šaltinius. |
| --- | --- |

(519)

BAA mano, kad NMM išimtys, netaikymo atvejai ir lengvatos negali būti laikomi suderinami su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą ir gaires dėl pagalbos aplinkos apsaugai ir pateikia daug su tuo susijusių pastabų. BAA teigia, kad taikant šias išimtis trukdoma siekti aplinkos apsaugos tikslo, kurio siekiama NMM, t. y. pakeisti paklausą ir skatinti rinktis alternatyvius nerūdinių medžiagų šaltinius.

| (520) | JK valdžios institucijos teigia, kad nė viena nagrinėjamoji išimtis nėra susijusi su medžiaga, specialiai išgaunama naudoti kaip nerūdinė medžiaga. BAA teigia, kad išimtys, dėl kurių Komisija suabejojo sprendime pradėti tyrimo procedūrą, taikomos tik medžiagoms, nespecialiai ir neišvengiamai susidarančioms išgaunant medžiagas, kurios nėra nerūdinės medžiagos. Pasak JK valdžios institucijų, jos nerado jokių įrodymų, kad medžiagos, kurioms taikoma išimtis, būtų specialiai išgaunamos naudoti kaip nerūdinės medžiagos. |
| --- | --- |

(520)

JK valdžios institucijos teigia, kad nė viena nagrinėjamoji išimtis nėra susijusi su medžiaga, specialiai išgaunama naudoti kaip nerūdinė medžiaga. BAA teigia, kad išimtys, dėl kurių Komisija suabejojo sprendime pradėti tyrimo procedūrą, taikomos tik medžiagoms, nespecialiai ir neišvengiamai susidarančioms išgaunant medžiagas, kurios nėra nerūdinės medžiagos. Pasak JK valdžios institucijų, jos nerado jokių įrodymų, kad medžiagos, kurioms taikoma išimtis, būtų specialiai išgaunamos naudoti kaip nerūdinės medžiagos.

| (521) | JK valdžios institucijų nuomone, aplinkos apsaugos požiūriu pageidautina, kad neišvengiamai susidarantys šalutiniai produktai ar atliekos būtų naudojami kaip nerūdinės medžiagos, užuot nerūdines medžiagas papildomai išgavus karjeruose. Valdžios institucijos teigia, kad išimtys nėra valstybės pagalba. Kiekviena nagrinėjamąja išimtimi siekiama gerinti aplinkos apsaugą bent vienu iš šių dviejų būdų:






  i. | išimtimi padedama keisti paklausą ir išengti papildomos nerūdinių medžiagų gavybos karjeruose ir (arba) |
| --- | --- | --- |

(521)

JK valdžios institucijų nuomone, aplinkos apsaugos požiūriu pageidautina, kad neišvengiamai susidarantys šalutiniai produktai ar atliekos būtų naudojami kaip nerūdinės medžiagos, užuot nerūdines medžiagas papildomai išgavus karjeruose. Valdžios institucijos teigia, kad išimtys nėra valstybės pagalba. Kiekviena nagrinėjamąja išimtimi siekiama gerinti aplinkos apsaugą bent vienu iš šių dviejų būdų:

i.

išimtimi padedama keisti paklausą ir išengti papildomos nerūdinių medžiagų gavybos karjeruose ir (arba)

| ii. | išimtimi padedama mažinti atliekų kaupimąsi. |
| --- | --- |

ii.

išimtimi padedama mažinti atliekų kaupimąsi.

| (522) | Jungtinė Karalystė tvirtina, kad, jeigu kuri nors nagrinėjamoji išimtis yra valstybės pagalba, ta pagalba bet kuriuo atveju yra suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, taip pat atsižvelgiant į 2001 m. rekomendacijas, 2008 m. gaires dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir (arba) tiesiogiai taikant SESV 107 straipsnio 3 dalies b arba c punktą. |
| --- | --- |

(522)

Jungtinė Karalystė tvirtina, kad, jeigu kuri nors nagrinėjamoji išimtis yra valstybės pagalba, ta pagalba bet kuriuo atveju yra suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, taip pat atsižvelgiant į 2001 m. rekomendacijas, 2008 m. gaires dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir (arba) tiesiogiai taikant SESV 107 straipsnio 3 dalies b arba c punktą.

| (523) | JK valdžios institucijos teigia, kad NMM išimtys nepatenka į griežtą valstybės pagalbos gairių taikymo sritį, o jų suderinamumą reikėtų vertinti tiesiogiai taikant SESV 107 straipsnio 3 dalies b arba c punktą. JK valdžios institucijos nurodo sprendimą dėl valstybės pagalbos N 629/2008, susijusį su Jungtinės Karalystės įsipareigojimo sumažinti išmetamą anglies dioksido kiekį schema. Komisija laikėsi nuomonės, kad, kadangi atitinkama schema ir jos įgyvendinimo būdais siekiama saugoti aplinką perskirstant išteklius labiausiai aplinką saugančių įmonių naudai, gairės nebuvo taikomos ir buvo vertinama tiesiogiai pagal Sutartį. |
| --- | --- |

(523)

JK valdžios institucijos teigia, kad NMM išimtys nepatenka į griežtą valstybės pagalbos gairių taikymo sritį, o jų suderinamumą reikėtų vertinti tiesiogiai taikant SESV 107 straipsnio 3 dalies b arba c punktą. JK valdžios institucijos nurodo sprendimą dėl valstybės pagalbos N 629/2008, susijusį su Jungtinės Karalystės įsipareigojimo sumažinti išmetamą anglies dioksido kiekį schema. Komisija laikėsi nuomonės, kad, kadangi atitinkama schema ir jos įgyvendinimo būdais siekiama saugoti aplinką perskirstant išteklius labiausiai aplinką saugančių įmonių naudai, gairės nebuvo taikomos ir buvo vertinama tiesiogiai pagal Sutartį.

| (524) | JK valdžios institucijos teigia, kad 2008 m. gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai skyriuje, susijusiame su mokesčių išimtimis, nurodytos aplinkybės, kuriomis įmonė neįtraukiama į aplinkos apsaugos mokesčio taikymo sritį, nes: a) abejojama dėl mokesčio poveikio tam tikrų įmonių gebėjimui konkuruoti, b) yra kitų ekonominių priežasčių ir c) valstybė narė negali nustatyti didesnio mokesčio nenustatydama išimčių tam tikroms įmonėms. Valdžios institucijos teigia, kad gairėmis siekiama užtikrinti, kad aplinkos apsaugos mokesčių išimtimis būtų bent netiesiogiai padedama siekti mokesčio, kuris turėtų būti nustatytas, aplinkos apsaugos tikslo ir kad nustačius išimtis nebūtų trukdoma siekti bendro aplinkos apsaugos tikslo. |
| --- | --- |

(524)

JK valdžios institucijos teigia, kad 2008 m. gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai skyriuje, susijusiame su mokesčių išimtimis, nurodytos aplinkybės, kuriomis įmonė neįtraukiama į aplinkos apsaugos mokesčio taikymo sritį, nes: a) abejojama dėl mokesčio poveikio tam tikrų įmonių gebėjimui konkuruoti, b) yra kitų ekonominių priežasčių ir c) valstybė narė negali nustatyti didesnio mokesčio nenustatydama išimčių tam tikroms įmonėms. Valdžios institucijos teigia, kad gairėmis siekiama užtikrinti, kad aplinkos apsaugos mokesčių išimtimis būtų bent netiesiogiai padedama siekti mokesčio, kuris turėtų būti nustatytas, aplinkos apsaugos tikslo ir kad nustačius išimtis nebūtų trukdoma siekti bendro aplinkos apsaugos tikslo.

| (525) | JK valdžios institucijos teigia, kad bendras NMM tikslas – aplinkos apsauga, o nustatytomis NMM išimtimis specialiai norima siekti dviejų tarpusavyje susijusių tikslų: a) pakeisti paklausą ir, užuot naujai išgavus nerūdines medžiagas, naudoti atliekas ir kitus šalutinius produktus ir b) mažinti atliekų kaupimąsi. Todėl išimtimis padedama siekti NMM tikslo ir užtikrinama, kad jis būtų pasiektas. Išimtys – vienas iš pagrindinių būdų, kuriuo siekiama NMM aplinkos apsaugos tikslo. Todėl JK valdžios institucijos teigia, kad gali būti, jog priemonei netaikytinos nei 2001 m. rekomendacijos dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai, nei 2008 m. gairės dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai. |
| --- | --- |

(525)

JK valdžios institucijos teigia, kad bendras NMM tikslas – aplinkos apsauga, o nustatytomis NMM išimtimis specialiai norima siekti dviejų tarpusavyje susijusių tikslų: a) pakeisti paklausą ir, užuot naujai išgavus nerūdines medžiagas, naudoti atliekas ir kitus šalutinius produktus ir b) mažinti atliekų kaupimąsi. Todėl išimtimis padedama siekti NMM tikslo ir užtikrinama, kad jis būtų pasiektas. Išimtys – vienas iš pagrindinių būdų, kuriuo siekiama NMM aplinkos apsaugos tikslo. Todėl JK valdžios institucijos teigia, kad gali būti, jog priemonei netaikytinos nei 2001 m. rekomendacijos dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai, nei 2008 m. gairės dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai.

| (526) | Todėl, remdamasi tiesiogiai SESV 107 straipsnio 3 dalimi Jungtinė Karalystė teigia, kad bet kokios pagalbos, susijusios su nagrinėjamosiomis išimtimis, tikslą galima priskirti prie vienos iš šių kategorijų: i) pagalba, skirta bendriems Europos interesams svarbių projektų vykdymui skatinti, t. y. saugoti aplinką (SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktas), arba ii) pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti (skatinama kaip nerūdines medžiagas naudoti perdirbtas nerūdines medžiagas arba produktus, kurie susidaro kaip atliekos), jeigu ja prekybos sąlygos netrikdomos tiek, kad tai prieštarautų bendram interesui (107 straipsnio 3 dalies c punktas). |
| --- | --- |

(526)

Todėl, remdamasi tiesiogiai SESV 107 straipsnio 3 dalimi Jungtinė Karalystė teigia, kad bet kokios pagalbos, susijusios su nagrinėjamosiomis išimtimis, tikslą galima priskirti prie vienos iš šių kategorijų: i) pagalba, skirta bendriems Europos interesams svarbių projektų vykdymui skatinti, t. y. saugoti aplinką (SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktas), arba ii) pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti (skatinama kaip nerūdines medžiagas naudoti perdirbtas nerūdines medžiagas arba produktus, kurie susidaro kaip atliekos), jeigu ja prekybos sąlygos netrikdomos tiek, kad tai prieštarautų bendram interesui (107 straipsnio 3 dalies c punktas).

| (527) | JK valdžios institucijos teigia, kad išimtys yra būtina ir proporcinga priemonė, kuria padedama siekti NMM aplinkos apsaugos tikslo, ir bet kokia su išimtimis susijusia pagalba konkurencija būtų labai nedaug iškraipyta arba visai neiškraipyta. Todėl išimtimis nedaromas neigiamas poveikis prekybos sąlygoms tiek, kad tai prieštarautų bendram interesui. |
| --- | --- |

(527)

JK valdžios institucijos teigia, kad išimtys yra būtina ir proporcinga priemonė, kuria padedama siekti NMM aplinkos apsaugos tikslo, ir bet kokia su išimtimis susijusia pagalba konkurencija būtų labai nedaug iškraipyta arba visai neiškraipyta. Todėl išimtimis nedaromas neigiamas poveikis prekybos sąlygoms tiek, kad tai prieštarautų bendram interesui.

| (528) | Komisija priemonę vertins pagal 2001 m. rekomendacijas dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir 2008 m. gaires dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai, o alternatyvų vertinimą atliks pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Kaip toliau paaiškinta, Komisija mano, kad šiai priemonei negalima taikyti SESV 107 straipsnio 3 dalies b punkto. |
| --- | --- |

(528)

Komisija priemonę vertins pagal 2001 m. rekomendacijas dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir 2008 m. gaires dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai, o alternatyvų vertinimą atliks pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Kaip toliau paaiškinta, Komisija mano, kad šiai priemonei negalima taikyti SESV 107 straipsnio 3 dalies b punkto.

7.2.   VERTINIMAS PAGAL 2001 M. REKOMENDACIJAS DĖL VALSTYBĖS PAGALBOS APLINKOS APSAUGAI

VERTINIMAS PAGAL 2001 M. REKOMENDACIJAS DĖL VALSTYBĖS PAGALBOS APLINKOS APSAUGAI

| (529) | 2001 m. rekomendacijų dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 47 punkte nustatyta: „Nustatant tam tikrai veiklai aplinkos apsaugos sumetimais taikomus mokesčius, valstybės narės gali nuspręsti laikinai atleisti nuo tokių mokesčių kai kurias įmones, jei šie nėra suderinti Europos lygiu, arba siekiant apsaugoti įmones nuo laikino tarptautinio konkurencingumo praradimo. Tokio pobūdžio atleidimai nuo mokesčių yra laikomi valstybės pagalba, kuriai taikomas EB sutarties 87 straipsnis. Analizuojant aptariamas priemones, be kita ko, privalu nustatyti, ar mokesčiai priimti Bendrijos, ar savarankiško valstybės narės sprendimo pagrindu“. |
| --- | --- |

(529)

2001 m. rekomendacijų dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 47 punkte nustatyta: „Nustatant tam tikrai veiklai aplinkos apsaugos sumetimais taikomus mokesčius, valstybės narės gali nuspręsti laikinai atleisti nuo tokių mokesčių kai kurias įmones, jei šie nėra suderinti Europos lygiu, arba siekiant apsaugoti įmones nuo laikino tarptautinio konkurencingumo praradimo. Tokio pobūdžio atleidimai nuo mokesčių yra laikomi valstybės pagalba, kuriai taikomas EB sutarties 87 straipsnis. Analizuojant aptariamas priemones, be kita ko, privalu nustatyti, ar mokesčiai priimti Bendrijos, ar savarankiško valstybės narės sprendimo pagrindu“.

| (530) | 48 punkte nustatyta: „Nustatant mokesčius savarankišku valstybės narės sprendimu, įmonėms, privalančioms mokėti tokius mokesčius, gali būti sunku greitai prisitaikyti prie naujos mokesčių naštos. Tokiomis aplinkybėmis, gali būti pateisinamas laikinas atleidimas nuo mokesčių, siekiant padėti įmonėms prisitaikyti prie naujos tvarkos“. |
| --- | --- |

(530)

48 punkte nustatyta: „Nustatant mokesčius savarankišku valstybės narės sprendimu, įmonėms, privalančioms mokėti tokius mokesčius, gali būti sunku greitai prisitaikyti prie naujos mokesčių naštos. Tokiomis aplinkybėmis, gali būti pateisinamas laikinas atleidimas nuo mokesčių, siekiant padėti įmonėms prisitaikyti prie naujos tvarkos“.

| (531) | Turėdama tai omenyje Komisija sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 149 konstatuojamojoje dalyje atkreipė dėmesį, kad NMM yra mokestis, siekiant aplinkos apsaugos tikslų taikomas nerūdinių medžiagų gavybai. Komisija taip pat atkreipė dėmesį, kad NMM turėtų būti taikomas JK valdžios institucijoms savarankiškai priėmus sprendimą. |
| --- | --- |

(531)

Turėdama tai omenyje Komisija sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 149 konstatuojamojoje dalyje atkreipė dėmesį, kad NMM yra mokestis, siekiant aplinkos apsaugos tikslų taikomas nerūdinių medžiagų gavybai. Komisija taip pat atkreipė dėmesį, kad NMM turėtų būti taikomas JK valdžios institucijoms savarankiškai priėmus sprendimą.

| (532) | Skundo pateikėjas (87) tvirtino, kad kelios išimtys buvo nustatytos siekiant apsaugoti įmonių, išgaunančių medžiagas, kurioms taikoma išimtis, gebėjimą konkuruoti tarptautiniu mastu. Tai reikštų, kad tam tikroms įmonėms galbūt sunku greitai prisitaikyti prie naujo mokesčio, tokiu atveju NMM išimtys galėtų būti vertinamos pagal 2001 m. rekomendacijų dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 47 ir 48 punktus. |
| --- | --- |

(532)

Skundo pateikėjas (87) tvirtino, kad kelios išimtys buvo nustatytos siekiant apsaugoti įmonių, išgaunančių medžiagas, kurioms taikoma išimtis, gebėjimą konkuruoti tarptautiniu mastu. Tai reikštų, kad tam tikroms įmonėms galbūt sunku greitai prisitaikyti prie naujo mokesčio, tokiu atveju NMM išimtys galėtų būti vertinamos pagal 2001 m. rekomendacijų dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 47 ir 48 punktus.

87

| (533) | Tuo metu, kai buvo rengiamas sprendimas pradėti tyrimo procedūrą, JK valdžios institucijos nenurodė jokių priežasčių, dėl kurių priemonė būtų suderinama, o Komisija neturėjo pakankamai duomenų ir negalėjo nuspręsti, ar įvykdytos 2001 m. rekomendacijų dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 47 ir 48 punktuose nustatytos sąlygos. Komisija taip pat neturėjo pakankamai duomenų ir negalėjo nuspręsti, ar išimtis būtų galima laikyti suderinamomis su vidaus rinka remiantis kitomis nuostatomis, ne 2001 m. rekomendacijų dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 47 ir 48 punktais. |
| --- | --- |

(533)

Tuo metu, kai buvo rengiamas sprendimas pradėti tyrimo procedūrą, JK valdžios institucijos nenurodė jokių priežasčių, dėl kurių priemonė būtų suderinama, o Komisija neturėjo pakankamai duomenų ir negalėjo nuspręsti, ar įvykdytos 2001 m. rekomendacijų dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 47 ir 48 punktuose nustatytos sąlygos. Komisija taip pat neturėjo pakankamai duomenų ir negalėjo nuspręsti, ar išimtis būtų galima laikyti suderinamomis su vidaus rinka remiantis kitomis nuostatomis, ne 2001 m. rekomendacijų dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 47 ir 48 punktais.

| (534) | BAA tvirtina, jog negalėjo būti nustatyta, kad NMM išimtys yra suderinamos pagal 2001 m. rekomendacijas dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai. Pasak BAA, skalūnui, šiferiui ir moliui taikomomis išimtimis nelabai padedama saugoti aplinką (50 punktas ir 51 punkto 2 dalies a papunktis). Būtent dėl išimčių pobūdžio trukdoma siekti bendrųjų tikslų ir nedaromas pastebimas teigiamas poveikis, t. y. nesaugoma aplinka. |
| --- | --- |

(534)

BAA tvirtina, jog negalėjo būti nustatyta, kad NMM išimtys yra suderinamos pagal 2001 m. rekomendacijas dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai. Pasak BAA, skalūnui, šiferiui ir moliui taikomomis išimtimis nelabai padedama saugoti aplinką (50 punktas ir 51 punkto 2 dalies a papunktis). Būtent dėl išimčių pobūdžio trukdoma siekti bendrųjų tikslų ir nedaromas pastebimas teigiamas poveikis, t. y. nesaugoma aplinka.

| (535) | BAA tvirtina, kad skalūnui, šiferiui ir moliui taikomos išimtys nėra laikinos išimtys, pateisinamos pagal 47 ir 48 punktus. BAA teigia, kad NMM siekiama, kad medžiaga, pavyzdžiui, skalūnas, karjeruose išgaunamas naudoti kaip nerūdinė medžiaga, būtų konkurencinga. |
| --- | --- |

(535)

BAA tvirtina, kad skalūnui, šiferiui ir moliui taikomos išimtys nėra laikinos išimtys, pateisinamos pagal 47 ir 48 punktus. BAA teigia, kad NMM siekiama, kad medžiaga, pavyzdžiui, skalūnas, karjeruose išgaunamas naudoti kaip nerūdinė medžiaga, būtų konkurencinga.

| (536) | BAA teigia, kad išimtys nėra valstybės pagalba, kuri būtų leistina pagal 51 punktą. Nesudaryta jokių sutarčių, kuriomis įmonės gavėjos įsipareigotų laikotarpiu, kurį taikomos išimtys, siekti aplinkos apsaugos tikslų. Be to, pasak BAA, alternatyvi sąlyga pagal 51 punkto 1 dalies b papunktį neįvykdyta, nes mokesčio sumažinimo reikalavimus atitinkančios įmonės gavėjos nemokėjo didelės dalies NMM. |
| --- | --- |

(536)

BAA teigia, kad išimtys nėra valstybės pagalba, kuri būtų leistina pagal 51 punktą. Nesudaryta jokių sutarčių, kuriomis įmonės gavėjos įsipareigotų laikotarpiu, kurį taikomos išimtys, siekti aplinkos apsaugos tikslų. Be to, pasak BAA, alternatyvi sąlyga pagal 51 punkto 1 dalies b papunktį neįvykdyta, nes mokesčio sumažinimo reikalavimus atitinkančios įmonės gavėjos nemokėjo didelės dalies NMM.

| (537) | JK valdžios institucijos tvirtino, kad, jeigu NMM būtų taikomas medžiagoms, kurioms taikoma išimtis, padidėtų konkrečių rinkos sektorių veiklos vykdytojų gamybos sąnaudos, ir jų nebūtų galima perkelti savo klientams. Dėl to gerokai sumažėtų naudoti kaip nerūdinės medžiagos parduodamų atliekų ir šalutinių produktų kiekis ir atitinkamai padidėtų naujų nerūdinių medžiagų gavyba. |
| --- | --- |

(537)

JK valdžios institucijos tvirtino, kad, jeigu NMM būtų taikomas medžiagoms, kurioms taikoma išimtis, padidėtų konkrečių rinkos sektorių veiklos vykdytojų gamybos sąnaudos, ir jų nebūtų galima perkelti savo klientams. Dėl to gerokai sumažėtų naudoti kaip nerūdinės medžiagos parduodamų atliekų ir šalutinių produktų kiekis ir atitinkamai padidėtų naujų nerūdinių medžiagų gavyba.

| (538) | JK valdžios institucijos teigia, kad, jeigu NMM būtų taikomas medžiagoms, kurioms taikoma išimtis, tai kenktų mokesčio aplinkos apsaugos tikslui, nes nebebūtų skatinama keisti paklausos ir rinktis išgaunant šias medžiagas neišvengiamai susidarančių atliekų ir šalutinių produktų. |
| --- | --- |

(538)

JK valdžios institucijos teigia, kad, jeigu NMM būtų taikomas medžiagoms, kurioms taikoma išimtis, tai kenktų mokesčio aplinkos apsaugos tikslui, nes nebebūtų skatinama keisti paklausos ir rinktis išgaunant šias medžiagas neišvengiamai susidarančių atliekų ir šalutinių produktų.

7.2.1.   KOMISIJOS VERTINIMAS

| (539) | Nagrinėjamųjų priemonių suderinamumui pagrįsti JK valdžios institucijos remiasi išskirtinai 2001 m. rekomendacijų dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 47 ir 48 punktais. |
| --- | --- |

(539)

Nagrinėjamųjų priemonių suderinamumui pagrįsti JK valdžios institucijos remiasi išskirtinai 2001 m. rekomendacijų dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 47 ir 48 punktais.

| (540) | Atrodo, jog jos teigia, kad medžiagas, kurioms taikoma išimtis, išgaunantys karjerai dėl mokesčio patirs didelių sunkumų, kaip apibendrintai išdėstyta šio sprendimo 537 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(540)

Atrodo, jog jos teigia, kad medžiagas, kurioms taikoma išimtis, išgaunantys karjerai dėl mokesčio patirs didelių sunkumų, kaip apibendrintai išdėstyta šio sprendimo 537 konstatuojamojoje dalyje.

| (541) | Tačiau Komisija atkreipia dėmesį, kad 2001 m. rekomendacijose dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai leidžiamos tik laikinos išimtys, kad įmonės galėtų prisitaikyti prie naujų aplinkybių, tačiau NMM išimtys nėra laikinos. Nagrinėjamosios išimtys yra neriboto galiojimo ir taikomos jau dvylika metų. Išimčių taikymas laikinai sustabdytas dėl to, kad Komisija vykdo oficialią tyrimo procedūrą, tačiau teisės akte, kuriuo sustabdytas išimčių taikymas, aiškiai nurodyta, kad visos išimtys vėl bus taikomos, kai Komisija baigs tyrimus, jeigu tyrimų rezultatai bus teigiami. |
| --- | --- |

(541)

Tačiau Komisija atkreipia dėmesį, kad 2001 m. rekomendacijose dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai leidžiamos tik laikinos išimtys, kad įmonės galėtų prisitaikyti prie naujų aplinkybių, tačiau NMM išimtys nėra laikinos. Nagrinėjamosios išimtys yra neriboto galiojimo ir taikomos jau dvylika metų. Išimčių taikymas laikinai sustabdytas dėl to, kad Komisija vykdo oficialią tyrimo procedūrą, tačiau teisės akte, kuriuo sustabdytas išimčių taikymas, aiškiai nurodyta, kad visos išimtys vėl bus taikomos, kai Komisija baigs tyrimus, jeigu tyrimų rezultatai bus teigiami.

| (542) | Todėl Komisija daro išvadą, kad NMM išimtys, taikomos skalūnui ir produktams, kuriuos sudaro daugiausia skalūnas, kai jie naudojami kaip nerūdinės medžiagos, taip pat skalūno bergždui, išgaunamam kartu su skalūnu, naudojamu kaip nerūdinė medžiaga, negali būti skelbiamos suderinamomis su vidaus rinka remiantis 2001 m. rekomendacijų dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 47 ir 48 punktais. |
| --- | --- |

(542)

Todėl Komisija daro išvadą, kad NMM išimtys, taikomos skalūnui ir produktams, kuriuos sudaro daugiausia skalūnas, kai jie naudojami kaip nerūdinės medžiagos, taip pat skalūno bergždui, išgaunamam kartu su skalūnu, naudojamu kaip nerūdinė medžiaga, negali būti skelbiamos suderinamomis su vidaus rinka remiantis 2001 m. rekomendacijų dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 47 ir 48 punktais.

| (543) | Komisija taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad jokiomis kitomis 2001 m. rekomendacijų dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai nuostatomis negali būti remiamasi nustatant NMM suderinamumą, nes skalūną išgaunančios įmonės nemoka didelės mokesčio dalies (51 punkto 1 dalies b papunktis) ir JK valdžios institucijos nesudarė jokių susitarimų su skalūną išgaunančiomis įmonėmis (51 punkto 1 dalies a papunktis). |
| --- | --- |

(543)

Komisija taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad jokiomis kitomis 2001 m. rekomendacijų dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai nuostatomis negali būti remiamasi nustatant NMM suderinamumą, nes skalūną išgaunančios įmonės nemoka didelės mokesčio dalies (51 punkto 1 dalies b papunktis) ir JK valdžios institucijos nesudarė jokių susitarimų su skalūną išgaunančiomis įmonėmis (51 punkto 1 dalies a papunktis).

| (544) | Tuo remdamasi Komisija daro išvadą, kad i) medžiagai, kurią sudaro tik arba daugiausia skalūnas ir kuri specialiai išgaunama komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, šiuo atveju įskaitant skalūną, kaip šalutinis produktas susidarantį naujai išgaunant kitas apmokestinamas medžiagas, ir ii) skalūno, kuris specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, bergždui taikomos NMM išimtys negali būti laikomos suderinamomis su vidaus rinka pagal 2001 m. rekomendacijas dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai. |
| --- | --- |

(544)

Tuo remdamasi Komisija daro išvadą, kad i) medžiagai, kurią sudaro tik arba daugiausia skalūnas ir kuri specialiai išgaunama komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, šiuo atveju įskaitant skalūną, kaip šalutinis produktas susidarantį naujai išgaunant kitas apmokestinamas medžiagas, ir ii) skalūno, kuris specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, bergždui taikomos NMM išimtys negali būti laikomos suderinamomis su vidaus rinka pagal 2001 m. rekomendacijas dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai.

7.3.   VERTINIMAS PAGAL 2008 M. GAIRES DĖL VALSTYBĖS PAGALBOS APLINKOS APSAUGAI

VERTINIMAS PAGAL 2008 M. GAIRES DĖL VALSTYBĖS PAGALBOS APLINKOS APSAUGAI

| (545) | Atsižvelgdama į NMM aplinkos apsaugos tikslą, Komisija, rengdama sprendimą pradėti tyrimo procedūrą, mokesčio išimtis ir netaikymo atvejus taip pat išnagrinėjo pagal 2008 m. gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 4 skyrių, susijusį su veiklos pagalba mažinant aplinkos apsaugos mokesčius. |
| --- | --- |

(545)

Atsižvelgdama į NMM aplinkos apsaugos tikslą, Komisija, rengdama sprendimą pradėti tyrimo procedūrą, mokesčio išimtis ir netaikymo atvejus taip pat išnagrinėjo pagal 2008 m. gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 4 skyrių, susijusį su veiklos pagalba mažinant aplinkos apsaugos mokesčius.

| (546) | 2008 m. gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 70 punkto 14 dalyje aplinkos apsaugos mokestis apibrėžtas taip: „mokestis, kurio konkreti mokesčio bazė yra aiškiai susijusi su neigiamu poveikiu aplinkai arba kuriuo siekiama apmokestinti tam tikrą veiklą, gaminius arba paslaugas, kad aplinkos apsaugos išlaidos būtų įskaičiuotos į jų kainą ir (arba) kad gamintojai bei vartotojai orientuotųsi į tas veiklos rūšis, kurios mažiau kenkia aplinkai“. |
| --- | --- |

(546)

2008 m. gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 70 punkto 14 dalyje aplinkos apsaugos mokestis apibrėžtas taip: „mokestis, kurio konkreti mokesčio bazė yra aiškiai susijusi su neigiamu poveikiu aplinkai arba kuriuo siekiama apmokestinti tam tikrą veiklą, gaminius arba paslaugas, kad aplinkos apsaugos išlaidos būtų įskaičiuotos į jų kainą ir (arba) kad gamintojai bei vartotojai orientuotųsi į tas veiklos rūšis, kurios mažiau kenkia aplinkai“.

| (547) | Komisija pripažino, kad neginčijama, jog nerūdinių medžiagų gavyba aplinkai daromas neigiamas poveikis, visų pirma daroma žala biologinei įvairovei, keliamos dulkės, triukšmas, daroma žala kraštovaizdžiui. Tai pagrindžiama ir JK valdžios institucijų užsakytais tyrimais, nurodytais sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 17 konstatuojamojoje dalyje. Taigi NMM yra aplinkos apsaugos mokestis pagal 2008 m. gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 70 punkto 14 dalį, o nuo 2008 m. balandžio 2 d. taikomos mokesčio išimtys gali būti vertinamos pagal 2008 m. gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 4 skyrių. |
| --- | --- |

(547)

Komisija pripažino, kad neginčijama, jog nerūdinių medžiagų gavyba aplinkai daromas neigiamas poveikis, visų pirma daroma žala biologinei įvairovei, keliamos dulkės, triukšmas, daroma žala kraštovaizdžiui. Tai pagrindžiama ir JK valdžios institucijų užsakytais tyrimais, nurodytais sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 17 konstatuojamojoje dalyje. Taigi NMM yra aplinkos apsaugos mokestis pagal 2008 m. gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 70 punkto 14 dalį, o nuo 2008 m. balandžio 2 d. taikomos mokesčio išimtys gali būti vertinamos pagal 2008 m. gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 4 skyrių.

7.3.1.   NAUDA APLINKAI

| (548) | Pagal 2008 m. gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 151 punktą, pagalba mažinant aplinkos apsaugos mokesčius bus laikoma suderinama su vidaus rinka, jeigu dėl tokios pagalbos bent netiesiogiai pagerėja aplinkos apsauga ir jeigu mažinant mokesčius netrukdoma siekti bendro tikslo. Kaip paaiškinta 2008 m. gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 57 punkte, aplinkos apsaugos mokesčių mažinimas tam tikriems sektoriams arba įmonių kategorijoms yra leidžiamas pagal 2008 m. gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 4 skyrių, jeigu taip sudaromos sąlygos toms įmonėms nustatyti didesnius mokesčius ir apskritai pagerinti išlaidų įtraukimą į savo sąnaudas bei sukurti papildomą paskatą gerinti aplinkos apsaugą. Komisija laikėsi nuomonės, kad ši pagalba gali būti reikalinga siekiant netiesiogiai spręsti neigiamų išorinių padarinių problemą, palengvinant palyginti didelių nacionalinių aplinkos apsaugos mokesčių nustatymą arba taikymą. |
| --- | --- |

(548)

Pagal 2008 m. gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 151 punktą, pagalba mažinant aplinkos apsaugos mokesčius bus laikoma suderinama su vidaus rinka, jeigu dėl tokios pagalbos bent netiesiogiai pagerėja aplinkos apsauga ir jeigu mažinant mokesčius netrukdoma siekti bendro tikslo. Kaip paaiškinta 2008 m. gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 57 punkte, aplinkos apsaugos mokesčių mažinimas tam tikriems sektoriams arba įmonių kategorijoms yra leidžiamas pagal 2008 m. gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 4 skyrių, jeigu taip sudaromos sąlygos toms įmonėms nustatyti didesnius mokesčius ir apskritai pagerinti išlaidų įtraukimą į savo sąnaudas bei sukurti papildomą paskatą gerinti aplinkos apsaugą. Komisija laikėsi nuomonės, kad ši pagalba gali būti reikalinga siekiant netiesiogiai spręsti neigiamų išorinių padarinių problemą, palengvinant palyginti didelių nacionalinių aplinkos apsaugos mokesčių nustatymą arba taikymą.

| (549) | Komisija šiuo atveju laikėsi nuomonės, kad Jungtinė Karalystė nustatyti NMM galbūt galėjo dėl to, kad buvo galimybė tam tikroms medžiagoms taikyti išimtis. |
| --- | --- |

(549)

Komisija šiuo atveju laikėsi nuomonės, kad Jungtinė Karalystė nustatyti NMM galbūt galėjo dėl to, kad buvo galimybė tam tikroms medžiagoms taikyti išimtis.

| (550) | BAA teigia, kad išimtys neatitinka 2008 m. gairėse dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai nustatytų kriterijų, todėl negalima jais remiantis nustatyti, kad jos yra suderinamos. |
| --- | --- |

(550)

BAA teigia, kad išimtys neatitinka 2008 m. gairėse dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai nustatytų kriterijų, todėl negalima jais remiantis nustatyti, kad jos yra suderinamos.

| (551) | BAA teigia, kad išimtimis nepadedama gerinti aplinkos apsaugos ir iš tikrųjų trukdoma siekti bendro tikslo (2008 m. gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 151 punktas). |
| --- | --- |

(551)

BAA teigia, kad išimtimis nepadedama gerinti aplinkos apsaugos ir iš tikrųjų trukdoma siekti bendro tikslo (2008 m. gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 151 punktas).

| (552) | Norėdama parodyti, kad karjerams išimtis taikoma vien dėl to, kad jie išgauna skalūną ir šiferį, ir kad tuo trukdoma siekti mokesčio tikslo, nes statybų pramonėje atsiranda net dar didesnė tokių medžiagų paklausa, BAA nurodo karjerą, į 2007 m. Kornvalio statybinių akmenų ir šiferio vadovą įtrauktą kaip šiferio ir skalūno karjerą, kuriame išgaunami sienų akmenys. Remiantis BAA pateikta medžiaga, BAA žino (88) keletą pavyzdžių, kai karjerus eksploatuojančios įmonės ėmė eksploatuoti šiferio ir skalūno karjerus vien dėl to, kad buvo nustatytos NMM išimtys ir šios įmonės siekė pasinaudoti pranašumu, kuris atsiranda dėl NMM išimčių. Be to, karjerų, kuriems taikomas NMM, mažos vertės šalutinių produktų ar atliekų, pavyzdžiui, skaldos ir karjeruose susidarančių smulkiagrūdžių medžiagų, pardavimo mastas gerokai sumažėjo. Šių medžiagų sankaupų padaugėjo daugiau kaip 500 %. Pasak BAA, iš to matyti, kad taikant NMM visiškai nepasiektas jo aplinkos apsaugos tikslas, nes vienos sąvartos buvo pakeistos kitomis. |
| --- | --- |

(552)

Norėdama parodyti, kad karjerams išimtis taikoma vien dėl to, kad jie išgauna skalūną ir šiferį, ir kad tuo trukdoma siekti mokesčio tikslo, nes statybų pramonėje atsiranda net dar didesnė tokių medžiagų paklausa, BAA nurodo karjerą, į 2007 m. Kornvalio statybinių akmenų ir šiferio vadovą įtrauktą kaip šiferio ir skalūno karjerą, kuriame išgaunami sienų akmenys. Remiantis BAA pateikta medžiaga, BAA žino (88) keletą pavyzdžių, kai karjerus eksploatuojančios įmonės ėmė eksploatuoti šiferio ir skalūno karjerus vien dėl to, kad buvo nustatytos NMM išimtys ir šios įmonės siekė pasinaudoti pranašumu, kuris atsiranda dėl NMM išimčių. Be to, karjerų, kuriems taikomas NMM, mažos vertės šalutinių produktų ar atliekų, pavyzdžiui, skaldos ir karjeruose susidarančių smulkiagrūdžių medžiagų, pardavimo mastas gerokai sumažėjo. Šių medžiagų sankaupų padaugėjo daugiau kaip 500 %. Pasak BAA, iš to matyti, kad taikant NMM visiškai nepasiektas jo aplinkos apsaugos tikslas, nes vienos sąvartos buvo pakeistos kitomis.

88

| (553) | Kaip pavyzdį BAA nurodo karjerus, kurių pirminis produktas yra neapmokestinamos žemės ūkio paskirties kalkės ir kuriuose susikaupė didžiulės atliekų ir neparduotų šalutinių produktų sąvartos, o žemės ūkio paskirties kalkių gamybai kyla kliūčių, nors paklausa ir didėja. |
| --- | --- |

(553)

Kaip pavyzdį BAA nurodo karjerus, kurių pirminis produktas yra neapmokestinamos žemės ūkio paskirties kalkės ir kuriuose susikaupė didžiulės atliekų ir neparduotų šalutinių produktų sąvartos, o žemės ūkio paskirties kalkių gamybai kyla kliūčių, nors paklausa ir didėja.

| (554) | BAA teigia, kad 2008 m. gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 158 punkto b ir c papunkčiais siekiama neleisti įmonėms dėl apmokestinimo patekti į nepalankią konkurencinę padėtį dėl to, kad tiesioginiai konkurentai neapmokestinami. Tačiau, pasak BAA, šiuo atveju aišku, kad įmonių, kurios naudojasi išimtimi, konkurentai iš tikrųjų yra apmokestinami ir negeba parduoti savo produktų, nes dėl NMM išimčių pateko į nepalankią padėtį. |
| --- | --- |

(554)

BAA teigia, kad 2008 m. gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 158 punkto b ir c papunkčiais siekiama neleisti įmonėms dėl apmokestinimo patekti į nepalankią konkurencinę padėtį dėl to, kad tiesioginiai konkurentai neapmokestinami. Tačiau, pasak BAA, šiuo atveju aišku, kad įmonių, kurios naudojasi išimtimi, konkurentai iš tikrųjų yra apmokestinami ir negeba parduoti savo produktų, nes dėl NMM išimčių pateko į nepalankią padėtį.

| (555) | BAA teigia, kad skalūnui taikoma išimtis yra nebūtina ir neproporcinga (155–159 punktai). BAA teigia, kad šiferiui, moliui ir skalūnui taikomos išimtys nepagrįstos objektyviais kriterijais, o tuos pačius produktus išgaunančioms įmonėms taikoma kitokia tvarka, nes remiamasi jų vietovės geologija. Be to, išimčių taikymo atvejai neatitinka nė vieno proporcingumo kriterijaus, o išimtys taikomos ilgesnį negu dešimties metų laikotarpį. |
| --- | --- |

(555)

BAA teigia, kad skalūnui taikoma išimtis yra nebūtina ir neproporcinga (155–159 punktai). BAA teigia, kad šiferiui, moliui ir skalūnui taikomos išimtys nepagrįstos objektyviais kriterijais, o tuos pačius produktus išgaunančioms įmonėms taikoma kitokia tvarka, nes remiamasi jų vietovės geologija. Be to, išimčių taikymo atvejai neatitinka nė vieno proporcingumo kriterijaus, o išimtys taikomos ilgesnį negu dešimties metų laikotarpį.

| (556) | BAA Komisijai pateikė atskirą vieno karjero raštą, kuriame nurodytas NMM poveikis tos įmonės mažos vertės produktų (antrinių nerūdinių medžiagų), t. y. kelių pagrindų sluoksniams skirtų medžiagų, skaldos, akmenų skaldos, karjere susidarančių smulkiagrūdžių medžiagų, pardavimo kiekiui, kuris sumažėjo dviem trečdaliais. |
| --- | --- |

(556)

BAA Komisijai pateikė atskirą vieno karjero raštą, kuriame nurodytas NMM poveikis tos įmonės mažos vertės produktų (antrinių nerūdinių medžiagų), t. y. kelių pagrindų sluoksniams skirtų medžiagų, skaldos, akmenų skaldos, karjere susidarančių smulkiagrūdžių medžiagų, pardavimo kiekiui, kuris sumažėjo dviem trečdaliais.

| (557) | BAA Komisijai pateikė poveikio nerūdinių medžiagų gamybai 2002 m. nustačius NMM tyrimą, kurį BAA užsakymu 2014 m. vasario mėn. parengė įmonė BDS Marketing Research Ltd. |
| --- | --- |

(557)

BAA Komisijai pateikė poveikio nerūdinių medžiagų gamybai 2002 m. nustačius NMM tyrimą, kurį BAA užsakymu 2014 m. vasario mėn. parengė įmonė BDS Marketing Research Ltd.

BDS Marketing Research Ltd

| (558) | Atliekant tyrimą nustatyti toliau išdėstyti faktai. |
| --- | --- |

(558)

Atliekant tyrimą nustatyti toliau išdėstyti faktai.

| (559) | Nerūdinių medžiagų mokestis – 2 GBP už toną – gali sudaryti pusę arba trečdalį visos klientui nustatytos mažesnės vertės nerūdinių medžiagų kainos. |
| --- | --- |

(559)

Nerūdinių medžiagų mokestis – 2 GBP už toną – gali sudaryti pusę arba trečdalį visos klientui nustatytos mažesnės vertės nerūdinių medžiagų kainos.

| (560) | Atlikus tyrimą padaryta išvada, kad pagrindinis NMM poveikis – naudojama daugiau nerūdinių medžiagų, kurioms taikoma išimtis (pirminių ir šalutinių produktų), o apmokestinamų šalutinių produktų, susidarančių išgaunant apmokestinamas didelės vertės medžiagas, dėl to naudojama mažiau. Karjerus eksploatuojančioms įmonėms sunku, o dažnai ir neįmanoma rasti rinkų šioms likusioms mažos vertės medžiagoms. Dėl to karjerus eksploatuojančios įmonės šias medžiagas šalina sąvartynuose. Todėl grynasis pokytis toks – plačiau naudojamos neapmokestinamos nerūdinės medžiagos (pirminiai ir šalutiniai produktai), o apmokestinamos nerūdinės medžiagos, kurios susidaro kaip šalutinis produktas ir kurias anksčiau parduodavo, dabar dėl to tapo atliekomis. Vienomis atliekomis tiesiog pakeistos kitos atliekos. Kartais dėl to buvo visiškai sunaudotos geros kokybės atsargos. |
| --- | --- |

(560)

Atlikus tyrimą padaryta išvada, kad pagrindinis NMM poveikis – naudojama daugiau nerūdinių medžiagų, kurioms taikoma išimtis (pirminių ir šalutinių produktų), o apmokestinamų šalutinių produktų, susidarančių išgaunant apmokestinamas didelės vertės medžiagas, dėl to naudojama mažiau. Karjerus eksploatuojančioms įmonėms sunku, o dažnai ir neįmanoma rasti rinkų šioms likusioms mažos vertės medžiagoms. Dėl to karjerus eksploatuojančios įmonės šias medžiagas šalina sąvartynuose. Todėl grynasis pokytis toks – plačiau naudojamos neapmokestinamos nerūdinės medžiagos (pirminiai ir šalutiniai produktai), o apmokestinamos nerūdinės medžiagos, kurios susidaro kaip šalutinis produktas ir kurias anksčiau parduodavo, dabar dėl to tapo atliekomis. Vienomis atliekomis tiesiog pakeistos kitos atliekos. Kartais dėl to buvo visiškai sunaudotos geros kokybės atsargos.

| (561) | Ataskaitoje nurodyta, kad nuo 2001 m. pirminių (aukštos kokybės) nerūdinių medžiagų pardavimas dėl ekonomikos nuosmukio sumažėjo 24,9 %. 2002 m. nustačius NMM, apmokestinamų nerūdinių medžiagų, susidarančių kaip šalutinis produktas, pardavimas sumažėjo 60 %, t. y. 31,5 mln. tonų. Apmokestinamų šalutinių produktų 2001 m. parduota 52 190, 2011 m. – 20 648, o apmokestinamų pirminių (didelės vertės) nerūdinių medžiagų pardavimas sumažėjo nuo 188 843 2001 m. iki 141 754 2011 m. Kaip pardavimas mažėjo, parodyta ir diagramoje.



  Bendra apmokestinamų šalutinių produktų pardavimo dalis nuo 2001 m.
  . |
| --- | --- |

(561)

Ataskaitoje nurodyta, kad nuo 2001 m. pirminių (aukštos kokybės) nerūdinių medžiagų pardavimas dėl ekonomikos nuosmukio sumažėjo 24,9 %. 2002 m. nustačius NMM, apmokestinamų nerūdinių medžiagų, susidarančių kaip šalutinis produktas, pardavimas sumažėjo 60 %, t. y. 31,5 mln. tonų. Apmokestinamų šalutinių produktų 2001 m. parduota 52 190, 2011 m. – 20 648, o apmokestinamų pirminių (didelės vertės) nerūdinių medžiagų pardavimas sumažėjo nuo 188 843 2001 m. iki 141 754 2011 m. Kaip pardavimas mažėjo, parodyta ir diagramoje.

Bendra apmokestinamų šalutinių produktų pardavimo dalis nuo 2001 m.

.

| (562) | Įtrauktos trys išsamios apmokestinamų produktų pardavimo raidos diagramos, jose nurodyti šių kategorijų produktų duomenys: kietojo akmens, smiltainio, klinčių ir smėlio bei žvirgždo. Nors smėlio ir žvirgždo pardavimo lygis, atrodo, nekito, tik pastaruoju metu šiek tiek padidėjo, pirmųjų trijų medžiagų pardavimas, atrodo, sumažėjo. |
| --- | --- |

(562)

Įtrauktos trys išsamios apmokestinamų produktų pardavimo raidos diagramos, jose nurodyti šių kategorijų produktų duomenys: kietojo akmens, smiltainio, klinčių ir smėlio bei žvirgždo. Nors smėlio ir žvirgždo pardavimo lygis, atrodo, nekito, tik pastaruoju metu šiek tiek padidėjo, pirmųjų trijų medžiagų pardavimas, atrodo, sumažėjo.

| (563) | Nustačius NMM, parduodamas nerūdinių medžiagų, kurioms taikoma išimtis, kiekis, atrodo, padidėjo nuo mažiau negu 5 mln. tonų iki beveik 30 mln. tonų. Į šiuos skaičius neįtraukti karjerų, kuriuose išgaunamos tik nerūdinės medžiagos, kurioms taikoma išimtis, duomenys, nes iš šių karjerų nereikalaujama teikti ataskaitų. Taigi, remiantis tyrimu, bendras padidėjęs medžiagų, kurioms taikoma išimtis, kiekis būtų net didesnis negu diagramose nurodytas padidėjimas šešis kartus. Iš tyrimo matyti, kad nerūdinių medžiagų, kurioms taikoma išimtis, pardavimas kasmet stabiliai didėjo. Atlikus tyrimą padaryta išvada, kad visiškos arba dalinės išimtys taikomos vis daugiau karjerų, t. y. parduodamos apmokestinamos medžiagos tampa parduodamomis medžiagomis, kurioms taikoma išimtis. |
| --- | --- |

(563)

Nustačius NMM, parduodamas nerūdinių medžiagų, kurioms taikoma išimtis, kiekis, atrodo, padidėjo nuo mažiau negu 5 mln. tonų iki beveik 30 mln. tonų. Į šiuos skaičius neįtraukti karjerų, kuriuose išgaunamos tik nerūdinės medžiagos, kurioms taikoma išimtis, duomenys, nes iš šių karjerų nereikalaujama teikti ataskaitų. Taigi, remiantis tyrimu, bendras padidėjęs medžiagų, kurioms taikoma išimtis, kiekis būtų net didesnis negu diagramose nurodytas padidėjimas šešis kartus. Iš tyrimo matyti, kad nerūdinių medžiagų, kurioms taikoma išimtis, pardavimas kasmet stabiliai didėjo. Atlikus tyrimą padaryta išvada, kad visiškos arba dalinės išimtys taikomos vis daugiau karjerų, t. y. parduodamos apmokestinamos medžiagos tampa parduodamomis medžiagomis, kurioms taikoma išimtis.

| (564) | 2002 m. nustačius NMM, perdirbtų nerūdinių medžiagų paklausa padidėjo tik nežymiai. Perdirbtų nerūdinių medžiagų paklausa padidėjo 1996 m. nustačius sąvartynų mokestį. Pasak BDS, mažos vertės apmokestinamų nerūdinių medžiagų vietą užėmė mažos vertės nerūdinės medžiagos, kurios taikoma išimtis, kaip tai parodyta šioje lentelėje:

  BDS pateikti mažos vertės nerūdinių medžiagų rinkos įverčiai (pagal nerūdinių medžiagų rūšį) | 2001 m. | 2012 m. | Pokytis (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| mln. t | % | mln. t | % |
| Karjerai
  (išgaunamos tik apmokestinamos mažos vertės medžiagos) | 52,2 | 51,1 | 19 | 19,8 | (63,6) |
| Perdirbtos nerūdinės medžiagos | 45 | 44,0 | 47 | 49,0 | 4,4 |
| Nerūdinės medžiagos, kurioms taikoma išimtis | 5 | 4,9 | 30 | 31,2 | 500,0 |
| |
| Iš viso | 102,2 | 100,0 | 96 | 100,0 | (6,1) |

(564)

2002 m. nustačius NMM, perdirbtų nerūdinių medžiagų paklausa padidėjo tik nežymiai. Perdirbtų nerūdinių medžiagų paklausa padidėjo 1996 m. nustačius sąvartynų mokestį. Pasak BDS, mažos vertės apmokestinamų nerūdinių medžiagų vietą užėmė mažos vertės nerūdinės medžiagos, kurios taikoma išimtis, kaip tai parodyta šioje lentelėje:

BDS pateikti mažos vertės nerūdinių medžiagų rinkos įverčiai (pagal nerūdinių medžiagų rūšį)

BDS pateikti mažos vertės nerūdinių medžiagų rinkos įverčiai (pagal nerūdinių medžiagų rūšį)

2001 m.

2012 m.

Pokytis (%)

mln. t

%

mln. t

%

Karjerai

(išgaunamos tik apmokestinamos mažos vertės medžiagos)

52,2

51,1

19

19,8

(63,6)

Perdirbtos nerūdinės medžiagos

45

44,0

47

49,0

4,4

Nerūdinės medžiagos, kurioms taikoma išimtis

5

4,9

30

31,2

500,0

Iš viso

102,2

100,0

96

100,0

(6,1)

| (565) | Jungtinė Karalystė teigia, kad, jeigu būtų laikoma, kad išimtys yra valstybės pagalba, jos būtų suderinamos su 2008 m. gairėmis dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai, nes:






  i. | bent netiesiogiai gerėja aplinkos apsauga ir (arba) |
| --- | --- | --- |

(565)

Jungtinė Karalystė teigia, kad, jeigu būtų laikoma, kad išimtys yra valstybės pagalba, jos būtų suderinamos su 2008 m. gairėmis dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai, nes:

i.

bent netiesiogiai gerėja aplinkos apsauga ir (arba)

| ii. | Jungtinė Karalystė galėjo nustatyti NMM, nes dėl išimčių buvo galima didesnius aplinkos apsaugos mokesčius nustatyti kitoms nerūdines medžiagas išgaunančioms įmonėms, taip buvo dar labiau skatinama siekti NMM aplinkos apsaugos tikslo, o rezultatas – išlaidos geriau įtraukiamos į savo sąnaudas. |
| --- | --- |

ii.

Jungtinė Karalystė galėjo nustatyti NMM, nes dėl išimčių buvo galima didesnius aplinkos apsaugos mokesčius nustatyti kitoms nerūdines medžiagas išgaunančioms įmonėms, taip buvo dar labiau skatinama siekti NMM aplinkos apsaugos tikslo, o rezultatas – išlaidos geriau įtraukiamos į savo sąnaudas.

| (566) | JK valdžios institucijos teigia, kad, taikant šias išimtis, NMM siekiama skatinti naudoti perdirbtas medžiagas arba šalutinius produktus (susidarančius dėl proceso, kuriuo nesiekiama gaminti nerūdinių medžiagų), kad būtų sumažinta neapdorotų nerūdinių medžiagų paklausa ir su nerūdinių medžiagų išgavimu karjeruose susijusi žala aplinkai. |
| --- | --- |

(566)

JK valdžios institucijos teigia, kad, taikant šias išimtis, NMM siekiama skatinti naudoti perdirbtas medžiagas arba šalutinius produktus (susidarančius dėl proceso, kuriuo nesiekiama gaminti nerūdinių medžiagų), kad būtų sumažinta neapdorotų nerūdinių medžiagų paklausa ir su nerūdinių medžiagų išgavimu karjeruose susijusi žala aplinkai.

| (567) | JK valdžios institucijos teigia, kad kiekviena nagrinėjamąja išimtimi siekiama gerinti aplinkos apsaugą bent vienu iš šių dviejų būdų: i) padedama keisti paklausą ir skatinama mažinti papildomų nerūdinių medžiagų gavybą ir (arba) ii) padedama mažinti atliekų kaupimąsi. |
| --- | --- |

(567)

JK valdžios institucijos teigia, kad kiekviena nagrinėjamąja išimtimi siekiama gerinti aplinkos apsaugą bent vienu iš šių dviejų būdų: i) padedama keisti paklausą ir skatinama mažinti papildomų nerūdinių medžiagų gavybą ir (arba) ii) padedama mažinti atliekų kaupimąsi.

| (568) | Skalūnui taikoma išimtis atitinka 2008 m. gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 4 skyriuje nustatytus kriterijus. Skalūnas kartais yra tinkamas naudoti kaip nerūdinė medžiaga, bet dėl jo fizinės sudėties ir plokščios formos jis netinkamas naudoti tada, kai reikia aukštesnės kokybės medžiagų. JK valdžios institucijos teigia, kad, kadangi nežinoma, kad skalūnas būtų specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, jis susidaro tik kaip neišvengiamas šalutinis produktas. Naudojant skalūną mažėja naujai išgaunamų nerūdinių medžiagų paklausa, taigi jam taikoma NMM išimtimi mažinama su nerūdinių medžiagų gavyba siejama žala aplinkai. Skalūnui taikant mokesčio išimtį taip pat padedama mažinti atliekų sankaupų sąvartas, taigi mažinama žala kraštovaizdžiui. |
| --- | --- |

(568)

Skalūnui taikoma išimtis atitinka 2008 m. gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 4 skyriuje nustatytus kriterijus. Skalūnas kartais yra tinkamas naudoti kaip nerūdinė medžiaga, bet dėl jo fizinės sudėties ir plokščios formos jis netinkamas naudoti tada, kai reikia aukštesnės kokybės medžiagų. JK valdžios institucijos teigia, kad, kadangi nežinoma, kad skalūnas būtų specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, jis susidaro tik kaip neišvengiamas šalutinis produktas. Naudojant skalūną mažėja naujai išgaunamų nerūdinių medžiagų paklausa, taigi jam taikoma NMM išimtimi mažinama su nerūdinių medžiagų gavyba siejama žala aplinkai. Skalūnui taikant mokesčio išimtį taip pat padedama mažinti atliekų sankaupų sąvartas, taigi mažinama žala kraštovaizdžiui.

| (569) | Be to, kalbant apie skalūno gavybą, JK valdžios institucijos teigia, kad skatinant naudoti bergždą, susidarantį specialiai to nesiekiant ir neišvengiamai, dėl išimties keičiasi paklausa ir skatinama nebesirinkti karjeruose išgaunamų nerūdinių medžiagų, taigi mažėja gavybos keliama žala aplinkai. |
| --- | --- |

(569)

Be to, kalbant apie skalūno gavybą, JK valdžios institucijos teigia, kad skatinant naudoti bergždą, susidarantį specialiai to nesiekiant ir neišvengiamai, dėl išimties keičiasi paklausa ir skatinama nebesirinkti karjeruose išgaunamų nerūdinių medžiagų, taigi mažėja gavybos keliama žala aplinkai.

| (570) | JK valdžios institucijos tvirtina, kad, net jeigu Komisija rastų įrodymų, kad bet kuri medžiaga, kuriai taikoma išimtis, specialiai išgaunama naudoti kaip nerūdinė medžiaga, šioms medžiagoms taikomomis išimtimis vis tiek būtų tiesiogiai padedama siekti NMM aplinkos apsaugos tikslo. Valdžios institucijos teigia, kad, jeigu yra įrodymų, kad bet kuri medžiaga, kuriai taikoma išimtis, iš tikrųjų specialiai išgaunama naudoti kaip nerūdinė medžiaga, blogiausiu atveju tai būtų labai nedidelio masto gavyba ir tikrai tik keliuose karjeruose. Pasak JK valdžios institucijų, jeigu būtų taip, kad būtų vykdoma labai nedidelio masto medžiagų, kurioms taikoma išimtis, gavyba siekiant jas naudoti kaip nerūdines medžiagas, tai neturėtų poveikio faktui, kad atitinkamoms medžiagoms taikomą išimtį galima objektyviai pagrįsti. Pagrindimas būtų toks: a) medžiagos paprastai neišgaunamos naudoti kaip nerūdinės medžiagos ir b) išgaunant šias medžiagas susidaro didelis kiekis neišvengiamų šalutinių produktų ir atliekų, kuriuos galima naudoti kaip nerūdines medžiagas, jeigu tik yra tinkamų komercinių paskatų. |
| --- | --- |

(570)

JK valdžios institucijos tvirtina, kad, net jeigu Komisija rastų įrodymų, kad bet kuri medžiaga, kuriai taikoma išimtis, specialiai išgaunama naudoti kaip nerūdinė medžiaga, šioms medžiagoms taikomomis išimtimis vis tiek būtų tiesiogiai padedama siekti NMM aplinkos apsaugos tikslo. Valdžios institucijos teigia, kad, jeigu yra įrodymų, kad bet kuri medžiaga, kuriai taikoma išimtis, iš tikrųjų specialiai išgaunama naudoti kaip nerūdinė medžiaga, blogiausiu atveju tai būtų labai nedidelio masto gavyba ir tikrai tik keliuose karjeruose. Pasak JK valdžios institucijų, jeigu būtų taip, kad būtų vykdoma labai nedidelio masto medžiagų, kurioms taikoma išimtis, gavyba siekiant jas naudoti kaip nerūdines medžiagas, tai neturėtų poveikio faktui, kad atitinkamoms medžiagoms taikomą išimtį galima objektyviai pagrįsti. Pagrindimas būtų toks: a) medžiagos paprastai neišgaunamos naudoti kaip nerūdinės medžiagos ir b) išgaunant šias medžiagas susidaro didelis kiekis neišvengiamų šalutinių produktų ir atliekų, kuriuos galima naudoti kaip nerūdines medžiagas, jeigu tik yra tinkamų komercinių paskatų.

| (571) | JK valdžios institucijos tvirtina, kad net jeigu keliuose karjeruose medžiagos, kurioms taikomos išimtis, ir būtų specialiai išgaunamos naudoti kaip nerūdinės medžiagos, išimtis tebėra pagrįsta, jeigu dėl jos galima taikyti didesnius mokesčius kitoms įmonėms, taigi rezultatas – išlaidos geriau įtraukiamos į savo sąnaudas ir labiau skatinama siekti NMM aplinkos apsaugos tikslo. |
| --- | --- |

(571)

JK valdžios institucijos tvirtina, kad net jeigu keliuose karjeruose medžiagos, kurioms taikomos išimtis, ir būtų specialiai išgaunamos naudoti kaip nerūdinės medžiagos, išimtis tebėra pagrįsta, jeigu dėl jos galima taikyti didesnius mokesčius kitoms įmonėms, taigi rezultatas – išlaidos geriau įtraukiamos į savo sąnaudas ir labiau skatinama siekti NMM aplinkos apsaugos tikslo.

| (572) | JK valdžios institucijos šiuo atžvilgiu pateikė argumentų dėl anglių kasyklų skalūno. |
| --- | --- |

(572)

JK valdžios institucijos šiuo atžvilgiu pateikė argumentų dėl anglių kasyklų skalūno.

7.3.1.1.   
  Komisijos vertinimas

Komisijos vertinimas

| (573) | Komisija jau nustatė, kad NMM yra mokestis, kuriuo siekiama aplinkos apsaugos tikslo. |
| --- | --- |

(573)

Komisija jau nustatė, kad NMM yra mokestis, kuriuo siekiama aplinkos apsaugos tikslo.

| (574) | Tačiau bendra skalūnui taikoma išimtimi, atrodo, trukdoma siekti NMM aplinkos apsaugos tikslo, nes gali būti skatinama išgauti skalūną ir skalūno bergždą, tą nustatė ir Bendrasis Teismas (89). |
| --- | --- |

(574)

Tačiau bendra skalūnui taikoma išimtimi, atrodo, trukdoma siekti NMM aplinkos apsaugos tikslo, nes gali būti skatinama išgauti skalūną ir skalūno bergždą, tą nustatė ir Bendrasis Teismas (89).

89

| (575) | Skalūnas – medžiaga, kurią galima naudoti kaip nerūdinę medžiagą, tačiau tik tam tikrais atvejais ir kaip prastos kokybės nerūdinę medžiagą, specialiai išgaunamą naudoti kaip nerūdinė medžiaga, ir tai matyti iš suinteresuotųjų šalių pateiktos medžiagos ir Komisijos gautų įrodymų. Skalūnas, specialiai išgautas naudoti kaip nerūdinė medžiaga, yra iš tikrųjų naujai išgauna nerūdinė medžiaga, o išimtimi paprasčiausiai skatinama jo papildoma gavyba. |
| --- | --- |

(575)

Skalūnas – medžiaga, kurią galima naudoti kaip nerūdinę medžiagą, tačiau tik tam tikrais atvejais ir kaip prastos kokybės nerūdinę medžiagą, specialiai išgaunamą naudoti kaip nerūdinė medžiaga, ir tai matyti iš suinteresuotųjų šalių pateiktos medžiagos ir Komisijos gautų įrodymų. Skalūnas, specialiai išgautas naudoti kaip nerūdinė medžiaga, yra iš tikrųjų naujai išgauna nerūdinė medžiaga, o išimtimi paprasčiausiai skatinama jo papildoma gavyba.

| (576) | Todėl, kadangi Komisija nustatė atvejų, kai skalūnas specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, dėl bendros skalūnui taikomos išimties jo gavyba tampa tik konkurencingesnė, ir skatinama jo papildoma gavyba. |
| --- | --- |

(576)

Todėl, kadangi Komisija nustatė atvejų, kai skalūnas specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, dėl bendros skalūnui taikomos išimties jo gavyba tampa tik konkurencingesnė, ir skatinama jo papildoma gavyba.

| (577) | Be to, skalūnui dabar taikoma išimtis, kai jis išgaunamas kaip apmokestinamos medžiagos (pavyzdžiui, smiltainio žvyro, smiltainio ir klinčių) šalutinis produktas. Komisija 365 konstatuojamojoje dalyje atkreipė dėmesį, kad taikant išimtį diferencijuojama skalūnas ir kitos apmokestinamos medžiagos, pavyzdžiui, kiti pagrindinės smiltainio žvyro, smiltainio ir klinčių gavybos šalutiniai produktai. Komisija taip pat svarstė, ar toks mokesčio diferencijavimas galėtų būti pagrįstas atsižvelgiant į NMM tikslą. Tačiau Komisija iš JK valdžios institucijų ar suinteresuotųjų šalių negavo jokių įrodymų, kad šia išimtimi padedama siekti NMM tikslo, t. y. sumažinti naujai išgaunamų medžiagų, skirtų naudoti kaip nerūdinės medžiagos, gavybos mastą. |
| --- | --- |

(577)

Be to, skalūnui dabar taikoma išimtis, kai jis išgaunamas kaip apmokestinamos medžiagos (pavyzdžiui, smiltainio žvyro, smiltainio ir klinčių) šalutinis produktas. Komisija 365 konstatuojamojoje dalyje atkreipė dėmesį, kad taikant išimtį diferencijuojama skalūnas ir kitos apmokestinamos medžiagos, pavyzdžiui, kiti pagrindinės smiltainio žvyro, smiltainio ir klinčių gavybos šalutiniai produktai. Komisija taip pat svarstė, ar toks mokesčio diferencijavimas galėtų būti pagrįstas atsižvelgiant į NMM tikslą. Tačiau Komisija iš JK valdžios institucijų ar suinteresuotųjų šalių negavo jokių įrodymų, kad šia išimtimi padedama siekti NMM tikslo, t. y. sumažinti naujai išgaunamų medžiagų, skirtų naudoti kaip nerūdinės medžiagos, gavybos mastą.

| (578) | Be to, išimtimi nepadedama apskritai sumažinti atliekų sankaupų, nes skalūno sąvartos pakeičiamos apmokestinamų prastos kokybės nerūdinių medžiagų, kurioms rasti pirkėjo nebepavyksta, sąvartomis. |
| --- | --- |

(578)

Be to, išimtimi nepadedama apskritai sumažinti atliekų sankaupų, nes skalūno sąvartos pakeičiamos apmokestinamų prastos kokybės nerūdinių medžiagų, kurioms rasti pirkėjo nebepavyksta, sąvartomis.

| (579) | JK valdžios institucijos teigia, kad skalūnui taikant išimtį buvo galima nustatyti didesnius mokesčius kitoms įmonėms, tačiau nepateikia tokio teiginio argumentų, kad Komisija savo vertinime galėtų svarstyti šį pagrindimą. Vieninteliai JK valdžios institucijų pateikti argumentai šiuo atžvilgiu susiję su anglių kasyklų bergždu, kuriam taikomos išimties Komisija jau anksčiau nelaikė valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(579)

JK valdžios institucijos teigia, kad skalūnui taikant išimtį buvo galima nustatyti didesnius mokesčius kitoms įmonėms, tačiau nepateikia tokio teiginio argumentų, kad Komisija savo vertinime galėtų svarstyti šį pagrindimą. Vieninteliai JK valdžios institucijų pateikti argumentai šiuo atžvilgiu susiję su anglių kasyklų bergždu, kuriam taikomos išimties Komisija jau anksčiau nelaikė valstybės pagalba.

| (580) | JK valdžios institucijos teigia, kad net jeigu Komisija rastų įrodymų, kad skalūnas specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, išimtimi vis tiek būtų padedama siekti NMM aplinkos apsaugos tikslo, nes skalūną specialiai išgaunančių karjerų yra nedaug. Tačiau Komisija nustatė, kad valstybės pagalba yra tik i) medžiagai, kurią sudaro tik arba daugiausia skalūnas ir kuri specialiai išgaunama komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, šiuo atveju įskaitant skalūną, kaip šalutinis produktas susidarantį naujai išgaunant kitas apmokestinamas medžiagas, ir ii) skalūno, kuris specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, bergždui taikomos NMM išimtys, o ne apskritai skalūnui ir skalūno gavybos bergždui taikoma išimtis. Todėl Komisijos vertinime skalūnas jau diferencijuojamas pagal tai, ar jis specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, ir nerūdine medžiaga nelaiko didelio kiekio skalūno ir neišvengiamo skalūno bergždo, kai skalūnas nėra specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga. Todėl į JK valdžios institucijų pateiktą pagrindimą, teigiant, kad išgaunama nedaug skalūno, skirto naudoti kaip nerūdinė medžiaga, negali būti atsižvelgta atliekant bendrą viso skalūno ir viso skalūno bergždo vertinimą. |
| --- | --- |

(580)

JK valdžios institucijos teigia, kad net jeigu Komisija rastų įrodymų, kad skalūnas specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, išimtimi vis tiek būtų padedama siekti NMM aplinkos apsaugos tikslo, nes skalūną specialiai išgaunančių karjerų yra nedaug. Tačiau Komisija nustatė, kad valstybės pagalba yra tik i) medžiagai, kurią sudaro tik arba daugiausia skalūnas ir kuri specialiai išgaunama komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, šiuo atveju įskaitant skalūną, kaip šalutinis produktas susidarantį naujai išgaunant kitas apmokestinamas medžiagas, ir ii) skalūno, kuris specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, bergždui taikomos NMM išimtys, o ne apskritai skalūnui ir skalūno gavybos bergždui taikoma išimtis. Todėl Komisijos vertinime skalūnas jau diferencijuojamas pagal tai, ar jis specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, ir nerūdine medžiaga nelaiko didelio kiekio skalūno ir neišvengiamo skalūno bergždo, kai skalūnas nėra specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga. Todėl į JK valdžios institucijų pateiktą pagrindimą, teigiant, kad išgaunama nedaug skalūno, skirto naudoti kaip nerūdinė medžiaga, negali būti atsižvelgta atliekant bendrą viso skalūno ir viso skalūno bergždo vertinimą.

| (581) | Kaip nustatė Bendrasis Teismas (90), jeigu yra karjerų, kuriuose specialiai išgaunamas skalūnas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, nebeužtikrinama, kad išimtimi neskatinama nauja medžiagų, kurioms taikoma išimtis, gavyba. |
| --- | --- |

(581)

Kaip nustatė Bendrasis Teismas (90), jeigu yra karjerų, kuriuose specialiai išgaunamas skalūnas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, nebeužtikrinama, kad išimtimi neskatinama nauja medžiagų, kurioms taikoma išimtis, gavyba.

90

| (582) | Todėl Komisija daro išvadą, kad bendra skalūnui ir skalūno bergždui taikoma išimtimi trukdoma siekti bendro aplinkos apsaugos tikslo, kurio siekiama NMM, nes gali būti skatinama nauja šios medžiagos gavyba. |
| --- | --- |

(582)

Todėl Komisija daro išvadą, kad bendra skalūnui ir skalūno bergždui taikoma išimtimi trukdoma siekti bendro aplinkos apsaugos tikslo, kurio siekiama NMM, nes gali būti skatinama nauja šios medžiagos gavyba.

7.3.2.   PROPORCINGUMAS

| (583) | Nerūdinių medžiagų apmokestinimas Sąjungos lygiu nesuderintas, todėl Komisija siūlomos priemonės proporcingumą analizavo atsižvelgdama į 2008 m. gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 159 punktą. |
| --- | --- |

(583)

Nerūdinių medžiagų apmokestinimas Sąjungos lygiu nesuderintas, todėl Komisija siūlomos priemonės proporcingumą analizavo atsižvelgdama į 2008 m. gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 159 punktą.

| (584) | Kalbant apie proporcingumą, kiekvienas pagalbos gavėjas, kuriam taikomas sumažintas mokestis arba išimtis, pagal 2008 m. gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 159 punktą turi atitikti šiuos kriterijus:






  a) | jis turi mokėti dalį nacionalinio mokesčio, kuris iš esmės atitinka kiekvieno pagalbos gavėjo aplinkos apsaugos veiksmingumą, palyginti su veiksmingumu, susijusiu su geriausia technologija EEE. Pagalbos gavėjai daugiausia gali pasinaudoti mokesčio sumažinimu, atitinkančiu gamybos sąnaudų padidėjimą, atsirandantį dėl mokesčio naudojant geriausią technologiją, kurio negalima perkelti pirkėjams; |
| --- | --- | --- |

(584)

Kalbant apie proporcingumą, kiekvienas pagalbos gavėjas, kuriam taikomas sumažintas mokestis arba išimtis, pagal 2008 m. gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 159 punktą turi atitikti šiuos kriterijus:

a)

jis turi mokėti dalį nacionalinio mokesčio, kuris iš esmės atitinka kiekvieno pagalbos gavėjo aplinkos apsaugos veiksmingumą, palyginti su veiksmingumu, susijusiu su geriausia technologija EEE. Pagalbos gavėjai daugiausia gali pasinaudoti mokesčio sumažinimu, atitinkančiu gamybos sąnaudų padidėjimą, atsirandantį dėl mokesčio naudojant geriausią technologiją, kurio negalima perkelti pirkėjams;

| b) | pagalbos gavėjai moka bent 20 % nacionalinio mokesčio, išskyrus atvejus, kai būtų pateisinamas žemesnis lygis; |
| --- | --- |

b)

pagalbos gavėjai moka bent 20 % nacionalinio mokesčio, išskyrus atvejus, kai būtų pateisinamas žemesnis lygis;

| c) | pagalbos gavėjas turi sudaryti susitarimus su valstybe, kuriais įsipareigoja siekti aplinkos apsaugos tikslų, kurių poveikis toks pats kaip ir tuo atveju, jeigu taikomas a arba b papunktis arba žemiausias Bendrijos mokesčių lygis. |
| --- | --- |

c)

pagalbos gavėjas turi sudaryti susitarimus su valstybe, kuriais įsipareigoja siekti aplinkos apsaugos tikslų, kurių poveikis toks pats kaip ir tuo atveju, jeigu taikomas a arba b papunktis arba žemiausias Bendrijos mokesčių lygis.

| (585) | JK valdžios institucijos teigia, kad, nors taikant išimtis neužtikrinama, kad pagalbos gavėjai mokėtų bent 20 % nacionalinio mokesčio, visiška išimtis gali būti pagrįsta, nes konkurencija iškraipoma ribotai. |
| --- | --- |

(585)

JK valdžios institucijos teigia, kad, nors taikant išimtis neužtikrinama, kad pagalbos gavėjai mokėtų bent 20 % nacionalinio mokesčio, visiška išimtis gali būti pagrįsta, nes konkurencija iškraipoma ribotai.

| (586) | Pasak JK valdžios institucijų, net vertinant visas kartu, nagrinėjamosios priemonės sudaro labai nedidelę dalį Jungtinės Karalystės nerūdinių medžiagų rinkos. JK valdžios institucijos, remdamosi Nacionalinės statistikos, Vietos bendruomenių ir valdžios departamento ir Verslo, inovacijų ir įgūdžių departamento tarnybos duomenimis, teigia, kad iš visų Didžiojoje Britanijoje kasmet parduodamų 205 mln. tonų nerūdinių medžiagų tik šeši milijonai tonų medžiagų gaunama iš medžiagų, kurių atžvilgiu Komisija vykdo tyrimą, iš jų trys milijonai tonų gaunama iš kaolino ir plastinio molio atliekų. Pasak Mineral Products Association (tai didžiausia Jungtinės Karalystės nerūdines medžiagas išgaunančių įmonių verslo organizacija), nagrinėjamosios išimtys sudaro tik apie 3 % JK nerūdinių medžiagų rinkos. |
| --- | --- |

(586)

Pasak JK valdžios institucijų, net vertinant visas kartu, nagrinėjamosios priemonės sudaro labai nedidelę dalį Jungtinės Karalystės nerūdinių medžiagų rinkos. JK valdžios institucijos, remdamosi Nacionalinės statistikos, Vietos bendruomenių ir valdžios departamento ir Verslo, inovacijų ir įgūdžių departamento tarnybos duomenimis, teigia, kad iš visų Didžiojoje Britanijoje kasmet parduodamų 205 mln. tonų nerūdinių medžiagų tik šeši milijonai tonų medžiagų gaunama iš medžiagų, kurių atžvilgiu Komisija vykdo tyrimą, iš jų trys milijonai tonų gaunama iš kaolino ir plastinio molio atliekų. Pasak Mineral Products Association (tai didžiausia Jungtinės Karalystės nerūdines medžiagas išgaunančių įmonių verslo organizacija), nagrinėjamosios išimtys sudaro tik apie 3 % JK nerūdinių medžiagų rinkos.

Mineral Products Association

| (587) | JK valdžios institucijos teigia, kad poveikis nerūdinių medžiagų, kurioms taikoma išimtis, gebėjimui konkuruoti yra ribotas dėl nerūdinių medžiagų vežimo išlaidų. Jos teigia, kad vežimo išlaidos sudaro 8,55 pensus už toną. Tada, vertinant vidutiniškai, taikant išimtį ir atleidžiant nuo 2 GBP už toną mokesčio medžiagą, kuriai taikoma išimtis, išgaunančiai įmonei konkurencinis pranašumas suteikiamas tik 23 mylių spinduliu. Pasak JK valdžios institucijų, vertinant kelionę į abi puses medžiagą, kuriai taikoma išimtis, būtų galima vežti tik papildomas 11,6 mylias. Be to, JK valdžios institucijos teigia, kad tiekiamas paprastai labai mažas kiekis, nes medžiagos, kurioms taikoma išimtis tinkamos naudoti tik kaip prastos kokybės nerūdinės medžiagos. Jeigu projektui reikės tradiciškesnių nerūdinių medžiagų, konkurencija nebus neiškraipyta. |
| --- | --- |

(587)

JK valdžios institucijos teigia, kad poveikis nerūdinių medžiagų, kurioms taikoma išimtis, gebėjimui konkuruoti yra ribotas dėl nerūdinių medžiagų vežimo išlaidų. Jos teigia, kad vežimo išlaidos sudaro 8,55 pensus už toną. Tada, vertinant vidutiniškai, taikant išimtį ir atleidžiant nuo 2 GBP už toną mokesčio medžiagą, kuriai taikoma išimtis, išgaunančiai įmonei konkurencinis pranašumas suteikiamas tik 23 mylių spinduliu. Pasak JK valdžios institucijų, vertinant kelionę į abi puses medžiagą, kuriai taikoma išimtis, būtų galima vežti tik papildomas 11,6 mylias. Be to, JK valdžios institucijos teigia, kad tiekiamas paprastai labai mažas kiekis, nes medžiagos, kurioms taikoma išimtis tinkamos naudoti tik kaip prastos kokybės nerūdinės medžiagos. Jeigu projektui reikės tradiciškesnių nerūdinių medžiagų, konkurencija nebus neiškraipyta.

7.3.2.1.   
  Komisijos vertinimas

Komisijos vertinimas

| (588) | Iš Komisijos gautos informacijos matyti, kad skalūnui taikoma išimtimi labai iškraipoma konkurencija. |
| --- | --- |

(588)

Iš Komisijos gautos informacijos matyti, kad skalūnui taikoma išimtimi labai iškraipoma konkurencija.

| (589) | Daug suinteresuotųjų šalių teigė, kad skalūnas naudojamas kaip nerūdinė medžiaga, ir daromas didelis poveikis vietos rinkoms, visų pirma Šiaurės Airijoje. Akivaizdu, kad Šiaurės Airijoje buvo šimtai tūkstančių tonų skalūno, įvežto iš Donegolo, Airijos. Skalūnas iš Airijos parduodamas visos Šiaurės Airijos statybų rinkose. Ties siena su Airija įgyvendinamiems statybos projektams naudotos kaip skalūnas klasifikuojamos Airijos nerūdinės medžiagos, kurioms taikoma išimtis. |
| --- | --- |

(589)

Daug suinteresuotųjų šalių teigė, kad skalūnas naudojamas kaip nerūdinė medžiaga, ir daromas didelis poveikis vietos rinkoms, visų pirma Šiaurės Airijoje. Akivaizdu, kad Šiaurės Airijoje buvo šimtai tūkstančių tonų skalūno, įvežto iš Donegolo, Airijos. Skalūnas iš Airijos parduodamas visos Šiaurės Airijos statybų rinkose. Ties siena su Airija įgyvendinamiems statybos projektams naudotos kaip skalūnas klasifikuojamos Airijos nerūdinės medžiagos, kurioms taikoma išimtis.

| (590) | Suinteresuotosios šalys taip pat nurodė konkrečią problemą dėl skalūno telkinių, naudojamų dideliuose statybų objektuose, visų pirma šalia Glazgo ir Edinburgo koridoriaus. Keliams tiesti buvo panaudota beveik milijonas tonų skalūno. Tai turėjo poveikį karjerų konkurencijai ir dėl to kiti karjerai negalėjo parduoti savo mažos vertės šalutinių produktų. |
| --- | --- |

(590)

Suinteresuotosios šalys taip pat nurodė konkrečią problemą dėl skalūno telkinių, naudojamų dideliuose statybų objektuose, visų pirma šalia Glazgo ir Edinburgo koridoriaus. Keliams tiesti buvo panaudota beveik milijonas tonų skalūno. Tai turėjo poveikį karjerų konkurencijai ir dėl to kiti karjerai negalėjo parduoti savo mažos vertės šalutinių produktų.

| (591) | Be to, Komisija atkreipia dėmesį, kad skalūno nerūdinių medžiagų rinka gana vietinė ir kad vertinant Jungtinės Karalystės nacionaline nerūdinių medžiagų rinka negali būti remiamasi kaip tinkamu atskaitos tašku. Dėl mažos skalūno nerūdinių medžiagų kainos ir didelių vežimo išlaidų, kaip nurodė JK valdžios institucijos, klientams jas galima vežti tik ribotą atstumą, kad būtų galima konkuruoti su kitomis prastos kokybės nerūdines medžiagas išgaunančiomis įmonėmis. Todėl būtų tinkamiau tokį vertinimą atlikti vietos lygmeniu. Iš informacijos, kurią Komisija gavo iš suinteresuotųjų šalių, matyti, kad skalūnui taikant išimtį mažėja prastos kokybės apmokestinamų nerūdinių medžiagų, su kuriomis skalūnas konkuruoja vietos lygmeniu, prekyba. |
| --- | --- |

(591)

Be to, Komisija atkreipia dėmesį, kad skalūno nerūdinių medžiagų rinka gana vietinė ir kad vertinant Jungtinės Karalystės nacionaline nerūdinių medžiagų rinka negali būti remiamasi kaip tinkamu atskaitos tašku. Dėl mažos skalūno nerūdinių medžiagų kainos ir didelių vežimo išlaidų, kaip nurodė JK valdžios institucijos, klientams jas galima vežti tik ribotą atstumą, kad būtų galima konkuruoti su kitomis prastos kokybės nerūdines medžiagas išgaunančiomis įmonėmis. Todėl būtų tinkamiau tokį vertinimą atlikti vietos lygmeniu. Iš informacijos, kurią Komisija gavo iš suinteresuotųjų šalių, matyti, kad skalūnui taikant išimtį mažėja prastos kokybės apmokestinamų nerūdinių medžiagų, su kuriomis skalūnas konkuruoja vietos lygmeniu, prekyba.

| (592) | Todėl Komisija daro išvadą, kad bendra skalūnui ir skalūno bergždui taikoma išimtimi iškraipoma konkurencija vietos nerūdinių medžiagų rinkose. Negalima sutikti su JK valdžios argumentais, kad skalūnui taikoma išimtimi konkurencija iškraipoma ribotai. Todėl negalima pagrįsti to, kad nemokama 20 % NMM. |
| --- | --- |

(592)

Todėl Komisija daro išvadą, kad bendra skalūnui ir skalūno bergždui taikoma išimtimi iškraipoma konkurencija vietos nerūdinių medžiagų rinkose. Negalima sutikti su JK valdžios argumentais, kad skalūnui taikoma išimtimi konkurencija iškraipoma ribotai. Todėl negalima pagrįsti to, kad nemokama 20 % NMM.

| (593) | Taigi priemonė nėra proporcinga, kaip reikalaujama 2008 m. gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 159 punkte. |
| --- | --- |

(593)

Taigi priemonė nėra proporcinga, kaip reikalaujama 2008 m. gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 159 punkte.

| (594) | Komisija, nemanydama, kad reikia vertinti ir priemonės būtinumą, daro išvadą, kad i) medžiagai, kurią sudaro tik arba daugiausia skalūnas ir kuri specialiai išgaunama komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, šiuo atveju įskaitant skalūną, kaip šalutinis produktas susidarantį naujai išgaunant kitas apmokestinamas medžiagas, ir ii) skalūno, kuris specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, bergždui taikomos NMM išimtys yra nesuderinamos su vidaus rinka pagal 2008 m. gaires dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai. |
| --- | --- |

(594)

Komisija, nemanydama, kad reikia vertinti ir priemonės būtinumą, daro išvadą, kad i) medžiagai, kurią sudaro tik arba daugiausia skalūnas ir kuri specialiai išgaunama komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, šiuo atveju įskaitant skalūną, kaip šalutinis produktas susidarantį naujai išgaunant kitas apmokestinamas medžiagas, ir ii) skalūno, kuris specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, bergždui taikomos NMM išimtys yra nesuderinamos su vidaus rinka pagal 2008 m. gaires dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai.

7.4.   ALTERNATYVUS VERTINIMAS PAGAL SESV 107 STRAIPSNIO 3 DALIES b PUNKTĄ. PAGALBA, SKIRTA BENDRIEMS EUROPOS INTERESAMS SVARBIŲ PROJEKTŲ VYKDYMUI

ALTERNATYVUS VERTINIMAS PAGAL SESV 107 STRAIPSNIO 3 DALIES b PUNKTĄ. PAGALBA, SKIRTA BENDRIEMS EUROPOS INTERESAMS SVARBIŲ PROJEKTŲ VYKDYMUI

| (595) | Kaip minėta šiame sprendime, JK valdžios institucijos tvirtina, kad produktams, kuriuos sudaro tik arba daugiausia skalūnas arba skalūno bergždas, taikoma išimtis galėtų būti laikoma suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą, jeigu vykdant Europos interesams svarbų projektą skatinama aplinkos apsauga. JK valdžios institucijos nepateikė jokių argumentų dėl suderinamumo vertinimo remiantis SESV. |
| --- | --- |

(595)

Kaip minėta šiame sprendime, JK valdžios institucijos tvirtina, kad produktams, kuriuos sudaro tik arba daugiausia skalūnas arba skalūno bergždas, taikoma išimtis galėtų būti laikoma suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą, jeigu vykdant Europos interesams svarbų projektą skatinama aplinkos apsauga. JK valdžios institucijos nepateikė jokių argumentų dėl suderinamumo vertinimo remiantis SESV.

| (596) | Komisija 2008 m. gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 147 punkte nustatė sąlygas, kuriomis manytų, kad pagalbą galima laikyti suderinama su bendrąja rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą. |
| --- | --- |

(596)

Komisija 2008 m. gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 147 punkte nustatė sąlygas, kuriomis manytų, kad pagalbą galima laikyti suderinama su bendrąja rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą.

| (597) | Tos sąlygos yra šios:






  a) | pagalba siūloma konkrečiam projektui, kurio įgyvendinimo sąlygos yra konkrečios ir aiškiai apibrėžtos, įskaitant jo dalyvius, tikslus ir poveikį bei jiems siekti skirtas priemones. Komisija taip pat gali laikyti grupę projektų vienu projektu; |
| --- | --- | --- |

(597)

Tos sąlygos yra šios:

a)

pagalba siūloma konkrečiam projektui, kurio įgyvendinimo sąlygos yra konkrečios ir aiškiai apibrėžtos, įskaitant jo dalyvius, tikslus ir poveikį bei jiems siekti skirtas priemones. Komisija taip pat gali laikyti grupę projektų vienu projektu;

| b) | projektas turi būti bendro Europos intereso: jis turi būti konkretus, pavyzdinis ir aiškiai nustatomas indėlis užtikrinant Bendrijos interesą aplinkos apsaugos srityje, pavyzdžiui, projektas turi būti labai svarbus Europos Sąjungos aplinkos apsaugos strategijos požiūriu. Projekto tikslų įgyvendinimo nauda negali apimti tik vienos arba kelių projektą įgyvendinančių valstybių narių, bet turi aprėpti visą Bendriją. Projektas turi tapti reikšmingu žingsniu į priekį įgyvendinant Bendrijos tikslus. Nepakanka to, kad projektą įgyvendina skirtingose valstybėse narėse veikiančios įmonės; |
| --- | --- |

b)

projektas turi būti bendro Europos intereso: jis turi būti konkretus, pavyzdinis ir aiškiai nustatomas indėlis užtikrinant Bendrijos interesą aplinkos apsaugos srityje, pavyzdžiui, projektas turi būti labai svarbus Europos Sąjungos aplinkos apsaugos strategijos požiūriu. Projekto tikslų įgyvendinimo nauda negali apimti tik vienos arba kelių projektą įgyvendinančių valstybių narių, bet turi aprėpti visą Bendriją. Projektas turi tapti reikšmingu žingsniu į priekį įgyvendinant Bendrijos tikslus. Nepakanka to, kad projektą įgyvendina skirtingose valstybėse narėse veikiančios įmonės;

| c) | pagalba būtina ir skatina įgyvendinti projektą, kuris taip pat turi būti susijęs su didele rizika; |
| --- | --- |

c)

pagalba būtina ir skatina įgyvendinti projektą, kuris taip pat turi būti susijęs su didele rizika;

| d) | projektas yra labai svarbus dėl savo dydžio: tai turi būti plačios apimties projektas, darantis didelį poveikį aplinkai. |
| --- | --- |

d)

projektas yra labai svarbus dėl savo dydžio: tai turi būti plačios apimties projektas, darantis didelį poveikį aplinkai.

| (598) | Be to, kad Komisija galėtų tinkamai įvertinti šiuos projektus, bendras Europos interesas turi būti įrodytas praktiškai: pavyzdžiui, turi būti įrodyta, kad šis projektas padės pasiekti žymią pažangą įgyvendinant konkrečius Bendrijos aplinkos apsaugos tikslus (2008 m. gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 148 punktas). |
| --- | --- |

(598)

Be to, kad Komisija galėtų tinkamai įvertinti šiuos projektus, bendras Europos interesas turi būti įrodytas praktiškai: pavyzdžiui, turi būti įrodyta, kad šis projektas padės pasiekti žymią pažangą įgyvendinant konkrečius Bendrijos aplinkos apsaugos tikslus (2008 m. gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 148 punktas).

| (599) | Komisija atkreipia dėmesį, kad, nors NMM vykdoma tam tikra konkrečios valstybės narės politika, neatrodo, kad tai susiję su projektu, ir a fortiori tai nėra projektas, kurio „kurio įgyvendinimo sąlygos yra konkrečios ir aiškiai apibrėžtos“. |
| --- | --- |

(599)

Komisija atkreipia dėmesį, kad, nors NMM vykdoma tam tikra konkrečios valstybės narės politika, neatrodo, kad tai susiję su projektu, ir a fortiori tai nėra projektas, kurio „kurio įgyvendinimo sąlygos yra konkrečios ir aiškiai apibrėžtos“.

a fortiori

| (600) | Be to, neatrodo, kad būtų galimybių priemonę laikyti Europos interesams svarbiu projektu, nes tai šalies masto politika. |
| --- | --- |

(600)

Be to, neatrodo, kad būtų galimybių priemonę laikyti Europos interesams svarbiu projektu, nes tai šalies masto politika.

| (601) | Be to, kadangi neatrodo, kad i) medžiagai, kurią sudaro tik arba daugiausia skalūnas ir kuri specialiai išgaunama komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, įskaitant skalūną, kaip šalutinis produktas susidarantį naujai išgaunant kitas apmokestinamas medžiagas, ir ii) skalūno, kuris specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, bergždui taikomomis NMM išimtimis aplinkos apsaugos požiūriu suteikiama kokios nors naudos, nes jomis tiesiog skatinama išgauti tokią medžiagą, negalima pasakyti, kaip šiomis išimtimis padedama gerinti aplinkos apsaugą. |
| --- | --- |

(601)

Be to, kadangi neatrodo, kad i) medžiagai, kurią sudaro tik arba daugiausia skalūnas ir kuri specialiai išgaunama komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, įskaitant skalūną, kaip šalutinis produktas susidarantį naujai išgaunant kitas apmokestinamas medžiagas, ir ii) skalūno, kuris specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, bergždui taikomomis NMM išimtimis aplinkos apsaugos požiūriu suteikiama kokios nors naudos, nes jomis tiesiog skatinama išgauti tokią medžiagą, negalima pasakyti, kaip šiomis išimtimis padedama gerinti aplinkos apsaugą.

| (602) | Dar svarbiau, Bendrasis Teismas 2008 m. lapkričio 28 d. Sprendime Hotel Cipriani, sujungtos bylos T-254/00, T-270/00 ir T-277/00, nustatė, kad „pagalbos priemonei [Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punkte] numatytą nukrypti leidžiančią nuostatą galima taikyti, tik jeigu ji nesuteikia pranašumo valstybės narėms subjektams, o ją taikant gaunama nauda visai Bendrijai“ (91). Šis kriterijus neįvykdytas, jeigu nacionaline schema tiesiog siekiama padidinti atitinkamų įmonių gebėjimą konkuruoti, t. y. šiuo atveju paskatinti naudoti vienos rūšies nerūdines medžiagas. |
| --- | --- |

(602)

Dar svarbiau, Bendrasis Teismas 2008 m. lapkričio 28 d. Sprendime Hotel Cipriani, sujungtos bylos T-254/00, T-270/00 ir T-277/00, nustatė, kad „pagalbos priemonei [Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punkte] numatytą nukrypti leidžiančią nuostatą galima taikyti, tik jeigu ji nesuteikia pranašumo valstybės narėms subjektams, o ją taikant gaunama nauda visai Bendrijai“ (91). Šis kriterijus neįvykdytas, jeigu nacionaline schema tiesiog siekiama padidinti atitinkamų įmonių gebėjimą konkuruoti, t. y. šiuo atveju paskatinti naudoti vienos rūšies nerūdines medžiagas.

Hotel Cipriani

91

| (603) | Taigi Komisija daro išvadą, kad i) medžiagai, kurią sudaro tik arba daugiausia skalūnas ir kuri specialiai išgaunama komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, įskaitant skalūną, kaip šalutinis produktas susidarantį naujai išgaunant kitas apmokestinamas medžiagas, ir ii) skalūno, kuris specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, bergždui taikomos NMM išimtys negali būti laikomos suderinamomis su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą kaip išimtys, kuriomis vykdant Europos interesams svarbų projektą skatinama aplinkos apsauga. |
| --- | --- |

(603)

Taigi Komisija daro išvadą, kad i) medžiagai, kurią sudaro tik arba daugiausia skalūnas ir kuri specialiai išgaunama komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, įskaitant skalūną, kaip šalutinis produktas susidarantį naujai išgaunant kitas apmokestinamas medžiagas, ir ii) skalūno, kuris specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, bergždui taikomos NMM išimtys negali būti laikomos suderinamomis su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą kaip išimtys, kuriomis vykdant Europos interesams svarbų projektą skatinama aplinkos apsauga.

7.5.   ALTERNATYVUS VERTINIMAS PAGAL SESV 107 STRAIPSNIO 3 DALIES c PUNKTĄ. TAM TIKROS EKONOMINĖS VEIKLOS RŪŠIŲ ARBA TAM TIKRŲ EKONOMIKOS SRIČIŲ PLĖTROS SKATINIMAS

ALTERNATYVUS VERTINIMAS PAGAL SESV 107 STRAIPSNIO 3 DALIES c PUNKTĄ. TAM TIKROS EKONOMINĖS VEIKLOS RŪŠIŲ ARBA TAM TIKRŲ EKONOMIKOS SRIČIŲ PLĖTROS SKATINIMAS

| (604) | Pagalbos priemonę vertinant pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą reikėtų nagrinėti, ar konkreti pagalba:






  a) | atitinka tiksliai apibrėžtą bendros svarbos tikslą; |
| --- | --- | --- |

(604)

Pagalbos priemonę vertinant pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą reikėtų nagrinėti, ar konkreti pagalba:

a)

atitinka tiksliai apibrėžtą bendros svarbos tikslą;

| b) | yra būtina, tinkama ir proporcinga siekiant šio tikslo; |
| --- | --- |

b)

yra būtina, tinkama ir proporcinga siekiant šio tikslo;

| c) | nedaro poveikio konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai tiek, kad tai prieštarautų bendram interesui. |
| --- | --- |

c)

nedaro poveikio konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai tiek, kad tai prieštarautų bendram interesui.

| (605) | Kaip preliminarią pastabą Komisija nurodo, kad priemonės, susijusios su veiklos pagalba, iš esmės yra nesuderinamos pagal 107 straipsnio 3 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(605)

Kaip preliminarią pastabą Komisija nurodo, kad priemonės, susijusios su veiklos pagalba, iš esmės yra nesuderinamos pagal 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

| (606) | NMM padedama saugoti aplinką, kaip jau nustatyta 87 konstatuojamojoje dalyje ir remiantis Bendrojo Teismo nustatytais faktais. Aplinkos apsauga galėtų būti laikoma ES bendros svarbos tikslu. |
| --- | --- |

(606)

NMM padedama saugoti aplinką, kaip jau nustatyta 87 konstatuojamojoje dalyje ir remiantis Bendrojo Teismo nustatytais faktais. Aplinkos apsauga galėtų būti laikoma ES bendros svarbos tikslu.

| (607) | Pasak JK valdžios institucijų, produktams, kuriuos sudaro vien arba daugiausia skalūnas ir skalūno bergždas, taikomomis išimtimis taip pat siekiama aplinkos apsaugos tikslo, nes siekiama pakeisti paklausą ir skatinti naudoti skalūną (tik arba daugiausia) ir skalūno bergždą, užuot naujai išgavus nerūdines medžiagas. JK valdžios institucijos teigia, kad šios medžiagos tradiciškai neišgaunamos naudoti kaip nerūdinės medžiagos ir kad institucijos neturi jokių duomenų, kad jos būtų specialiai išgaunamos naudoti kaip nerūdinės medžiagos. |
| --- | --- |

(607)

Pasak JK valdžios institucijų, produktams, kuriuos sudaro vien arba daugiausia skalūnas ir skalūno bergždas, taikomomis išimtimis taip pat siekiama aplinkos apsaugos tikslo, nes siekiama pakeisti paklausą ir skatinti naudoti skalūną (tik arba daugiausia) ir skalūno bergždą, užuot naujai išgavus nerūdines medžiagas. JK valdžios institucijos teigia, kad šios medžiagos tradiciškai neišgaunamos naudoti kaip nerūdinės medžiagos ir kad institucijos neturi jokių duomenų, kad jos būtų specialiai išgaunamos naudoti kaip nerūdinės medžiagos.

| (608) | JK valdžios institucijos pateikė informacijos apie nerūdinių medžiagų sektoriaus būklę prieš nustatant NMM ir būtinybę nustatyti mokestį, kuriuo būtų mažinama nauja nerūdinių medžiagų gavyba, kartu siūlant tinkamas alternatyvas. |
| --- | --- |

(608)

JK valdžios institucijos pateikė informacijos apie nerūdinių medžiagų sektoriaus būklę prieš nustatant NMM ir būtinybę nustatyti mokestį, kuriuo būtų mažinama nauja nerūdinių medžiagų gavyba, kartu siūlant tinkamas alternatyvas.

| (609) | Komisija atkreipia dėmesį, kad iš esmės NMM išimtys buvo dar viena priemonė siekti NMM aplinkos apsaugos tikslo. |
| --- | --- |

(609)

Komisija atkreipia dėmesį, kad iš esmės NMM išimtys buvo dar viena priemonė siekti NMM aplinkos apsaugos tikslo.

| (610) | Taip pat yra duomenų, kad naujų nerūdinių medžiagų gavybos nebūtų galima sumažinti nenustačius NMM ir jo išimčių. Šiuo atžvilgiu daugybėje suinteresuotųjų šalių pastabų nurodoma, kad medžiagomis, kurioms taikoma NMM išimtis, sėkmingai pakeisti naujai išgaunami nerūdinių medžiagų produktai. Ir aukštos kokybės pirminių produktų nerūdinės medžiagos, ir, ypač, prastesnės kokybės antrinės nerūdinės medžiagos pakeistos medžiagomis, kurioms taikoma išimtis. Tai neapima i) medžiagos, kurią sudaro tik arba daugiausia skalūnas ir kuri specialiai išgaunama komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, įskaitant skalūną, kaip šalutinis produktas susidarantį naujai išgaunant kitas apmokestinamas medžiagas, ir ii) skalūno, kuris specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, bergždo. |
| --- | --- |

(610)

Taip pat yra duomenų, kad naujų nerūdinių medžiagų gavybos nebūtų galima sumažinti nenustačius NMM ir jo išimčių. Šiuo atžvilgiu daugybėje suinteresuotųjų šalių pastabų nurodoma, kad medžiagomis, kurioms taikoma NMM išimtis, sėkmingai pakeisti naujai išgaunami nerūdinių medžiagų produktai. Ir aukštos kokybės pirminių produktų nerūdinės medžiagos, ir, ypač, prastesnės kokybės antrinės nerūdinės medžiagos pakeistos medžiagomis, kurioms taikoma išimtis. Tai neapima i) medžiagos, kurią sudaro tik arba daugiausia skalūnas ir kuri specialiai išgaunama komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, įskaitant skalūną, kaip šalutinis produktas susidarantį naujai išgaunant kitas apmokestinamas medžiagas, ir ii) skalūno, kuris specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, bergždo.

| (611) | Pasirodo, kad skalūnas kaip nerūdinė medžiaga gali būti naudojamas įvairiai paskirčiai, taip pat jis gali būti specialiai išgaunamas naudoti kaip nerūdinė medžiaga, kaip paaiškinta 341 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(611)

Pasirodo, kad skalūnas kaip nerūdinė medžiaga gali būti naudojamas įvairiai paskirčiai, taip pat jis gali būti specialiai išgaunamas naudoti kaip nerūdinė medžiaga, kaip paaiškinta 341 konstatuojamojoje dalyje.

| (612) | Todėl dėl skalūnui ir specialiai išgaunamo skalūno bergždui taikomos išimties jo gavyba tampa konkurencingesnė ir kyla rizika, kad bus išgaunama dar daugiau skalūno. Kaip paaiškinta 575–580 konstatuojamosiose dalyse, skalūnas, specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, yra panašus į apmokestinamas medžiagas, kurios naujai išgaunamos kaip nerūdinės medžiagos, tą patį galima pasakyti ir apie skalūną, kuris išgaunamas kaip šalutinis apmokestinamų medžiagų produktas ir yra toks pats kaip ir kiti apmokestinami apmokestinamų medžiagų šalutiniai produktai. Taikant išimtis vienos kategorijos naujai išgaunamos medžiagos (skalūnas) tiesiog tampa pigesnės už kitas medžiagas. Tuo gali būti skatinama nauja skalūno gavyba. Ši išvada patvirtinama ir Bendrojo Teismo išvadomis (92). |
| --- | --- |

(612)

Todėl dėl skalūnui ir specialiai išgaunamo skalūno bergždui taikomos išimties jo gavyba tampa konkurencingesnė ir kyla rizika, kad bus išgaunama dar daugiau skalūno. Kaip paaiškinta 575–580 konstatuojamosiose dalyse, skalūnas, specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, yra panašus į apmokestinamas medžiagas, kurios naujai išgaunamos kaip nerūdinės medžiagos, tą patį galima pasakyti ir apie skalūną, kuris išgaunamas kaip šalutinis apmokestinamų medžiagų produktas ir yra toks pats kaip ir kiti apmokestinami apmokestinamų medžiagų šalutiniai produktai. Taikant išimtis vienos kategorijos naujai išgaunamos medžiagos (skalūnas) tiesiog tampa pigesnės už kitas medžiagas. Tuo gali būti skatinama nauja skalūno gavyba. Ši išvada patvirtinama ir Bendrojo Teismo išvadomis (92).

92

| (613) | Skalūnas yra uoliena, jo gavybos poveikis aplinkai panašus į kitų mineralų gavybos poveikį. JK valdžios institucijos nepateikė jokios informacijos, kuria būtų siekusios įrodyti, kad skalūnas yra aplinką tausojanti kitų nerūdinių medžiagų šaltinių alternatyva, net kai specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga. Suinteresuotosios šalys taip pat teigė, kad NMM išimtimi daroma net didesnė žala aplinkai negu pačiu gavybos procesu, nes dėl nuolaidos skalūną galima vežti toliau, ir jis vis tiek gali konkuruoti su kitomis apmokestinamomis medžiagomis. Vežama sunkvežimiais, o jie teršia orą ir dėl savo svorio daro žalą keliams. Komisija atkreipia dėmesį, kad vežimo išlaidos sudaro labai didelę dalį skalūno pardavimo kainos (žr. 292 konstatuojamąją dalį), tai reiškia, kad skalūną išgaunančios įmonės naudojasi dėl NMM atsirandančia marža ir medžiagą veža toliau negu paprastai vežtų, taigi su kitais karjerais konkuruoja platesnėje teritorijoje. |
| --- | --- |

(613)

Skalūnas yra uoliena, jo gavybos poveikis aplinkai panašus į kitų mineralų gavybos poveikį. JK valdžios institucijos nepateikė jokios informacijos, kuria būtų siekusios įrodyti, kad skalūnas yra aplinką tausojanti kitų nerūdinių medžiagų šaltinių alternatyva, net kai specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga. Suinteresuotosios šalys taip pat teigė, kad NMM išimtimi daroma net didesnė žala aplinkai negu pačiu gavybos procesu, nes dėl nuolaidos skalūną galima vežti toliau, ir jis vis tiek gali konkuruoti su kitomis apmokestinamomis medžiagomis. Vežama sunkvežimiais, o jie teršia orą ir dėl savo svorio daro žalą keliams. Komisija atkreipia dėmesį, kad vežimo išlaidos sudaro labai didelę dalį skalūno pardavimo kainos (žr. 292 konstatuojamąją dalį), tai reiškia, kad skalūną išgaunančios įmonės naudojasi dėl NMM atsirandančia marža ir medžiagą veža toliau negu paprastai vežtų, taigi su kitais karjerais konkuruoja platesnėje teritorijoje.

| (614) | Be to, nors apskritai tvirtinama, kad nagrinėjamosiomis išimtimis siekiama padėti sumažinti atliekų sankaupas, JK valdžios institucijos neįrodė, kad skalūnui taikomomis išimtimis, laikomomis valstybės pagalba, galima iš tikrųjų padėti jas sumažinti. Komisija mano, kad dėl šių išimčių skalūno, išgaunamo naudoti kaip nerūdinė medžiaga, naujos gavybos bergždo ir skalūno, kaip šalutinis produktas susidarančio išgaunant apmokestinamas medžiagas, sankaupos keičiamos apmokestinamų prastos kokybės nerūdinių medžiagų, kurioms pirkėjo rasti nebepavyksta, sankaupomis. |
| --- | --- |

(614)

Be to, nors apskritai tvirtinama, kad nagrinėjamosiomis išimtimis siekiama padėti sumažinti atliekų sankaupas, JK valdžios institucijos neįrodė, kad skalūnui taikomomis išimtimis, laikomomis valstybės pagalba, galima iš tikrųjų padėti jas sumažinti. Komisija mano, kad dėl šių išimčių skalūno, išgaunamo naudoti kaip nerūdinė medžiaga, naujos gavybos bergždo ir skalūno, kaip šalutinis produktas susidarančio išgaunant apmokestinamas medžiagas, sankaupos keičiamos apmokestinamų prastos kokybės nerūdinių medžiagų, kurioms pirkėjo rasti nebepavyksta, sankaupomis.

| (615) | Todėl Komisija daro išvadą, kad, net jeigu aplinkos apsauga ir yra bendros svarbos tikslas, dėl bendrosios skalūnui ir naujai išgaunamo skalūno bergždui taikomos išimties, kuri dabar nustatyta, faktiškai rizikuojama trukdyti siekti šio tikslo, ir tai netinkama priemonė šiam tikslui siekti. |
| --- | --- |

(615)

Todėl Komisija daro išvadą, kad, net jeigu aplinkos apsauga ir yra bendros svarbos tikslas, dėl bendrosios skalūnui ir naujai išgaunamo skalūno bergždui taikomos išimties, kuri dabar nustatyta, faktiškai rizikuojama trukdyti siekti šio tikslo, ir tai netinkama priemonė šiam tikslui siekti.

| (616) | Komisija dar atkreipia dėmesį, kaip išdėstyta 589 ir 590 konstatuojamosiose dalyse, į tai, kad skalūną išgaunančioms įmonėms suteikta veiklos pagalba dėl jos pobūdžio labai iškraipoma konkurencija, ir, remiantis suinteresuotųjų šalių pateikta medžiaga, dėl to kitas nerūdines medžiagas išgaunančios įmonės buvo išstumtos iš rinkos arba skalūną išgaunančių įmonių medžiagos pradėtos naudoti vietoj kitų paprastai su skalūnu konkuruojančių prastos kokybės nerūdinių medžiagų, nes šios nebegali konkuruoti su pigiu skalūnu, kurio gali pasiūlyti jį išgaunančios įmonės. |
| --- | --- |

(616)

Komisija dar atkreipia dėmesį, kaip išdėstyta 589 ir 590 konstatuojamosiose dalyse, į tai, kad skalūną išgaunančioms įmonėms suteikta veiklos pagalba dėl jos pobūdžio labai iškraipoma konkurencija, ir, remiantis suinteresuotųjų šalių pateikta medžiaga, dėl to kitas nerūdines medžiagas išgaunančios įmonės buvo išstumtos iš rinkos arba skalūną išgaunančių įmonių medžiagos pradėtos naudoti vietoj kitų paprastai su skalūnu konkuruojančių prastos kokybės nerūdinių medžiagų, nes šios nebegali konkuruoti su pigiu skalūnu, kurio gali pasiūlyti jį išgaunančios įmonės.

| (617) | Kadangi Komisija nustatė, kad i) medžiagos, kurią sudaro tik arba daugiausia skalūnas ir kuri specialiai išgaunama komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, šiuo atveju įskaitant skalūną, kaip šalutinis produktas susidarantį naujai išgaunant kitas apmokestinamas medžiagas, ir ii) skalūno, kuris specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, bergždo faktinės ir teisinės aplinkybės yra panašios į nerūdinių medžiagų, kurioms taikomas NMM, faktines ir teisines aplinkybes, šioms medžiagoms taikoma mokesčio išimtis galėtų būti pateisinama tik atsižvelgiant į NMM aplinkos apsaugos tikslą, jeigu būtų galima įrodyti, kad naudojant šias medžiagas NMM aplinkos apsaugos tikslą vis tiek galima pasiekti. |
| --- | --- |

(617)

Kadangi Komisija nustatė, kad i) medžiagos, kurią sudaro tik arba daugiausia skalūnas ir kuri specialiai išgaunama komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, šiuo atveju įskaitant skalūną, kaip šalutinis produktas susidarantį naujai išgaunant kitas apmokestinamas medžiagas, ir ii) skalūno, kuris specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, bergždo faktinės ir teisinės aplinkybės yra panašios į nerūdinių medžiagų, kurioms taikomas NMM, faktines ir teisines aplinkybes, šioms medžiagoms taikoma mokesčio išimtis galėtų būti pateisinama tik atsižvelgiant į NMM aplinkos apsaugos tikslą, jeigu būtų galima įrodyti, kad naudojant šias medžiagas NMM aplinkos apsaugos tikslą vis tiek galima pasiekti.

| (618) | Tačiau, kaip paaiškinta 611–615 konstatuojamosiose dalyse ir atsižvelgdama į Bendrojo Teismo išvadą (93), Komisija mano, kad, kadangi skalūnas specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga ir kadangi nėra duomenų, kad juo aplinka būtų labiau tausojama negu kitomis medžiagomis, i) medžiagai, kurią sudaro tik arba daugiausia skalūnas ir kuri specialiai išgaunama komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, įskaitant skalūną, kaip šalutinis produktas susidarantį naujai išgaunant kitas apmokestinamas medžiagas, ir ii) skalūno, kuris specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, bergždui taikomomis išimtimis negali būti siekiama NMM aplinkos apsaugos tikslo. |
| --- | --- |

(618)

Tačiau, kaip paaiškinta 611–615 konstatuojamosiose dalyse ir atsižvelgdama į Bendrojo Teismo išvadą (93), Komisija mano, kad, kadangi skalūnas specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga ir kadangi nėra duomenų, kad juo aplinka būtų labiau tausojama negu kitomis medžiagomis, i) medžiagai, kurią sudaro tik arba daugiausia skalūnas ir kuri specialiai išgaunama komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, įskaitant skalūną, kaip šalutinis produktas susidarantį naujai išgaunant kitas apmokestinamas medžiagas, ir ii) skalūno, kuris specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, bergždui taikomomis išimtimis negali būti siekiama NMM aplinkos apsaugos tikslo.

93

| (619) | Komisija iš JK valdžios institucijų negavo jokios pagrindžiamosios informacijos apie skalūną ar skalūno bergždą, specialiai išgaunamus komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinės medžiagos, į kurią galėtų atsižvelgti vertindama minėtų NMM išimčių suderinamumą su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(619)

Komisija iš JK valdžios institucijų negavo jokios pagrindžiamosios informacijos apie skalūną ar skalūno bergždą, specialiai išgaunamus komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinės medžiagos, į kurią galėtų atsižvelgti vertindama minėtų NMM išimčių suderinamumą su vidaus rinka.

| (620) | Todėl Komisija daro išvadą, kad i) medžiagai, kurią sudaro tik arba daugiausia skalūnas ir kuri specialiai išgaunama komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, šiuo atveju įskaitant skalūną, kaip šalutinis produktas susidarantį naujai išgaunant kitas apmokestinamas medžiagas, ir ii) skalūno, kuris specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, bergždui taikomos NMM išimtys negali būti laikomos suderinamomis su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(620)

Todėl Komisija daro išvadą, kad i) medžiagai, kurią sudaro tik arba daugiausia skalūnas ir kuri specialiai išgaunama komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, šiuo atveju įskaitant skalūną, kaip šalutinis produktas susidarantį naujai išgaunant kitas apmokestinamas medžiagas, ir ii) skalūno, kuris specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, bergždui taikomos NMM išimtys negali būti laikomos suderinamomis su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

8.   IŠVADA IR LĖŠŲ SUSIGRĄŽINIMAS

IŠVADA IR LĖŠŲ SUSIGRĄŽINIMAS

| (621) | Komisija daro išvadą, kad i) medžiagai, kurią sudaro tik arba daugiausia skalūnas ir kuri specialiai išgaunama komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, šiuo atveju įskaitant skalūną, kaip šalutinis produktas susidarantį naujai išgaunant kitas apmokestinamas medžiagas, ir ii) skalūno, kuris specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, bergždui neteisėtai taikomos NMM išimtys yra su vidaus rinka nesuderinama valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(621)

Komisija daro išvadą, kad i) medžiagai, kurią sudaro tik arba daugiausia skalūnas ir kuri specialiai išgaunama komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, šiuo atveju įskaitant skalūną, kaip šalutinis produktas susidarantį naujai išgaunant kitas apmokestinamas medžiagas, ir ii) skalūno, kuris specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, bergždui neteisėtai taikomos NMM išimtys yra su vidaus rinka nesuderinama valstybės pagalba.

| (622) | Vadovaujantis Sutartimi ir nusistovėjusia teismų praktika, Komisija yra kompetentinga nuspręsti, kad atitinkama valstybė narė turi nutraukti arba pakeisti pagalbą, jeigu yra nustatoma, kad ji nesuderinama su vidaus rinka (94). Teismas taip pat nuolat laikėsi nuomonės, kad valstybės narės įsipareigojimas nutraukti pagalbą, kurią Komisija laiko nesuderinama su vidaus rinka, skirtas anksčiau buvusiai padėčiai atkurti (95). |
| --- | --- |

(622)

Vadovaujantis Sutartimi ir nusistovėjusia teismų praktika, Komisija yra kompetentinga nuspręsti, kad atitinkama valstybė narė turi nutraukti arba pakeisti pagalbą, jeigu yra nustatoma, kad ji nesuderinama su vidaus rinka (94). Teismas taip pat nuolat laikėsi nuomonės, kad valstybės narės įsipareigojimas nutraukti pagalbą, kurią Komisija laiko nesuderinama su vidaus rinka, skirtas anksčiau buvusiai padėčiai atkurti (95).

94

95

| (623) | Šiuo atžvilgiu Teismas yra nustatęs, kad šis tikslas yra pasiektas, jei gavėjas grąžina neteisėtą pagalbą ir taip praranda savo konkurentų atžvilgiu rinkoje turėtą pranašumą ir yra atkuriama iki pagalbos suteikimo buvusi padėtis (96). |
| --- | --- |

(623)

Šiuo atžvilgiu Teismas yra nustatęs, kad šis tikslas yra pasiektas, jei gavėjas grąžina neteisėtą pagalbą ir taip praranda savo konkurentų atžvilgiu rinkoje turėtą pranašumą ir yra atkuriama iki pagalbos suteikimo buvusi padėtis (96).

96

| (624) | Remiantis teismų praktika, Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (97) 14 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „jeigu esant neteisėtai pagalbai priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė turi imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų išieškota iš gavėjo <...>“. |
| --- | --- |

(624)

Remiantis teismų praktika, Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (97) 14 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „jeigu esant neteisėtai pagalbai priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė turi imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų išieškota iš gavėjo <...>“.

97

| (625) | Taigi, kadangi NMM išimtys, taikomos šio sprendimo 620 konstatuojamojoje dalyje nurodytai medžiagai, buvo nustatytos pažeidžiant Sutarties 108 straipsnį ir turi būti laikomos neteisėta ir nesuderinama pagalba, pagalbą reikia susigrąžinti, kad būtų atkurta rinkos padėtis, buvusi iki šių išimčių nustatymo. Susigrąžinimas turi apimti laikotarpį nuo tada, kai pagalbos gavėjas pradėjo naudotis pagalba (t. y. nuo dienos, kurią pagalbos gavėjas būtų privalėjęs mokėti NMM, jeigu nebūtų taikytos neteisėtos ir nesuderinamos NMM išimtys), iki dienos, kurią nebeliko pagalbos gavėjui suteikto pranašumo. Į susigrąžintinas sumas turėtų būti įskaičiuotos palūkanos, susidariusios iki faktinio susigrąžinimo dienos. |
| --- | --- |

(625)

Taigi, kadangi NMM išimtys, taikomos šio sprendimo 620 konstatuojamojoje dalyje nurodytai medžiagai, buvo nustatytos pažeidžiant Sutarties 108 straipsnį ir turi būti laikomos neteisėta ir nesuderinama pagalba, pagalbą reikia susigrąžinti, kad būtų atkurta rinkos padėtis, buvusi iki šių išimčių nustatymo. Susigrąžinimas turi apimti laikotarpį nuo tada, kai pagalbos gavėjas pradėjo naudotis pagalba (t. y. nuo dienos, kurią pagalbos gavėjas būtų privalėjęs mokėti NMM, jeigu nebūtų taikytos neteisėtos ir nesuderinamos NMM išimtys), iki dienos, kurią nebeliko pagalbos gavėjui suteikto pranašumo. Į susigrąžintinas sumas turėtų būti įskaičiuotos palūkanos, susidariusios iki faktinio susigrąžinimo dienos.

| (626) | Kadangi taikydamos išimtis JK valdžios institucijos atsisakė pajamų, susigrąžinant pagalbą pagalbos gavėjai, kuriems taikytos išimtys, turėtų sumokėti NMM už visą jo taikymo laikotarpį kartu su palūkanomis, susidariusiomis iki faktinio susigrąžinimo dienos. |
| --- | --- |

(626)

Kadangi taikydamos išimtis JK valdžios institucijos atsisakė pajamų, susigrąžinant pagalbą pagalbos gavėjai, kuriems taikytos išimtys, turėtų sumokėti NMM už visą jo taikymo laikotarpį kartu su palūkanomis, susidariusiomis iki faktinio susigrąžinimo dienos.

| (627) | Komisija pripažįsta, kad skalūno medžiaga, i) išgaunama kaip anglies gavybos šalutinis produktas, ii) naudojama keramikos procesuose, iii) naudojama vietoj molio, šlako ar kitų medžiagų kaip aliumosilikatų šaltinis gaminant cementą arba iv) kitaip akivaizdžiai naudojama ne kaip nerūdinė medžiaga, neturėtų būti laikoma komerciniais tikslais naudojama kaip nerūdinė medžiaga, todėl susigrąžinant pagalbą neįtraukiama. |
| --- | --- |

(627)

Komisija pripažįsta, kad skalūno medžiaga, i) išgaunama kaip anglies gavybos šalutinis produktas, ii) naudojama keramikos procesuose, iii) naudojama vietoj molio, šlako ar kitų medžiagų kaip aliumosilikatų šaltinis gaminant cementą arba iv) kitaip akivaizdžiai naudojama ne kaip nerūdinė medžiaga, neturėtų būti laikoma komerciniais tikslais naudojama kaip nerūdinė medžiaga, todėl susigrąžinant pagalbą neįtraukiama.

| (628) | Neturėtų būti privaloma susigrąžinti pagalbą, suteiktą pagal schemą, atitinkančią visas de minimis Reglamente arba bendrosios išimties reglamente, priimtuose pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 994/98 (98) 1 ir 2 straipsnius, bet galiojusius tuo metu, kai teikta pagalba. |
| --- | --- |

(628)

Neturėtų būti privaloma susigrąžinti pagalbą, suteiktą pagal schemą, atitinkančią visas de minimis Reglamente arba bendrosios išimties reglamente, priimtuose pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 994/98 (98) 1 ir 2 straipsnius, bet galiojusius tuo metu, kai teikta pagalba.

de minimis

98

| (629) | Kadangi tos pačios tinkamos finansuoti išlaidos nesumuojamos, kai bendra pagalbos gavėjo gauta pagalbos suma yra didesnė negu 200 000 EUR, JK valdžios institucijos turėtų ją visą susigrąžinti, nes de minimis reglamentais, priimtais pagal Reglamento (EB) Nr. 994/98 2 straipsnį ir galiojusiais tuo metu, kai pagalba teikta, negali būti naudojamasi. |
| --- | --- |

(629)

Kadangi tos pačios tinkamos finansuoti išlaidos nesumuojamos, kai bendra pagalbos gavėjo gauta pagalbos suma yra didesnė negu 200 000 EUR, JK valdžios institucijos turėtų ją visą susigrąžinti, nes de minimis reglamentais, priimtais pagal Reglamento (EB) Nr. 994/98 2 straipsnį ir galiojusiais tuo metu, kai pagalba teikta, negali būti naudojamasi.

de minimis

| (630) | Kad galėtų nustatyti neteisėtos ir nesuderinamos pagalbos gavėjus ir atitinkamas pagalbos sumas, JK valdžios institucijos turėtų pirmiausia nustatyti visas nuo 2002 m. balandžio 1 d. iki dabar skalūną ir produktus, kuriuos sudaro vien skalūnas, išgaunančias įmones (toliau – skalūną išgaunančios įmonės). Tada JK valdžios institucijos, naudodamosi visais turimais informacijos šaltiniais, įskaitant viešąją informaciją ir konfidencialius mokesčių įrašus, turėtų nustatyti šio sprendimo 621 konstatuojamojoje dalyje nurodytos skalūno medžiagos, šių skalūną išgaunančių įmonių išgaunamos komerciniais tikslais, kiekį. Jeigu remiantis turima informacija būtų neįmanoma nustatyti to kiekio, JK valdžios institucijos turėtų prašyti skalūną išgaunančių įmonių parodyti, kiek jų išgaunama skalūno medžiaga yra (ir kiek ji nėra) medžiaga, nurodyta šio sprendimo 621 konstatuojamojoje dalyje, |
| --- | --- |

(630)

Kad galėtų nustatyti neteisėtos ir nesuderinamos pagalbos gavėjus ir atitinkamas pagalbos sumas, JK valdžios institucijos turėtų pirmiausia nustatyti visas nuo 2002 m. balandžio 1 d. iki dabar skalūną ir produktus, kuriuos sudaro vien skalūnas, išgaunančias įmones (toliau – skalūną išgaunančios įmonės). Tada JK valdžios institucijos, naudodamosi visais turimais informacijos šaltiniais, įskaitant viešąją informaciją ir konfidencialius mokesčių įrašus, turėtų nustatyti šio sprendimo 621 konstatuojamojoje dalyje nurodytos skalūno medžiagos, šių skalūną išgaunančių įmonių išgaunamos komerciniais tikslais, kiekį. Jeigu remiantis turima informacija būtų neįmanoma nustatyti to kiekio, JK valdžios institucijos turėtų prašyti skalūną išgaunančių įmonių parodyti, kiek jų išgaunama skalūno medžiaga yra (ir kiek ji nėra) medžiaga, nurodyta šio sprendimo 621 konstatuojamojoje dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Pagalbos schema, kurią sudaro nerūdinių medžiagų mokesčio išimtys, nustatytos 2001 m. Finansų įstatymo su pakeitimais, padarytais 2002 ir 2007 m. finansų įstatymais, 17 skirsnio 4 dalies a punkte ir 3 dalies f punkto i papunktyje, taikomos:

| a) | medžiagai, kurią sudaro vien arba daugiausia skalūnas ir kuri specialiai išgaunama komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, šiuo atveju įskaitant skalūną, kaip šalutinis produktas susidarantį naujai išgaunant kitas apmokestinamas medžiagas, taip pat |
| --- | --- |

a)

medžiagai, kurią sudaro vien arba daugiausia skalūnas ir kuri specialiai išgaunama komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, šiuo atveju įskaitant skalūną, kaip šalutinis produktas susidarantį naujai išgaunant kitas apmokestinamas medžiagas, taip pat

| b) | nerūdinėms medžiagoms, kurias sudaro vien proceso, kurį vykdant skalūnas, specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, atskiriamas nuo kitos uolienos po to, kai buvo išgautas su ta uoliena, bergždas, |
| --- | --- |

b)

nerūdinėms medžiagoms, kurias sudaro vien proceso, kurį vykdant skalūnas, specialiai išgaunamas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdinė medžiaga, atskiriamas nuo kitos uolienos po to, kai buvo išgautas su ta uoliena, bergždas,

Jungtinės Karalystės įgyvendinta pažeidžiant SESV 108 straipsnio 3 dalį, yra nesuderinama su vidaus rinka.

2.   Mokesčio išimtys, netaikymo atvejai ir lengvatos, nustatytos šiomis 2001 m. Finansų įstatymo su pakeitimais, padarytais 2002 ir 2007 m. finansų įstatymais, nuostatomis:

| — | 17 skirsnio 3 dalies e punktu, f punkto i ir ii papunkčiais (išskyrus šio sprendimo 1 straipsnio 1 dalyje nurodytas medžiagas), |
| --- | --- |

—

17 skirsnio 3 dalies e punktu, f punkto i ir ii papunkčiais (išskyrus šio sprendimo 1 straipsnio 1 dalyje nurodytas medžiagas),

| — | 17 skirsnio 4 dalies a punktu (išskyrus šio sprendimo 1 straipsnio 1 dalyje nurodytas medžiagas), 4 dalies c punkto i ir ii papunkčiais ir f punktu (molio atžvilgiu), |
| --- | --- |

—

17 skirsnio 4 dalies a punktu (išskyrus šio sprendimo 1 straipsnio 1 dalyje nurodytas medžiagas), 4 dalies c punkto i ir ii papunkčiais ir f punktu (molio atžvilgiu),

| — | 18 skirsnio 2 dalies b punktu ir |
| --- | --- |

—

18 skirsnio 2 dalies b punktu ir

| — | 30 skirsnio 1 dalies b punktu (proceso, kuriam pagal 18 skirsnio 2 dalies b punktą taikoma išimtis, atžvilgiu) |
| --- | --- |

—

30 skirsnio 1 dalies b punktu (proceso, kuriam pagal 18 skirsnio 2 dalies b punktą taikoma išimtis, atžvilgiu)

nėra valstybės pagalba.

2 straipsnis

Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė pagalbos schemos nebetaiko 1 straipsnio 1 dalyje nurodytoms medžiagoms.

3 straipsnis

Pagal 1 straipsnio 1 dalyje nurodytą schemą suteikta individuali pagalba nėra valstybės pagalba, jeigu atitinka materialines sąlygas, nustatytas pagal Reglamento (EB) Nr. 994/98 2 straipsnį priimtu ir pagalbos teikimo metu galiojusiu reglamentu.

4 straipsnis

Pagal 1 straipsnio 1 dalyje nurodytą schemą suteikta individuali pagalba, atitinkanti sąlygas, nustatytas pagal Reglamento (EB) Nr. 994/98 1 straipsnį priimtu ir pagalbos teikimo metu galiojusiu reglamentu, arba pagal bet kurią kitą patvirtintą pagalbos schemą suteikta pagalba yra suderinama su vidaus rinka.

5 straipsnis

1.   Jungtinė Karalystė susigrąžina iš pagalbos gavėjų nesuderinamą pagalbą, suteiktą pagal 1 straipsnio 1 dalyje nurodytą schemą.

2.   Į grąžintiną pagalbą įskaičiuojamos palūkanos, susidariusios nuo tos dienos, kai pagalbos gavėjai pradėjo naudotis pagalba, iki tos pagalbos faktinio susigrąžinimo dienos.

3.   Palūkanos skaičiuojamos nuo pagrindinės sumos ir susikaupusių palūkanų pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 V skyrių (99).

6 straipsnis

1.   Pagal 1 straipsnio 1 dalyje nurodytą schemą sutekta pagalba susigrąžinama nedelsiant ir veiksmingai.

2.   Jungtinė Karalystė užtikrina, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas per keturis mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos.

7 straipsnis

1.   Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos Jungtinė Karalystė Komisijai pateikia šią informaciją:

| a) | visų nuo 2002 m. balandžio 1 d. iki sąrašo pateikimo dienos 1 straipsnio 1 dalyje nurodytą medžiagą išgaunančių subjektų sąrašą; |
| --- | --- |

a)

visų nuo 2002 m. balandžio 1 d. iki sąrašo pateikimo dienos 1 straipsnio 1 dalyje nurodytą medžiagą išgaunančių subjektų sąrašą;

| b) | kiekvieno a punkte nurodyto subjekto atžvilgiu nurodo:






  i) | bendrą 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos medžiagos, komerciniais tikslais išgaunamos nuo 2002 m. balandžio 1 d., kiekį; |
| --- | --- | --- |

b)

kiekvieno a punkte nurodyto subjekto atžvilgiu nurodo:

i)

bendrą 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos medžiagos, komerciniais tikslais išgaunamos nuo 2002 m. balandžio 1 d., kiekį;

| ii) | bendrą sumą (pagrindinę sumą ir palūkanas), kuri turi būti susigrąžinta iš kiekvieno pagalbos gavėjo; |
| --- | --- |

ii)

bendrą sumą (pagrindinę sumą ir palūkanas), kuri turi būti susigrąžinta iš kiekvieno pagalbos gavėjo;

| c) | išsamų priemonių, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis šiam sprendimui įgyvendinti, aprašymą; |
| --- | --- |

c)

išsamų priemonių, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis šiam sprendimui įgyvendinti, aprašymą;

| d) | dokumentus, kuriais įrodoma, kad pagalbos gavėjui nurodyta grąžinti pagalbą. |
| --- | --- |

d)

dokumentus, kuriais įrodoma, kad pagalbos gavėjui nurodyta grąžinti pagalbą.

2.   Jungtinė Karalystė naudojasi visais galimais informacijos šaltiniais ir sudaro skalūną išgaunančių įmonių sąrašą bei nurodo bendrą 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos medžiagos, komerciniais tikslais jų išgaunamos nuo 2002 m. balandžio 1 d., kiekį, t. y. naudojasi viešaisiais šaltiniais ir konfidencialia mokesčių informacija, pavyzdžiui, pačių bendrovių turimais mokesčių, pardavimo ir kitais įrašais, mokesčių įrašais, įskaitant pelno mokesčio įrašus, bendrovių registru, žemės registrais, statistiniais duomenimis, statybos leidimais ir sutikimais, vietos valdžios institucijų ir grafysčių tarybų turimais duomenimis, įskaitant Karališkosios mokesčių ir muitų tarnybos registracijos duomenis, rinktus nerūdinių medžiagų mokesčio taikymo tikslais iki 2014 m. balandžio 1 d. ir renkamus po šios dienos, mineralų planavimo institucijų, Metinės išgautų mineralų apžvalgos, BritPits ir Britanijos geologinių tyrimų tarnybos duomenimis, JK mineralų metraščio ir 2007 m. Kornvalio statybinių akmenų ir šiferio vadovo duomenimis.

3.   Jungtinė Karalystė nuolatos praneša Komisijai apie pažangą, padarytą taikant nacionalines priemones, kurių buvo imtasi įgyvendinant šį sprendimą, kol bus išieškota pagalba, suteikta pagal 1 straipsnio 1 dalyje nurodytą schemą. Komisijos prašymu, Jungtinė Karalystė Komisijai nedelsdama pateikia visą informaciją apie priemones, kurių jau ėmėsi ir planuoja imtis šiam sprendimui įgyvendinti.

Jungtinė Karalystė taip pat teikia išsamią informaciją apie pagalbos sumas ir palūkanas, jau susigrąžintas iš pagalbos gavėjų.

8 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei.

Priimta Briuselyje 2015 m. kovo 27 d.

Komisijos vardu

Margrethe VESTAGER

Komisijos narė

---

(1)  
  OL C 348, 2013 11 28, p. 162.

1

(2)  
  OL C 133, 2002 6 5, p. 11.

2

(3)  Žr. 1 išnašą.

3

(4)  
  Wikipedia: https://en.wikipedia.org/wiki/Construction_aggregate (2013 m. gegužės 29 d.); FAOterm: http://termportal.fao.org/faoterm/search/pages/termUrl.do?id=204 (2013 m. gegužės 29 d.), Europos standartas BSEN 12620:2002; Dictionary of Building (Statybos terminų žodynas), James H. Maclean ir John S. Scott, Penguin Books, ketvirtas leidimas; Oxford Dictionary of Construction, Surveying & Civil Engineering (Oksfordo statybos, tyrimo ir civilinės inžinerijos terminų žodynas), Christopher Gorse, David Johnston ir Martin Pritchard, Oxford University Press, 2012 m.; Glossary of Building and Civil Engineering Terms (Statybos ir civilinės inžinerijos terminų žodynas), British Standard Institution, Blackwell Scientific Publications, 1993 m., p. 100–4403; http://www.uepg.eu/what-are-aggregates. Taip pat žr. 2012 m. kovo 7 d. Sprendimo British Aggregates Association prieš Komisiją, T-210/02 RENV, ECLI:ES:T:2012:110, 1 punktą.

4

Wikipedia

Dictionary of Building

Penguin Books

Oxford Dictionary of Construction, Surveying & Civil Engineering

Oxford University Press

Glossary of Building and Civil Engineering Terms

British Standard Institution

Blackwell Scientific Publications

British Aggregates Association prieš Komisiją

(5)  Betonas – nerūdinių medžiagų, cemento ir vandens mišinys. Nerūdinių medžiagų paskirtis šiame mišinyje – užtikrinti tvirtą karkasinę struktūrą ir sumažinti cemento masės užimamą vietą.

5

(6)  Dėl aukšto filtracijos koeficiento nerūdinės medžiagos plačiai naudojamos drenavimo tikslais.

6

(7)  Nerūdinės medžiagos naudojamos kaip pagrindas po pamatais, keliais ir geležinkeliais. Taip naudojamomis nerūdinėmis medžiagomis padedama užpildyti angas ir apsaugoti vamzdžius (vamzdžius, kuriais teka išvalytas vanduo arba kuriuose nutiesti kabeliai, reikia apsaugoti nuo žemėje esančių aštrių objektų, todėl jie tiesiami ant smulkių nerūdinių medžiagų ir apgaubiami tomis medžiagomis, tada tranšėjos užpilamos gruntu). Nerūdinės medžiagos taip pat naudojamos kietiems paviršiams suteikti, dėl jų po keliu, pastatu ar geležinkeliu nesusidaro skirtingų sluoksnių. Negrįsti keliai ir automobilių stovėjimo aikštelės padengiamos paviršiniu nerūdinių medžiagų sluoksniu, kad paviršius būtų tvirtesnis įvairioms transporto priemonėms – nuo dviračių iki sunkvežimių. Dėl šio sluoksnio transporto priemonės nesminga į gruntą, ypač kai lauke drėgna. Wikipedia: https://en.wikipedia.org/wiki/Construction_aggregate (2013 m. gegužės 29 d.); http://sustainableaggregates.com/overview/uses.htm (2013 m. gegužės 29 d.).

7

Wikipedia

(8)  Europos standartas BSEN 12620:2002.

8

(9)  UEPG, http://www.uepg.eu/what-are-aggregates, svetainėje lankytasi 2013 m. kovo 28 d. Taip pat žr. http://www.bgs.ac.uk/planning4minerals/assets/downloads/86210_P4M_A_Guide_On_Aggregates.pdf p. 6.

9

(10)  http://www.bgs.ac.uk/planning4minerals/Resources_1.htm (2013 m. gegužės 29 d.); http://sustainableaggregates.com/sourcesofaggregates/recycled/rib_introduction.htm (2013 m. gegužės 29 d.); http://www.uepg.eu/what-are-aggregates (2013 m. gegužės 29 d.).

10

(11)  Glossary of Building and Civil Engineering Terms (Statybos ir civilinės inžinerijos terminų žodynas), British Standard Institution, Blackwell Scientific Publications, 1993 m., p. 630–633.

11

(12)  http://sustainableaggregates.com/overview/uses.htm (2013 m. gegužės 29 d.); Karališkoji muitų ir akcizų tarnyba. Konsultacijos dėl galimo nerūdinių medžiagų mokesčio. Atsakymų apibendrinimas (angl. HM Customs & Excises – Consultation on a Potential Aggregates Tax – Summary of Replies), 1999 m. balandžio mėn., 18 punktas.

12

HM Customs & Excises – Consultation on a Potential Aggregates Tax – Summary of Replies

(13)  Pavyzdžiui, smėlis, paprastai kvarcinis smėlis, naudojamas gaminant formas, kurių reikia liejant. Dar vienas pavyzdys – klintys arba kalcio karbonatas. Susmulkintos iki miltelių jos naudojamos kaip balikliai arba užpildas gaminant popierių, klijus, dažus, plastiką, PVC, dantų pastą, vaistų tabletes ir valymo produktus. Jos taip pat naudojamos kaip papildomas kalcis vitaminų ir mineralų papilduose, miltuose ir pašaruose. Kvarcinis smėlis taip pat yra pagrindinė filtravimo terpė, vandens pramonėje naudojama kietosioms dalelėms iš nuotekų šalinti.

13

kvarcinis smėlis

(14)  Kalkes sugeria augalai (javai arba žolė) ir medžiai, tačiau dirvožemis jų natūraliai netenka ir tada, kai jas išplauna lietaus vanduo arba kai naudojamos trąšos. Dėl to gali padidėti dirvos rūgštingumas, sumažėti jos derlingumas, o kartais tai gali turėti neigiamą poveikį dirvožemio struktūrai. Pusiausvyrai atkurti laukuose barstomos žemės ūkio paskirties kalkės, kad būtų išlaikytos būtinos pasėlių ar ganyklų žolės augimo sąlygos. Kalkės gali būti paprasčiausiai susmulkintos klintys, dolomitas (jame taip pat yra magnio) arba degtos klintys (ar degtas dolomitas), kai skalda kaitinama degimo krosnyje.

14

klintys

(15)  1994 m. aprūpinimo nerūdinėmis medžiagomis Anglijoje gairės (angl. MPG6 – Guidelines for Aggregates Provision in England 1994), 6–123 (23) punktai.

15

MPG6 – Guidelines for Aggregates Provision in England 1994

(16)  2000 m. kovo mėn. biudžeto pranešimo „Sąmoningas apdairumas – kad Britanija būtų stipresnė ir sąžiningesnė“ 6 skyriaus „Aplinkos apsauga. Mūsų miestų gaivinimas, mūsų kaimų apsauga. Atliekos. Nerūdinės medžiagos“ (angl. Budget announcement March 2000 – Prudent for a Purpose: Working for a Stronger and Fairer Britain – Chapter 6: Protecting the environment – Regenerating our cities/protecting our countryside – Waste; Aggregates) 6.91 punktas; 2001 m. lapkričio mėn. išankstinės biudžeto ataskaitos 7 skyriaus „Aplinkos apsauga. Didžiosios Britanijos kaimo apsauga. Nerūdinių medžiagų karjerų eksploatavimas. Nerūdinių medžiagų mokestis“ (angl. Pre-Budget Report – November 2001 – Chapter 7: Protecting the environment – Protecting Britain's countryside – Aggregates quarrying – The aggregates levy) 7.71 punktas; 2001 m. kovo mėn. biudžeto pranešimo 6 skyriaus „Aplinkos apsauga“ (angl. Budget announcement March 2001 – Chapter 6: Protecting the environment) 6.91 punktas.

16

Budget announcement March 2000 – Prudent for a Purpose: Working for a Stronger and Fairer Britain – Chapter 6: Protecting the environment – Regenerating our cities/protecting our countryside – Waste; Aggregates

Pre-Budget Report – November 2001 – Chapter 7: Protecting the environment – Protecting Britain's countryside – Aggregates quarrying – The aggregates levy

Budget announcement March 2001 – Chapter 6: Protecting the environment

(17)  
  2002 m. vasario 19 d. rašto, užregistruoto 2002 m. vasario 21 d. su nuoroda A/31371, 4.10 punktas.

17

(18)  Šia nuostata siekiama įtraukti ir atvejį, kai nerūdinė medžiaga perkeliama iš vienos vietos į kitą, kai abi vietos priklauso tam pačiam veiklos vykdytojui. Perkeliant iš vienos vietos į kitą NMM paprastai netaikomas, žr. 2001 m. Finansų įstatymo 19 skirsnio 3 dalies b punktą.

18

(19)  JK valdžios institucijos nurodė, kad nerūdinei medžiagai taikomas tiekimo susitarimas, kai sudaroma sutartis arba kai vienas veiklos vykdytojas perduoda prekes kitam veiklos vykdytojui, ir parengiamas su tuo susijęs dokumentas. 2001 m. Finansų įstatymo 19 skirsnio 6 dalyje nurodyta, kad nerūdinei medžiagai susitarimas pradedamas taikyti tuo metu, kai tik ją galima atskirai identifikuoti. Toje dalyje taip pat nustatyta, kad mokesčio taikymo tikslais nuosavybės teisių į žemę, kurioje yra nerūdinių medžiagų, perdavimas savaime nereiškia ir to, kad tiekiamos nerūdinės medžiagos.

19

(20)  2001 m. Finansų įstatymo 48 skirsnio 2 dalis: „Naudojimas statybų tikslais“ reiškia, kad nerūdinė medžiaga kaip medžiaga arba pagalbinė medžiaga naudojama statant arba gerinant kokį nors statinį (įskaitant kelius ir takus, pagrindą, ant kurio tiesiami arba bus tiesiami geležinkelio bėgiai, ir krantines) arba kai su kuo nors maišoma skiedinio, betono, degutbetonio, kelio dangos arba bet kokios panašios statybinės medžiagos gamybos procese.

20

(21)  Leistinos aplinkybės apibrėžtos 19 skirsnio 7 dalyje. Tai susiję su aplinkybėmis, kai nerūdinė medžiaga maišoma su apmokestinamomis nerūdinėmis medžiagomis, kurioms anksčiau netaikytas NMM, ir visas maišymas atliekamas vietoje, kuri yra kilmės vieta, vietoje, kurios pavadinimas yra toks pat kaip ir kilmės vietos, arba vietoje, į kurią nerūdinė medžiaga buvo pervežta, kad ją būtų galima naudoti procese, kuriam taikoma išimtis, bet tame procese ji dar nenaudota.

21

(22)  Nerūdinių medžiagų iškrovimo į krantą vieta su kilmės vieta sutampa tik tada, kai nerūdinės medžiagos išgautos JK jūros dugne ar vandenyse.

22

(23)  Taip pat žr. 2011 m. balandžio mėn. NMM pranešimo Nr. 1 „Nerūdinių medžiagų mokestis“ 8.1 punktą.

23

(24)  Ši pastaroji nuostata susijusi su aplinkybėmis, kai nerūdinė medžiaga grąžinamą į žemę, iš kurios buvo išgauta, ir tebėra tokios pat būklės, kokios buvo ją išgaunant. Tokiomis aplinkybėmis nevykdomas apmokestinamas nerūdinių medžiagų tiekimas.

24

(25)  Žr. NMM pranešimą Nr. 1.

25

(26)  2002 m. Nerūdinių medžiagų (bendruosiuose) nuostatuose (SI 2002/761) nurodyta, kokiais atvejais disponuojant nerūdinėmis medžiagomis gali būti taikoma mokesčio lengvata. Pagal 13a nuostatą asmuo turi teisę į mokesčio kreditą bet kokio sumokėto NMM atžvilgiu, kai konkrečia apmokestinama nerūdine medžiaga disponuojama (ją išmetant arba kitaip) kuriuo nors iš šių būdų:

26

| „i. | neapdorota ji grąžinama į jos kilmės vietą arba bet kurią kitą vietą, kuri nėra jos kilmės vieta, bet užregistruota tuo pačiu pavadinimu; |
| --- | --- |

„i.

neapdorota ji grąžinama į jos kilmės vietą arba bet kurią kitą vietą, kuri nėra jos kilmės vieta, bet užregistruota tuo pačiu pavadinimu;

| ii. | ji šalinama sąvartyne; |
| --- | --- |

ii.

ji šalinama sąvartyne;

| iii. | ji yra žvirgždas arba smėlis ir naudojama paplūdimiui atkurti vietoje, kuri nėra jos kilmės vieta.“ |
| --- | --- |

iii.

ji yra žvirgždas arba smėlis ir naudojama paplūdimiui atkurti vietoje, kuri nėra jos kilmės vieta.“

(27)  NMM pranešimas Nr. 2 „Pramonės ir žemės ūkio procesų lengvata“ (Notice AGL2 Industrial and Agricultural Processes relief), pateikiamas Karališkosios mokesčių ir muitų tarnybos interneto svetainėje.

27

Notice AGL2 Industrial and Agricultural Processes relief

(28)  Mokesčio išimtys ir netaikymo atvejai, nustatyti 2001 m. Finansų įstatymo, iš dalies pakeisto 2002 ir 2007 m. finansų įstatymais, 17 skirsnio 3 dalies e punkte, f punkto i ir ii papunkčiuose, 4 dalies a punkte (jeigu medžiagą, kuriai taikoma išimtis, sudaro tik anglis, lignitas, skalūnas, šiferis, naudojami kaip nerūdinės medžiagos, arba daugiausia anglis, lignitas, skalūnas ir šiferis), c punkto i ir ii papunkčiuose (kai medžiagą sudaro daugiausia bergždas), f punkte (kai tai molis), 18 skirsnio 2 dalies b punkte (jeigu tai susiję su procesu, kuriam taikoma išimtis ir kurį vykdant gaunamos medžiagos, naudojamos kaip nerūdinės medžiagos) ir 30 skirsnio 1 dalies b punkte (jeigu tai susiję su procesu, kuriam taikoma išimtis pagal 18 skirsnio 2 dalies b punktą ir kurį vykdant gaunamos medžiagos, naudojamos kaip nerūdinės medžiagos).

28

(29)  Bendrijos rekomendacijos dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai (OL C 37, 2001 2 3, p. 3).

29

(30)  Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai Bendrijos gairės (OL C 82, 2008 4 1, p. 1).

30

(31)  R. Birdas šiuo atžvilgiu nepateikė jokio pavyzdžio ar įrodymų.

31

(32)  Žr. 31 išnašą.

32

(33)  Pavyzdžiui, žr. Konkurencijos komisijos nerūdinių medžiagų, cemento ir paruošto naudoti betono rinkos tyrimo 2011 m. lapkričio 1 d. darbo dokumento „Rinkos apibrėžtis“ (angl. Competition Commission Aggregates Cement and Ready-mix Concrete Market Investigation, Market Definition working paper) 19 punktą ir 2013 m. gegužės 21 d. Laikinosios nustatytų faktų ataskaitos (angl. Provisional Findings Report), 5.5 punkto b papunktį, 5.6 punkto b papunktį ir 5.24 punktą; Sąžiningos prekybos tarnybos (angl. Office of Fair Trading (OFT)) 2011 m. lapkričio 2 d. sprendimą dėl siūlomos Anglo American PLC ir Lafarge S.A. bendrosios įmonės, ME/5007/11, 72 punktą.

33

Competition Commission Aggregates Cement and Ready-mix Concrete Market Investigation, Market Definition working paper

Provisional Findings Report

Office of Fair Trading

Anglo American PLC

Lafarge S.A.

(34)  Žr. 2003 m. gegužės 8 d. Sprendimo Italija ir SIM 2 Multimedia prieš Komisiją, sujungtos bylos C-328/99 ir C-399/00, Rink. p. I-4035, 35 punktą; 2006 m. sausio 10 d. Sprendimo Cassa di Risparmio di Firenze ir kiti, C-222/04, Rink. p. I-289, 131 punktą ir 2006 m. birželio 15 d. Sprendimo Air Liquide Industries Belgium, sujungtos bylos C-393/04 ir C-41/05, Rink. p. I-5293, 29 punktą, taip pat juose nurodytą teismų praktiką.

34

Italija ir SIM 2 Multimedia prieš Komisiją

Cassa di Risparmio di Firenze ir kiti

Air Liquide Industries Belgium

(35)  
  2001 m. lapkričio 8 d. Sprendimo Adria-Wien Pipeline, C-143/99, Rink. p. I-8365, 41 punktas; taip pat žr. 2005 m. kovo 3 d. Sprendimo Heiser, C-172/03, Rink. p. I-1627, 40 punktą; 2006 m. birželio 22 d. Sprendimo Belgija ir Forum 187 prieš Komisiją, sujungtos bylos C-182/03 ir C-217/03, Rink. p. I-5479, 119 punktą; 2006 m. rugsėjo 6 d. Sprendimo Portugalija prieš Komisiją, C-88/03, Rink. p. I-7115, 54 punktą ir 2008 m. rugsėjo 11 d. Sprendimo UGT-Rioja ir kiti, sujungtos bylos C-428/06–C-434/06, Rink. p. I-6747, 46 punktą; 2012 m. kovo 27 d. Sprendimo British Aggregates Association prieš Komisiją, T-210/02 RENV, ECLI:ES:T:2012:110, 47 punktą; 2008 m. gruodžio 22 d. Sprendimo British Aggregates Association prieš Komisiją, C-487/06 P, Rink. p. I-10515, 82 punktą.

35

Adria-Wien Pipeline,

Heiser,

Belgija ir Forum 187 prieš Komisiją

Portugalija prieš Komisiją

UGT-Rioja ir kiti

British Aggregates Association prieš Komisiją

British Aggregates Association prieš Komisiją

(36)  35 išnašoje nurodyto 2001 m. lapkričio 8 d. Sprendimo Adria-Wien Pipeline 42 punktas ir 35 išnašoje nurodyto 2006 m. rugsėjo 6 d. Sprendimo Portugalija prieš Komisiją 52 punktas; 2008 m. gruodžio 22 d. Sprendimo British Aggregates Association prieš Komisiją, C-487/06 P, Rink. p. I-10515, 83 punktas.

36

Adria-Wien Pipeline

Portugalija prieš Komisiją

British Aggregates Association prieš Komisiją

(37)  35 išnašoje nurodyto 2006 m. rugsėjo 6 d. Sprendimo Portugalija prieš Komisiją 56 punktas; 2013 m. sausio 22 d. Sprendimo Salzgitter prieš Komisiją, T-308/00, Rink. p. II-1933, 81 punktas; 2012 m. kovo 27 d. Sprendimo British Aggregates Association prieš Komisiją, T-210/02 RENV, ECLI:ES:T:2012:110, 49 punktas.

37

Portugalija prieš Komisiją

Salzgitter prieš Komisiją

British Aggregates Association prieš Komisiją

(38)  
  2012 m. kovo 7 d. Sprendimo British Aggregates Association prieš Komisiją, T-210/02 RENV, ECLI:ES:T:2012:110, 51 punktas.

38

British Aggregates Association prieš Komisiją

(39)  Žr. 1999 m. ekonominės ir fiskalinės strategijos ataskaitos, finansinio pranešimo ir biudžeto ataskaitos 5 skyrių „Sąžiningesnės visuomenės kūrimas. Piktnaudžiavimo mokesčiais šalinimas. Aplinkos apsauga“ (angl. Economic and Fiscal Strategy Report and Financial Statement and Budget Report 1999 – Chapter 5: Building A Fairer Society – Tackling tax abuse; Protecting the environment), p. 27. „Vyriausybė netrukus paskelbs teisės akto dėl kietųjų uolienų, smėlio ir žvirgždo, naudojamų kaip nerūdinės medžiagos, gavybos apmokestinimo projektą“. Taip pat žr. 2000 m. kovo mėn. biudžeto pranešimo „Sąmoningas apdairumas – kad Britanija būtų stipresnė ir sąžiningesnė“ 6 skyriaus „Aplinkos apsauga. Mūsų miestų gaivinimas, mūsų kaimų apsauga. Atliekos. Nerūdinės medžiagos“ 6.91 punktą; 2001 m. lapkričio mėn. išankstinės biudžeto ataskaitos 7 skyriaus „Aplinkos apsauga. Didžiosios Britanijos kaimo apsauga. Nerūdinių medžiagų karjerų eksploatavimas. Nerūdinių medžiagų mokestis“ 7.71 punktą; 2001 m. kovo mėn. biudžeto pranešimo 6 skyriaus „Aplinkos apsauga“ 6.91 punktą; iš šių šaltinių matyti, kad JK valdžios institucijos numatė, kad apmokestinamos bus tik nerūdinės medžiagos.

39

Economic and Fiscal Strategy Report and Financial Statement and Budget Report 1999 – Chapter 5: Building A Fairer Society – Tackling tax abuse; Protecting the environment

(40)  
  2012 m. kovo 7 d. Sprendimo British Aggregates Association, T-210/02 RENV, ECLI:ES:T:2012:110, 66 punktas.

40

British Aggregates Association

(41)  Karališkoji muitų ir akcizų tarnyba „Konsultacijos dėl galimo nerūdinių medžiagų mokesčio. Atsakymų apibendrinimas“ (HM Customs & Excises – Consultation on a Potential Aggregates Tax – Summary of Replies), 1999 m. balandžio mėn., 13 punktas.

41

HM Customs & Excises – Consultation on a Potential Aggregates Tax – Summary of Replies

(42)  Komisijai tokie įrodymai nepateikti.

42

(43)  Žr. 42 išnašą.

43

(44)  Komisijai pateikta e. laiško kopija.

44

(*1)  Verslo paslaptis.

*1

(45)  Bendrasis Teismas 2012 m. kovo 7 d. Sprendime British Aggregates Association prieš Europos Komisiją, T-210/12 RENV, nustatė, kad „įprasto apmokestinimo principas, kuriuo grindžiamas AGL, paremtas tik apmokestinamosios medžiagos kaip „nerūdinės medžiagos“ naudojimo Jungtinėje Karalystėje komerciniais tikslais sąvoka“. Komisija mano, kad taip apibrėžus įprasto apmokestinimo principą taip pat reikia nustatyti, kada medžiaga apmokestinama kaip nerūdinė medžiaga. Kadangi 2001 m. įstatymo 17 skirsnio 2 dalyje nepateikta tikra apmokestinamų nerūdinių medžiagų apibrėžtis, tik nustatyta, kad tai yra nerūdinės medžiagos, kurioms netaikoma išimtis ir kurios nenurodytos b–d punktuose, įprasto apmokestinimo principas, kuriuo grindžiamas NMM, apibrėžtas ir Bendrojo Teismo, turi neišvengiamai priklausyti nuo nustatymo, kada medžiaga naudojama kaip nerūdinė medžiaga.

45

British Aggregates Association prieš Europos Komisiją

(46)  Žr. 39 išnašą.

46

(47)  Sprendimo pradėti procedūrą 58 ir 59 konstatuojamosios dalys.

47

(48)  Žr. 2012 m. kovo 7 d. Sprendimo British Aggregates Association prieš Europos Komisiją, T-210/12 RENV, ECLI:ES:T:2012:110, 64 punktą.

48

British Aggregates Association prieš Europos Komisiją

(49)  Žr. 2012 m. kovo 7 d. Sprendimo British Aggregates Association prieš Europos Komisiją, T-210/12 RENV, ECLI:ES:T:2012:110, 55 punktą.

49

British Aggregates Association prieš Europos Komisiją

(50)  Žr. 2001 m. Finansų įstatymo 48 skirsnio 2 dalį.

50

(51)  18 skirsnio 2 dalies b punktas: bet koks procesas, kuriuo tam tikra medžiaga išgaunama iš bet kurios nerūdinės medžiagos arba kitaip atskiriama (tai gali būti dalis proceso, kai ji išgaunama iš žemės, arba kiti būdai) nuo bet kurios nerūdinės medžiagos; 18 skirsnio 3 dalyje išvardytos atitinkamos medžiagos: a) anhidritas; b) plastinis molis; c) baritai; e) kaolinas; f) feldšpatai; g) ugniai atsparus molis; i) fluoritas; j) balinančiosios žemės; k) brangakmeniai ir pusbrangiai akmenys; l) gipsas; m) bet koks metalas arba bet kokio metalo rūda; n) muskovitas; o) perlitas; p) alūnas; q) pemza; r) gamtinės kilmės fosfatai; s) natrio chloridas; t) talkas; u) vermikulitas. 2002 m. Finansų įstatymu atlikus pakeitimus, 18 skirsnio 3 dalies d ir h punktai nuo 2002 m. balandžio 1 d. nebeįtraukti atgaline data.

51

(52)  2001 m. Finansų įstatymo 30 skirsnio 1 dalies b punkte nustatyta mokesčio lengvata tuo atveju, kai pagal 2001 m. Finansų įstatymo 18 skirsnio 2 dalies a, b ir c punktus medžiagai taikytas procesas, kuriam taikoma išimtis, kai ta medžiaga jau apmokestinta NMM. Taigi tai atitinka 18 skirsnio 2 dalyje nustatytas išimtis.

52

(53)  Toms medžiagoms taip pat taikoma mokesčio lengvata, kai mokestis buvo sumokėtas, o vėliau vykdytas procesas, kuriam taikoma išimtis (30 skirsnio 1 dalies c punktas). Netaikymo atvejų vertinimas taikomas mutatis mutandis mokesčio lengvatai.

53

mutatis mutandis

(54)  Sprendimo pradėti tyrimą 73 konstatuojamoji dalis.

54

(55)  Žr. Glossary of Building and Civil Engineering Terms (Statybos ir civilinės inžinerijos terminų žodynas), British Standard Institution, Blackwell Scientific Publications, 1993 m., p. 630–3007 ir p. 630–3013.

55

(56)  Sprendimo pradėti tyrimą 83 konstatuojamoji dalis.

56

(57)  Ištraukos (2002 m. spalio 30 d. duomenys) iš Alfred McAlpine svetainės.

57

Alfred McAlpine

Skelbta adresu http://www.amslate.com/applications/ima/ima.sbtml; ištraukos iš Britanijos geologinių tyrimų tarnybos (angl. British Geological Survey) ataskaitos CR/02/082N „Statybinių žaliavų politika ir tiekimo praktika šiaurės vakarų Europoje. Faktai ir skaičiai. Anglija, Škotija ir Velsas (Didžioji Britanija)“ (angl. Construction Raw Materials Policy and Supply Practices in Northwestern Europe – Facts and Figures – England, Scotland and Wales (Great Britain)), kurią parengti užsakė Nyderlandų viešojo sektoriaus darbų ir vandens valdymo ministerijos Kelių ir hidraulinės inžinerijos institutas (angl. Road and Hydraulic Engineering Institute of the Ministry of Public Works and Water Management of the Netherlands), p. 50; Aggregate Industries atstovo Geoffo Tophamo dokumentas dėl gavybos karjere Holme Park Quarry, 2002 m. birželio 19 d.

British Geological Survey

Construction Raw Materials Policy and Supply Practices in Northwestern Europe – Facts and Figures – England, Scotland and Wales (Great Britain)

Road and Hydraulic Engineering Institute of the Ministry of Public Works and Water Management of the Netherlands

Aggregate Industries

Holme Park Quarry

(58)  Karjerų pavyzdžių nepateikta.

58

(59)  Žr. pavyzdžiui, http://www.honister.com/; http://www.callywithquarry.co.uk/quarry

59

(60)  Antrinių medžiagų, naudojamų kaip nerūdinės medžiagos susidarymas ir naudojimas 2001 m. Anglijoje ir Velse (angl. Survey of Arisings and Use of Secondary Materials as Aggregates in England and Wales in 2001), Symonds Group, 2002 m. lapkričio mėn.

60

Survey of Arisings and Use of Secondary Materials as Aggregates in England and Wales in 2001

Symonds Group

(61)  Tiesiant Bangoro aplinkkelį A55 šiferio nerūdinės medžiagos naudotos vietoj aukščiausios kokybės nerūdinių medžiagų (sunaudota maždaug 150 000 tonų šiferio, kuris buvo susidaręs kaip atliekos), Šiaurės Velse šios medžiagos taip pat plačiai naudojamos apskritai užpildams ir krantinėms.

61

(62)  [...] skaičiavimais, šiferio nerūdinių medžiagų gavybos sąnaudos yra 6,50 GBP už toną, iš jų smulkinimo sąnaudos sudaro beveik 5 GBP už toną. [...] skaičiavimais, nerūdinių medžiagų gavybos sąnaudos yra 5,69 GBP už toną.

62

(63)  Žr. 60 išnašą.

63

(64)  Ataskaita, kurią 2003 m. Didžiosios Britanijos geologų organizacija parengė Jungtinės Karalystės mokesčių institucijoms, kad padėtų mokesčių pareigūnams geologiniu požiūriu teisingai taikyti išimtis šiferiui, skalūnui ir moliui (toliau – ataskaita).

64

(65)  Laipsnis, kuriuo medžiaga gali lengvai skilti į lygiagrečias plokštumas.

65

(66)  Informacija buvo paimta iš atvirų šaltinių, pavyzdžiui, interneto.

66

(67)  Iš pateiktos informacijos buvo neaišku, kokia medžiaga faktiškai išgaunama viename karjere, nors karjeras ir įtrauktas į skalūną išgaunančių karjerų sąrašą.

67

(68)  Viršutinis sluoksnis – tai virš mineralo, kurį karjerą eksploatuojanti įmonė nori išgauti, esanti medžiaga.

68

(69)  Žr. 64 išnašą.

69

(70)  
  2012 m. kovo 7 d. Sprendimo British Aggregates Association prieš Komisiją, T-210/02 RENV, ECLI:ES:T:2012:110, 72 punktas.

70

British Aggregates Association prieš Komisiją

(71)  Žr. 143 konstatuojamojoje dalyje pateiktą lentelę.

71

(72)  Žr. 67 išnašą.

72

(73)  Informacija pateikta svetainėje http://www.brauntonaggregates.co.uk/technical-details.html, šia nuoroda naudotasi 2015 m. kovo 11 d.

73

(74)  Remiantis JK pateikta informacija, kaolinas – tai labai smulkus nuosėdinis molis, kurį sudaro kaolinitas. Jis naudojamas gaminant porcelianą ir blizgų popierių, taip pat medicinos ir kosmetikos produktus.

74

(75)  Plastinis molis – smulkus kaolininis nuosėdinis molis, kurį paprastai sudaro 20–80 % kaolinito, 10–25 % žėručiai, 6–65 % kvarcas. Jis naudojamas gaminant keraminius dirbinius, kai norima suteikti plastiškumo ir stiprumo nedegant.

75

(76)  Didžiosios Britanijos geologinių tyrimų tarnybos „Mineralų planavimo faktų suvestinė. Statybinės nerūdinės medžiagos“ (angl. Mineral Planning Factsheet, Construction aggregates), p. 3.

76

Mineral Planning Factsheet, Construction aggregates

(77)  
  2012 m. kovo 7 d. Sprendimo British Aggregates Association prieš Komisiją, T-210/02 RENV, ECLI:ES:T:2012:110, 89–90 punktai.

77

British Aggregates Association prieš Komisiją

(78)  Žr. 77 išnašą.

78

(79)  Dekarbonizavimo argonu ir deguonimi šlakas (angl. Argon Oxygen Decarburisation, AOD).

79

Argon Oxygen Decarburisation

(80)  
  2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/21/EC dėl kasybos pramonės atliekų tvarkymo ir iš dalies keičianti Direktyvą 2004/35/EB. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimas (OL L 102, 2006 4 11, p. 15).

80

(81)  Žr. Glossary of Building and Civil Engineering Terms (Statybos ir civilinės inžinerijos terminų žodynas), British Standard Institution, Blackwell Scientific Publications, 1993 m., 630–3006 ir 630–3013; taip pat žr. British Aggregates Association atsakyme Teisme nagrinėjant bylą T-210–02 pateiktus įrodymus: Didžiosios Britanijos geologinių tyrimų tarnybos ataskaitos CR/02/082N „Statybinių žaliavų politika ir tiekimo praktika šiaurės vakarų Europoje. Faktai ir skaičiai. Anglija, Škotija ir Velsas (Didžioji Britanija)“, kurią parengti užsakė Nyderlandų viešojo sektoriaus darbų ir vandens valdymo ministerijos Kelių ir hidraulinės inžinerijos institutas, p. 50.

81

(82)  Žr. 64 išnašą.

82

(83)  Žr. sprendimą Nr. SA. 18859 „Nerūdinių medžiagų mokesčio lengvata Šiaurės Airijoje“ (ex N 2/04), http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/241379/241379_1594138_163_2.pdf.

83

(84)  Žr. 2008 m. vasario 12 d. Sprendimo Centre d'exportation du livre français (CELF) ir Ministre de la Culture et de la Communication prieš Société internationale de diffusion et d'édition (SIDE), C-199/06 CELF, Rink. p. I-469, 61 ir 64 punktus.

84

(85)  Žr. 2008 m. vasario 12 d. Sprendimo Centre d'exportation du livre français (CELF) ir Ministre de la Culture et de la Communication prieš Société internationale de diffusion et d'édition (SIDE), C-199/06 CELF, Rink. p. I-469, 63 ir 66–68 punktus.

85

(86)  Komisijos pranešimas dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo (OL C 119, 2002 5 22, p. 22).

86

(87)  Sprendimo pradėti tyrimą 150 konstatuojamoji dalis.

87

(88)  Įrodymų nepateikta.

88

(89)  Žr. 77 išnašą.

89

(90)  Žr. 77 išnašą.

90

(91)  
  2008 m. lapkričio 28 d. Sprendimo Hotel Cipriani et al., sujungtos bylos T-254/00, T-270/00 ir T-277/00, ECLI:ES:T:2008:537, 337 punktas.

91

Hotel Cipriani et al.

(92)  
  2012 m. kovo 7 d. Sprendimo British Aggregates Association prieš Komisiją,T-210/02 RENV, ECLI:ES:T:2012:110, 89 punktas.

92

(93)  Žr. 77 išnašą.

93

(94)  Žr. 1973 m. liepos 12 d. Sprendimo Komisija prieš Vokietiją, C-70/72, Rink. p. 813, 13 punktą.

94

Komisija prieš Vokietiją

(95)  Žr. 1994 m. rugsėjo 14 d. Sprendimo Ispanija prieš Komisiją, sujungtos bylos C-278/92, C-279/92 ir C-280/92, Rink. I-4103, 75 punktą.

95

Ispanija prieš Komisiją

(96)  Žr. 1999 m. birželio 17 d. Sprendimo Belgija prieš Komisiją, C-75/97, Rink. p. I-3671, 64 ir 65 punktus.

96

Belgija prieš Komisiją

(97)  
  1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1).

97

(98)  
  1998 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 994/98 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo kai kurioms horizontalios valstybės pagalbos rūšims (OL L 142, 1998 5 14, p. 1).

98

(99)  
  2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 140, 2004 4 30, p. 1).

99

---

| 2016 3 4 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 59/168 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 3 4

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 59/168

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2016/289

2015 m. birželio 8 d.

dėl valstybės pagalbos SA.37792 (2014/C) (ex 2013/N) kurią Slovėnija ketina suteikti įmonių grupei „Cimos Group“

(pranešta dokumentu Nr. C(2015) 3770)

(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą (1),

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

atsižvelgdama į sprendimą, kuriuo Komisija nusprendė pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pagalbos SA.37792 (2013//N) (2),

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas pagal pirmiau minėtas nuostatas (3) ir atsižvelgusi į jų pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | 2013 m. lapkričio 21 d. raštu Slovėnija pranešė Komisijai apie tai, kad ketina įmonių grupei „Cimos Group“ (4) (toliau – „Cimos“ arba bendrovė) suteikti restruktūrizavimo pagalbą. Prieš priemonę, apie kurią pranešta, buvo suteikta sanavimo pagalba, ją Komisija patvirtino 2013 m. liepos 2 d. (5) |
| --- | --- |

(1)

2013 m. lapkričio 21 d. raštu Slovėnija pranešė Komisijai apie tai, kad ketina įmonių grupei „Cimos Group“ (4) (toliau – „Cimos“ arba bendrovė) suteikti restruktūrizavimo pagalbą. Prieš priemonę, apie kurią pranešta, buvo suteikta sanavimo pagalba, ją Komisija patvirtino 2013 m. liepos 2 d. (5)

4

5

| (2) | 2014 m. balandžio 9 d. raštu Komisija informavo Slovėniją, kad nusprendė pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl tos pagalbos (toliau – sprendimas pradėti procedūrą). 2014 m. birželio 10 d. raštu Slovėnija pateikė pastabas dėl to sprendimo. Slovėnija pateikė papildomą informaciją 2014 m. rugsėjo 24 d. ir 2014 m. spalio 3 d. raštais. 2014 m. lapkričio 4 d. Komisija susitiko su Slovėnijos valdžios institucijomis. 2014 m. gruodžio 18 d. raštu Komisija paprašė papildomos informacijos, Slovėnija atsakė 2015 m. sausio 30 d. |
| --- | --- |

(2)

2014 m. balandžio 9 d. raštu Komisija informavo Slovėniją, kad nusprendė pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl tos pagalbos (toliau – sprendimas pradėti procedūrą). 2014 m. birželio 10 d. raštu Slovėnija pateikė pastabas dėl to sprendimo. Slovėnija pateikė papildomą informaciją 2014 m. rugsėjo 24 d. ir 2014 m. spalio 3 d. raštais. 2014 m. lapkričio 4 d. Komisija susitiko su Slovėnijos valdžios institucijomis. 2014 m. gruodžio 18 d. raštu Komisija paprašė papildomos informacijos, Slovėnija atsakė 2015 m. sausio 30 d.

| (3) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (6). Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas. |
| --- | --- |

(3)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (6). Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

6

| (4) | Komisija gavo vienos suinteresuotosios šalies pastabas. Šias pastabas ji perdavė Slovėnijai ir suteikė galimybę į jas atsakyti. Slovėnija į suinteresuotosios šalies pastabas neatsakė. |
| --- | --- |

(4)

Komisija gavo vienos suinteresuotosios šalies pastabas. Šias pastabas ji perdavė Slovėnijai ir suteikė galimybę į jas atsakyti. Slovėnija į suinteresuotosios šalies pastabas neatsakė.

| (5) | 2015 m. sausio 27 d. raštu Slovėnija nusprendė nesinaudoti Reglamento Nr. 1/1958 (7) 3 straipsnyje nustatyta teise į tai, kad šis sprendimas būtų priimtas slovėnų kalba, ir sutiko, kad autentiška šio sprendimo kalba būtų anglų. |
| --- | --- |

(5)

2015 m. sausio 27 d. raštu Slovėnija nusprendė nesinaudoti Reglamento Nr. 1/1958 (7) 3 straipsnyje nustatyta teise į tai, kad šis sprendimas būtų priimtas slovėnų kalba, ir sutiko, kad autentiška šio sprendimo kalba būtų anglų.

7

2.   APRAŠYMAS

APRAŠYMAS

2.1.   PAGALBOS GAVĖJAS

| (6) | Bendrovė „Cimos“ yra Slovėnijos automobilių dalių gamintoja, viena didžiausių Slovėnijos pramoninių bendrovių ir stambi darbdavė. Paskutiniu metu bendrovė skelbė, kad jos pardavimo mastas sudaro daugiau kaip 400 mln. EUR, joje dirba 6 855 žmonės (8), iš jų 2 500 Slovėnijoje. |
| --- | --- |

(6)

Bendrovė „Cimos“ yra Slovėnijos automobilių dalių gamintoja, viena didžiausių Slovėnijos pramoninių bendrovių ir stambi darbdavė. Paskutiniu metu bendrovė skelbė, kad jos pardavimo mastas sudaro daugiau kaip 400 mln. EUR, joje dirba 6 855 žmonės (8), iš jų 2 500 Slovėnijoje.

8

| (7) | Greta savo pagrindinės veiklos bendrovė veikia ir kituose sektoriuose: turi įrenginių konstravimo ir įrankių gamybos (toliau – įrenginių) padalinį ir energetikos ir žemės ūkio įrenginių (toliau – žemės ūkio) padalinį. Neseniai bendrovė šiuos padalinius pardavė arba integravo į automobilių padalinį ir dabar užsiimta tik šia veikla. |
| --- | --- |

(7)

Greta savo pagrindinės veiklos bendrovė veikia ir kituose sektoriuose: turi įrenginių konstravimo ir įrankių gamybos (toliau – įrenginių) padalinį ir energetikos ir žemės ūkio įrenginių (toliau – žemės ūkio) padalinį. Neseniai bendrovė šiuos padalinius pardavė arba integravo į automobilių padalinį ir dabar užsiimta tik šia veikla.

| (8) | Slovėnijos vertinimu, bendrovė „Cimos“ daugumos produktų grupių sektoriuose užima iki 15 % rinkos, išskyrus turbinos centrinių mazgų ir purkštuko tarpinių sistemų sektorius, kuriuose įvertinta rinkos dalis atitinkamai sudaro 17 % ir 21 %. Vieni pagrindinių „Cimos“ konkurentų yra „Edscha“, „FlexNGate“, „Le Bélier“, „Streit“ ir NWS. |
| --- | --- |

(8)

Slovėnijos vertinimu, bendrovė „Cimos“ daugumos produktų grupių sektoriuose užima iki 15 % rinkos, išskyrus turbinos centrinių mazgų ir purkštuko tarpinių sistemų sektorius, kuriuose įvertinta rinkos dalis atitinkamai sudaro 17 % ir 21 %. Vieni pagrindinių „Cimos“ konkurentų yra „Edscha“, „FlexNGate“, „Le Bélier“, „Streit“ ir NWS.

| (9) | 2014 m. rugpjūčio 31 d. duomenimis, „Cimos“ sudarė patronuojančioji bendrovė, „Cimos d.d.“ ir 21 patronuojamoji bendrovė, veikiančios Slovėnijoje, Kroatijoje, Prancūzijoje, Vokietijoje, Serbijoje, Bosnijoje ir Rusijoje. „Cimos“ organizacinė struktūra parodyta toliau pateiktoje schemoje.


  „Cimos“ organizacinė struktūra |
| --- | --- |

(9)

2014 m. rugpjūčio 31 d. duomenimis, „Cimos“ sudarė patronuojančioji bendrovė, „Cimos d.d.“ ir 21 patronuojamoji bendrovė, veikiančios Slovėnijoje, Kroatijoje, Prancūzijoje, Vokietijoje, Serbijoje, Bosnijoje ir Rusijoje. „Cimos“ organizacinė struktūra parodyta toliau pateiktoje schemoje.

„Cimos“ organizacinė struktūra

„Cimos“ organizacinė struktūra

| (10) | Slovėnijos valstybei netiesiogiai – per valstybės valdomas bendroves arba per savivaldybes – priklauso daugiau kaip 39 % bendrovės „Cimos“ akcijų. Nuosavybės ir organizacinė struktūra, 2014 m. rugpjūčio 31 d. duomenimis, buvo tokia:

  1 lentelė


  „Cimos“ nuosavybės struktūra








  Akcininkas | Dalis (%) | Kontrolė |
| --- | --- | --- | --- |
| „Modra Zavarovalnica d.d.“ | 21,4 | Viešasis subjektas |
| „Banka Koper d.d.“ | 20,4 | Privatusis subjektas |
| „Cimos d.d.“ | 13,3 | Privatusis subjektas |
| „Kovinoplastika Lož d.d.“ | 13,1 | Privatusis subjektas |
| „D.S.U. d.o.o.“ | 6,9 | Viešasis subjektas |
| Kita | 24,9 | Viešieji ir privatieji subjektai |
| Šaltinis: restruktūrizavimo planas. |

(10)

Slovėnijos valstybei netiesiogiai – per valstybės valdomas bendroves arba per savivaldybes – priklauso daugiau kaip 39 % bendrovės „Cimos“ akcijų. Nuosavybės ir organizacinė struktūra, 2014 m. rugpjūčio 31 d. duomenimis, buvo tokia:

1 lentelė

1 lentelė

„Cimos“ nuosavybės struktūra

„Cimos“ nuosavybės struktūra

Akcininkas

Dalis (%)

Kontrolė

„Modra Zavarovalnica d.d.“

21,4

Viešasis subjektas

„Banka Koper d.d.“

20,4

Privatusis subjektas

„Cimos d.d.“

13,3

Privatusis subjektas

„Kovinoplastika Lož d.d.“

13,1

Privatusis subjektas

„D.S.U. d.o.o.“

6,9

Viešasis subjektas

Kita

24,9

Viešieji ir privatieji subjektai

Šaltinis: restruktūrizavimo planas.

Šaltinis:

| (11) | Praėjusiais metais bendrovė patyrė didelių finansinių sunkumų. Bendrovė „Cimos“ 2010 ir 2011 m. skelbė gavusi nedidelio pelno, bet 2012 m. paskelbė patyrusi 97,9 mln. EUR, 2013 m. – 122 mln. EUR grynųjų nuostolių. Dėl to 2013 m. grynasis turtas tapo neigiamas, sumažėjo iki –103,3 mln. EUR. Skola (ilgalaikiai ir trumpalaikiai įsipareigojimai), ankstesniais metais ir taip buvę nemaži, 2013 m. dar išaugo, o sumažėjus grynajam turtui, pablogėjo skolos ir nuosavo kapitalo santykis. Trumpalaikio turto ir trumpalaikių įsipareigojimų santykis sumažėjo nuo 0,85 2010 m. iki 0,5 2013 m., todėl likvidumo padėtis pablogėjo. Kai kurie finansiniai bendrovės duomenys pateikti 2 lentelėje.

  2 lentelė


  Kai kurie „Cimos Group“ 2010–2013 m. finansiniai duomenys










  (mln. EUR) |
| --- | --- |
| | 2013 m. | 2012 m. | 2011 m. | 2010 m. |
| Pardavimo pajamos | 409,2 | 445,6 | 480,7 | 444,8 |
| Grynasis rezultatas | – 122,0 | – 97,9 | 3,4 | 4,1 |
| Grynasis turtas | – 103,3 | 22,5 | 139,3 | 133,1 |
| Skola | 610,4 | 569,3 | 581,6 | 594,2 |
| Esamas santykis | 0,5 | 0,54 | 0,85 | 0,85 |
| Šaltinis: 2013, 2012, 2011 ir 2010 m. konsoliduotosios finansinės ataskaitos. |

(11)

Praėjusiais metais bendrovė patyrė didelių finansinių sunkumų. Bendrovė „Cimos“ 2010 ir 2011 m. skelbė gavusi nedidelio pelno, bet 2012 m. paskelbė patyrusi 97,9 mln. EUR, 2013 m. – 122 mln. EUR grynųjų nuostolių. Dėl to 2013 m. grynasis turtas tapo neigiamas, sumažėjo iki –103,3 mln. EUR. Skola (ilgalaikiai ir trumpalaikiai įsipareigojimai), ankstesniais metais ir taip buvę nemaži, 2013 m. dar išaugo, o sumažėjus grynajam turtui, pablogėjo skolos ir nuosavo kapitalo santykis. Trumpalaikio turto ir trumpalaikių įsipareigojimų santykis sumažėjo nuo 0,85 2010 m. iki 0,5 2013 m., todėl likvidumo padėtis pablogėjo. Kai kurie finansiniai bendrovės duomenys pateikti 2 lentelėje.

2 lentelė

2 lentelė

Kai kurie „Cimos Group“ 2010–2013 m. finansiniai duomenys

Kai kurie „Cimos Group“ 2010–2013 m. finansiniai duomenys

(mln. EUR)

2013 m.

2012 m.

2011 m.

2010 m.

Pardavimo pajamos

409,2

445,6

480,7

444,8

Grynasis rezultatas

– 122,0

– 97,9

3,4

4,1

Grynasis turtas

– 103,3

22,5

139,3

133,1

Skola

610,4

569,3

581,6

594,2

Esamas santykis

0,5

0,54

0,85

0,85

Šaltinis: 2013, 2012, 2011 ir 2010 m. konsoliduotosios finansinės ataskaitos.

Šaltinis:

| (12) | Bendrovei „Cimos“ sunkumų kilo daugiausia dėl didelių likvidumo problemų ir pernelyg didelio įsiskolinimo. 2000–2008 m. bendrovė sparčiai augo, o augimą daugiausia finansavo išorės skolintomis lėšomis. Vėliau dėl ekonomikos krizės, nesėkmingų investicinių sprendimų ir valdymo klaidų sumažėjo paklausa. Dėl to bendrovė „Cimos“ sukaupė didžiulių skolų ir nebegalėjo refinansuoti arba įvykdyti savo finansinių įsipareigojimų. |
| --- | --- |

(12)

Bendrovei „Cimos“ sunkumų kilo daugiausia dėl didelių likvidumo problemų ir pernelyg didelio įsiskolinimo. 2000–2008 m. bendrovė sparčiai augo, o augimą daugiausia finansavo išorės skolintomis lėšomis. Vėliau dėl ekonomikos krizės, nesėkmingų investicinių sprendimų ir valdymo klaidų sumažėjo paklausa. Dėl to bendrovė „Cimos“ sukaupė didžiulių skolų ir nebegalėjo refinansuoti arba įvykdyti savo finansinių įsipareigojimų.

| (13) | Bendrovė „Cimos“ taip pat turi nemažai prekybos skolų, dėl jų trinka tiekimo grandinė, o jei tiekėjai imtųsi priemonių savo rizikai sumažinti, kiltų grėsmė pačios bendrovės išlikimui. |
| --- | --- |

(13)

Bendrovė „Cimos“ taip pat turi nemažai prekybos skolų, dėl jų trinka tiekimo grandinė, o jei tiekėjai imtųsi priemonių savo rizikai sumažinti, kiltų grėsmė pačios bendrovės išlikimui.

2.2.   SKOLOS RESTRUKTŪRIZAVIMO PROCESAS

| (14) | 2012 m. birželio mėn. bendrovė „Cimos“ pasirašė restruktūrizavimo susitarimą su savo bankais dėl skolos grąžinimo atidėjimo. Susitarimas pratęstas keletą kartų, bet bendrovė nesugebėjo atkurti savo likvidumo pati ir, kad išvengtų bankroto, 2013 m. balandžio mėn. turėjo prašyti sanavimo pagalbos iš valstybės. |
| --- | --- |

(14)

2012 m. birželio mėn. bendrovė „Cimos“ pasirašė restruktūrizavimo susitarimą su savo bankais dėl skolos grąžinimo atidėjimo. Susitarimas pratęstas keletą kartų, bet bendrovė nesugebėjo atkurti savo likvidumo pati ir, kad išvengtų bankroto, 2013 m. balandžio mėn. turėjo prašyti sanavimo pagalbos iš valstybės.

| (15) | Bendrovė tada vedė derybas su bankų kreditorių konsorciumu („Club Banks“) dėl išsamaus pagrindinio restruktūrizavimo susitarimo (PRS), kuriame turėjo būti nustatytos savanoriško skolos restruktūrizavimo sąlygos. Savanoriškas skolos restruktūrizavimas buvo pagrindinis restruktūrizavimo plano, apie kurį Slovėnija pranešė 2013 m., elementas. Bendrovė „Cimos“ tikėjosi, kad PRS bus pasirašytas iki 2013 m. pabaigos. |
| --- | --- |

(15)

Bendrovė tada vedė derybas su bankų kreditorių konsorciumu („Club Banks“) dėl išsamaus pagrindinio restruktūrizavimo susitarimo (PRS), kuriame turėjo būti nustatytos savanoriško skolos restruktūrizavimo sąlygos. Savanoriškas skolos restruktūrizavimas buvo pagrindinis restruktūrizavimo plano, apie kurį Slovėnija pranešė 2013 m., elementas. Bendrovė „Cimos“ tikėjosi, kad PRS bus pasirašytas iki 2013 m. pabaigos.

| (16) | Tačiau 2014 m. vasario mėn., gavusi audito ataskaitą, bendrovės „Cimos“ vadovybė pamatė, kad bendrovė „Cimos“ pagal Slovėnijos teisę atitinka nemokumo kriterijus, susijusius su kapitalo nepakankamumu. Konsorciumo „Club Banks“ nerimas dėl to, ar savanorišką restruktūrizavimą ir PRS bus įmanoma įgyvendinti, vis augo. Pirmiausia, konsorciumui nerimo kėlė tai, kad pagrindiniams kreditoriams teko pernelyg didelė restruktūrizavimo našta ir kad restruktūrizavimo plane nepakankamai išspręsti veiklos restruktūrizavimo klausimai. |
| --- | --- |

(16)

Tačiau 2014 m. vasario mėn., gavusi audito ataskaitą, bendrovės „Cimos“ vadovybė pamatė, kad bendrovė „Cimos“ pagal Slovėnijos teisę atitinka nemokumo kriterijus, susijusius su kapitalo nepakankamumu. Konsorciumo „Club Banks“ nerimas dėl to, ar savanorišką restruktūrizavimą ir PRS bus įmanoma įgyvendinti, vis augo. Pirmiausia, konsorciumui nerimo kėlė tai, kad pagrindiniams kreditoriams teko pernelyg didelė restruktūrizavimo našta ir kad restruktūrizavimo plane nepakankamai išspręsti veiklos restruktūrizavimo klausimai.

| (17) | Kad išspręstų šiuos rūpestį keliančius klausimus, bankai kreditoriai nusprendė, užuot rengęsi sudaryti PRS, pradėti vykdyti teismo prižiūrimą privalomo susitarimo (toliau – PS) procedūrą, siekdami užtikrinti, kad restruktūrizuojant bendrovę aktyviau dalyvautų platesnis suinteresuotųjų subjektų ratas, įskaitant vartotojus, tiekėjus ir kitus kreditorius, ir kad įsipareigojimai būtų apibrėžti griežčiau negu pagal savanorišką PRS procesą. 2014 m. birželio 3 d. teismas nurodė bendrovei „Cimos“ sudaryti PS. Tuo pačiu metu bankai kreditoriai pradėjo diskusijas su kitais suinteresuotaisiais subjektais, norėdami susitarti dėl jų indėlio į restruktūrizavimą. |
| --- | --- |

(17)

Kad išspręstų šiuos rūpestį keliančius klausimus, bankai kreditoriai nusprendė, užuot rengęsi sudaryti PRS, pradėti vykdyti teismo prižiūrimą privalomo susitarimo (toliau – PS) procedūrą, siekdami užtikrinti, kad restruktūrizuojant bendrovę aktyviau dalyvautų platesnis suinteresuotųjų subjektų ratas, įskaitant vartotojus, tiekėjus ir kitus kreditorius, ir kad įsipareigojimai būtų apibrėžti griežčiau negu pagal savanorišką PRS procesą. 2014 m. birželio 3 d. teismas nurodė bendrovei „Cimos“ sudaryti PS. Tuo pačiu metu bankai kreditoriai pradėjo diskusijas su kitais suinteresuotaisiais subjektais, norėdami susitarti dėl jų indėlio į restruktūrizavimą.

| (18) | Kadangi PS dalyvaujantys kreditoriai (9) susitarė dėl privalomo skolos restruktūrizavimo sąlygų, taip pat buvo susitarta dėl kitų suinteresuotųjų subjektų (valstybės, klientų, tiekėjų, nuomotojo ir bankų, kurie PS nedalyvavo) indėlio, restruktūrizavimo planą, apie kurį pranešta iš pradžių ir kuris buvo grindžiamas PRS, atsižvelgiant į PS proceso rezultatus, reikėjo atnaujinti. Taigi, 2014 m. spalio 3 d. Slovėnija pateikė atnaujintą restruktūrizavimo planą (10). |
| --- | --- |

(18)

Kadangi PS dalyvaujantys kreditoriai (9) susitarė dėl privalomo skolos restruktūrizavimo sąlygų, taip pat buvo susitarta dėl kitų suinteresuotųjų subjektų (valstybės, klientų, tiekėjų, nuomotojo ir bankų, kurie PS nedalyvavo) indėlio, restruktūrizavimo planą, apie kurį pranešta iš pradžių ir kuris buvo grindžiamas PRS, atsižvelgiant į PS proceso rezultatus, reikėjo atnaujinti. Taigi, 2014 m. spalio 3 d. Slovėnija pateikė atnaujintą restruktūrizavimo planą (10).

9

10

| (19) | Pagal Slovėnijos teisę vienas pagrindinių PS elementų yra tai, kad teismui pateikiamas finansinio restruktūrizavimo planas (toliau – FRP), kuriame išdėstomos sutartos restruktūrizavimo sąlygos. PS dalyvaujantys kreditoriai pateikė FRP 2014 m. lapkričio 3 d. Pasak Slovėnijos, FRP pateikus, jo keisti nebegalima. Slovėnija patvirtino, kad prie FRP prisidėjo visos suinteresuotųjų subjektų grupės. |
| --- | --- |

(19)

Pagal Slovėnijos teisę vienas pagrindinių PS elementų yra tai, kad teismui pateikiamas finansinio restruktūrizavimo planas (toliau – FRP), kuriame išdėstomos sutartos restruktūrizavimo sąlygos. PS dalyvaujantys kreditoriai pateikė FRP 2014 m. lapkričio 3 d. Pasak Slovėnijos, FRP pateikus, jo keisti nebegalima. Slovėnija patvirtino, kad prie FRP prisidėjo visos suinteresuotųjų subjektų grupės.

| (20) | FRP nagrinėjo nepriklausomas sertifikuotas verslo vertintojas; jis pagal Slovėnijos bankroto teisę parengė nuomonę ir joje patvirtino, kad bendrovė „Cimos“ nemoki, kad yra daugiau negu 50 % tikimybė, kad įgyvendinant FRP bendrovę „Cimos“ bus galima finansiškai restruktūrizuoti ir padaryti likvidžia bei mokia ir trumpuoju, ir ilguoju laikotarpiais, ir kad yra didesnė negu 50 % tikimybė, kad bendrovės „Cimos“ kreditoriams bus sudarytos palankesnės jų reikalavimų įvykdymo sąlygos negu tuo atveju, jeigu bendrovei būtų iškelta bankroto byla. Vertintojas konstatavo, kad bankroto atveju paprasti finansiniai kreditoriai pagal savo reikalavimus susigrąžintų 3,88 %, o sudarius privalomą susitarimą – 23,94 % lėšų. |
| --- | --- |

(20)

FRP nagrinėjo nepriklausomas sertifikuotas verslo vertintojas; jis pagal Slovėnijos bankroto teisę parengė nuomonę ir joje patvirtino, kad bendrovė „Cimos“ nemoki, kad yra daugiau negu 50 % tikimybė, kad įgyvendinant FRP bendrovę „Cimos“ bus galima finansiškai restruktūrizuoti ir padaryti likvidžia bei mokia ir trumpuoju, ir ilguoju laikotarpiais, ir kad yra didesnė negu 50 % tikimybė, kad bendrovės „Cimos“ kreditoriams bus sudarytos palankesnės jų reikalavimų įvykdymo sąlygos negu tuo atveju, jeigu bendrovei būtų iškelta bankroto byla. Vertintojas konstatavo, kad bankroto atveju paprasti finansiniai kreditoriai pagal savo reikalavimus susigrąžintų 3,88 %, o sudarius privalomą susitarimą – 23,94 % lėšų.

2.3.   PRIEMONĖS, APIE KURIAS PRANEŠTA

| (21) | Atnaujintame restruktūrizavimo plane numatyta įgyvendinti toliau apibendrintas priemones. |
| --- | --- |

(21)

Atnaujintame restruktūrizavimo plane numatyta įgyvendinti toliau apibendrintas priemones.

| (22) | 1 priemonė. 60 % (21,7 mln. EUR) sumažinamas valstybės reikalavimas bendrovei „Cimos“, susijęs su sanavimo pagalbos garantija, skolą konvertavus į nuosavą kapitalą, o likusieji 40 % (14,5 mln.) turi būti grąžinti per 10 metų su palūkanomis, kurias sudaro EURIBOR + 2,5 %. |
| --- | --- |

(22)

1 priemonė. 60 % (21,7 mln. EUR) sumažinamas valstybės reikalavimas bendrovei „Cimos“, susijęs su sanavimo pagalbos garantija, skolą konvertavus į nuosavą kapitalą, o likusieji 40 % (14,5 mln.) turi būti grąžinti per 10 metų su palūkanomis, kurias sudaro EURIBOR + 2,5 %.

| (23) | 2 priemonė. 60 % (23,4 EUR) sumažinamas valstybės reikalavimas bendrovei „Cimos“, susijęs su kitomis garantijomis (11), skolą konvertavus į nuosavą kapitalą, o likusieji 40 % (15,6 mln.) turi būti grąžinti per 10 metų su palūkanomis, kurias sudaro EURIBOR + 2,5 %. |
| --- | --- |

(23)

2 priemonė. 60 % (23,4 EUR) sumažinamas valstybės reikalavimas bendrovei „Cimos“, susijęs su kitomis garantijomis (11), skolą konvertavus į nuosavą kapitalą, o likusieji 40 % (15,6 mln.) turi būti grąžinti per 10 metų su palūkanomis, kurias sudaro EURIBOR + 2,5 %.

11

| (24) | 3 priemonė. Derinant kelias priemones 60 % (122 mln. EUR) sumažinama skola: skola bankui konvertuojama į nuosavą kapitalą, kai kurie bankai dalį skolos (35,7 mln. EUR) nurašo (12), o likusios dalies (99,5 mln. EUR) grąžinimas perplanuojamas 10 metų laikotarpiui, už ją mokant palūkanas, kurias sudaro EURIBOR + 2,5 %.

  3 lentelė


  1–3 priemonių santrauka










  (mln. EUR) |
| --- | --- |
| Kreditoriaus pavadinimas | Pagrindinė negrąžinta skolos dalis | Į nuosavą kapitalą konvertuojama skola | Nurašoma skolos dalis | Likusi skolos dalis |
| 1 priemonė |
| Finansų ministerija | 36,2 | (21,7) | — | 14,5 |
| 2 priemonė |
| Slovėnijos Respublika | 39,0 | (23,4) | — | 15,6 |
| 3 priemonė |
| DUTB | 65,8 | (39,5) | — | 26,3 |
| „SID Banka“ | 47,5 | (1,0) | (27,5) | 19 |
| „Banka Celje d.d.“ | 42,4 | (25,5) | — | 16,9 |
| NLB | 26,8 | (16,1) | — | 10,7 |
| „Abanka Vipa d.d.“ | 23,2 | (13,9) | — | 9,3 |
| Tarptautinė finansų korporacija (TFK) | 22,1 | (13,3) | — | 8,8 |
| „Gorenjska Banka d.d.“ | 15,5 | (9,3) | — | 6,2 |
| NKBM | 5,7 | (3,4) | — | 2,3 |
| 3 priemonei iš viso | 249 | (122) | (27,5) | 99,5 |
| Šaltinis: restruktūrizavimo planas. |

(24)

3 priemonė. Derinant kelias priemones 60 % (122 mln. EUR) sumažinama skola: skola bankui konvertuojama į nuosavą kapitalą, kai kurie bankai dalį skolos (35,7 mln. EUR) nurašo (12), o likusios dalies (99,5 mln. EUR) grąžinimas perplanuojamas 10 metų laikotarpiui, už ją mokant palūkanas, kurias sudaro EURIBOR + 2,5 %.

12

3 lentelė

3 lentelė

1–3 priemonių santrauka

1–3 priemonių santrauka

(mln. EUR)

Kreditoriaus pavadinimas

Pagrindinė negrąžinta skolos dalis

Į nuosavą kapitalą konvertuojama skola

Nurašoma skolos dalis

Likusi skolos dalis

1 priemonė

Finansų ministerija

36,2

(21,7)

—

14,5

2 priemonė

Slovėnijos Respublika

39,0

(23,4)

—

15,6

3 priemonė

DUTB

65,8

(39,5)

—

26,3

„SID Banka“

47,5

(1,0)

(27,5)

19

„Banka Celje d.d.“

42,4

(25,5)

—

16,9

NLB

26,8

(16,1)

—

10,7

„Abanka Vipa d.d.“

23,2

(13,9)

—

9,3

Tarptautinė finansų korporacija (TFK)

22,1

(13,3)

—

8,8

„Gorenjska Banka d.d.“

15,5

(9,3)

—

6,2

NKBM

5,7

(3,4)

—

2,3

3 priemonei iš viso

249

(122)

(27,5)

99,5

Šaltinis: restruktūrizavimo planas.

Šaltinis:

| (25) | 4 priemonė. 39,5 mln. EUR naujas finansavimas (angl. New Money Facility), kurį sudaro: i) komercinė užstatu užtikrinta 20 mln. EUR bankų (toliau – naują finansavimą skiriantys bankai (13)) paskola su palūkanomis, kurias sudaro EURIBOR + 5 %, ir ii) bendrovės privačių klientų (toliau – naują finansavimą skiriantys klientai (14)) 19,5 mln. EUR nepalūkaninė ir neužtikrinta paskola. |
| --- | --- |

(25)

4 priemonė. 39,5 mln. EUR naujas finansavimas (angl. New Money Facility), kurį sudaro: i) komercinė užstatu užtikrinta 20 mln. EUR bankų (toliau – naują finansavimą skiriantys bankai (13)) paskola su palūkanomis, kurias sudaro EURIBOR + 5 %, ir ii) bendrovės privačių klientų (toliau – naują finansavimą skiriantys klientai (14)) 19,5 mln. EUR nepalūkaninė ir neužtikrinta paskola.

New Money Facility

13

14

| (26) | 5 priemonė. Tiekėjai (15) savanoriškai restruktūrizuoja skolą; finansinis priemonės poveikis sudaro 21,8 mln. EUR. |
| --- | --- |

(26)

5 priemonė. Tiekėjai (15) savanoriškai restruktūrizuoja skolą; finansinis priemonės poveikis sudaro 21,8 mln. EUR.

15

| (27) | 6 priemonė. Nuomotojas (16) savanoriškai restruktūrizuoja skolą; finansinis priemonės poveikis sudaro 6 mln. EUR. |
| --- | --- |

(27)

6 priemonė. Nuomotojas (16) savanoriškai restruktūrizuoja skolą; finansinis priemonės poveikis sudaro 6 mln. EUR.

16

| (28) | 7 priemonė. PS nedalyvaujantys bankai (17) savanoriškai perplanuoja skolos terminus; numatoma, kad finansinis priemonės poveikis sudarys 3 mln. EUR. |
| --- | --- |

(28)

7 priemonė. PS nedalyvaujantys bankai (17) savanoriškai perplanuoja skolos terminus; numatoma, kad finansinis priemonės poveikis sudarys 3 mln. EUR.

17

| (29) | 8 priemonė. Klientų skirtas finansavimas kapitalo išlaidoms padengti, kurį sudaro 9,8 mln. EUR paskola. |
| --- | --- |

(29)

8 priemonė. Klientų skirtas finansavimas kapitalo išlaidoms padengti, kurį sudaro 9,8 mln. EUR paskola.

| (30) | Slovėnija mano, kad tik 21,7 mln. EUR valstybės reikalavimo, susijusio su sanavimo pagalbos garantija, konvertavimas į nuosavą kapitalą (1 priemonės dalis) yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(30)

Slovėnija mano, kad tik 21,7 mln. EUR valstybės reikalavimo, susijusio su sanavimo pagalbos garantija, konvertavimas į nuosavą kapitalą (1 priemonės dalis) yra valstybės pagalba.

3.   RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS

RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS

| (31) | Kaip paminėta 18 konstatuojamojoje dalyje, restruktūrizavimo planas, apie kurį pranešta iš pradžių, buvo atnaujintas, atsižvelgiant į pakeistas restruktūrizavimo sąlygas, kaip siūlyta pagal PS. Pagrindiniai atnaujinto plano punktai yra tokie patys kaip plano, apie kurį pranešta iš pradžių. Pakeitimus iš esmės sudaro finansinio restruktūrizavimo priemonių išplėtimas, nes įtraukiama įvairesnių suinteresuotųjų subjektų, ir, atsižvelgiant į PS poveikį, veiklos restruktūrizavimo priemonių sugriežtinimas. |
| --- | --- |

(31)

Kaip paminėta 18 konstatuojamojoje dalyje, restruktūrizavimo planas, apie kurį pranešta iš pradžių, buvo atnaujintas, atsižvelgiant į pakeistas restruktūrizavimo sąlygas, kaip siūlyta pagal PS. Pagrindiniai atnaujinto plano punktai yra tokie patys kaip plano, apie kurį pranešta iš pradžių. Pakeitimus iš esmės sudaro finansinio restruktūrizavimo priemonių išplėtimas, nes įtraukiama įvairesnių suinteresuotųjų subjektų, ir, atsižvelgiant į PS poveikį, veiklos restruktūrizavimo priemonių sugriežtinimas.

| (32) | Remiantis planu, bendrovei sunkumų kilo dėl to, kad plėtra finansuota skolintomis lėšomis, veiklos efektyvumas mažėjo, dėl pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės susitraukė automobilių rinka. |
| --- | --- |

(32)

Remiantis planu, bendrovei sunkumų kilo dėl to, kad plėtra finansuota skolintomis lėšomis, veiklos efektyvumas mažėjo, dėl pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės susitraukė automobilių rinka.

| (33) | 2000–2008 m. vidutinis pajamų augimas viršijo 20 % per metus, augimas daugiausia finansuotas skolinantis iš išorės šaltinių, dažniausiai imant trumpalaikes paskolas, dėl to susidarė ilgalaikio turto ir trumpalaikių įsipareigojimų, iš kurių finansuotas tas turtas, nesutapimų. Per tą laikotarpį grynoji bendrovės skola išaugo septynis kartus ir nuo to laiko išliko didelė. Bendrovė šios skolos grąžinti, juolab finansuoti reikalingų kapitalo investicijų, nebegalėjo. Be to, susikaupė nemažos bendrovės „Cimos“ prekybos skolos, nes bendrovė „Cimos“ savo veiklą daugiausia finansavo ilgindama mokėjimo tiekėjams terminus. Dėl negalėjimo laiku sumokėti tiekėjams ne tik padaugėjo likvidumo problemų, bet ir triko veikla, o automobilių sektoriuje ji priklauso nuo pristatymo laiku. |
| --- | --- |

(33)

2000–2008 m. vidutinis pajamų augimas viršijo 20 % per metus, augimas daugiausia finansuotas skolinantis iš išorės šaltinių, dažniausiai imant trumpalaikes paskolas, dėl to susidarė ilgalaikio turto ir trumpalaikių įsipareigojimų, iš kurių finansuotas tas turtas, nesutapimų. Per tą laikotarpį grynoji bendrovės skola išaugo septynis kartus ir nuo to laiko išliko didelė. Bendrovė šios skolos grąžinti, juolab finansuoti reikalingų kapitalo investicijų, nebegalėjo. Be to, susikaupė nemažos bendrovės „Cimos“ prekybos skolos, nes bendrovė „Cimos“ savo veiklą daugiausia finansavo ilgindama mokėjimo tiekėjams terminus. Dėl negalėjimo laiku sumokėti tiekėjams ne tik padaugėjo likvidumo problemų, bet ir triko veikla, o automobilių sektoriuje ji priklauso nuo pristatymo laiku.

| (34) | Pagrindinės bendrovės veiklos efektyvumo mažėjimo priežastys – prasta kokybė, dideli metalo laužo įkainiai, prastesnis klientų aptarnavimas, pajėgumų perviršis ir dėl to patiriamos didelės pridėtinės išlaidos, nesugebėjimas sumažinti sąnaudų ir dėl to mažėjančios maržos, mokėjimo tiekėjams terminų nesilaikymas ir dėl to atsiradę tiekimo trūkumai. |
| --- | --- |

(34)

Pagrindinės bendrovės veiklos efektyvumo mažėjimo priežastys – prasta kokybė, dideli metalo laužo įkainiai, prastesnis klientų aptarnavimas, pajėgumų perviršis ir dėl to patiriamos didelės pridėtinės išlaidos, nesugebėjimas sumažinti sąnaudų ir dėl to mažėjančios maržos, mokėjimo tiekėjams terminų nesilaikymas ir dėl to atsiradę tiekimo trūkumai.

| (35) | Ištikus pasaulinei ekonomikos krizei ir sumažėjus galimybėms pasinaudoti kreditais, sumažėjo naujų automobilių paklausa ir su ja susijusi automobilių dalių paklausa. Bendrovės „Cimos“ pardavimo pajamos 2008 ir 2009 m. mažėjo, 2010 ir 2011 m. šiek tiek augo, o 2012 ir 2013 m. vėl mažėjo. Kadangi bendrovei nepavyko sumažinti sąnaudų, ji tapo nepelninga ir pati nebegalėjo sukurti pakankamų pinigų srautų skolai tvarkyti. |
| --- | --- |

(35)

Ištikus pasaulinei ekonomikos krizei ir sumažėjus galimybėms pasinaudoti kreditais, sumažėjo naujų automobilių paklausa ir su ja susijusi automobilių dalių paklausa. Bendrovės „Cimos“ pardavimo pajamos 2008 ir 2009 m. mažėjo, 2010 ir 2011 m. šiek tiek augo, o 2012 ir 2013 m. vėl mažėjo. Kadangi bendrovei nepavyko sumažinti sąnaudų, ji tapo nepelninga ir pati nebegalėjo sukurti pakankamų pinigų srautų skolai tvarkyti.

| (36) | Siekdama pašalinti sunkumų priežastis, bendrovė „Cimos“ parengė restruktūrizavimo planą ir jame numatė įgyvendinti toliau aptartas finansinio ir veiklos restruktūrizavimo priemones. |
| --- | --- |

(36)

Siekdama pašalinti sunkumų priežastis, bendrovė „Cimos“ parengė restruktūrizavimo planą ir jame numatė įgyvendinti toliau aptartas finansinio ir veiklos restruktūrizavimo priemones.

| (37) | Restruktūrizavimo laikotarpis restruktūrizavimo plane aiškiai nenurodytas. Plane numatyta, kad restruktūrizavimas faktiškai pradėtas 2014 m. vasario mėn. ir kad restruktūrizavimo priemonės turi būti įgyvendintos iki 2016 m., o visa nauda bus gauta 2018 m. (remiantis prognozėmis, prireiks dvejų–trejų metų, kad pasireikštų kai kurių priemonių poveikis). Atsižvelgiant į tai, taip pat į tai, kad bendrovė pagal visus scenarijus numato ilgalaikį gyvybingumą susigrąžinti iki 2017 m., Komisija mano, kad restruktūrizavimo laikotarpis truks nuo 2014 m. vasario mėn. iki 2017 m. pabaigos. |
| --- | --- |

(37)

Restruktūrizavimo laikotarpis restruktūrizavimo plane aiškiai nenurodytas. Plane numatyta, kad restruktūrizavimas faktiškai pradėtas 2014 m. vasario mėn. ir kad restruktūrizavimo priemonės turi būti įgyvendintos iki 2016 m., o visa nauda bus gauta 2018 m. (remiantis prognozėmis, prireiks dvejų–trejų metų, kad pasireikštų kai kurių priemonių poveikis). Atsižvelgiant į tai, taip pat į tai, kad bendrovė pagal visus scenarijus numato ilgalaikį gyvybingumą susigrąžinti iki 2017 m., Komisija mano, kad restruktūrizavimo laikotarpis truks nuo 2014 m. vasario mėn. iki 2017 m. pabaigos.

3.1.   FINANSINIS RESTRUKTŪRIZAVIMAS

| (38) | Restruktūrizavimo plane, apie kurį pranešta iš pradžių, numatyta, kad valstybė konvertuos savo 35 mln. EUR reikalavimą, susijusį su sanavimo pagalbos garantija, į nuosavą kapitalą, o du viešieji bendrovės „Cimos“ akcininkai, „Modra Zavarovalnica d.d.“ ir „D.S.U. d.o.o.“, pasirašys papildomo akcinio kapitalo už 6,5 mln. EUR. Be to, plane, apie kurį pranešta iš pradžių, numatyta konvertuoti apie 250–270 mln. EUR bendrovės „Cimos“ skolą bankams ir perplanuoti jos terminus. |
| --- | --- |

(38)

Restruktūrizavimo plane, apie kurį pranešta iš pradžių, numatyta, kad valstybė konvertuos savo 35 mln. EUR reikalavimą, susijusį su sanavimo pagalbos garantija, į nuosavą kapitalą, o du viešieji bendrovės „Cimos“ akcininkai, „Modra Zavarovalnica d.d.“ ir „D.S.U. d.o.o.“, pasirašys papildomo akcinio kapitalo už 6,5 mln. EUR. Be to, plane, apie kurį pranešta iš pradžių, numatyta konvertuoti apie 250–270 mln. EUR bendrovės „Cimos“ skolą bankams ir perplanuoti jos terminus.

| (39) | Pagal atnaujintą planą valstybės reikalavimo ir skolos bankams restruktūrizavimas išlieka vienas svarbiausių finansinio restruktūrizavimo elementų, tik tai bus įgyvendinta kitokiomis, pagal PS sutartomis sąlygomis. Be to, kiti suinteresuotieji subjektai, įskaitant klientus, tiekėjus, nuomotoją ir bankus, kurie PS nedalyvauja, savanoriškai prisidės prie finansinio restruktūrizavimo sumažindami savo reikalavimus arba suteikdami finansavimą. Tačiau du viešieji akcininkai daugiau kapitalo injekcijų nebeskirs, kaip buvo numatyta plane, apie kurį pranešta iš pradžių. |
| --- | --- |

(39)

Pagal atnaujintą planą valstybės reikalavimo ir skolos bankams restruktūrizavimas išlieka vienas svarbiausių finansinio restruktūrizavimo elementų, tik tai bus įgyvendinta kitokiomis, pagal PS sutartomis sąlygomis. Be to, kiti suinteresuotieji subjektai, įskaitant klientus, tiekėjus, nuomotoją ir bankus, kurie PS nedalyvauja, savanoriškai prisidės prie finansinio restruktūrizavimo sumažindami savo reikalavimus arba suteikdami finansavimą. Tačiau du viešieji akcininkai daugiau kapitalo injekcijų nebeskirs, kaip buvo numatyta plane, apie kurį pranešta iš pradžių.

| (40) | Bendrovės „Cimos“ finansinę skolą sudaro 36,2 mln. EUR (įskaitant susikaupusias palūkanas) valstybės reikalavimas bendrovei, susijęs su sanavimo pagalbos garantija, 39 mln. EUR valstybės reikalavimai bendrovei, susiję su kitomis garantijomis (18), ir įvairios keleto bankų suteiktos paskolos. Valstybė ir PS dalyvaujantys bankai susitarė restruktūrizuoti šią skolą derindami kelias priemones: konvertuoti skolą į nuosavą kapitalą, dalį skolos nurašyti ir perplanuoti grąžinimo terminus, kaip nurodyta 22–24 konstatuojamosiose dalyse. Tuo siekiama, kad bendrovės skola taptų tvari ir bendrovė būtų pajėgi ją tvarkyti. Be to, taip bus išlaisvinti piniginiai ištekliai, kurių reikia veiklai finansuoti, pagerės klientų, tiekėjų ir finansinių kreditorių nuomonė apie bendrovės „Cimos“ kreditingumą. |
| --- | --- |

(40)

Bendrovės „Cimos“ finansinę skolą sudaro 36,2 mln. EUR (įskaitant susikaupusias palūkanas) valstybės reikalavimas bendrovei, susijęs su sanavimo pagalbos garantija, 39 mln. EUR valstybės reikalavimai bendrovei, susiję su kitomis garantijomis (18), ir įvairios keleto bankų suteiktos paskolos. Valstybė ir PS dalyvaujantys bankai susitarė restruktūrizuoti šią skolą derindami kelias priemones: konvertuoti skolą į nuosavą kapitalą, dalį skolos nurašyti ir perplanuoti grąžinimo terminus, kaip nurodyta 22–24 konstatuojamosiose dalyse. Tuo siekiama, kad bendrovės skola taptų tvari ir bendrovė būtų pajėgi ją tvarkyti. Be to, taip bus išlaisvinti piniginiai ištekliai, kurių reikia veiklai finansuoti, pagerės klientų, tiekėjų ir finansinių kreditorių nuomonė apie bendrovės „Cimos“ kreditingumą.

18

| (41) | Bendrovei „Cimos“ reikės papildomų lėšų savo apyvartiniam kapitalui finansuoti ir įsipareigojimams, susijusiems su skolos restruktūrizavimu, apmokėti, tai mokumo ir pelningumo sugrąžinimo sine qua non. Tuo tikslu bendrovė „Cimos“ susitarė su savo bankais ir pagrindiniais klientais, kad jie 25 konstatuojamojoje dalyje aprašytomis sąlygomis suteiks naują 39,5 mln. EUR finansavimą. |
| --- | --- |

(41)

Bendrovei „Cimos“ reikės papildomų lėšų savo apyvartiniam kapitalui finansuoti ir įsipareigojimams, susijusiems su skolos restruktūrizavimu, apmokėti, tai mokumo ir pelningumo sugrąžinimo sine qua non. Tuo tikslu bendrovė „Cimos“ susitarė su savo bankais ir pagrindiniais klientais, kad jie 25 konstatuojamojoje dalyje aprašytomis sąlygomis suteiks naują 39,5 mln. EUR finansavimą.

sine qua non

| (42) | Bendrovė taip pat sudarė susitarimus su savo tiekėjais dėl savanoriško paprastų su veikla susijusių reikalavimų pagal tiekimo sutartis restruktūrizavimo. Susitarimuose numatyta, kad tiekėjai restruktūrizuos savo reikalavimus, derindami kelias priemones: dalis reikalavimų bus apmokėti viena įmoka, dalis likusių reikalavimų bus perplanuoti, dalis – nurašyti. Šios priemonės finansinis poveikis sudaro 21,8 mln. EUR, jis atitinka nurašytas bendrovės „Cimos“ mokėtinas sumas. |
| --- | --- |

(42)

Bendrovė taip pat sudarė susitarimus su savo tiekėjais dėl savanoriško paprastų su veikla susijusių reikalavimų pagal tiekimo sutartis restruktūrizavimo. Susitarimuose numatyta, kad tiekėjai restruktūrizuos savo reikalavimus, derindami kelias priemones: dalis reikalavimų bus apmokėti viena įmoka, dalis likusių reikalavimų bus perplanuoti, dalis – nurašyti. Šios priemonės finansinis poveikis sudaro 21,8 mln. EUR, jis atitinka nurašytas bendrovės „Cimos“ mokėtinas sumas.

| (43) | Bendrovė „Cimos“ sudarė susitarimą su nuomotoju – bendrove „Hypo Leasing d.o.o.“ (dabar veikiančia pavadinimu „Heta Asset Resolution d.o.o.“) – dėl savanoriško reikalavimų, susijusių su finansinės nuomos susitarimais, restruktūrizavimo. Pagal šį susitarimą nuomotojas gaus vieną 2,3 mln. EUR (įskaitant baudą) įmoką, nurašys 6 mln. EUR (skelbiama, kad toks bus finansinis priemonės poveikis) ir likusios skolos grąžinimą perplanuos 4 metams su vienų metų lengvatiniu laikotarpiu. |
| --- | --- |

(43)

Bendrovė „Cimos“ sudarė susitarimą su nuomotoju – bendrove „Hypo Leasing d.o.o.“ (dabar veikiančia pavadinimu „Heta Asset Resolution d.o.o.“) – dėl savanoriško reikalavimų, susijusių su finansinės nuomos susitarimais, restruktūrizavimo. Pagal šį susitarimą nuomotojas gaus vieną 2,3 mln. EUR (įskaitant baudą) įmoką, nurašys 6 mln. EUR (skelbiama, kad toks bus finansinis priemonės poveikis) ir likusios skolos grąžinimą perplanuos 4 metams su vienų metų lengvatiniu laikotarpiu.

| (44) | Be PS, bendrovė „Cimos“ sudarė dvišalius susitarimus dėl bendrovės skolos ne Slovėnijos bankams restruktūrizavimo arba baigia derybas dėl tokių susitarimų sudarymo. Apskaičiuota, kad šios priemonės, kurią sudaro paskolų terminų pratęsimas, palūkanų normų pakeitimai ir pagrindinės skolos dalies grąžinimo moratoriumas, finansinis poveikis sudaro 3 mln. EUR. |
| --- | --- |

(44)

Be PS, bendrovė „Cimos“ sudarė dvišalius susitarimus dėl bendrovės skolos ne Slovėnijos bankams restruktūrizavimo arba baigia derybas dėl tokių susitarimų sudarymo. Apskaičiuota, kad šios priemonės, kurią sudaro paskolų terminų pratęsimas, palūkanų normų pakeitimai ir pagrindinės skolos dalies grąžinimo moratoriumas, finansinis poveikis sudaro 3 mln. EUR.

| (45) | Dėl riboto turimų lėšų kiekio kapitalo išlaidos per praėjusius metus sumažėjo, dėl to į įrangą buvo per mažai investuojama, įranga buvo prastai prižiūrima. Bendrovė „Cimos“ ketina grąžinti restruktūrizavimui įgyvendinti reikalingą kapitalo išlaidų lygį. Dalį šių išlaidų padengs klientai, dalį – bendrovė „Cimos“. Klientai sutiko padengti specialiai jiems skirtų įrankių ir įrenginių išlaidas, suteikdami bendrovei „Cimos“ 9,8 mln. EUR paskolą. Bendrovė „Cimos“ padengs likusias kapitalo išlaidas iš savo pačios išteklių. |
| --- | --- |

(45)

Dėl riboto turimų lėšų kiekio kapitalo išlaidos per praėjusius metus sumažėjo, dėl to į įrangą buvo per mažai investuojama, įranga buvo prastai prižiūrima. Bendrovė „Cimos“ ketina grąžinti restruktūrizavimui įgyvendinti reikalingą kapitalo išlaidų lygį. Dalį šių išlaidų padengs klientai, dalį – bendrovė „Cimos“. Klientai sutiko padengti specialiai jiems skirtų įrankių ir įrenginių išlaidas, suteikdami bendrovei „Cimos“ 9,8 mln. EUR paskolą. Bendrovė „Cimos“ padengs likusias kapitalo išlaidas iš savo pačios išteklių.

| (46) | Kad dar labiau pagerintų savo likvidumą, bendrovė „Cimos“ susitarė su savo klientais iki 2015 m. birželio mėn. sutrumpinti mokėjimo laikotarpį nuo 30–60 dienų iki savaitės. Apskaičiuota, kad šia priemone likvidumas bus pagerintas maždaug 10 mln. EUR. |
| --- | --- |

(46)

Kad dar labiau pagerintų savo likvidumą, bendrovė „Cimos“ susitarė su savo klientais iki 2015 m. birželio mėn. sutrumpinti mokėjimo laikotarpį nuo 30–60 dienų iki savaitės. Apskaičiuota, kad šia priemone likvidumas bus pagerintas maždaug 10 mln. EUR.

| (47) | Galiausiai bendrovė „Cimos“ planuoja rinkos sąlygomis pasiskolinti 25 mln. EUR ir iš šių lėšų pasibaigus restruktūrizavimo laikotarpiui, 2018–2019 m., finansuoti savo veiklą. |
| --- | --- |

(47)

Galiausiai bendrovė „Cimos“ planuoja rinkos sąlygomis pasiskolinti 25 mln. EUR ir iš šių lėšų pasibaigus restruktūrizavimo laikotarpiui, 2018–2019 m., finansuoti savo veiklą.

3.2.   VEIKLOS RESTRUKTŪRIZAVIMAS

| (48) | Restruktūrizavimo plane, apie kurį pranešta iš pradžių, numatyta restruktūrizuojant veiklą laikytis taupaus valdymo, konsoliduoti gamybos pajėgumus, sustiprinti verslo padalinių vaidmenį ir atsakomybę, patobulinti pirkimą, optimizuoti atsargas ir restruktūrizuoti žmogiškuosius išteklius. Šios priemonės įgyvendinamos, tačiau pagal atnaujintą planą jos sugriežtintos ir išplėstos, atsižvelgiant į PS poveikį veiklai. |
| --- | --- |

(48)

Restruktūrizavimo plane, apie kurį pranešta iš pradžių, numatyta restruktūrizuojant veiklą laikytis taupaus valdymo, konsoliduoti gamybos pajėgumus, sustiprinti verslo padalinių vaidmenį ir atsakomybę, patobulinti pirkimą, optimizuoti atsargas ir restruktūrizuoti žmogiškuosius išteklius. Šios priemonės įgyvendinamos, tačiau pagal atnaujintą planą jos sugriežtintos ir išplėstos, atsižvelgiant į PS poveikį veiklai.

| (49) | Pirmiausia veiklos restruktūrizavimo priemonėmis bus padaryta daugiau poveikio grupės darbuotojų skaičiui, darbo sąnaudoms ir pridėtinėms išlaidoms, negu planuota iš pradžių, siekiant kuo anksčiau gauti pelno ir grynųjų pinigų. Siekiant šio tikslo ir atsižvelgiant į tai, kad pardavimo mastas sumažėjo, o išlaikymo sąnaudos padidėjo labiau, negu planuota iš pradžių, pakeistomis priemonėmis tikimasi sutaupyti daugiau, negu planuota iš pradžių. |
| --- | --- |

(49)

Pirmiausia veiklos restruktūrizavimo priemonėmis bus padaryta daugiau poveikio grupės darbuotojų skaičiui, darbo sąnaudoms ir pridėtinėms išlaidoms, negu planuota iš pradžių, siekiant kuo anksčiau gauti pelno ir grynųjų pinigų. Siekiant šio tikslo ir atsižvelgiant į tai, kad pardavimo mastas sumažėjo, o išlaikymo sąnaudos padidėjo labiau, negu planuota iš pradžių, pakeistomis priemonėmis tikimasi sutaupyti daugiau, negu planuota iš pradžių.

| (50) | Bendrovės apskaitoma veikla ilgainiui sumažės, nes 2019 m. tikimasi užbaigti tris ketvirtadalius vykdomų projektų. Esamos veiklos sumažėjimą reikės kompensuoti naujais projektais. Tuo tikslu bendrovė įgyvendins pardavimo priemones, svarbiausios jų – sieks išlaikyti ilgalaikius klientus, bendradarbiaudama su jais nuo pat produkto kūrimo etapo, skverbsis į naujas rinkas su esamais produktais ir kurs naujus produktus esamoms ir naujoms rinkoms. Prognozuojama, kad pajamos iš pardavimo 2015–2018 m. mažės, o 2019 m. pradės augti. Kad dėl priemonių bus patirta papildomų sąnaudų nenumatoma. |
| --- | --- |

(50)

Bendrovės apskaitoma veikla ilgainiui sumažės, nes 2019 m. tikimasi užbaigti tris ketvirtadalius vykdomų projektų. Esamos veiklos sumažėjimą reikės kompensuoti naujais projektais. Tuo tikslu bendrovė įgyvendins pardavimo priemones, svarbiausios jų – sieks išlaikyti ilgalaikius klientus, bendradarbiaudama su jais nuo pat produkto kūrimo etapo, skverbsis į naujas rinkas su esamais produktais ir kurs naujus produktus esamoms ir naujoms rinkoms. Prognozuojama, kad pajamos iš pardavimo 2015–2018 m. mažės, o 2019 m. pradės augti. Kad dėl priemonių bus patirta papildomų sąnaudų nenumatoma.

| (51) | Bendrovė „Cimos“ planuoja darbuotojų skaičių sumažinti nuo 6 855 darbuotojų 2014 m. gegužės mėn. iki [...] (*1) darbuotojų [...] ir tikisi dėl to per metus sutaupyti [...] EUR. Apskaičiuota, kad su tuo susijusios išeitinių išmokų sąnaudos sudarys [...] EUR ir bus patirtos [...]. |
| --- | --- |

(51)

Bendrovė „Cimos“ planuoja darbuotojų skaičių sumažinti nuo 6 855 darbuotojų 2014 m. gegužės mėn. iki [...] (*1) darbuotojų [...] ir tikisi dėl to per metus sutaupyti [...] EUR. Apskaičiuota, kad su tuo susijusios išeitinių išmokų sąnaudos sudarys [...] EUR ir bus patirtos [...].

*1

| (52) | Bendrovė nusprendė 2014–2016 m. gamyklų skaičių sumažinti nuo 20 iki 13 ir taip konsoliduoti gamybos pajėgumus bei sutelkti dėmesį į pagrindinę veiklą. Numatoma, kad iš pardavimo bus gauta 5,1 mln. EUR, dėl to pagerės likvidumas. Be to, 2013–2014 m. bendrovė „Cimos“ pardavė savo patronuojamąsias bendroves „TPS Labin“, „TPS Novi Knezevac“ (žemės ūkio padalinys), „Litostroj Power“ (energetikos padalinys) ir „Cimos Titan“ (įrenginių padalinys) ir iš to iš viso gavo apie 25 mln. EUR. |
| --- | --- |

(52)

Bendrovė nusprendė 2014–2016 m. gamyklų skaičių sumažinti nuo 20 iki 13 ir taip konsoliduoti gamybos pajėgumus bei sutelkti dėmesį į pagrindinę veiklą. Numatoma, kad iš pardavimo bus gauta 5,1 mln. EUR, dėl to pagerės likvidumas. Be to, 2013–2014 m. bendrovė „Cimos“ pardavė savo patronuojamąsias bendroves „TPS Labin“, „TPS Novi Knezevac“ (žemės ūkio padalinys), „Litostroj Power“ (energetikos padalinys) ir „Cimos Titan“ (įrenginių padalinys) ir iš to iš viso gavo apie 25 mln. EUR.

| (53) | Plane numatytos kokybės gerinimo priemonės, skirtos darbo procesams, pvz., medžiagų srauto, vidaus pakavimo, pjaustymo įrenginių naudojimo ir atsargų valdymo procesams, tobulinti. Dar bus įgyvendintos priemonės, kuriomis bus tobulinami gamybos procesai, įskaitant tam tikrų gamybos linijų pertvarkymą ir perkėlimą, kai kurių naudojamų medžiagų pakeitimą kitomis arba atsisakymą ir darbo įrangos atnaujinimą, remontą ir pakeitimą kita. Numatoma, kad metinė nauda, kurios bus gauta įgyvendinus šias priemones, išaugs nuo 0,9 mln. EUR 2015 m. iki 5 mln. EUR po 2017 m. |
| --- | --- |

(53)

Plane numatytos kokybės gerinimo priemonės, skirtos darbo procesams, pvz., medžiagų srauto, vidaus pakavimo, pjaustymo įrenginių naudojimo ir atsargų valdymo procesams, tobulinti. Dar bus įgyvendintos priemonės, kuriomis bus tobulinami gamybos procesai, įskaitant tam tikrų gamybos linijų pertvarkymą ir perkėlimą, kai kurių naudojamų medžiagų pakeitimą kitomis arba atsisakymą ir darbo įrangos atnaujinimą, remontą ir pakeitimą kita. Numatoma, kad metinė nauda, kurios bus gauta įgyvendinus šias priemones, išaugs nuo 0,9 mln. EUR 2015 m. iki 5 mln. EUR po 2017 m.

| (54) | Tiekimo grandinėje bendrovė ketina sumažinti [...] skaičių, sumažinti pagrindines transportavimo sąnaudas, sumažinusi gaminių žinomiems klientams kiekį, supaprastinti medžiagų srautus tarp gamyklų ir sumažinti [...], sutartis skirdama konkurso būdu. Numatoma, kad tiekimo grandinės sąnaudos nuo 2018 m. galiausiai bus sumažintos iki 5,3 mln. EUR per metus. Numatoma, kad iki to laiko sutaupomų lėšų laipsniškai daugės, nuo 1,8 mln. EUR 2015 m. iki 4,1 mln. EUR 2017 m. |
| --- | --- |

(54)

Tiekimo grandinėje bendrovė ketina sumažinti [...] skaičių, sumažinti pagrindines transportavimo sąnaudas, sumažinusi gaminių žinomiems klientams kiekį, supaprastinti medžiagų srautus tarp gamyklų ir sumažinti [...], sutartis skirdama konkurso būdu. Numatoma, kad tiekimo grandinės sąnaudos nuo 2018 m. galiausiai bus sumažintos iki 5,3 mln. EUR per metus. Numatoma, kad iki to laiko sutaupomų lėšų laipsniškai daugės, nuo 1,8 mln. EUR 2015 m. iki 4,1 mln. EUR 2017 m.

| (55) | Bendrovė taip pat ketina derėtis dėl kiekio nuolaidų su savo esamais tiekėjais [...], siekdama užtikrinti, kad jai būtų taikomos palankesnės kainos, centralizuoti pirkimo funkciją ir taip patobulinti pirkimo procesą. Dėl esamų likvidumo problemų daugelis tiekėjų atsisakė bendradarbiauti su bendrove „Cimos“, dėl to jos galimybės optimizuoti sąnaudas pakeitus tiekėjus buvo ribotos. Tikimasi, kad užbaigus PS procedūrą, ši padėtis pasikeis. Numatoma, kad, patobulinus pirkimo procesą, 2015–2018 m. gauta nauda pasieks 11,3 mln. EUR. |
| --- | --- |

(55)

Bendrovė taip pat ketina derėtis dėl kiekio nuolaidų su savo esamais tiekėjais [...], siekdama užtikrinti, kad jai būtų taikomos palankesnės kainos, centralizuoti pirkimo funkciją ir taip patobulinti pirkimo procesą. Dėl esamų likvidumo problemų daugelis tiekėjų atsisakė bendradarbiauti su bendrove „Cimos“, dėl to jos galimybės optimizuoti sąnaudas pakeitus tiekėjus buvo ribotos. Tikimasi, kad užbaigus PS procedūrą, ši padėtis pasikeis. Numatoma, kad, patobulinus pirkimo procesą, 2015–2018 m. gauta nauda pasieks 11,3 mln. EUR.

| (56) | Įgyvendinant pridėtinių išlaidų mažinimo priemones, pirmiausia stengiamasi mažinti paslaugų (komunalinių, IT, telekomunikacijų, valymo ir apsaugos) sąnaudas ir kitas veiklos sąnaudas (pvz., mokesčius bankams, nuomos sąnaudas) ir atsisakyti su verslu nesusijusios reklaminės veiklos (dotacijų vietos sporto klubams). Numatoma, kad dėl šių priemonių 2015 m. bus sutaupyta 0,3 mln. EUR, vėliau – 0,6 mln. EUR per metus. |
| --- | --- |

(56)

Įgyvendinant pridėtinių išlaidų mažinimo priemones, pirmiausia stengiamasi mažinti paslaugų (komunalinių, IT, telekomunikacijų, valymo ir apsaugos) sąnaudas ir kitas veiklos sąnaudas (pvz., mokesčius bankams, nuomos sąnaudas) ir atsisakyti su verslu nesusijusios reklaminės veiklos (dotacijų vietos sporto klubams). Numatoma, kad dėl šių priemonių 2015 m. bus sutaupyta 0,3 mln. EUR, vėliau – 0,6 mln. EUR per metus.

| (57) | Įgyvendindama atsargų optimizavimo priemonę, bendrovė „Cimos“ planuoja geriau kontroliuoti pasenusias atsargas, įdiegti atsargų konsignacijos sistemą, dažniau organizuoti pristatymą, sumažinti žaliavų atsargas, padidinti pagamintų prekių atsargas ir taip pagerinti klientams teikiamas paslaugas. |
| --- | --- |

(57)

Įgyvendindama atsargų optimizavimo priemonę, bendrovė „Cimos“ planuoja geriau kontroliuoti pasenusias atsargas, įdiegti atsargų konsignacijos sistemą, dažniau organizuoti pristatymą, sumažinti žaliavų atsargas, padidinti pagamintų prekių atsargas ir taip pagerinti klientams teikiamas paslaugas.

3.3.   RESTRUKTŪRIZAVIMO SĄNAUDŲ IR FINANSAVIMO ŠALTINIŲ APŽVALGA

| (58) | Pagal restruktūrizavimo planą restruktūrizavimo sąnaudos iš viso sudaro 350,7 mln. EUR, jas ketinama padengti iš nuosavo įnašo (329 mln. EUR) ir iš valstybės pagalbos (21,7 mln. EUR). Restruktūrizavimo sąnaudos ir finansavimo šaltiniai apibendrinti 4 lentelėje.

  4 lentelė


  Restruktūrizavimo sąnaudos ir finansavimo šaltiniai









  (mln. EUR) |
| --- | --- |
| Restruktūrizavimo sąnaudų straipsnis | Finansavimo šaltinis |
| Skolų grąžinimas prekybos kreditoriams | 113,1 | Deklaruotas nuosavas įnašas | 329,0 |
| Ankstesni ir 2014 m. prekybos nuostoliai | 65,2 |
| Kapitalo išlaidos | 18,3 | Valstybės pagalba, apie kurią pranešta (į nuosavą kapitalą konvertuota sanavimo pagalba) | 21,7 |
| Klientų finansuotų kapitalo išlaidų grąžinimas | 9,8 |
| Nuostolis dėl „Litostroj Power“ pardavimo | 17,5 | | |
| Nuostolis dėl „Cimos Titan“ pardavimo | 2,5 | | |
| Skolos, susijusios su „Litostroj Power“, grąžinimas | 21,4 | | |
| Išeitinės išmokos | 8,4 | | |
| Užmokestis restruktūrizavimo patarėjui | 3,0 | | |
| Baudos už nuomą ir netesybų mokesčio grąžinimas | 2,3 | | |
| Ribotas nuosavo kapitalo ir minimalus grynųjų pinigų kiekis | 49,0 | | |
| Palūkanos už sanavimo pagalbą | 1,2 | | |
| Naujo finansavimo lėšų grąžinimas | 39,0 | | |
| Iš viso sąnaudų | 350,7 | Iš viso finansavimo šaltinių | 350,7 |
| Šaltinis: restruktūrizavimo planas. |

(58)

Pagal restruktūrizavimo planą restruktūrizavimo sąnaudos iš viso sudaro 350,7 mln. EUR, jas ketinama padengti iš nuosavo įnašo (329 mln. EUR) ir iš valstybės pagalbos (21,7 mln. EUR). Restruktūrizavimo sąnaudos ir finansavimo šaltiniai apibendrinti 4 lentelėje.

4 lentelė

4 lentelė

Restruktūrizavimo sąnaudos ir finansavimo šaltiniai

Restruktūrizavimo sąnaudos ir finansavimo šaltiniai

(mln. EUR)

Restruktūrizavimo sąnaudų straipsnis

Finansavimo šaltinis

Skolų grąžinimas prekybos kreditoriams

113,1

Deklaruotas nuosavas įnašas

329,0

Ankstesni ir 2014 m. prekybos nuostoliai

65,2

Kapitalo išlaidos

18,3

Valstybės pagalba, apie kurią pranešta (į nuosavą kapitalą konvertuota sanavimo pagalba)

21,7

Klientų finansuotų kapitalo išlaidų grąžinimas

9,8

Nuostolis dėl „Litostroj Power“ pardavimo

17,5

Nuostolis dėl „Cimos Titan“ pardavimo

2,5

Skolos, susijusios su „Litostroj Power“, grąžinimas

21,4

Išeitinės išmokos

8,4

Užmokestis restruktūrizavimo patarėjui

3,0

Baudos už nuomą ir netesybų mokesčio grąžinimas

2,3

Ribotas nuosavo kapitalo ir minimalus grynųjų pinigų kiekis

49,0

Palūkanos už sanavimo pagalbą

1,2

Naujo finansavimo lėšų grąžinimas

39,0

Iš viso sąnaudų

350,7

Iš viso finansavimo šaltinių

350,7

Šaltinis: restruktūrizavimo planas.

Šaltinis:

| (59) | Deklaruojamas nuosavas įnašas sudaro 94 % visų restruktūrizavimo sąnaudų. |
| --- | --- |

(59)

Deklaruojamas nuosavas įnašas sudaro 94 % visų restruktūrizavimo sąnaudų.

Restruktūrizavimo sąnaudos

Restruktūrizavimo sąnaudos

| (60) | Dėl riboto likvidumo bendrovė „Cimos“ sukaupė nemažai prekybos skolų; norint užtikrinti tolesnį tiekimą ir veiklos stabilumą, jas reikia grąžinti. Iki PS inicijavimo bendrovė grąžino 20,5 mln. EUR prekybos skolų ir dar turi grąžinti 92,6 mln. EUR skolą, kurios, sudarius PS, dar buvo negrąžinusi. Iš viso bendrovė „Cimos“ turi grąžinti 113,1 mln. EUR. |
| --- | --- |

(60)

Dėl riboto likvidumo bendrovė „Cimos“ sukaupė nemažai prekybos skolų; norint užtikrinti tolesnį tiekimą ir veiklos stabilumą, jas reikia grąžinti. Iki PS inicijavimo bendrovė grąžino 20,5 mln. EUR prekybos skolų ir dar turi grąžinti 92,6 mln. EUR skolą, kurios, sudarius PS, dar buvo negrąžinusi. Iš viso bendrovė „Cimos“ turi grąžinti 113,1 mln. EUR.

| (61) | 2014 m. duomenimis, bendrovė prognozavo, kad susikaupę nuostoliai sudaro 211,4 mln. EUR, neigiamas nuosavas kapitalas – 155,6 mln. EUR. Pagal PS taisykles, tam, kad restruktūrizuojama bendrovė užbaigus PS būtų laikoma gyvybinga, nuosavas kapitalas negali būti neigiamas. Taigi, susikaupusius nuostolius reikia padengti. Pirmiau nurodytą sumą reikia pakoreguoti pagal 4 lentelėje atskirai parodytus straipsnius (nuostoliai iš pardavimo, išeitinės išmokos, užmokestis restruktūrizavimo patarėjui, bauda už nuomą ir skolų grąžinimas prekybos kreditoriams). Likutis sudaro 65,2 mln. EUR – tai praeityje patirti prekybos nuostoliai, kuriuos reikia padengti per restruktūrizavimo procesą. |
| --- | --- |

(61)

2014 m. duomenimis, bendrovė prognozavo, kad susikaupę nuostoliai sudaro 211,4 mln. EUR, neigiamas nuosavas kapitalas – 155,6 mln. EUR. Pagal PS taisykles, tam, kad restruktūrizuojama bendrovė užbaigus PS būtų laikoma gyvybinga, nuosavas kapitalas negali būti neigiamas. Taigi, susikaupusius nuostolius reikia padengti. Pirmiau nurodytą sumą reikia pakoreguoti pagal 4 lentelėje atskirai parodytus straipsnius (nuostoliai iš pardavimo, išeitinės išmokos, užmokestis restruktūrizavimo patarėjui, bauda už nuomą ir skolų grąžinimas prekybos kreditoriams). Likutis sudaro 65,2 mln. EUR – tai praeityje patirti prekybos nuostoliai, kuriuos reikia padengti per restruktūrizavimo procesą.

| (62) | Kaip paminėta 45 konstatuojamojoje dalyje, paskutiniais metais kapitalo išlaidos dėl trūkstamo likvidumo buvo nepakankamos. Dėl to gamyba dažnai vėlavo, ir bendrovė „Cimos“ negalėjo įvykdyti savo įsipareigojimų klientams. Plane numatytomis kapitalo išlaidomis ketinama užtikrinti, kad bendrovė „Cimos“ įvykdytų savo būsimus sutartinius įsipareigojimus, taigi jos yra būtinos, norint atkurti gyvybingumą. |
| --- | --- |

(62)

Kaip paminėta 45 konstatuojamojoje dalyje, paskutiniais metais kapitalo išlaidos dėl trūkstamo likvidumo buvo nepakankamos. Dėl to gamyba dažnai vėlavo, ir bendrovė „Cimos“ negalėjo įvykdyti savo įsipareigojimų klientams. Plane numatytomis kapitalo išlaidomis ketinama užtikrinti, kad bendrovė „Cimos“ įvykdytų savo būsimus sutartinius įsipareigojimus, taigi jos yra būtinos, norint atkurti gyvybingumą.

| (63) | Dalį kapitalo išlaidų, 9,8 mln. EUR, finansuos klientai, suteikdami paskolą. Šią paskolą bendrovė „Cimos“ turės grąžinti, taigi tai yra restruktūrizavimo sąnaudos. |
| --- | --- |

(63)

Dalį kapitalo išlaidų, 9,8 mln. EUR, finansuos klientai, suteikdami paskolą. Šią paskolą bendrovė „Cimos“ turės grąžinti, taigi tai yra restruktūrizavimo sąnaudos.

| (64) | Pardavusi savo patronuojamąsias įmones „Litostroj Power“ (energetikos padalinį) ir „Cimos Titan“ (įrenginių padalinį), „Cimos“ pripažino 20 mln. EUR nuostolį iš pardavimo, dėl jo 61 konstatuojamojoje dalyje aptarti nuostoliai padidėja. |
| --- | --- |

(64)

Pardavusi savo patronuojamąsias įmones „Litostroj Power“ (energetikos padalinį) ir „Cimos Titan“ (įrenginių padalinį), „Cimos“ pripažino 20 mln. EUR nuostolį iš pardavimo, dėl jo 61 konstatuojamojoje dalyje aptarti nuostoliai padidėja.

| (65) | Pajamas iš įmonės „Litostroj Power“ pardavimo, kurias sudarė 21,4 mln. EUR, bendrovė „Cimos“ panaudojo bankų paskoloms grąžinti, kaip to reikalauta pagal finansavimo susitarimus. |
| --- | --- |

(65)

Pajamas iš įmonės „Litostroj Power“ pardavimo, kurias sudarė 21,4 mln. EUR, bendrovė „Cimos“ panaudojo bankų paskoloms grąžinti, kaip to reikalauta pagal finansavimo susitarimus.

| (66) | Atleidus darbuotojus, kaip numatyta veiklos restruktūrizavimo planuose, bus patirta 8,4 mln. EUR išeitinių išmokų sąnaudų. |
| --- | --- |

(66)

Atleidus darbuotojus, kaip numatyta veiklos restruktūrizavimo planuose, bus patirta 8,4 mln. EUR išeitinių išmokų sąnaudų.

| (67) | Bendrovė pasamdė konsultantus, kad šie padėtų valdybai suplanuoti ir vykdyti restruktūrizavimo procesą. Apskaičiuota, kad su tuo susijusios profesionalių paslaugų sąnaudos sieks [...] EUR. |
| --- | --- |

(67)

Bendrovė pasamdė konsultantus, kad šie padėtų valdybai suplanuoti ir vykdyti restruktūrizavimo procesą. Apskaičiuota, kad su tuo susijusios profesionalių paslaugų sąnaudos sieks [...] EUR.

| (68) | Pagal sandorį, sudarytą su nuomotoju (žr. 43 konstatuojamąją dalį) bendrovė „Cimos“ privalo iš karto įvykdyti dalį savo įsipareigojimų, taip pat – sumokėti baudą. |
| --- | --- |

(68)

Pagal sandorį, sudarytą su nuomotoju (žr. 43 konstatuojamąją dalį) bendrovė „Cimos“ privalo iš karto įvykdyti dalį savo įsipareigojimų, taip pat – sumokėti baudą.

| (69) | Kad bendrovė „Cimos“ galėtų savarankiškai veikti rinkoje, jai nepakanka padengti susikaupusių nuostolių. Automobilių sektoriuje yra įprasta, kad klientai nustato, jog konkursuose dalyvauti galima tik tada, jeigu skolos ir nuosavo kapitalo santykis yra pakankamas. Jeigu bendrovė „Cimos“ nori teikti konkurso pasiūlymus (jai to reikia, kad pasiektų planuojamus pardavimo tikslus ir galiausiai vėl taptų gyvybinga), jos nuosavo kapitalo lygis privalo siekti minimalią ribą; apskaičiuota, kad ji yra 39 mln. EUR. Be to, jai reikia 10 mln. EUR, kad užtikrintų pakankamas pinigų atsargas, būtinas likvidumui stabilizuoti ir pasitikėjimui rinkoje susigrąžinti, kai užbaigs nemokumo procedūrą. |
| --- | --- |

(69)

Kad bendrovė „Cimos“ galėtų savarankiškai veikti rinkoje, jai nepakanka padengti susikaupusių nuostolių. Automobilių sektoriuje yra įprasta, kad klientai nustato, jog konkursuose dalyvauti galima tik tada, jeigu skolos ir nuosavo kapitalo santykis yra pakankamas. Jeigu bendrovė „Cimos“ nori teikti konkurso pasiūlymus (jai to reikia, kad pasiektų planuojamus pardavimo tikslus ir galiausiai vėl taptų gyvybinga), jos nuosavo kapitalo lygis privalo siekti minimalią ribą; apskaičiuota, kad ji yra 39 mln. EUR. Be to, jai reikia 10 mln. EUR, kad užtikrintų pakankamas pinigų atsargas, būtinas likvidumui stabilizuoti ir pasitikėjimui rinkoje susigrąžinti, kai užbaigs nemokumo procedūrą.

| (70) | Palūkanos už bendrovės naudojantis sanavimo pagalbos garantija rinkoje pasiskolintą sumą, susikaupusios iki 2014 m. birželio 3 d., būtent iki PS pradžios, siekia 1,2 mln. EUR, jas per restruktūrizavimo procesą reikės grąžinti. |
| --- | --- |

(70)

Palūkanos už bendrovės naudojantis sanavimo pagalbos garantija rinkoje pasiskolintą sumą, susikaupusios iki 2014 m. birželio 3 d., būtent iki PS pradžios, siekia 1,2 mln. EUR, jas per restruktūrizavimo procesą reikės grąžinti.

| (71) | Bendrovė „Cimos“ taip pat turės grąžinti skolą, susidariusią dėl 41 konstatuojamojoje dalyje aprašyto naujo finansavimo. Slovėnija pranešė, kad su tuo susijusios restruktūrizavimo sąnaudos sudaro 39 mln. EUR. |
| --- | --- |

(71)

Bendrovė „Cimos“ taip pat turės grąžinti skolą, susidariusią dėl 41 konstatuojamojoje dalyje aprašyto naujo finansavimo. Slovėnija pranešė, kad su tuo susijusios restruktūrizavimo sąnaudos sudaro 39 mln. EUR.

Finansavimo šaltiniai

Finansavimo šaltiniai

| (72) | Pranešta, kad nuosavą įnašą sudaro šie šaltiniai: naujas finansavimas (žr. 41 konstatuojamąją dalį), bendrovės „Cimos“ ir klientų skirtos lėšos kapitalo išlaidoms padengti (žr. 45 konstatuojamąją dalį), pajamos iš patronuojamosios įmonės „Lotostroj Power“ pardavimo (žr. 52 konstatuojamąją dalį), nauda, gauta dėl finansinio restruktūrizavimo priemonių, aprašytų 3.1 skirsnyje, ir bendrovės „Cimos“ įnašas restruktūrizuojant skolą tiekėjams (žr. 42 konstatuojamąją dalį). Nuosavo įnašo šaltiniai išsamiai analizuojami 8.8 skirsnyje. |
| --- | --- |

(72)

Pranešta, kad nuosavą įnašą sudaro šie šaltiniai: naujas finansavimas (žr. 41 konstatuojamąją dalį), bendrovės „Cimos“ ir klientų skirtos lėšos kapitalo išlaidoms padengti (žr. 45 konstatuojamąją dalį), pajamos iš patronuojamosios įmonės „Lotostroj Power“ pardavimo (žr. 52 konstatuojamąją dalį), nauda, gauta dėl finansinio restruktūrizavimo priemonių, aprašytų 3.1 skirsnyje, ir bendrovės „Cimos“ įnašas restruktūrizuojant skolą tiekėjams (žr. 42 konstatuojamąją dalį). Nuosavo įnašo šaltiniai išsamiai analizuojami 8.8 skirsnyje.

| (73) | Valstybės pagalbą, apie kurią pranešta, sudaro 21,7 mln. EUR valstybės reikalavimo bendrovei „Cimos“, susijusio su sanavimo pagalbos garantija, konvertavimas į nuosavą kapitalą. |
| --- | --- |

(73)

Valstybės pagalbą, apie kurią pranešta, sudaro 21,7 mln. EUR valstybės reikalavimo bendrovei „Cimos“, susijusio su sanavimo pagalbos garantija, konvertavimas į nuosavą kapitalą.

3.4.   ILGALAIKIO GYVYBINGUMO ATKŪRIMAS

| (74) | Restruktūrizavimo plane numatyta, kad 2014–2016 m. įgyvendinus restruktūrizavimo priemones, pagal realų scenarijų gyvybingumas bus atkurtas 2015 m., pagal pesimistinį – 2017 m. Kai kurie pagal realų scenarijų prognozuojami finansiniai duomenys pateikti 5 lentelėje.

  5 lentelė


  Kai kurie pagal realų scenarijų prognozuojami finansiniai duomenys












  (skaičiai mln. EUR) |
| --- | --- |
| | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. |
| Grynasis pardavimas | 370,4 | 358,1 | 327,2 | 321,8 | 316,0 | 345,0 |
| Pelnas neatskaičius palūkanų ir mokesčių (angl. EBIT) | – 7,7 | 10,1 | 10,7 | 11,6 | 12,1 | 18,8 |
| Grynasis pelnas (nuostolis) | – 77,8 | 2,1 | 2,9 | 4,2 | 5,0 | 11,1 |
| Apyvartinis pinigų srautas | 2,9 | 19,0 | 32,1 | 40,5 | 34,1 | 27,6 |
| Nuosavas kapitalas | – 155,6 | 53,2 | 56,2 | 60,4 | 65,4 | 76,4 |
| Kapitalo grąža | — | 3,9 % | 5,2 % | 7,0 % | 7,6 % | 14,5 % |
| Šaltinis: restruktūrizavimo planas. |

(74)

Restruktūrizavimo plane numatyta, kad 2014–2016 m. įgyvendinus restruktūrizavimo priemones, pagal realų scenarijų gyvybingumas bus atkurtas 2015 m., pagal pesimistinį – 2017 m. Kai kurie pagal realų scenarijų prognozuojami finansiniai duomenys pateikti 5 lentelėje.

5 lentelė

5 lentelė

Kai kurie pagal realų scenarijų prognozuojami finansiniai duomenys

Kai kurie pagal realų scenarijų prognozuojami finansiniai duomenys

(skaičiai mln. EUR)

2014 m.

2015 m.

2016 m.

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Grynasis pardavimas

370,4

358,1

327,2

321,8

316,0

345,0

Pelnas neatskaičius palūkanų ir mokesčių (angl. EBIT)

– 7,7

10,1

10,7

11,6

12,1

18,8

Grynasis pelnas (nuostolis)

– 77,8

2,1

2,9

4,2

5,0

11,1

Apyvartinis pinigų srautas

2,9

19,0

32,1

40,5

34,1

27,6

Nuosavas kapitalas

– 155,6

53,2

56,2

60,4

65,4

76,4

Kapitalo grąža

—

3,9 %

5,2 %

7,0 %

7,6 %

14,5 %

Šaltinis: restruktūrizavimo planas.

Šaltinis:

3.5.   KOMPENSACINĖS PRIEMONĖS

| (75) | Kaip kompensacinę priemonę bendrovė „Cimos“ siūlo parduoti tris automobilių segmento, savo pagrindinės veiklos, verslo padalinius, būtent gamyklas, esančias [...]. Gamyklos buvo pelningos ir iki restruktūrizavimo bendrovė „Cimos“ iš jų gaudavo apie 4 % visų savo pajamų. |
| --- | --- |

(75)

Kaip kompensacinę priemonę bendrovė „Cimos“ siūlo parduoti tris automobilių segmento, savo pagrindinės veiklos, verslo padalinius, būtent gamyklas, esančias [...]. Gamyklos buvo pelningos ir iki restruktūrizavimo bendrovė „Cimos“ iš jų gaudavo apie 4 % visų savo pajamų.

| (76) | Be to, bendrovė pardavė tris nepagrindinės veiklos, būtent žemės ūkio, energetikos ir įrenginių, padalinius; iki restruktūrizavimo bendrovė „Cimos“ iš jų gaudavo apie 20 % visų savo pajamų, šie padaliniai buvo pelningi.

  6 lentelė


  Parduotų verslo padalinių finansiniai veiklos rezultatai iki restruktūrizavimo | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | „Cimos“ pajamų dalis
  (%) | Bendrasis pelnas, mln. EUR | „Cimos“ pajamų dalis
  (%) | Bendrasis pelnas, mln. EUR | „Cimos“ pajamų dalis
  (%) | Bendrasis pelnas, mln. EUR |
| (...) | 1,1 | 2,3 | 1,0 | 1,5 | 1,0 | 1,2 |
| (...) | 0,9 | 0,9 | 0,8 | 0,8 | 1,0 | 1,0 |
| (...) | 1,6 | 1,9 | 1,4 | 1,5 | 2,0 | 2,2 |
| Pagrindinė veikla iš viso | 3,6 | 5,1 | 3,2 | 3,8 | 4,0 | 4,4 |
| Žemės ūkis | 0,9 | 1,5 | 1,2 | 2,7 | 0,9 | 1,2 |
| Energetika | 11,4 | 22,6 | 12,2 | 28,1 | 9,7 | 14,4 |
| Įrenginiai | 5,0 | 5,3 | 6,8 | 6,6 | 8,5 | 6,3 |
| Nepagrindinė veikla iš viso | 17,3 | 29,4 | 20,2 | 37,4 | 19,1 | 21,9 |
| Šaltinis:2015 m. sausio 30 d. atsakymas į prašymą pateikti informacijos. |

(76)

Be to, bendrovė pardavė tris nepagrindinės veiklos, būtent žemės ūkio, energetikos ir įrenginių, padalinius; iki restruktūrizavimo bendrovė „Cimos“ iš jų gaudavo apie 20 % visų savo pajamų, šie padaliniai buvo pelningi.

6 lentelė

6 lentelė

Parduotų verslo padalinių finansiniai veiklos rezultatai iki restruktūrizavimo

Parduotų verslo padalinių finansiniai veiklos rezultatai iki restruktūrizavimo

2011 m.

2012 m.

2013 m.

„Cimos“ pajamų dalis

(%)

Bendrasis pelnas, mln. EUR

„Cimos“ pajamų dalis

(%)

Bendrasis pelnas, mln. EUR

„Cimos“ pajamų dalis

(%)

Bendrasis pelnas, mln. EUR

(...)

1,1

2,3

1,0

1,5

1,0

1,2

(...)

0,9

0,9

0,8

0,8

1,0

1,0

(...)

1,6

1,9

1,4

1,5

2,0

2,2

Pagrindinė veikla iš viso

Pagrindinė veikla iš viso

3,6

3,6

5,1

5,1

3,2

3,2

3,8

3,8

4,0

4,0

4,4

4,4

Žemės ūkis

0,9

1,5

1,2

2,7

0,9

1,2

Energetika

11,4

22,6

12,2

28,1

9,7

14,4

Įrenginiai

5,0

5,3

6,8

6,6

8,5

6,3

Nepagrindinė veikla iš viso

Nepagrindinė veikla iš viso

17,3

17,3

29,4

29,4

20,2

20,2

37,4

37,4

19,1

19,1

21,9

21,9

Šaltinis:2015 m. sausio 30 d. atsakymas į prašymą pateikti informacijos.

Šaltinis:

| (77) | Pardavus pirmiau nurodytą turtą, vienintelis bendrovei „Cimos“ likęs verslo padalinys bus automobilių padalinys, vykdantis pagrindinę bendrovės veiklą. |
| --- | --- |

(77)

Pardavus pirmiau nurodytą turtą, vienintelis bendrovei „Cimos“ likęs verslo padalinys bus automobilių padalinys, vykdantis pagrindinę bendrovės veiklą.

3.6.   SPRENDIMAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

| (78) | 2014 m. balandžio 9 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą. Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonių dėl ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo, kompensacinių priemonių ir nuosavo įnašo. |
| --- | --- |

(78)

2014 m. balandžio 9 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą. Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonių dėl ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo, kompensacinių priemonių ir nuosavo įnašo.

| (79) | Ilgalaikio gyvybingumo atkūrimas atrodė abejotinas. Pagal restruktūrizavimo plane, apie kurį pranešta iš pradžių, pateiktas finansines prognozes numatyta, kad bendrovė patirs grynųjų nuostolių ir kad jos pinigų srautai bus neigiami net ir po restruktūrizavimo. Be to, tai, ar pagal restruktūrizavimo planą, apie kurį pranešta iš pradžių, pavyks atkurti bendrovės „Cimos“ gyvybingumą, labai priklausė nuo savanoriško restruktūrizavimo susitarimo sudarymo. Kadangi iki to laiko, kai priimtas sprendimas pradėti procedūrą, jokio susitarimo nebuvo sudaryta, ši prielaida laikyta nerealistiška. Tai patvirtino ir vėlesni įvykiai. Šalims nepavyko susitarti dėl savanoriško skolos restruktūrizavimo, ir kreditoriai inicijavo PS procedūrą. |
| --- | --- |

(79)

Ilgalaikio gyvybingumo atkūrimas atrodė abejotinas. Pagal restruktūrizavimo plane, apie kurį pranešta iš pradžių, pateiktas finansines prognozes numatyta, kad bendrovė patirs grynųjų nuostolių ir kad jos pinigų srautai bus neigiami net ir po restruktūrizavimo. Be to, tai, ar pagal restruktūrizavimo planą, apie kurį pranešta iš pradžių, pavyks atkurti bendrovės „Cimos“ gyvybingumą, labai priklausė nuo savanoriško restruktūrizavimo susitarimo sudarymo. Kadangi iki to laiko, kai priimtas sprendimas pradėti procedūrą, jokio susitarimo nebuvo sudaryta, ši prielaida laikyta nerealistiška. Tai patvirtino ir vėlesni įvykiai. Šalims nepavyko susitarti dėl savanoriško skolos restruktūrizavimo, ir kreditoriai inicijavo PS procedūrą.

| (80) | Siūlytos kompensacinės priemonės, kurias sudarė žemės ūkio, įrenginių ir energetikos padalinių pardavimas, neatrodė susijusios su pagrindine bendrovės rinka, taip pat nebuvo įrodymų, kad visa veikla, kurios ketinta atsisakyti, iki restruktūrizavimo nebuvo nuostolinga, kaip to reikalaujama Sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbos gairių (19) (toliau – gairės) 40 punkte. |
| --- | --- |

(80)

Siūlytos kompensacinės priemonės, kurias sudarė žemės ūkio, įrenginių ir energetikos padalinių pardavimas, neatrodė susijusios su pagrindine bendrovės rinka, taip pat nebuvo įrodymų, kad visa veikla, kurios ketinta atsisakyti, iki restruktūrizavimo nebuvo nuostolinga, kaip to reikalaujama Sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbos gairių (19) (toliau – gairės) 40 punkte.

19

| (81) | Be to, atrodė, kad dviejų viešųjų akcininkų vykdomas bendrovės „Cimos“ rekapitalizavimas ir numatoma piniginė nauda dėl skolos bankams, daugiausia skolos valstybiniams bankams, restruktūrizavimo (iš pradžių pranešta kad tai nuosavo įnašo šaltiniai), apima valstybės pagalbą. Jeigu tai pasitvirtintų, šios priemonės neatitiktų gairių, nes gairėse nurodyta, kad nuosavam įnašui valstybės pagalbos naudoti negalima. Priimant sprendimą pradėti procedūrą, vienintelis priimtinas nuosavo įnašo šaltinis, būtent pajamos iš žemės ūkio padalinio pardavimo, sudarė 0,5 % restruktūrizavimo sąnaudų, vadinasi, buvo daug mažesnis už reikalaujamą 50 % ribą. |
| --- | --- |

(81)

Be to, atrodė, kad dviejų viešųjų akcininkų vykdomas bendrovės „Cimos“ rekapitalizavimas ir numatoma piniginė nauda dėl skolos bankams, daugiausia skolos valstybiniams bankams, restruktūrizavimo (iš pradžių pranešta kad tai nuosavo įnašo šaltiniai), apima valstybės pagalbą. Jeigu tai pasitvirtintų, šios priemonės neatitiktų gairių, nes gairėse nurodyta, kad nuosavam įnašui valstybės pagalbos naudoti negalima. Priimant sprendimą pradėti procedūrą, vienintelis priimtinas nuosavo įnašo šaltinis, būtent pajamos iš žemės ūkio padalinio pardavimo, sudarė 0,5 % restruktūrizavimo sąnaudų, vadinasi, buvo daug mažesnis už reikalaujamą 50 % ribą.

4.   SLOVĖNIJOS PASTABOS

SLOVĖNIJOS PASTABOS

| (82) | Atsakydama į sprendimą pradėti procedūrą, Slovėnija informavo Komisiją, kad restruktūrizavimo plano, apie kurį pranešta, turinys bus atnaujintas, atsižvelgiant į 2014 m. birželio 3 d. pradėtą PS procedūrą. |
| --- | --- |

(82)

Atsakydama į sprendimą pradėti procedūrą, Slovėnija informavo Komisiją, kad restruktūrizavimo plano, apie kurį pranešta, turinys bus atnaujintas, atsižvelgiant į 2014 m. birželio 3 d. pradėtą PS procedūrą.

| (83) | Kadangi derybos dėl PS dar vyko, Slovėnija nepateikė duomenų apie pakeitimus, tačiau patvirtino, kad galimybė, jog du viešieji akcininkai rekapitalizuos bendrovę „Cimos“, nebesvarstoma. Aptardama kitas priemones, apie kurias pranešta iš pradžių, Slovėnija paaiškino, kad šių priemonių negalima įvertinti, kol jos nėra pakankamai tiksliai apibrėžtos pagal PS. Vis dėlto Slovėnija pateikė pastabų dėl kai kurių sprendime pradėti procedūrą iškeltų klausimų. |
| --- | --- |

(83)

Kadangi derybos dėl PS dar vyko, Slovėnija nepateikė duomenų apie pakeitimus, tačiau patvirtino, kad galimybė, jog du viešieji akcininkai rekapitalizuos bendrovę „Cimos“, nebesvarstoma. Aptardama kitas priemones, apie kurias pranešta iš pradžių, Slovėnija paaiškino, kad šių priemonių negalima įvertinti, kol jos nėra pakankamai tiksliai apibrėžtos pagal PS. Vis dėlto Slovėnija pateikė pastabų dėl kai kurių sprendime pradėti procedūrą iškeltų klausimų.

| (84) | Į Komisijos abejones dėl valstybinių bankų veiksmų priskirtinumo valstybei, Slovėnija atsakė, kad visi šie bankai veikia rinkoje pagal komercinius principus. Jų sprendimai dėl bendrovės „Cimos“ buvo grindžiami vien ekonominiais interesais, Vyriausybės tarnybos jiems įtakos nepadarė, šie sprendimai priimti lygiagrečiai privačių kreditorių, kurie taip pat dalyvavo inicijuojant PS, sprendimams. |
| --- | --- |

(84)

Į Komisijos abejones dėl valstybinių bankų veiksmų priskirtinumo valstybei, Slovėnija atsakė, kad visi šie bankai veikia rinkoje pagal komercinius principus. Jų sprendimai dėl bendrovės „Cimos“ buvo grindžiami vien ekonominiais interesais, Vyriausybės tarnybos jiems įtakos nepadarė, šie sprendimai priimti lygiagrečiai privačių kreditorių, kurie taip pat dalyvavo inicijuojant PS, sprendimams.

| (85) | Dėl banko DUTB Slovėnija tvirtina, kad jis bendrovės „Cimos“ restruktūrizavime dalyvavo be politinio įsikišimo. Keturi iš septynių jo valdybos narių yra ne slovėnai, turi daug tarptautinės patirties ir jais pasitikima. Kredito ir turto valdymo sprendimai priimami veiklos valdymo komitete, kuris turi aiškiai apibrėžtus įgaliojimus ir kompetenciją. |
| --- | --- |

(85)

Dėl banko DUTB Slovėnija tvirtina, kad jis bendrovės „Cimos“ restruktūrizavime dalyvavo be politinio įsikišimo. Keturi iš septynių jo valdybos narių yra ne slovėnai, turi daug tarptautinės patirties ir jais pasitikima. Kredito ir turto valdymo sprendimai priimami veiklos valdymo komitete, kuris turi aiškiai apibrėžtus įgaliojimus ir kompetenciją.

| (86) | Bankas „SID Banka“ (toliau – SID) bendrovės „Cimos“ restruktūrizavime dalyvauja nepriklausomai nuo Slovėnijos Vyriausybės. Tam tikras ribas viršijantiems sandoriams leidimą turi duoti stebėtojų taryba; stebėtojų tarybos narius skiria Vyriausybė, tačiau jie turi būti nepriklausomi nuo Vyriausybės. Slovėnija pripažino, kad banko SID, kaip plėtros banko, misija skiriasi nuo komercinių bankų tikslų (pvz., gauti kuo daugiau pelno), bet tvirtino, kad bankas SID valdomas pagal tokias pačias taisykles, kaip privatūs bankai. |
| --- | --- |

(86)

Bankas „SID Banka“ (toliau – SID) bendrovės „Cimos“ restruktūrizavime dalyvauja nepriklausomai nuo Slovėnijos Vyriausybės. Tam tikras ribas viršijantiems sandoriams leidimą turi duoti stebėtojų taryba; stebėtojų tarybos narius skiria Vyriausybė, tačiau jie turi būti nepriklausomi nuo Vyriausybės. Slovėnija pripažino, kad banko SID, kaip plėtros banko, misija skiriasi nuo komercinių bankų tikslų (pvz., gauti kuo daugiau pelno), bet tvirtino, kad bankas SID valdomas pagal tokias pačias taisykles, kaip privatūs bankai.

| (87) | Slovėnija atkreipė dėmesį į Komisijos abejones dėl ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo ir paskelbė užtikrinsianti, kad šios abejonės atnaujintame restruktūrizavimo plane būtų pašalintos. |
| --- | --- |

(87)

Slovėnija atkreipė dėmesį į Komisijos abejones dėl ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo ir paskelbė užtikrinsianti, kad šios abejonės atnaujintame restruktūrizavimo plane būtų pašalintos.

| (88) | Dėl kompensacinių priemonių Slovėnija pažymėjo, kad restruktūrizavimo pagalbą bendrovei „Cimos“ galima patvirtinti be kompensacinių priemonių, nes bendrovės „Cimos“ rinkos dalis yra maža arba nereikšminga ir kad bendrovė yra įsikūrusi remtinoje vietovėje. Ji taip pat tvirtino, kad nei pagal teismų praktiką, nei gairėse nėra nustatyta, kad kompensacinių priemonių būtina imtis tik bendrovės pagrindinėse rinkose po restruktūrizavimo. Galiausiai Slovėnija pažymėjo, kad žemės ūkio, įrenginių ir energetikos padalinių pardavimas reikšmingai paveiks bendrovės „Cimos“ konkurencinę poziciją automobilių segmente, nes sumažės išteklių, kuriais bendrovė anksčiau galėjo naudotis, kadangi parduoti verslo padaliniai uždirbdavo pelno. |
| --- | --- |

(88)

Dėl kompensacinių priemonių Slovėnija pažymėjo, kad restruktūrizavimo pagalbą bendrovei „Cimos“ galima patvirtinti be kompensacinių priemonių, nes bendrovės „Cimos“ rinkos dalis yra maža arba nereikšminga ir kad bendrovė yra įsikūrusi remtinoje vietovėje. Ji taip pat tvirtino, kad nei pagal teismų praktiką, nei gairėse nėra nustatyta, kad kompensacinių priemonių būtina imtis tik bendrovės pagrindinėse rinkose po restruktūrizavimo. Galiausiai Slovėnija pažymėjo, kad žemės ūkio, įrenginių ir energetikos padalinių pardavimas reikšmingai paveiks bendrovės „Cimos“ konkurencinę poziciją automobilių segmente, nes sumažės išteklių, kuriais bendrovė anksčiau galėjo naudotis, kadangi parduoti verslo padaliniai uždirbdavo pelno.

| (89) | Dėl nuosavo įnašo Slovėnija pažymėjo, kad skolos restruktūrizavimą, tiek, kiek jam nenaudojama valstybės pagalba, galima pripažinti nuosavu įnašu. |
| --- | --- |

(89)

Dėl nuosavo įnašo Slovėnija pažymėjo, kad skolos restruktūrizavimą, tiek, kiek jam nenaudojama valstybės pagalba, galima pripažinti nuosavu įnašu.

5.   SUINTERESUOTOSIOS ŠALIES PASTABOS

SUINTERESUOTOSIOS ŠALIES PASTABOS

| (90) | Komisija gavo vienos suinteresuotosios šalies, bendrovės „Cimos“, pastabas. Bendrovė „Cimos“ visapusiškai pritarė Slovėnijos atsakyme dėl sprendimo pradėti procedūrą pateiktoms pastaboms. Ji taip pat pabrėžė bendrovės socialinę–ekonominę svarbą šaliai bei regionui ir pareiškė tikinti galimybe atkurti gyvybingumą. |
| --- | --- |

(90)

Komisija gavo vienos suinteresuotosios šalies, bendrovės „Cimos“, pastabas. Bendrovė „Cimos“ visapusiškai pritarė Slovėnijos atsakyme dėl sprendimo pradėti procedūrą pateiktoms pastaboms. Ji taip pat pabrėžė bendrovės socialinę–ekonominę svarbą šaliai bei regionui ir pareiškė tikinti galimybe atkurti gyvybingumą.

6.   KITOS PASTABOS

KITOS PASTABOS

| (91) | 2014 m. rugsėjo mėn.–2015 m. kovo mėn. Komisija gavo keletą laiškų iš Kanados bendrovei „Hormess International Limited“ atstovaujančios pilietės Olgos Filakovič. Savo laiškuose O. Filakovič tvirtina, kad bendrovės „Cimos“ balansas apgaulingai padidintas bent 20 mln. EUR išplautų lėšų, šios lėšos (pridėjus susikaupusias palūkanas) yra Slovėnijos suteikta 35 mln. EUR restruktūrizavimo pagalba; kad jos bendrovė turi teisę gauti žalos kompensaciją ir kaip kreditorė reikalauja, kad bendrovė „Cimos“ ir Slovėnija sumokėtų 60 mln. EUR (ši suma kaip gautina suma esą užregistruota Koperio apygardos teisme); kad bendrovė „Cimos“ suklastojo finansinius dokumentus, norėdama nuslėpti skolas jos klientams, susijusias su biurų pastatu, kuris bendrovei „Cimos“ nepriklausė, bet kurį bendrovė pardavė už 9,75 mln. EUR |
| --- | --- |

(91)

2014 m. rugsėjo mėn.–2015 m. kovo mėn. Komisija gavo keletą laiškų iš Kanados bendrovei „Hormess International Limited“ atstovaujančios pilietės Olgos Filakovič. Savo laiškuose O. Filakovič tvirtina, kad bendrovės „Cimos“ balansas apgaulingai padidintas bent 20 mln. EUR išplautų lėšų, šios lėšos (pridėjus susikaupusias palūkanas) yra Slovėnijos suteikta 35 mln. EUR restruktūrizavimo pagalba; kad jos bendrovė turi teisę gauti žalos kompensaciją ir kaip kreditorė reikalauja, kad bendrovė „Cimos“ ir Slovėnija sumokėtų 60 mln. EUR (ši suma kaip gautina suma esą užregistruota Koperio apygardos teisme); kad bendrovė „Cimos“ suklastojo finansinius dokumentus, norėdama nuslėpti skolas jos klientams, susijusias su biurų pastatu, kuris bendrovei „Cimos“ nepriklausė, bet kurį bendrovė pardavė už 9,75 mln. EUR

| (92) | Komisija pažymi, kad suinteresuotosios trečiosios šalys buvo paragintos pateikti pastabas pranešimu, paskelbtu drauge su sprendimu pradėti procedūrą 2014 m. gegužės 23 d. ES oficialiajame leidinyje (20). Pastabų pateikimo terminas baigėsi 2014 m. birželio 23 d. Vis dėlto, atsižvelgdama į O. Filakovič prašymą, Komisija per šį tyrimą atsižvelgė į jos pateiktą informaciją. Kaltinimai įvertinti 160 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(92)

Komisija pažymi, kad suinteresuotosios trečiosios šalys buvo paragintos pateikti pastabas pranešimu, paskelbtu drauge su sprendimu pradėti procedūrą 2014 m. gegužės 23 d. ES oficialiajame leidinyje (20). Pastabų pateikimo terminas baigėsi 2014 m. birželio 23 d. Vis dėlto, atsižvelgdama į O. Filakovič prašymą, Komisija per šį tyrimą atsižvelgė į jos pateiktą informaciją. Kaltinimai įvertinti 160 konstatuojamojoje dalyje.

20

7.   SLOVĖNIJOS PASTABOS DĖL SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ IR KITŲ PASTABŲ

SLOVĖNIJOS PASTABOS DĖL SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ IR KITŲ PASTABŲ

| (93) | Slovėnija į bendrovės „Cimos“ pastabas neatsakė. |
| --- | --- |

(93)

Slovėnija į bendrovės „Cimos“ pastabas neatsakė.

| (94) | Reaguodama į O. Filakovič pastabas ir atsakydama į Komisijos 2014 m. gruodžio 18 d. prašymą pateikti informacijos, Slovėnija atmetė visus kaltinimus ir paskelbė, kad jie visiškai neteisingi, nesuprantami ir nepagrįsti jokiais įrodymais. Pirmiausia Slovėnija paaiškino, kad, vykdant privalomus PS procedūros reikalavimus, nepriklausomas auditorius atliko bendrovės „Cimos“ finansinių ataskaitų auditą ir paskelbė besąlyginę audito nuomonę. Dėl nurodytos esą 60 mln. EUR žalos Slovėnija patikino, kad bendrovė „Cimos“ neturi jokių įsipareigojimų bendrovei „Hormess International“. 2014 m. gruodžio mėn. bendrovė „Hormess International“ ir Slovėnijos bendrovė „SOF ING d.d.“ per PS procedūrą pateikė ieškinį teismui prieš bendrovę „Cimos“ dėl maždaug 61 mln. EUR, tačiau ieškinys neįtrauktas į PS administratoriaus nagrinėjamus ieškinius, todėl Koperio teisme nebuvo užregistruotas kaip PS procedūros dalis. Galiausiai dėl biurų pastato pardavimo Slovėnija patvirtino, kad bendrovė „Cimos“ buvo pastato savininkė, 2001 m. pastatą pardavė bendrovei „Berny Commerce d.o.o“, ši bendrovė 2002 m. nustatyta tvarka užsiregistravo žemės registre kaip savininkė ir kad prieš bendrovę „Cimos“ nėra pateikta jokio su tuo susijusio ieškinio. |
| --- | --- |

(94)

Reaguodama į O. Filakovič pastabas ir atsakydama į Komisijos 2014 m. gruodžio 18 d. prašymą pateikti informacijos, Slovėnija atmetė visus kaltinimus ir paskelbė, kad jie visiškai neteisingi, nesuprantami ir nepagrįsti jokiais įrodymais. Pirmiausia Slovėnija paaiškino, kad, vykdant privalomus PS procedūros reikalavimus, nepriklausomas auditorius atliko bendrovės „Cimos“ finansinių ataskaitų auditą ir paskelbė besąlyginę audito nuomonę. Dėl nurodytos esą 60 mln. EUR žalos Slovėnija patikino, kad bendrovė „Cimos“ neturi jokių įsipareigojimų bendrovei „Hormess International“. 2014 m. gruodžio mėn. bendrovė „Hormess International“ ir Slovėnijos bendrovė „SOF ING d.d.“ per PS procedūrą pateikė ieškinį teismui prieš bendrovę „Cimos“ dėl maždaug 61 mln. EUR, tačiau ieškinys neįtrauktas į PS administratoriaus nagrinėjamus ieškinius, todėl Koperio teisme nebuvo užregistruotas kaip PS procedūros dalis. Galiausiai dėl biurų pastato pardavimo Slovėnija patvirtino, kad bendrovė „Cimos“ buvo pastato savininkė, 2001 m. pastatą pardavė bendrovei „Berny Commerce d.o.o“, ši bendrovė 2002 m. nustatyta tvarka užsiregistravo žemės registre kaip savininkė ir kad prieš bendrovę „Cimos“ nėra pateikta jokio su tuo susijusio ieškinio.

8.   PAGALBOS ĮVERTINIMAS

PAGALBOS ĮVERTINIMAS

8.1.   VALSTYBĖS PAGALBOS BUVIMAS

| (95) | Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(95)

Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (96) | Vadinasi, tam, kad priemonė būtų pripažinta valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, turi būti įvykdyti visi šie kriterijai: turi būti naudojami valstybiniai ištekliai, priskirtini prie valstybės išteklių, gavėjui suteiktas atrankusis pranašumas, konkurencijai daromas iškraipomasis poveikis (arba keliama tokia grėsmė) ir veikiama valstybių narių tarpusavio prekyba. |
| --- | --- |

(96)

Vadinasi, tam, kad priemonė būtų pripažinta valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, turi būti įvykdyti visi šie kriterijai: turi būti naudojami valstybiniai ištekliai, priskirtini prie valstybės išteklių, gavėjui suteiktas atrankusis pranašumas, konkurencijai daromas iškraipomasis poveikis (arba keliama tokia grėsmė) ir veikiama valstybių narių tarpusavio prekyba.

1 priemonė

1 priemonė

| (97) | Priemonę turi suteikti Finansų ministerija, tad akivaizdu, kad tam naudojami valstybiniai ištekliai ir kad jie priskirtini valstybei. |
| --- | --- |

(97)

Priemonę turi suteikti Finansų ministerija, tad akivaizdu, kad tam naudojami valstybiniai ištekliai ir kad jie priskirtini valstybei.

| (98) | Priemonę ketinama suteikti vienai konkrečiai įmonei, būtent bendrovei „Cimos“. Priemonę sudaro 21,7 mln. EUR skolos konvertavimas į nuosavą kapitalą ir 14,5 mln. EUR valstybės reikalavimo bendrovei „Cimos“, susijusio su sanavimo pagalbos garantija (21), terminų perplanavimas. Sprendime pradėti procedūrą Komisija padarė išvadą, kad skolos pagal valstybės reikalavimą konvertavimas į nuosavą kapitalą yra valstybės pagalba. Ši išvada lieka galioti, ir Slovėnija jos neginčija. |
| --- | --- |

(98)

Priemonę ketinama suteikti vienai konkrečiai įmonei, būtent bendrovei „Cimos“. Priemonę sudaro 21,7 mln. EUR skolos konvertavimas į nuosavą kapitalą ir 14,5 mln. EUR valstybės reikalavimo bendrovei „Cimos“, susijusio su sanavimo pagalbos garantija (21), terminų perplanavimas. Sprendime pradėti procedūrą Komisija padarė išvadą, kad skolos pagal valstybės reikalavimą konvertavimas į nuosavą kapitalą yra valstybės pagalba. Ši išvada lieka galioti, ir Slovėnija jos neginčija.

21

| (99) | Slovėnija tvirtina, kad valstybės reikalavimo terminų perplanavimas nėra pagalba, nes terminus ketinama perplanuoti, atsižvelgiant į bendrovės „Cimos“ skolą kitiems PS dalyvaujantiems kreditoriams. Komisija mano, kad sanavimo pagalbos garantija ir su ja susijusio valstybės reikalavimo terminų perplanavimas yra vienos operacijos dalys, net jei jai naudojamos kelios finansinės priemonės. Šiuo atžvilgiu perplanavus terminus tik pailginamas dėl sanavimo pagalbos bendrovei „Cimos“ suteikiamo pranašumo laikotarpis. Tą patvirtina ir tai, kad 2013 m. lapkričio 3 d., kai Slovėnija pranešė apie viso reikalavimo, susijusio su sanavimo pagalba, konvertavimą į nuosavą kapitalą, kiti to meto PS dalyvaujantys kreditoriai nesutiko restruktūrizuoti bendrovės „Cimos“ skolos. Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad valstybės reikalavimo terminų perplanavimu bendrovei „Cimos“ suteikiamas atrankusis pranašumas. |
| --- | --- |

(99)

Slovėnija tvirtina, kad valstybės reikalavimo terminų perplanavimas nėra pagalba, nes terminus ketinama perplanuoti, atsižvelgiant į bendrovės „Cimos“ skolą kitiems PS dalyvaujantiems kreditoriams. Komisija mano, kad sanavimo pagalbos garantija ir su ja susijusio valstybės reikalavimo terminų perplanavimas yra vienos operacijos dalys, net jei jai naudojamos kelios finansinės priemonės. Šiuo atžvilgiu perplanavus terminus tik pailginamas dėl sanavimo pagalbos bendrovei „Cimos“ suteikiamo pranašumo laikotarpis. Tą patvirtina ir tai, kad 2013 m. lapkričio 3 d., kai Slovėnija pranešė apie viso reikalavimo, susijusio su sanavimo pagalba, konvertavimą į nuosavą kapitalą, kiti to meto PS dalyvaujantys kreditoriai nesutiko restruktūrizuoti bendrovės „Cimos“ skolos. Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad valstybės reikalavimo terminų perplanavimu bendrovei „Cimos“ suteikiamas atrankusis pranašumas.

| (100) | Be to, nekeisdama ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje padarytos išvados, Komisija pažymi, kad nei valstybės reikalavimo konvertavimas, nei terminų perplanavimas neatitiktų rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principo, kaip paaiškinta toliau, 104–107 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(100)

Be to, nekeisdama ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje padarytos išvados, Komisija pažymi, kad nei valstybės reikalavimo konvertavimas, nei terminų perplanavimas neatitiktų rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principo, kaip paaiškinta toliau, 104–107 konstatuojamosiose dalyse.

| (101) | Pagaliau šia priemone gali būti pagerinta bendrovės „Cimos“ konkurencinė padėtis automobilių rinkoje, kurioje konkuruojama su kitomis valstybėmis narėmis. Todėl ja iškraipoma konkurencija arba keliama tokia grėsmė ir daroma įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(101)

Pagaliau šia priemone gali būti pagerinta bendrovės „Cimos“ konkurencinė padėtis automobilių rinkoje, kurioje konkuruojama su kitomis valstybėmis narėmis. Todėl ja iškraipoma konkurencija arba keliama tokia grėsmė ir daroma įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (102) | Atsižvelgdama į 97–101 konstatuojamosiose dalyse išdėstytą vertinimą, Komisija mano, kad 1 priemonė yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(102)

Atsižvelgdama į 97–101 konstatuojamosiose dalyse išdėstytą vertinimą, Komisija mano, kad 1 priemonė yra valstybės pagalba.

2 priemonė

2 priemonė

| (103) | Priemonę turi suteikti Slovėnijos Respublika, tad akivaizdu, kad tam naudojami valstybiniai ištekliai ir kad priemonė priskirtina valstybei. |
| --- | --- |

(103)

Priemonę turi suteikti Slovėnijos Respublika, tad akivaizdu, kad tam naudojami valstybiniai ištekliai ir kad priemonė priskirtina valstybei.

| (104) | Remiantis teismų praktika, viešojo organo arba viešosios įmonės vykdomais ekonominiais sandoriais pranašumas kitai sandorio šaliai nesuteikiamas, todėl šie ekonominiai sandoriai nėra pagalba, jeigu jie yra vykdomi įprastomis rinkos sąlygomis (22) (rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo (REVV) principas). Šis principas suformuluotas atsižvelgiant į įvairius ekonominius sandorius. Pirmiausia, norint nustatyti, ar su skolos reikalavimais susijusiais sandoriais teikiama valstybės pagalba, reikia palyginti viešųjų kreditorių ir hipotetinių panašioje padėtyje esančių privačių kreditorių elgseną (REVV kriterijus). |
| --- | --- |

(104)

Remiantis teismų praktika, viešojo organo arba viešosios įmonės vykdomais ekonominiais sandoriais pranašumas kitai sandorio šaliai nesuteikiamas, todėl šie ekonominiai sandoriai nėra pagalba, jeigu jie yra vykdomi įprastomis rinkos sąlygomis (22) (rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo (REVV) principas). Šis principas suformuluotas atsižvelgiant į įvairius ekonominius sandorius. Pirmiausia, norint nustatyti, ar su skolos reikalavimais susijusiais sandoriais teikiama valstybės pagalba, reikia palyginti viešųjų kreditorių ir hipotetinių panašioje padėtyje esančių privačių kreditorių elgseną (REVV kriterijus).

22

| (105) | Bet kuris apdairus rinkos ekonomikos kreditorius paprastai atliktų savą skolos restruktūrizavimo finansinio rezultato ex ante analizę, pavyzdžiui, palygintų pagal skolos restruktūrizavimo scenarijų ir pagal alternatyvų scenarijų, šiuo atveju – jeigu bendrovė „Cimos“ bankrutuotų, numatomą susigrąžinti sumą. |
| --- | --- |

(105)

Bet kuris apdairus rinkos ekonomikos kreditorius paprastai atliktų savą skolos restruktūrizavimo finansinio rezultato ex ante analizę, pavyzdžiui, palygintų pagal skolos restruktūrizavimo scenarijų ir pagal alternatyvų scenarijų, šiuo atveju – jeigu bendrovė „Cimos“ bankrutuotų, numatomą susigrąžinti sumą.

ex ante

| (106) | Todėl jeigu valstybė narė tvirtina, kad ekonominis sandoris atitinka REVV kriterijų, ji privalo pateikti įrodymų, kad sprendimas vykdyti sandorį priimtas remiantis vertinimu, kurį racionalus privatus kreditorius būtų atlikęs, kad nustatytų sandorio pelningumą. |
| --- | --- |

(106)

Todėl jeigu valstybė narė tvirtina, kad ekonominis sandoris atitinka REVV kriterijų, ji privalo pateikti įrodymų, kad sprendimas vykdyti sandorį priimtas remiantis vertinimu, kurį racionalus privatus kreditorius būtų atlikęs, kad nustatytų sandorio pelningumą.

| (107) | Šioje byloje Slovėnija nepateikė įrodymų, kad sutikdama su skolos restruktūrizavimo sąlygomis, valstybė veikė kaip racionalus rinkos kreditorius. Slovėnija remiasi nepriklausomo FRP vertintojo ataskaita, kurioje konstatuota, kad visi kreditoriai, vertinant bendrai, pagal PS procedūrą susigrąžintų daugiau negu bendrovei „Cimos“ bankrutavus (23). Tačiau ataskaitoje nenurodyta, kiek lėšų susigrąžintų vien valstybė, jeigu pasirinktų alternatyvų scenarijų. Negalima atmesti galimybės, kad, nors visiems kreditoriams, vertinant bendrai, būtų naudingiau sutikti su PS, valstybė pagal savo reikalavimą būtų galėjusi susigrąžinti daugiau lėšų, jeigu būtų pasirinkusi alternatyvų scenarijų. Bet kuriuo atveju visų kreditorių lygmeniu atliktos analizės atskiram privačiam kreditoriui nepakaktų sprendimui dėl tolesnių veiksmų priimti, nes turimos užtikrinimo priemonės, reikalavimų eiliškumas ir pan. gali skirtis. Todėl Komisija mano, kad šia priemone bendrovei „Cimos“ suteiktas atrankusis ekonominis pranašumas. |
| --- | --- |

(107)

Šioje byloje Slovėnija nepateikė įrodymų, kad sutikdama su skolos restruktūrizavimo sąlygomis, valstybė veikė kaip racionalus rinkos kreditorius. Slovėnija remiasi nepriklausomo FRP vertintojo ataskaita, kurioje konstatuota, kad visi kreditoriai, vertinant bendrai, pagal PS procedūrą susigrąžintų daugiau negu bendrovei „Cimos“ bankrutavus (23). Tačiau ataskaitoje nenurodyta, kiek lėšų susigrąžintų vien valstybė, jeigu pasirinktų alternatyvų scenarijų. Negalima atmesti galimybės, kad, nors visiems kreditoriams, vertinant bendrai, būtų naudingiau sutikti su PS, valstybė pagal savo reikalavimą būtų galėjusi susigrąžinti daugiau lėšų, jeigu būtų pasirinkusi alternatyvų scenarijų. Bet kuriuo atveju visų kreditorių lygmeniu atliktos analizės atskiram privačiam kreditoriui nepakaktų sprendimui dėl tolesnių veiksmų priimti, nes turimos užtikrinimo priemonės, reikalavimų eiliškumas ir pan. gali skirtis. Todėl Komisija mano, kad šia priemone bendrovei „Cimos“ suteiktas atrankusis ekonominis pranašumas.

23

| (108) | 101 konstatuojamojoje dalyje aptartas 1 priemonės poveikio konkurencijai ir prekybai vertinimas galioja ir 2 priemonei. |
| --- | --- |

(108)

101 konstatuojamojoje dalyje aptartas 1 priemonės poveikio konkurencijai ir prekybai vertinimas galioja ir 2 priemonei.

| (109) | Atsižvelgdama į 103–108 konstatuojamosiose dalyse išdėstytą vertinimą, Komisija mano, kad 2 priemonė yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(109)

Atsižvelgdama į 103–108 konstatuojamosiose dalyse išdėstytą vertinimą, Komisija mano, kad 2 priemonė yra valstybės pagalba.

3 priemonė

3 priemonė

| (110) | Komisija pažymi, kad bankas „Gorenjska Banka“ yra privatus subjektas, o IFC priklauso Pasaulio banko grupei, todėl šių dviejų subjektų veiksmai nepriskirtini valstybei. |
| --- | --- |

(110)

Komisija pažymi, kad bankas „Gorenjska Banka“ yra privatus subjektas, o IFC priklauso Pasaulio banko grupei, todėl šių dviejų subjektų veiksmai nepriskirtini valstybei.

| (111) | Kitų 3 priemonėje dalyvaujančių bankų, NLB, „Abanka“, „Banka Celje“ ir NKBM, akcijų dauguma priklauso valstybei, valstybė turi balsų daugumą jų valdybose ir stebėtojų tarybose. Tai priskirtinumo požymis. Tačiau įstatuose, valdymo struktūroje arba kituose šaltiniuose Komisija nerado įrodymų, kad valstybė darė įtaką bankų sprendimams dėl aptariamos priemonės vykdymo precedentiniame sprendime Stardust–Marine aptartais aspektais (24). Slovėnija kaip tik pateikė vidaus dokumentus, iš kurių matyti, kad kiekvienas šių bankų įvertino pasiūlytas restruktūrizavimo sąlygas pagal ekonominius kriterijus ir laikydamasis savo įprastos sprendimų priėmimo vidaus tvarkos. Be to, banko NLB įvykdytas skolos konvertavimas į nuosavą kapitalą, nagrinėtas bendrovės „Adria Airways“ byloje, taip pat nelaikytas priskirtinu valstybei (25). Dėl šių priežasčių Komisija mano, kad bankų NLB, „Abanka“, „Banka Celje“ ir NKBM sprendimai dalyvauti 3 priemonėje nepriskirtini valstybei. |
| --- | --- |

(111)

Kitų 3 priemonėje dalyvaujančių bankų, NLB, „Abanka“, „Banka Celje“ ir NKBM, akcijų dauguma priklauso valstybei, valstybė turi balsų daugumą jų valdybose ir stebėtojų tarybose. Tai priskirtinumo požymis. Tačiau įstatuose, valdymo struktūroje arba kituose šaltiniuose Komisija nerado įrodymų, kad valstybė darė įtaką bankų sprendimams dėl aptariamos priemonės vykdymo precedentiniame sprendime Stardust–Marine aptartais aspektais (24). Slovėnija kaip tik pateikė vidaus dokumentus, iš kurių matyti, kad kiekvienas šių bankų įvertino pasiūlytas restruktūrizavimo sąlygas pagal ekonominius kriterijus ir laikydamasis savo įprastos sprendimų priėmimo vidaus tvarkos. Be to, banko NLB įvykdytas skolos konvertavimas į nuosavą kapitalą, nagrinėtas bendrovės „Adria Airways“ byloje, taip pat nelaikytas priskirtinu valstybei (25). Dėl šių priežasčių Komisija mano, kad bankų NLB, „Abanka“, „Banka Celje“ ir NKBM sprendimai dalyvauti 3 priemonėje nepriskirtini valstybei.

Stardust–Marine

24

25

| (112) | DUTB yra valstybei priklausanti bendrovė, 2013 m. įsteigta siekiant palengvinti didelių likvidumo ir mokumo problemų turinčių bankų restruktūrizavimą. Vėlgi, valstybės nuosavybė yra priskirtinumo požymis, tačiau per se nepakankamas tam, kad priemonė būtų laikoma priskirtina valstybei. Komisija rado įrodymų, kad bankas DUTB sprendimus dėl bendrovės „Cimos“ priėmė savarankiškai. Pirma, pagal banko DUTB steigimo teisės aktą tokiems sprendimams, kaip dėl bendrovės „Cimos“, Vyriausybės leidimo nereikia. Antra, banko DUTB valdymo struktūra atitinka banko veiklos organizavimo struktūrą, nes sprendimus priima kreditų komitetas. Konkretų sprendimą dėl bendrovės „Cimos“ priėmė aukščiausiojo rango valdybos kreditų komitetas. Trys iš septynių valdybos narių yra ne slovėnai, visi, išskyrus vieną, dirba finansų sektoriuje. Vienintelis valdybos narys, kuris atstovauja viešajai administracijai (buvęs Finansų ministerijos valstybės sekretorius) balsavo prieš bendrovės „Cimos“ restruktūrizavimą, bet jo balsą nusvėrė kitų valdybos narių balsai. Galiausiai Slovėnija pateikė vidaus dokumentus, iš kurių matyti, kad bankas DUTB taip pat vertino pasiūlytas restruktūrizavimo sąlygas pagal ekonominius kriterijus. Todėl Komisija mano, kad banko DUTB sprendimas dalyvauti 3 priemonėje nepriskirtinas valstybei. |
| --- | --- |

(112)

DUTB yra valstybei priklausanti bendrovė, 2013 m. įsteigta siekiant palengvinti didelių likvidumo ir mokumo problemų turinčių bankų restruktūrizavimą. Vėlgi, valstybės nuosavybė yra priskirtinumo požymis, tačiau per se nepakankamas tam, kad priemonė būtų laikoma priskirtina valstybei. Komisija rado įrodymų, kad bankas DUTB sprendimus dėl bendrovės „Cimos“ priėmė savarankiškai. Pirma, pagal banko DUTB steigimo teisės aktą tokiems sprendimams, kaip dėl bendrovės „Cimos“, Vyriausybės leidimo nereikia. Antra, banko DUTB valdymo struktūra atitinka banko veiklos organizavimo struktūrą, nes sprendimus priima kreditų komitetas. Konkretų sprendimą dėl bendrovės „Cimos“ priėmė aukščiausiojo rango valdybos kreditų komitetas. Trys iš septynių valdybos narių yra ne slovėnai, visi, išskyrus vieną, dirba finansų sektoriuje. Vienintelis valdybos narys, kuris atstovauja viešajai administracijai (buvęs Finansų ministerijos valstybės sekretorius) balsavo prieš bendrovės „Cimos“ restruktūrizavimą, bet jo balsą nusvėrė kitų valdybos narių balsai. Galiausiai Slovėnija pateikė vidaus dokumentus, iš kurių matyti, kad bankas DUTB taip pat vertino pasiūlytas restruktūrizavimo sąlygas pagal ekonominius kriterijus. Todėl Komisija mano, kad banko DUTB sprendimas dalyvauti 3 priemonėje nepriskirtinas valstybei.

per se

| (113) | Šiomis aplinkybėmis taip pat reikia pažymėti, kad nekeičiant 110 ir 112 konstatuojamosiose dalyse padarytos išvados, visi 111 konstatuojamojoje dalyje paminėti kreditoriai, įskaitant banką DUTB, atliko ex ante analizę ir lygino įvairią veiksmų eigą bei padarė išvadą, kad bus susigrąžinta daugiau lėšų bendrovę „Cimos“ restruktūrizavus, o ne likvidavus. Todėl galima laikyti, kad šių kreditorių susitarimas skolą konvertuoti į nuosavą kapitalą atitinka REVV kriterijų ir juo nesuteikiama ekonominio pranašumo bendrovei „Cimos“. |
| --- | --- |

(113)

Šiomis aplinkybėmis taip pat reikia pažymėti, kad nekeičiant 110 ir 112 konstatuojamosiose dalyse padarytos išvados, visi 111 konstatuojamojoje dalyje paminėti kreditoriai, įskaitant banką DUTB, atliko ex ante analizę ir lygino įvairią veiksmų eigą bei padarė išvadą, kad bus susigrąžinta daugiau lėšų bendrovę „Cimos“ restruktūrizavus, o ne likvidavus. Todėl galima laikyti, kad šių kreditorių susitarimas skolą konvertuoti į nuosavą kapitalą atitinka REVV kriterijų ir juo nesuteikiama ekonominio pranašumo bendrovei „Cimos“.

ex ante

| (114) | „SID Banka“ yra 100 % valstybei priklausantis Slovėnijos eksporto ir plėtros bankas. Visus banko SID stebėtojų tarybos narius, leidusius priimti sprendimą dėl bendrovės „Cimos“, paskyrė Vyriausybė, be to, trys iš šių septynių narių dirba valstybės struktūrose. Remiantis Slovėnijos eksporto ir plėtros banko įstatymo 8 straipsniu, visi banko SID sprendimai turi būti priimami atsižvelgiant į Slovėnijos plėtros viziją. Pati Slovėnija pripažįsta, kad SID, kaip plėtros banko, misija skiriasi nuo komercinių bankų tikslų (pvz. uždirbti kuo daugiau pelno). Bankas SID sutiko su mažiausiai palankiomis skolos restruktūrizavimo sąlygomis iš visų PS dalyvaujančių kreditorių, nes sutiko, kad 58 % skolos dalis būtų nurašyta, nors nė vienas iš likusiųjų PS dalyvaujančių kreditorių nesutiko nurašyti jokios skolos dalies ir vietoj to nusprendė konvertuoti skolą į nuosavą kapitalą, kad ateityje galėtų pasinaudoti kapitalo, kurį sudaro iš bendrovės „Cimos“ įsigytos akcijos, prieaugiu. Slovėnija nepagrindė, kodėl bankas SID sutiko su sąlygomis, kurios jam buvo nepalankesnės negu kitiems PS dalyvaujantiems kreditoriams. Komisija ankstesniame sprendime jau konstatavo, kad banko SID suteiktos garantijos prilygo valstybiniams ištekliams ir buvo pagalba (26). Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad banko SID sprendimas dalyvauti 3 priemonėje priskirtinas valstybei. |
| --- | --- |

(114)

„SID Banka“ yra 100 % valstybei priklausantis Slovėnijos eksporto ir plėtros bankas. Visus banko SID stebėtojų tarybos narius, leidusius priimti sprendimą dėl bendrovės „Cimos“, paskyrė Vyriausybė, be to, trys iš šių septynių narių dirba valstybės struktūrose. Remiantis Slovėnijos eksporto ir plėtros banko įstatymo 8 straipsniu, visi banko SID sprendimai turi būti priimami atsižvelgiant į Slovėnijos plėtros viziją. Pati Slovėnija pripažįsta, kad SID, kaip plėtros banko, misija skiriasi nuo komercinių bankų tikslų (pvz. uždirbti kuo daugiau pelno). Bankas SID sutiko su mažiausiai palankiomis skolos restruktūrizavimo sąlygomis iš visų PS dalyvaujančių kreditorių, nes sutiko, kad 58 % skolos dalis būtų nurašyta, nors nė vienas iš likusiųjų PS dalyvaujančių kreditorių nesutiko nurašyti jokios skolos dalies ir vietoj to nusprendė konvertuoti skolą į nuosavą kapitalą, kad ateityje galėtų pasinaudoti kapitalo, kurį sudaro iš bendrovės „Cimos“ įsigytos akcijos, prieaugiu. Slovėnija nepagrindė, kodėl bankas SID sutiko su sąlygomis, kurios jam buvo nepalankesnės negu kitiems PS dalyvaujantiems kreditoriams. Komisija ankstesniame sprendime jau konstatavo, kad banko SID suteiktos garantijos prilygo valstybiniams ištekliams ir buvo pagalba (26). Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad banko SID sprendimas dalyvauti 3 priemonėje priskirtinas valstybei.

26

| (115) | Slovėnija nepateikė jokių patikimų įrodymų, kad banko SID sprendimas dalyvauti 3 priemonėje priimtas pagal rinkos kriterijus. Slovėnija tvirtina, kad pagal PS bankas SID susigrąžintų 9,9 mln. EUR, o jeigu bendrovė „Cimos“ būtų likviduojama, turėtų sumokėti dar 6,7 mln. EUR, t. y. skirtumas tarp dviejų scenarijų yra 16,6 mln. EUR. Tačiau šis argumentas nepagrįstas jokia analize, kaip šios sumos buvo nustatytos. Slovėnija pateikė tokią kitų PS dalyvaujančių kreditorių atliktą analizę. Be to, dėl susigrąžinamų sumų kyla abejonių. Neaišku, kodėl likvidavimo atveju bankas SID patirtų papildomų nuostolių, turint omenyje, kad banko SID turimų užtikrinimo priemonių rinkos vertė yra 4,5 mln. EUR. Kita vertus, apskaičiuojant restruktūrizavimo atveju susigrąžinamą sumą, regis, neatsižvelgta į tai, kad dėl skolos dalies nurašymo bus prarasta 27,5 mln. EUR. Bet kuris racionalus rinkos kreditorius prieš nuspręsdamas, kaip elgtis, atliktų finansinę analizę. Remdamasi turimais įrodymais, Komisija mano, kad prieš sutikdamas nurašyti skolos dalį, bankas SID neatliko tokios analizės, t. y. jis elgėsi ne kaip racionalus rinkos kreditorius. Todėl banko SID skirta priemone bendrovei „Cimos“ suteiktas atrankusis ekonominis pranašumas. |
| --- | --- |

(115)

Slovėnija nepateikė jokių patikimų įrodymų, kad banko SID sprendimas dalyvauti 3 priemonėje priimtas pagal rinkos kriterijus. Slovėnija tvirtina, kad pagal PS bankas SID susigrąžintų 9,9 mln. EUR, o jeigu bendrovė „Cimos“ būtų likviduojama, turėtų sumokėti dar 6,7 mln. EUR, t. y. skirtumas tarp dviejų scenarijų yra 16,6 mln. EUR. Tačiau šis argumentas nepagrįstas jokia analize, kaip šios sumos buvo nustatytos. Slovėnija pateikė tokią kitų PS dalyvaujančių kreditorių atliktą analizę. Be to, dėl susigrąžinamų sumų kyla abejonių. Neaišku, kodėl likvidavimo atveju bankas SID patirtų papildomų nuostolių, turint omenyje, kad banko SID turimų užtikrinimo priemonių rinkos vertė yra 4,5 mln. EUR. Kita vertus, apskaičiuojant restruktūrizavimo atveju susigrąžinamą sumą, regis, neatsižvelgta į tai, kad dėl skolos dalies nurašymo bus prarasta 27,5 mln. EUR. Bet kuris racionalus rinkos kreditorius prieš nuspręsdamas, kaip elgtis, atliktų finansinę analizę. Remdamasi turimais įrodymais, Komisija mano, kad prieš sutikdamas nurašyti skolos dalį, bankas SID neatliko tokios analizės, t. y. jis elgėsi ne kaip racionalus rinkos kreditorius. Todėl banko SID skirta priemone bendrovei „Cimos“ suteiktas atrankusis ekonominis pranašumas.

| (116) | 101 konstatuojamojoje dalyje aptartas 1 priemonės poveikio konkurencijai ir prekybai vertinimas galioja ir banko SID skirtai priemonei. |
| --- | --- |

(116)

101 konstatuojamojoje dalyje aptartas 1 priemonės poveikio konkurencijai ir prekybai vertinimas galioja ir banko SID skirtai priemonei.

| (117) | Atsižvelgdama į 110–116 konstatuojamosiose dalyse išdėstytą vertinimą, Komisija mano, kad ta apimtimi, kuria 3 priemonę skyrė bankas SID, ši priemonė yra valstybės pagalba. Kita vertus, skolos restruktūrizavimas pagal 3 priemonę, kurį įvykdo bankas „Gorenjska Banka“, TFK, bankai NLB, „Abanka“, „Banka Celje“, NKBM ir DUTB, nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(117)

Atsižvelgdama į 110–116 konstatuojamosiose dalyse išdėstytą vertinimą, Komisija mano, kad ta apimtimi, kuria 3 priemonę skyrė bankas SID, ši priemonė yra valstybės pagalba. Kita vertus, skolos restruktūrizavimas pagal 3 priemonę, kurį įvykdo bankas „Gorenjska Banka“, TFK, bankai NLB, „Abanka“, „Banka Celje“, NKBM ir DUTB, nėra valstybės pagalba.

4 priemonė

4 priemonė

| (118) | Nė vienas iš klientų, prisidėjęs prie naujo finansavimo, nėra kontroliuojamas valstybės, todėl jų sprendimai nepriskirtini valstybei. Dėl naują finansavimą suteikusių bankų įnašo, 110–112 konstatuojamosiose dalyse įvertinta, kad šių bankų, išskyrus banką SID, sprendimai dėl bendrovės „Cimos“ nepriskirtini valstybei. Be to, valstybei priklausantys bankai dalyvavo teikiant naują finansavimą tomis pačiomis sąlygomis, kaip privatus bankas „Gorenjska Banka“ ir TFK. |
| --- | --- |

(118)

Nė vienas iš klientų, prisidėjęs prie naujo finansavimo, nėra kontroliuojamas valstybės, todėl jų sprendimai nepriskirtini valstybei. Dėl naują finansavimą suteikusių bankų įnašo, 110–112 konstatuojamosiose dalyse įvertinta, kad šių bankų, išskyrus banką SID, sprendimai dėl bendrovės „Cimos“ nepriskirtini valstybei. Be to, valstybei priklausantys bankai dalyvavo teikiant naują finansavimą tomis pačiomis sąlygomis, kaip privatus bankas „Gorenjska Banka“ ir TFK.

| (119) | Be to, drauge su bankais priemonėje dalyvavo ir privatūs klientai, kurie sutiko suteikti bendrovei „Cimos“ tokio paties dydžio finansavimą, tik daug nepalankesnėmis sąlygomis. Klientų įnašas neužtikrintas, už jį neskaičiuojamos palūkanos. Kita vertus, naują finansavimą suteikusių bankų įnašas yra užtikrintas aukščiausio prioriteto užtikrinimo priemonėmis, už jį skaičiuojamos palūkanos, kurias sudaro 6 mėnesių EURIBOR + 5 % per metus, t. y. šios palūkanos yra didesnės negu Komisijos komunikate dėl orientacinių palūkanų normų (27) finansinių sunkumų patiriančioms įmonėms, suteikusioms didelės vertės užtikrinimo priemonių, numatytos palūkanų normos, siekiant, kad jos būtų kuo panašesnės į rinkos normą. |
| --- | --- |

(119)

Be to, drauge su bankais priemonėje dalyvavo ir privatūs klientai, kurie sutiko suteikti bendrovei „Cimos“ tokio paties dydžio finansavimą, tik daug nepalankesnėmis sąlygomis. Klientų įnašas neužtikrintas, už jį neskaičiuojamos palūkanos. Kita vertus, naują finansavimą suteikusių bankų įnašas yra užtikrintas aukščiausio prioriteto užtikrinimo priemonėmis, už jį skaičiuojamos palūkanos, kurias sudaro 6 mėnesių EURIBOR + 5 % per metus, t. y. šios palūkanos yra didesnės negu Komisijos komunikate dėl orientacinių palūkanų normų (27) finansinių sunkumų patiriančioms įmonėms, suteikusioms didelės vertės užtikrinimo priemonių, numatytos palūkanų normos, siekiant, kad jos būtų kuo panašesnės į rinkos normą.

27

| (120) | Naujo finansavimo suteikimas turi esminės svarbos bendrovės gyvybingumo sugrąžinimui. Be šio finansavimo bendrovė „Cimos“ nebūtų galėjusi trumpuoju laikotarpiu sumokėti savo tiekėjams ir tęsti veiklos. Šiuo atžvilgiu, kreditoriams, kurie sutiko su skolos restruktūrizavimu, taip pat ekonomiškai racionalu šiek tiek padidinti savo poziciją ir sustiprinti tikimybę, kad bendrovė vėl taps gyvybinga, bei galimybę galiausiai susigrąžinti likusią skolos dalį. |
| --- | --- |

(120)

Naujo finansavimo suteikimas turi esminės svarbos bendrovės gyvybingumo sugrąžinimui. Be šio finansavimo bendrovė „Cimos“ nebūtų galėjusi trumpuoju laikotarpiu sumokėti savo tiekėjams ir tęsti veiklos. Šiuo atžvilgiu, kreditoriams, kurie sutiko su skolos restruktūrizavimu, taip pat ekonomiškai racionalu šiek tiek padidinti savo poziciją ir sustiprinti tikimybę, kad bendrovė vėl taps gyvybinga, bei galimybę galiausiai susigrąžinti likusią skolos dalį.

| (121) | Tačiau dėl banko SID Komisija pažymi, kad jis ne tik prisidėjo prie naujo finansavimo tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip kiti bankai, bet ir suteikė valstybės pagalbą (žr. 3 priemonę). Be to, dėl jo, kaip valstybinio plėtros banko, statuso visi jo veiksmai priskirtini valstybei. 3 ir 4 priemonės suteiktos tuo pačiu metu, jų tikslas tas pats, t. y. restruktūrizuoti bendrovę „Cimos“. Remiantis teismų praktika, reikia įvertinti, ar jos visos atitinka REVV kriterijų (28). Nors išsamų skaičiavimą atlikti nebūtina, aišku, kad bendros sąlygos bankui SID nėra pari passu. Todėl banko SID įnašas į naują finansavimą turi būti laikomas valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(121)

Tačiau dėl banko SID Komisija pažymi, kad jis ne tik prisidėjo prie naujo finansavimo tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip kiti bankai, bet ir suteikė valstybės pagalbą (žr. 3 priemonę). Be to, dėl jo, kaip valstybinio plėtros banko, statuso visi jo veiksmai priskirtini valstybei. 3 ir 4 priemonės suteiktos tuo pačiu metu, jų tikslas tas pats, t. y. restruktūrizuoti bendrovę „Cimos“. Remiantis teismų praktika, reikia įvertinti, ar jos visos atitinka REVV kriterijų (28). Nors išsamų skaičiavimą atlikti nebūtina, aišku, kad bendros sąlygos bankui SID nėra pari passu. Todėl banko SID įnašas į naują finansavimą turi būti laikomas valstybės pagalba.

28

pari passu.

| (122) | Atsižvelgdama į 118–120 konstatuojamosiose dalyse išdėstytą vertinimą, Komisija mano, kad 4 priemonė, išskyrus banko SID įnašą, nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(122)

Atsižvelgdama į 118–120 konstatuojamosiose dalyse išdėstytą vertinimą, Komisija mano, kad 4 priemonė, išskyrus banko SID įnašą, nėra valstybės pagalba.

5 priemonė

5 priemonė

| (123) | Nė vienas iš tiekėjų, dalyvavusių savanoriškai restruktūrizuojant bendrovės „Cimos“ skolą, nepriklauso valstybei ir nėra valstybės kontroliuojamas, todėl jų sprendimai dalyvauti 5 priemonėje nepriskirtini valstybei, taigi, nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(123)

Nė vienas iš tiekėjų, dalyvavusių savanoriškai restruktūrizuojant bendrovės „Cimos“ skolą, nepriklauso valstybei ir nėra valstybės kontroliuojamas, todėl jų sprendimai dalyvauti 5 priemonėje nepriskirtini valstybei, taigi, nėra valstybės pagalba.

6 priemonė

6 priemonė

| (124) | Nuomotojas, bendrovė „Hypo Leasing d.o.o“, priklauso „Hypo Group Alpe Adria“ (toliau – „HGAA Group“), kuri priklauso Austrijos valstybei. Komisija nerado jokių įrodymų, kad nuomotojas vadovavosi kitais, ne komerciniais, interesais arba kad Austrija darė įtakos jo sprendimui dėl bendrovės „Cimos“ nuomos įsipareigojimų restruktūrizavimo. Nėra tikėtina, kad Austrija darytų spaudimą bendrovių grupei „HGAA Group“, kad ši teiktų valstybės pagalbą sunkumų patiriančiai kitoje valstybėje narėje esančiai bendrovei. Komisija taip pat pažymi, kad sąlygos, kuriomis bendrovių grupė HGAA gali vykdyti savo veiklą, apribotos įsipareigojimais, išdėstytais Komisijos sprendime dėl valstybės pagalbos (29). Be to, Austrija tame sprendime įsipareigojo neteikti jokios kitos pagalbos „HGAA Group“ priklausančioms bendrovėms. |
| --- | --- |

(124)

Nuomotojas, bendrovė „Hypo Leasing d.o.o“, priklauso „Hypo Group Alpe Adria“ (toliau – „HGAA Group“), kuri priklauso Austrijos valstybei. Komisija nerado jokių įrodymų, kad nuomotojas vadovavosi kitais, ne komerciniais, interesais arba kad Austrija darė įtakos jo sprendimui dėl bendrovės „Cimos“ nuomos įsipareigojimų restruktūrizavimo. Nėra tikėtina, kad Austrija darytų spaudimą bendrovių grupei „HGAA Group“, kad ši teiktų valstybės pagalbą sunkumų patiriančiai kitoje valstybėje narėje esančiai bendrovei. Komisija taip pat pažymi, kad sąlygos, kuriomis bendrovių grupė HGAA gali vykdyti savo veiklą, apribotos įsipareigojimais, išdėstytais Komisijos sprendime dėl valstybės pagalbos (29). Be to, Austrija tame sprendime įsipareigojo neteikti jokios kitos pagalbos „HGAA Group“ priklausančioms bendrovėms.

29

| (125) | Todėl Komisija mano, kad nuomotojo sprendimas restruktūrizuoti savo poziciją, susijusią su bendrove „Cimos“, nepriskirtinas valstybei, taigi, 6 priemonė nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(125)

Todėl Komisija mano, kad nuomotojo sprendimas restruktūrizuoti savo poziciją, susijusią su bendrove „Cimos“, nepriskirtinas valstybei, taigi, 6 priemonė nėra valstybės pagalba.

7 priemonė

7 priemonė

| (126) | Bankai, dalyvaujantys savanoriškai restruktūrizuojant skolą, nėra valstybės kontroliuojami, todėl jų sprendimai dalyvauti restruktūrizuojant bendrovę „Cimos“ nepriskirtini valstybei. Taigi, pagal 7 priemonę valstybės pagalba neteikiama. |
| --- | --- |

(126)

Bankai, dalyvaujantys savanoriškai restruktūrizuojant skolą, nėra valstybės kontroliuojami, todėl jų sprendimai dalyvauti restruktūrizuojant bendrovę „Cimos“ nepriskirtini valstybei. Taigi, pagal 7 priemonę valstybės pagalba neteikiama.

8 priemonė

8 priemonė

| (127) | Nė vienas iš klientų, įsipareigojusių skirti finansavimo kapitalo išlaidoms padengti, nėra kontroliuojamas valstybės, todėl jų veiksmai nepriskirtini valstybei. Taigi, 8 priemonė nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(127)

Nė vienas iš klientų, įsipareigojusių skirti finansavimo kapitalo išlaidoms padengti, nėra kontroliuojamas valstybės, todėl jų veiksmai nepriskirtini valstybei. Taigi, 8 priemonė nėra valstybės pagalba.

Išvada dėl valstybės pagalbos buvimo

Išvada dėl valstybės pagalbos buvimo

| (128) | Komisija daro išvadą, kad 1, 2 priemonės ir dalis 3 ir 4 priemonių (tiek, kiek tas priemones skyrė bankas SID) yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(128)

Komisija daro išvadą, kad 1, 2 priemonės ir dalis 3 ir 4 priemonių (tiek, kiek tas priemones skyrė bankas SID) yra valstybės pagalba.

| (129) | Valstybės pagalbą sudaro 80,3 mln. EUR, ji susideda iš skolos, kurią valstybė konvertavo į nuosavą kapitalą, ir skolos, kurią bankas SID konvertavo į nuosavą kapitalą, nurašytos skolos dalies ir banko SID įnašo į naują finansavimą (30). Be to, valstybės pagalba apima 16,6 mln. EUR sumą, susidariusią dėl skolos terminų perplanavimo. Pagalbos dalis, susidariusi dėl skolos terminų perplanavimo, apskaičiuota kaip skirtumas tarp nominaliosios valstybės reikalavimų ir banko SID paskolų vertės PS dieną ir šių reikalavimų bei paskolų GDV, apskaičiuotos pagal grąžinimo grafiką, kuriam pritarė visi PS dalyvaujantys kreditoriai (t. y. darant prielaidą, kad skola bus grąžinta per 10 metų su 2 metų lengvatiniu laikotarpiu ir palūkanų normomis, kurias sudaro EURIBOR + 2,5 %), ir diskontuotos pritaikius atitinkamą diskonto normą (31). Tikslios dėl skolos grąžinimo terminų perplanavimo susidariusios pagalbos sumos neįmanoma nustatyti, nes, pavyzdžiui, būsima EURIBOR norma nežinoma. |
| --- | --- |

(129)

Valstybės pagalbą sudaro 80,3 mln. EUR, ji susideda iš skolos, kurią valstybė konvertavo į nuosavą kapitalą, ir skolos, kurią bankas SID konvertavo į nuosavą kapitalą, nurašytos skolos dalies ir banko SID įnašo į naują finansavimą (30). Be to, valstybės pagalba apima 16,6 mln. EUR sumą, susidariusią dėl skolos terminų perplanavimo. Pagalbos dalis, susidariusi dėl skolos terminų perplanavimo, apskaičiuota kaip skirtumas tarp nominaliosios valstybės reikalavimų ir banko SID paskolų vertės PS dieną ir šių reikalavimų bei paskolų GDV, apskaičiuotos pagal grąžinimo grafiką, kuriam pritarė visi PS dalyvaujantys kreditoriai (t. y. darant prielaidą, kad skola bus grąžinta per 10 metų su 2 metų lengvatiniu laikotarpiu ir palūkanų normomis, kurias sudaro EURIBOR + 2,5 %), ir diskontuotos pritaikius atitinkamą diskonto normą (31). Tikslios dėl skolos grąžinimo terminų perplanavimo susidariusios pagalbos sumos neįmanoma nustatyti, nes, pavyzdžiui, būsima EURIBOR norma nežinoma.

30

31

8.2.   VALSTYBĖS PAGALBOS TEISĖTUMAS

| (130) | Remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (32) 3 straipsniu, pagalbos negalima skirti tol, kol Komisija nepriėmė sprendimo, kuriuo tokia pagalba būtų patvirtinta, arba kol nelaikoma, kad Komisija tokį sprendimą priėmė (toliau – neveikimo pareiga). |
| --- | --- |

(130)

Remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (32) 3 straipsniu, pagalbos negalima skirti tol, kol Komisija nepriėmė sprendimo, kuriuo tokia pagalba būtų patvirtinta, arba kol nelaikoma, kad Komisija tokį sprendimą priėmė (toliau – neveikimo pareiga).

32

| (131) | Remiantis 2015 m. sausio 30 d. Slovėnijos atsakymu į Komisijos prašymą pateikti informacijos, PS procedūrą planuota užbaigti iki 2015 m. balandžio mėn. Tačiau, Komisijos žiniomis, bendrovei „Cimos“ iki šios dienos nesuteikta jokios restruktūrizavimo pagalbos. Vadinasi, Slovėnija iki šiol laikėsi neveikimo pareigos. |
| --- | --- |

(131)

Remiantis 2015 m. sausio 30 d. Slovėnijos atsakymu į Komisijos prašymą pateikti informacijos, PS procedūrą planuota užbaigti iki 2015 m. balandžio mėn. Tačiau, Komisijos žiniomis, bendrovei „Cimos“ iki šios dienos nesuteikta jokios restruktūrizavimo pagalbos. Vadinasi, Slovėnija iki šiol laikėsi neveikimo pareigos.

8.3.   VALSTYBĖS PAGALBOS SUDERINAMUMAS

| (132) | Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punkte numatyta, kad valstybės pagalba gali būti suteikta, jei ji skirta tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendrajam interesui. |
| --- | --- |

(132)

Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punkte numatyta, kad valstybės pagalba gali būti suteikta, jei ji skirta tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendrajam interesui.

| (133) | Slovėnija pranešė apie priemones, kaip apie restruktūrizavimo pagalbą, teikiamą pagal gaires. Atsižvelgdama į ankstesnį Komisijos sprendimą dėl sanavimo pagalbos bendrovei „Cimos“ ir į toliau aprašytus bendrovės „Cimos“ finansinius sunkumus, Komisija sutinka, kad šiuo atveju teikiama restruktūrizavimo pagalba, o norint nustatyti, ar ši pagalba gali būti suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą, ją reikia vertinti pagal gairėse išdėstytus kriterijus. |
| --- | --- |

(133)

Slovėnija pranešė apie priemones, kaip apie restruktūrizavimo pagalbą, teikiamą pagal gaires. Atsižvelgdama į ankstesnį Komisijos sprendimą dėl sanavimo pagalbos bendrovei „Cimos“ ir į toliau aprašytus bendrovės „Cimos“ finansinius sunkumus, Komisija sutinka, kad šiuo atveju teikiama restruktūrizavimo pagalba, o norint nustatyti, ar ši pagalba gali būti suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą, ją reikia vertinti pagal gairėse išdėstytus kriterijus.

8.4.   SUNKUMŲ PATIRIANTI ĮMONĖ

| (134) | Pagal gairių (33) 12 punkto a papunktį ir 14 punktą restruktūrizavimo pagalba gali būti teikiama tik sunkumų patiriančioms įmonėms. Kad būtų laikoma sunkumų patiriančia įmone, bendrovė turi atitikti gairių 10 arba 11 punkte nurodytus kriterijus. |
| --- | --- |

(134)

Pagal gairių (33) 12 punkto a papunktį ir 14 punktą restruktūrizavimo pagalba gali būti teikiama tik sunkumų patiriančioms įmonėms. Kad būtų laikoma sunkumų patiriančia įmone, bendrovė turi atitikti gairių 10 arba 11 punkte nurodytus kriterijus.

33

| (135) | Remiantis 10 punktu, sunkumų patiriančia įmone laikoma:






  a) | ribotos turtinės atsakomybės bendrovė, jei yra praradusi daugiau kaip pusę savo registruoto kapitalo ir daugiau kaip vieną ketvirtadalį to kapitalo – per pastaruosius 12 mėnesių; |
| --- | --- | --- |

(135)

Remiantis 10 punktu, sunkumų patiriančia įmone laikoma:

a)

ribotos turtinės atsakomybės bendrovė, jei yra praradusi daugiau kaip pusę savo registruoto kapitalo ir daugiau kaip vieną ketvirtadalį to kapitalo – per pastaruosius 12 mėnesių;

| b) | bendrovė, kurios nors keletas narių turi neribotą turtinę atsakomybę už bendrovės skolą, kai prarasta daugiau nei pusė bendrovės sąskaitose nurodyto kapitalo ir daugiau kaip vienas ketvirtadalis to kapitalo – per pastaruosius 12 mėnesių; |
| --- | --- |

b)

bendrovė, kurios nors keletas narių turi neribotą turtinę atsakomybę už bendrovės skolą, kai prarasta daugiau nei pusė bendrovės sąskaitose nurodyto kapitalo ir daugiau kaip vienas ketvirtadalis to kapitalo – per pastaruosius 12 mėnesių;

| c) | bet kurios rūšies bendrovė, jei, remiantis jos šalies teisės aktuose nustatytais kriterijais, prieš ją gali būti pradėta vykdyti kolektyvinė nemokumo procedūra. |
| --- | --- |

c)

bet kurios rūšies bendrovė, jei, remiantis jos šalies teisės aktuose nustatytais kriterijais, prieš ją gali būti pradėta vykdyti kolektyvinė nemokumo procedūra.

| (136) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija pažymėjo, kad bendrovė „Cimos“, kaip ribotos turtinės atsakomybės bendrovė, atitinka gairių 10 punkto a papunktyje nustatytus kriterijus. Remiantis 2012 m. gruodžio 31 d. konsoliduotosiomis finansinėmis ataskaitomis, ji prarado daugiau kaip pusę registruoto kapitalo (108 %) ir daugiau kaip ketvirtadalį jo – per praėjusius 12 mėnesių (137 %) (34). Todėl Komisija mano, kad pagal gairių 10 punkto a papunktį bendrovė „Cimos“ atitiko sunkumų patiriančios įmonės kriterijus. |
| --- | --- |

(136)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija pažymėjo, kad bendrovė „Cimos“, kaip ribotos turtinės atsakomybės bendrovė, atitinka gairių 10 punkto a papunktyje nustatytus kriterijus. Remiantis 2012 m. gruodžio 31 d. konsoliduotosiomis finansinėmis ataskaitomis, ji prarado daugiau kaip pusę registruoto kapitalo (108 %) ir daugiau kaip ketvirtadalį jo – per praėjusius 12 mėnesių (137 %) (34). Todėl Komisija mano, kad pagal gairių 10 punkto a papunktį bendrovė „Cimos“ atitiko sunkumų patiriančios įmonės kriterijus.

34

| (137) | Nuo to laiko bendrovės „Cimos“ finansinė padėtis toliau blogėjo. 2013 m. gruodžio 31 d. duomenimis, bendrovės „Cimos“ nuosavas kapitalas buvo neigiamas ir sudarė –103,3 mln. EUR. Remiantis preliminariais (neaudituotais) 2014 m. pirmųjų dešimties mėnesių rezultatais, bendrovė „Cimos“ patyrė 74,3 mln. EUR nuostolių, vadinasi, jos neigiamas nuosavas kapitalas dar padidėjo. Ankstesnėse bylose (35) Komisija padarė išvadą, kad tuo atveju, kai bendrovės nuosavas kapitalas yra neigiamas, daroma a priori prielaida, kad gairių 10 punkto a papunktyje nustatyti kriterijai yra įvykdyti – bendrovės „Cimos“ atveju taip ir yra. Bendrasis Teismas taip pat padarė išvadą (36), kad bendrovė, kurios nuosavas kapitalas neigiamas, yra sunkumų patirianti bendrovė. |
| --- | --- |

(137)

Nuo to laiko bendrovės „Cimos“ finansinė padėtis toliau blogėjo. 2013 m. gruodžio 31 d. duomenimis, bendrovės „Cimos“ nuosavas kapitalas buvo neigiamas ir sudarė –103,3 mln. EUR. Remiantis preliminariais (neaudituotais) 2014 m. pirmųjų dešimties mėnesių rezultatais, bendrovė „Cimos“ patyrė 74,3 mln. EUR nuostolių, vadinasi, jos neigiamas nuosavas kapitalas dar padidėjo. Ankstesnėse bylose (35) Komisija padarė išvadą, kad tuo atveju, kai bendrovės nuosavas kapitalas yra neigiamas, daroma a priori prielaida, kad gairių 10 punkto a papunktyje nustatyti kriterijai yra įvykdyti – bendrovės „Cimos“ atveju taip ir yra. Bendrasis Teismas taip pat padarė išvadą (36), kad bendrovė, kurios nuosavas kapitalas neigiamas, yra sunkumų patirianti bendrovė.

35

a priori

36

| (138) | Be to, 2014 m. birželio 3 d. teismas bendrovės „Cimos“ kreditorių prašymu pagal Slovėnijos bankroto teisę bendrovei „Cimos“ nurodė vykdyti privalomo susitarimo procedūrą. Todėl bendrovė taip pat atitinka gairių 10 punkto c papunkčio sąlygas. |
| --- | --- |

(138)

Be to, 2014 m. birželio 3 d. teismas bendrovės „Cimos“ kreditorių prašymu pagal Slovėnijos bankroto teisę bendrovei „Cimos“ nurodė vykdyti privalomo susitarimo procedūrą. Todėl bendrovė taip pat atitinka gairių 10 punkto c papunkčio sąlygas.

| (139) | Pagal gairių 12 punktą naujai sukurtos įmonės negali gauti sanavimo arba restruktūrizavimo pagalbos. Apskritai įmonė laikoma nauja trejus pirmuosius veiklos tam tikroje veiklos srityje metus. Bendrovė „Cimos“ veiklą pradėjo 1972 m., tokia forma, kokia veikia dabar, įregistruota 1975 m. ir nuo to laiko veikia dabartinėje veiklos srityje. Todėl jos negalima laikyti nauja įmone. |
| --- | --- |

(139)

Pagal gairių 12 punktą naujai sukurtos įmonės negali gauti sanavimo arba restruktūrizavimo pagalbos. Apskritai įmonė laikoma nauja trejus pirmuosius veiklos tam tikroje veiklos srityje metus. Bendrovė „Cimos“ veiklą pradėjo 1972 m., tokia forma, kokia veikia dabar, įregistruota 1975 m. ir nuo to laiko veikia dabartinėje veiklos srityje. Todėl jos negalima laikyti nauja įmone.

| (140) | Gairių 13 punkte nurodoma, kad didesnei verslo grupei priklausanti arba jos perimta įmonė paprastai negali gauti nei sanavimo, nei restruktūrizavimo pagalbos, išskyrus atvejus, kai galima įrodyti, kad patiriamų sunkumų priežastys slypi pačios įmonės viduje, o ne nulemtos grupės išlaidų sutartinio paskirstymo, ir sunkumai yra tokie dideli, kad grupė nėra pajėgi pati juos įveikti. |
| --- | --- |

(140)

Gairių 13 punkte nurodoma, kad didesnei verslo grupei priklausanti arba jos perimta įmonė paprastai negali gauti nei sanavimo, nei restruktūrizavimo pagalbos, išskyrus atvejus, kai galima įrodyti, kad patiriamų sunkumų priežastys slypi pačios įmonės viduje, o ne nulemtos grupės išlaidų sutartinio paskirstymo, ir sunkumai yra tokie dideli, kad grupė nėra pajėgi pati juos įveikti.

| (141) | Bendrovė „Cimos“ nepriklauso didesnei verslo grupei ir didesnė verslo grupė jos neperima. Todėl pagal gairių 13 punkte išdėstytus kriterijus jai nedraudžiama gauti restruktūrizavimo pagalbos. |
| --- | --- |

(141)

Bendrovė „Cimos“ nepriklauso didesnei verslo grupei ir didesnė verslo grupė jos neperima. Todėl pagal gairių 13 punkte išdėstytus kriterijus jai nedraudžiama gauti restruktūrizavimo pagalbos.

| (142) | Komisija daro išvadą, kad bendrovė „Cimos“ nuo 2012 m. yra sunkumų patirianti įmonė ir kad jai galima teikti restruktūrizavimo pagalbą. |
| --- | --- |

(142)

Komisija daro išvadą, kad bendrovė „Cimos“ nuo 2012 m. yra sunkumų patirianti įmonė ir kad jai galima teikti restruktūrizavimo pagalbą.

8.5.   PRINCIPAS „PIRMĄ IR PASKUTINĮ KARTĄ“

| (143) | Pagal gairių 73 punktą, jei tokia įmonė praeityje jau yra gavusi sanavimo arba restruktūrizavimo pagalbos, įskaitant pagalbą, apie kurią nepranešta, ir jei nuo sanavimo pagalbos suteikimo arba restruktūrizavimo plano įgyvendinimo pabaigos praėjo mažiau nei 10 metų arba restruktūrizavimo plano įgyvendinimas buvo sustabdytas (priklausomai nuo to, kas įvyko vėliau), Komisija neleis suteikti nei sanavimo, nei restruktūrizavimo pagalbos. |
| --- | --- |

(143)

Pagal gairių 73 punktą, jei tokia įmonė praeityje jau yra gavusi sanavimo arba restruktūrizavimo pagalbos, įskaitant pagalbą, apie kurią nepranešta, ir jei nuo sanavimo pagalbos suteikimo arba restruktūrizavimo plano įgyvendinimo pabaigos praėjo mažiau nei 10 metų arba restruktūrizavimo plano įgyvendinimas buvo sustabdytas (priklausomai nuo to, kas įvyko vėliau), Komisija neleis suteikti nei sanavimo, nei restruktūrizavimo pagalbos.

| (144) | Slovėnija pranešė Komisijai, kad bendrovė per paskutinius dešimt metų negavo nei sanavimo, nei restruktūrizavimo pagalbos, neskaitant sanavimo pagalbos, apie kurią pranešta ir kurią Komisija patvirtino, kaip aprašyta 1 konstatuojamojoje dalyje (37). |
| --- | --- |

(144)

Slovėnija pranešė Komisijai, kad bendrovė per paskutinius dešimt metų negavo nei sanavimo, nei restruktūrizavimo pagalbos, neskaitant sanavimo pagalbos, apie kurią pranešta ir kurią Komisija patvirtino, kaip aprašyta 1 konstatuojamojoje dalyje (37).

37

8.6.   ILGALAIKIO GYVYBINGUMO ATKŪRIMAS

| (145) | Kad priemonę būtų galima laikyti suderinama pagal gairių 34–37 punktus, įgyvendinant restruktūrizavimo planą įmonės ilgalaikis gyvybingumas turi būti atkurtas per pagrįstą laikotarpį ir remiantis realiomis prielaidomis dėl būsimų veiklos sąlygų. Įgyvendinusi planą, bendrovė turi sugebėti po restruktūrizavimo padengti visas savo sąnaudas, o numatoma kapitalo grąža turi būti pakankama, kad restruktūrizuota įmonė galėtų konkuruoti rinkoje savo pačios jėgomis. Restruktūrizavimo plane turi būti apibūdintos sunkumus nulėmusios aplinkybės ir tokiu būdu suteiktas pagrindas, pagal kurį būtų galima įvertinti, ar siūlomos restruktūrizavimo priemonės yra tinkamos. |
| --- | --- |

(145)

Kad priemonę būtų galima laikyti suderinama pagal gairių 34–37 punktus, įgyvendinant restruktūrizavimo planą įmonės ilgalaikis gyvybingumas turi būti atkurtas per pagrįstą laikotarpį ir remiantis realiomis prielaidomis dėl būsimų veiklos sąlygų. Įgyvendinusi planą, bendrovė turi sugebėti po restruktūrizavimo padengti visas savo sąnaudas, o numatoma kapitalo grąža turi būti pakankama, kad restruktūrizuota įmonė galėtų konkuruoti rinkoje savo pačios jėgomis. Restruktūrizavimo plane turi būti apibūdintos sunkumus nulėmusios aplinkybės ir tokiu būdu suteiktas pagrindas, pagal kurį būtų galima įvertinti, ar siūlomos restruktūrizavimo priemonės yra tinkamos.

| (146) | Restruktūrizavimo plane numatyta, kad bendrovė „Cimos“ ilgalaikį gyvybingumą pagal realų finansinių prognozių scenarijų susigrąžins 2015 m., pagal pesimistinį – 2017 m. (žr. 5 lentelę). Tikimasi, kad po restruktūrizavimo bendrovė gaus grynojo pelno ir kad jos veiklos pinigų srautai bus teigiami, vadinasi, bendrovė sugebės pati padengti visas savo sąnaudas, įskaitant nusidėvėjimą ir finansinius privalomuosius mokėjimus. Prognozuojama, kad po restruktūrizavimo 2018 ir 2019 m. kapitalo grąža bus atitinkamai 7,6 % ir 14,5 %. Atsižvelgiant į tai, kad Slovėnijos 10 metų Vyriausybės obligacijų pajamingumas, paprastai laikomas prilygstančiu nerizikingai investicijų grąžai, sudarys apie 1 %, ši numatoma kapitalo grąža investuotojams yra visai tinkama rizikos priemoka, todėl gali būti laikoma pakankama, kad bendrovė „Cimos“ galėtų konkuruoti rinkoje savo pačios jėgomis. |
| --- | --- |

(146)

Restruktūrizavimo plane numatyta, kad bendrovė „Cimos“ ilgalaikį gyvybingumą pagal realų finansinių prognozių scenarijų susigrąžins 2015 m., pagal pesimistinį – 2017 m. (žr. 5 lentelę). Tikimasi, kad po restruktūrizavimo bendrovė gaus grynojo pelno ir kad jos veiklos pinigų srautai bus teigiami, vadinasi, bendrovė sugebės pati padengti visas savo sąnaudas, įskaitant nusidėvėjimą ir finansinius privalomuosius mokėjimus. Prognozuojama, kad po restruktūrizavimo 2018 ir 2019 m. kapitalo grąža bus atitinkamai 7,6 % ir 14,5 %. Atsižvelgiant į tai, kad Slovėnijos 10 metų Vyriausybės obligacijų pajamingumas, paprastai laikomas prilygstančiu nerizikingai investicijų grąžai, sudarys apie 1 %, ši numatoma kapitalo grąža investuotojams yra visai tinkama rizikos priemoka, todėl gali būti laikoma pakankama, kad bendrovė „Cimos“ galėtų konkuruoti rinkoje savo pačios jėgomis.

| (147) | Finansinės prognozės pagrįstos apdairiomis prielaidomis. Iš pradžių prognozuota, kad pardavimas mažės, nes dėl finansinių su PS susijusių sunkumų bus prarasta klientų. Prognozuojama, kad pajamos sumažės nuo 358,1 mln. EUR 2015 m. iki 316 mln. EUR 2018 m., tada 2019 m. vėl pradės augti. Šios pajamos bus daug mažesnės, negu iki restruktūrizavimo, kai jos viršijo 400 mln. EUR. Dabartinės prognozės taip pat daug nuosaikesnės, palyginti su planu, apie kurį pranešta iš pradžių ir kuriame prognozuota, kad pajamos 2015–2017 m. išliks stabilios ir sudarys 400 mln. EUR. Atsižvelgiant į tai, taip pat į tai, kad įmonė į apskaitą įtraukė jau daugiau kaip 95 % 2015 ir 2016 m. planuotų pardavimų ir daugiau kaip 80 % 2017 m. planuotų pardavimų, taip pat atsižvelgiant į numatomą naudą dėl pardavimo restruktūrizavimo priemonių įgyvendinimo, galima pagrįstai manyti, kad atnaujintame restruktūrizavimo plane prognozuojamų pardavimo rodiklių pasiekti įmanoma. |
| --- | --- |

(147)

Finansinės prognozės pagrįstos apdairiomis prielaidomis. Iš pradžių prognozuota, kad pardavimas mažės, nes dėl finansinių su PS susijusių sunkumų bus prarasta klientų. Prognozuojama, kad pajamos sumažės nuo 358,1 mln. EUR 2015 m. iki 316 mln. EUR 2018 m., tada 2019 m. vėl pradės augti. Šios pajamos bus daug mažesnės, negu iki restruktūrizavimo, kai jos viršijo 400 mln. EUR. Dabartinės prognozės taip pat daug nuosaikesnės, palyginti su planu, apie kurį pranešta iš pradžių ir kuriame prognozuota, kad pajamos 2015–2017 m. išliks stabilios ir sudarys 400 mln. EUR. Atsižvelgiant į tai, taip pat į tai, kad įmonė į apskaitą įtraukė jau daugiau kaip 95 % 2015 ir 2016 m. planuotų pardavimų ir daugiau kaip 80 % 2017 m. planuotų pardavimų, taip pat atsižvelgiant į numatomą naudą dėl pardavimo restruktūrizavimo priemonių įgyvendinimo, galima pagrįstai manyti, kad atnaujintame restruktūrizavimo plane prognozuojamų pardavimo rodiklių pasiekti įmanoma.

| (148) | Sąnaudų prognozė paremta ankstesnių laikotarpių rezultatais, atsižvelgiant į numatomą naudą dėl restruktūrizavimo priemonių įgyvendinimo. Komisija pažymi, kad reikšminga sutaupomų sąnaudų suma susijusi su priemonėmis, kurioms bendrovė turi gana daug įtakos, pavyzdžiui, darbo jėgos mažinimu arba gamybos priemonių konsolidavimu, dėl to padidėja tikimybė, kad šios priemonės bus įgyvendintos taip, kaip planuota. Pirmiausia, sumažinus darbo jėgą, turėtų sumažėti kintamosios sąnaudos, o atsisakius nuostolingų gamyklų, turėtų sumažėti nusidėvėjimo sąnaudos ir padidėti pelningumas. PS dalyvaujantys kreditoriai ir kiti suinteresuotieji subjektai (klientai, tiekėjai, nuomotojas) susitarė restruktūrizuoti skolą, o tai užtikrina, kad finansinio restruktūrizavimo priemonės taip pat bus įgyvendintos taip, kaip planuota. Dėl šių dalykų, greta kitos naudos, reikšmingai sumažės bendrovės finansinės sąnaudos. Todėl suplanuotą tikslą sutaupyti sąnaudų taip pat įmanoma pasiekti. |
| --- | --- |

(148)

Sąnaudų prognozė paremta ankstesnių laikotarpių rezultatais, atsižvelgiant į numatomą naudą dėl restruktūrizavimo priemonių įgyvendinimo. Komisija pažymi, kad reikšminga sutaupomų sąnaudų suma susijusi su priemonėmis, kurioms bendrovė turi gana daug įtakos, pavyzdžiui, darbo jėgos mažinimu arba gamybos priemonių konsolidavimu, dėl to padidėja tikimybė, kad šios priemonės bus įgyvendintos taip, kaip planuota. Pirmiausia, sumažinus darbo jėgą, turėtų sumažėti kintamosios sąnaudos, o atsisakius nuostolingų gamyklų, turėtų sumažėti nusidėvėjimo sąnaudos ir padidėti pelningumas. PS dalyvaujantys kreditoriai ir kiti suinteresuotieji subjektai (klientai, tiekėjai, nuomotojas) susitarė restruktūrizuoti skolą, o tai užtikrina, kad finansinio restruktūrizavimo priemonės taip pat bus įgyvendintos taip, kaip planuota. Dėl šių dalykų, greta kitos naudos, reikšmingai sumažės bendrovės finansinės sąnaudos. Todėl suplanuotą tikslą sutaupyti sąnaudų taip pat įmanoma pasiekti.

| (149) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija abejojo galimybe atkurti gyvybingumą, nes tuo metu bankai nebuvo sutikę restruktūrizuoti bendrovės „Cimos“ skolos. Ši abejonė dabar pašalinta, nes bankai sutiko restruktūrizuoti bendrovės „Cimos“ skolą pagal PS procedūrą. |
| --- | --- |

(149)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija abejojo galimybe atkurti gyvybingumą, nes tuo metu bankai nebuvo sutikę restruktūrizuoti bendrovės „Cimos“ skolos. Ši abejonė dabar pašalinta, nes bankai sutiko restruktūrizuoti bendrovės „Cimos“ skolą pagal PS procedūrą.

| (150) | Remiantis restruktūrizavimo planu, bendrovei „Cimos“ 2018 ir 2019 m. papildomai reikės iš viso 25 mln. EUR veiklai finansuoti. Komisija pažymi, kad remiantis restruktūrizavimo grafiku, iki to laiko bendrovė bus įgyvendinusi pagrindines restruktūrizavimo priemones ir vėl veiks pelningai. Dėl pradinio finansinio sverto sumažinimo (skolą konvertavus į nuosavą kapitalą, dalį skolos nurašius ir grąžinus), pagerės bendrovės „Cimos“ kredito reitingas, dalis turto, kuris šiuo metu yra įkeistas kreditoriams, bus atlaisvintas, jį ateityje bus galima panaudoti kaip užtikrinimo priemonę. Taip bendrovė „Cimos“ įgys galimybę gauti reikiamo finansavimo rinkoje, kaip planuota. |
| --- | --- |

(150)

Remiantis restruktūrizavimo planu, bendrovei „Cimos“ 2018 ir 2019 m. papildomai reikės iš viso 25 mln. EUR veiklai finansuoti. Komisija pažymi, kad remiantis restruktūrizavimo grafiku, iki to laiko bendrovė bus įgyvendinusi pagrindines restruktūrizavimo priemones ir vėl veiks pelningai. Dėl pradinio finansinio sverto sumažinimo (skolą konvertavus į nuosavą kapitalą, dalį skolos nurašius ir grąžinus), pagerės bendrovės „Cimos“ kredito reitingas, dalis turto, kuris šiuo metu yra įkeistas kreditoriams, bus atlaisvintas, jį ateityje bus galima panaudoti kaip užtikrinimo priemonę. Taip bendrovė „Cimos“ įgys galimybę gauti reikiamo finansavimo rinkoje, kaip planuota.

| (151) | Restruktūrizavimo plane išdėstytos aplinkybės, dėl kurių bendrovei „Cimos“ kilo sunkumų, būtent pernelyg didelis įsiskolinimas ir veiklos efektyvumo trūkumai. Bendrovė pažymi, jog plane numatytos priemonės, skirtos būtent šiems sunkumams pašalinti. |
| --- | --- |

(151)

Restruktūrizavimo plane išdėstytos aplinkybės, dėl kurių bendrovei „Cimos“ kilo sunkumų, būtent pernelyg didelis įsiskolinimas ir veiklos efektyvumo trūkumai. Bendrovė pažymi, jog plane numatytos priemonės, skirtos būtent šiems sunkumams pašalinti.

| (152) | Pagrindiniams kreditoriams konvertavus skolą į nuosavą kapitalą, jų reikalavimai sumažės 60 %. Dėl to bendra bendrovės „Cimos“ finansinių įsipareigojimų suma sumažės nuo 422 mln. EUR 2013 m. iki 184 mln. EUR 2017 m. Skolos ir nuosavo kapitalo santykis sumažės nuo 17,7 2012 m. (paskutinių metų, kuriais nuosavas kapitalas buvo teigiamas) iki 3 2017 m., daug tvaresnio lygio. Be to, likusioji 40 % skolos dalis PS dalyvaujantiems kreditoriams bus grąžinta palankesnėmis sąlygomis, įskaitant tai, kad bus pratęstas grąžinimo laikotarpis, 2 metus leista skolos negrąžinti. Dėl to einamoji ir būsima skolos grąžinimo našta dar sumažės. Prognozuojama, kad EBITDA ir palūkanų santykis, kuriuo matuojamas bendrovės gebėjimas tvarkyti skolą, padidės nuo 1 2013 m. iki 5,4 2017 m. |
| --- | --- |

(152)

Pagrindiniams kreditoriams konvertavus skolą į nuosavą kapitalą, jų reikalavimai sumažės 60 %. Dėl to bendra bendrovės „Cimos“ finansinių įsipareigojimų suma sumažės nuo 422 mln. EUR 2013 m. iki 184 mln. EUR 2017 m. Skolos ir nuosavo kapitalo santykis sumažės nuo 17,7 2012 m. (paskutinių metų, kuriais nuosavas kapitalas buvo teigiamas) iki 3 2017 m., daug tvaresnio lygio. Be to, likusioji 40 % skolos dalis PS dalyvaujantiems kreditoriams bus grąžinta palankesnėmis sąlygomis, įskaitant tai, kad bus pratęstas grąžinimo laikotarpis, 2 metus leista skolos negrąžinti. Dėl to einamoji ir būsima skolos grąžinimo našta dar sumažės. Prognozuojama, kad EBITDA ir palūkanų santykis, kuriuo matuojamas bendrovės gebėjimas tvarkyti skolą, padidės nuo 1 2013 m. iki 5,4 2017 m.

| (153) | Be to, tiekėjai susitarė sumažinti savo reikalavimus, dėl to bendra skolos suma dar sumažės ir bus užtikrintas veiklos tęstinumas. Visos finansinio restruktūrizavimo priemonės, įskaitant klientų susitarimą sutrumpinti mokėjimo laikotarpius, dar pagerins likvidumą. Pinigų srautų, – padėčiai palengvėjus, nes nereikės grąžinti restruktūrizuotos skolos arba dėl to, kad klientų mokėjimai bus gaunami greičiau, – taip pat bus, iš jų bus galima finansuoti įgyvendinamas veiklos restruktūrizavimo priemones, skirtas antrajai sunkumų priežasčiai, būtent veiklos efektyvumo trūkumams, pašalinti. |
| --- | --- |

(153)

Be to, tiekėjai susitarė sumažinti savo reikalavimus, dėl to bendra skolos suma dar sumažės ir bus užtikrintas veiklos tęstinumas. Visos finansinio restruktūrizavimo priemonės, įskaitant klientų susitarimą sutrumpinti mokėjimo laikotarpius, dar pagerins likvidumą. Pinigų srautų, – padėčiai palengvėjus, nes nereikės grąžinti restruktūrizuotos skolos arba dėl to, kad klientų mokėjimai bus gaunami greičiau, – taip pat bus, iš jų bus galima finansuoti įgyvendinamas veiklos restruktūrizavimo priemones, skirtas antrajai sunkumų priežasčiai, būtent veiklos efektyvumo trūkumams, pašalinti.

| (154) | Restruktūrizuodama veiklą bendrovė „Cimos“ numatė įvairių sąnaudų taupymo priemonių, kurių pagrindinės yra darbo jėgos mažinimas, veiklos konsolidavimas sumažinus gamyklų skaičių, pridėtinių išlaidų sumažinimas ir geresnis proceso valdymas. Bendrovė nori sutelkti savo veiklą į pagrindinį automobilių verslą. Planuojama, kad dėl veiklos restruktūrizavimo priemonių per metus iš viso bus sutaupomi 27 mln. EUR, o tai yra daug daugiau, negu pagal restruktūrizavimo planą, apie kurį pranešta iš pradžių. Sumažinus sąnaudas, pagerės pelningumas, o tai, turint omenyje mažesnį darbuotojų skaičių ir kapitalą, padės pasiekti didesnio veiklos efektyvumo. |
| --- | --- |

(154)

Restruktūrizuodama veiklą bendrovė „Cimos“ numatė įvairių sąnaudų taupymo priemonių, kurių pagrindinės yra darbo jėgos mažinimas, veiklos konsolidavimas sumažinus gamyklų skaičių, pridėtinių išlaidų sumažinimas ir geresnis proceso valdymas. Bendrovė nori sutelkti savo veiklą į pagrindinį automobilių verslą. Planuojama, kad dėl veiklos restruktūrizavimo priemonių per metus iš viso bus sutaupomi 27 mln. EUR, o tai yra daug daugiau, negu pagal restruktūrizavimo planą, apie kurį pranešta iš pradžių. Sumažinus sąnaudas, pagerės pelningumas, o tai, turint omenyje mažesnį darbuotojų skaičių ir kapitalą, padės pasiekti didesnio veiklos efektyvumo.

| (155) | Atsižvelgdama į 152–154 konstatuojamosiose dalyse nustatytus faktus, Komisija mano, kad siūlomos restruktūrizavimo priemonės yra tinkamos restruktūrizavimo plane nustatytoms sunkumų priežastims pašalinti. |
| --- | --- |

(155)

Atsižvelgdama į 152–154 konstatuojamosiose dalyse nustatytus faktus, Komisija mano, kad siūlomos restruktūrizavimo priemonės yra tinkamos restruktūrizavimo plane nustatytoms sunkumų priežastims pašalinti.

| (156) | Privačių bankų, klientų ir tiekėjų įnašas finansuojant restruktūrizavimo planą yra požymis, kad jie tiki bendrove „Cimos“, ir yra dar viena priežastis manyti, kad pagal restruktūrizavimo planą yra įmanoma atkurti ilgalaikį gyvybingumą. |
| --- | --- |

(156)

Privačių bankų, klientų ir tiekėjų įnašas finansuojant restruktūrizavimo planą yra požymis, kad jie tiki bendrove „Cimos“, ir yra dar viena priežastis manyti, kad pagal restruktūrizavimo planą yra įmanoma atkurti ilgalaikį gyvybingumą.

| (157) | Nepriklausomas verslo vertintojas, vertinęs FRP, taip pat padarė išvadą, kad yra tikėtina, jog įgyvendinusi restruktūrizavimo planą, bendrovė „Cimos“ taps likvidžia ir mokia trumpuoju ir ilguoju laikotarpiais. |
| --- | --- |

(157)

Nepriklausomas verslo vertintojas, vertinęs FRP, taip pat padarė išvadą, kad yra tikėtina, jog įgyvendinusi restruktūrizavimo planą, bendrovė „Cimos“ taps likvidžia ir mokia trumpuoju ir ilguoju laikotarpiais.

| (158) | Be to, Komisija pažymi, kad restruktūrizavimo plano laikotarpis yra trumpesnis negu ketveri metai, truks nuo 2014 m. vasario mėn. iki 2017 m. Toks restruktūrizavimo laikotarpis atrodo tinkamas, turint omenyje planuojamų restruktūrizavimo priemonių mastą, jų įgyvendinimo grafiką ir numatomą gyvybingumo atkūrimo datą. |
| --- | --- |

(158)

Be to, Komisija pažymi, kad restruktūrizavimo plano laikotarpis yra trumpesnis negu ketveri metai, truks nuo 2014 m. vasario mėn. iki 2017 m. Toks restruktūrizavimo laikotarpis atrodo tinkamas, turint omenyje planuojamų restruktūrizavimo priemonių mastą, jų įgyvendinimo grafiką ir numatomą gyvybingumo atkūrimo datą.

| (159) | Komisija pažymi, kad atnaujintas restruktūrizavimo planas yra ne naujas planas, tai pagal PS rezultatus pakoreguotas planas, apie kurį pranešta iš pradžių. Juo siekiama visiškai tų pačių restruktūrizavimo tikslų, kaip planu, apie kurį pranešta iš pradžių, būtent sumažinti pernelyg didelį įsiskolinimą, atkurti likvidumą, padidinti veiklos efektyvumą, veiklą sutelkti pagrindiniame automobilių segmente. Pagal finansinį poveikį reikšmingiausia restruktūrizavimo priemonė, finansinės skolos konvertavimas ir terminų perplanavimas, išlieka tokia pati, tik šiek tiek pakeistos sąlygos ir pritaikyta privaloma, o ne savanoriška procedūra. Kitos restruktūrizavimo priemonės iš esmės nesiskiria nuo numatytų plane, apie kurį pranešta iš pradžių, tik sugriežtintos, stengiantis, kad lėšų būtų sutaupoma daugiau. Ir planas, apie kurį pranešta iš pradžių, ir atnaujintas planas yra pagrįstas tuo pačiu verslo modeliu ir strategija. Komisija ankstesniuose sprendimuose jau patvirtino panašius praneštų restruktūrizavimo planų atnaujinimus (38). |
| --- | --- |

(159)

Komisija pažymi, kad atnaujintas restruktūrizavimo planas yra ne naujas planas, tai pagal PS rezultatus pakoreguotas planas, apie kurį pranešta iš pradžių. Juo siekiama visiškai tų pačių restruktūrizavimo tikslų, kaip planu, apie kurį pranešta iš pradžių, būtent sumažinti pernelyg didelį įsiskolinimą, atkurti likvidumą, padidinti veiklos efektyvumą, veiklą sutelkti pagrindiniame automobilių segmente. Pagal finansinį poveikį reikšmingiausia restruktūrizavimo priemonė, finansinės skolos konvertavimas ir terminų perplanavimas, išlieka tokia pati, tik šiek tiek pakeistos sąlygos ir pritaikyta privaloma, o ne savanoriška procedūra. Kitos restruktūrizavimo priemonės iš esmės nesiskiria nuo numatytų plane, apie kurį pranešta iš pradžių, tik sugriežtintos, stengiantis, kad lėšų būtų sutaupoma daugiau. Ir planas, apie kurį pranešta iš pradžių, ir atnaujintas planas yra pagrįstas tuo pačiu verslo modeliu ir strategija. Komisija ankstesniuose sprendimuose jau patvirtino panašius praneštų restruktūrizavimo planų atnaujinimus (38).

38

| (160) | Dėl 91 konstatuojamojoje dalyje aprašytų O. Filakovič kaltinimų Komisija pažymi, kad bendrovės „Cimos“ finansines ataskaitas išnagrinėjo nepriklausomas auditorius, jis dėl jų parengė besąlyginę nuomonę ir nieko nenurodė apie jokį įtariamą sukčiavimą ir pinigų plovimą. Dėl to, kad Slovėnija, teikdama restruktūrizavimo pagalbą bendrovei „Cimos“, suteikė 35 mln. EUR, Komisija pažymi, kad 2013 m. liepos mėn. ji patvirtino 35 mln. EUR sanavimo pagalbos garantiją bendrovei„Cimos“ (39). Pagal garantiją, kurią įgyvendinant restruktūrizavimo pagalbą ketinama konvertuoti į nuosavą kapitalą, bendrovei „Cimos“ nepervesta jokių piniginių išteklių, todėl ji negali būti finansuota plaunant pinigus. Pagaliau dėl O. Filakovič bendrovės ir jos klientų esą pateiktų ieškinių prieš bendrovę „Cimos“, remiantis turima informacija, Komisija apie jokius tokius ieškinius nebuvo informuota. Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad kaltinimai nepagrįsti ir restruktūrizavimo pagalbai įtakos nedaro. |
| --- | --- |

(160)

Dėl 91 konstatuojamojoje dalyje aprašytų O. Filakovič kaltinimų Komisija pažymi, kad bendrovės „Cimos“ finansines ataskaitas išnagrinėjo nepriklausomas auditorius, jis dėl jų parengė besąlyginę nuomonę ir nieko nenurodė apie jokį įtariamą sukčiavimą ir pinigų plovimą. Dėl to, kad Slovėnija, teikdama restruktūrizavimo pagalbą bendrovei „Cimos“, suteikė 35 mln. EUR, Komisija pažymi, kad 2013 m. liepos mėn. ji patvirtino 35 mln. EUR sanavimo pagalbos garantiją bendrovei„Cimos“ (39). Pagal garantiją, kurią įgyvendinant restruktūrizavimo pagalbą ketinama konvertuoti į nuosavą kapitalą, bendrovei „Cimos“ nepervesta jokių piniginių išteklių, todėl ji negali būti finansuota plaunant pinigus. Pagaliau dėl O. Filakovič bendrovės ir jos klientų esą pateiktų ieškinių prieš bendrovę „Cimos“, remiantis turima informacija, Komisija apie jokius tokius ieškinius nebuvo informuota. Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad kaltinimai nepagrįsti ir restruktūrizavimo pagalbai įtakos nedaro.

39

| (161) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad siūlomomis restruktūrizavimo priemonėmis įmanoma atkurti ilgalaikį bendrovės gyvybingumą per pagrįstą laikotarpį ir remiantis realiomis prielaidomis. |
| --- | --- |

(161)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad siūlomomis restruktūrizavimo priemonėmis įmanoma atkurti ilgalaikį bendrovės gyvybingumą per pagrįstą laikotarpį ir remiantis realiomis prielaidomis.

8.7.   NEDERAMO KONKURENCIJOS IŠKRAIPYMO VENGIMAS (KOMPENSACINĖS PRIEMONĖS)

| (162) | Remiantis gairių 38–42 punktais, kompensacinių priemonių reikia imtis, siekiant užtikrinti, kad neigiamas pagalbos poveikis prekybos sąlygoms būtų kuo mažesnis. Teikiama pagalba neturėtų nederamai iškraipyti konkurencijos. Tai paprastai reiškia, kad reikia apriboti įmonės dalyvavimą jos rinkose restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje. Kompensacinės priemonės turėtų būti proporcingos iškraipomajam pagalbos poveikiui, ypač įmonės dydžiui bei jos santykinei svarbai rinkoje arba rinkose. Nuostolingos veiklos nutraukimo negalima laikyti tinkama kompensacine priemone. Kompensacinių priemonių lygis turi būti nustatomas kiekvienu atveju atskirai ir atsižvelgiant į įmonės ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo tikslą. Be to, pagal gairių 7 punktą Komisija reikalaus imtis kompensacinių priemonių, kuriomis būtų sumažintas poveikis konkurentams. |
| --- | --- |

(162)

Remiantis gairių 38–42 punktais, kompensacinių priemonių reikia imtis, siekiant užtikrinti, kad neigiamas pagalbos poveikis prekybos sąlygoms būtų kuo mažesnis. Teikiama pagalba neturėtų nederamai iškraipyti konkurencijos. Tai paprastai reiškia, kad reikia apriboti įmonės dalyvavimą jos rinkose restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje. Kompensacinės priemonės turėtų būti proporcingos iškraipomajam pagalbos poveikiui, ypač įmonės dydžiui bei jos santykinei svarbai rinkoje arba rinkose. Nuostolingos veiklos nutraukimo negalima laikyti tinkama kompensacine priemone. Kompensacinių priemonių lygis turi būti nustatomas kiekvienu atveju atskirai ir atsižvelgiant į įmonės ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo tikslą. Be to, pagal gairių 7 punktą Komisija reikalaus imtis kompensacinių priemonių, kuriomis būtų sumažintas poveikis konkurentams.

| (163) | Kompensacinės priemonės neturėtų trukdyti bendrovei, įgyvendinus restruktūrizavimo planą, susigrąžinti ilgalaikį gyvybingumą, kaip tai yra nustatyta gairių 38 punkte. |
| --- | --- |

(163)

Kompensacinės priemonės neturėtų trukdyti bendrovei, įgyvendinus restruktūrizavimo planą, susigrąžinti ilgalaikį gyvybingumą, kaip tai yra nustatyta gairių 38 punkte.

| (164) | Bendrovė „Cimos“ pasiūlė dvi kompensacines priemones:






  — | parduoti žemės ūkio, įrenginių ir energetikos padalinius, |
| --- | --- | --- |

(164)

Bendrovė „Cimos“ pasiūlė dvi kompensacines priemones:

—

parduoti žemės ūkio, įrenginių ir energetikos padalinius,

| — | [...] parduoti tris automobilių segmente veikiančias gamyklas. |
| --- | --- |

—

[...] parduoti tris automobilių segmente veikiančias gamyklas.

| (165) | Kalbant apie pirmąją kompensacinę priemonę, bendrovė „Cimos“ jau pardavė tris nurodytus padalinius. Šių padalinių pajamos iš viso sudarė apie 20 % bendrovės pajamų, iki restruktūrizavimo jos veikė pelningai. |
| --- | --- |

(165)

Kalbant apie pirmąją kompensacinę priemonę, bendrovė „Cimos“ jau pardavė tris nurodytus padalinius. Šių padalinių pajamos iš viso sudarė apie 20 % bendrovės pajamų, iki restruktūrizavimo jos veikė pelningai.

| (166) | Komisija pažymi kad pakankamomis galima laikyti tik tas kompensacines priemones, kuriomis paveikiama gavėjo padėtis pagrindinėje rinkoje (40). Todėl iš esmės paties šių padalinių pardavimo negalima pripažinti kompensacine priemone. Vis dėlto, pardavusi nepagrindinius padalinius, bendrovė „Cimos“ ne tik prarado rinkos dalį antriniuose segmentuose, bet ir labai susilpnino savo konkurencinę padėtį ir, galiausiai, savo poziciją pagrindinėje automobilių rinkoje. Taip yra dėl to, kad pelną, kurį bendrovė „Cimos“ būtų gavusi iš parduotų padalinių (2011–2013 m. apie 90 mln. EUR), iki restruktūrizavimo veikusių pelningai, kitu atveju būtų buvę galima panaudoti plėtrai pagrindinėje rinkoje finansuoti. |
| --- | --- |

(166)

Komisija pažymi kad pakankamomis galima laikyti tik tas kompensacines priemones, kuriomis paveikiama gavėjo padėtis pagrindinėje rinkoje (40). Todėl iš esmės paties šių padalinių pardavimo negalima pripažinti kompensacine priemone. Vis dėlto, pardavusi nepagrindinius padalinius, bendrovė „Cimos“ ne tik prarado rinkos dalį antriniuose segmentuose, bet ir labai susilpnino savo konkurencinę padėtį ir, galiausiai, savo poziciją pagrindinėje automobilių rinkoje. Taip yra dėl to, kad pelną, kurį bendrovė „Cimos“ būtų gavusi iš parduotų padalinių (2011–2013 m. apie 90 mln. EUR), iki restruktūrizavimo veikusių pelningai, kitu atveju būtų buvę galima panaudoti plėtrai pagrindinėje rinkoje finansuoti.

40

| (167) | Dėl antrosios kompensacinės priemonės pažymėtina, kad visos gamyklos veikė pagrindinėje bendrovės „Cimos“ rinkoje ir iki restruktūrizavimo buvo pelningos, kaip parodyta 6 lentelėje. Dėl jų pajėgumai, vertinant pagal gamyklų skaičių, sumažėjo 15 %, jų pajamos sudarė apie 4 % visų pajamų ir apie 4,5 % automobilių segmento pajamų. Parduodama šias gamyklas, bendrovė „Cimos“ atiduos rinkos dalį konkurentams, praras klientų ir susiaurins savo produktų asortimentą. |
| --- | --- |

(167)

Dėl antrosios kompensacinės priemonės pažymėtina, kad visos gamyklos veikė pagrindinėje bendrovės „Cimos“ rinkoje ir iki restruktūrizavimo buvo pelningos, kaip parodyta 6 lentelėje. Dėl jų pajėgumai, vertinant pagal gamyklų skaičių, sumažėjo 15 %, jų pajamos sudarė apie 4 % visų pajamų ir apie 4,5 % automobilių segmento pajamų. Parduodama šias gamyklas, bendrovė „Cimos“ atiduos rinkos dalį konkurentams, praras klientų ir susiaurins savo produktų asortimentą.

| (168) | Po 164 konstatuojamojoje dalyje paminėto pardavimo vienintelis bendrovei „Cimos“ likęs verslas bus automobilių padalinys; tai pagrindinė ir vienintelė likusi bendrovės veikla, taigi ji yra būtina gyvybingumui atkurti. Automobilių padalinys jau sumažintas pardavus gamyklas – pritaikius kompensacines arba restruktūrizavimo priemones. Atsižvelgiant į tai, tolesnis pardavimas gali iš tikrųjų sutrukdyti pasiekti tikslą atkurti ilgalaikį gyvybingumą. |
| --- | --- |

(168)

Po 164 konstatuojamojoje dalyje paminėto pardavimo vienintelis bendrovei „Cimos“ likęs verslas bus automobilių padalinys; tai pagrindinė ir vienintelė likusi bendrovės veikla, taigi ji yra būtina gyvybingumui atkurti. Automobilių padalinys jau sumažintas pardavus gamyklas – pritaikius kompensacines arba restruktūrizavimo priemones. Atsižvelgiant į tai, tolesnis pardavimas gali iš tikrųjų sutrukdyti pasiekti tikslą atkurti ilgalaikį gyvybingumą.

| (169) | Įgyvendinus restruktūrizavimo plane numatytas kompensacines priemones ir pardavus turtą, smarkiai sumažės bendrovės „Cimos“ pajėgumas ir, gaudama restruktūrizavimo pagalbą, jį neįgys nederamo konkurencinio pranašumo. |
| --- | --- |

(169)

Įgyvendinus restruktūrizavimo plane numatytas kompensacines priemones ir pardavus turtą, smarkiai sumažės bendrovės „Cimos“ pajėgumas ir, gaudama restruktūrizavimo pagalbą, jį neįgys nederamo konkurencinio pranašumo.

| (170) | Be to, pagal gairių 56 punktą leidimo teikti pagalbą sąlygos remiamose vietovėse kompensacinių priemonių įgyvendinimo atžvilgiu gali būti ne tokios griežtos. Komisija pažymi, kad bendrovė „Cimos“ pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą yra remiamoje vietovėje. |
| --- | --- |

(170)

Be to, pagal gairių 56 punktą leidimo teikti pagalbą sąlygos remiamose vietovėse kompensacinių priemonių įgyvendinimo atžvilgiu gali būti ne tokios griežtos. Komisija pažymi, kad bendrovė „Cimos“ pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą yra remiamoje vietovėje.

| (171) | Todėl siūlomomis priemonėmis iš tikrųjų kompensuojamas suteiktos pagalbos sukeltas konkurencijos iškraipymas, siūlomos priemonės yra pakankamos užtikrinti, kad neigiamas pagalbos poveikis prekybos sąlygoms būtų kuo mažesnis. |
| --- | --- |

(171)

Todėl siūlomomis priemonėmis iš tikrųjų kompensuojamas suteiktos pagalbos sukeltas konkurencijos iškraipymas, siūlomos priemonės yra pakankamos užtikrinti, kad neigiamas pagalbos poveikis prekybos sąlygoms būtų kuo mažesnis.

| (172) | Dėl to laikoma, kad pirmiau minėtos kompensacinės priemonės atitinka gairių 38–42 punktus. |
| --- | --- |

(172)

Dėl to laikoma, kad pirmiau minėtos kompensacinės priemonės atitinka gairių 38–42 punktus.

8.8.   PAGALBOS APRIBOJIMAS IKI MINIMUMO, NUOSAVAS ĮNAŠAS

| (173) | Pagal gairių 43–45 punktus pagalba privalo būti griežtai apribota iki minimumo, kurio reikia restruktūrizavimui įgyvendinti. Tikimasi, kad gavėjas ženkliai prisidės prie restruktūrizavimo plano savo paties ištekliais, įskaitant tai, kad parduos bendrovės išlikimui nebūtiną turtą, arba pasinaudos išorės finansavimu rinkos sąlygomis. Toks įnašas turi būti tikras, t. y. faktinis, neįskaitant jokio būsimo pelno, pvz., pinigų srautų; tai požymis, kad rinkoje tikima galimybe grąžinti bendrovės gyvybingumą. Jis negali apimti jokios tolesnės valstybės pagalbos. Didelių įmonių, tokių kaip „Cimos“, nuosavas įnašas turi sudaryti bent 50 % restruktūrizavimo sąnaudų. |
| --- | --- |

(173)

Pagal gairių 43–45 punktus pagalba privalo būti griežtai apribota iki minimumo, kurio reikia restruktūrizavimui įgyvendinti. Tikimasi, kad gavėjas ženkliai prisidės prie restruktūrizavimo plano savo paties ištekliais, įskaitant tai, kad parduos bendrovės išlikimui nebūtiną turtą, arba pasinaudos išorės finansavimu rinkos sąlygomis. Toks įnašas turi būti tikras, t. y. faktinis, neįskaitant jokio būsimo pelno, pvz., pinigų srautų; tai požymis, kad rinkoje tikima galimybe grąžinti bendrovės gyvybingumą. Jis negali apimti jokios tolesnės valstybės pagalbos. Didelių įmonių, tokių kaip „Cimos“, nuosavas įnašas turi sudaryti bent 50 % restruktūrizavimo sąnaudų.

| (174) | Pasak Slovėnijos, bendrovės „Cimos“ siūlomas nuosavas įnašas sudaro 94 % visų restruktūrizavimo sąnaudų ir susideda iš 7 lentelėje išvardytų šaltinių.

  7 lentelė


  Nuosavo įnašo šaltiniai







  Šaltinis | Mln. EUR |
| --- | --- | --- |
| Naujas finansavimas | 39 |
| Bendrovės „Cimos“ finansuojamos kapitalo išlaidos | 8,5 |
| Klientų finansuojamos kapitalo išlaidos | 9,8 |
| Įnašas iš energetikos padalinio („Litostroj Power“) pardavimo | 18,0 |
| Skolos konvertavimas į nuosavą kapitalą ir palūkanų už skolą bankams neskaičiavimas (be banko SID) | 120,2 |
| Palūkanų už paskolas neskaičiavimas | 5,3 |
| Dalies skolos tiekėjams nurašymas | 21,8 |
| Dalies skolos nuomotojui nurašymas | 6 |
| Dalies skolos bankams nurašymas | 8,3 |
| Skolos konvertavimas į nuosavą kapitalą ir dalies skolos bankui SID nurašymas | 28,5 |
| Skolos dėl valstybės garantijų konvertavimas į nuosavą kapitalą | 23,4 |
| Palūkanų už sanavimo pagalbą neskaičiavimas | 1,2 |
| Bendrovės „Cimos“ įnašas į kompromisinio susitarimo su tiekėjais finansavimą | 39,0 |
| Visas deklaruojamas nuosavas įnašas | 329,0 |
| Šaltinis: restruktūrizavimo planas. |

(174)

Pasak Slovėnijos, bendrovės „Cimos“ siūlomas nuosavas įnašas sudaro 94 % visų restruktūrizavimo sąnaudų ir susideda iš 7 lentelėje išvardytų šaltinių.

7 lentelė

7 lentelė

Nuosavo įnašo šaltiniai

Nuosavo įnašo šaltiniai

Šaltinis

Mln. EUR

Naujas finansavimas

39

Bendrovės „Cimos“ finansuojamos kapitalo išlaidos

8,5

Klientų finansuojamos kapitalo išlaidos

9,8

Įnašas iš energetikos padalinio („Litostroj Power“) pardavimo

18,0

Skolos konvertavimas į nuosavą kapitalą ir palūkanų už skolą bankams neskaičiavimas (be banko SID)

120,2

Palūkanų už paskolas neskaičiavimas

5,3

Dalies skolos tiekėjams nurašymas

21,8

Dalies skolos nuomotojui nurašymas

6

Dalies skolos bankams nurašymas

8,3

Skolos konvertavimas į nuosavą kapitalą ir dalies skolos bankui SID nurašymas

28,5

Skolos dėl valstybės garantijų konvertavimas į nuosavą kapitalą

23,4

Palūkanų už sanavimo pagalbą neskaičiavimas

1,2

Bendrovės „Cimos“ įnašas į kompromisinio susitarimo su tiekėjais finansavimą

39,0

Visas deklaruojamas nuosavas įnašas

329,0

Šaltinis: restruktūrizavimo planas.

Šaltinis:

| (175) | Naujas finansavimas patvirtintas finansavimo susitarimu, pagal kurį naują finansavimą teikiantys bankai ir klientai susitarė 25 konstatuojamojoje dalyje aprašytomis sąlygomis suteikti bendrovei „Cimos“ 38,4 mln. EUR (po 19,2 mln. EUR). Slovėnija pranešė Komisijai, kad skirtumas, palyginti su pranešta nuosavo įnašo suma iš šio šaltinio, lygus 39 mln. EUR, susijęs su klientu „Eaton“, kuris įmokėjo lėšas 2015 m. sausio mėn. ir kreipsis į bankus dėl papildomo finansavimo (pagal susitarimą klientai ir bankai skiria vienodą finansavimą). Komisija neturi įrodymų, kad bendrovė „Eaton“ iš tikrųjų lėšas sumokėjo ir kad bankai suteikė lygiavertį finansavimą. Be to, kaip konstatuota 8.1 skirsnyje, banko SID 6,7 mln. EUR įnašas į naują finansavimą yra valstybės pagalba, todėl negali būti laikomas nuosavo įnašo šaltiniu. Komisija daro išvadą, kad 31,7 mln. EUR naujo finansavimo suma yra tinkamas nuosavo įnašo šaltinis. |
| --- | --- |

(175)

Naujas finansavimas patvirtintas finansavimo susitarimu, pagal kurį naują finansavimą teikiantys bankai ir klientai susitarė 25 konstatuojamojoje dalyje aprašytomis sąlygomis suteikti bendrovei „Cimos“ 38,4 mln. EUR (po 19,2 mln. EUR). Slovėnija pranešė Komisijai, kad skirtumas, palyginti su pranešta nuosavo įnašo suma iš šio šaltinio, lygus 39 mln. EUR, susijęs su klientu „Eaton“, kuris įmokėjo lėšas 2015 m. sausio mėn. ir kreipsis į bankus dėl papildomo finansavimo (pagal susitarimą klientai ir bankai skiria vienodą finansavimą). Komisija neturi įrodymų, kad bendrovė „Eaton“ iš tikrųjų lėšas sumokėjo ir kad bankai suteikė lygiavertį finansavimą. Be to, kaip konstatuota 8.1 skirsnyje, banko SID 6,7 mln. EUR įnašas į naują finansavimą yra valstybės pagalba, todėl negali būti laikomas nuosavo įnašo šaltiniu. Komisija daro išvadą, kad 31,7 mln. EUR naujo finansavimo suma yra tinkamas nuosavo įnašo šaltinis.

| (176) | 2014 m. sausio–rugsėjo mėn. bendrovė „Cimos“ iš savo išteklių išleido 17,6 mln. EUR kapitalo išlaidoms padengti. Todėl visą 8,5 mln. EUR sumą, kaip siūlo bendrovė „Cimos“, galima pripažinti nuosavu įnašu. |
| --- | --- |

(176)

2014 m. sausio–rugsėjo mėn. bendrovė „Cimos“ iš savo išteklių išleido 17,6 mln. EUR kapitalo išlaidoms padengti. Todėl visą 8,5 mln. EUR sumą, kaip siūlo bendrovė „Cimos“, galima pripažinti nuosavu įnašu.

| (177) | Bendrovė „Cimos“ pasirašė dvišalius susitarimus su savo klientais, pagal kuriuos klientai suteiks bendrovei „Cimos“ paskolą kapitalo išlaidoms padengti. Kadangi nė vienas šių klientų nepriklauso valstybei, šis įnašas yra realus, jam nenaudojama valstybė pagalba ir šį įnašą galima pripažinti. |
| --- | --- |

(177)

Bendrovė „Cimos“ pasirašė dvišalius susitarimus su savo klientais, pagal kuriuos klientai suteiks bendrovei „Cimos“ paskolą kapitalo išlaidoms padengti. Kadangi nė vienas šių klientų nepriklauso valstybei, šis įnašas yra realus, jam nenaudojama valstybė pagalba ir šį įnašą galima pripažinti.

| (178) | 2014 m. gegužės 12 d. bendrovė „Cimos“ pardavė savo patronuojamąją įmonę „Litostroj Power“ Čekijos Respublikos nebiržinei bendrovei už 21,4 mln. EUR. Bendrovė „Cimos“ pasiūlė 18 mln. EUR, kaip savo įnašą, iš šio šaltinio. Įnašas realus, jam nenaudojama valstybės pagalba, todėl įnašą galima pripažinti. |
| --- | --- |

(178)

2014 m. gegužės 12 d. bendrovė „Cimos“ pardavė savo patronuojamąją įmonę „Litostroj Power“ Čekijos Respublikos nebiržinei bendrovei už 21,4 mln. EUR. Bendrovė „Cimos“ pasiūlė 18 mln. EUR, kaip savo įnašą, iš šio šaltinio. Įnašas realus, jam nenaudojama valstybės pagalba, todėl įnašą galima pripažinti.

| (179) | Nuosavu įnašu iš bankų į nuosavą kapitalą konvertuojamos skolos ta dalimi, kuri įvertinta kaip neapimanti valstybės pagalbos, pripažinta finansinė nauda, kurios bendrovė „Cimos“ gauna dėl galimybės negrąžinti paskolų, kurių dabartinė vertė sudaro 121 mln. EUR (41). Užuot grąžinusi šias paskolas, bendrovė „Cimos“ jas konvertuos į nuosavą kapitalą ir ateityje dėl šių paskolų nepatirs piniginių išlaidų. Likvidumo ištekliais, atlaisvintais konvertavus skolas, bendrovė „Cimos“ galės pasinaudoti restruktūrizavimo sąnaudoms padengti. Sutikdami su konvertavimu, PS dalyvaujantys kreditoriai prisiėmė kapitalo praradimo riziką, jeigu bendrovės „Cimos“ kapitalas po konvertavimo prarastų vertę, o tai yra jų tikėjimo galimybe atkurti gyvybingumą požymis. |
| --- | --- |

(179)

Nuosavu įnašu iš bankų į nuosavą kapitalą konvertuojamos skolos ta dalimi, kuri įvertinta kaip neapimanti valstybės pagalbos, pripažinta finansinė nauda, kurios bendrovė „Cimos“ gauna dėl galimybės negrąžinti paskolų, kurių dabartinė vertė sudaro 121 mln. EUR (41). Užuot grąžinusi šias paskolas, bendrovė „Cimos“ jas konvertuos į nuosavą kapitalą ir ateityje dėl šių paskolų nepatirs piniginių išlaidų. Likvidumo ištekliais, atlaisvintais konvertavus skolas, bendrovė „Cimos“ galės pasinaudoti restruktūrizavimo sąnaudoms padengti. Sutikdami su konvertavimu, PS dalyvaujantys kreditoriai prisiėmė kapitalo praradimo riziką, jeigu bendrovės „Cimos“ kapitalas po konvertavimo prarastų vertę, o tai yra jų tikėjimo galimybe atkurti gyvybingumą požymis.

41

| (180) | Pagal PS sąlygas už prieš tai išdėstytoje konstatuojamojoje dalyje nurodytas bankų paskolas nuo 2014 m. birželio 3 d. (PS inicijavimo dienos) nebus skaičiuojama jokių palūkanų tol, kol bus priimtas teismo sprendimas dėl PS patvirtinimo, o taip bendrovei „Cimos“ suteikiama papildomos 5,3 mln. EUR naudos. |
| --- | --- |

(180)

Pagal PS sąlygas už prieš tai išdėstytoje konstatuojamojoje dalyje nurodytas bankų paskolas nuo 2014 m. birželio 3 d. (PS inicijavimo dienos) nebus skaičiuojama jokių palūkanų tol, kol bus priimtas teismo sprendimas dėl PS patvirtinimo, o taip bendrovei „Cimos“ suteikiama papildomos 5,3 mln. EUR naudos.

| (181) | Dalies skolos nurašymas, su kuriuo tiekėjai ir nuomotojas sutiko, patvirtintas susitarimais, kaip atitinkamai aprašyta 42 ir 43 konstatuojamosiose dalyse, todėl yra realus. Dėl to susidarys laisvų likvidumo išteklių restruktūrizavimo sąnaudoms finansuoti, kitu atveju šie ištekliai būtų panaudoti atitinkamoms mokėtinoms sumoms grąžinti. |
| --- | --- |

(181)

Dalies skolos nurašymas, su kuriuo tiekėjai ir nuomotojas sutiko, patvirtintas susitarimais, kaip atitinkamai aprašyta 42 ir 43 konstatuojamosiose dalyse, todėl yra realus. Dėl to susidarys laisvų likvidumo išteklių restruktūrizavimo sąnaudoms finansuoti, kitu atveju šie ištekliai būtų panaudoti atitinkamoms mokėtinoms sumoms grąžinti.

| (182) | 8,3 mln. EUR skolos bankams dalies nurašymas atitinka numatomą įnašą iš nepritariančių kreditorių, kurie nesutiko su PS sąlygomis, bet kurių balsus nusvėrė pritariantys kreditoriai. Kadangi atitinkamų bankų susitarimo nėra, Komisija nepripažįsta nei to, kad šis įnašas yra realus, nei to, kad tai yra tikėjimo galimybe atkurti bendrovės „Cimos“ gyvybingumą požymis. |
| --- | --- |

(182)

8,3 mln. EUR skolos bankams dalies nurašymas atitinka numatomą įnašą iš nepritariančių kreditorių, kurie nesutiko su PS sąlygomis, bet kurių balsus nusvėrė pritariantys kreditoriai. Kadangi atitinkamų bankų susitarimo nėra, Komisija nepripažįsta nei to, kad šis įnašas yra realus, nei to, kad tai yra tikėjimo galimybe atkurti bendrovės „Cimos“ gyvybingumą požymis.

| (183) | Kaip konstatuota 8.1 skirsnyje, banko SID skolos konvertavimas ir dalies skolos nurašymas yra valstybės pagalba. Dėl šios priežasties to negalima laikyti nuosavo įnašo šaltiniu. |
| --- | --- |

(183)

Kaip konstatuota 8.1 skirsnyje, banko SID skolos konvertavimas ir dalies skolos nurašymas yra valstybės pagalba. Dėl šios priežasties to negalima laikyti nuosavo įnašo šaltiniu.

| (184) | Taip pat įvertinta, kad skolos dėl valstybės reikalavimų, susijusių su garantijų schemomis, konvertavimas į nuosavą kapitalą ir tai, kad už valstybės reikalavimą, susijusį su sanavimo pagalbos garantija, neskaičiuojamos palūkanos (nuo 2014 m. birželio 3 d.), yra valstybės pagalba, todėl to negalima laikyti nuosavu įnašu. |
| --- | --- |

(184)

Taip pat įvertinta, kad skolos dėl valstybės reikalavimų, susijusių su garantijų schemomis, konvertavimas į nuosavą kapitalą ir tai, kad už valstybės reikalavimą, susijusį su sanavimo pagalbos garantija, neskaičiuojamos palūkanos (nuo 2014 m. birželio 3 d.), yra valstybės pagalba, todėl to negalima laikyti nuosavu įnašu.

| (185) | Pagaliau restruktūrizavimo plane numatyta, kad bendrovės „Cimos“ įnašas finansuojant kompromisinį tiekėjų susitarimą (dėl perplanuotos skolos grąžinimo) bus dengiamas iš būsimo pelno. Slovėnija pranešė Komisijai, kad ši skola siekia 34,2 mln. EUR, nes likusieji 4,8 mln. EUR jau grąžinti tiekėjams. Pagal gairių 43 punktą į nuosavą įnašą negalima įskaičiuoti būsimo pelno. Todėl Komisija mano, kad tik 4,8 mln. EUR yra teisėtas nuosavas įnašas iš šio šaltinio. |
| --- | --- |

(185)

Pagaliau restruktūrizavimo plane numatyta, kad bendrovės „Cimos“ įnašas finansuojant kompromisinį tiekėjų susitarimą (dėl perplanuotos skolos grąžinimo) bus dengiamas iš būsimo pelno. Slovėnija pranešė Komisijai, kad ši skola siekia 34,2 mln. EUR, nes likusieji 4,8 mln. EUR jau grąžinti tiekėjams. Pagal gairių 43 punktą į nuosavą įnašą negalima įskaičiuoti būsimo pelno. Todėl Komisija mano, kad tik 4,8 mln. EUR yra teisėtas nuosavas įnašas iš šio šaltinio.

| (186) | Remdamasi šiais argumentais, Komisija daro išvadą, kad 226,1 mln. EUR nuosavas įnašas atitinka gairių kriterijus. Ši suma sudaro 64,5 % visų restruktūrizavimo sąnaudų ir yra didesnė už didelėms įmonėms nustatytą 50 % ribą. |
| --- | --- |

(186)

Remdamasi šiais argumentais, Komisija daro išvadą, kad 226,1 mln. EUR nuosavas įnašas atitinka gairių kriterijus. Ši suma sudaro 64,5 % visų restruktūrizavimo sąnaudų ir yra didesnė už didelėms įmonėms nustatytą 50 % ribą.

Išvada dėl restruktūrizavimo pagalbos suderinamumo

Išvada dėl restruktūrizavimo pagalbos suderinamumo

| (187) | Komisija daro išvadą, kad restruktūrizavimo pagalba atitinka gairėse nustatytas suderinamumo sąlygas. |
| --- | --- |

(187)

Komisija daro išvadą, kad restruktūrizavimo pagalba atitinka gairėse nustatytas suderinamumo sąlygas.

9.   IŠVADA

IŠVADA

| (188) | Komisija daro išvadą, kad 1, 2 priemonės ir dalis 3 ir 4 priemonių (ta dalimi, kuria jas suteikė bankas SID) pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį yra valstybės pagalba, kuri, remiantis Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktu, taikomu kartu su gairėmis, yra suderinama su vidaus rinka, |
| --- | --- |

(188)

Komisija daro išvadą, kad 1, 2 priemonės ir dalis 3 ir 4 priemonių (ta dalimi, kuria jas suteikė bankas SID) pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį yra valstybės pagalba, kuri, remiantis Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktu, taikomu kartu su gairėmis, yra suderinama su vidaus rinka,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

96,9 mln. EUR valstybės pagalba, kurią Slovėnija ketina suteikti „Cimos Group“, pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą yra suderinama su vidaus rinka.

Todėl 96,9 mln. EUR pagalbą suteikti yra leidžiama 2 straipsnyje išdėstytomis sąlygomis.

2 straipsnis

Slovėnija teikia reguliarias ataskaitas apie 2014 m. spalio 3 d. pateikto restruktūrizavimo plano įgyvendinimą. Pirma ataskaita Komisijai pateikiama ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo šio sprendimo priėmimo dienos. Paskui ataskaitos Komisijai siunčiamos bent kartą per metus iki 2017 m. pabaigos.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Slovėnijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2015 m. birželio 8 d.

Komisijos vardu

Margrethe VESTAGER

Komisijos narė

---

(1)  Nuo 2009 m. gruodžio 1 d. EB sutarties 87 ir 88 straipsniai tapo atitinkamai Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 107 ir 108 straipsniais. Iš esmės abiejų nuostatos yra tapačios. Nuorodos į SESV 107 ir 108 straipsnius šiame sprendime prireikus turėtų būti suprantamos kaip nuorodos į EB sutarties 87 ir 88 straipsnius. SESV padaryti tam tikri terminologiniai pakeitimai, pvz., sąvoka „Bendrija“ pakeista „Sąjunga“, o „bendroji rinka“ – „vidaus rinka“. Šiame sprendime vartojami SESV terminai.

1

(2)  
  OL C 156, 2014 5 23, p. 63.

2

(3)  Žr. 2 išnašą.

3

(4)  Kadangi sanavimo pagalbą gavo įmonių grupė „Cimos Group“, o restruktūrizavimo pagalbą reikia įvertinti tuo pačiu lygmeniu, Slovėnija paaiškino laikanti, kad restruktūrizavimo pagalbos gavėja bus „Cimos Group“. Toliau visais atvejais nuorodos į „Cimos“ arba bendrovę turėtų būti suprantamos kaip nuorodos į įmonių grupę „Cimos Group“.

4

(5)  
  2013 m. liepos 2 d. Komisijos sprendimas byloje SA.36548 (2013/N) – Sanavimo pagalba „Cimos“ (OL C 287, 2013 10 3, p. 1) (toliau – sprendimas dėl sanavimo pagalbos).

5

(6)  Žr. 2 išnašą.

6

(7)  Reglamentas Nr. 1, nustatantis kalbas, kurios turi būti vartojamos Europos ekonominėje bendrijoje (OL 17, 1958 10 6, p. 385/58).

7

(8)  
  2014 m. gegužės 31 d. duomenimis, įskaitant laikinuosius darbuotojus.

8

(9)  PS dalyvauja šie kreditoriai: „Abanka Vipa d.d.“, „Banka Celje d.d.“, „Družba za upravljanje terjatev bank d.d.“ (DUTB), „Gorenjska banka d.d.“, „Nova Ljubljanska banka d.d.“, SID – „Slovenska izvozna in razvojna banka d.d.“

9

(10)  Visais atvejais, kai likusioje šio sprendimo dalyje bus minimas restruktūrizavimo planas, omenyje bus turimas atnaujintas restruktūrizavimo planas, nebent bus nurodyta kitaip.

10

(11)  Šias garantijas suteikė valstybė pagal schemas „Jamstvena shema“ ir „Nedelničarska posojila“. Schema „Jamstvena shema“ patvirtinta 2009 m. birželio 12 d. Komisijos sprendimu dėl valstybės pagalbos NN 34/2009 (ex N 321/2009) – Slovėnija „Laikinoji bendroji schema. Garantijos“ ir 2010 m. balandžio 16 d. Komisijos sprendimu N 105/2010 Slovėnija. Laikinosios bendrosios schemos. Garantijos pakeitimas (NN 34/2009). Schema „Nedelničarska posojila“ Slovėnijoje buvo vykdoma iki narystės ES.

11

(12)  Įskaitant kreditorių, kurie PS nepritarė, nurašytą skolą.

12

(13)  Naują finansavimą skiriantys bankai: „Abanka Vipa d.d.“, „Banka Celje d.d.“, „Družba za upravljanje terjatev bank d.d.“, „Gorenjska banka d.d.“, „Nova Ljubljanska banka d.d.“, SID – „Slovenska izvozna in razvojna banka d.d.“, „Nova kreditna banka Maribor d.d.“

13

(14)  Naują finansavimą skiriantys klientai: „Audi“, BMW, „Bosch Mahle“, „Borg Warner“, „Eaton Corporation“, „Ford Motor Company“, GM/„Opel“, „Honeywell Turbo Technologies“, „Magna-Steyr“ ir PSA.

14

(15)  Priemonė apima daugiau kaip 1 000 atskirų sutarčių su įvairiais tiekėjais, priemonę sudaro dalies skolos nurašymas, susitarimai dėl vienkartinių išmokų, grąžinimo atidėjimas ir prekybos skolų terminų perplanavimas.

15

(16)  
  „Hypo Leasing d.o.o.“ (šiuo metu veikia pavadinimu „Heta Asset Resolution d.o.o“).

16

(17)  Tai ne Slovėnijos bankai, būtent „Zagrebačka banka“, „Razvojna banka“, „Erste bank“, „Bosnia Bank International“, „Banka Intesa“, „Bawag“, RZB, „Privredna banka Sarajevo“, „Fond RS“ ir „Nova banka“.

17

(18)  Žr. 11 išnašą.

18

(*1)  Verslo paslaptis.

*1

(19)  Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (OL C 244, 2004 10 1, p. 2).

19

(20)  Žr. 2 išnašą.

20

(21)  Keletas bankų pareikalavo šios garantijos, dėl to susidarė valstybės reikalavimas bendrovei.

21

(22)  
  1996 m. liepos 11 d. Sprendimo SFEI ir kt., C-39/94, Rink. p. I–3547, 60–61 punktai.

22

SFEI ir kt.

(23)  Remiantis ataskaita, jeigu bendrovė bankrutuotų, pagal paprastus finansinius reikalavimus būtų susigrąžinta 3,88 % lėšų, o pagal PS scenarijų – 23,94 %.

23

(24)  
  2002 m. gegužės 16 d. Sprendimas Prancūzijos Respublika prieš Komisiją (Stardust Marine), C-482/99, Rink. p. I-4397.

24

Prancūzijos Respublika prieš Komisiją (Stardust Marine)

(25)  Žr. 2014 m. liepos 9 d. Komisijos sprendimą (ES) 2015/494 dėl priemonių SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP), kurias Slovėnija įgyvendino bendrovės „Adria Airways d.d.“ naudai.

25

(26)  Žr. 2009 m. birželio 12 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos NN 34/2009 (ex N 321/2009) Slovėnijos „Laikinoji bendroji schema. Garantijos“.

26

(27)  Komisijos komunikatas dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (OL C 14, 2008 1 19, p. 6).

27

(28)  
  2015 m. sausio 15 d. Sprendimo Prancūzija prieš Komisiją („Sea France“), T-1/12, Rink. p. II-0000, 34 punktas su tolesnėmis nuorodomis.

28

Prancūzija prieš Komisiją

(29)  
  2013 m. rugsėjo 3 d. Komisijos sprendimas 2014/341/ES dėl valstybės pagalbos Nr. SA.32554 (09/C), kurią Austrija suteikė Hypo Group Alpe Adria restruktūrizuoti (OL L 176, 2014 6 14, p. 1).

29

(30)  6,7 mln. EUR.

30

(31)  Diskonto norma nustatyta remiantis Slovėnijoje sunkumų patiriančiai įmonei taikytina orientacine norma. Remiantis Komisijos komunikatu dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (OL C 14, 2008 1 19, p. 6), orientacinę normą taip pat reikia taikyti kaip diskonto normą dabartinei vertei apskaičiuoti.

31

(32)  
  1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias EB sutarties 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1).

32

(33)  Kadangi apie restruktūrizavimo pagalbą pranešta 2013 m. lapkričio 21 d., ją reikia vertinti pagal 2004 m. gaires (žr. 19 išnašą). Pagal 2014 m. gairių (Gairės dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms ne finansų įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (OL C 249, 2014 7 31, p. 1) 136 punktą [i]ki 2014 m. rugpjūčio 1 d. Komisijos užregistruoti pranešimai bus nagrinėjami atsižvelgiant į pranešimo metu galiojančius kriterijus.

33

[i]ki 2014 m. rugpjūčio 1 d. Komisijos užregistruoti pranešimai bus nagrinėjami atsižvelgiant į pranešimo metu galiojančius kriterijus

(34)  Per paskutinius 12 mėnesių prarasta kapitalo dalis yra didesnė už visą prarastą kapitalą, nes bendrovė „Cimos“ praeityje nurodė sukauptą pelną.

34

(35)  Komisijos sprendimas byloje C 38/2007 Arbel Fauvet Rail (OL L 238, 2008 9 5, p. 27).

35

Arbel Fauvet Rail

(36)  
  2010 m. kovo 3 d. Sprendimo Freistaat Sachsen prieš Komisiją ir MB Immobilien ir MB System prieš Komisiją, sujungtos bylos T-102/07 ir T-120/07, Rink. p. II-585, 95–106 punktai.

36

Freistaat Sachsen prieš Komisiją

MB Immobilien ir MB System prieš Komisiją

(37)  2009–2010 m. bendrovei „Cimos“ pagal 11 išnašoje aprašytas schemas suteiktos valstybės garantijos. Tuo metu bendrovė nebuvo sunkumų patirianti įmonė, todėl garantijos nebuvo sanavimo arba restruktūrizavimo pagalba, ir jomis principas „tik vieną ir paskutinį kartą“ nepažeidžiamas.

37

(38)  Pavyzdžiui, žr.: 2014 m. liepos 9 d. Komisijos sprendiamas (ES) 2015/494 dėl priemonių SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP), kurias Slovėnija įgyvendino bendrovės „Adria Airways d.d.“ naudai (OL L 78, 2015 3 24, p. 18); 2012 m. rugsėjo 19 d. Komisijos sprendimas 2013/151/ES dėl valstybės pagalbos SA.30908 (11/C) (ex N 176/10), kurią Čekija suteikė České aerolinie, a.s. (ČSA – Čekijos oro transporto bendrovė – Restruktūrizavimo planas) (OL L 92, 2013 4 3, p. 16).

38

(39)  Žr. 5 išnašą.

39

(40)  
  2012 m. vasario 14 d. Sprendimas Electrolux AB ir Whirlpool Europe BV prieš Komisiją (FagorBrandt), sujungtos bylos T-115/09 ir T-116/09, Rink. p. II-000.

40

Electrolux AB ir Whirlpool Europe BV prieš Komisiją

(41)  Iš jų, remiantis bendrovės „Cimos“ pranešimu, nuosavą įnašą sudarė 120,2 mln. EUR.

41

---

| 2016 3 4 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 59/194 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 3 4

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 59/194

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2016/290

2015 m. gruodžio 16 d.

dėl Verband der deutschen Milchwirtschaft e. V. pagal Pieno ir riebalų įstatymą įgyvendintų pagalbos priemonių Nr. SA.35484 (2013/C) (ex SA.35484 (2012/NN))

(pranešta dokumentu Nr. C(2015) 9052)

(Tekstas autentiškas tik vokiečių kalba)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtą nuostatą (1),

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | 2011 m. lapkričio 28 d. ir 2012 m. vasario 27 d. raštais Europos Komisija (toliau – Komisija) paprašė Vokietijos suteikti papildomos informacijos dėl 2010 m. pagalbos žemės ūkio sektoriuje ataskaitos, kurią Vokietija pateikė pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (2) 21 straipsnio 1 dalį. 2012 m. sausio 16 d. ir balandžio 27 d. raštais Vokietija atsakė į Komisijos klausimus. Iš Vokietijos atsakymų paaiškėjo, kad Vokietija savo pieno sektoriui pagal 1952 m. Įstatymą dėl prekybos pienu, pieno produktais ir riebalais (Gesetz über den Verkehr mit Milch, Milcherzeugnissen und Fetten, toliau – Pieno ir riebalų įstatymas arba MFG) suteikė finansinę paramą. |
| --- | --- |

(1)

2011 m. lapkričio 28 d. ir 2012 m. vasario 27 d. raštais Europos Komisija (toliau – Komisija) paprašė Vokietijos suteikti papildomos informacijos dėl 2010 m. pagalbos žemės ūkio sektoriuje ataskaitos, kurią Vokietija pateikė pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (2) 21 straipsnio 1 dalį. 2012 m. sausio 16 d. ir balandžio 27 d. raštais Vokietija atsakė į Komisijos klausimus. Iš Vokietijos atsakymų paaiškėjo, kad Vokietija savo pieno sektoriui pagal 1952 m. Įstatymą dėl prekybos pienu, pieno produktais ir riebalais (Gesetz über den Verkehr mit Milch, Milcherzeugnissen und Fetten, toliau – Pieno ir riebalų įstatymas arba MFG) suteikė finansinę paramą.

2

Gesetz über den Verkehr mit Milch, Milcherzeugnissen und Fetten

| (2) | 2012 m. spalio 2 d. raštu Komisija Vokietijai pranešė, kad atitinkamos priemonės užregistruotos kaip pagalba, apie kurią nepranešta, Nr. SA.35484 (2012/NN). 2012 m. lapkričio 16 d. ir 2013 m. vasario 7, 8, 11, 13, 14, 15 ir 19 d., kovo 21 d., balandžio 8 d., gegužės 28 d., birželio 10 ir 25 d. bei liepos 2 d. raštais Vokietija pateikė papildomą informaciją. |
| --- | --- |

(2)

2012 m. spalio 2 d. raštu Komisija Vokietijai pranešė, kad atitinkamos priemonės užregistruotos kaip pagalba, apie kurią nepranešta, Nr. SA.35484 (2012/NN). 2012 m. lapkričio 16 d. ir 2013 m. vasario 7, 8, 11, 13, 14, 15 ir 19 d., kovo 21 d., balandžio 8 d., gegužės 28 d., birželio 10 ir 25 d. bei liepos 2 d. raštais Vokietija pateikė papildomą informaciją.

| (3) | 2013 m. liepos 17 d. raštu (C(2013) 4457 galutinis) Komisija Vokietijai pranešė apie savo sprendimą dėl tam tikrų pagal MFG įgyvendintų dalinių priemonių pradėti procedūrą pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį (toliau – sprendimas pradėti procedūrą). Tuo pačiu raštu Komisija konstatavo, kad kitos dalinės priemonės, įgyvendintos 2001 m. lapkričio 28 d. – 2006 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu ar laikotarpiu nuo 2007 m. sausio 1 d., arba abiem šiais laikotarpiais, yra suderinamos su vidaus rinka arba nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, arba joms netaikomos taisyklės dėl valstybės pagalbos (toliau – teigiamas sprendimas). |
| --- | --- |

(3)

2013 m. liepos 17 d. raštu (C(2013) 4457 galutinis) Komisija Vokietijai pranešė apie savo sprendimą dėl tam tikrų pagal MFG įgyvendintų dalinių priemonių pradėti procedūrą pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį (toliau – sprendimas pradėti procedūrą). Tuo pačiu raštu Komisija konstatavo, kad kitos dalinės priemonės, įgyvendintos 2001 m. lapkričio 28 d. – 2006 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu ar laikotarpiu nuo 2007 m. sausio 1 d., arba abiem šiais laikotarpiais, yra suderinamos su vidaus rinka arba nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, arba joms netaikomos taisyklės dėl valstybės pagalbos (toliau – teigiamas sprendimas).

galutinis

| (4) | Dėl visų kitų dalinių priemonių, įskaitant šiame sprendime nagrinėjamas priemones, kurias nuo 2001 m. lapkričio 28 d. pagal MFG įgyvendino Verband der deutschen Milchwirtschaft e. V. (Vokietijos pieno sektoriaus sąjunga, toliau – VDM), Komisija sprendime pradėti procedūrą darė prielaidą, kad jos yra pagalba, ir abejojo, ar ši pagalba suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(4)

Dėl visų kitų dalinių priemonių, įskaitant šiame sprendime nagrinėjamas priemones, kurias nuo 2001 m. lapkričio 28 d. pagal MFG įgyvendino Verband der deutschen Milchwirtschaft e. V. (Vokietijos pieno sektoriaus sąjunga, toliau – VDM), Komisija sprendime pradėti procedūrą darė prielaidą, kad jos yra pagalba, ir abejojo, ar ši pagalba suderinama su vidaus rinka.

Verband der deutschen Milchwirtschaft e. V.

| (5) | 2013 m. rugsėjo 20 d. raštu Vokietija pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą. |
| --- | --- |

(5)

2013 m. rugsėjo 20 d. raštu Vokietija pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą.

| (6) | Sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3). Komisija pakvietė kitas suinteresuotąsias šalis per mėnesį pateikti savo pastabas. |
| --- | --- |

(6)

Sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3). Komisija pakvietė kitas suinteresuotąsias šalis per mėnesį pateikti savo pastabas.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

3

| (7) | Komisija gavo iš viso 19 suinteresuotųjų šalių pastabas. Viena iš jų, nurodžiusi pagrįstas priežastis, paprašė Komisijos neatskleisti jos tapatybės. Iš viso šešių suinteresuotųjų šalių pastabos, gautos 2014 m. vasario 6–10 d., buvo susijusios su VDM įgyvendintomis dalinėmis priemonėmis. |
| --- | --- |

(7)

Komisija gavo iš viso 19 suinteresuotųjų šalių pastabas. Viena iš jų, nurodžiusi pagrįstas priežastis, paprašė Komisijos neatskleisti jos tapatybės. Iš viso šešių suinteresuotųjų šalių pastabos, gautos 2014 m. vasario 6–10 d., buvo susijusios su VDM įgyvendintomis dalinėmis priemonėmis.

| (8) | 2014 m. vasario 27 d., kovo 3 d. ir spalio 3 d. raštais gautos pastabos buvo persiųstos Vokietijai, neatskleidžiant pirmiau minėtos suinteresuotosios šalies tapatybės. |
| --- | --- |

(8)

2014 m. vasario 27 d., kovo 3 d. ir spalio 3 d. raštais gautos pastabos buvo persiųstos Vokietijai, neatskleidžiant pirmiau minėtos suinteresuotosios šalies tapatybės.

| (9) | Vokietija iš pradžių nepateikė savo pastabų dėl 2014 m. vasario mėn. suinteresuotųjų šalių pateiktų pastabų. 2014 m. gruodžio 3 d. Vokietija pateikė pastabas dėl papildomų 2014 m. liepos 8 d. pastabų. |
| --- | --- |

(9)

Vokietija iš pradžių nepateikė savo pastabų dėl 2014 m. vasario mėn. suinteresuotųjų šalių pateiktų pastabų. 2014 m. gruodžio 3 d. Vokietija pateikė pastabas dėl papildomų 2014 m. liepos 8 d. pastabų.

| (10) | 2014 m. birželio 6 d. raštu Komisija paprašė Vokietijos pateikti papildomą informaciją, 2014 m. liepos 16 d. raštu Vokietija ją pateikė. |
| --- | --- |

(10)

2014 m. birželio 6 d. raštu Komisija paprašė Vokietijos pateikti papildomą informaciją, 2014 m. liepos 16 d. raštu Vokietija ją pateikė.

2.   APIBŪDINIMAS

APIBŪDINIMAS

| (11) | Toliau apibūdintos VDM pagal Pieno ir riebalų įstatymą įgyvendintos priemonės, kurios sprendime pradėti procedūrą vadinamos dalinėmis priemonėmis BW 6, BY 9, HE 5, NI 10, NW 9, RP 8, SL 6 ir TH 6 ir dėl kurių suderinamumo su vidaus rinka Komisija išsakė abejonių. |
| --- | --- |

(11)

Toliau apibūdintos VDM pagal Pieno ir riebalų įstatymą įgyvendintos priemonės, kurios sprendime pradėti procedūrą vadinamos dalinėmis priemonėmis BW 6, BY 9, HE 5, NI 10, NW 9, RP 8, SL 6 ir TH 6 ir dėl kurių suderinamumo su vidaus rinka Komisija išsakė abejonių.

Priežastys, kodėl Komisija pradėjo procedūrą pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį

Priežastys, kodėl Komisija pradėjo procedūrą pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį

| (12) | MFG yra federalinis įstatymas, įsigaliojęs 1952 m. ir nuo tada daug kartų iš dalies keistas, paskutinį kartą – 2006 m. spalio 31 d. Jis yra šiame sprendime nagrinėjamų priemonių teisinis pagrindas, jo galiojimas neterminuotas. |
| --- | --- |

(12)

MFG yra federalinis įstatymas, įsigaliojęs 1952 m. ir nuo tada daug kartų iš dalies keistas, paskutinį kartą – 2006 m. spalio 31 d. Jis yra šiame sprendime nagrinėjamų priemonių teisinis pagrindas, jo galiojimas neterminuotas.

| (13) | MFG 22 straipsnio 1 dalimi Vokietijos federacinėms žemėms leidžiama iš pieninių rinkti pieno mokestį pagal superkamo žalio pieno kiekį. Remiantis Vokietijos pateikta informacija, šia teise pasinaudojo devynios (iš 16) federacinių žemių, tai – Badenas-Viurtembergas, Bavarija, Brandenburgas, Hesenas, Žemutinė Saksonija, Šiaurės Reinas-Vestfalija, Reino kraštas-Pfalcas, Saro kraštas ir Tiuringija. Žemių renkamas pieno mokestis yra ne didesnis kaip 0,0015 EUR už kilogramą pieno. |
| --- | --- |

(13)

MFG 22 straipsnio 1 dalimi Vokietijos federacinėms žemėms leidžiama iš pieninių rinkti pieno mokestį pagal superkamo žalio pieno kiekį. Remiantis Vokietijos pateikta informacija, šia teise pasinaudojo devynios (iš 16) federacinių žemių, tai – Badenas-Viurtembergas, Bavarija, Brandenburgas, Hesenas, Žemutinė Saksonija, Šiaurės Reinas-Vestfalija, Reino kraštas-Pfalcas, Saro kraštas ir Tiuringija. Žemių renkamas pieno mokestis yra ne didesnis kaip 0,0015 EUR už kilogramą pieno.

| (14) | Vokietija paaiškino, kad atitinkamose federacinėse žemėse renkamas pieno mokestis netaikomas importuojamiems gaminiams, tačiau gali būti taikomas eksportuojamiems gaminiams. |
| --- | --- |

(14)

Vokietija paaiškino, kad atitinkamose federacinėse žemėse renkamas pieno mokestis netaikomas importuojamiems gaminiams, tačiau gali būti taikomas eksportuojamiems gaminiams.

| (15) | Pagal Pieno ir riebalų įstatymo 22 straipsnio 2 dalį iš pieno mokesčio gaunamas pajamas galima naudoti tik šiais tikslais:






  1. | gerinti ir išlaikyti kokybę pagal tam tikras įgyvendinimo taisykles; |
| --- | --- | --- |

(15)

Pagal Pieno ir riebalų įstatymo 22 straipsnio 2 dalį iš pieno mokesčio gaunamas pajamas galima naudoti tik šiais tikslais:

1.

gerinti ir išlaikyti kokybę pagal tam tikras įgyvendinimo taisykles;

| 2. | gerinti higieną melžimo metu, taip pat tiekiant, apdirbant, perdirbant ir parduodant pieną ir pieno produktus; |
| --- | --- |

2.

gerinti higieną melžimo metu, taip pat tiekiant, apdirbant, perdirbant ir parduodant pieną ir pieno produktus;

| 3. | atlikti primilžio patikras; |
| --- | --- |

3.

atlikti primilžio patikras;

| 4. | konsultuoti įmones pieno sektoriaus klausimais ir nuolat kelti jaunų specialistų kvalifikaciją; |
| --- | --- |

4.

konsultuoti įmones pieno sektoriaus klausimais ir nuolat kelti jaunų specialistų kvalifikaciją;

| 5. | vykdyti reklamos kampanijas, siekiant didinti pieno ir pieno produktų vartojimą; |
| --- | --- |

5.

vykdyti reklamos kampanijas, siekiant didinti pieno ir pieno produktų vartojimą;

| 6. | vykdyti pagal Pieno ir riebalų įstatymą pavestas užduotis. |
| --- | --- |

6.

vykdyti pagal Pieno ir riebalų įstatymą pavestas užduotis.

| (16) | Pieno ir riebalų įstatymo 22 straipsnio 2a dalyje nustatyta, kad, nukrypstant nuo 2 dalies, pagal 1 dalį gaunamas pajamas galima naudoti ir šiais tikslais:






  1. | mažinti dėl struktūrinių priežasčių padidėjusias surinkimo išlaidas pieną ir grietinėlę iš gamintojo tiekiant pieninei; |
| --- | --- | --- |

(16)

Pieno ir riebalų įstatymo 22 straipsnio 2a dalyje nustatyta, kad, nukrypstant nuo 2 dalies, pagal 1 dalį gaunamas pajamas galima naudoti ir šiais tikslais:

1.

mažinti dėl struktūrinių priežasčių padidėjusias surinkimo išlaidas pieną ir grietinėlę iš gamintojo tiekiant pieninei;

| 2. | mažinti padidėjusias transporto išlaidas pieną iš vienų pieninių tiekiant kitoms, jei toks tiekimas būtinas užtikrinti vartotojų aprūpinimui geriamuoju pienu vietovėse, kuriose pienu paprastai aprūpina pieninės, kurioms šiuo atveju jis tiekiamas; |
| --- | --- |

2.

mažinti padidėjusias transporto išlaidas pieną iš vienų pieninių tiekiant kitoms, jei toks tiekimas būtinas užtikrinti vartotojų aprūpinimui geriamuoju pienu vietovėse, kuriose pienu paprastai aprūpina pieninės, kurioms šiuo atveju jis tiekiamas;

| 3. | gerinti kokybę centralizuoto pieno produktų pardavimo vietose. |
| --- | --- |

3.

gerinti kokybę centralizuoto pieno produktų pardavimo vietose.

| (17) | 22 straipsnio 4 dalimi nustatyta, kad įmokos ir rinkliavos, kurias pieninės arba jų asociacijos moka 2 dalyje nurodytais tikslais pieno sektoriaus organizacijoms, visiškai ar iš dalies kompensuojamos iš pieno mokesčio pajamų. |
| --- | --- |

(17)

22 straipsnio 4 dalimi nustatyta, kad įmokos ir rinkliavos, kurias pieninės arba jų asociacijos moka 2 dalyje nurodytais tikslais pieno sektoriaus organizacijoms, visiškai ar iš dalies kompensuojamos iš pieno mokesčio pajamų.

| (18) | Vokietija teigė, kad VDM finansavimas pagal MFG 22 straipsnio 2 dalies 6 punktą yra vienas iš vadinamojo paslaugų administravimo atvejų (tai – teigiamas paslaugų teikimas, o ne intervencinis administravimas, kai susijusių asmenų teisės apribojamos). Materialinis teisinis pagrindas tam nereikalingas, nes ši sritis nepatenka į Vokietijos Konstitucijos (Pagrindinis Įstatymas, Grundgesetz) 20 straipsnio 3 dalyje numatytą įstatymų išlygą. Šiuo atveju esą pakanka, kad atitinkamos žemės biudžete būtų numatytas įgaliojimas suteikti tokią paslaugą ir administraciniu aktu ji būtų suteikta. |
| --- | --- |

(18)

Vokietija teigė, kad VDM finansavimas pagal MFG 22 straipsnio 2 dalies 6 punktą yra vienas iš vadinamojo paslaugų administravimo atvejų (tai – teigiamas paslaugų teikimas, o ne intervencinis administravimas, kai susijusių asmenų teisės apribojamos). Materialinis teisinis pagrindas tam nereikalingas, nes ši sritis nepatenka į Vokietijos Konstitucijos (Pagrindinis Įstatymas, Grundgesetz) 20 straipsnio 3 dalyje numatytą įstatymų išlygą. Šiuo atveju esą pakanka, kad atitinkamos žemės biudžete būtų numatytas įgaliojimas suteikti tokią paslaugą ir administraciniu aktu ji būtų suteikta.

Grundgesetz

| (19) | Lėšos buvo teikiamos pagal atitinkamos federacinės žemės biudžeto tvarką. |
| --- | --- |

(19)

Lėšos buvo teikiamos pagal atitinkamos federacinės žemės biudžeto tvarką.

| (20) | Pieno mokesčio rinkimo teisinis pagrindas atitinkamose federacinėse žemėse yra šie potvarkiai: |
| --- | --- |

(20)

Pieno mokesčio rinkimo teisinis pagrindas atitinkamose federacinėse žemėse yra šie potvarkiai:

| (21) | Badenas-Viurtembergas: 2004 m. gegužės 18 d. Maisto ir kaimo ministerijos potvarkis dėl pieno sektoriaus mokesčių rinkimo (Verordnung des Ministeriums für Ernährung und Ländlichen Raum über die Erhebung von milchwirtschaftlichen Umlagen) (GBl. (Oficialusis leidinys), p. 350), iš dalies pakeistas 2006 m. sausio 24 d. potvarkiu (GBl., p. 40); |
| --- | --- |

(21)

Badenas-Viurtembergas: 2004 m. gegužės 18 d. Maisto ir kaimo ministerijos potvarkis dėl pieno sektoriaus mokesčių rinkimo (Verordnung des Ministeriums für Ernährung und Ländlichen Raum über die Erhebung von milchwirtschaftlichen Umlagen) (GBl. (Oficialusis leidinys), p. 350), iš dalies pakeistas 2006 m. sausio 24 d. potvarkiu (GBl., p. 40);

Verordnung des Ministeriums für Ernährung und Ländlichen Raum über die Erhebung von milchwirtschaftlichen Umlagen

GBl.

GBl.

| (22) | Bavarija: 2007 m. spalio 17 d. Potvarkis dėl pieno mokesčio (Verordnung über eine Umlage für Milch, BayMilchUmlV); |
| --- | --- |

(22)

Bavarija: 2007 m. spalio 17 d. Potvarkis dėl pieno mokesčio (Verordnung über eine Umlage für Milch, BayMilchUmlV);

Verordnung über eine Umlage für Milch

BayMilchUmlV

| (23) | Hesenas: 1981 m. gruodžio 1 d. Potvarkis dėl mokesčio rinkimo pieno sektoriui remti (Verordnung über die Erhebung einer Umlage zur Förderung der Milchwirtschaft); |
| --- | --- |

(23)

Hesenas: 1981 m. gruodžio 1 d. Potvarkis dėl mokesčio rinkimo pieno sektoriui remti (Verordnung über die Erhebung einer Umlage zur Förderung der Milchwirtschaft);

Verordnung über die Erhebung einer Umlage zur Förderung der Milchwirtschaft

| (24) | Žemutinė Saksonija: 2004 m. lapkričio 26 d. Potvarkis dėl mokesčio rinkimo pieno sektoriuje (Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft) (Nds. GVBl. (Žemutinės Saksonijos oficialusis teisės aktų leidinys) Nr. 36/2004, p. 519), paskutinį kartą iš dalies pakeistas 2005 m. gruodžio 22 d. Potvarkiu dėl Potvarkio dėl mokesčio rinkimo pieno sektoriuje pakeitimo (Verordnung zur Änderung der Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft) (Nds. GVBl. Nr. 31/2005, p. 475); |
| --- | --- |

(24)

Žemutinė Saksonija: 2004 m. lapkričio 26 d. Potvarkis dėl mokesčio rinkimo pieno sektoriuje (Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft) (Nds. GVBl. (Žemutinės Saksonijos oficialusis teisės aktų leidinys) Nr. 36/2004, p. 519), paskutinį kartą iš dalies pakeistas 2005 m. gruodžio 22 d. Potvarkiu dėl Potvarkio dėl mokesčio rinkimo pieno sektoriuje pakeitimo (Verordnung zur Änderung der Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft) (Nds. GVBl. Nr. 31/2005, p. 475);

Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft

Nds. GVBl.

Verordnung zur Änderung der Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft

Nds. GVBl.

| (25) | Šiaurės Reinas-Vestfalija: 1965 m. lapkričio 30 d. Potvarkis dėl mokesčių pieno sektoriui remti (Verordnung über Umlagen zur Förderung der Milchwirtschaft); |
| --- | --- |

(25)

Šiaurės Reinas-Vestfalija: 1965 m. lapkričio 30 d. Potvarkis dėl mokesčių pieno sektoriui remti (Verordnung über Umlagen zur Förderung der Milchwirtschaft);

Verordnung über Umlagen zur Förderung der Milchwirtschaft

| (26) | Reino kraštas-Pfalcas: 2002 m. spalio 15 d. Žemės potvarkis dėl mokesčio rinkimo pieno sektoriuje (LVO über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiete der Milchwirtschaft), paskutinį kartą iš dalies pakeistas 2009 m. liepos 4 d. Pirmuoju žemės potvarkiu dėl Žemės potvarkio dėl mokesčio rinkimo pieno sektoriuje pakeitimo (1. LVO zur Änderung der LVO über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiete der Milchwirtschaft); |
| --- | --- |

(26)

Reino kraštas-Pfalcas: 2002 m. spalio 15 d. Žemės potvarkis dėl mokesčio rinkimo pieno sektoriuje (LVO über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiete der Milchwirtschaft), paskutinį kartą iš dalies pakeistas 2009 m. liepos 4 d. Pirmuoju žemės potvarkiu dėl Žemės potvarkio dėl mokesčio rinkimo pieno sektoriuje pakeitimo (1. LVO zur Änderung der LVO über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiete der Milchwirtschaft);

LVO über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiete der Milchwirtschaft

1. LVO zur Änderung der LVO über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiete der Milchwirtschaft

| (27) | Saro kraštas: 1982 m. gruodžio 9 d. Potvarkis dėl mokesčio rinkimo pieno sektoriuje (Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft); |
| --- | --- |

(27)

Saro kraštas: 1982 m. gruodžio 9 d. Potvarkis dėl mokesčio rinkimo pieno sektoriuje (Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft);

Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft

| (28) | Tiuringija: 1999 m. gruodžio 29 d. Tiuringijos potvarkis dėl mokesčio rinkimo pieno sektoriui remti (Thüringer Verordnung über die Erhebung einer Umlage zur Förderung der Milchwirtschaft). |
| --- | --- |

(28)

Tiuringija: 1999 m. gruodžio 29 d. Tiuringijos potvarkis dėl mokesčio rinkimo pieno sektoriui remti (Thüringer Verordnung über die Erhebung einer Umlage zur Förderung der Milchwirtschaft).

Thüringer Verordnung über die Erhebung einer Umlage zur Förderung der Milchwirtschaft

| (29) | Badenas-Viurtembergas, Bavarija, Hesenas, Žemutinė Saksonija, Šiaurės Reinas-Vestfalija, Reino kraštas-Pfalcas, Saro kraštas ir Tiuringija teikia finansinę paramą už VDM įgyvendinamas šiame sprendime nagrinėjamas priemones. 2001–2011 m. tam buvo skirta iš viso (bendrai visose žemėse) apie 4 mln. EUR biudžeto lėšų. |
| --- | --- |

(29)

Badenas-Viurtembergas, Bavarija, Hesenas, Žemutinė Saksonija, Šiaurės Reinas-Vestfalija, Reino kraštas-Pfalcas, Saro kraštas ir Tiuringija teikia finansinę paramą už VDM įgyvendinamas šiame sprendime nagrinėjamas priemones. 2001–2011 m. tam buvo skirta iš viso (bendrai visose žemėse) apie 4 mln. EUR biudžeto lėšų.

| (30) | Vokietija taip pat teigė, kad žemėse, kuriose pieno mokestis nerenkamas, išmokas VDM savanoriškai moka Milcherzeugervereinigung in Schleswig-Holstein e. V. (Šlėzvigo-Holšteino pieno gamintojų asociacija), Arbeitsgemeinschaft Milch e. V. Mecklenburg-Vorpommern (Meklenburgo-Pomeranijos pieno sektoriaus darbo bendrija), Landeskontrollverband Berlin-Brandenburg e. V. (Berlyno ir Brandenburgo žemių kontrolės sąjunga), Interessengemeinschaft der Erzeugerzusammenschlüsse in Sachsen e. V. (Saksonijos gamintojų asociacijų interesų bendrija) ir Saksonijos-Anhalto žemės pieno sektorius per Landesvereinigung der Milchwirtschaft Niedersachsen (Žemutinės Saksonijos žemės pieno sektoriaus asociacija). Išmokos apskaičiuojamos pagal atitinkamoje žemėje pagaminto pieno kiekį, atsižvelgiant į finansines atitinkamos organizacijos galimybes. |
| --- | --- |

(30)

Vokietija taip pat teigė, kad žemėse, kuriose pieno mokestis nerenkamas, išmokas VDM savanoriškai moka Milcherzeugervereinigung in Schleswig-Holstein e. V. (Šlėzvigo-Holšteino pieno gamintojų asociacija), Arbeitsgemeinschaft Milch e. V. Mecklenburg-Vorpommern (Meklenburgo-Pomeranijos pieno sektoriaus darbo bendrija), Landeskontrollverband Berlin-Brandenburg e. V. (Berlyno ir Brandenburgo žemių kontrolės sąjunga), Interessengemeinschaft der Erzeugerzusammenschlüsse in Sachsen e. V. (Saksonijos gamintojų asociacijų interesų bendrija) ir Saksonijos-Anhalto žemės pieno sektorius per Landesvereinigung der Milchwirtschaft Niedersachsen (Žemutinės Saksonijos žemės pieno sektoriaus asociacija). Išmokos apskaičiuojamos pagal atitinkamoje žemėje pagaminto pieno kiekį, atsižvelgiant į finansines atitinkamos organizacijos galimybes.

Milcherzeugervereinigung in Schleswig-Holstein e. V.

Arbeitsgemeinschaft Milch e. V. Mecklenburg-Vorpommern

Landeskontrollverband Berlin-Brandenburg e. V.

Interessengemeinschaft der Erzeugerzusammenschlüsse in Sachsen e. V.

Landesvereinigung der Milchwirtschaft Niedersachsen

| (31) | Badeno-Viurtembergo žemė papildydama nurodė, kad 2012 m. gruodžio 31 d. ji sustabdė pieno mokesčio rinkimą ir kad jos pieno sektorius 2013 ir 2014 m. prie VDM finansavimo prisidėjo mokėdamas Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg e. V. (Badeno-Viurtembergo pieno sektoriaus asociacija) nario įnašus. |
| --- | --- |

(31)

Badeno-Viurtembergo žemė papildydama nurodė, kad 2012 m. gruodžio 31 d. ji sustabdė pieno mokesčio rinkimą ir kad jos pieno sektorius 2013 ir 2014 m. prie VDM finansavimo prisidėjo mokėdamas Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg e. V. (Badeno-Viurtembergo pieno sektoriaus asociacija) nario įnašus.

Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg e. V.

| (32) | Vokietija nurodė, kad svarbiausios VDM užduotys yra šios:






  — | pieno sektoriaus interesų gynimas ir rėmimas, |
| --- | --- | --- |

(32)

Vokietija nurodė, kad svarbiausios VDM užduotys yra šios:

—

pieno sektoriaus interesų gynimas ir rėmimas,

| — | išankstinės visapusiškos konsultacijos visais pieno sektoriaus klausimais nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis, |
| --- | --- |

—

išankstinės visapusiškos konsultacijos visais pieno sektoriaus klausimais nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis,

| — | interesų atstovavimas teisėkūros procese ministerijose, parlamentinėse institucijose, nacionalinių ir tarptautinių techninio pobūdžio sąjungų ir organizacijų komitetuose ir darbo grupėse, |
| --- | --- |

—

interesų atstovavimas teisėkūros procese ministerijose, parlamentinėse institucijose, nacionalinių ir tarptautinių techninio pobūdžio sąjungų ir organizacijų komitetuose ir darbo grupėse,

| — | renginių aktualių pokyčių ir tendencijų temomis rengimas. |
| --- | --- |

—

renginių aktualių pokyčių ir tendencijų temomis rengimas.

| (33) | Vokietija nurodė, kad VDM yra Tarptautinės pienininkystės federacijos (angl. IDF, toliau – TPF) narė ir joje veikia kaip Vokietijos nacionalinis komitetas (Deutsches Nationalkomitee). Konkrečiai VDM koordinuoja visą Vokietijos veiklą TPF. Savo narių ir federalinės Vyriausybės pavedimu ji skiria TPF organų ekspertus ir teikia nuomones dėl Vokietijos nacionaliniam komitetui pateiktų tarptautinių paklausimų. Suderindama su savo narėmis ir glaudžiai bendradarbiaudama su federaline Vyriausybe ir federacinių žemių atstovais, VDM šioje organizacijoje atstovauja viso pieno sektoriaus interesams. |
| --- | --- |

(33)

Vokietija nurodė, kad VDM yra Tarptautinės pienininkystės federacijos (angl. IDF, toliau – TPF) narė ir joje veikia kaip Vokietijos nacionalinis komitetas (Deutsches Nationalkomitee). Konkrečiai VDM koordinuoja visą Vokietijos veiklą TPF. Savo narių ir federalinės Vyriausybės pavedimu ji skiria TPF organų ekspertus ir teikia nuomones dėl Vokietijos nacionaliniam komitetui pateiktų tarptautinių paklausimų. Suderindama su savo narėmis ir glaudžiai bendradarbiaudama su federaline Vyriausybe ir federacinių žemių atstovais, VDM šioje organizacijoje atstovauja viso pieno sektoriaus interesams.

Deutsches Nationalkomitee

| (34) | Vokietija taip pat nurodė, kad VDM, atstovaudama visam sektoriui ir bendradarbiaudama su kompetentingomis standartizacijos organizacijomis, pavyzdžiui, ISO (Tarptautinė standartizacijos asociacija), TPF, CEN (Europos standartizacijos komitetas) ir DIN (Vokietijos standartizacijos komitetas), prižiūri norminimo ir standartizavimo procesus nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis. Ji taip pat konsultuoja federalinę Vyriausybę ir TPF Codex Alimentarius (Maisto kodeksas) klausimais. Teikdama pastabas, gaires ir nurodymus VDM labai prisideda prie to, kad pieno sektorius ir valdžios institucijos rastų sutarimą, kai kalbama apie aplinkai ir saugai svarbių rodiklių vertinimą. Galiausiai VDM rengia sektoriaus mokomuosius dokumentus ir prižiūri visą techninės standartizacijos procesą. Techniniai standartai pieno sektoriuje yra būtini. Taip pavyko pasiekti, kad būtų gaminami saugūs ir kokybiški maisto produktai. |
| --- | --- |

(34)

Vokietija taip pat nurodė, kad VDM, atstovaudama visam sektoriui ir bendradarbiaudama su kompetentingomis standartizacijos organizacijomis, pavyzdžiui, ISO (Tarptautinė standartizacijos asociacija), TPF, CEN (Europos standartizacijos komitetas) ir DIN (Vokietijos standartizacijos komitetas), prižiūri norminimo ir standartizavimo procesus nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis. Ji taip pat konsultuoja federalinę Vyriausybę ir TPF Codex Alimentarius (Maisto kodeksas) klausimais. Teikdama pastabas, gaires ir nurodymus VDM labai prisideda prie to, kad pieno sektorius ir valdžios institucijos rastų sutarimą, kai kalbama apie aplinkai ir saugai svarbių rodiklių vertinimą. Galiausiai VDM rengia sektoriaus mokomuosius dokumentus ir prižiūri visą techninės standartizacijos procesą. Techniniai standartai pieno sektoriuje yra būtini. Taip pavyko pasiekti, kad būtų gaminami saugūs ir kokybiški maisto produktai.

Codex Alimentarius

| (35) | Vokietija aiškina, kad VDM taip pat yra savo narių bei valstybės, žemių ir mokslininkų atstovų tinklas. Visos suinteresuotosios šalys konsultuojamos nacionalinės ir tarptautinės maisto srities teisės, pieno srities mokslo ir analitikos bei mitybos krypčių, taip pat aplinkos ir gyvūnų apsaugos bei klimato kaitos švelninimo klausimais. Taigi VDM skatina visų sektoriaus narių bendradarbiavimą. Jos kaip sąjungos tikslai, be kitų, yra pieno srities mokslo rėmimas ir techninės pažangos pieno sektoriuje skatinimas. |
| --- | --- |

(35)

Vokietija aiškina, kad VDM taip pat yra savo narių bei valstybės, žemių ir mokslininkų atstovų tinklas. Visos suinteresuotosios šalys konsultuojamos nacionalinės ir tarptautinės maisto srities teisės, pieno srities mokslo ir analitikos bei mitybos krypčių, taip pat aplinkos ir gyvūnų apsaugos bei klimato kaitos švelninimo klausimais. Taigi VDM skatina visų sektoriaus narių bendradarbiavimą. Jos kaip sąjungos tikslai, be kitų, yra pieno srities mokslo rėmimas ir techninės pažangos pieno sektoriuje skatinimas.

| (36) | VDM kaip jos narės yra atstovaujamos tik sąjungos ir mokslo institucijos ir nėra atstovaujama nė viena pieno gamybos, pieno perdirbimo ar prekybos pienu įmonė. VDM tinklalapyje nurodyta, kad jos narės, be kitų, yra Milchindustrie-Verband e. V. (Pieno pramonės sąjunga), Deutscher Bauernverband e. V. (Vokietijos ūkininkų sąjunga), Bundesverband der Privaten Milchwirtschaft e. V. (Federalinė privačiojo pieno sektoriaus sąjunga), ZV Deutscher Milchwirtschaftler e. V. (Centrinė Vokietijos pieno sektoriaus sąjunga), Bundesverband Molkereiprodukte (Federalinė pieno produktų sąjunga) ir Arbeitsgemeinschaft Deutscher Rinderzüchter e. V. (Vokietijos galvijų augintojų asociacija) (4). |
| --- | --- |

(36)

VDM kaip jos narės yra atstovaujamos tik sąjungos ir mokslo institucijos ir nėra atstovaujama nė viena pieno gamybos, pieno perdirbimo ar prekybos pienu įmonė. VDM tinklalapyje nurodyta, kad jos narės, be kitų, yra Milchindustrie-Verband e. V. (Pieno pramonės sąjunga), Deutscher Bauernverband e. V. (Vokietijos ūkininkų sąjunga), Bundesverband der Privaten Milchwirtschaft e. V. (Federalinė privačiojo pieno sektoriaus sąjunga), ZV Deutscher Milchwirtschaftler e. V. (Centrinė Vokietijos pieno sektoriaus sąjunga), Bundesverband Molkereiprodukte (Federalinė pieno produktų sąjunga) ir Arbeitsgemeinschaft Deutscher Rinderzüchter e. V. (Vokietijos galvijų augintojų asociacija) (4).

Milchindustrie-Verband e. V.

Deutscher Bauernverband e. V.

Bundesverband der Privaten Milchwirtschaft e. V.

ZV Deutscher Milchwirtschaftler e. V.

Bundesverband Molkereiprodukte

Arbeitsgemeinschaft Deutscher Rinderzüchter e. V.

4

| (37) | Vokietija mano, kad finansinė parama VDM nėra pagalba, nes VDM nėra įmonė, t. y. nėra ekonominės veiklos vykdytoja. VDM esą nevykdo ekonominės veiklos. Ji esanti kelias pakopas apimantis Vokietijos pieno sektoriaus vertės grandinės dalyvių susivienijimas, kuris pats ekonominės veiklos nevykdo. Pagal Vokietijos pelno mokesčio teisę VDM laikoma profesine sąjunga, todėl turi teisę į tam tikras mokesčio lengvatas, kuriomis negali naudotis ekonominę veiklą vykdančios bendrovės. |
| --- | --- |

(37)

Vokietija mano, kad finansinė parama VDM nėra pagalba, nes VDM nėra įmonė, t. y. nėra ekonominės veiklos vykdytoja. VDM esą nevykdo ekonominės veiklos. Ji esanti kelias pakopas apimantis Vokietijos pieno sektoriaus vertės grandinės dalyvių susivienijimas, kuris pats ekonominės veiklos nevykdo. Pagal Vokietijos pelno mokesčio teisę VDM laikoma profesine sąjunga, todėl turi teisę į tam tikras mokesčio lengvatas, kuriomis negali naudotis ekonominę veiklą vykdančios bendrovės.

| (38) | Vokietija teigia, kad pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 (5) 183 straipsnį, nepažeisdama Sutarties 87, 88 ir 89 straipsnių (dabar – 107, 108 ir 109 straipsniai) taikymo, kaip nurodyta šio reglamento 180 straipsnyje, valstybė narė gali nustatyti, kad jos pieno gamintojai už realizuoto pieno arba pieno ekvivalento kiekį mokėtų skatinamąjį mokestį, skirtą finansuoti priemonėms, skatinančioms vartoti pieną Bendrijoje, plėsti pieno ir pieno produktų rinkas bei gerinti kokybę. |
| --- | --- |

(38)

Vokietija teigia, kad pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 (5) 183 straipsnį, nepažeisdama Sutarties 87, 88 ir 89 straipsnių (dabar – 107, 108 ir 109 straipsniai) taikymo, kaip nurodyta šio reglamento 180 straipsnyje, valstybė narė gali nustatyti, kad jos pieno gamintojai už realizuoto pieno arba pieno ekvivalento kiekį mokėtų skatinamąjį mokestį, skirtą finansuoti priemonėms, skatinančioms vartoti pieną Bendrijoje, plėsti pieno ir pieno produktų rinkas bei gerinti kokybę.

5

| (39) | Savo 2013 m. rugsėjo 20 d. pastabose Vokietija teigė, kad sprendimų priėmimo praktikoje sąjungos (tokios kaip VDM) ir asociacijos įmonėmis pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį laikomos tik išimtiniais atvejais ir tik tuomet, kai jos pačios vykdo ekonominę veiklą (pavyzdžiui, nuomoja žemės sklypus, parduoda televizijos transliacijos teises) (6). |
| --- | --- |

(39)

Savo 2013 m. rugsėjo 20 d. pastabose Vokietija teigė, kad sprendimų priėmimo praktikoje sąjungos (tokios kaip VDM) ir asociacijos įmonėmis pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį laikomos tik išimtiniais atvejais ir tik tuomet, kai jos pačios vykdo ekonominę veiklą (pavyzdžiui, nuomoja žemės sklypus, parduoda televizijos transliacijos teises) (6).

6

| (40) | Vokietija nurodė, kad prie VDM veiklos sričių priskiriamas atstovavimas pieno sektoriui nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis (pavyzdžiui, Codex Alimentarius klausimais ir DIN komitete). VDM atitinkamoms institucijoms teikia parengtas ir apibendrintas nepriklausomų išorės mokslininkų ir ekspertų išvadas. Ji veikia kaip federalinių ir žemių ministerijų ekspertė ir konsultantė. |
| --- | --- |

(40)

Vokietija nurodė, kad prie VDM veiklos sričių priskiriamas atstovavimas pieno sektoriui nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis (pavyzdžiui, Codex Alimentarius klausimais ir DIN komitete). VDM atitinkamoms institucijoms teikia parengtas ir apibendrintas nepriklausomų išorės mokslininkų ir ekspertų išvadas. Ji veikia kaip federalinių ir žemių ministerijų ekspertė ir konsultantė.

Codex Alimentarius

| (41) | Vokietija tvirtina, kad nėra taip, jog ši veikla būtų naudinga konkrečioms įmonėms. Priešingai, ji esą atitinka įprastas (visuomenei naudingas) bet kurios sąjungos užduotis. VDM veikla būtų suprantama klaidingai, jei ji būtų laikoma komercinių tikslų siekiančia pieno sektoriaus lobiste, kurios paslaugas galima „nusipirkti“ rinkoje. Be to, VDM narės jos teikiamų paslaugų negali gauti iš kito „paslaugų teikėjo“. Taigi, Vokietijos teigimu, konkurencija nevyksta, VDM ekonominės veiklos rinkoje nevykdo. |
| --- | --- |

(41)

Vokietija tvirtina, kad nėra taip, jog ši veikla būtų naudinga konkrečioms įmonėms. Priešingai, ji esą atitinka įprastas (visuomenei naudingas) bet kurios sąjungos užduotis. VDM veikla būtų suprantama klaidingai, jei ji būtų laikoma komercinių tikslų siekiančia pieno sektoriaus lobiste, kurios paslaugas galima „nusipirkti“ rinkoje. Be to, VDM narės jos teikiamų paslaugų negali gauti iš kito „paslaugų teikėjo“. Taigi, Vokietijos teigimu, konkurencija nevyksta, VDM ekonominės veiklos rinkoje nevykdo.

| (42) | Vokietija toliau aiškina, kad VDM teikiamomis paslaugomis nėra palaikomos ir pieninės. Visų pirma VDM veikla esanti ne „tikslingos konsultacinės paslaugos“ pieno sektoriaus įmonėms, o bendro pobūdžio. VDM teikia informaciją visoms suinteresuotosioms šalims, taigi galiausiai visuomenei, nacionalinės ir tarptautinės maisto srities teisės, pieno srities mokslo ir analitikos bei mitybos krypčių, taip pat aplinkos ir gyvūnų apsaugos bei klimato kaitos švelninimo klausimais. Informacijos sklaidai ji pirmiausia naudoja visuotinai (internetu) prieinamas publikacijas ir rengia konferencijas. Taigi VDM atlieka „daugiklio“ užduotį, kuri yra įprasta sąjungų veiklai ir labai svarbi visuotiniam informacijos prieinamumui užtikrinti. |
| --- | --- |

(42)

Vokietija toliau aiškina, kad VDM teikiamomis paslaugomis nėra palaikomos ir pieninės. Visų pirma VDM veikla esanti ne „tikslingos konsultacinės paslaugos“ pieno sektoriaus įmonėms, o bendro pobūdžio. VDM teikia informaciją visoms suinteresuotosioms šalims, taigi galiausiai visuomenei, nacionalinės ir tarptautinės maisto srities teisės, pieno srities mokslo ir analitikos bei mitybos krypčių, taip pat aplinkos ir gyvūnų apsaugos bei klimato kaitos švelninimo klausimais. Informacijos sklaidai ji pirmiausia naudoja visuotinai (internetu) prieinamas publikacijas ir rengia konferencijas. Taigi VDM atlieka „daugiklio“ užduotį, kuri yra įprasta sąjungų veiklai ir labai svarbi visuotiniam informacijos prieinamumui užtikrinti.

| (43) | Vokietijos tvirtinimu, ši „atvira“, bendra „konsultacijų“ forma nėra rinkoje įprasta paslauga pieno sektoriui. Jos negalima lyginti su įmonėms teikiamomis „tikslingomis“ konsultacijomis. Galimi pranašumai, kuriuos pieno sektoriaus įmonės įgyja gaudamos informaciją, pagalbos teisės atžvilgiu nėra svarbūs. Taip pat nėra žinomas joks Komisijos ar ES teismų sprendimas, kuriame pagalba būtų suprantama taip plačiai. |
| --- | --- |

(43)

Vokietijos tvirtinimu, ši „atvira“, bendra „konsultacijų“ forma nėra rinkoje įprasta paslauga pieno sektoriui. Jos negalima lyginti su įmonėms teikiamomis „tikslingomis“ konsultacijomis. Galimi pranašumai, kuriuos pieno sektoriaus įmonės įgyja gaudamos informaciją, pagalbos teisės atžvilgiu nėra svarbūs. Taip pat nėra žinomas joks Komisijos ar ES teismų sprendimas, kuriame pagalba būtų suprantama taip plačiai.

| (44) | Vokietija įsitikinusi, kad atmestina ir netiesioginė pagalba. Netiesioginė pagalba esą reikštų, kad trečiajam asmeniui teikiama subsidija nukreipta būtent į tai, kad būtų palaikomas netiesioginis pagalbos gavėjas, arba kad tam tikros įmonės ar tam tikro gamybos sektoriaus palaikymas yra būdingas tai priemonei. Šiuo atveju taip nėra. Galimi grįžtamieji pranašumai, įgyjami dėl priemonių, pavyzdžiui, dėl bendrosios informacijos apie nacionalinės ir tarptautinės maisto srities teisės, pieno srities mokslo ir analitikos bei mitybos kryptis, taip pat aplinkos ir gyvūnų apsaugą bei klimato kaitos švelninimą, nėra konkretūs, todėl jais negalima pagrįsti pagalbos. Be to, kaip bendrosios priemonės jie neturi konkurencijos iškreipimo poveikio. |
| --- | --- |

(44)

Vokietija įsitikinusi, kad atmestina ir netiesioginė pagalba. Netiesioginė pagalba esą reikštų, kad trečiajam asmeniui teikiama subsidija nukreipta būtent į tai, kad būtų palaikomas netiesioginis pagalbos gavėjas, arba kad tam tikros įmonės ar tam tikro gamybos sektoriaus palaikymas yra būdingas tai priemonei. Šiuo atveju taip nėra. Galimi grįžtamieji pranašumai, įgyjami dėl priemonių, pavyzdžiui, dėl bendrosios informacijos apie nacionalinės ir tarptautinės maisto srities teisės, pieno srities mokslo ir analitikos bei mitybos kryptis, taip pat aplinkos ir gyvūnų apsaugą bei klimato kaitos švelninimą, nėra konkretūs, todėl jais negalima pagrįsti pagalbos. Be to, kaip bendrosios priemonės jie neturi konkurencijos iškreipimo poveikio.

| (45) | Vokietijos teigimu, šiuo atveju nėra jokių įrodymų, patvirtinančių prielaidą, kad buvo ketinama palaikyti tam tikras įmones arba kad jos buvo palaikomos ir dėl to buvo iškreipiama konkurencija. Priešingai, įmokos VDM buvo skirtos tam, kad ji galėtų vykdyti pirmiau apibūdintas neekonomines užduotis. |
| --- | --- |

(45)

Vokietijos teigimu, šiuo atveju nėra jokių įrodymų, patvirtinančių prielaidą, kad buvo ketinama palaikyti tam tikras įmones arba kad jos buvo palaikomos ir dėl to buvo iškreipiama konkurencija. Priešingai, įmokos VDM buvo skirtos tam, kad ji galėtų vykdyti pirmiau apibūdintas neekonomines užduotis.

Priežastys, kodėl Komisija pradėjo procedūrą pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį

Priežastys, kodėl Komisija pradėjo procedūrą pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį

| (46) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija konstatavo, kad VDM yra paslaugų teikėja, nes įvairiais lygmenimis atstovauja Vokietijos pieno sektoriui ir taip pat teikia tikslingas konsultacines paslaugas, susijusias su pieno gamyba. Galutinis šių paslaugų gavėjas yra visas Vokietijos pieno sektorius, visų pirma pieninės, kurios yra įmonės. Be to, paaiškėjo, kad įvykdytos visos pagalbos buvimo sąlygos. |
| --- | --- |

(46)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija konstatavo, kad VDM yra paslaugų teikėja, nes įvairiais lygmenimis atstovauja Vokietijos pieno sektoriui ir taip pat teikia tikslingas konsultacines paslaugas, susijusias su pieno gamyba. Galutinis šių paslaugų gavėjas yra visas Vokietijos pieno sektorius, visų pirma pieninės, kurios yra įmonės. Be to, paaiškėjo, kad įvykdytos visos pagalbos buvimo sąlygos.

VDM pastabos

VDM pastabos

| (47) | 2014 m. vasario 6 d. raštu VDM dėl jai suteiktų subsidijų pateikė savo pastabas, jos išdėstytos toliau. |
| --- | --- |

(47)

2014 m. vasario 6 d. raštu VDM dėl jai suteiktų subsidijų pateikė savo pastabas, jos išdėstytos toliau.

| (48) | VDM tenkančios pieno mokesčio pajamos negali būti laikomos pagalba jai. VDM nėra įmonė pagal SESV 107 straipsnį, o VDM veikla, finansuojama iš pieno mokesčio pajamų, tikrai nėra komercinė, kitaip tariant, ekonominė veikla, t. y. prekių arba paslaugų teikimas rinkoje. Tai reiškia, kad šios iš pieno mokesčio pajamų finansuojamos veiklos atžvilgiu VDM tikrai nėra įmonė, nes tai, ar subjektas yra įmonė, turi būti nustatoma funkciniu aspektu – atsižvelgiant į tam tikrą veiklą. |
| --- | --- |

(48)

VDM tenkančios pieno mokesčio pajamos negali būti laikomos pagalba jai. VDM nėra įmonė pagal SESV 107 straipsnį, o VDM veikla, finansuojama iš pieno mokesčio pajamų, tikrai nėra komercinė, kitaip tariant, ekonominė veikla, t. y. prekių arba paslaugų teikimas rinkoje. Tai reiškia, kad šios iš pieno mokesčio pajamų finansuojamos veiklos atžvilgiu VDM tikrai nėra įmonė, nes tai, ar subjektas yra įmonė, turi būti nustatoma funkciniu aspektu – atsižvelgiant į tam tikrą veiklą.

| (49) | VDM nėra paslaugų teikėja rinkoje. Priešingai, jos veikla yra įprastas bet kurios sąjungos darbas. Kaip centrinė sąjunga VDM vienija Vokietijos pieno sektorių ir jam atstovauja. Būtų klaidinga šią veiklą, grindžiamą narystės principu paremta VDM struktūra, laikyti „paslauga“ nariams. Priešingai, VDM užduotis dėl jos narystės principu paremtos struktūros yra demokratiškai teisėtas pieno sektoriaus nuomonės formavimas tokiose srityse kaip, pavyzdžiui, teisėkūra ir standartizacija. Į šį valios formavimo procesą taip pat įtraukti valstybės, federacinių žemių ir mokslo sektoriaus atstovai, vieni jų VDM turi patariamąją funkciją, kiti – balsavimo teisę. Ši įprasta sąjungos veikla – valios formavimas ir atstovavimas nariams – nėra paslaugos teikimas „rinkoje“. |
| --- | --- |

(49)

VDM nėra paslaugų teikėja rinkoje. Priešingai, jos veikla yra įprastas bet kurios sąjungos darbas. Kaip centrinė sąjunga VDM vienija Vokietijos pieno sektorių ir jam atstovauja. Būtų klaidinga šią veiklą, grindžiamą narystės principu paremta VDM struktūra, laikyti „paslauga“ nariams. Priešingai, VDM užduotis dėl jos narystės principu paremtos struktūros yra demokratiškai teisėtas pieno sektoriaus nuomonės formavimas tokiose srityse kaip, pavyzdžiui, teisėkūra ir standartizacija. Į šį valios formavimo procesą taip pat įtraukti valstybės, federacinių žemių ir mokslo sektoriaus atstovai, vieni jų VDM turi patariamąją funkciją, kiti – balsavimo teisę. Ši įprasta sąjungos veikla – valios formavimas ir atstovavimas nariams – nėra paslaugos teikimas „rinkoje“.

| (50) | Atidžiau panagrinėjus toliau išsamiau apibūdintas atskiras sritis, kuriose VDM vykdo savo kaip sąjungos veiklą, tampa aišku, kad šios iš pieno mokesčio pajamų finansuojamos veiklos sritys nėra„ekonominė veikla“ rinkoje. |
| --- | --- |

(50)

Atidžiau panagrinėjus toliau išsamiau apibūdintas atskiras sritis, kuriose VDM vykdo savo kaip sąjungos veiklą, tampa aišku, kad šios iš pieno mokesčio pajamų finansuojamos veiklos sritys nėra„ekonominė veikla“ rinkoje.

| (51) | Didelę VDM veiklos dalį sudaro „išankstinės visapusiškos konsultacijos visais pieno sektoriaus klausimais nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis“. Šiai sričiai skiriama apie 15 % pajamų, kurias VDM gauna iš pieno mokesčio. Tačiau ši veikla yra ne pieno sektoriaus įmonių, o nacionalinės ir tarptautinės teisės aktų leidėjo konsultavimas, t. y. pieno sektoriaus valios formavimo ir žinių perteikimas prieš priimant teisės aktus ir nustatant kitus standartus. Šiuose procesuose VDM dalyvauja kaip Vokietijos pieno sektoriaus atstovė ir ekspertė. Tačiau ir šiuo atveju VDM veikia ne kaip „paslaugų teikėja“ rinkoje. Priešingai, VDM veiklos turinys yra demokratinio nuomonės formavimo narystės principu paremtoje VDM struktūroje perteikimas teisėkūros procese. Todėl viso pieno sektoriaus interesų atstovavimas teisėkūros procese ministerijose, parlamentinėse institucijose, nacionalinių ir tarptautinių techninio pobūdžio sąjungų ir organizacijų komitetuose ir darbo grupėse negali būti laikomas ekonomine veikla. |
| --- | --- |

(51)

Didelę VDM veiklos dalį sudaro „išankstinės visapusiškos konsultacijos visais pieno sektoriaus klausimais nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis“. Šiai sričiai skiriama apie 15 % pajamų, kurias VDM gauna iš pieno mokesčio. Tačiau ši veikla yra ne pieno sektoriaus įmonių, o nacionalinės ir tarptautinės teisės aktų leidėjo konsultavimas, t. y. pieno sektoriaus valios formavimo ir žinių perteikimas prieš priimant teisės aktus ir nustatant kitus standartus. Šiuose procesuose VDM dalyvauja kaip Vokietijos pieno sektoriaus atstovė ir ekspertė. Tačiau ir šiuo atveju VDM veikia ne kaip „paslaugų teikėja“ rinkoje. Priešingai, VDM veiklos turinys yra demokratinio nuomonės formavimo narystės principu paremtoje VDM struktūroje perteikimas teisėkūros procese. Todėl viso pieno sektoriaus interesų atstovavimas teisėkūros procese ministerijose, parlamentinėse institucijose, nacionalinių ir tarptautinių techninio pobūdžio sąjungų ir organizacijų komitetuose ir darbo grupėse negali būti laikomas ekonomine veikla.

| (52) | Tačiau net jei šioje – viešojo sektoriaus institucijų patarėjo nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis – veikloje būtų įžvelgiama paslauga, šios viešojo sektoriaus institucijos, kaip tokios „konsultacinės paslaugos“ gavėjos, nebūtų įmonės, o kartu – pagalbos gavėjos pagal SESV 107 straipsnį. Todėl, atsižvelgiant į šią pirmiau apibūdintą VDM kaip sąjungos veiklą, ji negali būti laikoma įmone, tad negali būti ir pagalbos gavėja. O tikslingos konsultacinės paslaugos, t. y. atrankusis pieno sektoriaus įmonių konsultavimas, iš pieno mokesčio pajamų, kurias VDM teikė žemės, nebuvo finansuojamos. |
| --- | --- |

(52)

Tačiau net jei šioje – viešojo sektoriaus institucijų patarėjo nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis – veikloje būtų įžvelgiama paslauga, šios viešojo sektoriaus institucijos, kaip tokios „konsultacinės paslaugos“ gavėjos, nebūtų įmonės, o kartu – pagalbos gavėjos pagal SESV 107 straipsnį. Todėl, atsižvelgiant į šią pirmiau apibūdintą VDM kaip sąjungos veiklą, ji negali būti laikoma įmone, tad negali būti ir pagalbos gavėja. O tikslingos konsultacinės paslaugos, t. y. atrankusis pieno sektoriaus įmonių konsultavimas, iš pieno mokesčio pajamų, kurias VDM teikė žemės, nebuvo finansuojamos.

| (53) | VDM, atstovaudama visam sektoriui ir bendradarbiaudama su kompetentingomis standartizacijos organizacijomis, pavyzdžiui, ISO, TPF, CEN ir DIN, taip pat prižiūri norminimo ir standartizavimo procesus nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis. Ji taip pat konsultuoja federalinę Vyriausybę Codex Alimentarius klausimais, pavyzdžiui, be kita ko, kaip federalinės Vyriausybės konsultantė dalyvauja šių Codex Alimentarius darbo grupių posėdžiuose:






  — | CCMMP – pienas ir pieno produktai (visų pirma 2001–2011 m. buvo peržiūrėti ir pakeisti visi CCMMP pieno produktų standartai), |
| --- | --- | --- |

(53)

VDM, atstovaudama visam sektoriui ir bendradarbiaudama su kompetentingomis standartizacijos organizacijomis, pavyzdžiui, ISO, TPF, CEN ir DIN, taip pat prižiūri norminimo ir standartizavimo procesus nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis. Ji taip pat konsultuoja federalinę Vyriausybę Codex Alimentarius klausimais, pavyzdžiui, be kita ko, kaip federalinės Vyriausybės konsultantė dalyvauja šių Codex Alimentarius darbo grupių posėdžiuose:

Codex Alimentarius

Codex Alimentarius

—

CCMMP – pienas ir pieno produktai (visų pirma 2001–2011 m. buvo peržiūrėti ir pakeisti visi CCMMP pieno produktų standartai),

| — | CCFH – maisto higiena, |
| --- | --- |

—

CCFH – maisto higiena,

| — | CCCF – maisto teršalai, |
| --- | --- |

—

CCCF – maisto teršalai,

| — | CCFA – maisto priedai, |
| --- | --- |

—

CCFA – maisto priedai,

| — | CCFICS – maisto produktų importo sertifikavimo sistemos, |
| --- | --- |

—

CCFICS – maisto produktų importo sertifikavimo sistemos,

| — | CCFL – maisto produktų ženklinimas, |
| --- | --- |

—

CCFL – maisto produktų ženklinimas,

| — | CCGP – bendrieji principai, |
| --- | --- |

—

CCGP – bendrieji principai,

| — | CCMAS – analizės ir mėginių ėmimo metodai, |
| --- | --- |

—

CCMAS – analizės ir mėginių ėmimo metodai,

| — | CCNFSDU –mityba ir dietiniai maisto produktai, |
| --- | --- |

—

CCNFSDU –mityba ir dietiniai maisto produktai,

| — | CCRVDF –veterinarinių vaistų liekanos maisto produktuose. |
| --- | --- |

—

CCRVDF –veterinarinių vaistų liekanos maisto produktuose.

| (54) | Šiai norminimo ir standartizavimo nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis sričiai skiriama apie 45 % pajamų, kurias VDM gauna iš pieno mokesčio. Ši VDM veiklos sritis – norminimas ir standartizavimas – taip pat nelaikytina ekonomine veikla. VDM šiuo atveju taip pat neteikia paslaugų rinkoje, o kaip centrinė organizacija atstovauja visam pieno sektoriui vykdant visuotinės svarbos užduotį. Tai, kad norminimas ir standartizavimas pagal ISO, TPF, CEN ir DIN bei Codex Alimentarius yra visuotinės svarbos veikla, o ne atrankioji paramos priemonė, yra visuotinai pripažinta. |
| --- | --- |

(54)

Šiai norminimo ir standartizavimo nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis sričiai skiriama apie 45 % pajamų, kurias VDM gauna iš pieno mokesčio. Ši VDM veiklos sritis – norminimas ir standartizavimas – taip pat nelaikytina ekonomine veikla. VDM šiuo atveju taip pat neteikia paslaugų rinkoje, o kaip centrinė organizacija atstovauja visam pieno sektoriui vykdant visuotinės svarbos užduotį. Tai, kad norminimas ir standartizavimas pagal ISO, TPF, CEN ir DIN bei Codex Alimentarius yra visuotinės svarbos veikla, o ne atrankioji paramos priemonė, yra visuotinai pripažinta.

Codex Alimentarius

| (55) | Remiantis DIN e. V. įstatais, „DIN užduotis (tikslas) yra pagal nustatytas ir skaidrias procedūras skatinti, organizuoti ir valdyti norminimo ir standartizavimo procesus bei jiems vadovauti, siekiant naudos visuomenei ir ginant viešąjį interesą. Darbo rezultatais siekiama inovacijų, saugos ir sutarimo pramonės, mokslo ir administravimo srityse bei visuomenėje, kokybės užtikrinimo ir racionalizavimo bei darbo saugos, gamtos apsaugos ir vartotojų apsaugos tikslų.“ |
| --- | --- |

(55)

Remiantis DIN e. V. įstatais, „DIN užduotis (tikslas) yra pagal nustatytas ir skaidrias procedūras skatinti, organizuoti ir valdyti norminimo ir standartizavimo procesus bei jiems vadovauti, siekiant naudos visuomenei ir ginant viešąjį interesą. Darbo rezultatais siekiama inovacijų, saugos ir sutarimo pramonės, mokslo ir administravimo srityse bei visuomenėje, kokybės užtikrinimo ir racionalizavimo bei darbo saugos, gamtos apsaugos ir vartotojų apsaugos tikslų.“

DIN e. V.

| (56) | Tą patį galima pasakyti apie Codex Alimentarius, kurio užduotis, pavyzdžiui, jo svetainėje, apibūdinta taip:

  „
  The Codex Alimentarius Commission, established by FAO and WHO in 1963 develops harmonised international food standards, guidelines and codes of practice to protect the health of the consumers and ensure fair practices in the food trade.
  “ („
  Maisto kodekso komisija, kurią 1963 m. įsteigė Maisto ir žemės ūkio organizacija ir Pasaulio sveikatos organizacija, rengia darniuosius tarptautinius maisto standartus, gaires ir praktikos kodeksus, siekdama apsaugoti vartotojų sveikatą ir užtikrinti sąžiningą prekybą maistu.
  “). |
| --- | --- |

(56)

Tą patį galima pasakyti apie Codex Alimentarius, kurio užduotis, pavyzdžiui, jo svetainėje, apibūdinta taip:

Codex Alimentarius

„
  The Codex Alimentarius Commission, established by FAO and WHO in 1963 develops harmonised international food standards, guidelines and codes of practice to protect the health of the consumers and ensure fair practices in the food trade.
  “ („
  Maisto kodekso komisija, kurią 1963 m. įsteigė Maisto ir žemės ūkio organizacija ir Pasaulio sveikatos organizacija, rengia darniuosius tarptautinius maisto standartus, gaires ir praktikos kodeksus, siekdama apsaugoti vartotojų sveikatą ir užtikrinti sąžiningą prekybą maistu.
  “).

The Codex Alimentarius Commission, established by FAO and WHO in 1963 develops harmonised international food standards, guidelines and codes of practice to protect the health of the consumers and ensure fair practices in the food trade.

Maisto kodekso komisija, kurią 1963 m. įsteigė Maisto ir žemės ūkio organizacija ir Pasaulio sveikatos organizacija, rengia darniuosius tarptautinius maisto standartus, gaires ir praktikos kodeksus, siekdama apsaugoti vartotojų sveikatą ir užtikrinti sąžiningą prekybą maistu.

| (57) | Be to, Codex Alimentarius yra svarbus tiek bendrai maisto srities teisės, t. y. maistą reglamentuojančių teisės ir administracinių aktų, tiek konkrečiai maisto saugos pagrindas, tiek bendru, tiek valstybių lygmeniu. Teisėkūros institucijos, rengdamos arba keisdamos maisto srities teisės aktus, privalo į jį atsižvelgti maisto saugos ir vartotojų apsaugos aspektais kaip į svarbiausią tarptautinį maisto srities teisės standartą (7). |
| --- | --- |

(57)

Be to, Codex Alimentarius yra svarbus tiek bendrai maisto srities teisės, t. y. maistą reglamentuojančių teisės ir administracinių aktų, tiek konkrečiai maisto saugos pagrindas, tiek bendru, tiek valstybių lygmeniu. Teisėkūros institucijos, rengdamos arba keisdamos maisto srities teisės aktus, privalo į jį atsižvelgti maisto saugos ir vartotojų apsaugos aspektais kaip į svarbiausią tarptautinį maisto srities teisės standartą (7).

Codex Alimentarius

7

| (58) | Taigi ir šiuo atžvilgiu VDM nevykdo ekonominės veiklos, t. y. neteikia paslaugų rinkoje. Taip yra jau vien dėl to, kad nėra tokios norminimo ir standartizavimo veiklos, kuri yra visuotinės svarbos ir vykdoma visų pirma dėl vartotojų interesų, rinkos (8). |
| --- | --- |

(58)

Taigi ir šiuo atžvilgiu VDM nevykdo ekonominės veiklos, t. y. neteikia paslaugų rinkoje. Taip yra jau vien dėl to, kad nėra tokios norminimo ir standartizavimo veiklos, kuri yra visuotinės svarbos ir vykdoma visų pirma dėl vartotojų interesų, rinkos (8).

8

| (59) | Kita VDM veiklos dalis yra bendras informacijos apie pieną ir pienininkystę teikimas ir šios srities mokslinių žinių ir naujų metodų skleidimas suprantama forma. VDM rengia atitinkamas pastabas, gaires ir nurodymus, siekdama jais visas suinteresuotąsias šalims, įskaitant vartotojus, suprantamai informuoti tokiomis temomis kaip, pavyzdžiui, geriausios esamos aplinkos apsaugos technologijos, geroji žemės ūkio praktika, vandens suvartojimas, anglies dioksido išmetimas ir pieninių galvijų apsauga ar pieninių galvijų šėrimo sistemos. Šiai sričiai skiriama apie 35 % pajamų, kurias VDM gauna iš pieno mokesčio. |
| --- | --- |

(59)

Kita VDM veiklos dalis yra bendras informacijos apie pieną ir pienininkystę teikimas ir šios srities mokslinių žinių ir naujų metodų skleidimas suprantama forma. VDM rengia atitinkamas pastabas, gaires ir nurodymus, siekdama jais visas suinteresuotąsias šalims, įskaitant vartotojus, suprantamai informuoti tokiomis temomis kaip, pavyzdžiui, geriausios esamos aplinkos apsaugos technologijos, geroji žemės ūkio praktika, vandens suvartojimas, anglies dioksido išmetimas ir pieninių galvijų apsauga ar pieninių galvijų šėrimo sistemos. Šiai sričiai skiriama apie 35 % pajamų, kurias VDM gauna iš pieno mokesčio.

| (60) | Ši veikla taip pat nėra ekonominė, nes nėra teikiamos konkrečios paslaugos konkuruojant su kitais tokių paslaugų teikėjais. Būtent dėl to, kad nėra vykdoma konkrečioms pieno sektoriaus įmonėms naudinga veikla, o tik visi suinteresuotieji tretieji asmenys, t. y. visuomenė, informuojami pieno ir pienininkystės temomis, tai yra veikla, kurią VDM vykdo neatlygintinai ir kurios joks trečiasis asmuo negalėtų vykdyti ir už atlygį. Imamas tik nedidelis kai kurių publikacijų apsaugos mokestis. |
| --- | --- |

(60)

Ši veikla taip pat nėra ekonominė, nes nėra teikiamos konkrečios paslaugos konkuruojant su kitais tokių paslaugų teikėjais. Būtent dėl to, kad nėra vykdoma konkrečioms pieno sektoriaus įmonėms naudinga veikla, o tik visi suinteresuotieji tretieji asmenys, t. y. visuomenė, informuojami pieno ir pienininkystės temomis, tai yra veikla, kurią VDM vykdo neatlygintinai ir kurios joks trečiasis asmuo negalėtų vykdyti ir už atlygį. Imamas tik nedidelis kai kurių publikacijų apsaugos mokestis.

| (61) | VDM taip pat remia valstybinių aukštųjų mokyklų mokslininkus, ypač jaunuosius, – jų prašymu, apmoka dalį kelionių į pieno srities mokslo renginius išlaidų. Kadangi tai yra ne ekonomikos srityje veikiančių privačių asmenų rėmimas, valstybės pagalbos sąlygos taip pat nėra tenkinamos. |
| --- | --- |

(61)

VDM taip pat remia valstybinių aukštųjų mokyklų mokslininkus, ypač jaunuosius, – jų prašymu, apmoka dalį kelionių į pieno srities mokslo renginius išlaidų. Kadangi tai yra ne ekonomikos srityje veikiančių privačių asmenų rėmimas, valstybės pagalbos sąlygos taip pat nėra tenkinamos.

| (62) | Be to, du VDM darbuotojai skaitė paskaitas Hanoverio specializuotoje aukštojoje mokykloje, tai taip pat laikytina ne ekonomine veikla. Iš viso šiai sričiai (jaunųjų mokslininkų rėmimas ir VDM darbuotojų paskaitos) buvo skiriama apie 5 % pajamų, kurias VDM gavo iš pieno mokesčio. |
| --- | --- |

(62)

Be to, du VDM darbuotojai skaitė paskaitas Hanoverio specializuotoje aukštojoje mokykloje, tai taip pat laikytina ne ekonomine veikla. Iš viso šiai sričiai (jaunųjų mokslininkų rėmimas ir VDM darbuotojų paskaitos) buvo skiriama apie 5 % pajamų, kurias VDM gavo iš pieno mokesčio.

| (63) | Kalbant apie išlaidų, susijusių su VDM veikla TPF ir jos kaip Vokietijos nacionalinio komiteto TPF funkcija, pavyzdžiui, pastabų dėl tarptautinių paklausimų teikimu, finansavimą iš pieno mokesčio pajamų, tai ši VDM veikla yra arba viešojo sektoriaus institucijų konsultavimo, arba standartizavimo, arba bendrosios informacijos sklaidos dalis. O tai, kad VDM atstovai vien dalyvauja TPF posėdžiuose, yra tik sąjungos, o ne ekonominė veikla. Pagrindinis darbo TPF aspektas šiuo atveju yra dalyvavimas tarptautinio standartizavimo (Codex Alimentarius, ISO, CEN) ir bendrosios informacijos sklaidos procesuose. |
| --- | --- |

(63)

Kalbant apie išlaidų, susijusių su VDM veikla TPF ir jos kaip Vokietijos nacionalinio komiteto TPF funkcija, pavyzdžiui, pastabų dėl tarptautinių paklausimų teikimu, finansavimą iš pieno mokesčio pajamų, tai ši VDM veikla yra arba viešojo sektoriaus institucijų konsultavimo, arba standartizavimo, arba bendrosios informacijos sklaidos dalis. O tai, kad VDM atstovai vien dalyvauja TPF posėdžiuose, yra tik sąjungos, o ne ekonominė veikla. Pagrindinis darbo TPF aspektas šiuo atveju yra dalyvavimas tarptautinio standartizavimo (Codex Alimentarius, ISO, CEN) ir bendrosios informacijos sklaidos procesuose.

Codex Alimentarius

| (64) | Nebuvo ir pagalbos pieno sektoriaus įmonėms. Tai, kad viešojo sektoriaus institucijos prieš priimdamos teisės aktus ar nustatydamos kitus standartus arba per teisėkūros ar kitų standartų nustatymo procedūras pasitelkia VDM kaip konsultantę ir, siekdamos užtikrinti jos nepriklausomumą, jos finansavimą reglamentuoja nustatydamos privalomą mokestį, nereiškia, kad valstybė palaiko įmones, kurias, nustatydama joms privalomą mokestį, įpareigoja finansuoti viešojo sektoriaus institucijų informacijos gavimą. |
| --- | --- |

(64)

Nebuvo ir pagalbos pieno sektoriaus įmonėms. Tai, kad viešojo sektoriaus institucijos prieš priimdamos teisės aktus ar nustatydamos kitus standartus arba per teisėkūros ar kitų standartų nustatymo procedūras pasitelkia VDM kaip konsultantę ir, siekdamos užtikrinti jos nepriklausomumą, jos finansavimą reglamentuoja nustatydamos privalomą mokestį, nereiškia, kad valstybė palaiko įmones, kurias, nustatydama joms privalomą mokestį, įpareigoja finansuoti viešojo sektoriaus institucijų informacijos gavimą.

| (65) | Tą patį galima pasakyti apie visuotinės svarbos standartizacijos sritį ir universitetų mokslininkų, ypač jaunųjų, rėmimą. Galiausiai informacijos sklaida taip pat nėra konkrečių pieno sektoriaus įmonių palaikymas. Ji skirta, pirma, bendro pobūdžio aiškinimui pieno srities mokslo temomis, antra, žinių apie galiojančius teisinius nurodymus, normas, standartus ir naujausias technologijas skleidimui, siekiant visuomenės labui užtikrinti, kad būtų laikomasi aukštų kokybės ir aplinkos apsaugos standartų. Be to, jei pieno sektoriaus įmonės ir įgyja pranašumų dėl VDM įgyvendinamų priemonių, tai jie yra netiesioginiai grįžtamieji pranašumai, kurių dydžio neįmanoma nustatyti ir kurių nepakanka, kad šias kitais tikslais įgyvendintas priemones būtų galima laikyti valstybės pagalba. Be to, tarus esant pagalbą „pieno sektoriui“, jos nebūtų įmanoma susigrąžinti, nes nebūtų įmanoma net apytikriai nustatyti, kurios įmonės ir kokio dydžio naudos gavo dėl tų priemonių, tuo labiau, kad teigiamą poveikį nebūtų galima sieti tik su Vokietijos pieno sektoriaus įmonėmis, – priemonės tikrai būtų naudingos ir užsienio įmonėms tuo atveju, kai jos veikia Vokietijoje arba kai ta veikla, pavyzdžiui, susijusi su tarptautine standartizacija ir Codex Alimentarius, ir taip yra tarptautinio pobūdžio. |
| --- | --- |

(65)

Tą patį galima pasakyti apie visuotinės svarbos standartizacijos sritį ir universitetų mokslininkų, ypač jaunųjų, rėmimą. Galiausiai informacijos sklaida taip pat nėra konkrečių pieno sektoriaus įmonių palaikymas. Ji skirta, pirma, bendro pobūdžio aiškinimui pieno srities mokslo temomis, antra, žinių apie galiojančius teisinius nurodymus, normas, standartus ir naujausias technologijas skleidimui, siekiant visuomenės labui užtikrinti, kad būtų laikomasi aukštų kokybės ir aplinkos apsaugos standartų. Be to, jei pieno sektoriaus įmonės ir įgyja pranašumų dėl VDM įgyvendinamų priemonių, tai jie yra netiesioginiai grįžtamieji pranašumai, kurių dydžio neįmanoma nustatyti ir kurių nepakanka, kad šias kitais tikslais įgyvendintas priemones būtų galima laikyti valstybės pagalba. Be to, tarus esant pagalbą „pieno sektoriui“, jos nebūtų įmanoma susigrąžinti, nes nebūtų įmanoma net apytikriai nustatyti, kurios įmonės ir kokio dydžio naudos gavo dėl tų priemonių, tuo labiau, kad teigiamą poveikį nebūtų galima sieti tik su Vokietijos pieno sektoriaus įmonėmis, – priemonės tikrai būtų naudingos ir užsienio įmonėms tuo atveju, kai jos veikia Vokietijoje arba kai ta veikla, pavyzdžiui, susijusi su tarptautine standartizacija ir Codex Alimentarius, ir taip yra tarptautinio pobūdžio.

Codex Alimentarius

| (66) | Jei vis dėlto, priešingai negu pirmiau išsakyti argumentai, pieno mokesčio pajamų, skirtų VDM kaip priemonės BW 6, BY 9, HE 5, NI 10, NW 9, RP8, SL 6 ir TH 6, naudojimas būtų laikomas valstybės pagalba, tai ji bet kokiu atveju būtų suderinama su atitinkamomis antrinės teisės normomis. |
| --- | --- |

(66)

Jei vis dėlto, priešingai negu pirmiau išsakyti argumentai, pieno mokesčio pajamų, skirtų VDM kaip priemonės BW 6, BY 9, HE 5, NI 10, NW 9, RP8, SL 6 ir TH 6, naudojimas būtų laikomas valstybės pagalba, tai ji bet kokiu atveju būtų suderinama su atitinkamomis antrinės teisės normomis.

| (67) | Jei, priešingai negu pirmiau išsakyta nuomonė, VDM konsultavimo veikla būtų laikoma valstybės pagalba pieno sektoriaus įmonėms, tai ji būtų leistina techninė parama pagal Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos žemės ūkio sektoriui 2000–2006 m. (9) (toliau – 2000–2006 m. gairės) 14 skirsnį arba Bendrijos 2007–2013 m. valstybės pagalbos žemės ūkio ir miškų sektoriuose gairių (10) (toliau – 2007–2013 m. gairės) IV.K skirsnį. |
| --- | --- |

(67)

Jei, priešingai negu pirmiau išsakyta nuomonė, VDM konsultavimo veikla būtų laikoma valstybės pagalba pieno sektoriaus įmonėms, tai ji būtų leistina techninė parama pagal Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos žemės ūkio sektoriui 2000–2006 m. (9) (toliau – 2000–2006 m. gairės) 14 skirsnį arba Bendrijos 2007–2013 m. valstybės pagalbos žemės ūkio ir miškų sektoriuose gairių (10) (toliau – 2007–2013 m. gairės) IV.K skirsnį.

9

10

| (68) | Dėl 2001–2006 m. VDM taip pat argumentavo, kad priemonės buvo susijusios tik su pienu kaip I priede nurodytu produktu. Priemonių dalykas buvo mokslinių žinių, visų pirma susijusių su naujausiomis technologijomis ir geriausia patirtimi, kuriomis grindžiamos normos ir standartai, kuriuos rengiant VDM dalyvavo ir teikė konsultacijas, arba kurias buvo siekiama įtraukti į naujus teisėkūros projektus, skleidimas. Todėl VDM šioje srityje įgyvendintos priemonės dažniausiai buvo susijusios su naujais metodais pagal 2000–2006 m. gairių 14.1 straipsnį. Taigi VDM veikla norminimo ir standartizavimo srityje kaip mokslinių žinių apibrėžimas ir skleidimas taip pat priskirtina techninei paramai. |
| --- | --- |

(68)

Dėl 2001–2006 m. VDM taip pat argumentavo, kad priemonės buvo susijusios tik su pienu kaip I priede nurodytu produktu. Priemonių dalykas buvo mokslinių žinių, visų pirma susijusių su naujausiomis technologijomis ir geriausia patirtimi, kuriomis grindžiamos normos ir standartai, kuriuos rengiant VDM dalyvavo ir teikė konsultacijas, arba kurias buvo siekiama įtraukti į naujus teisėkūros projektus, skleidimas. Todėl VDM šioje srityje įgyvendintos priemonės dažniausiai buvo susijusios su naujais metodais pagal 2000–2006 m. gairių 14.1 straipsnį. Taigi VDM veikla norminimo ir standartizavimo srityje kaip mokslinių žinių apibrėžimas ir skleidimas taip pat priskirtina techninei paramai.

| (69) | Be to, mokslinių žinių ir bendrojo pobūdžio dalykinės informacijos skleidimas (pagal 2007–2013 m. gairių IV.K skirsnį) turi būti laikomas leistinu ir atsižvelgiant į 2000–2006 m. gairių galiojimą laiko atžvilgiu, nes tokia veikla patenka, pavyzdžiui, į konsultacinių paslaugų arba mokymo ir kvalifikacijos kėlimo sąvoką (11). |
| --- | --- |

(69)

Be to, mokslinių žinių ir bendrojo pobūdžio dalykinės informacijos skleidimas (pagal 2007–2013 m. gairių IV.K skirsnį) turi būti laikomas leistinu ir atsižvelgiant į 2000–2006 m. gairių galiojimą laiko atžvilgiu, nes tokia veikla patenka, pavyzdžiui, į konsultacinių paslaugų arba mokymo ir kvalifikacijos kėlimo sąvoką (11).

11

| (70) | Be to, jei 2007–2013 m. gairės būtų aiškinamos kitaip, atsirastų vertinimo prieštara, palyginti su daug didesnį poveikį rinkos veikimui darančiomis reklamos priemonėmis. Šios buvo leistinos ir iki 2007 m. pagal Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos EB sutarties I priede išvardytų produktų ir tam tikrų jame neišvardytų produktų reklamai (2001/C-252/03) (toliau – Reklamos gairės). Kaip perteklinis produktas pienas atitinka reklamai būtinus teigiamus kriterijus. |
| --- | --- |

(70)

Be to, jei 2007–2013 m. gairės būtų aiškinamos kitaip, atsirastų vertinimo prieštara, palyginti su daug didesnį poveikį rinkos veikimui darančiomis reklamos priemonėmis. Šios buvo leistinos ir iki 2007 m. pagal Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos EB sutarties I priede išvardytų produktų ir tam tikrų jame neišvardytų produktų reklamai (2001/C-252/03) (toliau – Reklamos gairės). Kaip perteklinis produktas pienas atitinka reklamai būtinus teigiamus kriterijus.

| (71) | Tai reiškia, kad valstybės narės pieno sektoriuje bendrojo pobūdžio, t. y. kilmės ir įmonės atžvilgiu neutralią, pieno reklamą be kitų apribojimų gali remti 100 % valstybės pagalbos lėšomis. Šia galimybe valstybės narės pasinaudojo dideliu mastu (12). Tad jeigu 2001–2006 m. bendrojo pobūdžio pieno ir pieno produktų reklama buvo leidžiama be apribojimų, nėra jokio pagrindo daug mažesnį poveikį rinkos veikimui darančiai bendrojo pobūdžio dalykinei informacijai ar mokslinių žinių apie pieną ir pieno produktus skleidimui taikyti griežtesnius pagalbos teisės reikalavimus. |
| --- | --- |

(71)

Tai reiškia, kad valstybės narės pieno sektoriuje bendrojo pobūdžio, t. y. kilmės ir įmonės atžvilgiu neutralią, pieno reklamą be kitų apribojimų gali remti 100 % valstybės pagalbos lėšomis. Šia galimybe valstybės narės pasinaudojo dideliu mastu (12). Tad jeigu 2001–2006 m. bendrojo pobūdžio pieno ir pieno produktų reklama buvo leidžiama be apribojimų, nėra jokio pagrindo daug mažesnį poveikį rinkos veikimui darančiai bendrojo pobūdžio dalykinei informacijai ar mokslinių žinių apie pieną ir pieno produktus skleidimui taikyti griežtesnius pagalbos teisės reikalavimus.

12

| (72) | Negali būti taip, kad, rengiant 2000–2006 m. gaires, materialinės pagalbos teisės ar Komisijos valia būtų buvusi valstybės finansuojamą reklamos kampaniją „Gerkite daugiau pieno!“ laikyti leistina pagalba reklamai, o kampaniją, per kurią vartotojams dalykiškai aiškinama apie pieno maistingumą ir reikšmę vaikų mitybai, laikyti neleistina pagalba. |
| --- | --- |

(72)

Negali būti taip, kad, rengiant 2000–2006 m. gaires, materialinės pagalbos teisės ar Komisijos valia būtų buvusi valstybės finansuojamą reklamos kampaniją „Gerkite daugiau pieno!“ laikyti leistina pagalba reklamai, o kampaniją, per kurią vartotojams dalykiškai aiškinama apie pieno maistingumą ir reikšmę vaikų mitybai, laikyti neleistina pagalba.

| (73) | Įvykdytos ir kitos 2000–2006 m. gairių 14 straipsnio sąlygos. Kadangi priemonės yra bendrojo pobūdžio ir įmonių atžvilgiu neutralios, jos nėra savaime susietos su tam tikromis grupėmis (14.2 straipsnis). Kadangi, kaip paaiškinta, nėra tiesioginės priemonių ir įmonių sąsajos, neįmanoma priemonių finansiniu aspektu tiksliai priskirti konkrečioms įmonėms. Kadangi šiai sričiai skirta palyginti nedaug pajamų, o pieno sektoriaus įmonių yra daug, prie 14.3 straipsnyje nurodytų ribų net nepriartėta. |
| --- | --- |

(73)

Įvykdytos ir kitos 2000–2006 m. gairių 14 straipsnio sąlygos. Kadangi priemonės yra bendrojo pobūdžio ir įmonių atžvilgiu neutralios, jos nėra savaime susietos su tam tikromis grupėmis (14.2 straipsnis). Kadangi, kaip paaiškinta, nėra tiesioginės priemonių ir įmonių sąsajos, neįmanoma priemonių finansiniu aspektu tiksliai priskirti konkrečioms įmonėms. Kadangi šiai sričiai skirta palyginti nedaug pajamų, o pieno sektoriaus įmonių yra daug, prie 14.3 straipsnyje nurodytų ribų net nepriartėta.

| (74) | Dėl laikotarpio nuo 2007 m. VDM argumentavo, kad atitinkamos VDM priemonės laikytinos mokslinių žinių skleidimu visuotinai suprantama forma ir bendrojo pobūdžio dalykine informacija pagal 2007–2013 m. gairių IV.K skirsnį, susiejant su Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 14 straipsniu. To negalima sieti tik mažosiomis ir vidutinėmis įmonėmis, nes įmonių atžvilgiu neutrali bendrojo pobūdžio dalykinė informacija jau vien dėl šio neutralumo negali būti siejama su MVĮ. Be to, šiuo atveju taip pat reikia atkreipti dėmesį į tai, kad taikant 2007–2013 m. gaires negali atsirasti prieštaros. Taigi ir šiuo atveju negali būti, kad buvo norima bendrojo pobūdžio pieno ir pieno produktų (kurie yra žemės ūkio produktai) reklamą leisti remti 100 % (plg. 2007–2013 m. gairių 157 punktą), o daug mažesnį poveikį konkurencijai darančiai bendrojo pobūdžio dalykinei informacijai ir mokslinių žinių skleidimui taikyti griežtesnius reikalavimus. Kitaip tai kaip tik būtų postūmis valstybėms narėms stengtis bendrojo pobūdžio dalykinę informaciją ar mokslinių žinių skleidimą susieti su raginimu pirkti ir taip šias priemones paversti neabejotinai leistinomis reklamos priemonėmis. |
| --- | --- |

(74)

Dėl laikotarpio nuo 2007 m. VDM argumentavo, kad atitinkamos VDM priemonės laikytinos mokslinių žinių skleidimu visuotinai suprantama forma ir bendrojo pobūdžio dalykine informacija pagal 2007–2013 m. gairių IV.K skirsnį, susiejant su Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 14 straipsniu. To negalima sieti tik mažosiomis ir vidutinėmis įmonėmis, nes įmonių atžvilgiu neutrali bendrojo pobūdžio dalykinė informacija jau vien dėl šio neutralumo negali būti siejama su MVĮ. Be to, šiuo atveju taip pat reikia atkreipti dėmesį į tai, kad taikant 2007–2013 m. gaires negali atsirasti prieštaros. Taigi ir šiuo atveju negali būti, kad buvo norima bendrojo pobūdžio pieno ir pieno produktų (kurie yra žemės ūkio produktai) reklamą leisti remti 100 % (plg. 2007–2013 m. gairių 157 punktą), o daug mažesnį poveikį konkurencijai darančiai bendrojo pobūdžio dalykinei informacijai ir mokslinių žinių skleidimui taikyti griežtesnius reikalavimus. Kitaip tai kaip tik būtų postūmis valstybėms narėms stengtis bendrojo pobūdžio dalykinę informaciją ar mokslinių žinių skleidimą susieti su raginimu pirkti ir taip šias priemones paversti neabejotinai leistinomis reklamos priemonėmis.

| (75) | Remdamasi minėtais argumentais, VDM prašė Komisijos persvarstyti savo ligšiolines prielaidas dėl VDM laikymo įmone ir dėl jos veiklos leistinumo pagalbos teisės požiūriu. Be to, dėl procedūros sudėtingumo VDM pasiliko teisę per tolesnę eigą teikti papildomas pastabas. |
| --- | --- |

(75)

Remdamasi minėtais argumentais, VDM prašė Komisijos persvarstyti savo ligšiolines prielaidas dėl VDM laikymo įmone ir dėl jos veiklos leistinumo pagalbos teisės požiūriu. Be to, dėl procedūros sudėtingumo VDM pasiliko teisę per tolesnę eigą teikti papildomas pastabas.

Kitų suinteresuotųjų šalių pastabos

Kitų suinteresuotųjų šalių pastabos

| (76) | 2014 m. vasario 6–10 d. Komisija gavo iš viso šešis suinteresuotųjų šalių raštus, kuriuose jos pateikė pastabas dėl šiame sprendime nagrinėjamų VDM įgyvendintų priemonių. |
| --- | --- |

(76)

2014 m. vasario 6–10 d. Komisija gavo iš viso šešis suinteresuotųjų šalių raštus, kuriuose jos pateikė pastabas dėl šiame sprendime nagrinėjamų VDM įgyvendintų priemonių.

| (77) | Landesvereinigung der Bayerischen Milchwirtschaft e. V. (Bavarijos žemės pieno sektoriaus asociacija) (2014 m. vasario 7 d. raštas) nuomone, tai, jog VDM tarptautiniu lygmeniu keičiasi patirtimi, atsižvelgiant į prevencinę vartotojų apsaugą pasinaudojant kitų šalių turimomis naujomis žiniomis, yra skatinama ir labai vertinama. Tuo nėra palaikomos konkrečios įmonės. |
| --- | --- |

(77)

Landesvereinigung der Bayerischen Milchwirtschaft e. V. (Bavarijos žemės pieno sektoriaus asociacija) (2014 m. vasario 7 d. raštas) nuomone, tai, jog VDM tarptautiniu lygmeniu keičiasi patirtimi, atsižvelgiant į prevencinę vartotojų apsaugą pasinaudojant kitų šalių turimomis naujomis žiniomis, yra skatinama ir labai vertinama. Tuo nėra palaikomos konkrečios įmonės.

Landesvereinigung der Bayerischen Milchwirtschaft e. V.

| (78) | Landesvereinigung Thüringer Milch e. V. (Tiuringijos žemės pieno asociacija) savo 2014 m. vasario 6 d. pastabose nurodė VDM pastabas ir joms pritarė. |
| --- | --- |

(78)

Landesvereinigung Thüringer Milch e. V. (Tiuringijos žemės pieno asociacija) savo 2014 m. vasario 6 d. pastabose nurodė VDM pastabas ir joms pritarė.

Landesvereinigung Thüringer Milch e. V.

| (79) | Milchprüfring Baden-Württemberg e. V. (Badeno-Viurtembergo pieno tikrinimo agentūra) savo 2014 m. vasario 6 d. pastabose teigė, kad VDM yra tarp organizacijų, kurioms Badene-Viurtemberge buvo skiriamos pieno mokesčio pajamos. Visos pastabose nurodytos organizacijos įgyvendino priemones pieno sektoriuje pagal Pieno ir riebalų įstatymo 22 straipsnį. Pieno mokesčio pajamų buvo skiriama tiek, kiek buvo būtina priemonėms įgyvendinti. |
| --- | --- |

(79)

Milchprüfring Baden-Württemberg e. V. (Badeno-Viurtembergo pieno tikrinimo agentūra) savo 2014 m. vasario 6 d. pastabose teigė, kad VDM yra tarp organizacijų, kurioms Badene-Viurtemberge buvo skiriamos pieno mokesčio pajamos. Visos pastabose nurodytos organizacijos įgyvendino priemones pieno sektoriuje pagal Pieno ir riebalų įstatymo 22 straipsnį. Pieno mokesčio pajamų buvo skiriama tiek, kiek buvo būtina priemonėms įgyvendinti.

Milchprüfring Baden-Württemberg e. V.

| (80) | Milchwirtschaftliche Arbeitsgemeinschaft Rheinland-Pfalz e. V. (Reino krašto-Pfalco pieno sektoriaus darbo bendrija) savo 2014 m. vasario 10 d. pastabose pateikė tuos pačius argumentus, kuriuos buvo pateikusi Vokietija savo 2013 m. rugsėjo 20 d. pastabose. |
| --- | --- |

(80)

Milchwirtschaftliche Arbeitsgemeinschaft Rheinland-Pfalz e. V. (Reino krašto-Pfalco pieno sektoriaus darbo bendrija) savo 2014 m. vasario 10 d. pastabose pateikė tuos pačius argumentus, kuriuos buvo pateikusi Vokietija savo 2013 m. rugsėjo 20 d. pastabose.

Milchwirtschaftliche Arbeitsgemeinschaft Rheinland-Pfalz e. V.

| (81) | Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg e. V. savo 2014 m. vasario 6 d. pastabose pritarė Milchprüfring Baden-Württemberg e. V. argumentams (žr. 79 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(81)

Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg e. V. savo 2014 m. vasario 6 d. pastabose pritarė Milchprüfring Baden-Württemberg e. V. argumentams (žr. 79 konstatuojamąją dalį).

Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg e. V.

Milchprüfring Baden-Württemberg e. V.

| (82) | 2014 m. vasario 7 d.Landesvereinigung der Milchwirtschaft Niedersachsen е. V. (toliau – LVN) pastabos tiesiogiai nesusijusios su VDM suteiktomis subsidijomis, tačiau jose iš esmės neigiamas pagalbos visoms pagal MFG įgyvendintoms dalinėms priemonėms buvimas. |
| --- | --- |

(82)

2014 m. vasario 7 d.Landesvereinigung der Milchwirtschaft Niedersachsen е. V. (toliau – LVN) pastabos tiesiogiai nesusijusios su VDM suteiktomis subsidijomis, tačiau jose iš esmės neigiamas pagalbos visoms pagal MFG įgyvendintoms dalinėms priemonėms buvimas.

Landesvereinigung der Milchwirtschaft Niedersachsen е. V.

| (83) | Konkrečiai LVN tvirtino, kad dėl iš pieno mokesčio pajamų finansuojamų priemonių neatsiranda naštos valstybės biudžetui, valstybė neturi teisės disponuoti pieno mokesčio pajamomis ir valstybė nekontroliuoja nei mokesčio dydžio, nei priemonių turinio. Taigi nagrinėjamos priemonės nepriskirtinos valstybei. Be to, valstybė nekontroliuoja subsidijų dydžio ir nėra įtraukta į LVN struktūrą. |
| --- | --- |

(83)

Konkrečiai LVN tvirtino, kad dėl iš pieno mokesčio pajamų finansuojamų priemonių neatsiranda naštos valstybės biudžetui, valstybė neturi teisės disponuoti pieno mokesčio pajamomis ir valstybė nekontroliuoja nei mokesčio dydžio, nei priemonių turinio. Taigi nagrinėjamos priemonės nepriskirtinos valstybei. Be to, valstybė nekontroliuoja subsidijų dydžio ir nėra įtraukta į LVN struktūrą.

| (84) | LVN taip pat aiškino, kad jos veiklą tikrina ne valstybinės institucijos, o Hanoverio žemės ūkio rūmai (Landwirtschaftskammer Hannover), kurie, kaip viešoji savivaldos institucija, nėra tiesioginio viešojo administravimo organas. |
| --- | --- |

(84)

LVN taip pat aiškino, kad jos veiklą tikrina ne valstybinės institucijos, o Hanoverio žemės ūkio rūmai (Landwirtschaftskammer Hannover), kurie, kaip viešoji savivaldos institucija, nėra tiesioginio viešojo administravimo organas.

Landwirtschaftskammer Hannover

| (85) | Papildomose 2014 m. liepos 8 d. pastabose LVN, be kita ko, rėmėsi Komisijos sprendimu Val'Hor (13). Jame Komisija pripažino, kad nei dėl valstybės teisės pripažinti tarpšakinę organizaciją, nei dėl jos reguliuojamosios paramos renkant su sektoriumi susijusias „įmokas“ (nagrinėtu atveju – per galimybę išplėsti tarpšakinio susitarimo taikymą) negalima daryti išvados, kad tarpšakinės organizacijos priemonės priskirtinos valstybei. Ar dėl valstybės dalyvavimo parafiskalinėse finansavimo sistemose įmonių palaikymas priskirtinas valstybei kaip „valstybės pagalba“, esą priklauso nuo konkretaus atvejo aplinkybių ir pagal tai taikomo bendro vertinimo. Tiriant, ar yra valstybės pagalba, esą svarbiausi šie iš teismų praktikos išplaukiantys aspektai:






  — | Kas priima sprendimus dėl lėšų rinkimo ir naudojimo? |
| --- | --- | --- |

(85)

Papildomose 2014 m. liepos 8 d. pastabose LVN, be kita ko, rėmėsi Komisijos sprendimu Val'Hor (13). Jame Komisija pripažino, kad nei dėl valstybės teisės pripažinti tarpšakinę organizaciją, nei dėl jos reguliuojamosios paramos renkant su sektoriumi susijusias „įmokas“ (nagrinėtu atveju – per galimybę išplėsti tarpšakinio susitarimo taikymą) negalima daryti išvados, kad tarpšakinės organizacijos priemonės priskirtinos valstybei. Ar dėl valstybės dalyvavimo parafiskalinėse finansavimo sistemose įmonių palaikymas priskirtinas valstybei kaip „valstybės pagalba“, esą priklauso nuo konkretaus atvejo aplinkybių ir pagal tai taikomo bendro vertinimo. Tiriant, ar yra valstybės pagalba, esą svarbiausi šie iš teismų praktikos išplaukiantys aspektai:

Val'Hor

13

—

Kas priima sprendimus dėl lėšų rinkimo ir naudojimo?

| — | Jei sprendimus priima privati organizacija, kokią įtaką daro valstybė? |
| --- | --- |

—

Jei sprendimus priima privati organizacija, kokią įtaką daro valstybė?

| — | Iš kokių lėšų finansuojamos subsidijos? |
| --- | --- |

—

Iš kokių lėšų finansuojamos subsidijos?

| — | Kokio pobūdžio priemonės finansuojamos? |
| --- | --- |

—

Kokio pobūdžio priemonės finansuojamos?

| — | Iš ko renkamos lėšos? |
| --- | --- |

—

Iš ko renkamos lėšos?

| — | Kas teikia iniciatyvą dėl priemonės? |
| --- | --- |

—

Kas teikia iniciatyvą dėl priemonės?

| (86) | LVN teigia per savo teisinius atstovus ištyrusi teisinę padėtį kitose federacinėse žemėse ir šiuo atžvilgiu taip pat padariusi išvadą, kad teismų praktikoje nustatytų valstybės pagalbos buvimo požymių šiuo atveju nėra, taigi turi būti pripažinta, kad MFG apskritai neturi pagalbos pobūdžio. |
| --- | --- |

(86)

LVN teigia per savo teisinius atstovus ištyrusi teisinę padėtį kitose federacinėse žemėse ir šiuo atžvilgiu taip pat padariusi išvadą, kad teismų praktikoje nustatytų valstybės pagalbos buvimo požymių šiuo atveju nėra, taigi turi būti pripažinta, kad MFG apskritai neturi pagalbos pobūdžio.

| (87) | LVN teigimu, žemių asociacijos turi didelę įtaką priimant sprendimus dėl mokesčio rinkimo iš pieninių. Pagal MFG 22 straipsnio 1 dalies pirmą sakinį mokestis gali būti renkamas tik konsultuojantis su žemių asociacijomis. Pagal MFG 22 straipsnio 1 dalies antrą sakinį mokesčiui padidinti reikalingas žemės asociacijos prašymas. |
| --- | --- |

(87)

LVN teigimu, žemių asociacijos turi didelę įtaką priimant sprendimus dėl mokesčio rinkimo iš pieninių. Pagal MFG 22 straipsnio 1 dalies pirmą sakinį mokestis gali būti renkamas tik konsultuojantis su žemių asociacijomis. Pagal MFG 22 straipsnio 1 dalies antrą sakinį mokesčiui padidinti reikalingas žemės asociacijos prašymas.

| (88) | Žemutinėje Saksonijoje ir Tiuringijoje mokesčio rinkimo būdai ir dydis reglamentuojami atitinkamu Potvarkiu dėl mokesčio rinkimo (toliau – UmlErhVO), kuris buvo išleistas „konsultuojantis“ su atitinkama žemės asociacija. |
| --- | --- |

(88)

Žemutinėje Saksonijoje ir Tiuringijoje mokesčio rinkimo būdai ir dydis reglamentuojami atitinkamu Potvarkiu dėl mokesčio rinkimo (toliau – UmlErhVO), kuris buvo išleistas „konsultuojantis“ su atitinkama žemės asociacija.

UmlErhVO

| (89) | Be to, LVN tvirtinimu, atitinkama žemės asociacija lemia atskirai administruotinų mokesčio pajamų naudojimą (žr. MFG 22 straipsnio 3 dalies pirmą sakinį), dėl to kartais šios pajamos netgi pervedamos į atitinkamos žemės asociacijos sąskaitą (žr., pvz., Tiuringijos UmlErhVO 3 straipsnio 1 dalį). Taigi, žemių asociacijos, prisiimdamos atsakomybę šiuo klausimu, rengia pasiūlymus dėl mokesčio pajamų naudojimo. Pavyzdžiui, Tiuringijoje tai daroma pagal Landesvereinigung Thüringer Milch (toliau – LVTM) narių pateiktas paraiškas (žr. Tiuringijos darbo gairių (Thüringer Arbeitsrichtlinie) 6.3 punktą). |
| --- | --- |

(89)

Be to, LVN tvirtinimu, atitinkama žemės asociacija lemia atskirai administruotinų mokesčio pajamų naudojimą (žr. MFG 22 straipsnio 3 dalies pirmą sakinį), dėl to kartais šios pajamos netgi pervedamos į atitinkamos žemės asociacijos sąskaitą (žr., pvz., Tiuringijos UmlErhVO 3 straipsnio 1 dalį). Taigi, žemių asociacijos, prisiimdamos atsakomybę šiuo klausimu, rengia pasiūlymus dėl mokesčio pajamų naudojimo. Pavyzdžiui, Tiuringijoje tai daroma pagal Landesvereinigung Thüringer Milch (toliau – LVTM) narių pateiktas paraiškas (žr. Tiuringijos darbo gairių (Thüringer Arbeitsrichtlinie) 6.3 punktą).

UmlErhVO

Landesvereinigung Thüringer Milch

Thüringer Arbeitsrichtlinie

| (90) | Nors žemių asociacijų parengtus pasiūlymus dėl mokesčio pajamų naudojimo „priima“ (pvz., Žemutinėje Saksonijoje pagal Subsidijų teikimo gairių (Zuwendungsrichtlinie) 6.2 punktą, Tiuringijoje pagal Tiuringijos UmlErhVO 4 straipsnį) arba „patvirtina“ (pvz., Šiaurės Reine-Vestfalijoje ir Bavarijoje) viešojo sektoriaus institucija, tačiau tai esą nepagrindžia lemiamos valstybės įtakos, nes valstybės atliekamo „patikrinimo“ pagrindas yra tik MFG 22 straipsnio 2 dalis. Taigi atitinkamomis nuostatomis teisių valdyti lėšų skyrimą arba daryti tam įtaką viešojo sektoriaus institucijoms suteikiama ne daugiau kaip byloje Doux Élevage (14). |
| --- | --- |

(90)

Nors žemių asociacijų parengtus pasiūlymus dėl mokesčio pajamų naudojimo „priima“ (pvz., Žemutinėje Saksonijoje pagal Subsidijų teikimo gairių (Zuwendungsrichtlinie) 6.2 punktą, Tiuringijoje pagal Tiuringijos UmlErhVO 4 straipsnį) arba „patvirtina“ (pvz., Šiaurės Reine-Vestfalijoje ir Bavarijoje) viešojo sektoriaus institucija, tačiau tai esą nepagrindžia lemiamos valstybės įtakos, nes valstybės atliekamo „patikrinimo“ pagrindas yra tik MFG 22 straipsnio 2 dalis. Taigi atitinkamomis nuostatomis teisių valdyti lėšų skyrimą arba daryti tam įtaką viešojo sektoriaus institucijoms suteikiama ne daugiau kaip byloje Doux Élevage (14).

Zuwendungsrichtlinie

UmlErhVO

Doux Élevage

14

| (91) | Mokesčio pajamos visose federacinėse žemėse iš tikrųjų esą naudojamos pagal žemių asociacijų pasiūlymus. Jau vien tai, neatsižvelgiant į konkretų teisinį organizavimą, esą rodo, kad mokesčio pajamos nepriskirtinos valstybei (15). |
| --- | --- |

(91)

Mokesčio pajamos visose federacinėse žemėse iš tikrųjų esą naudojamos pagal žemių asociacijų pasiūlymus. Jau vien tai, neatsižvelgiant į konkretų teisinį organizavimą, esą rodo, kad mokesčio pajamos nepriskirtinos valstybei (15).

15

| (92) | LVN teigimu, atitinkamos žemių asociacijos turi grynai privataus subjekto statusą. Pagal žemių asociacijų įstatus jos atstovauja savo narių, kurie yra tik pieno sektoriaus organizacijos (įskaitant vartotojų atstovus), interesams. |
| --- | --- |

(92)

LVN teigimu, atitinkamos žemių asociacijos turi grynai privataus subjekto statusą. Pagal žemių asociacijų įstatus jos atstovauja savo narių, kurie yra tik pieno sektoriaus organizacijos (įskaitant vartotojų atstovus), interesams.

| (93) | Pagal MFG 14 straipsnį žemių asociacijos yra „savanoriški“ pieno sektoriuje dalyvaujančių ekonominių grupių ir vartotojų susivienijimai, siekiantys kartu atstovauti savo ekonominiams interesams. |
| --- | --- |

(93)

Pagal MFG 14 straipsnį žemių asociacijos yra „savanoriški“ pieno sektoriuje dalyvaujančių ekonominių grupių ir vartotojų susivienijimai, siekiantys kartu atstovauti savo ekonominiams interesams.

| (94) | Žemių asociacijos esą skiriasi nuo byloje Pearle nagrinėtos optikų asociacijos Hoofdbedrijfschap Ambachte, kuriai buvo pavesta rinkti ir naudoti privalomą reklaminės kampanijos mokestį. Nors ši optikų asociacija buvo viešasis subjektas, Teisingumo Teismas paneigė valstybės pagalbos buvimą, nes reklaminė kampanija buvo finansuojama ne iš nacionalinės valdžios institucijų disponuojamų lėšų, o iš sektoriaus įmonių surinktų mokesčių (16). |
| --- | --- |

(94)

Žemių asociacijos esą skiriasi nuo byloje Pearle nagrinėtos optikų asociacijos Hoofdbedrijfschap Ambachte, kuriai buvo pavesta rinkti ir naudoti privalomą reklaminės kampanijos mokestį. Nors ši optikų asociacija buvo viešasis subjektas, Teisingumo Teismas paneigė valstybės pagalbos buvimą, nes reklaminė kampanija buvo finansuojama ne iš nacionalinės valdžios institucijų disponuojamų lėšų, o iš sektoriaus įmonių surinktų mokesčių (16).

Pearle

Hoofdbedrijfschap Ambachte

16

| (95) | Žemių asociacijos, kaip pieno mokesčio rinkimui ir naudojimui lemiamos reikšmės turintys subjektai, esą skiriasi ir nuo žemės ūkio ekonomikos komitetų byloje Plans de Campagne, kurioje nustatyta, kad šie komitetai nedalyvavo nustatant priemones ir neturėjo jokios diskrecijos jas taikant (17). |
| --- | --- |

(95)

Žemių asociacijos, kaip pieno mokesčio rinkimui ir naudojimui lemiamos reikšmės turintys subjektai, esą skiriasi ir nuo žemės ūkio ekonomikos komitetų byloje Plans de Campagne, kurioje nustatyta, kad šie komitetai nedalyvavo nustatant priemones ir neturėjo jokios diskrecijos jas taikant (17).

Plans de Campagne

17

| (96) | Žemių asociacijos esančios ne valstybės, o grynai privatūs subjektai, kurie, prisiimdami atsakomybę, patys sprendžia dėl pieno mokesčio rinkimo ir jo pajamų naudojimo. |
| --- | --- |

(96)

Žemių asociacijos esančios ne valstybės, o grynai privatūs subjektai, kurie, prisiimdami atsakomybę, patys sprendžia dėl pieno mokesčio rinkimo ir jo pajamų naudojimo.

| (97) | Taip pat esą dėl pieno sektoriaus palaikymo neatsiranda naštos žemės biudžetui, nes iš pieno sektoriaus dalyvių renkamas pieno mokestis ir taip atrankinis „palaikymas“ kompensuojamas atrankine našta. Taigi net nėra palaikomojo poveikio ir konkurencijos iškreipimo, nes pieninių ir pieno gamintojų įgyti „pranašumai“ visiškai kompensuojami jiems tenkančia našta, t. y. mokesčio mokėjimu. |
| --- | --- |

(97)

Taip pat esą dėl pieno sektoriaus palaikymo neatsiranda naštos žemės biudžetui, nes iš pieno sektoriaus dalyvių renkamas pieno mokestis ir taip atrankinis „palaikymas“ kompensuojamas atrankine našta. Taigi net nėra palaikomojo poveikio ir konkurencijos iškreipimo, nes pieninių ir pieno gamintojų įgyti „pranašumai“ visiškai kompensuojami jiems tenkančia našta, t. y. mokesčio mokėjimu.

| (98) | LVN teigimu, Teisingumo Teismas byloje Vent de Colère mokesčių sistemą pripažino esant valstybės pagalbos pobūdžio, be kita ko, todėl, kad sąnaudos kompensuojamos jau ne vien atitinkamo sektoriaus (nagrinėtu atveju – energetikos) dalyvių mokesčiais, kaip buvo pirmiau, o visų nacionalinėje teritorijoje įsikūrusių galutinių elektros energijos vartotojų mokesčiais, kaip buvo nustatyta pakeitus teisės aktus (18). |
| --- | --- |

(98)

LVN teigimu, Teisingumo Teismas byloje Vent de Colère mokesčių sistemą pripažino esant valstybės pagalbos pobūdžio, be kita ko, todėl, kad sąnaudos kompensuojamos jau ne vien atitinkamo sektoriaus (nagrinėtu atveju – energetikos) dalyvių mokesčiais, kaip buvo pirmiau, o visų nacionalinėje teritorijoje įsikūrusių galutinių elektros energijos vartotojų mokesčiais, kaip buvo nustatyta pakeitus teisės aktus (18).

Vent de Colère

18

| (99) | Be to, LVN nuomone, valstybės pagalbos nėra, kai imamasi „bendrų veiksmų“, kurie atitinka tam tikro sektoriaus interesus ir finansuojami to sektoriaus dalyvių įmokomis. |
| --- | --- |

(99)

Be to, LVN nuomone, valstybės pagalbos nėra, kai imamasi „bendrų veiksmų“, kurie atitinka tam tikro sektoriaus interesus ir finansuojami to sektoriaus dalyvių įmokomis.

| (100) | Visos šiame sprendime nagrinėjamos priemonės esą skirtos pienui kaip produktui remti, taigi atitinka bendrus pieno sektoriaus interesus. Kartu šiomis priemonėmis iš dalies ginami vartotojų interesai, nes abiejų tikslų dėl sutampančių interesų negalima atskirti. |
| --- | --- |

(100)

Visos šiame sprendime nagrinėjamos priemonės esą skirtos pienui kaip produktui remti, taigi atitinka bendrus pieno sektoriaus interesus. Kartu šiomis priemonėmis iš dalies ginami vartotojų interesai, nes abiejų tikslų dėl sutampančių interesų negalima atskirti.

| (101) | Valstybės vaidmuo esą apsiriboja tuo, kad ji teisės aktais, t. y. MFG, pieno sektoriuje nustato kompensuojamąjį mechanizmą, kuriuo užtikrinama, kad tie pieno sektoriaus dalyviai, kurie iš pienui kaip produktui remti įgyvendintų priemonių dėl jų pobūdžio gauna naudos, atitinkamai prisidėtų prie išlaidų. Taigi valstybė, kaip ir bylose Pearle ir Doux Élevage bei Komisijos sprendime VaľHor, esą veikia tik kaip „instrumentas“, kad būtų nustatytas privalomas dėl privačiojo sektoriaus veiksmų reikalingas kompensuojamasis mechanizmas ir taip užtikrintas tinkamas dalijimasis našta (19). |
| --- | --- |

(101)

Valstybės vaidmuo esą apsiriboja tuo, kad ji teisės aktais, t. y. MFG, pieno sektoriuje nustato kompensuojamąjį mechanizmą, kuriuo užtikrinama, kad tie pieno sektoriaus dalyviai, kurie iš pienui kaip produktui remti įgyvendintų priemonių dėl jų pobūdžio gauna naudos, atitinkamai prisidėtų prie išlaidų. Taigi valstybė, kaip ir bylose Pearle ir Doux Élevage bei Komisijos sprendime VaľHor, esą veikia tik kaip „instrumentas“, kad būtų nustatytas privalomas dėl privačiojo sektoriaus veiksmų reikalingas kompensuojamasis mechanizmas ir taip užtikrintas tinkamas dalijimasis našta (19).

Pearle

Doux Élevage

VaľHor

19

| (102) | Pieno mokesčio iniciatyva kyla iš žemių asociacijų, taigi privačiojo sektoriaus. Pavyzdžiui, pagal MFG 22 straipsnį mokestis gali būti renkamas tik „konsultuojantis“ su žemių asociacijomis. Pačios žemių asociacijos esančios ne valstybės nurodymų rezultatas, o „savanoriški“ pieno sektoriaus dalyvių susivienijimai (MFG 14 straipsnis). Tai aiškiai matyti iš padėties Tiuringijos žemėje, kurioje žemės asociacija pripažinta tik 1999 m. Prašant Tiuringijos ūkininkų sąjungai (Thüringer Bauernverband), kompetentingos ministerijos „nurodymu buvo imtasi būtinų oficialių administracinių veiksmų“, kad iš pieninių ir pieno surinkimo centrų būtų galima rinkti pieno mokestį. Tai esą aiškiai rodo, kad pieno mokestis yra grynai privačiojo sektoriaus kompensuojamasis mechanizmas, o valstybė šiuo klausimu veikia tik kaip „instrumentas“, kad būtų nustatyta prievolė mokėti šį mokestį (20). |
| --- | --- |

(102)

Pieno mokesčio iniciatyva kyla iš žemių asociacijų, taigi privačiojo sektoriaus. Pavyzdžiui, pagal MFG 22 straipsnį mokestis gali būti renkamas tik „konsultuojantis“ su žemių asociacijomis. Pačios žemių asociacijos esančios ne valstybės nurodymų rezultatas, o „savanoriški“ pieno sektoriaus dalyvių susivienijimai (MFG 14 straipsnis). Tai aiškiai matyti iš padėties Tiuringijos žemėje, kurioje žemės asociacija pripažinta tik 1999 m. Prašant Tiuringijos ūkininkų sąjungai (Thüringer Bauernverband), kompetentingos ministerijos „nurodymu buvo imtasi būtinų oficialių administracinių veiksmų“, kad iš pieninių ir pieno surinkimo centrų būtų galima rinkti pieno mokestį. Tai esą aiškiai rodo, kad pieno mokestis yra grynai privačiojo sektoriaus kompensuojamasis mechanizmas, o valstybė šiuo klausimu veikia tik kaip „instrumentas“, kad būtų nustatyta prievolė mokėti šį mokestį (20).

Thüringer Bauernverband

20

| (103) | LVN apžvelgė įvairias bylas ir nurodė jų bei MFG bendrumus ir skirtumus. |
| --- | --- |

(103)

LVN apžvelgė įvairias bylas ir nurodė jų bei MFG bendrumus ir skirtumus.

| (104) | Sprendime VaľHor (Sprendimas 2014/416/ES) (išvada – pagalbos nėra), kaip ir pieno mokesčio atveju, lėšas iš esmės rinko ir skirstė valstybės pripažinta privati ir savanoriškai įkurta tarpšakinė organizacija, sektoriaus dalyvių įmokomis buvo finansuojami sektoriui naudingi bendri veiksmai, vien dėl įstatymu numatytos galimybės valstybei pripažinti privačią tarpšakinę organizaciją negalima daryti prielaidos, kad valstybė ją kontroliuoja, valstybė negalėjo faktiškai disponuoti lėšomis tam, kad remtų tam tikras įmones, ir tarpšakinė organizacija pati sprendė dėl lėšų naudojimo. |
| --- | --- |

(104)

Sprendime VaľHor (Sprendimas 2014/416/ES) (išvada – pagalbos nėra), kaip ir pieno mokesčio atveju, lėšas iš esmės rinko ir skirstė valstybės pripažinta privati ir savanoriškai įkurta tarpšakinė organizacija, sektoriaus dalyvių įmokomis buvo finansuojami sektoriui naudingi bendri veiksmai, vien dėl įstatymu numatytos galimybės valstybei pripažinti privačią tarpšakinę organizaciją negalima daryti prielaidos, kad valstybė ją kontroliuoja, valstybė negalėjo faktiškai disponuoti lėšomis tam, kad remtų tam tikras įmones, ir tarpšakinė organizacija pati sprendė dėl lėšų naudojimo.

VaľHor

| (105) | Byloje Vent de Colère (C-262/12) (išvada – pagalba yra), kitaip negu pieno mokesčio atveju, mokesčio dydis buvo nustatytas vienašališkai ministerijos dekretu nedalyvaujant privačiajam sektoriui, buvo suteikta valstybės garantija, lėšas valdė viešojo sektoriaus institucija ir buvo taikomi valstybės sankcijų mechanizmai. |
| --- | --- |

(105)

Byloje Vent de Colère (C-262/12) (išvada – pagalba yra), kitaip negu pieno mokesčio atveju, mokesčio dydis buvo nustatytas vienašališkai ministerijos dekretu nedalyvaujant privačiajam sektoriui, buvo suteikta valstybės garantija, lėšas valdė viešojo sektoriaus institucija ir buvo taikomi valstybės sankcijų mechanizmai.

Vent de Colère

| (106) | Byloje Doux Élevage (C-677/11) (išvada – pagalbos nėra), kaip ir pieno mokesčio atveju, lėšas iš esmės rinko ir skirstė valstybės pripažinta privati ir savanoriškai įkurta tarpšakinė organizacija, vien dėl įstatymu numatytos galimybės valstybei pripažinti privačią tarpšakinę organizaciją negalima daryti prielaidos, kad valstybė ją kontroliuoja, lėšos buvo gaunamos tik iš ekonominės veiklos vykdytojų mokamų įmokų, valstybė negalėjo faktiškai disponuoti lėšomis, kad remtų tam tikras įmones, ir tarpšakinė organizacija pati sprendė dėl lėšų naudojimo. |
| --- | --- |

(106)

Byloje Doux Élevage (C-677/11) (išvada – pagalbos nėra), kaip ir pieno mokesčio atveju, lėšas iš esmės rinko ir skirstė valstybės pripažinta privati ir savanoriškai įkurta tarpšakinė organizacija, vien dėl įstatymu numatytos galimybės valstybei pripažinti privačią tarpšakinę organizaciją negalima daryti prielaidos, kad valstybė ją kontroliuoja, lėšos buvo gaunamos tik iš ekonominės veiklos vykdytojų mokamų įmokų, valstybė negalėjo faktiškai disponuoti lėšomis, kad remtų tam tikras įmones, ir tarpšakinė organizacija pati sprendė dėl lėšų naudojimo.

Doux Élevage

| (107) | Byloje Plans de Campagne (T-139/09) (išvada – pagalba yra), kitaip negu pieno mokesčio atveju, sprendimus dėl įmokų dydžio priimdavo valdžios institucija, iš įmokų gautos pajamos buvo papildomos valstybės lėšomis, priemones nustatydavo valstybė (valstybės kontrolieriaus antspaudas ir pan.), sektoriaus komitetai nedalyvaudavo nustatant priemones ir neturėjo jokios diskrecijos jas taikant ir komitetų posėdžiuose dalyvaudavo ministro paskirtas įgaliotasis asmuo. |
| --- | --- |

(107)

Byloje Plans de Campagne (T-139/09) (išvada – pagalba yra), kitaip negu pieno mokesčio atveju, sprendimus dėl įmokų dydžio priimdavo valdžios institucija, iš įmokų gautos pajamos buvo papildomos valstybės lėšomis, priemones nustatydavo valstybė (valstybės kontrolieriaus antspaudas ir pan.), sektoriaus komitetai nedalyvaudavo nustatant priemones ir neturėjo jokios diskrecijos jas taikant ir komitetų posėdžiuose dalyvaudavo ministro paskirtas įgaliotasis asmuo.

Plans de Campagne

| (108) | Byloje Pearle (C-345/02) (išvada – pagalbos nėra), kaip ir pieno mokesčio atveju, lėšos buvo naudojamos tik atitinkamo sektoriaus reikmėms, to sektoriaus asociacija viešojo sektoriaus institucijai teikė prašymą leisti rinkti įmokas, kad galėtų įgyvendinti tam tikras sektoriui naudingas priemones ir, kitaip negu pieno mokesčio atveju, renkant privalomą mokestį ir naudojant jo pajamas aktyviai dalyvavo ne privati, bet viešoji profesinė asociacija, taigi atrodo, kad šiuo atžvilgiu padėtis byloje Pearle buvo problematiškesnė negu pieno mokesčio atveju. |
| --- | --- |

(108)

Byloje Pearle (C-345/02) (išvada – pagalbos nėra), kaip ir pieno mokesčio atveju, lėšos buvo naudojamos tik atitinkamo sektoriaus reikmėms, to sektoriaus asociacija viešojo sektoriaus institucijai teikė prašymą leisti rinkti įmokas, kad galėtų įgyvendinti tam tikras sektoriui naudingas priemones ir, kitaip negu pieno mokesčio atveju, renkant privalomą mokestį ir naudojant jo pajamas aktyviai dalyvavo ne privati, bet viešoji profesinė asociacija, taigi atrodo, kad šiuo atžvilgiu padėtis byloje Pearle buvo problematiškesnė negu pieno mokesčio atveju.

Pearle

Pearle

2014 m. gruodžio 3 d. Vokietijos pastabos

2014 m. gruodžio 3 d. Vokietijos pastabos

| (109) | Vokietija iš pradžių nepateikė savo pastabų dėl 2014 m. vasario mėn. suinteresuotųjų šalių pateiktų pastabų. 2014 m. gruodžio 3 d. raštu Vokietija pateikė pastabas dėl papildomų 2014 m. liepos 8 d. LVN pateiktų pastabų. Vokietijos pastabos pateiktos toliau. |
| --- | --- |

(109)

Vokietija iš pradžių nepateikė savo pastabų dėl 2014 m. vasario mėn. suinteresuotųjų šalių pateiktų pastabų. 2014 m. gruodžio 3 d. raštu Vokietija pateikė pastabas dėl papildomų 2014 m. liepos 8 d. LVN pateiktų pastabų. Vokietijos pastabos pateiktos toliau.

| (110) | Susijusios federacinės žemės savo per tyrimo procedūrą pateiktuose argumentuose dėl pagal MFG renkamo pieno mokesčio daugiausiai dėmesio skyrė šiems dviem aspektams: įgyvendintų priemonių atitikties dalykiniams pagalbos teisės reikalavimams aiškinimui (visų pirma dėl priemonių suderinamumo su Žemės ūkio išimties reglamentu ir atitinkamai galiojančiomis žemės ūkio gairėmis) ir pagalbos teisės požiūriu svarbaus pranašumo pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį buvimo požymių tyrimui. |
| --- | --- |

(110)

Susijusios federacinės žemės savo per tyrimo procedūrą pateiktuose argumentuose dėl pagal MFG renkamo pieno mokesčio daugiausiai dėmesio skyrė šiems dviem aspektams: įgyvendintų priemonių atitikties dalykiniams pagalbos teisės reikalavimams aiškinimui (visų pirma dėl priemonių suderinamumo su Žemės ūkio išimties reglamentu ir atitinkamai galiojančiomis žemės ūkio gairėmis) ir pagalbos teisės požiūriu svarbaus pranašumo pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį buvimo požymių tyrimui.

| (111) | Atsižvelgiant į 2014 m. liepos 8 d. LVN pastabas ir dabartinę Europos Sąjungos teismų ir Europos Komisijos sprendimų priėmimo praktiką, galima pateikti papildomų esminių argumentų dėl klausimo, ar šiuo atveju apskritai yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, visų pirma, ar yra požymis „iš <...> valstybinių išteklių <...> suteikta pagalba“. |
| --- | --- |

(111)

Atsižvelgiant į 2014 m. liepos 8 d. LVN pastabas ir dabartinę Europos Sąjungos teismų ir Europos Komisijos sprendimų priėmimo praktiką, galima pateikti papildomų esminių argumentų dėl klausimo, ar šiuo atveju apskritai yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, visų pirma, ar yra požymis „iš <...> valstybinių išteklių <...> suteikta pagalba“.

| (112) | Remiantis 2014 m. liepos 8 d. LVN pastabomis ir pirmiau minėtais sprendimais, mažių mažiausiai kyla abejonė, ar šiuo atveju yra požymis „iš <...> valstybinių išteklių <...> suteikta pagalba“, taigi pieno mokesčio rinkimas ir jo pajamų naudojimas nėra valstybės pagalba. Tai galima pagrįsti toliau pateiktais argumentais. |
| --- | --- |

(112)

Remiantis 2014 m. liepos 8 d. LVN pastabomis ir pirmiau minėtais sprendimais, mažių mažiausiai kyla abejonė, ar šiuo atveju yra požymis „iš <...> valstybinių išteklių <...> suteikta pagalba“, taigi pieno mokesčio rinkimas ir jo pajamų naudojimas nėra valstybės pagalba. Tai galima pagrįsti toliau pateiktais argumentais.

| (113) | Kaip matyti iš sprendimo Val'Hor (Sprendimas 2014/416/ES) ir bylos Doux Élevage (C-677/11), privačių tarpšakinių organizacijų finansuojamos ir įgyvendinamos priemonės nėra valstybės pagalba. Kai kuriose žemėse veikiančios pieno sektoriaus asociacijos gali būti traktuojamos panašiai kaip organizacijos minėtuose sprendimuose. Viešojo sektoriaus institucijos niekada nebuvo šių žemių asociacijų narės. Posėdžiuose jos dalyvauja neturėdamos balsavimo teisės, tik išorės svečio teisėmis. Tai, kad viešojo sektoriaus institucija dalyvauja organizuojant pieno mokesčio rinkimą ar prižiūrint, kaip laikomasi MFG nustatytų teisinių sąlygų, niekaip nekeičia fakto, kad žemių asociacijos turi lemiamos reikšmės parenkant projektus. |
| --- | --- |

(113)

Kaip matyti iš sprendimo Val'Hor (Sprendimas 2014/416/ES) ir bylos Doux Élevage (C-677/11), privačių tarpšakinių organizacijų finansuojamos ir įgyvendinamos priemonės nėra valstybės pagalba. Kai kuriose žemėse veikiančios pieno sektoriaus asociacijos gali būti traktuojamos panašiai kaip organizacijos minėtuose sprendimuose. Viešojo sektoriaus institucijos niekada nebuvo šių žemių asociacijų narės. Posėdžiuose jos dalyvauja neturėdamos balsavimo teisės, tik išorės svečio teisėmis. Tai, kad viešojo sektoriaus institucija dalyvauja organizuojant pieno mokesčio rinkimą ar prižiūrint, kaip laikomasi MFG nustatytų teisinių sąlygų, niekaip nekeičia fakto, kad žemių asociacijos turi lemiamos reikšmės parenkant projektus.

Val

Hor

Doux Élevage

| (114) | Faktiškai atitinkamos žemių asociacijos valdo mokesčio pajamas ir nustato, kam jas naudoti. Viešojo sektoriaus institucijų atliekamas žemių asociacijų pasiūlymų „tikrinimas“ ar „priėmimas“ iš tikrųjų nėra valstybės įtaka, nes tai daroma pagal MFG 22 straipsnio 2 dalį ir tik siekiant patikrinti, kaip laikomasi teisinių MFG 22 straipsnio nurodymų. Mokesčio pajamos naudojamos pagal žemių asociacijų pasiūlymus, o tai, remiantis 2002 m. gegužės 16 d. Teisingumo Teismo sprendimu byloje Stardust Marine (C-482/99), aiškiai rodo, kad ištekliai nepriskirtini valstybei. |
| --- | --- |

(114)

Faktiškai atitinkamos žemių asociacijos valdo mokesčio pajamas ir nustato, kam jas naudoti. Viešojo sektoriaus institucijų atliekamas žemių asociacijų pasiūlymų „tikrinimas“ ar „priėmimas“ iš tikrųjų nėra valstybės įtaka, nes tai daroma pagal MFG 22 straipsnio 2 dalį ir tik siekiant patikrinti, kaip laikomasi teisinių MFG 22 straipsnio nurodymų. Mokesčio pajamos naudojamos pagal žemių asociacijų pasiūlymus, o tai, remiantis 2002 m. gegužės 16 d. Teisingumo Teismo sprendimu byloje Stardust Marine (C-482/99), aiškiai rodo, kad ištekliai nepriskirtini valstybei.

Stardust Marine

| (115) | Žemių asociacijos yra grynai privačios organizacijos. Šis faktas ir aplinkybė, kad žemių asociacijos valdo pieno mokestį ir jo pajamų naudojimą, aiškiai rodo, kad, remiantis pirmiau minėta byla, pieno mokestis nelaikytinas valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(115)

Žemių asociacijos yra grynai privačios organizacijos. Šis faktas ir aplinkybė, kad žemių asociacijos valdo pieno mokestį ir jo pajamų naudojimą, aiškiai rodo, kad, remiantis pirmiau minėta byla, pieno mokestis nelaikytinas valstybės pagalba.

| (116) | Kad valstybės pagalbos nėra, rodo ir aplinkybė, jog pieno mokesčio pajamos yra grynai privatūs ištekliai. Tai yra lėšos, kurių kilmė – mokestį mokančių privačių įmonių turtas. Pieno mokesčio atveju neteikiama valstybės subsidijų ar garantijų, priešingai negu bylose C-262/12 (Vent de Colère) ir T-139/09 (Plans de Campagne), kuriose dėl šios priežasties buvo pripažintas valstybės pagalbos buvimas. |
| --- | --- |

(116)

Kad valstybės pagalbos nėra, rodo ir aplinkybė, jog pieno mokesčio pajamos yra grynai privatūs ištekliai. Tai yra lėšos, kurių kilmė – mokestį mokančių privačių įmonių turtas. Pieno mokesčio atveju neteikiama valstybės subsidijų ar garantijų, priešingai negu bylose C-262/12 (Vent de Colère) ir T-139/09 (Plans de Campagne), kuriose dėl šios priežasties buvo pripažintas valstybės pagalbos buvimas.

Vent de Colère

Plans de Campagne

| (117) | Be to, pieno mokestis yra bendri, visą sektorių apimantys veiksmai, o tai, atsižvelgiant į teisinę padėtį sprendime Val'Hor (Sprendimas 2014/416/ES) ir byloje Doux Élevage (C-677/11), paneigia valstybės pagalbos buvimą. |
| --- | --- |

(117)

Be to, pieno mokestis yra bendri, visą sektorių apimantys veiksmai, o tai, atsižvelgiant į teisinę padėtį sprendime Val'Hor (Sprendimas 2014/416/ES) ir byloje Doux Élevage (C-677/11), paneigia valstybės pagalbos buvimą.

Val

Hor

Doux Élevage

| (118) | Taip pat kyla abejonių dėl palaikymo, kuris yra būtinas tam, kad būtų galima tarti esant pagalbą, buvimo. Tai galima pagrįsti tuo, kad pieninių ir pieno gamintojų palaikymas visiškai panaikinamas ar „neutralizuojamas“ iš pieninių, o kartu – tiesiogiai iš pieno gamintojų, renkamu mokesčiu. Tai patvirtina ir 2013 m. gruodžio 19 d. Teisingumo Teismo sprendimas (C-262/12, Vent de Colère), kuriame valstybės pagalbos buvimas pripažintas būtent dėl to, kad atitinkamas išlaidas padengė jau ne vien sektoriaus dalyviai, bet visi šalies elektros energijos vartotojai. |
| --- | --- |

(118)

Taip pat kyla abejonių dėl palaikymo, kuris yra būtinas tam, kad būtų galima tarti esant pagalbą, buvimo. Tai galima pagrįsti tuo, kad pieninių ir pieno gamintojų palaikymas visiškai panaikinamas ar „neutralizuojamas“ iš pieninių, o kartu – tiesiogiai iš pieno gamintojų, renkamu mokesčiu. Tai patvirtina ir 2013 m. gruodžio 19 d. Teisingumo Teismo sprendimas (C-262/12, Vent de Colère), kuriame valstybės pagalbos buvimas pripažintas būtent dėl to, kad atitinkamas išlaidas padengė jau ne vien sektoriaus dalyviai, bet visi šalies elektros energijos vartotojai.

Vent de Colère

| (119) | Remiantis šiais, iš dalies taip pat dėl pieno mokesčio sistemos persvarstymo kylančiais argumentais ir dabartine susijusių federacinių žemių pozicija, darytina išvada, kad kyla abejonių, ar pieno mokesčio sistema yra valstybės pagalba. Į klausimą, ar yra valstybės pagalba, visų pirma, ar yra „valstybinių išteklių“ požymis, turi atsakyti Europos Komisija. |
| --- | --- |

(119)

Remiantis šiais, iš dalies taip pat dėl pieno mokesčio sistemos persvarstymo kylančiais argumentais ir dabartine susijusių federacinių žemių pozicija, darytina išvada, kad kyla abejonių, ar pieno mokesčio sistema yra valstybės pagalba. Į klausimą, ar yra valstybės pagalba, visų pirma, ar yra „valstybinių išteklių“ požymis, turi atsakyti Europos Komisija.

3.   VERTINIMAS

VERTINIMAS

Dalinės priemonės, kurios nėra pagalba

Dalinės priemonės, kurios nėra pagalba

Mokslininkų rėmimas

Mokslininkų rėmimas

| (120) | Dėl mokslininkų rėmimo (žr. 61 konstatuojamąją dalį) Komisija konstatuoja, kad ši parama naudinga privatiems asmenims. Komisija taip pat mano, kad šie mokslininkai vykdė nepriklausomus mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą, siekiant daugiau žinių ir geresnio suvokimo, pagal Komisijos komunikato dėl Europos Sąjungos valstybės pagalbos taisyklių taikymo kompensacijai už visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimą 19 punktą (21). Komisija mano, kad šiuo atveju tai yra neekonominė veikla. |
| --- | --- |

(120)

Dėl mokslininkų rėmimo (žr. 61 konstatuojamąją dalį) Komisija konstatuoja, kad ši parama naudinga privatiems asmenims. Komisija taip pat mano, kad šie mokslininkai vykdė nepriklausomus mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą, siekiant daugiau žinių ir geresnio suvokimo, pagal Komisijos komunikato dėl Europos Sąjungos valstybės pagalbos taisyklių taikymo kompensacijai už visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimą 19 punktą (21). Komisija mano, kad šiuo atveju tai yra neekonominė veikla.

21

| (121) | Įmonė pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį yra tik ekonominę veiklą vykdantis subjektas. Taigi mokslininkų rėmimas pagal šią dalinę priemonę nėra pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(121)

Įmonė pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį yra tik ekonominę veiklą vykdantis subjektas. Taigi mokslininkų rėmimas pagal šią dalinę priemonę nėra pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

Paskaitos Hanoverio specializuotoje aukštojoje mokykloje

Paskaitos Hanoverio specializuotoje aukštojoje mokykloje

| (122) | Dėl VDM darbuotojų skaitytų paskaitų Hanoverio specializuotoje aukštojoje mokykloje (žr. 62 konstatuojamąją dalį) Komisija konstatuoja, kad valstybinių specializuotų aukštųjų mokyklų studijų programos patenka į valstybinio švietimo sritį. |
| --- | --- |

(122)

Dėl VDM darbuotojų skaitytų paskaitų Hanoverio specializuotoje aukštojoje mokykloje (žr. 62 konstatuojamąją dalį) Komisija konstatuoja, kad valstybinių specializuotų aukštųjų mokyklų studijų programos patenka į valstybinio švietimo sritį.

| (123) | Sąjungos teismų praktikoje nustatyta, kad valstybinis švietimas, organizuojamas pagal nacionalinę švietimo sistemą, kurią finansuoja ir prižiūri valstybė, gali būti laikomas neekonomine veikla. Šiuo atžvilgiu Teisingumo Teismas nurodė, kad valstybė, „nustatydama ir išlaikydama tokią viešojo švietimo sistemą, kuri paprastai finansuojama iš viešojo biudžeto, o ne mokinių ar jų tėvų, <...> neketina verstis veikla už užmokestį, o atlieka socialinę, kultūrinę ir švietimo funkciją savo visuomenės atžvilgiu“ (22). |
| --- | --- |

(123)

Sąjungos teismų praktikoje nustatyta, kad valstybinis švietimas, organizuojamas pagal nacionalinę švietimo sistemą, kurią finansuoja ir prižiūri valstybė, gali būti laikomas neekonomine veikla. Šiuo atžvilgiu Teisingumo Teismas nurodė, kad valstybė, „nustatydama ir išlaikydama tokią viešojo švietimo sistemą, kuri paprastai finansuojama iš viešojo biudžeto, o ne mokinių ar jų tėvų, <...> neketina verstis veikla už užmokestį, o atlieka socialinę, kultūrinę ir švietimo funkciją savo visuomenės atžvilgiu“ (22).

22

| (124) | Šiuo atveju nagrinėjamos paskaitos yra valstybinės specializuotos aukštosios mokyklos mokymo programos dalis. Šios specializuotos aukštosios mokyklos organizuojamas valstybinis švietimas laikytinas neekonomine veikla (žr. 123 konstatuojamąją dalį). Mokymo veiklos klausimu Komisija mano, kad tai – papildoma veikla, todėl nėra ekonominė veikla (23). Jei nėra ekonominės veiklos, nėra ir įmonių palaikymo pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Taigi nėra ir pagalbos pagal šią nuostatą. |
| --- | --- |

(124)

Šiuo atveju nagrinėjamos paskaitos yra valstybinės specializuotos aukštosios mokyklos mokymo programos dalis. Šios specializuotos aukštosios mokyklos organizuojamas valstybinis švietimas laikytinas neekonomine veikla (žr. 123 konstatuojamąją dalį). Mokymo veiklos klausimu Komisija mano, kad tai – papildoma veikla, todėl nėra ekonominė veikla (23). Jei nėra ekonominės veiklos, nėra ir įmonių palaikymo pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Taigi nėra ir pagalbos pagal šią nuostatą.

23

Dalinės priemonės, kurios yra pagalba

Dalinės priemonės, kurios yra pagalba

| (125) | Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškreipia konkurenciją arba gali ją iškreipti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(125)

Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškreipia konkurenciją arba gali ją iškreipti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

Valstybės arba iš valstybinių išteklių suteikta pagalba

Valstybės arba iš valstybinių išteklių suteikta pagalba

| (126) | Remiantis turima informacija, visų pirma suinteresuotųjų šalių ir Vokietijos valdžios institucijų pateiktomis pastabomis, reikia ištirti, ar pieno mokesčio pajamos yra valstybiniai ištekliai pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(126)

Remiantis turima informacija, visų pirma suinteresuotųjų šalių ir Vokietijos valdžios institucijų pateiktomis pastabomis, reikia ištirti, ar pieno mokesčio pajamos yra valstybiniai ištekliai pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

| (127) | Pagal nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką nėra tinkama atskirti atvejus, kai pagalbą teikia tiesiogiai valstybė ir kai ji teikiama per šiuo tikslu šios valstybės paskirtą ar įsteigtą viešąją ar privačią įstaigą (24). Kad suteikti pranašumai galėtų būti laikomi valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, jie turi būti, pirma, suteikti tiesiogiai ar netiesiogiai iš valstybinių išteklių, antra, priskirtini valstybei (25). |
| --- | --- |

(127)

Pagal nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką nėra tinkama atskirti atvejus, kai pagalbą teikia tiesiogiai valstybė ir kai ji teikiama per šiuo tikslu šios valstybės paskirtą ar įsteigtą viešąją ar privačią įstaigą (24). Kad suteikti pranašumai galėtų būti laikomi valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, jie turi būti, pirma, suteikti tiesiogiai ar netiesiogiai iš valstybinių išteklių, antra, priskirtini valstybei (25).

24

25

| (128) | Kalbant apie šio sprendimo 2 skirsnyje apibūdintas priemones, parama buvo teikiama pagal federacinių žemių teisės aktus, kurių teisinis pagrindas yra vėlgi MFG. |
| --- | --- |

(128)

Kalbant apie šio sprendimo 2 skirsnyje apibūdintas priemones, parama buvo teikiama pagal federacinių žemių teisės aktus, kurių teisinis pagrindas yra vėlgi MFG.

| (129) | Konkrečiai MFG 22 straipsnio 1 dalies pirmame sakinyje nustatyta, kad žemių Vyriausybės, konsultuodamosi su atitinkama žemės asociacija arba bendrai su profesinėmis organizacijomis, gali, siekdamos skatinti pieno sektorių, iš pieninių, pieno surinkimo centrų ir pieno perdirbimo centrų rinkti ne didesnį kaip 0,1 cento už kilogramą žalio pieno mokestį. Pagal MFG 22 straipsnio 1 dalies antrą sakinį žemių Vyriausybės atitinkamos žemės asociacijos arba bendrai profesinių organizacijų prašymu gali rinkti ne didesnį kaip 0,2 cento už kilogramą žalio pieno mokestį, jei pirmame sakinyje numatyto mokesčio nepakanka atitinkamoms užduotims įvykdyti. |
| --- | --- |

(129)

Konkrečiai MFG 22 straipsnio 1 dalies pirmame sakinyje nustatyta, kad žemių Vyriausybės, konsultuodamosi su atitinkama žemės asociacija arba bendrai su profesinėmis organizacijomis, gali, siekdamos skatinti pieno sektorių, iš pieninių, pieno surinkimo centrų ir pieno perdirbimo centrų rinkti ne didesnį kaip 0,1 cento už kilogramą žalio pieno mokestį. Pagal MFG 22 straipsnio 1 dalies antrą sakinį žemių Vyriausybės atitinkamos žemės asociacijos arba bendrai profesinių organizacijų prašymu gali rinkti ne didesnį kaip 0,2 cento už kilogramą žalio pieno mokestį, jei pirmame sakinyje numatyto mokesčio nepakanka atitinkamoms užduotims įvykdyti.

| (130) | Žemių Vyriausybės mokestį renka „konsultuodamosi“ su atitinkama žemės asociacija. Tačiau „konsultavimasis“ yra reikšmingai silpnesnė dalyvavimo forma negu „susitarimas“. „Susitarimas“ reiškia, kad teisės aktui priimti (tam, kad jis būtų teisėtas) reikalingas kitos institucijos (pavyzdžiui, teisėkūros organo, valdžios institucijos) sutikimas, o sprendimas, kuris priimamas „konsultuojantis“ su kita institucija, galiausiai nepriklauso nuo jos sutikimo. Vokietijos administracinėje teisėje kai kuriose srityse skiriamos šios dalyvavimo formos (26). Kadangi MFG 22 straipsnio 1 dalies pirmame sakinyje kaip dalyvavimo forma numatytas konsultavimasis, įgaliojimą rinkti mokestį, kaip ir teisę dėl to priimti sprendimą, turi tik žemių Vyriausybės (27). Žemių asociacijos, priešingai, tik „pasitelkiamos“ pagal 22 straipsnį įgyvendintinoms priemonėms parengti ir techniškai įgyvendinti (MFG 14 straipsnio 1 dalis) ir, atlikdamos šias užduotis, yra prižiūrimos aukščiausiosios žemės valdžios institucijos (MFG 14 straipsnio 2 ir 4 dalys). |
| --- | --- |

(130)

Žemių Vyriausybės mokestį renka „konsultuodamosi“ su atitinkama žemės asociacija. Tačiau „konsultavimasis“ yra reikšmingai silpnesnė dalyvavimo forma negu „susitarimas“. „Susitarimas“ reiškia, kad teisės aktui priimti (tam, kad jis būtų teisėtas) reikalingas kitos institucijos (pavyzdžiui, teisėkūros organo, valdžios institucijos) sutikimas, o sprendimas, kuris priimamas „konsultuojantis“ su kita institucija, galiausiai nepriklauso nuo jos sutikimo. Vokietijos administracinėje teisėje kai kuriose srityse skiriamos šios dalyvavimo formos (26). Kadangi MFG 22 straipsnio 1 dalies pirmame sakinyje kaip dalyvavimo forma numatytas konsultavimasis, įgaliojimą rinkti mokestį, kaip ir teisę dėl to priimti sprendimą, turi tik žemių Vyriausybės (27). Žemių asociacijos, priešingai, tik „pasitelkiamos“ pagal 22 straipsnį įgyvendintinoms priemonėms parengti ir techniškai įgyvendinti (MFG 14 straipsnio 1 dalis) ir, atlikdamos šias užduotis, yra prižiūrimos aukščiausiosios žemės valdžios institucijos (MFG 14 straipsnio 2 ir 4 dalys).

26

įgaliojimą

sprendimą

27

pasitelkiamos

parengti ir techniškai įgyvendinti

prižiūrimos

| (131) | Pieno mokesčio rinkimo konkrečiose federacinėse žemėse teisinis pagrindas yra atitinkamos žemės potvarkis, kuriuo išsamiai reglamentuojamas mokesčio rinkimas, be kita ko, jo dydis (28). Taigi mokesčio rinkimą reglamentuoja valstybė (atstovaujama atitinkamos žemės Vyriausybės). Kaip paaiškinta pirmesnėje 130 konstatuojamojoje dalyje, šiam teiginiui neprieštarauja ir tai, kad potvarkiai priimami konsultuojantis su atitinkama pieno sektoriaus žemės asociacija. |
| --- | --- |

(131)

Pieno mokesčio rinkimo konkrečiose federacinėse žemėse teisinis pagrindas yra atitinkamos žemės potvarkis, kuriuo išsamiai reglamentuojamas mokesčio rinkimas, be kita ko, jo dydis (28). Taigi mokesčio rinkimą reglamentuoja valstybė (atstovaujama atitinkamos žemės Vyriausybės). Kaip paaiškinta pirmesnėje 130 konstatuojamojoje dalyje, šiam teiginiui neprieštarauja ir tai, kad potvarkiai priimami konsultuojantis su atitinkama pieno sektoriaus žemės asociacija.

rinkimo

28

| (132) | Šiuo atveju mokestis renkamas iš privačių įmonių. Šio mokesčio pajamos, prieš jas panaudojant įvairioms paramos priemonėms finansuoti, įskaitomos į atitinkamos žemės biudžetą ir jame pagal MFG 22 straipsnio 3 dalies pirmą sakinį turi būti administruojamos atskirai. Pagal atitinkamos Biudžeto tvarkos 23 straipsnį (plg. 19 konstatuojamąją dalį) išlaidos ir asignavimai išmokoms ne žemės administruojamiems subjektams tam tikriems tikslams įgyvendinti (subsidijos) gali būti skiriami tik tuo atveju, jei žemė yra labai suinteresuota, kad šie subjektai šiuos tikslus įgyvendintų, o be subsidijų tai neįmanoma ar įmanoma nepakankamu mastu. Iš šios nuostatos galima suprasti, kad valstybė suinteresuota priemonių įgyvendinimu. Tai, kad Tiuringijoje atitinkamai mokėtini pieno mokesčiai turi būti sumokami į Landesvereinigung Thüringer Milch e. V. patikos sąskaitą „pieno mokestis“ (89 konstatuojamoji dalis, Tiuringijos UmlErhVO 3 straipsnio 1 dalis), neprieštarauja šiam valstybės interesui. Nesumokėti pieno mokesčiai ir palūkanos Tiuringijoje taip pat išieškomi pagal Mokesčių kodeksą (Abgabenordnung) ir jo įgyvendinimo nuostatas (Tiuringijos UmlErhVO 3 straipsnio 4 dalis). Be to, patikos sąskaitos esmė yra ta, kad jos turėtojas disponuoti joje esančiomis pinigų sumomis gali ne savo nuožiūra, o tik pagal esamus teisinius nurodymus, kuriuos šiuo atveju davė valstybė. |
| --- | --- |

(132)

Šiuo atveju mokestis renkamas iš privačių įmonių. Šio mokesčio pajamos, prieš jas panaudojant įvairioms paramos priemonėms finansuoti, įskaitomos į atitinkamos žemės biudžetą ir jame pagal MFG 22 straipsnio 3 dalies pirmą sakinį turi būti administruojamos atskirai. Pagal atitinkamos Biudžeto tvarkos 23 straipsnį (plg. 19 konstatuojamąją dalį) išlaidos ir asignavimai išmokoms ne žemės administruojamiems subjektams tam tikriems tikslams įgyvendinti (subsidijos) gali būti skiriami tik tuo atveju, jei žemė yra labai suinteresuota, kad šie subjektai šiuos tikslus įgyvendintų, o be subsidijų tai neįmanoma ar įmanoma nepakankamu mastu. Iš šios nuostatos galima suprasti, kad valstybė suinteresuota priemonių įgyvendinimu. Tai, kad Tiuringijoje atitinkamai mokėtini pieno mokesčiai turi būti sumokami į Landesvereinigung Thüringer Milch e. V. patikos sąskaitą „pieno mokestis“ (89 konstatuojamoji dalis, Tiuringijos UmlErhVO 3 straipsnio 1 dalis), neprieštarauja šiam valstybės interesui. Nesumokėti pieno mokesčiai ir palūkanos Tiuringijoje taip pat išieškomi pagal Mokesčių kodeksą (Abgabenordnung) ir jo įgyvendinimo nuostatas (Tiuringijos UmlErhVO 3 straipsnio 4 dalis). Be to, patikos sąskaitos esmė yra ta, kad jos turėtojas disponuoti joje esančiomis pinigų sumomis gali ne savo nuožiūra, o tik pagal esamus teisinius nurodymus, kuriuos šiuo atveju davė valstybė.

Landesvereinigung Thüringer Milch e. V.

UmlErhVO

Abgabenordnung

UmlErhVO

| (133) | Dėl suinteresuotųjų šalių ir Vokietijos valdžios institucijų pateiktų argumentų Komisija pateikia savo toliau išdėstytus argumentus. |
| --- | --- |

(133)

Dėl suinteresuotųjų šalių ir Vokietijos valdžios institucijų pateiktų argumentų Komisija pateikia savo toliau išdėstytus argumentus.

| (134) | Dėl LVN tvirtinimo, kad žemių asociacijos turi lemiamos reikšmės priimant sprendimus dėl mokesčio iš pieninių rinkimo (83–87 ir 91 konstatuojamosios dalys), Komisija konstatuoja, kad valstybė MFG 22 straipsnio 1 dalimi, taigi teisės aktu, žemių Vyriausybėms suteikė įgaliojimą rinkti pieno mokestį. Šia nuostata, be kita ko, nustatyta, kad pieno mokestis įprastai gali siekti ne daugiau kaip 0,1 cento už kilogramą pieno ir kad žemės asociacijos arba bendrai profesinių organizacijų prašymu žemės Vyriausybė gali rinkti ne didesnį kaip 0,2 cento už kilogramą žalio pieno mokestį. |
| --- | --- |

(134)

Dėl LVN tvirtinimo, kad žemių asociacijos turi lemiamos reikšmės priimant sprendimus dėl mokesčio iš pieninių rinkimo (83–87 ir 91 konstatuojamosios dalys), Komisija konstatuoja, kad valstybė MFG 22 straipsnio 1 dalimi, taigi teisės aktu, žemių Vyriausybėms suteikė įgaliojimą rinkti pieno mokestį. Šia nuostata, be kita ko, nustatyta, kad pieno mokestis įprastai gali siekti ne daugiau kaip 0,1 cento už kilogramą pieno ir kad žemės asociacijos arba bendrai profesinių organizacijų prašymu žemės Vyriausybė gali rinkti ne didesnį kaip 0,2 cento už kilogramą žalio pieno mokestį.

žemių Vyriausybėms

prašymu

| (135) | Toliau MFG 22 straipsnio 2 dalies 1–6 punktuose nustatyta, kokiais tikslais gali būti naudojamos pieno mokesčio pajamos. |
| --- | --- |

(135)

Toliau MFG 22 straipsnio 2 dalies 1–6 punktuose nustatyta, kokiais tikslais gali būti naudojamos pieno mokesčio pajamos.

| (136) | Pagal MFG 22 straipsnio 3 dalies trečią sakinį, prieš naudojant šias lėšas, reikia tik išklausyti žemės asociacijos arba profesinių organizacijų nuomonę. |
| --- | --- |

(136)

Pagal MFG 22 straipsnio 3 dalies trečią sakinį, prieš naudojant šias lėšas, reikia tik išklausyti žemės asociacijos arba profesinių organizacijų nuomonę.

| (137) | Iš to aišku, kad, nors valstybė (federacijos lygmeniu) žemių asociacijoms suteikė tam tikrų dalyvavimo teisių, tačiau kartu nustatė aiškų pieno mokesčio tarifų nustatymo ir gautų pajamų naudojimo teisinį pagrindą, ir atitinkamus sprendimus galiausiai turi priimti atitinkamos žemės Vyriausybė (arba, jei įgaliojimai perduoti, – aukščiausiosios žemės institucijos). Taigi, pavyzdžiui, būtų neįmanoma žemių asociacijų prašymu nustatyti didesnį kaip 0,2 cento už kilogramą mokesčio tarifą arba gautas pajamas panaudoti kitiems, negu MFG 22 straipsnio 2 dalies 1–6 punktuose nustatyti, tikslams. Be to, dėl su mokesčio pajamų naudojimu susijusios pareigos išklausyti (MFG 22 straipsnio 3 dalies trečias sakinys) neatsiranda jokio įsipareigojimo atsižvelgti į išklausytų subjektų nuomonę. Galutinį sprendimą dėl pajamų naudojimo priima atitinkamos žemės institucijos, t. y. valstybė. |
| --- | --- |

(137)

Iš to aišku, kad, nors valstybė (federacijos lygmeniu) žemių asociacijoms suteikė tam tikrų dalyvavimo teisių, tačiau kartu nustatė aiškų pieno mokesčio tarifų nustatymo ir gautų pajamų naudojimo teisinį pagrindą, ir atitinkamus sprendimus galiausiai turi priimti atitinkamos žemės Vyriausybė (arba, jei įgaliojimai perduoti, – aukščiausiosios žemės institucijos). Taigi, pavyzdžiui, būtų neįmanoma žemių asociacijų prašymu nustatyti didesnį kaip 0,2 cento už kilogramą mokesčio tarifą arba gautas pajamas panaudoti kitiems, negu MFG 22 straipsnio 2 dalies 1–6 punktuose nustatyti, tikslams. Be to, dėl su mokesčio pajamų naudojimu susijusios pareigos išklausyti (MFG 22 straipsnio 3 dalies trečias sakinys) neatsiranda jokio įsipareigojimo atsižvelgti į išklausytų subjektų nuomonę. Galutinį sprendimą dėl pajamų naudojimo priima atitinkamos žemės institucijos, t. y. valstybė.

| (138) | Šiuo atžvilgiu yra esminis skirtumas, palyginti su LVN minėta byla Doux Élevage. Pieno mokesčio rinkimą ir atitinkamą pajamų naudojimą valstybė reguliuoja dviem lygmenimis – federacijos ir žemių. Vokietijoje teisės aktų leidėjas ne tik žemių Vyriausybėms suteikė įgaliojimą rinkti mokestį, bet ir federaliniu teisės aktu apribojo diskreciją žemių lygmeniu disponuoti šio mokesčio pajamomis. Žemių asociacijos negali netgi bandyti, pavyzdžiui, teikdamos prašymą, pakeisti MFG 22 straipsnio 2 dalies 1–6 punktuose nustatytų rėmimo tikslų. Sprendimo Val'Hor ir bylos Doux Élevage aplinkybėmis tokio valstybės apribojimo nebuvo. |
| --- | --- |

(138)

Šiuo atžvilgiu yra esminis skirtumas, palyginti su LVN minėta byla Doux Élevage. Pieno mokesčio rinkimą ir atitinkamą pajamų naudojimą valstybė reguliuoja dviem lygmenimis – federacijos ir žemių. Vokietijoje teisės aktų leidėjas ne tik žemių Vyriausybėms suteikė įgaliojimą rinkti mokestį, bet ir federaliniu teisės aktu apribojo diskreciją žemių lygmeniu disponuoti šio mokesčio pajamomis. Žemių asociacijos negali netgi bandyti, pavyzdžiui, teikdamos prašymą, pakeisti MFG 22 straipsnio 2 dalies 1–6 punktuose nustatytų rėmimo tikslų. Sprendimo Val'Hor ir bylos Doux Élevage aplinkybėmis tokio valstybės apribojimo nebuvo.

Doux Élevage

Val'Hor

Doux Élevage

| (139) | MFG taip pat negalima suprasti tik kaip priemonės grynai ekonominiams tarpšakinės organizacijos interesams įgyvendinti. Pavyzdžiui, nors MFG 14 straipsniu nustatyta, kad žemių asociacijose turi būti atstovaujamos žemės ūkio, pieninių ir prekybos pienu profesinės organizacijos, jei jos nori atitinkamoje asociacijoje dalyvauti, tačiau turi būti užtikrintas ir tinkamas vartotojų atstovavimas asociacijos organuose. Nustatydamas tokius dalyvavimo ir atstovavimo reikalavimus teisės aktų leidėjas (t. y. valstybė) užtikrina, kad, siekiant MFG nurodytų visuomenei naudingų tikslų, būtų visapusiškai atstovaujama visiems interesams, o ne tik remiamas kuris nors ekonomikos sektorius. |
| --- | --- |

(139)

MFG taip pat negalima suprasti tik kaip priemonės grynai ekonominiams tarpšakinės organizacijos interesams įgyvendinti. Pavyzdžiui, nors MFG 14 straipsniu nustatyta, kad žemių asociacijose turi būti atstovaujamos žemės ūkio, pieninių ir prekybos pienu profesinės organizacijos, jei jos nori atitinkamoje asociacijoje dalyvauti, tačiau turi būti užtikrintas ir tinkamas vartotojų atstovavimas asociacijos organuose. Nustatydamas tokius dalyvavimo ir atstovavimo reikalavimus teisės aktų leidėjas (t. y. valstybė) užtikrina, kad, siekiant MFG nurodytų visuomenei naudingų tikslų, būtų visapusiškai atstovaujama visiems interesams, o ne tik remiamas kuris nors ekonomikos sektorius.

| (140) | Priešingai negu bylos Doux Élevage atveju, MFG nustatytus rėmimo tikslus numatė ir nustatė ne pačios tarpšakinės organizacijos (29). Visų pirma 22 straipsnio 2 dalies 1 punkte (gerinti ir išlaikyti kokybę remiantis pagal šio įstatymo 10 straipsnį arba 1930 m. liepos 31 d. Pieno įstatymo (Milchgesetz) (Reichsgesetzbl. (Reicho oficialusis leidinys) I, p. 421) 37 straipsnį priimtomis taisyklėmis) ir 2 punkte (gerinti higieną melžimo metu, taip pat tiekiant, apdirbant, perdirbant ir parduodant pieną ir pieno produktus) nustatyti tikslai, priešingai negu bylos Doux Élevage atveju, turi požymių, kurie yra viešojo sektoriaus institucijų nustatytos politikos dalis (30) ir susiję su viešojo sektoriaus užduotimis, kurių pagal MFG 14 straipsnio 3 dalį a priori negalima perduoti žemių sąjungoms. Tuo atžvilgiu, kad Vokietija šiuo atveju remiasi MFG 22 straipsnio 2 dalies 6 punktu, reikia pažymėti, kad jau iš įstatymo formuluotės aišku, jog kalbama apie „pagal Pieno ir riebalų įstatymą pavestas užduotis“ (o ne nusistatytas VDM). |
| --- | --- |

(140)

Priešingai negu bylos Doux Élevage atveju, MFG nustatytus rėmimo tikslus numatė ir nustatė ne pačios tarpšakinės organizacijos (29). Visų pirma 22 straipsnio 2 dalies 1 punkte (gerinti ir išlaikyti kokybę remiantis pagal šio įstatymo 10 straipsnį arba 1930 m. liepos 31 d. Pieno įstatymo (Milchgesetz) (Reichsgesetzbl. (Reicho oficialusis leidinys) I, p. 421) 37 straipsnį priimtomis taisyklėmis) ir 2 punkte (gerinti higieną melžimo metu, taip pat tiekiant, apdirbant, perdirbant ir parduodant pieną ir pieno produktus) nustatyti tikslai, priešingai negu bylos Doux Élevage atveju, turi požymių, kurie yra viešojo sektoriaus institucijų nustatytos politikos dalis (30) ir susiję su viešojo sektoriaus užduotimis, kurių pagal MFG 14 straipsnio 3 dalį a priori negalima perduoti žemių sąjungoms. Tuo atžvilgiu, kad Vokietija šiuo atveju remiasi MFG 22 straipsnio 2 dalies 6 punktu, reikia pažymėti, kad jau iš įstatymo formuluotės aišku, jog kalbama apie „pagal Pieno ir riebalų įstatymą pavestas užduotis“ (o ne nusistatytas VDM).

Doux Élevage

29

Milchgesetz

Reichsgesetzbl.

Doux Élevage

30

a priori

| (141) | Taip pat skirtingai negu bylos Doux Élevage atveju, jei mokėtini pieno mokesčiai nėra mokami, jų išieškoti nereikia pagal įprastą civilinę ar komercinę teisminę procedūrą (31). MFG 23 straipsnio 2 dalimi nustatyta, kad mokesčiai gali būti išieškomi pagal Mokesčių kodekso ir jo įgyvendinimo nuostatas. Susijusios žemės savo potvarkiuose dėl pieno mokesčio rinkimo nustatė atitinkamą mokesčio išieškojimo procedūrą pagal Mokesčių kodekso ir jo įgyvendinimo nuostatas (32). Vokietijos teisės sistemoje Mokesčių kodeksas yra viešosios teisės dalis. Viešosios teisės reikalavimai Vokietijoje vykdomi pagal administracinę, civilinės teisės – pagal teisminę procedūrą. Administracinė procedūra, palyginti su teismine, yra veiksmingesnis vykdymo būdas, nes valstybė gali pati sau suteikti vykdomąjį raštą išleisdama administracinį aktą (33), o civilinės teisės reikalavimų atveju jis gali būti gaunamas tik pagal teisminę procedūrą (34). Tai rodo, kad valstybė suinteresuota kuo veiksmingiau surinkti (prireikus išieškoti) visus mokėtinus mokesčius, kad galėtų užtikrinti iš mokesčio pajamų finansuojamų valstybės tikslų įgyvendinimą laiku. |
| --- | --- |

(141)

Taip pat skirtingai negu bylos Doux Élevage atveju, jei mokėtini pieno mokesčiai nėra mokami, jų išieškoti nereikia pagal įprastą civilinę ar komercinę teisminę procedūrą (31). MFG 23 straipsnio 2 dalimi nustatyta, kad mokesčiai gali būti išieškomi pagal Mokesčių kodekso ir jo įgyvendinimo nuostatas. Susijusios žemės savo potvarkiuose dėl pieno mokesčio rinkimo nustatė atitinkamą mokesčio išieškojimo procedūrą pagal Mokesčių kodekso ir jo įgyvendinimo nuostatas (32). Vokietijos teisės sistemoje Mokesčių kodeksas yra viešosios teisės dalis. Viešosios teisės reikalavimai Vokietijoje vykdomi pagal administracinę, civilinės teisės – pagal teisminę procedūrą. Administracinė procedūra, palyginti su teismine, yra veiksmingesnis vykdymo būdas, nes valstybė gali pati sau suteikti vykdomąjį raštą išleisdama administracinį aktą (33), o civilinės teisės reikalavimų atveju jis gali būti gaunamas tik pagal teisminę procedūrą (34). Tai rodo, kad valstybė suinteresuota kuo veiksmingiau surinkti (prireikus išieškoti) visus mokėtinus mokesčius, kad galėtų užtikrinti iš mokesčio pajamų finansuojamų valstybės tikslų įgyvendinimą laiku.

Doux Élevage

31

32

33

34

| (142) | Taigi LVN tvirtinimas, kad pieno mokesčio pajamos nėra valstybiniai ištekliai pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, yra paneigtas. |
| --- | --- |

(142)

Taigi LVN tvirtinimas, kad pieno mokesčio pajamos nėra valstybiniai ištekliai pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, yra paneigtas.

| (143) | Iš to galima daryti išvadą, kad nagrinėjamos pieno mokesčio pajamos laikytinos kontroliuojamomis valstybės (35) ir kad iš pieno mokesčio pajamų finansuotos priemonės suteiktos iš valstybinių išteklių ir priskirtinos valstybei. |
| --- | --- |

(143)

Iš to galima daryti išvadą, kad nagrinėjamos pieno mokesčio pajamos laikytinos kontroliuojamomis valstybės (35) ir kad iš pieno mokesčio pajamų finansuotos priemonės suteiktos iš valstybinių išteklių ir priskirtinos valstybei.

35

Atrankinis pranašumas/įmonės

Atrankinis pranašumas/įmonės

| (144) | VDM yra organizacija, teikianti paslaugas, kurios naudingos pieno sektoriaus įmonėms, visų pirma pieninėms. |
| --- | --- |

(144)

VDM yra organizacija, teikianti paslaugas, kurios naudingos pieno sektoriaus įmonėms, visų pirma pieninėms.

| (145) | Vokietija ir VDM neigia, kad pastaroji teikia paslaugas rinkoje kaip įmonė. Visų pirma nurodoma, kad VDM veikia kaip sąjunga, o sąjungos veikla teismų praktikoje įmonės veikla esą laikoma tik išimtiniais atvejais (žr. 39 ir 49 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(145)

Vokietija ir VDM neigia, kad pastaroji teikia paslaugas rinkoje kaip įmonė. Visų pirma nurodoma, kad VDM veikia kaip sąjunga, o sąjungos veikla teismų praktikoje įmonės veikla esą laikoma tik išimtiniais atvejais (žr. 39 ir 49 konstatuojamąsias dalis).

| (146) | Vokietijos minėtame sprendime T-193/02 (Piau/Komisija) kaip tik buvo konstatuota, kad sąjunga, t. y. FIFA, vykdė ekonominę veiklą. Vokietija, atvirkščiai, nenurodė teismų praktikos, kurioje būtų konstatuotas aiškiai priešingas faktas, t. y. kad sąjunga (neišvengiamai) nevykdo ekonominės veiklos ar kad sąjungos veiklai kaip tokiai netaikoma pagalbos kontrolė. |
| --- | --- |

(146)

Vokietijos minėtame sprendime T-193/02 (Piau/Komisija) kaip tik buvo konstatuota, kad sąjunga, t. y. FIFA, vykdė ekonominę veiklą. Vokietija, atvirkščiai, nenurodė teismų praktikos, kurioje būtų konstatuotas aiškiai priešingas faktas, t. y. kad sąjunga (neišvengiamai) nevykdo ekonominės veiklos ar kad sąjungos veiklai kaip tokiai netaikoma pagalbos kontrolė.

Piau/Komisija

| (147) | VDM neabejotinai vykdo veiklą savo narių naudai ir atsižvelgdama į jų interesus. Šis tvirtinimas atitinka jos pačios supratimą apie savo veiklą – tai matyti iš įvairių teiginių VDM tinklalapyje, pavyzdžiui, „VDM, veikdama TPF, atstovauja pieno sektoriaus interesams“, „pieno sektoriaus interesų gynimas ir rėmimas“, „interesų atstovavimas teisėkūros procese ministerijose“. LVN taip pat atitinkamai mano, kad visos nagrinėjamos priemonės skirtos „pienui kaip produktui“ remti, taigi atitinka bendrus pieno sektoriaus interesus (žr. pirmesnes 99 ir 100 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(147)

VDM neabejotinai vykdo veiklą savo narių naudai ir atsižvelgdama į jų interesus. Šis tvirtinimas atitinka jos pačios supratimą apie savo veiklą – tai matyti iš įvairių teiginių VDM tinklalapyje, pavyzdžiui, „VDM, veikdama TPF, atstovauja pieno sektoriaus interesams“, „pieno sektoriaus interesų gynimas ir rėmimas“, „interesų atstovavimas teisėkūros procese ministerijose“. LVN taip pat atitinkamai mano, kad visos nagrinėjamos priemonės skirtos „pienui kaip produktui“ remti, taigi atitinka bendrus pieno sektoriaus interesus (žr. pirmesnes 99 ir 100 konstatuojamąsias dalis).

| (148) | Komisija laikosi savo nuomonės, kad atitinkama VDM veikla turi paslaugų požymių. Šios paslaugos naudingos pieno mokestį renkančių žemių pieninėms. |
| --- | --- |

(148)

Komisija laikosi savo nuomonės, kad atitinkama VDM veikla turi paslaugų požymių. Šios paslaugos naudingos pieno mokestį renkančių žemių pieninėms.

| (149) | Daugelio rūšių VDM veikla, kurią ji nurodo savo tinklalapyje, turi paslaugų požymių tuo aspektu, kad ja siekiama tikslo atstovauti atitinkamų pieninių ir pieno gamintojų interesams Vokietijos valdžios institucijų, teisės aktų leidėjo ir tarptautinių institucijų atžvilgiu (36). |
| --- | --- |

(149)

Daugelio rūšių VDM veikla, kurią ji nurodo savo tinklalapyje, turi paslaugų požymių tuo aspektu, kad ja siekiama tikslo atstovauti atitinkamų pieninių ir pieno gamintojų interesams Vokietijos valdžios institucijų, teisės aktų leidėjo ir tarptautinių institucijų atžvilgiu (36).

36

| (150) | Tokių paslaugų teikimas naudingas atitinkamoms pieninėms ir padeda joms vykdyti jų pagrindinę veiklą – gaminti ir parduoti pieną ir pieną produktus, o tai neabejotinai yra ekonominė veikla. |
| --- | --- |

(150)

Tokių paslaugų teikimas naudingas atitinkamoms pieninėms ir padeda joms vykdyti jų pagrindinę veiklą – gaminti ir parduoti pieną ir pieną produktus, o tai neabejotinai yra ekonominė veikla.

| (151) | VDM veikla – „viešojo sektoriaus institucijų konsultavimas“, „dalyvavimas norminimo ir standartizavimo procesuose“ ir „bendrosios informacijos sklaida“ – vykdoma jos narių pavedimu ir atsižvelgiant į jų interesus, yra tiesiogiai susijusi su jų ekonomine veikla ir atleidžia pienines nuo naštos pačioms imtis atitinkamų iniciatyvų ir tam naudoti savo lėšas, siekiant sukurti savo produktų pardavimui palankią (rinkos) aplinką. VDM narės, be kitų, yra Milchindustrie-Verband e. V. (MIV) ir Deutscher Bauernverband e. V. (DBV). MIV narės vėlgi yra Vokietijos pieninės, įskaitant pieno mokestį renkančių žemių pienines, su kuriomis susijęs šis sprendimas. |
| --- | --- |

(151)

VDM veikla – „viešojo sektoriaus institucijų konsultavimas“, „dalyvavimas norminimo ir standartizavimo procesuose“ ir „bendrosios informacijos sklaida“ – vykdoma jos narių pavedimu ir atsižvelgiant į jų interesus, yra tiesiogiai susijusi su jų ekonomine veikla ir atleidžia pienines nuo naštos pačioms imtis atitinkamų iniciatyvų ir tam naudoti savo lėšas, siekiant sukurti savo produktų pardavimui palankią (rinkos) aplinką. VDM narės, be kitų, yra Milchindustrie-Verband e. V. (MIV) ir Deutscher Bauernverband e. V. (DBV). MIV narės vėlgi yra Vokietijos pieninės, įskaitant pieno mokestį renkančių žemių pienines, su kuriomis susijęs šis sprendimas.

Milchindustrie-Verband e. V.

Deutscher Bauernverband e. V.

| (152) | „Viešojo sektoriaus institucijų konsultavimas“ ir „dalyvavimas norminimo ir standartizavimo procesuose“ yra interesų atstovavimas politiniame procese, taikantis į įvairius valios formavimo kanalus (teisėkūra, techninis standartų nustatymas ir pan.). Galiausiai taip padaroma įtaka teisinėms bendrosioms savo gamybos ir pardavimo veiklos sąlygoms. Priemonė „bendrosios informacijos sklaida“ taip pat naudinga atitinkamoms pieninėms, nes ja aiškinama apie pieno kaip produkto privalumus ir taip siekiama skatinti jo pardavimą. |
| --- | --- |

(152)

„Viešojo sektoriaus institucijų konsultavimas“ ir „dalyvavimas norminimo ir standartizavimo procesuose“ yra interesų atstovavimas politiniame procese, taikantis į įvairius valios formavimo kanalus (teisėkūra, techninis standartų nustatymas ir pan.). Galiausiai taip padaroma įtaka teisinėms bendrosioms savo gamybos ir pardavimo veiklos sąlygoms. Priemonė „bendrosios informacijos sklaida“ taip pat naudinga atitinkamoms pieninėms, nes ja aiškinama apie pieno kaip produkto privalumus ir taip siekiama skatinti jo pardavimą.

| (153) | VDM tvirtinimas, kad jos veiklos turinys yra „demokratinio nuomonės formavimo narystės principu paremtoje VDM struktūroje perteikimas teisėkūros procese“, neprieštarauja pirmesniam teiginiui, nes VDM atstovauja kaip tik ne bendriems, o savo narių interesams, siekdama pieno sektoriaus požiūrį perteikti teisėkūros ir standartų nustatymo procese ir taip jam galiausiai padaryti įtaką. |
| --- | --- |

(153)

VDM tvirtinimas, kad jos veiklos turinys yra „demokratinio nuomonės formavimo narystės principu paremtoje VDM struktūroje perteikimas teisėkūros procese“, neprieštarauja pirmesniam teiginiui, nes VDM atstovauja kaip tik ne bendriems, o savo narių interesams, siekdama pieno sektoriaus požiūrį perteikti teisėkūros ir standartų nustatymo procese ir taip jam galiausiai padaryti įtaką.

| (154) | Dėl „norminimo ir standartizavimo“ veiklos VDM teigė, kad ji, atstovaudama visam sektoriui ir bendradarbiaudama su kompetentingomis standartizacijos organizacijomis, pavyzdžiui, ISO, TPF, CEN ir DIN, prižiūri norminimo ir standartizavimo procesus nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis (žr. 53 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(154)

Dėl „norminimo ir standartizavimo“ veiklos VDM teigė, kad ji, atstovaudama visam sektoriui ir bendradarbiaudama su kompetentingomis standartizacijos organizacijomis, pavyzdžiui, ISO, TPF, CEN ir DIN, prižiūri norminimo ir standartizavimo procesus nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis (žr. 53 konstatuojamąją dalį).

| (155) | Šiuo klausimu Komisija konstatuoja, kad už norminimą ir standartizavimą pirmiausia yra atsakingos nurodytos standartizacijos organizacijos. VDM standartizavimo procese veikia ne kaip neutrali organizacija (jos padėtis nėra nepriklausomos konsultantės), o perteikia pieno sektoriaus požiūrį. |
| --- | --- |

(155)

Šiuo klausimu Komisija konstatuoja, kad už norminimą ir standartizavimą pirmiausia yra atsakingos nurodytos standartizacijos organizacijos. VDM standartizavimo procese veikia ne kaip neutrali organizacija (jos padėtis nėra nepriklausomos konsultantės), o perteikia pieno sektoriaus požiūrį.

| (156) | Ir šiuo klausimu Vokietija daro išvadą, kad VDM teikia paslaugas kaip privati sąjunga. Šios paslaugos vėlgi naudingos atitinkamų federacinių žemių pieninėms (kurios yra narės sąjungų, kurios savo ruožtu yra VDM narės), kurių interesams VDM atstovauja standartizacijos organizacijose, net jei šios pieninės nėra šių paslaugų gavėjos. |
| --- | --- |

(156)

Ir šiuo klausimu Vokietija daro išvadą, kad VDM teikia paslaugas kaip privati sąjunga. Šios paslaugos vėlgi naudingos atitinkamų federacinių žemių pieninėms (kurios yra narės sąjungų, kurios savo ruožtu yra VDM narės), kurių interesams VDM atstovauja standartizacijos organizacijose, net jei šios pieninės nėra šių paslaugų gavėjos.

| (157) | Bendrosios informacijos skleidimas taip pat yra paslauga (59 ir 60 konstatuojamosios dalys). Tai, ar ši informacija yra labiau bendrojo, ar konkretaus pobūdžio, neturi lemiamos reikšmės konstatuojant, kad šia informacijos sklaida remiama ekonominė pieno sektoriaus veikla. |
| --- | --- |

(157)

Bendrosios informacijos skleidimas taip pat yra paslauga (59 ir 60 konstatuojamosios dalys). Tai, ar ši informacija yra labiau bendrojo, ar konkretaus pobūdžio, neturi lemiamos reikšmės konstatuojant, kad šia informacijos sklaida remiama ekonominė pieno sektoriaus veikla.

| (158) | Šiame sprendime nagrinėjamomis paslaugomis, kurias teikia VDM, palaikomos tam tikros įmonės, būtent pieno mokestį renkančių federacinių žemių pieno sektoriaus, t. y. pieno perdirbimo ir prekybos, įmonės, taigi šis palaikymas yra atrankinis. Šiuo klausimu Komisija nesutinka su VDM nuomone, kad ji kaip centrinė sąjunga atstovauja bendriems interesams. Priešingai, Komisija VDM veikloje įžvelgia su sektoriumi susijusių interesų atstovavimą, kuris naudingas atitinkamų federacinių žemių pieninėms, kurios prie VDM prisijungusios per sąjungas, kurios yra jos narės. |
| --- | --- |

(158)

Šiame sprendime nagrinėjamomis paslaugomis, kurias teikia VDM, palaikomos tam tikros įmonės, būtent pieno mokestį renkančių federacinių žemių pieno sektoriaus, t. y. pieno perdirbimo ir prekybos, įmonės, taigi šis palaikymas yra atrankinis. Šiuo klausimu Komisija nesutinka su VDM nuomone, kad ji kaip centrinė sąjunga atstovauja bendriems interesams. Priešingai, Komisija VDM veikloje įžvelgia su sektoriumi susijusių interesų atstovavimą, kuris naudingas atitinkamų federacinių žemių pieninėms, kurios prie VDM prisijungusios per sąjungas, kurios yra jos narės.

Konkurencijos iškreipimas ir poveikis prekybai

Konkurencijos iškreipimas ir poveikis prekybai

| (159) | Remiantis Teisingumo Teismo praktika, kurios nors įmonės konkurencinės padėties sustiprinimas suteikiant jai valstybės pagalbą paprastai reiškia konkurencijos iškreipimą su ja konkuruojančių įmonių, kurios tos pagalbos negauna, atžvilgiu (37). Bet kuri pagalba įmonei, veikiančiai rinkoje, kurioje vyksta Sąjungos vidaus prekyba, gali daryti neigiamą įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai (38), taip pat net tuo atveju, kai pagalbą gavusios įmonės pačios Bendrijos vidaus prekyboje nedalyvauja (39). 2001–2012 m. prekyba žemės ūkio produktais Sąjungoje pasiekė didelį mastą. Pavyzdžiui, kalbant apie produktus, kurie Kombinuotojoje nomenklatūroje klasifikuotini 0401 pozicijoje (nekoncentruotas pienas ir grietinėlė, į kuriuos nepridėta cukraus ar kitų saldiklių) (40), Bendrijos vidaus importas ir eksportas į Vokietiją ir iš jos 2011 m. siekė atitinkamai 1 200 mln. EUR ir 957 mln. EUR (41). |
| --- | --- |

(159)

Remiantis Teisingumo Teismo praktika, kurios nors įmonės konkurencinės padėties sustiprinimas suteikiant jai valstybės pagalbą paprastai reiškia konkurencijos iškreipimą su ja konkuruojančių įmonių, kurios tos pagalbos negauna, atžvilgiu (37). Bet kuri pagalba įmonei, veikiančiai rinkoje, kurioje vyksta Sąjungos vidaus prekyba, gali daryti neigiamą įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai (38), taip pat net tuo atveju, kai pagalbą gavusios įmonės pačios Bendrijos vidaus prekyboje nedalyvauja (39). 2001–2012 m. prekyba žemės ūkio produktais Sąjungoje pasiekė didelį mastą. Pavyzdžiui, kalbant apie produktus, kurie Kombinuotojoje nomenklatūroje klasifikuotini 0401 pozicijoje (nekoncentruotas pienas ir grietinėlė, į kuriuos nepridėta cukraus ar kitų saldiklių) (40), Bendrijos vidaus importas ir eksportas į Vokietiją ir iš jos 2011 m. siekė atitinkamai 1 200 mln. EUR ir 957 mln. EUR (41).

37

38

39

40

41

| (160) | Šiame sprendime vertinamos priemonės skirtos veiklai žemės ūkio sektoriuje remti. Visų pirma tai yra pieninių veikla. Kaip pirmiau apibūdinta, Sąjungoje vyksta prekyba pieninių gaminiais. Todėl Komisija mano, kad nagrinėjamos priemonės gali daryti neigiamą įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(160)

Šiame sprendime vertinamos priemonės skirtos veiklai žemės ūkio sektoriuje remti. Visų pirma tai yra pieninių veikla. Kaip pirmiau apibūdinta, Sąjungoje vyksta prekyba pieninių gaminiais. Todėl Komisija mano, kad nagrinėjamos priemonės gali daryti neigiamą įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (161) | Todėl, atsižvelgiant į didelio masto prekybą pieno produktais, galima teigti, kad nagrinėjamos dalinės priemonės iškreipia arba gali iškreipti konkurenciją ir daro neigiamą įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(161)

Todėl, atsižvelgiant į didelio masto prekybą pieno produktais, galima teigti, kad nagrinėjamos dalinės priemonės iškreipia arba gali iškreipti konkurenciją ir daro neigiamą įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

Esama pagalba/nauja pagalba

Esama pagalba/nauja pagalba

| (162) | Pagal SESV 108 straipsnio 1 dalį Komisija kartu su valstybėmis narėmis turi nuolat kontroliuoti esamą pagalbą. Šiuo tikslu Komisija gali prašyti valstybių narių suteikti visą reikiamą informaciją esamoms pagalbos schemoms tikrinti ir gali prireikus siūlyti atitinkamas priemones. |
| --- | --- |

(162)

Pagal SESV 108 straipsnio 1 dalį Komisija kartu su valstybėmis narėmis turi nuolat kontroliuoti esamą pagalbą. Šiuo tikslu Komisija gali prašyti valstybių narių suteikti visą reikiamą informaciją esamoms pagalbos schemoms tikrinti ir gali prireikus siūlyti atitinkamas priemones.

| (163) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio b punkto i papunktį sąvoka „esama pagalba“ reiškia bet kokią pagalbą, kuri atitinkamoje valstybėje narėje buvo teikiama iki Sutarties įsigaliojimo ir toliau teikiama jai įsigaliojus. |
| --- | --- |

(163)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio b punkto i papunktį sąvoka „esama pagalba“ reiškia bet kokią pagalbą, kuri atitinkamoje valstybėje narėje buvo teikiama iki Sutarties įsigaliojimo ir toliau teikiama jai įsigaliojus.

| (164) | Tačiau pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio c punktą dėl bet kokio esamos pagalbos pakeitimo esama pagalba tampa „nauja pagalba“. Pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 (42) 4 straipsnį esamos pagalbos pakeitimas – „tai visi pakeitimai, išskyrus grynai formalaus ir administracinio pobūdžio pakeitimus, kurie negali turėti įtakos pagalbos priemonės atitikimui bendrosios rinkos reikalavimams“. |
| --- | --- |

(164)

Tačiau pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio c punktą dėl bet kokio esamos pagalbos pakeitimo esama pagalba tampa „nauja pagalba“. Pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 (42) 4 straipsnį esamos pagalbos pakeitimas – „tai visi pakeitimai, išskyrus grynai formalaus ir administracinio pobūdžio pakeitimus, kurie negali turėti įtakos pagalbos priemonės atitikimui bendrosios rinkos reikalavimams“.

42

| (165) | Pagal Bendrojo Teismo praktiką (43) pirminė pagalbos schema tampa nauja schema tik tuomet, kai pakeičiama jos esmė; tokio esminio pakeitimo nėra tada, kai naują elementą galima aiškiai atskirti nuo pirminės schemos. |
| --- | --- |

(165)

Pagal Bendrojo Teismo praktiką (43) pirminė pagalbos schema tampa nauja schema tik tuomet, kai pakeičiama jos esmė; tokio esminio pakeitimo nėra tada, kai naują elementą galima aiškiai atskirti nuo pirminės schemos.

43

| (166) | Pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį apie bet kokią naują pagalbą reikia pranešti Europos Komisijai ir jos negalima įgyvendinti tol, kol Komisija ją patvirtins (įgyvendinimo draudimas). |
| --- | --- |

(166)

Pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį apie bet kokią naują pagalbą reikia pranešti Europos Komisijai ir jos negalima įgyvendinti tol, kol Komisija ją patvirtins (įgyvendinimo draudimas).

| (167) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio f punktą nauja pagalba, įgyvendinta prieštaraujant SESV 108 straipsnio 3 daliai, yra neteisėta. |
| --- | --- |

(167)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio f punktą nauja pagalba, įgyvendinta prieštaraujant SESV 108 straipsnio 3 daliai, yra neteisėta.

| (168) | Išskyrus patį MFG (kuris yra tik pagrindų įstatymas ir įgaliojimus suteikianti teisės norma, tačiau nėra teisinis nagrinėjamų priemonių pagrindas), Vokietijos valdžios institucijos nepateikė informacijos, kuri įrodytų, kad yra iki 1958 m. priimtas teisinis pagrindas, kurio turinys būtų nepakitęs ir kuris būtų buvęs taikytinas per tyrimo laikotarpį. Tai galima pasakyti ir apie potvarkius dėl mokesčio rinkimo, kurie yra nagrinėjamų pagalbos priemonių finansavimo pagrindas (pavyzdžiui, Badene-Viurtemberge taikoma schema priimta 2004 m., Bavarijoje – 2007 m., žr. 21 ir 22 konstatuojamąsias dalis), ir apie atitinkamų federacinių žemių biudžeto tvarką, kuri yra pieno mokesčio pajamų naudojimo teisinis pagrindas ir, kalbant apie jų naudojimo tikslą, turi būti suderinama tik su MFG 22 straipsnio 2 dalies nuostatomis. Tuo remdamosi žemių institucijos tuomet atitinkamais finansiniais metais patvirtina lėšų naudojimą išleisdamos pranešimą dėl naudojimo. |
| --- | --- |

(168)

Išskyrus patį MFG (kuris yra tik pagrindų įstatymas ir įgaliojimus suteikianti teisės norma, tačiau nėra teisinis nagrinėjamų priemonių pagrindas), Vokietijos valdžios institucijos nepateikė informacijos, kuri įrodytų, kad yra iki 1958 m. priimtas teisinis pagrindas, kurio turinys būtų nepakitęs ir kuris būtų buvęs taikytinas per tyrimo laikotarpį. Tai galima pasakyti ir apie potvarkius dėl mokesčio rinkimo, kurie yra nagrinėjamų pagalbos priemonių finansavimo pagrindas (pavyzdžiui, Badene-Viurtemberge taikoma schema priimta 2004 m., Bavarijoje – 2007 m., žr. 21 ir 22 konstatuojamąsias dalis), ir apie atitinkamų federacinių žemių biudžeto tvarką, kuri yra pieno mokesčio pajamų naudojimo teisinis pagrindas ir, kalbant apie jų naudojimo tikslą, turi būti suderinama tik su MFG 22 straipsnio 2 dalies nuostatomis. Tuo remdamosi žemių institucijos tuomet atitinkamais finansiniais metais patvirtina lėšų naudojimą išleisdamos pranešimą dėl naudojimo.

| (169) | Taigi nagrinėjamos priemonės yra nauja pagalba, apie kurią turėjo būti pranešta pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį. Tačiau kadangi Vokietija apie nagrinėjamą pagalbos schemą niekada nepranešė, ji yra neteisėta (Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio f punktas). |
| --- | --- |

(169)

Taigi nagrinėjamos priemonės yra nauja pagalba, apie kurią turėjo būti pranešta pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį. Tačiau kadangi Vokietija apie nagrinėjamą pagalbos schemą niekada nepranešė, ji yra neteisėta (Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio f punktas).

Suderinamumo su vidaus rinka tyrimas

Suderinamumo su vidaus rinka tyrimas

Taikytinos taisyklės

Taikytinos taisyklės

| (170) | Pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui, gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(170)

Pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui, gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka.

| (171) | Pagal Komisijos pranešimą dėl taikomų taisyklių neteisėtai valstybės pagalbai vertinti nustatymo (44) neteisėta valstybės pagalba, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio f punkte, turi būti vertinama pagal suteikiant pagalbą galiojusias taisykles. |
| --- | --- |

(171)

Pagal Komisijos pranešimą dėl taikomų taisyklių neteisėtai valstybės pagalbai vertinti nustatymo (44) neteisėta valstybės pagalba, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio f punkte, turi būti vertinama pagal suteikiant pagalbą galiojusias taisykles.

44

| (172) | Nuo 2000 m. sausio 1 d. žemės ūkio sektoriui taikomos konkrečios gairės. Pagalba, kuri buvo teikiama nuo 2001 m. lapkričio 28 d. iki 2006 m. gruodžio 31 d. (toliau – 2001–2006 m.), tiriama pagal 2000–2006 m. gaires. |
| --- | --- |

(172)

Nuo 2000 m. sausio 1 d. žemės ūkio sektoriui taikomos konkrečios gairės. Pagalba, kuri buvo teikiama nuo 2001 m. lapkričio 28 d. iki 2006 m. gruodžio 31 d. (toliau – 2001–2006 m.), tiriama pagal 2000–2006 m. gaires.

| (173) | Pagalba, teikiama nuo 2007 m. sausio 1 d. (toliau – laikotarpis nuo 2007 m.), tiriama pagal 2007–2013 m. gaires. |
| --- | --- |

(173)

Pagalba, teikiama nuo 2007 m. sausio 1 d. (toliau – laikotarpis nuo 2007 m.), tiriama pagal 2007–2013 m. gaires.

Pirmoji dalinė priemonė (2001–2006 m.): „viešojo sektoriaus institucijų konsultavimas“ ir „norminimas ir standartizavimas“

Pirmoji dalinė priemonė (2001–2006 m.): „viešojo sektoriaus institucijų konsultavimas“ ir „norminimas ir standartizavimas“

| (174) | Dėl galimo pagalbos, suteiktos viešojo sektoriaus institucijų konsultavimo veiklai (žr. 51 ir 52 konstatuojamąsias dalis) ir VDM veiklai norminimo ir standartizavimo procesuose (žr. 53–58 konstatuojamąsias dalis) remti, suderinamumo su vidaus rinka VDM nurodė nuostatas dėl techninės paramos teikimo (67 ir 68 konstatuojamosios dalys). |
| --- | --- |

(174)

Dėl galimo pagalbos, suteiktos viešojo sektoriaus institucijų konsultavimo veiklai (žr. 51 ir 52 konstatuojamąsias dalis) ir VDM veiklai norminimo ir standartizavimo procesuose (žr. 53–58 konstatuojamąsias dalis) remti, suderinamumo su vidaus rinka VDM nurodė nuostatas dėl techninės paramos teikimo (67 ir 68 konstatuojamosios dalys).

| (175) | Techninės paramos teikimas 2000–2006 m. gairėse reglamentuojamas 14 skirsniu. Pagal 2000–2006 m. gairių 14.1 punkto trečią įtrauką konsultavimo mokesčiai iš esmės gali būti suderinami su vidaus rinka. Pieninės yra žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos sektoriaus įmonės. Pagalba šiam sektoriui taip pat patenka į 2000–2006 m. gairių taikymo sritį (2000–2006 m. gairių 2.1 punktas). Šių gairių 14.1 punkto trečios įtraukos prasmė ir tikslas – su vidaus rinka suderinama laikyti tokią paramą, kuria tiesiogiai siekiama gerinti žemės ūkio produktų perdirbimą suteikiant tam reikalingų žinių. Tačiau konsultacinės paslaugos, kurias teikė VDM, buvo skirtos viešojo sektoriaus institucijoms, o VDM narės, tarp kurių yra pieno mokestį renkančių federacinių žemių pieninės, buvo tik naudos gavėjos, taigi netiesioginės pagalbos gavėjos. Komisija konstatuoja, kad šiame skirsnyje nagrinėjamos pagalbos priemonės negali būti laikomos suderinamomis su vidaus rinka pagal 2000–2006 m. gairių 14 skirsnį. |
| --- | --- |

(175)

Techninės paramos teikimas 2000–2006 m. gairėse reglamentuojamas 14 skirsniu. Pagal 2000–2006 m. gairių 14.1 punkto trečią įtrauką konsultavimo mokesčiai iš esmės gali būti suderinami su vidaus rinka. Pieninės yra žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos sektoriaus įmonės. Pagalba šiam sektoriui taip pat patenka į 2000–2006 m. gairių taikymo sritį (2000–2006 m. gairių 2.1 punktas). Šių gairių 14.1 punkto trečios įtraukos prasmė ir tikslas – su vidaus rinka suderinama laikyti tokią paramą, kuria tiesiogiai siekiama gerinti žemės ūkio produktų perdirbimą suteikiant tam reikalingų žinių. Tačiau konsultacinės paslaugos, kurias teikė VDM, buvo skirtos viešojo sektoriaus institucijoms, o VDM narės, tarp kurių yra pieno mokestį renkančių federacinių žemių pieninės, buvo tik naudos gavėjos, taigi netiesioginės pagalbos gavėjos. Komisija konstatuoja, kad šiame skirsnyje nagrinėjamos pagalbos priemonės negali būti laikomos suderinamomis su vidaus rinka pagal 2000–2006 m. gairių 14 skirsnį.

| (176) | Panašiai VDM veikla norminimo ir standartizavimo procesuose nukreipta į viešojo sektoriaus (arba valstybės pripažintų) institucijų konsultavimą, kuriuo galiausiai siekiama atstovauti VDM narių interesams. Norminimas ir standartizavimas galiausiai patenka į viešojo sektoriaus institucijų, kurios paprastai teisėkūros ar administraciniu lygmeniu įgyvendina – visų pirma tarptautiniu lygmeniu – parengtas normas ir standartus, užduočių sritį. Sąjunga, tokia kaip VDM, poveikį atitinkamoms procedūroms (derybos tarptautinėse institucijose, teisėkūra) gali daryti tik konsultuodama. Todėl ši veikla nėra suderinama su vidaus rinka pagal 2000–2006 m. gairių 14 skirsnį. |
| --- | --- |

(176)

Panašiai VDM veikla norminimo ir standartizavimo procesuose nukreipta į viešojo sektoriaus (arba valstybės pripažintų) institucijų konsultavimą, kuriuo galiausiai siekiama atstovauti VDM narių interesams. Norminimas ir standartizavimas galiausiai patenka į viešojo sektoriaus institucijų, kurios paprastai teisėkūros ar administraciniu lygmeniu įgyvendina – visų pirma tarptautiniu lygmeniu – parengtas normas ir standartus, užduočių sritį. Sąjunga, tokia kaip VDM, poveikį atitinkamoms procedūroms (derybos tarptautinėse institucijose, teisėkūra) gali daryti tik konsultuodama. Todėl ši veikla nėra suderinama su vidaus rinka pagal 2000–2006 m. gairių 14 skirsnį.

| (177) | Be suinteresuotųjų šalių nurodytų teisės normų, suderinamumas su vidaus rinka neatsiranda ir pagal jokias kitas teisės normas (Vokietija ir nesirėmė jokiomis kitomis suderinamumą reglamentuojančiomis teisės normomis). Taigi Komisija daro išvadą, kad 2001–2006 m. perdirbimo ir prekybos sektoriuje veikiančioms įmonėms suteikta pagalba nesuderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(177)

Be suinteresuotųjų šalių nurodytų teisės normų, suderinamumas su vidaus rinka neatsiranda ir pagal jokias kitas teisės normas (Vokietija ir nesirėmė jokiomis kitomis suderinamumą reglamentuojančiomis teisės normomis). Taigi Komisija daro išvadą, kad 2001–2006 m. perdirbimo ir prekybos sektoriuje veikiančioms įmonėms suteikta pagalba nesuderinama su vidaus rinka.

Pirmoji dalinė priemonė (laikotarpis nuo 2007 m.): „viešojo sektoriaus institucijų konsultavimas“ ir „norminimas ir standartizavimas“

Pirmoji dalinė priemonė (laikotarpis nuo 2007 m.): „viešojo sektoriaus institucijų konsultavimas“ ir „norminimas ir standartizavimas“

| (178) | Laikotarpiu nuo 2007 m. taikomos kitos nuostatos dėl techninės paramos teikimo suderinamumo su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(178)

Laikotarpiu nuo 2007 m. taikomos kitos nuostatos dėl techninės paramos teikimo suderinamumo su vidaus rinka.

| (179) | Techninės paramos teikimas 2007–2013 m. gairėse reglamentuojamas IV.K skirsniu. Pagalba buvo naudinga pieno mokestį renkančių žemių pieninėms. Pieninės yra žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos sektoriaus įmonės (taip pat žr. 175 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(179)

Techninės paramos teikimas 2007–2013 m. gairėse reglamentuojamas IV.K skirsniu. Pagalba buvo naudinga pieno mokestį renkančių žemių pieninėms. Pieninės yra žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos sektoriaus įmonės (taip pat žr. 175 konstatuojamąją dalį).

| (180) | Kalbant apie prekybos ir perdirbimo įmonėms naudingą pagalbą, kaip jos suderinamumą su vidaus rinka pagrindžianti taisyklė būtų taikytinas 2007–2013 m. gairių 105 punktas, susiejant su Komisijos reglamento (EB) Nr. 70/2001 (45) 5 straipsniu. Įsigaliojus Komisijos reglamentui (EB) Nr. 800/2008 (46), šių gairių 105 punktas suprantamas kaip nuoroda į šio reglamento 26 ir 27 straipsnius. |
| --- | --- |

(180)

Kalbant apie prekybos ir perdirbimo įmonėms naudingą pagalbą, kaip jos suderinamumą su vidaus rinka pagrindžianti taisyklė būtų taikytinas 2007–2013 m. gairių 105 punktas, susiejant su Komisijos reglamento (EB) Nr. 70/2001 (45) 5 straipsniu. Įsigaliojus Komisijos reglamentui (EB) Nr. 800/2008 (46), šių gairių 105 punktas suprantamas kaip nuoroda į šio reglamento 26 ir 27 straipsnius.

45

46

| (181) | Ir Reglamento (EB) Nr. 70/2001 5 straipsnis, ir Reglamento (EB) Nr. 800/2008 26 ir 27 straipsniai susiję su paslaugomis, teikiamomis kaip konsultacijos. Tačiau šiuo atveju pieninių požiūriu tai nėra konsultacijos, o, kaip paaiškinta 175–177 konstatuojamosiose dalyse, – interesų atstovavimas. |
| --- | --- |

(181)

Ir Reglamento (EB) Nr. 70/2001 5 straipsnis, ir Reglamento (EB) Nr. 800/2008 26 ir 27 straipsniai susiję su paslaugomis, teikiamomis kaip konsultacijos. Tačiau šiuo atveju pieninių požiūriu tai nėra konsultacijos, o, kaip paaiškinta 175–177 konstatuojamosiose dalyse, – interesų atstovavimas.

| (182) | Be suinteresuotųjų šalių nurodytų teisės normų, suderinamumas su vidaus rinka neatsiranda ir pagal jokias kitas teisės normas (Vokietija ir nesirėmė jokiomis kitomis suderinamumą reglamentuojančiomis teisės normomis). Taigi 2007–2013 m. VDM vykdyta veikla – „viešojo sektoriaus institucijų konsultavimas“ ir „norminimas ir standartizavimas“ – nesuderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(182)

Be suinteresuotųjų šalių nurodytų teisės normų, suderinamumas su vidaus rinka neatsiranda ir pagal jokias kitas teisės normas (Vokietija ir nesirėmė jokiomis kitomis suderinamumą reglamentuojančiomis teisės normomis). Taigi 2007–2013 m. VDM vykdyta veikla – „viešojo sektoriaus institucijų konsultavimas“ ir „norminimas ir standartizavimas“ – nesuderinama su vidaus rinka.

| (183) | Taigi Komisija daro išvadą, kad laikotarpiu nuo 2007 m. perdirbimo ir prekybos sektoriuje veikiančioms įmonėms suteikta pagalba nesuderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(183)

Taigi Komisija daro išvadą, kad laikotarpiu nuo 2007 m. perdirbimo ir prekybos sektoriuje veikiančioms įmonėms suteikta pagalba nesuderinama su vidaus rinka.

Antroji dalinė priemonė (2001–2006 m.): bendrosios informacijos sklaida

Antroji dalinė priemonė (2001–2006 m.): bendrosios informacijos sklaida

| (184) | Bendrosios informacijos sklaidai suteikta pagalba (59 ir 60 konstatuojamosios dalys) galėtų būti suderinama su vidaus rinka pagal nuostatas dėl techninės paramos teikimo. |
| --- | --- |

(184)

Bendrosios informacijos sklaidai suteikta pagalba (59 ir 60 konstatuojamosios dalys) galėtų būti suderinama su vidaus rinka pagal nuostatas dėl techninės paramos teikimo.

| (185) | Kaip jau paaiškinta 175 konstatuojamojoje dalyje, techninės paramos teikimas 2000–2006 m. gairėse reglamentuojamas 14 skirsniu. |
| --- | --- |

(185)

Kaip jau paaiškinta 175 konstatuojamojoje dalyje, techninės paramos teikimas 2000–2006 m. gairėse reglamentuojamas 14 skirsniu.

| (186) | 14 skirsnis taip pat taikomas pagalbai, susijusiai su žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos veikla (žr. 175 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(186)

14 skirsnis taip pat taikomas pagalbai, susijusiai su žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos veikla (žr. 175 konstatuojamąją dalį).

| (187) | Komisija mano, kad priemonė ilguoju laikotarpiu prisidėjo prie sektoriaus ekonominio gyvybingumo, o jos poveikis konkurencijos sąlygoms greičiausiai buvo labai nedidelis (2000–2006 m. gairių 14.1 punkto antras sakinys). |
| --- | --- |

(187)

Komisija mano, kad priemonė ilguoju laikotarpiu prisidėjo prie sektoriaus ekonominio gyvybingumo, o jos poveikis konkurencijos sąlygoms greičiausiai buvo labai nedidelis (2000–2006 m. gairių 14.1 punkto antras sakinys).

| (188) | Pagalba buvo teikiama bendrosios informacijos skleidimo išlaidoms padengti. |
| --- | --- |

(188)

Pagalba buvo teikiama bendrosios informacijos skleidimo išlaidoms padengti.

| (189) | Techninės paramos teikimo sąnaudos, atitinkančios reikalavimus dėl finansavimo, išvardytos penkiose 2000–2006 m. gairių 14.1 punkto įtraukose ir šis išvardijimas yra galutinis. Šiuo atveju nagrinėjama informacijos sklaida gali būti laikoma naujų metodų skleidimo priemone pagal penktą įtrauką. Pagal penktos įtraukos formuluotę sąvoka „naujų metodų skleidimas“ gali būti aiškinama plačiai. Sakinio dalį „pavyzdžiui, už pagrįstus nedidelius bandomuosius arba parodomuosius projektus“ reikia suprasti ne kaip apribojimą, o, sprendžiant iš formuluotės („pavyzdžiui“), tik kaip pavyzdį. Šiuo atžvilgiu bendrosios informacijos skleidimas, visų pirma mokslinių žinių ir bendrojo pobūdžio dalykinės informacijos apie pieną skelbimas visuotinai suprantama forma, gali būti laikoma į naujų metodų skleidimą panašia veikla. 14.1 punkte įtvirtinta teisės norma, reglamentuojančia suderinamumą, iš tikrųjų siekiama leisti remti tokias priemones, kuriomis, kaip nagrinėjamomis šiuo atveju, gavėjai informuojami apie naujas technologijas įvairiose žemės ūkiui svarbiose srityse, pavyzdžiui, gerosios žemės ūkio praktikos arba pieninių galvijų apsaugos (plg. 59 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(189)

Techninės paramos teikimo sąnaudos, atitinkančios reikalavimus dėl finansavimo, išvardytos penkiose 2000–2006 m. gairių 14.1 punkto įtraukose ir šis išvardijimas yra galutinis. Šiuo atveju nagrinėjama informacijos sklaida gali būti laikoma naujų metodų skleidimo priemone pagal penktą įtrauką. Pagal penktos įtraukos formuluotę sąvoka „naujų metodų skleidimas“ gali būti aiškinama plačiai. Sakinio dalį „pavyzdžiui, už pagrįstus nedidelius bandomuosius arba parodomuosius projektus“ reikia suprasti ne kaip apribojimą, o, sprendžiant iš formuluotės („pavyzdžiui“), tik kaip pavyzdį. Šiuo atžvilgiu bendrosios informacijos skleidimas, visų pirma mokslinių žinių ir bendrojo pobūdžio dalykinės informacijos apie pieną skelbimas visuotinai suprantama forma, gali būti laikoma į naujų metodų skleidimą panašia veikla. 14.1 punkte įtvirtinta teisės norma, reglamentuojančia suderinamumą, iš tikrųjų siekiama leisti remti tokias priemones, kuriomis, kaip nagrinėjamomis šiuo atveju, gavėjai informuojami apie naujas technologijas įvairiose žemės ūkiui svarbiose srityse, pavyzdžiui, gerosios žemės ūkio praktikos arba pieninių galvijų apsaugos (plg. 59 konstatuojamąją dalį).

| (190) | Komisija mano, kad ši pagalba iš esmės buvo prieinama visiems „reikalavimus dėl finansavimo“ atitinkantiems fiziniams ir juridiniams asmenims atitinkamoje vietovėje pagal objektyviai nustatytus kriterijus (2000–2006 m. gairių 14.2 punkto pirmas sakinys), t. y. jie be apribojimų galėjo gauti naudos iš informacijos sklaidos. |
| --- | --- |

(190)

Komisija mano, kad ši pagalba iš esmės buvo prieinama visiems „reikalavimus dėl finansavimo“ atitinkantiems fiziniams ir juridiniams asmenims atitinkamoje vietovėje pagal objektyviai nustatytus kriterijus (2000–2006 m. gairių 14.2 punkto pirmas sakinys), t. y. jie be apribojimų galėjo gauti naudos iš informacijos sklaidos.

| (191) | Vokietija užtikrino, kad visos 2001–2006 m. suteiktos pagalbos suma neviršijo 100 000 EUR vienam gavėjui trejų metų laikotarpiu. Jei įmonėms, patenkančioms į Komisijos nustatytą mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžties (47) taikymo sritį, buvo suteikta didesnė kaip 100 000 EUR suma, didžiausia leistinoji pagalbos norma neviršijo 50 % tinkamų finansuoti išlaidų. Apskaičiuojant pagalbos sumą, gavėjais laikyti tie subjektai, kurie naudojosi tokiomis paslaugomis, t. y. pieno mokestį renkančių žemių pieninės. |
| --- | --- |

(191)

Vokietija užtikrino, kad visos 2001–2006 m. suteiktos pagalbos suma neviršijo 100 000 EUR vienam gavėjui trejų metų laikotarpiu. Jei įmonėms, patenkančioms į Komisijos nustatytą mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžties (47) taikymo sritį, buvo suteikta didesnė kaip 100 000 EUR suma, didžiausia leistinoji pagalbos norma neviršijo 50 % tinkamų finansuoti išlaidų. Apskaičiuojant pagalbos sumą, gavėjais laikyti tie subjektai, kurie naudojosi tokiomis paslaugomis, t. y. pieno mokestį renkančių žemių pieninės.

47

| (192) | Komisija daro išvadą, kad šiame skirsnyje nagrinėjama pagalba atitiko susijusias 2000–2006 m. gairių sąlygas, taigi 2001–2006 m. buvo suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(192)

Komisija daro išvadą, kad šiame skirsnyje nagrinėjama pagalba atitiko susijusias 2000–2006 m. gairių sąlygas, taigi 2001–2006 m. buvo suderinama su vidaus rinka.

Antroji dalinė priemonė (laikotarpis nuo 2007 m.): bendrosios informacijos sklaida

Antroji dalinė priemonė (laikotarpis nuo 2007 m.): bendrosios informacijos sklaida

| (193) | Kaip ir ankstesniu laikotarpiu, dėl pagalbos, suteiktos bendrosios informacijos sklaidos veiklai, taikomos nuostatos dėl techninės paramos teikimo. |
| --- | --- |

(193)

Kaip ir ankstesniu laikotarpiu, dėl pagalbos, suteiktos bendrosios informacijos sklaidos veiklai, taikomos nuostatos dėl techninės paramos teikimo.

| (194) | Techninės paramos teikimas 2007–2013 m. gairėse reglamentuojamas IV.K skirsniu. Pagalba buvo naudinga pieno mokestį renkančių žemių pieninėms. Pieninės yra žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos sektoriaus įmonės (taip pat žr. 175 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(194)

Techninės paramos teikimas 2007–2013 m. gairėse reglamentuojamas IV.K skirsniu. Pagalba buvo naudinga pieno mokestį renkančių žemių pieninėms. Pieninės yra žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos sektoriaus įmonės (taip pat žr. 175 konstatuojamąją dalį).

| (195) | 2007–2013 m. gairėmis pirmiausia nustatyta, kad Komisija jokiu atveju nepatvirtins pagalbos didelėms įmonėms (2007–2013 m. gairių 106 punktas), taigi didelėms įmonėms suteiktos pagalbos suderinamumas su vidaus rinka negalimas. Telieka ištirti, ar su vidaus rinka suderinama mažosioms ir vidutinėms įmonėms suteikta pagalba. Taigi toliau bus tiriamas tik mažosioms ir vidutinėms įmonėms suteiktos pagalbos suderinamumas su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(195)

2007–2013 m. gairėmis pirmiausia nustatyta, kad Komisija jokiu atveju nepatvirtins pagalbos didelėms įmonėms (2007–2013 m. gairių 106 punktas), taigi didelėms įmonėms suteiktos pagalbos suderinamumas su vidaus rinka negalimas. Telieka ištirti, ar su vidaus rinka suderinama mažosioms ir vidutinėms įmonėms suteikta pagalba. Taigi toliau bus tiriamas tik mažosioms ir vidutinėms įmonėms suteiktos pagalbos suderinamumas su vidaus rinka.

| (196) | Dėl pieninėms, t. y. perdirbimo ir prekybos sektoriaus įmonėms, naudingos pagalbos 2007–2013 m. gairių 105 punkte pateikta nuoroda į susijusias Reglamento (EB) Nr. 70/2001 5 straipsnio nuostatas. Įsigaliojus Reglamentui (EB) Nr. 800/2008, ši teisės norma suprantama kaip nuoroda į šio reglamento 26 ir 27 straipsnius. |
| --- | --- |

(196)

Dėl pieninėms, t. y. perdirbimo ir prekybos sektoriaus įmonėms, naudingos pagalbos 2007–2013 m. gairių 105 punkte pateikta nuoroda į susijusias Reglamento (EB) Nr. 70/2001 5 straipsnio nuostatas. Įsigaliojus Reglamentui (EB) Nr. 800/2008, ši teisės norma suprantama kaip nuoroda į šio reglamento 26 ir 27 straipsnius.

| (197) | Nė vienoje iš nurodytų Reglamento (EB) Nr. 70/2001 ir Reglamento (EB) Nr. 800/2008 nuostatų nenumatytas bendrosios informacijos skleidimas. |
| --- | --- |

(197)

Nė vienoje iš nurodytų Reglamento (EB) Nr. 70/2001 ir Reglamento (EB) Nr. 800/2008 nuostatų nenumatytas bendrosios informacijos skleidimas.

| (198) | Komisija taip pat neįžvelgia jokių kitų Sąjungos teisės normų, kuriomis, atsižvelgiant į aplinkybes, būtų numatytas tokios perdirbimo ir prekybos sektoriaus įmonėms suteiktos pagalbos suderinamumas su vidaus rinka (Vokietija ir nesirėmė jokiomis kitomis suderinamumą reglamentuojančiomis teisės normomis). |
| --- | --- |

(198)

Komisija taip pat neįžvelgia jokių kitų Sąjungos teisės normų, kuriomis, atsižvelgiant į aplinkybes, būtų numatytas tokios perdirbimo ir prekybos sektoriaus įmonėms suteiktos pagalbos suderinamumas su vidaus rinka (Vokietija ir nesirėmė jokiomis kitomis suderinamumą reglamentuojančiomis teisės normomis).

| (199) | Komisija daro išvadą, kad laikotarpiu nuo 2007 m. perdirbimo ir prekybos įmonėms, t. y. pieninėms, suteikta pagalba nesuderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(199)

Komisija daro išvadą, kad laikotarpiu nuo 2007 m. perdirbimo ir prekybos įmonėms, t. y. pieninėms, suteikta pagalba nesuderinama su vidaus rinka.

Parafiskaliniai mokesčiai

Parafiskaliniai mokesčiai

| (200) | Kadangi valstybės pagalba buvo finansuojama iš parafiskalinių mokesčių pajamų (žr. 13–17 konstatuojamąsias dalis), Komisija turi ištirti tiek remtas priemones, t. y. pagalbą, tiek jų finansavimo būdą. Jei pagalbos finansavimo būdas, visų pirma privalomais įnašais, yra neatsiejama sudedamoji pagalbos priemonių dalis, Komisija, tirdama pagalbos priemonę, turi atsižvelgti ir į pagalbos finansavimo būdą (48). |
| --- | --- |

(200)

Kadangi valstybės pagalba buvo finansuojama iš parafiskalinių mokesčių pajamų (žr. 13–17 konstatuojamąsias dalis), Komisija turi ištirti tiek remtas priemones, t. y. pagalbą, tiek jų finansavimo būdą. Jei pagalbos finansavimo būdas, visų pirma privalomais įnašais, yra neatsiejama sudedamoji pagalbos priemonių dalis, Komisija, tirdama pagalbos priemonę, turi atsižvelgti ir į pagalbos finansavimo būdą (48).

48

| (201) | Kad mokestį arba jo dalį būtų galima laikyti sudedamąja pagalbos priemonės dalimi, pagal susijusius nacionalinės teisės aktus turi egzistuoti privalomas paskirties ryšys tarp mokesčio ir pagalbos ta prasme, kad iš mokesčio pajamų būtų privalomai finansuojama pagalba (49), o mokesčio dydis darytų tiesioginį poveikį valstybės pagalbos dydžiui (50). |
| --- | --- |

(201)

Kad mokestį arba jo dalį būtų galima laikyti sudedamąja pagalbos priemonės dalimi, pagal susijusius nacionalinės teisės aktus turi egzistuoti privalomas paskirties ryšys tarp mokesčio ir pagalbos ta prasme, kad iš mokesčio pajamų būtų privalomai finansuojama pagalba (49), o mokesčio dydis darytų tiesioginį poveikį valstybės pagalbos dydžiui (50).

49

50

| (202) | Šie abu kriterijai taikytini visam tyrimo laikotarpiui. |
| --- | --- |

(202)

Šie abu kriterijai taikytini visam tyrimo laikotarpiui.

| (203) | Pirmasis kriterijus, atrodo, tenkinamas, nes pagal MFG 22 straipsnio 1 dalį federacinės žemės turi galimybę rinkti nagrinėjamus parafiskalinius mokesčius. Taip pat MFG 22 straipsnio 2 ir 2a dalimis konkrečiai nustatyta, kokias priemones galima finansuoti iš mokesčio pajamų. Todėl Komisija konstatuoja, kad mokesčio pajamos yra asignuotosios ir gali būti naudojamos tik konkrečiais įstatyme nustatytais tikslais. Atsižvelgdama į teigiamą sprendimą ir į šį sprendimą, Komisija mano, kad pagal šią schemą įgyvendintos paramos priemonės daugiausia yra pagalbos priemonės. Be to, kadangi pieno mokesčio pajamos yra asignuotosios, nėra galimybės, kad jos būtų naudojamos kitoms, MFG 22 straipsnio 2 ir 2a dalyse nenurodytoms, valstybės užduotims. |
| --- | --- |

(203)

Pirmasis kriterijus, atrodo, tenkinamas, nes pagal MFG 22 straipsnio 1 dalį federacinės žemės turi galimybę rinkti nagrinėjamus parafiskalinius mokesčius. Taip pat MFG 22 straipsnio 2 ir 2a dalimis konkrečiai nustatyta, kokias priemones galima finansuoti iš mokesčio pajamų. Todėl Komisija konstatuoja, kad mokesčio pajamos yra asignuotosios ir gali būti naudojamos tik konkrečiais įstatyme nustatytais tikslais. Atsižvelgdama į teigiamą sprendimą ir į šį sprendimą, Komisija mano, kad pagal šią schemą įgyvendintos paramos priemonės daugiausia yra pagalbos priemonės. Be to, kadangi pieno mokesčio pajamos yra asignuotosios, nėra galimybės, kad jos būtų naudojamos kitoms, MFG 22 straipsnio 2 ir 2a dalyse nenurodytoms, valstybės užduotims.

| (204) | Dėl klausimo, ar mokesčio dydis daro tiesioginį poveikį valstybės pagalbos dydžiui, reikia nurodyti MFG 22 straipsnio 3 dalį, pagal kurią mokesčio pajamos turi būti administruojamos atskirai ir negali būti naudojamos administracinėms žemių institucijų išlaidoms dengti. Remiantis Vokietijos pateikta informacija, šiame sprendime nagrinėjamos priemonės finansuojamos tik iš pieno mokesčio pajamų, jokios kitos valstybės lėšos tam nėra naudojamos. Todėl Komisija daro išvadą, kad mokesčio dydis iš tikrųjų daro tiesioginį poveikį valstybės pagalbos dydžiui. |
| --- | --- |

(204)

Dėl klausimo, ar mokesčio dydis daro tiesioginį poveikį valstybės pagalbos dydžiui, reikia nurodyti MFG 22 straipsnio 3 dalį, pagal kurią mokesčio pajamos turi būti administruojamos atskirai ir negali būti naudojamos administracinėms žemių institucijų išlaidoms dengti. Remiantis Vokietijos pateikta informacija, šiame sprendime nagrinėjamos priemonės finansuojamos tik iš pieno mokesčio pajamų, jokios kitos valstybės lėšos tam nėra naudojamos. Todėl Komisija daro išvadą, kad mokesčio dydis iš tikrųjų daro tiesioginį poveikį valstybės pagalbos dydžiui.

| (205) | Jei mokesčiai yra sudedamoji pagalbos priemonės dalis, Komisija turi ištirti, ar nėra importuotų ir nacionalinių gaminių (51) arba eksportuotų nacionalinių gaminių ir nacionalinėje rinkoje parduodamų nacionalinių gaminių diskriminacijos (52). |
| --- | --- |

(205)

Jei mokesčiai yra sudedamoji pagalbos priemonės dalis, Komisija turi ištirti, ar nėra importuotų ir nacionalinių gaminių (51) arba eksportuotų nacionalinių gaminių ir nacionalinėje rinkoje parduodamų nacionalinių gaminių diskriminacijos (52).

51

52

| (206) | Pieno mokestis netaikomas importuojamiems gaminiams. Taigi pagal MFG įgyvendinamomis pagalbos priemonėmis importuoti gaminiai nėra diskriminuojami. |
| --- | --- |

(206)

Pieno mokestis netaikomas importuojamiems gaminiams. Taigi pagal MFG įgyvendinamomis pagalbos priemonėmis importuoti gaminiai nėra diskriminuojami.

| (207) | Be to, pieno mokestis galėtų būti laikomas diskriminuojančiu nacionaliniu mokesčiu, pažeidžiančiu SESV 110 straipsnį, jei pieno mokestis, kuris yra tokio dydžio, kokio yra su nacionalinėje teritorijoje pagamintomis ir perdirbtomis prekėmis susijusi pieno mokesčio skola, tik iš dalies būtų kompensuojamas pranašumais, atsirandančiais dėl mokesčio pajamų naudojimo, ir dėl to būtų diskriminuojami eksportuojami nacionaliniai gaminiai. Vokietijos valdžios institucijos teigė, kad, jų žiniomis, pieno produktus eksportuojančios įmonės nuostolių dėl mokesčio rinkimo nepatiria. Vokietijos tvirtinimu, jei vis dėlto ateityje pieno produktus eksportuojanti įmonė įrodytų, kad dėl mokesčio rinkimo ji pateko į nepalankią padėtį, jai būtų kompensuotos atitinkamos mokesčio sumos. Todėl Komisija mano, kad diskriminacijos galimybė atmestina. |
| --- | --- |

(207)

Be to, pieno mokestis galėtų būti laikomas diskriminuojančiu nacionaliniu mokesčiu, pažeidžiančiu SESV 110 straipsnį, jei pieno mokestis, kuris yra tokio dydžio, kokio yra su nacionalinėje teritorijoje pagamintomis ir perdirbtomis prekėmis susijusi pieno mokesčio skola, tik iš dalies būtų kompensuojamas pranašumais, atsirandančiais dėl mokesčio pajamų naudojimo, ir dėl to būtų diskriminuojami eksportuojami nacionaliniai gaminiai. Vokietijos valdžios institucijos teigė, kad, jų žiniomis, pieno produktus eksportuojančios įmonės nuostolių dėl mokesčio rinkimo nepatiria. Vokietijos tvirtinimu, jei vis dėlto ateityje pieno produktus eksportuojanti įmonė įrodytų, kad dėl mokesčio rinkimo ji pateko į nepalankią padėtį, jai būtų kompensuotos atitinkamos mokesčio sumos. Todėl Komisija mano, kad diskriminacijos galimybė atmestina.

| (208) | Todėl Komisija konstatuoja, kad pieno mokestis nepažeidžia SESV 110 straipsnio nuostatų (53). |
| --- | --- |

(208)

Todėl Komisija konstatuoja, kad pieno mokestis nepažeidžia SESV 110 straipsnio nuostatų (53).

53

| (209) | Taip pat reikia ištirti, ar pieno mokesčio rinkimas neprieštarauja bendrojo žemės ūkio sektoriaus rinkos organizavimo tikslams. Šiuo tikslu reikia nustatyti, ar pieno mokestis daro įtaką nacionalinių galutinių gaminių kainoms ir ar taip nacionaliniai gaminiai diskriminuojami importuotų gaminių atžvilgiu (54). Šiuo klausimu Komisija konstatuoja, kad pieno mažmeninės prekybos kaina Vokietijoje tikrai nėra mažesnė negu 0,45 EUR už litrą. Pieno mokestis yra ne didesnis kaip 0,0015 EUR už kilogramą, taigi sudaro tik nedidelę pardavimo kainos dalį. Todėl Komisija daro išvadą, kad pieno mokesčio rinkimas neprieštarauja bendrojo atitinkamos rinkos organizavimo tikslams. |
| --- | --- |

(209)

Taip pat reikia ištirti, ar pieno mokesčio rinkimas neprieštarauja bendrojo žemės ūkio sektoriaus rinkos organizavimo tikslams. Šiuo tikslu reikia nustatyti, ar pieno mokestis daro įtaką nacionalinių galutinių gaminių kainoms ir ar taip nacionaliniai gaminiai diskriminuojami importuotų gaminių atžvilgiu (54). Šiuo klausimu Komisija konstatuoja, kad pieno mažmeninės prekybos kaina Vokietijoje tikrai nėra mažesnė negu 0,45 EUR už litrą. Pieno mokestis yra ne didesnis kaip 0,0015 EUR už kilogramą, taigi sudaro tik nedidelę pardavimo kainos dalį. Todėl Komisija daro išvadą, kad pieno mokesčio rinkimas neprieštarauja bendrojo atitinkamos rinkos organizavimo tikslams.

54

Išvada

Išvada

| (210) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 15 straipsnio 1 dalį Komisijos įgaliojimams išieškoti pagalbą taikomas dešimties metų senaties terminas. Pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 15 straipsnio 2 dalį „bet kuri su neteisėta pagalba susijusi priemonė, kurios imasi Komisija <...>, nutraukia senaties terminą“. |
| --- | --- |

(210)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 15 straipsnio 1 dalį Komisijos įgaliojimams išieškoti pagalbą taikomas dešimties metų senaties terminas. Pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 15 straipsnio 2 dalį „bet kuri su neteisėta pagalba susijusi priemonė, kurios imasi Komisija <...>, nutraukia senaties terminą“.

| (211) | Kai Vokietija pateikė 2010 m. pagalbos žemės ūkio sektoriuje ataskaitą, 2011 m. lapkričio 28 d. raštu Komisija paprašė Vokietijos suteikti papildomos informacijos apie šią schemą. Šia Komisijos priemone senaties terminas buvo nutrauktas. Todėl šis sprendimas – atsižvelgiant į pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje nurodytą dešimties metų senaties terminą – susijęs su laikotarpiu nuo 2001 m. lapkričio 28 d. |
| --- | --- |

(211)

Kai Vokietija pateikė 2010 m. pagalbos žemės ūkio sektoriuje ataskaitą, 2011 m. lapkričio 28 d. raštu Komisija paprašė Vokietijos suteikti papildomos informacijos apie šią schemą. Šia Komisijos priemone senaties terminas buvo nutrauktas. Todėl šis sprendimas – atsižvelgiant į pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje nurodytą dešimties metų senaties terminą – susijęs su laikotarpiu nuo 2001 m. lapkričio 28 d.

| (212) | Komisija konstatuoja, kad Vokietija neteisėtai, pažeisdama SESV 107 ir 108 straipsnius, suteikė pagalbą. Ši pagalba buvo naudinga visos Vokietijos pieno perdirbimo ir prekybos sektoriaus įmonėms. Ši pagalba iš dalies suderinama su vidaus rinka (192 konstatuojamoji dalis), iš dalies – nesuderinama (177, 183 ir 199 konstatuojamosios dalys). |
| --- | --- |

(212)

Komisija konstatuoja, kad Vokietija neteisėtai, pažeisdama SESV 107 ir 108 straipsnius, suteikė pagalbą. Ši pagalba buvo naudinga visos Vokietijos pieno perdirbimo ir prekybos sektoriaus įmonėms. Ši pagalba iš dalies suderinama su vidaus rinka (192 konstatuojamoji dalis), iš dalies – nesuderinama (177, 183 ir 199 konstatuojamosios dalys).

| (213) | Su vidaus rinka nesuderinamos pagalbos susigrąžinimo tikslu Komisija laiko tinkamu tokį metodą: siekiant apskaičiuoti susigrąžintinos pagalbos sumas, pieno mokesčio pajamų išmokas VDM už jos įgyvendintas priemones reikėtų paskirstyti atitinkamoms pieninėms jų sumokėtų pieno mokesčio sumų santykiu. Komisija yra pasirengusi su Vokietija apsvarstyti kitus nagrinėjamų pajamų paskirstymo pagalbos gavėjoms metodus, |
| --- | --- |

(213)

Su vidaus rinka nesuderinamos pagalbos susigrąžinimo tikslu Komisija laiko tinkamu tokį metodą: siekiant apskaičiuoti susigrąžintinos pagalbos sumas, pieno mokesčio pajamų išmokas VDM už jos įgyvendintas priemones reikėtų paskirstyti atitinkamoms pieninėms jų sumokėtų pieno mokesčio sumų santykiu. Komisija yra pasirengusi su Vokietija apsvarstyti kitus nagrinėjamų pajamų paskirstymo pagalbos gavėjoms metodus,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Finansinė parama, kurią Vokietija per Verband der Milchwirtschaft e. V. suteikė mokslininkams, nėra pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

Finansinė parama, kurią Vokietija per Verband der Milchwirtschaft e. V. suteikė paskaitoms Hanoverio specializuotoje aukštojoje mokykloje vesti, nėra pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

Finansinė parama, kurią Vokietija suteikė Verband der Milchwirtschaft e. V. veiklai – bendrosios informacijos sklaidai, viešojo sektoriaus institucijų konsultavimui ir norminimui bei standartizavimui – vykdyti, yra pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

2 straipsnis

Pagalba, kurią Vokietija nuo 2001 m. lapkričio 28 d. iki 2006 m. gruodžio 31 d. neteisėtai, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį, teikė Verband der Milchwirtschaft e. V. veiklai – bendrosios informacijos sklaidai – vykdyti, yra suderinama su vidaus rinka.

3 straipsnis

Pagalba, kurią Vokietija neteisėtai, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį, suteikė Verband der Milchwirtschaft e. V. veiklai – viešojo sektoriaus institucijų konsultavimui ir norminimui bei standartizavimui – vykdyti, yra nesuderinama su vidaus rinka.

Pagalba, kurią Vokietija nuo 2007 m. sausio 1 d. neteisėtai, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį, suteikė Verband der Milchwirtschaft e. V. veiklai – bendrosios informacijos sklaidai – vykdyti, yra nesuderinama su vidaus rinka.

4 straipsnis

1.   Vokietija iš pagalbos gavėjų išieško su vidaus rinka nesuderinamą pagalbą, suteiktą pagal 3 straipsnyje nurodytą pagalbos schemą.

2.   Į grąžintiną sumą įskaičiuojamos palūkanos, susidariusios nuo tos dienos, kai pagalbos gavėjos pradėjo naudotis pagalba, iki faktinio jos grąžinimo dienos.

3.   Palūkanos apskaičiuojamos pagal Reglamento (EB) Nr. 794/2004 V skyrių ir pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 271/2008 (55), iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 794/2004; palūkanų norma taikoma pagrindinei sumai ir susikaupusioms palūkanoms.

4.   Vokietija nuo šio sprendimo priėmimo dienos nutraukia visų pagal 3 straipsnyje nurodytą pagalbos schemą dar neišmokėtų pagalbos sumų mokėjimą.

5 straipsnis

1.   Pagalba, suteikta pagal 3 straipsnyje nurodytą schemą, išieškoma nedelsiant ir veiksmingai.

2.   Vokietija užtikrina, kad šis sprendimas būtų įvykdytas per keturis mėnesius nuo jo paskelbimo.

6 straipsnis

1.   Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos Vokietija Komisijai pateikia šią informaciją:

| a) | pagalbos gavėjų, kurios gavo pagalbą pagal 3 straipsnyje nurodytą schemą, sąrašą ir bendrą kiekvienos pagalbos gavėjos pagal šią schemą gautos pagalbos sumą; |
| --- | --- |

a)

pagalbos gavėjų, kurios gavo pagalbą pagal 3 straipsnyje nurodytą schemą, sąrašą ir bendrą kiekvienos pagalbos gavėjos pagal šią schemą gautos pagalbos sumą;

| b) | bendrą sumą (pagrindinę sumą ir palūkanas), kuri turi būti išieškota iš kiekvienos pagalbos gavėjos; |
| --- | --- |

b)

bendrą sumą (pagrindinę sumą ir palūkanas), kuri turi būti išieškota iš kiekvienos pagalbos gavėjos;

| c) | išsamų priemonių, kurių imtasi ar ketinama imtis šiam sprendimui įvykdyti, apibūdinimą; |
| --- | --- |

c)

išsamų priemonių, kurių imtasi ar ketinama imtis šiam sprendimui įvykdyti, apibūdinimą;

| d) | dokumentus, kuriais įrodoma, kad pagalbos gavėjoms nurodyta grąžinti pagalbą. |
| --- | --- |

d)

dokumentus, kuriais įrodoma, kad pagalbos gavėjoms nurodyta grąžinti pagalbą.

2.   Vokietija Komisijai praneša apie priemonių, kurių ėmėsi šiam sprendimui įvykdyti, vykdymo eigą, kol bus baigta grąžinti pagal 3 straipsnyje nurodytą schemą suteikta pagalba. Komisijos prašymu, Vokietija nedelsdama pateikia informaciją apie priemones, kurių ėmėsi ar ketina imtis šiam sprendimui įgyvendinti. Vokietija taip pat pateikia išsamius duomenis apie pagalbos sumas ir palūkanas, kurias gavėjos jau grąžino.

7 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai.

Vokietijos prašoma pagalbos gavėjoms nedelsiant persiųsti šio sprendimo kopiją.

Priimta Briuselyje 2015 m. gruodžio 16 d.

Komisijos vardu

Phil HOGAN

Komisijos narys

---

(1)  
  OL C 7, 2014 1 10, p. 8.

1

(2)  
  1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1).

2

(3)  Žr. 1 išnašą. Prieš tai 2013 m. gruodžio 9 d. raštu Vokietijai buvo pateiktas klaidų ištaisymas.

3

(4)  http://www.idf-germany.com/der-verband/mitglieder-und-foerderer/.

4

(5)  
  2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1234/2007, nustatantis bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) (OL L 299, 2007 11 16, p. 1).

5

(6)  
  2005 m. sausio 26 d. Teisingumo Teismo sprendimo Piau/Komisija, T-193/02, ECLI:ES:T:2005:22, 69 punktas; 2006 m. balandžio 26 d. Komisijos sprendimas N277/2003 – Saugomų gamtos teritorijų perdavimas.

6

Piau/Komisija

(7)  Šiuo klausimu VDM taip pat nurodo 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 178/2002, nustatančio maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiančio Europos maisto saugos tarnybą ir nustatančio su maisto saugos klausimais susijusias procedūras, 5 straipsnio 3 dalį (OL L 31, 2002 2 1, p. 1).

7

(8)  Dėl standartų nustatymo ir rengimo neekonominio pobūdžio VDM nurodo 2006 m. gruodžio 12 d. Teisingumo Teismo sprendimą SELEX/Komisija, ECLI:ES:T:2006:387.

8

SELEX/Komisija

(9)  
  OL C 28, 2000 2 1, p. 2.

9

(10)  
  OL C 319, 2006 12 27, p. 1.

10

(11)  Šiuo klausimu dėl ataskaitų ir statistinių duomenų platinimo VDM nurodo 2006 m. liepos 27 d. Komisijos sprendimo N 425/09 9 punktą (pabaiga).

11

(12)  Šiuo klausimu dėl Vokietijos VDM nurodo, pavyzdžiui, valstybės pagalbą N 571/2002 – Įstatymas dėl pardavimo fondo.

12

(13)  
  2014 m. balandžio 9 d. Komisijos sprendimas dėl Prancūzijos įgyvendintos valstybės pagalbos SA.23257 (12/C) [ex NN 8/10, ex CP 157/07] schemos (Prancūzijos sodininkystės ir kraštovaizdžio profesinių sektorių ir produktų populiarinimo asociacijos „Val'Hor“ sudaryto tarpšakinio susitarimo) (OL L 192, 2014 7 1, p. 59).

13

(14)  Plg. 2013 m. gegužės 30 d. Teisingumo Teismo sprendimo Doux Élevage, C-677/11, ECLI:ES:C:2013:348, 38 punktą.

14

Doux Élevage

(15)  Plg. 2002 m. gegužės 18 d. Teisingumo Teismo sprendimo Stardust Marine, C-482/99, ECLI:ES:C:2002:294, 52 punktą.

15

Stardust Marine

(16)  
  2004 m. liepos 15 d. Teisingumo Teismo sprendimo Pearle BV, C-345/02, ECLI:ES:C:2004:448, 36 punktas.

16

Pearle BV

(17)  
  2012 m. rugsėjo 27 d. Bendrojo Teismo sprendimo Plans de Campagne, T-139/09, ECLI:ES:T:2012:496, 62 punktas.

17

Plans de Campagne

(18)  
  2013 m. gruodžio 19 d. Bendrojo Teismo sprendimo Vent de Colère, C-262/12, ECLI:ES:C:2013:851, 11 punktas ir 2013 m. liepos 11 d. generalinio advokato N. Jääskinen išvados byloje Vent de Colère, C-262/12, ECLI:ES:C:2013:469, be kitų, 49 punktas.

18

Vent de Colère

Vent de Colère

(19)  Plg. 2007 m. liepos 15 d. Teisingumo Teismo sprendimo Pearle BV, C-345/02, ECLI:ES:C:2004:448, 37 punktą; 2013 m. gegužės 30 d. Teisingumo Teismo sprendimo Doux Élevage, C-677/11, ECLI:ES:C:2013:348, 40 punktą; Sprendimą 2014/416/ES.

19

Pearle BV

Doux Élevage

(20)  Plg. 2004 m. liepos 15 d. Teisingumo Teismo sprendimo Pearle BV, C-345/02, ECLI:ES:C:2004:448, 37 punktą; 2013 m. gegužės 30 d. Teisingumo Teismo sprendimo Doux Élevage, C-677/11, ECLI:ES:C:2013:348, 40 punktą.

20

Pearle BV

Doux Élevage

(21)  
  OL C 8, 2012 1 11, p. 4.

21

(22)  
  2007 m. rugsėjo 11 d. Teisingumo Teismo sprendimo Komisija/Vokietijos Federacinė Respublika, C-318/05 ECLI:ES:C:2007:495, 68 punktas. Taip pat žr. 2001 m. balandžio 25 d. Komisijos sprendimą N 118/00 – Subsidijos profesionaliems sporto klubams ir ELPA priežiūros institucijos sprendimą byloje 68123 – Norvegija – Norway Nasjonal digital laeringsarena, 2011 10 12, p. 9.

22

Komisija/Vokietijos Federacinė Respublika

Norway Nasjonal digital laeringsarena

(23)  Komisijos komunikato dėl Europos Sąjungos valstybės pagalbos taisyklių taikymo kompensacijai už visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimą (OL C 198, 2014 6 27, p. 1) 27 punktas.

23

(24)  
  2003 m. lapkričio 20 d. Teisingumo Teismo sprendimo Ministère de l'Économie, des Finances et de l'Industrie/GEMO, C-126/01, ECLI:ES:C:2003:622, 23 punktas.

24

Ministère de l'Économie, des Finances et de l'Industrie/GEMO

(25)  
  2003 m. lapkričio 20 d. Teisingumo Teismo sprendimo Ministère de l'Économie, des Finances et de l'Industrie/GEMO, C-126/01, ECLI:ES:C:2003:622, 24 punktas.

25

Ministère de l'Économie, des Finances et de l'Industrie/GEMO

(26)  Pvz., Statybos kodekso (Baugesetzbuch, BauGB) 37 straipsnio 2 dalies trečias sakinys, Įstatymo dėl gamtos apsaugos ir kraštovaizdžio išsaugojimo (Gesetz über Naturschutz und Landschaftspflege, BNatSchG) 17 straipsnio 1 ir 2 dalys, 18 straipsnio 3 ir 4 dalys ir 22 straipsnio 5 dalis, Bendrojo geležinkelių įstatymo (Allgemeines Eisenbahngesetz, AEG) 2 straipsnio 7 dalis, 11 straipsnio 2 ir 3 dalys, 12 straipsnio 7 dalis, 14 straipsnio 4 dalies 2 punktas, 26 straipsnio 3 dalis, 35a straipsnio 3 dalis. Dėl ankstesnio BNatSchG 9 straipsnio žr. 1993 m. balandžio 29 d.
  Bundesverwaltungsgericht (Federalinis vyriausiasis administracinis teismas) sprendimo Nr. 7 A 4/93 22 punktą („
  <...> kai priimamas sprendimas „konsultuojantis“, priešingai negu „susitariant“, nėra būtinas valios sutapimas. Tai reiškia ne daugiau kaip tik (patariamąjį) kitos institucijos išklausymą, taip jai suteikiant galimybę procese pareikšti savo nuomonę.
  “), o dėl ankstesnio AEG 18 straipsnio 2 dalies pirmo sakinio 2 punkto – 2000 m. spalio 31 d.
  Bundesverwaltungsgericht sprendimo Nr. 11 VR 12/00 5 punktą („
  AEG 18 straipsnio 2 dalies pirmo sakinio 2 punkte nustatytas konsultavimasis su pareiškėja, kai, priešingai negu susitariant, nėra būtinas valios sutapimas <...>
  “) ir 2005 m. vasario 7 d.
  Bundesverwaltungsgericht sprendimo Nr. 9 VR 15/04 11 punktą („
  Tuo nustatytą tik konsultavimosi su pareiškėja <...> sąlygą planų tvirtinimo įstaiga įvykdė suteikusi pareiškėjai <...> galimybę pateikti savo pastabas.
  “).

26

Baugesetzbuch

BauGB

Gesetz über Naturschutz und Landschaftspflege

BNatSchG

Allgemeines Eisenbahngesetz

BNatSchG

Bundesverwaltungsgericht

<...> kai priimamas sprendimas „konsultuojantis“, priešingai negu „susitariant“, nėra būtinas valios sutapimas. Tai reiškia ne daugiau kaip tik (patariamąjį) kitos institucijos išklausymą, taip jai suteikiant galimybę procese pareikšti savo nuomonę.

Bundesverwaltungsgericht

AEG 18 straipsnio 2 dalies pirmo sakinio 2 punkte nustatytas konsultavimasis su pareiškėja, kai, priešingai negu susitariant, nėra būtinas valios sutapimas <...>

Bundesverwaltungsgericht

Tuo nustatytą tik konsultavimosi su pareiškėja <...> sąlygą planų tvirtinimo įstaiga įvykdė suteikusi pareiškėjai <...> galimybę pateikti savo pastabas.

(27)  Taip pat žr. MFG 22 straipsnio 1 dalies šeštą sakinį, kuriame kalbama apie žemių Vyriausybių „įgaliojimus“ (ir galimybę juos perduoti aukščiausiosioms žemių institucijoms) ir MFG 23 straipsnio 2 dalį, kuria nustatyta, kad mokesčiai renkami pagal Mokesčių kodekso nuostatas, o tai vėlgi reiškia, kad turi būti išleidžiamas pranešimas apie mokėtinus mokesčius arba panašus administracinis teisės aktas (plg. Mokesčių kodekso 122 ir 251 straipsnius). Pagal MFG 14 straipsnio 3 dalį, priešingai, atitinkamoms žemių asociacijoms negali būti pavedama jokių viešojo sektoriaus užduočių.

27

(28)  Atskiri žemių potvarkiai išvardyti 21–28 konstatuojamosiose dalyse.

28

(29)  
  2013 m. gegužės 30 d. Teisingumo Teismo sprendimo Doux Élevage, C-677/11, ECLI:ES:C:2013:348, 40 punktas.

29

Doux Élevage

(30)  
  2013 m. gegužės 30 d. Teisingumo Teismo sprendimo Doux Élevage, C-677/11, ECLI:ES:C:2013:348, 31 punktas.

30

Doux Élevage

(31)  
  2013 m. gegužės 30 d. Teisingumo Teismo sprendimo Doux Élevage, C-677/11, ECLI:ES:C:2013:348, 32 punktas.

31

Doux Élevage

(32)  Žr., pvz., 2007 m. spalio 17 d. Potvarkio dėl pieno mokesčio (Verordnung über eine Umlage für Milch, BayMilchUmlV) 6 straipsnio 3 dalį.

32

Verordnung über eine Umlage für Milch

BayMilchUmlV

(33)  Žr., pvz., 2007 m. spalio 17 d. Potvarkio dėl pieno mokesčio (Verordnung über eine Umlage für Milch, BayMilchUmlV) 5 straipsnį.

33

Verordnung über eine Umlage für Milch

BayMilchUmlV

(34)  Plg. 2014 m. rugsėjo 11 d. Teisingumo Teismo sprendimo Komisija/Vokietija, C-527/12, ECLI:ES:C:2014:2193, 41 ir 56 punktus.

34

Komisija/Vokietija

(35)  
  2013 m. gegužės 30 d. Teisingumo Teismo sprendimo Doux Élevage, C-677/11, ECLI:ES:C:2013:348, 32, 35 ir 38 punktai.

35

Doux Élevage

(36)  Žr. šiuos teiginius VDM tinklalapyje (http://www.idf-germany.com/): „VDM, veikdama TPF, atstovauja pieno sektoriaus interesams“; „pieno sektoriaus interesų gynimas ir rėmimas“; „interesų atstovavimas teisėkūros procese ministerijose“; „konsultacijos visais pieno sektoriaus klausimais taip pat yra tiesiogiai arba netiesiogiai naudingos atskiriems pieno gamintojams arba pieninėms“; „taip visose tarptautinėse institucijose [VDM] rūpinasi, kad būtų atsižvelgiama į Vokietijos interesus“; „[užduotis yra] pieno sektoriaus interesus kaip suderintą nuomonę perduoti kompetentingoms federalinėms institucijoms“; „skatinti <...> suderinimą tarp federalinių institucijų ir pieno sektoriaus“; „VDM labai prisideda prie to, kad pieno sektorius ir valdžios institucijos rastų bendrą kalbą“; „VDM, atstovaudama visam pieno sektoriui, prižiūri norminimo ir standartizavimo procesus“; „Kadangi Federalinė maisto, žemės ūkio ir vartotojų apsaugos ministerija siunčia Vokietijos delegacijas į Codex Alimentarius darbo grupių posėdžius, ir čia VDM atstovauja pieno sektoriaus, o kartu – savo narių, interesams.“; „VDM atstovauja pieno sektoriaus nuomonei politinėse institucijose.“

36

Codex Alimentarius

(37)  
  1980 m. rugsėjo 17 d. Teisingumo Teismo sprendimo Philip Morris Holland BV/Komisija, C-730/79, ECLI:ES:C:1980:209, 11 ir 12 punktai.

37

Philip Morris Holland BV/Komisija

(38)  Žr. visų pirma 1988 m. liepos 13 d. Teisingumo Teismo sprendimą Prancūzijos Respublika/Komisija, 102/87, ECLI:ES:C:1988:391.

38

Prancūzijos Respublika/Komisija

(39)  
  2015 m. sausio 14 d. Teisingumo Teismo sprendimo Eventech Ltd/Parking Adjudicator, C-518/13, ECLI:ES:C:2015:9, 67 punktas.

39

Eventech Ltd/Parking Adjudicator

(40)  
  2012 m. spalio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 927/2012, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas (OL L 304, 2012 10 31, p. 1).

40

(41)  Šaltinis: EUROSTATAS.

41

(42)  
  2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 140, 2004 4 30, p. 1).

42

(43)  
  2002 m. balandžio 30 d. Bendrojo Teismo sprendimo Gibraltaras/Komisija, T-195/01 ir T-207/01, ECLI:ES:T:2002:111, 111 punktas.

43

Gibraltaras/Komisija

(44)  
  OL C 119, 2002 5 22, p. 22.

44

(45)  
  2001 m. sausio 12 d. Komisijos Reglamentas (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms (OL L 10, 2001 1 13, p. 33).

45

(46)  
  2008 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 800/2008, skelbiantis tam tikrų rūšių pagalbą suderinama su bendrąja rinka taikant Sutarties 87 ir 88 straipsnius (Bendrasis bendrosios išimties reglamentas) (OL L 214, 2008 8 9, p. 3).

46

(47)  
  OL L 107, 1996 4 30, p. 4.

47

(48)  
  2003 m. spalio 21 d. Bendrojo Teismo sprendimo Van Calster, C-261/01 ir C-262/01, ECLI:ES:C:2003:571, 49 punktas.

48

Van Calster

(49)  
  2005 m. sausio 13 d. Teisingumo Teismo sprendimo Streekgewest Westelijk Noord-Brabant, C-174/02, ECLI:ES:C:2005:10, 26 punktas; 2005 m. spalio 27 d. Teisingumo Teismo sprendimo Nazairdis SAS e. a./Caisse nationale de l'organisation autonome d'assurance vieillesse des travailleurs non salariés des professions industrielles et commerciales (Organic), C-266/04–C-270/04, C-276/04 ir C-321/04–C-325/04, ECLI:ES:C:2005:657, 46–49 punktai.

49

Streekgewest Westelijk Noord-Brabant

Nazairdis SAS e. a./Caisse nationale de l'organisation autonome d'assurance vieillesse des travailleurs non salariés des professions industrielles et commerciales (Organic)

(50)  
  2005 m. sausio 13 d. Teisingumo Teismo sprendimo Streekgewest Westelijk Noord-Brabant, C-174/02, ECLI:ES:C:2005:10, 28 punktas ir 2006 m. birželio 15 d. Teisingumo Teismo sprendimo Air Liquide, sujungtos bylos C-393/04 ir C-41/05, ECLI:ES:C:2006:403, 46 punktas.

50

Streekgewest Westelijk Noord-Brabant

Air Liquide

(51)  Dėl nacionalinių ir eksportuotų gaminių diskriminacijos, žr., be kitų, 2002 m. balandžio 23 d. Teisingumo Teismo sprendimo Nygard, C-234/99, ECLI:ES:C:2002:244, 21 ir 22 punktus.

51

Nygard

(52)  Dėl nacionalinių ir importuotų gaminių diskriminacijos, žr., be kitų, 1992 m. kovo 11 d. Teisingumo Teismo sprendimo Compagnie Commerciale de l'Ouest, sujungtos bylos C-78/90, C-79/90, C-80/90, C-81/90, C-82/90 ir C-83/90, ECLI:ES:C:1992:118, 26 punktą.

52

Compagnie Commerciale de l'Ouest

(53)  
  2003 m. spalio 21 d. Teisingumo Teismo sprendimo Van Calster, C-261/01 ir C-262/01, ECLI:ES:C:2003:571, 48 punktas.

53

Van Calster

(54)  
  2003 m. gegužės 22 d. Teisingumo Teismo sprendimo Freskot, C-355/00, ECLI:ES:C:2003:298, 18–32 punktai.

54

Freskot

(55)  
  2008 m. sausio 30 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 271/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantį Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 82, 2008 3 25, p. 1).

55

---