# Euroopan unionin L 91/2016

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 91 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 59. vuosikerta7. huhtikuu 2016 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 91

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

59. vuosikerta7. huhtikuu 2016

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission asetus (EU) 2016/539, annettu 6 päivänä huhtikuuta 2016, asetuksen (EU) N:o 1178/2011 muuttamisesta lentäjien koulutuksen, kokeiden ja tarkastuslentojen osalta suorituskykyyn perustuvaa navigointia varten (
  1
  ) | 1 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/540, annettu 6 päivänä huhtikuuta 2016, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 16 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2016/541, annettu 15 päivänä helmikuuta 2016, Kreikalle esitettävästä vaatimuksesta toteuttaa liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi tarpeellisina pidettäviä alijäämää pienentäviä toimenpiteitä (2015/1410) | 18 |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/542, annettu 15 päivänä helmikuuta 2016, unionin lyhytaikaisen rahoitustuen myöntämisestä Kreikalle (2015/1181) | 22 |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/543, annettu 15 päivänä helmikuuta 2016, Kreikan sopeutusohjelman hyväksymisestä (2015/1182) | 26 |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/544, annettu 15 päivänä helmikuuta 2016, Kreikan makrotalouden sopeutusohjelman hyväksymisestä (2015/1411) | 27 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission asetus (EU) 2016/539, annettu 6 päivänä huhtikuuta 2016, asetuksen (EU) N:o 1178/2011 muuttamisesta lentäjien koulutuksen, kokeiden ja tarkastuslentojen osalta suorituskykyyn perustuvaa navigointia varten (
  1
  )

1

1

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/540, annettu 6 päivänä huhtikuuta 2016, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

16

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2016/541, annettu 15 päivänä helmikuuta 2016, Kreikalle esitettävästä vaatimuksesta toteuttaa liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi tarpeellisina pidettäviä alijäämää pienentäviä toimenpiteitä (2015/1410)

18

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/542, annettu 15 päivänä helmikuuta 2016, unionin lyhytaikaisen rahoitustuen myöntämisestä Kreikalle (2015/1181)

22

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/543, annettu 15 päivänä helmikuuta 2016, Kreikan sopeutusohjelman hyväksymisestä (2015/1182)

26

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/544, annettu 15 päivänä helmikuuta 2016, Kreikan makrotalouden sopeutusohjelman hyväksymisestä (2015/1411)

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 7.4.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 91/1

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2016/539,

annettu 6 päivänä huhtikuuta 2016,

asetuksen (EU) N:o 1178/2011 muuttamisesta lentäjien koulutuksen, kokeiden ja tarkastuslentojen osalta suorituskykyyn perustuvaa navigointia varten

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta sekä neuvoston direktiivin 91/670/ETY, asetuksen (EY) N:o 1592/2002 ja direktiivin 2004/36/EY kumoamisesta 20 päivänä helmikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 6 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EU) N:o 1178/2011 (2) vahvistetaan edellytykset, jotka koskevat tiettyjen ilma-alusten käyttöön osallistuvia lentäjiä, näiden lentäjien koulutuksessa käytettäviä lentoa simuloivia koulutuslaitteita (FSTD) sekä näiden lentäjien koulutukseen, kokeisiin ja tarkastuslentoihin osallistuvia henkilöitä ja organisaatioita. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EU) N:o 1178/2011 (2) vahvistetaan edellytykset, jotka koskevat tiettyjen ilma-alusten käyttöön osallistuvia lentäjiä, näiden lentäjien koulutuksessa käytettäviä lentoa simuloivia koulutuslaitteita (FSTD) sekä näiden lentäjien koulutukseen, kokeisiin ja tarkastuslentoihin osallistuvia henkilöitä ja organisaatioita.

| (2) | Kyseiseen asetukseen on tarpeen sisällyttää koulutusta, kokeita ja tarkastuslentoja koskevia lisävaatimuksia sellaisille lentäjille, jotka käyttävät suorituskykyyn perustuvaa navigointia, jäljempänä ’PBN’, ja sen vuoksi tarvitsevat mittarilentokelpuutukseensa oikeudet PBN-menetelmän käyttöön. PBN-hyväksynnän ei pitäisi lisätä toimivaltaisen viranomaisen hallintotaakkaa. |
| --- | --- |

(2)

Kyseiseen asetukseen on tarpeen sisällyttää koulutusta, kokeita ja tarkastuslentoja koskevia lisävaatimuksia sellaisille lentäjille, jotka käyttävät suorituskykyyn perustuvaa navigointia, jäljempänä ’PBN’, ja sen vuoksi tarvitsevat mittarilentokelpuutukseensa oikeudet PBN-menetelmän käyttöön. PBN-hyväksynnän ei pitäisi lisätä toimivaltaisen viranomaisen hallintotaakkaa.

| (3) | Lentäjien, joilla on mittarilentokelpuutus ja jotka ovat hankkineet kansallisessa lainsäädännössä sovellettavien vaatimusten perusteella tai muulla tavoin tarvittavat teoriatiedot ja käytännön taidot PBN-toiminnasta ennen tämän asetuksen soveltamispäivää, olisi katsottava täyttävän lisävaatimukset, jos he pystyvät osoittamaan toimivaltaisen viranomaisen hyväksymällä tavalla, että näin hankitut tiedot ja taidot vastaavat tämän asetuksen mukaisesti vaadittujen kurssien ja koulutusjaksojen kautta hankittuja tietoja ja taitoja. Toimivaltaisten viranomaisten olisi tehtävä kyseisten tietojen ja taitojen vastaavuutta koskevat päätöksensä puolueettomien tietojen ja kriteerien perusteella. |
| --- | --- |

(3)

Lentäjien, joilla on mittarilentokelpuutus ja jotka ovat hankkineet kansallisessa lainsäädännössä sovellettavien vaatimusten perusteella tai muulla tavoin tarvittavat teoriatiedot ja käytännön taidot PBN-toiminnasta ennen tämän asetuksen soveltamispäivää, olisi katsottava täyttävän lisävaatimukset, jos he pystyvät osoittamaan toimivaltaisen viranomaisen hyväksymällä tavalla, että näin hankitut tiedot ja taidot vastaavat tämän asetuksen mukaisesti vaadittujen kurssien ja koulutusjaksojen kautta hankittuja tietoja ja taitoja. Toimivaltaisten viranomaisten olisi tehtävä kyseisten tietojen ja taitojen vastaavuutta koskevat päätöksensä puolueettomien tietojen ja kriteerien perusteella.

| (4) | Etenkään yleisilmailussa kaikki lentäjät eivät käytä PBN-menetelmiä, koska esimerkiksi ilma-aluksessa tai paikallisella lentopaikalla ei ehkä ole siihen sertifioituja laitteita. Sen vuoksi nämä lentäjät eivät tällä hetkellä välttämättä tarvitse PBN:ään liittyvää lisäkoulutusta ja kokeita. Ottaen huomioon PBN-laitteiden ja -menetelmien käyttöönottoaste unionissa, tässä asetuksessa olisi säädettävä kohtuullisesta ajanjaksosta, jonka jälkeen lentäjien koulutukseen, kokeisiin ja tarkastuslentoihin liittyviä PBN-lisävaatimuksia sovelletaan näihin lentäjiin. |
| --- | --- |

(4)

Etenkään yleisilmailussa kaikki lentäjät eivät käytä PBN-menetelmiä, koska esimerkiksi ilma-aluksessa tai paikallisella lentopaikalla ei ehkä ole siihen sertifioituja laitteita. Sen vuoksi nämä lentäjät eivät tällä hetkellä välttämättä tarvitse PBN:ään liittyvää lisäkoulutusta ja kokeita. Ottaen huomioon PBN-laitteiden ja -menetelmien käyttöönottoaste unionissa, tässä asetuksessa olisi säädettävä kohtuullisesta ajanjaksosta, jonka jälkeen lentäjien koulutukseen, kokeisiin ja tarkastuslentoihin liittyviä PBN-lisävaatimuksia sovelletaan näihin lentäjiin.

| (5) | Aikaa, jonka kuluessa jäsenvaltiot voivat päättää olla soveltamatta alueellaan asetuksen (EU) N:o 1178/2011 säännöksiä lentäjiin, joilla on kolmannen maan myöntämä lentolupakirja ja siihen liittyvä lääketieteellinen kelpoisuustodistus ja jotka osallistuvat tiettyjen ilma-alusten muuhun kuin kaupalliseen lentotoimintaan, olisi jatkettava ottaen huomioon unionin ja eräiden kolmansien maiden välillä käynnissä olevat neuvottelut, joilla pyritään helpottamaan lentolupakirjojen ja lääketieteellisten todistusten muuntamista. Olisi selvennettävä, että jos jäsenvaltio tekee tai on tehnyt tällaisen päätöksen, sen olisi julkaistava se asianmukaisella tavalla, jotta kaikki osapuolet voivat ottaa sen huomioon ja samalla voidaan varmistaa avoimuuden ja oikeusvarmuuden vaatimusten täyttyminen. |
| --- | --- |

(5)

Aikaa, jonka kuluessa jäsenvaltiot voivat päättää olla soveltamatta alueellaan asetuksen (EU) N:o 1178/2011 säännöksiä lentäjiin, joilla on kolmannen maan myöntämä lentolupakirja ja siihen liittyvä lääketieteellinen kelpoisuustodistus ja jotka osallistuvat tiettyjen ilma-alusten muuhun kuin kaupalliseen lentotoimintaan, olisi jatkettava ottaen huomioon unionin ja eräiden kolmansien maiden välillä käynnissä olevat neuvottelut, joilla pyritään helpottamaan lentolupakirjojen ja lääketieteellisten todistusten muuntamista. Olisi selvennettävä, että jos jäsenvaltio tekee tai on tehnyt tällaisen päätöksen, sen olisi julkaistava se asianmukaisella tavalla, jotta kaikki osapuolet voivat ottaa sen huomioon ja samalla voidaan varmistaa avoimuuden ja oikeusvarmuuden vaatimusten täyttyminen.

| (6) | Asetukseen (EU) N:o 1178/2011 olisi lisättävä myös uusia vaatimuksia koelentäjien oikeuksista, jotta nämä lentäjät voisivat käyttää ilma-aluksia tietyillä lennoilla täyttämättä vastaavaa luokka- tai tyyppikelpuutusta koskevaa vaatimusta. |
| --- | --- |

(6)

Asetukseen (EU) N:o 1178/2011 olisi lisättävä myös uusia vaatimuksia koelentäjien oikeuksista, jotta nämä lentäjät voisivat käyttää ilma-aluksia tietyillä lennoilla täyttämättä vastaavaa luokka- tai tyyppikelpuutusta koskevaa vaatimusta.

| (7) | Asetuksessa (EU) N:o 1178/2011 säädetään, että kurssin usean ohjaajan lupakirjaa, jäljempänä ’MPL-lupakirja’, varten saa järjestää vain hyväksytty koulutusorganisaatio, joka on osa lentoliikenteen harjoittajaa. Samassa asetuksessa säädetään myös, että ellei MPL-lupakirjan haltija ole suorittanut saman lentoliikenteen harjoittajan siirtymäkurssia, hän ei voi käyttää MPL-lupakirjan mukaisia oikeuksia. On tapauksia, joissa lentoliikenteen harjoittajasta johtuvista syistä eräät MPL-lupakirjan haltijat eivät ole voineet suorittaa loppuun kyseisen lentoliikenteen harjoittajan siirtymäkurssia eivätkä sen vuoksi voi toimia tämän lentoliikenteen harjoittajan tai toisen liikenteenharjoittajan palveluksessa. MPL-lupakirjan oikeuksien käyttämistä muualla koskeva rajoitus asettaa nämä MPL-lupakirjan haltijat epäedulliseen asemaan, vaikkei rajoitus ole turvallisuussyistä perusteltu. Toisen lentoliikenteen harjoittajan palvelukseen siirtyvien lentäjien on suoritettava uuden liikenteenharjoittajan siirtymäkurssi, vaikka he ovat jo suorittaneet edellisen liikenteenharjoittajan siirtymäkurssin. Lisäksi kaikkien lentoliikenteenharjoittajien siirtymäkursseissa on otettava kaikilta osin huomioon liikenteenharjoittajan palvelukseen siirtyvien lentäjien kokemuksen taso. Sen vuoksi kyseinen rajoitus on poistettava. Näin MPL-lupakirjaa koskevat vaatimukset saatetaan yhdenmukaisiksi ICAOn standardien kanssa. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksessa (EU) N:o 1178/2011 säädetään, että kurssin usean ohjaajan lupakirjaa, jäljempänä ’MPL-lupakirja’, varten saa järjestää vain hyväksytty koulutusorganisaatio, joka on osa lentoliikenteen harjoittajaa. Samassa asetuksessa säädetään myös, että ellei MPL-lupakirjan haltija ole suorittanut saman lentoliikenteen harjoittajan siirtymäkurssia, hän ei voi käyttää MPL-lupakirjan mukaisia oikeuksia. On tapauksia, joissa lentoliikenteen harjoittajasta johtuvista syistä eräät MPL-lupakirjan haltijat eivät ole voineet suorittaa loppuun kyseisen lentoliikenteen harjoittajan siirtymäkurssia eivätkä sen vuoksi voi toimia tämän lentoliikenteen harjoittajan tai toisen liikenteenharjoittajan palveluksessa. MPL-lupakirjan oikeuksien käyttämistä muualla koskeva rajoitus asettaa nämä MPL-lupakirjan haltijat epäedulliseen asemaan, vaikkei rajoitus ole turvallisuussyistä perusteltu. Toisen lentoliikenteen harjoittajan palvelukseen siirtyvien lentäjien on suoritettava uuden liikenteenharjoittajan siirtymäkurssi, vaikka he ovat jo suorittaneet edellisen liikenteenharjoittajan siirtymäkurssin. Lisäksi kaikkien lentoliikenteenharjoittajien siirtymäkursseissa on otettava kaikilta osin huomioon liikenteenharjoittajan palvelukseen siirtyvien lentäjien kokemuksen taso. Sen vuoksi kyseinen rajoitus on poistettava. Näin MPL-lupakirjaa koskevat vaatimukset saatetaan yhdenmukaisiksi ICAOn standardien kanssa.

| (8) | Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 1178/2011 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(8)

Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 1178/2011 olisi muutettava.

| (9) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet perustuvat Euroopan lentoturvallisuusviraston asetuksen (EY) N:o 216/2008 (3) 17 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti antamaan lausuntoon. |
| --- | --- |

(9)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet perustuvat Euroopan lentoturvallisuusviraston asetuksen (EY) N:o 216/2008 (3) 17 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti antamaan lausuntoon.

| (10) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 216/2008 65 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 216/2008 65 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan komission asetus (EU) N:o 1178/2011 seuraavasti:

| 1) | Lisätään 4 a artikla seuraavasti:

  ”4 a artikla
  Suorituskykyyn perustuvaa navigointia koskevat mittarilento-oikeudet

  1.   Lentäjä saa käyttää suorituskykyyn perustuvia navigaatiomenetelmiä, jäljempänä ’PBN’, ainoastaan sen jälkeen, kun hänelle on myönnetty mittarilentokelpuutukseen (IR), liitetyt PBN-oikeudet.


  2.   Lentäjälle myönnetään PBN-oikeudet, jos hän täyttää kaikki seuraavat vaatimukset:






  a) | hän on suorittanut hyväksytysti teoriakurssin, johon sisältyy PBN, liitteessä I (osa FCL) olevan FCL.615 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

1)

Lisätään 4 a artikla seuraavasti:

”4 a artikla

Suorituskykyyn perustuvaa navigointia koskevat mittarilento-oikeudet

1.   Lentäjä saa käyttää suorituskykyyn perustuvia navigaatiomenetelmiä, jäljempänä ’PBN’, ainoastaan sen jälkeen, kun hänelle on myönnetty mittarilentokelpuutukseen (IR), liitetyt PBN-oikeudet.

2.   Lentäjälle myönnetään PBN-oikeudet, jos hän täyttää kaikki seuraavat vaatimukset:

a)

hän on suorittanut hyväksytysti teoriakurssin, johon sisältyy PBN, liitteessä I (osa FCL) olevan FCL.615 kohdan mukaisesti;

| b) | hän on suorittanut hyväksytysti lentokoulutuksen, johon sisältyy PBN, liitteessä I (osa FCL) olevan FCL.615 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

hän on suorittanut hyväksytysti lentokoulutuksen, johon sisältyy PBN, liitteessä I (osa FCL) olevan FCL.615 kohdan mukaisesti;

| c) | hän on suorittanut hyväksytysti joko lentokokeen liitteen I (osa FCL) lisäyksen 7 mukaisesti tai lentokokeen tai tarkastuslennon liitteen I (osa FCL) lisäyksen 9 mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

hän on suorittanut hyväksytysti joko lentokokeen liitteen I (osa FCL) lisäyksen 7 mukaisesti tai lentokokeen tai tarkastuslennon liitteen I (osa FCL) lisäyksen 9 mukaisesti.

3.   Edellä 2 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettujen vaatimusten katsotaan täyttyneen, jos toimivaltainen viranomainen katsoo, että koulutuksen tai PBN-toimintaan perehtymisen kautta hankittu pätevyys vastaa a ja b alakohdassa tarkoitettujen kurssien antamia tietoja ja taitoja ja lentäjä osoittaa tällaisen pätevyyden 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetun lentokokeen tai tarkastuslennon aikana hyväksyttävästi tarkastuslentäjälle.

4.   PBN-pätevyyden hyväksyttävästä osoittamisesta on tehtävä merkintä lentäjän lentopäiväkirjaan tai vastaavaan asiakirjaan edellä c alakohdassa tarkoitetun lentokokeen tai tarkastuslennon suorittamisen jälkeen, ja kouluttajan on allekirjoitettava merkintä.

5.   Lentäjät, joilla on mittarilentokelpuutus ilman PBN-oikeuksia, saavat lentää ainoastaan sellaisia reittejä ja lähestymisiä, joihin ei vaadita PBN-oikeuksia, eikä heidän mittarilentokelpuutuksensa uusimiseen vaadita PBN-taitojen osoittamista 25 päivään elokuuta 2020 saakka; kyseisen päivämäärän jälkeen kaikkiin mittarilentokelpuutuksiin vaaditaan myös PBN-oikeudet.”

| 2) | Lisätään 10 a artiklaan 5 kohta seuraavasti:

  ”5.   Lentokoulutusorganisaatioiden on varmistettava, että niiden tarjoamat mittarilentokurssit sisältävät viimeistään 25 päivänä elokuuta 2020 PBN-oikeuksiin liittyvää koulutusta, joka täyttää liitteen I (osa FCL) vaatimukset.” |
| --- | --- |

2)

Lisätään 10 a artiklaan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Lentokoulutusorganisaatioiden on varmistettava, että niiden tarjoamat mittarilentokurssit sisältävät viimeistään 25 päivänä elokuuta 2020 PBN-oikeuksiin liittyvää koulutusta, joka täyttää liitteen I (osa FCL) vaatimukset.”

| 3) | Korvataan 12 artiklan 4 kohta seuraavasti:

  ”4.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat päättää olla soveltamatta tämän asetuksen säännöksiä 8 päivään huhtikuuta 2017 asti lentäjiin, joilla on kolmannen maan myöntämä lupakirja ja siihen liittyvä lääketieteellinen kelpoisuustodistus ja jotka osallistuvat asetuksen (EY) N:o 216/2008 4 artiklan 1 kohdan b tai c alakohdassa tarkoitettujen ilma-alusten muuhun kuin kaupalliseen lentotoimintaan. Jäsenvaltioiden on asetettava kyseiset päätökset julkisesti saataville.” |
| --- | --- |

3)

Korvataan 12 artiklan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat päättää olla soveltamatta tämän asetuksen säännöksiä 8 päivään huhtikuuta 2017 asti lentäjiin, joilla on kolmannen maan myöntämä lupakirja ja siihen liittyvä lääketieteellinen kelpoisuustodistus ja jotka osallistuvat asetuksen (EY) N:o 216/2008 4 artiklan 1 kohdan b tai c alakohdassa tarkoitettujen ilma-alusten muuhun kuin kaupalliseen lentotoimintaan. Jäsenvaltioiden on asetettava kyseiset päätökset julkisesti saataville.”

| 4) | Muutetaan liitteet I ja VII tämän asetuksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

4)

Muutetaan liitteet I ja VII tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 8 päivästä huhtikuuta 2016.

Asetuksen 1 artiklan 1, 2 ja 4 kohtaa sovelletaan kuitenkin 25 päivästä elokuuta 2018 lukuun ottamatta liitteessä olevan 1 kohdan g alakohtaa, jota sovelletaan 8 päivästä huhtikuuta 2016.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 6 päivänä huhtikuuta 2016.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 79, 13.3.2008, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EU) N:o 1178/2011, annettu 3 päivänä marraskuuta 2011, siviili-ilmailun lentomiehistöä koskevien teknisten vaatimusten ja hallinnollisten menettelyjen säätämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 nojalla (EUVL L 311, 25.11.2011, s. 1).

2

(3)  Euroopan lentoturvallisuusviraston lausunto 3/2015, annettu 31 päivänä maaliskuuta 2015, komission asetuksesta, jolla tarkistetaan suorituskykyyn perustuvan navigointijärjestelmän (PBN) operatiivisen hyväksynnän perusteita.

3

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 1178/2011 liitteet I ja VII seuraavasti:

| 1) | Muutetaan liite I seuraavasti:






  a) | lisätään FCL.010 kohtaan seuraavat määritelmät: | ”
  ’astepoikkeamaan perustuvalla toiminnalla’ mittarilähestymistä, jossa suurin sallittu virhe/poikkeama suunnitellulta lähestymislinjalta ilmaistaan poikkeamanäytön (CDI) tai vastaavan ohjaamon näyttölaitteen neulojen poikkeamana; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Muutetaan liite I seuraavasti:

a)

lisätään FCL.010 kohtaan seuraavat määritelmät:

”
  ’astepoikkeamaan perustuvalla toiminnalla’ mittarilähestymistä, jossa suurin sallittu virhe/poikkeama suunnitellulta lähestymislinjalta ilmaistaan poikkeamanäytön (CDI) tai vastaavan ohjaamon näyttölaitteen neulojen poikkeamana;

| | ’lineaaritoiminnalla’ mittarilähestymistä, jossa suurin sallittu sivusuuntainen virhe/poikkeama suunnitellulta lähestymislinjalta ilmaistaan pituusyksikköinä, esimerkiksi meripeninkulmina; |
| --- | --- |

’lineaaritoiminnalla’ mittarilähestymistä, jossa suurin sallittu sivusuuntainen virhe/poikkeama suunnitellulta lähestymislinjalta ilmaistaan pituusyksikköinä, esimerkiksi meripeninkulmina;

| | ’LNAV:llä’ sivusuuntaista navigointia; |
| --- | --- |

’LNAV:llä’ sivusuuntaista navigointia;

| | ’LPV:llä’ suuntasäteen suorituskykyä pystysuuntaisella opastuksella; |
| --- | --- |

’LPV:llä’ suuntasäteen suorituskykyä pystysuuntaisella opastuksella;

| | ’suorituskykyyn perustuvalla navigoinnilla (PBN)’ aluesuunnistusta, joka perustuu ATS-reitillä, mittarilähestymismenetelmän mukaisesti tai tarkoitukseen varatussa ilmatilassa lentäville ilma-aluksille asetettuihin suorituskykyvaatimuksiin; |
| --- | --- |

’suorituskykyyn perustuvalla navigoinnilla (PBN)’ aluesuunnistusta, joka perustuu ATS-reitillä, mittarilähestymismenetelmän mukaisesti tai tarkoitukseen varatussa ilmatilassa lentäville ilma-aluksille asetettuihin suorituskykyvaatimuksiin;

| | ’RNP APCH:lla’ mittarilähestymisessä sovellettavia PBN-vaatimuksia; |
| --- | --- |

’RNP APCH:lla’ mittarilähestymisessä sovellettavia PBN-vaatimuksia;

| | ’RNP APCH-toiminnalla LNAV-minimiin’ 2D-mittarilähestymistä, jossa sivuttaisopastus perustuu GNSS-paikannukseen; |
| --- | --- |

’RNP APCH-toiminnalla LNAV-minimiin’ 2D-mittarilähestymistä, jossa sivuttaisopastus perustuu GNSS-paikannukseen;

| | ’RNP APCH-toiminnalla LNAV/VNAV-minimiin’ 3D-mittarilähestymistä, jossa sivuttaisopastus perustuu GNSS-paikannukseen ja pystysuuntaopastus joko Baro VNAV -toimintoon tai SBAS-lisäjärjestelmällä tarkennettuun GNSS-paikannukseen; |
| --- | --- |

’RNP APCH-toiminnalla LNAV/VNAV-minimiin’ 3D-mittarilähestymistä, jossa sivuttaisopastus perustuu GNSS-paikannukseen ja pystysuuntaopastus joko Baro VNAV -toimintoon tai SBAS-lisäjärjestelmällä tarkennettuun GNSS-paikannukseen;

| | ’RNP APCH-toiminnalla LPV-minimiin’ 3D-mittarilähestymistä, jossa sekä sivuttaisopastus että pystysuuntaopastus perustuvat SBAS-lisäjärjestelmällä tarkennettuun GNSS-paikannukseen; |
| --- | --- |

’RNP APCH-toiminnalla LPV-minimiin’ 3D-mittarilähestymistä, jossa sekä sivuttaisopastus että pystysuuntaopastus perustuvat SBAS-lisäjärjestelmällä tarkennettuun GNSS-paikannukseen;

| | ’RNP AR APCH:lla’ mittarilähestymiseen sovellettavia suunnistustarkkuusvaatimuksia, jotka edellyttävät erityishyväksyntää; |
| --- | --- |

’RNP AR APCH:lla’ mittarilähestymiseen sovellettavia suunnistustarkkuusvaatimuksia, jotka edellyttävät erityishyväksyntää;

| | ’kolmiulotteisella (3D) mittarilähestymisellä’ mittarilähestymistä, jossa käytetään sekä sivuttais- että pystysuuntaopastusta; |
| --- | --- |

’kolmiulotteisella (3D) mittarilähestymisellä’ mittarilähestymistä, jossa käytetään sekä sivuttais- että pystysuuntaopastusta;

| | ’kaksiulotteisella (2D) mittarilähestymisellä’ mittarilähestymistä, jossa käytetään ainoastaan sivuttaisopastusta; |
| --- | --- |

’kaksiulotteisella (2D) mittarilähestymisellä’ mittarilähestymistä, jossa käytetään ainoastaan sivuttaisopastusta;

| | ’VNAV:llä’ pystysuuntaista navigointia”. |
| --- | --- |

’VNAV:llä’ pystysuuntaista navigointia”.

| b) | Korvataan FCL.600.IR kohta seuraavasti:

  ”Lukuun ottamatta FCL.825 kohdan mukaisia tilanteita, mittarilentosääntöjen mukaista lentotoimintaa lentokoneella, helikopterilla, ilmalaivalla tai pystysuoraan nousevalla lentokoneella saavat suorittaa ainoastaan






  a) | PPL-, CPL-, MPL- tai ATPL-lupakirjan haltijat; ja |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan FCL.600.IR kohta seuraavasti:

”Lukuun ottamatta FCL.825 kohdan mukaisia tilanteita, mittarilentosääntöjen mukaista lentotoimintaa lentokoneella, helikopterilla, ilmalaivalla tai pystysuoraan nousevalla lentokoneella saavat suorittaa ainoastaan

a)

PPL-, CPL-, MPL- tai ATPL-lupakirjan haltijat; ja

| b) | sellaiset mittarilentokelpuutuksen haltijat, joilla on sovellettavien ilmatilavaatimusten ja kyseisen ilma-alusryhmän mukaiset oikeudet, lukuun ottamatta tilanteita, joissa he suorittavat lentokoetta, tarkastuslentoa tai koululentoa.”; |
| --- | --- |

b)

sellaiset mittarilentokelpuutuksen haltijat, joilla on sovellettavien ilmatilavaatimusten ja kyseisen ilma-alusryhmän mukaiset oikeudet, lukuun ottamatta tilanteita, joissa he suorittavat lentokoetta, tarkastuslentoa tai koululentoa.”;

| c) | Korvataan FCL.605.IR kohdan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | Mittarilentokelpuutuksen haltijalla on oikeus lentää ilma-alusta mittarilentosääntöjen mukaisesti, PBN-toiminta mukaan luettuna, käyttäen vähintään 200 jalan (60 m) ratkaisukorkeutta”; |
| --- | --- | --- |

c)

Korvataan FCL.605.IR kohdan a alakohta seuraavasti:

”a)

| d) | korvataan FCL.700 kohdan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | Lupakirjan haltija ei saa toimia ilma-aluksen ohjaajana, ellei hänellä ole voimassa olevaa ja asianmukaista luokka- tai tyyppikelpuutusta, seuraavia tapauksia lukuun ottamatta:






  i) | kyseessä on LAPL-, SPL- ja BPL-lupakirja; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

korvataan FCL.700 kohdan a alakohta seuraavasti:

”a)

i)

kyseessä on LAPL-, SPL- ja BPL-lupakirja;

| ii) | lupakirjan haltija suorittaa lentokoetta tai tarkastuslentoa luokka- tai tyyppikelpuutuksen uusimiseksi; |
| --- | --- |

ii)

lupakirjan haltija suorittaa lentokoetta tai tarkastuslentoa luokka- tai tyyppikelpuutuksen uusimiseksi;

| iii) | lupakirjan haltija saa lentokoulutusta; |
| --- | --- |

iii)

lupakirjan haltija saa lentokoulutusta;

| iv) | lupakirjan haltijalla on koelentokelpuutus, joka on myönnetty FCL.820 kohdan mukaisesti.”; |
| --- | --- |

iv)

lupakirjan haltijalla on koelentokelpuutus, joka on myönnetty FCL.820 kohdan mukaisesti.”;

| e) | poistetaan FCL.700 kohdan c alakohta; |
| --- | --- |

e)

poistetaan FCL.700 kohdan c alakohta;

| f) | korvataan FCL.820 c kohdan 3 alakohta seuraavasti:






  ”(3) | suorittaa lentoja ilman H luvussa määriteltyä luokka- tai tyyppikelpuutusta; koelentokelpuutusta ei kuitenkaan saa käyttää kaupalliseen ilmakuljetustoimintaan.”; |
| --- | --- | --- |

f)

korvataan FCL.820 c kohdan 3 alakohta seuraavasti:

”(3)

| g) | korvataan lisäyksessä 5 oleva 2 kohta seuraavasti:






  ”2. | MPL-kurssin hyväksyntä voidaan myöntää vain hyväksytylle koulutusorganisaatiolle, joka on osan ORO mukaisesti sertifioidun kaupallisen lentoliikenteen harjoittajan organisaation osa, tai sellaiselle hyväksytylle koulutusorganisaatiolle, joka on sopinut erityisjärjestelystä tällaisen lentoliikenteen harjoittajan kanssa.” |
| --- | --- | --- |

g)

korvataan lisäyksessä 5 oleva 2 kohta seuraavasti:

”2.

| h) | muutetaan lisäys 7 seuraavasti:






  i) | korvataan 1 kohta seuraavasti:






  ”1. | Mittarilentokelpuutuksen hakijan on oltava saanut koulutusta saman luokan tai tyypin ilma-aluksella, jota käytetään lentokokeessa ja joka on varustettu asianmukaisilla laitteilla koulutusta ja kokeita varten.”, |
| --- | --- | --- | --- |

h)

muutetaan lisäys 7 seuraavasti:

i)

korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.

| ii) | korvataan 11 kohta seuraavasti:






  ”11. | Seuraavat raja-arvot on tarkoitettu yleisohjeiksi. Tarkastuslentäjän on otettava huomioon turbulenssiolosuhteet sekä käytettävän lentokoneen käsittelyominaisuudet ja suorituskyky:






  Korkeus |
| --- | --- | --- |
| yleisesti | ± 100 jalkaa |
| ylösvedon aloitus ratkaisukorkeudesta | + 50 jalkaa / – 0 jalkaa |
| minimilaskeutumiskorkeuden/MAP:n noudattaminen | + 50 jalkaa / – 0 jalkaa |
| Lentoradan noudattaminen |
| radiosuunnistuslaitteiden ohjauksen seuraaminen | ± 5° |
| Astepoikkeamat | Puolet suuntasäteen ja liukupolun maksimipoikkeamasta (esim. LPV, ILS, MLS, GLS) |
| 2D (LNAV) ja 3D (LNAV/VNAV) lineaariset sivuttaispoikkeamat | lentoradan sivusuuntainen virhe/poikkeama saa yleensä olla enintään ±



  menetelmän RNP-luvusta. Vähäiset poikkeamat vaatimuksesta sallitaan (enintään 1 × RNP-luku). |
| 3D lineaariset pystysuuntaiset poikkeamat (esim. RNP APCH (LNAV/VNAV) käytettäessä BaroVNAV-toimintoa) | enintään – 75 jalkaa liukupolun alapuolella missä tahansa vaiheessa ja enintään + 75 jalkaa liukupolun yläpuolella enintään 1 000 jalan korkeudella lentopaikan korkeustasosta. |
| Ohjaussuunta |
| kaikkien moottorien toimiessa | ± 5° |
| moottorihäiriötä jäljiteltäessä | ± 10° |
| Nopeus |
| kaikkien moottorien toimiessa | ± 5 solmua |
| moottorihäiriötä jäljiteltäessä | + 10 solmua / – 5 solmua, |

ii)

korvataan 11 kohta seuraavasti:

”11.

Korkeus

yleisesti

± 100 jalkaa

ylösvedon aloitus ratkaisukorkeudesta

+ 50 jalkaa / – 0 jalkaa

minimilaskeutumiskorkeuden/MAP:n noudattaminen

+ 50 jalkaa / – 0 jalkaa

Lentoradan noudattaminen

radiosuunnistuslaitteiden ohjauksen seuraaminen

± 5°

Astepoikkeamat

Puolet suuntasäteen ja liukupolun maksimipoikkeamasta (esim. LPV, ILS, MLS, GLS)

2D (LNAV) ja 3D (LNAV/VNAV) lineaariset sivuttaispoikkeamat

Formula

3D lineaariset pystysuuntaiset poikkeamat (esim. RNP APCH (LNAV/VNAV) käytettäessä BaroVNAV-toimintoa)

enintään – 75 jalkaa liukupolun alapuolella missä tahansa vaiheessa ja enintään + 75 jalkaa liukupolun yläpuolella enintään 1 000 jalan korkeudella lentopaikan korkeustasosta.

Ohjaussuunta

kaikkien moottorien toimiessa

± 5°

moottorihäiriötä jäljiteltäessä

± 10°

Nopeus

kaikkien moottorien toimiessa

± 5 solmua

moottorihäiriötä jäljiteltäessä

+ 10 solmua / – 5 solmua,

LENTOKOKEEN SISÄLTÖ

Lentokoneet

| OSA 1 – TOIMENPITEET ENNEN LENTOA JA LÄHTÖMENETELMÄT |
| --- |
| Tarkistuslistan käyttöä, hyvää ilmailutapaa, jäänesto- ja jäänpoistomenetelmiä ym. tarkkaillaan kaikissa lentokokeen osissa |
| a | Lentokäsikirjan (tai vastaavan) käyttö, erityisesti suoritusarvolaskelmat, massan ja massakeskiön määritys |
| b | Ilmaliikennepalvelun asiakirjojen ja säätietojen käyttö |
| c | Operatiivisen ja ATC-lentosuunnitelman laatiminen IFR-lentoa varten |
| d | Lähtö-, saapumis- ja lähestymismenetelmien edellyttämien suunnistuslaitteiden tunnistus |
| e | Lentoa edeltävä tarkastus |
| f | Sääminimit |
| g | Rullaus |
| h | PBN-lähtömenetelmä (tarvittaessa):






  — | Tarkistus sen varmistamiseksi, että oikea menetelmä on ladattu navigointijärjestelmään; ja |

OSA 1 – TOIMENPITEET ENNEN LENTOA JA LÄHTÖMENETELMÄT

Tarkistuslistan käyttöä, hyvää ilmailutapaa, jäänesto- ja jäänpoistomenetelmiä ym. tarkkaillaan kaikissa lentokokeen osissa

a

Lentokäsikirjan (tai vastaavan) käyttö, erityisesti suoritusarvolaskelmat, massan ja massakeskiön määritys

b

Ilmaliikennepalvelun asiakirjojen ja säätietojen käyttö

c

Operatiivisen ja ATC-lentosuunnitelman laatiminen IFR-lentoa varten

d

Lähtö-, saapumis- ja lähestymismenetelmien edellyttämien suunnistuslaitteiden tunnistus

e

Lentoa edeltävä tarkastus

f

Sääminimit

g

Rullaus

h

PBN-lähtömenetelmä (tarvittaessa):

—

Tarkistus sen varmistamiseksi, että oikea menetelmä on ladattu navigointijärjestelmään; ja

| — | Navigointijärjestelmän näytön tietojen vertaaminen lähtömenetelmäkarttaan. |
| --- | --- |

—

Navigointijärjestelmän näytön tietojen vertaaminen lähtömenetelmäkarttaan.

i

Lentoonlähdön valmistelu, lentoonlähtö

j (1)

Siirtyminen mittarilentoon

k (1)

Mittarilähtömenetelmät, PBN-menetelmät mukaan luettuina, ja korkeusmittarin asetus

l (1)

Yhteydenpito lennonjohtoon – selvitysten noudattaminen, radiopuhelinliikenne

OSA 2 – ILMA-ALUKSEN YLEINEN KÄSITTELY (1)

a

Ilma-aluksen ohjaaminen yksinomaan mittarien avulla, mukaan lukien: vaakalento eri nopeuksilla, trimmaus

b

Nousu- ja liukukaarrot mittarikaartona

c

Oikaisu epätavallisista asennoista, mukaan lukien kaarrot säilyttäen 45 asteen kallistuksen ja jyrkät liukukaarrot

d (*1)

Oikaisu lähestyvästä sakkauksesta vaakalennossa, nousu- tai liukukaarrossa ja laskuasussa – vain lentokoneilla

e

Lentäminen vajaalla mittaristolla: vakaa nousu tai laskeutuminen mittarikaartona ennalta määrättyihin ohjaussuuntiin, oikaisu epätavallisista asennoista – vain lentokoneilla

OSA 3 – MATKALENNON IFR-MENETELMÄT (1)

a

Radiosuunnistuslaitteiden ohjauksen seuraaminen ja hakeutuminen määrätylle linjalle, esim. NDB, VOR, tai reittipisteiden välisen lentosuunnan noudattaminen

b

Navigointijärjestelmän ja radiosuunnistuslaitteiden käyttö

c

Vaakalento, ohjaussuunnan, korkeuden ja ilmanopeuden hallinta, tehonsäätö, trimmaus

d

Korkeusmittarin asetukset

e

Aika-arviot ja niiden korjaaminen (reittiodotus, jos tarpeen)

f

Lennon edistymisen seuranta, operatiivinen lentosuunnitelma, polttoaineenkulutuksen seuranta, järjestelmien valvonta

g

Jäänestomenetelmät, tarvittaessa simuloituina

h

Yhteydenpito lennonjohtoon – selvitysten noudattaminen, radiopuhelinliikenne

OSA 3a – SAAPUMISMENETELMÄT

a

Suunnistuslaitteiden asetukset ja tarkistukset (tarvittaessa)

b

Saapumismenetelmät, korkeusmittarin tarkistus

c

Korkeus- ja nopeusrajoitteet (tarvittaessa)

d

PBN-saapumismenetelmä (tarvittaessa):

| — | Tarkistus sen varmistamiseksi, että oikea menetelmä on ladattu navigointijärjestelmään; ja |
| --- | --- |

—

Tarkistus sen varmistamiseksi, että oikea menetelmä on ladattu navigointijärjestelmään; ja

| — | Navigointijärjestelmän näytön tietojen vertaaminen saapumismenetelmäkarttaan. |
| --- | --- |

—

Navigointijärjestelmän näytön tietojen vertaaminen saapumismenetelmäkarttaan.

OSA 4 (1) – 3D-LÄHESTYMISET (3)

a

Suunnistuslaitteiden asetukset ja tarkistukset

Liukukulman tarkistus

RNP APCH -lähestymisissä:

| — | Tarkistus sen varmistamiseksi, että oikea menetelmä on ladattu navigointijärjestelmään; ja |
| --- | --- |

—

Tarkistus sen varmistamiseksi, että oikea menetelmä on ladattu navigointijärjestelmään; ja

| — | Navigointijärjestelmän näytön tietojen vertaaminen lähestymiskarttaan. |
| --- | --- |

—

Navigointijärjestelmän näytön tietojen vertaaminen lähestymiskarttaan.

b

Lähestymisen ja laskun valmistelu, mukaan lukien korkeuden vähennykseen, lähestymiseen ja laskuun liittyvät tarkistukset, myös suunnistuslaitteiden tunnistaminen

c (2)

Odotusmenetelmä

d

Julkaistun lähestymismenetelmän noudattaminen

e

Kellon käyttö lähestymisessä

f

Korkeuden, nopeuden ja ohjaussuunnan hallinta (vakaa lähestyminen)

g (2)

Ylösveto

h (2)

Keskeytetyn lähestymisen menetelmä/lasku

i

Yhteydenpito lennonjohtoon – selvitysten noudattaminen, radiopuhelinliikenne

OSA 5 (1) – 2D-LÄHESTYMISET (3)

a

Suunnistuslaitteiden asetukset ja tarkistukset

RNP APCH -lähestymisissä:

| — | Tarkistus sen varmistamiseksi, että oikea menetelmä on ladattu navigointijärjestelmään; ja |
| --- | --- |

—

Tarkistus sen varmistamiseksi, että oikea menetelmä on ladattu navigointijärjestelmään; ja

| — | Navigointijärjestelmän näytön tietojen vertaaminen lähestymiskarttaan. |
| --- | --- |

—

Navigointijärjestelmän näytön tietojen vertaaminen lähestymiskarttaan.

b

Lähestymisen ja laskun valmistelu, mukaan lukien korkeuden vähennykseen, lähestymiseen ja laskuun liittyvät tarkistukset, myös suunnistuslaitteiden tunnistaminen

c (2)

Odotusmenetelmä

d

Julkaistun lähestymismenetelmän noudattaminen

e

Kellon käyttö lähestymisessä

f

Korkeus/etäisyys lähestymisen keskeytyspisteestä (MAPt), nopeuden ja ohjaussuunnan hallinta (vakaa lähestyminen), lentokorkeuden portaittainen vähentäminen (SDF) tarvittaessa

g (2)

Ylösveto

h (2)

Keskeytetyn lähestymisen menetelmä/lasku

i

Yhteydenpito lennonjohtoon – selvitysten noudattaminen, radiopuhelinliikenne

OSA 6 – TOIMINTA MOOTTORIHÄIRIÖTILANTEISSA (vain monimoottorisilla lentokoneilla) (1)

a

Simuloitu moottorihäiriö lentoonlähdön jälkeen tai ylösvedossa

b

Lähestyminen, ylösveto ja keskeytetty lähestyminen moottorihäiriötä jäljitellen

c

Lähestyminen ja lasku moottorihäiriötä jäljitellen

d

Yhteydenpito lennonjohtoon – selvitysten noudattaminen, radiopuhelinliikenne

Helikopterit

| OSA 1 – LÄHTÖMENETELMÄT |
| --- |
| Tarkistuslistan käyttöä, hyvää ilmailutapaa, jäänesto- ja jäänpoistomenetelmiä ym. tarkkaillaan kaikissa lentokokeen osissa |
| a | Lentokäsikirjan (tai vastaavan) käyttö, erityisesti suoritusarvolaskelmat; massan ja massakeskiön määritys |
| b | Ilmaliikennepalvelun asiakirjojen ja säätietojen käyttö |
| c | Operatiivisen ja ATC-lentosuunnitelman laatiminen IFR-lentoa varten |
| d | Lähtö-, saapumis- ja lähestymismenetelmien edellyttämien suunnistuslaitteiden tunnistus |
| e | Lentoa edeltävä tarkastus |
| f | Sääminimit |
| g | Rullaus/ilmarullaus lennonjohdon tai tarkastuslentäjän ohjeiden mukaan |
| h | PBN-lähtömenetelmä (tarvittaessa):






  — | Tarkistus sen varmistamiseksi, että oikea menetelmä on ladattu navigointijärjestelmään; ja |

OSA 1 – LÄHTÖMENETELMÄT

Tarkistuslistan käyttöä, hyvää ilmailutapaa, jäänesto- ja jäänpoistomenetelmiä ym. tarkkaillaan kaikissa lentokokeen osissa

a

Lentokäsikirjan (tai vastaavan) käyttö, erityisesti suoritusarvolaskelmat; massan ja massakeskiön määritys

b

Ilmaliikennepalvelun asiakirjojen ja säätietojen käyttö

c

Operatiivisen ja ATC-lentosuunnitelman laatiminen IFR-lentoa varten

d

Lähtö-, saapumis- ja lähestymismenetelmien edellyttämien suunnistuslaitteiden tunnistus

e

Lentoa edeltävä tarkastus

f

Sääminimit

g

Rullaus/ilmarullaus lennonjohdon tai tarkastuslentäjän ohjeiden mukaan

h

PBN-lähtömenetelmä (tarvittaessa):

—

Tarkistus sen varmistamiseksi, että oikea menetelmä on ladattu navigointijärjestelmään; ja

| — | Navigointijärjestelmän näytön tietojen vertaaminen lähtömenetelmäkarttaan. |
| --- | --- |

—

Navigointijärjestelmän näytön tietojen vertaaminen lähtömenetelmäkarttaan.

i

Lentoonlähdön valmistelu, menetelmät ja tarkistukset

j

Siirtyminen mittarilentoon

k

Mittarilähtömenetelmät, mukaan lukien PBN-menetelmät

OSA 2 – ILMA-ALUKSEN YLEINEN KÄSITTELY

a

Helikopterin ohjaaminen yksinomaan mittarien avulla, mukaan lukien:

b

Nousu- ja liukukaarrot mittarikaartona

c

Oikaisu epätavallisista asennoista, mukaan lukien kaarrot säilyttäen 30 asteen kallistuksen ja jyrkät liukukaarrot

OSA 3 – MATKALENNON IFR-MENETELMÄT

a

Radiosuunnistuslaitteiden ohjauksen seuraaminen ja hakeutuminen määrätylle linjalle, esimerkiksi NDB, VOR, RNAV

b

Radiosuunnistuslaitteiden käyttö

c

Vaakalento, ohjaussuunnan, korkeuden ja ilmanopeuden hallinta, tehonsäätö

d

Korkeusmittarin asetukset

e

Aika-arviot ja niiden korjaaminen

f

Lennon edistymisen seuranta, operatiivinen lentosuunnitelma, polttoaineenkulutuksen seuranta, järjestelmien valvonta

g

Jäänestomenetelmät, tarvittaessa simuloituina

h

Yhteydenpito lennonjohtoon – selvitysten noudattaminen, radiopuhelinliikenne

OSA 3a – SAAPUMISMENETELMÄT

a

Suunnistuslaitteiden asetukset ja tarkistukset (tarvittaessa)

b

Saapumismenetelmät, korkeusmittarin tarkistus

c

Korkeus- ja nopeusrajoitteet (tarvittaessa)

d

PBN-saapumismenetelmä (tarvittaessa):

| — | Tarkistus sen varmistamiseksi, että oikea menetelmä on ladattu navigointijärjestelmään; ja |
| --- | --- |

—

Tarkistus sen varmistamiseksi, että oikea menetelmä on ladattu navigointijärjestelmään; ja

| — | Navigointijärjestelmän näytön tietojen vertaaminen saapumismenetelmäkarttaan. |
| --- | --- |

—

Navigointijärjestelmän näytön tietojen vertaaminen saapumismenetelmäkarttaan.

OSA 4–3D-LÄHESTYMISET (4)

a

Suunnistuslaitteiden asetukset ja tarkistukset

Liukukulman tarkistus RHP APCH -lähestymisissä:

| a) | Tarkistus sen varmistamiseksi, että oikea menetelmä on ladattu navigointijärjestelmään; ja |
| --- | --- |

a)

Tarkistus sen varmistamiseksi, että oikea menetelmä on ladattu navigointijärjestelmään; ja

| b) | Navigointijärjestelmän näytön tietojen vertaaminen lähestymiskarttaan. |
| --- | --- |

b)

Navigointijärjestelmän näytön tietojen vertaaminen lähestymiskarttaan.

b

Lähestymisen ja laskun valmistelu, mukaan lukien korkeuden vähennykseen, lähestymiseen ja laskuun liittyvät tarkistukset

c (*2)

Odotusmenetelmä

d

Julkaistun lähestymismenetelmän noudattaminen

e

Kellon käyttö lähestymisessä

f

Korkeuden, nopeuden ja ohjaussuunnan hallinta (vakaa lähestyminen)

g (*2)

Ylösveto

h (*2)

Keskeytetyn lähestymisen menetelmä/lasku

i

Yhteydenpito lennonjohtoon – selvitysten noudattaminen, radiopuhelinliikenne

OSA 5–2D-LÄHESTYMISET (4)

a

Suunnistuslaitteiden asetukset ja tarkistukset

RNP APCH -lähestymisissä:

| — | Tarkistus sen varmistamiseksi, että oikea menetelmä on ladattu navigointijärjestelmään; ja |
| --- | --- |

—

Tarkistus sen varmistamiseksi, että oikea menetelmä on ladattu navigointijärjestelmään; ja

| — | Navigointijärjestelmän näytön tietojen vertaaminen lähestymiskarttaan. |
| --- | --- |

—

Navigointijärjestelmän näytön tietojen vertaaminen lähestymiskarttaan.

b

Lähestymisen ja laskun valmistelu, mukaan lukien korkeuden vähennykseen, lähestymiseen ja laskuun liittyvät tarkistukset ja suunnistuslaitteiden tunnistaminen

c (*2)

Odotusmenetelmä

d

Julkaistun lähestymismenetelmän noudattaminen

e

Kellon käyttö lähestymisessä

f

Korkeuden, nopeuden ja ohjaussuunnan hallinta (vakaa lähestyminen)

g (*2)

Ylösveto

h (*2)

Keskeytetyn lähestymisen menetelmä (*2)/ lasku

i

Yhteydenpito lennonjohtoon – selvitysten noudattaminen, radiopuhelinliikenne

OSA 6 – TOIMINTA POIKKEUS- JA PAKKOTILANTEISSA

Tämä osa voidaan yhdistää osiin 1–5. Lentokokeessa on otettava huomioon helikopterin hallinta, vikaantuneen moottorin tunnistaminen, välittömät toimet (toimenpiteitä jäljitellen; touch drills), seurantatoimet ja tarkistukset sekä lentotarkkuus seuraavissa tilanteissa:

a

Simuloitu moottorihäiriö lentoonlähdön jälkeen ja lähestymisen aikana (*3) (turvallisessa korkeudessa, ellei suoriteta lentosimulaattorilla tai FNPT II/III-, FTD 2- tai FTD 3-laitteella)

b

Vakautusjärjestelmien/hydraulijärjestelmän häiriö (jos soveltuu)

c

Lentäminen vajaalla mittaristolla

d

Autorotaatio ja keskeytys määrättyyn korkeuteen

e

3D-lähestyminen käsin ohjaten, ilman lennonohjausnäyttöä (*4)

3D-lähestyminen käsin ohjaten, lennonohjausnäytön avulla (*4)

| i) | muutetaan lisäys 8 seuraavasti:






  i) | Korvataan A jakson taulukossa oleva alaviite seuraavasti:






  ”(*) | Edellyttäen, että hakija on viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana suorittanut PBN-oikeuksia käyttäen vähintään kolme IFR-lähtöä ja -lähestymistä, joista yksi on RNP APCH -lähestyminen, yhden ohjaajan lentokoneluokalla tai -tyypillä yhden ohjaajan miehistöllä, tai että muiden kuin suorituskykyisten vaativien monimoottoristen lentokoneiden osalta hakija on suorittanut hyväksytysti osan 6 lentokokeen muita kuin suorituskykyisiä vaativia yhden ohjaajan lentokoneita varten lennettynä pelkästään mittareiden avulla yhden ohjaajan miehistöllä.”; |
| --- | --- | --- | --- |

i)

muutetaan lisäys 8 seuraavasti:

i)

Korvataan A jakson taulukossa oleva alaviite seuraavasti:

”(*)

| ii) | korvataan B jakson taulukossa oleva alaviite seuraavasti:






  ”(*) | Edellyttäen, että hakija on viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana suorittanut PBN-oikeuksia käyttäen vähintään kolme IFR-lähtöä ja -lähestymistä, joista yksi on RNP APCH -lähestyminen (voi olla point in space -lähestyminen (PinS)), yhden ohjaajan helikopterityypillä yhden ohjaajan miehistöllä.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

korvataan B jakson taulukossa oleva alaviite seuraavasti:

”(*)

| j) | muutetaan lisäys 9 seuraavasti:






  i) | korvataan B jakson 4 kohta seuraavasti:






  ”4. | Seuraavat raja-arvot on tarkoitettu yleisohjeiksi. Tarkastuslentäjän on otettava huomioon turbulenssiolosuhteet sekä käytettävän lentokoneen käsittelyominaisuudet ja suorituskyky:






  Korkeus |
| --- | --- | --- | --- |
| yleisesti | ± 100 jalkaa |
| ylösvedon aloitus ratkaisukorkeudesta | + 50 jalkaa / – 0 jalkaa |
| minimilaskeutumiskorkeuden noudattaminen | + 50 jalkaa / – 0 jalkaa |
| Lentoradan noudattaminen |
| radiosuunnistuslaitteiden ohjauksen seuraaminen | ± 5° |
| Astepoikkeamat | Puolet suuntasäteen ja liukupolun maksimipoikkeamasta (esim. LPV, ILS, MLS, GLS). |
| 2D (LNAV) ja 3D (LNAV/VNAV) lineaariset poikkeamat | Lentoradan sivusuuntainen virhe/poikkeama saa yleensä olla enintään ±



  menetelmän RNP-luvusta. Vähäiset poikkeamat vaatimuksesta sallitaan (enintään 1 × RNP-luku). |
| 3D lineaariset pystysuuntaiset poikkeamat (esim. RNP APCH (LNAV/VNAV) käytettäessä BaroVNAV-toimintoa) | enintään – 75 jalkaa liukupolun alapuolella missä tahansa vaiheessa ja enintään + 75 jalkaa liukupolun yläpuolella enintään 1 000 jalan korkeudella lentopaikan korkeustasosta. |
| Ohjaussuunta |
| kaikkien moottorien toimiessa | ± 5° |
| moottorihäiriötä jäljiteltäessä | ± 10° |
| Nopeus |
| kaikkien moottorien toimiessa | ± 5 solmua |
| moottorihäiriötä jäljiteltäessä | + 10 solmua / – 5 solmua”; |

j)

muutetaan lisäys 9 seuraavasti:

i)

korvataan B jakson 4 kohta seuraavasti:

”4.

Korkeus

yleisesti

± 100 jalkaa

ylösvedon aloitus ratkaisukorkeudesta

+ 50 jalkaa / – 0 jalkaa

minimilaskeutumiskorkeuden noudattaminen

+ 50 jalkaa / – 0 jalkaa

Lentoradan noudattaminen

radiosuunnistuslaitteiden ohjauksen seuraaminen

± 5°

Astepoikkeamat

Puolet suuntasäteen ja liukupolun maksimipoikkeamasta (esim. LPV, ILS, MLS, GLS).

2D (LNAV) ja 3D (LNAV/VNAV) lineaariset poikkeamat

Formula

3D lineaariset pystysuuntaiset poikkeamat (esim. RNP APCH (LNAV/VNAV) käytettäessä BaroVNAV-toimintoa)

enintään – 75 jalkaa liukupolun alapuolella missä tahansa vaiheessa ja enintään + 75 jalkaa liukupolun yläpuolella enintään 1 000 jalan korkeudella lentopaikan korkeustasosta.

Ohjaussuunta

kaikkien moottorien toimiessa

± 5°

moottorihäiriötä jäljiteltäessä

± 10°

Nopeus

kaikkien moottorien toimiessa

± 5 solmua

moottorihäiriötä jäljiteltäessä

+ 10 solmua / – 5 solmua”;

| ii) | lisätään B jakson 5 kohtaan kohta seuraavasti:






  ”h) | PBN-oikeuksien saamiseksi tai säilyttämiseksi yhden lähestymisen on oltava RNP APCH. Jos RNP APCH ei ole käytännössä mahdollinen, se on tehtävä asianmukaisesti varustetulla simulaatiokoulutuslaitteella (FSTD).” |
| --- | --- | --- |

ii)

lisätään B jakson 5 kohtaan kohta seuraavasti:

”h)

| iii) | korvataan B jakson 5 kohdassa olevassa taulukossa rivit 3B.4 ja 3B.5 seuraavasti:












  ”3B.4* | 3D-lähestyminen 200 jalan (60 m) ratkaisukorkeuteen tai tarvittaessa suurempaan menetelmäminimiin (automaattiohjausta voidaan käyttää korkeussuuntaisen lentoradan loppulähestymissegmenttiin hakeutumiseen) | | P—–> | ——> | | M | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3B.5* | 2D-lähestyminen minimilaskeutumiskorkeuteen | | P—–> | ——> | | M” | |

iii)

korvataan B jakson 5 kohdassa olevassa taulukossa rivit 3B.4 ja 3B.5 seuraavasti:

”3B.4*

3D-lähestyminen 200 jalan (60 m) ratkaisukorkeuteen tai tarvittaessa suurempaan menetelmäminimiin (automaattiohjausta voidaan käyttää korkeussuuntaisen lentoradan loppulähestymissegmenttiin hakeutumiseen)

P—–>

——>

M

3B.5*

2D-lähestyminen minimilaskeutumiskorkeuteen

P—–>

——>

M”

| iv) | lisätään B jakson 6 kohtaan kohta seuraavasti:






  ”j) | PBN-oikeuksien saamiseksi tai säilyttämiseksi yhden lähestymisen on oltava RNP APCH. Jos RNP APCH ei ole käytännössä mahdollinen, se on tehtävä asianmukaisesti varustetulla simulaatiokoulutuslaitteella (FSTD).”, |
| --- | --- | --- |

iv)

lisätään B jakson 6 kohtaan kohta seuraavasti:

”j)

| v) | korvataan B jakson 6 kohdassa olevassa taulukossa rivi 3.9.3 seuraavasti:


















  ”3.9.3* | 3D-lähestymiset 200 jalan (60 m) ratkaisukorkeuteen tai tarvittaessa suurempaan menetelmäminimiin |
| --- | --- | --- |

v)

korvataan B jakson 6 kohdassa olevassa taulukossa rivi 3.9.3 seuraavasti:

”3.9.3*

3D-lähestymiset 200 jalan (60 m) ratkaisukorkeuteen tai tarvittaessa suurempaan menetelmäminimiin

| Huom. | RNP APCH -lähestymismenetelmät saattavat lentokäsikirjan mukaan edellyttää automaattiohjauksen tai lennonohjausnäytön käyttöä. Manuaaliohjauksella lennettävän menetelmän valinnassa on otettava huomioon lentokäsikirjan rajoitukset (esim. kohtaan 3.9.3.1 valitaan ILS, jos lentokäsikirjassa on tällainen rajoitus).” |
| --- | --- |

Huom.

RNP APCH -lähestymismenetelmät saattavat lentokäsikirjan mukaan edellyttää automaattiohjauksen tai lennonohjausnäytön käyttöä. Manuaaliohjauksella lennettävän menetelmän valinnassa on otettava huomioon lentokäsikirjan rajoitukset (esim. kohtaan 3.9.3.1 valitaan ILS, jos lentokäsikirjassa on tällainen rajoitus).”

| vi) | korvataan B jakson 6 kohdassa olevassa taulukossa rivit 3.9.3.4 ja 3.9.4 seuraavasti:


















  ”3.9.3.4* | käsin ohjaten, yksi moottori epäkunnossa (simuloituna); moottorihäiriö on oltava simuloituna loppulähestymisen aikana ennen kuin saavutetaan 1 000 jalan korkeus lentopaikan korkeustasosta, ja sitä on simuloitava maakosketukseen asti tai keskeytetyn lähestymisen menetelmän loppuun asti
  Lentokoneilla, joita ei ole tyyppihyväksytty liikenneluokan (JAR/FAR 25) tai kevytliikenneluokan (SFAR 23) lentokoneiksi, lähestyminen moottorihäiriötä jäljitellen ja sitä seuraava ylösveto on tehtävä kohdassa 3.9.4 tarkoitetun ei-tarkkuuslähestymisen yhteydessä. Ylösveto on aloitettava, kun saavutetaan julkaistu estevarakorkeus (OCH/A), mutta kuitenkin viimeistään saavutettaessa minimilaskeutumiskorkeus (MDH/A) 500 jalkaa kiitotien kynnyksen korkeustasosta. Jos lentokoneen suoritusarvot ovat lentoonlähtömassan ja tiheyskorkeuden suhteen samat kuin liikenneluokan lentokoneilla, kouluttaja voi simuloida moottorihäiriön 3.9.3.4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

vi)

korvataan B jakson 6 kohdassa olevassa taulukossa rivit 3.9.3.4 ja 3.9.4 seuraavasti:

”3.9.3.4*

käsin ohjaten, yksi moottori epäkunnossa (simuloituna); moottorihäiriö on oltava simuloituna loppulähestymisen aikana ennen kuin saavutetaan 1 000 jalan korkeus lentopaikan korkeustasosta, ja sitä on simuloitava maakosketukseen asti tai keskeytetyn lähestymisen menetelmän loppuun asti

Lentokoneilla, joita ei ole tyyppihyväksytty liikenneluokan (JAR/FAR 25) tai kevytliikenneluokan (SFAR 23) lentokoneiksi, lähestyminen moottorihäiriötä jäljitellen ja sitä seuraava ylösveto on tehtävä kohdassa 3.9.4 tarkoitetun ei-tarkkuuslähestymisen yhteydessä. Ylösveto on aloitettava, kun saavutetaan julkaistu estevarakorkeus (OCH/A), mutta kuitenkin viimeistään saavutettaessa minimilaskeutumiskorkeus (MDH/A) 500 jalkaa kiitotien kynnyksen korkeustasosta. Jos lentokoneen suoritusarvot ovat lentoonlähtömassan ja tiheyskorkeuden suhteen samat kuin liikenneluokan lentokoneilla, kouluttaja voi simuloida moottorihäiriön 3.9.3.4 kohdan mukaisesti.

P—–>

—–>

M

| 3.9.4* | 2D-lähestyminen minimilaskeutumiskorkeuteen |
| --- | --- |

3.9.4*

2D-lähestyminen minimilaskeutumiskorkeuteen

P*—>

—–>

M”

| vii) | korvataan B jakson 6 kohdassa olevassa taulukossa rivi 4.1 seuraavasti:


















  ”4.1 | Ylösveto kaikkien moottorien toimiessa* 3D-lähestymisessä ratkaisukorkeudesta |
| --- | --- | --- |

vii)

korvataan B jakson 6 kohdassa olevassa taulukossa rivi 4.1 seuraavasti:

”4.1

Ylösveto kaikkien moottorien toimiessa* 3D-lähestymisessä ratkaisukorkeudesta

P*—>

—–>”

| viii) | korvataan B jakson 6 kohdassa olevassa taulukossa rivi 5.1 seuraavasti:


















  ”5.1 | Normaalit laskut* siten, että näköyhteys on saavutettu mittarilähestymisessä ratkaisukorkeuteen tultaessa |
| --- | --- | --- |

viii)

korvataan B jakson 6 kohdassa olevassa taulukossa rivi 5.1 seuraavasti:

”5.1

Normaalit laskut* siten, että näköyhteys on saavutettu mittarilähestymisessä ratkaisukorkeuteen tultaessa

P”

| ix) | korvataan B jakson 6 kohdassa olevassa taulukossa rivillä 6.2 ilmaisu ”ILS” seuraavasti: ”CAT II/III”; |
| --- | --- |

ix)

korvataan B jakson 6 kohdassa olevassa taulukossa rivillä 6.2 ilmaisu ”ILS” seuraavasti: ”CAT II/III”;

| x) | korvataan C jakson 4 kohdan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | IFR-lennon raja-arvot.






  Korkeus |
| --- | --- | --- |
| yleisesti | ± 100 jalkaa |
| ylösvedon aloitus ratkaisukorkeudesta | + 50 jalkaa / – 0 jalkaa |
| minimilaskeutumiskorkeuden noudattaminen | + 50 jalkaa / – 0 jalkaa |
| Lentoradan noudattaminen |
| radiosuunnistuslaitteiden ohjauksen seuraaminen | ± 5° |
| 3D-astepoikkeamat | Puolet suuntasäteen ja liukupolun maksimipoikkeamasta (esim. LPV, ILS, MLS, GLS). |
| 2D (LNAV) ja 3D (LNAV/VNAV) lineaariset poikkeamat | lentoradan sivusuuntainen virhe/poikkeama saa yleensä olla enintään ±



  menetelmän RNP-luvusta. Vähäiset poikkeamat vaatimuksesta sallitaan (enintään 1 × RNP-luku). |
| 3D lineaariset pystysuuntaiset poikkeamat (esim. RNP APCH (LNAV/VNAV) käytettäessä BaroVNAV-toimintoa): | enintään – 75 jalkaa liukupolun alapuolella missä tahansa vaiheessa ja enintään + 75 jalkaa liukupolun yläpuolella enintään 1 000 jalan korkeudella lentopaikan korkeustasosta. |
| Ohjaussuunta |
| normaalitoiminnassa | ± 5° |
| poikkeus- ja pakkotilanteissa | ± 10° |
| Nopeus |
| yleisesti | ± 10 solmua |
| moottorihäiriötä jäljiteltäessä | + 10 solmua /– 5 solmua”, |

x)

korvataan C jakson 4 kohdan a alakohta seuraavasti:

”a)

Korkeus

yleisesti

± 100 jalkaa

ylösvedon aloitus ratkaisukorkeudesta

+ 50 jalkaa / – 0 jalkaa

minimilaskeutumiskorkeuden noudattaminen

+ 50 jalkaa / – 0 jalkaa

Lentoradan noudattaminen

radiosuunnistuslaitteiden ohjauksen seuraaminen

± 5°

3D-astepoikkeamat

Puolet suuntasäteen ja liukupolun maksimipoikkeamasta (esim. LPV, ILS, MLS, GLS).

2D (LNAV) ja 3D (LNAV/VNAV) lineaariset poikkeamat

Formula

3D lineaariset pystysuuntaiset poikkeamat (esim. RNP APCH (LNAV/VNAV) käytettäessä BaroVNAV-toimintoa):

enintään – 75 jalkaa liukupolun alapuolella missä tahansa vaiheessa ja enintään + 75 jalkaa liukupolun yläpuolella enintään 1 000 jalan korkeudella lentopaikan korkeustasosta.

Ohjaussuunta

normaalitoiminnassa

± 5°

poikkeus- ja pakkotilanteissa

± 10°

Nopeus

yleisesti

± 10 solmua

moottorihäiriötä jäljiteltäessä

+ 10 solmua /– 5 solmua”,

| xi) | korvataan C jakson 12 kohdassa olevassa taulukossa rivit 5.4, 5.4.1 ja 5.4.2 seuraavasti:

















  ”5.4 | 3D-lähestymiset 200 jalan (60 m) ratkaisukorkeuteen tai tarvittaessa suurempaan menetelmäminimiin |
| --- | --- | --- |

xi)

korvataan C jakson 12 kohdassa olevassa taulukossa rivit 5.4, 5.4.1 ja 5.4.2 seuraavasti:

”5.4

3D-lähestymiset 200 jalan (60 m) ratkaisukorkeuteen tai tarvittaessa suurempaan menetelmäminimiin

P*

—>*

—>*

| 5.4.1 | Käsin ohjaten, ilman lennonohjausnäyttöä

  Huom. RNP APCH –lähestymismenetelmät saattavat lentokäsikirjan mukaan edellyttää automaattiohjauksen tai lennonohjausnäytön käyttöä. Manuaaliohjauksella lennettävän menetelmän valinnassa on otettava huomioon lentokäsikirjan rajoitukset (esim. kohtaan 5.4.1 valitaan ILS, jos lentokäsikirjassa on tällainen rajoitus) |
| --- | --- |

5.4.1

Käsin ohjaten, ilman lennonohjausnäyttöä

Huom. RNP APCH –lähestymismenetelmät saattavat lentokäsikirjan mukaan edellyttää automaattiohjauksen tai lennonohjausnäytön käyttöä. Manuaaliohjauksella lennettävän menetelmän valinnassa on otettava huomioon lentokäsikirjan rajoitukset (esim. kohtaan 5.4.1 valitaan ILS, jos lentokäsikirjassa on tällainen rajoitus)

P*

—>*

—>*

M*

| 5.4.2 | Käsin ohjaten, lennonohjausnäytön avulla |
| --- | --- |

5.4.2

Käsin ohjaten, lennonohjausnäytön avulla

P*

—>*

—>*

M*”

| xii) | korvataan C jakson 12 kohdassa olevassa taulukossa rivit 5.4.4 ja 5.5 seuraavasti:

















  ”5.4.4 | Käsin ohjaten, simuloidussa moottorihäiriötilanteessa; moottorihäiriö on oltava simuloituna loppulähestymisen aikana ennen kuin saavutetaan 1 000 jalan korkeus lentopaikan korkeustasosta, ja sitä on simuloitava maakosketukseen asti tai keskeytetyn lähestymisen menetelmän loppuun asti |
| --- | --- | --- |

xii)

korvataan C jakson 12 kohdassa olevassa taulukossa rivit 5.4.4 ja 5.5 seuraavasti:

”5.4.4

Käsin ohjaten, simuloidussa moottorihäiriötilanteessa; moottorihäiriö on oltava simuloituna loppulähestymisen aikana ennen kuin saavutetaan 1 000 jalan korkeus lentopaikan korkeustasosta, ja sitä on simuloitava maakosketukseen asti tai keskeytetyn lähestymisen menetelmän loppuun asti

P*

—>*

—>*

M*

| 5.5 | 2D-lähestymiset minimilaskeutumiskorkeuteen (MDA/H) |
| --- | --- |

5.5

2D-lähestymiset minimilaskeutumiskorkeuteen (MDA/H)

P*

—>*

—>*

M*”

| 2) | Korvataan liitteessä VII olevan kohdan ORA.ATO.135 a alakohta seuraavasti:






  ”a) | Hyväksytyn koulutusorganisaation on käytettävä tarjottavan koulutuksen kannalta asianmukaisin laittein varustettuja ilma-aluksia tai FSTD-laitteita.” |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan liitteessä VII olevan kohdan ORA.ATO.135 a alakohta seuraavasti:

”a)

---

(1)

| (°) | Suoritetaan yksinomaan mittarien avulla. |
| --- | --- |

(°)

(*1)  Voidaan suorittaa lentosimulaattorilla, FTD 2/3:lla tai FNPT II:lla.

(2)

| (+) | Voidaan suorittaa osassa 5 tai osassa 6. |
| --- | --- |

(+)

(3)

| (++) | PBN-oikeuksien saamiseksi tai säilyttämiseksi yhden lähestymisen osassa 4 tai osassa 5 on oltava RNP APCH. Jos RNP APCH ei ole käytännössä mahdollinen, se on tehtävä asianmukaisesti varustetulla simulaatiokoulutuslaitteella (FSTD). |
| --- | --- |

(++)

(4)

| (+) | PBN-oikeuksien saamiseksi tai säilyttämiseksi yhden lähestymisen osassa 4 tai osassa 5 on oltava RNP APCH. Jos RNP APCH ei ole käytännössä mahdollinen, se on tehtävä asianmukaisesti varustetulla simulaatiokoulutuslaitteella (FSTD). |
| --- | --- |

(+)

(*2)  Suoritetaan osassa 4 tai osassa 5.

(*3)  Vain monimoottorisilla helikoptereilla.

(*4)  Vain toinen menetelmistä tarkastetaan.”;

---

| 7.4.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 91/16 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 91/16

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/540,

annettu 6 päivänä huhtikuuta 2016,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 6 päivänä huhtikuuta 2016.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | IL | 268,0 |
| MA | 93,1 |
| SN | 164,2 |
| TR | 102,8 |
| ZZ | 157,0 |
| 0707 00 05 | MA | 80,7 |
| TR | 127,6 |
| ZZ | 104,2 |
| 0709 93 10 | MA | 87,0 |
| TR | 145,3 |
| ZZ | 116,2 |
| 0805 10 20 | EG | 45,8 |
| IL | 76,9 |
| MA | 56,3 |
| TN | 71,4 |
| TR | 72,9 |
| ZA | 51,4 |
| ZZ | 62,5 |
| 0805 50 10 | MA | 91,9 |
| TR | 105,4 |
| ZZ | 98,7 |
| 0808 10 80 | AR | 86,1 |
| BR | 110,1 |
| CL | 116,3 |
| CN | 124,1 |
| US | 158,2 |
| ZA | 86,9 |
| ZZ | 113,6 |
| 0808 30 90 | AR | 139,5 |
| CL | 136,4 |
| CN | 66,8 |
| ZA | 103,2 |
| ZZ | 111,5 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

IL

268,0

MA

93,1

SN

164,2

TR

102,8

ZZ

157,0

0707 00 05

MA

80,7

TR

127,6

ZZ

104,2

0709 93 10

MA

87,0

TR

145,3

ZZ

116,2

0805 10 20

EG

45,8

IL

76,9

MA

56,3

TN

71,4

TR

72,9

ZA

51,4

ZZ

62,5

0805 50 10

MA

91,9

TR

105,4

ZZ

98,7

0808 10 80

AR

86,1

BR

110,1

CL

116,3

CN

124,1

US

158,2

ZA

86,9

ZZ

113,6

0808 30 90

AR

139,5

CL

136,4

CN

66,8

ZA

103,2

ZZ

111,5

---

(1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 7.4.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 91/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 91/18

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2016/541,

annettu 15 päivänä helmikuuta 2016,

Kreikalle esitettävästä vaatimuksesta toteuttaa liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi tarpeellisina pidettäviä alijäämää pienentäviä toimenpiteitä (2015/1410) (1)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 9 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 126 artiklassa määrätään, että jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkisen talouden alijäämiä, ja vahvistetaan tätä tarkoitusta varten liiallisia alijäämiä koskeva menettely. Vakaus- ja kasvusopimus, jonka korjaavalla osiolla pannaan täytäntöön liiallisia alijäämiä koskeva menettely, tarjoaa kehyksen, jolla tuetaan julkisen talouden rahoitusaseman ripeään tervehdyttämiseen tähtääviä ja talouden tilanteen huomioon ottavia hallitusten politiikkoja. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 126 artiklassa määrätään, että jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkisen talouden alijäämiä, ja vahvistetaan tätä tarkoitusta varten liiallisia alijäämiä koskeva menettely. Vakaus- ja kasvusopimus, jonka korjaavalla osiolla pannaan täytäntöön liiallisia alijäämiä koskeva menettely, tarjoaa kehyksen, jolla tuetaan julkisen talouden rahoitusaseman ripeään tervehdyttämiseen tähtääviä ja talouden tilanteen huomioon ottavia hallitusten politiikkoja.

| (2) | Neuvosto päätti 27 päivänä huhtikuuta 2009 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että Kreikassa oli liiallinen alijäämä. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto päätti 27 päivänä huhtikuuta 2009 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että Kreikassa oli liiallinen alijäämä.

| (3) | Neuvosto hyväksyi SEUT 126 artiklan 9 kohdan ja 136 artiklan nojalla 10 päivänä toukokuuta 2010 päätöksen 2010/320/EU (2), joka osoitettiin Kreikalle julkisen talouden valvonnan lujittamiseksi ja syventämiseksi ja jolla vaadittiin Kreikkaa toteuttamaan alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, joita pidettiin tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi viimeistään vuonna 2014. Neuvosto asetti vuoden 2014 määräajaksi, johon mennessä liiallisen alijäämän tilanne oli korjattava, ja määritteli julkisen talouden vuotuiset alijäämätavoitteet. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto hyväksyi SEUT 126 artiklan 9 kohdan ja 136 artiklan nojalla 10 päivänä toukokuuta 2010 päätöksen 2010/320/EU (2), joka osoitettiin Kreikalle julkisen talouden valvonnan lujittamiseksi ja syventämiseksi ja jolla vaadittiin Kreikkaa toteuttamaan alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, joita pidettiin tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi viimeistään vuonna 2014. Neuvosto asetti vuoden 2014 määräajaksi, johon mennessä liiallisen alijäämän tilanne oli korjattava, ja määritteli julkisen talouden vuotuiset alijäämätavoitteet.

| (4) | Neuvoston päätöstä 2010/320/EU muutettiin tämän jälkeen huomattavasti useita kertoja. Koska siihen oli tarkoitus tehdä uusia muutoksia, se laadittiin selkeyden vuoksi uudelleen 12 päivänä heinäkuuta 2011 neuvoston päätöksellä 2011/734/EU (3). Tätä päätöstä muutettiin huomattavasti useita kertoja 8 päivän heinäkuuta 2011 ja joulukuun 2012 välisenä aikana (4). |
| --- | --- |

(4)

Neuvoston päätöstä 2010/320/EU muutettiin tämän jälkeen huomattavasti useita kertoja. Koska siihen oli tarkoitus tehdä uusia muutoksia, se laadittiin selkeyden vuoksi uudelleen 12 päivänä heinäkuuta 2011 neuvoston päätöksellä 2011/734/EU (3). Tätä päätöstä muutettiin huomattavasti useita kertoja 8 päivän heinäkuuta 2011 ja joulukuun 2012 välisenä aikana (4).

| (5) | Kreikan rahoitustilanteen erittäin jyrkkä heikkeneminen on johtanut siihen, että euroalueen jäsenvaltiot ovat päättäneet antaa Kreikalle Kansainvälisen valuuttarahaston monenkeskistä apua täydentävää, vakautta lisäävää tukea koko euroalueen rahoitusvakauden varmistamiseksi. Euroalueen jäsenvaltioiden Kreikalle myöntämä tuki annettiin maaliskuun 2010 ja kesäkuun 2015 välisenä aikana sekä kahdenvälisen Kreikan lainajärjestelyn muodossa että Euroopan rahoitusvakausvälineestä (ERVV) myönnetyn lainan muodossa. Lainanantajien tukeen oli liitetty kattavia politiikkaehtoja, joihin kuului myös se, että Kreikka noudattaa neuvoston päätöstä 2011/734/EU ja siihen myöhemmin tehtyjä muutoksia. |
| --- | --- |

(5)

Kreikan rahoitustilanteen erittäin jyrkkä heikkeneminen on johtanut siihen, että euroalueen jäsenvaltiot ovat päättäneet antaa Kreikalle Kansainvälisen valuuttarahaston monenkeskistä apua täydentävää, vakautta lisäävää tukea koko euroalueen rahoitusvakauden varmistamiseksi. Euroalueen jäsenvaltioiden Kreikalle myöntämä tuki annettiin maaliskuun 2010 ja kesäkuun 2015 välisenä aikana sekä kahdenvälisen Kreikan lainajärjestelyn muodossa että Euroopan rahoitusvakausvälineestä (ERVV) myönnetyn lainan muodossa. Lainanantajien tukeen oli liitetty kattavia politiikkaehtoja, joihin kuului myös se, että Kreikka noudattaa neuvoston päätöstä 2011/734/EU ja siihen myöhemmin tehtyjä muutoksia.

| (6) | Kreikka pyysi 8 päivänä heinäkuuta 2015 rahoitustukea Euroopan vakautusmekanismilta (EVM) kolmivuotisen lainan muodossa, ja 12 päivänä heinäkuuta 2015 saavutettiin periaatteellinen yhteisymmärrys enintään 86 000 miljoonan euron lainan myöntämisestä Kreikalle. EVM:n hallintoneuvosto antoi EVM-sopimuksen 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti 17 päivänä heinäkuuta komissiolle tehtäväksi neuvotella yhdessä Euroopan keskuspankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa yhteisymmärryspöytäkirja, jossa määrätään politiikkaehdot vuodet 2015–2018 kattavalle rahoitustukijärjestelylle. |
| --- | --- |

(6)

Kreikka pyysi 8 päivänä heinäkuuta 2015 rahoitustukea Euroopan vakautusmekanismilta (EVM) kolmivuotisen lainan muodossa, ja 12 päivänä heinäkuuta 2015 saavutettiin periaatteellinen yhteisymmärrys enintään 86 000 miljoonan euron lainan myöntämisestä Kreikalle. EVM:n hallintoneuvosto antoi EVM-sopimuksen 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti 17 päivänä heinäkuuta komissiolle tehtäväksi neuvotella yhdessä Euroopan keskuspankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa yhteisymmärryspöytäkirja, jossa määrätään politiikkaehdot vuodet 2015–2018 kattavalle rahoitustukijärjestelylle.

| (7) | Rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien euroalueen jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta 21 päivänä toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 472/2013 (5) ja erityisesti sen 7 artiklan mukaan jäsenvaltion, joka pyytää rahoitustukea EVM:ltä, on laadittava makrotalouden sopeutusohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, neuvoston hyväksyttäväksi. Tällaisella ohjelmalla olisi varmistettava sellaisten uudistusten hyväksyminen, joita tarvitaan julkisen talouden kestävyyden ja sääntely-ympäristön parantamiseksi. |
| --- | --- |

(7)

Rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien euroalueen jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta 21 päivänä toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 472/2013 (5) ja erityisesti sen 7 artiklan mukaan jäsenvaltion, joka pyytää rahoitustukea EVM:ltä, on laadittava makrotalouden sopeutusohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, neuvoston hyväksyttäväksi. Tällaisella ohjelmalla olisi varmistettava sellaisten uudistusten hyväksyminen, joita tarvitaan julkisen talouden kestävyyden ja sääntely-ympäristön parantamiseksi.

| (8) | Kreikan laatima ohjelma hyväksyttiin neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2016/544 (6). |
| --- | --- |

(8)

Kreikan laatima ohjelma hyväksyttiin neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2016/544 (6).

| (9) | Asetuksen (EU) N:o 472/2013 10 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädetään lisäksi, että jos kyseisen asetuksen 7 artiklan mukaisen makrotalouden sopeutusohjelman kohteena oleva jäsenvaltio on myös SEUT 126 artiklan 9 kohdan mukaisesti annetun, liiallisen alijäämän korjaamista koskevan päätöksen kohteena, sen makrotalouden sopeutusohjelmaan sisältyvät vuotuiset julkisen talouden tavoitteet sisällytetään liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun asetuksen (EY) N:o 1467/97 (7) 5 artiklan 1 kohdan mukaiseen vaatimusta koskevaan päätökseen; lisäksi myös sellaiset makrotalouden sopeutusohjelmaan sisältyvät toimenpiteet, jotka edistävät edellä tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamista, sisällytetään asetuksen (EY) N:o 1467/97 5 artiklan 1 kohdan mukaiseen vaatimusta koskevaan päätökseen. Asetuksen (EU) N:o 472/2013 10 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetään, että jäsenvaltio vapautetaan velvollisuudesta toimittaa asetuksen (EY) N:o 1467/97 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kertomukset. Asetuksen (EU) N:o 472/2013 10 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädetään puolestaan, että seuranta toteutetaan kyseisen asetuksen 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja että jäsenvaltio vapautetaan asetuksen (EY) N:o 1467/97 10 artiklan 1 kohdan ja 10 a artiklan mukaisesta seurannasta sekä mainitun asetuksen 6 artiklan 2 kohdan mukaisen päätöksen perustana olevasta seurannasta. |
| --- | --- |

(9)

Asetuksen (EU) N:o 472/2013 10 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädetään lisäksi, että jos kyseisen asetuksen 7 artiklan mukaisen makrotalouden sopeutusohjelman kohteena oleva jäsenvaltio on myös SEUT 126 artiklan 9 kohdan mukaisesti annetun, liiallisen alijäämän korjaamista koskevan päätöksen kohteena, sen makrotalouden sopeutusohjelmaan sisältyvät vuotuiset julkisen talouden tavoitteet sisällytetään liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun asetuksen (EY) N:o 1467/97 (7) 5 artiklan 1 kohdan mukaiseen vaatimusta koskevaan päätökseen; lisäksi myös sellaiset makrotalouden sopeutusohjelmaan sisältyvät toimenpiteet, jotka edistävät edellä tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamista, sisällytetään asetuksen (EY) N:o 1467/97 5 artiklan 1 kohdan mukaiseen vaatimusta koskevaan päätökseen. Asetuksen (EU) N:o 472/2013 10 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetään, että jäsenvaltio vapautetaan velvollisuudesta toimittaa asetuksen (EY) N:o 1467/97 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kertomukset. Asetuksen (EU) N:o 472/2013 10 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädetään puolestaan, että seuranta toteutetaan kyseisen asetuksen 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja että jäsenvaltio vapautetaan asetuksen (EY) N:o 1467/97 10 artiklan 1 kohdan ja 10 a artiklan mukaisesta seurannasta sekä mainitun asetuksen 6 artiklan 2 kohdan mukaisen päätöksen perustana olevasta seurannasta.

| (10) | Taloudellisen toiminnan Kreikassa ennustetaan tällä hetkellä olevan paljon heikompaa kuin mitä odotettiin silloin, kun neuvoston päätöksen 2011/734/EU viimeisin muutos hyväksyttiin joulukuussa 2012. Sekä reaalisen että nimellisen BKT:n odotetaan olevan toimintapolitiikkaan liittyvän epävarmuuden, uudistusten toteuttamatta jättämisen, valtion tulojen vajauksen, pankkien sulkemisen ja pääomaliikkeiden rajoitusten käyttöönoton seurauksena paljon alhaisemmalla tasolla vuosina 2015 ja 2016 kuin mitä komission kevään 2015 talousennusteessa odotettiin. Komissio tarkisti BKT:n kasvua koskevaa ennustettaan elokuussa 2015, koska tarkistettua ennustetta tarvittiin EVM-ohjelmaa varten laadittavasta yhteisymmärryspöytäkirjasta käytävien neuvottelujen perustaksi. Tämän tarkistetun ennusteen mukaan reaalinen BKT supistuu 2,3 prosenttia vuonna 2015 ja 1,3 prosenttia vuonna 2016 (kun vielä kevään 2015 talousennusteessa ennustetaan positiivista 0,5 prosentin kasvua vuodeksi 2015 ja positiivista 2,9 prosentin kasvua vuodeksi 2016), minkä jälkeen se kasvaa 2,7 prosenttia vuonna 2017 ja 3,1 prosenttia vuonna 2018. Tämä talousnäkymien tuntuva heikkeneminen vuosina 2015 ja 2016 johtaa vastaavaan julkisen talouden näkymien heikkenemiseen, jos politiikka pysyy muuttumattomana. |
| --- | --- |

(10)

Taloudellisen toiminnan Kreikassa ennustetaan tällä hetkellä olevan paljon heikompaa kuin mitä odotettiin silloin, kun neuvoston päätöksen 2011/734/EU viimeisin muutos hyväksyttiin joulukuussa 2012. Sekä reaalisen että nimellisen BKT:n odotetaan olevan toimintapolitiikkaan liittyvän epävarmuuden, uudistusten toteuttamatta jättämisen, valtion tulojen vajauksen, pankkien sulkemisen ja pääomaliikkeiden rajoitusten käyttöönoton seurauksena paljon alhaisemmalla tasolla vuosina 2015 ja 2016 kuin mitä komission kevään 2015 talousennusteessa odotettiin. Komissio tarkisti BKT:n kasvua koskevaa ennustettaan elokuussa 2015, koska tarkistettua ennustetta tarvittiin EVM-ohjelmaa varten laadittavasta yhteisymmärryspöytäkirjasta käytävien neuvottelujen perustaksi. Tämän tarkistetun ennusteen mukaan reaalinen BKT supistuu 2,3 prosenttia vuonna 2015 ja 1,3 prosenttia vuonna 2016 (kun vielä kevään 2015 talousennusteessa ennustetaan positiivista 0,5 prosentin kasvua vuodeksi 2015 ja positiivista 2,9 prosentin kasvua vuodeksi 2016), minkä jälkeen se kasvaa 2,7 prosenttia vuonna 2017 ja 3,1 prosenttia vuonna 2018. Tämä talousnäkymien tuntuva heikkeneminen vuosina 2015 ja 2016 johtaa vastaavaan julkisen talouden näkymien heikkenemiseen, jos politiikka pysyy muuttumattomana.

| (11) | Kreikan arvioidaan supistaneen rakenteellista alijäämäänsä 16 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen eli 15,2 prosentin alijäämästä vuonna 2009 arvioituun 1 prosentin ylijäämään vuonna 2014 varmistaen näin, että sen rakenteellinen alijäämä on vuosina 2009–2014 supistunut huomattavasti enemmän kuin neuvoston suosituksessa kyseisen ajanjakson osalta edellytetty vähintään 10 prosenttiyksikön supistus. Julkisen talouden alijäämä vuonna 2014 oli 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen eli selvästi alle neuvoston päätöksessä julkisen talouden vuoden 2014 (EKT 2010:een perustuvalle) alijäämälle asetetun 4,5 prosentin enimmäisprosenttiosuuden. Perusjäämää koskeva tulos, joka oli 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, oli kuitenkin odotettua huomattavasti heikompi ja jäi tavoitteeksi asetetusta 1,5 prosentista suhteessa BKT:hen, mihin vaikuttivat yhdessä useat tekijät, kuten suhdanteen kääntyminen ja tästä julkisen talouden tuloihin aiheutunut negatiivinen vaikutus, finanssipolitiikan keventäminen ja talouteen liittyvän epävarmuuden lisääntyminen. Makrotalouden olosuhteiden heikkeneminen ja tilapäisten finanssipoliittisten toimenpiteiden päättyminen vuonna 2015 ovat kuitenkin yhdessä aiheuttaneet sen, että päätökseen 2011/734/EU joulukuussa 2012 tehdyn viimeisimmän muutoksen mukaisen vuodeksi 2015 asetetun perusjäämätavoitteen, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, saavuttaminen on käynyt mahdottomaksi. Julkisen talouden tavoitteita on sen vuoksi tarkistettu makrotalouden olosuhteiden ja tämänhetkisen finanssipoliittisen tilanteen perusteella huomattavasti alaspäin, jotta voitaisiin välttää finanssipolitiikan liika kiristyminen lyhyellä aikavälillä. |
| --- | --- |

(11)

Kreikan arvioidaan supistaneen rakenteellista alijäämäänsä 16 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen eli 15,2 prosentin alijäämästä vuonna 2009 arvioituun 1 prosentin ylijäämään vuonna 2014 varmistaen näin, että sen rakenteellinen alijäämä on vuosina 2009–2014 supistunut huomattavasti enemmän kuin neuvoston suosituksessa kyseisen ajanjakson osalta edellytetty vähintään 10 prosenttiyksikön supistus. Julkisen talouden alijäämä vuonna 2014 oli 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen eli selvästi alle neuvoston päätöksessä julkisen talouden vuoden 2014 (EKT 2010:een perustuvalle) alijäämälle asetetun 4,5 prosentin enimmäisprosenttiosuuden. Perusjäämää koskeva tulos, joka oli 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, oli kuitenkin odotettua huomattavasti heikompi ja jäi tavoitteeksi asetetusta 1,5 prosentista suhteessa BKT:hen, mihin vaikuttivat yhdessä useat tekijät, kuten suhdanteen kääntyminen ja tästä julkisen talouden tuloihin aiheutunut negatiivinen vaikutus, finanssipolitiikan keventäminen ja talouteen liittyvän epävarmuuden lisääntyminen. Makrotalouden olosuhteiden heikkeneminen ja tilapäisten finanssipoliittisten toimenpiteiden päättyminen vuonna 2015 ovat kuitenkin yhdessä aiheuttaneet sen, että päätökseen 2011/734/EU joulukuussa 2012 tehdyn viimeisimmän muutoksen mukaisen vuodeksi 2015 asetetun perusjäämätavoitteen, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, saavuttaminen on käynyt mahdottomaksi. Julkisen talouden tavoitteita on sen vuoksi tarkistettu makrotalouden olosuhteiden ja tämänhetkisen finanssipoliittisen tilanteen perusteella huomattavasti alaspäin, jotta voitaisiin välttää finanssipolitiikan liika kiristyminen lyhyellä aikavälillä.

| (12) | Kreikka noudattaa tämän vuoksi uutta julkisen talouden sopeutusuraa, jonka lähtökohtana on, että perusylijäämätavoite on – 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015, 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016, 1,75 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja sen jälkeen. Julkisen talouden tavoitteiden kehitysura vastaa Kreikan talouden odotettua kasvuvauhtia maan elpyessä sen toistaiseksi syvimmästä taantumasta. Tarkistettu sopeutusura merkitsee, että julkisen talouden alijäämä laskee alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017. |
| --- | --- |

(12)

Kreikka noudattaa tämän vuoksi uutta julkisen talouden sopeutusuraa, jonka lähtökohtana on, että perusylijäämätavoite on – 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015, 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016, 1,75 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja sen jälkeen. Julkisen talouden tavoitteiden kehitysura vastaa Kreikan talouden odotettua kasvuvauhtia maan elpyessä sen toistaiseksi syvimmästä taantumasta. Tarkistettu sopeutusura merkitsee, että julkisen talouden alijäämä laskee alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017.

| (13) | Komission yksiköiden tekemän, nimellisen BKT:n kasvua koskevan tarkistetun ennusteen mukaan julkisen talouden rahoitusaseman alijäämän ennakoidaan olevan 7 631 miljoonaa euroa (4,4 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2015, 6 166 miljoonaa euroa (3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2016, 4 089 miljoonaa euroa (2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2017 ja 753 miljoonaa euroa (0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2018. |
| --- | --- |

(13)

Komission yksiköiden tekemän, nimellisen BKT:n kasvua koskevan tarkistetun ennusteen mukaan julkisen talouden rahoitusaseman alijäämän ennakoidaan olevan 7 631 miljoonaa euroa (4,4 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2015, 6 166 miljoonaa euroa (3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2016, 4 089 miljoonaa euroa (2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2017 ja 753 miljoonaa euroa (0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2018.

| (14) | Vuoden 2016 talousarvio, joka on tarkoitus hyväksyä Kreikan parlamentissa, on osa vuodet 2016–2019 kattavaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittista strategiaa, jonka tavoitteena on vakauttaa julkista taloutta mittavasti ja etupainotteisesti siten, että samalla saadaan yli 6 900 miljoonan euron säästöt, jotka ovat lähes 4 prosenttia suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

(14)

Vuoden 2016 talousarvio, joka on tarkoitus hyväksyä Kreikan parlamentissa, on osa vuodet 2016–2019 kattavaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittista strategiaa, jonka tavoitteena on vakauttaa julkista taloutta mittavasti ja etupainotteisesti siten, että samalla saadaan yli 6 900 miljoonan euron säästöt, jotka ovat lähes 4 prosenttia suhteessa BKT:hen.

| (15) | ERVV-ohjelman lopullisen tarkastelun tekemättä jättäminen, velan takaisinmaksujen laiminlyönti, ERVV-ohjelman päättyminen sekä pääomaliikkeiden rajoitusten käyttöönotto ovat muuttaneet olosuhteita niin, että velanhoitokyky on heikentynyt edelleen voimakkaasti. Nykytilanne johtuu heikommista kasvuennusteista, perusylijäämätavoitteiden ja yksityistämisestä saatavien tulojen tarkistamisesta alaspäin, pääomaliikkeiden rajoituksista johtuvasta pankkisektorin rahoitustarpeiden merkittävästä kasvusta, valtion likviditeettivajeesta johtuvasta hoidettavien maksurästien lisääntymisestä sekä euron heikentymisestä suhteessa erityisnosto-oikeuteen (SDR). Julkisen velan odotetaan näiden tekijöiden vuoksi olevan perusskenaariossa 198,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016, minkä jälkeen julkisen velan BKT-suhde supistuu 169,3 prosenttiin vuonna 2020, 154,5 prosenttiin vuonna 2022 ja 115,9 prosenttiin vuonna 2030. |
| --- | --- |

(15)

ERVV-ohjelman lopullisen tarkastelun tekemättä jättäminen, velan takaisinmaksujen laiminlyönti, ERVV-ohjelman päättyminen sekä pääomaliikkeiden rajoitusten käyttöönotto ovat muuttaneet olosuhteita niin, että velanhoitokyky on heikentynyt edelleen voimakkaasti. Nykytilanne johtuu heikommista kasvuennusteista, perusylijäämätavoitteiden ja yksityistämisestä saatavien tulojen tarkistamisesta alaspäin, pääomaliikkeiden rajoituksista johtuvasta pankkisektorin rahoitustarpeiden merkittävästä kasvusta, valtion likviditeettivajeesta johtuvasta hoidettavien maksurästien lisääntymisestä sekä euron heikentymisestä suhteessa erityisnosto-oikeuteen (SDR). Julkisen velan odotetaan näiden tekijöiden vuoksi olevan perusskenaariossa 198,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016, minkä jälkeen julkisen velan BKT-suhde supistuu 169,3 prosenttiin vuonna 2020, 154,5 prosenttiin vuonna 2022 ja 115,9 prosenttiin vuonna 2030.

| (16) | Kun tämä kehitys otetaan huomioon, liiallisen alijäämän korjaamiseen johtava sopeutusura on saatettava ajan tasalle. Kreikan antama sitoumus koskee julkisen talouden vakauttamistoimien lisäksi toimenpiteitä, joita tarvitaan lisäämään kasvumyönteisyyttä ja minimoimaan mahdolliset kielteiset yhteiskunnalliset vaikutukset. |
| --- | --- |

(16)

Kun tämä kehitys otetaan huomioon, liiallisen alijäämän korjaamiseen johtava sopeutusura on saatettava ajan tasalle. Kreikan antama sitoumus koskee julkisen talouden vakauttamistoimien lisäksi toimenpiteitä, joita tarvitaan lisäämään kasvumyönteisyyttä ja minimoimaan mahdolliset kielteiset yhteiskunnalliset vaikutukset.

| (17) | Kaikki neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2016/544 edellytetyt toimenpiteet ovat välttämättömiä julkisen talouden sopeuttamiseksi vaaditulla tavalla. Joillakin toimenpiteillä on suora vaikutus Kreikan julkisen talouden tilanteeseen, kun taas toiset ovat rakenteellisia toimenpiteitä, jotka parantavat julkisen talouden ohjausjärjestelmää ja tervehdyttävät julkisen talouden tilannetta keskipitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(17)

Kaikki neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2016/544 edellytetyt toimenpiteet ovat välttämättömiä julkisen talouden sopeuttamiseksi vaaditulla tavalla. Joillakin toimenpiteillä on suora vaikutus Kreikan julkisen talouden tilanteeseen, kun taas toiset ovat rakenteellisia toimenpiteitä, jotka parantavat julkisen talouden ohjausjärjestelmää ja tervehdyttävät julkisen talouden tilannetta keskipitkällä aikavälillä.

| (18) | Edellä esitetyn perusteella on tarpeen tarkistaa aikaisempia vuotuisia julkisen talouden tavoitteita sekä toimenpiteitä, joilla niiden saavuttamista edistetään. Uudet vuotuiset julkisen talouden tavoitteet ja niiden saavuttamista edistävät toimenpiteet sisältyvät neuvoston täytäntöönpanopäätökseen (EU) 2016/544, |
| --- | --- |

(18)

Edellä esitetyn perusteella on tarpeen tarkistaa aikaisempia vuotuisia julkisen talouden tavoitteita sekä toimenpiteitä, joilla niiden saavuttamista edistetään. Uudet vuotuiset julkisen talouden tavoitteet ja niiden saavuttamista edistävät toimenpiteet sisältyvät neuvoston täytäntöönpanopäätökseen (EU) 2016/544,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Kreikan on lopetettava nykyinen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanne mahdollisimman pian ja viimeistään vuonna 2017.

2.   Liiallisen alijäämän korjaamiseen johtavalla sopeutusuralla on pyrittävä saavuttamaan neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2016/544 säädetyt julkisen talouden vuotuiset alijäämätavoitteet, ja sen on perustuttava perusylijäämätavoitteeseen, joka on – 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015, 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016, 1,75 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja sen jälkeen. Julkisen talouden tavoitteiden kehitysura vastaa Kreikan talouden odotettua kasvuvauhtia maan elpyessä sen toistaiseksi syvimmästä taantumasta. Tarkistettu sopeutusura merkitsee, että julkisen talouden alijäämä supistuu alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017.

3.   Kreikan on hyväksyttävä ja pantava kokonaisuudessaan täytäntöön kaikki neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2016/544 hyväksyttyyn talous- ja rahoitussopeutusohjelmaan sisältyvät finanssipoliittiset, taloudelliset ja rakennesopeutustoimet.

4.   Kreikan on oltava valmis hyväksymään uusia toimenpiteitä, jos julkisen talouden suunnitelmiin liittyvät riskit toteutuvat. Julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä on varmistettava julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman paraneminen pysyvällä ja kasvua edistävällä tavalla.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan tiedoksi.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.

Tehty Brysselissä 15 päivänä helmikuuta 2016.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M.H.P. VAN DAM

---

(1)  Tämä säädös on alun perin hyväksytty vain englannin kielellä, ja se on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL L 219, 20.8.2015, s. 8.

1

(2)  
  EUVL L 145, 11.6.2010, s. 6.

2

(3)  
  EUVL L 296, 15.11.2011, s. 38.

3

(4)  Neuvoston päätös 2011/791/EU, annettu 8 päivänä marraskuuta 2011 (EUVL L 320, 3.12.2011, s. 28), neuvoston päätös 2012/211/EU, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2012 (EUVL L 113, 25.4.2012, s. 8), ja neuvoston päätös 2013/6/EU, annettu 4 päivänä joulukuuta 2012 (EUVL L 4, 9.1.2013, s. 40).

4

(5)  
  EUVL L 140, 27.5.2013, s. 1.

5

(6)  Ks. tämän virallisen lehden sivu 27.

6

(7)  
  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.

7

---

| 7.4.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 91/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 91/22

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2016/542,

annettu 15 päivänä helmikuuta 2016,

unionin lyhytaikaisen rahoitustuen myöntämisestä Kreikalle (2015/1181) (1)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin perustamisesta 11 päivänä toukokuuta 2010 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 407/2010 (2) ja erityisesti sen 3 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kreikka on pyytänyt uutta rahoitustukea Euroopan vakausmekanismista, jäljempänä ’EVM’, ja pyydetyn tuen myöntämiselle on annettu periaatteellinen hyväksyntä. |
| --- | --- |

(1)

Kreikka on pyytänyt uutta rahoitustukea Euroopan vakausmekanismista, jäljempänä ’EVM’, ja pyydetyn tuen myöntämiselle on annettu periaatteellinen hyväksyntä.

| (2) | Kreikka tarvitsee kuitenkin väliaikaisrahoitusta siihen saakka, että tällainen tuki saadaan otettua käyttöön, jotta säilytetään euroalueen eheys ja rahoitusvakaus sekä vältetään Kreikan takaisinmaksuvelvoitteiden uudet laiminlyönnit. Koska poikkeuksellinen tilanne, johon hallitus ei ole voinut vaikuttaa, on aiheuttanut Kreikassa vakavia taloudellisia ja rahoituksellisia häiriöitä, Kreikka pyysi 15 päivänä heinäkuuta 2015 virallisesti kiireellistä rahoitustukea unionilta, jotta Kreikan, euroalueen ja unionin rahoitusvakaus voitaisiin turvata. Kreikalle EVM:stä myönnettävä tuki käytetään Kreikan Euroopan rahoituksenvakautusmekanismista, jäljempänä ’ERVM’, saaman lainan takaisinmaksamiseen. |
| --- | --- |

(2)

Kreikka tarvitsee kuitenkin väliaikaisrahoitusta siihen saakka, että tällainen tuki saadaan otettua käyttöön, jotta säilytetään euroalueen eheys ja rahoitusvakaus sekä vältetään Kreikan takaisinmaksuvelvoitteiden uudet laiminlyönnit. Koska poikkeuksellinen tilanne, johon hallitus ei ole voinut vaikuttaa, on aiheuttanut Kreikassa vakavia taloudellisia ja rahoituksellisia häiriöitä, Kreikka pyysi 15 päivänä heinäkuuta 2015 virallisesti kiireellistä rahoitustukea unionilta, jotta Kreikan, euroalueen ja unionin rahoitusvakaus voitaisiin turvata. Kreikalle EVM:stä myönnettävä tuki käytetään Kreikan Euroopan rahoituksenvakautusmekanismista, jäljempänä ’ERVM’, saaman lainan takaisinmaksamiseen.

| (3) | Kreikan komissiolle ja neuvostolle esittämän talous- ja rahoitussopeutusohjelman, jäljempänä ’ohjelma’, luonnoksen tavoitteena on varmistaa sellaisten uudistusten hyväksyminen, joita tarvitaan julkisen talouden kestävyyden ja sääntely-ympäristön parantamiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Kreikan komissiolle ja neuvostolle esittämän talous- ja rahoitussopeutusohjelman, jäljempänä ’ohjelma’, luonnoksen tavoitteena on varmistaa sellaisten uudistusten hyväksyminen, joita tarvitaan julkisen talouden kestävyyden ja sääntely-ympäristön parantamiseksi.

| (4) | Komission yhdessä Euroopan keskuspankin, jäljempänä ’EKP’, kanssa tekemien arvioiden mukaan Kreikka tarvitsee heinäkuun 2015 aikana rahoitusta yhteensä 7 160 miljoonaa euroa. Yksityiskohtaiset rahoitusehdot olisi vahvistettava lainasopimuksessa. |
| --- | --- |

(4)

Komission yhdessä Euroopan keskuspankin, jäljempänä ’EKP’, kanssa tekemien arvioiden mukaan Kreikka tarvitsee heinäkuun 2015 aikana rahoitusta yhteensä 7 160 miljoonaa euroa. Yksityiskohtaiset rahoitusehdot olisi vahvistettava lainasopimuksessa.

| (5) | Komission olisi hallinnoitava unionin rahoitustukea. |
| --- | --- |

(5)

Komission olisi hallinnoitava unionin rahoitustukea.

| (6) | Kreikka on esittänyt komissiolle ja neuvostolle ohjelman, jonka tavoitteena on varmistaa julkisen talouden kestävyyden ja sääntely-ympäristön parantamiseksi tarvittavien uudistusten hyväksyminen. Kreikan hallitus ja komissio pääsivät 15 päivänä heinäkuuta 2015 virkamiestasolla yhteisymmärrykseen ohjelmasta, joka olisi vahvistettava erityisiä talouspoliittisia ehtoja koskevassa yhteisymmärryspöytäkirjassa, jäljempänä ’yhteisymmärryspöytäkirja’. |
| --- | --- |

(6)

Kreikka on esittänyt komissiolle ja neuvostolle ohjelman, jonka tavoitteena on varmistaa julkisen talouden kestävyyden ja sääntely-ympäristön parantamiseksi tarvittavien uudistusten hyväksyminen. Kreikan hallitus ja komissio pääsivät 15 päivänä heinäkuuta 2015 virkamiestasolla yhteisymmärrykseen ohjelmasta, joka olisi vahvistettava erityisiä talouspoliittisia ehtoja koskevassa yhteisymmärryspöytäkirjassa, jäljempänä ’yhteisymmärryspöytäkirja’.

| (7) | Komission olisi tarkistettava säännöllisin väliajoin, että tukeen liittyvät talouspoliittiset ehdot täyttyvät; tarkistaminen tehdään tarkastuskäynteinä ja Kreikan viranomaisten säännöllisen raportoinnin perusteella. |
| --- | --- |

(7)

Komission olisi tarkistettava säännöllisin väliajoin, että tukeen liittyvät talouspoliittiset ehdot täyttyvät; tarkistaminen tehdään tarkastuskäynteinä ja Kreikan viranomaisten säännöllisen raportoinnin perusteella.

| (8) | Tuki olisi myönnettävä ohjelman menestyksellisen täytäntöönpanon tukemiseksi. |
| --- | --- |

(8)

Tuki olisi myönnettävä ohjelman menestyksellisen täytäntöönpanon tukemiseksi.

| (9) | Euroalueen jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet olevansa sitoutuneet korvaamaan yhteisesti ja nopeasti erityisen järjestelyn avulla kullekin euroalueen ulkopuoliselle jäsenvaltiolle määrän, jonka kyseinen euroalueen ulkopuolinen jäsenvaltio on maksanut omina varoina ja joka vastaa unionin yleisen talousarvion käyttöä tapauksissa, joissa jäsenvaltion tappiot johtuvat asetuksen (EU) N:o 407/2010 mukaisesta euroalueen jäsenvaltion saamasta unionin rahoitustuesta. Asiaankuuluvilla järjestelyillä on myös varmistettava se, etteivät euroalueen ulkopuoliset jäsenvaltiot saa liikaa korvauksia, kun otetaan käyttöön unionin yleisen talousarvion suojaamiseen tarkoitettuja välineitä, mukaan lukien velkojen perintä tarvittaessa kuittaamalla saatavat ja maksut ajan myötä. |
| --- | --- |

(9)

Euroalueen jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet olevansa sitoutuneet korvaamaan yhteisesti ja nopeasti erityisen järjestelyn avulla kullekin euroalueen ulkopuoliselle jäsenvaltiolle määrän, jonka kyseinen euroalueen ulkopuolinen jäsenvaltio on maksanut omina varoina ja joka vastaa unionin yleisen talousarvion käyttöä tapauksissa, joissa jäsenvaltion tappiot johtuvat asetuksen (EU) N:o 407/2010 mukaisesta euroalueen jäsenvaltion saamasta unionin rahoitustuesta. Asiaankuuluvilla järjestelyillä on myös varmistettava se, etteivät euroalueen ulkopuoliset jäsenvaltiot saa liikaa korvauksia, kun otetaan käyttöön unionin yleisen talousarvion suojaamiseen tarkoitettuja välineitä, mukaan lukien velkojen perintä tarvittaessa kuittaamalla saatavat ja maksut ajan myötä.

| (10) | ERVM-laina taataan unionin yleisestä talousarviosta. Jos tämä laina jää maksamatta, komissio voi pyytää unionin velan hoitamiseen lisävaroja unionin varojen lisäksi ottamalla huomioon mahdolliset ylimääräiset käteisvarat. Unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 (3) (”varainhoitoasetus”) ja sen yksityiskohtaisissa säännöissä määrätään unionin talousarvion suojaamiseksi käytettävistä välineistä, mukaan lukien velkojen perintä tarvittaessa kuittaamalla saatavat ja maksut ajan myötä. Komissio soveltaa näitä välineitä, |
| --- | --- |

(10)

ERVM-laina taataan unionin yleisestä talousarviosta. Jos tämä laina jää maksamatta, komissio voi pyytää unionin velan hoitamiseen lisävaroja unionin varojen lisäksi ottamalla huomioon mahdolliset ylimääräiset käteisvarat. Unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 (3) (”varainhoitoasetus”) ja sen yksityiskohtaisissa säännöissä määrätään unionin talousarvion suojaamiseksi käytettävistä välineistä, mukaan lukien velkojen perintä tarvittaessa kuittaamalla saatavat ja maksut ajan myötä. Komissio soveltaa näitä välineitä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Unioni myöntää Kreikalle lainan, jonka määrä on enintään 7 160 miljoonaa euroa ja erääntymisaika enintään kolme kuukautta.

2.   Tämän päätöksen mukaista unionin rahoitustukea ei aseteta saataville, ellei niille jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö ei ole euro, ole annettu oikeudellisesti sitovin järjestelyin niiden vastuita vastaavia likvidejä vakuuksia, jotka voidaan tarvittaessa maksaa niille välittömästi niille sen johdosta mahdollisesti syntyvien vastuiden kattamiseksi, että Kreikka ei maksa rahoitustukea takaisin sen ehtojen mukaisesti.

3.   Rahoitustuki asetetaan saataville välittömästi tämän päätöksen voimaantulon jälkeen.

4.   Komissio asettaa unionin rahoitustuen Kreikan saataville enintään kahdessa erässä.

5.   Erät annetaan käyttöön edellyttäen, että lainasopimus ja yhteisymmärryspöytäkirja tulevat voimaan, ja että Kreikka noudattaa 3 artiklan mukaisia asiaankuuluvia politiikkaehtoja.

6.   Kreikan on maksettava unionin myöntämän rahoituksen kustannukset kymmenen peruspisteen marginaalilla.

7.   Kreikalta peritään asetuksen (EU) N:o 407/2010 7 artiklassa tarkoitetut kustannukset.

8.   Komissio voi tarvittaessa lainan rahoittamiseksi ajoissa ottaa lainaa suunnatun velkakirjojen yksityisen liikkeeseenlaskun tai muun sellaisen tarkoituksenmukaisen rahoitusjärjestelyn välityksellä, joka mahdollistaa varojen hankinnan hyvin lyhyen ajan kuluessa.

2 artikla

1.   Komissio hallinnoi tukea ottaen huomioon Kreikan sitoumukset.

2.   Komissio sopii yhteistyössä EKP:n kanssa Kreikan viranomaisten kanssa rahoitustukeen liittyvistä 3 artiklan mukaisista täsmällisistä talouspoliittisista ehdoista. Nämä ehdot on vahvistettava tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen sitoumusten mukaisesti yhteisymmärryspöytäkirjassa, jonka komissio ja Kreikan viranomaiset allekirjoittavat. Yksityiskohtaiset rahoitusehdot on vahvistettava komission kanssa tehtävässä lainasopimuksessa.

3.   Komissio tarkastaa säännöllisin väliajoin, että tukeen liittyvät talouspoliittiset ehdot täyttyvät, ja raportoi tästä talous- ja rahoituskomitealle. Kreikan viranomaisten on tehtävä täysimääräistä yhteistyötä komission ja EKP:n kanssa ja annettava niiden käyttöön kaikki tätä varten tarvittavat tiedot. Komissio ilmoittaa talous- ja rahoituskomitealle kaikesta asiaan liittyvästä kehityksestä.

3 artikla

1.   Hyväksytään Kreikan viranomaisten laatima talous- ja rahoitussopeutusohjelma, jäljempänä ’ohjelma’.

2.   Tuen maksamisen ehtona on, että Kreikka

| i) | hyväksyy ohjelmassa mainitut toimenpiteet, joiden hyväksymisen määräaika on 15 päivä heinäkuuta 2015; |
| --- | --- |

i)

hyväksyy ohjelmassa mainitut toimenpiteet, joiden hyväksymisen määräaika on 15 päivä heinäkuuta 2015;

| ii) | toteuttaa selkeitä toimia valmistellakseen muiden ohjelmassa lueteltujen politiikkaehtojen täyttämistä; ja |
| --- | --- |

ii)

toteuttaa selkeitä toimia valmistellakseen muiden ohjelmassa lueteltujen politiikkaehtojen täyttämistä; ja

| iii) | saa EVM:n jäseniltä Euroopan vakausmekanismin perustamisesta tehdyn sopimuksen 13 artiklan 2 kohdan mukaisen periaatteellisen hyväksynnän rahoitustuen antamiselle sille. |
| --- | --- |

iii)

saa EVM:n jäseniltä Euroopan vakausmekanismin perustamisesta tehdyn sopimuksen 13 artiklan 2 kohdan mukaisen periaatteellisen hyväksynnän rahoitustuen antamiselle sille.

3.   Kreikan on hyväksyttävä ajoissa jäljempänä esitetyt toimenpiteet:

| | ALV-järjestelmä






  — | hyväksytään 15 päivään heinäkuuta 2015 mennessä ALV-järjestelmän uudistamista koskeva lainsäädäntö. Uudistuksella on pyrittävä saavuttamaan parametrien muutoksin 1 prosentin nettotulojen lisäys suhteessa BKT:hen vuositasolla. Uudella ALV-järjestelmällä on i) yhtenäistettävä alv-kannat siten, että yleinen alv-kanta, jota sovelletaan myös ravintoloihin ja ateriapalveluihin, on 23 prosenttia, alennettu alv-kanta, jota sovelletaan peruselintarvikkeisiin, energiaan, hotelleihin ja vesihuoltoon (paitsi jätevesihuoltoon), on 13 prosenttia ja poikkeuksellisen alhainen alv-kanta, jota sovelletaan lääkkeisiin, kirjoihin ja teatterialaan, on 6 prosenttia; ii) järkeistettävä sovellettavia poikkeuksia veropohjan laajentamiseksi ja vakuutusten verotuksen korottamiseksi; ja iii) poistettava saarille myönnetyt alennukset, alkaen saarista, joiden tulot ovat korkeimmat ja jotka ovat suosituimpia matkailukohteita, lukuun ottamatta kaikkein kaukaisimpia saaria. Nämä uudistukset on toteutettava vuoden 2016 loppuun mennessä, ja samalla on määritettävä tarkoituksenmukaisia ja kohdennettuja, finanssipoliittisesti neutraaleja toimenpiteitä korvausten maksamiseksi vähävaraisimmille asukkaille. Hotelleihin ja saariin sovellettavia uusia alv-kantoja on sovellettava 1 päivästä lokakuuta 2015. |
| --- | --- | --- |

ALV-järjestelmä

—

hyväksytään 15 päivään heinäkuuta 2015 mennessä ALV-järjestelmän uudistamista koskeva lainsäädäntö. Uudistuksella on pyrittävä saavuttamaan parametrien muutoksin 1 prosentin nettotulojen lisäys suhteessa BKT:hen vuositasolla. Uudella ALV-järjestelmällä on i) yhtenäistettävä alv-kannat siten, että yleinen alv-kanta, jota sovelletaan myös ravintoloihin ja ateriapalveluihin, on 23 prosenttia, alennettu alv-kanta, jota sovelletaan peruselintarvikkeisiin, energiaan, hotelleihin ja vesihuoltoon (paitsi jätevesihuoltoon), on 13 prosenttia ja poikkeuksellisen alhainen alv-kanta, jota sovelletaan lääkkeisiin, kirjoihin ja teatterialaan, on 6 prosenttia; ii) järkeistettävä sovellettavia poikkeuksia veropohjan laajentamiseksi ja vakuutusten verotuksen korottamiseksi; ja iii) poistettava saarille myönnetyt alennukset, alkaen saarista, joiden tulot ovat korkeimmat ja jotka ovat suosituimpia matkailukohteita, lukuun ottamatta kaikkein kaukaisimpia saaria. Nämä uudistukset on toteutettava vuoden 2016 loppuun mennessä, ja samalla on määritettävä tarkoituksenmukaisia ja kohdennettuja, finanssipoliittisesti neutraaleja toimenpiteitä korvausten maksamiseksi vähävaraisimmille asukkaille. Hotelleihin ja saariin sovellettavia uusia alv-kantoja on sovellettava 1 päivästä lokakuuta 2015.

| | Eläkkeet






  — | hyväksytään lainsäädäntöä, jolla jäädytetään taattujen kuukausittaisten maksuihin perustuvien enimmäiseläkkeiden nimellismäärät vuoteen 2021 saakka; |
| --- | --- | --- |

Eläkkeet

—

hyväksytään lainsäädäntöä, jolla jäädytetään taattujen kuukausittaisten maksuihin perustuvien enimmäiseläkkeiden nimellismäärät vuoteen 2021 saakka;

| — | hyväksytään lainsäädäntöä, jonka perusteella Kreikan asianomaisen lainsäädännön voimaantulon jälkeen eläkkeelle jääville henkilöille myönnetään perustasoinen, taattu maksuihin perustuva tai tarveharkintainen eläke vasta heidän saavuttaessaan tavanomaisen lakisääteisen eläkeiän, joka on tällä hetkellä 67 vuotta; |
| --- | --- |

—

hyväksytään lainsäädäntöä, jonka perusteella Kreikan asianomaisen lainsäädännön voimaantulon jälkeen eläkkeelle jääville henkilöille myönnetään perustasoinen, taattu maksuihin perustuva tai tarveharkintainen eläke vasta heidän saavuttaessaan tavanomaisen lakisääteisen eläkeiän, joka on tällä hetkellä 67 vuotta;

| — | hyväksytään lainsäädäntöä, jolla korotetaan eläkeläisten terveydenhuoltomaksuosuuksia keskimääräisestä 4 prosentista 6 prosenttiin ja laajennetaan korotus koskemaan myös lisäeläkkeitä; |
| --- | --- |

—

hyväksytään lainsäädäntöä, jolla korotetaan eläkeläisten terveydenhuoltomaksuosuuksia keskimääräisestä 4 prosentista 6 prosenttiin ja laajennetaan korotus koskemaan myös lisäeläkkeitä;

| — | hyväksytään tarkoituksenmukainen säädös, jolla kaikkia eläkerahastoja määrätään panemaan laki 3863/2010 täysimääräisesti täytäntöön uusien, 1 päivästä tammikuuta 2015 alkaen esitettyjen eläkehakemusten osalta. |
| --- | --- |

—

hyväksytään tarkoituksenmukainen säädös, jolla kaikkia eläkerahastoja määrätään panemaan laki 3863/2010 täysimääräisesti täytäntöön uusien, 1 päivästä tammikuuta 2015 alkaen esitettyjen eläkehakemusten osalta.

| | Tilastoalan hallinto






  — | hyväksytään lainsäädäntöä Kreikan tilastoviranomaisen ELSTATin hallinnon lujittamiseksi. Lainsäädännön on katettava seuraavat osa-alueet: i) Kreikan tilastojärjestelmän neuvoa-antavien elinten tehtävät ja rakenne, mukaan lukien tilastojärjestelmän neuvoston uudelleenjärjestäminen tilastojärjestelmän neuvoa-antavaksi komiteaksi, ja hyviä käytäntöjä käsittelevän neuvoa-antavan komitean tehtävät; ii) ELSTATin johtajan rekrytointimenettely, sen varmistamiseksi, että tehtävään valitaan avointen menettelyjen ja valintaperusteiden pohjalta ammatillisesti korkeinta mahdollista tasoa edustava johtaja; iii) ELSTATin osallistuminen tarvittaessa sellaisten lainsäädäntöehdotusten tai muiden säädösehdotusten laadintaan, jotka liittyvät tilastollisiin kysymyksiin; iv) muut kysymykset, jotka vaikuttavat ELSTATin riippumattomuuteen, mukaan lukien sen taloudellinen itsenäisyys, ELSTATin valtuuttaminen kohdentamaan olemassa olevia vakinaisia virkoja uudelleen ja palkkaamaan henkilöstöä tarpeen mukaan sekä palkkamaan erikoistunutta tieteellistä henkilöstöä, ja laitoksen luokittelu finanssipoliittiseksi elimeksi hiljattain annetussa laissa 4270/2014; Bank of Greece -pankin tilastoasioita koskevat tehtävät ja valtuudet unionin lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

Tilastoalan hallinto

—

hyväksytään lainsäädäntöä Kreikan tilastoviranomaisen ELSTATin hallinnon lujittamiseksi. Lainsäädännön on katettava seuraavat osa-alueet: i) Kreikan tilastojärjestelmän neuvoa-antavien elinten tehtävät ja rakenne, mukaan lukien tilastojärjestelmän neuvoston uudelleenjärjestäminen tilastojärjestelmän neuvoa-antavaksi komiteaksi, ja hyviä käytäntöjä käsittelevän neuvoa-antavan komitean tehtävät; ii) ELSTATin johtajan rekrytointimenettely, sen varmistamiseksi, että tehtävään valitaan avointen menettelyjen ja valintaperusteiden pohjalta ammatillisesti korkeinta mahdollista tasoa edustava johtaja; iii) ELSTATin osallistuminen tarvittaessa sellaisten lainsäädäntöehdotusten tai muiden säädösehdotusten laadintaan, jotka liittyvät tilastollisiin kysymyksiin; iv) muut kysymykset, jotka vaikuttavat ELSTATin riippumattomuuteen, mukaan lukien sen taloudellinen itsenäisyys, ELSTATin valtuuttaminen kohdentamaan olemassa olevia vakinaisia virkoja uudelleen ja palkkaamaan henkilöstöä tarpeen mukaan sekä palkkamaan erikoistunutta tieteellistä henkilöstöä, ja laitoksen luokittelu finanssipoliittiseksi elimeksi hiljattain annetussa laissa 4270/2014; Bank of Greece -pankin tilastoasioita koskevat tehtävät ja valtuudet unionin lainsäädännön mukaisesti.

| | Talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta ja hallinnasta tehdyn sopimuksen (vakaussopimus) täytäntöönpano






  — | Kreikan on pantava vakaussopimuksen asiaankuuluvat määräykset täytäntöön 15 päivään heinäkuuta 2015 mennessä. |
| --- | --- | --- |

Talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta ja hallinnasta tehdyn sopimuksen (vakaussopimus) täytäntöönpano

—

Kreikan on pantava vakaussopimuksen asiaankuuluvat määräykset täytäntöön 15 päivään heinäkuuta 2015 mennessä.

4 artikla

Kreikan on avattava Bank of Greece -pankissa erityinen tili unionin rahoitustuen hoitamiseksi.

5 artikla

Tämä päätös tulee voimaan, kun se on annettu tiedoksi.

6 artikla

Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.

7 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 15 päivänä helmikuuta 2016.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M.H.P. VAN DAM

---

(1)  Tämä säädös on alun perin hyväksytty vain englannin kielellä, ja se on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL L 192, 18.7.2015, s. 15.

1

(2)  
  EUVL L 118, 12.5.2010, s. 1.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1).

3

---

| 7.4.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 91/26 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 91/26

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2016/543,

annettu 15 päivänä helmikuuta 2016,

Kreikan sopeutusohjelman hyväksymisestä (2015/1182) (1)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien euroalueen jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta 21 päivänä toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 472/2013 (2) ja erityisesti sen 7 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EU) N:o 472/2013 vahvistetaan säännöt makrotalouden sopeutusohjelman hyväksymiselle niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka saavat rahoitustukea, mukaan lukien Euroopan rahoituksenvakautusmekanismista (ERVM) saatava rahoitustuki. Säännöt on nivottava ERVM:n perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 407/2010 (3) säännöksiin. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EU) N:o 472/2013 vahvistetaan säännöt makrotalouden sopeutusohjelman hyväksymiselle niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka saavat rahoitustukea, mukaan lukien Euroopan rahoituksenvakautusmekanismista (ERVM) saatava rahoitustuki. Säännöt on nivottava ERVM:n perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 407/2010 (3) säännöksiin.

| (2) | Kreikalle on myönnetty ERVM:stä rahoitustukea unionin lyhytaikaisen rahoitustuen myöntämisestä Kreikalle annetulla neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2016/542 (4). |
| --- | --- |

(2)

Kreikalle on myönnetty ERVM:stä rahoitustukea unionin lyhytaikaisen rahoitustuen myöntämisestä Kreikalle annetulla neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2016/542 (4).

| (3) | Asetukseen (EU) N:o 472/2013 perustuva Kreikkaan sovellettava makrotalouden sopeutusohjelma olisi johdonmukaisuuden vuoksi hyväksyttävä käyttämällä perustana täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/542 asiaankuuluvia säännöksiä, |
| --- | --- |

(3)

Asetukseen (EU) N:o 472/2013 perustuva Kreikkaan sovellettava makrotalouden sopeutusohjelma olisi johdonmukaisuuden vuoksi hyväksyttävä käyttämällä perustana täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/542 asiaankuuluvia säännöksiä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/542 3 artiklan 3 kohdassa yksilöidyt toimenpiteet, jotka Kreikan on toteutettava osana sopeutusohjelmaansa.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan tiedoksi.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 15 päivänä helmikuuta 2016.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M.H.P. VAN DAM

---

(1)  Tämä säädös on alun perin hyväksytty vain englannin kielellä, ja se on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL L 192, 18.7.2015, s. 19.

1

(2)  
  EUVL L 140, 27.5.2013, s. 1.

2

(3)  Neuvoston asetus (EU) N:o 407/2010, annettu 11 päivänä toukokuuta 2010, Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin perustamisesta (EUVL L 118, 12.5.2010, s. 1).

3

(4)  Katso tämän virallisen lehden sivu 22.

4

---

| 7.4.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 91/27 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 91/27

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2016/544,

annettu 15 päivänä helmikuuta 2016,

Kreikan makrotalouden sopeutusohjelman hyväksymisestä (2015/1411) (1)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien euroalueen jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta 21 päivänä toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 472/2013 (2) ja erityisesti sen 7 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 136 artiklan 1 kohdassa määrätään mahdollisuudesta toteuttaa talous- ja rahaliiton moitteettoman toiminnan varmistamiseksi toimenpiteitä, jotka koskevat niitä jäsenvaltioita, joiden rahayksikkö on euro. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 136 artiklan 1 kohdassa määrätään mahdollisuudesta toteuttaa talous- ja rahaliiton moitteettoman toiminnan varmistamiseksi toimenpiteitä, jotka koskevat niitä jäsenvaltioita, joiden rahayksikkö on euro.

| (2) | Kreikka on vuoden 2010 jälkeen saanut rahoitustukea jäsenvaltioilta ja Kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF). Kreikan talouden ensimmäisestä sopeuttamisohjelmasta sovittiin 2 päivänä toukokuuta 2010. Euroalueen jäsenvaltiot sopivat myöntävänsä kahdenvälisinä lainoina, jotka Euroopan komissio keräsi yhteen, yhteensä 80 000 miljoonaa euroa suoritettavaksi toukokuun 2010 ja kesäkuun 2013 välisenä aikana, minkä lisäksi IMF sitoutui 30 000 miljoonan euron valmiusluottojärjestelyyn. Kreikan talouden toinen sopeuttamisohjelma hyväksyttiin 14 päivänä maaliskuuta 2012. Euroalueen jäsenvaltiot ja IMF sitoutuivat maksamaan ensimmäisen ohjelman maksamatta olevat määrät ja myönsivät lisäksi 130 000 miljoonaa euroa rahoitusta vuosiksi 2012–2014. Ensimmäisen ohjelman rahoitus perustui kahdenvälisiin lainoihin, mutta euroalueen jäsenvaltiot sopivat, että toinen ohjelma rahoitettaisiin Euroopan rahoitusvakausvälineestä (ERVV), joka on ollut toiminnassa elokuusta 2010 alkaen. Toisesta ohjelmasta luvattiin rahoitustukea yhteensä 164 500 miljoonaa euroa vuoden 2014 loppuun (tätä määräaikaa pidennettiin myöhemmin kesäkuun 2015 loppuun). Tästä summasta euroalueen maksusitoumusmäärärahoja myönnettiin 144 700 miljoonaa euroa ERVV:n välityksellä, ja IMF myönsi 19 800 miljoonaa euroa osana nelivuotista 28 000 miljoonan euron suuruista Kreikkaa koskevaa laajennettua rahoitusjärjestelyä, jonka IMF oli hyväksynyt maaliskuussa 2012. |
| --- | --- |

(2)

Kreikka on vuoden 2010 jälkeen saanut rahoitustukea jäsenvaltioilta ja Kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF). Kreikan talouden ensimmäisestä sopeuttamisohjelmasta sovittiin 2 päivänä toukokuuta 2010. Euroalueen jäsenvaltiot sopivat myöntävänsä kahdenvälisinä lainoina, jotka Euroopan komissio keräsi yhteen, yhteensä 80 000 miljoonaa euroa suoritettavaksi toukokuun 2010 ja kesäkuun 2013 välisenä aikana, minkä lisäksi IMF sitoutui 30 000 miljoonan euron valmiusluottojärjestelyyn. Kreikan talouden toinen sopeuttamisohjelma hyväksyttiin 14 päivänä maaliskuuta 2012. Euroalueen jäsenvaltiot ja IMF sitoutuivat maksamaan ensimmäisen ohjelman maksamatta olevat määrät ja myönsivät lisäksi 130 000 miljoonaa euroa rahoitusta vuosiksi 2012–2014. Ensimmäisen ohjelman rahoitus perustui kahdenvälisiin lainoihin, mutta euroalueen jäsenvaltiot sopivat, että toinen ohjelma rahoitettaisiin Euroopan rahoitusvakausvälineestä (ERVV), joka on ollut toiminnassa elokuusta 2010 alkaen. Toisesta ohjelmasta luvattiin rahoitustukea yhteensä 164 500 miljoonaa euroa vuoden 2014 loppuun (tätä määräaikaa pidennettiin myöhemmin kesäkuun 2015 loppuun). Tästä summasta euroalueen maksusitoumusmäärärahoja myönnettiin 144 700 miljoonaa euroa ERVV:n välityksellä, ja IMF myönsi 19 800 miljoonaa euroa osana nelivuotista 28 000 miljoonan euron suuruista Kreikkaa koskevaa laajennettua rahoitusjärjestelyä, jonka IMF oli hyväksynyt maaliskuussa 2012.

| (3) | Koska vakavat taloudelliset ja rahoitukselliset häiriöt jatkuivat, Kreikan viranomaiset pyysivät 8 päivänä heinäkuuta 2015 Euroopan vakausmekanismista (EVM) rahoitustukea tavoitteenaan varmistaa Kreikan pankkijärjestelmän asianmukainen toiminta, vastata Kreikan velkasitoumuksista, tukea Kreikan talouden paluuta kestävään kasvuun ja turvata rahoitusvakaus euroalueella ja sen jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(3)

Koska vakavat taloudelliset ja rahoitukselliset häiriöt jatkuivat, Kreikan viranomaiset pyysivät 8 päivänä heinäkuuta 2015 Euroopan vakausmekanismista (EVM) rahoitustukea tavoitteenaan varmistaa Kreikan pankkijärjestelmän asianmukainen toiminta, vastata Kreikan velkasitoumuksista, tukea Kreikan talouden paluuta kestävään kasvuun ja turvata rahoitusvakaus euroalueella ja sen jäsenvaltioissa.

| (4) | Euroopan vakausmekanismin perustamisesta hyväksytyn sopimuksen, jäljempänä ’EVM-sopimus’, 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja luodakseen perustan sen 13 artiklan 2 kohdan mukaisen EVM:n hallintoneuvoston periaatepäätöksen tekemiseksi vakaustuen myöntämisestä Kreikalle lainan muodossa EVM:n hallintoneuvoston puheenjohtaja pyysi 8 päivänä heinäkuuta 2015 Euroopan komissiota, yhteistyössä Euroopan keskuspankin (EKP) kanssa, arvioimaan, onko koko euroalueen tai sen jäsenvaltioiden rahoitusvakaus vaarantunut, arvioimaan yhdessä IMF:n kanssa, onko julkinen velka kestävää, ja arvioimaan Kreikan todelliset tai mahdolliset rahoitustarpeet. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan vakausmekanismin perustamisesta hyväksytyn sopimuksen, jäljempänä ’EVM-sopimus’, 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja luodakseen perustan sen 13 artiklan 2 kohdan mukaisen EVM:n hallintoneuvoston periaatepäätöksen tekemiseksi vakaustuen myöntämisestä Kreikalle lainan muodossa EVM:n hallintoneuvoston puheenjohtaja pyysi 8 päivänä heinäkuuta 2015 Euroopan komissiota, yhteistyössä Euroopan keskuspankin (EKP) kanssa, arvioimaan, onko koko euroalueen tai sen jäsenvaltioiden rahoitusvakaus vaarantunut, arvioimaan yhdessä IMF:n kanssa, onko julkinen velka kestävää, ja arvioimaan Kreikan todelliset tai mahdolliset rahoitustarpeet.

| (5) | EVM-sopimuksen 13 artiklan mukaisesti Euroopan komissio, yhteistyössä EKP:n ja IMF:n henkilöstön kanssa, sai arvioinnin päätökseen 10 päivänä heinäkuuta 2015 ja totesi, että ehdot rahoitustuen myöntämiseksi Kreikalle EVM:n lainan muodossa täyttyvät. Arvioitu rahoitustarve on enintään 86 000 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(5)

EVM-sopimuksen 13 artiklan mukaisesti Euroopan komissio, yhteistyössä EKP:n ja IMF:n henkilöstön kanssa, sai arvioinnin päätökseen 10 päivänä heinäkuuta 2015 ja totesi, että ehdot rahoitustuen myöntämiseksi Kreikalle EVM:n lainan muodossa täyttyvät. Arvioitu rahoitustarve on enintään 86 000 miljoonaa euroa.

| (6) | Kreikalle myönnettiin neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2016/542 (3)17 päivänä heinäkuuta 20157 160 miljoonaa euroa lyhytaikaista rahoitustukea Euroopan rahoituksenvakautusmekanismista (ERVM), jotta se voisi hoitaa heinäkuun 2015 takaisinmaksuvelvoitteensa ja suorittaa maksurästinsä IMF:lle. Tuki maksettiin yhdessä erässä 20 päivänä heinäkuuta 2015, ja siihen liittyi talouspoliittisia ehtoja. EVM:n tuki on tarkoitus käyttää muun muassa tämän ERVM:ltä saadun lyhytaikaisen siltalainan maksamiseen. |
| --- | --- |

(6)

Kreikalle myönnettiin neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2016/542 (3)17 päivänä heinäkuuta 20157 160 miljoonaa euroa lyhytaikaista rahoitustukea Euroopan rahoituksenvakautusmekanismista (ERVM), jotta se voisi hoitaa heinäkuun 2015 takaisinmaksuvelvoitteensa ja suorittaa maksurästinsä IMF:lle. Tuki maksettiin yhdessä erässä 20 päivänä heinäkuuta 2015, ja siihen liittyi talouspoliittisia ehtoja. EVM:n tuki on tarkoitus käyttää muun muassa tämän ERVM:ltä saadun lyhytaikaisen siltalainan maksamiseen.

| (7) | EVM:n hallintoneuvosto pyysi 16 päivänä heinäkuuta 2015 komissiota, yhteistyössä EKP:n, EVM:n, Kreikan viranomaisten ja, jos se on tarpeen, IMF:n kanssa, sopimaan Kreikan makrotalouden sopeutusohjelmasta. Ohjelma laadittiin rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien euroalueen jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta 21 päivänä toukokuuta 2013 annetun asetuksen (EU) N:o 472/2013 7 artiklan 1 kohdan mukaista menettelyä noudattaen. Makrotalouden sopeutusohjelmasta, jäljempänä ’ohjelma’, päästiin 11 päivänä elokuuta 2015 yhteisymmärrykseen teknisellä tasolla Kreikan hallituksen kanssa. Kreikka esitti ohjelman komissiolle, ja neuvosto pyrkii varmistamaan sellaisten uudistusten hyväksymisen, joita tarvitaan julkisen talouden kestävyyden parantamiseksi ja joilla varmistetaan rahoitusjärjestelmän vakaus ja edistetään kasvua, työllisyyttä ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta. |
| --- | --- |

(7)

EVM:n hallintoneuvosto pyysi 16 päivänä heinäkuuta 2015 komissiota, yhteistyössä EKP:n, EVM:n, Kreikan viranomaisten ja, jos se on tarpeen, IMF:n kanssa, sopimaan Kreikan makrotalouden sopeutusohjelmasta. Ohjelma laadittiin rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien euroalueen jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta 21 päivänä toukokuuta 2013 annetun asetuksen (EU) N:o 472/2013 7 artiklan 1 kohdan mukaista menettelyä noudattaen. Makrotalouden sopeutusohjelmasta, jäljempänä ’ohjelma’, päästiin 11 päivänä elokuuta 2015 yhteisymmärrykseen teknisellä tasolla Kreikan hallituksen kanssa. Kreikka esitti ohjelman komissiolle, ja neuvosto pyrkii varmistamaan sellaisten uudistusten hyväksymisen, joita tarvitaan julkisen talouden kestävyyden parantamiseksi ja joilla varmistetaan rahoitusjärjestelmän vakaus ja edistetään kasvua, työllisyyttä ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta.

| (8) | Kreikan olisi jo sovittujen asioiden lisäksi hyväksyttävä kattava toimenpidepaketti, joka olisi toteutettava kolmivuotisen makrotalouden sopeutusohjelman puitteissa, joka ulottuisi vuoden 2015 kolmannelta neljännekseltä vuoden 2018 kolmanteen neljännekseen. |
| --- | --- |

(8)

Kreikan olisi jo sovittujen asioiden lisäksi hyväksyttävä kattava toimenpidepaketti, joka olisi toteutettava kolmivuotisen makrotalouden sopeutusohjelman puitteissa, joka ulottuisi vuoden 2015 kolmannelta neljännekseltä vuoden 2018 kolmanteen neljännekseen.

| (9) | Kattavalla toimenpidepaketilla, joka olisi vahvistettava EVM:n erityisiä talouspoliittisia ehtoja koskevassa yhteisymmärryspöytäkirjassa, jäljempänä ’yhteisymmärryspöytäkirja’, olisi pyrittävä palauttamaan rahoitusmarkkinoiden luottamus ja terve makrotalouden tasapaino ja mahdollistamaan talouden palaaminen kestävään kasvuun. Se olisi jaettava neljään osaan, jotka ovat julkisen talouden kestävyyden palauttaminen, rahoitusmarkkinoiden vakauden turvaaminen, kilpailukyvyn ja kasvun edistäminen sekä valtion ja julkishallinnon nykyaikaistaminen. |
| --- | --- |

(9)

Kattavalla toimenpidepaketilla, joka olisi vahvistettava EVM:n erityisiä talouspoliittisia ehtoja koskevassa yhteisymmärryspöytäkirjassa, jäljempänä ’yhteisymmärryspöytäkirja’, olisi pyrittävä palauttamaan rahoitusmarkkinoiden luottamus ja terve makrotalouden tasapaino ja mahdollistamaan talouden palaaminen kestävään kasvuun. Se olisi jaettava neljään osaan, jotka ovat julkisen talouden kestävyyden palauttaminen, rahoitusmarkkinoiden vakauden turvaaminen, kilpailukyvyn ja kasvun edistäminen sekä valtion ja julkishallinnon nykyaikaistaminen.

| (10) | Komission yksiköt päivittivät elokuussa 2015 nimellisen BKT:n kasvua koskevan tarkistetun ennusteen, jota tarvittiin EVM-ohjelmaa koskevia neuvotteluja varten. Tässä ennusteessa keskitytään BKT:n nimelliseen kasvuvauhtiin, joka olisi sen mukaan – 3,2 prosenttia vuonna 2015, – 0,7 prosenttia vuonna 2016, 3,4 prosenttia vuonna 2017, 4,1 prosenttia 2018 ja 4,2 prosenttia vuonna 2019; ennusteen perusteella velan suhde BKT:hen olisi 196,3 prosenttia vuonna 2015, 200,9 prosenttia vuonna 2016, 198,6 prosenttia vuonna 2017, 190,7 prosenttia vuonna 2018 ja 182,3 prosenttia vuonna 2019. Velka siis kasvaisi suhteessa BKT:hen vuoteen 2016 asti, minkä jälkeen se siirtyisi alenevalle uralle niin, että velkasuhde olisi arviolta 174,5 prosenttia vuonna 2020; useat talousarvion ulkopuoliset rahoitustoimet vaikuttaisivat velkadynamiikkaan. Komission yksiköiden tekemän, nimellisen BKT:n kasvua koskevan tarkistetun ennusteen mukaan julkisen talouden rahoitusaseman alijäämän ennakoidaan olevan 7 631 miljoonaa euroa (4,4 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2015, 6 166 miljoonaa euroa (3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2016, 4 089 miljoonaa euroa (2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2017 ja 753 miljoonaa euroa (0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2018. |
| --- | --- |

(10)

Komission yksiköt päivittivät elokuussa 2015 nimellisen BKT:n kasvua koskevan tarkistetun ennusteen, jota tarvittiin EVM-ohjelmaa koskevia neuvotteluja varten. Tässä ennusteessa keskitytään BKT:n nimelliseen kasvuvauhtiin, joka olisi sen mukaan – 3,2 prosenttia vuonna 2015, – 0,7 prosenttia vuonna 2016, 3,4 prosenttia vuonna 2017, 4,1 prosenttia 2018 ja 4,2 prosenttia vuonna 2019; ennusteen perusteella velan suhde BKT:hen olisi 196,3 prosenttia vuonna 2015, 200,9 prosenttia vuonna 2016, 198,6 prosenttia vuonna 2017, 190,7 prosenttia vuonna 2018 ja 182,3 prosenttia vuonna 2019. Velka siis kasvaisi suhteessa BKT:hen vuoteen 2016 asti, minkä jälkeen se siirtyisi alenevalle uralle niin, että velkasuhde olisi arviolta 174,5 prosenttia vuonna 2020; useat talousarvion ulkopuoliset rahoitustoimet vaikuttaisivat velkadynamiikkaan. Komission yksiköiden tekemän, nimellisen BKT:n kasvua koskevan tarkistetun ennusteen mukaan julkisen talouden rahoitusaseman alijäämän ennakoidaan olevan 7 631 miljoonaa euroa (4,4 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2015, 6 166 miljoonaa euroa (3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2016, 4 089 miljoonaa euroa (2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2017 ja 753 miljoonaa euroa (0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2018.

| (11) | Viranomaiset noudattavat uutta julkisen talouden sopeutusuraa, joka perustuu siihen, että perusylijäämä on – 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015, 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016, 1,75 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja sen jälkeen. Julkisen talouden tavoitteiden kehitysura vastaa Kreikan talouden odotettua kasvuvauhtia maan elpyessä sen toistaiseksi syvimmästä taantumasta. |
| --- | --- |

(11)

Viranomaiset noudattavat uutta julkisen talouden sopeutusuraa, joka perustuu siihen, että perusylijäämä on – 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015, 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016, 1,75 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja sen jälkeen. Julkisen talouden tavoitteiden kehitysura vastaa Kreikan talouden odotettua kasvuvauhtia maan elpyessä sen toistaiseksi syvimmästä taantumasta.

| (12) | Kreikan pankkisektorin pitkän aikavälin selviytymiskyvyn vahvistaminen on ratkaisevan tärkeää maan rahoitusjärjestelmän vakauden palauttamiseksi ja koko euroalueen rahoitusjärjestelmän vakauden säilyttämiseksi. Kreikan pankkisektorin maksuvalmiuden säilyttämiseksi on määrätty väliaikaisia hallinnollisia toimenpiteitä, pääomaliikkeiden rajoitukset mukaan luettuina. |
| --- | --- |

(12)

Kreikan pankkisektorin pitkän aikavälin selviytymiskyvyn vahvistaminen on ratkaisevan tärkeää maan rahoitusjärjestelmän vakauden palauttamiseksi ja koko euroalueen rahoitusjärjestelmän vakauden säilyttämiseksi. Kreikan pankkisektorin maksuvalmiuden säilyttämiseksi on määrätty väliaikaisia hallinnollisia toimenpiteitä, pääomaliikkeiden rajoitukset mukaan luettuina.

| (13) | Kreikan julkisen velan keskipitkän aikavälin kestävyyden turvaamiseksi olisi pantava täytäntöön kattavia ja kunnianhimoisia rahoitukseen, julkiseen talouteen ja rakenteisiin liittyviä uudistuksia. |
| --- | --- |

(13)

Kreikan julkisen velan keskipitkän aikavälin kestävyyden turvaamiseksi olisi pantava täytäntöön kattavia ja kunnianhimoisia rahoitukseen, julkiseen talouteen ja rakenteisiin liittyviä uudistuksia.

| (14) | Komission olisi tarkastuskäyntejä tekemällä ja Kreikan viranomaisten säännöllisen neljännesvuosittaisen raportoinnin perusteella yhteistyössä EKP:n kanssa ja, jos se on tarpeen, IMF:n kanssa tarkistettava säännöllisin väliajoin, että Kreikan ohjelmaa toteutetaan määrätietoisesti. |
| --- | --- |

(14)

Komission olisi tarkastuskäyntejä tekemällä ja Kreikan viranomaisten säännöllisen neljännesvuosittaisen raportoinnin perusteella yhteistyössä EKP:n kanssa ja, jos se on tarpeen, IMF:n kanssa tarkistettava säännöllisin väliajoin, että Kreikan ohjelmaa toteutetaan määrätietoisesti.

| (15) | Komission olisi Kreikan toimenpidepaketin koko toteutuksen ajan annettava lisäohjausta ja teknistä apua yksittäisillä osa-alueilla. |
| --- | --- |

(15)

Komission olisi Kreikan toimenpidepaketin koko toteutuksen ajan annettava lisäohjausta ja teknistä apua yksittäisillä osa-alueilla.

| (16) | Kreikan viranomaisten olisi voimassa olevien kansallisten sääntöjen ja käytäntöjen mukaisesti otettava työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot mukaan ohjelman valmisteluun, toteuttamiseen, seurantaan ja arviointiin. |
| --- | --- |

(16)

Kreikan viranomaisten olisi voimassa olevien kansallisten sääntöjen ja käytäntöjen mukaisesti otettava työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot mukaan ohjelman valmisteluun, toteuttamiseen, seurantaan ja arviointiin.

| (17) | Kreikalle sen ohjelmaan kuuluvien toimenpiteiden toteuttamiseksi annettavan rahoitustuen olisi tuen muodosta riippumatta oltava sopusoinnussa unionin oikeudellisten vaatimusten ja politiikkojen ja erityisesti unionin talouden ohjausjärjestelmän kanssa. Kaikki rahoituslaitoksia tukevat toimet olisi toteutettava unionin kilpailusääntöjä noudattaen. Komission olisi varmistettava, että pyydetyn EVM-rahoitustuen yhteydessä tehtävässä yhteisymmärryspöytäkirjassa esitetyt toimenpiteet ovat täysin sopusoinnussa tämän päätöksen kanssa, |
| --- | --- |

(17)

Kreikalle sen ohjelmaan kuuluvien toimenpiteiden toteuttamiseksi annettavan rahoitustuen olisi tuen muodosta riippumatta oltava sopusoinnussa unionin oikeudellisten vaatimusten ja politiikkojen ja erityisesti unionin talouden ohjausjärjestelmän kanssa. Kaikki rahoituslaitoksia tukevat toimet olisi toteutettava unionin kilpailusääntöjä noudattaen. Komission olisi varmistettava, että pyydetyn EVM-rahoitustuen yhteydessä tehtävässä yhteisymmärryspöytäkirjassa esitetyt toimenpiteet ovat täysin sopusoinnussa tämän päätöksen kanssa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Jotta Kreikan talouden olisi helpompi palata kestävän kasvun uralle ja julkisen talouden ja rahoitusjärjestelmän vakauteen, Kreikan on toteutettava määrätietoisesti ohjelmaa, jonka pääkohdat vahvistetaan tämän päätöksen 2 artiklassa. Ohjelmalla on puututtava erityisiin riskeihin, joita Kreikka aiheuttaa euroalueen rahoitusvakaudelle, ja sillä on pyrittävä nopeasti palauttamaan Kreikkaan terve ja kestävä talous- ja rahoitustilanne sekä maan kyky hankkia tarvitsemansa rahoitus kokonaisuudessaan kansainvälisiltä rahoitusmarkkinoilta. Ohjelmassa on otettava asianmukaisesti huomioon Kreikalle SEUT 121, 126, 136 ja 148 artiklan nojalla osoitetut neuvoston suositukset sekä toimet, jotka Kreikka on toteuttanut suositusten noudattamiseksi, ja siinä on pyrittävä laajentamaan, lujittamaan ja syventämään tarvittavia politiikkatoimenpiteitä.

2.   Komissio seuraa yhteistyössä EKP:n ja, jos se on tarpeen, IMF:n kanssa Kreikan edistymistä ohjelmansa toteuttamisessa. Kreikan on tehtävä komission ja EKP:n kanssa kaikin tavoin yhteistyötä. Sen on muun muassa annettava niille kaikki tiedot, jotka ne katsovat ohjelman seurannan kannalta tarpeellisiksi.

3.   Komissio tarkastelee yhdessä Kreikan viranomaisten kanssa ja yhteistyössä EKP:n ja, jos se on tarpeen, IMF:n kanssa mahdollisia muutoksia ja tarkistuksia, joita ohjelmaan voi olla tarpeen tehdä, jotta voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon muun muassa mahdolliset merkittävät erot makrotalouden ja julkisen talouden ennusteiden ja toteutuneiden lukujen välillä sekä negatiiviset heijastusvaikutukset ja makrotalouden ja rahoitusmarkkinoiden shokit.

Komissio antaa julkista taloutta, rahoitusmarkkinoita ja rakenteiden uudistusta koskevaa jatkuvaa neuvontaa ja ohjausta sen varmistamiseksi, että ohjelmaa toteutetaan asianmukaisesti, ja jotta voidaan auttaa korjaamaan epätasapainotilanteita kestävästi.

Komissio arvioi säännöllisin väliajoin ohjelman taloudellisia vaikutuksia ja suosittelee tarvittavia korjauksia kasvun ja työpaikkojen luomisen edistämiseksi, tarvittavan julkisen talouden vakauttamisen turvaamiseksi ja haitallisten yhteiskunnallisten vaikutusten pitämiseksi mahdollisimman vähäisinä.

2 artikla

1.   Ohjelman keskeiset tavoitteet ovat seuraavat: julkisen talouden kestävyyden palauttaminen, rahoitusmarkkinoiden vakauden turvaaminen, kilpailukyvyn ja kasvun edistäminen sekä valtion ja julkishallinnon nykyaikaistaminen.

2.   Kreikan on vakautettava julkista taloutta korkealaatuisin ja pysyvin toimenpitein pitäen samalla vaikutukset vähäosaisiin mahdollisimman pieninä. Kreikan viranomaiset sitoutuvat varmistamaan julkisen talouden kestävyyden ja saavuttamaan mittavia ja kestäviä perusylijäämiä keskipitkällä aikavälillä, mikä johtaa velan pienenemiseen tasaisesti suhteessa BKT:hen. Viranomaisten on siis noudatettava uutta julkisen talouden sopeutusuraa, joka perustuu siihen, että perusylijäämä on – 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015, 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016, 1,75 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja sen jälkeen. Kreikan on pyrittävä 3,5 prosentin perusylijäämään suhteessa BKT:hen keskipitkällä aikavälillä, mihin päästään yhdistämällä aluksi julkisen talouden parametreja koskevat uudistukset, sen alv- ja eläkejärjestelmät mukaan luettuina, mitä tuetaan kunnianhimoisella ohjelmalla, jonka tavoitteena on parantaa verolainsäädännön noudattamista ja julkista varainhoitoa ja torjua veronkiertoa, samalla kun varmistetaan riittävä suoja vähäosaisille. Edellä mainittujen toimenpiteiden lisäksi viranomaiset sitoutuvat säätämään lokakuussa 2015 uskottavista rakenteellisista toimenpiteistä, joilla saadaan vähintään 0,75 prosentin kasvuvaikutus suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja 0,25 prosentin kasvuvaikutus suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja joilla pyritään keskipitkällä aikavälillä 3,5 prosentin perusjäämään suhteessa BKT:hen. Viranomaiset sitoutuvat toteuttamaan lisää rakenteellisia toimenpiteitä lokakuussa 2016, jos se on tarpeen vuosien 2017 ja 2018 tavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi. Tällaisia toimenpiteitä olisivat muun muassa puolustusmenojen hillitseminen, suunniteltu henkilökohtaisen tuloverotuksen uudistaminen ja lakisääteisten menojen jäädyttäminen. Julkisen talouden parametreihin liittyviä toimenpiteitä on tuettava monenlaisin hallinnollisin toimin, joilla korjataan puutteita veronkannossa ja verotuksen täytäntöönpanossa. Kreikan hallituksen on seurattava julkisen talouden riskejä, tuomioistuinten päätökset mukaan luettuna, ja toteutettava tasapainottavia toimenpiteitä, jos se on tarpeen, julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseksi. Viranomaiset aikovat siirtää vähintään 30 prosenttia kaikista ennustettua suuremmista tuloista erilliselle tilille, joka on varattu velan vähentämiseen. Lisäksi toiset 30 prosenttia ennustettua suuremmista tuloista käytettäisiin vanhojen maksamattomien valtion obligaatioiden maksamiseen.

3.   Kreikan on toteutettava seuraavat toimenpiteet:

| i) | Lyhyellä aikavälillä on toteutettava toimenpiteitä tulojen lisäämiseksi ja menojen hillitsemiseksi. Tuloja lisäävinä toimenpiteinä Kreikan on asteittain poistettava dieselpolttoaineen valmisteveron palauttaminen maataloustuottajille ja lisättävä tonnistoveroa. Viranomaisten on käynnistettävä vuoden 2015 kiinteistöveroa, jäljempänä ’ENFIA’, koskeva menettely, jonka tarkoituksena on lähettää lokakuussa 2015 laskut, joiden viimeinen erä erääntyy helmikuussa 2016. Niiden on myös korjattava havaittuja äskettäin toteutettujen tulotoimenpiteiden puutteita. Viranomaiset ovat myös sitoutuneet kohdentamaan ja hillitsemään menoja pienentämällä terveydenhoidon kustannuksia ja käynnistämällä kattavan sosiaalihuoltoa koskevan tarkistuksen. Pakettiin kuuluu lisätoimenpiteitä, joilla on talousarviovaikutuksia, kuten julkishallinnon uudistukset, uudistuksia veronkannon täytäntöönpanon puutteiden korjaamiseksi ja muita parametreihin liittyviä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

i)

Lyhyellä aikavälillä on toteutettava toimenpiteitä tulojen lisäämiseksi ja menojen hillitsemiseksi. Tuloja lisäävinä toimenpiteinä Kreikan on asteittain poistettava dieselpolttoaineen valmisteveron palauttaminen maataloustuottajille ja lisättävä tonnistoveroa. Viranomaisten on käynnistettävä vuoden 2015 kiinteistöveroa, jäljempänä ’ENFIA’, koskeva menettely, jonka tarkoituksena on lähettää lokakuussa 2015 laskut, joiden viimeinen erä erääntyy helmikuussa 2016. Niiden on myös korjattava havaittuja äskettäin toteutettujen tulotoimenpiteiden puutteita. Viranomaiset ovat myös sitoutuneet kohdentamaan ja hillitsemään menoja pienentämällä terveydenhoidon kustannuksia ja käynnistämällä kattavan sosiaalihuoltoa koskevan tarkistuksen. Pakettiin kuuluu lisätoimenpiteitä, joilla on talousarviovaikutuksia, kuten julkishallinnon uudistukset, uudistuksia veronkannon täytäntöönpanon puutteiden korjaamiseksi ja muita parametreihin liittyviä toimenpiteitä.

| ii) | Jotta osoitetaan sitoutumista uskottavaan finanssipolitiikkaan on hyväksyttävä lokakuussa 2015 täydentävä talousarvio vuodelle 2015, jos se on tarpeen, alustava talousarvio vuodelle 2016 ja vuosia 2016–2019 koskeva keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategia, mitä tuetaan merkittävällä ja uskottavalla paketilla parametrisia toimenpiteitä ja rakenteellisia finanssipoliittisia uudistuksia. |
| --- | --- |

ii)

Jotta osoitetaan sitoutumista uskottavaan finanssipolitiikkaan on hyväksyttävä lokakuussa 2015 täydentävä talousarvio vuodelle 2015, jos se on tarpeen, alustava talousarvio vuodelle 2016 ja vuosia 2016–2019 koskeva keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategia, mitä tuetaan merkittävällä ja uskottavalla paketilla parametrisia toimenpiteitä ja rakenteellisia finanssipoliittisia uudistuksia.

| iii) | On toteutettava sekä välitöntä että välillistä verotusta koskevia uudistuksia verotuksen tehokkuuden ja verojen perittävyyden parantamiseksi sekä työvoiman tarjonnan lisäämiseksi. Irtaantuakseen aikaisemmista käytännöistä ja parantaakseen vero- ja sosiaaliturvamaksujen maksukulttuuria hallitus toteuttaa määrätietoisia toimia veronkannon tehostamiseksi sekä siihen, että se ei ota käyttöön uusia osamaksujärjestelmiä, ei myönnä veroarmahduksia eikä luo uusia eikä laajenna olemassa olevia järjestelyjä. |
| --- | --- |

iii)

On toteutettava sekä välitöntä että välillistä verotusta koskevia uudistuksia verotuksen tehokkuuden ja verojen perittävyyden parantamiseksi sekä työvoiman tarjonnan lisäämiseksi. Irtaantuakseen aikaisemmista käytännöistä ja parantaakseen vero- ja sosiaaliturvamaksujen maksukulttuuria hallitus toteuttaa määrätietoisia toimia veronkannon tehostamiseksi sekä siihen, että se ei ota käyttöön uusia osamaksujärjestelmiä, ei myönnä veroarmahduksia eikä luo uusia eikä laajenna olemassa olevia järjestelyjä.

| iv) | On jatkettava uudistuksia, joilla pyritään parantamaan talousarviomenettelyä ja menojen valvontaa, hoitamaan maksurästit ja parantamaan talousarvioraportointia ja maksuvalmiuden hallintaa. Hallitus on sitoutunut saattamaan finanssipoliittisen neuvoston toimintakykyiseksi. |
| --- | --- |

iv)

On jatkettava uudistuksia, joilla pyritään parantamaan talousarviomenettelyä ja menojen valvontaa, hoitamaan maksurästit ja parantamaan talousarvioraportointia ja maksuvalmiuden hallintaa. Hallitus on sitoutunut saattamaan finanssipoliittisen neuvoston toimintakykyiseksi.

| v) | On toteutettava lisätoimia julkisten hankintojen alalla hankintajärjestelmänsä tehostamiseksi ja läpinäkyvyyden lisäämiseksi, väärinkäytösten estämiseksi sekä vastuullisuuden ja valvonnan lisäämiseksi. On sovittava politiikoista Euroopan komission kanssa, joka avustaa toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

v)

On toteutettava lisätoimia julkisten hankintojen alalla hankintajärjestelmänsä tehostamiseksi ja läpinäkyvyyden lisäämiseksi, väärinkäytösten estämiseksi sekä vastuullisuuden ja valvonnan lisäämiseksi. On sovittava politiikoista Euroopan komission kanssa, joka avustaa toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa.

| vi) | On pantava nykyiset uudistukset täysimääräisesti täytäntöön ja toteutettava lisäuudistuksia, joilla lujitetaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä, tavoitteena säästää noin 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja 1 prosentti suhteessa BKT:hen vuonna 2016. Paketilla pyritään muun muassa luomaan vahvat pidäkkeet, jotka hillitsevät varhaiseläkkeelle jäämistä, lisäämällä varhaiseläkkeeseen liittyviä seuraamuksia ja poistamalla asteittain sellaiset nykyisten voimassa olevien sääntöjen rinnalla sovellettavat vanhat säännöt, jotka oikeuttavat eläkkeelle siirtymisen ennen lakisääteistä eläkeikää. |
| --- | --- |

vi)

On pantava nykyiset uudistukset täysimääräisesti täytäntöön ja toteutettava lisäuudistuksia, joilla lujitetaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä, tavoitteena säästää noin 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja 1 prosentti suhteessa BKT:hen vuonna 2016. Paketilla pyritään muun muassa luomaan vahvat pidäkkeet, jotka hillitsevät varhaiseläkkeelle jäämistä, lisäämällä varhaiseläkkeeseen liittyviä seuraamuksia ja poistamalla asteittain sellaiset nykyisten voimassa olevien sääntöjen rinnalla sovellettavat vanhat säännöt, jotka oikeuttavat eläkkeelle siirtymisen ennen lakisääteistä eläkeikää.

| vii) | On jatkettava terveydenhuoltoalan uudistamista, julkisten menojen ja lääkkeiden hintojen valvontaa, parannettava sairaaloiden hallintoa, lisättävä sairaalatarvikkeiden ja -varusteiden keskitettyä hankintaa, hallinnoitava lääkkeiden ja terveydenhuoltopalvelujen kysyntää näyttöön perustuvilla sähköisiä lääkemääräyksiä koskevilla säännöillä, annettava tehtäviä yksityisen sektorin hoitopalvelun tarjoajille kustannustehokkaasti, saatettava tietotekniikkajärjestelmät ajan tasalle ja kehitettävä uusi sähköinen lähetejärjestelmä perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon välille siten, että potilaille voidaan laatia hoitopolkuja. |
| --- | --- |

vii)

On jatkettava terveydenhuoltoalan uudistamista, julkisten menojen ja lääkkeiden hintojen valvontaa, parannettava sairaaloiden hallintoa, lisättävä sairaalatarvikkeiden ja -varusteiden keskitettyä hankintaa, hallinnoitava lääkkeiden ja terveydenhuoltopalvelujen kysyntää näyttöön perustuvilla sähköisiä lääkemääräyksiä koskevilla säännöillä, annettava tehtäviä yksityisen sektorin hoitopalvelun tarjoajille kustannustehokkaasti, saatettava tietotekniikkajärjestelmät ajan tasalle ja kehitettävä uusi sähköinen lähetejärjestelmä perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon välille siten, että potilaille voidaan laatia hoitopolkuja.

| viii) | On hyväksyttävä viimeistään maaliskuussa 2016 sellaisia uusia työllisyyttä turvaavia tukijärjestelmiä, joihin sisältyy yksilöllisiä aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä osallistujille, joissa hyödynnetään paikallisia kumppanuuksia, joihin osallistuvat sekä yksityinen sektori että yhteisötalouden sektori ja joilla varmistetaan käytettävissä olevien resurssien tehokas ja vaikuttava hyödyntäminen.
  Oikeudenmukaisemman yhteiskunnan toteutuminen edellyttää, että Kreikka parantaa sosiaalihuoltojärjestelmän suunnittelua, jotta käytettävissä on todellinen sosiaalinen turvaverkko, jossa niukat resurssit ohjataan niitä eniten tarvitseville. Viranomaiset aikovat hyödyntää kansainvälisistä järjestöistä saatavaa teknistä apua sosiaalihuoltoa koskevan tarkistuksen ja taatun vähimmäistoimeentulon toteuttamisessa. |
| --- | --- |

viii)

On hyväksyttävä viimeistään maaliskuussa 2016 sellaisia uusia työllisyyttä turvaavia tukijärjestelmiä, joihin sisältyy yksilöllisiä aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä osallistujille, joissa hyödynnetään paikallisia kumppanuuksia, joihin osallistuvat sekä yksityinen sektori että yhteisötalouden sektori ja joilla varmistetaan käytettävissä olevien resurssien tehokas ja vaikuttava hyödyntäminen.

Oikeudenmukaisemman yhteiskunnan toteutuminen edellyttää, että Kreikka parantaa sosiaalihuoltojärjestelmän suunnittelua, jotta käytettävissä on todellinen sosiaalinen turvaverkko, jossa niukat resurssit ohjataan niitä eniten tarvitseville. Viranomaiset aikovat hyödyntää kansainvälisistä järjestöistä saatavaa teknistä apua sosiaalihuoltoa koskevan tarkistuksen ja taatun vähimmäistoimeentulon toteuttamisessa.

4.   Kreikan on rahoitusvakauden turvaamiseksi puututtava välittömästi järjestämättömiin luottoihin ja palautettava maksuvalmius ja pääomat pankkijärjestelmään. Pankkien pääomapohjan vahvistaminen olisi saatava valmiiksi ennen vuoden 2015 loppua, ja siihen on liitettävä toimenpiteitä, joilla vahvistetaan Kreikan rahoitusvakausrahaston ja pankkien hallintoa. Lisätoimenpiteisiin sisältyy myös järjestämättömien lainojen ja Kreikan rahoitusvakausrahaston ja pankkien hallinnon ratkaiseminen.

5.   Kasvun, kilpailukyvyn ja investointien edistämiseksi Kreikan on suunniteltava ja toteutettava monia sellaisia uudistuksia työmarkkinoilla ja hyödykemarkkinoilla (energia mukaan luettuna), joilla ei ainoastaan varmisteta Euroopan unionin vaatimusten täysimääräistä noudattamista vaan myös pyritään aikaansaamaan parhaita eurooppalaisia käytäntöjä. Markkinoiden avaaminen on välttämätöntä, jotta voidaan luoda taloudellisia mahdollisuuksia ja parantaa sosiaalista oikeudenmukaisuutta rajoittamalla voitontavoittelua ja monopolistista käyttäytymistä, mikä on nostanut hintoja ja heikentänyt elintasoa. Kasvustrategian mukaisesti viranomaisten on tehostettava ponnistelujaan keskeisten aloitteiden ja uudistusehdotusten toteuttamiseksi sekä lisätäkseen esityslistalle kunnianhimoisia uudistuksia, joilla tuetaan kestävän kasvun palauttamista maahan, houkutellaan investointeja ja luodaan työpaikkoja.

6.   Kreikan energiamarkkinoilla on toteutettava laajoja uudistuksia, jotta ne olisivat sopusoinnussa unionin lainsäädännön ja politiikkojen kanssa, jotta ne saataisiin nykyaikaisemmiksi ja kilpailukykyisemmiksi, jotta vähennettäisiin monopoliasemaan perustuvia vuokria ja tehottomuutta ja edistettäisiin innovointia sekä uusiutuvien energialähteiden ja kaasun laajempaa käyttöä ja jotta varmistettaisiin, että kuluttajat saavat osansa kaikista näistä muutoksista koituvasta hyödystä. Viranomaisten on hyväksyttävä kaasumarkkinoiden uudistus ja siihen liittyvä etenemissuunnitelma, mikä tarkoittaa muun muassa sitä, että vuoteen 2018 mennessä kaikilla kuluttajilla on täysi oikeus vaihtaa toimittajaa, ja ilmoitettava komissiolle uudistettu kapasiteettia koskeva maksujärjestelmä (väliaikainen ja pysyvä mekanismi mukaan luettuina) ja uusi sähkötuotteiden markkinajärjestely. Vuoteen 2020 mennessä yksikään yritys ei saa tuottaa tai tuoda, suoraan tai välillisesti, enempää kuin 50 prosenttia kaikesta Kreikassa tuotetusta ja maahantuodusta sähköstä.

7.   On oltava kunnianhimoinen yksityistämisohjelma ja investointeja tukevia politiikkoja. Hallitus sitoutuu helpottamaan yksityistämisprosessia ja saattamaan päätökseen kaikki hallituksen toimet, joita tarvitaan, jotta julkisia ostotarjouksia voidaan toteuttaa onnistuneesti. Tältä osin hallituksen on toteutettava kaikki tarvittavat toimet, joista Kreikan yksityistämisrahasto (HRADF), toimielimet ja hallitus sopivat neljännesvuosittain. HRADF:n hallitus on hyväksynyt luettelon hallituksen kesken olevista toimista. Heinäkuun 12 päivänä heinäkuuta 2015 pidetyn eurohuippukokouksen julkilausuman mukaisesti on perustettava uusi riippumaton rahasto, jäljempänä ’rahasto’, johon kootaan Kreikan arvokas omaisuus. Rahaston yleisenä tavoitteena on hallita Kreikan arvokasta omaisuutta sekä suojella, luoda ja viime kädessä maksimoida sen arvo, jonka se muuttaa rahaksi yksityistämällä ja muilla tavoin.

8.   Yksi ohjelman ensisijaisista tavoitteista on nykyaikainen valtio ja julkishallinto. Erityistä huomiota on kiinnitettävä siihen, että lisätään julkisen sektorin tehokkuutta tärkeimpien julkishyödykkeiden ja julkisten palvelujen tarjoamisessa. On toteutettava toimenpiteitä, joilla lisätään oikeusjärjestelmän tehokkuutta ja tehostetaan korruption torjuntaa. On toteutettava uudistuksia, joilla vahvistetaan tärkeimpien instituutioiden, kuten verohallinnon ja tilastolaitoksen (’ELSTAT’) institutionaalista ja toiminnallista riippumattomuutta.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.

Tehty Brysselissä 15 päivänä helmikuuta 2016.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M.H.P. VAN DAM

---

(1)  Tämä säädös on alun perin hyväksytty vain englannin kielellä, ja se on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL L 219, 20.8.2015, s. 12.

1

(2)  
  EUVL L 140, 27.5.2013, s. 1.

2

(3)  Katso tämän virallisen lehden sivu 22.

3

---