# Službeni list L 104/2016

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 104 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 59.20. travnja 2016. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 104

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 59.20. travnja 2016.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEĐUNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Odluka Vijeća (ZVSP) 2016/602 od 23. ožujka 2016. o potpisivanju i sklapanju Sporazuma o sudjelovanju između Europske unije i Švicarske Konfederacije o sudjelovanju Švicarske Konfederacije u savjetodavnoj misiji Europske unije za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine) | 1 |
| | | Sporazum o sudjelovanju između Europske unije i Švicarske Konfederacije o sudjelovanju Švicarske Konfederacije u savjetodavnoj misiji Europske unije za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine) | 3 |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Vijeća (EU) 2016/603 od 18. travnja 2016. o provedbi Uredbe (EU) br. 267/2012 o mjerama ograničavanja protiv Irana | 8 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/604 оd 6. travnja 2016. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Rosée des Pyrénées Catalanes (ZOZP)) | 10 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/605 оd 19. travnja 2016. o otvaranju i utvrđivanju upravljanja privremenom carinskom kvotom za maslinovo ulje podrijetlom iz Tunisa i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1918/2006 | 11 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/606 оd 19. travnja 2016. o zatvaranju natječajnog postupka za otkup obranog mlijeka u prahu u okviru javne intervencije otvorenog Provedbenom uredbom (EU) 2016/482 | 14 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/607 оd 19. travnja 2016. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 16 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (ZVSP) 2016/608 od 18. travnja 2016. o privremenom prihvatu određenih Palestinaca u države članice Europske unije | 18 |
| | * | Odluka Vijeća (ZVSP) 2016/609 od 18. travnja 2016. o izmjeni Odluke 2010/413/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Irana | 19 |
| | * | Odluka Vijeća (ZVSP) 2016/610 od 19. travnja 2016. o misiji ZSOP-a Europske unije za vojno osposobljavanje u Srednjoafričkoj Republici (EUTM RCA) | 21 |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2016/611 оd 15. travnja 2016. o referentnom dokumentu o najboljoj praksi upravljanja okolišem, pokazateljima okolišne učinkovitosti za pojedinačne sektore i mjerilima izvrsnosti u sektoru turizma u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS)
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 2137)

   (
  1
  ) | 27 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

*

Odluka Vijeća (ZVSP) 2016/602 od 23. ožujka 2016. o potpisivanju i sklapanju Sporazuma o sudjelovanju između Europske unije i Švicarske Konfederacije o sudjelovanju Švicarske Konfederacije u savjetodavnoj misiji Europske unije za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine)

1

Sporazum o sudjelovanju između Europske unije i Švicarske Konfederacije o sudjelovanju Švicarske Konfederacije u savjetodavnoj misiji Europske unije za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine)

3

UREDBE

*

Provedbena uredba Vijeća (EU) 2016/603 od 18. travnja 2016. o provedbi Uredbe (EU) br. 267/2012 o mjerama ograničavanja protiv Irana

8

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/604 оd 6. travnja 2016. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Rosée des Pyrénées Catalanes (ZOZP))

10

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/605 оd 19. travnja 2016. o otvaranju i utvrđivanju upravljanja privremenom carinskom kvotom za maslinovo ulje podrijetlom iz Tunisa i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1918/2006

11

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/606 оd 19. travnja 2016. o zatvaranju natječajnog postupka za otkup obranog mlijeka u prahu u okviru javne intervencije otvorenog Provedbenom uredbom (EU) 2016/482

14

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/607 оd 19. travnja 2016. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

16

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (ZVSP) 2016/608 od 18. travnja 2016. o privremenom prihvatu određenih Palestinaca u države članice Europske unije

18

*

Odluka Vijeća (ZVSP) 2016/609 od 18. travnja 2016. o izmjeni Odluke 2010/413/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Irana

19

*

Odluka Vijeća (ZVSP) 2016/610 od 19. travnja 2016. o misiji ZSOP-a Europske unije za vojno osposobljavanje u Srednjoafričkoj Republici (EUTM RCA)

21

*

Odluka Komisije (EU) 2016/611 оd 15. travnja 2016. o referentnom dokumentu o najboljoj praksi upravljanja okolišem, pokazateljima okolišne učinkovitosti za pojedinačne sektore i mjerilima izvrsnosti u sektoru turizma u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS)
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 2137)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 2137)

1

27

| | | Ispravci |
| --- | --- | --- |
| | * | Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 821/2014 od 28. srpnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu detaljnih postupaka za prijenos programskih doprinosa i upravljanje njima, izvješćivanja o financijskim instrumentima, tehničkih obilježja mjera informiranja i komunikacije za operacije te sustava evidentiranja i pohranjivanja podataka ( SL L 223, 29.7.2014. ) | 70 |

Ispravci

*

Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 821/2014 od 28. srpnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu detaljnih postupaka za prijenos programskih doprinosa i upravljanje njima, izvješćivanja o financijskim instrumentima, tehničkih obilježja mjera informiranja i komunikacije za operacije te sustava evidentiranja i pohranjivanja podataka ( SL L 223, 29.7.2014. )

( SL L 223, 29.7.2014. )

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

| 20.4.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 104/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 104/1

---

ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2016/602

od 23. ožujka 2016.

o potpisivanju i sklapanju Sporazuma o sudjelovanju između Europske unije i Švicarske Konfederacije o sudjelovanju Švicarske Konfederacije u savjetodavnoj misiji Europske unije za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 37. u vezi s člankom 218. stavcima 5. i 6. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,

budući da:

| (1) | Člankom 10. stavkom 4. Odluke Vijeća 2014/486/ZVSP (1) predviđeno je da detaljni aranžmani u pogledu sudjelovanja trećih država trebaju biti predmet sporazuma sklopljenih u skladu s člankom 37. Ugovora o Europskoj uniji. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 10. stavkom 4. Odluke Vijeća 2014/486/ZVSP (1) predviđeno je da detaljni aranžmani u pogledu sudjelovanja trećih država trebaju biti predmet sporazuma sklopljenih u skladu s člankom 37. Ugovora o Europskoj uniji.

| (2) | Vijeće je 7. prosinca 2015. donijelo Odluku o odobravanju otvaranja pregovora o Sporazumu o sudjelovanju između Europske unije i Švicarske Konfederacije o sudjelovanju Švicarske Konfederacije u savjetodavnoj misiji Europske unije za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine) („Sporazum”). |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 7. prosinca 2015. donijelo Odluku o odobravanju otvaranja pregovora o Sporazumu o sudjelovanju između Europske unije i Švicarske Konfederacije o sudjelovanju Švicarske Konfederacije u savjetodavnoj misiji Europske unije za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine) („Sporazum”).

| (3) | Sporazum bi trebalo odobriti, |
| --- | --- |

(3)

Sporazum bi trebalo odobriti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Sporazum o sudjelovanju između Europske unije i Švicarske Konfederacije o sudjelovanju Švicarske Konfederacije u savjetodavnoj misiji Europske unije za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine) odobrava se u ime Unije.

Tekst Sporazuma priložen je ovoj Odluci.

Članak 2.

Predsjednika Vijeća ovlašćuje se da odredi jednu ili više osoba ovlaštenih za potpisivanje Sporazuma radi obvezivanja Unije.

Članak 3.

Predsjednik Vijeća u ime Unije šalje obavijest predviđenu u članku 9. stavku 1. Sporazuma.

Članak 4.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 23. ožujka 2016.

Za Vijeće

Predsjednik

A.G. KOENDERS

---

(1)  Odluka Vijeća 2014/486/ZVSP od 22. srpnja 2014. o savjetodavnoj misiji Europske unije za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine) (SL L 217, 23.7.2014., str. 42.).

1

---

| 20.4.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 104/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 104/3

---

PRIJEVOD

SPORAZUM O SUDJELOVANJU

između Europske unije i Švicarske Konfederacije o sudjelovanju Švicarske Konfederacije u savjetodavnoj misiji Europske unije za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine)

EUROPSKA UNIJA („EU” ili „Unija”),

s jedne strane, i

ŠVICARSKA KONFEDERACIJA,

s druge strane,

dalje u tekstu „stranke”,

UZIMAJUĆI U OBZIR

Odluku Vijeća 2014/486/ZVSP od 22. srpnja 2014. o savjetodavnoj misiji Europske unije za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine) (1),

Odluku Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2015/956 od 17. lipnja 2015. o osnivanju Odbora doprinositelja za savjetodavnu misiju Europske unije za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine) (EUAM Ukraine/1/2015) (2),

Odluku Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2015/1965 od 27. listopada 2015. o prihvaćanju doprinosa Švicarske savjetodavnoj misiji Europske unije za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine) (EUAM Ukraine/4/2015) (3),

Sporazum između Europske unije i Ukrajine o statusu savjetodavne misije Europske unije za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine) (4) („Sporazum o statusu misije”),

SPORAZUMJELE SU SE KAKO SLIJEDI:

Članak 1.

Sudjelovanje u misiji

1.   Švicarska Konfederacija sudjeluje u savjetodavnoj misiji Europske unije za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini („EUAM Ukraine”) u skladu s Odlukom Vijeća 2014/486/ZVSP i svakom drugom odlukom kojom Vijeće Europske unije odluči produljiti misiju EUAM Ukraine kao i ovim Sporazumom te svim potrebnim provedbenim dogovorima na temelju članka 6. ovog Sporazuma.

2.   Doprinosom Švicarske Konfederacije misiji EUAM Ukraine ne dovodi se u pitanje autonomija Unije u donošenju odluka. Unija pravodobno obavješćuje Švicarsku Konfederaciju o svakoj promjeni ili izmjeni misije EUAM Ukraine, a posebice dokumenata iz stavka 3.

3.   Švicarska Konfederacija osigurava da švicarsko osoblje koje sudjeluje u misiji EUAM Ukraine svoju misiju provodi u skladu s:

| — | Odlukom 2014/486/ZVSP i svim naknadnim izmjenama te odluke; |
| --- | --- |

—

Odlukom 2014/486/ZVSP i svim naknadnim izmjenama te odluke;

| — | planom misije; |
| --- | --- |

—

planom misije;

| — | provedbenim mjerama. |
| --- | --- |

—

provedbenim mjerama.

4.   Osoblje koje je Švicarska Konfederacija uputila u misiju obavlja svoje dužnosti i postupa vodeći računa isključivo o interesima misije EUAM Ukraine.

5.   Švicarska Konfederacija pravodobno obavješćuje voditelja misije o svim promjenama u vezi sa svojim sudjelovanjem u misiji i doprinosom misiji.

Članak 2.

Status osoblja

1.   Status osoblja koje je Švicarska Konfederacija dodijelila misiji EUAM Ukraine uređen je Sporazumom o statusu misije.

2.   Ne dovodeći u pitanje Sporazum o statusu misije, Švicarska Konfederacija ostvaruje nadležnost nad svojim osobljem koje sudjeluje u misiji EUAM Ukraine.

3.   Švicarska Konfederacija odgovorna je za rješavanje svih zahtjeva svojeg osoblja ili zahtjeva koji se tiču njezina osoblja, povezanih sa sudjelovanjem u misiji EUAM Ukraine. Švicarska Konfederacija odgovorna je za pokretanje svih postupaka, osobito pravnih ili stegovnih, protiv bilo kojeg člana svojeg osoblja, u skladu sa svojim zakonima i drugim propisima.

4.   Stranke su suglasne da se odriču svih međusobnih zahtjeva, osim ugovornih zahtjeva, u pogledu štete, gubitka ili uništenja imovine koja je u vlasništvu jedne od stranaka ili kojom se koristi jedna od stranaka, a koji proizlaze iz izvršavanja njihovih dužnosti u vezi s aktivnostima u okviru ovog Sporazuma, osim u slučaju krajnje nepažnje ili namjerne povrede.

5.   Švicarska Konfederacija obvezuje se prilikom potpisivanja ovog Sporazuma dati izjavu u pogledu odricanja od zahtjeva u odnosu na bilo koju državu koja sudjeluje u misiji EUAM Ukraine.

6.   Unija se obvezuje prilikom potpisivanja ovog Sporazuma osigurati da države članice daju izjavu u pogledu odricanja od zahtjeva u odnosu na sudjelovanje Švicarske Konfederacije u misiji EUAM Ukraine.

Članak 3.

Klasificirani podaci

Sporazum između Švicarske Konfederacije i Europske unije o sigurnosnim postupcima za razmjenu klasificiranih podataka (5) primjenjuje se u kontekstu misije EUAM Ukraine.

5

Članak 4.

Zapovjedni lanac

1.   Švicarsko osoblje koje sudjeluje u misiji EUAM Ukraine ostaje pod punim zapovjedništvom svojih nacionalnih tijela.

2.   Nacionalna tijela prenose operativno i taktičko zapovjedništvo nad svojim osobljem na zapovjednika civilne operacije EU-a.

3.   Zapovjednik civilne operacije EU-a preuzima odgovornost za misiju EUAM Ukraine te izvršava zapovjedništvo i kontrolu nad misijom na strateškoj razini.

4.   Voditelj misije preuzima odgovornost za misiju EUAM Ukraine te izvršava zapovjedništvo i kontrolu nad misijom.

5.   Voditelj misije vodi misiju EUAM Ukraine i preuzima svakodnevno upravljanje misijom.

6.   Švicarska Konfederacija ima jednaka prava i obveze u smislu svakodnevnog upravljanja misijom kao države članice EU-a koje u njoj sudjeluju, u skladu s pravnim instrumentima iz članka 1.

7.   Voditelj misije odgovoran je za stegovnu kontrolu nad osobljem misije EUAM Ukraine. Kada je to potrebno, stegovne mjere poduzima nadležno švicarsko nacionalno tijelo.

8.   Švicarska Konfederacija imenuje kontaktnu točku nacionalnog kontingenta („NPC”) koja zastupa njezin nacionalni kontingent u misiji EUAM Ukraine. NPC izvješćuje voditelja misije o nacionalnim pitanjima i odgovoran je za svakodnevnu stegu u kontingentu.

9.   Unija donosi odluku o završetku misije EUAM Ukraine nakon savjetovanja sa Švicarskom Konfederacijom pod uvjetom da Švicarska Konfederacija na dan prestanka misije EUAM Ukraine još uvijek doprinosi misiji EUAM Ukraine.

10.   Zapovjednik misije EU-a može, nakon savjetovanja sa Švicarskom Konfederacijom, u svakom trenutku zatražiti povlačenje doprinosa Švicarske Konfederacije.

Članak 5.

Financijski aspekti

1.   Ne dovodeći u pitanje stavak 3., Švicarska Konfederacija snosi sve troškove povezane sa svojim sudjelovanjem u misiji EUAM Ukraine.

2.   U slučaju smrti, ozljede, gubitka ili štete nanesene fizičkoj ili pravnoj osobi iz države odnosno država u kojima se provodi misija, Švicarska Konfederacija, ako se utvrdi njezina odgovornost, plaća naknadu u skladu s uvjetima predviđenima u Sporazumu o statusu misije.

3.   Unija izuzima Švicarsku Konfederaciju od svakog financijskog doprinosa operativnom proračunu misije EUAM Ukraine.

Članak 6.

Dogovori o provedbi Sporazuma

Sve potrebne tehničke i administrativne dogovore u svrhu provedbe ovog Sporazuma sklapaju odgovarajuća nadležna tijela stranaka.

Članak 7.

Neispunjavanje obveza

Ako jedna od stranaka ne ispuni svoje obveze na temelju ovog Sporazuma, druga stranka ima pravo otkazati ovaj Sporazum podnošenjem obavijesti uz jednomjesečni otkazni rok.

Članak 8.

Rješavanje sporova

Sporovi o tumačenju ili primjeni ovog Sporazuma rješavaju se diplomatskim putom između stranaka.

Članak 9.

Stupanje na snagu i prestanak

1.   Ovaj Sporazum stupa na snagu prvog dana prvog mjeseca nakon što su se stranke međusobno obavijestile o završetku unutarnjih postupaka potrebnih u tu svrhu.

2.   Ovaj se Sporazum privremeno primjenjuje od dana potpisivanja.

3.   Ovaj Sporazum ostaje na snazi dok traje doprinos Švicarske Konfederacije misiji.

4.   Svaka stranka može otkazati ovaj Sporazum pisanom obaviješću drugoj stranci. Otkaz počinje proizvoditi učinke tri mjeseca nakon datuma takve obavijesti.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. travnja 2016. u dva primjerka na engleskom jeziku.

Za Europsku uniju

Za Švicarsku Konfederaciju

---

(1)  
  SL EU L 217, 23.7.2014., str. 42.

1

(2)  
  SL EU L 156, 20.6.2015., str. 21.

2

(3)  
  SL EU L 287, 31.10.2015., str. 67.

3

(4)  
  SL EU L 334, 21.11.2014., str. 3.

4

(5)  
  SL EU L 181, 10.7.2008., str. 58.

5

---

TEKST ZA IZJAVE

Tekst za države članice EU-a:

Države članice EU-a koje primjenjuju Odluku Vijeća 2014/486/ZVSP od 22. srpnja 2014. o savjetodavnoj misiji Europske unije za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine), u mjeri u kojoj im to dopuštaju njihovi unutarnji pravni sustavi i koliko god je to moguće, nastojat će odreći se zahtjeva prema Švicarskoj Konfederaciji u slučaju ozljede, smrti njihova osoblja ili oštećenja ili gubitka bilo kakve imovine u njihovu vlasništvu, a koju upotrebljava misija EUAM Ukraine ako je takvu ozljedu, smrt, oštećenje ili gubitak:

| — | prouzročilo osoblje iz Švicarske Konfederacije pri obavljanju svojih dužnosti povezanih s misijom EUAM Ukraine, osim u slučaju krajnje nepažnje ili namjerne povrede ili |
| --- | --- |

—

prouzročilo osoblje iz Švicarske Konfederacije pri obavljanju svojih dužnosti povezanih s misijom EUAM Ukraine, osim u slučaju krajnje nepažnje ili namjerne povrede ili

| — | izazvala uporaba imovine u vlasništvu Švicarske Konfederacije, pod uvjetom da je imovina upotrebljavana u vezi s misijom, osim u slučaju krajnje nepažnje ili namjerne povrede koju je počinilo osoblje misije EU-a iz Švicarske Konfederacije pri uporabi te imovine. |
| --- | --- |

—

izazvala uporaba imovine u vlasništvu Švicarske Konfederacije, pod uvjetom da je imovina upotrebljavana u vezi s misijom, osim u slučaju krajnje nepažnje ili namjerne povrede koju je počinilo osoblje misije EU-a iz Švicarske Konfederacije pri uporabi te imovine.

Tekst za Švicarsku Konfederaciju:

Švicarska Konfederacija pri primjeni Odluke Vijeća 2014/486/ZVSP od 22. srpnja 2014. o savjetodavnoj misiji Europske unije za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine), u mjeri u kojoj joj to dopušta njezin unutarnji pravni sustav i koliko god je to moguće, nastojat će odreći se zahtjeva prema bilo kojoj drugoj državi koja sudjeluje u misiji EUAM Ukraine u slučaju ozljede, smrti svojeg osoblja ili oštećenja ili gubitka bilo kakve imovine u svojem vlasništvu, a koju upotrebljava misija EU-a ako je takvu ozljedu, smrt, oštećenje ili gubitak:

| — | prouzročilo osoblje pri obavljanju svojih dužnosti povezanih s misijom EUAM Ukraine, osim u slučaju krajnje nepažnje ili namjerne povrede ili |
| --- | --- |

—

prouzročilo osoblje pri obavljanju svojih dužnosti povezanih s misijom EUAM Ukraine, osim u slučaju krajnje nepažnje ili namjerne povrede ili

| — | izazvala uporaba imovine u vlasništvu država koje sudjeluju u misiji EU-a, pod uvjetom da je imovina upotrebljavana u vezi s misijom, osim u slučaju krajnje nepažnje ili namjerne povrede koju je počinilo osoblje misije EU-a pri uporabi te imovine. |
| --- | --- |

—

izazvala uporaba imovine u vlasništvu država koje sudjeluju u misiji EU-a, pod uvjetom da je imovina upotrebljavana u vezi s misijom, osim u slučaju krajnje nepažnje ili namjerne povrede koju je počinilo osoblje misije EU-a pri uporabi te imovine.

---

UREDBE

| 20.4.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 104/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 104/8

---

PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) 2016/603

od 18. travnja 2016.

o provedbi Uredbe (EU) br. 267/2012 o mjerama ograničavanja protiv Irana

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 267/2012 od 23. ožujka 2012. o mjerama ograničavanja protiv Irana i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 961/2010 (1), a posebno njezin članak 46. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,

budući da:

| (1) | Vijeće je 23. ožujka 2012. donijelo Uredbu (EU) br. 267/2012. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 23. ožujka 2012. donijelo Uredbu (EU) br. 267/2012.

| (2) | Kina, Francuska, Njemačka, Ruska Federacija, Ujedinjena Kraljevina i Sjedinjene Američke Države, uz potporu visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, postigle su 14. srpnja 2015. dogovor s Iranom o dugoročnom sveobuhvatnom rješenju iranskog nuklearnog pitanja. Uspješna provedba Zajedničkog sveobuhvatnog akcijskog plana (ZSAP) osigurat će isključivo mirnodopsku narav iranskog nuklearnog programa i omogućiti sveobuhvatno ukidanje svih sankcija u vezi s nuklearnim pitanjem. |
| --- | --- |

(2)

Kina, Francuska, Njemačka, Ruska Federacija, Ujedinjena Kraljevina i Sjedinjene Američke Države, uz potporu visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, postigle su 14. srpnja 2015. dogovor s Iranom o dugoročnom sveobuhvatnom rješenju iranskog nuklearnog pitanja. Uspješna provedba Zajedničkog sveobuhvatnog akcijskog plana (ZSAP) osigurat će isključivo mirnodopsku narav iranskog nuklearnog programa i omogućiti sveobuhvatno ukidanje svih sankcija u vezi s nuklearnim pitanjem.

| (3) | Vijeće sigurnosti Ujedinjenih naroda donijelo je 20. srpnja 2015. Rezoluciju (RVSUN) 2231 (2015) kojom se pruža potpora ZSAP-u, odlučno poziva na njegovu potpunu provedbu u skladu s rasporedom utvrđenim u ZSAP-u i predviđaju djelovanja koja se moraju poduzeti u skladu sa ZSAP-om. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće sigurnosti Ujedinjenih naroda donijelo je 20. srpnja 2015. Rezoluciju (RVSUN) 2231 (2015) kojom se pruža potpora ZSAP-u, odlučno poziva na njegovu potpunu provedbu u skladu s rasporedom utvrđenim u ZSAP-u i predviđaju djelovanja koja se moraju poduzeti u skladu sa ZSAP-om.

| (4) | ZSAP-om, kako je podržan RVSUN-om 2231 (2015), predviđa se posebice da Unija mora ukinuti postojeće mjere ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata na „datum prijelaza” (18. listopada 2023.), što je datum osam godina nakon „datuma donošenja” (18. listopada 2015.), ili ranije, na temelju izvješća glavnog direktora Međunarodne agencije za atomsku energiju (IAEA) Vijeću guvernera IAEA-e i usporedno Vijeću sigurnosti UN-a u kojem se navodi da je IAEA zaključila kako se sav nuklearni materijal u Iranu upotrebljava za miroljubive aktivnosti („širi zaključak”). |
| --- | --- |

(4)

ZSAP-om, kako je podržan RVSUN-om 2231 (2015), predviđa se posebice da Unija mora ukinuti postojeće mjere ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata na „datum prijelaza” (18. listopada 2023.), što je datum osam godina nakon „datuma donošenja” (18. listopada 2015.), ili ranije, na temelju izvješća glavnog direktora Međunarodne agencije za atomsku energiju (IAEA) Vijeću guvernera IAEA-e i usporedno Vijeću sigurnosti UN-a u kojem se navodi da je IAEA zaključila kako se sav nuklearni materijal u Iranu upotrebljava za miroljubive aktivnosti („širi zaključak”).

| (5) | Vijeće je preispitalo obrazloženje u vezi s jednim subjektom koji treba podlijegati mjerama ograničavanja do datuma prijelaza i odlučilo je da bi to obrazloženje trebalo dopuniti. |
| --- | --- |

(5)

Vijeće je preispitalo obrazloženje u vezi s jednim subjektom koji treba podlijegati mjerama ograničavanja do datuma prijelaza i odlučilo je da bi to obrazloženje trebalo dopuniti.

| (6) | Unos iz Priloga ovoj Uredbi trebao bi se primjenjivati do 22. listopada 2016. |
| --- | --- |

(6)

Unos iz Priloga ovoj Uredbi trebao bi se primjenjivati do 22. listopada 2016.

| (7) | Uredbu (EU) br. 267/2012 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(7)

Uredbu (EU) br. 267/2012 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog IX. Uredbi (EU) br. 267/2012 mijenja se kako je navedeno u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Luxembourgu 18. travnja 2016.

Za Vijeće

Predsjednica

F. MOGHERINI

---

(1)  
  SL L 88, 24.3.2012., str. 1.

1

---

PRILOG

Sljedeći unos umeće se u dio I.B Priloga IX. Uredbi (EU) br. 267/2012 do 22. listopada 2016.:

I.   Osobe i subjekti uključeni u nuklearne aktivnosti ili u aktivnosti povezane s balističkim projektilima te osobe i subjekti koji pružaju potporu vladi Irana.

B.   Subjekti

| | Ime | Identifikacijski podaci | Razlozi | Datum uvrštenja na popis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „7.a (*1) | Bank Saderat Iran (uključujući sve podružnice) i društva kćeri: | Bank Saderat Tower, 43 Somayeh Ave, Teheran, Iran. | Vođenjem akreditiva Organizacije za obrambenu industriju (DIO) u ožujku 2009., Bank Saderat prekršila je odredbe RVSUN-a 1737 u kojima se navodi DIO i kojima se stoga zahtijeva zamrzavanje svih njegovih sredstava, financijske imovine i gospodarskih resursa te se zabranjuje stavljati mu na raspolaganje sva sredstva, financijsku imovinu i gospodarske resurse. Vođenjem tih akreditiva Bank Saderat također je pomagao DIO-u u kršenju zabrane nabavljanja i pružanja bilo kakvog oružja i povezanih materijala koja je sadržana u RVSUN-a 1747. | |
| (a) | Bank Saderat PLC (London) |

Ime

Identifikacijski podaci

Razlozi

Datum uvrštenja na popis

„7.a (*1)

Bank Saderat Iran (uključujući sve podružnice) i društva kćeri:

Bank Saderat Tower, 43 Somayeh Ave, Teheran, Iran.

Vođenjem akreditiva Organizacije za obrambenu industriju (DIO) u ožujku 2009., Bank Saderat prekršila je odredbe RVSUN-a 1737 u kojima se navodi DIO i kojima se stoga zahtijeva zamrzavanje svih njegovih sredstava, financijske imovine i gospodarskih resursa te se zabranjuje stavljati mu na raspolaganje sva sredstva, financijsku imovinu i gospodarske resurse. Vođenjem tih akreditiva Bank Saderat također je pomagao DIO-u u kršenju zabrane nabavljanja i pružanja bilo kakvog oružja i povezanih materijala koja je sadržana u RVSUN-a 1747.

(a)

Bank Saderat PLC (London)

5 Lothbury, London, EC2R 7 HD, Ujedinjena Kraljevina

Društvo kći u 100 %-tnom vlasništvu Bank Saderat.

---

(*1)  U skladu s Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2016/603 ovaj unos primjenjuje se do 22. listopada 2016.
  ”

*1

---

| 20.4.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 104/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 104/10

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/604

оd 6. travnja 2016.

o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Rosée des Pyrénées Catalanes (ZOZP))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Španjolske i Francuske za upis naziva „Rosée des Pyrénées Catalanes” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Španjolske i Francuske za upis naziva „Rosée des Pyrénées Catalanes” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2).

| (2) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Rosée des Pyrénées Catalanes” potrebno je upisati u registar, |
| --- | --- |

(2)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Rosée des Pyrénées Catalanes” potrebno je upisati u registar,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Naziv „Rosée des Pyrénées Catalanes” (ZOZP) upisuje se u registar.

Naziv iz prvog stavka odnosi se na proizvod iz razreda 1.1. Svježe meso (i nusproizvodi klanja) iz Priloga XI. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 668/2014 (3).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 6. travnja 2016.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  
  SL C 347, 20.10.2015., str. 19.

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 668/2014 od 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 179, 19.6.2014., str. 36.).

3

---

| 20.4.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 104/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 104/11

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/605

оd 19. travnja 2016.

o otvaranju i utvrđivanju upravljanja privremenom carinskom kvotom za maslinovo ulje podrijetlom iz Tunisa i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1918/2006

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 187. točke (a) do (e),

budući da:

| (1) | Člankom 1. Uredbe (EU) 2016/580 Europskog parlamenta i Vijeća (2) otvara se za 2016. i 2017. godišnja bescarinska kvota od 35 000 tona za uvoz u Uniju djevičanskog maslinovog ulja podrijetlom iz Tunisa obuhvaćenog oznakama KN 1509 10 10 i 1509 10 90. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 1. Uredbe (EU) 2016/580 Europskog parlamenta i Vijeća (2) otvara se za 2016. i 2017. godišnja bescarinska kvota od 35 000 tona za uvoz u Uniju djevičanskog maslinovog ulja podrijetlom iz Tunisa obuhvaćenog oznakama KN 1509 10 10 i 1509 10 90.

| (2) | Člankom 3. Protokola br. 1 uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Tunisa, s druge strane (3), kako je izmijenjen člankom 3. stavkom 1. Protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Tunisa, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji (4), koji je odobren Odlukom Vijeća 2005/720/EZ (5), otvara se carinska kvota od 56 700 tona po nultoj carinskoj stopi za uvoz maslinovog ulja obuhvaćenog oznakama KN 1509 10 10 i 1509 10 90 koje je u cijelosti proizvedeno u Tunisu i prevezeno izravno iz te zemlje u Uniju. Otvaranje te carinske kvote i upravljanje njome predviđeno je Uredbom Komisije (EZ) br. 1918/2006 (6). |
| --- | --- |

(2)

Člankom 3. Protokola br. 1 uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Tunisa, s druge strane (3), kako je izmijenjen člankom 3. stavkom 1. Protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Tunisa, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji (4), koji je odobren Odlukom Vijeća 2005/720/EZ (5), otvara se carinska kvota od 56 700 tona po nultoj carinskoj stopi za uvoz maslinovog ulja obuhvaćenog oznakama KN 1509 10 10 i 1509 10 90 koje je u cijelosti proizvedeno u Tunisu i prevezeno izravno iz te zemlje u Uniju. Otvaranje te carinske kvote i upravljanje njome predviđeno je Uredbom Komisije (EZ) br. 1918/2006 (6).

| (3) | Radi dosljednosti primjereno je upravljati privremenom carinskom kvotom od 35 000 tona na isti način kao trajnom carinskom kvotom od 56 700 tona. |
| --- | --- |

(3)

Radi dosljednosti primjereno je upravljati privremenom carinskom kvotom od 35 000 tona na isti način kao trajnom carinskom kvotom od 56 700 tona.

| (4) | Uredbe Komisije (EZ) br. 1345/2005 (7), (EZ) br. 1301/2006 (8) i (EZ) br. 376/2008 (9) trebale bi se primjenjivati ne dovodeći u pitanje dodatne uvjete i odstupanja iz ove Uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Uredbe Komisije (EZ) br. 1345/2005 (7), (EZ) br. 1301/2006 (8) i (EZ) br. 376/2008 (9) trebale bi se primjenjivati ne dovodeći u pitanje dodatne uvjete i odstupanja iz ove Uredbe.

| (5) | Osim ako je ovom Uredbom drukčije predviđeno, trebao bi se primjenjivati članak 3. Uredbe (EZ) br. 1918/2006 kojim se utvrđuju uvjeti za obavješćivanje i izdavanje, razdoblje valjanosti uvoznih dozvola i iznos jamstva. |
| --- | --- |

(5)

Osim ako je ovom Uredbom drukčije predviđeno, trebao bi se primjenjivati članak 3. Uredbe (EZ) br. 1918/2006 kojim se utvrđuju uvjeti za obavješćivanje i izdavanje, razdoblje valjanosti uvoznih dozvola i iznos jamstva.

| (6) | Kako bi se gospodarskim subjektima omogućila veća fleksibilnost u pogledu upotrebe kvota za uvoz djevičanskog maslinovog ulja podrijetlom iz Tunisa, trebalo bi ukinuti obvezu razvrstavanja obavijesti prema oznakama KN. Uredbu (EZ) br. 1918/2006 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(6)

Kako bi se gospodarskim subjektima omogućila veća fleksibilnost u pogledu upotrebe kvota za uvoz djevičanskog maslinovog ulja podrijetlom iz Tunisa, trebalo bi ukinuti obvezu razvrstavanja obavijesti prema oznakama KN. Uredbu (EZ) br. 1918/2006 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (7) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta, |
| --- | --- |

(7)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Primjenjuju se uredbe (EZ) br. 1345/2005, (EZ) br. 1301/2006 i (EZ) br. 376/2008 te članak 3. Uredbe (EZ) br. 1918/2006, osim ako je ovom Uredbom drukčije predviđeno.

Članak 2.

1.   Otvara se godišnja bescarinska kvota pod brojem narudžbe br. 09.4033 („privremena kvota”) za 2016. i 2017. za uvoz u Uniju djevičanskog maslinovog ulja obuhvaćenog oznakama KN 1509 10 10 i 1509 10 90 koje je u cijelosti proizvedeno u Tunisu i prevezeno izravno iz te zemlje u Uniju, pod uvjetima utvrđenima u ovoj Uredbi. Opseg privremene kvote iznosi 35 000 tona godišnje.

2.   Privremena kvota stavlja se na raspolaganje tek nakon dodjele cijele godišnje kvote pod brojem narudžbe br. 09.4032 iz članka 2. Uredbe (EZ) br. 1918/2006.

3.   Privremena kvota otvara se od 1. siječnja svake godine. Međutim, za 2016. godinu privremena kvota otvorena je od stupanja na snagu ove Uredbe do 31. prosinca 2016.

Članak 3.

Zahtjevi za dozvolu za privremenu kvotu primaju se od prvog ponedjeljka ili utorka nakon stupanja na snagu provedbenog akta kojim se suspendira podnošenje zahtjeva za kvotu pod brojem narudžbe br. 09.4032.

U pogledu 2016. zahtjevi za dozvolu za privremenu kvotu primaju se od prvog ponedjeljka ili utorka nakon stupanja na snagu ove Uredbe.

Članak 4.

U članku 3. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1918/2006 briše se druga rečenica.

Članak 5.

Ova Uredba stupa na snagu sedmog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 19. travnja 2016.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  Uredba (EU) 2016/580 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. travnja 2016. o uvođenju hitnih autonomnih trgovinskih mjera za Republiku Tunis (SL L 102, 18.4.2016., str. 1.).

2

(3)  
  SL L 97, 30.3.1998., str. 2. Sporazum kako je zadnje izmijenjen Odlukom Vijeća 2006/612/EZ (SL L 260, 21.9.2006., str. 1.).

3

(4)  
  SL L 278, 21.10.2005., str. 3.

4

(5)  Odluka Vijeća 2005/720/EZ od 20. rujna 2005. o sklapanju Protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Tunisa, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji (SL L 278, 21.10.2005., str. 1.).

5

(6)  Uredba Komisije (EZ) br. 1918/2006 od 20. prosinca 2006. o otvaranju i utvrđivanju upravljanja carinskom kvotom za maslinovo ulje podrijetlom iz Tunisa (SL L 365, 21.12.2006., str. 84.).

6

(7)  Uredba Komisije (EZ) br. 1345/2005 od 16. kolovoza 2005. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu sustava uvoznih dozvola za maslinovo ulje (SL L 212, 17.8.2005., str. 13.).

7

(8)  Uredba Komisije (EZ) br. 1301/2006 od 31. kolovoza 2006. o utvrđivanju zajedničkih pravila za upravljanje uvoznim carinskim kvotama za poljoprivredne proizvode kojima upravlja sustav uvoznih dozvola (SL L 238, 1.9.2006., str. 13.).

8

(9)  Uredba Komisije (EZ) br. 376/2008 od 23. travnja 2008. o utvrđivanju zajedničkih detaljnih pravila za primjenu sustava uvoznih i izvoznih dozvola i potvrda o utvrđivanju unaprijed za poljoprivredne proizvode (SL L 114, 26.4.2008., str. 3.).

9

---

| 20.4.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 104/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 104/14

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/606

оd 19. travnja 2016.

o zatvaranju natječajnog postupka za otkup obranog mlijeka u prahu u okviru javne intervencije otvorenog Provedbenom uredbom (EU) 2016/482

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1370/2013 od 16. prosinca 2013. o utvrđivanju mjera za određivanje određenih potpora i subvencija vezanih uz zajedničku organizaciju tržišta poljoprivrednih proizvoda (1), a posebno njezin članak 3. stavak 6.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/482 (2) otvoren je natječajni postupak za otkup obranog mlijeka u prahu, s obzirom na to da je premašeno količinsko ograničenje od 109 000 tona utvrđeno člankom 3. stavkom 1. točkom (c) Uredbe (EU) br. 1370/2013 za otkup obranog mlijeka u prahu po fiksnoj cijeni u okviru javne intervencije. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/482 (2) otvoren je natječajni postupak za otkup obranog mlijeka u prahu, s obzirom na to da je premašeno količinsko ograničenje od 109 000 tona utvrđeno člankom 3. stavkom 1. točkom (c) Uredbe (EU) br. 1370/2013 za otkup obranog mlijeka u prahu po fiksnoj cijeni u okviru javne intervencije.

| (2) | Člankom 3. stavkom 1. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1370/2013, kako je umetnut Uredbom Vijeća (EU) 2016/591 (3), povećana su količinska ograničenja primjenjiva na otkup maslaca i obranog mlijeka u prahu po fiksnoj cijeni za godinu 2016. od 20. travnja 2016. |
| --- | --- |

(2)

Člankom 3. stavkom 1. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1370/2013, kako je umetnut Uredbom Vijeća (EU) 2016/591 (3), povećana su količinska ograničenja primjenjiva na otkup maslaca i obranog mlijeka u prahu po fiksnoj cijeni za godinu 2016. od 20. travnja 2016.

| (3) | Stoga je primjereno zatvoriti natječajni postupak otvoren Provedbenom uredbom (EU) 2016/482 te nastaviti otkup obranog mlijeka u prahu po fiksnoj cijeni u okviru javne intervencije dok se ne dosegnu povećana količinska ograničenja. |
| --- | --- |

(3)

Stoga je primjereno zatvoriti natječajni postupak otvoren Provedbenom uredbom (EU) 2016/482 te nastaviti otkup obranog mlijeka u prahu po fiksnoj cijeni u okviru javne intervencije dok se ne dosegnu povećana količinska ograničenja.

| (4) | Budući da interventne agencije ubrzo nakon objave ove Uredbe moraju obavijestiti ponuđače o zatvaranju natječajnog postupka, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(4)

Budući da interventne agencije ubrzo nakon objave ove Uredbe moraju obavijestiti ponuđače o zatvaranju natječajnog postupka, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Zatvaranje natječajnog postupka

Zatvara se natječajni postupak otvoren Provedbenom uredbom (EU) 2016/482.

Članak 2.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 19. travnja 2016.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  
  SL L 346, 20.12.2013., str. 12.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/482 оd 1. travnja 2016. o zatvaranju interventnog otkupa obranog mlijeka u prahu po fiksnoj cijeni za razdoblje intervencije koje završava 30. rujna 2016. i o otvaranju natječajnog postupka za otkup (SL L 87, 2.4.2016., str. 26.).

2

(3)  Uredba Vijeća (EU) 2016/591 od 15. travnja 2016. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1370/2013 o utvrđivanju mjera za određivanje određenih potpora i subvencija vezanih uz zajedničku organizaciju tržišta poljoprivrednih proizvoda u pogledu primjenjivih količinskih ograničenja za otkup maslaca i obranog mlijeka u prahu (SL L 103, 19.4.2016., str. 3.).

3

---

| 20.4.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 104/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 104/16

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/607

оd 19. travnja 2016.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 19. travnja 2016.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  
  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | IL | 279,2 |
| MA | 95,7 |
| SN | 175,5 |
| TR | 108,9 |
| ZZ | 164,8 |
| 0707 00 05 | MA | 80,7 |
| TR | 112,8 |
| ZZ | 96,8 |
| 0709 93 10 | MA | 91,2 |
| TR | 134,3 |
| ZZ | 112,8 |
| 0805 10 20 | CR | 66,6 |
| EG | 47,6 |
| IL | 79,1 |
| MA | 57,5 |
| TR | 38,9 |
| ZZ | 57,9 |
| 0805 50 10 | MA | 132,7 |
| ZZ | 132,7 |
| 0808 10 80 | AR | 107,0 |
| BR | 106,3 |
| CL | 112,5 |
| CN | 131,9 |
| US | 153,7 |
| ZA | 85,7 |
| ZZ | 116,2 |
| 0808 30 90 | AR | 101,3 |
| CL | 134,3 |
| CN | 86,4 |
| ZA | 117,7 |
| ZZ | 109,9 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

IL

279,2

MA

95,7

SN

175,5

TR

108,9

ZZ

164,8

0707 00 05

MA

80,7

TR

112,8

ZZ

96,8

0709 93 10

MA

91,2

TR

134,3

ZZ

112,8

0805 10 20

CR

66,6

EG

47,6

IL

79,1

MA

57,5

TR

38,9

ZZ

57,9

0805 50 10

MA

132,7

ZZ

132,7

0808 10 80

AR

107,0

BR

106,3

CL

112,5

CN

131,9

US

153,7

ZA

85,7

ZZ

116,2

0808 30 90

AR

101,3

CL

134,3

CN

86,4

ZA

117,7

ZZ

109,9

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

ODLUKE

| 20.4.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 104/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 104/18

---

ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2016/608

od 18. travnja 2016.

o privremenom prihvatu određenih Palestinaca u države članice Europske unije

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 29. i članak 31. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Vijeće je 5. ožujka 2015. donijelo Odluku (ZVSP) 2015/363 (1) o privremenom prihvatu određenih Palestinaca u države članice, kojom je predviđeno produljenje roka valjanosti njihovih nacionalnih dozvola za ulazak i boravak na državnom području država članica iz Zajedničkog stajališta 2002/400/ZVSP (2) za daljnje razdoblje od 24 mjeseca. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 5. ožujka 2015. donijelo Odluku (ZVSP) 2015/363 (1) o privremenom prihvatu određenih Palestinaca u države članice, kojom je predviđeno produljenje roka valjanosti njihovih nacionalnih dozvola za ulazak i boravak na državnom području država članica iz Zajedničkog stajališta 2002/400/ZVSP (2) za daljnje razdoblje od 24 mjeseca.

| (2) | Na temelju ocjene primjene Zajedničkog stajališta 2002/400/ZVSP, Vijeće smatra da je primjereno produljiti rok valjanosti tih dozvola za daljnje razdoblje od 24 mjeseca, |
| --- | --- |

(2)

Na temelju ocjene primjene Zajedničkog stajališta 2002/400/ZVSP, Vijeće smatra da je primjereno produljiti rok valjanosti tih dozvola za daljnje razdoblje od 24 mjeseca,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Države članice iz članka 2. Zajedničkog stajališta 2002/400/ZVSP produljuju rok valjanosti nacionalnih dozvola za ulazak i boravak izdanih na temelju članka 3. Zajedničkog stajališta za daljnje razdoblje od 24 mjeseca, počevši od 31. siječnja 2016.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Luxembourgu 18. travnja 2016.

Za Vijeće

Predsjednica

F. MOGHERINI

---

(1)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2015/363 od 5. ožujka 2015. o privremenom prihvatu određenih Palestinaca u države članice Europske unije (SL L 62, 6.3.2015., str. 24.).

1

(2)  Zajedničko stajalište Vijeća 2002/400/ZVSP od 21. svibnja 2002. o privremenom prihvatu određenih Palestinaca u države članice Europske unije (SL L 138, 28.5.2002., str. 33.).

2

---

| 20.4.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 104/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 104/19

---

ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2016/609

od 18. travnja 2016.

o izmjeni Odluke 2010/413/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Irana

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 29.,

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2010/413/ZVSP od 26. srpnja 2010. o mjerama ograničavanja protiv Irana i stavljanju izvan snage Zajedničkog stajališta 2007/140/ZVSP (1), a posebno njezin članak 23.,

uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,

budući da:

| (1) | Vijeće je 26. srpnja 2010. donijelo Odluku 2010/413/ZVSP. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 26. srpnja 2010. donijelo Odluku 2010/413/ZVSP.

| (2) | Kina, Francuska, Njemačka, Ruska Federacija, Ujedinjena Kraljevina i Sjedinjene Američke Države, uz potporu Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, postigle su 14. srpnja 2015. dogovor s Iranom o dugoročnom sveobuhvatnom rješenju iranskog nuklearnog pitanja. Uspješna provedba Zajedničkog sveobuhvatnog akcijskog plana (ZSAP) osigurat će isključivo mirnodopsku narav iranskog nuklearnog programa i omogućiti sveobuhvatno ukidanje svih sankcija u vezi s nuklearnim pitanjem. |
| --- | --- |

(2)

Kina, Francuska, Njemačka, Ruska Federacija, Ujedinjena Kraljevina i Sjedinjene Američke Države, uz potporu Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, postigle su 14. srpnja 2015. dogovor s Iranom o dugoročnom sveobuhvatnom rješenju iranskog nuklearnog pitanja. Uspješna provedba Zajedničkog sveobuhvatnog akcijskog plana (ZSAP) osigurat će isključivo mirnodopsku narav iranskog nuklearnog programa i omogućiti sveobuhvatno ukidanje svih sankcija u vezi s nuklearnim pitanjem.

| (3) | Vijeće sigurnosti Ujedinjenih naroda donijelo je 20. srpnja 2015. Rezoluciju (RVSUN) 2231 (2015) kojom se pruža potpora ZSAP-u, odlučno poziva na njegovu potpunu provedbu u skladu s rasporedom utvrđenim u ZSAP-u i predviđaju djelovanja koja se moraju poduzeti u skladu sa ZSAP-om. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće sigurnosti Ujedinjenih naroda donijelo je 20. srpnja 2015. Rezoluciju (RVSUN) 2231 (2015) kojom se pruža potpora ZSAP-u, odlučno poziva na njegovu potpunu provedbu u skladu s rasporedom utvrđenim u ZSAP-u i predviđaju djelovanja koja se moraju poduzeti u skladu sa ZSAP-om.

| (4) | ZSAP-om, kako je podržan RVSUN-om 2231 (2015), predviđa se posebice da Unija mora ukinuti postojeće mjere ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata na „datum prijelaza” (18. listopada 2023.), što je datum osam godina nakon „datuma donošenja” (18. listopada 2015.), ili ranije, na temelju izvješća glavnog direktora Međunarodne agencije za atomsku energiju (IAEA-e) Vijeću guvernera IAEA-e i usporedno Vijeću sigurnosti UN-a u kojem se navodi da je IAEA zaključila kako se sav nuklearni materijal u Iranu upotrebljava za miroljubive aktivnosti („širi zaključak”). |
| --- | --- |

(4)

ZSAP-om, kako je podržan RVSUN-om 2231 (2015), predviđa se posebice da Unija mora ukinuti postojeće mjere ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata na „datum prijelaza” (18. listopada 2023.), što je datum osam godina nakon „datuma donošenja” (18. listopada 2015.), ili ranije, na temelju izvješća glavnog direktora Međunarodne agencije za atomsku energiju (IAEA-e) Vijeću guvernera IAEA-e i usporedno Vijeću sigurnosti UN-a u kojem se navodi da je IAEA zaključila kako se sav nuklearni materijal u Iranu upotrebljava za miroljubive aktivnosti („širi zaključak”).

| (5) | Vijeće je preispitalo obrazloženje u vezi s jednim subjektom koji treba podlijegati mjerama ograničavanja do datuma prijelaza i odlučilo je da bi to obrazloženje trebalo dopuniti. |
| --- | --- |

(5)

Vijeće je preispitalo obrazloženje u vezi s jednim subjektom koji treba podlijegati mjerama ograničavanja do datuma prijelaza i odlučilo je da bi to obrazloženje trebalo dopuniti.

| (6) | Unos iz Priloga ovoj Odluci trebao bi se primjenjivati do 22. listopada 2016. |
| --- | --- |

(6)

Unos iz Priloga ovoj Odluci trebao bi se primjenjivati do 22. listopada 2016.

| (7) | Odluku 2010/413/ZVSP trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(7)

Odluku 2010/413/ZVSP trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Prilog II. Odluci 2010/413/ZVSP mijenja se kako je navedeno u Prilogu ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Luxembourgu 18. travnja 2016.

Za Vijeće

Predsjednica

F. MOGHERINI

---

(1)  
  SL L 195, 27.7.2010., str. 39.

1

---

PRILOG

Sljedeći unos umeće se u dio I.B Priloga II. Odluci 2010/413/ZVSP do 22. listopada 2016.:

I.   Osobe i subjekti koji sudjeluju u nuklearnim aktivnostima ili aktivnostima u vezi s balističkim projektilima te osobe i subjekti koji daju potporu iranskoj vladi.

B.   Subjekti

| | Ime | Identifikacijski podaci | Razlozi | Datum uvrštenja na popis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „7.a (*1) | Bank Saderat Iran (uključujući sve podružnice) i društva kćeri: | Bank Saderat Tower, 43 Somayeh Ave, Teheran, Iran. | Vođenjem akreditiva Organizacije za obrambenu industriju (DIO) u ožujku 2009., Bank Saderat prekršila je odredbe RVSUN-a 1737 u kojima se navodi DIO i kojima se stoga zahtijeva zamrzavanje svih njegovih sredstava, financijske imovine i gospodarskih resursa te se zabranjuje stavljati mu na raspolaganje sva sredstva, financijsku imovinu i gospodarske resurse. Vođenjem tih akreditiva Bank Saderat također je pomagao DIO-u u kršenju zabrane nabavljanja i pružanja bilo kakvog oružja i povezanih materijala koja je sadržana u RVSUN-a 1747. | |
| (a) | Bank Saderat PLC (London) |

Ime

Identifikacijski podaci

Razlozi

Datum uvrštenja na popis

„7.a (*1)

Bank Saderat Iran (uključujući sve podružnice) i društva kćeri:

Bank Saderat Tower, 43 Somayeh Ave, Teheran, Iran.

Vođenjem akreditiva Organizacije za obrambenu industriju (DIO) u ožujku 2009., Bank Saderat prekršila je odredbe RVSUN-a 1737 u kojima se navodi DIO i kojima se stoga zahtijeva zamrzavanje svih njegovih sredstava, financijske imovine i gospodarskih resursa te se zabranjuje stavljati mu na raspolaganje sva sredstva, financijsku imovinu i gospodarske resurse. Vođenjem tih akreditiva Bank Saderat također je pomagao DIO-u u kršenju zabrane nabavljanja i pružanja bilo kakvog oružja i povezanih materijala koja je sadržana u RVSUN-a 1747.

(a)

Bank Saderat PLC (London)

5 Lothbury, London, EC2R 7 HD, Ujedinjena Kraljevina

Društvo kći u 100 %-tnom vlasništvu Bank Saderat.

---

(*1)  U skladu s Odlukom Vijeća (ZVSP) 2016/609 ovaj unos primjenjuje se do 22. listopada 2016.
  ”

*1

---

| 20.4.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 104/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 104/21

---

ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2016/610

od 19. travnja 2016.

o misiji ZSOP-a Europske unije za vojno osposobljavanje u Srednjoafričkoj Republici (EUTM RCA)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 28., članak 42. stavak 4. i članak 43. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,

budući da:

| (1) | Vijeće je u svojim zaključcima od 17. i 18. studenoga 2014. prepoznalo potrebu za zajedničkim pristupima s Ujedinjenim narodima (UN) u Srednjoafričkoj Republici (SAR) u reformi njezinih sigurnosnih snaga, uključujući oružane snage, radi stabilizacije stanja kao potpore političkom procesu. U tom pogledu potvrdilo je dodanu vrijednost potencijalne daljnje uloge Unije u reformi sigurnosnog sektora kao potpore naporima UN-a, osiguravajući pri tome lokalno sudjelovanje. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je u svojim zaključcima od 17. i 18. studenoga 2014. prepoznalo potrebu za zajedničkim pristupima s Ujedinjenim narodima (UN) u Srednjoafričkoj Republici (SAR) u reformi njezinih sigurnosnih snaga, uključujući oružane snage, radi stabilizacije stanja kao potpore političkom procesu. U tom pogledu potvrdilo je dodanu vrijednost potencijalne daljnje uloge Unije u reformi sigurnosnog sektora kao potpore naporima UN-a, osiguravajući pri tome lokalno sudjelovanje.

| (2) | Vijeće je 19. siječnja 2015. donijelo Odluku (ZVSP) 2015/78 (1) o savjetodavnoj vojnoj misiji zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) Europske unije u Srednjoafričkoj Republici (EUMAM RCA). Mandat misije EUMAM RCA završava 16. srpnja 2016. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 19. siječnja 2015. donijelo Odluku (ZVSP) 2015/78 (1) o savjetodavnoj vojnoj misiji zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) Europske unije u Srednjoafričkoj Republici (EUMAM RCA). Mandat misije EUMAM RCA završava 16. srpnja 2016.

| (3) | Pismom od 8. listopada 2015.Chef de l'État de la Transition SAR-a pozvao je Uniju da nastavi podupirati oružane snage Srednjoafričke Republike (FACA) putem pojačane strukture operativnog osposobljavanja u potpunoj suradnji s višedimenzionalnalnom integriranom misijom Ujedinjenih naroda za stabilizaciju u Srednjoafričkoj Republici (MINUSCA). |
| --- | --- |

(3)

Pismom od 8. listopada 2015.Chef de l'État de la Transition SAR-a pozvao je Uniju da nastavi podupirati oružane snage Srednjoafričke Republike (FACA) putem pojačane strukture operativnog osposobljavanja u potpunoj suradnji s višedimenzionalnalnom integriranom misijom Ujedinjenih naroda za stabilizaciju u Srednjoafričkoj Republici (MINUSCA).

| (4) | Vijeće je 17. studenoga 2015. pozdravilo rad u okviru misije EUMAM RCA na podržavanju restrukturiranja FACA-e te je pozvalo Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (VP) da započne s pripremama za misiju za pružanje strateških savjeta i operativno osposobljavanje, čiji je početak predviđen nakon inauguracije demokratski izabranih tijela vlasti te pravovremeno prije završetka mandata misije EUMAM RCA. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 17. studenoga 2015. pozdravilo rad u okviru misije EUMAM RCA na podržavanju restrukturiranja FACA-e te je pozvalo Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (VP) da započne s pripremama za misiju za pružanje strateških savjeta i operativno osposobljavanje, čiji je početak predviđen nakon inauguracije demokratski izabranih tijela vlasti te pravovremeno prije završetka mandata misije EUMAM RCA.

| (5) | Vijeće je 14. ožujka 2016. odobrilo Koncept upravljanja kriznim situacijama za moguću misiju ZSOP-a Unije za vojno osposobljavanje u SAR-u. |
| --- | --- |

(5)

Vijeće je 14. ožujka 2016. odobrilo Koncept upravljanja kriznim situacijama za moguću misiju ZSOP-a Unije za vojno osposobljavanje u SAR-u.

| (6) | Pismom od 30. ožujka 2016. predsjednik SAR-a pozvao je Uniju na upućivanje misije ZSOP-a Unije za vojno osposobljavanje u SAR-u (EUTM RCA). |
| --- | --- |

(6)

Pismom od 30. ožujka 2016. predsjednik SAR-a pozvao je Uniju na upućivanje misije ZSOP-a Unije za vojno osposobljavanje u SAR-u (EUTM RCA).

| (7) | Misija EUTM RCA trebala bi što je prije moguće doseći punu operativnu sposobnost. |
| --- | --- |

(7)

Misija EUTM RCA trebala bi što je prije moguće doseći punu operativnu sposobnost.

| (8) | Politički i sigurnosni odbor (PSO) trebao bi, pod odgovornošću Vijeća i VP-a, provoditi politički nadzor nad misijom EUTM RCA, strateški je usmjeravati te donositi odgovarajuće odluke u skladu s člankom 38. trećim stavkom Ugovora o Europskoj uniji (UEU). |
| --- | --- |

(8)

Politički i sigurnosni odbor (PSO) trebao bi, pod odgovornošću Vijeća i VP-a, provoditi politički nadzor nad misijom EUTM RCA, strateški je usmjeravati te donositi odgovarajuće odluke u skladu s člankom 38. trećim stavkom Ugovora o Europskoj uniji (UEU).

| (9) | Potrebno je u pregovorima dogovoriti i sklopiti međunarodne sporazume koji se odnose na status jedinica i osoblja pod vodstvom EU-a te na sudjelovanje trećih država u misijama Unije. |
| --- | --- |

(9)

Potrebno je u pregovorima dogovoriti i sklopiti međunarodne sporazume koji se odnose na status jedinica i osoblja pod vodstvom EU-a te na sudjelovanje trećih država u misijama Unije.

| (10) | Na temelju članka 41. stavka 2. UEU-a te u skladu s Odlukom Vijeća (ZVSP) 2015/528 (2), operativne izdatke koji nastanu na temelju ove Odluke, a koji imaju implikacije u području vojske ili obrane, trebaju snositi države članice. |
| --- | --- |

(10)

Na temelju članka 41. stavka 2. UEU-a te u skladu s Odlukom Vijeća (ZVSP) 2015/528 (2), operativne izdatke koji nastanu na temelju ove Odluke, a koji imaju implikacije u području vojske ili obrane, trebaju snositi države članice.

| (11) | U skladu s člankom 5. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog UEU-u i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije (UFEU), Danska ne sudjeluje u pripremi i provedbi odluka i djelovanja Unije koji imaju implikacije u području obrane. Stoga Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke, ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje te ne sudjeluje u financiranju ove misije, |
| --- | --- |

(11)

U skladu s člankom 5. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog UEU-u i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije (UFEU), Danska ne sudjeluje u pripremi i provedbi odluka i djelovanja Unije koji imaju implikacije u području obrane. Stoga Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke, ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje te ne sudjeluje u financiranju ove misije,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Misija

1.   Unija provodi misiju ZSOP-a za vojno osposobljavanje u Srednjoafričkoj Republici (EUTM RCA) s ciljem doprinosa reformi obrambenog sektora u SAR-u u okviru procesa reforme sigurnosnog sektora Srednjoafričke Republike koji se koordinira u okviru misije MINUSCA.

2.   U radu na postizanju cilja osuvremenjenih, djelotvornih i demokratski odgovornih oružanih snaga Srednjoafričke Republike (FACA), misijom EUTM RCA pružaju se:

| (a) | strateški savjeti Ministarstvu obrane, vojnom osoblju i oružanim snagama SAR-a; |
| --- | --- |

(a)

strateški savjeti Ministarstvu obrane, vojnom osoblju i oružanim snagama SAR-a;

| (b) | obrazovanje časnika i dočasnika FACA-e; |
| --- | --- |

(b)

obrazovanje časnika i dočasnika FACA-e;

| (c) | osposobljavanje FACA-e. |
| --- | --- |

(c)

osposobljavanje FACA-e.

3.   Misijom EUTM RCA, unutar njezinih sredstava i mogućnosti, pruža se stručno znanje u pogledu vojske, sigurnosti i vladavine prava delegaciji Unije u Srednjoafričkoj Republici.

4.   Misija EUTM RCA surađuje s misijom MINUSCA s ciljem osiguravanja usklađenosti procesa reforme sigurnosnog sektora i razmještanja osposobljenih elemenata FACA-e.

5.   Misija EUTM RCA djeluje u skladu s političkim i strateškim ciljevima utvrđenima u Konceptu upravljanja kriznim situacijama koji je Vijeće odobrilo 14. ožujka 2016.

Članak 2.

Imenovanje zapovjednika misije EU-a

1.   Brigadni general Eric HAUTECLOQUE-RAYSZ imenuje se zapovjednikom misije EU-a EUTM RCA („zapovjednik misije EU-a”).

2.   Zapovjednik misije EU-a obavlja funkcije zapovjednika operacije EU-a i zapovjednika vojnih snaga EU-a.

Članak 3.

Određivanje sjedišta misije

1.   Sjedište misije EUTM RCA nalazi se u Banguiju u SAR-u. Ima funkciju operativnog sjedišta i sjedišta vojnih snaga.

2.   Sjedište misije EUTM RCA uključuje jedinicu za potporu u Bruxellesu.

Članak 4.

Planiranje i početak misije EUTM RCA

1.   Pravila o sudjelovanju primjenjiva na misiju EUMAM RCA primjenjuju se na misiju EUTM RCA u fazi njezina planiranja u provinciji Bangui.

2.   Misija EUTM RCA započinje odlukom Vijeća na dan koji preporuči zapovjednik misije EU-a nakon odobrenja plana misije i pravilâ o sudjelovanju.

Članak 5.

Politički nadzor i strateško usmjeravanje

1.   PSO, pod odgovornošću Vijeća i VP-a, provodi politički nadzor i strateško usmjeravanje misije EUTM RCA. Vijeće ovlašćuje PSO za donošenje odgovarajućih odluka u skladu s člankom 38. UEU-a. To ovlaštenje uključuje ovlasti za izmjenu planskih dokumenata, uključujući plan misije te pravila o sudjelovanju. Također uključuje ovlasti za donošenje odluka o imenovanju budućih zapovjednika misije EU-a. Vijeće je i dalje ovlašteno za odlučivanje o ciljevima, opsegu i prestanku misije EUTM RCA, kao i o općim uvjetima provedbe njezinih zadaća.

2.   PSO redovito izvješćuje Vijeće.

3.   PSO redovito prima izvješća predsjednika Vojnog odbora EU-a (EUMC) o provođenju misije EUTM RCA. PSO može prema potrebi pozvati zapovjednika misije EU-a na svoje sastanke.

Članak 6.

Vojno usmjeravanje

1.   EUMC prati pravilnu provedbu misije EUTM RCA koja se provodi pod odgovornošću zapovjednika misije EU-a.

2.   EUMC redovito prima izvješća zapovjednika misije EU-a. EUMC može prema potrebi pozvati zapovjednika misije EU-a na svoje sastanke.

3.   Predsjednik EUMC-a djeluje kao glavna osoba za kontakt sa zapovjednikom misije EU-a.

Članak 7.

Usklađenost odgovora Unije i koordinacija

1.   VP osigurava provedbu ove Odluke i njezinu usklađenost s vanjskim djelovanjem Unije u cjelini, uključujući razvojne programe Unije i njezinu humanitarnu pomoć.

2.   Ne dovodeći u pitanje zapovjedni lanac, zapovjednik misije EU-a prima lokalne političke smjernice od šefa delegacije Unije u Srednjoafričkoj Republici.

3.   VP, kojem pomaže Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD), djeluje kao glavna točka za kontakt s UN-om, vlastima SAR-a i susjednim zemljama, Afričkom unijom (AU), Gospodarskom zajednicom srednjoafričkih zemalja (ECCAS) te drugim relevantnim međunarodnim i bilateralnim akterima.

4.   Način koordinacije između zapovjednika misije EU-a, aktera Unije i lokalnih ključnih strateških partnera značajnih za operaciju definiraju se u planu misije.

Članak 8.

Sudjelovanje trećih država

1.   Ne dovodeći u pitanje autonomiju Unije u odlučivanju i njezin jedinstveni institucionalni okvir, a u skladu s relevantnim smjernicama Europskog vijeća, treće države mogu biti pozvane na sudjelovanje u misiji EUTM RCA.

2.   Vijeće ovlašćuje PSO za pozivanje trećih država da ponude doprinose i za donošenje odgovarajućih odluka o prihvaćanju predloženih doprinosa, na preporuku zapovjednika misije EU-a i EUMC-a.

3.   Detaljni načini sudjelovanja trećih država predmet su sporazuma sklopljenih na temelju članka 37. UEU-a te u skladu s postupkom utvrđenim u članku 218. UFEU-a. Ako su Unija i treća država sklopile sporazum o utvrđivanju okvira za sudjelovanje te treće države u misijama Unije za upravljanje kriznim situacijama, odredbe takvog sporazuma primjenjuju se u kontekstu misije EUTM RCA.

4.   Treće države koje daju značajne vojne doprinose misiji EUTM RCA imaju ista prava i obveze u pogledu svakodnevnog upravljanja misijom EUTM RCA kao i države članice koje sudjeluju u misiji EUTM RCA.

5.   Vijeće ovlašćuje PSO za donošenje odgovarajućih odluka o uspostavi odbora doprinositeljâ ako treće države osiguraju značajne vojne doprinose.

Članak 9.

Status osoblja pod vodstvom EU-a

Status jedinica i osoblja pod vodstvom EU-a, uključujući povlastice, imunitete i dodatna jamstva potrebna za ispunjavanje i neometano funkcioniranje njihove misije, predmet je sporazuma sklopljenog na temelju članka 37. UEU-a te u skladu s postupkom utvrđenim u članku 218. UFEU-a.

Članak 10.

Financijski aranžmani

1.   Zajedničkim troškovima misije EUTM RCA upravlja se u skladu s Odlukom (ZVSP) 2015/528.

2.   Financijski referentni iznos za zajedničke troškove misije EUTM RCA iznosi 18 180 000 EUR. Postotak referentnog iznosa iz članka 25. stavka 1. Odluke (ZVSP) 2015/528 iznosi 15 %, a postotak iz članka 34. stavka 3. navedene odluke iznosi 60 % za obvezu i 15 % za plaćanje.

Članak 11.

Projektna jedinica

1.   Misija EUTM RCA ima projektnu jedinicu za utvrđivanje i provedbu projekata koje trebaju financirati Unija, države članice ili treće države, koji su usklađeni s njezinim ciljevima te doprinose ostvarenju mandata.

2.   Athena može upravljati financijskim doprinosima povezanima s projektima iz stavka 1. ovog članka u skladu s člankom 30. Odluke (ZVSP) 2015/528.

3.   Unija ili VP ni pod kojim okolnostima ne odgovaraju državama članicama koje daju doprinose za radnje ili propuste misije EUTM RCA pri korištenju financijskih sredstava koja su osigurale te države.

Članak 12.

Dostava informacija

1.   VP je ovlašten trećim državama povezanima s ovom Odlukom, prema potrebi i u skladu s potrebama misije EUTM RCA, dostaviti klasificirane podatke EU-a koji su nastali za potrebe misije EUTM RCA, u skladu s Odlukom Vijeća 2013/488/EU (3) kako slijedi:

| (a) | do stupnja tajnosti predviđenog u primjenjivim sporazumima o sigurnosti podataka sklopljenima između Unije i dotične treće države; ili |
| --- | --- |

(a)

do stupnja tajnosti predviđenog u primjenjivim sporazumima o sigurnosti podataka sklopljenima između Unije i dotične treće države; ili

| (b) | do stupnja tajnosti „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL” u ostalim slučajevima. |
| --- | --- |

(b)

do stupnja tajnosti „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL” u ostalim slučajevima.

2.   VP je također ovlašten dostaviti klasificirane podatke EU-a do stupnja tajnosti „RESTREINT UE/EU RESTRICTED” UN-u i AU-u, u skladu s operativnim potrebama misije EUTM RCA, koji su nastali za potrebe misije EUTM RCA, u skladu s Odlukom 2013/488/EU. U tu svrhu sastavljaju se sporazumi između VP-a i nadležnih tijela UN-a i AU-a.

3.   U slučaju posebne i neodgodive operativne potrebe VP je također ovlašten državi domaćinu dostaviti klasificirane podatke EU-a do stupnja tajnosti „RESTREINT UE/EU RESTRICTED” koji su nastali za potrebe misije EUTM RCA, u skladu s Odlukom 2013/488/EU. U tu svrhu sastavljaju se sporazumi između VP-a i nadležnih tijela države domaćina.

4.   VP je ovlašten trećim državama povezanima s ovom Odlukom dostaviti sve dokumente EU-a koji nisu klasificirani, a povezani su s raspravama Vijeća o misiji EUTM RCA za koje vrijedi obveza čuvanja profesionalne tajne na temelju članka 6. stavka 1. Poslovnika Vijeća (4).

5.   VP može delegirati navedena ovlaštenja, kao i mogućnost sklapanja sporazumâ iz ovog članka, dužnosnicima ESVD-a i/ili zapovjedniku misije EU-a.

Članak 13.

Stupanje na snagu i prestanak

1.   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

2.   Misija EUTM RCA završava 24 mjeseca nakon dosezanja pune operativne sposobnosti.

3.   Ova se Odluka stavlja izvan snage od dana zatvaranja sjedišta misije EUTM RCA u skladu s odobrenim planovima za prestanak misije EUTM RCA te ne dovodeći u pitanje postupke u vezi s revizijom i financijskim izvještavanjem misije EUTM RCA, kako su utvrđeni u Odluci (ZVSP) 2015/528.

Sastavljeno u Luxembourgu 19. travnja 2016.

Za Vijeće

Predsjednica

F. MOGHERINI

---

(1)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2015/78 od 19. siječnja 2015. o savjetodavnoj vojnoj misiji ZSOP-a Europske unije u Srednjoafričkoj Republici (EUMAM RCA) (SL L 13, 20.1.2015., str. 8.).

1

(2)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2015/528 od 27. ožujka 2015. o uspostavi mehanizma za upravljanje financiranjem zajedničkih troškova operacija Europske unije koje imaju vojne ili obrambene implikacije (Athena) i o stavljanju izvan snage Odluke 2011/871/ZVSP (SL L 84, 28.3.2015., str. 39).

2

(3)  Odluka Vijeća 2013/488/EU od 23. rujna 2013. o sigurnosnim propisima za zaštitu klasificiranih podataka EU-a (SL L 274, 15.10.2013., str. 1.).

3

(4)  Odluka Vijeća 2009/937/EU od 1. prosinca 2009. o donošenju Poslovnika Vijeća (SL L 325, 11.12.2009., str. 35).

4

---

| 20.4.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 104/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 104/27

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/611

оd 15. travnja 2016.

o referentnom dokumentu o najboljoj praksi upravljanja okolišem, pokazateljima okolišne učinkovitosti za pojedinačne sektore i mjerilima izvrsnosti u sektoru turizma u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 2137)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1221/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS) te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 761/2001 i odluka Komisije 2001/681/EZ i 2006/193/EZ (1), a posebno njezin članak 46. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EZ) br. 1221/2009 utvrđuje se obveza Komisije da izrađuje sektorske referentne dokumente za određene gospodarske sektore savjetujući se s državama članicama i drugim zainteresiranim stranama. Ti sektorski referentni dokumenti potrebni su kako bi se pomoglo organizacijama da se bolje usredotoče na najvažnije okolišne aspekte konkretnog sektora i omogućilo evaluiranje i poboljšanje okolišne učinkovitosti organizacija te izvješćivanje o njoj. Njima moraju biti obuhvaćeni najbolja praksa upravljanja okolišem, pokazatelji okolišne učinkovitosti i, prema potrebi, mjerila izvrsnosti i sustavi za ocjenjivanje i utvrđivanje razina okolišne učinkovitosti tih sektora. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EZ) br. 1221/2009 utvrđuje se obveza Komisije da izrađuje sektorske referentne dokumente za određene gospodarske sektore savjetujući se s državama članicama i drugim zainteresiranim stranama. Ti sektorski referentni dokumenti potrebni su kako bi se pomoglo organizacijama da se bolje usredotoče na najvažnije okolišne aspekte konkretnog sektora i omogućilo evaluiranje i poboljšanje okolišne učinkovitosti organizacija te izvješćivanje o njoj. Njima moraju biti obuhvaćeni najbolja praksa upravljanja okolišem, pokazatelji okolišne učinkovitosti i, prema potrebi, mjerila izvrsnosti i sustavi za ocjenjivanje i utvrđivanje razina okolišne učinkovitosti tih sektora.

| (2) | Komunikacijom Komisije „Uspostavljanje radnog plana s indikativnim popisom sektora za donošenje sektorskih i međusektorskih referentnih dokumenata u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS)” (2) uspostavlja se radni plan i indikativni popis prioritetnih sektora za donošenje sektorskih i međusektorskih referentnih dokumenata, uključujući sektor turizma. |
| --- | --- |

(2)

Komunikacijom Komisije „Uspostavljanje radnog plana s indikativnim popisom sektora za donošenje sektorskih i međusektorskih referentnih dokumenata u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS)” (2) uspostavlja se radni plan i indikativni popis prioritetnih sektora za donošenje sektorskih i međusektorskih referentnih dokumenata, uključujući sektor turizma.

| (3) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog na temelju članka 49. Uredbe (EZ) br. 1221/2009, |
| --- | --- |

(3)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog na temelju članka 49. Uredbe (EZ) br. 1221/2009,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Sektorski referentni dokument o najboljoj praksi upravljanja okolišem, pokazateljima okolišne učinkovitosti za pojedinačne sektore i mjerilima izvrsnosti u sektoru turizma utvrđen je u Prilogu.

Članak 2.

Organizacije u sektoru turizma registrirane u EMAS-u uzimaju ovaj sektorski referentni dokument u obzir i stoga trebaju:

| — | upotrebljavati mjerodavne elemente sektorskog referentnog dokumenta pri uspostavi i provedbi svojih sustava upravljanja okolišem u kontekstu analize utjecaja na okoliš, |
| --- | --- |

—

upotrebljavati mjerodavne elemente sektorskog referentnog dokumenta pri uspostavi i provedbi svojih sustava upravljanja okolišem u kontekstu analize utjecaja na okoliš,

| — | pokazati u svojim izjavama o okolišu kako su relevantni pokazatelji okolišne učinkovitosti, najbolje prakse upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti za odgovarajući sektor opisani u sektorskom referentnom dokumentu upotrijebljeni za utvrđivanje mjera i radnji te po mogućnosti za određivanje prioriteta za unapređenje njihove okolišne učinkovitosti. |
| --- | --- |

—

pokazati u svojim izjavama o okolišu kako su relevantni pokazatelji okolišne učinkovitosti, najbolje prakse upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti za odgovarajući sektor opisani u sektorskom referentnom dokumentu upotrijebljeni za utvrđivanje mjera i radnji te po mogućnosti za određivanje prioriteta za unapređenje njihove okolišne učinkovitosti.

Članak 3.

Za organizacije registrirane u EMAS-u ispunjavanje mjerila izvrsnosti utvrđenih u sektorskom referentnom dokumentu nije obvezno jer je zbog dobrovoljne prirode EMAS-a procjena izvedivosti mjerila u pogledu troškova i koristi prepuštena samim organizacijama.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 15. travnja 2016.

Za Komisiju

Karmenu VELLA

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 342, 22.12.2009., str. 1.

1

(2)  
  SL C 358, 8.12.2011., str. 2.

2

---

PRILOG

SADRŽAJ

| 1. | Uvod | 30 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Područje primjene | 33 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Najbolje prakse upravljanja okolišem, sektorski pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti za sektor turizma | 36 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Zajednička pitanja | 36 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Provedba sustava upravljanja okolišem | 36 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Upravljanje opskrbnim lancem | 36 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | Upravljanje odredištima | 37 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Strateški planovi razvoja odredišta | 37 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Očuvanje biološke raznolikosti i upravljanje njome | 37 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Infrastruktura i pružanje usluga | 38 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

| 3.3. | Djelatnosti organizatora putovanja i putničkih agencija | 38 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Smanjenje i ublažavanje utjecaja operacija prijevoza na okoliš | 38 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Poticanje okolišnog poboljšanja pružatelja usluga smještaja | 39 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Poticanje poboljšanja odredišta | 40 |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Razvoj i promicanje prikladnih turističkih paketa i poticanje održivijeg ponašanja turista | 40 |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Učinkovite administrativne i maloprodajne aktivnosti | 41 |
| --- | --- | --- |

3.3.5.

| 3.4. | Smanjenje potrošnje vode u smještajnim objektima na najmanju moguću mjeru | 41 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Praćenje, održavanje i optimiranje vodovodnog sustava | 41 |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Učinkovite vodne armature u prostorima za goste | 42 |
| --- | --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Učinkovito pospremanje | 42 |
| --- | --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Optimirane male praonice rublja | 43 |
| --- | --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Optimirane velike praonice rublja ili vanjske usluge pranja rublja | 43 |
| --- | --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | Optimirano upravljanje bazenima | 44 |
| --- | --- | --- |

3.4.6.

| 3.4.7. | Recikliranje kišnice i potrošne vode | 44 |
| --- | --- | --- |

3.4.7.

| 3.5. | Gospodarenje otpadom i otpadnim vodama u smještajnim objektima | 45 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Sprječavanje stvaranja otpada | 45 |
| --- | --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Razvrstavanje otpada i slanje na recikliranje | 45 |
| --- | --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Pročišćavanje otpadnih voda | 45 |
| --- | --- | --- |

3.5.3.

| 3.6. | Smanjenje potrošnje energije u smještajnim objektima na najmanju moguću mjeru | 46 |
| --- | --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | Sustavi za praćenje potrošnje energije i gospodarenje njome | 46 |
| --- | --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Poboljšana ovojnica zgrade | 46 |
| --- | --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Optimirani sustavi grijanja, ventilacije i klimatizacije | 47 |
| --- | --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | Učinkovita primjena dizalica topline i geotermalnog grijanja/hlađenja | 47 |
| --- | --- | --- |

3.6.4.

| 3.6.5. | Učinkovita rasvjeta i električna oprema | 48 |
| --- | --- | --- |

3.6.5.

| 3.6.6. | Obnovljivi izvori energije | 48 |
| --- | --- | --- |

3.6.6.

| 3.7. | Restorani i hotelske kuhinje | 49 |
| --- | --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | Zelena nabava prehrambenih proizvoda i pića | 49 |
| --- | --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Gospodarenje organskim otpadom | 49 |
| --- | --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | Optimirano pranje posuđa, čišćenje i priprema hrane | 49 |
| --- | --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | Optimirano kuhanje, ventilacija i rashlađivanje | 50 |
| --- | --- | --- |

3.7.4.

| 3.8. | Kampovi | 50 |
| --- | --- | --- |

3.8.

| 3.8.1. | Okolišno obrazovanje gostiju | 50 |
| --- | --- | --- |

3.8.1.

| 3.8.2. | Upravljanje okolišem na otvorenom | 51 |
| --- | --- | --- |

3.8.2.

| 3.8.3. | Energetska učinkovitost kampova i ugradnja obnovljive energije | 51 |
| --- | --- | --- |

3.8.3.

| 3.8.4. | Učinkovitost upotrebe vode u kampovima | 52 |
| --- | --- | --- |

3.8.4.

| 3.8.5. | Smanjenje otpada u kampovima na najmanju moguću mjeru | 52 |
| --- | --- | --- |

3.8.5.

| 3.8.6. | Prirodni bazeni | 53 |
| --- | --- | --- |

3.8.6.

| 4. | Preporučeni ključni pokazatelji okolišne učinkovitosti sektora | 54 |
| --- | --- | --- |

4.

1.   UVOD

Ovaj je dokument sektorski referentni dokument utvrđen u skladu s člankom 46. Uredbe (EZ) br. 1221/2009 o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS) (1). Kako bi se olakšalo razumijevanje ovog sektorskog referentnog dokumenta, u uvodu se daje kratak pregled njegova pravnog konteksta i njegove upotrebe.

Sektorski referentni dokument temelji se na detaljnom znanstvenom i političkom izvješću (2) („Izvješće o najboljoj praksi”) koje je izradio Institut za prospektivne tehnološke studije (IPTS), jedan od sedam instituta Zajedničkog istraživačkog centra (JRC) Europske komisije.

Mjerodavni pravni kontekst

Sustav upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS), u kojem organizacije sudjeluju dobrovoljno, uveden je 1993. Uredbom Vijeća (EEZ) br. 1836/93 (3). Sustav EMAS naknadno je dvaput znatno revidiran:

| — | Uredbom (EZ) br. 761/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (4), |
| --- | --- |

—

Uredbom (EZ) br. 761/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (4),

| — | Uredbom (EZ) br. 1221/2009. |
| --- | --- |

—

Uredbom (EZ) br. 1221/2009.

Važan je novi element u posljednjoj reviziji koja je stupila na snagu 11. siječnja 2010. članak 46. o izradi sektorskih referentnih dokumenata. Sektorski referentni dokumenti moraju obuhvaćati najbolje prakse upravljanja okolišem, pokazatelje okolišne učinkovitosti za pojedinačne sektore i, prema potrebi, mjerila izvrsnosti te sustave za ocjenjivanje i utvrđivanje razina učinkovitosti.

Kako tumačiti i upotrijebiti ovaj dokument

Sustav upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja (EMAS) je sustav za dobrovoljno sudjelovanje organizacija koje su predane stalnom poboljšanju stanja okoliša. Unutar tog okvira ovim se sektorskim referentnim dokumentom daju konkretne smjernice za sektor turizma i predstavlja niz mogućnosti za poboljšanje, kao i najbolje prakse.

Dokument je sastavio Zajednički istraživački centar Europske komisije s pomoću doprinosa zainteresiranih strana. Tehnička radna skupina sastavljena od stručnjaka i dionika iz sektora pod vodstvom Zajedničkog istraživačkog centra Europske komisije na temelju rasprava dogovorila je najbolje prakse upravljanja okolišem, sektorske pokazatelje okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti opisane u ovom dokumentu. Smatra se da su tim mjerilima dobro predstavljene razine okolišne učinkovitosti koje postižu najučinkovitije organizacije u sektoru.

Cilj je ovog sektorskog referentnog dokumenta pružiti pomoć i podršku svim organizacijama koje namjeravaju poboljšati svoju okolišnu učinkovitost dajući im ideje i inspiraciju te praktične i tehničke smjernice.

Ovaj je Sektorski referentni dokument ponajprije namijenjen organizacijama koje su već registrirane u EMAS-u, zatim organizacijama koje razmatraju registraciju u EMAS-u u budućnosti i naposljetku svim organizacijama koje žele doznati više o najboljim praksama upravljanja okolišem kako bi mogle poboljšati svoju okolišnu učinkovitost. Slijedom toga, cilj je ovog dokumenta pružiti podršku svim organizacijama i dionicima u sektoru turizma da se usredotoče na relevantne okolišne aspekte, izravne i neizravne, te da pronađu informacije o najboljim praksama, odgovarajućim sektorskim pokazateljima okolišne učinkovitosti za mjerenje svoje okolišne učinkovitosti i o mjerilima izvrsnosti.

Kako bi organizacije registrirane u EMAS-u trebale uzeti u obzir sektorske referentne dokumente

U skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009, organizacije registrirane u EMAS-u trebaju sektorske referentne dokumente uzeti u obzir na dvije razine:

| 1. | Pri uspostavi i provedbi svojih sustava upravljanja okolišem u kontekstu analiza utjecaja na okoliš (članak 4. stavak 1. točka (b)).
  To znači da bi organizacije trebale upotrebljavati relevantne elemente sektorskog referentnog dokumenta pri utvrđivanju i preispitivanju svojih općih i pojedinačnih ciljeva zaštite okoliša u skladu s mjerodavnim okolišnim aspektima utvrđenima u analizi utjecaja na okoliš i politici, kao i pri odlučivanju o radnjama za provedbu kako bi poboljšale svoju okolišnu učinkovitost. |
| --- | --- |

1.

Pri uspostavi i provedbi svojih sustava upravljanja okolišem u kontekstu analiza utjecaja na okoliš (članak 4. stavak 1. točka (b)).

To znači da bi organizacije trebale upotrebljavati relevantne elemente sektorskog referentnog dokumenta pri utvrđivanju i preispitivanju svojih općih i pojedinačnih ciljeva zaštite okoliša u skladu s mjerodavnim okolišnim aspektima utvrđenima u analizi utjecaja na okoliš i politici, kao i pri odlučivanju o radnjama za provedbu kako bi poboljšale svoju okolišnu učinkovitost.

| 2. | Prilikom sastavljanja izjave o okolišu (članak 4. stavak 1. točka (d) i članak 4. stavak 4.).
  To znači sljedeće:






  (a) | Organizacije bi trebale razmotriti odgovarajuće sektorske pokazatelje okolišne učinkovitosti u sektorskom referentnom dokumentu pri izboru pokazatelja (5) koje će upotrebljavati za svoje izvješćivanje o okolišnoj učinkovitosti.
  Pri odabiru skupa pokazatelja za izvješćivanje organizacije bi trebale uzeti u obzir pokazatelje predložene u odgovarajućem sektorskom referentnom dokumentu i njihovu važnost u odnosu na značajne aspekte okoliša koje je organizacija utvrdila u svojoj analizi utjecaja na okoliš. Pokazatelje treba uzeti u obzir samo ako su relevantni za okolišne aspekte koji su u analizi utjecaja na okoliš ocijenjeni kao najvažniji. |
| --- | --- | --- |

2.

Prilikom sastavljanja izjave o okolišu (članak 4. stavak 1. točka (d) i članak 4. stavak 4.).

To znači sljedeće:

(a)

Organizacije bi trebale razmotriti odgovarajuće sektorske pokazatelje okolišne učinkovitosti u sektorskom referentnom dokumentu pri izboru pokazatelja (5) koje će upotrebljavati za svoje izvješćivanje o okolišnoj učinkovitosti.

Pri odabiru skupa pokazatelja za izvješćivanje organizacije bi trebale uzeti u obzir pokazatelje predložene u odgovarajućem sektorskom referentnom dokumentu i njihovu važnost u odnosu na značajne aspekte okoliša koje je organizacija utvrdila u svojoj analizi utjecaja na okoliš. Pokazatelje treba uzeti u obzir samo ako su relevantni za okolišne aspekte koji su u analizi utjecaja na okoliš ocijenjeni kao najvažniji.

| (b) | Organizacije u izjavi o okolišu trebaju navesti kako su relevantne najbolje prakse upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti, ako postoje, uzeti u obzir.
  Treba opisati kako su organizacije upotrijebile mjerodavne najbolje prakse upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti (kojima se navodi razina učinkovitosti koju postižu najučinkovitije organizacije) za utvrđivanje mjera i radnji te eventualno za određivanje prioriteta za (dodatno) poboljšanje svoje okolišne učinkovitosti. No, provođenje najboljih praksi upravljanja okolišem ili postizanje utvrđenih mjerila izvrsnosti nije obvezno jer je zbog dobrovoljne prirode EMAS-a procjena izvedivosti mjerila i provedbe najboljih praksi u pogledu troškova i koristi prepuštena samim organizacijama.
  Kao i u slučaju pokazatelja okolišne učinkovitosti, organizacija treba ocijeniti relevantnost i primjenjivost najboljih praksi upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti u kontekstu aspekata okoliša koji su u analizi utjecaja na okoliš utvrđeni kao važni, kao i u kontekstu tehničkih i financijskih aspekata. |
| --- | --- |

(b)

Organizacije u izjavi o okolišu trebaju navesti kako su relevantne najbolje prakse upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti, ako postoje, uzeti u obzir.

Treba opisati kako su organizacije upotrijebile mjerodavne najbolje prakse upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti (kojima se navodi razina učinkovitosti koju postižu najučinkovitije organizacije) za utvrđivanje mjera i radnji te eventualno za određivanje prioriteta za (dodatno) poboljšanje svoje okolišne učinkovitosti. No, provođenje najboljih praksi upravljanja okolišem ili postizanje utvrđenih mjerila izvrsnosti nije obvezno jer je zbog dobrovoljne prirode EMAS-a procjena izvedivosti mjerila i provedbe najboljih praksi u pogledu troškova i koristi prepuštena samim organizacijama.

Kao i u slučaju pokazatelja okolišne učinkovitosti, organizacija treba ocijeniti relevantnost i primjenjivost najboljih praksi upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti u kontekstu aspekata okoliša koji su u analizi utjecaja na okoliš utvrđeni kao važni, kao i u kontekstu tehničkih i financijskih aspekata.

Organizacije ne trebaju izvješćivati o elementima sektorskih referentnih dokumenata (pokazatelji, najbolje prakse upravljanja okolišem ili mjerila izvrsnosti) koji se ne smatraju relevantnima u odnosu na okolišne aspekte koji su u analizi utjecaja na okoliš utvrđeni kao važni niti ih opisati u izjavi o okolišu.

Sudjelovanje u sustavu EMAS proces je koji stalno traje. To znači da svaki put kad planira poboljšati svoju okolišnu učinkovitost (i preispituje svoju okolišnu učinkovitost), organizacija proučava sektorski referentni dokument u pogledu konkretnih tema kako bi dobila ideju o sljedećim pitanjima kojima se treba postupno pozabaviti.

Okolišni procjenitelji u sustavu EMAS provjeravaju je li organizacija uzela u obzir sektorski referentni dokument pri izradi svoje izjave o okolišu i na koji način (članak 18. stavak 5. točka (d) Uredbe (EZ) br. 1221/2009).

To znači da pri provođenju revizije akreditirani okolišni procjenitelji trebaju dokaz od organizacije o tome kako su relevantni elementi sektorskog referentnog dokumenta odabrani u kontekstu analiza utjecaja na okoliš i uzeti u obzir. Oni ne provjeravaju usklađenost s opisanim mjerilima izvrsnosti, ali provjeravaju dokaz o tome kako je sektorski referentni dokument upotrijebljen kao smjernica za utvrđivanje pokazatelja i odgovarajućih dobrovoljnih mjera koje organizacija može provesti radi poboljšanja svoje okolišne učinkovitosti.

Zbog dobrovoljne prirode sustava EMAS i sektorskog referentnog dokumenta organizacije ne bi trebalo nerazmjerno opteretiti dostavljanjem tih dokaza. Procjenitelji osobito neće zahtijevati pojedinačno obrazloženje za svaku od najboljih praksi, sektorskih pokazatelja okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti koji su navedeni u sektorskom referentnom dokumentu, a koje organizacija ne smatra relevantnima u kontekstu svoje analize utjecaja na okoliš. Međutim, oni mogu predložiti relevantne dodatne elemente koje bi organizacija trebala uzeti u obzir u budućnosti kao dodatan dokaz svoje predanosti stalnom poboljšanju učinkovitosti.

Struktura sektorskog referentnog dokumenta

Ovaj se dokument sastoji od četiri poglavlja. U prvom poglavlju predstavlja se pravni kontekst EMAS-a i opisuje kako upotrebljavati taj dokument, a u drugom poglavlju definirano je područje primjene sektorskog referentnog dokumenta. U trećem poglavlju ukratko su opisane najbolje prakse upravljanja okolišem s informacijama o njihovoj primjenjivosti na općoj razini i na razini malih i srednjih poduzeća. Navedeni su i posebni pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti za određenu najbolju praksu upravljanja okolišem kad je god moguće. Neki od pokazatelja i mjerila relevantni su za više najboljih praksi upravljanja okolišem te se stoga ponavljaju gdje god je to potrebno.

Naposljetku, četvrto poglavlje sadržava opsežnu tablicu s najrelevantnijim pokazateljima okolišne učinkovitosti, popratnim objašnjenjima i povezanim mjerilima izvrsnosti.

2.   PODRUČJE PRIMJENE

Ovim dokumentom obuhvaćene su neke od djelatnosti navedenih u području I 55 – 56 „djelatnosti pružanja smještaja te pripreme i usluživanja hrane”, području N 79 „putničke agencije, organizatori putovanja (turoperatori) i ostale rezervacijske usluge te djelatnosti povezane s njima” i području O 84.11 „opće djelatnosti javne uprave” Priloga I. Uredbi (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (6) (NACE Rev. 2).

Ovim sektorskim referentnim dokumentom prvenstveno su obuhvaćene najbolje prakse upravljanja okolišem u organizacijama koje pružaju usluge smještaja te posluživanja hrane i pića ili koja upravljaju turističkim odredištima odnosno nude i rezerviraju putovanja, smještaj ili aktivnosti u svrhu turizma (putničke agencije i organizatori putovanja) (7). Poduzeća koja pružaju usluge turističkog smještaja i usluge u kampovima trebala bi pregledati i mjerodavne odredbe o znaku za okoliš EU-a (8). Upravitelji odredišta mogu proučiti i druge inicijative EU-a kojima se promiče održivo upravljanje turizmom kao što je, među ostalim, Europski sustav pokazatelja za turizam (ETIS) (9).

Navedeni akteri povezani su s nizom drugih sektora kako je prikazano na dijagramu vrijednosnog lanca u turizmu u nastavku. U pogledu turizma kao proizvoda, i aktivnosti u kojima turist sudjeluje za vrijeme odmora važan su dio vrijednosnog lanca u turizmu i mogu biti od interesa za okoliš. Međutim, one su obuhvaćene ovim sektorskim referentnim dokumentom samo u mjeri u kojoj na njih mogu utjecati upravitelji odredišta i organizatori putovanja.

Prikaz vrijednosnog lanca u sektoru turizma

Posluživanje hrane i pića NACE 56

Proizvodnja tekstila NACE 13

Važni sektori s obuhva-ćenim procesima (putem poveznica s ključnim sektorima)

Gospodarenje otpadom NACE 38

Struja, plin, para, ventilacija NACE 35

Organizatori putovanja / putničke agencije NACE 79

Proizvodnja hrane NACE 10

Proizvodnja pića NACE 11

Važni neizravni sektori

Izravno obuhvaćeni ključni sektori

Proizvodnja drugih proizvoda NACE 14 - 33

Gradnja NACE 41 - 43

Upravljanje odredištima Opće djelatnosti javne uprave, NACE 84.11

Prijevoz i logistika NACE 49 - 52

Aktivnosti različiti NACE odjeljci

Odvodnja NACE 37

Usluge

Vodoopskrba NACE 36

Sektor turizma

Smještaj NACE 55

Poljoprivreda NACE 1 - 3

Opskrbni lanci

odjeljak 3.7.

odjeljak 3.4.

odjeljak 3.6.

odjeljak 3.7.

odjeljci 3.4. - 3.8.

odjeljak 3.3.

odjeljak 3.3.

odjeljak 3.2.

odjeljak 3.2.

odjeljak 3.4.

odjeljak 3.6.

odjeljak 3.5.

Glavni okolišni aspekti i povezani pritisci na okoliš koji proizlaze iz turizma prikazani su u tablici u nastavku. Ti su okolišni aspekti odabrani kao najvažniji za sektor. Međutim, okolišni aspekti kojima trebaju upravljati određene organizacije trebali bi se procjenjivati pojedinačno od slučaja do slučaja.

Aktivnosti u turističkim organizacijama (hoteli, kampovi, restorani i organizatori putovanja) i povezani okolišni aspekti i pritisci na okoliš

| Usluga/aktivnost | Glavni okolišni aspekti | Glavni pritisci na okoliš |
| --- | --- | --- |
| Administracija | — | vođenje ureda |

Usluga/aktivnost

Glavni okolišni aspekti

Glavni pritisci na okoliš

Administracija

—

vođenje ureda

| — | prijem gostiju |
| --- | --- |

—

prijem gostiju

| — | potrošnja energije, vode i materijala (uglavnom papira) |
| --- | --- |

—

potrošnja energije, vode i materijala (uglavnom papira)

| — | stvaranje komunalnog otpada (velike količine papira) i opasnog otpada (npr. ulošci s tonerom) |
| --- | --- |

—

stvaranje komunalnog otpada (velike količine papira) i opasnog otpada (npr. ulošci s tonerom)

Tehničke usluge

| — | proizvodnja tople vode i grijanje/hlađenje prostora |
| --- | --- |

—

proizvodnja tople vode i grijanje/hlađenje prostora

| — | rasvjeta |
| --- | --- |

—

rasvjeta

| — | dizala |
| --- | --- |

—

dizala

| — | bazeni |
| --- | --- |

—

bazeni

| — | zelene površine |
| --- | --- |

—

zelene površine

| — | suzbijanje nametnika i glodavaca |
| --- | --- |

—

suzbijanje nametnika i glodavaca

| — | popravci i održavanje |
| --- | --- |

—

popravci i održavanje

| — | potrošnja energije i vode |
| --- | --- |

—

potrošnja energije i vode

| — | potrošnja niza opasnih proizvoda |
| --- | --- |

—

potrošnja niza opasnih proizvoda

| — | u nekim slučajevima upotreba rashladnih sredstava CFC i HCFC (10) |
| --- | --- |

—

u nekim slučajevima upotreba rashladnih sredstava CFC i HCFC (10)

| — | emisije u zrak (tvari koje onečišćuju zrak, staklenički plinovi) |
| --- | --- |

—

emisije u zrak (tvari koje onečišćuju zrak, staklenički plinovi)

| — | stvaranje velikog niza vrsta potencijalno opasnog otpada kao što su prazni spremnici za kemikalije |
| --- | --- |

—

stvaranje velikog niza vrsta potencijalno opasnog otpada kao što su prazni spremnici za kemikalije

| — | stvaranje otpadnih voda |
| --- | --- |

—

stvaranje otpadnih voda

Restoran/bar

| — | doručak, ručak, večera |
| --- | --- |

—

doručak, ručak, večera

| — | pića i grickalice |
| --- | --- |

—

pića i grickalice

| — | pritisci na opskrbni lanac (vidjeti pod „Nabava”) |
| --- | --- |

—

pritisci na opskrbni lanac (vidjeti pod „Nabava”)

| — | potrošnja energije, vode i sirovina |
| --- | --- |

—

potrošnja energije, vode i sirovina

| — | stvaranje komunalnog otpada (posebno otpad od hrane i ambalažni otpad) |
| --- | --- |

—

stvaranje komunalnog otpada (posebno otpad od hrane i ambalažni otpad)

Kuhinja

| — | čuvanje hrane |
| --- | --- |

—

čuvanje hrane

| — | priprema hrane |
| --- | --- |

—

priprema hrane

| — | pranje posuđa |
| --- | --- |

—

pranje posuđa

| — | pritisci na opskrbni lanac (vidjeti pod „Nabava”) |
| --- | --- |

—

pritisci na opskrbni lanac (vidjeti pod „Nabava”)

| — | znatna potrošnja energije i vode |
| --- | --- |

—

znatna potrošnja energije i vode

| — | stvaranje komunalnog otpada (posebno otpad od hrane i ambalažni otpad) |
| --- | --- |

—

stvaranje komunalnog otpada (posebno otpad od hrane i ambalažni otpad)

| — | proizvodnja otpadnog biljnog ulja |
| --- | --- |

—

proizvodnja otpadnog biljnog ulja

| — | stvaranje mirisa |
| --- | --- |

—

stvaranje mirisa

Upotreba soba

| — | boravak gostiju |
| --- | --- |

—

boravak gostiju

| — | proizvodi za goste |
| --- | --- |

—

proizvodi za goste

| — | pospremanje |
| --- | --- |

—

pospremanje

| — | potrošnja energije, vode i sirovina |
| --- | --- |

—

potrošnja energije, vode i sirovina

| — | upotreba niza opasnih proizvoda |
| --- | --- |

—

upotreba niza opasnih proizvoda

| — | stvaranje ambalažnog otpada i malih količina komunalnog otpada |
| --- | --- |

—

stvaranje ambalažnog otpada i malih količina komunalnog otpada

| — | stvaranje otpadnih voda |
| --- | --- |

—

stvaranje otpadnih voda

Praonica

| — | pranje i glačanje odjeće gostiju |
| --- | --- |

—

pranje i glačanje odjeće gostiju

| — | pranje i glačanje ručnika, posteljnog rublja itd. |
| --- | --- |

—

pranje i glačanje ručnika, posteljnog rublja itd.

| — | znatna potrošnja energije i vode |
| --- | --- |

—

znatna potrošnja energije i vode

| — | upotreba opasnih proizvoda |
| --- | --- |

—

upotreba opasnih proizvoda

| — | stvaranje otpadnih voda |
| --- | --- |

—

stvaranje otpadnih voda

Nabava

| — | odabir proizvoda i dobavljača |
| --- | --- |

—

odabir proizvoda i dobavljača

| — | skladištenje proizvoda |
| --- | --- |

—

skladištenje proizvoda

| — | pritisci na opskrbni lanac (zauzimanje zemljišta, propadanje ili uništenje ekosustava, uznemiravanje divljih životinja, potrošnja energije i vode, emisije u zrak tvari koje onečišćuju zrak i stakleničkih plinova, emisije u vodu, stvaranje otpada) |
| --- | --- |

—

pritisci na opskrbni lanac (zauzimanje zemljišta, propadanje ili uništenje ekosustava, uznemiravanje divljih životinja, potrošnja energije i vode, emisije u zrak tvari koje onečišćuju zrak i stakleničkih plinova, emisije u vodu, stvaranje otpada)

| — | stvaranje ambalažnog otpada |
| --- | --- |

—

stvaranje ambalažnog otpada

| — | istjecanje opasnih tvari |
| --- | --- |

—

istjecanje opasnih tvari

Aktivnosti

| — | aktivnosti u zatvorenom prostoru |
| --- | --- |

—

aktivnosti u zatvorenom prostoru

| — | aktivnosti na otvorenom |
| --- | --- |

—

aktivnosti na otvorenom

| — | potrošnja energije, vode i sirovina |
| --- | --- |

—

potrošnja energije, vode i sirovina

| — | lokalni utjecaji na ekosustave |
| --- | --- |

—

lokalni utjecaji na ekosustave

| — | buka |
| --- | --- |

—

buka

| — | stvaranje komunalnog otpada |
| --- | --- |

—

stvaranje komunalnog otpada

| — | pritisci na infrastrukturu (vidjeti pod „Građenje i izgradnja”) |
| --- | --- |

—

pritisci na infrastrukturu (vidjeti pod „Građenje i izgradnja”)

Prijevoz

| — | prijevoz gostiju |
| --- | --- |

—

prijevoz gostiju

| — | prijevoz zaposlenika |
| --- | --- |

—

prijevoz zaposlenika

| — | prijevoz dobavljača |
| --- | --- |

—

prijevoz dobavljača

| — | potrošnja energije (gorivo) |
| --- | --- |

—

potrošnja energije (gorivo)

| — | emisije u zrak |
| --- | --- |

—

emisije u zrak

| — | pritisci na infrastrukturu (vidjeti pod „Građenje i izgradnja”) |
| --- | --- |

—

pritisci na infrastrukturu (vidjeti pod „Građenje i izgradnja”)

Dodatne usluge

| — | zdravstvene usluge, supermarketi, suvenirnice, lječilišta i wellness, frizerski saloni itd. |
| --- | --- |

—

zdravstvene usluge, supermarketi, suvenirnice, lječilišta i wellness, frizerski saloni itd.

| — | potrošnja energije, vode i sirovina |
| --- | --- |

—

potrošnja energije, vode i sirovina

| — | stvaranje komunalnog otpada i posebnih vrsta opasnog otpada (npr. sanitarni otpad) |
| --- | --- |

—

stvaranje komunalnog otpada i posebnih vrsta opasnog otpada (npr. sanitarni otpad)

Građenje i izgradnja

| — | izgradnja novih područja ili usluga |
| --- | --- |

—

izgradnja novih područja ili usluga

| — | popravak postojećih područja ili usluga |
| --- | --- |

—

popravak postojećih područja ili usluga

| — | zauzimanje zemljišta |
| --- | --- |

—

zauzimanje zemljišta

| — | propadanje ili uništenje ekosustava |
| --- | --- |

—

propadanje ili uništenje ekosustava

| — | uznemiravanje divljih životinja |
| --- | --- |

—

uznemiravanje divljih životinja

| — | potrošnja energije i vode |
| --- | --- |

—

potrošnja energije i vode

| — | znatna potrošnja sirovina i opasnih proizvoda |
| --- | --- |

—

znatna potrošnja sirovina i opasnih proizvoda

| — | znatno stvaranje građevinskog otpada |
| --- | --- |

—

znatno stvaranje građevinskog otpada

| — | stvaranje opasnog otpada |
| --- | --- |

—

stvaranje opasnog otpada

Najbolje prakse upravljanja okolišem predstavljene u ovom sektorskom referentnom dokumentu razvrstane su u sljedeće skupine:

| — | najbolje prakse upravljanja okolišem za rješavanje zajedničkih pitanja u sektoru turizma, |
| --- | --- |

—

najbolje prakse upravljanja okolišem za rješavanje zajedničkih pitanja u sektoru turizma,

| — | najbolje prakse upravljanja okolišem za poboljšanje upravljanja odredištima (11), |
| --- | --- |

—

najbolje prakse upravljanja okolišem za poboljšanje upravljanja odredištima (11),

| — | najbolje prakse upravljanja okolišem za poboljšanje djelatnosti organizatora putovanja i putničkih agencija, |
| --- | --- |

—

najbolje prakse upravljanja okolišem za poboljšanje djelatnosti organizatora putovanja i putničkih agencija,

| — | najbolje prakse upravljanja okolišem za smanjenje potrošnje vode u smještajnim objektima na najmanju moguću mjeru, |
| --- | --- |

—

najbolje prakse upravljanja okolišem za smanjenje potrošnje vode u smještajnim objektima na najmanju moguću mjeru,

| — | najbolje prakse upravljanja okolišem za smanjenje stvaranja otpada u smještajnim objektima na najmanju moguću mjeru, |
| --- | --- |

—

najbolje prakse upravljanja okolišem za smanjenje stvaranja otpada u smještajnim objektima na najmanju moguću mjeru,

| — | najbolje prakse upravljanja okolišem za smanjenje potrošnje energije u smještajnim objektima na najmanju moguću mjeru, |
| --- | --- |

—

najbolje prakse upravljanja okolišem za smanjenje potrošnje energije u smještajnim objektima na najmanju moguću mjeru,

| — | najbolje prakse upravljanja okolišem za poboljšanje kuhinja restorana i hotela, |
| --- | --- |

—

najbolje prakse upravljanja okolišem za poboljšanje kuhinja restorana i hotela,

| — | najbolje prakse upravljanja okolišem za poboljšanje kampova. |
| --- | --- |

—

najbolje prakse upravljanja okolišem za poboljšanje kampova.

Najboljim praksama upravljanja okolišem obuhvaćeni su najvažniji okolišni aspekti sektora.

3.   NAJBOLJE PRAKSE UPRAVLJANJA OKOLIŠEM, SEKTORSKI POKAZATELJI OKOLIŠNE UČINKOVITOSTI I MJERILA IZVRSNOSTI ZA SEKTOR TURIZMA

3.1.   Zajednička pitanja

3.1.1.   Provedba sustava upravljanja okolišem

Najbolja praksa upravljanja okolišem procjena je najvažnijih izravnih i neizravnih okolišnih aspekata povezanih s organizacijom te primjena relevantnih pokazatelja uspješnosti i usporedba s relevantnim mjerilima izvrsnosti.

Primjenjivost

Ta najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sve aktere u turizmu uključujući upravitelje odredišta, organizatore putovanja, pružatelje usluga smještaja te posluživanja hrane i pića, prijevoznike i organizatore aktivnosti. Ta se najbolja praksa upravljanja okolišem u potpunosti može primijeniti i na mala poduzeća (12).

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti

| Pokazatelj okolišne učinkovitosti | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i1) | Provedba sustava upravljanja okolišem (da/ne) |

Pokazatelj okolišne učinkovitosti

Mjerila izvrsnosti

(i1)

Provedba sustava upravljanja okolišem (da/ne)

| (b1) | Upotrebljavaju se odgovarajući pokazatelji za kontinuirano praćenje svih relevantnih aspekata okolišne učinkovitosti, uključujući teže mjerljive i neizravne aspekte kao što su utjecaji na biološku raznolikost. |
| --- | --- |

(b1)

Upotrebljavaju se odgovarajući pokazatelji za kontinuirano praćenje svih relevantnih aspekata okolišne učinkovitosti, uključujući teže mjerljive i neizravne aspekte kao što su utjecaji na biološku raznolikost.

| (b2) | Sve osoblje dobiva informacije o ciljevima zaštite okoliša i osposobljava se za odgovarajuće mjere upravljanja okolišem. |
| --- | --- |

(b2)

Sve osoblje dobiva informacije o ciljevima zaštite okoliša i osposobljava se za odgovarajuće mjere upravljanja okolišem.

| (b3) | Primjenjuju se najbolje prakse upravljanja okolišem, ako postoje. |
| --- | --- |

(b3)

Primjenjuju se najbolje prakse upravljanja okolišem, ako postoje.

3.1.2.   Upravljanje opskrbnim lancem

Najbolja praksa upravljanja okolišem analiza je opskrbnih lanaca za proizvode i usluge koje organizacija upotrebljava kako bi se utvrdile kritične točke zaštite okoliša uzimajući u obzir cijeli opskrbni lanac te utvrđivanje relevantnih kontrolnih točaka (npr. izbor proizvoda, izbjegavanje određenih proizvoda, zelena nabava, mjerila za dobavljače) s pomoću kojih se utjecaj na okoliš duž cijelog opskrbnog lanca može smanjiti na najmanju moguću mjeru.

Primjenjivost

Ta najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sve aktere u turizmu uključujući upravitelje odredišta, organizatore putovanja, pružatelje usluga smještaja te posluživanja hrane i pića, prijevoznike i organizatore aktivnosti. Ta najbolja praksa upravljanja okolišem u potpunosti se može primijeniti i na mala poduzeća.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti

| Pokazatelj okolišne učinkovitosti | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i2) | Postotak proizvoda i usluga koji ispunjavaju određena mjerila zaštite okoliša (%) |

Pokazatelj okolišne učinkovitosti

Mjerila izvrsnosti

(i2)

Postotak proizvoda i usluga koji ispunjavaju određena mjerila zaštite okoliša (%)

| (b4) | Organizacija je primijenila pristup životnog vijeka za utvrđivanje mogućnosti poboljšanja za sve glavne opskrbne lance kojima su obuhvaćene kritične točke zaštite okoliša. |
| --- | --- |

(b4)

Organizacija je primijenila pristup životnog vijeka za utvrđivanje mogućnosti poboljšanja za sve glavne opskrbne lance kojima su obuhvaćene kritične točke zaštite okoliša.

| (b5) | ≥ 97 % kemikalija (po masi aktivnog sastojka ili kupljenoj količini) koje se upotrebljavaju u smještajnim i restoranskim prostorima certificirano je u skladu s ISO znakom zaštite okoliša tipa I (13) (ili se može dokazati da su okolišno najprihvatljiva dostupna opcija). |
| --- | --- |

(b5)

≥ 97 % kemikalija (po masi aktivnog sastojka ili kupljenoj količini) koje se upotrebljavaju u smještajnim i restoranskim prostorima certificirano je u skladu s ISO znakom zaštite okoliša tipa I (13) (ili se može dokazati da su okolišno najprihvatljiva dostupna opcija).

| (b6) | ≥ 97 % sveg drva, papira i kartona kupljenih za smještajne objekte i restorane reciklira se ili ima ekološki certifikat (znak za okoliš, FSC, PEFC). |
| --- | --- |

(b6)

≥ 97 % sveg drva, papira i kartona kupljenih za smještajne objekte i restorane reciklira se ili ima ekološki certifikat (znak za okoliš, FSC, PEFC).

3.2.   Upravljanje odredištima

3.2.1.   Strateški planovi razvoja odredišta

Najbolja praksa zaštite okoliša uspostava je jedinice ili organizacije odgovorne za strateški održivi razvoj odredišta koja koordinira mjerodavne odjele i dionike u provedbi posebnih mjera u okviru plana upravljanja odredištem.

Primjenjivost

Ta najbolja praksa upravljanja okolišem može se primijeniti na sva odredišta, a mogu ih primjenjivati jedinice upravnih struktura odgovorne za upravljanje odredištima i/ili javno/privatne organizacije za upravljanje odredištima. Ta najbolja praksa upravljanja okolišem može se primijeniti i na manje javne uprave i mala poduzeća koji su uključeni u upravljanje odredištima.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerilo izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerilo izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i3) | Provedba plana održivog upravljanja odredištem (da/ne) |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerilo izvrsnosti

(i3)

Provedba plana održivog upravljanja odredištem (da/ne)

| (i7) | Provedba plana upravljanja odredištem koji: i. obuhvaća cijelo područje odredišta, ii. uključuje koordinaciju između svih relevantnih javnih i privatnih aktera i iii. obuhvaća ključne izazove zaštite okoliša unutar odredišta. |
| --- | --- |

(i7)

Provedba plana upravljanja odredištem koji: i. obuhvaća cijelo područje odredišta, ii. uključuje koordinaciju između svih relevantnih javnih i privatnih aktera i iii. obuhvaća ključne izazove zaštite okoliša unutar odredišta.

3.2.2.   Očuvanje biološke raznolikosti i upravljanje njome

Najbolja praksa zaštite okoliša praćenje je statusa biološke raznolikosti unutar odredišta te provedba plana očuvanja biološke raznolikosti i upravljanja njome kojim se štiti i unapređuje ukupna biološka raznolikost unutar odredišta, primjerice ograničenjem izgradnje i kompenzacijskim mjerama.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem može se primijeniti na sva odredišta. U odredištima visoke prirodne vrijednosti trebalo bi očuvati biološku raznolikost, dok bi u odredištima niske prirodne vrijednosti trebalo poduzeti mjere za povećanje biološke raznolikosti. Ta najbolja praksa upravljanja okolišem može se primijeniti i na mala poduzeća uključena u upravljanje odredištima.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerilo izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerilo izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i4) | Provedba plana upravljanja biološkom raznolikošću (da/ne) |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerilo izvrsnosti

(i4)

Provedba plana upravljanja biološkom raznolikošću (da/ne)

| (i5) | Bogatstvo vrsta u području odredišta |
| --- | --- |

(i5)

Bogatstvo vrsta u području odredišta

| (i6) | Zaštićeno područje (hektari ili postotak ukupne površine odredišta) |
| --- | --- |

(i6)

Zaštićeno područje (hektari ili postotak ukupne površine odredišta)

| (b8) | Smanjiti na najmanju moguću mjeru i kompenzirati izmještanje biološke raznolikosti zbog razvoja turizma tako da se biološka raznolikost na razini odredišta očuva ili poveća u područjima visoke prirodne vrijednosti i poveća u narušenim područjima. |
| --- | --- |

(b8)

Smanjiti na najmanju moguću mjeru i kompenzirati izmještanje biološke raznolikosti zbog razvoja turizma tako da se biološka raznolikost na razini odredišta očuva ili poveća u područjima visoke prirodne vrijednosti i poveća u narušenim područjima.

3.2.3.   Infrastruktura i pružanje usluga

Najbolja praksa zaštite okoliša osiguravanje je da su usluge povezane s okolišem unutar odredišta, odnosno vodoopskrba, pročišćavanje otpadnih voda, gospodarenje otpadom (posebice mjere recikliranja) i upravljanje javnim prijevozom/prometom, dostatne za pokrivanje vršne potražnje tijekom pune turističke sezone na održiv način.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem može se primijeniti na sva odredišta. Ona se odnosi na dobro upravljanje javne uprave općenito, no posebno je relevantna u mjestima gdje zbog turizma nastaje znatna dodatna i sezonska potražnja za uslugama. Ta najbolja praksa upravljanja okolišem može se primijeniti i na manje javne uprave i mala poduzeća koji su uključeni u upravljanje odredištima ili pružaju usluge povezane s okolišem potrebne na odredištu.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i7) | Dnevna potrošnja vode po gostu (l/gost/dan) |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerila izvrsnosti

(i7)

Dnevna potrošnja vode po gostu (l/gost/dan)

| (i8) | Postotak otpadnih voda podvrgnutih drugom ili trećem stupnju pročišćavanja (%) |
| --- | --- |

(i8)

Postotak otpadnih voda podvrgnutih drugom ili trećem stupnju pročišćavanja (%)

| (i9) | Postotak komunalnog krutog otpada poslanog na recikliranje ili anaerobnu digestiju (%) |
| --- | --- |

(i9)

Postotak komunalnog krutog otpada poslanog na recikliranje ili anaerobnu digestiju (%)

| (i10) | Postotak putovanja koje turisti obavljaju javnim prijevozom, pješice ili biciklom unutar odredišta (%) |
| --- | --- |

(i10)

Postotak putovanja koje turisti obavljaju javnim prijevozom, pješice ili biciklom unutar odredišta (%)

| (i11) | Postotak konačne energetske potražnje pokrivene obnovljivom energijom proizvedenom na lokaciji (%) |
| --- | --- |

(i11)

Postotak konačne energetske potražnje pokrivene obnovljivom energijom proizvedenom na lokaciji (%)

| (b9) | Usluge uključujući javni prijevoz, vodoopskrbu, pročišćavanje otpadnih voda i recikliranje otpada osmišljene su za pokrivanje vršne potražnje i osiguravanje održivosti turizma unutar odredišta. |
| --- | --- |

(b9)

Usluge uključujući javni prijevoz, vodoopskrbu, pročišćavanje otpadnih voda i recikliranje otpada osmišljene su za pokrivanje vršne potražnje i osiguravanje održivosti turizma unutar odredišta.

| (b10) | ≥ 95 % otpadnih voda nastalih u odredištu podvrgnuto je najmanje drugom stupnju pročišćavanja, odnosno trećem stupnju pročišćavanja kod ispuštanja u osjetljive prijemnike, čak i tijekom vršne turističke sezone. |
| --- | --- |

(b10)

≥ 95 % otpadnih voda nastalih u odredištu podvrgnuto je najmanje drugom stupnju pročišćavanja, odnosno trećem stupnju pročišćavanja kod ispuštanja u osjetljive prijemnike, čak i tijekom vršne turističke sezone.

| (b11) | ≥ 95 % komunalnog krutog otpada umjesto na odlagališta šalje se na recikliranje ili anaerobnu digestiju. |
| --- | --- |

(b11)

≥ 95 % komunalnog krutog otpada umjesto na odlagališta šalje se na recikliranje ili anaerobnu digestiju.

| (b12) | Prosječna potrošnja vode turista ≤ 200 l po gostu po danu. |
| --- | --- |

(b12)

Prosječna potrošnja vode turista ≤ 200 l po gostu po danu.

| (b13) | Turisti u gradskim odredištima obavljaju ≥ 80 % putovanja javnim prijevozom, pješice ili biciklom. |
| --- | --- |

(b13)

Turisti u gradskim odredištima obavljaju ≥ 80 % putovanja javnim prijevozom, pješice ili biciklom.

3.3.   Djelatnosti organizatora putovanja i putničkih agencija

3.3.1.   Smanjenje i ublažavanje utjecaja operacija prijevoza na okoliš

Najbolja praksa zaštite okoliša provedba je „usmjerenog izbora” ponuđenih paketa kako bi se izbjegli nepotrebni letovi (tj. letovi koji se mogu učinkovito zamijeniti kopnenim ili vodenim prijevozom), odabir energetski visokoučinkovitih prijevoznika (zračni prijevoznici, autobusi, trajekti, brodovi, brodice) i kompenziranje svih emisija stakleničkih plinova od prijevoza s pomoću certificiranih kompenzacijskih programa. Za poduzeća koja imaju vlastite operacije prijevoza, najbolja praksa zaštite okoliša provedba je mjera energetske učinkovitosti za vozni park (u vlasništvu ili najmu), uključujući zelenu nabavu najučinkovitijih vozila s niskim emisijama, naknadnu ugradnju opreme za uštedu energije poput vertikalnih krilaca na zrakoplove i autobuse te optimiranje operacija (npr. povećanje faktora opterećenja).

Primjenjivost

„Usmjereni izbor” paket-aranžmana i smanjenje putovanja zrakoplovom primjenjivi su na sve organizatore putovanja i putničke agencije, uključujući mala poduzeća.

Mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti prijevoza i smanjenje emisija u zrak izravno su primjenjive na organizatore putovanja koji kontroliraju vlastiti vozni park, odnosno primjenjive su kao kriteriji za odabir i ugovaranje za organizatore putovanja koji ugovaraju usluge prijevoza. Ta najbolja praksa upravljanja okolišem može se primijeniti, uz određena ograničenja, i na mala poduzeća jer je njihova razina utjecaja na zrakoplove obično vrlo ograničena, ali možda imaju u vlasništvu ili pod kontrolom vlastiti kopneni/vodeni prijevoz.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i12) | Izbjegavanje nepotrebnih letova (da/ne) |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerila izvrsnosti

(i12)

Izbjegavanje nepotrebnih letova (da/ne)

| (i13) | Specifične emisije stakleničkih plinova od prijevoza (kg CO2/putnički kilometar) |
| --- | --- |

(i13)

Specifične emisije stakleničkih plinova od prijevoza (kg CO2/putnički kilometar)

| (i14) | Postotak emisija stakleničkih plinova od prijevoza kompenziran certificiranim emisijskim jedinicama (%) |
| --- | --- |

(i14)

Postotak emisija stakleničkih plinova od prijevoza kompenziran certificiranim emisijskim jedinicama (%)

| (b14) | Organizatori putovanja ne nude letove za: i. odredišta udaljena manje od 700 km, ii. odredišta udaljena do 2 000  km za boravak kraći od osam dana ili iii. odredišta udaljena više od 2 000  km za boravak kraći od 14 dana. |
| --- | --- |

(b14)

Organizatori putovanja ne nude letove za: i. odredišta udaljena manje od 700 km, ii. odredišta udaljena do 2 000  km za boravak kraći od osam dana ili iii. odredišta udaljena više od 2 000  km za boravak kraći od 14 dana.

| (b15) | Zrakoplovni vozni park organizatora putovanja postiže prosječnu specifičnu potrošnju goriva od ≤ 2,7 litara na 100 putničkih kilometara. |
| --- | --- |

(b15)

Zrakoplovni vozni park organizatora putovanja postiže prosječnu specifičnu potrošnju goriva od ≤ 2,7 litara na 100 putničkih kilometara.

| (b16) | Prosječna potrošnja goriva autobusnog voznog parka od ≤ 0,75 litara na 100 putničkih kilometara i najmanje 90 % voznog parka ispunjava normu EURO V ili je opremljeno sustavima za alternativna goriva. |
| --- | --- |

(b16)

Prosječna potrošnja goriva autobusnog voznog parka od ≤ 0,75 litara na 100 putničkih kilometara i najmanje 90 % voznog parka ispunjava normu EURO V ili je opremljeno sustavima za alternativna goriva.

| (b17) | Emisije stakleničkih plinova od prijevoza iz svih prodanih paket-aranžmana automatski se kompenziraju izravnim ulaganjem u projekte za izbjegavanje emisija stakleničkih plinova ili kupovanjem certificiranih emisijskih jedinica. |
| --- | --- |

(b17)

Emisije stakleničkih plinova od prijevoza iz svih prodanih paket-aranžmana automatski se kompenziraju izravnim ulaganjem u projekte za izbjegavanje emisija stakleničkih plinova ili kupovanjem certificiranih emisijskih jedinica.

3.3.2.   Poticanje okolišnog poboljšanja pružatelja usluga smještaja

Najbolja praksa zaštite okoliša traženje je ili poticanje ekološkog certificiranja pružatelja usluga smještaja, zahtijevanje ispunjavanja određenih kriterija zaštite okoliša ili traženje izvještaja o ekološkoj učinkovitosti koji se mogu upotrijebiti za usporedbu s mjerilima.

Primjenjivost

Svi organizatori putovanja mogu primjenjivati tu najbolju praksu upravljanja okolišem. Manjim organizatorima putovanja možda je lakše odabrati dobavljače na temelju ekološkog certifikata treće strane, a većim organizatorima putovanja primijeniti vlastite kriterije i/ili postupak usporedbe s mjerilima. Ta najbolja praksa upravljanja okolišem može se primijeniti, uz određena ograničenja, na mala poduzeća jer može biti teško utvrditi kriterije za dobavljače, ali mala poduzeća mogu za odabir dobavljača upotrijebiti postojeće okolišne certifikate (prednost treba dati provjerenim certifikatima treće strane poput znaka za okoliš EU-a).

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti

| Pokazatelj okolišne učinkovitosti | Mjerilo izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i15) | Postotak pružatelja usluga smještaja (prema broju noćenja ili vrijednosti prodaje) koji ispunjavaju posebne kriterije zaštite okoliša (%) |

Pokazatelj okolišne učinkovitosti

Mjerilo izvrsnosti

(i15)

Postotak pružatelja usluga smještaja (prema broju noćenja ili vrijednosti prodaje) koji ispunjavaju posebne kriterije zaštite okoliša (%)

| (b18) | ≥ 90 % pružatelja usluga smještaja (prema vrijednosti prodaje ili broju noćenja) usklađeno je sa skupom zahtjeva za zaštitu okoliša (po mogućnosti priznatih certifikatima treće strane). |
| --- | --- |

(b18)

≥ 90 % pružatelja usluga smještaja (prema vrijednosti prodaje ili broju noćenja) usklađeno je sa skupom zahtjeva za zaštitu okoliša (po mogućnosti priznatih certifikatima treće strane).

3.3.3.   Poticanje poboljšanja odredišta

Najbolja je praksa zaštite okoliša poticanje okolišnog poboljšanja turističkih odredišta podupiranjem poboljšane okolišne učinkovitosti lokalnih organizacija dobavljača te organizacija i tijela za upravljanje odredištima i izravnim poduzimanjem mjera poboljšanja kao što je obnova staništa unutar važnih odredišta.

Primjenjivost

Ta najbolja praksa upravljanja okolišem može se izravno primijeniti na veće organizatore putovanja. Mala poduzeća mogu koordinirati djelovanja u okviru klastera ili konzorcija ili u javno-privatnim partnerstvima s lokalnim/regionalnim vlastima.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerilo izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerilo izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i16) | Postotak usluga obuhvaćenih okolišnim poboljšanjem unutar odredišta (%) |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerilo izvrsnosti

(i16)

Postotak usluga obuhvaćenih okolišnim poboljšanjem unutar odredišta (%)

| (i17) | Sudjelovanje u projektima okolišnog poboljšanja unutar odredišta (da/ne) |
| --- | --- |

(i17)

Sudjelovanje u projektima okolišnog poboljšanja unutar odredišta (da/ne)

| (b19) | Organizator putovanja potiče okolišno poboljšanje odredišta: i. poboljšanjem učinkovitosti opskrbnog lanca, ii. utjecanjem na upravljanje odredištem i iii. izravnim mjerama poboljšanja. |
| --- | --- |

(b19)

Organizator putovanja potiče okolišno poboljšanje odredišta: i. poboljšanjem učinkovitosti opskrbnog lanca, ii. utjecanjem na upravljanje odredištem i iii. izravnim mjerama poboljšanja.

3.3.4.   Razvoj i promicanje prikladnih turističkih paketa i poticanje održivijeg ponašanja turista

Najbolja praksa upravljanja okolišem razvijanje je i promicanje turističkih paketa kojima se isključuju opcije najštetnije za okoliš, a uključuju okolišno napredne opcije prijevoza, smještaja i aktivnosti. Nadalje, organizatori putovanja i putničke agencije trebali bi klijentima pružiti informacije o utjecaju turističkih paketa na okoliš te širiti ciljane pozitivne i angažirane poruke o održivim i odgovornim mjerama koje klijenti mogu poduzeti pri odabiru odmora te tijekom odmora kako bi smanjili svoj utjecaj na okoliš na najmanju moguću mjeru.

Primjenjivost

Mjere iz ove najbolje prakse upravljanja okolišem mogu provesti svi organizatori putovanja, uključujući mala poduzeća.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i18) | Postotak prodanih (prema vrijednosti) okolišno naprednih održivih aranžmana (npr. sa znakom za okoliš) (%) |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerila izvrsnosti

(i18)

Postotak prodanih (prema vrijednosti) okolišno naprednih održivih aranžmana (npr. sa znakom za okoliš) (%)

| (b20) | Organizator putovanja promiče održive turističke pakete u glavnim reklamnim materijalima. |
| --- | --- |

(b20)

Organizator putovanja promiče održive turističke pakete u glavnim reklamnim materijalima.

| (b21) | Napredni održivi turistički paketi (npr. s Austrijskom znakom za okoliš za paket-aranžmane) zastupljeni su u prodaji ≥ 10 %. |
| --- | --- |

(b21)

Napredni održivi turistički paketi (npr. s Austrijskom znakom za okoliš za paket-aranžmane) zastupljeni su u prodaji ≥ 10 %.

| (b22) | Organizator putovanja upotrebljava učinkovite metode marketinga i komunikacije za poticanje održivijih opcija u ponudi turističkih paketa. |
| --- | --- |

(b22)

Organizator putovanja upotrebljava učinkovite metode marketinga i komunikacije za poticanje održivijih opcija u ponudi turističkih paketa.

| (b23) | Organizator putovanja pruža svim klijentima informacije o odredištu i informacije za jačanje svijesti u svrhu promicanja održivog ponašanja na odredištu. |
| --- | --- |

(b23)

Organizator putovanja pruža svim klijentima informacije o odredištu i informacije za jačanje svijesti u svrhu promicanja održivog ponašanja na odredištu.

3.3.5.   Učinkovite administrativne i maloprodajne aktivnosti

Najbolja praksa upravljanja okolišem smanjivanje je na najmanju moguću mjeru upotrebe resursa, pogotovo papira i tinte, za oglašavanje i uredsko poslovanje, odabir ekološki certificiranih materijala i usluga (npr. usluge tiskanja) te osiguravanje energetske učinkovitosti (14) i učinkovitog korištenja vodom u svim administrativnim i maloprodajnim aktivnostima.

Primjenjivost

Ta najbolja praksa upravljanja okolišem može se primijeniti na sve organizatore putovanja.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i19) | Potrošnja papira po klijentu (g/klijent) |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerila izvrsnosti

(i19)

Potrošnja papira po klijentu (g/klijent)

| (i20) | Ekološki certifikat za papir i tiskanje (da/ne) |
| --- | --- |

(i20)

Ekološki certifikat za papir i tiskanje (da/ne)

| (i21) | Specifične emisije CO2 iz administrativnih i maloprodajnih aktivnosti (kg CO2 po klijentu ili kg CO2/m2 godišnje) |
| --- | --- |

(i21)

Specifične emisije CO2 iz administrativnih i maloprodajnih aktivnosti (kg CO2 po klijentu ili kg CO2/m2 godišnje)

| (i22) | Godišnja potrošnja vode u poslovnim zgradama po zaposleniku (l po zaposleniku godišnje) |
| --- | --- |

(i22)

Godišnja potrošnja vode u poslovnim zgradama po zaposleniku (l po zaposleniku godišnje)

| (b24) | Tiskani uredski i promotivni materijali: i. izbjegavaju se kad je god moguće, ii. tiskaju se na papiru koji je 100 % recikliran ili ekološki certificiran (npr. znak za okoliš, FSC, PEFC) i iii. tiskaju ih ekološki certificirane tiskare (npr. EMAS, ISO 14001). |
| --- | --- |

(b24)

Tiskani uredski i promotivni materijali: i. izbjegavaju se kad je god moguće, ii. tiskaju se na papiru koji je 100 % recikliran ili ekološki certificiran (npr. znak za okoliš, FSC, PEFC) i iii. tiskaju ih ekološki certificirane tiskare (npr. EMAS, ISO 14001).

| (b25) | Planovi upravljanja energijom i stakleničkim plinovima provedeni su te se o potrošnji energije i emisijama stakleničkih plinova koji nastaju zbog administrativnih i maloprodajnih aktivnosti izvješćuje po m2 maloprodajnog i uredskog prostora godišnje i po klijentu. |
| --- | --- |

(b25)

Planovi upravljanja energijom i stakleničkim plinovima provedeni su te se o potrošnji energije i emisijama stakleničkih plinova koji nastaju zbog administrativnih i maloprodajnih aktivnosti izvješćuje po m2 maloprodajnog i uredskog prostora godišnje i po klijentu.

| (b26) | Potrošnja vode je ≤ 2,0 m3 po zaposleniku godišnje. |
| --- | --- |

(b26)

Potrošnja vode je ≤ 2,0 m3 po zaposleniku godišnje.

3.4.   Smanjenje potrošnje vode u smještajnim objektima na najmanju moguću mjeru

3.4.1.   Praćenje, održavanje i optimiranje vodovodnog sustava

Najbolja praksa upravljanja okolišem provođenje je revizije potrošnje vode i praćenje potrošnje vode u ključnim procesima i područjima (tj. zasebno mjerenje) radi utvrđivanja mogućnosti za poboljšanje učinkovitosti i osiguravanja odgovarajućim periodičkim pregledima, uključujući tijekom pospremanja, da je sva oprema održavana.

Primjenjivost

Ta najbolja praksa upravljanja okolišem može se primijeniti na sve vrste i veličine smještajnih objekata, uključujući mala poduzeća. Međutim, možda neće biti potrebno naknadno ugrađivati zasebne vodomjere u male objekte.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti

| Pokazatelj okolišne učinkovitosti | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i23) | Potrošnja vode po noćenju (l/noćenje) |

Pokazatelj okolišne učinkovitosti

Mjerila izvrsnosti

(i23)

Potrošnja vode po noćenju (l/noćenje)

| (b27) | Provedba plana gospodarenja vodom za objekt koji uključuje: i. zasebno mjerenje potrošnje i usporedbu svih procesa i područja u kojima se troše velike količine vode s mjerilima i ii. redovite preglede i održavanje „točaka istjecanja” vodovodnog sustava i uređaja. |
| --- | --- |

(b27)

Provedba plana gospodarenja vodom za objekt koji uključuje: i. zasebno mjerenje potrošnje i usporedbu svih procesa i područja u kojima se troše velike količine vode s mjerilima i ii. redovite preglede i održavanje „točaka istjecanja” vodovodnog sustava i uređaja.

| (b28) | Ukupna potrošnja vode ≤ 140 l po noćenju u hotelima s potpunom uslugom i ≤ 100 l po noćenju u smještajnim objektima u kojima je većina kupaonica zajednička (npr. hosteli). |
| --- | --- |

(b28)

Ukupna potrošnja vode ≤ 140 l po noćenju u hotelima s potpunom uslugom i ≤ 100 l po noćenju u smještajnim objektima u kojima je većina kupaonica zajednička (npr. hosteli).

3.4.2.   Učinkovite vodne armature u prostorima za goste

Najbolja praksa upravljanja okolišem ugrađivanje je učinkovitih armatura uključujući niskoprotočne slavine s raspršivačem, niskoprotočne termostatske tuševe, niskoprotočne vodokotliće i vodokotliće s dvojnim ispiranjem te pisoare bez vode. U međuvremenu, na postojeću opremu mogu se ugraditi perlatori.

Primjenjivost

Ta najbolja praksa upravljanja okolišem može se primijeniti na sve vrste i veličine smještajnih objekata, uključujući mala poduzeća. Ako su prostori nedavno renovirani, mjere poput ugradnje perlatora i dalje su primjenjive.

Povezani pokazatelj okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti

| Pokazatelj okolišne učinkovitosti | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i23) | Potrošnja vode po noćenju (l/noćenje) |

Pokazatelj okolišne učinkovitosti

Mjerila izvrsnosti

(i23)

Potrošnja vode po noćenju (l/noćenje)

| (i24) | Potrošnja energije za grijanje vode (kWh/noćenje) |
| --- | --- |

(i24)

Potrošnja energije za grijanje vode (kWh/noćenje)

| (i25) | Protok tuševa, kupaonskih slavina, pisoara i vodokotlića (l/min ili l/ispiranje) |
| --- | --- |

(i25)

Protok tuševa, kupaonskih slavina, pisoara i vodokotlića (l/min ili l/ispiranje)

| (b29) | Potrošnja vode od ≤ 100 l i pripadajuća potrošnja energije za grijanje vode od 3,0 kWh po noćenju za kupaonice u sobama za goste. |
| --- | --- |

(b29)

Potrošnja vode od ≤ 100 l i pripadajuća potrošnja energije za grijanje vode od 3,0 kWh po noćenju za kupaonice u sobama za goste.

| (b30) | Protok tuša ≤ 7 l/min, protok kupaonske slavine ≤ 6 l/min (≤ 4 l/min za nove slavine), prosječno ispiranje nužnika ≤ 4,5 l i ugradnja pisoara bez vode. |
| --- | --- |

(b30)

Protok tuša ≤ 7 l/min, protok kupaonske slavine ≤ 6 l/min (≤ 4 l/min za nove slavine), prosječno ispiranje nužnika ≤ 4,5 l i ugradnja pisoara bez vode.

3.4.3.   Učinkovito pospremanje

Najbolja praksa upravljanja okolišem smanjivanje je potrebe za pranjem rublja na najmanju moguću mjeru s pomoću zelene nabave posteljnog rublja i ručnika (u pogledu veličine, gustoće, boje, materijala) te upućivanje ili poticanje gostiju da višekratno upotrebljavaju posteljno rublje i ručnike. Najbolja je praksa i obuka osoblja o metodama čišćenja uz učinkovitu potrošnju vode i kemikalija te nabava ekološki certificiranih potrošnih materijala za sobe i kupaonice.

Primjenjivost

Ta najbolja praksa upravljanja okolišem može se primijeniti na sve vrste i veličine smještajnih objekata, uključujući mala poduzeća. Svođenje pranja rublja na najmanju moguću mjeru s pomoću odabira učinkovitijeg rublja univerzalno je primjenjivo, no primjenjivost svođenja pranja rublja na najmanju moguću mjeru poticanjem gostiju na višekratnu upotrebu posteljnog rublja i ručnika ograničeno je na smještajne objekte s velikim postotkom gostiju s jednim noćenjem.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i26) | Količina rublja po noćenju (kg/noćenje) |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerila izvrsnosti

(i26)

Količina rublja po noćenju (kg/noćenje)

| (i27) | Postotak višekratno upotrijebljenih ručnika i posteljnog rublja (%) |
| --- | --- |

(i27)

Postotak višekratno upotrijebljenih ručnika i posteljnog rublja (%)

| (i28) | Potrošnja kemijskih proizvoda za čišćenje i pranje posuđa u pogledu aktivnih kemijskih sastojaka po noćenju (g/noćenje) |
| --- | --- |

(i28)

Potrošnja kemijskih proizvoda za čišćenje i pranje posuđa u pogledu aktivnih kemijskih sastojaka po noćenju (g/noćenje)

| (i29) | Postotak kemikalija i tkanina s ISO znakom zaštite okoliša tipa I (%) |
| --- | --- |

(i29)

Postotak kemikalija i tkanina s ISO znakom zaštite okoliša tipa I (%)

| (b31) | Najmanje 80 % posteljnog rublja izrađeno je od mješavine pamuka i poliestera (15) ili od lanenog platna. |
| --- | --- |

(b31)

Najmanje 80 % posteljnog rublja izrađeno je od mješavine pamuka i poliestera (15) ili od lanenog platna.

| (b32) | Najmanje 80 % rublja ima ISO znak zaštite okoliša tipa I (npr. znak za okoliš EU-a) ili je izrađeno od organskih tkanina. |
| --- | --- |

(b32)

Najmanje 80 % rublja ima ISO znak zaštite okoliša tipa I (npr. znak za okoliš EU-a) ili je izrađeno od organskih tkanina.

| (b33) | Potrošnja kemijskih proizvoda za čišćenje i pranje posuđa (isključujući deterdžente za pranje rublja, posebna sredstva za čišćenje i kemikalije za bazene) ≤ 10 grama aktivnih kemijskih sastojaka po noćenju. |
| --- | --- |

(b33)

Potrošnja kemijskih proizvoda za čišćenje i pranje posuđa (isključujući deterdžente za pranje rublja, posebna sredstva za čišćenje i kemikalije za bazene) ≤ 10 grama aktivnih kemijskih sastojaka po noćenju.

| (b34) | Smanjenje pranja rublja postignuto višekratnom upotrebom ručnika i posteljnog rublja od najmanje 30 %. |
| --- | --- |

(b34)

Smanjenje pranja rublja postignuto višekratnom upotrebom ručnika i posteljnog rublja od najmanje 30 %.

| (b35) | Najmanje 80 % višenamjenskih sredstava za čišćenje, sanitarnih deterdženata, sapuna i šampona (po masi aktivnog sastojka ili kupljenoj količini) upotrijebljenih u turističkim smještajnim objektima ima ISO znak zaštite okoliša tipa I (npr. znak za okoliš EU-a). |
| --- | --- |

(b35)

Najmanje 80 % višenamjenskih sredstava za čišćenje, sanitarnih deterdženata, sapuna i šampona (po masi aktivnog sastojka ili kupljenoj količini) upotrijebljenih u turističkim smještajnim objektima ima ISO znak zaštite okoliša tipa I (npr. znak za okoliš EU-a).

3.4.4.   Optimirane male praonice rublja

Najbolja praksa upravljanja okolišem nabava je najučinkovitijih industrijskih perilica rublja (u pogledu potrošnje vode i energije) te energetski najučinkovitijih sušilica (npr. sušilice s toplinskom pumpom) i strojeva za glačanje, ponovna upotreba vode za ispiranje te, u područjima u kojima vlada nestašica vode, vode za pranje obrađene mikrofiltracijom. Najbolja je praksa i oporaba toplinske energije iz otpadnih voda i ispuha ventilacije.

Primjenjivost

Ta najbolja praksa upravljanja okolišem može se primijeniti na sve vrste i veličine smještajnih objekata gdje se pere rublje, uključujući mala poduzeća.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i30) | Potrošnja vode po kg rublja (l/kg) |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerila izvrsnosti

(i30)

Potrošnja vode po kg rublja (l/kg)

| (i31) | Potrošnja energije po kg rublja (kWh/kg) |
| --- | --- |

(i31)

Potrošnja energije po kg rublja (kWh/kg)

| (i32) | Postotak deterdženata za rublje sa znakom za okoliš (%) |
| --- | --- |

(i32)

Postotak deterdženata za rublje sa znakom za okoliš (%)

| (b36) | Za male praonice rublja svi novi kućanski aparati za pranje rublja razvrstani su u razred energetske učinkovitosti A+++, a prosječna potrošnja vode komercijalnih perilica rublja iznosi ≤ 7 l po kg opranog rublja. |
| --- | --- |

(b36)

Za male praonice rublja svi novi kućanski aparati za pranje rublja razvrstani su u razred energetske učinkovitosti A+++, a prosječna potrošnja vode komercijalnih perilica rublja iznosi ≤ 7 l po kg opranog rublja.

| (b37) | Ukupna potrošnja energije u malim praonicama u smještajnim objektima ≤ 2,0 kWh po kg rublja za osušeno i pripremljeno rublje. |
| --- | --- |

(b37)

Ukupna potrošnja energije u malim praonicama u smještajnim objektima ≤ 2,0 kWh po kg rublja za osušeno i pripremljeno rublje.

| (b38) | Najmanje 80 % deterdženata upotrijebljenih u malim praonicama (po masi aktivnog sastojka ili kupljenoj količini) ima ISO znak zaštite okoliša tipa I (npr. znak za okoliš EU-a, Nordijski labud, Plavi anđeo). |
| --- | --- |

(b38)

Najmanje 80 % deterdženata upotrijebljenih u malim praonicama (po masi aktivnog sastojka ili kupljenoj količini) ima ISO znak zaštite okoliša tipa I (npr. znak za okoliš EU-a, Nordijski labud, Plavi anđeo).

3.4.5.   Optimirane velike praonice rublja ili vanjske usluge pranja rublja

Najbolja praksa upravljanja okolišem odabir je učinkovitog pružatelja usluga pranja rublja koji je certificiran u skladu s ISO znakom zaštite okoliša tipa I ili ispunjava kriterije takvih oznaka, ili osigurati da velike praonice rublja u smještajnim objektima ispunjavaju te kriterije.

Primjenjivost

Ta najbolja praksa upravljanja okolišem može se primijeniti na velike smještajne objekte s velikim praonicama, kao i na komercijalne praonice. Ta se najbolja praksa može primijeniti i na druge smještajne objekte svih veličina, uključujući mala poduzeća, u mjeri u kojoj su primjenjivi kriteriji za zelenu nabavu usluga pranja rublja.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i33) | Usluga pranja rublja sa znakom za okoliš (da/ne) |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerila izvrsnosti

(i33)

Usluga pranja rublja sa znakom za okoliš (da/ne)

| (i30) | Potrošnja vode po kg rublja (l/kg) |
| --- | --- |

(i30)

Potrošnja vode po kg rublja (l/kg)

| (i31) | Potrošnja energije po kg rublja (kWh/kg) |
| --- | --- |

(i31)

Potrošnja energije po kg rublja (kWh/kg)

| (i32) | Postotak deterdženata za rublje sa znakom za okoliš (%) |
| --- | --- |

(i32)

Postotak deterdženata za rublje sa znakom za okoliš (%)

| (b39) | Sve vanjske usluge pranja rublja vrši pružatelj usluga koji ima ISO znak zaštite okoliša tipa I (npr. Nordijski labud), a sve su velike praonice u smještajnim objektima ili vanjske usluge pranja rublja koje vrše pružatelji usluga bez certifikata u skladu s odgovarajućim mjerilima. |
| --- | --- |

(b39)

Sve vanjske usluge pranja rublja vrši pružatelj usluga koji ima ISO znak zaštite okoliša tipa I (npr. Nordijski labud), a sve su velike praonice u smještajnim objektima ili vanjske usluge pranja rublja koje vrše pružatelji usluga bez certifikata u skladu s odgovarajućim mjerilima.

| (b40) | Ukupna potrošnja vode tijekom cijelog ciklusa pranja rublja u velikim praonicama ≤ 5 l po kg rublja za rublje iz smještajnih objekata i ≤ 9 l po kg rublja za rublje iz restorana. |
| --- | --- |

(b40)

Ukupna potrošnja vode tijekom cijelog ciklusa pranja rublja u velikim praonicama ≤ 5 l po kg rublja za rublje iz smještajnih objekata i ≤ 9 l po kg rublja za rublje iz restorana.

| (b41) | Ukupna potrošnja energije za osušeno i pripremljeno rublje ≤ 0,90 kWh po kg rublja za rublje iz smještajnih objekata i ≤ 1,45 kWh po kg rublja za rublje iz restorana. |
| --- | --- |

(b41)

Ukupna potrošnja energije za osušeno i pripremljeno rublje ≤ 0,90 kWh po kg rublja za rublje iz smještajnih objekata i ≤ 1,45 kWh po kg rublja za rublje iz restorana.

| (b42) | Za velike praonice, upotreba isključivo profesionalnih deterdženata za rublje u skladu s ISO znakom zaštite okoliša tipa I (npr. znak za okoliš EU-a, Nordijski labud) u odgovarajućim dozama. |
| --- | --- |

(b42)

Za velike praonice, upotreba isključivo profesionalnih deterdženata za rublje u skladu s ISO znakom zaštite okoliša tipa I (npr. znak za okoliš EU-a, Nordijski labud) u odgovarajućim dozama.

3.4.6.   Optimirano upravljanje bazenima

Najbolja praksa upravljanja okolišem optimiranje je učestalosti i planiranja ispiranja filtara na temelju pada tlaka, a ne prema fiksnom rasporedu, upotreba ozonizacije ili UV zračenja i pažljiva kontrola doziranja kako bi se kloriranje smanjilo na najmanju moguću mjeru te oporaba toplinske energije iz ispuha ventilacije.

Primjenjivost

Ta najbolja praksa upravljanja okolišem može se primijeniti na smještajne objekte s bazenima, uključujući mala poduzeća.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerilo izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerilo izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i34) | Provedba plana upravljanja okolišem za bazen (da/ne) |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerilo izvrsnosti

(i34)

Provedba plana upravljanja okolišem za bazen (da/ne)

| (i35) | Primjena ozonizacije ili UV zračenja (da/ne) |
| --- | --- |

(i35)

Primjena ozonizacije ili UV zračenja (da/ne)

| (b43) | Provedba plana učinkovitosti za bazene i lječilišta koji uključuje: i. mjerila za specifičnu potrošnju vode, energije i kemikalija u bazenima i lječilištima izražena po m2 površine bazena i po noćenju te ii. smanjivanje potrošnje klora na najmanju moguću mjeru s pomoću optimiranog doziranja i upotrebe dopunskih metoda dezinfekcije kao što su ozonacija i UV zračenje. |
| --- | --- |

(b43)

Provedba plana učinkovitosti za bazene i lječilišta koji uključuje: i. mjerila za specifičnu potrošnju vode, energije i kemikalija u bazenima i lječilištima izražena po m2 površine bazena i po noćenju te ii. smanjivanje potrošnje klora na najmanju moguću mjeru s pomoću optimiranog doziranja i upotrebe dopunskih metoda dezinfekcije kao što su ozonacija i UV zračenje.

3.4.7.   Recikliranje kišnice i potrošne vode

Najbolja praksa upravljanja okolišem ugradnja je sustava za oporabu potrošne vode za unutarnje postupke (npr. ispiranje nužnika) nakon pročišćavanja ili za vanjske postupke (npr. navodnjavanje) ili sustava za skupljanje kišnice za unutarnje postupke.

Primjenjivost

Ta se najbolja praksa upravljanja okolišem može primijeniti na sve smještajne objekte. Sustavi za oporabu vode mogu se ugraditi tijekom izgradnje ili znatnog renoviranja zgrade. Primjenjivost na mala poduzeća može biti ograničena zbog visokih troškova ulaganja.

Povezani pokazatelj okolišne učinkovitosti i mjerilo izvrsnosti

| Pokazatelj okolišne učinkovitosti | Mjerilo izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i36) | Provedba oporabe potrošne vode ili kišnice (da/ne) |

Pokazatelj okolišne učinkovitosti

Mjerilo izvrsnosti

(i36)

Provedba oporabe potrošne vode ili kišnice (da/ne)

| (b44) | Ugradnja sustava za oporabu kišnice koji pokriva unutarnje potrebe za vodom i/ili sustava za oporabu potrošne vode koji pokriva unutarnje ili vanjske potrebe za vodom. |
| --- | --- |

(b44)

Ugradnja sustava za oporabu kišnice koji pokriva unutarnje potrebe za vodom i/ili sustava za oporabu potrošne vode koji pokriva unutarnje ili vanjske potrebe za vodom.

3.5.   Gospodarenje otpadom i otpadnim vodama u smještajnim objektima

3.5.1.   Sprječavanje stvaranja otpada

Najbolja praksa upravljanja okolišem sprečavanje je stvaranja otpada zelenom nabavom proizvoda, razmatranjem utjecaja proizvoda tijekom njegova životnog ciklusa, na primjer izbjegavanjem proizvoda za jednokratnu upotrebu (hrana, sapuni, šamponi) i kupnjom koncentriranih sredstava za čišćenje na veliko, te pažljivim upravljanjem količinama za nabavu.

Primjenjivost

Ta najbolja praksa upravljanja okolišem može se primijeniti na sve vrste i veličine smještajnih objekata, uključujući mala poduzeća.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i37) | Stvaranje otpada po noćenju (kg/noćenje) |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerila izvrsnosti

(i37)

Stvaranje otpada po noćenju (kg/noćenje)

| (b45) | Ukupno stvoreni otpad (razvrstani i nerazvrstani) ≤ 0,6 kg po noćenju. |
| --- | --- |

(b45)

Ukupno stvoreni otpad (razvrstani i nerazvrstani) ≤ 0,6 kg po noćenju.

3.5.2.   Razvrstavanje otpada i slanje na recikliranje

Najbolja je praksa upravljanja okolišem postavljanje kontejnera za odvojeno prikupljanje otpada diljem lokacije, osiguravanje jasnog postupka odvajanja otpada i ugovaranje relevantnih usluga recikliranja barem za staklo, papir i karton, plastiku, metal i organski otpad.

Primjenjivost

Ta najbolja praksa upravljanja okolišem može se primijeniti na sve vrste i veličine smještajnih objekata, uključujući mala poduzeća.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i38) | Postotak otpada poslan na ponovnu upotrebu ili recikliranje (%) |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerila izvrsnosti

(i38)

Postotak otpada poslan na ponovnu upotrebu ili recikliranje (%)

| (i39) | Stvoreni nerazvrstani otpad po noćenju (kg/noćenje) |
| --- | --- |

(i39)

Stvoreni nerazvrstani otpad po noćenju (kg/noćenje)

| (b46) | Najmanje 84 % otpada, izraženo na temelju mase, šalje se na recikliranje. |
| --- | --- |

(b46)

Najmanje 84 % otpada, izraženo na temelju mase, šalje se na recikliranje.

| (b47) | Nerazvrstani otpad poslan na odlagalište iznosi ≤ 0,16 kg po noćenju. |
| --- | --- |

(b47)

Nerazvrstani otpad poslan na odlagalište iznosi ≤ 0,16 kg po noćenju.

3.5.3.   Pročišćavanje otpadnih voda

Najbolja praksa upravljanja okolišem ugradnja je sustava za pročišćavanje otpadnih voda na lokaciji u kojem se otpadne vode podvrgavaju najmanje drugom, a po mogućnosti i trećem stupnju pročišćavanja te koji uključuje barem prethodno pročišćavanje za izdvajanje krutina i taloženje čestica te nakon toga učinkovito biološko pročišćavanje (npr. u SBR postupku) za uklanjanje velikog udjela KPK-a, BPK-a, dušika i fosfora iz efluenta. Mulj se obrađuje i odlaže na okolišno prihvatljiv način.

Primjenjivost

Ta najbolja praksa upravljanja okolišem može se primijeniti na sve vrste i veličine smještajnih objekata koji nisu priključeni na sustav odvodnje, uključujući mala poduzeća.

Povezani pokazatelj okolišne učinkovitosti i mjerilo izvrsnosti

| Pokazatelj okolišne učinkovitosti | Mjerilo izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i40) | Učinkovitost pročišćavanja otpadnih voda na lokaciji (npr. % BPK-a, KPK-a) |

Pokazatelj okolišne učinkovitosti

Mjerilo izvrsnosti

(i40)

Učinkovitost pročišćavanja otpadnih voda na lokaciji (npr. % BPK-a, KPK-a)

| (i41) | Koncentracija u efluentu (mg/l) (npr. BPK, KPK, ukupni dušik, fosfor) |
| --- | --- |

(i41)

Koncentracija u efluentu (mg/l) (npr. BPK, KPK, ukupni dušik, fosfor)

| (b48) | Ako nije moguće usmjeriti otpadne vode na centralizirano pročišćavanje, pročišćavanje otpadnih voda na lokaciji uključuje prethodno pročišćavanje (sito/rešetka, egalizacija i sedimentacija) nakon čega slijedi biološko pročišćavanje s uklanjanjem > 95 % BPK5, nitrifikacijom > 90 % i anaerobnom digestijom viška mulja (izvan lokacije). |
| --- | --- |

(b48)

Ako nije moguće usmjeriti otpadne vode na centralizirano pročišćavanje, pročišćavanje otpadnih voda na lokaciji uključuje prethodno pročišćavanje (sito/rešetka, egalizacija i sedimentacija) nakon čega slijedi biološko pročišćavanje s uklanjanjem > 95 % BPK5, nitrifikacijom > 90 % i anaerobnom digestijom viška mulja (izvan lokacije).

3.6.   Smanjenje potrošnje energije u smještajnim objektima na najmanju moguću mjeru

3.6.1.   Sustavi za praćenje potrošnje energije i gospodarenje njome

Najbolja praksa upravljanja okolišem provođenje je revizije potrošnje energije i praćenje potrošnje energije u ključnim procesima i područjima (tj. zasebno mjerenje) radi utvrđivanja mogućnosti za poboljšanje učinkovitosti i osiguravanja odgovarajućim periodičkim pregledima (16) da je sva oprema održavana.

Primjenjivost

Ta najbolja praksa upravljanja okolišem može se primijeniti na sve vrste i veličine smještajnih objekata, uključujući mala poduzeća. Opsežna zasebna mjerenja i sustavi upravljanja zgradama nisu primjenjivi za male objekte.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i42) | Provedba plana gospodarenja energijom za lokaciju (da/ne) |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerila izvrsnosti

(i42)

Provedba plana gospodarenja energijom za lokaciju (da/ne)

| (i43) | Specifična potrošnja energije (kWh/m2 godišnje) |
| --- | --- |

(i43)

Specifična potrošnja energije (kWh/m2 godišnje)

| (b49) | Provedba plana gospodarenja energijom za lokaciju koji uključuje: i. zasebno mjerenje potrošnje i usporedbu svih procesa i područja u kojima se troše velike količine energije s mjerilima te ii. izračun potrošnje primarne energije i emisija CO2 povezanih s energijom te izvješćivanje o njima. |
| --- | --- |

(b49)

Provedba plana gospodarenja energijom za lokaciju koji uključuje: i. zasebno mjerenje potrošnje i usporedbu svih procesa i područja u kojima se troše velike količine energije s mjerilima te ii. izračun potrošnje primarne energije i emisija CO2 povezanih s energijom te izvješćivanje o njima.

| (b50) | Za postojeće zgrade, potrošnja konačne energije za grijanje, ventilaciju i klimatizaciju te grijanje vode ≤ 75 kWh ili ukupna potrošnja konačne energije ≤ 180 kWh po m2 grijane i hlađene površine godišnje. |
| --- | --- |

(b50)

Za postojeće zgrade, potrošnja konačne energije za grijanje, ventilaciju i klimatizaciju te grijanje vode ≤ 75 kWh ili ukupna potrošnja konačne energije ≤ 180 kWh po m2 grijane i hlađene površine godišnje.

3.6.2.   Poboljšana ovojnica zgrade

Za nove zgrade najbolja praksa upravljanja okolišem osiguravanje je da su zgrade u skladu s najvišim mogućim energetskim razredima kao što su norme PassiveHouse i Minergie P (17). Za postojeće zgrade najbolja praksa upravljanja okolišem naknadno je opremanje kako bi se potrebe za grijanjem i hlađenjem smanjile na najmanju moguću mjeru (18).

Primjenjivost

Ta najbolja praksa upravljanja okolišem može se primijeniti na sve vrste smještajnih objekata tijekom izgradnje ili znatne obnove te prilikom odabira zgrada za organizacije koje unajmljuju prostor. Primjenjivost te najbolje prakse upravljanja okolišem na mala poduzeća može biti ograničena u slučaju naknadnog opremanja postojeće zgrade zbog visokih troškova ulaganja.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i43) | Specifična potrošnja energije (kWh/m2 godišnje) |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerila izvrsnosti

(i43)

Specifična potrošnja energije (kWh/m2 godišnje)

| (b50) | Za postojeće zgrade, potrošnja konačne energije za grijanje, ventilaciju i klimatizaciju te grijanje vode ≤ 75 kWh ili ukupna potrošnja konačne energije ≤ 180 kWh po m2 grijane i hlađene površine godišnje. |
| --- | --- |

(b50)

Za postojeće zgrade, potrošnja konačne energije za grijanje, ventilaciju i klimatizaciju te grijanje vode ≤ 75 kWh ili ukupna potrošnja konačne energije ≤ 180 kWh po m2 grijane i hlađene površine godišnje.

| (b51) | Za nove zgrade, nazivna energetska učinkovitost u skladu je s normom Minergie P ili PassiveHouse odnosno jednakovrijednom normom. |
| --- | --- |

(b51)

Za nove zgrade, nazivna energetska učinkovitost u skladu je s normom Minergie P ili PassiveHouse odnosno jednakovrijednom normom.

3.6.3.   Optimirani sustavi grijanja, ventilacije i klimatizacije

Najbolja praksa upravljanja okolišem smanjenje je potrošnje energije sustava grijanja, ventilacije i klimatizacije na najmanju moguću mjeru ugradnjom proizvoda s najvišim oznakama energetske učinkovitosti (ako je primjenjivo), zonskom kontrolom temperature i kontroliranom ventilacijom s oporabom toplinske energije (u idealnim uvjetima kontrolirana senzorima CO2) i energetski učinkovitih komponenata (npr. ventilatori s promjenjivom brzinom) te optimiranje grijanja, ventilacije i klimatizacije u odnosu na značajke ovojnice zgrade i izvora energije.

Primjenjivost

Ta najbolja praksa upravljanja okolišem može se primijeniti na sve vrste i veličine smještajnih objekata, uključujući mala poduzeća. Potpuno optimiranje može se postići samo tijekom izgradnje ili znatne obnove, no posebne mjere mogu se provesti bilo kada.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i43) | Specifična potrošnja energije (kWh/m2 godišnje) |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerila izvrsnosti

(i43)

Specifična potrošnja energije (kWh/m2 godišnje)

| (b50) | Za postojeće zgrade, potrošnja konačne energije za grijanje, ventilaciju i klimatizaciju te grijanje vode ≤ 75 kWh ili ukupna potrošnja konačne energije ≤ 180 kWh po m2 grijane i hlađene površine godišnje. |
| --- | --- |

(b50)

Za postojeće zgrade, potrošnja konačne energije za grijanje, ventilaciju i klimatizaciju te grijanje vode ≤ 75 kWh ili ukupna potrošnja konačne energije ≤ 180 kWh po m2 grijane i hlađene površine godišnje.

| (b51) | Za nove zgrade, nazivna energetska učinkovitost u skladu je s normom Minergie P ili PassiveHouse odnosno jednakovrijednom normom. |
| --- | --- |

(b51)

Za nove zgrade, nazivna energetska učinkovitost u skladu je s normom Minergie P ili PassiveHouse odnosno jednakovrijednom normom.

3.6.4.   Učinkovita primjena dizalica topline i geotermalnog grijanja/hlađenja

Najbolja praksa upravljanja okolišem ugradnja je učinkovitih dizalica topline (npr. sa znakom za okoliš, proizvodi s najvišim oznakama energetske učinkovitosti) za grijanje i hlađenje ili, ako je moguće, hlađenje podzemnim vodama.

Primjenjivost

Ta najbolja praksa upravljanja okolišem može se primijeniti na sve vrste smještajnih objekata. U urbanim područjima ugradnja sustava s podzemnim vodama može biti moguća samo tijekom izgradnje ili znatne obnove zgrada. Zračne dizalice topline lako se naknadno ugrađuju, ali možda nisu prikladne za područja s vrlo hladnom klimom. Primjenjivost te najbolje prakse upravljanja okolišem na mala poduzeća može biti ograničena zbog troškova ulaganja.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerilo izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerilo izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i43) | Specifična potrošnja energije (kWh/m2 godišnje) |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerilo izvrsnosti

(i43)

Specifična potrošnja energije (kWh/m2 godišnje)

| (b52) | Vodne dizalice topline i/ili geotermalno grijanje/hlađenje imaju prednost pred uobičajenim sustavima grijanja i hlađenja gdje je god izvedivo, a dizalice topline ispunjavaju kriterije znaka za okoliš EU-a i najviših oznaka energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(b52)

Vodne dizalice topline i/ili geotermalno grijanje/hlađenje imaju prednost pred uobičajenim sustavima grijanja i hlađenja gdje je god izvedivo, a dizalice topline ispunjavaju kriterije znaka za okoliš EU-a i najviših oznaka energetske učinkovitosti.

3.6.5.   Učinkovita rasvjeta i električna oprema

Najbolja praksa upravljanja okolišem ugradnja je zonske kompaktne fluorescentne i LED rasvjete primjerene veličine s inteligentnom kontrolom na temelju pokreta, prirodnog svjetla i vremena. Najbolja praksa upravljanja okolišem optimiranje je projekta zgrade i unutarnjeg razmještaja u odnosu na korištenje dnevnog svjetla, uzimajući u obzir energetski utjecaj velikih ostakljenih površina na grijanje i hlađenje. U pogledu električne opreme (bijele tehnike i potrošačke elektronike), kad je god moguće, treba odabrati proizvode sa znakom za okoliš EU-a ili najvišom oznakom energetske učinkovitosti.

Primjenjivost

Ta najbolja praksa upravljanja okolišem može se primijeniti na sve vrste i veličine smještajnih objekata, uključujući mala poduzeća. Kompaktne fluorescentne i LED svjetiljke često mogu izravno zamijeniti halogene žarulje i žarulje sa žarnom niti. Izmjena zgrada radi optimiranja korištenja dnevnog svjetla ograničena je na početak izgradnje i obnove.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i44) | Ugrađena snaga rasvjete (W/m2) |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerila izvrsnosti

(i44)

Ugrađena snaga rasvjete (W/m2)

| (i45) | Specifična potrošnja energije za rasvjetu (kWh/m2 godišnje) |
| --- | --- |

(i45)

Specifična potrošnja energije za rasvjetu (kWh/m2 godišnje)

| (i46) | Ukupna potrošnja električne energije (kWh/m2 godišnje) |
| --- | --- |

(i46)

Ukupna potrošnja električne energije (kWh/m2 godišnje)

| (b53) | Ugrađena snaga rasvjete ≤ 10 W po m2 |
| --- | --- |

(b53)

Ugrađena snaga rasvjete ≤ 10 W po m2

| (b54) | Potrošnja električne energije za rasvjetu ≤ 25 kWh po m2 grijane i hlađene tlocrtne površine godišnje. |
| --- | --- |

(b54)

Potrošnja električne energije za rasvjetu ≤ 25 kWh po m2 grijane i hlađene tlocrtne površine godišnje.

| (b55) | Ukupna potrošnja električne energije ≤ 80 kWh po m2 grijane i hlađene tlocrtne površine godišnje. |
| --- | --- |

(b55)

Ukupna potrošnja električne energije ≤ 80 kWh po m2 grijane i hlađene tlocrtne površine godišnje.

3.6.6.   Obnovljivi izvori energije

Najbolja praksa upravljanja okolišem ugradnja je opreme za proizvodnju geotermalne ili solarne energije odnosno energije vjetra, prema potrebi, i nabava električne energije od dobavljača istinski (tj. provjerljivo dodatne) obnovljive električne energije.

Primjenjivost

Mogućnost iskorištavanja određenih tehnologija obnovljive energije na lokaciji ovisi o čimbenicima specifičnima za mjesto i lokaciju kao što su klima, sjena, raspoloživi prostor itd. Sve organizacije mogu ulagati u obnovljivu energiju izvan lokacije. Primjenjivost te najbolje prakse upravljanja okolišem na mala poduzeća može biti ograničena u slučaju sporog povrata ulaganja.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i11) | Postotak potrošnje konačne energije pokriven obnovljivom energijom proizvedenom na lokaciji (%) |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerila izvrsnosti

(i11)

Postotak potrošnje konačne energije pokriven obnovljivom energijom proizvedenom na lokaciji (%)

| (i47) | Upotreba certificiranih jedinica obnovljive energije (da/ne) |
| --- | --- |

(i47)

Upotreba certificiranih jedinica obnovljive energije (da/ne)

| (b56) | Količina od 50 % godišnje potrošnje energije smještajnog objekta proizvedena je iz obnovljivih izvora na lokaciji ili iz provjerljivo dodatnih obnovljivih izvora energije izvan lokacije. |
| --- | --- |

(b56)

Količina od 50 % godišnje potrošnje energije smještajnog objekta proizvedena je iz obnovljivih izvora na lokaciji ili iz provjerljivo dodatnih obnovljivih izvora energije izvan lokacije.

| (b57) | 100 % električne energije dolazi iz sljedivih obnovljivih izvora električne energije koje nije prijavila druga organizacija ili koji nisu uključeni u nacionalnu prosječnu strukturu proizvodnje električne energije, odnosno koji su stariji najviše dvije godine. |
| --- | --- |

(b57)

100 % električne energije dolazi iz sljedivih obnovljivih izvora električne energije koje nije prijavila druga organizacija ili koji nisu uključeni u nacionalnu prosječnu strukturu proizvodnje električne energije, odnosno koji su stariji najviše dvije godine.

3.7.   Restorani i hotelske kuhinje

3.7.1.   Zelena nabava prehrambenih proizvoda i pića

Najbolja praksa upravljanja okolišem procjena je opskrbnih lanaca hrane i pića kako bi se utvrdile kritične točke zaštite okoliša i ključne kontrolne točke, uključujući odabir ekološki certificiranih proizvoda i uređivanje jelovnika kako bi se izbjegli proizvodi koji posebno štete okolišu (npr. ugrožene riblje vrste i izvansezonsko voće) i osigurale razborite porcije mesnih i mliječnih proizvoda te dostupnost vegetarijanskih jela.

Primjenjivost

Ta najbolja praksa upravljanja okolišem može se primijeniti na sve kuhinje. Kuhinje u ruralnim područjima mogu nabavljati hranu na lokaciji. Veće kuhinje mogu imati snažniji utjecaj na dobavljače. I mala poduzeća mogu u potpunosti provesti tu najbolju praksu upravljanja okolišem.

Povezani pokazatelj okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti

| Pokazatelj okolišne učinkovitosti | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i48) | Postotak ekološki certificiranih sastojaka (prema vrijednosti) (%) |

Pokazatelj okolišne učinkovitosti

Mjerila izvrsnosti

(i48)

Postotak ekološki certificiranih sastojaka (prema vrijednosti) (%)

| (b58) | Organizacija posjeduje dokumentirane podatke, uključujući najmanje zemlju podrijetla, za sve glavne sastojke. |
| --- | --- |

(b58)

Organizacija posjeduje dokumentirane podatke, uključujući najmanje zemlju podrijetla, za sve glavne sastojke.

| (b59) | Najmanje 60 % prehrambenih proizvoda i pića (prema nabavnoj vrijednosti) ekološki je certificirano (npr. organski). |
| --- | --- |

(b59)

Najmanje 60 % prehrambenih proizvoda i pića (prema nabavnoj vrijednosti) ekološki je certificirano (npr. organski).

3.7.2.   Gospodarenje organskim otpadom

Najbolja praksa upravljanja okolišem izbjegavanje je rasipanja hranom pažljivom izradom jelovnika i određivanjem veličine porcije te osiguravanje odvajanja sveg organskog otpada i njegovo slanje na anaerobnu digestiju, ako je moguće, ili na spaljivanje uz oporabu energije odnosno na kompostiranje na lokaciji/u blizini lokacije.

Primjenjivost

Ta najbolja praksa upravljanja okolišem može se primijeniti na sve kuhinje. Preporučeni način recikliranja otpada anaerobnom digestijom možda nije dostupan na nekim mjestima pa se u tom slučaju otpad može slati na spaljivanje s oporabom toplinske energije ili na kompostiranje. I mala poduzeća mogu u potpunosti provesti tu najbolju praksu upravljanja okolišem.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i49) | Stvaranje organskog otpada (kg po gostu) |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerila izvrsnosti

(i49)

Stvaranje organskog otpada (kg po gostu)

| (i50) | Postotak organskog otpada poslanog na anaerobnu digestiju ili alternativnu oporabu energije, kompostiranog na lokaciji ili poslanog na kompostiranje (%) |
| --- | --- |

(i50)

Postotak organskog otpada poslanog na anaerobnu digestiju ili alternativnu oporabu energije, kompostiranog na lokaciji ili poslanog na kompostiranje (%)

| (b60) | ≥ 95 % organskog otpada odvaja se i preusmjerava s odlagališta te, ako je moguće, šalje na anaerobnu digestiju. |
| --- | --- |

(b60)

≥ 95 % organskog otpada odvaja se i preusmjerava s odlagališta te, ako je moguće, šalje na anaerobnu digestiju.

| (b61) | Ukupno stvaranje organskog otpada ≤ 0,25 kg po gostu te stvaranje otpada koji se može izbjeći ≤ 0,18 kg po gostu. |
| --- | --- |

(b61)

Ukupno stvaranje organskog otpada ≤ 0,25 kg po gostu te stvaranje otpada koji se može izbjeći ≤ 0,18 kg po gostu.

3.7.3.   Optimirano pranje posuđa, čišćenje i priprema hrane

Najbolja praksa upravljanja okolišem odabir je učinkovite opreme za pranje, uključujući niskoprotočne raspršivače za pretpranje s prekidačem, učinkovite perilice posuđa i uređaje za kuhanje na pari bez priključka za vodu, te praćenje potrošnje vode u kuhinjama/restoranima i usporedba s referentnim mjerilima.

Primjenjivost

Ta najbolja praksa upravljanja okolišem može se primijeniti na sve kuhinje. Ugradnja učinkovitijih perilica posuđa može biti ekonomski izvediva samo ako se postojeće perilice posuđa bliže kraju radnog vijeka ili ih treba popraviti. I mala poduzeća mogu u potpunosti provesti tu najbolju praksu upravljanja okolišem.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i51) | Potrošnja vode u kuhinji po gostu (l/gost) |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerila izvrsnosti

(i51)

Potrošnja vode u kuhinji po gostu (l/gost)

| (i52) | Postotak kemikalija za pranje posuđa i čišćenje kuhinje sa znakom za okoliš (%) |
| --- | --- |

(i52)

Postotak kemikalija za pranje posuđa i čišćenje kuhinje sa znakom za okoliš (%)

| (i53) | Zelena nabava učinkovite kuhinjske opreme (da/ne) |
| --- | --- |

(i53)

Zelena nabava učinkovite kuhinjske opreme (da/ne)

| (b62) | Provedba plana gospodarenja vodom u kuhinji koji uključuje praćenje ukupne potrošnje vode u kuhinji i izvješćivanje o njoj normalizirano po gostu te identifikaciju prioritetnih mjera za smanjenje potrošnje vode. |
| --- | --- |

(b62)

Provedba plana gospodarenja vodom u kuhinji koji uključuje praćenje ukupne potrošnje vode u kuhinji i izvješćivanje o njoj normalizirano po gostu te identifikaciju prioritetnih mjera za smanjenje potrošnje vode.

| (b63) | Najmanje 70 % kupljene količine kemijskih proizvoda za pranje posuđa i čišćenje (ne uključujući sredstva za čišćenje pećnice) ima znak za okoliš (npr. znak za okoliš EU-a). |
| --- | --- |

(b63)

Najmanje 70 % kupljene količine kemijskih proizvoda za pranje posuđa i čišćenje (ne uključujući sredstva za čišćenje pećnice) ima znak za okoliš (npr. znak za okoliš EU-a).

3.7.4.   Optimirano kuhanje, ventilacija i rashlađivanje

Najbolja praksa upravljanja okolišem odabir je učinkovite opreme za kuhanje, uključujući plinske štednjake s indukcijskom pločom ili pločom sa senzorom, učinkovite rashladne opreme s prirodnim rashladnim sredstvima poput amonijaka ili ugljikovog dioksida te kontrola ventilacije prema potrebi.

Primjenjivost

Ta najbolja praksa upravljanja okolišem može se primijeniti na sve kuhinje. Ugradnja učinkovitije opreme za kuhanje i rashlađivanje može biti ekonomski izvediva samo ako se postojeća oprema bliži kraju radnog vijeka. I mala poduzeća mogu u potpunosti provesti tu najbolju praksu upravljanja okolišem.

Povezani pokazatelj okolišne učinkovitosti i mjerilo izvrsnosti

| Pokazatelj okolišne učinkovitosti | Mjerilo izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i54) | Specifična potrošnja energije po gostu (kWh/gost) |

Pokazatelj okolišne učinkovitosti

Mjerilo izvrsnosti

(i54)

Specifična potrošnja energije po gostu (kWh/gost)

| (b64) | Provedba plana gospodarenja energijom u kuhinji koji uključuje praćenje ukupne potrošnje energije u kuhinji i izvješćivanje o njoj normalizirano po gostu te identifikaciju prioritetnih mjera za smanjenje potrošnje energije. |
| --- | --- |

(b64)

Provedba plana gospodarenja energijom u kuhinji koji uključuje praćenje ukupne potrošnje energije u kuhinji i izvješćivanje o njoj normalizirano po gostu te identifikaciju prioritetnih mjera za smanjenje potrošnje energije.

3.8.   Kampovi

3.8.1.   Okolišno obrazovanje gostiju

Najbolja praksa upravljanja okolišem omogućivanje je interaktivnog obrazovanja gostiju na lokaciji o pitanjima zaštite okoliša uključujući tečajeve, prirodne staze ili opremu poput prijevoza s niskim emisijama ugljika (bicikli, električni bicikli).

Primjenjivost

Ta najbolja praksa upravljanja okolišem može se primijeniti na sve kampove i druge vrste smještajnih objekata (posebno ruralne). Primjenjivost te najbolje prakse upravljanja okolišem može biti ograničena za mala poduzeća s nedovoljnim sredstvima.

Povezani pokazatelj okolišne učinkovitosti i mjerilo izvrsnosti

| Pokazatelj okolišne učinkovitosti | Mjerilo izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i55) | Informacije/obrazovanje o okolišu dostupni gostima (da/ne) |

Pokazatelj okolišne učinkovitosti

Mjerilo izvrsnosti

(i55)

Informacije/obrazovanje o okolišu dostupni gostima (da/ne)

| (i56) | Prijevozna sredstva s niskim emisijama ugljika (npr. bicikli) dostupna gostima (da/ne) |
| --- | --- |

(i56)

Prijevozna sredstva s niskim emisijama ugljika (npr. bicikli) dostupna gostima (da/ne)

| (b65) | Poduzeće za smještaj potiče i omogućuje ekološki odgovorno ponašanje i aktivnosti te omogućuje gostima obrazovanje o okolišu s pomoću aktivnosti i tečajeva na lokaciji. |
| --- | --- |

(b65)

Poduzeće za smještaj potiče i omogućuje ekološki odgovorno ponašanje i aktivnosti te omogućuje gostima obrazovanje o okolišu s pomoću aktivnosti i tečajeva na lokaciji.

3.8.2.   Upravljanje okolišem na otvorenom

Najbolja je praksa upravljanja okolišem povećati biološku raznolikost na lokaciji na najveću moguću mjeru sađenjem autohtonih vrsta te ugrađivanjem zelenih ili smeđih krovova i zidova. Najbolja praksa upravljanja okolišem smanjivanje je potrošnje vode za navodnjavanje na najmanju moguću mjeru i upotreba potrošne vode ili kišnice. Najbolja praksa upravljanja okolišem smanjivanje je svjetlosnog onečišćenja od vanjske rasvjete (npr. upotrebom ispravno usmjerenih niskotlačnih natrijevih žarulja) na najmanju moguću mjeru i smanjenje onečišćenja bukom od događaja na otvorenom postavljanjem zvučnih prepreka i provođenjem strogih pravila o trajanju takvih događaja.

Primjenjivost

Ta najbolja praksa upravljanja okolišem može se primijeniti na sve kampove i druge vrste smještajnih objekata (posebno ruralne), uključujući mala poduzeća.

Povezani pokazatelj okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti

| Pokazatelj okolišne učinkovitosti | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i4) | Provedba plana upravljanja biološkom raznolikošću (da/ne) |

Pokazatelj okolišne učinkovitosti

Mjerila izvrsnosti

(i4)

Provedba plana upravljanja biološkom raznolikošću (da/ne)

| (b66) | Održavanje ili povećanje biološke raznolikosti na lokaciji sađenjem autohtonih vrsta, izradom skloništa za lokalne životinjske vrste i ugradnjom zelenih ili smeđih krovova, ako je moguće, te smanjivanjem unosa kemikalija i svjetlosnog onečišćenja te onečišćenja bukom. |
| --- | --- |

(b66)

Održavanje ili povećanje biološke raznolikosti na lokaciji sađenjem autohtonih vrsta, izradom skloništa za lokalne životinjske vrste i ugradnjom zelenih ili smeđih krovova, ako je moguće, te smanjivanjem unosa kemikalija i svjetlosnog onečišćenja te onečišćenja bukom.

| (b67) | Smanjenje svjetlosnog onečišćenja i uznemiravanja divljih životinja ugrađivanjem učinkovitih ispravno usmjerenih rasvjetnih tijela s vremenskim programatorom ili senzorom za vanjsku rasvjetu koja ne propuštaju svjetlost uvis. |
| --- | --- |

(b67)

Smanjenje svjetlosnog onečišćenja i uznemiravanja divljih životinja ugrađivanjem učinkovitih ispravno usmjerenih rasvjetnih tijela s vremenskim programatorom ili senzorom za vanjsku rasvjetu koja ne propuštaju svjetlost uvis.

| (b68) | Smanjiti potrošnju vode na najmanju moguću mjeru sadnjom autohtonih vrsta i malčiranjem te ugradnjom kontroliranih sustava navodnjavanja koji se napajaju potrošnom vodom, ako je moguće. |
| --- | --- |

(b68)

Smanjiti potrošnju vode na najmanju moguću mjeru sadnjom autohtonih vrsta i malčiranjem te ugradnjom kontroliranih sustava navodnjavanja koji se napajaju potrošnom vodom, ako je moguće.

3.8.3.   Energetska učinkovitost kampova i ugradnja obnovljive energije

Najbolja praksa upravljanja okolišem smanjivanje je potrošnje energije za grijanje vode, grijanje, ventilaciju i klimatizaciju te rasvjetu na najmanju moguću mjeru ugradnjom niskoprotočnih armatura, dobre građevinske izolacije te fluorescentne ili LED rasvjete i ugradnja kapaciteta za proizvodnju obnovljive energije (npr. solarno grijanje vode) na lokaciji. K tome, moguće je oporabiti toplinsku energiju iz potrošne vode iz praonice s pomoću dizalice topline.

Primjenjivost

Ta najbolja praksa upravljanja okolišem može se primijeniti na sve kampove. Ugradnja posebnih tehnologija za obnovljivu energiju ovisi o specifičnim značajkama lokacije. Mala poduzeća mogu u potpunosti provesti tu najbolju praksu upravljanja okolišem.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i57) | Specifična potrošnja energije po noćenju (kWh/noćenje) |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerila izvrsnosti

(i57)

Specifična potrošnja energije po noćenju (kWh/noćenje)

| (i11) | Postotak potrošnje konačne energije pokriven obnovljivom energijom proizvedenom na lokaciji (%) |
| --- | --- |

(i11)

Postotak potrošnje konačne energije pokriven obnovljivom energijom proizvedenom na lokaciji (%)

| (i47) | Upotreba certificiranih jedinica obnovljive energije (da/ne) |
| --- | --- |

(i47)

Upotreba certificiranih jedinica obnovljive energije (da/ne)

| (b69) | Specifična potrošnja konačne energije (ne uključujući obnovljivu energiju proizvedenu na lokaciji) je ≤ 2,0 kWh po noćenju. |
| --- | --- |

(b69)

Specifična potrošnja konačne energije (ne uključujući obnovljivu energiju proizvedenu na lokaciji) je ≤ 2,0 kWh po noćenju.

| (b70) | 100 % električne energije dolazi iz sljedivih obnovljivih izvora električne energije koje nije prijavila druga organizacija ili koji nisu uključeni u nacionalnu prosječnu strukturu proizvodnje električne energije, odnosno koji su stariji najviše dvije godine. |
| --- | --- |

(b70)

100 % električne energije dolazi iz sljedivih obnovljivih izvora električne energije koje nije prijavila druga organizacija ili koji nisu uključeni u nacionalnu prosječnu strukturu proizvodnje električne energije, odnosno koji su stariji najviše dvije godine.

3.8.4.   Učinkovitost upotrebe vode u kampovima

Najbolja praksa upravljanja okolišem smanjivanje je potrošnje vode na najmanju moguću mjeru ugradnjom niskoprotočnih slavina i tuševa, vremenskog programatora za tuširanje, niskoprotočnih vodokotlića i vodokotlića s dvojnim ispiranjem te pisoara bez vode.

Primjenjivost

Ta najbolja praksa upravljanja okolišem može se primijeniti na sve kampove. Mala poduzeća mogu u potpunosti provesti tu najbolju praksu upravljanja okolišem.

Povezani pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerilo izvrsnosti

| Pokazatelji okolišne učinkovitosti | Mjerilo izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i23) | Potrošnja vode po noćenju (l/noćenje) |

Pokazatelji okolišne učinkovitosti

Mjerilo izvrsnosti

(i23)

Potrošnja vode po noćenju (l/noćenje)

| (i25) | Protok tuševa, kupaonskih slavina, pisoara i vodokotlića (l/min ili l/ispiranje) |
| --- | --- |

(i25)

Protok tuševa, kupaonskih slavina, pisoara i vodokotlića (l/min ili l/ispiranje)

| (b71) | Ukupna potrošnja vode ≤ 94 litre po noćenju u kampovima s potpunom uslugom i s četiri ili pet zvjezdica te potrošnja vode ≤ 58 litara po noćenju u svim drugim kampovima. |
| --- | --- |

(b71)

Ukupna potrošnja vode ≤ 94 litre po noćenju u kampovima s potpunom uslugom i s četiri ili pet zvjezdica te potrošnja vode ≤ 58 litara po noćenju u svim drugim kampovima.

3.8.5.   Smanjenje otpada u kampovima na najmanju moguću mjeru

Najbolja praksa upravljanja okolišem smanjivanje je stvaranja preostalog otpada na najmanju moguću mjeru provedbom sprečavanja stvaranja otpada, osiguravanjem praktičnih mjesta za razvrstavanje otpada na lokaciji te ugovaranjem usluga recikliranja otpada.

Primjenjivost

Ta najbolja praksa upravljanja okolišem može se primijeniti na sve kampove. Teže je spriječiti stvaranje otpada u kampovima nego u drugim vrstama smještaja jer većina otpada potječe od predmeta koji gosti kupuju. Mala poduzeća mogu u potpunosti provesti tu najbolju praksu upravljanja okolišem.

Povezani pokazatelj okolišne učinkovitosti i mjerilo izvrsnosti

| Pokazatelj okolišne učinkovitosti | Mjerilo izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i39) | Stvoreni nerazvrstani otpad po noćenju (kg/noćenje) |

Pokazatelj okolišne učinkovitosti

Mjerilo izvrsnosti

(i39)

Stvoreni nerazvrstani otpad po noćenju (kg/noćenje)

| (b72) | Ukupni preostali otpad poslan na odlagalište iznosi ≤ 0,2 kg po noćenju. |
| --- | --- |

(b72)

Ukupni preostali otpad poslan na odlagalište iznosi ≤ 0,2 kg po noćenju.

3.8.6.   Prirodni bazeni

Najbolja praksa upravljanja okolišem ugradnja je prirodnog bazena ili pretvaranje postojećeg bazena u prirodni.

Primjenjivost

Ta najbolja praksa upravljanja okolišem može se provesti u svim kampovima i drugim vrstama smještajnih objekata (posebno ruralnima). Mala poduzeća mogu u potpunosti provesti tu najbolju praksu upravljanja okolišem.

Povezani pokazatelj okolišne učinkovitosti i mjerilo izvrsnosti

| Pokazatelj okolišne učinkovitosti | Mjerilo izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i58) | Ugradnja prirodnog bazena (da/ne) |

Pokazatelj okolišne učinkovitosti

Mjerilo izvrsnosti

(i58)

Ugradnja prirodnog bazena (da/ne)

| (b73) | Bazen na lokaciji uključuje sustav prirodne filtracije s pomoću bilja kako bi se voda pročistila u skladu s potrebnim higijenskim standardom. |
| --- | --- |

(b73)

Bazen na lokaciji uključuje sustav prirodne filtracije s pomoću bilja kako bi se voda pročistila u skladu s potrebnim higijenskim standardom.

4.   PREPORUČENI KLJUČNI POKAZATELJI OKOLIŠNE UČINKOVITOSTI SEKTORA

U tablici u nastavku navedeni su odabrani ključni pokazatelji okolišne učinkovitosti organizacija u sektoru turizma. Ti su pokazatelji podskup svih pokazatelja navedenih u 3. poglavlju. Tablica je podijeljena u šest dijelova: u prvome su pokazatelji primjenjivi na sve aktere u okviru sektora (zajednički), dok su ostali dijelovi podijeljeni prema glavnim akterima obuhvaćenima sektorskim referentnim dokumentom (upravitelji odredišta, organizatori putovanja i putničke agencije, smještajni objekti, restorani i hotelske kuhinje te kampovi).

| Pokazatelj | Uobičajena mjerna jedinica | Kratak opis | Preporučena minimalna razina praćenja | Povezani ključni pokazatelj
  u skladu s Prilogom IV. Uredbi (EZ) br. 1221/2009 (odjeljak C.2) | Mjerilo izvrsnosti
  i povezana najbolja praksa upravljanja okolišem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ZAJEDNIČKI |
| 1. | Provedba sustava upravljanja okolišem |

Pokazatelj

Uobičajena mjerna jedinica

Kratak opis

Preporučena minimalna razina praćenja

Povezani ključni pokazatelj

u skladu s Prilogom IV. Uredbi (EZ) br. 1221/2009 (odjeljak C.2)

Mjerilo izvrsnosti

i povezana najbolja praksa upravljanja okolišem

ZAJEDNIČKI

1.

Provedba sustava upravljanja okolišem

(da/ne)

Pokazateljem se utvrđuje provodi li organizacija sustav upravljanja okolišem. Pokazatelj mogu upotrebljavati svi akteri u sektoru turizma (tj. upravitelji odredišta, organizatori putovanja, pružatelji usluga smještaja, pružatelji usluga posluživanja hrane i pića, prijevoznici i organizatori aktivnosti).

lokacija

(može se objediniti na razini organizacije)

svi

Upotrebljavaju se odgovarajući pokazatelji za kontinuirano praćenje svih relevantnih aspekata okolišne učinkovitosti, uključujući teže mjerljive i neizravne aspekte kao što su utjecaji na biološku raznolikost. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.1.1.)

Sve osoblje dobiva informacije o ciljevima zaštite okoliša i osposobljava se za odgovarajuće mjere upravljanja okolišem. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.1.1.)

Primjenjuju se najbolje prakse upravljanja okolišem, ako postoje. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.1.1.)

| 2. | Postotak proizvoda i usluga koji ispunjavaju određena mjerila zaštite okoliša |
| --- | --- |

2.

Postotak proizvoda i usluga koji ispunjavaju određena mjerila zaštite okoliša

%

Pokazatelj se odnosi na ocjenu opskrbnog lanca na temelju odabira proizvoda/usluga koji ispunjavaju određena mjerila zaštite okoliša i certificiranja (npr. znak za okoliš EU-a).

lokacija

(može se objediniti na razini organizacije)

svi

Organizacija je primijenila pristup životnog vijeka za utvrđivanje mogućnosti poboljšanja za sve glavne opskrbne lance kojima su obuhvaćene kritične točke zaštite okoliša. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.1.2.)

≥ 97 % kemikalija (po masi aktivnog sastojka ili kupljenoj količini) koje se upotrebljavaju u smještajnim i restoranskim prostorima certificirano je u skladu s ISO znakom zaštite okoliša tipa I (ili se može dokazati da su ekološki najprihvatljiva dostupna opcija). (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.1.2.)

≥ 97 % sveg drva, papira i kartona kupljenih za smještajne objekte i restorane reciklira se ili ima ekološki certifikat (znak za okoliš, FSC, PEFC). (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.1.2.)

UPRAVITELJI ODREDIŠTA

| 1. | Provedba plana održivog upravljanja odredištem |
| --- | --- |

1.

Provedba plana održivog upravljanja odredištem

(da/ne)

Pokazateljem se utvrđuje provodi li upravitelj odredišta plan održivog upravljanja odredištem kojim se rješavaju ključni izazovi zaštite okoliša u odredištu, obuhvaća cjelokupno područje odredišta i koordiniraju svi relevantni akteri.

odredište

svi

Provedba plana upravljanja odredištem koji: i. obuhvaća cijelo područje odredišta, ii. uključuje koordinaciju svih relevantnih javnih i privatnih aktera i iii. obuhvaća ključne izazove zaštite okoliša unutar odredišta. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.2.1.)

| 2. | Provedba plana upravljanja biološkom raznolikošću |
| --- | --- |

2.

Provedba plana upravljanja biološkom raznolikošću

(da/ne)

Pokazatelj se odnosi na provedbu plana upravljanja biološkom raznolikošću unutar odredišta.

odredište

biološka raznolikost

Smanjiti na najmanju moguću mjeru i kompenzirati izmještanje biološke raznolikosti zbog razvoja turizma tako da se biološka raznolikost na razini odredišta očuva ili poveća u područjima visoke prirodne vrijednosti i poveća u narušenim područjima. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.2.2.)

| 3. | Dnevna potrošnja vode po gostu |
| --- | --- |

3.

Dnevna potrošnja vode po gostu

l/gost/dan

Količina vode koju u prosjeku potroši svaki gost odredišta.

odredište

voda

Prosječna potrošnja vode turista ≤ 200 l po gostu po danu. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.2.3.)

| 4. | Postotak otpadnih voda podvrgnutih drugom ili trećem stupnju pročišćavanja |
| --- | --- |

4.

Postotak otpadnih voda podvrgnutih drugom ili trećem stupnju pročišćavanja

%

Postotak otpadnih voda nastalih unutar odredišta koje se podvrgavaju drugom ili trećem stupnju pročišćavanja tijekom glavne turističke sezone.

odredište

voda

Usluge uključujući javni prijevoz, vodoopskrbu, pročišćavanje otpadnih voda i recikliranje otpada osmišljene su za pokrivanje vršne potražnje i osiguravanje održivosti turizma unutar odredišta. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.2.3.)

≥ 95 % otpadnih voda nastalih u odredištu podvrgnuto je najmanje drugom stupnju pročišćavanja, odnosno trećem stupnju pročišćavanja kod ispuštanja u osjetljive prijemnike, čak i tijekom vršne turističke sezone. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.2.3.)

| 5. | Postotak komunalnog krutog otpada poslanog na recikliranje ili anaerobnu digestiju |
| --- | --- |

5.

Postotak komunalnog krutog otpada poslanog na recikliranje ili anaerobnu digestiju

%

Postotak komunalnog krutog otpada prikupljenog unutar odredišta poslanog na recikliranje ili anaerobnu digestiju.

odredište

otpad

≥ 95 % komunalnog krutog otpada umjesto na odlagališta šalje se na recikliranje ili anaerobnu digestiju. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.2.3.)

| 6. | Postotak putovanja koje turisti obavljaju javnim prijevozom, pješice ili biciklom unutar odredišta |
| --- | --- |

6.

Postotak putovanja koje turisti obavljaju javnim prijevozom, pješice ili biciklom unutar odredišta

%

Postotak putovanja koje turisti obavljaju javnim prijevozom, pješice ili biciklom.

odredište

emisije

Usluge uključujući javni prijevoz, vodoopskrbu, pročišćavanje otpadnih voda i recikliranje otpada osmišljene su za pokrivanje vršne potražnje i osiguravanje održivosti turizma unutar odredišta. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.2.3.)

Turisti u gradskim odredištima obavljaju ≥ 80 % putovanja javnim prijevozom, pješice ili biciklom. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.2.3.)

| 7. | Postotak konačne energetske potražnje pokrivene obnovljivom energijom proizvedenom na lokaciji |
| --- | --- |

7.

Postotak konačne energetske potražnje pokrivene obnovljivom energijom proizvedenom na lokaciji

%

Omjer obnovljive energije proizvedene na lokaciji unutar odredišta i ukupne energetske potražnje odredišta u smislu konačne energije.

odredište

emisije

—

(Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.2.3.)

ORGANIZATORI PUTOVANJA I PUTNIČKE AGENCIJE

| 1. | Specifične emisije stakleničkih plinova od prijevoza |
| --- | --- |

1.

Specifične emisije stakleničkih plinova od prijevoza

kg CO2/putnički kilometar

Prati se potrošnja goriva/energije zrakoplova, autobusa i vlakova koje kontroliraju organizatori putovanja te se traže i podaci za podugovorne pružatelje usluga prijevoza.

organizacija zrakoplov/vozni park

energetska učinkovitost

racionalno iskorištavanje sirovina

emisije

Organizatori putovanja ne nude letove za: i. odredišta udaljena manje od 700 km, ii. odredišta udaljena do 2 000  km za boravak kraći od osam dana ili iii. odredišta udaljena više od 2 000  km za boravak kraći od 14 dana. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.3.1.)

Zrakoplovni vozni parkovi organizatora putovanja postižu prosječnu specifičnu potrošnju goriva od ≤ 2,7 litara na 100 putničkih kilometara. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.3.1.)

Prosječna potrošnja goriva autobusnog voznog parka od ≤ 0,75 litara na 100 putničkih kilometara i najmanje 90 % ispunjava normu EURO V ili je opremljeno sustavima za alternativna goriva. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.3.1.)

| 2. | Postotak emisija stakleničkih plinova od prijevoza kompenziran certificiranim emisijskim jedinicama |
| --- | --- |

2.

Postotak emisija stakleničkih plinova od prijevoza kompenziran certificiranim emisijskim jedinicama

%

Postotak emisija CO2 od prijevoza kompenziran certificiranim emisijskim jedinicama. Za kompenziranje emisija iz zračnog prometa treba primijeniti odgovarajući faktor indeksa kratkoročnog zračenja.

organizacija zrakoplov/vozni park

energetska učinkovitost

racionalno iskorištavanje sirovina

emisije

Emisije stakleničkih plinova od prijevoza iz svih prodanih paket-aranžmana automatski se kompenziraju izravnim ulaganjem u projekte za izbjegavanje emisija stakleničkih plinova ili kupovanjem certificiranih emisijskih jedinica. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.3.1.)

| 3. | Postotak pružatelja usluga smještaja (prema broju noćenja ili vrijednosti prodaje) koji ispunjavaju posebne kriterije zaštite okoliša |
| --- | --- |

3.

Postotak pružatelja usluga smještaja (prema broju noćenja ili vrijednosti prodaje) koji ispunjavaju posebne kriterije zaštite okoliša

%

Pokazateljem se razmatraju okolišni standardi treće strane (npr. znak za okoliš EU-a, Nordijski labud) i usklađenost s određenim skupom zahtjeva.

organizacija

svi

≥ 90 % pružatelja usluga smještaja (prema vrijednosti prodaje ili broju noćenja) usklađeno je sa skupom zahtjeva za zaštitu okoliša (po mogućnosti priznatih certifikatima treće strane). (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.3.2.)

| 4. | Postotak usluga obuhvaćenih okolišnim poboljšanjem unutar odredišta |
| --- | --- |

4.

Postotak usluga obuhvaćenih okolišnim poboljšanjem unutar odredišta

%

Pokazatelj se odnosi na postotak usluga čijem je poboljšanju organizator putovanja pridonio unutar svakog od svojih glavnih odredišta.

odredište i organizacija

svi

Organizator putovanja potiče okolišno poboljšanje odredišta: i. poboljšanjem učinkovitosti opskrbnog lanca, ii. utjecanjem na upravljanje odredištem i iii. izravnim mjerama poboljšanja. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.3.3.)

| 5. | Postotak prodanih (prema vrijednosti) ekološki naprednih održivih aranžmana (npr. sa znakom za okoliš) |
| --- | --- |

5.

Postotak prodanih (prema vrijednosti) ekološki naprednih održivih aranžmana (npr. sa znakom za okoliš)

%

Postotak (prema vrijednosti) ekološki naprednih održivih aranžmana (npr. s Austrijskim znakom za okoliš za paket-aranžmane) od ukupnih prodanih putovanja organizatora putovanja.

organizacija

svi

Organizator putovanja promiče održive turističke pakete u glavnim reklamnim materijalima. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.3.4.)

Napredni održivi turistički paketi (npr. s Austrijskom znakom za okoliš za paket-aranžmane) zastupljeni su u prodaji ≥ 10 %. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.3.4.)

Organizator putovanja upotrebljava učinkovite metode marketinga i komunikacije za poticanje održivijih opcija u ponudi turističkih paketa. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.3.4.)

Organizator putovanja pruža svim klijentima informacije o odredištu i informacije za jačanje svijesti u svrhu promicanja održivog ponašanja na odredištu. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.3.4.)

| 6. | Potrošnja papira po klijentu |
| --- | --- |

6.

Potrošnja papira po klijentu

g/klijent

Količina potrošenog papira po klijentu.

organizacija

racionalno iskorištavanje sirovina

otpad

emisije

Tiskani uredski i promotivni materijali: i. izbjegavaju se kad je god moguće, ii. tiskaju se na papiru koji je 100 % recikliran ili ekološki certificiran (npr. znak za okoliš, FSC, PEFC) i iii. tiskaju ih ekološki certificirane tiskare (npr. EMAS, ISO 14001). (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.3.5.)

| 7. | Ekološki certifikat za papir i tiskanje |
| --- | --- |

7.

Ekološki certifikat za papir i tiskanje

(da/ne)

Pokazateljem se utvrđuje ima li korišteni papir ekološki certifikat (npr. znak za okoliš EU-a, FSC) i tiskaju li materijale ekološki certificirane tiskare.

organizacija

racionalno iskorištavanje sirovina

otpad

Tiskani uredski i promotivni materijali: i. izbjegavaju se kad je god moguće, ii. tiskaju se na papiru koji je 100 % recikliran ili ekološki certificiran (npr. znak za okoliš, FSC, PEFC) i iii. tiskaju ih ekološki certificirane tiskare (npr. EMAS, ISO 14001). (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.3.5.)

| 8. | Specifične emisije CO2 iz administrativnih i maloprodajnih aktivnosti |
| --- | --- |

8.

Specifične emisije CO2 iz administrativnih i maloprodajnih aktivnosti

kg CO2 po klijentu

kg CO2/m2 godišnje

Pokazateljem se mjeri količina CO2 koja nastaje zbog administrativnih i maloprodajnih aktivnosti. Može se izraziti kao emisije po klijentu ili emisije po površini maloprodajnog i uredskog prostora godišnje.

organizacija

emisije

Planovi upravljanja energijom i stakleničkim plinovima provedeni su te se o potrošnji energije i emisijama stakleničkih plinova koji nastaju zbog administrativnih i maloprodajnih aktivnosti izvješćuje po m2 maloprodajnog i uredskog prostora godišnje te po klijentu. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.3.5.)

| 9. | Godišnja potrošnja vode u poslovnim zgradama po zaposleniku |
| --- | --- |

9.

Godišnja potrošnja vode u poslovnim zgradama po zaposleniku

l po zaposleniku godišnje

Pokazatelj se odnosi na godišnju potrošnju vode u poslovnim zgradama podijeljenu s brojem zaposlenika koji rade u tim zgradama.

organizacija

voda

Potrošnja vode je ≤ 2,0 m3 po zaposleniku godišnje. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.3.5.)

SMJEŠTAJNI OBJEKTI

| 1. | Potrošnja vode po noćenju |
| --- | --- |

1.

Potrošnja vode po noćenju

l/noćenje

Potrošnja vode u smještajnom prostoru mjeri se tijekom jedne godine i normalizira po broju noćenja.

Potrošnja vode za velike bazene ili restorane koji poslužuju velik broj nerezidenata može se isključiti iz pokazatelja za usporedbu smještajnih objekata s mjerilima.

hotel ili ekvivalent

(može se objediniti na razini organizacije)

Zasebno mjerenje potrošnje u smještajnim prostorima

voda

Provedba plana gospodarenja vodom za objekt koji uključuje: i. zasebno mjerenje potrošnje i usporedbu svih procesa i područja u kojima se troše velike količine vode s mjerilima i ii. redovite preglede i održavanje „točaka istjecanja” vodovodnog sustava i uređaja. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.4.1.)

Ukupna potrošnja vode ≤ 140 l po noćenju u hotelima s potpunom uslugom i ≤ 100 l po noćenju u smještajnim objektima gdje je većina kupaonica zajednička (npr. hosteli). (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.4.1.)

| 2. | Količina rublja po noćenju |
| --- | --- |

2.

Količina rublja po noćenju

kg rublja/noćenje

Ukupna količina rublja po noćenju. Na pokazatelj utječu višekratno korištenje te količina, veličina i gustoća tkanina.

prostor

voda

energetska učinkovitost

Smanjenje pranja rublja postignuto višekratnom upotrebom ručnika i posteljnog rublja od najmanje 30 %. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.4.3.)

| 3. | Potrošnja kemijskih proizvoda za čišćenje i pranje posuđa u pogledu aktivnih kemijskih sastojaka po noćenju |
| --- | --- |

3.

Potrošnja kemijskih proizvoda za čišćenje i pranje posuđa u pogledu aktivnih kemijskih sastojaka po noćenju

g/noćenje

Pokazateljem su obuhvaćeni svi kemijski proizvodi za čišćenje i pranje posuđa (isključujući deterdžente za pranje rublja, posebna sredstva za čišćenje i kemikalije za bazene). Količina koju treba prijaviti odnosi se na aktivne kemijske sastojke.

prostor

otpad

Potrošnja kemijskih proizvoda za čišćenje i pranje posuđa (isključujući deterdžente za pranje rublja, posebna sredstva za čišćenje i kemikalije za bazene) ≤ 10 grama aktivnih kemijskih sastojaka po noćenju. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.4.3.)

| 4. | Postotak kemikalija i tkanina s ISO znakom zaštite okoliša tipa I |
| --- | --- |

4.

Postotak kemikalija i tkanina s ISO znakom zaštite okoliša tipa I

%

Postotak upotrijebljenih kemikalija (sredstva za čišćenje, sapuni, šamponi itd.) i tkanina s ISO znakom zaštite okoliša tipa I.

prostor

otpad

Najmanje 80 % višenamjenskih sredstava za čišćenje, sanitarnih deterdženata, sapuna i šampona (po masi aktivnog sastojka ili kupljenoj količini) upotrijebljenih u turističkim smještajnim objektima ima ISO znak zaštite okoliša tipa I (npr. znak za okoliš EU-a). (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.4.3.)

| 5. | Potrošnja vode po kg rublja |
| --- | --- |

5.

Potrošnja vode po kg rublja

l/kg rublja

Pokazateljem se mjeri potrošnja vode za potpuni ciklus pranja po kg rublja.

rublje koje upotrebljava smještajni objekt

voda

Za male praonice rublja svi novi kućanski aparati za pranje rublja razvrstani su u razred energetske učinkovitosti A+++, a potrošnja vode komercijalnih perilica rublja iznosi ≤ 7 l po kg opranog rublja.

Ukupna potrošnja vode tijekom cijelog ciklusa pranja rublja u velikim praonicama ≤ 5 l po kg rublja za rublje iz smještajnih objekata i ≤ 9 l po kg rublja za rublje iz restorana. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.4.5.)

| 6. | Potrošnja energije po kg rublja |
| --- | --- |

6.

Potrošnja energije po kg rublja

kWh/kg rublja

Pokazateljem se mjeri potrošnja energije za potpuni ciklus pranja po kg rublja.

rublje koje upotrebljava smještajni objekt

energetska učinkovitost

Ukupna potrošnja energije u malim praonicama u smještajnim objektima ≤ 2,0 kWh po kg rublja za osušeno i pripremljeno rublje. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.4.4.)

Ukupna potrošnja energije za osušeno i pripremljeno rublje ≤ 0,90 kWh po kg rublja za rublje iz smještajnih objekata i ≤ 1,45 kWh po kg rublja za rublje iz restorana. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.4.5.)

| 7. | Postotak deterdženata za rublje sa znakom za okoliš |
| --- | --- |

7.

Postotak deterdženata za rublje sa znakom za okoliš

%

Postotak deterdženata sa znakom za okoliš koji se upotrebljavaju za pranje rublja.

rublje koje upotrebljava smještajni objekt

otpad

Najmanje 80 % deterdženata upotrijebljenih u malim praonicama (po masi aktivnog sastojka ili kupljenoj količini) ima ISO znak zaštite okoliša tipa I (npr. Nordijski labud, Plavi anđeo, znak za okoliš EU-a). (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.4.4.)

Za velike praonice, upotreba isključivo profesionalnih deterdženata za rublje u skladu s ISO znakom zaštite okoliša tipa I (npr. znak za okoliš EU-a, Nordijski labud) u odgovarajućim dozama. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.4.5.)

| 8. | Usluga pranja rublja sa znakom za okoliš |
| --- | --- |

8.

Usluga pranja rublja sa znakom za okoliš

(da/ne)

Pokazatelj se odnosi na ugovaranje vanjskog pružatelja usluga pranja rublja koji je certificiran u skladu s ISO znakom zaštite okoliša tipa I.

rublje koje upotrebljava smještajni objekt

voda

energetska učinkovitost

Sve vanjske usluge pranja rublja vrši pružatelj usluga koji ima ISO znak zaštite okoliša tipa I (npr. Nordijski labud), a sve su velike praonice u smještajnim objektima ili vanjske usluge pranja rublja koje vrše pružatelji usluga bez certifikata u skladu s odgovarajućim mjerilima. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.4.5.)

| 9. | Provedba plana upravljanja okolišem za bazen |
| --- | --- |

9.

Provedba plana upravljanja okolišem za bazen

(da/ne)

Provedba plana upravljanja okolišem za bazen uključuje praćenje potrošnje vode, energije i kemikalija.

prostor

voda

energetska učinkovitost

racionalno iskorištavanje sirovina

Provedba plana učinkovitosti za bazene i lječilišta koji uključuje: i. mjerila za specifičnu potrošnju vode, energije i kemikalija u bazenima i lječilištima izraženu po m2 površine bazena i po noćenju i ii. smanjivanje potrošnje klora na najmanju moguću mjeru s pomoću optimiranog doziranja i upotrebe dopunskih metoda dezinfekcije kao što su ozonacija i UV zračenje. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.4.6.)

| 10. | Provedba oporabe potrošne vode ili kišnice |
| --- | --- |

10.

Provedba oporabe potrošne vode ili kišnice

(da/ne)

Pokazateljem se utvrđuje je li ugrađen i pušten u rad sustav za upotrebu potrošne vode za unutarnje ili vanjske potrebe (npr. navodnjavanje) ili kišnice za unutarnje svrhe (npr. ispiranje nužnika).

prostor

na razini organizacije: % prostora

voda

Ugradnja sustava za oporabu kišnice koji pokriva unutarnje potrebe za vodom i/ili sustava za oporabu potrošne vode koji pokriva unutarnje ili vanjske potrebe za vodom. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.4.7.)

| 11. | Stvaranje otpada po noćenju |
| --- | --- |

11.

Stvaranje otpada po noćenju

kg/noćenje

Pokazatelj se odnosi na ukupno stvaranje otpada (razvrstanog i nerazvrstanog).

Svrha je ocijeniti učinkovitost mjera za sprečavanje nastanka otpada (npr. ponovna upotreba).

najmanje hotel ili ekvivalent (može se objediniti na razini organizacije)

područje izvora (npr. kuhinja, pospremanje)

otpad

racionalno iskorištavanje sirovina

Ukupno stvoreni otpad (razvrstani i nerazvrstani) ≤ 0,6 kg po noćenju. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.5.1.)

| 12. | Postotak otpada poslanog na recikliranje |
| --- | --- |

12.

Postotak otpada poslanog na recikliranje

%

Pokazateljem se izražava količina otpada (izražena na temelju težine) koji je odvojeno prikupljen i poslan na recikliranje.

hotel ili ekvivalent

(može se objediniti na razini organizacije)

otpad

racionalno iskorištavanje sirovina

Najmanje 84 % otpada, izraženo na temelju mase, šalje se na recikliranje. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.5.2.)

| 13. | Stvoreni nerazvrstani otpad po noćenju |
| --- | --- |

13.

Stvoreni nerazvrstani otpad po noćenju

kg/noćenje

Pokazateljem se mjeri količina stvorenog nerazvrstanog otpada (koji nije poslan na recikliranje).

hotel ili ekvivalent

(može se objediniti na razini organizacije)

otpad

racionalno iskorištavanje sirovina

Nerazvrstani otpad poslan na odlagalište iznosi ≤ 0,16 kg po noćenju. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.5.2.)

| 14. | Učinkovitost pročišćavanja otpadnih voda na lokaciji |
| --- | --- |

14.

Učinkovitost pročišćavanja otpadnih voda na lokaciji

% uklanjanja BPK5, KPK-a, ukupnog dušika, ukupnog fosfora

koncentracija BPK5, KPK-a, ukupnog dušika, ukupnog fosfora u efluentu (mg/l)

Pokazatelj se odnosi na učinkovitost sustava za pročišćavanje otpadnih voda na lokaciji (ako postoji).

hotel ili ekvivalent

otpad

voda

Ako nije moguće usmjeriti otpadne vode na centralizirano pročišćavanje, pročišćavanje otpadnih voda na lokaciji uključuje prethodno pročišćavanje (sito/rešetka, egalizacija i sedimentacija) nakon čega slijedi biološko pročišćavanje s uklanjanjem > 95 % BPK5, nitrifikacijom > 90 % i anaerobnom digestijom viška mulja (izvan lokacije). (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.5.3.)

| 15. | Provedba plana gospodarenja energijom za lokaciju |
| --- | --- |

15.

Provedba plana gospodarenja energijom za lokaciju

(da/ne)

Pokazateljem se utvrđuje provodi li se plan gospodarenja energijom za lokaciju koji uključuje zasebno mjerenje svih postupaka u kojima se troše velike količine energije te izračunavaju li se i prijavljuju potrošnja primarne energije i emisije CO2 povezane s energijom.

hotel ili ekvivalent te na razini organizacije (ukupna vrijednost)

energetska učinkovitost

Provedba plana gospodarenja energijom za objekt koji uključuje: i. zasebno mjerenje potrošnje i usporedbu svih procesa i područja u kojima se troše velike količine energije s mjerilima i ii. izračun potrošnje primarne energije i emisija CO2 povezanih s energijom te izvješćivanje o njima. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.6.1.)

| 16. | Specifična potrošnja energije |
| --- | --- |

16.

Specifična potrošnja energije

kWh/m2 godišnje

Ukupna potrošnja energije po jedinici površine godišnje u smislu konačne energije.

Ne treba oduzimati obnovljivu energiju proizvedenu na lokaciji.

Ako se potrošnja za grijanje i hlađenje može odvojiti od potrošnje za ostale procese, preporuča se zasebno izvješćivati o tome.

hotel ili ekvivalent te na razini organizacije (ukupna vrijednost)

energetska učinkovitost

Za postojeće zgrade, potrošnja konačne energije za grijanje, ventilaciju i klimatizaciju te grijanje vode ≤ 75 kWh ili ukupna potrošnja konačne energije ≤ 180 kWh po m2 grijane i hlađene površine godišnje. (Najbolje prakse upravljanja okolišem 3.6.1, 3.6.2 i 3.6.3)

Za nove zgrade, nazivna energetska učinkovitost u skladu je s normom Minergie P ili PassiveHouse odnosno jednakovrijednom normom. (Najbolje prakse upravljanja okolišem 3.6.2. i 3.6.3.)

Vodne dizalice topline i/ili geotermalno grijanje/hlađenje imaju prednost pred uobičajenim sustavima grijanja i hlađenja gdje je god izvedivo, a dizalice topline ispunjavaju kriterije znaka za okoliš EU-a. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.6.4.)

Ukupna potrošnja električne energije ≤ 80 kWh po m2 grijane i hlađene tlocrtne površine godišnje. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.6.5.)

| 17. | Ugrađena snaga rasvjete |
| --- | --- |

17.

Ugrađena snaga rasvjete

W/m2

Ugrađena snaga rasvjete za pokrivanje potrebe za rasvjetom po jedinici površine.

Dobar zamjenski tehnički pokazatelj je lumen/m2, ali okolišna učinkovitost više je povezana s ugrađenom snagom mjerenom u W/m2.

hotel ili ekvivalent

energetska učinkovitost

Ugrađena snaga rasvjete ≤ 10 W po m2. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.6.5.)

Potrošnja električne energije za rasvjetu ≤ 25 kWh po m2 godišnje (prema grijanoj i hlađenoj tlocrtnoj površini). (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.6.5.)

Ukupna potrošnja električne energije ≤ 80 kWh po m2 godišnje (prema grijanoj i hlađenoj tlocrtnoj površini). (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.6.5.)

| 18. | Postotak potrošnje konačne energije pokriven obnovljivom energijom proizvedenom na lokaciji |
| --- | --- |

18.

Postotak potrošnje konačne energije pokriven obnovljivom energijom proizvedenom na lokaciji

%

Omjer obnovljive energije proizvedene na lokaciji smještajnog objekta i ukupne potrošnje energije u smještajnom objektu u smislu konačne energije.

hotel ili ekvivalent te na razini organizacije (ukupna vrijednost)

energetska učinkovitost

Količina od 50 % godišnje potrošnje energije smještajnog objekta proizvedena je iz obnovljivih izvora na lokaciji. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.6.6.)

| 19. | Upotreba certificiranih jedinica obnovljive energije |
| --- | --- |

19.

Upotreba certificiranih jedinica obnovljive energije

(da/ne)

Pokazateljem se utvrđuje kupuje li smještajni objekt certificiranu obnovljivu energiju (npr. obnovljivu električnu energiju) proizvedenu izvan lokacije.

Certificiranjem se osigurava da kupljenu obnovljivu energiju nije prijavila druga organizacija odnosno da nije uključena u nacionalnu prosječnu strukturu proizvodnje električne energije.

hotel ili ekvivalent te na razini organizacije (ukupna vrijednost)

energetska učinkovitost

100 % električne energije dolazi iz sljedivih obnovljivih izvora električne energije koje nije prijavila druga organizacija ili koji nisu uključeni u nacionalnu prosječnu strukturu proizvodnje električne energije, odnosno koji su stariji najviše dvije godine. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.6.6.)

RESTORANI I HOTELSKE KUHINJE

| 1. | Postotak ekološki certificiranih sastojaka (prema vrijednosti) |
| --- | --- |

1.

Postotak ekološki certificiranih sastojaka (prema vrijednosti)

%

Pokazatelj se odnosi na sastojke koji su certificirani u skladu s mjerodavnim normama zaštite okoliša (npr. organski, MSC).

kupljeni glavni sastojak (može se objediniti na razini organizacije)

svi

Organizacija posjeduje dokumentirane podatke, uključujući najmanje zemlju podrijetla, za sve glavne sastojke. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.7.1.)

Najmanje 60 % prehrambenih proizvoda i pića (prema nabavnoj vrijednosti) ekološki je certificirano (npr. organski). (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.7.1.)

| 2. | Stvaranje organskog otpada po gostu |
| --- | --- |

2.

Stvaranje organskog otpada po gostu

kg/gost

Ukupan stvoreni organski otpad podijeljen s brojem posluženih gostiju.

kuhinja ili hotel (može se objediniti na razini organizacije)

otpad

racionalno iskorištavanje sirovina

Ukupno stvaranje organskog otpada ≤ 0,25 kg po gostu te stvaranje otpada koji se može izbjeći ≤ 0,18 kg po gostu. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.7.2.)

| 3. | Postotak organskog otpada poslanog na anaerobnu digestiju ili oporabu energije, kompostiranog na lokaciji ili poslanog na kompostiranje |
| --- | --- |

3.

Postotak organskog otpada poslanog na anaerobnu digestiju ili oporabu energije, kompostiranog na lokaciji ili poslanog na kompostiranje

%

Restorani i hotelske kuhinje trebaju zasebno izvješćivati o količinama organskog otpada poslanog na anaerobnu digestiju ili oporabu energije, kompostiranog na lokaciji ili poslanog na kompostiranje izraženo kao postotak ukupno stvorenog organskog otpada.

kuhinja ili hotel (može se objediniti na razini organizacije)

otpad

racionalno iskorištavanje sirovina

≥ 95 % organskog otpada odvaja se i preusmjerava s odlagališta te, ako je moguće, šalje na anaerobnu digestiju ili oporabu energije. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.7.2.)

| 4. | Potrošnja vode u kuhinji po gostu |
| --- | --- |

4.

Potrošnja vode u kuhinji po gostu

l/gost

Omjer ukupne potrošnje vode u kuhinji prema broju posluženih gostiju.

Voda se troši u brojnim postupcima pa bi potrošnju bilo idealno pratiti na razini postupka (pranje posuđa, slavine, uređaji za kuhanje na paru itd.).

najmanje kuhinja ili hotel (može se objediniti na razini organizacije)

proces

voda

energetska učinkovitost

Provedba plana gospodarenja vodom u kuhinji koji uključuje praćenje ukupne potrošnje vode u kuhinji i izvješćivanje o njoj normalizirano po gostu te identifikaciju prioritetnih mjera za smanjenje potrošnje vode. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.7.3.)

| 5. | Postotak kemikalija za pranje posuđa i čišćenje kuhinje sa znakom za okoliš |
| --- | --- |

5.

Postotak kemikalija za pranje posuđa i čišćenje kuhinje sa znakom za okoliš

%

Pokazateljem se izvješćuje o postotku kemikalija za pranje posuđa i čišćenje kuhinje s ISO znakom zaštite okoliša tipa I.

prostor

otpad

Najmanje 70 % kupljene količine kemijskih proizvoda za pranje posuđa i čišćenje (ne uključujući sredstva za čišćenje pećnice) ima znak za okoliš (npr. znak za okoliš EU-a). (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.7.3.)

| 6. | Specifična potrošnja energije po gostu |
| --- | --- |

6.

Specifična potrošnja energije po gostu

kWh/gost

Ukupna potrošnja energije u kuhinji podijeljena s brojem posluženih gostiju.

Pokazatelj uključuje sve izvore energije (npr. električna energija, prirodni plin, ukapljeni naftni plin).

Energija se troši u brojnim postupcima pa bi potrošnju bilo idealno pratiti na razini postupka (kuhanje, rashlađivanje, pranje posuđa itd.).

najmanje kuhinja ili hotel (može se objediniti na razini organizacije)

proces

energetska učinkovitost

Provedba plana gospodarenja energijom u kuhinji koji uključuje praćenje ukupne potrošnje energije u kuhinji i izvješćivanje o njoj normalizirano po gostu te identifikaciju prioritetnih mjera za smanjenje potrošnje energije. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.7.4.)

KAMPOVI

| 1. | Informacije/obrazovanje o okolišu dostupni gostima (da/ne) |
| --- | --- |

1.

Informacije/obrazovanje o okolišu dostupni gostima (da/ne)

(da/ne)

Pokazatelj se odnosi na dostupnost npr. informacija o mogućnostima prijevoza s malim utjecajem (npr. bicikli, javni prijevoz, električna vozila) i tečajeva o pitanjima zaštite okoliša i prirodnih staza.

kamp

svi

Poduzeće za smještaj potiče i omogućuje ekološki odgovorno ponašanje i aktivnosti te omogućuje gostima obrazovanje o okolišu s pomoću aktivnosti i tečajeva na lokaciji. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.8.1.)

| 2. | Provedba plana upravljanja biološkom raznolikošću |
| --- | --- |

2.

Provedba plana upravljanja biološkom raznolikošću

(da/ne)

Pokazatelj se odnosi na provedbu plana upravljanja biološkom raznolikošću unutar kampa.

kamp

biološka raznolikost

Održavanje ili povećanje biološke raznolikosti na lokaciji sađenjem autohtonih vrsta, izradom skloništa za lokalne životinjske vrste i ugradnjom zelenih ili smeđih krovova, ako je moguće, te smanjivanjem unosa kemikalija i svjetlosnog onečišćenja te onečišćenja bukom. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.8.2.)

Smanjenje svjetlosnog onečišćenja i uznemiravanja divljih životinja ugrađivanjem učinkovitih ispravno usmjerenih rasvjetnih tijela s vremenskim programatorom ili senzorom za vanjsku rasvjetu koja ne propuštaju svjetlost uvis. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.8.2.)

Smanjiti potrošnju vode na najmanju moguću mjeru sadnjom autohtonih vrsta i malčiranjem te ugradnjom kontroliranih sustava navodnjavanja koji se napajaju potrošnom vodom, ako je moguće. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.8.2.)

| 3. | Specifična potrošnja energije po noćenju |
| --- | --- |

3.

Specifična potrošnja energije po noćenju

kWh/noćenje

Ukupna potrošnja energije u kampu po noćenju u smislu konačne energije.

Treba jasno navesti je li obnovljiva energija proizvedena na lokaciji uključena u taj podatak; o njoj se može izvješćivati i zasebno.

Potrošnja energije u zgradama i kuhinjama može se izraziti i zasebno u kWh/m2·godišnje i u kWh/gost.

kamp (može se objediniti na razini organizacije)

proces

energetska učinkovitost

Specifična potrošnja konačne energije (ne uključujući obnovljivu energiju proizvedenu na lokaciji) je ≤ 2,0 kWh po noćenju. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.8.3.)

| 4. | Postotak potrošnje konačne energije pokriven obnovljivom energijom proizvedenom na lokaciji |
| --- | --- |

4.

Postotak potrošnje konačne energije pokriven obnovljivom energijom proizvedenom na lokaciji

%

Pokazatelj se izračunava kao postotak potrošene konačne energije koja dolazi iz proizvodnje obnovljive energije na lokaciji.

kamp (može se objediniti na razini organizacije)

proces

energetska učinkovitost

—

(Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.8.3.)

| 5. | Upotreba certificiranih jedinica obnovljive energije |
| --- | --- |

5.

Upotreba certificiranih jedinica obnovljive energije

(da/ne)

Pokazateljem se utvrđuje kupuje li smještajni objekt certificiranu obnovljivu energiju (npr. obnovljivu električnu energiju) proizvedenu izvan lokacije.

Certificiranjem se osigurava da kupljenu obnovljivu energiju nije prijavila druga organizacija odnosno da nije uključena u nacionalnu prosječnu strukturu proizvodnje električne energije.

kamp (može se objediniti na razini organizacije)

proces

energetska učinkovitost

100 % električne energije dolazi iz sljedivih obnovljivih izvora električne energije koje nije prijavila druga organizacija ili koji nisu uključeni u nacionalnu prosječnu strukturu proizvodnje električne energije, odnosno koji su stariji najviše dvije godine. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.8.3.)

| 6. | Potrošnja vode po noćenju |
| --- | --- |

6.

Potrošnja vode po noćenju

l/noćenje

Potrošnja vode u kampu mjeri se tijekom jedne godine i dijeli s brojem noćenja.

Potrošnja vode za velike bazene ili restorane koji poslužuju velik broj nerezidenata može se isključiti iz pokazatelja za usporedbu smještajnih objekata s mjerilima.

kamp (može se objediniti na razini organizacije)

voda

Ukupna potrošnja vode ≤ 94 litre po noćenju u kampovima s potpunom uslugom i s četiri ili pet zvjezdica te potrošnja vode ≤ 58 litara po noćenju u svim drugim kampovima. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.8.4.)

| 7. | Stvoreni nerazvrstani otpad po noćenju |
| --- | --- |

7.

Stvoreni nerazvrstani otpad po noćenju

kg/noćenje

Pokazateljem se mjeri količina stvorenog nerazvrstanog otpada.

najmanje kamp ili ekvivalent

(može se objediniti na razini organizacije)

otpad

racionalno iskorištavanje sirovina

Ukupni preostali otpad poslan na odlagalište iznosi ≤ 0,2 kg po noćenju. (Najbolja praksa upravljanja okolišem 3.8.5.)

---

(1)  
  SL L 342, 22.12.2009., str. 1.

(2)  Znanstveno i političko izvješće javno je dostupno na web-mjestu JRC-a/IPTS-a na sljedećoj adresi: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/TourismBEMP.pdf. Zaključci o najboljim praksama upravljanja okolišem i njihovoj primjenjivosti te utvrđenim sektorskim pokazateljima okolišne učinkovitosti i mjerilima izvrsnosti obuhvaćenima ovim sektorskim referentnim dokumentom temelje se na nalazima iz znanstvenog i političkog izvješća. U njemu su dostupne sve popratne informacije i tehničke pojedinosti.

(3)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 1836/93 od 29. lipnja 1993. o dobrovoljnom sudjelovanju poduzeća industrijskog sektora u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (SL L 168, 10.7.1993., str. 1.).

(4)  Uredba (EZ) br. 761/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2001. o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS) (SL L 114, 24.4.2001., str. 1.).

(5)  U skladu s Prilogom IV. dijelom B. točkom (e) Uredbe o EMAS-u, izjava o okolišu mora sadržavati „sažetak dostupnih podataka o uspješnosti organizacije u ostvarivanju njezinih općih i pojedinačnih ciljeva zaštite okoliša s obzirom na njezine značajne učinke na okoliš. Podaci se moraju odnositi na ključne pokazatelje i druge relevantne postojeće okolišne pokazatelje kako su navedeni u odjeljku C.” U Prilogu IV. dijelu C. navodi se da „svaka organizacija mora sastavljati i godišnja izvješća o svojoj djelotvornosti u pogledu konkretnijih aspekata okoliša kako se utvrđuju u njezinoj izjavi o okolišu i prema potrebi uzeti u obzir sektorske referentne dokumente iz članka 46.”

(6)  Uredba (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Revision 2 te izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3037/90 kao i određenih uredbi EZ-a o posebnim statističkim područjima (SL L 393, 30.12.2006., str. 1.).

(7)  Ovaj dokument nije izravno namijenjen sektoru kružnih putovanja. Međutim, određeni broj opisanih najboljih praksi upravljanja okolišem može se u određenoj mjeri primijeniti i na kružna putovanja.

(8)  http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/products-groups-and-criteria.html

(9)  ETIS je skup alata za upravljanje i informacije namijenjen za pomoć upraviteljima odredišta u praćenju i mjerenju svoje učinkovitosti provedbe održivog turizma u odnosu na vlastiti cilj. Više informacija dostupno je na adresi http://ec.europa.eu/growth/sectors/tourism/offer/sustainable/indicators/index_en.htm

(10)  CFC i HCFC su klorofluorougljik i klorofluorougljikovodik.

(11)  Upravljanje odredištima znači koordinaciju svih relevantnih državnih i privatnih subjekata koju obično provodi javno tijelo uz sudjelovanje privatnog sektora ili bez njega s ciljem podupiranja razvoja turizma na nekom odredištu donošenjem strateških odluka, provođenjem mjera politike, održavanjem i promicanjem kulturne i prirodne baštine te znamenitosti, koordinacijom događaja/festivala, prikupljanjem prihoda za projekte povezane s turizmom, olakšavanjem suradnje među poduzećima, osiguravanjem infrastrukture i usluga itd.

(12)  Malo poduzeće definira se kao poduzeće koje ima manje od 50 zaposlenih i čiji godišnji promet i/ili ukupni iznos bilance ne prelazi 10 milijuna EUR (Preporuka Komisije 2003/361/EZ).

(13)  Međunarodna organizacija za normizaciju izradila je, u okviru serije ISO 14000, posebnu podseriju (ISO 14020) za označivanje povezano s okolišem koja obuhvaća tri vrste označivanja. U ovom je kontekstu „znak zaštite okoliša tipa I” višekriterijska oznaka koju je izradila treća strana. Primjeri su „znak za okoliš EU-a” na razini EU-a i „Plavi anđeo”, „Austrijski znak za okoliš” i „Nordijski labud” na nacionalnoj ili višestranoj razini.

(14)  To se može postići u okviru provedbe sustava upravljanja energijom prema normi ISO 50001.

(15)  Posteljno rublje izrađeno od mješavine pamuka i poliestera trajnije je i za njegovo pranje troši se manje energije nego za posteljno rublje od čistog pamuka.

(16)  To se može postići u okviru provedbe sustava upravljanja energijom prema normi ISO 50001.

(17)  Passive House i Minenergie P dva su primjera vrlo ambicioznih normi za zgrade u pogledu energetske učinkovitosti. Njihovi su zahtjevi opisani na sljedećim adresama: http://www.passiv.de/en/02_informations/02_passive-house-requirements/02_passive-house-requirements.htm i http://www.minergie.ch/minergie_fr.html

(18)  Detaljnije najbolje prakse upravljanja okolišem za poboljšanje ovojnice zgrade i, u širem smislu, ekološku održivost zgrada opisani su u budućem sektorskom referentnom dokumentu za građevinski sektor.

---

Ispravci

| 20.4.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 104/70 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 104/70

---

Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 821/2014 od 28. srpnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu detaljnih postupaka za prijenos programskih doprinosa i upravljanje njima, izvješćivanja o financijskim instrumentima, tehničkih obilježja mjera informiranja i komunikacije za operacije te sustava evidentiranja i pohranjivanja podataka

(
  Službeni list Europske unije L 223 od 29. srpnja 2014.
  )

Na stranici 9. u poglavlju II. članku 4. stavku 5.:

umjesto:

„Ako su uz amblem Unije prikazani drugi logotipi, amblem Unije barem je visine i širine najvećeg od drugih logotipa.”;

treba stajati:

„Ako su uz amblem Unije prikazani drugi logotipi, amblem Unije mora biti barem jednake veličine, odnosno visine ili širine, kao najveći od drugih logotipa.”

---