# Europeiska unionens L 105/2009

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2009.105.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 105 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 52 årgången25 april 2009 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2009.105.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 105

Svensk utgåva

Lagstiftning

52 årgången25 april 2009

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 343/2009 av den 24 april 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 344/2009 av den 24 april 2009 om ändring för hundrasjätte gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 345/2009 av den 20 april 2009 om förbud mot fiske efter piggvar i Svarta havet med fartyg som för bulgarisk flagg | 5 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 346/2009 av den 24 april 2009 om utfärdande av importlicenser för ris inom ramen för de tullkvoter som öppnats för delperioden april 2009 genom förordning (EG) nr 327/98 | 7 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

Kommissionens förordning (EG) nr 343/2009 av den 24 april 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

*

Kommissionens förordning (EG) nr 344/2009 av den 24 april 2009 om ändring för hundrasjätte gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter

3

*

Kommissionens förordning (EG) nr 345/2009 av den 20 april 2009 om förbud mot fiske efter piggvar i Svarta havet med fartyg som för bulgarisk flagg

5

Kommissionens förordning (EG) nr 346/2009 av den 24 april 2009 om utfärdande av importlicenser för ris inom ramen för de tullkvoter som öppnats för delperioden april 2009 genom förordning (EG) nr 327/98

7

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/343/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 21 april 2009 om ändring av beslut 2007/131/EG om harmoniserad användning av radiospektrumet för utrustning som använder ultrabredbandsteknik i gemenskapen
  [delgivet med nr K(2009) 2787]

   (
  1
  ) | 9 |
| | | 2009/344/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 22 april 2009 om tillstånd för utsläppande på marknaden av isstrukturerande protein, typ III HPLC 12 som ny livsmedelsingrediens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97
  [delgivet med nr K(2009) 2929] | 14 |
| | | 2009/345/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 22 april 2009 om tillstånd för utsläppande på marknaden av vitamin K 2 (menakinon) från Bacillus subtilis natto som ny livsmedelsingrediens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97
  [delgivet med nr K(2009) 2935] | 16 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

2009/343/EG

*

Kommissionens beslut av den 21 april 2009 om ändring av beslut 2007/131/EG om harmoniserad användning av radiospektrumet för utrustning som använder ultrabredbandsteknik i gemenskapen
  [delgivet med nr K(2009) 2787]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2009) 2787]

1

9

2009/344/EG

*

Kommissionens beslut av den 22 april 2009 om tillstånd för utsläppande på marknaden av isstrukturerande protein, typ III HPLC 12 som ny livsmedelsingrediens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97
  [delgivet med nr K(2009) 2929]

[delgivet med nr K(2009) 2929]

14

2009/345/EG

*

Kommissionens beslut av den 22 april 2009 om tillstånd för utsläppande på marknaden av vitamin K 2 (menakinon) från Bacillus subtilis natto som ny livsmedelsingrediens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97
  [delgivet med nr K(2009) 2935]

Bacillus subtilis natto

[delgivet med nr K(2009) 2935]

16

| | | III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen |
| --- | --- | --- |
| | | RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING VI I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN |
| | | 2009/346/EG |
| | * | Europols styrelses beslut av den 9 april 2009 om godkännande av de villkor och förfaranden som fastställts av Europol om justering av beloppen i bilagan till styrelsens beslut av den 16 november 1999 avseende skatter på löner och arvoden som betalas till Europols personal till förmån för Europol | 18 |

III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING VI I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

2009/346/EG

*

Europols styrelses beslut av den 9 april 2009 om godkännande av de villkor och förfaranden som fastställts av Europol om justering av beloppen i bilagan till styrelsens beslut av den 16 november 1999 avseende skatter på löner och arvoden som betalas till Europols personal till förmån för Europol

18

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens beslut 2008/97/EG av den 30 januari 2008 om ändring av beslut 93/52/EEG när det gäller fastställandet av att vissa administrativa regioner i Italien är officiellt fria från brucellos (B. melitensis) och beslut 2003/467/EG när det gäller fastställandet av att vissa administrativa regioner i Italien är officiellt fria från bovin tuberkulos och bovin brucellos och av att vissa administrativa regioner i Polen är officiellt fria från enzootisk bovin leukos (EUT L 32 av den 6.2.2008) | 20 |
| | | Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 334/2009 av den 23 april 2009 om fastställande av det högsta exportbidraget för smör inom ramen för den stående anbudsinfordran som fastställs i förordning (EG) nr 619/2008 (EUT L 104 av den 24.4.2009) | 21 |
| | * | Rättelse till kommissionens rekommendation 2009/329/EG av den 26 mars 2009 om riktlinjer för skyddet av personuppgifter i informationssystemet för den inre marknaden (IMI) (EUT L 100 av den 18.4.2009) | 22 |
| | * | Rättelse till kommissionens direktiv 2009/36/EG av den 16 april 2009 om ändring av rådets direktiv 76/768/EEG om kosmetiska produkter i syfte att anpassa bilaga III till den tekniska utvecklingen (EUT L 98 av den 17.4.2009) | 38 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens beslut 2008/97/EG av den 30 januari 2008 om ändring av beslut 93/52/EEG när det gäller fastställandet av att vissa administrativa regioner i Italien är officiellt fria från brucellos (B. melitensis) och beslut 2003/467/EG när det gäller fastställandet av att vissa administrativa regioner i Italien är officiellt fria från bovin tuberkulos och bovin brucellos och av att vissa administrativa regioner i Polen är officiellt fria från enzootisk bovin leukos (EUT L 32 av den 6.2.2008)

B. melitensis

20

Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 334/2009 av den 23 april 2009 om fastställande av det högsta exportbidraget för smör inom ramen för den stående anbudsinfordran som fastställs i förordning (EG) nr 619/2008 (EUT L 104 av den 24.4.2009)

21

*

Rättelse till kommissionens rekommendation 2009/329/EG av den 26 mars 2009 om riktlinjer för skyddet av personuppgifter i informationssystemet för den inre marknaden (IMI) (EUT L 100 av den 18.4.2009)

22

*

Rättelse till kommissionens direktiv 2009/36/EG av den 16 april 2009 om ändring av rådets direktiv 76/768/EEG om kosmetiska produkter i syfte att anpassa bilaga III till den tekniska utvecklingen (EUT L 98 av den 17.4.2009)

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 25.4.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 105/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 105/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 343/2009

av den 24 april 2009

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 25 april 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 april 2009.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MA | 72,3 |
| TN | 139,0 |
| TR | 98,7 |
| ZZ | 103,3 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 37,3 |
| TR | 144,6 |
| ZZ | 112,5 |
| 0709 90 70 | TR | 114,9 |
| ZZ | 114,9 |
| 0805 10 20 | EG | 44,6 |
| IL | 58,8 |
| MA | 51,8 |
| TN | 64,9 |
| TR | 51,6 |
| US | 49,7 |
| ZZ | 53,6 |
| 0805 50 10 | TR | 62,7 |
| ZA | 64,0 |
| ZZ | 63,4 |
| 0808 10 80 | AR | 78,9 |
| BR | 77,2 |
| CL | 74,7 |
| CN | 87,6 |
| MK | 22,1 |
| NZ | 115,4 |
| US | 131,1 |
| UY | 70,5 |
| ZA | 81,2 |
| ZZ | 82,1 |
| 0808 20 50 | AR | 83,3 |
| CL | 78,0 |
| CN | 45,7 |
| ZA | 91,8 |
| ZZ | 74,7 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MA

72,3

TN

139,0

TR

98,7

ZZ

103,3

0707 00 05

JO

155,5

MA

37,3

TR

144,6

ZZ

112,5

0709 90 70

TR

114,9

ZZ

114,9

0805 10 20

EG

44,6

IL

58,8

MA

51,8

TN

64,9

TR

51,6

US

49,7

ZZ

53,6

0805 50 10

TR

62,7

ZA

64,0

ZZ

63,4

0808 10 80

AR

78,9

BR

77,2

CL

74,7

CN

87,6

MK

22,1

NZ

115,4

US

131,1

UY

70,5

ZA

81,2

ZZ

82,1

0808 20 50

AR

83,3

CL

78,0

CN

45,7

ZA

91,8

ZZ

74,7

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 25.4.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 105/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 105/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 344/2009

av den 24 april 2009

om ändring för hundrasjätte gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 881/2002 av den 27 maj 2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter och om upphävande av förordning (EG) nr 467/2001 om förbud mot export av vissa varor och tjänster till Afghanistan, skärpning av flygförbudet och förlängning av spärrandet av tillgångar och andra finansiella medel beträffande talibanerna i Afghanistan (1), särskilt artikel 7.1 första strecksatsen, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 anges de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av tillgångar (tidigare även kallat penningmedel) och ekonomiska resurser enligt den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 anges de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av tillgångar (tidigare även kallat penningmedel) och ekonomiska resurser enligt den förordningen.

| (2) | Den 4 februari 2009 beslutade Förenta nationernas säkerhetsråds sanktionskommitté att ändra förteckningen över de fysiska personer och de juridiska personer, grupper och enheter som omfattas av frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser genom att lägga till en fysisk person i förteckningen mot bakgrund av denna persons associering med al-Qaida. Grunden för dessa ändringar har meddelats kommissionen. |
| --- | --- |

(2)

Den 4 februari 2009 beslutade Förenta nationernas säkerhetsråds sanktionskommitté att ändra förteckningen över de fysiska personer och de juridiska personer, grupper och enheter som omfattas av frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser genom att lägga till en fysisk person i förteckningen mot bakgrund av denna persons associering med al-Qaida. Grunden för dessa ändringar har meddelats kommissionen.

| (3) | Sanktionskommittén ändrade identifieringsuppgifterna den 15 april 2009. |
| --- | --- |

(3)

Sanktionskommittén ändrade identifieringsuppgifterna den 15 april 2009.

| (4) | Bilaga I bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Bilaga I bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | För att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning ska vara verkningsfulla bör denna förordning träda i kraft omedelbart. |
| --- | --- |

(5)

För att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning ska vara verkningsfulla bör denna förordning träda i kraft omedelbart.

| (6) | Eftersom FN:s förteckning inte innehåller uppgift om aktuell adress för den berörda fysiska personen bör ett tillkännagivande offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning, så att personen ges tillfälle att kontakta kommissionen, och så att kommissionen kan meddela personen grunderna för denna förordning, ge personen tillfälle att lämna synpunkter på dessa grunder och se över förordningen mot bakgrund av inkomna synpunkter och annan eventuell tillgänglig information. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom FN:s förteckning inte innehåller uppgift om aktuell adress för den berörda fysiska personen bör ett tillkännagivande offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning, så att personen ges tillfälle att kontakta kommissionen, och så att kommissionen kan meddela personen grunderna för denna förordning, ge personen tillfälle att lämna synpunkter på dessa grunder och se över förordningen mot bakgrund av inkomna synpunkter och annan eventuell tillgänglig information.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 april 2009.

På kommissionens vägnar

Eneko LANDÁBURU

Generaldirektör för yttre förbindelser

---

(1)  EGT L 139, 29.5.2002, s. 9.

1

---

BILAGA

Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 ska ändras på följande sätt:

Under rubriken ”Fysiska personer” ska följande läggas till:

”Abdul Haq (alias a) Maimaitiming Maimaiti, b) Abdul Heq, c) Abuduhake, d) Abdulheq Jundullah, e) 'Abd Al-Haq, f) Memetiming Memeti, g) Memetiming Aximu, h) Memetiming Qekeman, i) Maiumaitimin Maimaiti, j) Abdul Saimaiti, k) Muhammad Ahmed Khaliq, l) Maimaiti Iman, m) Muhelisi, n) Qerman, o) Saifuding). Född den 10 oktober 1971 i Chele County, Khuttan Area, Xinjiang Uighur Autonomous Region, Kina. Kinesiskt medborgarskap. Nationellt identitetsbevis nr 653225197110100533 (kinesiskt id-kort). Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 15 april 2009. Övriga upplysningar: lokaliserad till Pakistan i april 2009.”

---

| 25.4.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 105/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 105/5

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 345/2009

av den 20 april 2009

om förbud mot fiske efter piggvar i Svarta havet med fartyg som för bulgarisk flagg

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1), särskilt artikel 26.4,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken (2), särskilt artikel 21.3, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EG) nr 1139/2008 av den 10 november 2008 om fastställande för 2009 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd i Svarta havet (3), fastställs kvoter för 2009. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EG) nr 1139/2008 av den 10 november 2008 om fastställande för 2009 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd i Svarta havet (3), fastställs kvoter för 2009.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2009 är uppfiskad. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2009 är uppfiskad.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppfiskad kvot

Den fiskekvot för 2009 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uppfiskad från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Från och med den dagen är det även förbjudet att omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av sådana fartyg och att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 april 2009.

På kommissionens vägnar

Fokion FOTIADIS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EGT L 261, 20.10.1993, s. 1.

2

(3)  EUT L 308, 19.11.2008, s. 3.

3

---

BILAGA

| Nr | 01/MED |
| --- | --- |
| Medlemsstat | BULGARIEN |
| Bestånd | TUR/F3742C |
| Art | Piggvar (Psetta maxima) |
| Område | Svarta havet |
| Datum | 1.4.2009 |

Nr

01/MED

Medlemsstat

BULGARIEN

Bestånd

TUR/F3742C

Art

Piggvar (Psetta maxima)

Område

Svarta havet

Datum

1.4.2009

---

| 25.4.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 105/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 105/7

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 346/2009

av den 24 april 2009

om utfärdande av importlicenser för ris inom ramen för de tullkvoter som öppnats för delperioden april 2009 genom förordning (EG) nr 327/98

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (2), särskilt artikel 7.2,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 327/98 av den 10 februari 1998 om öppnande och förvaltning av vissa tullkvoter för import av ris och brutet ris (3), särskilt artikel 5 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 327/98 innehåller bestämmelser om öppnande och förvaltning av vissa tullkvoter för import av ris och brutet ris, uppdelade på ursprungsland och indelade i flera delperioder i enlighet med bilaga IX till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 327/98 innehåller bestämmelser om öppnande och förvaltning av vissa tullkvoter för import av ris och brutet ris, uppdelade på ursprungsland och indelade i flera delperioder i enlighet med bilaga IX till den förordningen.

| (2) | April är den andra delperioden för de kvoter som avses i artikel 1.1 a i förordning (EG) nr 327/98. |
| --- | --- |

(2)

April är den andra delperioden för de kvoter som avses i artikel 1.1 a i förordning (EG) nr 327/98.

| (3) | Det framgår av den anmälan som gjorts i enlighet med artikel 8 a i förordning (EG) nr 327/98 att de ansökningar som i enlighet med artikel 4.1 i den förordningen lämnats in under de tio första arbetsdagarna i april 2009 avser en kvantitet som för kvoten med löpnummer 09.4130 överstiger den tillgängliga kvantiteten. Det bör därför beslutas i vilken utsträckning importlicenser kan utfärdas och det bör fastställas en tilldelningskoefficient som ska tillämpas på de begärda kvantiteterna för den berörda kvoten/de berörda kvoterna. |
| --- | --- |

(3)

Det framgår av den anmälan som gjorts i enlighet med artikel 8 a i förordning (EG) nr 327/98 att de ansökningar som i enlighet med artikel 4.1 i den förordningen lämnats in under de tio första arbetsdagarna i april 2009 avser en kvantitet som för kvoten med löpnummer 09.4130 överstiger den tillgängliga kvantiteten. Det bör därför beslutas i vilken utsträckning importlicenser kan utfärdas och det bör fastställas en tilldelningskoefficient som ska tillämpas på de begärda kvantiteterna för den berörda kvoten/de berörda kvoterna.

| (4) | Av den anmälan som avses ovan framgår det också att de ansökningar som i enlighet med artikel 4.1 i den förordningen lämnats in under de tio första arbetsdagarna i april 2009 avser en kvantitet som för kvoten/kvoterna med löpnummer 09.4127, 09.4128 och 09.4129 understiger den tillgängliga kvantiteten. |
| --- | --- |

(4)

Av den anmälan som avses ovan framgår det också att de ansökningar som i enlighet med artikel 4.1 i den förordningen lämnats in under de tio första arbetsdagarna i april 2009 avser en kvantitet som för kvoten/kvoterna med löpnummer 09.4127, 09.4128 och 09.4129 understiger den tillgängliga kvantiteten.

| (5) | De totala tillgängliga kvantiteterna för kvoterna med löpnummer 09.4127, 09.4128, 09.4129 och 09.4130 för nästa delperiod bör därför fastställas i enlighet med artikel 5 första stycket i förordning (EG) nr 327/98. |
| --- | --- |

(5)

De totala tillgängliga kvantiteterna för kvoterna med löpnummer 09.4127, 09.4128, 09.4129 och 09.4130 för nästa delperiod bör därför fastställas i enlighet med artikel 5 första stycket i förordning (EG) nr 327/98.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   För de ansökningar om importlicenser för ris som omfattas av den kvot/de kvoter med löpnummer 09.4130 som avses i förordning (EG) nr 327/98 och som lämnats in under de tio första arbetsdagarna i april 2009 ska utfärdas licenser för de begärda kvantiteterna justerade med den tilldelningskoefficient som fastställs i bilagan till denna förordning.

2.   De totala tillgängliga kvantiteterna inom de kvoter med löpnummer 09.4127, 09.4128, 09.4129 och 09.4130 som avses i förordning (EG) nr 327/98 för nästa delperiod fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 april 2009.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 238, 1.9.2006, s. 13.

2

(3)  EGT L 37, 11.2.1998, s. 5.

3

---

BILAGA

Tilldelningskoefficient för delperioden april 2009 och tillgängliga kvantiteter för nästa delperiod i enlighet med förordning (EG) nr 327/98

Kvot för helt eller delvis slipat ris enligt KN-nummer 1006 30 i enlighet med artikel 1.1 a i förordning (EG) nr 327/98:

| Ursprung | Löpnummer | Tilldelningskoefficient för delperioden april 2009 | Totala kvantiteter som är tillgängliga för delperioden juli 2009
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Amerikas förenta stater | 09.4127 | — (1) | 17 894 173 |
| Thailand | 09.4128 | — (1) | 6 901 936 |
| Australien | 09.4129 | — (1) | 834 000 |
| Övriga ursprung | 09.4130 | 0,919426 % | 0 |

Ursprung

Löpnummer

Tilldelningskoefficient för delperioden april 2009

Totala kvantiteter som är tillgängliga för delperioden juli 2009

(kg)

Amerikas förenta stater

09.4127

— (1)

17 894 173

Thailand

09.4128

— (1)

6 901 936

Australien

09.4129

— (1)

834 000

Övriga ursprung

09.4130

0,919426 %

0

---

(1)  Ansökningarna omfattar kvantiteter som understiger eller är lika med de tillgängliga kvantiteterna; alla ansökningar kan därför godtas.

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 25.4.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 105/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 105/9

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 21 april 2009

om ändring av beslut 2007/131/EG om harmoniserad användning av radiospektrumet för utrustning som använder ultrabredbandsteknik i gemenskapen

[delgivet med nr K(2009) 2787]

(Text av betydelse för EES)

(2009/343/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 676/2002/EG av den 7 mars 2002 om ett regelverk för radiospektrumpolitiken i Europeiska gemenskapen (radiospektrumbeslut) (1), särskilt artikel 4.3, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens beslut 2007/131/EG av den 21 februari 2007 om harmoniserad användning av radiospektrumet för utrustning som använder ultrabredbandsteknik i gemenskapen (2) harmoniseras de tekniska villkoren för radioutrustning som använder ultrabredbandsteknik i gemenskapen så att radiospektrum blir tillgängligt över hela Europeiska gemenskapen på harmoniserade villkor, hindren för införande av ultrabredbandsteknik undanröjs och en verklig inre marknad för sådana system uppstår, med de stordriftsfördelar och fördelar för konsumenterna som detta medför. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens beslut 2007/131/EG av den 21 februari 2007 om harmoniserad användning av radiospektrumet för utrustning som använder ultrabredbandsteknik i gemenskapen (2) harmoniseras de tekniska villkoren för radioutrustning som använder ultrabredbandsteknik i gemenskapen så att radiospektrum blir tillgängligt över hela Europeiska gemenskapen på harmoniserade villkor, hindren för införande av ultrabredbandsteknik undanröjs och en verklig inre marknad för sådana system uppstår, med de stordriftsfördelar och fördelar för konsumenterna som detta medför.

| (2) | De snabba förändringarna på det tekniska området och i fråga om användningen av radiospektrumet bör på lämpligt sätt speglas i regleringen av ultrabredbandstekniken, så att Europas samhällen kan dra nytta av nya och innovativa tillämpningar av sådan teknik utan att andra spektrumanvändare upplever några nackdelar. Beslut 2007/131/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

De snabba förändringarna på det tekniska området och i fråga om användningen av radiospektrumet bör på lämpligt sätt speglas i regleringen av ultrabredbandstekniken, så att Europas samhällen kan dra nytta av nya och innovativa tillämpningar av sådan teknik utan att andra spektrumanvändare upplever några nackdelar. Beslut 2007/131/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (3) | Därför har kommissionen i enlighet med beslut nr 676/2002/EG givit ytterligare uppdrag till Europeiska post- och telesammanslutningen (nedan kallad CEPT) för att genomföra ytterligare studier av ultrabredbandsteknikens kompatibilitet med radiokommunikationstjänster. |
| --- | --- |

(3)

Därför har kommissionen i enlighet med beslut nr 676/2002/EG givit ytterligare uppdrag till Europeiska post- och telesammanslutningen (nedan kallad CEPT) för att genomföra ytterligare studier av ultrabredbandsteknikens kompatibilitet med radiokommunikationstjänster.

| (4) | I sina rapporter, som lämnats in i enlighet med dessa uppdrag, rekommenderar CEPT att kommissionen ändrar en rad tekniska aspekter i beslut 2007/131/EG. |
| --- | --- |

(4)

I sina rapporter, som lämnats in i enlighet med dessa uppdrag, rekommenderar CEPT att kommissionen ändrar en rad tekniska aspekter i beslut 2007/131/EG.

| (5) | I CEPT:s nya studier redogörs det för de tekniska villkoren för hur särskilda begränsningsmetoder, bland annat detect and avoid (DAA) och low duty cycle (LDC), gör det möjligt att använda ultrabredbandsutrustning med högre överföringseffekt och samtidigt erbjuda skydd som är jämförbart med de befintliga generiska gränsvärdena för ultrabredband. |
| --- | --- |

(5)

I CEPT:s nya studier redogörs det för de tekniska villkoren för hur särskilda begränsningsmetoder, bland annat detect and avoid (DAA) och low duty cycle (LDC), gör det möjligt att använda ultrabredbandsutrustning med högre överföringseffekt och samtidigt erbjuda skydd som är jämförbart med de befintliga generiska gränsvärdena för ultrabredband.

| (6) | CEPT-studien visar också att ultrabredbandsutrustning kan användas på strängare villkor än de generiska värdena för motorfordon och järnvägsfordon. Dessa villkor kan mildras förutsatt att begränsningsmetoder som de som nämns ovan tillämpas i fordonen. |
| --- | --- |

(6)

CEPT-studien visar också att ultrabredbandsutrustning kan användas på strängare villkor än de generiska värdena för motorfordon och järnvägsfordon. Dessa villkor kan mildras förutsatt att begränsningsmetoder som de som nämns ovan tillämpas i fordonen.

| (7) | Bildsystem för byggmaterialanalys (BMA) kan erbjuda en mängd innovativa tillämpningar för upptäckt och avbildning av rör, ledningar och andra strukturer i väggarna i bostadshus och kommersiella byggnader. Gemensamma villkor för spektrumtillgång för BMA-utrustning bör vara till nytta för företag som med hjälp av sådana tillämpningar vill tillhandahålla tjänster inom detta område över gränserna i gemenskapen. |
| --- | --- |

(7)

Bildsystem för byggmaterialanalys (BMA) kan erbjuda en mängd innovativa tillämpningar för upptäckt och avbildning av rör, ledningar och andra strukturer i väggarna i bostadshus och kommersiella byggnader. Gemensamma villkor för spektrumtillgång för BMA-utrustning bör vara till nytta för företag som med hjälp av sådana tillämpningar vill tillhandahålla tjänster inom detta område över gränserna i gemenskapen.

| (8) | CEPT har meddelat kommissionen att mindre stränga användningsvillkor än de generiska gränsvärdena är möjliga för BMA-system med tanke på att deras funktionssätt, i kombination med den ytterst låga utbredningsgraden och användningsgraden, ytterligare begränsar möjligheterna till skadlig interferens med radiokommunikationstjänster. |
| --- | --- |

(8)

CEPT har meddelat kommissionen att mindre stränga användningsvillkor än de generiska gränsvärdena är möjliga för BMA-system med tanke på att deras funktionssätt, i kombination med den ytterst låga utbredningsgraden och användningsgraden, ytterligare begränsar möjligheterna till skadlig interferens med radiokommunikationstjänster.

| (9) | I de studier som CEPT genomfört inom ramen för kommissionens uppdrag avseende BMA-tillämpningar utgår man från användning i strukturer som är tillräckligt täta och tjocka för att absorbera större delen av de signaler som överförs av bildsystemen. Bland annat förutsätts i dessa kompatibilitetsstudier att överföring från BMA-utrustning upphör inom tio sekunder efter det att normal drift avbrutits. Dessutom utgår man, även om BMA-enheterna kan säljas som konsumentprodukter, från en maximal täthet på 6,7 BMA-enheter/km2 i studierna om aggregerad störning. |
| --- | --- |

(9)

I de studier som CEPT genomfört inom ramen för kommissionens uppdrag avseende BMA-tillämpningar utgår man från användning i strukturer som är tillräckligt täta och tjocka för att absorbera större delen av de signaler som överförs av bildsystemen. Bland annat förutsätts i dessa kompatibilitetsstudier att överföring från BMA-utrustning upphör inom tio sekunder efter det att normal drift avbrutits. Dessutom utgår man, även om BMA-enheterna kan säljas som konsumentprodukter, från en maximal täthet på 6,7 BMA-enheter/km2 i studierna om aggregerad störning.

| (10) | I enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/5/EG av den 9 mars 1999 om radioutrustning och teleterminalutrustning och om ömsesidigt erkännande av utrustningens överensstämmelse (3) (direktivet om radioutrustning och teleterminalutrustning) har kommissionen givit de europeiska standardiseringsorganisationerna i uppdrag (M/329 och M/407) att ta fram harmoniserade standarder för de ultrabredbandstillämpningar som kommer att omfattas av direktivet för att säkra att tillämpningarna är förenliga med standarderna. I enlighet med EG-uppdragen M/329 och M/407 har Etsi utarbetat den harmoniserade standarden EN 302 065 för generisk ultrabredbandsutrustning, den harmoniserade standarden EN 302 500 för ultrabredbandsutrustning för positionering och den harmoniserade standarden EN 302 435 för BMA-utrustning. |
| --- | --- |

(10)

I enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/5/EG av den 9 mars 1999 om radioutrustning och teleterminalutrustning och om ömsesidigt erkännande av utrustningens överensstämmelse (3) (direktivet om radioutrustning och teleterminalutrustning) har kommissionen givit de europeiska standardiseringsorganisationerna i uppdrag (M/329 och M/407) att ta fram harmoniserade standarder för de ultrabredbandstillämpningar som kommer att omfattas av direktivet för att säkra att tillämpningarna är förenliga med standarderna. I enlighet med EG-uppdragen M/329 och M/407 har Etsi utarbetat den harmoniserade standarden EN 302 065 för generisk ultrabredbandsutrustning, den harmoniserade standarden EN 302 500 för ultrabredbandsutrustning för positionering och den harmoniserade standarden EN 302 435 för BMA-utrustning.

| (11) | I dessa harmoniserade standarder redogörs det i detalj för hur utrustning som används inom frekvensband som anvisats enligt detta direktiv ska drivas och hur sådan utrustning kan testas avseende överensstämmelse med de gränsvärden som anges i de harmoniserade standarderna. |
| --- | --- |

(11)

I dessa harmoniserade standarder redogörs det i detalj för hur utrustning som används inom frekvensband som anvisats enligt detta direktiv ska drivas och hur sådan utrustning kan testas avseende överensstämmelse med de gränsvärden som anges i de harmoniserade standarderna.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från radiospektrumkommittén. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från radiospektrumkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2007/131/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilagan till beslut 2007/131/EG ska ersättas med bilagan till detta beslut. |
| --- | --- |

1.

Bilagan till beslut 2007/131/EG ska ersättas med bilagan till detta beslut.

| 2. | I artikel 2 ska de följande punkterna 10 och 11 läggas till:
  ”10.   byggmaterialanalys (BMA): en fältstörningssensor som kan upptäcka föremål i en byggnadsstruktur eller bestämma ett byggmaterials fysikaliska egenskaper,
  11.   utstrålas i luften: den del av en signal som utsänds av särskilda ultrabredbandstillämpningar och som inte absorberas av tillämpningens avskärmning eller av det undersökta materialet.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 2 ska de följande punkterna 10 och 11 läggas till:

”10.   byggmaterialanalys (BMA): en fältstörningssensor som kan upptäcka föremål i en byggnadsstruktur eller bestämma ett byggmaterials fysikaliska egenskaper,

11.   utstrålas i luften: den del av en signal som utsänds av särskilda ultrabredbandstillämpningar och som inte absorberas av tillämpningens avskärmning eller av det undersökta materialet.”

Artikel 2

Detta beslut ska tillämpas från och med den 30 juni 2009.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 21 april 2009.

På kommissionens vägnar

Viviane REDING

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 1.

1

(2)  EUT L 55, 23.2.2007, s. 33.

2

(3)  EGT L 91, 7.4.1999, s. 10.

3

---

BILAGA

”BILAGA

Maximal effekttäthet och lämpliga begränsningsmetoder

1.   GENERISK ANVÄNDNING AV ULTRABREDBAND

1.1   Maximal effekttäthet

| Frekvensintervall
  (GHz) | Maximal medeleffekttäthet (EIRP)
  (dBm/MHz) | Maximalt toppvärde för effekttätheten (EIRP)
  (dBm/50MHz) |
| --- | --- | --- |
| Under 1,6 | –90,0 | –50,0 |
| 1,6 till 2,7 | –85,0 | –45,0 |
| 2,7 till 3,4 | –70,0 | –36,0 |
| 3,4 till 3,8 | –80,0 | –40,0 |
| 3,8 till 4,2 | –70,0 | –30,0 |
| 4,2 till 4,8 | –41,3
  (t.o.m. den 31 december 2010) | 0,0
  (t.o.m. den 31 december 2010) |
| –70,0
  (efter den 31 december 2010) | –30,0
  (efter den 31 december 2010) |
| 4,8 till 6,0 | –70,0 | –30,0 |
| 6,0 till 8,5 | –41,3 | 0,0 |
| 8,5 till 10,6 | –65,0 | –25,0 |
| Över 10,6 | –85,0 | –45,0 |

Frekvensintervall

(GHz)

Maximal medeleffekttäthet (EIRP)

(dBm/MHz)

Maximalt toppvärde för effekttätheten (EIRP)

(dBm/50MHz)

Under 1,6

–90,0

–50,0

1,6 till 2,7

–85,0

–45,0

2,7 till 3,4

–70,0

–36,0

3,4 till 3,8

–80,0

–40,0

3,8 till 4,2

–70,0

–30,0

4,2 till 4,8

–41,3

(t.o.m. den 31 december 2010)

0,0

(t.o.m. den 31 december 2010)

–70,0

(efter den 31 december 2010)

–30,0

(efter den 31 december 2010)

4,8 till 6,0

–70,0

–30,0

6,0 till 8,5

–41,3

0,0

8,5 till 10,6

–65,0

–25,0

Över 10,6

–85,0

–45,0

1.2   Lämpliga begränsningsmetoder

Utrustning som utnyttjar ultrabredbandsteknik ska också tillåtas använda radiospektrumet med högre effekttäthetsgränser än vad som anges i tabellen i avsnitt 1.1 om extra begränsningsmetoder används i enlighet med gällande harmoniserade standarder som antagits enligt direktiv 1999/5/EG, eller andra begränsningsmetoder på villkor att de ger minst en skyddsnivå som motsvarar den skyddsnivå som säkerställs genom gränsvärdena i tabellen i avsnitt 1.1. Följande begränsningsmetoder anses tillhandahålla sådant skydd:

1.2.1   ’Low duty cycle’-begränsning

En maximal medeleffekttäthet (EIRP) på högst – 41,3 dBm/MHz och ett maximalt toppvärde för effekttätheten på 0 dBm/MHz uppmätt vid 50 MHz tillåts för frekvensbandet 3,1–4,8 GHz förutsatt att en s.k. low-duty-cycle-begränsning tillämpas där summan av alla sända signaler ska vara mindre än 5 procent av varje sekund och mindre än 0,5 procent av varje timme och förutsatt att varje utsänd signal inte överskrider 5 millisekunder.

1.2.2   ’Detect and avoid’-begränsning

En maximal medeleffekttäthet (EIRP) på högst – 41,3 dBm/MHz och ett maximalt toppvärde för effekttätheten på 0 dBm/MHz uppmätt vid 50 MHz tillåts för frekvensbanden 3,1–4,8 GHz och 8,5–9,0 GHz förutsatt att en s.k. detect and avoid-begränsning används, i enlighet med gällande harmoniserade standarder som antagits enligt direktiv 1999/5/EG.

1.3   Användning av utrustning med ultrabredbandsteknik i motorfordon och järnvägsfordon

Genom undantag från artikel 3 i detta beslut ska användning av utrustning med ultrabredbandsteknik även tillåtas i motorfordon och järnvägsfordon om utrustningen uppfyller följande krav.

1.3.1   Maximal effekttäthet vid användning av utrustning med ultrabredbandsteknik i motorfordon och järnvägsfordon

För utrustning med ultrabredbandsteknik som används i motorfordon och järnvägsfordon ska utnyttjande av radiospektrumet med de effekttäthetsgränser som anges i avsnitt 1.1 tillåtas, förutsatt att följande villkor tillämpas för frekvensbanden 4,2–4,8 GHz och 6,0–8,5 GHz.

| Frekvensintervall
  (GHz) | | Maximal medeleffekttäthet (EIRP)
  (dBm/MHz) |
| --- | --- | --- |
| 4,2 till 4,8 | t.o.m. den 31 december 2010 | –41,3
  Teknik för undvikande av aggregerad störning måste användas. Den ska ha minst motsvarande prestanda som den teknik som beskrivs i de harmoniserade standarder som antagits enligt direktiv 1999/5/EG. Tekniken kräver en effektbegränsning med ett område om minst 12 dB.
  – 53,3 (I övriga fall) |
| efter den 31 december 2010 | –70,0 |
| 6,0 till 8,5 | | –41,3
  Teknik för undvikande av aggregerad störning måste användas. Den ska ha minst motsvarande prestanda som den teknik som beskrivs i de harmoniserade standarder som antagits enligt direktiv 1999/5/EG. Tekniken kräver en effektbegränsning med ett område om minst 12 dB.
  – 53,3 (I övriga fall) |

Frekvensintervall

(GHz)

Maximal medeleffekttäthet (EIRP)

(dBm/MHz)

4,2 till 4,8

t.o.m. den 31 december 2010

–41,3

Teknik för undvikande av aggregerad störning måste användas. Den ska ha minst motsvarande prestanda som den teknik som beskrivs i de harmoniserade standarder som antagits enligt direktiv 1999/5/EG. Tekniken kräver en effektbegränsning med ett område om minst 12 dB.

– 53,3 (I övriga fall)

efter den 31 december 2010

–70,0

6,0 till 8,5

–41,3

Teknik för undvikande av aggregerad störning måste användas. Den ska ha minst motsvarande prestanda som den teknik som beskrivs i de harmoniserade standarder som antagits enligt direktiv 1999/5/EG. Tekniken kräver en effektbegränsning med ett område om minst 12 dB.

– 53,3 (I övriga fall)

1.3.2   Lämpliga begränsningsmetoder i motorfordon och järnvägsfordon

Användning av utrustning som utnyttjar ultrabredbandsteknik ska också tillåtas i motorfordon och järnvägsfordon med andra effekttäthetsgränser än vad som anges i avsnitt 1.3.1 om extra begränsningsmetoder används i enlighet med gällande harmoniserade standarder som antagits enligt direktiv 1999/5/EG, eller andra begränsningsmetoder på villkor att de ger minst en skyddsnivå som motsvarar den skyddsnivå som säkerställs genom gränsvärdena i föregående tabeller. Följande begränsningsmetoder anses tillhandahålla sådant skydd:

1.3.2.1   ’Low duty cycle’-begränsning

Användning av utrustning som utnyttjar ultrabredbandsteknik ska också tillåtas i motorfordon och järnvägsfordon som använder ’low duty cycle’-begränsningsmetoder inom frekvensbandet 3,1–4,8 GHz i enlighet med avsnitt 1.2.1, med samma effekttäthetsgränsvärden som anges i det avsnittet (1.2.1). De effekttäthetsgränser som anges i avsnitt 1.1 ska gälla för alla övriga frekvensintervall.

1.3.2.2   ’Detect and avoid’-begränsning

Användning av utrustning som utnyttjar ultrabredbandsteknik ska också tillåtas i motorfordon och järnvägsfordon som använder ’detect and avoid’-begränsningsmetoder inom frekvensbanden 3,1–4,8 GHz och 8,5–9,0 GHz med effekttäthetsgränsvärdet – 41,3 dBm/MHz förutsatt att begränsningsmetoder används som ger minst motsvarande prestanda som den teknik som beskrivs i de harmoniserade standarder som antagits enligt direktiv 1999/5/EG. Tekniken kräver en effektbegränsning med ett område om minst 12 dB. I övriga fall gäller effekttäthetsgränsvärdet – 53,3 dBm/MHz.

2.   SÄRSKILD ANVÄNDNING AV ULTRABREDBAND

Signaler som utstrålas i luften och inte överskrider de gränser som anges i nedanstående tabell ska tillåtas.

2.1   Byggmaterialanalys (BMA)

| Frekvensintervall
  (MHz) | Maximal medeleffekttäthet (EIRP)
  (dBm/MHz) | Maximalt toppvärde för effekttätheten (EIRP)
  (dBm/50 MHz) |
| --- | --- | --- |
| Under 1 730 | –85 | –45 |
| 1 730 till 2 200 | –65 | –25 |
| 2 200 till 2 500 | –50 | –10 |
| 2 500 till 2 690 | –65 | –25 |
| 2 690 till 2 700 | –55 | –15 |
| 2 700 till 3 400 | –82 | –42 |
| 3 400 till 4 800 | –50 | –10 |
| 4 800 till 5 000 | –55 | –15 |
| 5 000 till 8 000 | –50 | –10 |
| 8 000 till 8 500 | –70 | –30 |
| Över 8 500 | –85 | –45 |

Frekvensintervall

(MHz)

Maximal medeleffekttäthet (EIRP)

(dBm/MHz)

Maximalt toppvärde för effekttätheten (EIRP)

(dBm/50 MHz)

Under 1 730

–85

–45

1 730 till 2 200

–65

–25

2 200 till 2 500

–50

–10

2 500 till 2 690

–65

–25

2 690 till 2 700

–55

–15

2 700 till 3 400

–82

–42

3 400 till 4 800

–50

–10

4 800 till 5 000

–55

–15

5 000 till 8 000

–50

–10

8 000 till 8 500

–70

–30

Över 8 500

–85

–45

Utrustning för byggmaterialanalys som utnyttjar begränsningsmetoder som ger minst motsvarande prestanda som den teknik som beskrivs i de harmoniserade standarder som antagits enligt direktiv 1999/5/EG får användas i frekvensintervallet 1,215 till 1,73 GHz, med en maximal medeleffekttäthet på högst – 70 dBm/MHz, och i frekvensintervallen 2,5 till 2,69 GHz och 2,7 till 3,4 GHz med en maximal medeleffekttäthet på högst – 50 dBm/MHz på villkor att minst en skyddsnivå som motsvarar den skyddsnivå som säkerställs genom gränsvärdena i tabellen ovan uppnås.

För att skydda radioastronomitjänster ska den sammanlagda utstrålade effekttätheten i frekvensintervallen 2,69 GHz till 2,70 GHz och 4,8 till 5,0 GHz ligga under – 65 dBm/MHz i enlighet med relevanta harmoniserade standarder som antagits enligt direktiv 1999/5/EG.”

---

| 25.4.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 105/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 105/14

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 22 april 2009

om tillstånd för utsläppande på marknaden av isstrukturerande protein, typ III HPLC 12 som ny livsmedelsingrediens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97

[delgivet med nr K(2009) 2929]

(Endast den engelska texten är giltig)

(2009/344/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97 av den 27 januari 1997 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser (1), särskilt artikel 7, och

av följande skäl:

| (1) | Den 8 juni 2006 ansökte företaget Unilever hos de behöriga myndigheterna i Förenade kungariket om att få släppa ut isstrukturerande protein, typ III HPLC 12 på marknaden som ny livsmedelsingrediens. |
| --- | --- |

(1)

Den 8 juni 2006 ansökte företaget Unilever hos de behöriga myndigheterna i Förenade kungariket om att få släppa ut isstrukturerande protein, typ III HPLC 12 på marknaden som ny livsmedelsingrediens.

| (2) | Vid tillverkningen av det isstrukturerande proteinet (ISP) av typ III HPLC 12 används en genetiskt modifierad jäst som processhjälpmedel. Enligt skäl 16 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (2) faller livsmedel och foder som produceras med hjälp av ett genetiskt modifierat processhjälpmedel inte inom förordningens räckvidd. Kommissionens rapport till rådet och Europaparlamentet om tillämpningen av den förordningen (3) har klarlagt att förordningens godkännande- och märkningskrav inte är tillämpliga på livsmedel och foder som produceras genom fermentering med hjälp av genetiskt modifierade mikroorganismer. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillverkningen av det isstrukturerande proteinet (ISP) av typ III HPLC 12 används en genetiskt modifierad jäst som processhjälpmedel. Enligt skäl 16 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (2) faller livsmedel och foder som produceras med hjälp av ett genetiskt modifierat processhjälpmedel inte inom förordningens räckvidd. Kommissionens rapport till rådet och Europaparlamentet om tillämpningen av den förordningen (3) har klarlagt att förordningens godkännande- och märkningskrav inte är tillämpliga på livsmedel och foder som produceras genom fermentering med hjälp av genetiskt modifierade mikroorganismer.

| (3) | Den 27 juli 2007 utfärdade det behöriga organet för utvärdering av livsmedel i Förenade kungariket sin första utvärderingsrapport. I rapporten dras slutsatsen att användning av isstrukturerande protein som livsmedelsingrediens är godtagbart. |
| --- | --- |

(3)

Den 27 juli 2007 utfärdade det behöriga organet för utvärdering av livsmedel i Förenade kungariket sin första utvärderingsrapport. I rapporten dras slutsatsen att användning av isstrukturerande protein som livsmedelsingrediens är godtagbart.

| (4) | Den 1 augusti 2007 vidarebefordrade kommissionen den första utvärderingsrapporten till samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

(4)

Den 1 augusti 2007 vidarebefordrade kommissionen den första utvärderingsrapporten till samtliga medlemsstater.

| (5) | Inom den period på 60 dagar som är föreskriven i artikel 6.4 i förordning (EG) nr 258/97 framfördes i enlighet med denna bestämmelse motiverade invändningar mot utsläppandet av produkten på marknaden. |
| --- | --- |

(5)

Inom den period på 60 dagar som är föreskriven i artikel 6.4 i förordning (EG) nr 258/97 framfördes i enlighet med denna bestämmelse motiverade invändningar mot utsläppandet av produkten på marknaden.

| (6) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) ombads därför den 25 februari 2008 att yttra sig i frågan. |
| --- | --- |

(6)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) ombads därför den 25 februari 2008 att yttra sig i frågan.

| (7) | Den 9 juli 2008 antog Efsas vetenskapliga panel för dietprodukter, nutrition och allergier på begäran av kommissionen ett yttrande om säkerheten hos isstrukturerande protein (ISP) typ III HPLC 12 som livsmedelsingrediens. Samma yttrande antogs även av den vetenskapliga panelen för genetiskt modifierade organismer den 2 juli 2008. I yttrandet konstaterar Efsa att det är säkert att använda isstrukturerande protein (ISP) typ III HPLC 12 i glassprodukter. |
| --- | --- |

(7)

Den 9 juli 2008 antog Efsas vetenskapliga panel för dietprodukter, nutrition och allergier på begäran av kommissionen ett yttrande om säkerheten hos isstrukturerande protein (ISP) typ III HPLC 12 som livsmedelsingrediens. Samma yttrande antogs även av den vetenskapliga panelen för genetiskt modifierade organismer den 2 juli 2008. I yttrandet konstaterar Efsa att det är säkert att använda isstrukturerande protein (ISP) typ III HPLC 12 i glassprodukter.

| (8) | På grundval av den vetenskapliga utvärderingen fastställs det att isstrukturerande protein (ISP) typ III HPLC 12 uppfyller kraven i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 258/97. |
| --- | --- |

(8)

På grundval av den vetenskapliga utvärderingen fastställs det att isstrukturerande protein (ISP) typ III HPLC 12 uppfyller kraven i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 258/97.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Isstrukturerande protein, typ III HPLC 12 enligt bilagan får släppas ut på marknaden i gemenskapen som ny livsmedelsingrediens för framställning av glassprodukter.

Halten av isstrukturerande protein typ III HPLC 12 i glassprodukter får inte överstiga 0,01 %.

Artikel 2

Benämningen på den nya livsmedelsingrediensen som godkänns genom detta beslut ska vid märkning av livsmedel som innehåller den vara ”isstrukturerande protein”.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Unilever UK, Walton Court, Station Avenue, Walton-on-Thames, Surrey KT12 1NT, Förenade kungariket.

Utfärdat i Bryssel den 22 april 2009.

På kommissionens vägnar

Androulla VASSILIOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 43, 14.2.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 1.

2

(3)  KOM(2006) 626 slutlig.

3

---

BILAGA

Specifikation av isstrukturerande protein, typ III HPLC 12

Preparatet av isstrukturerande protein (ISP) är en ljusbrun vätska som produceras genom genomdränkt fermentering av en genetiskt modifierad stam av bakjäst av livsmedelskvalitet (Saccharomyces cerevisiae) där en syntetisk gen för det isstrukturerande proteinet har införts i jästens genom. Proteinet uttrycks och utsöndras i tillväxtmediet där det separeras från jästcellerna genom mikrofiltrering och koncentreras genom ultrafiltrering. Jästcellerna överförs därmed inte till ISP-preparatet vare sig som sådana eller i förändrad form. ISP-preparatet består av oförändrat ISP, glykosylerat ISP och proteiner och peptider från jästen samt av sockerarter, syror och salter som normalt förekommer i livsmedel. Koncentratet stabiliseras med 10 mM citonsyrabuffert.

| Innehåll | Minst 5 g/l aktivt ISP |
| --- | --- |
| pH | 2,5–3,5 |
| Aska | Högst 2 % |
| DNA | Inte påvisbart |

Innehåll

Minst 5 g/l aktivt ISP

pH

2,5–3,5

Aska

Högst 2 %

DNA

Inte påvisbart

---

| 25.4.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 105/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 105/16

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 22 april 2009

om tillstånd för utsläppande på marknaden av vitamin K 2 (menakinon) från Bacillus subtilis natto som ny livsmedelsingrediens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97

[delgivet med nr K(2009) 2935]

(Endast den engelska texten är giltig)

(2009/345/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97 av den 27 januari 1997 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser (1), särskilt artikel 7, och

av följande skäl:

| (1) | Den 20 december 2006 lämnade företaget NattoPharma in en ansökan till de behöriga myndigheterna i Irland om att få släppa ut vitamin K 2 (menakinon) från Bacillus subtilis natto på marknaden som en ny livsmedelsingrediens för användning i livsmedel för särskilda näringsändamål samt i vitamin- och mineralberikade livsmedel. |
| --- | --- |

(1)

Den 20 december 2006 lämnade företaget NattoPharma in en ansökan till de behöriga myndigheterna i Irland om att få släppa ut vitamin K 2 (menakinon) från Bacillus subtilis natto på marknaden som en ny livsmedelsingrediens för användning i livsmedel för särskilda näringsändamål samt i vitamin- och mineralberikade livsmedel.

| (2) | Den 22 januari 2007 utfärdade det behöriga organet för utvärdering av livsmedel i Irland sin första utvärderingsrapport. Den slutsats som drogs i rapporten var att en ny utvärdering var nödvändig. |
| --- | --- |

(2)

Den 22 januari 2007 utfärdade det behöriga organet för utvärdering av livsmedel i Irland sin första utvärderingsrapport. Den slutsats som drogs i rapporten var att en ny utvärdering var nödvändig.

| (3) | Kommissionen informerade alla medlemsstater om denna ansökan den 27 februari 2007. Den 8 mars 2007 ombads Efsa att utföra utvärderingen. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen informerade alla medlemsstater om denna ansökan den 27 februari 2007. Den 8 mars 2007 ombads Efsa att utföra utvärderingen.

| (4) | Efter en begäran från kommissionen antog Efsas vetenskapliga panel för dietprodukter, nutrition och allergier den 2 oktober 2008 ett yttrande om säkerheten hos vitamin K 2. I yttrandet drog Efsa slutsatsen att menakinon som utvunnits ur Bacillus subtilis natto är en säker källa för vitamin K. |
| --- | --- |

(4)

Efter en begäran från kommissionen antog Efsas vetenskapliga panel för dietprodukter, nutrition och allergier den 2 oktober 2008 ett yttrande om säkerheten hos vitamin K 2. I yttrandet drog Efsa slutsatsen att menakinon som utvunnits ur Bacillus subtilis natto är en säker källa för vitamin K.

| (5) | Vitamin K 2 bör användas i överensstämmelse med rådets direktiv 89/398/EEG av den 3 maj 1989 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om specialdestinerade livsmedel (2) (numera: livsmedel för särskilda näringsändamål), kommissionens direktiv 2001/15/EG av den 15 februari 2001 om ämnen som för särskilda näringsändamål får tillsättas i specialdestinerade livsmedel (3) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1925/2006 av den 20 december 2006 om tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel (4). På grundval av den vetenskapliga bedömningen fastställs det att menakinon uppfyller de kriterier som fastställs i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 258/97. |
| --- | --- |

(5)

Vitamin K 2 bör användas i överensstämmelse med rådets direktiv 89/398/EEG av den 3 maj 1989 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om specialdestinerade livsmedel (2) (numera: livsmedel för särskilda näringsändamål), kommissionens direktiv 2001/15/EG av den 15 februari 2001 om ämnen som för särskilda näringsändamål får tillsättas i specialdestinerade livsmedel (3) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1925/2006 av den 20 december 2006 om tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel (4). På grundval av den vetenskapliga bedömningen fastställs det att menakinon uppfyller de kriterier som fastställs i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 258/97.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Vitamin K 2 (menakinon) som en källa för vitamin K enligt bilagan får släppas ut på marknaden i gemenskapen som en ny livsmedelsingrediens för användning i enlighet med direktiv 2001/15/EG eller förordning (EG) nr 1925/2006.

Artikel 2

Benämningen på den nya livsmedelsingrediensen som godkänns genom detta beslut ska vid märkning av livsmedel som innehåller den vara menakinon eller vitamin K.

Artikel 3

Detta beslut är adresserat till NattoParma, Dammensveien 40, Postboks 2896 Solli, N-0230 Oslo, Norge.

Utfärdat i Bryssel den 22 april 2009.

På kommissionens vägnar

Androulla VASSILIOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 43, 14.2.1997, s. 1.

1

(2)  EGT L 186, 30.6.1989, s. 27.

2

(3)  EGT L 52, 22.2.2001, s. 19.

3

(4)  EUT L 404, 30.12.2006, s. 26.

4

---

BILAGA

Specifikationer för vitamin K 2 (menakinon)

BESKRIVNING

Vitamin K 2 (2-metyl-3-all-trans-polyprenyl-1,4-naftokinoner), eller menakinon-serien, är en grupp prenylerade naftokinon-derivat. Antalet isoprenrester, där 1 isopren-enhet består av 5 kolatomer inklusive sidokedjan, används för att karakterisera menakinonhomologerna. Det föreligger i en oljesuspension som huvudsakligen innehåller MK-7, och i mindre utsträckning MK-6.

STRUKTURFORMEL

Image

Vitamin K2-serie (menakinon-serie) där menakinon-7 (MK-7)(n = 6) är C46H64O2, menakinon-6 (MK-6)(n = 5) är C41H56O2 och menakinon-4 (MK-4)(n = 3) är C31H40O2.

---

III Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING VI I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

| 25.4.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 105/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 105/18

---

EUROPOLS STYRELSES BESLUT

av den 9 april 2009

om godkännande av de villkor och förfaranden som fastställts av Europol om justering av beloppen i bilagan till styrelsens beslut av den 16 november 1999 avseende skatter på löner och arvoden som betalas till Europols personal till förmån för Europol

(2009/346/EG)

EUROPOLS STYRELSE HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av protokollet om privilegier och immunitet för Europol, medlemmarna i dess organ, dess biträdande direktörer och dess anställda (1), upprättat på grundval av artikel K 3 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 41.3 i Europolkonventionen, särskilt artikel 10, och

av följande skäl:

| (1) | Rådet beslutade den 6 april 2009 att justera Europoltjänstemännens löner och arvoden med 1,7 % med retroaktiv verkan från och med den 1 juli 2007. |
| --- | --- |

(1)

Rådet beslutade den 6 april 2009 att justera Europoltjänstemännens löner och arvoden med 1,7 % med retroaktiv verkan från och med den 1 juli 2007.

| (2) | Styrelsen beslutade den 9 april 2009 att de belopp som avses i artikel 4 i bilagan till styrelsens beslut av den 16 november 1999 (2) ökas med samma procentsats och från och med samma datum som fastställdes i rådets beslut av den 6 april 2009 som omnämndes i punkt 1. |
| --- | --- |

(2)

Styrelsen beslutade den 9 april 2009 att de belopp som avses i artikel 4 i bilagan till styrelsens beslut av den 16 november 1999 (2) ökas med samma procentsats och från och med samma datum som fastställdes i rådets beslut av den 6 april 2009 som omnämndes i punkt 1.

| (3) | Enligt ovannämnda styrelsebeslut av den 9 april 2009 ska de belopp som härigenom fastställts offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(3)

Enligt ovannämnda styrelsebeslut av den 9 april 2009 ska de belopp som härigenom fastställts offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande gäller från och med den 1 juli 2007:

| 1. | Det belopp som nämns i första meningen i artikel 4 i bilagan till Europols styrelses beslut av den 16 november 1999 ska ersättas med 115,61 EUR. |
| --- | --- |

1.

Det belopp som nämns i första meningen i artikel 4 i bilagan till Europols styrelses beslut av den 16 november 1999 ska ersättas med 115,61 EUR.

| 2. | De belopp i euro som finns i tabellen under artikel 4 i bilagan till Europols styrelses beslut av den 16 november 1999 ska ersättas med följande belopp: | 8 % på belopp mellan 115,61 och 2 036,45 EUR |
| --- | --- | --- |

2.

De belopp i euro som finns i tabellen under artikel 4 i bilagan till Europols styrelses beslut av den 16 november 1999 ska ersättas med följande belopp:

8 % på belopp mellan 115,61 och 2 036,45 EUR

| | 10 % på belopp mellan 2 036,46 och 2 804,90 EUR |
| --- | --- |

10 % på belopp mellan 2 036,46 och 2 804,90 EUR

| | 12,5 % på belopp mellan 2 804,91 och 3 214,56 EUR |
| --- | --- |

12,5 % på belopp mellan 2 804,91 och 3 214,56 EUR

| | 15 % på belopp mellan 3 214,57 och 3 650,62 EUR |
| --- | --- |

15 % på belopp mellan 3 214,57 och 3 650,62 EUR

| | 17,5 % på belopp mellan 3 650,63 och 4 060,32 EUR |
| --- | --- |

17,5 % på belopp mellan 3 650,63 och 4 060,32 EUR

| | 20 % på belopp mellan 4 060,33 och 4 457,42 EUR |
| --- | --- |

20 % på belopp mellan 4 060,33 och 4 457,42 EUR

| | 22,5 % på belopp mellan 4 457,43 och 4 867,09 EUR |
| --- | --- |

22,5 % på belopp mellan 4 457,43 och 4 867,09 EUR

| | 25 % på belopp mellan 4 867,10 och 5 264,21 EUR |
| --- | --- |

25 % på belopp mellan 4 867,10 och 5 264,21 EUR

| | 27,5 % på belopp mellan 5 264,22 och 5 673,87 EUR |
| --- | --- |

27,5 % på belopp mellan 5 264,22 och 5 673,87 EUR

| | 30 % på belopp mellan 5 673,88 och 6 070,99 EUR |
| --- | --- |

30 % på belopp mellan 5 673,88 och 6 070,99 EUR

| | 32,5 % på belopp mellan 6 071,00 och 6 480,66 EUR |
| --- | --- |

32,5 % på belopp mellan 6 071,00 och 6 480,66 EUR

| | 35 % på belopp mellan 6 480,67 och 6 878,40 EUR |
| --- | --- |

35 % på belopp mellan 6 480,67 och 6 878,40 EUR

| | 40 % på belopp mellan 6 878,41 och 7 288,09 EUR |
| --- | --- |

40 % på belopp mellan 6 878,41 och 7 288,09 EUR

| | 45 % på belopp över 7 288,10 EUR |
| --- | --- |

45 % på belopp över 7 288,10 EUR

Artikel 2

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har antagits.

Utfärdat i Haag den 9 april 2009.

Viktor ČECH

Styrelseordförande

---

(1)  EGT C 221, 19.7.1997, s. 2.

1

(2)  EGT C 65, 28.2.2001, s. 6.

2

---

Rättelser

| 25.4.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 105/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 105/20

---

Rättelse till kommissionens beslut 2008/97/EG av den 30 januari 2008 om ändring av beslut 93/52/EEG när det gäller fastställandet av att vissa administrativa regioner i Italien är officiellt fria från brucellos (B. melitensis) och beslut 2003/467/EG när det gäller fastställandet av att vissa administrativa regioner i Italien är officiellt fria från bovin tuberkulos och bovin brucellos och av att vissa administrativa regioner i Polen är officiellt fria från enzootisk bovin leukos

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 32 av den 6 februari 2008
  )

På sidan 28 i bilaga II ska det i punkt 2

i stället för:

”KAPITEL 2

Regioner officiellt fria från brucellos i medlemsstaterna

I Italien:

| — | I regionen Abruzzerna: provinsen Pescara. |
| --- | --- |

—

I regionen Abruzzerna: provinsen Pescara.

| — | I regionen Apulien: provinsen Brindisi. |
| --- | --- |

—

I regionen Apulien: provinsen Brindisi.

| — | I regionen Emilia-Romagna: provinserna Bologna, Ferrara, Forli-Cesena, Modena, Parma, Piacenza, Ravenna, Reggio Emilia och Rimini. |
| --- | --- |

—

I regionen Emilia-Romagna: provinserna Bologna, Ferrara, Forli-Cesena, Modena, Parma, Piacenza, Ravenna, Reggio Emilia och Rimini.

| — | Regionen Friuli-Venezia Giulia. |
| --- | --- |

—

Regionen Friuli-Venezia Giulia.

| — | I regionen Latium: provinsen Rieti. |
| --- | --- |

—

I regionen Latium: provinsen Rieti.

| — | I regionen Ligurien: provinserna Imperia och Savona. |
| --- | --- |

—

I regionen Ligurien: provinserna Imperia och Savona.

| — | I regionen Lombardiet: provinserna Bergamo, Brescia, Como, Cremona, Lecco, Lodi, Mantova, Milano, Pavia, Sondrio och Varese. |
| --- | --- |

—

I regionen Lombardiet: provinserna Bergamo, Brescia, Como, Cremona, Lecco, Lodi, Mantova, Milano, Pavia, Sondrio och Varese.

| — | I regionen Marche: provinsen Ascoli Piceno. |
| --- | --- |

—

I regionen Marche: provinsen Ascoli Piceno.

| — | I regionen Piemonte: provinserna Alessandria, Asti, Biella, Novara, Torino, Verbania och Vercelli. |
| --- | --- |

—

I regionen Piemonte: provinserna Alessandria, Asti, Biella, Novara, Torino, Verbania och Vercelli.

| — | I regionen Sardinien: provinserna Cagliari, Nuoro, Oristano och Sassari. |
| --- | --- |

—

I regionen Sardinien: provinserna Cagliari, Nuoro, Oristano och Sassari.

| — | Regionen Toskana. |
| --- | --- |

—

Regionen Toskana.

| — | I regionen Trentino-Alto Aldige: provinserna Bolzano och Trento. |
| --- | --- |

—

I regionen Trentino-Alto Aldige: provinserna Bolzano och Trento.

| — | I regionen Umbrien: provinserna Perugia och Terni. |
| --- | --- |

—

I regionen Umbrien: provinserna Perugia och Terni.

| — | Regionen Venetien.”, |
| --- | --- |

—

Regionen Venetien.”,

vara:

”KAPITEL 2

Regioner officiellt fria från brucellos i medlemsstaterna

I Italien:

| — | I regionen Abruzzerna: provinsen Pescara. |
| --- | --- |

—

I regionen Abruzzerna: provinsen Pescara.

| — | I regionen Apulien: provinsen Brindisi. |
| --- | --- |

—

I regionen Apulien: provinsen Brindisi.

| — | I regionen Emilia-Romagna: provinserna Bologna, Ferrara, Forli-Cesena, Modena, Parma, Piacenza, Ravenna, Reggio Emilia och Rimini. |
| --- | --- |

—

I regionen Emilia-Romagna: provinserna Bologna, Ferrara, Forli-Cesena, Modena, Parma, Piacenza, Ravenna, Reggio Emilia och Rimini.

| — | Regionen Friuli-Venezia Giulia. |
| --- | --- |

—

Regionen Friuli-Venezia Giulia.

| — | I regionen Latium: provinsen Rieti. |
| --- | --- |

—

I regionen Latium: provinsen Rieti.

| — | I regionen Ligurien: provinserna Imperia och Savona. |
| --- | --- |

—

I regionen Ligurien: provinserna Imperia och Savona.

| — | I regionen Lombardiet: provinserna Bergamo, Brescia, Como, Cremona, Lecco, Lodi, Mantova, Milano, Pavia, Sondrio och Varese. |
| --- | --- |

—

I regionen Lombardiet: provinserna Bergamo, Brescia, Como, Cremona, Lecco, Lodi, Mantova, Milano, Pavia, Sondrio och Varese.

| — | I regionen Marche: provinsen Ascoli Piceno. |
| --- | --- |

—

I regionen Marche: provinsen Ascoli Piceno.

| — | I regionen Piemonte: provinserna Alessandria, Asti, Biella, Novara, Torino, Verbania och Vercelli. |
| --- | --- |

—

I regionen Piemonte: provinserna Alessandria, Asti, Biella, Novara, Torino, Verbania och Vercelli.

| — | I regionen Sardinien: provinserna Cagliari, Nuoro, Oristano och Sassari. |
| --- | --- |

—

I regionen Sardinien: provinserna Cagliari, Nuoro, Oristano och Sassari.

| — | Regionen Toskana. |
| --- | --- |

—

Regionen Toskana.

| — | I regionen Trentino-Alto Aldige: provinserna Bolzano och Trento. |
| --- | --- |

—

I regionen Trentino-Alto Aldige: provinserna Bolzano och Trento.

| — | I regionen Umbrien: provinserna Perugia och Terni. |
| --- | --- |

—

I regionen Umbrien: provinserna Perugia och Terni.

| — | Regionen Venetien. |
| --- | --- |

—

Regionen Venetien.

I Portugal:

| — | Autonoma regionen Azorerna: öarna Pico, Graciosa, Flores och Corvo. |
| --- | --- |

—

Autonoma regionen Azorerna: öarna Pico, Graciosa, Flores och Corvo.

I Förenade kungariket:

| — | Storbritannien: England, Skottland och Wales.”. |
| --- | --- |

—

Storbritannien: England, Skottland och Wales.”.

---

| 25.4.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 105/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 105/21

---

Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 334/2009 av den 23 april 2009 om fastställande av det högsta exportbidraget för smör inom ramen för den stående anbudsinfordran som fastställs i förordning (EG) nr 619/2008

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 104 av den 24 april 2009
  )

På sidan 8, skäl 3, ska det

i stället för:

”Förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna har inte yttrat sig inom den tid som dess ordförande har bestämt.”

vara:

”De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna.”

---

| 25.4.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 105/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 105/22

---

Rättelse till kommissionens rekommendation 2009/329/EG av den 26 mars 2009 om riktlinjer för skyddet av personuppgifter i informationssystemet för den inre marknaden (IMI)

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 100 av den 18 april 2009
  )

På sidan 14 ska bilagan vara som följer:

”BILAGA

RIKTLINJER FÖR TILLÄMPNING AV BESTÄMMELSER OM SKYDDET AV PERSONUPPGIFTER I IMI

1.   IMI – ETT VERKTYG FÖR ADMINISTRATIVT SAMARBETE

IMI är en programvara som är tillgänglig via Internet och som utarbetats av Europeiska kommissionen i samarbete med medlemsstaterna. Huvudsyftet är att vägleda medlemsstaterna vid praktisk tillämpning av EU-lagstiftning som innebär ömsesidig hjälp och administrativt samarbete. IMI är inte en databas där information ska lagras under längre tid utan utgör snarare en centraliserad mekanism som ger nationella förvaltningar i EES-medlemsstaterna möjlighet att utbyta uppgifter med begränsad lagringstid.

Inloggningssida för IMI

Image

För närvarande sker uppgiftsutbyte med stöd av IMI inom ramen för direktivet om erkännande av yrkeskvalifikationer. Från och med slutet av 2009 kommer IMI även att stödja uppgiftsutbytet inom ramen för tjänstedirektivet. I framtiden kommer det eventuellt att ligga till grunden för uppgiftsutbytet inom andra lagstiftningsområden som avser den inre marknaden. I bilagan till beslut 2008/49/EG kommer det att finnas en kontinuerligt uppdaterad förteckning över dessa lagstiftningsområden. Bilagan kommer att uppdateras vid behov. IMI kan inte användas för informationsutbyte inom lagstiftningsområden som inte är uttryckligen förtecknade i denna bilaga.

Exempel på hur en tillämpning kan se ut som avser behöriga myndigheter som handlägger yrkeskvalifikationer

Image

Samarbetet mellan nationella förvaltningar är av vital betydelse för att den inre marknaden ska fungera väl. EU-medborgare kan inte dra nytta av den inre marknadens grundläggande rättigheter som etableringsfrihet i en annan medlemsstat eller friheten att tillhandahålla tjänster över gränserna utan att det finns praktiska arrangemang för administrativt samarbete.

Exempel

En tysk läkare som bor i Berlin gifter med en fransman och beslutar att slå sig ned i Paris. Den tyska läkaren vill fortsätta att utöva sitt yrke i Frankrike och lämnar således in sina utbildnings- och examensbevis till franska läkarförbundet. Handläggaren av ärendet är tveksam i fråga om ett av examensbevisens äkthet och använder sig av IMI för att kontrollera med den behöriga myndigheten i Berlin.

Ett franskt industriellt städföretag som är verksamt i Frankrike tillhandahåller även städtjänster över gränsen i den spanska regionen Katalonien. En spansk icke-statlig organisation lämnar in klagomål till det katalanska miljödepartementet med påstående om att det franska företaget inte har erforderlig specialiserad arbetskraft för att hantera vissa rengöringsmedel. Den behöriga katalanska myndigheten använder sig av IMI för att ta reda på huruvida städföretaget arbetar under lagliga former i Frankrike

Administrativt samarbete inom EU är ingen lätt sak. Det finns språkliga hinder (EU har idag 23 officiella språk), bristfälliga administrativa förfaranden för gränsöverskridande samarbete, olika förvaltningsstrukturer och förvaltningskulturer. Dessutom finns det inga klart fastställda partner i andra medlemsstater.

Medlemsstaterna bär visserligen ansvar för att se till att lagstiftningen för den inre marknaden fungerar väl inom det egna territoriet men kommissionen anser att medlemsstaterna behöver lämpliga verktyg för att kunna samarbeta. IMI har inrättats för följande syften: Identifiera rätt behörig myndighet i en annan medlemsstat (sökfunktion), hantera informationsutbytet med hjälp av enkla och enhetliga förfaranden och undanröja språkhindren med hjälp av på förhand fastställda och redan översatta uppsättningar av frågor.

Skärmdump med frågor på de språk som används av två behöriga myndigheter som utbyter information

Image

Image

2.   OMFATTNINGEN AV OCH SYFTET MED DESSA RIKTLINJER

IMI-användare är experter inom sitt kompetensområde oavsett om det är frågan om regler som gäller för en yrkeskategoriskategori eller bestämmelser som avser tillhandahållandet av tjänster. De är dock inte experter på skyddet av personuppgifter och kanske inte tillräckligt insatta i de krav som fastställs i deras egen nationella lagstiftning i fråga om skyddet av personuppgifter.

Därför vore det lämpligt att förse IMI-användare med riktlinjer som beskriver hur IMI fungerar när det gäller skyddet av personuppgifter, vilket skydd som byggts in i systemet och de eventuella riskerna med att använda systemet (1).

Riktlinjerna syftar inte till att ge en fullständig överblick över alla frågor som rör skyddet av personuppgifter i samband med användningen av IMI utan är tänkt att ge en användarvänlig förklaring och skapa en ram för IMI-användare som främjar efterlevnaden. Vid behov kan IMI-användare alltid få ytterligare vägledning och hjälp från medlemsstaternas dataskyddsmyndigheter. Via nedanstående länk nås en förteckning över kontaktuppgifter för dessa dataskyddsmyndigheter och deras webbplatser:

http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/nationalcomm/index_en.htm

3.   EN MILJÖ SOM FRÄMJAR SKYDDET AV PERSONUPPGIFTER

IMI har utarbetats utifrån kraven i lagstiftningen om skyddet av personuppgifter och på ett sätt som värnar om skyddet av dessa uppgifter.

IMI-användare kan vara säkra på att IMI är en tillförlitlig programvara när det gäller skyddet av personuppgifter, vilket enkelt kan åskådliggöras genom följande exempel:

| a) | IMI används uteslutande av behöriga myndigheter inom EES-området (EU:s medlemsstater samt Norge, Island och Liechtenstein) och inga personuppgifter lämnas utanför EES. |
| --- | --- |

a)

IMI används uteslutande av behöriga myndigheter inom EES-området (EU:s medlemsstater samt Norge, Island och Liechtenstein) och inga personuppgifter lämnas utanför EES.

| b) | Europeiska kommissionen och IMI-samordnarna (2) har ingen tillgång till personuppgifter som rör yrkesutövare eller tjänsteleverantörer och som utväxlats genom systemet. |
| --- | --- |

b)

Europeiska kommissionen och IMI-samordnarna (2) har ingen tillgång till personuppgifter som rör yrkesutövare eller tjänsteleverantörer och som utväxlats genom systemet.

| c) | Enbart den behöriga myndighet som är inblandad i en förfrågan om uppgifter får tillgång till en tjänsteleverantörs personuppgifter (3). Skyddet är i praktiken så omfattande att det hindrar mottagaren av en förfrågan att ta del av personuppgifterna om tjänsteleverantören till dess att mottagaren formellt accepterat denna förfrågan.

  Exempel på hur en förfrågan kan se ut innan den godkänts av mottagaren |
| --- | --- |

c)

Enbart den behöriga myndighet som är inblandad i en förfrågan om uppgifter får tillgång till en tjänsteleverantörs personuppgifter (3). Skyddet är i praktiken så omfattande att det hindrar mottagaren av en förfrågan att ta del av personuppgifterna om tjänsteleverantören till dess att mottagaren formellt accepterat denna förfrågan.

Exempel på hur en förfrågan kan se ut innan den godkänts av mottagaren

Image

| d) | Alla personuppgifter som gäller en förfrågan raderas automatiskt ur systemet sex månader efter att informationsutbytet avslutats eller även tidigare om den berörda myndigheten begär detta (för närmare uppgifter se kapitel 12 om lagringstid). |
| --- | --- |

d)

Alla personuppgifter som gäller en förfrågan raderas automatiskt ur systemet sex månader efter att informationsutbytet avslutats eller även tidigare om den berörda myndigheten begär detta (för närmare uppgifter se kapitel 12 om lagringstid).

4.   VEM ÄR VEM I IMI? GEMENSAM KONTROLL

IMI är ett klart exempel på gemensam behandling av uppgifter och gemensam kontroll. Exempelvis sker utbytet av personuppgifter enbart mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter. Lagringen av dessa uppgifter på myndigheternas servrar faller däremot inom Europeiska kommissionens behörighetsområde. Europeiska kommissionen kan inte få tillgång till dessa personuppgifter men handhar det system som fysiskt utplånar och utför rättelser av personuppgifter.

Till följd av att kommissionen och medlemsstaterna tilldelas olika ansvarsområden leder detta till följande:

| a) | Varje behörig myndighet och varje IMI-samordnare är ansvarig för att kontrollera sin egen uppgiftsbehandling. |
| --- | --- |

a)

Varje behörig myndighet och varje IMI-samordnare är ansvarig för att kontrollera sin egen uppgiftsbehandling.

| b) | Kommissionen är inte en användare utan handhar systemet och ansvarar i första hand för dess underhåll och säkerhet (4). |
| --- | --- |

b)

Kommissionen är inte en användare utan handhar systemet och ansvarar i första hand för dess underhåll och säkerhet (4).

| c) | IMI-aktörerna delar ansvaret när det gäller underrättelser och rätt till tillgång, invändningar och rättelse. |
| --- | --- |

c)

IMI-aktörerna delar ansvaret när det gäller underrättelser och rätt till tillgång, invändningar och rättelse.

I komplexa system med gemensam kontroll som IMI förefaller det i fråga om efterlevnaden som om det är bäst att från början införliva skyddet av personuppgifter i systemet (se under avsnittet ”Pågående arbete” i kapitel 13: ”Samarbete med dataskyddsmyndigheter och Europeiska datatillsynsmannen”) och att fastställa en ram för efterlevnaden enligt riktlinjerna. Alla IMI-aktörer och IMI-användare är ansvariga för att efterleva regelverket.

5.   IMI-AKTÖRER OCH IMI-ANVÄNDARE

Alla aktörer som använder IMI godkänns av IMI-samordnarna. I artiklarna 6–12 i beslut 2008/49/EG redogörs ingående för aktörer och användare samt deras uppgifter, rättigheter och skyldigheter. Det finns alltså ingen anledning att ta upp detta i riktlinjerna.

IMI är ett ytterst flexibelt system som ger medlemsstaterna möjlighet att tilldela behöriga myndigheter och samordnare skyldigheter och uppgifter på många olika sätt för att kunna anpassa systemet till den enskilda förvaltningsstrukturen och till de lagstiftningsområden som omfattas av det administrativa samarbetet.

Vidare bör det påpekas att IMI-användare även ansvarar för många andra sorters behandling. Efterlevnaden av skyddet av personuppgifter inom IMI behöver inte vara speciellt komplicerat eller bidra till omfattade administrativt merarbete. Det behöver inte heller utformas på ett för alla enhetligt sätt.

I de flesta fall behöver behöriga myndigheter enbart utföra uppgiftsbehandling inom ramen för IMI enligt samma regler och goda praxis som de normalt tillämpar i egenskap av registeransvariga i enlighet med deras egna särskilda behov och den egna medlemsstatens lagar om uppgiftsskydd.

De bör även dra nytta av den uppgiftsskyddsvänliga miljö som IMI-systemet erbjuder. Bland annat bör myndigheterna uppmanas, om de inte längre behöver de personuppgifter som utväxlats genom IMI, att radera dessa ur systemet även före det att lagringstiden på sex månader löpt ut.

6.   RÄTTSLIG GRUND FÖR UTBYTE AV PERSONUPPGIFTER INOM IMI

Kommissionen har antagit beslut 2008/49/EG som fastställer IMI-aktörers och IMI-användares uppgifter, rättigheter och skyldigheter när det gäller tillämpningen av IMI med avseende på skyddet av personuppgifter.

All information som utväxlas inom IMI utgörs inte av personuppgifter. Utbytet av uppgifter kan exempelvis gälla juridiska personer (5). En fråga eller ett svar behöver inte heller röra en bestämd enskild person (till exempel allmänna frågor om huruvida ett yrke är reglerat inom en viss medlemsstat).

I många fall avser dock uppgiftsutbytet enskilda personer och därför måste det finnas en rättslig grund för behandlingen av personuppgifter. Det är ofta i den registrerades intresse att IMI används. Även om utbytet av personuppgifter inte nödvändigtvis är i den registrerades intresse kan behöriga myndigheter utbyta uppgifter med hjälp av IMI förutsatt att detta utbyte krävs enligt en fastställd rättslig grund.

I artikel 7 i direktiv 95/46/EG fastställs de principer som gäller för uppgiftsbehandling. Artiklarna 7 c och 7 e är de mest relevanta när det gäller utbytet av uppgifter inom IMI.

I)   Fullgörande en rättslig förpliktelse (artikel 7 c).

EU:s medlemsstater är i princip skyldiga att samarbeta med varandra och med gemenskapsinstitutionerna. Skyldigheten att samarbeta på det administrativa planet fastställs uttryckligen och tydligt i direktiv 2005/36/EG (om erkännande av yrkeskvalifikationer) och direktiv 2006/123/EG (tjänstedirektivet).

I artikel 56.1 och 56.2 i direktivet om erkännande av yrkeskvalifikationer föreskrivs följande:

”1.   De behöriga myndigheterna i den mottagande medlemsstaten och ursprungsmedlemsstaten skall bedriva ett nära samarbete och ge varandra ömsesidigt bistånd för att underlätta tillämpningen av detta direktiv. De skall garantera att de upplysningar som utväxlas behandlas konfidentiellt.

2.   De behöriga myndigheterna i den mottagande medlemsstaten och ursprungsmedlemsstaten skall utbyta information om disciplinära åtgärder eller straffrättsliga påföljder som vidtagits eller andra allvarliga, specifika omständigheter som kan ha följder för utövandet av verksamheten enligt detta direktiv, med iakttagande av lagstiftningen om skydd av personuppgifter enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation [EUT L 201, 31.7.2002, s. 37].”

I artikel 28.1 och 28.6 i tjänstedirektivet föreskrivs följande:

”1.   Medlemsstaterna skall ömsesidigt bistå varandra och vidta åtgärder för att kunna samarbeta effektivt vid tillsynen av tjänsteleverantörer och deras tjänster (...)

6.   Medlemsstaterna skall så snart som möjligt och på elektronisk väg översända de uppgifter som andra medlemsstater eller kommissionen begär.”

I artikel 34.1 i tjänstedirektivet föreskrivs följande:

”1.   Kommissionen skall i samarbete med medlemsstaterna inrätta ett elektroniskt system för informationsutbyte mellan medlemsstaterna med beaktande av befintliga informationssystem”.

II)   Behandlingen är nödvändig för att utföra en arbetsuppgift av allmänt intresse eller som är ett led i myndighetsutövning som utförs av den registeransvarige (artikel 7 e).

IMI-aktörer och IMI-användare utför uppgifter av allmänt intresse eller som ett led i deras myndighetsutövning. All registrering i IMI godkänns av IMI-samordnaren som kontrollerar att den behöriga myndigheten utövar sina befogenheter antingen i allmänhetens intresse (exempelvis läkar- och veterinärförbund som garanterar att deras medlemmar följer etiska och sanitära bestämmelser) eller som ett led i sin myndighetsutövning (exempelvis utbildningsministerier som garanterar att gymnasielärare har erforderliga yrkeskvalifikationer).

Således kan IMI, med hänvisning till det ovan sagda, användas för utbyte av personuppgifter enligt direktivet om erkännande av yrkeskvalifikationer och tjänstedirektivet i de syften som fastställs i bestämmelserna i dessa direktiv. Uppgifter som avser annan lagstiftning för den inre marknaden får inte utbytas inom IMI. Om tillämpningsområdet för IMI i något skede utvidgas till att omfatta annan lagstiftning kommer erforderlig hänvisning till relevant gemenskapslagstiftning att inkluderas i bilagan till beslut 2008/49/EG.

7.   TILLÄMPLIG LAGSTIFTNING OCH LÄMPLIG TILLSYN

Vilken lagstiftning om uppgiftsskydd som ska tillämpas beror på vem IMI-aktören eller IMI-användaren är. Förordning (EG) nr 45/2001 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter är den tillämpliga förordningen i Europeiska kommissionens fall. När det gäller nationella användare (till exempel en behörig myndighet) utgör den nationella dataskyddslagstiftningen tillämplig lagstiftning, vilken måste vara i överensstämmelse med direktiv 95/46/EG.

Europeiska unionen har en fast rättslig ram för uppgiftsskyddet som fastställs i detta direktiv och i förordning (EG) nr 45/2001 (6). EU:s direktiv om skydd av uppgifter ger medlemsstaterna en viss flexibilitet. Nationella IMI-samordnare uppmanas därför att diskutera dessa riktlinjer med sina respektive dataskyddsmyndigheter, till exempel när det gäller detaljuppgifter som tillhandahålls enskilda personer (se under kapitel 9) eller skyldigheten att anmäla viss uppgiftsbehandling till dataskyddsmyndigheterna.

6

Direktiv 95/46/EG är ett direktiv om den inre marknaden som fyller ett dubbelt syfte. Harmoniseringen av nationell dataskyddslagstiftning syftar till att tillgodose både en hög dataskyddsnivå och att tillvarata enskilda personers grundläggande rättigheter och därmed tillåta ett fritt flöde av personuppgifter mellan medlemsstaterna. Nationella särdrag bör därför inte ha någon praktisk eller särskild inverkan på användningen av IMI och på det utbyte av uppgifter som krävs enligt andra gemenskapsakter.

Tillsynen genom en offentlig oberoende dataskyddsmyndighet utgör en av de mest betydelsefulla egenskaperna i EU:s regelverk för skyddet av uppgifter. EU-medborgare kan således lämna in klagomål till dessa myndigheter för att problem som gäller skyddet av uppgifter ska behandlas snabbt och utanför domstol. Behandlingen av personuppgifter på nationell nivå kontrolleras av den nationella dataskyddsmyndigheten och EU-institutionernas behandling av personuppgifter kontrolleras av den Europeiska datatillsynsmannen. Således kontrolleras Europeiska kommissionen av Europeiska datatillsynsmannen medan andra IMI-användare kontrolleras av berörda nationella dataskyddsmyndigheter. I kapitel 10 om rätten till tillgång och rättelse samt kapitel 13 om samarbetet mellan dataskyddsmyndigheter och Europeiska datatillsynsmannen redogörs mer ingående för hur klagomål eller en begäran från registrerade ska hanteras

8.   PRINCIPER AVSEENDE SKYDDET AV UPPGIFTER VID UTBYTE AV INFORMATION

Behandling av personuppgifter får enligt gemenskapslagstiftningen endast ske på vissa villkor (se kapitel 6 ”Rättslig grund för utbyte av personuppgifter inom IMI”) och i enlighet med vissa principer som i direktivet om skydd av uppgifter kallas för ”principer om uppgifternas kvalitet” (artikel 6 i det direktivet).

Registeransvariga bör endast samla in personuppgifter för lagliga och särskilda ändamål och inte behandla dessa uppgifter för andra ändamål som inte är förenliga med de ändamål som uppgavs när de inhämtades. Ett klassiskt exempel på oförenlighet är när en behörig myndighet i marknadsföringssyfte säljer vidare till privata företag sådana adressuppgifter som de samlat in för att handlägga frågor enligt tjänstedirektivet som rör utländsk arbetskraft

Behandlingen av personuppgifter måste dessutom vara proportionerlig (ändamålsenlig, relevant och rimlig) i förhållande till ändamålet med insamlingen. Den registeransvarige måste också vidta erforderliga åtgärder för att se till att uppgifterna uppdateras och att de utplånas eller görs anonyma så snart som identifieringen av den registrerade inte längre är nödvändig. Principer för uppgifternas kvalitet är bra principer för hantering av information eftersom ett bra informationssystem inte innebär att man utan någon speciell anledning lagrar mängder av gigabyte som snart blir gamla och otillförlitliga. Ett bra elektroniskt informationssystem ska samla in enbart sådana uppgifter som är nödvändiga för ett förutbestämt ändamål. Dessa uppgifter ska hållas uppdaterade så att de är fullt tillförlitliga.

Tillämpas dessa kvalitetsprinciper vid användningen av IMI leder det till följande rekommendationer:

| (1) | Användningen av IMI ska begränsas till uteslutande de ändamål som fastställs i tillämplig lagstiftning (till exempel vid skälig grund för tvivel eller av annat skäl som fastställs i tillämplig lagstiftning). IMI förväntas bli det rutinmässiga sättet för utbyte av information mellan behöriga myndigheter. Därför måste det göras fullständigt klart att IMI inte bör användas systematiskt för att utföra säkerhetsprövningar av migrerande yrkesutövare eller tjänsteleverantörer. |
| --- | --- |

(1)

Användningen av IMI ska begränsas till uteslutande de ändamål som fastställs i tillämplig lagstiftning (till exempel vid skälig grund för tvivel eller av annat skäl som fastställs i tillämplig lagstiftning). IMI förväntas bli det rutinmässiga sättet för utbyte av information mellan behöriga myndigheter. Därför måste det göras fullständigt klart att IMI inte bör användas systematiskt för att utföra säkerhetsprövningar av migrerande yrkesutövare eller tjänsteleverantörer.

| (2) | Den behöriga myndighet som gör en förfrågan ska enbart tillhandahålla de personuppgifter som den svarande myndigheten behöver för att otvetydigt kunna identifiera ifrågavarande person eller för att kunna svara på frågorna. Om en migrerande yrkesutövare kan identifieras genom sitt namn eller ett registreringsnummer i ett yrkesregister finns det ingen anledning till att också lämna uppgift om dennes personnummer. |
| --- | --- |

(2)

Den behöriga myndighet som gör en förfrågan ska enbart tillhandahålla de personuppgifter som den svarande myndigheten behöver för att otvetydigt kunna identifiera ifrågavarande person eller för att kunna svara på frågorna. Om en migrerande yrkesutövare kan identifieras genom sitt namn eller ett registreringsnummer i ett yrkesregister finns det ingen anledning till att också lämna uppgift om dennes personnummer.

| (3) | IMI-användare bör noggrant välja sina frågor och inte ställa fler frågor än vad som är absolut nödvändigt. Det gäller inte enbart att följa kvalitetsprinciperna utan att även att undvika onödig administration. För att tillgodose öppenhetsprincipen offentliggörs de fördefinierade frågorna på IMI:s webbplats (7).

  Vilka uppgifter är känsliga?
   (8)

  Känsliga uppgifter är personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, medlemskap i fackförening samt uppgifter som rör hälsa, sexualliv, brott, brottmålsdomar eller säkerhetsåtgärder. I vissa medlemsstater kan även administrativa sanktioner eller avgöranden betraktas som känsliga uppgifter. |
| --- | --- |

(3)

IMI-användare bör noggrant välja sina frågor och inte ställa fler frågor än vad som är absolut nödvändigt. Det gäller inte enbart att följa kvalitetsprinciperna utan att även att undvika onödig administration. För att tillgodose öppenhetsprincipen offentliggörs de fördefinierade frågorna på IMI:s webbplats (7).

7

Vilka uppgifter är känsliga?
   (8)

Vilka uppgifter är känsliga?

8

Känsliga uppgifter är personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, medlemskap i fackförening samt uppgifter som rör hälsa, sexualliv, brott, brottmålsdomar eller säkerhetsåtgärder. I vissa medlemsstater kan även administrativa sanktioner eller avgöranden betraktas som känsliga uppgifter.

| (4) | Behöriga myndigheter måste vidta särskilda försiktighetsmått när de utbyter information som rör känsliga uppgifter. Utbyte av känsliga uppgifter är möjligt endast under vissa begränsade omständigheter. De främsta kraven för behandling av känsliga uppgifter i IMI är följande:






  a) | Behandling av känsliga uppgifter är nödvändig för att fastslå, göra gällande eller försvara rättsliga anspråk (se artikel 8.2 i direktivet om skydd av uppgifter och motsvarande bestämmelser i nationell lagstiftning).
  Detta kan gälla utbyte av uppgifter i IMI då exempelvis en migrerande yrkesutövare eller tjänsteleverantör hävdar sin rätt att utöva sitt yrke eller att etablera sig i en annan medlemsstat. I varje enskilt fall måste de behöriga myndigheterna göra en bedömning av huruvida användningen av känsliga uppgifter verkligen är absolut nödvändig för att fastställa en rättighet.
  Medlemsstaterna har, när det gäller vissa särskilda känsliga uppgifter som utväxlas i IMI, antagit särskilda bestämmelser i direktivet om erkännande av yrkeskvalifikationer och i tjänstedirektivet.






  1. | I artikel 56.2 i direktivet om erkännande av yrkeskvalifikationer sägs att: ”De behöriga myndigheterna i den mottagande medlemsstaten och ursprungsmedlemsstaten skall utbyta information om disciplinära åtgärder eller straffrättsliga påföljder som vidtagits eller andra allvarliga, specifika omständigheter som kan ha följder för utövandet av verksamheten enligt detta direktiv, med iakttagande av lagstiftningen om skydd av personuppgifter (...)” |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

Behöriga myndigheter måste vidta särskilda försiktighetsmått när de utbyter information som rör känsliga uppgifter. Utbyte av känsliga uppgifter är möjligt endast under vissa begränsade omständigheter. De främsta kraven för behandling av känsliga uppgifter i IMI är följande:

a)

Behandling av känsliga uppgifter är nödvändig för att fastslå, göra gällande eller försvara rättsliga anspråk (se artikel 8.2 i direktivet om skydd av uppgifter och motsvarande bestämmelser i nationell lagstiftning).

Detta kan gälla utbyte av uppgifter i IMI då exempelvis en migrerande yrkesutövare eller tjänsteleverantör hävdar sin rätt att utöva sitt yrke eller att etablera sig i en annan medlemsstat. I varje enskilt fall måste de behöriga myndigheterna göra en bedömning av huruvida användningen av känsliga uppgifter verkligen är absolut nödvändig för att fastställa en rättighet.

Medlemsstaterna har, när det gäller vissa särskilda känsliga uppgifter som utväxlas i IMI, antagit särskilda bestämmelser i direktivet om erkännande av yrkeskvalifikationer och i tjänstedirektivet.

1.

I artikel 56.2 i direktivet om erkännande av yrkeskvalifikationer sägs att: ”De behöriga myndigheterna i den mottagande medlemsstaten och ursprungsmedlemsstaten skall utbyta information om disciplinära åtgärder eller straffrättsliga påföljder som vidtagits eller andra allvarliga, specifika omständigheter som kan ha följder för utövandet av verksamheten enligt detta direktiv, med iakttagande av lagstiftningen om skydd av personuppgifter (...)”

| 2. | I artikel 33 i tjänstedirektivet fastställs särskilda regler för utbyte av uppgifter som rör en tjänsteleverantörs anseende:”Medlemsstaterna skall på begäran av en annan medlemsstats behöriga myndighet översända alla uppgifter, i enlighet med sin nationella lagstiftning, om sådana disciplinära eller administrativa åtgärder eller straffrättsliga påföljder och beslut rörande betalningsoförmåga och konkurser (...)” |
| --- | --- |

2.

I artikel 33 i tjänstedirektivet fastställs särskilda regler för utbyte av uppgifter som rör en tjänsteleverantörs anseende:”Medlemsstaterna skall på begäran av en annan medlemsstats behöriga myndighet översända alla uppgifter, i enlighet med sin nationella lagstiftning, om sådana disciplinära eller administrativa åtgärder eller straffrättsliga påföljder och beslut rörande betalningsoförmåga och konkurser (...)”

| b) | Den registrerade ger sitt uttryckliga medgivande. Om det administrativa samarbetet är i den registrerades intresse kan det vara enkelt att få den registrerades uttryckliga medgivande för behandlingen av personuppgifter. |
| --- | --- |

b)

Den registrerade ger sitt uttryckliga medgivande. Om det administrativa samarbetet är i den registrerades intresse kan det vara enkelt att få den registrerades uttryckliga medgivande för behandlingen av personuppgifter.

| (5) | Stor försiktighet måste iakttas när det gäller uppgifter från kriminalregistret. I sådana fall är det utomordentligt viktigt att uppgifterna är korrekta och uppdaterade. Känsliga uppgifter bör endast begäras när detta är tillåtet enligt gällande gemenskapslagstiftning och är absolut nödvändigt för att kunna fatta ett beslut i en viss fråga som är direkt kopplad till denna begäran. Vidare måste denna begäran överensstämma med andra principer som gäller för direktivet om skydd av personuppgifter och den förordning som det hänvisas till i denna rekommendation (9).
  IMed andra ord måste behandlingen av personuppgifter vara direkt kopplad till utövandet av en yrkesverksamhet eller till tillhandahållandet av en tjänst och nödvändig för att kunna kontrollera överensstämmelse med bestämmelserna i tillämpliga direktiv. IMI-användare bör alltid vara medvetna om att i många fall måste de uppgifter som krävs för att kunna fatta ett beslut inte nödvändigtvis hänföra sig specifikt till en migrerande yrkesutövares eller tjänsteleverantörs kriminalregister. Enbart ett fåtal frågor i IMI:s uppsättning av frågor hänför sig till kriminalregistret eller till andra känsliga uppgifter (10).
  Utbyte av känsliga uppgifter får, utöver dessa begränsade fall, enbart äga rum i sådana undantagsfall då de faktiska omständigheterna är sådana att de känsliga uppgifterna är direkt relaterade till utövandet av verksamheten i fråga och är absolut nödvändiga för att kunna fastställa de rättsliga anspråken. Behöriga myndigheter får inte använda IMI för att rutinmässigt kontrollera en migrerande yrkesutövares eventuella kriminella förflutna eftersom detta inte skulle vara i enlighet med det syfte för vilket IMI inrättades. Förfrågningar som rör brott eller disciplinära åtgärder måste också hänföra sig till yrkesutövandet eller tillhandahållandet av tjänsten och inte till andra brott som den migrerande yrkesutövaren begått eller disciplinära åtgärder som vidtagits i hemlandet. För att exempelvis kunna fastställa om en läkare är lagligt registrerad och har gott anseende i det läkarförbund som han tillhör behöver den behöriga myndigheten inte veta om sådan förseelse inte skulle hindra honom från att utöva sitt yrke i hemlandet. |
| --- | --- |

(5)

Stor försiktighet måste iakttas när det gäller uppgifter från kriminalregistret. I sådana fall är det utomordentligt viktigt att uppgifterna är korrekta och uppdaterade. Känsliga uppgifter bör endast begäras när detta är tillåtet enligt gällande gemenskapslagstiftning och är absolut nödvändigt för att kunna fatta ett beslut i en viss fråga som är direkt kopplad till denna begäran. Vidare måste denna begäran överensstämma med andra principer som gäller för direktivet om skydd av personuppgifter och den förordning som det hänvisas till i denna rekommendation (9).

och

9

IMed andra ord måste behandlingen av personuppgifter vara direkt kopplad till utövandet av en yrkesverksamhet eller till tillhandahållandet av en tjänst och nödvändig för att kunna kontrollera överensstämmelse med bestämmelserna i tillämpliga direktiv. IMI-användare bör alltid vara medvetna om att i många fall måste de uppgifter som krävs för att kunna fatta ett beslut inte nödvändigtvis hänföra sig specifikt till en migrerande yrkesutövares eller tjänsteleverantörs kriminalregister. Enbart ett fåtal frågor i IMI:s uppsättning av frågor hänför sig till kriminalregistret eller till andra känsliga uppgifter (10).

10

Utbyte av känsliga uppgifter får, utöver dessa begränsade fall, enbart äga rum i sådana undantagsfall då de faktiska omständigheterna är sådana att de känsliga uppgifterna är direkt relaterade till utövandet av verksamheten i fråga och är absolut nödvändiga för att kunna fastställa de rättsliga anspråken. Behöriga myndigheter får inte använda IMI för att rutinmässigt kontrollera en migrerande yrkesutövares eventuella kriminella förflutna eftersom detta inte skulle vara i enlighet med det syfte för vilket IMI inrättades. Förfrågningar som rör brott eller disciplinära åtgärder måste också hänföra sig till yrkesutövandet eller tillhandahållandet av tjänsten och inte till andra brott som den migrerande yrkesutövaren begått eller disciplinära åtgärder som vidtagits i hemlandet. För att exempelvis kunna fastställa om en läkare är lagligt registrerad och har gott anseende i det läkarförbund som han tillhör behöver den behöriga myndigheten inte veta om sådan förseelse inte skulle hindra honom från att utöva sitt yrke i hemlandet.

Vidarebehandling och lagring utanför IMI

Vidarebehandling och lagring utanför IMI

Användningen av IMI kommer ofta att vara förknippad med tillhandahållandet av information för annan uppgiftsbehandling som äger rum i medlemsstaten (exempelvis handläggning av en ansökan om att få utföra en tjänst eller tillstånd för en viss verksamhet). Det faller sig därför naturligt att behöriga myndigheter vidarebehandlar de uppgifter som insamlats för andra ändamål. Om uppgifter erhålls via IMI och behandlas vidare utanför systemet är nationell dataskyddslagstiftning tillämplig. Därför är det nödvändigt att se till följande:

| — | Vidarebehandlingen är förenlig med ändamålet för den insamling och det utbyte som skedde för IMI:s räkning. |
| --- | --- |

—

Vidarebehandlingen är förenlig med ändamålet för den insamling och det utbyte som skedde för IMI:s räkning.

| — | Vidarebehandlingen är nödvändig och proportionerlig (ändamålsenlig, relevant och rimlig) med hänsyn till det ursprungliga ändamålet med insamlingen för IMI. |
| --- | --- |

—

Vidarebehandlingen är nödvändig och proportionerlig (ändamålsenlig, relevant och rimlig) med hänsyn till det ursprungliga ändamålet med insamlingen för IMI.

| — | Vidta erforderliga åtgärder för att uppdatera uppgifterna och utplåna dem när de inte längre behövs. |
| --- | --- |

—

Vidta erforderliga åtgärder för att uppdatera uppgifterna och utplåna dem när de inte längre behövs.

| — | När uppgifter hämtas från IMI för att lämnas ut till en tredjepart ska den registrerade underrättas om detta för att säkerställa att behandlingen sker på ett korrekt sätt såvida detta inte är omöjligt eller medför orimligt arbete eller om utlämnandet uttryckligen fastställs i lagstiftning (se artikel 11.2 i direktiv 95/46/EG om skydd av uppgifter). Med hänsyn till att utlämnandet av uppgifter kan vara föreskrivet i lagstiftning i enbart en av de inblandade medlemsstaterna, och därför inte är allmänt känt, föreslår kommissionen att man ska vinnlägga sig om att tillhandahålla sådana underrättelser även om detta utlämnande är uttryckligen fastställt i lagstiftning. |
| --- | --- |

—

När uppgifter hämtas från IMI för att lämnas ut till en tredjepart ska den registrerade underrättas om detta för att säkerställa att behandlingen sker på ett korrekt sätt såvida detta inte är omöjligt eller medför orimligt arbete eller om utlämnandet uttryckligen fastställs i lagstiftning (se artikel 11.2 i direktiv 95/46/EG om skydd av uppgifter). Med hänsyn till att utlämnandet av uppgifter kan vara föreskrivet i lagstiftning i enbart en av de inblandade medlemsstaterna, och därför inte är allmänt känt, föreslår kommissionen att man ska vinnlägga sig om att tillhandahålla sådana underrättelser även om detta utlämnande är uttryckligen fastställt i lagstiftning.

9.   TILLHANDAHÅLLANDE AV INFORMATION TILL REGISTRERADE

En av hörnstenarna i alla system för uppgiftsskydd är att de registeransvariga informerar den registrerade om den behandling som man avser att utföra av den registrerades personuppgifter.

I artikel 10 i direktivet om skydd av uppgifter fastställs att den registrerade i samband med insamling av uppgifter åtminstone måste informeras om vem den registeransvarige är, ändamålet med behandlingen, uppgiftsmottagaren eller kategorier av uppgiftsmottagare, huruvida svaren på frågorna är obligatoriska och eventuella följder av att inte svara samt rätten till tillgång och rättelse.

Behöriga myndigheter måste därför vid insamling av en enskilds personuppgifter informera den registrerade om att, med anledning av dennes begäran, uppgifter kan komma att föras in i IMI i syfte att skapa överensstämmelse med andra medlemsstaters offentliga förvaltningar. Vidare ska den registrerade informeras om att denne vid behov kan begära tillgång till eller rättelse av de utväxla uppgifterna hos någon av de behöriga myndigheter som varit inblandade i förfrågan (för ytterligare information se kapitel 10 om rätten till tillgång och rättelse).

Varje behörig myndighet ska själv bestämma hur denna information ska förmedlas till den registrerade. Eftersom sannolikt alla behöriga myndigheter utför annan behandling än informationsutbyte inom IMI kan samma tillvägagångssätt för att informera enskilda personer tillämpas som det som används enligt nationell lagstiftning för att förmedla liknande information om annan uppgiftsbehandling (exempelvis skyltar, genom skriftväxling med den registrerade och/eller på webbplatser).

Tillhandahållande av information inom ramen för direktivet om skydd av uppgifter

Tillhandahållande av information inom ramen för direktivet om skydd av uppgifter

I artikel 10 i direktivet om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter (direktivet om skydd av uppgifter) finns en förteckning över den minimiinformation som måste tillhandahållas enskilda personer, utom i fall då de redan känner till informationen:

| a) | Den registeransvariges/de registeransvarigas identitet (behörig myndighet som samlar in uppgifterna och liknande myndigheter i andra medlemsstater). |
| --- | --- |

a)

Den registeransvariges/de registeransvarigas identitet (behörig myndighet som samlar in uppgifterna och liknande myndigheter i andra medlemsstater).

| b) | Ändamålen med behandlingen (motsvarande behoven hos andra myndigheter, som är involverade i en migrerande yrkesutövares eller tjänsteleverantörs förfrågan). |
| --- | --- |

b)

Ändamålen med behandlingen (motsvarande behoven hos andra myndigheter, som är involverade i en migrerande yrkesutövares eller tjänsteleverantörs förfrågan).

| c) | All ytterligare information om denna är nödvändig för att säkerställa en korrekt behandling eller om tillhandahållande av ytterligare uppgifter krävs enligt nationell lagstiftning, som exempelvis






  1. | mottagare eller kategorier av mottagare, och |
| --- | --- | --- |

c)

All ytterligare information om denna är nödvändig för att säkerställa en korrekt behandling eller om tillhandahållande av ytterligare uppgifter krävs enligt nationell lagstiftning, som exempelvis

1.

mottagare eller kategorier av mottagare, och

| 2. | förekomsten av rättigheten att få tillgång till och att erhålla rättelse av uppgifter som rör den registrerade, hur denna rätt kan utövas i praktiken och eventuella undantag från dessa rättigheter enligt nationell lagstiftning, |
| --- | --- |

2.

förekomsten av rättigheten att få tillgång till och att erhålla rättelse av uppgifter som rör den registrerade, hur denna rätt kan utövas i praktiken och eventuella undantag från dessa rättigheter enligt nationell lagstiftning,

| 3. | rätten till rättslig prövning (till exempel tillgång till domstolsprövning och rätten till skadeståndsanspråk), |
| --- | --- |

3.

rätten till rättslig prövning (till exempel tillgång till domstolsprövning och rätten till skadeståndsanspråk),

| 4. | lagring och lagringstid, |
| --- | --- |

4.

lagring och lagringstid,

| 5. | säkerhetsåtgärder, |
| --- | --- |

5.

säkerhetsåtgärder,

| 6. | länkar till relevanta dokument och webbplatser, däribland kommissionens IMI-webbplats. |
| --- | --- |

6.

länkar till relevanta dokument och webbplatser, däribland kommissionens IMI-webbplats.

I direktivet om skydd av personuppgifter fastställs två fall då den registrerade måste informeras: När uppgifter samlats in direkt av dem och när uppgifterna erhållits från någon annan. När det gäller det senare fallet innehåller artikel 11 dock en bestämmelse om när tillhandahållandet av sådan information inte är erforderligt exempelvis om det skulle innebära en oproportionerligt stor ansträngning eller om registreringen eller utlämnandet uttryckligen fastställs i lagstiftning (vilket är fallet vid informationsutbyte inom IMI). I direktivet sägs om dessa fall att ”medlemsstaterna ska föreskriva lämpliga skyddsåtgärder ”.

Behöriga myndigheter kan därför behöva finjustera bestämmelserna om informationen till registrerade på grundval av deras nationella dataskyddslagstiftning eventuellt i samråd med nationella IMI-samordnare och de nationella dataskyddsmyndigheterna. Ett ”skiktat” tillvägagångssätt, som tillhandahåller basuppgifter i samband med insamlingen, rekommenderas (exempelvis i ansökningsformulär till behöriga myndigheter). Vidare bör det anges var den registrerade vid behov kan få utförligare information..

När det gäller det andra skiktet med mer detaljerade uppgifter kan det vara lämpligt att på webbplatser tillhandahålla information om integritetsskyddet och om gällande integritetspolicy (privacy statement).

Om behöriga myndigheter redan tillhandahåller information om sin integritetspolicy ska den uppdateras eller kompletteras så att den klart och tydligt hänför sig till utbytet av personuppgifter inom IMI. Om så inte är fallet ska de behöriga myndigheterna besluta om huruvida användningen av IMI och omfattningen av de personuppgifter som samlas in kräver att man offentliggör en redogörelse för integritetspolicyn online.

Om IMI enbart används i enstaka fall kan det vara tillräckligt att informera enskilda personer om IMI i korthet i samband med insamlingen och vid behov även senare. Om den behöriga myndigheten inte tillhandahåller registrerade personer någon information om sin integritetspolicy avseende IMI ska myndigheten klart redogöra för var den registrerade kan få utförligare information, exempelvis på den nationella IMI-samordnarens webbplats och på kommissionens IMI-webbplats.

Avsnittet om skyddet av uppgifter på kommissionens IMI-webbplats (11) inkluderar kommissionens integritetspolicy avseende IMI. Den innehåller även ytterligare information till registrerade om hur de kan utöva sina rättigheter och få hjälp från nationella behöriga myndigheter eller vid behov dataskyddsmyndigheter.

11

”Om du tror att dina personuppgifter finns lagrade i IMI och vill få tillgång till dessa eller få dem utplånade måste du kontakta den förvaltning eller den yrkesorganisation som du varit i kontakt med eller en annan IMI-användare som fått ta del av dina personuppgifter. Om du inte är nöjd med svaret kan du antingen ta kontakt med en annan IMI-användare som varit inblandad eller lämna in klagomål hos en dataskyddsmyndighet som har behörighet för en av de IMI-användare som haft att göra med denna förfrågan. Denna myndighet kommer att ge dig hjälp kostnadsfritt. Under följande länk finns en förteckning över dataskyddsmyndigheter:

http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/nationalcomm/index_en.htm

Observera att i vissa medlemsstaters lagstiftning kan det finnas undantag från rätten om tillgång till personuppgifter.”

Viktiga IMI-aktörer som hanterar ett stort antal förfrågningar rekommenderas varmt att lägga ut information om integritetsskyddet på sin webbplats. Sådan information om integritetsskyddet bör ha en länk till kommissionens IMI-webbplats om skyddet av personuppgifter. Andra behöriga myndigheter som hanterar ett fåtal förfrågningar kan i första hand nöja sig med en länk till kommissionen IMI-webbplats.

De nationella IMI-samordnarna bör bistå behöriga myndigheter. Detta kan innebära utarbetande av förslag till meddelanden om skyddet av personuppgifter som kan användas som mall av behöriga nationella myndigheter. Alternativt kan ett gemensamt nationellt meddelande om skyddet av personuppgifter utarbetas och offentliggöras på Internet av den nationella samordnaren. Varje behörig myndighet kan då vid kontakt med registrerade personer bara hänvisa till länken till detta meddelande (till exempel i ansökningsformulär eller i annan dokumentation som tillhandahålls den registrerade).

EUROPEISKA KOMMISSIONENS INTEGRITETSPOLICY

EUROPEISKA KOMMISSIONENS INTEGRITETSPOLICY

Informationssystemet för den inre marknaden – IMI

Informationssystemet för den inre marknaden – IMI

1.   Vad är IMI och vem berörs?

Vad är IMI och vem berörs?

Syftet med IMI är att göra det lättare för EES-ländernas myndigheter att samarbeta och hjälpa varandra, så att den inre marknaden fungerar som det är tänkt, och personer och tjänster verkligen kan röra sig fritt. Med hjälp av IMI kan de nationella myndigheterna utbyta information och i viss utsträckning även personuppgifter.

Nedan förklaras hur EU-kommissionen skyddar personuppgifter i den del av IMI som kommissionen ansvarar för, dvs. insamling, registrering, lagring och borttagning av personuppgifter om de första användarna inom de myndigheter som agerar som nationella IMI-samordnare, samt lagring och borttagning – dock inte insamling, hämtning eller visning – av personuppgifter om andra IMI-användare och om personer som är föremål för informationsutbyte. Kommissionens skydd av personuppgifter gäller alltså inte den databehandling som medlemsländerna ansvarar för.

2.   Rättslig grund

Rättslig grund

All databehandling som EU-kommissionen ansvarar för omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter.

Tillämpligt är också kommissionens beslut 2008/49/EG av 12 december 2007 om genomförandet av informationssystemet för den inre marknaden (IMI) med avseende på skyddet av personuppgifter.

3.   Vilka uppgifter behandlar kommissionen i IMI?

Vilka uppgifter behandlar kommissionen i IMI?

Kommissionen samlar in nödvändiga kontaktuppgifter för de första användarna inom de myndigheter som agerar som nationella IMI-samordnare, exempelvis namn, telefonnummer till arbetet, faxnummer och e-postadress. Dessa personuppgifter och uppgifter om användare inom andra behöriga myndigheter, exempelvis delegerade IMI-samordnare, lagras på en av kommissionens servrar.

Av tekniska skäl lagras även uppgifter om de personer som är föremål för informationsutbyte mellan myndigheterna på en av kommissionens servrar.

4.   Varför behandlas personuppgifter i IMI?

Varför behandlas personuppgifter i IMI?

De nationella IMI-samordnarnas kontaktuppgifter behövs för att IMI ska kunna tas i drift och fungera. Kommissionen måste ha tillgång till uppgifterna för att på ett effektivt sätt kunna förvalta IMI i samarbete med medlemsländerna.

Även uppgifter om personer som är föremål för informationsutbyte mellan nationella myndigheter lagras i IMI. Därmed förbättras och underlättas det samarbete mellan myndigheterna som föreskrivs i EU:s lagstiftning och som syftar till att förverkliga den inre marknaden för sådana tjänster som tillfälligt tillhandahålls över gränserna och för tjänsteleverantörer som vill etablera sig i ett annat medlemsland.

5.   Vem har tillgång till personuppgifterna?

Vem har tillgång till personuppgifterna?

Kommissionens lokala dataadministratörer har tillgång till personuppgifter om de lokala dataadministratörerna i de myndigheter som agerar som nationella IMI-samordnare (i enlighet med artikel 12.7 i beslut 2008/49/EG med avseende på skyddet av personuppgifter). Kommissionens personal har inte tillgång till uppgifter om de personer som är föremål för ett informationsutbyte mellan myndigheterna.

6.   Hur länge lagras personuppgifterna?

Hur länge lagras personuppgifterna?

Uppgifterna om de behöriga myndigheternas och samordningsmyndigheternas användare lagras så länge de är registrerade som IMI-användare.

Kommissionen raderar automatiskt alla personuppgifter som de behöriga myndigheterna skickar till varandra via IMI sex månader efter det att informationsutbytet har avslutats formellt. Av statistiska skäl hålls själva informationsutbytet kvar i IMI, men alla personuppgifter görs anonyma. En myndighet som har utbytt information med en annan myndighet via IMI kan när som helst efter avslutat informationsutbyte begära att kommissionen raderar specifika personuppgifter. Begäran uppfylls inom tio arbetsdagar, förutsatt att den andra myndigheten inte har något emot det.

7.   Hur skyddas personuppgifterna mot dataintrång?

Hur skyddas personuppgifterna mot dataintrång?

IMI skyddas med hjälp av en rad tekniska åtgärder. Olika nivåer för tillgång till databasen skyddas genom ett vanligt lösenordssystem kombinerat med en digital kod liknande den som används av många internetbanker. Bara ett begränsat antal personer har tillgång till personuppgifter i IMI (se punkt 5 ”Vem har tillgång till personuppgifterna?”). Systemet skyddas dessutom med hjälp av https, som är ett särskilt internetprotokoll för säker kommunikation.

8.   Hur får jag tillgång till mina personuppgifter?

Hur får jag tillgång till mina personuppgifter?

Om du är nationell IMI-samordnare, vänder du dig till kontaktpunkten i punkt 10 för att få tillgång till dina personuppgifter.

9.   Ytterligare information

Ytterligare information

Utöver redogörelsen för integritetspolicyn är ”viktig rättsligt meddelande” (http://europa.eu/geninfo/legal_notices_en.htm) tillämpligt.

Om du tror att dina personuppgifter finns lagrade i IMI och vill få tillgång till dessa eller få dem utplånade måste du kontakta den förvaltning eller den yrkesorganisation som du varit i kontakt med eller en annan IMI-användare som fått ta del av dina personuppgifter. Om du inte är nöjd med svaret kan du antingen ta kontakt med en annan IMI-användare som varit inblandad eller lämna in klagomål hos en dataskyddsmyndighet som har behörighet för en av de IMI-användare som haft att göra med denna förfrågan. Denna myndighet kommer att ge dig hjälp kostnadsfritt. Under följande länk finns en förteckning över dataskyddsmyndigheter:

http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/nationalcomm/index_en.htm

Observera att i vissa medlemsstaters lagstiftning kan det finnas undantag från rätten om tillgång till personuppgifter.

10.   Kontakt

Kontakt

IMI förvaltas av kommissionens generaldirektorat för inre marknaden och tjänster, enhet E.3. Registeransvarig är enhetschef Nicholas Leapman. IMI-kontaktadress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för inre marknaden och tjänster |
| Enhet E.3 |
| 1049 Bryssel BELGIEN |
| markt-imi-dataprotection@ec.europa.eu |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för inre marknaden och tjänster

Enhet E.3

1049 Bryssel BELGIEN

markt-imi-dataprotection@ec.europa.eu

Om du vill klaga på kommissionens databehandling kan du kontakta Europeiska datatillsynsmannen:

| Europeiska datatillsynsmannen (EDPS) |
| --- |
| Rue Wiertz 60 (MO 63) |
| 1047 Bryssel BELGIEN |
| Tfn (32-2) 2831900 |
| Fax (32-2) 2831950 |
| edps@edps.europa.eu |

Europeiska datatillsynsmannen (EDPS)

Rue Wiertz 60 (MO 63)

1047 Bryssel BELGIEN

Tfn (32-2) 2831900

Fax (32-2) 2831950

edps@edps.europa.eu

10.   RÄTT TILL TILLGÅNG OCH RÄTTELSE

Öppenhet gentemot den registrerade är utomordentligt viktigt. Detta kan uppnås dels genom att tillhandahålla den registrerade den information som behandlas i ovanstående kapitel, dels genom att ge honom/henne rätten att få tillgång till sina personuppgifter och i tillämpliga fall rätten att få dem borttagna, rättade eller blockerade om de är felaktiga eller har behandlats på ett otillåtet sätt.

IMI-systemets komplexitet med många aktörer och användare inblandade i den gemensamma behandlingen och kontrollen kräver ett entydigt tillvägagångssätt gentemot den registrerade. Registrerade personer känner inte till de tekniska aspekterna av gemensam behandling av uppgifter eller hur IMI fungerar och behöver inte heller göra det.

Därför är det nödvändigt att inrätta ett klart och enkelt tillvägagångssätt. Den registrerade ska i regel kunna utöva sin rätt till tillgång, rättelse och borttagning genom att kontakta en av de behöriga myndigheter som varit inblandad i förfrågan. Undantag medges enbart i motiverade fall som överenskommits mellan den registrerade och andra berörda parter. Ingen behörig myndighet får avslå en förfrågan om tillgång till eller rättelse eller borttagning av uppgifter med hänvisning till att den inte förde in uppgifterna i systemet eller att den registrerade ska kontakta en annan behörig myndighet. En behörig myndighet som fått en förfrågan ska granska, bevilja eller avslå den beroende på sakförhållandena kring denna förfrågan och bestämmelserna i den nationella dataskyddslagstiftningen. Den behöriga myndigheten kan om nödvändigt och lämpligt kontakta andra behöriga myndigheter innan den fattar beslut. Om de behöriga myndigheterna inte är överens ska de kontakta sina respektive dataskyddsmyndigheter så att en lösning kan nås snabbt och effektivt.

Om den registrerade inte är nöjd med det beslut om fattats kan han fritt välja att kontakta en annan behörig myndighet som varit inblandad i informationsutbytet eller en av dessa behöriga myndigheters nationella dataskyddsmyndighet. Detta kan exempelvis vara myndigheten i det land där den registrerade etablerat sig eller dennes egen dataskyddsmyndighet eller myndigheten i det land där den registrerade arbetar. Dataskyddsmyndigheter bör om nödvändigt och lämpligt samarbeta med varandra för att hantera klagomål (se artikel 28 i direktivet om skyddet av personuppgifter).

Det bör påpekas att registrerade alltid har rätt att när som helst inleda rättsliga förfaranden och i tillämpliga fall få upprättelse (se artiklarna 22 och 23 i direktivet om skyddet av personuppgifter och motsvarande bestämmelser i nationell lagstiftning).

I artikel 12 c i direktivet om skydd av personuppgifter fastställs att den registeransvarige ska underrätta tredje man till vilken sådana uppgifter utlämnats om varje rättelse, utplåning eller blockering om detta inte visar sig vara omöjligt eller innebär en oproportionerligt stor ansträngning. Detta omfattar även information som vidarebehandlas utanför IMI.

Utöver rekommendationerna från den arbetsgrupp som inrättats enligt artikel 29 och från Europeiska datatillsynsmannen arbetar kommissionen för närvarande på en funktion i IMI-systemet (likt det förfarande som redan inrättats för snabb borttagning av uppgifter på begäran av behöriga myndigheter, se kapitel 12) som möjliggör rättelse av uppgifter online. Denna funktion är dock tekniskt komplicerad. Om det finns behov av att rätta personuppgifter föreslås det att den behöriga myndigheten, fram till dess att funktionen kan tas i bruk, lämnar en sådan begäran om rättelse direkt till Europeiska kommissionens IMI-registeransvarige (se under föregående avsnitt ”Europeiska kommissionens integritetspolicy”).

Även i direktivet om skyddet av personuppgifter och i nationell lagstiftning som genomför detta direktiv ges den registrerade rätt att motsätta sig behandling av personuppgifter och få bearbetningen inställd om det finns motiverade skäl. Om du kontaktas av en registrerad som motsätter sig behandlingen av dennes personuppgifter ska du kontakta din nationella dataskyddsmyndighet och begära mer information om hur denna rätt till invändningar fungerar i din medlemsstat.

11.   DATASÄKERHET

Ett antal organisatoriska och tekniska åtgärder, liknande de som tillämpas av vissa internetbanker, har vidtagits för att garantera säkerheten inom IMI. Kommunikation inom IMI via Internet är skyddad via https, ett speciellt, säkert Internetprotokoll. De tekniska åtgärder som skyddar IMI måste vara kompatibla inom hela EU. Det tekniska skyddet av systemet kommer att vidareutvecklas med beaktande av den nuvarande tekniska nivån och de kostnader som är förenade med åtgärdernas genomförande (se artikel 17 i direktiv 95/46/EG och artikel 22 i förordning (EG) nr 45/2001).

Mer information om de säkerhetsbestämmelser som gäller för de informationssystem som används av Europeiska kommissionen återfinns i kommissionens beslut K(2006) 3602 som finns tillgänglig på IMI:s webbplats under avsnittet om dataskydd:

http://ec.europa.eu/internal_market_/imi-net/data_protection_en.html

12.   LAGRINGSTID

I artiklarna 4 och 5 i beslut 2008/49/EG fastställs de bestämmelser som gäller för lagringstiden.

I princip utplånas alla personuppgifter som ingår i ett informationsutbyte automatiskt sex månader efter det att informationsutbytet avslutats formellt. Kommissionen håller för närvarande på att införa vissa ändringar i systemet (påminnelser och förteckning över brådskande frågor) vars syfte är att formellt kunna avsluta informationsutbyte så snabbt som möjligt.

En behörig myndighet kan också begära att personuppgifter ska utplånas innan sexmånadersperioden löpt ut. Kommissionen ska inom tio arbetsdagar agera med anledning av en sådan förfrågan förutsatt att den behöriga myndigheten ger sitt medgivande.

Det är viktigt att de behöriga myndigheterna är medvetna om att en begäran om borttagning av personuppgifter enkelt kan göras online genom att man går in på den avslutade förfrågan och klickar på knappen ”begär borttagning av personuppgifter”

Skärmdump av begäran från en behörig myndighet om borttagning av personuppgifter i förtid

Skärmdump av begäran från en behörig myndighet om borttagning av personuppgifter i förtid

Image

Skärmdump av samråd med behörig myndighet om borttagning av personuppgifter i förtid

Skärmdump av samråd med behörig myndighet om borttagning av personuppgifter i förtid

Image

Kommissionen kommer även att införa vissa förbättringar av systemet som automatisk påminnelse om att godkänna svar eller om att formellt avsluta informationsutbytet i fall där man fått ett tillfredsställande svar.

Man måste även vara medveten om att nationella dataskyddsbestämmelser gäller för alla personuppgifter som lagras utanför IMI av behöriga myndigheter.

13.   SAMARBETE MED NATIONELLA DATASKYDDSMYNDIGHETER OCH EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNEN

Nätverket med nationella dataskyddsmyndigheter och den Europeiska datatillsynsmannen utgör en grundmurad garanti för att vårt dataskyddssystem ska fungera väl. Behöriga myndigheter kan alltid få råd från dem när de ställs inför svåra frågor som inte omfattas av riktlinjerna. De nationella IMI-samordnarna uppmanas att i detta sammanhang ta på sig en central roll. En förteckning med kontaktuppgifter för olika dataskyddsmyndigheter finns tillgänglig på dataskyddsavsnittet i IMI:s webbplats.

Behöriga myndigheter bör även känna till att de eventuellt måste informera sina respektive dataskyddsmyndigheter innan de deltar i IMI. I vissa medlemsstater kan det vara nödvändigt att inhämta ett förhandstillstånd. IMI-samordnare bör vid behov aktivt delta i samordningen med dataskyddsmyndigheterna.

Pågående projekt

Pågående projekt

Följande åtgärder som förbättrar dataskyddet kommer att införas under 2009 i en kommande version av IMI:

| a) | Om informationsutbytet avser känsliga uppgifter (till exempel uppgifter som gäller hälsotillstånd, kriminalregister eller disciplinära åtgärder) kommer det att visas en påminnelse om att informationsutbytet är känsligt och att handläggaren av ärendet enbart ska begära uppgifterna om det är absolut nödvändigt och direkt förknippat med dennes ämbetsutövning eller utförandet av en viss tjänst. |
| --- | --- |

a)

Om informationsutbytet avser känsliga uppgifter (till exempel uppgifter som gäller hälsotillstånd, kriminalregister eller disciplinära åtgärder) kommer det att visas en påminnelse om att informationsutbytet är känsligt och att handläggaren av ärendet enbart ska begära uppgifterna om det är absolut nödvändigt och direkt förknippat med dennes ämbetsutövning eller utförandet av en viss tjänst.

| b) | Ett online-förfarande kommer att inrättas (i likhet med det förfarande som redan inrättats för sådana fall när myndigheter i förtid tar bort uppgifter), för rättelse av, utplåning eller blockering av uppgifter som behandlats på ett otillåtet sätt eller är felaktiga. |
| --- | --- |

b)

Ett online-förfarande kommer att inrättas (i likhet med det förfarande som redan inrättats för sådana fall när myndigheter i förtid tar bort uppgifter), för rättelse av, utplåning eller blockering av uppgifter som behandlats på ett otillåtet sätt eller är felaktiga.

| c) | För att undvika att förfrågningar lämnas utan åtgärd under längre tid än nödvändigt kommer det att finnas automatiska påminnelser och en förteckning över brådskande frågor som kräver svar. |
| --- | --- |

c)

För att undvika att förfrågningar lämnas utan åtgärd under längre tid än nödvändigt kommer det att finnas automatiska påminnelser och en förteckning över brådskande frågor som kräver svar.

| d) | Lämpliga åtgärder för att hantera nya informationsflöden inom ramen för tjänstedirektivet, det vill säga varningsmekanismen och undantagen i enskilda fall. Dessa åtgärder kommer i stort att utföras enligt samma metod som den som tillämpas för det allmänna utbytet av information som exempelvis: påminnelser om att informationsflödet är av känslig karaktär, påminnelser om att avsluta brådskande frågor så snart som möjligt samt möjliga sätt att informera enskilda personer om informationsutbytet och deras rättigheter att få tillgång till dessa uppgifter och i förekommande fall att blockera, utplåna eller rätta dessa uppgifter. införas I vissa fall kan det vara nödvändigt med ytterligare dataskyddsåtgärder. Dessa ska utarbetas i samarbete med Europeiska datatillsynsmannen. |
| --- | --- |

d)

Lämpliga åtgärder för att hantera nya informationsflöden inom ramen för tjänstedirektivet, det vill säga varningsmekanismen och undantagen i enskilda fall. Dessa åtgärder kommer i stort att utföras enligt samma metod som den som tillämpas för det allmänna utbytet av information som exempelvis: påminnelser om att informationsflödet är av känslig karaktär, påminnelser om att avsluta brådskande frågor så snart som möjligt samt möjliga sätt att informera enskilda personer om informationsutbytet och deras rättigheter att få tillgång till dessa uppgifter och i förekommande fall att blockera, utplåna eller rätta dessa uppgifter. införas I vissa fall kan det vara nödvändigt med ytterligare dataskyddsåtgärder. Dessa ska utarbetas i samarbete med Europeiska datatillsynsmannen.

14.   ÖVERSYNSKLAUSUL

IMI är ett pilotprojekt när det gäller informationssystem och är fortfarande under utveckling. Kommissionen samlar fortlöpande in information från samordnare och behöriga myndigheter för att förbättra systemet. Därför kommer det sannolikt att införas en del ändringar under de kommande månaderna. Vissa av dessa kan komma att få betydelse för dataskyddet.

Dessa riktlinjer är därför inte huggna i sten och kommer att uppdateras kontinuerligt i takt med de erfarenheter som det dagliga arbetet med IMI resulterar i. Kommissionen ska, senast ett år efter antagandet av denna rekommendation, utarbeta en rapport i vilken en bedömning av dagsläget görs, inklusive möjligheten att vidta en annan lagstiftningsåtgärd.”

---

(1)  Medlemsstaterna bör överväga att inkludera information om skyddet av personuppgifter i sina utbildningsprogram om IMI.

1

(2)  Artikel 12 i beslut 2008/49/EG.

2

(3)  Behöriga myndigheter kan i övervakningssyfte ”vara kopplade till”andra myndigheter (en regional myndighet kan t.ex. vara kopplad till en federal myndighet). Sådana ”sammankopplade myndigheter” kan känna till antalet förfrågningar och av vilket slag de är men har ingen tillgång till tjänsteleverantörers personuppgifter eller till utländska yrkesutövares personuppgifter.

3

(4)  Enligt artikel 10.3 i beslut 2008749/EG får kommissionen endast delta i informationsutbyte i specifika fall där den tillämpliga gemenskapsrättsakten innehåller bestämmelser om att information ska utbytas mellan medlemsstaterna och kommissionen. I sådana fall har kommissionen skyldigheter av liknande slag som en behörig myndighet. Den måste bland annat underrätta den registrerade på vederbörligt sätt och på begäran ge denne tillgång till uppgifterna.

4

(5)  I vissa medlemsstater som Italien, Luxemburg, Österrike och Danmark omfattar dataskyddslagstiftningen i en viss utsträckning även juridiska personer.

5

(6)  Direktiv 95/46/EG är tillämpligt på medlemsstaterna och förordning (EG) nr 45/2001 är tillämplig på EU-institutionerna.

6

(7)  http://ec.europa.eu/internal_market/imi-net/docs/questions_and_data_fields_en.pdf

7

(8)  I Artikel 8 i direktiv 95/46/EG och artikel 10 i förordning (EG) nr 45/2001 ges den juridiska definitionen.

8

(9)  Det vill säga den registrerade ska få lämplig information, behandlingen ska vara proportionerlig och uppgifterna får inte behandlas för andra ändamål än för vilka de samlats in.

9

(10)  En särskild förteckning över dessa frågor finns tillgänglig på IMI:s webbplats:

10

http://ec.europa.eu/internal_market/imi-net/docs/questions_and_data_fields_en.pdf

(11)  Avsnittet om skyddet av uppgifter på IMI:s webbplats inkluderar all dokumentation som hänför sig till IMI:s speciella skydd av uppgifter samt en länk till alla lagstiftningshandlingar om skyddet av personuppgifter på EU-nivå.

11

http://ec.europa.eu/internal_market/imi-net/data_protection_sv.html

---

| 25.4.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 105/38 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 105/38

---

Rättelse till kommissionens direktiv 2009/36/EG av den 16 april 2009 om ändring av rådets direktiv 76/768/EEG om kosmetiska produkter i syfte att anpassa bilaga III till den tekniska utvecklingen

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 98 av den 17 april 2009
  )

På sidan 36 i bilagan, referensnummer 203, kolumn b, ska det

i stället för:

”6-Metoxi-N2-metyl-2,3-pyridindiamin och dess dihydrokloridsalt (15)”

vara:

”6-Metoxi-N2-metyl-2,3-pyridindiaminhydroklorid och dess dihydrokloridsalt (15)”

---