# Eiropas Savienības L 203/2009

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2009.203.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 203 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 5. augusts |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2009.203.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 203

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 5. augusts

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr 703/2009 (2009. gada 27. jūlijs), ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velmētu stiepļu importam, un ar ko izbeidz procedūru attiecībā uz Moldovas Republikas un Turcijas izcelsmes velmētu stiepļu importu | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 704/2009 (2009. gada 4. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 14 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 705/2009 (2009. gada 4. augusts), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 696/2009, ar ko nosaka no 2009. gada 1. augusta piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē | 16 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/61/EK (2009. gada 13. jūlijs) par apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoros (kodificēta versija) (
  1
  ) | 19 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/68/EK (2009. gada 13. jūlijs) par detaļas tipa apstiprinājumu apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoros (kodificēta versija) (
  1
  ) | 52 |
| | * | Komisijas Direktīva 2009/98/EK (2009. gada 4. augusts), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā kā aktīvo vielu bora oksīdu (
  1
  ) | 58 |
| | * | Komisijas Direktīva 2009/99/EK (2009. gada 4. augusts), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā kā aktīvo vielu hlorfacinonu (
  1
  ) | 62 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr 703/2009 (2009. gada 27. jūlijs), ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velmētu stiepļu importam, un ar ko izbeidz procedūru attiecībā uz Moldovas Republikas un Turcijas izcelsmes velmētu stiepļu importu

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 704/2009 (2009. gada 4. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

14

Komisijas Regula (EK) Nr. 705/2009 (2009. gada 4. augusts), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 696/2009, ar ko nosaka no 2009. gada 1. augusta piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

16

DIREKTĪVAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/61/EK (2009. gada 13. jūlijs) par apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoros (kodificēta versija) (
  1
  )

1

19

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/68/EK (2009. gada 13. jūlijs) par detaļas tipa apstiprinājumu apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoros (kodificēta versija) (
  1
  )

1

52

*

Komisijas Direktīva 2009/98/EK (2009. gada 4. augusts), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā kā aktīvo vielu bora oksīdu (
  1
  )

1

58

*

Komisijas Direktīva 2009/99/EK (2009. gada 4. augusts), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā kā aktīvo vielu hlorfacinonu (
  1
  )

1

62

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2009/598/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 9. jūlijs) par ekoloģisko kritēriju noteikšanu Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai gultas matračiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 4597)

   (
  1
  ) | 65 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2009/598/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 9. jūlijs) par ekoloģisko kritēriju noteikšanu Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai gultas matračiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 4597)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 4597)

1

65

| | | III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību |
| --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU |
| | * | Padomes Lēmums 2009/599/KĀDP (2009. gada 4. augusts), ar ko īsteno Kopējo nostāju 2006/795/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Korejas Tautas Demokrātisko Republiku | 81 |

III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

*

Padomes Lēmums 2009/599/KĀDP (2009. gada 4. augusts), ar ko īsteno Kopējo nostāju 2006/795/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Korejas Tautas Demokrātisko Republiku

81

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 5.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 203/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 203/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr 703/2009

(2009. gada 27. jūlijs),

ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velmētu stiepļu importam, un ar ko izbeidz procedūru attiecībā uz Moldovas Republikas un Turcijas izcelsmes velmētu stiepļu importu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (pamatregula), un jo īpaši tās 9. pantu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Pagaidu pasākumi

| (1) | Komisija ar Regulu (EK) Nr. 112/2009 (2) (“pagaidu regula”) ir noteikusi pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) un Moldovas Republikas (MR) izcelsmes velmētu stiepļu importam. |
| --- | --- |

(1)

Komisija ar Regulu (EK) Nr. 112/2009 (2) (“pagaidu regula”) ir noteikusi pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) un Moldovas Republikas (MR) izcelsmes velmētu stiepļu importam.

| (2) | Jāpiebilst, ka šī izmeklēšana uzsākta saskaņā ar sūdzību, ko iesniedza Eurofer (sūdzības iesniedzējs) to ražotāju vārdā, kuru produkcija veido lielāko daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 %, no Kopienas kopējās velmētu stiepļu produkcijas. |
| --- | --- |

(2)

Jāpiebilst, ka šī izmeklēšana uzsākta saskaņā ar sūdzību, ko iesniedza Eurofer (sūdzības iesniedzējs) to ražotāju vārdā, kuru produkcija veido lielāko daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 %, no Kopienas kopējās velmētu stiepļu produkcijas.

2.   Turpmākā procedūra

| (3) | Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti būtiski fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika nolemts noteikt antidempinga pagaidu pasākumus (pagaidu paziņojuma sniegšana), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus iesniegumus, kuros izteica savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas lūdza iespēju tās uzklausīt, tādu iespēju deva. Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem konstatējumiem. Šajā nolūkā veica papildu pārbaudes apmeklējumu šādā uzņēmumā:
  Kopienas ražotājs:






  — | Celsa UK Holding Limited, Cardiff, Apvienotā Karaliste |
| --- | --- | --- |

(3)

Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti būtiski fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika nolemts noteikt antidempinga pagaidu pasākumus (pagaidu paziņojuma sniegšana), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus iesniegumus, kuros izteica savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas lūdza iespēju tās uzklausīt, tādu iespēju deva. Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem konstatējumiem. Šajā nolūkā veica papildu pārbaudes apmeklējumu šādā uzņēmumā:

Kopienas ražotājs:

—

Celsa UK Holding Limited, Cardiff, Apvienotā Karaliste

| (4) | Komisija arī turpināja izmeklēšanu saistībā ar Kopienu interesējošiem aspektiem un veica dažu Kopienas lietotāju atbildēs uz anketas jautājumiem iegūto datu analīzi. |
| --- | --- |

(4)

Komisija arī turpināja izmeklēšanu saistībā ar Kopienu interesējošiem aspektiem un veica dažu Kopienas lietotāju atbildēs uz anketas jautājumiem iegūto datu analīzi.

| (5) | Kā minēts pagaidu regulas 13. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laiku no 2007. gada 1. aprīļa līdz 2008. gada 31. martam (izmeklēšanas periods jeb IP). Attiecībā uz tendencēm saistībā ar kaitējuma novērtējumu Komisija analizēja datus par laikposmu no 2004. gada līdz IP beigām (attiecīgais periods). |
| --- | --- |

(5)

Kā minēts pagaidu regulas 13. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laiku no 2007. gada 1. aprīļa līdz 2008. gada 31. martam (izmeklēšanas periods jeb IP). Attiecībā uz tendencēm saistībā ar kaitējuma novērtējumu Komisija analizēja datus par laikposmu no 2004. gada līdz IP beigām (attiecīgais periods).

| (6) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka 2004. gada izvēle kaitējuma novērtēšanai ir nepareiza, jo šis gads izņēmuma kārtā bija ļoti labvēlīgs augstā pieprasījuma un peļņas normu dēļ. Tāpēc tās pieprasīja attiecīgajā periodā neietvert 2004. gadu. |
| --- | --- |

(6)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka 2004. gada izvēle kaitējuma novērtēšanai ir nepareiza, jo šis gads izņēmuma kārtā bija ļoti labvēlīgs augstā pieprasījuma un peļņas normu dēļ. Tāpēc tās pieprasīja attiecīgajā periodā neietvert 2004. gadu.

| (7) | Būtu jāatzīmē, ka saskaņā ar pamatregulas 6. panta 1. punktu izmeklēšanas periodam ir jābūt tieši pirms lietas izskatīšanas sākuma. Jāatgādina, ka šī izmeklēšana uzsākta 2008. gada 8. maijā. Kas attiecas uz kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaudi, tā parasti aptver trīs vai četrus gadus pirms izmeklēšanas sākuma un beidzas līdz ar dempinga izmeklēšanas periodu. Šajā procedūrā pielietoja minēto praksi. Neatkarīgi no tā, vai 2004. gads vai jebkurš cits attiecīgā perioda gads bija vai nebija labvēlīgs, šis faktors nešķiet būtisks šai izmeklēšanai. |
| --- | --- |

(7)

Būtu jāatzīmē, ka saskaņā ar pamatregulas 6. panta 1. punktu izmeklēšanas periodam ir jābūt tieši pirms lietas izskatīšanas sākuma. Jāatgādina, ka šī izmeklēšana uzsākta 2008. gada 8. maijā. Kas attiecas uz kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaudi, tā parasti aptver trīs vai četrus gadus pirms izmeklēšanas sākuma un beidzas līdz ar dempinga izmeklēšanas periodu. Šajā procedūrā pielietoja minēto praksi. Neatkarīgi no tā, vai 2004. gads vai jebkurš cits attiecīgā perioda gads bija vai nebija labvēlīgs, šis faktors nešķiet būtisks šai izmeklēšanai.

| (8) | Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata plānoja ieteikt galīgo antidempinga maksājumu noteikšanu konkrētu ĶTR izcelsmes velmētu stiepļu importam un to summu galīgo iekasēšanu, kas nodrošinātas ar pagaidu maksājumu un procedūras izbeigšanu attiecībā uz Moldovas Republikas un Turcijas izcelsmes velmētu stiepļu importu. Tika noteikts arī termiņš, kurā ieinteresētās personas varēja sniegt iebildumus pēc minētās informācijas saņemšanas. |
| --- | --- |

(8)

Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata plānoja ieteikt galīgo antidempinga maksājumu noteikšanu konkrētu ĶTR izcelsmes velmētu stiepļu importam un to summu galīgo iekasēšanu, kas nodrošinātas ar pagaidu maksājumu un procedūras izbeigšanu attiecībā uz Moldovas Republikas un Turcijas izcelsmes velmētu stiepļu importu. Tika noteikts arī termiņš, kurā ieinteresētās personas varēja sniegt iebildumus pēc minētās informācijas saņemšanas.

| (9) | Ņēma vērā ieinteresēto personu mutiskos un rakstiski iesniegtos komentārus un vajadzības gadījumā attiecīgi grozīja pagaidu konstatējumus. |
| --- | --- |

(9)

Ņēma vērā ieinteresēto personu mutiskos un rakstiski iesniegtos komentārus un vajadzības gadījumā attiecīgi grozīja pagaidu konstatējumus.

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

| (10) | Attiecīgais ražojums ir ĶTR, MR un Turcijas izcelsmes karsti velmēti, saišķos brīvi satīti dzelzs, neleģēta vai leģēta tērauda, bet ne nerūsējoša tērauda stiepļu stieņi (attiecīgais ražojums vai velmētās stieples), ko parasti deklarē ar KN kodiem 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 un 7227 90 95. Attiecīgais ražojums neietver nerūsējoša tērauda velmētās stieples. |
| --- | --- |

(10)

Attiecīgais ražojums ir ĶTR, MR un Turcijas izcelsmes karsti velmēti, saišķos brīvi satīti dzelzs, neleģēta vai leģēta tērauda, bet ne nerūsējoša tērauda stiepļu stieņi (attiecīgais ražojums vai velmētās stieples), ko parasti deklarē ar KN kodiem 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 un 7227 90 95. Attiecīgais ražojums neietver nerūsējoša tērauda velmētās stieples.

| (11) | Pēc pagaidu paziņojuma publiskošanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka stiepļu stieņus ar KN kodu 7213 91 90 nevajadzētu iekļaut attiecīgā ražojuma definīcijā, jo sūdzības iesniedzējam un tā juridiskajam pārstāvim piešķirtās pilnvaras neattiecas uz šo īpašo stieņu veidu. |
| --- | --- |

(11)

Pēc pagaidu paziņojuma publiskošanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka stiepļu stieņus ar KN kodu 7213 91 90 nevajadzētu iekļaut attiecīgā ražojuma definīcijā, jo sūdzības iesniedzējam un tā juridiskajam pārstāvim piešķirtās pilnvaras neattiecas uz šo īpašo stieņu veidu.

| (12) | Šajā sakarā ir jāatzīmē, pirmkārt, ka sūdzībā bija iekļauts iepriekšminētais KN kods. Otrkārt, sākot izmeklēšanu, attiecīgo ražojumu definē, pamatojoties uz galvenajām fizikālajām, ķīmiskajām un tehniskajām īpašībām. Attiecīgos KN kodus, saskaņā ar kuriem attiecīgo produktu importu deklarē, visbeidzot nosaka tikai izmeklēšanas laikā un jo īpaši, uzliekot galīgās nodevas. Tas izriet arī no paziņojuma par procedūras uzsākšanu teksta, kurā minēts, ka attiecīgie KN kodi ir sniegti tikai informācijas nolūkā (3). Turklāt tika secināts, ka ar iepriekšminēto KN kodu deklarētajai velmētajai stieplei nepiemīt galvenās īpašības, kas noteiktas paziņojumā par procedūras uzsākšanu, un ka tā tādējādi nav uzskatāma par attiecīgo ražojumu. Tāpēc šo iebildumu noraidīja. |
| --- | --- |

(12)

Šajā sakarā ir jāatzīmē, pirmkārt, ka sūdzībā bija iekļauts iepriekšminētais KN kods. Otrkārt, sākot izmeklēšanu, attiecīgo ražojumu definē, pamatojoties uz galvenajām fizikālajām, ķīmiskajām un tehniskajām īpašībām. Attiecīgos KN kodus, saskaņā ar kuriem attiecīgo produktu importu deklarē, visbeidzot nosaka tikai izmeklēšanas laikā un jo īpaši, uzliekot galīgās nodevas. Tas izriet arī no paziņojuma par procedūras uzsākšanu teksta, kurā minēts, ka attiecīgie KN kodi ir sniegti tikai informācijas nolūkā (3). Turklāt tika secināts, ka ar iepriekšminēto KN kodu deklarētajai velmētajai stieplei nepiemīt galvenās īpašības, kas noteiktas paziņojumā par procedūras uzsākšanu, un ka tā tādējādi nav uzskatāma par attiecīgo ražojumu. Tāpēc šo iebildumu noraidīja.

| (13) | Viens ražotājs eksportētājs un viens lietotājs apgalvoja, ka šis īpašais velmēto stiepļu veids, proti, “riepu kords” ar KN kodu 7213 91 20, ievērojami atšķiras no citiem velmētu stiepļu veidiem pēc tā fizikālajām un tehniskajām īpašībām, galīgā pielietojuma, aizstājamības un patērētāju priekšstatiem. Tāpēc tie prasīja, lai riepu kordu izslēdz no šīs izmeklēšanas darbības jomas. |
| --- | --- |

(13)

Viens ražotājs eksportētājs un viens lietotājs apgalvoja, ka šis īpašais velmēto stiepļu veids, proti, “riepu kords” ar KN kodu 7213 91 20, ievērojami atšķiras no citiem velmētu stiepļu veidiem pēc tā fizikālajām un tehniskajām īpašībām, galīgā pielietojuma, aizstājamības un patērētāju priekšstatiem. Tāpēc tie prasīja, lai riepu kordu izslēdz no šīs izmeklēšanas darbības jomas.

| (14) | Iepriekšminētā prasība un īpašie argumenti tika sīki analizēti. Pirmkārt, konstatēja, ka dažādiem velmētu stiepļu veidiem, tostarp “riepu kordam”, kas ietverti ražojuma definīcijā, ir vienādas galvenās fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības, kas nozīmē, ka tie visi pieder pie vienas ražojumu kategorijas. |
| --- | --- |

(14)

Iepriekšminētā prasība un īpašie argumenti tika sīki analizēti. Pirmkārt, konstatēja, ka dažādiem velmētu stiepļu veidiem, tostarp “riepu kordam”, kas ietverti ražojuma definīcijā, ir vienādas galvenās fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības, kas nozīmē, ka tie visi pieder pie vienas ražojumu kategorijas.

| (15) | Otrkārt, pat ja riepu kords ir relatīvi sarežģītāks un dārgāks velmētu stiepļu veids salīdzinājumā ar citiem velmētu stiepļu veidiem, kuri ietilpst pašreizējās izmeklēšanas darbības jomā, tas tomēr nenozīmē, ka no ĶTR importētā riepu korda īpašības ievērojami atšķiras no Kopienā ražota riepu korda īpašībām. |
| --- | --- |

(15)

Otrkārt, pat ja riepu kords ir relatīvi sarežģītāks un dārgāks velmētu stiepļu veids salīdzinājumā ar citiem velmētu stiepļu veidiem, kuri ietilpst pašreizējās izmeklēšanas darbības jomā, tas tomēr nenozīmē, ka no ĶTR importētā riepu korda īpašības ievērojami atšķiras no Kopienā ražota riepu korda īpašībām.

| (16) | Turklāt izmeklēšanā attiecīgajā periodā tika konstatēts riepu korda imports no attiecīgās valsts. Lai gan šis imports tika veikts ierobežotā daudzumā, tas liecina par ražotāju eksportētāju, uz kuriem attiecas pašreizējā izmeklēšana, spēju ražot šo velmētu stiepļu veidu. |
| --- | --- |

(16)

Turklāt izmeklēšanā attiecīgajā periodā tika konstatēts riepu korda imports no attiecīgās valsts. Lai gan šis imports tika veikts ierobežotā daudzumā, tas liecina par ražotāju eksportētāju, uz kuriem attiecas pašreizējā izmeklēšana, spēju ražot šo velmētu stiepļu veidu.

| (17) | Tāpēc, ņemot vērā iepriekšminētos faktus un apsvērumus, neuzskatīja, ka riepu korda izslēgšana no izmeklēšanas darbības jomas ir pamatota. Tādēļ šī prasība bija jānoraida. |
| --- | --- |

(17)

Tāpēc, ņemot vērā iepriekšminētos faktus un apsvērumus, neuzskatīja, ka riepu korda izslēgšana no izmeklēšanas darbības jomas ir pamatota. Tādēļ šī prasība bija jānoraida.

| (18) | Tā kā par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu nav saņemti citi komentāri, ar šo apstiprina pagaidu regulas 13. līdz 14. apsvērumu. |
| --- | --- |

(18)

Tā kā par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu nav saņemti citi komentāri, ar šo apstiprina pagaidu regulas 13. līdz 14. apsvērumu.

C.   DEMPINGS

1.   Tirgus ekonomikas režīms (TER)

1.1.   ĶTR

| (19) | Tā kā attiecībā uz Ķīnas ražotāju eksportētāju TER statusu citu komentāru nav, ar šo apstiprina pagaidu regulas 27. līdz 31. apsvērumu. |
| --- | --- |

(19)

Tā kā attiecībā uz Ķīnas ražotāju eksportētāju TER statusu citu komentāru nav, ar šo apstiprina pagaidu regulas 27. līdz 31. apsvērumu.

1.2.   MR

| (20) | Jāatgādina, ka vienīgais Moldovas ražotājs, kas sadarbojās, nevarēja pierādīt atbilstību nevienam no pieciem TER kritērijiem. Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas uzņēmums atkārtoja savus iepriekšējos komentārus par Komisijas lēmumu nepiešķirt tam TER, kaut gan tie bija analizēti un risināti TER un pagaidu paziņojuma sniegšanas laikā. Moldovas eksportētājs apstrīdēja secinājumus attiecībā uz visiem pieciem TER kritērijiem, bet nesniedza pierādījumus savu prasību pamatojumam. |
| --- | --- |

(20)

Jāatgādina, ka vienīgais Moldovas ražotājs, kas sadarbojās, nevarēja pierādīt atbilstību nevienam no pieciem TER kritērijiem. Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas uzņēmums atkārtoja savus iepriekšējos komentārus par Komisijas lēmumu nepiešķirt tam TER, kaut gan tie bija analizēti un risināti TER un pagaidu paziņojuma sniegšanas laikā. Moldovas eksportētājs apstrīdēja secinājumus attiecībā uz visiem pieciem TER kritērijiem, bet nesniedza pierādījumus savu prasību pamatojumam.

| (21) | Jo īpaši eksportētājs apgalvo, ka Komisija nonāk pretrunās, uzskatot, ka tā sauktās MR Pārdņestras reģiona iestādes, vadoties pēc 1. kritērija, pilda valsts funkcijas, bet nepilda valsts funkcijas, vadoties pēc 4. kritērija. Šajā sakarā ir jāatzīmē, ka tā sauktās MR Pārdņestras reģiona iestādes neapšaubāmi var iejaukties uzņēmuma vadības procesos. Tas tieši ietekmē vērtējumu par atbilsmi 1. kritērijam. No otras puses, tā sauktās MR Pārdņestras reģiona iestādes, kas nav atzītas, nenodrošina juridisku noteiktību un stabilitāti un tādējādi neatbilst 4. kritērija prasībām. Tādēļ šis iebildums bija jānoraida. |
| --- | --- |

(21)

Jo īpaši eksportētājs apgalvo, ka Komisija nonāk pretrunās, uzskatot, ka tā sauktās MR Pārdņestras reģiona iestādes, vadoties pēc 1. kritērija, pilda valsts funkcijas, bet nepilda valsts funkcijas, vadoties pēc 4. kritērija. Šajā sakarā ir jāatzīmē, ka tā sauktās MR Pārdņestras reģiona iestādes neapšaubāmi var iejaukties uzņēmuma vadības procesos. Tas tieši ietekmē vērtējumu par atbilsmi 1. kritērijam. No otras puses, tā sauktās MR Pārdņestras reģiona iestādes, kas nav atzītas, nenodrošina juridisku noteiktību un stabilitāti un tādējādi neatbilst 4. kritērija prasībām. Tādēļ šis iebildums bija jānoraida.

| (22) | Attiecībā uz 1. kritēriju eksportētājs jo īpaši iebilda, ka uzņēmumu vada privātpersonas un ka nav saistības starp augstāko vadību un tā sauktajām MR Pārdņestras reģiona iestādēm. Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka uzņēmuma priekšsēdētājs un pārējais vadošais personāls aktīvi piedalās tā saukto MR Pārdņestras reģiona iestāžu likumdevēja struktūrās. Tādēļ šis iebildums bija jānoraida. |
| --- | --- |

(22)

Attiecībā uz 1. kritēriju eksportētājs jo īpaši iebilda, ka uzņēmumu vada privātpersonas un ka nav saistības starp augstāko vadību un tā sauktajām MR Pārdņestras reģiona iestādēm. Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka uzņēmuma priekšsēdētājs un pārējais vadošais personāls aktīvi piedalās tā saukto MR Pārdņestras reģiona iestāžu likumdevēja struktūrās. Tādēļ šis iebildums bija jānoraida.

| (23) | Attiecībā uz 2. kritēriju uzņēmums jo īpaši iebilda, ka ieruna atzinumā par uzņēmuma finanšu pārskata revīzijas ziņojumu nav būtiska. Tomēr šī ieruna atzinumā attiecas uz visu pamatlīdzekļu vērtību, un tāpēc to nevar uzskatīt par nebūtisku. Pārbaudes laikā uzņēmums nevarēja izskaidrot šo ierunu. Šajā ziņā nav sniegti papildu pierādījumi. Tādēļ šis iebildums bija jānoraida. |
| --- | --- |

(23)

Attiecībā uz 2. kritēriju uzņēmums jo īpaši iebilda, ka ieruna atzinumā par uzņēmuma finanšu pārskata revīzijas ziņojumu nav būtiska. Tomēr šī ieruna atzinumā attiecas uz visu pamatlīdzekļu vērtību, un tāpēc to nevar uzskatīt par nebūtisku. Pārbaudes laikā uzņēmums nevarēja izskaidrot šo ierunu. Šajā ziņā nav sniegti papildu pierādījumi. Tādēļ šis iebildums bija jānoraida.

| (24) | Par 3. kritēriju uzņēmums atkārtoja argumentu, ka pēc privatizācijas tas tika pārdots normālos konkurences apstākļos un tādējādi visi iepriekšējie izkropļojumi ir novērsti. Tomēr šīm argumentam netika sniegti pierādījumi, un tāpēc apstiprina pagaidu regulas 45. apsvērumu. |
| --- | --- |

(24)

Par 3. kritēriju uzņēmums atkārtoja argumentu, ka pēc privatizācijas tas tika pārdots normālos konkurences apstākļos un tādējādi visi iepriekšējie izkropļojumi ir novērsti. Tomēr šīm argumentam netika sniegti pierādījumi, un tāpēc apstiprina pagaidu regulas 45. apsvērumu.

| (25) | Par 5. kritēriju uzņēmums jo īpaši apgalvoja, ka tā finanšu pārskati ir izteikti ASV dolāros un nevis tā saucamajos MRP rubļos un tāpēc šis jautājums nav svarīgs. Tomēr nav noliedzams fakts, ka MRP rubļus lieto vairākās uzņēmuma ikdienas operācijās un tāpēc likme MRP rubļu pārrēķinam citās valūtās nav nesvarīga novērtēšanai pēc šā kritērija. Tādēļ šis apgalvojums bija jānoraida. |
| --- | --- |

(25)

Par 5. kritēriju uzņēmums jo īpaši apgalvoja, ka tā finanšu pārskati ir izteikti ASV dolāros un nevis tā saucamajos MRP rubļos un tāpēc šis jautājums nav svarīgs. Tomēr nav noliedzams fakts, ka MRP rubļus lieto vairākās uzņēmuma ikdienas operācijās un tāpēc likme MRP rubļu pārrēķinam citās valūtās nav nesvarīga novērtēšanai pēc šā kritērija. Tādēļ šis apgalvojums bija jānoraida.

| (26) | Tāpēc šie iebildumi nemainīja pagaidu konstatējumus par TER nepiešķiršanu Moldovas ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, un ar šo apstiprina pagaidu regulas 32. līdz 49. apsvērumu. |
| --- | --- |

(26)

Tāpēc šie iebildumi nemainīja pagaidu konstatējumus par TER nepiešķiršanu Moldovas ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, un ar šo apstiprina pagaidu regulas 32. līdz 49. apsvērumu.

2.   Atsevišķs režīms (AR)

| (27) | Piezīmju par šo jautājumu nav, tāpēc pagaidu regulas 50. līdz 53. apsvērums ar šo tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(27)

Piezīmju par šo jautājumu nav, tāpēc pagaidu regulas 50. līdz 53. apsvērums ar šo tiek apstiprināts.

3.   Normālā vērtība

3.1.   Turcija

| (28) | Viens ražotājs eksportētājs norādīja, ka normālās vērtības noteikšanai nav ņemti vērā pārskatītie un pārbaudītie dati par uzņēmuma iekšzemes pārdevumiem. Cits ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pārrakstīšanās kļūdas dēļ saliktā normālā vērtība ir bijusi nepareizi aprēķināta. Šos apgalvojumus pārbaudīja un vajadzības gadījumā veica labojumus. |
| --- | --- |

(28)

Viens ražotājs eksportētājs norādīja, ka normālās vērtības noteikšanai nav ņemti vērā pārskatītie un pārbaudītie dati par uzņēmuma iekšzemes pārdevumiem. Cits ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pārrakstīšanās kļūdas dēļ saliktā normālā vērtība ir bijusi nepareizi aprēķināta. Šos apgalvojumus pārbaudīja un vajadzības gadījumā veica labojumus.

| (29) | Cits ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tā eksporta pārdevumus veido tikai attiecīgā ražojuma “nestandarta” veidi, bet iekšzemes pārdevumus veido “standarta” un “nestandarta” ražojumu veidi. Tas apgalvoja, ka šīs metodes rezultātā tika iegūts negodīgs salīdzinājums un ka normālā vērtība būtu jāaprēķina, salīdzinot tikai “nestandarta” eksporta un iekšzemes pārdevumu cenas. |
| --- | --- |

(29)

Cits ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tā eksporta pārdevumus veido tikai attiecīgā ražojuma “nestandarta” veidi, bet iekšzemes pārdevumus veido “standarta” un “nestandarta” ražojumu veidi. Tas apgalvoja, ka šīs metodes rezultātā tika iegūts negodīgs salīdzinājums un ka normālā vērtība būtu jāaprēķina, salīdzinot tikai “nestandarta” eksporta un iekšzemes pārdevumu cenas.

| (30) | Tomēr izmeklēšanā nevarēja pierādīt pietiekošu “standarta” un “nestandarta” ražojumu atšķirību, kā apgalvoja ražotājs eksportētājs, lai tā ietekmētu to salīdzināmību. Abas šīs kategorijas ietilpst līdzīgā ražojuma aprakstā. Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka uzņēmums abus ražojumu veidus pārdod par vienu un to pašu cenu. Tādēļ minētais iebildums bija jānoraida. |
| --- | --- |

(30)

Tomēr izmeklēšanā nevarēja pierādīt pietiekošu “standarta” un “nestandarta” ražojumu atšķirību, kā apgalvoja ražotājs eksportētājs, lai tā ietekmētu to salīdzināmību. Abas šīs kategorijas ietilpst līdzīgā ražojuma aprakstā. Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka uzņēmums abus ražojumu veidus pārdod par vienu un to pašu cenu. Tādēļ minētais iebildums bija jānoraida.

| (31) | Tā kā par normālās vērtības attiecībā uz Turciju aprēķina metodiku citu komentāru nav, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 54. līdz 63. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi. |
| --- | --- |

(31)

Tā kā par normālās vērtības attiecībā uz Turciju aprēķina metodiku citu komentāru nav, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 54. līdz 63. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi.

3.2.   ĶTR un MR

| (32) | Netika saņemtas piezīmes par ĶTR un MR normālo vērtību, kas tika noteikta, kā aprakstīts pagaidu regulas 64. apsvērumā. Tāpēc apstiprina pagaidu atzinumus. |
| --- | --- |

(32)

Netika saņemtas piezīmes par ĶTR un MR normālo vērtību, kas tika noteikta, kā aprakstīts pagaidu regulas 64. apsvērumā. Tāpēc apstiprina pagaidu atzinumus.

4.   Analogā valsts

| (33) | Saskaņā ar iemesliem, kas norādīti pagaidu regulas 65. līdz 74. apsvērumā, Turciju izvēlējās par pagaidu analogo valsti. Pēc pagaidu paziņojuma publiskošanas sūdzības iesniedzējs iebilda pret Turcijas izraudzīšanu par analogo valsti Brazīlijas vietā, kā sākotnēji bija paredzēts. Sūdzības iesniedzējs vēlreiz minēja argumentus, kas bija iesniegti pagaidu posmā, un apgalvoja, ka a) Brazīlijas tirgū ir pietiekoša konkurence un b) Turcijas tērauda ražošanas nozares subsidēšana padara to nepiemērotu normālās vērtības noteikšanai. Turklāt sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka izmeklēšanā tika konstatēta dempinga pastāvēšana Turcijā un ka saskaņā ar Komisijas praksi šo valsti nevajadzētu izmantot par analogo valsti. |
| --- | --- |

(33)

Saskaņā ar iemesliem, kas norādīti pagaidu regulas 65. līdz 74. apsvērumā, Turciju izvēlējās par pagaidu analogo valsti. Pēc pagaidu paziņojuma publiskošanas sūdzības iesniedzējs iebilda pret Turcijas izraudzīšanu par analogo valsti Brazīlijas vietā, kā sākotnēji bija paredzēts. Sūdzības iesniedzējs vēlreiz minēja argumentus, kas bija iesniegti pagaidu posmā, un apgalvoja, ka a) Brazīlijas tirgū ir pietiekoša konkurence un b) Turcijas tērauda ražošanas nozares subsidēšana padara to nepiemērotu normālās vērtības noteikšanai. Turklāt sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka izmeklēšanā tika konstatēta dempinga pastāvēšana Turcijā un ka saskaņā ar Komisijas praksi šo valsti nevajadzētu izmantot par analogo valsti.

| (34) | Jāatgādina, ka iekšzemes cenas Brazīlijā ir augstākas par publicētajām pasaules cenām. Tika konstatēts arī, ka Brazīlijas ražotāja peļņas līmenis iekšzemes tirgū ir ļoti augsts, jo īpaši salīdzinājumā ar peļņas līmeni, kas tiek uzskatīts par saprātīgu Kopienas ražošanas nozarē. Kā noteikts pagaidu regulā, minēto faktu uzskata par norādi uz nepietiekamu konkurences līmeni Brazīlijas tirgū. |
| --- | --- |

(34)

Jāatgādina, ka iekšzemes cenas Brazīlijā ir augstākas par publicētajām pasaules cenām. Tika konstatēts arī, ka Brazīlijas ražotāja peļņas līmenis iekšzemes tirgū ir ļoti augsts, jo īpaši salīdzinājumā ar peļņas līmeni, kas tiek uzskatīts par saprātīgu Kopienas ražošanas nozarē. Kā noteikts pagaidu regulā, minēto faktu uzskata par norādi uz nepietiekamu konkurences līmeni Brazīlijas tirgū.

| (35) | Turcijā, šķiet, ir daudz lielāks konkurences līmenis iekšzemes tirgū nekā Brazīlijā. Tas fakts, ka ir konstatēts Turcijas eksportētāju veiktais dempings, vēl nenozīmē, ka šai valstij noteiktā normālā vērtība nav ticama. |
| --- | --- |

(35)

Turcijā, šķiet, ir daudz lielāks konkurences līmenis iekšzemes tirgū nekā Brazīlijā. Tas fakts, ka ir konstatēts Turcijas eksportētāju veiktais dempings, vēl nenozīmē, ka šai valstij noteiktā normālā vērtība nav ticama.

| (36) | Sūdzības iesniedzējs arī apgalvoja, ka, ņemot vērā iespējamo Turcijas uzņēmumu subsidēšanu, šī valsts neatbilst analogās valsts statusam. Tomēr netika sniegti fakti, kas pierādītu šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(36)

Sūdzības iesniedzējs arī apgalvoja, ka, ņemot vērā iespējamo Turcijas uzņēmumu subsidēšanu, šī valsts neatbilst analogās valsts statusam. Tomēr netika sniegti fakti, kas pierādītu šo apgalvojumu.

| (37) | Ņemot vērā iepriekš minēto, apstiprina pagaidu regulas 65. līdz 74. apsvērumu, un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu šīs procedūras vajadzībām Turciju izraugās par analogo valsti. |
| --- | --- |

(37)

Ņemot vērā iepriekš minēto, apstiprina pagaidu regulas 65. līdz 74. apsvērumu, un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu šīs procedūras vajadzībām Turciju izraugās par analogo valsti.

5.   Eksporta cena

| (38) | Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka eksporta cenu nevajadzēja noteikt saskaņā ar pagaidu regulas 76. apsvērumu. Pēc prasības izskatīšanas tika konstatēts, ka šis apgalvojums ir pamatots, jo īpaši tāpēc, ka uzņēmuma, kuram ir darījumi ārpus Kopienas, funkcijas nedod pamatu pamatregulas 2. panta 9. punkta piemērošanai. |
| --- | --- |

(38)

Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka eksporta cenu nevajadzēja noteikt saskaņā ar pagaidu regulas 76. apsvērumu. Pēc prasības izskatīšanas tika konstatēts, ka šis apgalvojums ir pamatots, jo īpaši tāpēc, ka uzņēmuma, kuram ir darījumi ārpus Kopienas, funkcijas nedod pamatu pamatregulas 2. panta 9. punkta piemērošanai.

| (39) | Cits ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka nav pamatoti atskaitījumi no komisijas naudām, kas saņemtas par pārdošanu, izmantojot saistītu uzņēmumu. Pēc šīs prasības izskatīšanas tika konstatēts, ka tā ir pamatota, jo saistītais uzņēmums neveic tādas pašas funkcijas kā aģents. Tāpēc attiecīgi tika izlabotas eksporta cenas. |
| --- | --- |

(39)

Cits ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka nav pamatoti atskaitījumi no komisijas naudām, kas saņemtas par pārdošanu, izmantojot saistītu uzņēmumu. Pēc šīs prasības izskatīšanas tika konstatēts, ka tā ir pamatota, jo saistītais uzņēmums neveic tādas pašas funkcijas kā aģents. Tāpēc attiecīgi tika izlabotas eksporta cenas.

| (40) | Tā kā par eksporta cenas noteikšanu citu komentāru nav, ar šo apstiprina pagaidu regulas 75. apsvērumā minētos pagaidu konstatējumus. |
| --- | --- |

(40)

Tā kā par eksporta cenas noteikšanu citu komentāru nav, ar šo apstiprina pagaidu regulas 75. apsvērumā minētos pagaidu konstatējumus.

6.   Salīdzinājums

| (41) | Normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums izdarīts, balstoties uz ražotāja noteiktajām cenām. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas korekcijas, kas attiecās uz cenām un to salīdzināmību. |
| --- | --- |

(41)

Normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums izdarīts, balstoties uz ražotāja noteiktajām cenām. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas korekcijas, kas attiecās uz cenām un to salīdzināmību.

| (42) | Kā aprakstīts pagaidu regulas 79. apsvērumā, attiecīgos un pamatotos gadījumos tika veiktas korekcijas saistībā ar atšķirībām transportēšanas izmaksās, pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksās, banku komisijas maksās, iepakošanas izmaksās, kredīta izmaksās un komisijas maksās. |
| --- | --- |

(42)

Kā aprakstīts pagaidu regulas 79. apsvērumā, attiecīgos un pamatotos gadījumos tika veiktas korekcijas saistībā ar atšķirībām transportēšanas izmaksās, pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksās, banku komisijas maksās, iepakošanas izmaksās, kredīta izmaksās un komisijas maksās.

| (43) | Vairāki eksportētāji apstrīdēja korekciju aprēķinu saistībā ar atšķirībām iekšzemes transportēšanas izmaksās, pārvadājumu izmaksās, banku komisijas maksās, kredīta izmaksās un komisijas maksās un piedāvāja alternatīvas aprēķinu metodes. Ņemot vērā pierādījumus, kas tika iesniegti atbildēs uz anketas jautājumiem, un informāciju un pierādījumus, kas tika iegūti pārbaudes vizīšu laikā, lielākā daļa no šīm prasībām netika uzskatītas par pamatotām, un tāpēc tika paturētas korekcijas, kas bija aprēķinātas pagaidu posmā. Tomēr dažas prasības tika pieņemtas, tās bija pamatotas, un tika veikti labojumi korekcijās attiecībā uz kredīta izmaksām, komisijas maksām un muitas tarifiem par eksporta pārdevumiem. |
| --- | --- |

(43)

Vairāki eksportētāji apstrīdēja korekciju aprēķinu saistībā ar atšķirībām iekšzemes transportēšanas izmaksās, pārvadājumu izmaksās, banku komisijas maksās, kredīta izmaksās un komisijas maksās un piedāvāja alternatīvas aprēķinu metodes. Ņemot vērā pierādījumus, kas tika iesniegti atbildēs uz anketas jautājumiem, un informāciju un pierādījumus, kas tika iegūti pārbaudes vizīšu laikā, lielākā daļa no šīm prasībām netika uzskatītas par pamatotām, un tāpēc tika paturētas korekcijas, kas bija aprēķinātas pagaidu posmā. Tomēr dažas prasības tika pieņemtas, tās bija pamatotas, un tika veikti labojumi korekcijās attiecībā uz kredīta izmaksām, komisijas maksām un muitas tarifiem par eksporta pārdevumiem.

7.   Dempinga starpība

| (44) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(44)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu.

7.1.   ĶTR

| (45) | Pēc labojumiem normālajās vērtībās analogajā valstī Ķīnas ražotāju eksportētāju galīgās dempinga starpības ir šādas:






  Uzņēmums | Dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Valin Group | 38,6 % |
| Visi pārējie | 52,3 % |

(45)

Pēc labojumiem normālajās vērtībās analogajā valstī Ķīnas ražotāju eksportētāju galīgās dempinga starpības ir šādas:

Uzņēmums

Dempinga starpība

Valin Group

38,6 %

Visi pārējie

52,3 %

7.2.   MR

| (46) | Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas uzskatīja, ka, izmantojot visus pieejamos MR eksporta datus, varētu iegūt precīzāku ainu par šīs valsts veikto dempingu. Tādējādi tika aprēķināta valsts mērogā piemērojamā dempinga starpība, pamatojoties uz visu zināmo ražotāju eksporta cenām. |
| --- | --- |

(46)

Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas uzskatīja, ka, izmantojot visus pieejamos MR eksporta datus, varētu iegūt precīzāku ainu par šīs valsts veikto dempingu. Tādējādi tika aprēķināta valsts mērogā piemērojamā dempinga starpība, pamatojoties uz visu zināmo ražotāju eksporta cenām.

| (47) | Pēc analogās valsts normālo vērtību, eksporta cenu un korekciju labojumiem, kā norādīts iepriekš, MR valsts mērogā piemērojamo dempinga starpību noteica 16,2 % apmērā. |
| --- | --- |

(47)

Pēc analogās valsts normālo vērtību, eksporta cenu un korekciju labojumiem, kā norādīts iepriekš, MR valsts mērogā piemērojamo dempinga starpību noteica 16,2 % apmērā.

7.3.   Turcijas ražotāji eksportētāji

| (48) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Turcijas ražotāju eksportētāju galīgās dempinga starpības ir šādas:






  Uzņēmuma nosaukums | Dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Kroman Çelik Sanayli AS | 18,8 % |
| Çolakoglu Metalurji AS | 7,6 % |
| Iskenderun Demir ve Çelik AȘ | 10,5 % |
| Habas Sinai ve Tibbi Gazlar Istihsal Endustri AS | 7,1 % |
| Icdas Celik Enerji Tersane ve Ulasim Sanayii AS | 3,9 % |
| Visi pārējie | 18,8 % |

(48)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Turcijas ražotāju eksportētāju galīgās dempinga starpības ir šādas:

Uzņēmuma nosaukums

Dempinga starpība

Kroman Çelik Sanayli AS

18,8 %

Çolakoglu Metalurji AS

7,6 %

Iskenderun Demir ve Çelik AȘ

10,5 %

Habas Sinai ve Tibbi Gazlar Istihsal Endustri AS

7,1 %

Icdas Celik Enerji Tersane ve Ulasim Sanayii AS

3,9 %

Visi pārējie

18,8 %

D.   KAITĒJUMS

1.   Kopienas ražošana

| (49) | Tā kā nav piezīmju par Kopienas ražošanu vai pasīvo ražotāju sadarbību, kā tas minēts pagaidu regulas 91. apsvērumā, ar šo apstiprina pagaidu regulas 89. līdz 92. apsvērumu. |
| --- | --- |

(49)

Tā kā nav piezīmju par Kopienas ražošanu vai pasīvo ražotāju sadarbību, kā tas minēts pagaidu regulas 91. apsvērumā, ar šo apstiprina pagaidu regulas 89. līdz 92. apsvērumu.

2.   Kopienas ražošanas nozares definīcija

| (50) | Tā kā par Kopienas ražošanas nozares definīciju komentāru nav, ar šo apstiprina pagaidu regulas 93. apsvērumu. |
| --- | --- |

(50)

Tā kā par Kopienas ražošanas nozares definīciju komentāru nav, ar šo apstiprina pagaidu regulas 93. apsvērumu.

| (51) | Jāatgādina, ka netika veikta atlase kaitējuma analīzei, jo no 20 ražotājiem, kas sadarbojās, četras bija uzņēmumu grupas un divi – neatkarīgi ražotāji. Kā minēts iepriekš 3. apsvērumā, pēc pagaidu pasākumu noteikšanas tika veikta pārbaude uz vietas vēl viena Kopienas ražotāja telpās, lai pārbaudītu datus, ko tas bija sniedzis atbildēs uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(51)

Jāatgādina, ka netika veikta atlase kaitējuma analīzei, jo no 20 ražotājiem, kas sadarbojās, četras bija uzņēmumu grupas un divi – neatkarīgi ražotāji. Kā minēts iepriekš 3. apsvērumā, pēc pagaidu pasākumu noteikšanas tika veikta pārbaude uz vietas vēl viena Kopienas ražotāja telpās, lai pārbaudītu datus, ko tas bija sniedzis atbildēs uz anketas jautājumiem.

3.   Kopienas patēriņš

| (52) | Jāatgādina, ka Kopienas patēriņu noteica, balstoties uz kopējo importa apjomu, kas izriet no Eurostat datiem, un Kopienas ražošanas nozares un citu Kopienas ražotāju kopējiem pārdevumu apjomiem Kopienas tirgū, tostarp uz pasīvo ražotāju pārdevumu apjomu aptuveno aprēķinu. |
| --- | --- |

(52)

Jāatgādina, ka Kopienas patēriņu noteica, balstoties uz kopējo importa apjomu, kas izriet no Eurostat datiem, un Kopienas ražošanas nozares un citu Kopienas ražotāju kopējiem pārdevumu apjomiem Kopienas tirgū, tostarp uz pasīvo ražotāju pārdevumu apjomu aptuveno aprēķinu.

| (53) | Viena ieinteresētā persona apstrīdēja Kopienas patēriņa noteikšanai lietoto metodi, apgalvojot, ka Kopienas ražošanas nozares produkcija pašu pārdevumiem un pārdevumi saistītiem uzņēmumiem būtu jāiekļauj Kopienas patēriņā un kaitējuma novērtējumā, jo produkcija pašu pārdevumiem un pārdevumi saistītiem uzņēmumiem tieši konkurē ar pārdošanu brīvajā tirgū, tostarp ar importu. |
| --- | --- |

(53)

Viena ieinteresētā persona apstrīdēja Kopienas patēriņa noteikšanai lietoto metodi, apgalvojot, ka Kopienas ražošanas nozares produkcija pašu pārdevumiem un pārdevumi saistītiem uzņēmumiem būtu jāiekļauj Kopienas patēriņā un kaitējuma novērtējumā, jo produkcija pašu pārdevumiem un pārdevumi saistītiem uzņēmumiem tieši konkurē ar pārdošanu brīvajā tirgū, tostarp ar importu.

| (54) | Jāatzīmē, ka atbilstīgi pagaidu regulas 119. līdz 143. apsvēruma skaidrojumiem Kopienas ražošanas nozares produkcija pašu pārdevumiem tika analizēta kaitējuma novērtējumā. Tomēr saskaņā ar Komisijas pastāvīgi īstenotu praksi pašu pārdevumi, proti, līdzīgā ražojuma iekšēji pārvadājumi starp integrētiem Kopienas ražotājiem turpmākai pārstrādei, nav ietverti Kopienas patēriņa rādītājā, jo šie iekšējie pārvadājumi nekonkurē ar neatkarīgu piegādātāju veikto pārdošanu brīvajā tirgū. |
| --- | --- |

(54)

Jāatzīmē, ka atbilstīgi pagaidu regulas 119. līdz 143. apsvēruma skaidrojumiem Kopienas ražošanas nozares produkcija pašu pārdevumiem tika analizēta kaitējuma novērtējumā. Tomēr saskaņā ar Komisijas pastāvīgi īstenotu praksi pašu pārdevumi, proti, līdzīgā ražojuma iekšēji pārvadājumi starp integrētiem Kopienas ražotājiem turpmākai pārstrādei, nav ietverti Kopienas patēriņa rādītājā, jo šie iekšējie pārvadājumi nekonkurē ar neatkarīgu piegādātāju veikto pārdošanu brīvajā tirgū.

| (55) | Tika konstatēts, ka prasība Kopienas patēriņa rādītājā iekļaut pašu pārdevumus, t. i., pārdevumus saistītiem uzņēmumiem, ir pamatota, jo saskaņā ar izmeklēšanā iegūtajiem datiem Kopienas ražotāju saistītie uzņēmumi varēja brīvi iegādāties velmētas stieples arī no citiem avotiem. Turklāt tika konstatēts, ka Kopienas ražotāju vidējās pārdošanas cenas saistītajām personām atbilst vidējām pārdošanas cenām nesaistītajām personām. |
| --- | --- |

(55)

Tika konstatēts, ka prasība Kopienas patēriņa rādītājā iekļaut pašu pārdevumus, t. i., pārdevumus saistītiem uzņēmumiem, ir pamatota, jo saskaņā ar izmeklēšanā iegūtajiem datiem Kopienas ražotāju saistītie uzņēmumi varēja brīvi iegādāties velmētas stieples arī no citiem avotiem. Turklāt tika konstatēts, ka Kopienas ražotāju vidējās pārdošanas cenas saistītajām personām atbilst vidējām pārdošanas cenām nesaistītajām personām.

| (56) | Pēc vēl viena Kopienas ražotāja iesniegto datu pārbaudes, kā minēts iepriekš 3. un 51. apsvērumā, veica nelielas korekcijas Kopienas ražošanas nozares kopējos pārdevumu apjomos Kopienas tirgū. Tā rezultātā Kopienas patēriņa rādītāji, kas sniegti pagaidu regulas 1. tabulā, tika koriģēti šādi:

  1.   tabula











  Kopienas patēriņš | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnas | 22 510 446 | 21 324 498 | 23 330 122 | 23 919 163 | 23 558 858 |
| Koeficents | 100 | 95 | 104 | 106 | 105 |
| Avots: Eurostat, sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(56)

Pēc vēl viena Kopienas ražotāja iesniegto datu pārbaudes, kā minēts iepriekš 3. un 51. apsvērumā, veica nelielas korekcijas Kopienas ražošanas nozares kopējos pārdevumu apjomos Kopienas tirgū. Tā rezultātā Kopienas patēriņa rādītāji, kas sniegti pagaidu regulas 1. tabulā, tika koriģēti šādi:

1.   tabula

Kopienas patēriņš

2004

2005

2006

2007

IP

Tonnas

22 510 446

21 324 498

23 330 122

23 919 163

23 558 858

Koeficents

100

95

104

106

105

Avots: Eurostat, sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

| (57) | Kopumā Kopienas patēriņš attiecīgajā periodā pieauga par 5 %. Pieaugums sākās 2006. gadā pēc īslaicīga 5 % samazinājuma 2005. gadā. Pēc tam patēriņš atkal pieauga un līdz 2007. gadam palielinājās, savukārt IP laikā – nedaudz samazinājās. Patēriņš 2005. gadā samazinājās sakarā ar pieprasījuma samazināšanos celtniecības nozarē. |
| --- | --- |

(57)

Kopumā Kopienas patēriņš attiecīgajā periodā pieauga par 5 %. Pieaugums sākās 2006. gadā pēc īslaicīga 5 % samazinājuma 2005. gadā. Pēc tam patēriņš atkal pieauga un līdz 2007. gadam palielinājās, savukārt IP laikā – nedaudz samazinājās. Patēriņš 2005. gadā samazinājās sakarā ar pieprasījuma samazināšanos celtniecības nozarē.

4.   Imports Kopienā no ĶTR, MR un Turcijas

4.1.   Kumulācija

| (58) | Lai veiktu galīgo novērtējumu nosacījumiem par importa kumulāciju no attiecīgajām valstīm, izmantoja to pašu metodiku, kas izskaidrota pagaidu regulas 99. apsvērumā, ņemot vērā pušu komentārus, kas tika saņemti pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Attiecībā uz MR ņēma vērā arī apstākli, ka citi Moldovas ražotāji eksportēja attiecīgo ražojumu uz Kopienu, kā paskaidrots iepriekš 46. apsvērumā. |
| --- | --- |

(58)

Lai veiktu galīgo novērtējumu nosacījumiem par importa kumulāciju no attiecīgajām valstīm, izmantoja to pašu metodiku, kas izskaidrota pagaidu regulas 99. apsvērumā, ņemot vērā pušu komentārus, kas tika saņemti pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Attiecībā uz MR ņēma vērā arī apstākli, ka citi Moldovas ražotāji eksportēja attiecīgo ražojumu uz Kopienu, kā paskaidrots iepriekš 46. apsvērumā.

| (59) | Kā paskaidrots pagaidu regulas 101. apsvērumā, netika veikta importa no Turcijas kumulācija ar importu no ĶTR un MR, jo konstatēja, ka konkurences apstākļi starp Turcijas uzņēmumiem un citiem attiecīgajiem uzņēmumiem nav līdzīgi, jo īpaši attiecībā uz to cenu politiku. Visu Turcijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, pārdošanas cenas nebija zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām un bija salīdzinoši augstas, salīdzinot ar citu Kopienas tirgus uzņēmumu cenām. |
| --- | --- |

(59)

Kā paskaidrots pagaidu regulas 101. apsvērumā, netika veikta importa no Turcijas kumulācija ar importu no ĶTR un MR, jo konstatēja, ka konkurences apstākļi starp Turcijas uzņēmumiem un citiem attiecīgajiem uzņēmumiem nav līdzīgi, jo īpaši attiecībā uz to cenu politiku. Visu Turcijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, pārdošanas cenas nebija zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām un bija salīdzinoši augstas, salīdzinot ar citu Kopienas tirgus uzņēmumu cenām.

| (60) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka pagaidu regulas 101. apsvērumā sniegtie argumenti neatbilst pamatregulai. Tā apgalvoja, ka pietiek jau ar to, ka Turcijas importa dempinga starpība ievērojami pārsniedz de minimis slieksni un ka importa apjoms nav tik nenozīmīgs, lai to varētu kumulēt ar citu importu par dempinga cenām no MR un ĶTR. Tā apgalvoja arī, ka pasākumu nepiemērošana varētu radīt importa par dempinga cenām no Turcijas pieplūdumu Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(60)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka pagaidu regulas 101. apsvērumā sniegtie argumenti neatbilst pamatregulai. Tā apgalvoja, ka pietiek jau ar to, ka Turcijas importa dempinga starpība ievērojami pārsniedz de minimis slieksni un ka importa apjoms nav tik nenozīmīgs, lai to varētu kumulēt ar citu importu par dempinga cenām no MR un ĶTR. Tā apgalvoja arī, ka pasākumu nepiemērošana varētu radīt importa par dempinga cenām no Turcijas pieplūdumu Kopienas tirgū.

| (61) | Jāmin arī tas, ka pamatregulas 3. panta 4. punktā jo īpaši noteikta prasība rūpīgi izskatīt konkurences apstākļus starp attiecīgajiem uzņēmumiem Kopienas tirgū saistībā ar to valstu importa kumulatīvo novērtējumu, uz ko attiecas antidempinga izmeklēšana. Turklāt Turcijas uzņēmumu cenu līmenis visos gadījumos bija virs cenām, kas nerada kaitējumu un kuras nosaka, izmantojot metodes, kas sniegtas pagaidu regulas 179. apsvērumā. Tāpēc nebija pamata atļaut veikt Turcijas importa kumulatīvo novērtējumu attiecībā uz ĶTR un MR importu vai noteikt antidempinga pasākumus, lai novērstu jebkādu iespējamu importa pieplūdumu no šīs valsts. Pamatojoties uz iepriekš minēto, iebildumi bija jānoraida. |
| --- | --- |

(61)

Jāmin arī tas, ka pamatregulas 3. panta 4. punktā jo īpaši noteikta prasība rūpīgi izskatīt konkurences apstākļus starp attiecīgajiem uzņēmumiem Kopienas tirgū saistībā ar to valstu importa kumulatīvo novērtējumu, uz ko attiecas antidempinga izmeklēšana. Turklāt Turcijas uzņēmumu cenu līmenis visos gadījumos bija virs cenām, kas nerada kaitējumu un kuras nosaka, izmantojot metodes, kas sniegtas pagaidu regulas 179. apsvērumā. Tāpēc nebija pamata atļaut veikt Turcijas importa kumulatīvo novērtējumu attiecībā uz ĶTR un MR importu vai noteikt antidempinga pasākumus, lai novērstu jebkādu iespējamu importa pieplūdumu no šīs valsts. Pamatojoties uz iepriekš minēto, iebildumi bija jānoraida.

| (62) | Cita ieinteresētā persona apstrīdēja pagaidu atzinumu, ka imports no MR bija kumulēts ar importu no ĶTR, apgalvojot, ka pretēji importam no ĶTR importa apjomi no MR ir ļoti zemi un pamatos tie nav samazinājuši Kopienas ražošanas nozares cenas IP laikā. |
| --- | --- |

(62)

Cita ieinteresētā persona apstrīdēja pagaidu atzinumu, ka imports no MR bija kumulēts ar importu no ĶTR, apgalvojot, ka pretēji importam no ĶTR importa apjomi no MR ir ļoti zemi un pamatos tie nav samazinājuši Kopienas ražošanas nozares cenas IP laikā.

| (63) | Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas tika saņemta papildu informācija par Moldovas eksportu uz Kopienu; tās rezultātā tika koriģēta MR cenu samazinājuma un kaitējuma starpība, kā sīkāk paskaidrots tālāk 71. un 107. apsvērumā. |
| --- | --- |

(63)

Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas tika saņemta papildu informācija par Moldovas eksportu uz Kopienu; tās rezultātā tika koriģēta MR cenu samazinājuma un kaitējuma starpība, kā sīkāk paskaidrots tālāk 71. un 107. apsvērumā.

| (64) | Koriģētie aprēķini liecināja, ka imports no MR IP nesamazināja Kopienas ražošanas nozares cenas Kopienas tirgū. Turklāt tika konstatēts, ka kaitējuma starpība ir zem de minimis sliekšņa, kas tika piemērots pēc analoģijas ar pamatregulas 9. panta 3. punktu. Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka MR izcelsmes velmētas stieples imports jānovērtē atsevišķi. |
| --- | --- |

(64)

Koriģētie aprēķini liecināja, ka imports no MR IP nesamazināja Kopienas ražošanas nozares cenas Kopienas tirgū. Turklāt tika konstatēts, ka kaitējuma starpība ir zem de minimis sliekšņa, kas tika piemērots pēc analoģijas ar pamatregulas 9. panta 3. punktu. Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka MR izcelsmes velmētas stieples imports jānovērtē atsevišķi.

4.2.   Imports par dempinga cenām no ĶTR

| (65) | Jāatgādina, ka, ņemot vērā to, ka koriģēja patēriņa rādītājus, kā paskaidrots 56. apsvērumā iepriekš, attiecīgi veica korekcijas ĶTR izcelsmes importa tirgus daļā. Tādējādi ĶTR imports attiecīgajā periodā attīstījās šādi.

  2.   tabula











  Importa par dempinga cenām no ĶTR kopējais apjoms | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjomi (tonnās) | 70 816 | 134 176 | 633 631 | 1 459 968 | 1 174 556 |
| Koeficents | 100 | 189 | 895 | 2 062 | 1 659 |
| Tirgus daļa | 0,3 % | 0,6 % | 2,7 % | 6,1 % | 5,0 % |
| Koeficents | 100 | 200 | 863 | 1 940 | 1 585 |
| Cenas (EUR/tonna) | 374 | 430 | 378 | 409 | 419 |
| Koeficents | 100 | 115 | 101 | 109 | 112 |
| Avots: Eurostat |

(65)

Jāatgādina, ka, ņemot vērā to, ka koriģēja patēriņa rādītājus, kā paskaidrots 56. apsvērumā iepriekš, attiecīgi veica korekcijas ĶTR izcelsmes importa tirgus daļā. Tādējādi ĶTR imports attiecīgajā periodā attīstījās šādi.

2.   tabula

Importa par dempinga cenām no ĶTR kopējais apjoms

2004

2005

2006

2007

IP

Apjomi (tonnās)

70 816

134 176

633 631

1 459 968

1 174 556

Koeficents

100

189

895

2 062

1 659

Tirgus daļa

0,3 %

0,6 %

2,7 %

6,1 %

5,0 %

Koeficents

100

200

863

1 940

1 585

Cenas (EUR/tonna)

374

430

378

409

419

Koeficents

100

115

101

109

112

Avots: Eurostat

| (66) | Imports par dempinga cenām no ĶTR ievērojami, t. i., gandrīz 17 reižu, pieauga no apmēram 0,07 miljoniem tonnu 2004. gadā līdz 1,1 miljonam tonnu IP. Šis imports maksimumu sasniedza 2007. gadā, kad, ņemot vērā Kopienas patēriņa attīstību, parādījās mazliet lejupejoša tendence. |
| --- | --- |

(66)

Imports par dempinga cenām no ĶTR ievērojami, t. i., gandrīz 17 reižu, pieauga no apmēram 0,07 miljoniem tonnu 2004. gadā līdz 1,1 miljonam tonnu IP. Šis imports maksimumu sasniedza 2007. gadā, kad, ņemot vērā Kopienas patēriņa attīstību, parādījās mazliet lejupejoša tendence.

| (67) | Lai gan cenas importam par dempinga cenām no ĶTR attiecīgajā periodā palielinājās par 12 %, tika konstatēts, ka tās samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas, jo īpaši IP laikā. Tāpēc tirgus daļa ievērojami palielinājās, proti, no 0,3 % 2004. gadā līdz 5,0 % IP laikā, kas atbilst 4,7 procentu punktu pieaugumam. |
| --- | --- |

(67)

Lai gan cenas importam par dempinga cenām no ĶTR attiecīgajā periodā palielinājās par 12 %, tika konstatēts, ka tās samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas, jo īpaši IP laikā. Tāpēc tirgus daļa ievērojami palielinājās, proti, no 0,3 % 2004. gadā līdz 5,0 % IP laikā, kas atbilst 4,7 procentu punktu pieaugumam.

4.3.   Cenu samazinājums

| (68) | Tiek apstiprināta pagaidu regulas 106. apsvērumā aprakstītā cenu samazinājuma noteikšanas metode. Taču pēc pārbaudes apmeklējuma viena Kopienas ražotāja uzņēmuma telpās, kā minēts 3. apsvērumā, Kopienas ražošanas nozares vidējo cenu novērtēja atkārtoti, lai ņemtu vērā pārbaudītos datus, kas bija iegūti no minētā Kopienas ražotāja. |
| --- | --- |

(68)

Tiek apstiprināta pagaidu regulas 106. apsvērumā aprakstītā cenu samazinājuma noteikšanas metode. Taču pēc pārbaudes apmeklējuma viena Kopienas ražotāja uzņēmuma telpās, kā minēts 3. apsvērumā, Kopienas ražošanas nozares vidējo cenu novērtēja atkārtoti, lai ņemtu vērā pārbaudītos datus, kas bija iegūti no minētā Kopienas ražotāja.

| (69) | Viena persona apgalvoja, ka ņemot vērā to, ka MR nevienam ražotājam nepiešķīra TER vai AR, MR cenu samazinājuma un kaitējuma novēršanas līmeni Komisijai vajadzētu aprēķināt, balstoties uz Eurostat datiem, nevis datiem, kas iegūti no MR ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(69)

Viena persona apgalvoja, ka ņemot vērā to, ka MR nevienam ražotājam nepiešķīra TER vai AR, MR cenu samazinājuma un kaitējuma novēršanas līmeni Komisijai vajadzētu aprēķināt, balstoties uz Eurostat datiem, nevis datiem, kas iegūti no MR ražotājiem eksportētājiem.

| (70) | Antidempinga izmeklēšanā un jo īpaši cenu salīdzināšanas nolūkā iestāde parasti izmanto visticamākos pieejamos datus, kas parasti ir dati, kas iegūti un pārbaudīti personu, kas sadarbojas, telpās. Šajā gadījumā MR ražotāja, kas sadarbojās, telpās iegūtie cenu dati bija pieejami, un tos izmantoja, lai noteiktu cenu samazinājuma pagaidu starpību MR ražotājam, kas sadarbojās. Prasība izmantot Eurostat datus tāpēc tika noraidīta. |
| --- | --- |

(70)

Antidempinga izmeklēšanā un jo īpaši cenu salīdzināšanas nolūkā iestāde parasti izmanto visticamākos pieejamos datus, kas parasti ir dati, kas iegūti un pārbaudīti personu, kas sadarbojas, telpās. Šajā gadījumā MR ražotāja, kas sadarbojās, telpās iegūtie cenu dati bija pieejami, un tos izmantoja, lai noteiktu cenu samazinājuma pagaidu starpību MR ražotājam, kas sadarbojās. Prasība izmantot Eurostat datus tāpēc tika noraidīta.

| (71) | Tomēr uzskatīja, ka MR galīgās cenu samazinājuma starpības aprēķināšanai ir jāņem vērā cenu dati, kas ir pieejami par visu MR importu uz Kopienu, tostarp citu Moldovas ražotāju importu, kā minēts iepriekš 46. apsvērumā. Tādējādi tika izmantoti visi pieejamie cenu dati, kas bija attiecīgi koriģēti, lai atspoguļotu vidējās svērtās eksporta cenas (CIF) pirmajam neatkarīgajam klientam. Pamatojoties uz minēto, tika konstatēts, ka MR importa cenas nebija mazākas par Kopienas ražošanas nozares cenām; galīgā cenu samazinājuma starpība ir pat negatīva, proti, MR vidēji -1,2 %. |
| --- | --- |

(71)

Tomēr uzskatīja, ka MR galīgās cenu samazinājuma starpības aprēķināšanai ir jāņem vērā cenu dati, kas ir pieejami par visu MR importu uz Kopienu, tostarp citu Moldovas ražotāju importu, kā minēts iepriekš 46. apsvērumā. Tādējādi tika izmantoti visi pieejamie cenu dati, kas bija attiecīgi koriģēti, lai atspoguļotu vidējās svērtās eksporta cenas (CIF) pirmajam neatkarīgajam klientam. Pamatojoties uz minēto, tika konstatēts, ka MR importa cenas nebija mazākas par Kopienas ražošanas nozares cenām; galīgā cenu samazinājuma starpība ir pat negatīva, proti, MR vidēji -1,2 %.

| (72) | Attiecībā uz importu no ĶTR, jāatgādina, ka izmeklēšanā sadarbojās tikai viens Ķīnas ražotājs eksportētājs. Balstoties uz tādu pašu metodiku un pielāgojumiem Kopienas ražošanas nozares datiem, kā aprakstīts iepriekš, un pamatojoties uz salīdzināmu ražojumu veidiem, vienīgajam Ķīnas eksportētājam, kas sadarbojās, tika konstatēta vidējā cenu samazinājuma starpība 4,2 % apmērā. Visiem pārējiem ražotājiem ĶTR cenu samazinājumu noteica tā, kā skaidrots pagaidu regulas 108. apsvērumā. Balstoties uz to, Ķīnas importam tika noteikta vidējā cenu samazinājuma starpība 7,3 % apmērā. |
| --- | --- |

(72)

Attiecībā uz importu no ĶTR, jāatgādina, ka izmeklēšanā sadarbojās tikai viens Ķīnas ražotājs eksportētājs. Balstoties uz tādu pašu metodiku un pielāgojumiem Kopienas ražošanas nozares datiem, kā aprakstīts iepriekš, un pamatojoties uz salīdzināmu ražojumu veidiem, vienīgajam Ķīnas eksportētājam, kas sadarbojās, tika konstatēta vidējā cenu samazinājuma starpība 4,2 % apmērā. Visiem pārējiem ražotājiem ĶTR cenu samazinājumu noteica tā, kā skaidrots pagaidu regulas 108. apsvērumā. Balstoties uz to, Ķīnas importam tika noteikta vidējā cenu samazinājuma starpība 7,3 % apmērā.

5.   Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

| (73) | Pēc konstatējuma, ka imports no MR nav kumulējams ar importu no ĶTR un ka tas, kā aprakstīts 64. apsvērumā, jānovērtē atsevišķi, importa par dempinga cenām ietekmes novērtējums uz Kopienas ražošanas nozares ekonomisko situāciju attiecas uz ĶTR izcelsmes importu. |
| --- | --- |

(73)

Pēc konstatējuma, ka imports no MR nav kumulējams ar importu no ĶTR un ka tas, kā aprakstīts 64. apsvērumā, jānovērtē atsevišķi, importa par dempinga cenām ietekmes novērtējums uz Kopienas ražošanas nozares ekonomisko situāciju attiecas uz ĶTR izcelsmes importu.

| (74) | Kā minēts 3. apsvērumā, vienu Kopienas papildu ražotāju pārbaudīja uz vietas. Pēc tam tika attiecīgi koriģēti daži kaitējuma rādītāji. Tie attiecās uz pārdošanas apmēriem pirmajam neatkarīgajam klientam Kopienas tirgū pārdošanas apmēriem, vidējām Kopienas ražošanas nozares EXW cenām nesaistītiem pircējiem, uz krājumu rādītājiem, rentabilitāti, naudas plūsmu, ienākumu no ieguldījumiem un nodarbinātību. |
| --- | --- |

(74)

Kā minēts 3. apsvērumā, vienu Kopienas papildu ražotāju pārbaudīja uz vietas. Pēc tam tika attiecīgi koriģēti daži kaitējuma rādītāji. Tie attiecās uz pārdošanas apmēriem pirmajam neatkarīgajam klientam Kopienas tirgū pārdošanas apmēriem, vidējām Kopienas ražošanas nozares EXW cenām nesaistītiem pircējiem, uz krājumu rādītājiem, rentabilitāti, naudas plūsmu, ienākumu no ieguldījumiem un nodarbinātību.

| (75) | Tālāk 3. tabulā norādīts koriģētais apjoms, kas pārdots pirmajam neatkarīgajam klientam Kopienas tirgū. Jāatzīmē, ka, neskatoties uz koriģētajiem skaitļiem, tendence ir līdzīga tai, kas sniegta pagaidu regulā.

  3.   tabula | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms (tonnās) | 7 505 684 | 6 738 112 | 7 522 435 | 7 548 130 | 7 489 831 |
| Koeficents | 100 | 90 | 100 | 101 | 100 |
| Tirgus daļa | 33,4 % | 31,6 % | 32,2 % | 31,6 % | 31,8 % |
| Koeficents | 100 | 95 | 97 | 95 | 95 |
| Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem |

(75)

Tālāk 3. tabulā norādīts koriģētais apjoms, kas pārdots pirmajam neatkarīgajam klientam Kopienas tirgū. Jāatzīmē, ka, neskatoties uz koriģētajiem skaitļiem, tendence ir līdzīga tai, kas sniegta pagaidu regulā.

3.   tabula

2004

2005

2006

2007

IP

Pārdošanas apjoms (tonnās)

7 505 684

6 738 112

7 522 435

7 548 130

7 489 831

Koeficents

100

90

100

101

100

Tirgus daļa

33,4 %

31,6 %

32,2 %

31,6 %

31,8 %

Koeficents

100

95

97

95

95

Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem

| (76) | Saskaņā ar iepriekšminēto tika attiecīgi koriģētas Kopienas ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas par vienību nesaistītiem klientiem Kopienas tirgū. Tā rezultātā salīdzinājumā ar skaitļiem, kas minēti pagaidu regulā, vidējās pārdošanas cenas no 2006. gada līdz IP tika nedaudz koriģētas.

  4.   tabula | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā cena (EUR/tonna) | 414 | 409 | 434 | 468 | 475 |
| Koeficents | 100 | 99 | 105 | 113 | 115 |
| Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem |

(76)

Saskaņā ar iepriekšminēto tika attiecīgi koriģētas Kopienas ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas par vienību nesaistītiem klientiem Kopienas tirgū. Tā rezultātā salīdzinājumā ar skaitļiem, kas minēti pagaidu regulā, vidējās pārdošanas cenas no 2006. gada līdz IP tika nedaudz koriģētas.

4.   tabula

2004

2005

2006

2007

IP

Vidējā cena (EUR/tonna)

414

409

434

468

475

Koeficents

100

99

105

113

115

Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem

| (77) | Attiecībā uz krājumu rādītājiem ir jāatzīmē, ka nelielās korekcijas, kas tika veiktas Kopienas ražošanas nozares datos par periodu no 2006. gada līdz IP, nemainīja tendenču analīzi, kas sniegta pagaidu regulas 119. apsvērumā.

  5.   tabula | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi (tonnās) | 657 667 | 530 578 | 691 338 | 699 511 | 594 420 |
| Koeficents | 100 | 81 | 105 | 106 | 90 |
| Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem |

(77)

Attiecībā uz krājumu rādītājiem ir jāatzīmē, ka nelielās korekcijas, kas tika veiktas Kopienas ražošanas nozares datos par periodu no 2006. gada līdz IP, nemainīja tendenču analīzi, kas sniegta pagaidu regulas 119. apsvērumā.

5.   tabula

2004

2005

2006

2007

IP

Krājumi (tonnās)

657 667

530 578

691 338

699 511

594 420

Koeficents

100

81

105

106

90

Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem

| (78) | Pēc pagaidu regulas tika nedaudz grozīti nodarbinātības rādītāji par periodu no 2004. gada līdz IP. Citu komentāru no ieinteresētajām personām nav, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 120. līdz 122. apsvērums.

  6.   tabula | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbinātība – pilna laika ekvivalents (PLE) | 4 216 | 4 029 | 3 920 | 4 195 | 4 310 |
| Koeficents | 100 | 96 | 93 | 100 | 102 |
| Darbaspēka izmaksas (EUR/PLE) | 41 300 | 43 200 | 45 400 | 45 300 | 44 700 |
| Koeficents | 100 | 104 | 110 | 110 | 108 |
| Darba ražīgums (Koeficients) | 100 | 95 | 107 | 98 | 95 |
| Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem |

(78)

Pēc pagaidu regulas tika nedaudz grozīti nodarbinātības rādītāji par periodu no 2004. gada līdz IP. Citu komentāru no ieinteresētajām personām nav, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 120. līdz 122. apsvērums.

6.   tabula

2004

2005

2006

2007

IP

Nodarbinātība – pilna laika ekvivalents (PLE)

4 216

4 029

3 920

4 195

4 310

Koeficents

100

96

93

100

102

Darbaspēka izmaksas (EUR/PLE)

41 300

43 200

45 400

45 300

44 700

Koeficents

100

104

110

110

108

Darba ražīgums (Koeficients)

100

95

107

98

95

Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem

| (79) | Kopienas ražošanas nozares rentabilitāti noteica, izmantojot to pašu metodiku, kas izskaidrota pagaidu regulas 123. apsvērumā. Pēc tam, kad Kopienas ražošanas nozares datos veica korekcijas, pamatojoties uz viena Kopienas papildu ražotāja pārbaudi uz vietas, kā aprakstīts 3. apsvērumā, arī šos skaitļus nedaudz grozīja. Attiecīgā perioda laikā Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte samazinājās no 14,2 % 2004. gadā uz 7,3 % IP. Citu piezīmju nav, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 124. līdz 126. apsvērums.

  7.   tabula | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitāte | 14,2 % | 8,0 % | 8,4 % | 7,9 % | 7,3 % |
| Koeficents | 100 | 56 | 59 | 55 | 51 |
| Naudas plūsma (tūkst. EUR) | 493 954 | 272 166 | 361 573 | 286 917 | 278 604 |
| Koeficents | 100 | 55 | 73 | 55 | 56 |
| Ieguldījumi (tūkst. EUR) | 147 897 | 136 031 | 231 726 | 221 808 | 200 126 |
| Koeficents | 100 | 92 | 157 | 150 | 135 |
| Ieguldījumu ienesīgums | 68 % | 49 % | 50 % | 46 % | 47 % |
| Koeficents | 100 | 72 | 74 | 68 | 68 |
| Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem |

(79)

Kopienas ražošanas nozares rentabilitāti noteica, izmantojot to pašu metodiku, kas izskaidrota pagaidu regulas 123. apsvērumā. Pēc tam, kad Kopienas ražošanas nozares datos veica korekcijas, pamatojoties uz viena Kopienas papildu ražotāja pārbaudi uz vietas, kā aprakstīts 3. apsvērumā, arī šos skaitļus nedaudz grozīja. Attiecīgā perioda laikā Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte samazinājās no 14,2 % 2004. gadā uz 7,3 % IP. Citu piezīmju nav, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 124. līdz 126. apsvērums.

7.   tabula

2004

2005

2006

2007

IP

Rentabilitāte

14,2 %

8,0 %

8,4 %

7,9 %

7,3 %

Koeficents

100

56

59

55

51

Naudas plūsma (tūkst. EUR)

493 954

272 166

361 573

286 917

278 604

Koeficents

100

55

73

55

56

Ieguldījumi (tūkst. EUR)

147 897

136 031

231 726

221 808

200 126

Koeficents

100

92

157

150

135

Ieguldījumu ienesīgums

68 %

49 %

50 %

46 %

47 %

Koeficents

100

72

74

68

68

Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem

5.1.   Pieaugums

| (80) | Ņemot vērā iepriekš minēto, var konstatēt, ka no 2004. gada līdz IP Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi nemainījās, tādējādi neļaujot Kopienas ražošanas nozarei izmantot Kopienas patēriņa pieaugumu, kas no 2004. gada līdz IP palielinājās par 5 %. Tā rezultātā Kopienas tirgus daļa minētajā periodā samazinājās par 1,6 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(80)

Ņemot vērā iepriekš minēto, var konstatēt, ka no 2004. gada līdz IP Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi nemainījās, tādējādi neļaujot Kopienas ražošanas nozarei izmantot Kopienas patēriņa pieaugumu, kas no 2004. gada līdz IP palielinājās par 5 %. Tā rezultātā Kopienas tirgus daļa minētajā periodā samazinājās par 1,6 procentu punktiem.

5.2.   Faktiskās dempinga starpības lielums

| (81) | Tā kā par to nav saņemtas piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 128. apsvērums. |
| --- | --- |

(81)

Tā kā par to nav saņemtas piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 128. apsvērums.

6.   Secinājums par kaitējumu

| (82) | Var secināt, ka nelielās korekcijas, kas tika veiktas dažiem kaitējuma rādītājiem pēc tam, kad bija notikusi viena Kopienas papildu ražotāja pārbaude uz vietas, kā norādīts 2. līdz 7. tabulā iepriekš, nemainīja secinājumu, kas sniegts pagaidu regulas 132. apsvērumā. |
| --- | --- |

(82)

Var secināt, ka nelielās korekcijas, kas tika veiktas dažiem kaitējuma rādītājiem pēc tam, kad bija notikusi viena Kopienas papildu ražotāja pārbaude uz vietas, kā norādīts 2. līdz 7. tabulā iepriekš, nemainīja secinājumu, kas sniegts pagaidu regulas 132. apsvērumā.

| (83) | Ņemot vērā izklāstītos apsvērumus, var secināt, ka Kopienas ražošanas nozare cietusi būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(83)

Ņemot vērā izklāstītos apsvērumus, var secināt, ka Kopienas ražošanas nozare cietusi būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

E.   CĒLOŅSAKARĪBA

1.   Importa no ĶTR ietekme

| (84) | Pārbaudīja, vai ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām ir radījis kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei tādā pakāpē, ka to var uzskatīt par būtisku. |
| --- | --- |

(84)

Pārbaudīja, vai ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām ir radījis kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei tādā pakāpē, ka to var uzskatīt par būtisku.

| (85) | Izmeklēšana parādīja, ka attiecīgajā periodā importa par dempinga cenām no ĶTR apjoms ievērojami palielinājās, proti, gandrīz 17 reižu, pieaugot par 1,1 miljonu tonnu no 2004. gada līdz IP. Šis palielinājums bija jo īpaši izteikts no 2006. gada līdz IP. Tirgus daļas izteiksmē ĶTR importa par dempinga cenām daļa Kopienas tirgū palielinājās no 0,3 % 2004. gadā līdz 5,0 % IP laikā. Reāli tas atbilda visam Kopienas patēriņa pieaugumam, kas notika attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(85)

Izmeklēšana parādīja, ka attiecīgajā periodā importa par dempinga cenām no ĶTR apjoms ievērojami palielinājās, proti, gandrīz 17 reižu, pieaugot par 1,1 miljonu tonnu no 2004. gada līdz IP. Šis palielinājums bija jo īpaši izteikts no 2006. gada līdz IP. Tirgus daļas izteiksmē ĶTR importa par dempinga cenām daļa Kopienas tirgū palielinājās no 0,3 % 2004. gadā līdz 5,0 % IP laikā. Reāli tas atbilda visam Kopienas patēriņa pieaugumam, kas notika attiecīgajā periodā.

| (86) | Tajā pašā periodā, lai gan tās pārdošanas apjoms Kopienas tirgū saglabājās stabils, Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no 33,4 % 2004. gadā līdz 31,8 % IP, proti, par 1,6 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(86)

Tajā pašā periodā, lai gan tās pārdošanas apjoms Kopienas tirgū saglabājās stabils, Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no 33,4 % 2004. gadā līdz 31,8 % IP, proti, par 1,6 procentu punktiem.

| (87) | Attiecībā uz cenām, neskatoties uz to, ka attiecīgajā periodā dempinga importa cenas pieauga par 12 % atbilstīgi izejmateriālu cenu pieaugumam, tās joprojām bija zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām Kopienas tirgū. Līdz ar to Kopienas ražošanas nozare nevarēja palielināt cenas, lai segtu visu izejmateriālu cenu pieaugumu. Tāpēc Kopienas ražošanas nozares pārdošanas rentabilitāte Kopienas tirgū samazinājās no 14,2 % 2004. gadā līdz 7,3 % IP laikā. |
| --- | --- |

(87)

Attiecībā uz cenām, neskatoties uz to, ka attiecīgajā periodā dempinga importa cenas pieauga par 12 % atbilstīgi izejmateriālu cenu pieaugumam, tās joprojām bija zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām Kopienas tirgū. Līdz ar to Kopienas ražošanas nozare nevarēja palielināt cenas, lai segtu visu izejmateriālu cenu pieaugumu. Tāpēc Kopienas ražošanas nozares pārdošanas rentabilitāte Kopienas tirgū samazinājās no 14,2 % 2004. gadā līdz 7,3 % IP laikā.

| (88) | Uzskata, ka ĶTR importa par zemām dempinga cenām ilgstošais spiediens uz Kopienas tirgu neļāva Kopienas ražošanas nozarei noteikt savas pārdošanas cenas atbilstīgi pieaugušajām ražošanas izmaksām. Tāpēc tiek apstiprināts, ka importa pieaugumam no ĶTR par zemām dempinga cenām bija būtiska negatīva ietekme uz Kopienas ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. |
| --- | --- |

(88)

Uzskata, ka ĶTR importa par zemām dempinga cenām ilgstošais spiediens uz Kopienas tirgu neļāva Kopienas ražošanas nozarei noteikt savas pārdošanas cenas atbilstīgi pieaugušajām ražošanas izmaksām. Tāpēc tiek apstiprināts, ka importa pieaugumam no ĶTR par zemām dempinga cenām bija būtiska negatīva ietekme uz Kopienas ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

2.   Citu faktoru ietekme

| (89) | Ņemot vērā to, ka nav komentāru par pieprasījuma pārmaiņām, produkciju pašu vajadzībām, augstas kvalitātes ražojumu pārdevumiem, importu no trešām valstīm un citiem Kopienas ražotājiem, tiek apstiprināts pagaidu regulas 139., 143. līdz 149. un 151. līdz 155. apsvērums. |
| --- | --- |

(89)

Ņemot vērā to, ka nav komentāru par pieprasījuma pārmaiņām, produkciju pašu vajadzībām, augstas kvalitātes ražojumu pārdevumiem, importu no trešām valstīm un citiem Kopienas ražotājiem, tiek apstiprināts pagaidu regulas 139., 143. līdz 149. un 151. līdz 155. apsvērums.

| (90) | Viena persona apgalvoja, ka izejmateriālu cenu pieauguma novērtējums, kas minēts pagaidu regulas 142. apsvērumā, nav pareizs. Tā apgalvoja, ka ir grūti pilnībā uz pircēju rēķina nosegt cenu pieaugumu. Turklāt tā apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares eksporta darbība izskaidro Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos. |
| --- | --- |

(90)

Viena persona apgalvoja, ka izejmateriālu cenu pieauguma novērtējums, kas minēts pagaidu regulas 142. apsvērumā, nav pareizs. Tā apgalvoja, ka ir grūti pilnībā uz pircēju rēķina nosegt cenu pieaugumu. Turklāt tā apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares eksporta darbība izskaidro Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos.

| (91) | Attiecībā uz izejmateriālu cenu pieauguma ietekmi jāatgādina, ka izmeklēšana parādīja Kopienas ražošanas nozares ražošanas izmaksu 25 % pieaugumu velmētu stiepļu ražošanā. Šis fakts jāaplūko saistībā ar tikai 15 % pieaugumu Kopienas ražošanas nozares vidējās pārdošanās cenās. Patiešām dažos tirgos ir grūti pilnībā uz pircēju rēķina nosegt pieaugušās izmaksas, tomēr pašreizējā izmeklēšana nesniedza pierādījumus, ka tas notiek velmētu stiepļu tirgū. Tieši otrādi, velmētas stieples var uzskatīt par pamatpreci, kuras tirgus ir pārredzams un kurā visi uzņēmumi zina noteiktās cenas. Tāpēc efektīvi tirdzniecības nosacījumi varētu ļaut cenu paaugstinājumu pārnest uz velmētas stieples pārdošanas cenu. Tādējādi uzskata, ka 142. apsvērumā sniegtais secinājums ir pamatots un minētais iebildums bija jānoraida. |
| --- | --- |

(91)

Attiecībā uz izejmateriālu cenu pieauguma ietekmi jāatgādina, ka izmeklēšana parādīja Kopienas ražošanas nozares ražošanas izmaksu 25 % pieaugumu velmētu stiepļu ražošanā. Šis fakts jāaplūko saistībā ar tikai 15 % pieaugumu Kopienas ražošanas nozares vidējās pārdošanās cenās. Patiešām dažos tirgos ir grūti pilnībā uz pircēju rēķina nosegt pieaugušās izmaksas, tomēr pašreizējā izmeklēšana nesniedza pierādījumus, ka tas notiek velmētu stiepļu tirgū. Tieši otrādi, velmētas stieples var uzskatīt par pamatpreci, kuras tirgus ir pārredzams un kurā visi uzņēmumi zina noteiktās cenas. Tāpēc efektīvi tirdzniecības nosacījumi varētu ļaut cenu paaugstinājumu pārnest uz velmētas stieples pārdošanas cenu. Tādējādi uzskata, ka 142. apsvērumā sniegtais secinājums ir pamatots un minētais iebildums bija jānoraida.

| (92) | Attiecībā uz eksporta darbību jāpiemin, ka Kopienas ražošanas nozares eksporta pārdevumus raksturoja lejupejoša tendence, kuras iemeslu skaidrojums sniegts pagaidu regulas 150. apsvērumā. Ņemot vērā to, ka eksporta pārdošanas daļa salīdzinājumā ar daļu, ko veido pārdošana klientiem Kopienā, ir diezgan maza, un turklāt pēdējās minētās pārdošanas cenas bija relatīvi zemākas, uzskatīja, ka ar eksporta apjoma samazināšanos nevar attaisnot nodarītā kaitējuma līmeni. Tomēr netika sniegti pierādījumi, kas apgāztu šo secinājumu, un tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 150. apsvērumā sniegtos secinājumus. |
| --- | --- |

(92)

Attiecībā uz eksporta darbību jāpiemin, ka Kopienas ražošanas nozares eksporta pārdevumus raksturoja lejupejoša tendence, kuras iemeslu skaidrojums sniegts pagaidu regulas 150. apsvērumā. Ņemot vērā to, ka eksporta pārdošanas daļa salīdzinājumā ar daļu, ko veido pārdošana klientiem Kopienā, ir diezgan maza, un turklāt pēdējās minētās pārdošanas cenas bija relatīvi zemākas, uzskatīja, ka ar eksporta apjoma samazināšanos nevar attaisnot nodarītā kaitējuma līmeni. Tomēr netika sniegti pierādījumi, kas apgāztu šo secinājumu, un tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 150. apsvērumā sniegtos secinājumus.

| (93) | Ņemot vērā minēto informāciju un to, ka netika saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 156. līdz 159. apsvērums. |
| --- | --- |

(93)

Ņemot vērā minēto informāciju un to, ka netika saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 156. līdz 159. apsvērums.

3.   Imports no Turcijas

| (94) | Saskaņā ar 60. un 61. apsvērumu un to, ka netika saņemtas citas piezīmes par importu no Turcijas, secinājumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 160. līdz 162. apsvērumā, tiek apstiprināti. |
| --- | --- |

(94)

Saskaņā ar 60. un 61. apsvērumu un to, ka netika saņemtas citas piezīmes par importu no Turcijas, secinājumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 160. līdz 162. apsvērumā, tiek apstiprināti.

4.   Imports no MR

| (95) | Pēc tam, kad Kopienas ražošanas nozares datos veica korekcijas, pamatojoties uz vēl viena Kopienas ražotāja atbildes pārbaudi un ņemot vērā visa MR izcelsmes importa pārdošanu, tika konstatēts, ka imports no MR nav samazinājis Kopienas ražošanas nozares cenas IP. Turklāt, kā minēts iepriekš 64. apsvērumā, salīdzinot Moldovas eksporta cenu ar Kopienas ražošanas nozares kaitējumu neradošo cenu, konstatēja de minimis kaitējuma starpību. |
| --- | --- |

(95)

Pēc tam, kad Kopienas ražošanas nozares datos veica korekcijas, pamatojoties uz vēl viena Kopienas ražotāja atbildes pārbaudi un ņemot vērā visa MR izcelsmes importa pārdošanu, tika konstatēts, ka imports no MR nav samazinājis Kopienas ražošanas nozares cenas IP. Turklāt, kā minēts iepriekš 64. apsvērumā, salīdzinot Moldovas eksporta cenu ar Kopienas ražošanas nozares kaitējumu neradošo cenu, konstatēja de minimis kaitējuma starpību.

| (96) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka nav nepārprotamas cēloņsakarības starp importu no MR un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(96)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka nav nepārprotamas cēloņsakarības starp importu no MR un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

F.   KOPIENAS INTERESES

1.   Iepriekšēja piezīme

| (97) | Ņemot vērā iepriekš minēto, jāatzīmē, ka Kopienas interešu analīzes vajadzībām novērtēja tikai antidempinga pasākumu noteikšanas ietekmi uz ĶTR izcelsmes importu. |
| --- | --- |

(97)

Ņemot vērā iepriekš minēto, jāatzīmē, ka Kopienas interešu analīzes vajadzībām novērtēja tikai antidempinga pasākumu noteikšanas ietekmi uz ĶTR izcelsmes importu.

2.   Kopienas ražošanas nozare

| (98) | Pēc pagaidu regulas atkārtoti izvērtēja, vai antidempinga pasākumu piemērošana ĶTR izcelsmes importam būtu Kopienas ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(98)

Pēc pagaidu regulas atkārtoti izvērtēja, vai antidempinga pasākumu piemērošana ĶTR izcelsmes importam būtu Kopienas ražošanas nozares interesēs.

| (99) | Ņemot vērā iepriekš minēto un tā kā netika saņemtas nekādas piezīmes par Kopienas ražošanas nozares interesēm, tiek apstiprināts pagaidu regulas 164. līdz 167. apsvērums. |
| --- | --- |

(99)

Ņemot vērā iepriekš minēto un tā kā netika saņemtas nekādas piezīmes par Kopienas ražošanas nozares interesēm, tiek apstiprināts pagaidu regulas 164. līdz 167. apsvērums.

3.   Importētāji

| (100) | Netika saņemti nekādi citi apsvērumi par importētājiem, tādēļ ar šo apstiprina pagaidu regulas 168. un 169. apsvērumu. |
| --- | --- |

(100)

Netika saņemti nekādi citi apsvērumi par importētājiem, tādēļ ar šo apstiprina pagaidu regulas 168. un 169. apsvērumu.

4.   Lietotāji

| (101) | Viena ieinteresētā persona jautāja, vai pagaidu regulas 171. apsvērumā sniegtajos procentuālajos daudzumos, kuri atspoguļo dažu lietotāju velmētu stiepļu importu, ir ņemts vērā viss imports Kopienas tirgū no valstīm, uz kurām attiecas šī izmeklēšana. Turklāt dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka gadījumā, ja antidempinga pasākumus noteiktu, nebūtu pieejami alternatīvi piegādes avoti un tas varētu radīt nepietiekamu piedāvājumu. |
| --- | --- |

(101)

Viena ieinteresētā persona jautāja, vai pagaidu regulas 171. apsvērumā sniegtajos procentuālajos daudzumos, kuri atspoguļo dažu lietotāju velmētu stiepļu importu, ir ņemts vērā viss imports Kopienas tirgū no valstīm, uz kurām attiecas šī izmeklēšana. Turklāt dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka gadījumā, ja antidempinga pasākumus noteiktu, nebūtu pieejami alternatīvi piegādes avoti un tas varētu radīt nepietiekamu piedāvājumu.

| (102) | Saņemot iebildumu par kopējo importa daudzumu, tika veikts kopējā velmētu stiepļu importa daudzuma atkārtots novērtējums. Analīzes liecināja, ka pašreizējais velmēto stiepļu importa daudzums, ko izlieto lietotāji, kas sadarbojās, ir lielāks nekā iepriekš pagaidu posmā aprēķinātais. Tā rezultātā pagaidu regulas 171. apsvērumā minēto lietotāju kopējais importa daudzums palielinājās par 30 %. Rezultātā var secināt, ka IP laikā pagaidu regulas 171. apsvērumā minētie lietotāji izlietoja apmēram 20 % no visa ĶTR velmēto stiepļu importa. |
| --- | --- |

(102)

Saņemot iebildumu par kopējo importa daudzumu, tika veikts kopējā velmētu stiepļu importa daudzuma atkārtots novērtējums. Analīzes liecināja, ka pašreizējais velmēto stiepļu importa daudzums, ko izlieto lietotāji, kas sadarbojās, ir lielāks nekā iepriekš pagaidu posmā aprēķinātais. Tā rezultātā pagaidu regulas 171. apsvērumā minēto lietotāju kopējais importa daudzums palielinājās par 30 %. Rezultātā var secināt, ka IP laikā pagaidu regulas 171. apsvērumā minētie lietotāji izlietoja apmēram 20 % no visa ĶTR velmēto stiepļu importa.

| (103) | Attiecībā uz apgalvojumu, ka nebūtu pieejami alternatīvi piegādes avoti, ja noteiktu antidempinga pasākumus, izmeklēšanā patiešām tika konstatētas zināmas neatbilstības Kopienas ražotāju piegādēs konkrētiem lietotājiem. Tomēr analīze neliecināja par to, ka šādas neatbilstības ir regulāras. Turklāt jāmin, ka ir pieejami citi piegādes avoti, ņemot vērā citas trešās valstis, kurām nav noteikti pasākumi. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(103)

Attiecībā uz apgalvojumu, ka nebūtu pieejami alternatīvi piegādes avoti, ja noteiktu antidempinga pasākumus, izmeklēšanā patiešām tika konstatētas zināmas neatbilstības Kopienas ražotāju piegādēs konkrētiem lietotājiem. Tomēr analīze neliecināja par to, ka šādas neatbilstības ir regulāras. Turklāt jāmin, ka ir pieejami citi piegādes avoti, ņemot vērā citas trešās valstis, kurām nav noteikti pasākumi. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (104) | Ņemot vērā minēto informāciju un to, ka netika saņemtas citas piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 173. līdz 175. apsvērums. |
| --- | --- |

(104)

Ņemot vērā minēto informāciju un to, ka netika saņemtas citas piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 173. līdz 175. apsvērums.

5.   Secinājums par Kopienas interesēm

| (105) | Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas šajā konkrētajā gadījumā liktu atteikties no antidempinga maksājumu noteikšanas ĶTR izcelsmes velmētām stieplēm. |
| --- | --- |

(105)

Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas šajā konkrētajā gadījumā liktu atteikties no antidempinga maksājumu noteikšanas ĶTR izcelsmes velmētām stieplēm.

G.   GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (106) | Tā kā turpmākas atsauksmes netika saņemtas, apstiprināja pagaidu regulas 179. apsvērumā minēto metodiku, ko izmanto, lai noteiktu cenas, kas nerada kaitējumu. Tomēr zaudējumu novēršanas pakāpes galīgajam novērtējumam izmantoja tādas pašas korekcijas, kas aprakstītas iepriekš 68. un 72. apsvērumā. Turklāt, lai aprēķinātu IP Kopienas ražošanas nozares EXW cenas, kas nerada kaitējumu, kaitējuma starpības aprēķinos izmantoto peļņas normu noteica pēc EXW cenām. |
| --- | --- |

(106)

Tā kā turpmākas atsauksmes netika saņemtas, apstiprināja pagaidu regulas 179. apsvērumā minēto metodiku, ko izmanto, lai noteiktu cenas, kas nerada kaitējumu. Tomēr zaudējumu novēršanas pakāpes galīgajam novērtējumam izmantoja tādas pašas korekcijas, kas aprakstītas iepriekš 68. un 72. apsvērumā. Turklāt, lai aprēķinātu IP Kopienas ražošanas nozares EXW cenas, kas nerada kaitējumu, kaitējuma starpības aprēķinos izmantoto peļņas normu noteica pēc EXW cenām.

| (107) | Attiecībā uz MR saskaņā ar iepriekšminēto 71. apsvērumu uzskatīja par lietderīgu galīgās zaudējumu novēršanas pakāpes aprēķināšanai izmantot visus pieejamos cenu datus par visu MR eksportu uz Kopienu. Tādējādi tika izmantoti visi pieejamie cenu dati, kas bija attiecīgi koriģēti, lai atspoguļotu vidējās svērtās eksporta cenas (CIF) pirmajam neatkarīgajam klientam Kopienā. Tādējādi konstatēja, ka MR importa galīgais zaudējumu novēršanas līmenis ir zem de minimis sliekšņa, kā paskaidrots iepriekšminētajā 64. apsvērumā. |
| --- | --- |

(107)

Attiecībā uz MR saskaņā ar iepriekšminēto 71. apsvērumu uzskatīja par lietderīgu galīgās zaudējumu novēršanas pakāpes aprēķināšanai izmantot visus pieejamos cenu datus par visu MR eksportu uz Kopienu. Tādējādi tika izmantoti visi pieejamie cenu dati, kas bija attiecīgi koriģēti, lai atspoguļotu vidējās svērtās eksporta cenas (CIF) pirmajam neatkarīgajam klientam Kopienā. Tādējādi konstatēja, ka MR importa galīgais zaudējumu novēršanas līmenis ir zem de minimis sliekšņa, kā paskaidrots iepriekšminētajā 64. apsvērumā.

| (108) | Ņemot vērā secinājumus, kas gūti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, jānosaka galīgi antidempinga pasākumi ĶTR importam, lai novērstu turpmāku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(108)

Ņemot vērā secinājumus, kas gūti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, jānosaka galīgi antidempinga pasākumi ĶTR importam, lai novērstu turpmāku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

| (109) | Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata paredzēja ieteikt galīgo antidempinga maksājumu noteikšanu. Tika noteikts arī termiņš, kurā ieinteresētās personas varēja sniegt iebildumus pēc minētās informācijas saņemšanas. Personu iesniegtās piezīmes pienācīgi ņēma vērā un vajadzības gadījumā izdarīja izmaiņas konstatējumos. |
| --- | --- |

(109)

Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata paredzēja ieteikt galīgo antidempinga maksājumu noteikšanu. Tika noteikts arī termiņš, kurā ieinteresētās personas varēja sniegt iebildumus pēc minētās informācijas saņemšanas. Personu iesniegtās piezīmes pienācīgi ņēma vērā un vajadzības gadījumā izdarīja izmaiņas konstatējumos.

2.   Galīgie pasākumi

| (110) | Ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu antidempinga pagaidu maksājumi ĶTR izcelsmes importam jānosaka ar viszemāko dempinga un zaudējumu apmēru saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. Šajā gadījumā visas maksājumu likmes attiecīgi jānosaka konstatēto zaudējuma apmēru līmenī. Pēc analoģijas ar pamatregulas 9. panta 3. punktu, ņemot vērā to, ka kaitējuma apmērs MR un Turcijai ir de minimis līmenī, izmeklēšanu attiecībā uz šo valsti pārtrauc. |
| --- | --- |

(110)

Ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu antidempinga pagaidu maksājumi ĶTR izcelsmes importam jānosaka ar viszemāko dempinga un zaudējumu apmēru saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. Šajā gadījumā visas maksājumu likmes attiecīgi jānosaka konstatēto zaudējuma apmēru līmenī. Pēc analoģijas ar pamatregulas 9. panta 3. punktu, ņemot vērā to, ka kaitējuma apmērs MR un Turcijai ir de minimis līmenī, izmeklēšanu attiecībā uz šo valsti pārtrauc.

| (111) | MR un Turcijas izcelsmes importam pagaidu antidempinga maksājumus nenosaka. |
| --- | --- |

(111)

MR un Turcijas izcelsmes importam pagaidu antidempinga maksājumus nenosaka.

| (112) | Ieteiktie antidempinga maksājumi ir šādi:








  Uzņēmums | Kaitējuma novēršanas līmenis | Dempinga starpība | Antidempinga maksājuma likme |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Valin Group (ĶTR) | 7,9 % | 38,6 % | 7,9 % |
| ĶTR atlikušais maksājums | 24,0 % | 52,3 % | 24,0 % |

(112)

Ieteiktie antidempinga maksājumi ir šādi:

Uzņēmums

Kaitējuma novēršanas līmenis

Dempinga starpība

Antidempinga maksājuma likme

Valin Group (ĶTR)

7,9 %

38,6 %

7,9 %

ĶTR atlikušais maksājums

24,0 %

52,3 %

24,0 %

3.   Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana

| (113) | Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, uzskata par vajadzīgu atbilstīgi galīgā antidempinga maksājuma līmenim galīgi iekasēt summas, kuras nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu, kas noteikts ar pagaidu regulu. Tā kā galīgie maksājumi ir zemāki par pagaidu maksājumiem, anulē provizoriski nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu apmēru. Ja galīgie maksājumi pārsniedz pagaidu maksājumus, galīgi iekasē tikai summas, kas nodrošinātas pagaidu maksājumu apmērā. |
| --- | --- |

(113)

Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, uzskata par vajadzīgu atbilstīgi galīgā antidempinga maksājuma līmenim galīgi iekasēt summas, kuras nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu, kas noteikts ar pagaidu regulu. Tā kā galīgie maksājumi ir zemāki par pagaidu maksājumiem, anulē provizoriski nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu apmēru. Ja galīgie maksājumi pārsniedz pagaidu maksājumus, galīgi iekasē tikai summas, kas nodrošinātas pagaidu maksājumu apmērā.

H.   PROCEDŪRAS PĀRTRAUKŠANA

| (114) | Ņemot vērā konstatējumus attiecībā uz MR un Turcijas izcelsmes importu, procedūru attiecībā uz minētajām divām valstīm izbeidz, |
| --- | --- |

(114)

Ņemot vērā konstatējumus attiecībā uz MR un Turcijas izcelsmes importu, procedūru attiecībā uz minētajām divām valstīm izbeidz,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu, saišķos brīvi satītu dzelzs, neleģēta vai leģēta tērauda, bet ne nerūsējoša tērauda stiepļu stieņu, ko deklarē ar KN kodiem 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 un 7227 90 95, importam nosaka galīgo antidempinga maksājumu.

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro turpmāk minēto uzņēmumu 1. punktā minēto ražojumu Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai, kurā iekļauta piegāde līdz Kopienas robežai, ir šāda:

| Valsts | Uzņēmums | Maksājums | Taric papildu kodi |
| --- | --- | --- | --- |
| Ķīnas Tautas Republika | Valin Group | 7,9 % | A930 |
| | Visi pārējie uzņēmumi | 24,0 % | A999 |

Valsts

Uzņēmums

Maksājums

Taric papildu kodi

Ķīnas Tautas Republika

Valin Group

7,9 %

A930

Visi pārējie uzņēmumi

24,0 %

A999

3.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Ar šo izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz MR un Turcijas izcelsmes velmētu stiepļu importu.

3. pants

Summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu atbilstīgi Komisijas Regulai (EK) Nr. 112/2009 par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velmētu stiepļu importu, galīgi iekasē atbilstoši galīgajai maksājuma likmei, kas noteikta 1. pantā. Galvotās summas, kuras pārsniedz galīgos antidempinga maksājumus, atbrīvo. Summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu atbilstīgi Komisijas Regulai (EK) Nr. 112/2009 par Moldovas Republikas izcelsmes velmētu stiepļu importu, atbrīvo.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 27. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

C. BILDT

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

1

(2)  OV L 38, 7.2.2009., 3. lpp.

2

(3)  OV C 113, 8.5.2008., 20. lpp.

3

---

| 5.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 203/14 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 203/14

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 704/2009

(2009. gada 4. augusts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 5. augustā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 4. augustā

Komisijas vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MK | 27,8 |
| XS | 22,4 |
| ZZ | 25,1 |
| 0707 00 05 | MK | 23,0 |
| TR | 89,6 |
| ZZ | 56,3 |
| 0709 90 70 | TR | 100,0 |
| ZZ | 100,0 |
| 0805 50 10 | AR | 57,6 |
| UY | 66,6 |
| ZA | 58,9 |
| ZZ | 61,0 |
| 0806 10 10 | EG | 163,3 |
| MA | 135,1 |
| TR | 155,7 |
| ZA | 125,8 |
| ZZ | 145,0 |
| 0808 10 80 | AR | 109,5 |
| BR | 68,7 |
| CL | 79,4 |
| CN | 81,7 |
| NZ | 95,4 |
| ZA | 83,1 |
| ZZ | 86,3 |
| 0808 20 50 | AR | 79,7 |
| CL | 73,4 |
| TR | 147,2 |
| ZA | 102,6 |
| ZZ | 100,7 |
| 0809 20 95 | TR | 279,8 |
| US | 318,7 |
| ZZ | 299,3 |
| 0809 30 | TR | 145,3 |
| ZZ | 145,3 |
| 0809 40 05 | BA | 39,5 |
| ZZ | 39,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MK

27,8

XS

22,4

ZZ

25,1

0707 00 05

MK

23,0

TR

89,6

ZZ

56,3

0709 90 70

TR

100,0

ZZ

100,0

0805 50 10

AR

57,6

UY

66,6

ZA

58,9

ZZ

61,0

0806 10 10

EG

163,3

MA

135,1

TR

155,7

ZA

125,8

ZZ

145,0

0808 10 80

AR

109,5

BR

68,7

CL

79,4

CN

81,7

NZ

95,4

ZA

83,1

ZZ

86,3

0808 20 50

AR

79,7

CL

73,4

TR

147,2

ZA

102,6

ZZ

100,7

0809 20 95

TR

279,8

US

318,7

ZZ

299,3

0809 30

TR

145,3

ZZ

145,3

0809 40 05

BA

39,5

ZZ

39,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 5.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 203/16 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 203/16

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 705/2009

(2009. gada 4. augusts),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 696/2009, ar ko nosaka no 2009. gada 1. augusta piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 1996. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1249/96 par Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem (ievedmuitas nodokļi labības nozarē) (2) un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 696/2009 (3) noteica no 2009. gada 1. augusta piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 696/2009 (3) noteica no 2009. gada 1. augusta piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē.

| (2) | Ņemot vērā to, ka aprēķinātā vidējā ievedmuitas nodokļa likme par 5 euro tonnā atšķiras no noteiktās likmes, jāizdara korekcija atbilstīgi ievedmuitas nodoklim, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 696/2009. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā to, ka aprēķinātā vidējā ievedmuitas nodokļa likme par 5 euro tonnā atšķiras no noteiktās likmes, jāizdara korekcija atbilstīgi ievedmuitas nodoklim, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 696/2009.

| (3) | Attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 696/2009, |
| --- | --- |

(3)

Attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 696/2009,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 696/2009 I un II pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2009. gada 5. augustā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 4. augustā

Komisijas vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 161, 29.6.1996., 125. lpp.

2

(3)  OV L 201, 1.8.2009., 3. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2009. gada 5. augusta

| KN kods | Preču apraksts | Ievedmuitas nodoklis (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte | 0,00 |
| vidēji augsta kvalitāte | 0,00 |
| zema kvalitāte | 0,00 |
| 1001 90 91 | Mīkstie KVIEŠI, sēklas | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUDZI | 65,86 |
| 1005 10 90 | KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas | 27,91 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZA, izņemot sēklas (2) | 27,91 |
| 1007 00 90 | Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus | 70,85 |

KN kods

Preču apraksts

Ievedmuitas nodoklis (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte

0,00

vidēji augsta kvalitāte

0,00

zema kvalitāte

0,00

1001 90 91

Mīkstie KVIEŠI, sēklas

0,00

ex 1001 90 99

Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai

0,00

1002 00 00

RUDZI

65,86

1005 10 90

KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas

27,91

1005 90 00

KUKURŪZA, izņemot sēklas (2)

27,91

1007 00 90

Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus

70,85

---

(1)  Par precēm, ko Kopienā ieved pāri Atlantijas okeānam vai pa Suecas kanālu, importētājs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 4. punkta noteikumiem var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:

| — | 3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē,

| — | 2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē.

(2)  Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 EUR/t, ja ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 5. punktā paredzētie nosacījumi.

---

II PIELIKUMS

Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai

31.7.2009-3.8.2009

| 1) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Mīkstie kvieši (1) | Kukurūza | Cietie kvieši, augsta kvalitāte | Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2) | Cietie kvieši, zema kvalitāte (3) | Mieži |
| Birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotējums | 169,99 | 96,54 | — | — | — | — |
| FOB cena, ASV | — | — | 170,60 | 160,60 | 140,60 | 71,58 |
| Piemaksa par Persijas līča reģionu | — | 16,48 | — | — | — | — |
| Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu | 6,22 | — | — | — | — | — |

1)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

(EUR/t)

Mīkstie kvieši (1)

Kukurūza

Cietie kvieši, augsta kvalitāte

Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2)

Cietie kvieši, zema kvalitāte (3)

Mieži

Birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotējums

169,99

96,54

—

—

—

—

FOB cena, ASV

—

—

170,60

160,60

140,60

71,58

Piemaksa par Persijas līča reģionu

—

16,48

—

—

—

—

Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu

6,22

—

—

—

—

—

| 2) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.






  Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama | 21,10 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama | 19,60 EUR/t |

2)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama

21,10 EUR/t

Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama

19,60 EUR/t

---

(1)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(2)  Atlaide 10 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(3)  Atlaide 30 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

---

DIREKTĪVAS

| 5.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 203/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 203/19

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2009/61/EK

(2009. gada 13. jūlijs)

par apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoros

(kodificēta versija)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Padomes Direktīva 78/933/EEK (1978. gada 17. oktobris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoros (3) ir vairākkārt būtiski grozīta (4). Skaidrības un praktisku iemeslu labad būtu lietderīgi veikt attiecīgās direktīvas kodifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Direktīva 78/933/EEK (1978. gada 17. oktobris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoros (3) ir vairākkārt būtiski grozīta (4). Skaidrības un praktisku iemeslu labad būtu lietderīgi veikt attiecīgās direktīvas kodifikāciju.

| (2) | Direktīva 78/933/EEK ir viena no atsevišķajām direktīvām par EK tipa apstiprināšanas sistēmu, kas paredzēta Padomes Direktīvā 74/150/EEK (1974. gada 4. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoru tipa apstiprinājumu, kura aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/37/EK (2003. gada 26. maijs), kas attiecas uz tipa apstiprinājumu lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktoriem, to piekabēm un maināmām velkamām mašīnām kopā ar to sistēmām, detaļām un atsevišķām tehniskām vienībām (5) un kas nosaka tehniskos priekšrakstus attiecībā uz lauksaimniecības vai mežsaimniecības riteņtraktoru apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu. Šie tehniskie priekšraksti attiecas uz dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu, lai EK tipa apstiprinājuma procedūra, kas paredzēta Direktīvā 2003/37/EK, varētu tikt piemērota attiecībā uz katru traktora tipu. Tātad Direktīvā 2003/37/EK izklāstītos noteikumus, kas attiecas uz lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktoriem, to piekabēm un maināmām velkamām mašīnām kopā ar to sistēmām, detaļām un atsevišķām tehniskām vienībām, piemēro šai direktīvai. |
| --- | --- |

(2)

Direktīva 78/933/EEK ir viena no atsevišķajām direktīvām par EK tipa apstiprināšanas sistēmu, kas paredzēta Padomes Direktīvā 74/150/EEK (1974. gada 4. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoru tipa apstiprinājumu, kura aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/37/EK (2003. gada 26. maijs), kas attiecas uz tipa apstiprinājumu lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktoriem, to piekabēm un maināmām velkamām mašīnām kopā ar to sistēmām, detaļām un atsevišķām tehniskām vienībām (5) un kas nosaka tehniskos priekšrakstus attiecībā uz lauksaimniecības vai mežsaimniecības riteņtraktoru apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu. Šie tehniskie priekšraksti attiecas uz dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu, lai EK tipa apstiprinājuma procedūra, kas paredzēta Direktīvā 2003/37/EK, varētu tikt piemērota attiecībā uz katru traktora tipu. Tātad Direktīvā 2003/37/EK izklāstītos noteikumus, kas attiecas uz lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktoriem, to piekabēm un maināmām velkamām mašīnām kopā ar to sistēmām, detaļām un atsevišķām tehniskām vienībām, piemēro šai direktīvai.

| (3) | Šī direktīva nedrīkstētu skart dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem III pielikuma B daļā minēto direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos un to piemērošanai, |
| --- | --- |

(3)

Šī direktīva nedrīkstētu skart dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem III pielikuma B daļā minēto direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos un to piemērošanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

1.   “Lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktors” ir jebkurš mehāniskais transportlīdzeklis, kam ir riteņi vai kāpurķēdes un vismaz divas asis un kura galvenā funkcija ir vilces spēka radīšana, un kurš ir īpaši projektēts, lai vilktu, stumtu, pārvietotu vai darbinātu noteiktus lauksaimniecības vai mežsaimniecības darbarīkus, mehānismus vai piekabes. Tas var būt aprīkots kravu un pasažieru pārvadāšanai.

2.   Šī direktīva attiecas tikai uz tiem 1. punktā definētajiem traktoriem, kas aprīkoti ar pneimatiskajām riepām un kuriem maksimālais paredzētais ātrums ir starp 6 un 40 km/h.

2. pants

1.   Dalībvalsts nedrīkst atteikt piešķirt EK tipa vai traktora tipa valsts tipa apstiprinājumu, atsaucoties uz traktorā uzstādītām obligātajām vai papildu apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm, kas uzskaitītas I pielikuma 1.5.7. līdz 1.5.21. punktā, ja tās ir uzstādītas saskaņā ar šajā pielikumā noteiktajām prasībām.

2.   Attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas neatbilst prasībām, kuras noteiktas šajā direktīvā, tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar šīs direktīvas priekšmetu, dalībvalstis:

| — | neizsniedz EK tipa apstiprinājumu, |
| --- | --- |

—

neizsniedz EK tipa apstiprinājumu,

| — | var neizsniegt valsts tipa apstiprinājumu. |
| --- | --- |

—

var neizsniegt valsts tipa apstiprinājumu.

3.   Attiecībā uz jauniem transportlīdzekļiem, kas neatbilst prasībām, kuras attiecīgi noteiktas šajā direktīvā, tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar šīs direktīvas priekšmetu, dalībvalstis:

| — | uzskata, ka atbilstības sertifikāti, kas ir līdzi šiem jauniem transportlīdzekļiem saskaņā ar Direktīvas 2003/37/EK noteikumiem, nav derīgi 7. panta 1. punkta nolūkiem, |
| --- | --- |

—

uzskata, ka atbilstības sertifikāti, kas ir līdzi šiem jauniem transportlīdzekļiem saskaņā ar Direktīvas 2003/37/EK noteikumiem, nav derīgi 7. panta 1. punkta nolūkiem,

| — | var atteikt minēto jauno transportlīdzekļu reģistrāciju, tirdzniecību vai nodošanu ekspluatācijā. |
| --- | --- |

—

var atteikt minēto jauno transportlīdzekļu reģistrāciju, tirdzniecību vai nodošanu ekspluatācijā.

3. pants

Dalībvalstis nedrīkst atteikt traktoru reģistrāciju vai aizliegt to pārdošanu, nodošanu ekspluatācijā vai lietošanu tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar tādu obligāto vai papildu apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu, kas uzskaitītas I pielikuma 1.5.7. līdz 1.5.21. punktā, ja tās ir uzstādītas saskaņā ar tajā pielikumā izklāstītajām prasībām.

4. pants

Dalībvalsts, kas ir piešķīrusi EK tipa apstiprinājumu, veic vajadzīgos pasākumus, lai tā tiktu informēta par visiem pārveidojumiem, kas skar jebkuru I pielikuma 1.1. punktā minēto detaļu vai parametru. Šīs dalībvalsts kompetentās iestādes lemj par to, vai būtu atkārtoti jāveic pārveidota traktoru tipa testi un jāsastāda jauns ziņojums. Ja minētie testi liecina par neatbilstību šīs direktīvas prasībām, pārveidošanu neapstiprina.

5. pants

Grozījumus, kas vajadzīgi, lai I un II pielikuma prasības pielāgotu tehnikas attīstībai, pieņem saskaņā ar Direktīvas 2003/37/EK 20. panta 3. punktā minēto procedūru.

6. pants

Dalībvalstis dara zināmus Komisijai to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

7. pants

Direktīvu 78/933/EEK, kur grozījumi izdarīti ar III pielikuma A daļā minētajām direktīvām, ar šo atceļ, neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem III pielikuma B daļā minēto direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos un to piemērošanai.

Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu IV pielikumā.

8. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2010. gada 1. janvāra.

9. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 13. jūlijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

H.-G. PÖTTERING

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

E. ERLANDSSON

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 175, 27.7.2007., 40. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. februāra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2009. gada 22. jūnija Lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 325, 20.11.1978., 16. lpp.

3

(4)  Skat. III pielikuma A daļu.

4

(5)  OV L 171, 9.7.2003., 1. lpp.

5

---

I PIELIKUMS

APGAISMES IERĪČU UN GAISMAS SIGNĀLIERĪČU UZSTĀDĪŠANA

1.   DEFINĪCIJAS

1.1.   Traktoru tips atkarībā no apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanas

“Traktoru tips atkarībā no apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanas” ir traktori, kas neatšķiras pēc šādām būtiskām pazīmēm:

| 1.1.1. | traktora gabarīti un ārējā forma; |
| --- | --- |

1.1.1.

traktora gabarīti un ārējā forma;

| 1.1.2. | ierīču skaits un izvietojums.
  Tāpat uzskata, ka pie dažādiem tipiem nepieder: traktori, kas atšķiras iepriekšminētā 1.1.1. un 1.1.2. punkta nozīmē, bet ne tik lielā mērā, lai tas skartu attiecīgajam traktoru tipam noteikto lukturu tipus, skaitu, izvietojumu un ģeometrisko redzamību, kā arī traktori, kuri ir vai nav aprīkoti ar papildu lukturiem. |
| --- | --- |

1.1.2.

ierīču skaits un izvietojums.

Tāpat uzskata, ka pie dažādiem tipiem nepieder: traktori, kas atšķiras iepriekšminētā 1.1.1. un 1.1.2. punkta nozīmē, bet ne tik lielā mērā, lai tas skartu attiecīgajam traktoru tipam noteikto lukturu tipus, skaitu, izvietojumu un ģeometrisko redzamību, kā arī traktori, kuri ir vai nav aprīkoti ar papildu lukturiem.

1.2.   Šķērsplakne

“Šķērsplakne” ir vertikāla plakne, kas ir perpendikulāra traktora gareniskajai vidus plaknei.

1.3.   Traktors bez kravas

“Traktors bez kravas” ir darbam derīgs traktors, kā tas noteikts Direktīvas 2003/37/EK I pielikuma 2.1.1. punktā, informācijas dokumenta paraugā.

1.4.   Traktors ar kravu

“Traktors ar kravu” ir traktors, kas piekrauts līdz tehniski maksimāli pieļaujamam svaram, ko norādījis ražotājs, kurš arī nosaka šā svara sadali starp asīm.

1.5.   Lukturis

“Lukturis” ir ierīce, kas paredzēta ceļa apgaismošanai (galvenais lukturis) vai gaismas signāla raidīšanai. Pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturi un atstarotāji arī ir uzskatāmi par lukturiem.

1.5.1.   Līdzvērtīgi lukturi

“Līdzvērtīgi lukturi” ir lukturi ar vienādām funkcijām, kas ir atļauti valstī, kur reģistrēts traktors; šie lukturi var pēc raksturlielumiem atšķirties no lukturiem, ar kuriem aprīkots traktors apstiprināšanas brīdī, ja vien tie atbilst šā pielikuma prasībām.

1.5.2.   Neatkarīgi lukturi

“Neatkarīgi lukturi” ir lukturi ar atsevišķu optisko stiklu, atsevišķu gaismas avotu un atsevišķu luktura korpusu.

1.5.3.   Grupētie lukturi

“Grupētie lukturi” ir ierīces ar atsevišķu optisko stiklu, atsevišķu gaismas avotu, bet kopēju luktura korpusu.

1.5.4.   Kombinēti lukturi

“Kombinētie lukturi” ir ierīces ar atsevišķu optisko stiklu, bet kopēju gaismas avotu un kopēju luktura korpusu.

1.5.5.   Savstarpēji apvienoti lukturi

“Savstarpēji apvienoti lukturi” ir ierīces ar atsevišķu gaismas avotu (vai vienu gaismas avotu, kas darbojas dažādos režīmos), pilnībā vai daļēji kopēju optisko stiklu un kopēju luktura korpusu.

1.5.6.   Aizsedzams apgaismes lukturis

“Aizsedzams apgaismes lukturis” ir priekšējais lukturis, kuru var daļēji vai pilnīgi aizsegt, kad to nelieto. To var panākt ar aizbīdāmā vāka palīdzību, grozot priekšējo lukturi vai jebkurā citā piemērotā veidā. Apzīmējot aizsedzamo lukturi, kuru grozot ir iespējams iegremdēt korpusā, galvenokārt lieto vārdu “ievelkamais”.

1.5.6.1.   Grozāmi lukturi

“Grozāmi lukturi” ir traktorā uzstādīti lukturi, kurus var grozīt attiecībā pret to un kuru optisko stiklu nevar nosegt.

1.5.7.   Galvenais tālās gaismas lukturis

“Galvenais tālās gaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto garāka ceļa posma apgaismošanai traktora priekšā.

1.5.8.   Galvenais tuvās gaismas lukturis

“Galvenais tuvās gaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto ceļa apgaismošanai traktora priekšā, lai nevajadzīgi neapžilbinātu vai citādi netraucētu pretimbraucējus un citus satiksmes dalībniekus.

1.5.9.   Priekšējais miglas lukturis

“Priekšējais miglas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai labāk apgaismotu ceļu miglā, sniegputenī, stiprā lietū vai putekļu mākonī.

1.5.10.   Atpakaļgaitas lukturis

“Atpakaļgaitas lukturis” ir lukturis, ko izmanto ceļa apgaismošanai traktora aizmugurē un lai brīdinātu pārējos satiksmes dalībniekus, ka traktors brauc atpakaļgaitā vai gatavojas to darīt.

1.5.11.   Virzienrādītājs

“Virzienrādītājs” ir lukturis, ko izmanto, lai parādītu pārējiem satiksmes dalībniekiem, ka vadītājs gatavojas pagriezties pa labi vai pa kreisi.

1.5.12.   Avārijas signāls

“Avārijas signāls” ir ierīce, kas ļauj vienlaicīgi iedarbināt visus traktora virzienrādītājus, lai pievērstu uzmanību tam, ka traktors šobrīd rada īpašas briesmas pārējiem satiksmes dalībniekiem.

1.5.13.   Bremžu signāllukturis

“Bremžu signāllukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai brīdinātu pārējos satiksmes dalībniekus traktora aizmugurē, ka tā vadītājs ir iedarbinājis darba bremzes.

1.5.14.   Pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturi

“Pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturis” ir ierīce, ko izmanto, lai apgaismotu vietu, kas paredzēta numura zīmei; tajā var ietilpt vairāki optiskie elementi.

1.5.15.   Priekšējais gabarītgaismas (sānu) lukturis

“Priekšējais gabarītgaismas (sānu) lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai brīdinātu par traktora klātieni un tā platumu tos, kas atrodas priekšā.

1.5.16.   Pakaļējais gabarītgaismas (sānu) lukturis

“Pakaļējais gabarītgaismas (sānu) lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai brīdinātu par traktora klātieni un tā platumu tos, kas atrodas aizmugurē.

1.5.17.   Pakaļējais miglas lukturis

“Pakaļējais miglas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai biezā miglā traktors būtu vieglāk saredzams no aizmugures.

1.5.18.   Stāvgaismas lukturis

“Stāvgaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai pievērstu uzmanību traktora klātienei, tam stāvot bez piekabes apdzīvotā vietā. Šādos apstākļos tas aizvieto priekšējos un pakaļējos gabarītgaismas (sānu) lukturus.

1.5.19.   Kontūrgaismu lukturis

“Kontūrgaismu lukturi” ir lukturi, kuri novietoti galējā ārmalā pēc iespējas tuvāk traktora augšgalam un kuriem būtu skaidri jāparāda traktora kopējais platums. Tie paredzēti dažiem traktoriem kā papildinājums traktora priekšējiem un pakaļējiem gabarītgaismas (sānu) lukturiem, lai pievērstu īpašu uzmanību tā gabarītiem.

1.5.20.   Atstarotājs

“Atstarotājs” ir ierīce, ko izmanto, lai brīdinātu par traktora klātieni, atstarojot gaismu, kas nāk no gaismas avota, kurš nav saistībā ar traktoru un kuram blakus atrodas vērotājs.

Šajā direktīvā par atstarotājiem neuzskata:

| — | retroreflektīvas numura zīmes, |
| --- | --- |

—

retroreflektīvas numura zīmes,

| — | citas plāksnes un retroreflektīvus signālus, kas jāizmanto saskaņā ar dalībvalsts noteikumiem par noteiktām transportlīdzekļu kategorijām vai noteiktiem darbības veidiem. |
| --- | --- |

—

citas plāksnes un retroreflektīvus signālus, kas jāizmanto saskaņā ar dalībvalsts noteikumiem par noteiktām transportlīdzekļu kategorijām vai noteiktiem darbības veidiem.

1.5.21.   Darba lukturis

“Darba lukturis” ir ierīce darba vietas vai darba norises apgaismošanai.

1.6.   Luktura apgaismojošā virsma

1.6.1.   Gaismas ierīces apgaismojošā virsma

“Gaismas ierīces apgaismojošā virsma” (1.5.7. līdz 1.5.10. punkts) ir atstarotāja pilnas apertūras taisnleņķa projekcija šķērsplaknē. Ja luktura stikls (vai stikli) nosedz tikai daļu no atstarotāja pilnās apertūras, tad vērā ņem tikai šīs daļas projekciju. Priekšējam tuvās gaismas lukturim griezuma pusē apgaismojošo virsmu ierobežo griezuma līnijas redzamā projekcija uz optiskā stikla. Ja atstarotājs un stikls ir regulējami, tie jānoregulē vidējā pozīcijā.

1.6.2.   Signālluktura apgaismojošā virsma, izņemot atstarotāju

“Signālluktura (izņemot atstarotāju) apgaismojošā virsma” (1.5.11. līdz 1.5.19. punkts) ir luktura taisnleņķa projekcija plaknē, kas ir perpendikulāra tā pamatasij un ir saskarē ar luktura ārējo gaismas emisijas virsmu; šo projekciju ierobežo šajā plaknē esošo aizsegu malas, no kuriem katrs ļauj tikai 98 % no luktura gaismas intensitātes plūst pamatass virzienā. Nosakot apgaismojošās virsmas apakšējo, augšējo un sānu robežu, izmanto tikai aizsegus ar horizontālām vai vertikālām malām.

1.6.3.   Atstarotāja apgaismojošā virsma

“Atstarotāja apgaismojošā virsma” (1.5.20.) ir atstarotāja atstarojošās virsmas taisnleņķa projekcija plaknē, kura ir perpendikulāra tā pamatasij un kuru ierobežo plaknes, kas skar atstarotāja gaismas projekcijas virsmas ārējās malas un ir paralēlas šai asij. Nosakot apgaismojošās virsmas apakšējo, augšējo un sānu robežu, izmanto tikai vertikālas un horizontālas plaknes.

1.6.4.   Gaismas emisijas ārējās virsmas

Noteikta novērošanas virziena “gaismas emisijas ārējās virsmas” ir gaismas emisijas virsmas taisnleņķa projekcija plaknē, kas ir perpendikulāra novērošanas virzienam (sk. zīmējumu 1. papildinājumā).

1.7.   Pamatass

“Pamatass” ir gaismas signāla raksturīgā ass, ko luktura ražotājs nosaka kā atskaites virzienu (H = 0°, V = 0°) fotometriskajos mērījumos un uzstādot lukturi uz traktora.

1.8.   Atskaites punkts

“Atskaites punkts” ir ražotāja noteiktais pamatass un gaismas emisijas ārējās virsmas krustošanās punkts.

1.9.   Ģeometriskās redzamības leņķi

“Ģeometriskās redzamības leņķi” ir leņķi, kas norobežo minimālā telpiskā leņķa laukumu, kurā jābūt redzamai luktura gaismas emisijas ārējai virsmai. Šo telpiskā leņķa laukumu ierobežo tādas sfēras segmenti, kuras centrs sakrīt ar luktura atskaites punktu un kuras ekvators ir paralēls zemei. Šos segmentus nosaka attiecībā pret pamatasi. Horizontālie β leņķi atbilst garumam, bet vertikālie α leņķi – platumam. Ģeometriskās redzamības leņķu iekšpusē nedrīkst būt šķēršļi gaismas izplatīšanai no jebkuras luktura gaismas emisijas ārējās virsmas daļas.

Ja lukturis ir jāapstiprina, tas neattiecas uz šķēršļiem, kas pastāv luktura apstiprināšanas laikā.

1.10.   Galējā ārmala

“Galējā ārmala” traktora abās pusēs ir plakne, kas ir paralēla traktora gareniskajai vidus plaknei un sakrīt ar tā sānu ārējo malu, neņemot vērā, ka ārpus tās paliek:

| 1.10.1. | riepas netālu no vietas, kur tās saskaras ar zemi, un riepu spiediena mērītāju savienojumi; |
| --- | --- |

1.10.1.

riepas netālu no vietas, kur tās saskaras ar zemi, un riepu spiediena mērītāju savienojumi;

| 1.10.2. | jebkuras pretslīdēšanas ierīces, kas var būt uzliktas riteņiem; |
| --- | --- |

1.10.2.

jebkuras pretslīdēšanas ierīces, kas var būt uzliktas riteņiem;

| 1.10.3. | atpakaļskata spoguļi; |
| --- | --- |

1.10.3.

atpakaļskata spoguļi;

| 1.10.4. | virzienrādītāji sānos, kontūrgaismu lukturi, priekšējie un pakaļējie gabarītgaismas (sānu) lukturi, kā arī stāvgaismas lukturi; |
| --- | --- |

1.10.4.

virzienrādītāji sānos, kontūrgaismu lukturi, priekšējie un pakaļējie gabarītgaismas (sānu) lukturi, kā arī stāvgaismas lukturi;

| 1.10.5. | traktoram uzliktas muitas plombas un ierīces, kas palīdz piestiprināt un aizsargāt šīs plombas. |
| --- | --- |

1.10.5.

traktoram uzliktas muitas plombas un ierīces, kas palīdz piestiprināt un aizsargāt šīs plombas.

1.11.   Kopējais platums

“Kopējais platums” ir attālums starp divām vertikālajām plaknēm, kas noteiktas 1.10. punktā.

1.12.   Vienots lukturis

“Vienots lukturis” ir jebkurš divu vai vairāku identisku vai atšķirīgu lukturu apvienojums, kuri neatšķiras pēc funkcijas un krāsas, ja tajā ietilpst ierīces, kuru gaismas emisijas kopvirsmas projekcija noteiktā šķērsplaknē aizņem 60 % vai vairāk platības vismazākajā taisnstūrī, kas aptver iepriekš minēto lukturu gaismas emisijas virsmas projekciju, ar nosacījumu, ka šis apvienojums, ja tas ir vajadzīgs, apstiprināts kā vienots lukturis.

Šāda iespējama apvienošana neskar galvenos tālās gaismas lukturus, galvenos tuvās gaismas lukturus un priekšējos miglas lukturus.

1.13.   Divi lukturi vai lukturu pāris

“Divi lukturi” vai “lukturu pāris” ir vienota gaismas emisijas virsma gaismas joslas formā, ja to novieto simetriski attiecībā pret traktora garenisko vidus plakni un kuras abas malas atrodas ne tuvāk ka 400 mm attālumā no traktora galējās ārmalas, un tās garums ir vismaz 800 mm. Šādas joslas apgaismošanu nodrošina vismaz ar diviem gaismas avotiem, kas atrodas pēc iespējas tuvāk tās galiem. Gaismas emisijas virsmu drīkst veidot vairāki cits citam līdzās novietoti elementi ar nosacījumu, ka vairāku atsevišķo gaismas emisijas virsmu projekcija vienā un tajā pašā šķērsplaknē aizņem ne mazāk kā 60 % platības mazajā taisnstūrī, kas aptver šo atsevišķo gaismas emisijas virsmu projekcijas.

1.14.   Attālums starp diviem lukturiem

“Attālums starp diviem lukturiem”, kas ir vērsti vienā virzienā, ir attālums starp divu saskaņā ar 1.6. punktā minēto gadījumu noteikto apgaismojošo virsmu kontūru taisnleņķa projekcijām plaknē, kas ir perpendikulāra minētajam virzienam.

1.15.   Papildu lukturis

“Papildu lukturis” ir lukturis, kura uzstādīšana ir ražotāja brīva izvēle.

1.16.   Darbības indikators

“Darbības indikators” ir indikators, kas uzrāda, vai iedarbinātā ierīce darbojas pareizi.

1.17.   Kontūra indikators

“Kontūra indikators” ir indikators, kas uzrāda, ka ierīce ir ieslēgta, bet neuzrāda, vai tā darbojas pareizi.

2.   PIETEIKUMS EK TIPA APSTIPRINĀJUMAM

| 2.1. | Pieteikumu traktoru tipa EK tipa apstiprinājumam attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu iesniedz traktoru ražotājs vai tā pārstāvis. |
| --- | --- |

2.1.

Pieteikumu traktoru tipa EK tipa apstiprinājumam attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu iesniedz traktoru ražotājs vai tā pārstāvis.

| 2.2. | Tam pievieno šādus dokumentus trijos eksemplāros un vēl šādas ziņas:






  2.2.1. | traktoru tipa aprakstu, norādot 1.1. punktā minēto informāciju; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Tam pievieno šādus dokumentus trijos eksemplāros un vēl šādas ziņas:

2.2.1.

traktoru tipa aprakstu, norādot 1.1. punktā minēto informāciju;

| 2.2.2. | to ierīču sarakstu, ko ražotājs ir noteicis apgaismes un gaismas signalizācijas montāžai. Attiecībā uz katru funkciju sarakstā var iekļaut vairākus ierīces tipus. Par katru ierīču tipu jābūt pienācīgai dokumentācijai (piemēram, detaļas tipa apstiprinājuma zīmei, ražotāja vārdam un adresei utt.). Sarakstā var arī iekļaut šādu papildinformāciju attiecībā uz katru funkciju: “vai līdzvērtīgas ierīces”; |
| --- | --- |

2.2.2.

to ierīču sarakstu, ko ražotājs ir noteicis apgaismes un gaismas signalizācijas montāžai. Attiecībā uz katru funkciju sarakstā var iekļaut vairākus ierīces tipus. Par katru ierīču tipu jābūt pienācīgai dokumentācijai (piemēram, detaļas tipa apstiprinājuma zīmei, ražotāja vārdam un adresei utt.). Sarakstā var arī iekļaut šādu papildinformāciju attiecībā uz katru funkciju: “vai līdzvērtīgas ierīces”;

| 2.2.3. | apgaismes ierīču un gaismas signālierīču kopējo izkārtojuma shēmu, norādot dažādu traktora lukturu novietojumu; |
| --- | --- |

2.2.3.

apgaismes ierīču un gaismas signālierīču kopējo izkārtojuma shēmu, norādot dažādu traktora lukturu novietojumu;

| 2.2.4. | katra atsevišķa luktura shēmu (shēmas), norādot apgaismojošās virsmas, kā tas noteikts 1.6. punktā. |
| --- | --- |

2.2.4.

katra atsevišķa luktura shēmu (shēmas), norādot apgaismojošās virsmas, kā tas noteikts 1.6. punktā.

| 2.3. | Tehniskajai iestādei, kas piešķir apstiprinājumu, testam jānogādā traktors bez kravas ar uzstādītajām apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm, kā tas norādīts 2.2.2. punktā un kas ir tipisks apstiprināmā traktoru tipa paraugs. |
| --- | --- |

2.3.

Tehniskajai iestādei, kas piešķir apstiprinājumu, testam jānogādā traktors bez kravas ar uzstādītajām apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm, kā tas norādīts 2.2.2. punktā un kas ir tipisks apstiprināmā traktoru tipa paraugs.

| 2.4. | Tipa apstiprinājuma dokumentam pievieno dokumentu, kas paredzēts II pielikumā. |
| --- | --- |

2.4.

Tipa apstiprinājuma dokumentam pievieno dokumentu, kas paredzēts II pielikumā.

3.   VISPĀRĒJI NORĀDĪJUMI

3.1.   Apgaismes ierīces un gaismas signālierīces jāuzstāda tā, lai normālos ekspluatācijas apstākļos un neatkarīgi no vibrācijas, kurai tās var būt pakļautas, tās saglabā šajā pielikumā norādītās īpašības un nodrošina traktora atbilstību šā pielikuma prasībām. It īpaši jāizslēdz nejauša lukturu kārtības izjaukšana.

| 3.1.1 | Traktoriem jābūt aprīkotiem ar elektroinstalācijas savienojumiem, kas ļauj izmantot pārnēsājamo gaismas signalizācijas ierīci. Traktoriem it īpaši jābūt aprīkotiem ar pastāvīgi pievienotu kontaktligzdu saskaņā ar ISO R 1724 (Elektroinstalācijas savienojumi transportlīdzekļiem ar 6 vai 12 voltu elektrisko iekārtu, ko izmanto galvenokārt vieglajos personiskajos automobiļos un vieglajās piekabēs vai apdzīvojamos autofurgonos) (pirmais izdevums, 1970. gada aprīlis) vai ISO R 1185 standartu (Elektroinstalācijas savienojumi starp vilcēju un velkamo transportlīdzekli ar 24 voltu elektrisko iekārtu, ko izmanto starptautiskos komercpārvadājumos) (pirmais izdevums, 1970. gada marts). Izmantojot ISO R 1185 standartu, 2. kontakta funkcija aprobežojas ar pakaļējo gabarītgaismas (sānu) lukturi un kontūrgaismu lukturi kreisajā pusē. |
| --- | --- |

3.1.1

Traktoriem jābūt aprīkotiem ar elektroinstalācijas savienojumiem, kas ļauj izmantot pārnēsājamo gaismas signalizācijas ierīci. Traktoriem it īpaši jābūt aprīkotiem ar pastāvīgi pievienotu kontaktligzdu saskaņā ar ISO R 1724 (Elektroinstalācijas savienojumi transportlīdzekļiem ar 6 vai 12 voltu elektrisko iekārtu, ko izmanto galvenokārt vieglajos personiskajos automobiļos un vieglajās piekabēs vai apdzīvojamos autofurgonos) (pirmais izdevums, 1970. gada aprīlis) vai ISO R 1185 standartu (Elektroinstalācijas savienojumi starp vilcēju un velkamo transportlīdzekli ar 24 voltu elektrisko iekārtu, ko izmanto starptautiskos komercpārvadājumos) (pirmais izdevums, 1970. gada marts). Izmantojot ISO R 1185 standartu, 2. kontakta funkcija aprobežojas ar pakaļējo gabarītgaismas (sānu) lukturi un kontūrgaismu lukturi kreisajā pusē.

3.2.   Gaismas lukturi, kas norādīti 1.5.7., 1.5.8. un 1.5.9. punktā, jāuzstāda tā, lai varētu viegli veikt to izlīdzināšanu vajadzīgajā virzienā.

3.3.   Visām gaismas signalizācijas ierīcēm, uzstādot tās uz traktora, luktura pamatasij jābūt paralēlai traktora balsta plaknei uz ceļa, kā arī traktora gareniskajai plaknei. Katrā virzienā ir pieļaujama ± 3° pielaide. Turklāt jāievēro visi ražotāja noteiktie īpašie norādījumi attiecībā uz uzstādīšanu.

3.4.   Ja īpašu norādījumu nav, lukturu augstumu un izlīdzināšanu pārbauda, novietojot traktoru bez kravas uz līdzenas, horizontālas virsmas.

3.5.   Ja īpašas prasības nepastāv, lukturi, kas veido pāri:

| 3.5.1. | uz traktora jāuzstāda simetriski attiecībā pret garenisko vidus plakni; |
| --- | --- |

3.5.1.

uz traktora jāuzstāda simetriski attiecībā pret garenisko vidus plakni;

| 3.5.2. | ir savstarpēji simetriski attiecībā pret garenisko vidus plakni; |
| --- | --- |

3.5.2.

ir savstarpēji simetriski attiecībā pret garenisko vidus plakni;

| 3.5.3. | atbilst vienādiem kolorimetriskiem parametriem; |
| --- | --- |

3.5.3.

atbilst vienādiem kolorimetriskiem parametriem;

| 3.5.4. | būtībā uzrāda identiskus fotometriskos parametrus. |
| --- | --- |

3.5.4.

būtībā uzrāda identiskus fotometriskos parametrus.

3.6.   Attiecībā uz traktoriem ar asimetrisku ārējo formu, ciktāl iespējams, jāievēro 3.5.1. un 3.5.2. punkta prasības. Uzskata, ka šīs prasības ir ievērotas, ja ir panākts vienāds divu lukturu attālums no gareniskās vidus plaknes un no balsta plaknes uz zemes.

3.7.   Lukturi, kas pilda dažādas funkcijas, var būt patstāvīgi vai grupēti, kombinēti vai savstarpēji apvienoti vienā ierīcē ar nosacījumu, ka katrs šāds lukturis atbilst tam piemērojamajām prasībām.

3.8.   Maksimālo augstumu virs zemes mēra no apgaismojošās virsmas augstākā punkta, bet minimālo augstumu – no zemākā punkta.

3.9.   Ja nepastāv īpašas prasības, neviens cits lukturis, izņemot virzienrādītājus un avārijas signālu, nedrīkst izstarot mirgojošu gaismu.

3.10.   Sarkana gaisma nedrīkst būt redzama priekšpusē un balta gaisma aizmugurē, izņemot atpakaļgaitas luktura un darba luktura gaismu.

Uzskata, ka šī prasība ir ievērota, ja:

| 3.10.1. | attiecībā uz sarkanas gaismas redzamību priekšpusē: sarkanu gaisma nevar tieši redzēt novērotājs, kas 1. joslas robežās pārvietojas šķērsplaknē, kura atrodas 25 m attālumā no traktora priekšgala (sk. 2. papildinājuma 1. zīmējumu); |
| --- | --- |

3.10.1.

attiecībā uz sarkanas gaismas redzamību priekšpusē: sarkanu gaisma nevar tieši redzēt novērotājs, kas 1. joslas robežās pārvietojas šķērsplaknē, kura atrodas 25 m attālumā no traktora priekšgala (sk. 2. papildinājuma 1. zīmējumu);

| 3.10.2. | attiecībā uz baltas gaismas redzamību aizmugurē: baltu gaismu nevar tieši redzēt novērotājs, kas 2. joslas robežās pārvietojas šķērsplaknē, kura atrodas 25 m attālumā no traktora aizmugures (sk. 2. papildinājuma 2. zīmējumu). |
| --- | --- |

3.10.2.

attiecībā uz baltas gaismas redzamību aizmugurē: baltu gaismu nevar tieši redzēt novērotājs, kas 2. joslas robežās pārvietojas šķērsplaknē, kura atrodas 25 m attālumā no traktora aizmugures (sk. 2. papildinājuma 2. zīmējumu).

| 3.10.3. | Novērotājam redzamo 1. un 2. joslu attiecīgās plaknes ierobežo šādi:






  3.10.3.1. | augšā – divas horizontālas plaknes, kas atrodas attiecīgi 1 m un 2,2 m virs zemes; |
| --- | --- | --- |

3.10.3.

Novērotājam redzamo 1. un 2. joslu attiecīgās plaknes ierobežo šādi:

3.10.3.1.

augšā – divas horizontālas plaknes, kas atrodas attiecīgi 1 m un 2,2 m virs zemes;

| 3.10.3.2. | platumā – divas vertikālas plaknes, kas virzienā uz priekšu un uz aizmuguri attiecīgi veido 15° leņķi, kā arī uz ārpusi no traktora vidus plaknes, kas šķērso vertikālo plakņu saskares punktu (vai punktus), kuras ir paralēlas traktora gareniskajai vidus plaknei, un ierobežo traktora kopējo platumu, kad tam ir liels starpriteņu attālums.
  Ja ir vairāki saskares punkti, 1. joslai izvēlas to, kas atrodas vistālāk uz priekšu, un 2. joslai izvēlas to, kas atrodas vistālāk uz aizmuguri. |
| --- | --- |

3.10.3.2.

platumā – divas vertikālas plaknes, kas virzienā uz priekšu un uz aizmuguri attiecīgi veido 15° leņķi, kā arī uz ārpusi no traktora vidus plaknes, kas šķērso vertikālo plakņu saskares punktu (vai punktus), kuras ir paralēlas traktora gareniskajai vidus plaknei, un ierobežo traktora kopējo platumu, kad tam ir liels starpriteņu attālums.

Ja ir vairāki saskares punkti, 1. joslai izvēlas to, kas atrodas vistālāk uz priekšu, un 2. joslai izvēlas to, kas atrodas vistālāk uz aizmuguri.

3.11.   Elektroinstalācijas savienojumiem jābūt tādiem, lai priekšējos un pakaļējos gabarītgaismas (sānu) lukturus, kontūrgaismu lukturus, ja tādi ir, un pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturi varētu ieslēgt un izslēgt tikai vienlaicīgi.

3.12.   Elektroinstalācijas savienojumiem jābūt tādiem, lai priekšējos tālās un tuvās gaismas lukturus, kā arī priekšējos un pakaļējos miglas lukturus nevarētu ieslēgt, ja nav ieslēgti arī 3.11. punktā minētie lukturi. Šī prasība tomēr neattiecas uz galvenajiem tālās gaismas un tuvās gaismas lukturiem, ja periodiski ar īsu laika intervālu raida mirgojošus gaismas signālus ar galvenajiem tuvās gaismas lukturiem vai mirgojošus signālus ar galvenajiem tālās gaismas lukturiem, vai pamīšus ar īsu laika intervālu ieslēdz galvenos tuvās un tālās gaismas lukturus.

3.13.   Lukturu vai atstarotāju raidītās gaismas krāsa ir šāda:

| — | galvenajam tālās gaismas lukturim – balta, |
| --- | --- |

—

galvenajam tālās gaismas lukturim – balta,

| — | galvenajam tuvās gaismas lukturim – balta, |
| --- | --- |

—

galvenajam tuvās gaismas lukturim – balta,

| — | priekšējam miglas lukturim – balta vai dzeltena, |
| --- | --- |

—

priekšējam miglas lukturim – balta vai dzeltena,

| — | atpakaļgaitas lukturim – balta, |
| --- | --- |

—

atpakaļgaitas lukturim – balta,

| — | virzienrādītājam – dzeltena, |
| --- | --- |

—

virzienrādītājam – dzeltena,

| — | avārijas signālam – dzeltena, |
| --- | --- |

—

avārijas signālam – dzeltena,

| — | bremžu signāllukturim– sarkana, |
| --- | --- |

—

bremžu signāllukturim– sarkana,

| — | pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturim – balta, |
| --- | --- |

—

pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturim – balta,

| — | priekšējam gabarītgaismas (sānu) lukturim – balta, |
| --- | --- |

—

priekšējam gabarītgaismas (sānu) lukturim – balta,

| — | pakaļējam gabarītgaismas (sānu) lukturim – sarkana, |
| --- | --- |

—

pakaļējam gabarītgaismas (sānu) lukturim – sarkana,

| — | pakaļējam miglas lukturim – sarkana, |
| --- | --- |

—

pakaļējam miglas lukturim – sarkana,

| — | stāvgaismas lukturim – priekšā balta, aizmugurē sarkana, dzeltena, ja tas ir apvienots ar virzienrādītāju sānos, |
| --- | --- |

—

stāvgaismas lukturim – priekšā balta, aizmugurē sarkana, dzeltena, ja tas ir apvienots ar virzienrādītāju sānos,

| — | darba lukturim – nav noteikta, |
| --- | --- |

—

darba lukturim – nav noteikta,

| — | kontūrgaismu lukturim – priekšā balta, aizmugurē sarkana, |
| --- | --- |

—

kontūrgaismu lukturim – priekšā balta, aizmugurē sarkana,

| — | pakaļējam atstarotājam, kam nav trīsstūra forma – sarkana. |
| --- | --- |

—

pakaļējam atstarotājam, kam nav trīsstūra forma – sarkana.

3.14.   Kontūra indikatoru funkciju var veikt darbības indikatori.

3.15.   Aizsedzamie lukturi

| 3.15.1. | Ir aizliegts aizsegt lukturus, izņemot galvenos tālās gaismas lukturus, galvenos tuvās gaismas lukturus un priekšējos miglas lukturus, kurus drīkst aizsegt, ja tos neizmanto. |
| --- | --- |

3.15.1.

Ir aizliegts aizsegt lukturus, izņemot galvenos tālās gaismas lukturus, galvenos tuvās gaismas lukturus un priekšējos miglas lukturus, kurus drīkst aizsegt, ja tos neizmanto.

| 3.15.2. | Gaismas ierīcei jāpaliek darba stāvoklī arī tad, ja ir novēroti 3.15.2.1. punktā minētie darbības traucējumi, vieni paši vai kopā ar traucējumiem, kas aprakstīti 3.15.2.2. punktā.






  3.15.2.1. | Nav elektrības luktura regulēšanai. |
| --- | --- | --- |

3.15.2.

Gaismas ierīcei jāpaliek darba stāvoklī arī tad, ja ir novēroti 3.15.2.1. punktā minētie darbības traucējumi, vieni paši vai kopā ar traucējumiem, kas aprakstīti 3.15.2.2. punktā.

3.15.2.1.

Nav elektrības luktura regulēšanai.

| 3.15.2.2. | Elektriskās ķēdes pārrāvums, pilnā pretestība vai īsslēgums ar zemi, hidraulisko vai pneimatisko pievadu, Boudena kabeļu, solenoīdu vai citu to elementu bojājumi, kas kontrolē vai pārraida enerģiju, kura paredzēta aizsegierīces iedarbināšanai. |
| --- | --- |

3.15.2.2.

Elektriskās ķēdes pārrāvums, pilnā pretestība vai īsslēgums ar zemi, hidraulisko vai pneimatisko pievadu, Boudena kabeļu, solenoīdu vai citu to elementu bojājumi, kas kontrolē vai pārraida enerģiju, kura paredzēta aizsegierīces iedarbināšanai.

| 3.15.3. | Ja bojājums skar aizsegierīces regulēšanu, jābūt iespējai iedarbināt aizsedzamo gaismas ierīci bez darbarīku palīdzības. |
| --- | --- |

3.15.3.

Ja bojājums skar aizsegierīces regulēšanu, jābūt iespējai iedarbināt aizsedzamo gaismas ierīci bez darbarīku palīdzības.

| 3.15.4. | Jāpastāv iespējai pārslēgt gaismas ierīces darba stāvoklī un ieslēgt tās ar vienu un to pašu kontrolierīci, kas neizslēdz iespēju pārslēgt tās darba stāvoklī, neieslēdzot. Tomēr, ja runa ir par grupētiem galvenajiem tālās gaismas un tuvās gaismas lukturiem, iepriekš minētajai kontrolierīcei tikai jāiedarbina galvenie tuvās gaismas lukturi. |
| --- | --- |

3.15.4.

Jāpastāv iespējai pārslēgt gaismas ierīces darba stāvoklī un ieslēgt tās ar vienu un to pašu kontrolierīci, kas neizslēdz iespēju pārslēgt tās darba stāvoklī, neieslēdzot. Tomēr, ja runa ir par grupētiem galvenajiem tālās gaismas un tuvās gaismas lukturiem, iepriekš minētajai kontrolierīcei tikai jāiedarbina galvenie tuvās gaismas lukturi.

| 3.15.5. | Jāizslēdz iespēja no vadītāja vietas apzināti apstādināt ieslēgtos galvenos lukturus, pirms tie sasnieguši darba stāvokli. Ja pastāv risks apžilbināt citus satiksmes dalībniekus, kamēr galvenie lukturi ir kustībā, tie drīkst iedegties, tikai sasniedzot galīgo stāvokli. |
| --- | --- |

3.15.5.

Jāizslēdz iespēja no vadītāja vietas apzināti apstādināt ieslēgtos galvenos lukturus, pirms tie sasnieguši darba stāvokli. Ja pastāv risks apžilbināt citus satiksmes dalībniekus, kamēr galvenie lukturi ir kustībā, tie drīkst iedegties, tikai sasniedzot galīgo stāvokli.

| 3.15.6. | Temperatūras diapazonā no –30° līdz +50 °C gaismas ierīcei jāsasniedz pilnīgi atvērtais stāvoklis triju sekunžu laikā pēc vadības ierīces iedarbināšanas. |
| --- | --- |

3.15.6.

Temperatūras diapazonā no –30° līdz +50 °C gaismas ierīcei jāsasniedz pilnīgi atvērtais stāvoklis triju sekunžu laikā pēc vadības ierīces iedarbināšanas.

3.16.   Grozāmie lukturi

| 3.16.1. | Traktoros ar 1 150 mm vai mazāku attālumu starp riteņiem var mainīt virzienrādītāju, priekšējo un pakaļējo gabarītgaismas (sānu) lukturu un bremžu signālluktura novietojumu ar nosacījumu, ka:






  3.16.1.1. | šie lukturi paliek redzami pat pēc novietojuma maiņas; |
| --- | --- | --- |

3.16.1.

Traktoros ar 1 150 mm vai mazāku attālumu starp riteņiem var mainīt virzienrādītāju, priekšējo un pakaļējo gabarītgaismas (sānu) lukturu un bremžu signālluktura novietojumu ar nosacījumu, ka:

3.16.1.1.

šie lukturi paliek redzami pat pēc novietojuma maiņas;

| 3.16.1.2. | šos lukturus var nobloķēt vajadzīgajā stāvoklī atkarībā no satiksmes apstākļiem. Bloķēšanai jābūt automātiskai. |
| --- | --- |

3.16.1.2.

šos lukturus var nobloķēt vajadzīgajā stāvoklī atkarībā no satiksmes apstākļiem. Bloķēšanai jābūt automātiskai.

4.   ATSEVIŠĶI NOTEIKUMI

4.1.   Galvenais tālās gaismas lukturis

4.1.1.   Uzstādīšana

Pēc izvēles.

4.1.2.   Skaits

Divi vai četri.

4.1.3.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

4.1.4.   Novietojums

4.1.4.1.   Platumā

Apgaismojošās virsmas ārmalas nekādā gadījumā nedrīkst būt tuvāk traktora galējai ārmalai kā galveno tuvās gaismas lukturu ārmalas.

4.1.4.2.   Augstumā

Nav īpaši noteikts.

4.1.4.3.   Garumā

Pēc iespējas tuvāk traktora priekšgalam; taču izstarojamā gaisma nekādā gadījumā nedrīkst radīt neērtības vadītājam, vienalga tieši vai netieši, caur atpakaļskata spoguli un/vai citām atstarojošām virsmām uz traktora.

4.1.5.   Ģeometriskā redzamība

Apgaismojošās virsmas redzamība, ieskaitot tās redzamību laukumos, kas šķiet neapgaismoti attiecīgajā novērošanas virzienā, jānodrošina diverģējošajā telpā, kuras kontūras nosaka līnijas, kas savienojas ar apgaismojošās virsmas perimetru un veido vismaz 5° leņķi ar priekšējā luktura pamatasi.

4.1.6.   Izlīdzināšanas virziens

Uz priekšu.

Bez ierīcēm, kas ir vajadzīgas pareizas iestatīšanas kontrolei, un ja ir divi priekšējo tālās gaismas lukturu pāri, vienu pāri, kurā ietilps galvenie lukturi, kas nodrošina tikai tālo gaismu, drīkst grozīt atbilstoši stūres bloķēšanas leņķim ap asi, kura ir gandrīz vertikāla.

4.1.7.   Drīkst “grupēt”

ar galveno tuvās gaismas lukturi un citiem priekšējiem lukturiem.

4.1.8.   Nedrīkst “kombinēt”

ne ar vienu citu lukturi.

4.1.9.   Drīkst būt “savstarpēji apvienoti”:

| 4.1.9.1. | ar galveno tuvās gaismas lukturi, ja galvenais tālās gaismas lukturis ir grozāms atbilstīgi stūres bloķēšanas leņķim; |
| --- | --- |

4.1.9.1.

ar galveno tuvās gaismas lukturi, ja galvenais tālās gaismas lukturis ir grozāms atbilstīgi stūres bloķēšanas leņķim;

| 4.1.9.2. | ar priekšējo gabarītgaismas (sānu) lukturi; |
| --- | --- |

4.1.9.2.

ar priekšējo gabarītgaismas (sānu) lukturi;

| 4.1.9.3. | ar priekšējo miglas lukturi; |
| --- | --- |

4.1.9.3.

ar priekšējo miglas lukturi;

| 4.1.9.4. | ar stāvgaismas lukturi. |
| --- | --- |

4.1.9.4.

ar stāvgaismas lukturi.

4.1.10.   Elektriskais saslēgums

| 4.1.10.1. | Galvenos tālās gaismas lukturus drīkst ieslēgt tikai vienlaicīgi vai pārī. Pārslēdzot no tuvās uz tālo gaismu, jābūt ieslēgtam vismaz vienam tālās gaismas pārim. Pārslēdzot no tālās uz tuvo gaismu, jābūt vienlaicīgi ieslēgtiem visiem galvenajiem tālās gaismas lukturiem. |
| --- | --- |

4.1.10.1.

Galvenos tālās gaismas lukturus drīkst ieslēgt tikai vienlaicīgi vai pārī. Pārslēdzot no tuvās uz tālo gaismu, jābūt ieslēgtam vismaz vienam tālās gaismas pārim. Pārslēdzot no tālās uz tuvo gaismu, jābūt vienlaicīgi ieslēgtiem visiem galvenajiem tālās gaismas lukturiem.

| 4.1.10.2. | Tuvā gaisma drīkst palikt ieslēgta vienā laikā ar tālo gaismu. |
| --- | --- |

4.1.10.2.

Tuvā gaisma drīkst palikt ieslēgta vienā laikā ar tālo gaismu.

4.1.11.   Kontūra indikators

Jābūt obligāti.

4.1.12.   Citas prasības

| 4.1.12.1. | Vienlaicīgi ieslēdzamo tālās gaismas lukturu kopējā maksimālā intensitāte nedrīkst pārsniegt 225 000 cd. |
| --- | --- |

4.1.12.1.

Vienlaicīgi ieslēdzamo tālās gaismas lukturu kopējā maksimālā intensitāte nedrīkst pārsniegt 225 000 cd.

| 4.1.12.2. | Maksimālo intensitāti iegūst, saskaitot kopā atsevišķās maksimālās intensitātes, kas izmērītas detaļu tipa apstiprināšanas laikā un ir noteiktas attiecīgajos apstiprinājuma sertifikātos. |
| --- | --- |

4.1.12.2.

Maksimālo intensitāti iegūst, saskaitot kopā atsevišķās maksimālās intensitātes, kas izmērītas detaļu tipa apstiprināšanas laikā un ir noteiktas attiecīgajos apstiprinājuma sertifikātos.

4.2.   Galvenie tuvās gaismas lukturi

4.2.1.   Uzstādīšana

Jābūt obligāti.

4.2.2.   Skaits

Divi.

4.2.3.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

4.2.4.   Novietojums.

4.2.4.1.   Platumā

Nav īpaši noteikts.

4.2.4.2.   Augstums virs zemes:

| 4.2.4.2.1. | ja ir uzstādīti tikai divi galvenie tuvās gaismas lukturi:






  — | vismaz 500 mm, |
| --- | --- | --- |

4.2.4.2.1.

ja ir uzstādīti tikai divi galvenie tuvās gaismas lukturi:

—

vismaz 500 mm,

| — | ne vairāk kā 1 200 mm. |
| --- | --- |

—

ne vairāk kā 1 200 mm.

Šo attālumu drīkst palielināt līdz 1 500 mm, ja uzbūves īpatnību dēļ 1 200 mm augstums neder, ņemot vērā traktora izmantošanas apstākļus un darba aprīkojumu;

| 4.2.4.2.2. | traktoriem, kam priekšgalā var uzstādīt pārvietojamas ierīces, papildus 4.2.4.2.1. punktā minētajiem lukturiem ne augstāk par 3 000 mm atļauj uzstādīt divus tuvās gaismas galvenos lukturus, ja elektriskais saslēgums ir tāds, ka abus tuvās gaismas galveno lukturu pārus nevar ieslēgt vienlaikus. |
| --- | --- |

4.2.4.2.2.

traktoriem, kam priekšgalā var uzstādīt pārvietojamas ierīces, papildus 4.2.4.2.1. punktā minētajiem lukturiem ne augstāk par 3 000 mm atļauj uzstādīt divus tuvās gaismas galvenos lukturus, ja elektriskais saslēgums ir tāds, ka abus tuvās gaismas galveno lukturu pārus nevar ieslēgt vienlaikus.

4.2.4.3.   Garumā

Pēc iespējas tuvāk traktora priekšgalam; taču izstarojamā gaisma nekādā gadījumā nedrīkst radīt neērtības vadītājam, vienalga tieši vai netieši, caur atpakaļskata spoguļiem un/vai citām atstarojošajām virsmām uz traktora.

4.2.5.   Ģeometriskā redzamība

To raksturo α un β lenķi, kā tas norādīts 1.9. punktā:

| α | = | 15° uz augšu un 10° uz leju; |
| --- | --- | --- |
| β | = | 45° uz āru un 5° uz iekšu. |

α

=

15° uz augšu un 10° uz leju;

β

=

45° uz āru un 5° uz iekšu.

Šajā laukumā jābūt redzamai gandrīz visai luktura gaismu izstarojošai virsmai.

Paneļu vai citu aprīkojuma elementu atrašanās luktura tuvumā nedrīkst izraisīt sekundārus efektus, kas var radīt neērtības pārējiem satiksmes dalībniekiem.

4.2.6.   Izlīdzināšanas virziens

| 4.2.6.1. | Galveno tuvās gaismas lukturu izlīdzināšana nedrīkst atšķirties atkarībā no stūres bloķēšanas leņķa. |
| --- | --- |

4.2.6.1.

Galveno tuvās gaismas lukturu izlīdzināšana nedrīkst atšķirties atkarībā no stūres bloķēšanas leņķa.

| 4.2.6.2. | Ja galveno tuvās gaismas lukturu augstums vienāds ar vai pārsniedz 500 mm un ir vienāds ar vai mazāks par 1 200 mm, jāpastāv iespējai nolaist tuvo gaismu zemāk par 0,5 līdz 4 %. |
| --- | --- |

4.2.6.2.

Ja galveno tuvās gaismas lukturu augstums vienāds ar vai pārsniedz 500 mm un ir vienāds ar vai mazāks par 1 200 mm, jāpastāv iespējai nolaist tuvo gaismu zemāk par 0,5 līdz 4 %.

| 4.2.6.3. | Ja galveno tuvās gaismas lukturu augstums pārsniedz 1 200, bet nepārsniedz 1 500 mm, 4.2.6.2. punktā noteikto 4 % ierobežojumu var palielināt līdz 6 %; 4.2.4.2.2. punktā minētie galvenie tuvās gaismas lukturi jāizlīdzina tā, lai horizontālā līnija, kas atdala apgaismoto joslu no neapgaismotās, veicot mērījumus 15 m attālumā no luktura, atrastos tādā augstumā, kurš ir vienāds tikai ar pusi attāluma no zemes līdz luktura centram. |
| --- | --- |

4.2.6.3.

Ja galveno tuvās gaismas lukturu augstums pārsniedz 1 200, bet nepārsniedz 1 500 mm, 4.2.6.2. punktā noteikto 4 % ierobežojumu var palielināt līdz 6 %; 4.2.4.2.2. punktā minētie galvenie tuvās gaismas lukturi jāizlīdzina tā, lai horizontālā līnija, kas atdala apgaismoto joslu no neapgaismotās, veicot mērījumus 15 m attālumā no luktura, atrastos tādā augstumā, kurš ir vienāds tikai ar pusi attāluma no zemes līdz luktura centram.

4.2.7.   Drīkst “grupēt”

ar galveno tālās gaismas lukturi un citiem priekšējiem lukturiem.

4.2.8.   Nedrīkst “kombinēt”

ar citiem lukturiem.

4.2.9.   Drīkst “savstarpēji apvienot”:

| 4.2.9.1. | ar galveno tālās gaismas lukturi, ja tas ir grozāms atbilstīgi stūres bloķēšanas leņķim; |
| --- | --- |

4.2.9.1.

ar galveno tālās gaismas lukturi, ja tas ir grozāms atbilstīgi stūres bloķēšanas leņķim;

| 4.2.9.2. | ar pārējiem priekšējiem lukturiem. |
| --- | --- |

4.2.9.2.

ar pārējiem priekšējiem lukturiem.

4.2.10.   Elektriskais saslēgums

Vadības ierīcei, kas ir atbildīga par pārslēgšanu uz tuvo gaismu, vienlaicīgi jāizslēdz visi galvenie tālās gaismas lukturi.

Tuvās gaismas lukturi drīkst palikt ieslēgti vienlaicīgi ar tālās gaismas lukturiem.

4.2.11.   Kontūra indikators

Pēc izvēles.

4.2.12.   Citas prasības

Šā pielikuma 3.5.2. punkta prasības neattiecas uz galvenajiem tuvās gaismas lukturiem.

4.3.   Priekšējais miglas lukturis

4.3.1.   Uzstādīšana

Pēc izvēles.

4.3.2.   Skaits

Divi.

4.3.3.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

4.3.4.   Novietojums

4.3.4.1.   Platumā

Nav īpaši noteikts.

4.3.4.2.   Augstumā

Ne zemāk par 250 mm virs zemes.

Neviens apgaismojošās virsmas punkts nedrīkst būt augstāks par visaugstāko punktu galvenā tuvās gaismas luktura apgaismojošajā virsmā.

4.3.4.3.   Garumā

Iespējami tuvāk traktora priekšgalam; taču izstarojamā gaisma nekādā gadījumā nedrīkst radīt neērtības vadītājam tieši vai netieši, caur atpakaļskata spoguļiem un/vai citām atstarojošajām virsmām uz traktora.

4.3.5.   Ģeometriskā redzamība

To raksturo α un β leņķi, kā tas norādīts 1.9. punktā:

| α | = | 5° uz augšu un uz leju; |
| --- | --- | --- |
| β | = | 45° uz āru un 5° uz iekšu. |

α

=

5° uz augšu un uz leju;

β

=

45° uz āru un 5° uz iekšu.

4.3.6.   Izlīdzināšanas virziens

Priekšējo miglas lukturu izlīdzināšana nedrīkst atšķirties atkarībā no stūres bloķēšanas leņķa.

Tiem jābūt vērstiem uz priekšu un nevajadzētu lieki apžilbināt vai citādi traucēt pretimbraucējus un citus satiksmes dalībniekus.

4.3.7.   Drīkst “grupēt”

ar citiem priekšējiem lukturiem.

4.3.8.   Nedrīkst “kombinēt”

ar citiem priekšējiem lukturiem.

4.3.9.   Drīkst “savstarpēji apvienot”:

| 4.3.9.1. | ar galvenajiem tālās gaismas lukturiem, kas nav grozāmi atkarībā no stūres bloķēšanas leņķa, ja ir četri galvenie lukturi; |
| --- | --- |

4.3.9.1.

ar galvenajiem tālās gaismas lukturiem, kas nav grozāmi atkarībā no stūres bloķēšanas leņķa, ja ir četri galvenie lukturi;

| 4.3.9.2. | ar priekšējiem gabarītgaismas (sānu) lukturiem; |
| --- | --- |

4.3.9.2.

ar priekšējiem gabarītgaismas (sānu) lukturiem;

| 4.3.9.3. | ar stāvgaismas lukturi. |
| --- | --- |

4.3.9.3.

ar stāvgaismas lukturi.

4.3.10.   Elektriskais saslēgums

Jāpastāv iespējai ieslēgt un izslēgt miglas lukturi neatkarīgi no galvenajiem tālās vai tuvās gaismas lukturiem un otrādi.

4.3.11.   Kontūra indikators

Pēc izvēles.

4.4.   Atpakaļgaitas lukturi

4.4.1.   Uzstādīšana

Pēc izvēles.

4.4.2.   Skaits

Viens vai divi.

4.4.3.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

4.4.4.   Novietojums

4.4.4.1.   Platumā

Nav īpaši noteikts.

4.4.4.2.   Augstumā

Ne zemāk par 250 mm un ne augstāk par 1 200 mm virs zemes.

4.4.4.3.   Garumā

Traktora aizmugurē.

4.4.5.   Ģeometriskā redzamība

To raksturo α un β lenķi, kā tas norādīts 1.9. punktā:

| α | = | 15° uz augšu un 5° uz leju; |
| --- | --- | --- |
| β | = | 45° pa labi un pa kreisi, ja ir tikai viens lukturis; |
| β | = | 45° uz āru un 30° uz iekšu, ja ir divi. |

α

=

15° uz augšu un 5° uz leju;

β

=

45° pa labi un pa kreisi, ja ir tikai viens lukturis;

β

=

45° uz āru un 30° uz iekšu, ja ir divi.

4.4.6.   Izlīdzināšanas virziens

Uz aizmuguri.

4.4.7.   Drīkst “grupēt”

ar jebkuru citu pakaļējo lukturi.

4.4.8.   Nedrīkst “kombinēt”

ar citiem lukturiem.

4.4.9.   Nedrīkst “savstarpēji apvienot”

ar citiem lukturiem.

4.4.10.   Elektriskais saslēgums

Tas iedegas tikai tad, ja ir ieslēgta atpakaļgaita, un ierīce, kas kontrolē motora iedarbināšanu vai apstādināšanu, atrodas tādā stāvoklī, kurā ir iespējama motora darbība.

Tas nedrīkst iedegties vai turpināt degt, ja nav izpildīts viens no iepriekšējiem nosacījumiem.

4.4.11.   Indikators

Pēc izvēles.

4.5.   Virzienrādītājs

4.5.1.   Uzstādīšana (sk. 3. papildinājumu)

Jābūt obligāti. Dažādi indikatoru tipi ir iedalāmi vairākās kategorijās (1., 2. un 5.), kurus montē uz traktora noteiktā izkārtojumā (A līdz D).

A izkārtojums ir pieļaujams tikai traktoriem, kuru kopējais garums nepārsniedz 4,6 m un attālums starp apgaismojošo virsmu ārējām malām nepārsniedz 1,6 m.

B, C un D izkārtojums der visiem traktoriem.

Papildu virzienrādītāji nav obligāti.

4.5.2.   Skaits

Ierīču skaitam jābūt tādam, lai tās varētu raidīt signālus, kas atbilst vienam no 4.5.3. punktā minētajiem izkārtojumiem.

4.5.3.   Izkārtojums (sk. 3. papildinājumu)

| A | — | divi priekšējie virzienrādītāji (1. kategorija); |
| --- | --- | --- |

A

—

divi priekšējie virzienrādītāji (1. kategorija);

| — | divi pakaļējie virzienrādītāji (2. kategorija). |
| --- | --- |

—

divi pakaļējie virzienrādītāji (2. kategorija).

Šie lukturi var būt neatkarīgi, grupēti vai kombinēti.

| B | — | divi priekšējie virzienrādītāji (1. kategorija); |
| --- | --- | --- |

B

—

divi priekšējie virzienrādītāji (1. kategorija);

| — | divi dublējoši sānu virzienrādītāji (5. kategorija); |
| --- | --- |

—

divi dublējoši sānu virzienrādītāji (5. kategorija);

| — | divi pakaļējie virzienrādītāji (2. kategorija). |
| --- | --- |

—

divi pakaļējie virzienrādītāji (2. kategorija).

Priekšējie un dublējošie sānu lukturi var būt neatkarīgi, grupēti vai kombinēti.

| C | — | divi priekšējie virzienrādītāji (1. kategorija); |
| --- | --- | --- |

C

—

divi priekšējie virzienrādītāji (1. kategorija);

| — | divi pakaļējie virzienrādītāji (2. kategorija); |
| --- | --- |

—

divi pakaļējie virzienrādītāji (2. kategorija);

| — | divi dublējoši sānu virzienrādītāji (5. kategorija). |
| --- | --- |

—

divi dublējoši sānu virzienrādītāji (5. kategorija).

| D | — | divi priekšējie virzienrādītāji (1. kategorija); |
| --- | --- | --- |

D

—

divi priekšējie virzienrādītāji (1. kategorija);

| — | divi pakaļējie virzienrādītāji (2. kategorija). |
| --- | --- |

—

divi pakaļējie virzienrādītāji (2. kategorija).

4.5.4.   Novietojums

4.5.4.1.   Platumā

Apgaismojošās virsmas mala, kas atrodas vistālāk no traktora gareniskās vidus plaknes, nedrīkst atrasties tālāk par 400 mm no traktora galējās ārmalas.

Attālums starp divu apgaismojošo virsmu iekšējām malām nedrīkst būt mazāks par 500 mm.

Ja vertikālais attālums starp pakaļējo virzienrādītāju un attiecīgo pakaļējo gabarītgaismas (sānu) lukturi nepārsniedz 300 mm, attālums starp traktora galējo ārmalu un pakaļējā virzienrādītāja galējo ārmalu nedrīkst vairāk par 50 mm pārsniegt attālumu starp traktora galējo ārmalu un attiecīgā pakaļējā gabarītgaismas (sānu) luktura ārmalu.

Priekšējo virzienrādītāju apgaismojošā virsma nedrīkst būt tuvāk par 40 mm priekšējo tuvās gaismas lukturu apgaismojošai virsmai vai priekšējiem miglas lukturiem, ja tādi ir. Ir pieļaujams mazāks attālums, ja gaismas intensitāte virzienrādītāja pamatasī ir vismaz vienāda ar 400 cd.

4.5.4.2.   Augstumā

Virs zemes:

| — | 5. kategorijas virzienrādītājiem ne mazāk par 500 mm, |
| --- | --- |

—

5. kategorijas virzienrādītājiem ne mazāk par 500 mm,

| — | 1. un 2. kategorijas virzienrādītājiem ne mazāk par 400 mm, |
| --- | --- |

—

1. un 2. kategorijas virzienrādītājiem ne mazāk par 400 mm,

| — | visām kategorijām ne vairāk par 1 900 mm,
  ja traktora uzbūves dēļ nevar ievērot šo maksimālo lielumu, apgaismojošās virsmas augstākais punkts drīkst būt 2 300 mm augstumā 5. kategorijas virzienrādītājiem, 1. un 2. kategorijai A izkārtojumā, 1. un 2. kategorijai B izkārtojumā un 1. un 2. kategorijai D izkārtojumā; tas drīkst būt 2 100 mm augstumā 1. un 2. kategorijai citos izkārtojumos, |
| --- | --- |

—

visām kategorijām ne vairāk par 1 900 mm,

ja traktora uzbūves dēļ nevar ievērot šo maksimālo lielumu, apgaismojošās virsmas augstākais punkts drīkst būt 2 300 mm augstumā 5. kategorijas virzienrādītājiem, 1. un 2. kategorijai A izkārtojumā, 1. un 2. kategorijai B izkārtojumā un 1. un 2. kategorijai D izkārtojumā; tas drīkst būt 2 100 mm augstumā 1. un 2. kategorijai citos izkārtojumos,

| — | virzienrādītājiem, kuri nav obligāti, ne vairāk par 4 000 mm. |
| --- | --- |

—

virzienrādītājiem, kuri nav obligāti, ne vairāk par 4 000 mm.

4.5.4.3.   Garumā

Attālums starp sānu virzienrādītāja (B un C izkārtojums) apgaismojošās virsmas atskaites punktu un šķērsplakni, kas iezīmē traktora kopējā garuma priekšējo robežu, nedrīkst pārsniegt 1 800 mm. Ja traktora uzbūve atļauj ievērot minimālo redzamības leņķi, šo attālumu var palielināt līdz 2 600 mm.

4.5.5.   Ģeometriskā redzamība

Horizontālais leņķis

(sk. 3. papildinājumu)

Vertikālais leņķis

15° virs un zem horizontālā. Vertikālo leņķi zem horizontālā drīkst samazināt līdz 10°, ja ir dublējoši sānu virzienrādītāji B un C izkārtojumā un tie atrodas zemāk par 1 500 mm. Tas pats attiecas uz 1. kategorijas virzienrādītājiem B un D izkārtojumā.

4.5.6.   Izlīdzināšanas virziens

Ja ražotājs ir noteicis īpašus noteikumus attiecībā uz uzstādīšanu, tie ir jāievēro.

4.5.7.   Drīkst “grupēt”

ar vienu vai vairākiem lukturiem, kurus nedrīkst aizsegt.

4.5.8.   Drīkst “kombinēt”

ar citu lukturi, izņemot gadījumus, kas atrunāti 4.5.3. punktā.

4.5.9.   Drīkst “savstarpēji apvienot”

ar stāvgaismas lukturi, bet tikai 5. kategorijas virzienrādītāju gadījumā.

4.5.10.   Elektriskais saslēgums

Virzienrādītājiem jāieslēdzas neatkarīgi no pārējiem lukturiem. Visiem virzienrādītājiem traktora vienā pusē jāieslēdzas un jāizslēdzas ar vienas vadības ierīces palīdzību un jāmirgo vienā taktī.

4.5.11.   Darbības indikators

Obligāta prasība attiecībā uz visiem virzienrādītājiem, ko vadītājs tieši neredz. Tas var būt optisks vai akustisks vai apvienots.

Ja tas ir optisks, tas mirgo, nodziest vai paliek ieslēgts bez mirgošanas vai ievērojami maina svārstību biežumu, kad ir traucēta kāda virzienrādītāja darbība, izņemot dublējošus sānu virzienrādītājus. Ja tas darbojas tikai akustiski, tam jābūt skaidri dzirdamam un ievērojami jāmaina svārstību biežums jebkura darbības traucējuma gadījumā.

Ja traktors ir aprīkots darbam ar piekabi, tam jābūt aprīkotam ar īpašu optisko darbības indikatoru, kas ir paredzēts piekabes virzienrādītājiem, ja vilcēja traktora indikators neļauj konstatēt jebkuru kļūmi virzienrādītāju darbībā šādi izveidotā traktora un piekabes savienojumā.

4.5.12.   Citas prasības

Gaismai jābūt mirgojošai, kas mirgo 90 ± 30 reižu minūtē.

Iedarbinot gaismas signāla kontrolierīci, ne vēlāk kā vienas sekundes laikā jāparādās gaismai un ne vēlāk kā pusotras sekundes laikā tai pirmoreiz jānodziest.

Ja traktors ir aprīkots darbam ar piekabi, traktora virzienrādītāju vadības ierīce iedarbina arī piekabes virzienrādītājus.

Izņemot īsslēguma gadījumu, ja viena virzienrādītāja darbība ir traucēta, pārējiem jāturpina mirgot, lai arī mirgošanas biežums šajos apstākļos varētu atšķirties no noteiktā.

4.6.   Avārijas signāls

4.6.1.   Uzstādīšana

Jābūt obligāti.

| 4.6.2. | Skaits |
| --- | --- |

4.6.2.

kā norādīts attiecīgajās 4.5. punkta iedaļās

| 4.6.3. | Izkārtojums |
| --- | --- |

4.6.3.

| 4.6.4. | Novietojums |
| --- | --- |

4.6.4.

| 4.6.4.1. | Platumā |
| --- | --- |

4.6.4.1.

| 4.6.4.2. | Augstumā |
| --- | --- |

4.6.4.2.

| 4.6.4.3. | Garumā |
| --- | --- |

4.6.4.3.

| 4.6.5. | Ģeometriskā redzamība |
| --- | --- |

4.6.5.

| 4.6.6. | Izlīdzināšanas virziens |
| --- | --- |

4.6.6.

| 4.6.7. | Drīkst/nedrīkst “grupēt” |
| --- | --- |

4.6.7.

| 4.6.8. | Drīkst/nedrīkst “kombinēt” |
| --- | --- |

4.6.8.

| 4.6.9. | Drīkst/nedrīkst “savstarpēji apvienot” |
| --- | --- |

4.6.9.

4.6.10.   elektriskais saslēgums

Signālu ieslēdz ar īpašas vadības ierīces palīdzību, kas dod iespēju visiem virzienrādītājiem darboties sinhroni.

4.6.11.   Kontūra indikators

Jābūt obligāti. Mirgojoša brīdinājuma gaisma, kas var darboties saistībā ar 4.5.11. punktā norādīto indikatoru (indikatoriem).

4.6.12.   Citas prasības

Kā norādīts 4.5.12. punktā. Ja traktors ir aprīkots darbam ar piekabi, avārijas signāla vadības ierīcei jāspēj iedarbināt arī piekabes virzienrādītājus. Avārijas signālam jāfunkcionē pat tad, ja ierīce, kas iedarbina vai apstādina motoru, atrodas stāvoklī, kurā nav iespējams iedarbināt motoru.

4.7.   Bremžu signāllukturis

4.7.1.   Uzstādīšana

Obligāts.

4.7.2.   Skaits

Divi.

4.7.3.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

4.7.4.   Novietojums

4.7.4.1.   Platumā

Ne tuvāk par 500 mm cits no cita. Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa kopējais platums ir mazāks par 1 400 mm.

4.7.4.2.   Augstumā

Ne zemāk par 400 mm virs zemes, ne augstāk par 1 900 mm vai 2 300 mm, ja korpusa formas dēļ nav iespējams iekļauties 1 900 mm.

4.7.4.3.   Garumā

Traktora aizmugurē.

4.7.5.   Ģeometriskā redzamība

Horizontālais leņķis

45° uz āru un uz iekšu.

Vertikālais leņķis

15° virs un zem horizontālā. Vertikālo leņķi drīkst samazināt līdz 10°, ja lukturi atrodas zemāk par 1 500 mm virs zemes, līdz 5°, ja lukturi atrodas zemāk par 750 mm virs zemes.

4.7.6.   Izlīdzināšanas virziens

Uz traktora aizmuguri.

4.7.7.   Drīkst “grupēt”

ar vienu vai vairākiem citiem pakaļējiem lukturiem.

4.7.8.   Nedrīkst “kombinēt”

ar citu lukturi.

4.7.9.   Drīkst “savstarpēji apvienot”

ar pakaļējo gabarītgaismas (sānu) lukturi vai stāvgaismas lukturi.

4.7.10.   Elektriskais saslēgums

Jāiedegas, kad iedarbina darba bremzes.

4.7.11.   Darbības indikators

Pēc izvēles. Ja tāds pastāv, jābūt nemirgojošai brīdinājuma gaismai, kas iedegas, kad ir traucēta bremžu signālluktura darbība.

4.7.12.   Citas prasības

Bremžu signālluktura gaismas intensitātei jābūt ievērojami lielākai, salīdzinot ar pakaļējiem gabarītgaismas (sānu) lukturiem.

4.8.   Pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturis

4.8.1.   Uzstādīšana

Jābūt obligāti.

| 4.8.2. | Skaits |
| --- | --- |

4.8.2.

tā, lai ierīce varētu apgaismot vietu ap numura plāksni.

| 4.8.3. | Izkārtojums |
| --- | --- |

4.8.3.

| 4.8.4. | Novietojums |
| --- | --- |

4.8.4.

| 4.8.4.1. | Platumā |
| --- | --- |

4.8.4.1.

| 4.8.4.2. | Augstumā |
| --- | --- |

4.8.4.2.

| 4.8.4.3. | Garumā |
| --- | --- |

4.8.4.3.

| 4.8.5. | Ģeometriskā redzamība |
| --- | --- |

4.8.5.

| 4.8.6. | Izlīdzināšanas virziens |
| --- | --- |

4.8.6.

4.8.7.   Drīkst “grupēt”

ar vienu vai vairākiem pakaļējiem lukturiem.

4.8.8.   Drīkst “kombinēt”

ar pakaļējiem gabarītgaismas (sānu) lukturiem.

4.8.9.   Nedrīkst “savstarpēji apvienot”

ar citu lukturi.

4.8.10.   Elektriskais saslēgums

Ierīce iedegas tikai vienlaicīgi ar pakaļējiem gabarītgaismas (sānu) lukturiem.

4.8.11.   Kontūra indikators

Pēc izvēles. Ja tāds pastāv, tā funkcijas veic priekšējo un pakaļējo gabarītgaismas (sānu) lukturu indikators.

4.9.   Priekšējie gabarītgaismas (sānu) lukturi

4.9.1.   Uzstādīšana

Jābūt obligāti.

4.9.2.   Skaits

Divi vai četri (sk. 4.2.4.2.2. punktu).

4.9.3.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

4.9.4.   Novietojums

4.9.4.1.   Platumā

Apgaismojošās virsmas punkts, kas atrodas vistālāk no traktora gareniskās vidus plaknes, nedrīkst būt tālāk par 400 mm no traktora galējās ārmalas.

Brīvā josla starp divu apgaismojošo virsmu attiecīgajām iekšējām malām nedrīkst būt mazāka par 500 mm.

4.9.4.2.   Augstumā

Ne zemāk par 400 mm virs zemes, ne augstāk par 1 900 mm vai ne augstāk par 2 300 mm, ja korpusa formas dēļ nav iespējams iekļauties 1 900 mm, kā tas ieteikts iepriekš.

4.9.4.3.   Garumā

Nav īpaši noteikts, ka lukturiem jābūt vērstiem uz priekšu un jāievēro 4.9.5. punktā norādītie ģeometriskās redzamības leņķi.

4.9.5.   Ģeometriskā redzamība

Horizontālais leņķis

Diviem priekšgala gabarītgaismas (sānu) lukturiem: 10° uz iekšu un 80° uz āru. Taču 10° leņķi uz iekšu drīkst samazināt līdz 5°, ja korpusa formas dēļ nav iespējams iekļauties 10°. Traktoriem, kuru kopējais platums nepārsniedz 1 400 mm, šo leņķi drīkst samazināt līdz 3°, ja korpusa formas dēļ nav iespējams iekļauties 10°.

Vertikālais leņķis

15° virs un zem horizontālā. Vertikālo leņķi zem horizontālā drīkst samazināt līdz 10°, ja lukturis atrodas zemāk par 1 500 mm virs zemes, un līdz 5°, ja zemāk par 750 mm.

4.9.6.   Izlīdzināšanas virziens

Uz priekšu.

4.9.7.   Drīkst “grupēt”

ar jebkuru citu priekšējo lukturi.

4.9.8.   Nedrīkst “kombinēt”

ar citiem lukturiem.

4.9.9.   Drīkst “savstarpēji apvienot”

ar jebkuru citu priekšējo lukturi.

4.9.10.   Elektriskais saslēgums

Nav īpaši noteikts.

4.9.11.   Indikators

Jābūt obligāti. Šim indikatoram nav jāmirgo. Tas nav vajadzīgs, ja kontrolpults apgaismojumu var ieslēgt tikai vienlaicīgi ar priekšējiem gabarītgaismas (sānu) lukturiem.

4.10.   Pakaļējie gabarītgaismas (sānu) lukturi

4.10.1.   Uzstādīšana

Jābūt obligāti.

4.10.2.   Skaits

Divi.

4.10.3.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

4.10.4.   Novietojums

4.10.4.1.   Platumā

Apgaismojošās virsmas punkts, kas atrodas vistālāk no traktora gareniskās vidus plaknes nedrīkst būt tālāk par 400 mm no traktora galējās ārmalas.

Attālums starp divu apgaismojošo virsmu iekšējām malām nedrīkst būt mazāks par 500 mm. Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja traktora kopējais platums ir mazāks par 1 400 mm.

4.10.4.2.   Augstumā

Ne zemāk par 400 mm virs zemes, ne augstāk par 1 900 mm vai ne augstāk par 2 300 mm, ja korpusa formas dēļ nav iespējams iekļauties 1 900 mm.

4.10.4.3.   Garumā

Traktora aizmugurē.

4.10.5.   Ģeometriskā redzamība

Horizontālais leņķis

Diviem pakaļējiem gabarītgaismas (sānu) lukturiem:

| — | 45° uz iekšu un 80° uz āru, |
| --- | --- |

—

45° uz iekšu un 80° uz āru,

| — | vai 80° uz iekšu un 45° uz āru. |
| --- | --- |

—

vai 80° uz iekšu un 45° uz āru.

Vertikālais leņķis

15° virs un zem horizontālā. Vertikālo leņķi zem horizontālā drīkst samazināt līdz 10°, ja lukturis atrodas zemāk par 1 500 mm virs zemes, un līdz 5°, ja zemāk par 750 mm.

4.10.6.   Izlīdzināšanas virziens

Uz aizmuguri.

4.10.7.   Drīkst “grupēt”

ar jebkuru citu pakaļējo lukturi.

4.10.8.   Drīkst “kombinēt”

ar pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturi.

4.10.9.   Drīkst “savstarpēji apvienot”

ar bremžu signāllukturi, pakaļējo miglas lukturi vai stāvgaismas lukturi.

4.10.10.   Elektriskais saslēgums

Nav īpaši noteikts.

4.10.11.   Kontūra indikators

Jābūt obligāti. Tam jābūt savienotam ar priekšējiem gabarītgaismas (sānu) lukturiem.

4.11.   Pakaļējais miglas lukturis

4.11.1.   Uzstādīšana

Pēc izvēles.

4.11.2.   Skaits

Viens vai divi.

4.11.3.   Izkārtojums

Tāds, lai tiktu ievēroti ģeometriskās redzamības nosacījumi.

4.11.4.   Novietojums

4.11.4.1.   Platumā

Ja ir tikai viens pakaļējais miglas lukturis, tam jāatrodas pretējā pusē no traktora gareniskās vidus plaknes attiecībā pret satiksmes virzienu, kas noteikts reģistrācijas valstī.

Jebkurā gadījumā attālumam starp pakaļējo miglas lukturi un bremžu signāllukturi jābūt lielākam par 100 mm.

4.11.4.2.   Augstumā

Ne zemāk par 400 mm virs zemes, ne augstāk par 1 900 mm vai ne augstāk par 2 100 mm, ja korpusa formas dēļ nav iespējams iekļauties 1 900 mm.

4.11.4.3.   Garumā

Traktora aizmugurē.

4.11.5.   Ģeometriskā redzamība

Horizontālais leņķis

25° uz iekšu un uz āru.

Vertikālais leņķis

5° virs un zem horizontālā.

4.11.6.   Izlīdzināšanas virziens

Uz aizmuguri.

4.11.7.   Drīkst “grupēt”

ar jebkuru citu pakaļējo lukturi.

4.11.8.   Nedrīkst “kombinēt”

ar citiem lukturiem.

4.11.9.   Drīkst “savstarpēji apvienot”

ar pakaļējiem gabarītgaismas (sānu) lukturiem vai stāvgaismas lukturi.

4.11.10.   Elektriskais saslēgums

Jābūt tādam, lai pakaļējais miglas lukturis varētu iedegties tikai tad, kad izmanto galvenos tuvās gaismas lukturus vai priekšējo miglas lukturi.

Ja ir priekšējie miglas lukturi, jāpastāv iespējai nodzēst pakaļējo miglas lukturi neatkarīgi no priekšējiem miglas lukturiem.

4.11.11.   Kontūra indikators

Jābūt obligāti. Neatkarīga brīdinājuma lampiņa ar nemainīgu gaismas intensitāti.

4.12.   Stāvvietas lukturis

4.12.1.   Uzstādīšana

Pēc izvēles.

4.12.2.   Skaits

Atkarībā no izkārtojuma.

4.12.3.   Izkārtojums

| — | divi priekšējie lukturi un divi pakaļējie lukturi, |
| --- | --- |

—

divi priekšējie lukturi un divi pakaļējie lukturi,

| — | vai pa vienam lukturim katrā pusē. |
| --- | --- |

—

vai pa vienam lukturim katrā pusē.

4.12.4.   Novietojums

4.12.4.1.   Platumā

Apgaismojošās virsmas punkts, kas atrodas vistālāk no traktora gareniskās vidus plaknes nedrīkst būt tālāk par 400 mm no traktora galējās ārmalas. Turklāt, ja lukturi veido pāri, tiem jāatrodas traktora sānos.

4.12.4.2.   Augstumā

Ne zemāk par 400 mm virs zemes, ne augstāk par 1 900 mm vai ne augstāk par 2 100 mm, ja korpusa formas dēļ nav iespējams iekļauties 1 900 mm.

4.12.4.3.   Garumā

Nav īpaši noteikts.

4.12.5.   Ģeometriskā redzamība

Horizontālais leņķis:

45° uz āru, uz priekšu un uz aizmuguri.

Vertikālais leņķis:

15° virs un zem horizontālā. Vertikālo leņķi zem horizontālā drīkst samazināt līdz 10°, ja lukturis atrodas zemāk par 1 500 mm virs zemes; un līdz 5°, ja zemāk par 750 mm.

4.12.6.   Izlīdzināšanas virziens

Tāds, lai lukturi atbilst redzamības nosacījumiem virzienā uz priekšu un uz aizmuguri.

4.12.7.   Drīkst “grupēt”

ar jebkuru citu lukturi.

4.12.8.   Nedrīkst “kombinēt”

ar citiem lukturiem.

4.12.9.   Drīkst “savstarpēji apvienot”:

| — | priekšpusē: ar gabarītgaismas (sānu) lukturiem, galvenajiem tuvās gaismas lukturiem, galvenajiem tālās gaismas lukturiem un priekšējiem miglas lukturiem, |
| --- | --- |

—

priekšpusē: ar gabarītgaismas (sānu) lukturiem, galvenajiem tuvās gaismas lukturiem, galvenajiem tālās gaismas lukturiem un priekšējiem miglas lukturiem,

| — | aizmugurē: ar gabarītgaismas (sānu) lukturiem, bremžu signāllukturiem un pakaļējiem miglas lukturiem, |
| --- | --- |

—

aizmugurē: ar gabarītgaismas (sānu) lukturiem, bremžu signāllukturiem un pakaļējiem miglas lukturiem,

| — | ar 5. kategorijas virzienrādītājiem. |
| --- | --- |

—

ar 5. kategorijas virzienrādītājiem.

4.12.10.   Elektriskais saslēgums

Saslēgumam jānodrošina traktora vienas puses stāvgaismas luktura (lukturu) iedegšana neatkarīgi no pārējiem lukturiem.

4.12.11.   Indikators

Pēc izvēles. Ja ir, tam jābūt tādam, lai to nesajauc ar gabarītgaismas (sānu) lukturu indikatoru.

4.12.12.   Citas prasības

Šā indikatora funkcionēšanu var arī nodrošināt, vienlaicīgi ieslēdzot priekšējos un pakaļējos (sānu) lukturus vienā traktora pusē.

4.13.   Kontūrgaismu lukturis

4.13.1.   Uzstādīšana

Var būt uz traktoriem, kuru platums pārsniedz 2,10 m.

Aizliegts uz visiem citiem traktoriem.

4.13.2.   Skaits

Divi, kas ir redzami no priekšpuses, un divi, kas ir redzami no aizmugures.

4.13.3.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

4.13.4.   Novietojums

4.13.4.1.   Platumā

Pēc iespējas tuvāk traktora galējai ārmalai.

4.13.4.2.   Augstumā

Maksimāli augstu, ievērojot prasības attiecībā uz novietojumu platumā un lukturu simetriskumu.

4.13.4.3.   Garumā

Nav īpaši noteikts.

4.13.5.   Ģeometriskā redzamība

Horizontālais leņķis

80° uz āru.

Vertikālais leņķis

5° virs un 20° zem horizontālā.

4.13.6.   Izlīdzināšanas virziens

Tāds, lai lukturi atbilst redzamības nosacījumiem virzienā uz priekšu un uz aizmuguri.

| 4.13.7. | Nedrīkst “grupēt” |
| --- | --- |

4.13.7.

ar citiem lukturiem, izņemot 4.2.4.2.2. punktā minēto gadījumu.

| 4.13.8. | Nedrīkst “kombinēt” |
| --- | --- |

4.13.8.

| 4.13.9. | Nedrīkst “savstarpēji apvienot” |
| --- | --- |

4.13.9.

4.13.10.   Elektriskais saslēgums

Nav īpaši noteikts.

4.13.11.   Indikators

Pēc izvēles.

4.13.12.   Citas prasības

Pieņemot, ka ir ievēroti visi pārējie noteikumi, lukturi, kas ir redzams no priekšpuses, un lukturi, kas ir redzams no aizmugures, drīkst “kombinēt” vienā ierīcē.

Kontūrgaismu luktura novietojumam attiecībā pret atbilstošo gabarītgaismas (sānu) lukturi jābūt tādam, lai attālums starp to punktu projekciju uz vertikālo šķērsplakni, kuri atrodas vistuvāk divu apskatāmo lukturu apgaismojošajām virsmām, nebūtu mazāks par 200 mm.

4.14.   Pakaļējais atstarotājs, kam nav trīsstūra forma

4.14.1.   Uzstādīšana

Jābūt obligāti.

4.14.2.   Skaits

Divi vai četri (sk. 4.14.5.2. punktu).

4.14.3.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

4.14.4.   Novietojums

4.14.4.1.   Platumā

Apgaismojošās virsmas punkts, kas atrodas vistālāk no traktora gareniskās vidus plaknes, nedrīkst būt tālāk par 400 mm no traktora galējās ārmalas.

Attālumam starp atstarotāju iekšējām malām jābūt vismaz 600 mm. Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja traktora kopējais platums ir mazāks par 1 300 mm.

4.14.4.2.   Augstumā

Ne zemāk par 400 mm virs zemes un ne augstāk par 900 mm. Augšējo robežu drīkst palielināt līdz 1 200 mm, ja nevar iekļauties 900 mm augstumā, neizmantojot stiprinājumus, kurus var viegli sabojāt vai saliekt.

4.14.4.3.   Garumā

Nav īpaši noteikts.

4.14.5.   Ģeometriskā redzamība

| 4.14.5.1. | | Horizontālais leņķis

  30° uz iekšu un uz āru. |
| --- | --- | --- |

4.14.5.1.

Horizontālais leņķis

30° uz iekšu un uz āru.

| | Vertikālais leņķis

  15° virs un zem horizontālā. Vertikālo leņķi zem horizontālā drīkst samazināt līdz 5°, ja lukturis atrodas zemāk par 750 mm. |
| --- | --- |

Vertikālais leņķis

15° virs un zem horizontālā. Vertikālo leņķi zem horizontālā drīkst samazināt līdz 5°, ja lukturis atrodas zemāk par 750 mm.

| 4.14.5.2. | Ja nav iespējams izpildīt iepriekšminētās prasības attiecībā uz novietojumu un redzamību, var uzstādīt četrus atstarotājus saskaņā ar šādiem uzstādīšanas norādījumiem:






  4.14.5.2.1. | diviem atstarotājiem jāiekļaujas 900 mm maksimālā augstuma robežās virs zemes, attālumam starp iekšējām malām jābūt vismaz 400 mm un redzamības vertikālajam leņķim virs horizontālā – 15°; |
| --- | --- | --- |

4.14.5.2.

Ja nav iespējams izpildīt iepriekšminētās prasības attiecībā uz novietojumu un redzamību, var uzstādīt četrus atstarotājus saskaņā ar šādiem uzstādīšanas norādījumiem:

4.14.5.2.1.

diviem atstarotājiem jāiekļaujas 900 mm maksimālā augstuma robežās virs zemes, attālumam starp iekšējām malām jābūt vismaz 400 mm un redzamības vertikālajam leņķim virs horizontālā – 15°;

| 4.14.5.2.2. | pārējiem diviem jāiekļaujas 2 300 mm maksimālā augstuma robežās virs zemes un jāatbilst 4.14.4.1. un 4.14.5.1. punkta prasībām. |
| --- | --- |

4.14.5.2.2.

pārējiem diviem jāiekļaujas 2 300 mm maksimālā augstuma robežās virs zemes un jāatbilst 4.14.4.1. un 4.14.5.1. punkta prasībām.

4.14.6.   Izlīdzināšanas virziens

Uz aizmuguri.

4.14.7.   Drīkst “grupēt”

ar jebkuru citu lukturi.

4.14.8.   Citas prasības

Atstarotāja apgaismojošajai virsmai drīkst būt kopējas daļas ar jebkuru citu pakaļējo lukturi.

4.15.   Darba lukturis

4.15.1.   Uzstādīšana

Pēc izvēles.

4.15.2.   Skaits

Nav īpaši noteikts.

| 4.15.3. | Izkārtojums |
| --- | --- |

4.15.3.

nav īpaši noteikts.

| 4.15.4. | Novietojums |
| --- | --- |

4.15.4.

| 4.15.4.1. | Platumā |
| --- | --- |

4.15.4.1.

| 4.15.4.2. | Augstumā |
| --- | --- |

4.15.4.2.

| 4.15.4.3. | Garumā |
| --- | --- |

4.15.4.3.

| 4.15.5. | Ģeometriskā redzamība |
| --- | --- |

4.15.5.

| 4.15.6. | Izlīdzināšanas virziens |
| --- | --- |

4.15.6.

| 4.15.7. | Var “grupēt” |
| --- | --- |

4.15.7.

ar citu lukturi

| 4.15.8. | Nedrīkst “kombinēt” |
| --- | --- |

4.15.8.

| 4.15.9. | Nedrīkst “savstarpēji apvienot” |
| --- | --- |

4.15.9.

4.15.10.   Elektriskais saslēgums

Šim lukturim jābūt ieslēdzamam neatkarīgi no visiem pārējiem lukturiem, ņemot vērā to, ka tas nav paredzēts brauktuves apgaismošanai vai tam, lai darbotos kā signalizācijas ierīce ceļā.

4.15.11.   Indikators

Pēc izvēles.

5.   RAŽOJUMU ATBILSTĪBA

| 5.1. | Katram sērijveidā ražotam traktoram jāatbilst tam traktora tipam, kas ir saņēmis tipa apstiprinājumu attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu un to parametriem, kas norādīti šajā direktīvā. |
| --- | --- |

5.1.

Katram sērijveidā ražotam traktoram jāatbilst tam traktora tipam, kas ir saņēmis tipa apstiprinājumu attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu un to parametriem, kas norādīti šajā direktīvā.

1. papildinājums

Image

2. papildinājums

Image

Image

3. papildinājums

Virzienrādītājs: ģeometriskā redzamība

Image

---

II PIELIKUMS

PARAUGS

Administratīvas iestādes nosaukums

PIELIKUMS TRAKTORU TIPA EK APSTIPRINĀJUMA SERTIFIKĀTAM ATTIECĪBĀ UZ APGAISMES IERĪČU UN GAISMAS SIGNĀLIERĪČU UZSTĀDĪŠANU

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Direktīvas 2003/37/EK, kas attiecas uz tipa apstiprinājumu lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktoriem, to piekabēm un maināmām velkamām mašīnām kopā ar to sistēmām, detaļām un atsevišķām tehniskām vienībām, 4. panta 3. punkts

EK tipa apstiprinājuma Nr. ...

1.   Marka (tirdzniecības nosaukums) ...

2.   Klasifikācija pēc transportlīdzekļa tipa un komercapraksta ...

3.   Ražotāja vārds, uzvārds (nosaukums) un adrese ...

...

4.   Ražotāja pārstāvja, ja tāds ir, vārds, uzvārds (nosaukums) un adrese ...

...

...

5.   Traktoram uzstādītās apgaismes ierīces, par kurām prasīts apstiprinājums (1): ...

| 5.1. | Galvenie tālās gaismas lukturi: jā/nē (2) |
| --- | --- |

5.1.

Galvenie tālās gaismas lukturi: jā/nē (2)

| 5.2. | Galvenie tuvās gaismas lukturi: jā/nē (2) |
| --- | --- |

5.2.

Galvenie tuvās gaismas lukturi: jā/nē (2)

| 5.3. | Priekšējie miglas lukturi: jā/nē (2) |
| --- | --- |

5.3.

Priekšējie miglas lukturi: jā/nē (2)

| 5.4. | Atpakaļgaitas lukturi: jā/nē (2) |
| --- | --- |

5.4.

Atpakaļgaitas lukturi: jā/nē (2)

| 5.5. | Priekšējie virzienrādītāji: jā/nē (2) |
| --- | --- |

5.5.

Priekšējie virzienrādītāji: jā/nē (2)

| 5.6. | Pakaļējie virzienrādītāji: jā/nē (2) |
| --- | --- |

5.6.

Pakaļējie virzienrādītāji: jā/nē (2)

| 5.7. | Dublējoši sānu virzienrādītāji: jā/nē (2) |
| --- | --- |

5.7.

Dublējoši sānu virzienrādītāji: jā/nē (2)

| 5.8. | Avārijas signāls: jā/nē (2) |
| --- | --- |

5.8.

Avārijas signāls: jā/nē (2)

| 5.9. | Bremžu signāllukturi: jā/nē (2) |
| --- | --- |

5.9.

Bremžu signāllukturi: jā/nē (2)

| 5.10. | Pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturis: jā/nē (2) |
| --- | --- |

5.10.

Pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturis: jā/nē (2)

| 5.11. | Priekšējie gabarītgaismas (sānu) lukturi: jā/nē (2) |
| --- | --- |

5.11.

Priekšējie gabarītgaismas (sānu) lukturi: jā/nē (2)

| 5.12. | Pakaļējie gabarītgaismas (sānu) lukturi: jā/nē (2) |
| --- | --- |

5.12.

Pakaļējie gabarītgaismas (sānu) lukturi: jā/nē (2)

| 5.13. | Pakaļējie miglas lukturi: jā/nē (2) |
| --- | --- |

5.13.

Pakaļējie miglas lukturi: jā/nē (2)

| 5.14. | Stāvgaismas lukturi: jā/nē (2) |
| --- | --- |

5.14.

Stāvgaismas lukturi: jā/nē (2)

| 5.15. | Pakaļējie kontūrgaismu lukturi: jā/nē (2) |
| --- | --- |

5.15.

Pakaļējie kontūrgaismu lukturi: jā/nē (2)

| 5.16. | Pakaļējie atstarotāji, kas nav trīsstūri: jā/nē (2) |
| --- | --- |

5.16.

Pakaļējie atstarotāji, kas nav trīsstūri: jā/nē (2)

| 5.17. | Darba lukturis: jā/nē (2) |
| --- | --- |

5.17.

Darba lukturis: jā/nē (2)

6.   Līdzvērtīgi lukturi: jā/nē (2) (sk. 15. punktu)

...

...

7.   Traktors pieteikts apstiprināšanai (datums)

...

8.   Tehniskais dienests, kas veic testus EK tipa apstiprinājumam

...

...

9.   Datums, kad minētais dienests izsniedzis ziņojumu ...

10.   Tehniskā dienesta izsniegtā ziņojuma numurs ...

11.   EK tipa apstiprinājums attiecībā uz apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm piešķirts/atteikts (2)

12.   Vieta ...

13.   Datums ...

14.   Paraksts

15.   Šim tipa apstiprinājuma sertifikātam pievieno šādu dokumentu ar iepriekš minēto tipa apstiprinājuma zīmi: to ierīču sarakstu(-us), skaitā ..., kuras ražotājs piegādājis apgaismes un gaismas signalizācijas montāžai, katrai ierīcei norādot ražotāja zīmi un detaļas tipa apstiprinājuma zīmi.

Šajā sarakstā(-os) iekļauj līdzvērtīgu lukturu uzskaitījumu (2)

16.   Piezīmes:

...

...

...

---

(1)  Pievieno traktora detaļu izkārtojuma shēmas, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvas 2009/61/EK par apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoros I pielikuma 2.2.3. punktā.

(2)  Nevajadzīgo svītrot.

---

III PIELIKUMS

A   DAĻA

Atceltā direktīva ar sekojošo grozījumu sarakstu

(minēta 7. pantā)

| Padomes Direktīva 78/933/EEK
  (OV L 325, 20.11.1978., 16. lpp.) | |
| --- | --- |
| Padomes Direktīva 82/890/EEK
  (OV L 378, 31.12.1982., 45. lpp.) | Tikai attiecībā uz atsaucēm uz Direktīvu 78/933/EEK 1. panta 1. punktā |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 97/54/EK
  (OV L 277, 10.10.1997., 24. lpp.) | Tikai attiecībā uz atsaucēm uz Direktīvu 78/933/EEK 1. pantā |
| Komisijas Direktīva 1999/56/EK
  (OV L 146, 11.6.1999., 31. lpp.) | |
| Komisijas Direktīva 2006/26/EK
  (OV L 65, 7.3.2006., 22. lpp.) | Tikai attiecībā uz atsaucēm uz Direktīvu 78/933/EEK 3. pantā un III pielikumā |

Padomes Direktīva 78/933/EEK

(OV L 325, 20.11.1978., 16. lpp.)

Padomes Direktīva 82/890/EEK

(OV L 378, 31.12.1982., 45. lpp.)

Tikai attiecībā uz atsaucēm uz Direktīvu 78/933/EEK 1. panta 1. punktā

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 97/54/EK

(OV L 277, 10.10.1997., 24. lpp.)

Tikai attiecībā uz atsaucēm uz Direktīvu 78/933/EEK 1. pantā

Komisijas Direktīva 1999/56/EK

(OV L 146, 11.6.1999., 31. lpp.)

Komisijas Direktīva 2006/26/EK

(OV L 65, 7.3.2006., 22. lpp.)

Tikai attiecībā uz atsaucēm uz Direktīvu 78/933/EEK 3. pantā un III pielikumā

B   DAĻA

Termiņi transponēšanai valsts tiesību aktos un piemērošanai

(minēti 7. pantā)

| Direktīva | Termiņš transponēšanai | Piemērošanas datums |
| --- | --- | --- |
| 78/933/EEK | 1980. gada 25. aprīlis | — |
| 82/890/EEK | 1984. gada 22. jūnijs | — |
| 97/54/EK | 1998. gada 22. septembris | 1998. gada 23. septembris |
| 1999/56/EK | 2000. gada 30. jūnijs (1) | — |
| 2006/26/EK | 2006. gada 31. decembris (2) | — |

Direktīva

Termiņš transponēšanai

Piemērošanas datums

78/933/EEK

1980. gada 25. aprīlis

—

82/890/EEK

1984. gada 22. jūnijs

—

97/54/EK

1998. gada 22. septembris

1998. gada 23. septembris

1999/56/EK

2000. gada 30. jūnijs (1)

—

2006/26/EK

2006. gada 31. decembris (2)

—

---

(1)  Saskaņā ar Direktīvas 1999/56/EK 2. pantu:

“1.   No 2000. gada 1. jūlija dalībvalstis nedrīkst:

| — | atteikties piešķirt EK tipa apstiprinājumu, izdot Direktīvas 74/150/EEK 10. panta 1. punkta trešajā ievilkumā paredzēto dokumentu vai piešķirt valsts tipa apstiprinājumu attiecībā uz traktora tipu, vai |
| --- | --- |

—

atteikties piešķirt EK tipa apstiprinājumu, izdot Direktīvas 74/150/EEK 10. panta 1. punkta trešajā ievilkumā paredzēto dokumentu vai piešķirt valsts tipa apstiprinājumu attiecībā uz traktora tipu, vai

| — | aizliegt nodot traktorus ekspluatācijā, |
| --- | --- |

—

aizliegt nodot traktorus ekspluatācijā,

ja attiecīgie traktori atbilst ar šo direktīvu grozītas Direktīvas 78/933/EEK prasībām.

2.   No 2001. gada 1. janvāra dalībvalstis:

| — | vairs nedrīkst izdot Direktīvas 74/150/EEK 10. panta 1. punkta trešajā ievilkumā paredzēto dokumentu attiecībā uz traktora tipu, kas neatbilst ar šo direktīvu grozītas Direktīvas 78/933/EEK prasībām, |
| --- | --- |

—

vairs nedrīkst izdot Direktīvas 74/150/EEK 10. panta 1. punkta trešajā ievilkumā paredzēto dokumentu attiecībā uz traktora tipu, kas neatbilst ar šo direktīvu grozītas Direktīvas 78/933/EEK prasībām,

| — | var atteikties piešķirt valsts tipa apstiprinājumu attiecībā uz traktora tipu, kas neatbilst ar šo direktīvu grozītas Direktīvas 78/933/EEK prasībām.” |
| --- | --- |

—

var atteikties piešķirt valsts tipa apstiprinājumu attiecībā uz traktora tipu, kas neatbilst ar šo direktīvu grozītas Direktīvas 78/933/EEK prasībām.”

(2)  Saskaņā ar Direktīvas 2006/26/EK 5. pantu:

2

“1.   No 2007. gada 1. janvāra attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas atbilst prasībām, kuras attiecīgi noteiktas ar šo direktīvu grozītajās Direktīvās 74/151/EEK, 78/933/EEK, 77/311/EEK un 89/173/EEK, tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar attiecīgās direktīvas priekšmetu, dalībvalstis atturas no:

| a) | EK tipa apstiprinājuma vai valsts tipa apstiprinājuma izsniegšanas atteikšanas; |
| --- | --- |

a)

EK tipa apstiprinājuma vai valsts tipa apstiprinājuma izsniegšanas atteikšanas;

| b) | šāda transportlīdzekļa reģistrācijas, tirdzniecības vai nodošanas ekspluatācijā aizliegšanas. |
| --- | --- |

b)

šāda transportlīdzekļa reģistrācijas, tirdzniecības vai nodošanas ekspluatācijā aizliegšanas.

2.   No 2007. gada 1. jūlija attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas neatbilst prasībām, kuras attiecīgi noteiktas ar šo direktīvu grozītajās Direktīvās 74/151/EEK, 78/933/EEK, 77/311/EEK un 89/173/EEK, tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar attiecīgās direktīvas priekšmetu, dalībvalstis:

| a) | vairs neizsniedz EK tipa apstiprinājumu; |
| --- | --- |

a)

vairs neizsniedz EK tipa apstiprinājumu;

| b) | var atteikt izsniegt valsts tipa apstiprinājumu. |
| --- | --- |

b)

var atteikt izsniegt valsts tipa apstiprinājumu.

3.   No 2009. gada 1. jūlija attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas neatbilst prasībām, kuras attiecīgi noteiktas ar šo direktīvu grozītajās Direktīvās 74/151/EEK, 78/933/EEK, 77/311/EEK un 89/173/EEK, tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar attiecīgās direktīvas priekšmetu, dalībvalstis:

| a) | uzskata, ka atbilstības sertifikāti, kas ir līdzi jauniem transportlīdzekļiem saskaņā ar Direktīvas 2003/37/EK noteikumiem, vairs nav derīgi 7. panta 1. punkta nolūkiem; |
| --- | --- |

a)

uzskata, ka atbilstības sertifikāti, kas ir līdzi jauniem transportlīdzekļiem saskaņā ar Direktīvas 2003/37/EK noteikumiem, vairs nav derīgi 7. panta 1. punkta nolūkiem;

| b) | var noraidīt minēto jauno transportlīdzekļu reģistrāciju, tirdzniecību vai nodošanu ekspluatācijā.” |
| --- | --- |

b)

var noraidīt minēto jauno transportlīdzekļu reģistrāciju, tirdzniecību vai nodošanu ekspluatācijā.”

---

IV PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Direktīva 78/933/EEK | Direktīva 2006/26/EK | Šī direktīva |
| --- | --- | --- |
| 1. pants | | 1. pants |
| 2. pants | | — |
| — | 5. pants | 2. pants |
| 3. līdz 5. pants | | 3. līdz 5. pants |
| 6. pants | | — |
| 7. panta 1. punkts | | — |
| 7. panta 2. punkts | | 6. pants |
| — | | 7. pants |
| — | | 8. pants |
| 8. pants | | 9. pants |
| I pielikums | | I pielikums |
| II pielikums | | II pielikums |
| — | | III pielikums |
| — | | IV pielikums |

Direktīva 78/933/EEK

Direktīva 2006/26/EK

Šī direktīva

1. pants

1. pants

2. pants

—

—

5. pants

2. pants

3. līdz 5. pants

3. līdz 5. pants

6. pants

—

7. panta 1. punkts

—

7. panta 2. punkts

6. pants

—

7. pants

—

8. pants

8. pants

9. pants

I pielikums

I pielikums

II pielikums

II pielikums

—

III pielikums

—

IV pielikums

---

| 5.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 203/52 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 203/52

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2009/68/EK

(2009. gada 13. jūlijs)

par detaļas tipa apstiprinājumu apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoros

(kodificēta versija)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Padomes Direktīva 79/532/EEK (1979. gada 17. maijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz detaļas tipa apstiprinājumu apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoros (3) ir vairākkārt būtiski grozīta (4). Skaidrības un praktisku iemeslu labad būtu lietderīgi veikt attiecīgās direktīvas kodifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Direktīva 79/532/EEK (1979. gada 17. maijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz detaļas tipa apstiprinājumu apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoros (3) ir vairākkārt būtiski grozīta (4). Skaidrības un praktisku iemeslu labad būtu lietderīgi veikt attiecīgās direktīvas kodifikāciju.

| (2) | Direktīva 79/532/EEK ir viena no atsevišķajām direktīvām par Kopienas tipa apstiprināšanas sistēmu, kas paredzēta Padomes Direktīvā 74/150/EEK (1974. gada 4. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz lauksaimniecības vai mežsaimniecības riteņtraktoru tipa apstiprinājumu, kura aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/37/EK (2003. gada 26. maijs), kas attiecas uz tipa apstiprinājumu lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktoriem, to piekabēm un maināmām velkamām mašīnām kopā ar to sistēmām, detaļām un atsevišķām tehniskām vienībām (5), un kas nosaka tehniskos priekšrakstus attiecībā uz lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktoru apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm. Šie tehniskie priekšraksti attiecas uz dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu, lai EK tipa apstiprinājuma procedūra, kas paredzēta Direktīvā 2003/37/EK, varētu tikt piemērota attiecībā uz katru traktora tipu. Tātad Direktīvā 2003/37/EK izklāstītos noteikumus, kas attiecas uz lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktoriem, to piekabēm un maināmām velkamām mašīnām kopā ar to sistēmām, detaļām un atsevišķām tehniskām vienībām, piemēro šai direktīvai. |
| --- | --- |

(2)

Direktīva 79/532/EEK ir viena no atsevišķajām direktīvām par Kopienas tipa apstiprināšanas sistēmu, kas paredzēta Padomes Direktīvā 74/150/EEK (1974. gada 4. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz lauksaimniecības vai mežsaimniecības riteņtraktoru tipa apstiprinājumu, kura aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/37/EK (2003. gada 26. maijs), kas attiecas uz tipa apstiprinājumu lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktoriem, to piekabēm un maināmām velkamām mašīnām kopā ar to sistēmām, detaļām un atsevišķām tehniskām vienībām (5), un kas nosaka tehniskos priekšrakstus attiecībā uz lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktoru apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm. Šie tehniskie priekšraksti attiecas uz dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu, lai EK tipa apstiprinājuma procedūra, kas paredzēta Direktīvā 2003/37/EK, varētu tikt piemērota attiecībā uz katru traktora tipu. Tātad Direktīvā 2003/37/EK izklāstītos noteikumus, kas attiecas uz lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktoriem, to piekabēm un maināmām velkamām mašīnām kopā ar to sistēmām, detaļām un atsevišķām tehniskām vienībām, piemēro šai direktīvai.

| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/61/EK (2009. gada 13. jūlijs) par apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoros (6) ir noteiktas kopīgas prasības attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu lauksaimniecības vai mežsaimniecības riteņtraktoros. Šīm apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm ir tādi paši parametri kā mehāniskajos transportlīdzekļos uzstādītajām. Tādēļ arī traktoros drīkst uzstādīt ierīces, kam piešķirta EK detaļas tipa apstiprinājuma zīme saskaņā ar direktīvām, kas jau pieņemtas šajā jautājumā saistībā ar mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju EK tipa apstiprināšanu. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/61/EK (2009. gada 13. jūlijs) par apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoros (6) ir noteiktas kopīgas prasības attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu lauksaimniecības vai mežsaimniecības riteņtraktoros. Šīm apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm ir tādi paši parametri kā mehāniskajos transportlīdzekļos uzstādītajām. Tādēļ arī traktoros drīkst uzstādīt ierīces, kam piešķirta EK detaļas tipa apstiprinājuma zīme saskaņā ar direktīvām, kas jau pieņemtas šajā jautājumā saistībā ar mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju EK tipa apstiprināšanu.

| (4) | Šī direktīva nedrīkstētu skart dalībvalstu pienākumus attiecībā uz II pielikuma B daļā minētajiem termiņiem direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos un to piemērošanai, |
| --- | --- |

(4)

Šī direktīva nedrīkstētu skart dalībvalstu pienākumus attiecībā uz II pielikuma B daļā minētajiem termiņiem direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos un to piemērošanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

1.   Šajā direktīvā “traktors” (lauksaimniecības vai mežsaimniecības) ir jebkurš mehāniskais transportlīdzeklis, kam ir riteņi vai kāpurķēdes, vismaz divas asis un kura galvenā funkcija ir vilces spēka radīšana, un kurš ir īpaši projektēts, lai vilktu, stumtu, pārvadātu vai darbinātu noteiktus lauksaimniecības vai mežsaimniecības darbarīkus, mehānismus vai piekabes. Tas var būt aprīkots kravu un pasažieru pārvadāšanai.

2.   Šī direktīva attiecas tikai uz tiem 1. punktā definētajiem traktoriem, kas aprīkoti ar pneimatiskajām riepām un kuru maksimālais paredzētais ātrums ir starp 6 un 40 km/h.

2. pants

Dalībvalstis nedrīkst atteikt piešķirt EK tipa apstiprinājumu vai valsts tipa apstiprinājumu traktoram tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar šādiem lukturiem vai atstarotājiem, ja tiem ir EK detaļas tipa apstiprinājuma zīme, kā tas paredzēts I pielikumā, un tie ir uzstādīti saskaņā ar Direktīvā 2009/61/EK noteiktajām prasībām:

| a) | galvenajiem lukturiem, kas darbojas kā galvenie tālās gaismas un/vai tuvās gaismas lukturi, vai elektriskajām kvēlspuldzēm šādiem galvenajiem lukturiem; |
| --- | --- |

a)

galvenajiem lukturiem, kas darbojas kā galvenie tālās gaismas un/vai tuvās gaismas lukturi, vai elektriskajām kvēlspuldzēm šādiem galvenajiem lukturiem;

| b) | kontūrgaismu lukturiem; |
| --- | --- |

b)

kontūrgaismu lukturiem;

| c) | priekšējiem gabarītgaismas (sānu) lukturiem; |
| --- | --- |

c)

priekšējiem gabarītgaismas (sānu) lukturiem;

| d) | pakaļējiem gabarītgaismas (sānu) lukturiem; |
| --- | --- |

d)

pakaļējiem gabarītgaismas (sānu) lukturiem;

| e) | stopsignāliem; |
| --- | --- |

e)

stopsignāliem;

| f) | virzienrādītājiem; |
| --- | --- |

f)

virzienrādītājiem;

| g) | atstarotājiem; |
| --- | --- |

g)

atstarotājiem;

| h) | pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturiem; |
| --- | --- |

h)

pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturiem;

| i) | priekšējiem miglas lukturiem un kvēlspuldzēm šādiem lukturiem; |
| --- | --- |

i)

priekšējiem miglas lukturiem un kvēlspuldzēm šādiem lukturiem;

| j) | pakaļējiem miglas lukturiem; |
| --- | --- |

j)

pakaļējiem miglas lukturiem;

| k) | atpakaļgaitas lukturiem; |
| --- | --- |

k)

atpakaļgaitas lukturiem;

| l) | stāvgaismas lukturiem. |
| --- | --- |

l)

stāvgaismas lukturiem.

3. pants

Dalībvalstis nedrīkst atteikt traktoru reģistrāciju vai aizliegt to pārdošanu, nodošanu ekspluatācijā vai lietošanu tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar šādiem lukturiem vai atstarotājiem, ja tiem ir EK detaļas tipa apstiprinājuma zīme, kā tas paredzēta I pielikumā, un tie ir uzstādīti saskaņā ar Direktīvā 2009/61/EK noteiktajām prasībām:

| a) | galvenajiem lukturiem, kas darbojas kā galvenie tālās gaismas un/vai tuvās gaismas lukturi, vai elektriskajām kvēlspuldzēm šādiem galvenajiem lukturiem; |
| --- | --- |

a)

galvenajiem lukturiem, kas darbojas kā galvenie tālās gaismas un/vai tuvās gaismas lukturi, vai elektriskajām kvēlspuldzēm šādiem galvenajiem lukturiem;

| b) | kontūrgaismu lukturiem; |
| --- | --- |

b)

kontūrgaismu lukturiem;

| c) | priekšējiem gabarītgaismas (sānu) lukturiem; |
| --- | --- |

c)

priekšējiem gabarītgaismas (sānu) lukturiem;

| d) | pakaļējiem gabarītgaismas (sānu) lukturiem; |
| --- | --- |

d)

pakaļējiem gabarītgaismas (sānu) lukturiem;

| e) | stopsignāliem; |
| --- | --- |

e)

stopsignāliem;

| f) | virzienrādītājiem; |
| --- | --- |

f)

virzienrādītājiem;

| g) | atstarotājiem; |
| --- | --- |

g)

atstarotājiem;

| h) | pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturiem; |
| --- | --- |

h)

pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturiem;

| i) | priekšējiem miglas lukturiem un kvēlspuldzēm šādiem lukturiem; |
| --- | --- |

i)

priekšējiem miglas lukturiem un kvēlspuldzēm šādiem lukturiem;

| j) | pakaļējiem miglas lukturiem; |
| --- | --- |

j)

pakaļējiem miglas lukturiem;

| k) | atpakaļgaitas lukturiem; |
| --- | --- |

k)

atpakaļgaitas lukturiem;

| l) | stāvgaismas lukturiem. |
| --- | --- |

l)

stāvgaismas lukturiem.

4. pants

Grozījumus, kas vajadzīgi, lai I pielikuma prasības pielāgotu tehnikas attīstībai, pieņem saskaņā ar Direktīvas 2003/37/EK 20. panta 3. punktā minēto procedūru.

5. pants

Dalībvalstis dara zināmus Komisijai to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

6. pants

Direktīvu 79/532/EEK, kurā grozījumi izdarīti ar II pielikuma A daļā minētajām direktīvām, ar šo atceļ, neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem II pielikuma B daļā minēto direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos un to piemērošanai.

Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu III pielikumā.

7. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2010. gada 1. janvāra.

8. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 13. jūlijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. ERLANDSSON

---

(1)  OV C 162, 25.6.2008., 40. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2009. gada 22. jūnija Lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 145, 13.6.1979., 16. lpp.

3

(4)  Skatīt II pielikuma A daļu.

4

(5)  OV L 171, 9.7.2003., 1. lpp.

5

(6)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 19. lpp.

6

Oficiālā Vēstneša

---

I PIELIKUMS

| 1. | Galvenie lukturi, kas darbojas kā galvenie tālās gaismas un/vai tuvās gaismas lukturi vai elektriskās kvēlspuldzes šādiem galvenajiem lukturiem | EK detaļas tipa apstiprinājuma zīme ir noteikta Padomes Direktīvā 76/761/EEK (1976. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu priekšējiem galvenajiem lukturiem, kas darbojas kā tālās un/vai tuvās gaismas lukturi, un attiecībā uz gaismas avotiem (kvēlspuldzēm un citiem avotiem), kas paredzēti izmantošanai apstiprinātos mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju lukturos (1). |
| --- | --- | --- |

1.

Galvenie lukturi, kas darbojas kā galvenie tālās gaismas un/vai tuvās gaismas lukturi vai elektriskās kvēlspuldzes šādiem galvenajiem lukturiem

EK detaļas tipa apstiprinājuma zīme ir noteikta Padomes Direktīvā 76/761/EEK (1976. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu priekšējiem galvenajiem lukturiem, kas darbojas kā tālās un/vai tuvās gaismas lukturi, un attiecībā uz gaismas avotiem (kvēlspuldzēm un citiem avotiem), kas paredzēti izmantošanai apstiprinātos mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju lukturos (1).

| | Direktīvas 76/761/EEK noteikumus piemēro arī detaļas tipa apstiprinājumam lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoru īpašiem galvenajiem lukturiem, kuri paredzēti gan tālās gaismas, gan tuvās gaismas nodrošināšanai un kuru diametrs (D) ir mazāks par 160 mm, ar šādiem grozījumiem:






  a) | minimālo gaismas intensitāti, kas noteikta Direktīvas 76/761/EEK II līdz IV, VIII un IX pielikuma 2.1. punktā, samazina atbilstoši koeficientam:
  ((D – 45)/(160 – 45))2,
  ievērojot šādu absolūto apakšējo robežu:






  — | 3 lux, 75 R vai 75 L punktā, |
| --- | --- | --- | --- |

Direktīvas 76/761/EEK noteikumus piemēro arī detaļas tipa apstiprinājumam lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoru īpašiem galvenajiem lukturiem, kuri paredzēti gan tālās gaismas, gan tuvās gaismas nodrošināšanai un kuru diametrs (D) ir mazāks par 160 mm, ar šādiem grozījumiem:

a)

minimālo gaismas intensitāti, kas noteikta Direktīvas 76/761/EEK II līdz IV, VIII un IX pielikuma 2.1. punktā, samazina atbilstoši koeficientam:

((D – 45)/(160 – 45))2,

ievērojot šādu absolūto apakšējo robežu:

—

3 lux, 75 R vai 75 L punktā,

| — | 5 lux, 50 R vai 50 L punktā, |
| --- | --- |

—

5 lux, 50 R vai 50 L punktā,

| — | 1,5 lux IV joslā. |
| --- | --- |

—

1,5 lux IV joslā.

Piezīme. Ja atstarotāja redzamā virsma nav apļveidīga, tai izvēlas tāda apļa diametru, kura laukums ir vienāds ar atstarotāja redzamo lietderīgo virsmu;

| b) | galvenajam lukturim piestiprina apgrieztu trīsstūri ar simbolu “M” iekšpusē Direktīvas 76/761/EEK I pielikuma 5.2.3.5. punktā noteiktā CR simbola vietā. |
| --- | --- |

b)

galvenajam lukturim piestiprina apgrieztu trīsstūri ar simbolu “M” iekšpusē Direktīvas 76/761/EEK I pielikuma 5.2.3.5. punktā noteiktā CR simbola vietā.

| 2. | Kontūrgaismu lukturi, priekšējie gabarītgaismas (sānu) lukturi, pakaļējie gabarītgaismas (sānu) lukturi un stopsignāli
  EK detaļas tipa apstiprinājuma zīme ir noteikta Padomes Direktīvā 76/758/EEK (1976. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju kontūrgaismu lukturiem, priekšējiem gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturiem, pakaļējiem gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturiem, bremžu signāllukturiem, dienas gaitas gaismas lukturiem un sānu gabarītgaismas lukturiem (2). |
| --- | --- |

2.

Kontūrgaismu lukturi, priekšējie gabarītgaismas (sānu) lukturi, pakaļējie gabarītgaismas (sānu) lukturi un stopsignāli

EK detaļas tipa apstiprinājuma zīme ir noteikta Padomes Direktīvā 76/758/EEK (1976. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju kontūrgaismu lukturiem, priekšējiem gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturiem, pakaļējiem gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturiem, bremžu signāllukturiem, dienas gaitas gaismas lukturiem un sānu gabarītgaismas lukturiem (2).

| 3. | Virzienrādītāji
  EK detaļas tipa apstiprinājuma zīme ir noteikta Padomes Direktīvā 76/759/EEK (1976. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju virzienrādītājiem (3). |
| --- | --- |

3.

Virzienrādītāji

EK detaļas tipa apstiprinājuma zīme ir noteikta Padomes Direktīvā 76/759/EEK (1976. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju virzienrādītājiem (3).

| 4. | Atstarotāji
  EK detaļas tipa apstiprinājuma zīme ir noteikta Padomes Direktīvā 76/757/EEK (1976. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju atstarotājiem (4). |
| --- | --- |

4.

Atstarotāji

EK detaļas tipa apstiprinājuma zīme ir noteikta Padomes Direktīvā 76/757/EEK (1976. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju atstarotājiem (4).

| 5. | Pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturis
  EK detaļas tipa apstiprinājuma zīme ir noteikta Padomes Direktīvā 76/760/EEK (1976. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturiem (5). |
| --- | --- |

5.

Pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturis

EK detaļas tipa apstiprinājuma zīme ir noteikta Padomes Direktīvā 76/760/EEK (1976. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturiem (5).

| 6. | Priekšējie miglas lukturi
  EK detaļas tipa apstiprinājuma zīme ir noteikta Padomes Direktīvā 76/762/EEK (1976. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu priekšējiem miglas lukturiem (6). |
| --- | --- |

6.

Priekšējie miglas lukturi

EK detaļas tipa apstiprinājuma zīme ir noteikta Padomes Direktīvā 76/762/EEK (1976. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu priekšējiem miglas lukturiem (6).

| 7. | Pakaļējie miglas lukturi
  EK detaļas tipa apstiprinājuma zīme ir noteikta Padomes Direktīvā 77/538/EEK (1977. gada 28. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju pakaļējiem miglas lukturiem (7). |
| --- | --- |

7.

Pakaļējie miglas lukturi

EK detaļas tipa apstiprinājuma zīme ir noteikta Padomes Direktīvā 77/538/EEK (1977. gada 28. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju pakaļējiem miglas lukturiem (7).

| 8. | Atpakaļgaitas lukturi
  EK detaļas tipa apstiprinājuma zīme ir noteikta Padomes Direktīvā 77/539/EEK (1977. gada 28. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju atpakaļgaitas lukturiem (8). |
| --- | --- |

8.

Atpakaļgaitas lukturi

EK detaļas tipa apstiprinājuma zīme ir noteikta Padomes Direktīvā 77/539/EEK (1977. gada 28. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju atpakaļgaitas lukturiem (8).

| 9. | Stāvgaismas lukturi
  EK detaļas tipa apstiprinājuma zīme ir noteikta Padomes Direktīvā 77/540/EEK (1977. gada 28. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu stāvgaismas lukturiem (9). |
| --- | --- |

9.

Stāvgaismas lukturi

EK detaļas tipa apstiprinājuma zīme ir noteikta Padomes Direktīvā 77/540/EEK (1977. gada 28. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu stāvgaismas lukturiem (9).

---

(1)  OV L 262, 27.9.1976., 96. lpp.

(2)  OV L 262, 27.9.1976., 54. lpp.

(3)  OV L 262, 27.9.1976., 71. lpp.

(4)  OV L 262, 27.9.1976., 32. lpp.

(5)  OV L 262, 27.9.1976., 85. lpp.

(6)  OV L 262, 27.9.1976., 122. lpp.

(7)  OV L 220, 29.8.1977., 60. lpp.

(8)  OV L 220, 29.8.1977., 72. lpp.

(9)  OV L 220, 29.8.1977., 83. lpp.

---

II PIELIKUMS

A   DAĻA

Atceltā direktīva ar turpmāko grozījumu sarakstu

(minēti 6. pantā)

| Padomes Direktīva 79/532/EEK
  (OV L 145, 13.6.1979., 16. lpp.) | |
| --- | --- |
| Padomes Direktīva 82/890/EEK
  (OV L 378, 31.12.1982., 45. lpp.) | tikai attiecībā uz atsauci uz Direktīvu 79/532/EEK 1. panta 1. punktā |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 97/54/EK
  (OV L 277, 10.10.1997., 24. lpp.) | tikai attiecībā uz atsauci uz Direktīvu 79/532/EEK 1. panta pirmajā ievilkumā |

Padomes Direktīva 79/532/EEK

(OV L 145, 13.6.1979., 16. lpp.)

Padomes Direktīva 82/890/EEK

(OV L 378, 31.12.1982., 45. lpp.)

tikai attiecībā uz atsauci uz Direktīvu 79/532/EEK 1. panta 1. punktā

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 97/54/EK

(OV L 277, 10.10.1997., 24. lpp.)

tikai attiecībā uz atsauci uz Direktīvu 79/532/EEK 1. panta pirmajā ievilkumā

B   DAĻA

Termiņi transponēšanai valsts tiesību aktos un piemērošanai

(minēti 6. pantā)

| Direktīva | Termiņš transponēšanai | Piemērošanas datums |
| --- | --- | --- |
| 79/532/EEK | 1980. gada 21. novembris | — |
| 82/890/EEK | 1984. gada 21. jūnijs | — |
| 97/54/EK | 1998. gada 22. septembris | 1998. gada 23. septembris |

Direktīva

Termiņš transponēšanai

Piemērošanas datums

79/532/EEK

1980. gada 21. novembris

—

82/890/EEK

1984. gada 21. jūnijs

—

97/54/EK

1998. gada 22. septembris

1998. gada 23. septembris

---

III PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Direktīva 79/532/EEK | Šī direktīva |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| 2. panta ievadteikums un noslēgumvārdi | 2. panta ievadteikums |
| 2. panta ievilkumi | 2. panta a) līdz l) punkts |
| 3. panta ievadteikums un noslēgumvārdi | 3. panta ievadteikums |
| 3. panta ievilkumi | 3. panta a) līdz l) punkts |
| 4. pants | 4. pants |
| 5. panta 1.punkts | — |
| 5. panta 2. punkts | 5. pants |
| — | 6. pants |
| — | 7. pants |
| 6. pants | 8. pants |
| Pielikums | I pielikums |
| — | II pielikums |
| — | III pielikums |

Direktīva 79/532/EEK

Šī direktīva

1. pants

1. pants

2. panta ievadteikums un noslēgumvārdi

2. panta ievadteikums

2. panta ievilkumi

2. panta a) līdz l) punkts

3. panta ievadteikums un noslēgumvārdi

3. panta ievadteikums

3. panta ievilkumi

3. panta a) līdz l) punkts

4. pants

4. pants

5. panta 1.punkts

—

5. panta 2. punkts

5. pants

—

6. pants

—

7. pants

6. pants

8. pants

Pielikums

I pielikums

—

II pielikums

—

III pielikums

---

| 5.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 203/58 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 203/58

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2009/98/EK

(2009. gada 4. augusts),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā kā aktīvo vielu bora oksīdu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīvu 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (1) un jo īpaši tās 16. panta 2. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2007. gada 4. decembra Regulā (EK) Nr. 1451/2007 par 10 gadu darba programmas otro fāzi, kas minēta 16. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (2), noteikts novērtējamo aktīvo vielu saraksts to iespējamai iekļaušanai Direktīvas 98/8/EK I, IA vai IB pielikumā. Minētajā sarakstā ir iekļauts bora oksīds. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2007. gada 4. decembra Regulā (EK) Nr. 1451/2007 par 10 gadu darba programmas otro fāzi, kas minēta 16. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (2), noteikts novērtējamo aktīvo vielu saraksts to iespējamai iekļaušanai Direktīvas 98/8/EK I, IA vai IB pielikumā. Minētajā sarakstā ir iekļauts bora oksīds.

| (2) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1451/2007 bora oksīds novērtēts atbilstoši Direktīvas 98/8/EK 11. panta 2. punktam izmantošanai koksnes konservantos, kas ir Direktīvas 98/8/EK V pielikumā definētais 8. produktu veids. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1451/2007 bora oksīds novērtēts atbilstoši Direktīvas 98/8/EK 11. panta 2. punktam izmantošanai koksnes konservantos, kas ir Direktīvas 98/8/EK V pielikumā definētais 8. produktu veids.

| (3) | Par ziņotāju dalībvalsti tika izraudzīta Nīderlande, kura saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 14. panta 4. un 6. punktu 2006. gada 7. jūlijā iesniedza Komisijai kompetentās iestādes sagatavotu ziņojumu un attiecīgu ieteikumu. |
| --- | --- |

(3)

Par ziņotāju dalībvalsti tika izraudzīta Nīderlande, kura saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 14. panta 4. un 6. punktu 2006. gada 7. jūlijā iesniedza Komisijai kompetentās iestādes sagatavotu ziņojumu un attiecīgu ieteikumu.

| (4) | Dalībvalstis un Komisija ir izskatījušas kompetentās iestādes ziņojumu. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 15. panta 4. punktu Biocīdo produktu pastāvīgā komiteja izskatīšanas gaitā gūtos secinājumus 2009. gada 20. februārī iekļāva novērtējuma ziņojumā. |
| --- | --- |

(4)

Dalībvalstis un Komisija ir izskatījušas kompetentās iestādes ziņojumu. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 15. panta 4. punktu Biocīdo produktu pastāvīgā komiteja izskatīšanas gaitā gūtos secinājumus 2009. gada 20. februārī iekļāva novērtējuma ziņojumā.

| (5) | Veikto pārbaužu rezultāti liecina, ka biocīdie produkti, kurus izmanto kā koksnes konservantus un kuri satur bora oksīdu, varētu atbilst Direktīvas 98/8/EK 5. pantā noteiktajām prasībām. Tāpēc ir lietderīgi iekļaut bora oksīdu I pielikumā, lai nodrošinātu, ka biocīdiem produktiem, kurus izmanto kā koksnes konservantus un kuri satur bora oksīdu, visās dalībvalstīs atļaujas var piešķirt, grozīt vai anulēt saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 16. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(5)

Veikto pārbaužu rezultāti liecina, ka biocīdie produkti, kurus izmanto kā koksnes konservantus un kuri satur bora oksīdu, varētu atbilst Direktīvas 98/8/EK 5. pantā noteiktajām prasībām. Tāpēc ir lietderīgi iekļaut bora oksīdu I pielikumā, lai nodrošinātu, ka biocīdiem produktiem, kurus izmanto kā koksnes konservantus un kuri satur bora oksīdu, visās dalībvalstīs atļaujas var piešķirt, grozīt vai anulēt saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 16. panta 3. punktu.

| (6) | Tomēr tika identificēti nepieņemami riski, ja produktu izmanto in situ koksnes apstrādei ārpus telpām un apstrādāta koksne tiek pakļauta laika apstākļu iedarbībai. Tāpēc atļaujas šiem lietojumiem drīkst piešķirt tikai tad, ja ir iesniegti dati, kas uzskatāmi parāda, ka produktus ir iespējams lietot, neradot nepieņemamus riskus videi. |
| --- | --- |

(6)

Tomēr tika identificēti nepieņemami riski, ja produktu izmanto in situ koksnes apstrādei ārpus telpām un apstrādāta koksne tiek pakļauta laika apstākļu iedarbībai. Tāpēc atļaujas šiem lietojumiem drīkst piešķirt tikai tad, ja ir iesniegti dati, kas uzskatāmi parāda, ka produktus ir iespējams lietot, neradot nepieņemamus riskus videi.

| (7) | Kopienas mērogā nav novērtēti visi iespējamie lietojumi. Tāpēc ir lietderīgi dalībvalstīm novērtēt tos riskus attiecībā uz vides segmentiem un populācijām, kuri nebija pārstāvēti riska novērtējumā Kopienas mērogā, un atļauju piešķiršanas procesā nodrošināt to, ka tiek veikti pienācīgi pasākumi vai noteikti īpaši nosacījumi, lai identificētos riskus samazinātu līdz pieļaujamam līmenim. |
| --- | --- |

(7)

Kopienas mērogā nav novērtēti visi iespējamie lietojumi. Tāpēc ir lietderīgi dalībvalstīm novērtēt tos riskus attiecībā uz vides segmentiem un populācijām, kuri nebija pārstāvēti riska novērtējumā Kopienas mērogā, un atļauju piešķiršanas procesā nodrošināt to, ka tiek veikti pienācīgi pasākumi vai noteikti īpaši nosacījumi, lai identificētos riskus samazinātu līdz pieļaujamam līmenim.

| (8) | Ņemot vērā novērtējuma ziņojumā izklāstītos secinājumus, ir lietderīgi noteikt, ka jāveic īpaši riska mazināšanas pasākumi atļauju piešķiršanas procesā attiecībā uz produktiem, kuri satur bora oksīdu un kurus izmanto kā koksnes konservantus. Jo īpaši jāveic pienācīgi pasākumi augsnes un ūdenstilpņu aizsardzībai, jo novērtēšanas gaitā attiecībā uz tām ir atklāti nepieņemami riski. Lietojot produktus, jāizmanto arī atbilstoši aizsardzības līdzekļi, ja identificēto risku attiecībā uz profesionālajiem un rūpnieciskajiem lietotājiem nevar mazināt savādāk. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā novērtējuma ziņojumā izklāstītos secinājumus, ir lietderīgi noteikt, ka jāveic īpaši riska mazināšanas pasākumi atļauju piešķiršanas procesā attiecībā uz produktiem, kuri satur bora oksīdu un kurus izmanto kā koksnes konservantus. Jo īpaši jāveic pienācīgi pasākumi augsnes un ūdenstilpņu aizsardzībai, jo novērtēšanas gaitā attiecībā uz tām ir atklāti nepieņemami riski. Lietojot produktus, jāizmanto arī atbilstoši aizsardzības līdzekļi, ja identificēto risku attiecībā uz profesionālajiem un rūpnieciskajiem lietotājiem nevar mazināt savādāk.

| (9) | Svarīgi ir šīs direktīvas noteikumus piemērot vienlaikus visās dalībvalstīs, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret tirgū esošajiem biocīdajiem produktiem, kuri kā aktīvo vielu satur bora oksīdu, un lai kopumā veicinātu biocīdo produktu tirgus sekmīgu darbību. |
| --- | --- |

(9)

Svarīgi ir šīs direktīvas noteikumus piemērot vienlaikus visās dalībvalstīs, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret tirgū esošajiem biocīdajiem produktiem, kuri kā aktīvo vielu satur bora oksīdu, un lai kopumā veicinātu biocīdo produktu tirgus sekmīgu darbību.

| (10) | Pirms aktīvās vielas iekļaušanas I pielikumā jāparedz pietiekami ilgs laiks, kurā dalībvalstis un citas ieinteresētās personas varētu sagatavoties attiecīgo jauno prasību ievērošanai un varētu nodrošināt, ka pieteikumu iesniedzējiem, kas sagatavojuši dokumentāciju, ir iespējams pilnībā izmantot datu aizsardzībai noteikto 10 gadu termiņu, kas saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 12. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktu sākas no iekļaušanas dienas. |
| --- | --- |

(10)

Pirms aktīvās vielas iekļaušanas I pielikumā jāparedz pietiekami ilgs laiks, kurā dalībvalstis un citas ieinteresētās personas varētu sagatavoties attiecīgo jauno prasību ievērošanai un varētu nodrošināt, ka pieteikumu iesniedzējiem, kas sagatavojuši dokumentāciju, ir iespējams pilnībā izmantot datu aizsardzībai noteikto 10 gadu termiņu, kas saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 12. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktu sākas no iekļaušanas dienas.

| (11) | Pēc iekļaušanas dalībvalstīm jādod pietiekams laiks Direktīvas 98/8/EK 16. panta 3. punkta īstenošanai, jo īpaši – lai piešķirtu, grozītu vai anulētu atļaujas bora oksīdu saturošiem 8. produktu veida biocīdiem ar nolūku nodrošināt to atbilstību Direktīvai 98/8/EK. |
| --- | --- |

(11)

Pēc iekļaušanas dalībvalstīm jādod pietiekams laiks Direktīvas 98/8/EK 16. panta 3. punkta īstenošanai, jo īpaši – lai piešķirtu, grozītu vai anulētu atļaujas bora oksīdu saturošiem 8. produktu veida biocīdiem ar nolūku nodrošināt to atbilstību Direktīvai 98/8/EK.

| (12) | Tādēļ atbilstīgi jāgroza Direktīva 98/8/EK. |
| --- | --- |

(12)

Tādēļ atbilstīgi jāgroza Direktīva 98/8/EK.

| (13) | Šajā direktīvā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdo produktu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(13)

Šajā direktīvā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdo produktu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 98/8/EK I pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.

2. pants

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2010. gada 31. augustam pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības.

Dalībvalstis piemēro minētos tiesību aktus no 2011. gada 1. septembra.

Kad dalībvalstis pieņem minētos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka to, kā izdarīt šādas atsauces.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 4. augustā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Stavros DIMAS

---

(1)  OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.

1

(2)  OV L 325, 11.12.2007., 3. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Direktīvas 98/8/EK I pielikumā iekļauj šādu ierakstu Nr. 23.

| Nr. | Vispārpieņemtais nosaukums | IUPAC nosaukums
  Identifikācijas numuri | Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe tirgū laižamajā biocīdajā produktā | Iekļaušanas datums | Termiņš, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punkta prasībām
  (izņemot produktus, kas satur vairākas aktīvās vielas, kuriem termiņu, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punktam, nosaka pēc pēdējā iekļaušanas lēmuma, kas attiecas | Iekļaušanas termiņa beigu datums | Produkta veids | Īpaši noteikumi (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “23 | Bora oksīds | Dibora trioksīds
  EK Nr.: 215-125-8
  CAS Nr.: 1303-86-2 | 975 g/kg | 2011. gada 1. septembris | 2013. gada 31. augusts | 2021. gada 31. augusts | 8 | Novērtējot pieteikumu atļaujai izmantot produktu saskaņā ar 5. pantu un VI pielikumu, dalībvalstis – ja tas nepieciešams attiecībā uz konkrēto produktu – novērtē, kuras populācijas produkts varētu ietekmēt, un novērtē izmantošanas vai iedarbības scenārijus, kas nav pārstāvēti riska novērtējumā Kopienas mērogā.
  Piešķirot produkta atļauju, dalībvalstis izvērtē riskus un pēc tam nodrošina, ka tiek veikti atbilstīgi pasākumi vai paredzēti īpaši nosacījumi, lai identificētos riskus samazinātu līdz pieļaujamam līmenim.
  Produktu atļaujas var piešķirt tikai tad, ja pieteikumā pierādīts, ka riskus var samazināt līdz pieļaujamam līmenim.
  Dalībvalstis nodrošina, ka attiecībā uz atļaujām ir paredzēti šādi nosacījumi:






  1) | Produktus, kurus atļauj izmantot rūpnieciskai un profesionālai lietošanai jālieto, izmantojot tikai atbilstošus individuālās aizsardzības līdzekļus, ja produkta atļaujas pieteikumā nav minēti pierādījumi tam, ka riskus attiecībā uz rūpnieciskajiem un/vai profesionālajiem lietotājiem var mazināt līdz pieņemamam līmenim ar citiem līdzekļiem. |

Nr.

Vispārpieņemtais nosaukums

IUPAC nosaukums

Identifikācijas numuri

Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe tirgū laižamajā biocīdajā produktā

Iekļaušanas datums

Termiņš, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punkta prasībām

(izņemot produktus, kas satur vairākas aktīvās vielas, kuriem termiņu, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punktam, nosaka pēc pēdējā iekļaušanas lēmuma, kas attiecas

Iekļaušanas termiņa beigu datums

Produkta veids

Īpaši noteikumi (1)

“23

Bora oksīds

Dibora trioksīds

EK Nr.: 215-125-8

CAS Nr.: 1303-86-2

975 g/kg

2011. gada 1. septembris

2013. gada 31. augusts

2021. gada 31. augusts

8

Novērtējot pieteikumu atļaujai izmantot produktu saskaņā ar 5. pantu un VI pielikumu, dalībvalstis – ja tas nepieciešams attiecībā uz konkrēto produktu – novērtē, kuras populācijas produkts varētu ietekmēt, un novērtē izmantošanas vai iedarbības scenārijus, kas nav pārstāvēti riska novērtējumā Kopienas mērogā.

Piešķirot produkta atļauju, dalībvalstis izvērtē riskus un pēc tam nodrošina, ka tiek veikti atbilstīgi pasākumi vai paredzēti īpaši nosacījumi, lai identificētos riskus samazinātu līdz pieļaujamam līmenim.

Produktu atļaujas var piešķirt tikai tad, ja pieteikumā pierādīts, ka riskus var samazināt līdz pieļaujamam līmenim.

Dalībvalstis nodrošina, ka attiecībā uz atļaujām ir paredzēti šādi nosacījumi:

1)

Produktus, kurus atļauj izmantot rūpnieciskai un profesionālai lietošanai jālieto, izmantojot tikai atbilstošus individuālās aizsardzības līdzekļus, ja produkta atļaujas pieteikumā nav minēti pierādījumi tam, ka riskus attiecībā uz rūpnieciskajiem un/vai profesionālajiem lietotājiem var mazināt līdz pieņemamam līmenim ar citiem līdzekļiem.

| 2) | Ņemot vērā attiecībā uz augsni un ūdenstilpnēm identificētos riskus, atļauju nedrīkst piešķirt produkta lietojumiem koksnes apstrādei in situ un apstrādātai koksnei, kas pakļauta laika apstākļu ietekmei, ja nav iesniegti dati, kas pierāda to, ka produkts atbildīs 5. pantā un VI pielikumā noteiktajām prasībām, vajadzības gadījumā īstenojot atbilstošus riska samazināšanas pasākumus. Jo īpaši uz rūpnieciskai lietošanai paredzētu produktu marķējuma un/vai drošības datu lapās norāda, ka tikko apstrādāta koksne pēc apstrādes uzglabājama zem nojumes un/vai uz ūdensnecaurlaidīgas pamatnes, lai novērstu tiešu noplūdi augsnē vai ūdenī, un ka produktu noplūdes jāsavāc atkārtotai izmantošanai vai iznīcināšanai.” |
| --- | --- |

2)

Ņemot vērā attiecībā uz augsni un ūdenstilpnēm identificētos riskus, atļauju nedrīkst piešķirt produkta lietojumiem koksnes apstrādei in situ un apstrādātai koksnei, kas pakļauta laika apstākļu ietekmei, ja nav iesniegti dati, kas pierāda to, ka produkts atbildīs 5. pantā un VI pielikumā noteiktajām prasībām, vajadzības gadījumā īstenojot atbilstošus riska samazināšanas pasākumus. Jo īpaši uz rūpnieciskai lietošanai paredzētu produktu marķējuma un/vai drošības datu lapās norāda, ka tikko apstrādāta koksne pēc apstrādes uzglabājama zem nojumes un/vai uz ūdensnecaurlaidīgas pamatnes, lai novērstu tiešu noplūdi augsnē vai ūdenī, un ka produktu noplūdes jāsavāc atkārtotai izmantošanai vai iznīcināšanai.”

---

(1)  Par VI pielikuma vienoto principu īstenošanu, novērtēšanas ziņojumu saturu un to secinājumiem sk. Komisijas tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

1

---

| 5.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 203/62 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 203/62

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2009/99/EK

(2009. gada 4. augusts),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā kā aktīvo vielu hlorfacinonu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīvu 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (1) un jo īpaši tās 16. panta 2. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2007. gada 4. decembra Regulā (EK) Nr. 1451/2007 par 10 gadu darba programmas otro fāzi, kas minēta 16. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (2), noteikts novērtējamo aktīvo vielu saraksts to iespējamai iekļaušanai Direktīvas 98/8/EK I, IA vai IB pielikumā. Minētajā sarakstā ir iekļauts hlorfacinons. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2007. gada 4. decembra Regulā (EK) Nr. 1451/2007 par 10 gadu darba programmas otro fāzi, kas minēta 16. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (2), noteikts novērtējamo aktīvo vielu saraksts to iespējamai iekļaušanai Direktīvas 98/8/EK I, IA vai IB pielikumā. Minētajā sarakstā ir iekļauts hlorfacinons.

| (2) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1451/2007 hlorfacinons novērtēts atbilstīgi Direktīvas 98/8/EK 11. panta 2. punktam izmantošanai rodenticīdos, kas ir Direktīvas 98/8/EK V pielikumā definētais 14. produktu veids. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1451/2007 hlorfacinons novērtēts atbilstīgi Direktīvas 98/8/EK 11. panta 2. punktam izmantošanai rodenticīdos, kas ir Direktīvas 98/8/EK V pielikumā definētais 14. produktu veids.

| (3) | Par ziņotāju dalībvalsti tika izraudzīta Spānija, kura saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 14. panta 4. un 6. punktu 2006. gada 31. janvārī ir iesniegusi Komisijai kompetentās iestādes sagatavotu ziņojumu un attiecīgu ieteikumu. |
| --- | --- |

(3)

Par ziņotāju dalībvalsti tika izraudzīta Spānija, kura saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 14. panta 4. un 6. punktu 2006. gada 31. janvārī ir iesniegusi Komisijai kompetentās iestādes sagatavotu ziņojumu un attiecīgu ieteikumu.

| (4) | Dalībvalstis un Komisija ir izskatījušas kompetentās iestādes ziņojumu. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 15. panta 4. punktu Biocīdo produktu pastāvīgā komiteja izskatīšanas gaitā gūtos secinājumus 2009. gada 20. februārī iekļāva novērtējuma ziņojumā. |
| --- | --- |

(4)

Dalībvalstis un Komisija ir izskatījušas kompetentās iestādes ziņojumu. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 15. panta 4. punktu Biocīdo produktu pastāvīgā komiteja izskatīšanas gaitā gūtos secinājumus 2009. gada 20. februārī iekļāva novērtējuma ziņojumā.

| (5) | No veikto pārbaužu rezultātiem izriet, ka biocīdajiem preparātiem, kurus izmanto par rodenticīdiem un kuri satur hlorfacinonu, nevajadzētu radīt risku cilvēkiem, izņemot nejaušus negadījumus ar bērniem. Ir konstatēts risks attiecībā uz nemērķa dzīvniekiem. Tomēr patlaban hlorfacinonu uzskata par būtisku ar sabiedrības veselību un higiēnu saistītu apsvērumu dēļ. Tāpēc ir pamatoti iekļaut hlorfacinonu I pielikumā, lai nodrošinātu, ka biocīdiem produktiem, kurus izmanto par rodenticīdiem un kuri satur hlorfacinonu, visās dalībvalstīs atļaujas var piešķirt, grozīt vai atsaukt saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 16. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(5)

No veikto pārbaužu rezultātiem izriet, ka biocīdajiem preparātiem, kurus izmanto par rodenticīdiem un kuri satur hlorfacinonu, nevajadzētu radīt risku cilvēkiem, izņemot nejaušus negadījumus ar bērniem. Ir konstatēts risks attiecībā uz nemērķa dzīvniekiem. Tomēr patlaban hlorfacinonu uzskata par būtisku ar sabiedrības veselību un higiēnu saistītu apsvērumu dēļ. Tāpēc ir pamatoti iekļaut hlorfacinonu I pielikumā, lai nodrošinātu, ka biocīdiem produktiem, kurus izmanto par rodenticīdiem un kuri satur hlorfacinonu, visās dalībvalstīs atļaujas var piešķirt, grozīt vai atsaukt saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 16. panta 3. punktu.

| (6) | Ņemot vērā novērtēšanas ziņojumā izklāstītos secinājumus, ir nepieciešams noteikt, ka produktu atļauju līmenī jāparedz īpaši riska mazināšanas pasākumi tiem produktiem, kuri satur hlorfacinonu un kurus lieto par rodenticīdiem. Šādiem pasākumiem jābūt vērstiem uz primārās un sekundārās iedarbības riska mazināšanu attiecībā uz cilvēkiem, nemērķa dzīvniekiem un uz vidi. Tālab jānosaka noteikti ierobežojumi, piemēram, maksimālā koncentrācija, tādu galīgai lietošanai nesagatavotu produktu tirdzniecības aizliegums, kas satur šo aktīvo vielu, un aizliegums lietot aversīvas vielas, bet citi nosacījumi jāparedz dalībvalstīm katrā konkrētajā gadījumā atsevišķi. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā novērtēšanas ziņojumā izklāstītos secinājumus, ir nepieciešams noteikt, ka produktu atļauju līmenī jāparedz īpaši riska mazināšanas pasākumi tiem produktiem, kuri satur hlorfacinonu un kurus lieto par rodenticīdiem. Šādiem pasākumiem jābūt vērstiem uz primārās un sekundārās iedarbības riska mazināšanu attiecībā uz cilvēkiem, nemērķa dzīvniekiem un uz vidi. Tālab jānosaka noteikti ierobežojumi, piemēram, maksimālā koncentrācija, tādu galīgai lietošanai nesagatavotu produktu tirdzniecības aizliegums, kas satur šo aktīvo vielu, un aizliegums lietot aversīvas vielas, bet citi nosacījumi jāparedz dalībvalstīm katrā konkrētajā gadījumā atsevišķi.

| (7) | Ņemot vērā konstatētos riskus, hlorfacinons jāiekļauj I pielikumā tikai uz pieciem gadiem un jāveic salīdzinošais riska novērtējums saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 10. panta 5. punkta i) apakšpunkta otro daļu pirms tā atkārtotas iekļaušanas I pielikumā. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā konstatētos riskus, hlorfacinons jāiekļauj I pielikumā tikai uz pieciem gadiem un jāveic salīdzinošais riska novērtējums saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 10. panta 5. punkta i) apakšpunkta otro daļu pirms tā atkārtotas iekļaušanas I pielikumā.

| (8) | Ir svarīgi šīs direktīvas noteikumus piemērot vienlaicīgi visās dalībvalstīs, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret tirgū esošajiem biocīdajiem produktiem, kuri kā aktīvo vielu satur hlorfacinonu, un kopumā veicinātu biocīdo produktu tirgus sekmīgu darbību. |
| --- | --- |

(8)

Ir svarīgi šīs direktīvas noteikumus piemērot vienlaicīgi visās dalībvalstīs, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret tirgū esošajiem biocīdajiem produktiem, kuri kā aktīvo vielu satur hlorfacinonu, un kopumā veicinātu biocīdo produktu tirgus sekmīgu darbību.

| (9) | Pirms aktīvās vielas iekļaušanas I pielikumā jāparedz pietiekami ilgs laiks, kurā dalībvalstis un citas ieinteresētās personas varētu sagatavoties attiecīgo jauno prasību ievērošanai un varētu nodrošināt, ka pieteikumu iesniedzējiem, kas sagatavojuši dokumentāciju, ir iespējams pilnībā izmantot datu aizsardzībai noteikto 10 gadu termiņu, kas saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 12. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) daļu sākas no iekļaušanas dienas. |
| --- | --- |

(9)

Pirms aktīvās vielas iekļaušanas I pielikumā jāparedz pietiekami ilgs laiks, kurā dalībvalstis un citas ieinteresētās personas varētu sagatavoties attiecīgo jauno prasību ievērošanai un varētu nodrošināt, ka pieteikumu iesniedzējiem, kas sagatavojuši dokumentāciju, ir iespējams pilnībā izmantot datu aizsardzībai noteikto 10 gadu termiņu, kas saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 12. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) daļu sākas no iekļaušanas dienas.

| (10) | Pēc iekļaušanas dalībvalstīm jādod pietiekams laiks Direktīvas 98/8/EK 16. panta 3. punkta īstenošanai, jo īpaši, lai piešķirtu, grozītu vai anulētu atļaujas hlorfacinonu saturošiem 14. produktu veida biocīdiem ar nolūku nodrošināt to atbilstību Direktīvai 98/8/EK. |
| --- | --- |

(10)

Pēc iekļaušanas dalībvalstīm jādod pietiekams laiks Direktīvas 98/8/EK 16. panta 3. punkta īstenošanai, jo īpaši, lai piešķirtu, grozītu vai anulētu atļaujas hlorfacinonu saturošiem 14. produktu veida biocīdiem ar nolūku nodrošināt to atbilstību Direktīvai 98/8/EK.

| (11) | Tādēļ atbilstīgi jāgroza Direktīva 98/8/EK. |
| --- | --- |

(11)

Tādēļ atbilstīgi jāgroza Direktīva 98/8/EK.

| (12) | Šajā direktīvā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdo produktu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā direktīvā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdo produktu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 98/8/EK I pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.

2. pants

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2010. gada 30. jūnijam pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības.

Dalībvalstis piemēro minētos tiesību aktus no 2011. gada 1. jūlija.

Kad dalībvalstis pieņem minētos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka to, kā izdarīt šādas atsauces.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 4. augustā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Stavros DIMAS

---

(1)  OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.

1

(2)  OV L 325, 11.12.2007., 3. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Direktīvas 98/8/EK I pielikumā iekļauj šādu ierakstu Nr. 12.

| Nr. | Vispārpieņemtais nosaukums | IUPAC nosaukums
  identifikācijas numuri | Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe tirgū laižamajā biocīdajā produktā | Iekļaušanas datums | Termiņš, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punkta prasībām
  (izņemot produktus, kas satur vairākas aktīvās vielas, kuriem termiņu, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punktam, nosaka pēc pēdējā iekļaušanas lēmuma, kas attiecas uz to sastāvā esošajām aktīvajām vielām) | Iekļaušanas termiņa beigu datums | Produkta veids | Īpaši noteikumi (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “12 | hlorfacinons | hlorfacinons
  EK Nr.: 223-003-0
  CAS Nr.: 3691-35-8 | 978 g/kg | 2011. gada 1. jūlijs | 2013. gada 30. jūnijs | 2016. gada 30. jūnijs | 14 | Ņemot vērā konstatētos riskus attiecībā uz nemērķa dzīvniekiem, aktīvajai vielai pirms tās atkārtotas iekļaušanas I pielikumā jāveic salīdzinošs riska novērtējums saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 10. panta 5. punkta i) apakšpunkta otro daļu.
  Dalībvalstis nodrošina, ka attiecībā uz atļaujām ir paredzēti šādi nosacījumi:






  1) | aktīvās vielas nominālā koncentrācija produktos, izņemot iezīmēšanas pulveri, nedrīkst pārsniegt 50 mg/kg, un drīkst atļaut izmantot tikai lietošanai gatavus produktus; |

Nr.

Vispārpieņemtais nosaukums

IUPAC nosaukums

identifikācijas numuri

Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe tirgū laižamajā biocīdajā produktā

Iekļaušanas datums

Termiņš, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punkta prasībām

(izņemot produktus, kas satur vairākas aktīvās vielas, kuriem termiņu, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punktam, nosaka pēc pēdējā iekļaušanas lēmuma, kas attiecas uz to sastāvā esošajām aktīvajām vielām)

Iekļaušanas termiņa beigu datums

Produkta veids

Īpaši noteikumi (1)

“12

hlorfacinons

hlorfacinons

EK Nr.: 223-003-0

CAS Nr.: 3691-35-8

978 g/kg

2011. gada 1. jūlijs

2013. gada 30. jūnijs

2016. gada 30. jūnijs

14

Ņemot vērā konstatētos riskus attiecībā uz nemērķa dzīvniekiem, aktīvajai vielai pirms tās atkārtotas iekļaušanas I pielikumā jāveic salīdzinošs riska novērtējums saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 10. panta 5. punkta i) apakšpunkta otro daļu.

Dalībvalstis nodrošina, ka attiecībā uz atļaujām ir paredzēti šādi nosacījumi:

1)

aktīvās vielas nominālā koncentrācija produktos, izņemot iezīmēšanas pulveri, nedrīkst pārsniegt 50 mg/kg, un drīkst atļaut izmantot tikai lietošanai gatavus produktus;

| 2) | produktus, kurus izmanto kā iezīmēšanas pulveri, laiž tirgū tikai apmācītu profesionāļu lietošanai; |
| --- | --- |

2)

produktus, kurus izmanto kā iezīmēšanas pulveri, laiž tirgū tikai apmācītu profesionāļu lietošanai;

| 3) | produkta sastāvā jābūt aversīvai vielai un attiecīgā gadījumā krāsvielai; |
| --- | --- |

3)

produkta sastāvā jābūt aversīvai vielai un attiecīgā gadījumā krāsvielai;

| 4) | primāro un sekundāro iedarbību uz cilvēkiem, nemērķa dzīvniekiem un vidi pēc iespējas mazina, ņemot vērā un izmantojot visus piemērotos un pieejamos riska mazināšanas pasākumus. Citu starpā tiem pieskaitāms nosacījums, ka produktu var izmantot tikai profesionāliem lietojumiem, iepakojuma maksimāli pieļaujamā izmēra ierobežojums un pienākums noteikt, ka jāizmanto tikai pret piekļūšanu drošas un nodrošinātas ēsmas kastes.” |
| --- | --- |

4)

primāro un sekundāro iedarbību uz cilvēkiem, nemērķa dzīvniekiem un vidi pēc iespējas mazina, ņemot vērā un izmantojot visus piemērotos un pieejamos riska mazināšanas pasākumus. Citu starpā tiem pieskaitāms nosacījums, ka produktu var izmantot tikai profesionāliem lietojumiem, iepakojuma maksimāli pieļaujamā izmēra ierobežojums un pienākums noteikt, ka jāizmanto tikai pret piekļūšanu drošas un nodrošinātas ēsmas kastes.”

---

(1)  Par VI pielikuma vienoto principu īstenošanu, novērtēšanas ziņojumu saturu un to secinājumiem sk. Komisijas tīmekļa vietni: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

1

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 5.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 203/65 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 203/65

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 9. jūlijs)

par ekoloģisko kritēriju noteikšanu Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai gultas matračiem

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 4597)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/598/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 17. jūlija Regulu (EK) Nr. 1980/2000 par pārskatīto Kopienas ekomarķējuma piešķiršanas programmu (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. punkta otro daļu,

apspriedusies ar Eiropas Savienības Ekomarķējuma komiteju,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1980/2000 Kopienas ekomarķējumu var piešķirt ražojumiem ar tādām īpašībām, kuras var nodrošināt būtisku uzlabojumu saistībā ar galvenajiem vides aspektiem. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1980/2000 Kopienas ekomarķējumu var piešķirt ražojumiem ar tādām īpašībām, kuras var nodrošināt būtisku uzlabojumu saistībā ar galvenajiem vides aspektiem.

| (2) | Regulā (EK) Nr. 1980/2000 paredzēts noteikt konkrētus ekomarķējuma kritērijus katrai ražojumu grupai, pamatojoties uz Eiropas Savienības Ekomarķējuma komitejas izstrādātajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EK) Nr. 1980/2000 paredzēts noteikt konkrētus ekomarķējuma kritērijus katrai ražojumu grupai, pamatojoties uz Eiropas Savienības Ekomarķējuma komitejas izstrādātajiem kritērijiem.

| (3) | Tajā paredzēts arī, ka ekomarķējuma kritēriji un ar tiem saistītās vērtēšanas un verifikācijas prasības ir laikus jāpārskata pirms katrai ražojumu grupai noteikto kritēriju spēkā esības termiņa beigām. |
| --- | --- |

(3)

Tajā paredzēts arī, ka ekomarķējuma kritēriji un ar tiem saistītās vērtēšanas un verifikācijas prasības ir laikus jāpārskata pirms katrai ražojumu grupai noteikto kritēriju spēkā esības termiņa beigām.

| (4) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1980/2000 ir laikus pārskatīti ekoloģiskie kritēriji un ar tiem saistītās attiecīgās vērtēšanas un verifikācijas prasības, kas noteiktas Komisijas 2002. gada 3. septembra Lēmumā 2002/740/EK, ar ko nosaka pārskatītus ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai gultas matračiem (2). Šie ekoloģiskie kritēriji un attiecīgās vērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā līdz 2010. gada 31.martam. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1980/2000 ir laikus pārskatīti ekoloģiskie kritēriji un ar tiem saistītās attiecīgās vērtēšanas un verifikācijas prasības, kas noteiktas Komisijas 2002. gada 3. septembra Lēmumā 2002/740/EK, ar ko nosaka pārskatītus ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai gultas matračiem (2). Šie ekoloģiskie kritēriji un attiecīgās vērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā līdz 2010. gada 31.martam.

| (5) | Ņemot vērā pārskatīšanas rezultātus, zinātnes attīstības un tirgus norišu dēļ ir lietderīgi grozīt ražojumu grupas definīciju un noteikt jaunus ekoloģiskos kritērijus. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā pārskatīšanas rezultātus, zinātnes attīstības un tirgus norišu dēļ ir lietderīgi grozīt ražojumu grupas definīciju un noteikt jaunus ekoloģiskos kritērijus.

| (6) | Šiem ekoloģiskajiem kritērijiem un ar tiem saistītajām vērtēšanas un verifikācijas prasībām jāpaliek spēkā četrus gadus no šā lēmuma pieņemšanas dienas. |
| --- | --- |

(6)

Šiem ekoloģiskajiem kritērijiem un ar tiem saistītajām vērtēšanas un verifikācijas prasībām jāpaliek spēkā četrus gadus no šā lēmuma pieņemšanas dienas.

| (7) | Tāpēc Lēmums 2002/740/EK ir jāaizstāj. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc Lēmums 2002/740/EK ir jāaizstāj.

| (8) | Ir jānosaka pārejas periods, lai ražotājiem, kuriem atbilstīgi Lēmumā 2002/740/EK noteiktajiem kritērijiem piešķirts gultas matraču ekomarķējums, dotu pietiekamu laiku savu ražojumu pielāgošanai pārskatītajiem kritērijiem un prasībām. Būtu jāatļauj ražotājiem ar Lēmumā 2002/740/EK vai šajā lēmumā noteiktajiem kritērijiem saistītus pieteikumus iesniegt līdz šī lēmuma spēkā esamības termiņa beigām. |
| --- | --- |

(8)

Ir jānosaka pārejas periods, lai ražotājiem, kuriem atbilstīgi Lēmumā 2002/740/EK noteiktajiem kritērijiem piešķirts gultas matraču ekomarķējums, dotu pietiekamu laiku savu ražojumu pielāgošanai pārskatītajiem kritērijiem un prasībām. Būtu jāatļauj ražotājiem ar Lēmumā 2002/740/EK vai šajā lēmumā noteiktajiem kritērijiem saistītus pieteikumus iesniegt līdz šī lēmuma spēkā esamības termiņa beigām.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1980/2000 17. pantam izveidotā komiteja, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1980/2000 17. pantam izveidotā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU:

1. pants

1.   Ražojumu grupā “gultas matrači” ietilpst:

| a) | gultas matracis, kas tiek definēts kā izstrādājums, kurš nodrošina virsmu gulēšanai vai atpūtai un ir izmantojams iekštelpās. Šo ražojumu veido ar pildmateriāliem pildīts auduma apvalks, un to var novietot uz gultas konstrukcijas pamatnes; |
| --- | --- |

a)

gultas matracis, kas tiek definēts kā izstrādājums, kurš nodrošina virsmu gulēšanai vai atpūtai un ir izmantojams iekštelpās. Šo ražojumu veido ar pildmateriāliem pildīts auduma apvalks, un to var novietot uz gultas konstrukcijas pamatnes;

| b) | gultas matraču pildmateriāli, kas var būt lateksa putas, poliuretāna putas un atsperes; |
| --- | --- |

b)

gultas matraču pildmateriāli, kas var būt lateksa putas, poliuretāna putas un atsperes;

| c) | gultas koka pamatne, uz kuras atbalstās gultas matracis. |
| --- | --- |

c)

gultas koka pamatne, uz kuras atbalstās gultas matracis.

2.   Šajā ražojumu grupā ietilpst atsperu matracis, kas definēts kā ar audumu apvilkta gultas pamatne, kuru veido atsperes un virspuses polsterējums, kā arī matracis ar noņemamiem un/vai mazgājamiem pārvalkiem.

3.   Šajā ražojumu grupā neietilpst piepūšamie un ūdens matrači, kā arī matrači, kuru klasifikāciju nosaka Padomes Direktīva 93/42/EEK (3).

2. pants

Lai saņemtu Kopienas ekomarķējumu, ko piešķir gultas matraču ražojumu grupai piederošajiem izstrādājumiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1980/2000, gultas matračiem jāatbilst šā lēmuma pielikumā noteiktajiem kritērijiem.

3. pants

Ražojumu grupas “gultas matrači” ekoloģiskie kritēriji un ar tiem saistītās vērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā četrus gadus no šā lēmuma pieņemšanas dienas.

4. pants

Administratīviem mērķiem ražojumu grupai “gultas matrači” piešķir kodu “014”.

5. pants

Lēmums 2002/740/EK tiek atcelts.

6. pants

1.   Pieteikumus ekomarķējuma saņemšanai ražojumu grupā “gultas matrači”, kas iesniegti pirms šā lēmuma pieņemšanas datuma, izvērtē atbilstoši Lēmuma 2002/740/EK nosacījumiem.

2.   Pieteikumus ekomarķējuma saņemšanai ražojumu grupā “gultas matrači”, kas iesniegti no šā lēmuma pieņemšanas datuma, bet vēlākais līdz 2010. gada 31. martam, ir atļauts sagatavot atbilstoši Lēmuma 2002/740/EK kritērijiem vai šajā lēmumā noteiktajiem kritērijiem.

Šos pieteikumus izvērtē atbilstoši kritērijiem, ar kuriem saskaņā pieteikumi ir sagatavoti.

3.   Ja ekomarķējumu piešķir, pamatojoties uz pieteikumu, kas izvērtēts saskaņā ar Lēmumā 2002/740/EK noteiktajiem kritērijiem, šo ekomarķējumu atļauts izmantot 12 mēnešus pēc šā lēmuma pieņemšanas dienas.

7. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 9. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Stavros DIMAS

---

(1)  OV L 237, 21.9.2000., 1. lpp.

1

(2)  OV L 236, 4.9.2002., 10. lpp.

2

(3)  OV L 169, 12.7.1993., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

PAMATPRINCIPI

Kritēriju noteikšanas mērķi

Šo kritēriju mērķi jo īpaši ir šādi:

| — | izmantot ilgtspējīgākā veidā ražotus materiālus (no aprites cikla analīzes viedokļa), |
| --- | --- |

—

izmantot ilgtspējīgākā veidā ražotus materiālus (no aprites cikla analīzes viedokļa),

| — | ierobežot ekotoksisku savienojumu izmantošanu, |
| --- | --- |

—

ierobežot ekotoksisku savienojumu izmantošanu,

| — | ierobežot toksisku atlieku daudzumu, |
| --- | --- |

—

ierobežot toksisku atlieku daudzumu,

| — | ierobežot matraču piesārņojošo ietekmi uz iekštelpu gaisu, |
| --- | --- |

—

ierobežot matraču piesārņojošo ietekmi uz iekštelpu gaisu,

| — | veicināt izturīgāku ražojumu izgatavošanu, ievērojot sešus t. s. RE-principus (ANO Vides programma 2007):






  — | izvērtēt (RE-think) izstrādājumu un tā funkcijas. Piemēram, iespējas izmantot izstrādājumu efektīvāk, |
| --- | --- | --- |

—

veicināt izturīgāku ražojumu izgatavošanu, ievērojot sešus t. s. RE-principus (ANO Vides programma 2007):

—

izvērtēt (RE-think) izstrādājumu un tā funkcijas. Piemēram, iespējas izmantot izstrādājumu efektīvāk,

| — | samazināt (RE-duce) enerģijas un materiālu patēriņu un sociālo un ekonomisko ietekmi izstrādājumu aprites cikla laikā, |
| --- | --- |

—

samazināt (RE-duce) enerģijas un materiālu patēriņu un sociālo un ekonomisko ietekmi izstrādājumu aprites cikla laikā,

| — | atkārtoti izmantot (RE-use). Konstruēt izstrādājumu tā, lai to varētu izjaukt un izmantot tā detaļas, |
| --- | --- |

—

atkārtoti izmantot (RE-use). Konstruēt izstrādājumu tā, lai to varētu izjaukt un izmantot tā detaļas,

| — | pārstrādāt (RE-cycle). Izvēlēties materiālus, kurus ir iespējams pārstrādāt, |
| --- | --- |

—

pārstrādāt (RE-cycle). Izvēlēties materiālus, kurus ir iespējams pārstrādāt,

| — | remontēt (RE-pair). Nodrošināt iespēju ražojumu viegli remontēt, piemēram, ar viegli nomaināmām detaļām, |
| --- | --- |

—

remontēt (RE-pair). Nodrošināt iespēju ražojumu viegli remontēt, piemēram, ar viegli nomaināmām detaļām,

| — | aizstāt (RE-place) kaitīgas vielas ar citām drošākām alternatīvām. |
| --- | --- |

—

aizstāt (RE-place) kaitīgas vielas ar citām drošākām alternatīvām.

Kritērijos ir noteikti tādi līmeņi, kas veicina tādu gultas matraču marķēšanu, kuriem ir mazāka ietekme uz vidi.

Vērtēšanas un verifikācijas prasības

Konkrētās vērtēšanas un verifikācijas prasības ir norādītas katrā kritērijā.

Ja pieteikuma iesniedzējam ir jāiesniedz dokumenti, analīzes, testēšanas pārskati vai citi pierādījumi par atbilstību kritērijiem, uzskata, ka to izcelsme var būt pats pieteikuma iesniedzējs un/vai tā piegādātāji, un/vai to piegādātāji u. c.

Ja iespējams, atbilstības novērtēšanu veic attiecīgi akreditētas laboratorijas, kas atbilst EN ISO 17025 vispārīgajām prasībām.

Attiecīgos gadījumos kompetentās iestādes var pieprasīt apliecinošus dokumentus vai veikt neatkarīgas verifikācijas.

Izvērtējot pieteikumus un uzraugot atbilstību kritērijiem, kompetentajām iestādēm ieteicams ņemt vērā atzītu vides vadības sistēmu, piemēram, EMAS vai ISO 14001, kā arī ražojumu vides deklarāciju īstenošanu (piezīme: šādu deklarāciju un vadības sistēmas īstenošana nav obligāta.)

EKOLOĢISKIE KRITĒRIJI

Piezīme: Īpaši kritēriji ir noteikti šādiem materiāliem: lateksa un poliuretāna putas, stieples un atsperes, kokosšķiedras, kokmateriāli, tekstilšķiedras un audumi. Ir atļauts izmantot arī citus materiālus, kuriem nav noteikti īpaši kritēriji. Lateksa putām, poliuretāna putām vai kokosšķiedrām noteiktie kritēriji jāievēro tikai tajā gadījumā, ja šie materiāli veido vairāk nekā 5 % no matrača kopējās masas.

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz visu informāciju par matraču materiālu sastāvu.

1.   Lateksa putas

Piezīme: šie kritēriji jāievēro tikai tajā gadījumā, ja lateksa putas veido vairāk nekā 5 % no matrača kopējās masas.

1.1.   Ekstrahējamie smagie metāli

Šo metālu koncentrācija nepārsniedz šādas vērtības:

| — | Antimons | 0,5 ppm |
| --- | --- | --- |
| — | Arsēns | 0,5 ppm |
| — | Svins | 0,5 ppm |
| — | Kadmijs | 0,1 ppm |
| — | Hroms (kopā) | 1,0 ppm |
| — | Kobalts | 0,5 ppm |
| — | Varš | 2,0 ppm |
| — | Niķelis | 1,0 ppm |
| — | Dzīvsudrabs | 0,02 ppm |

—

Antimons

0,5 ppm

—

Arsēns

0,5 ppm

—

Svins

0,5 ppm

—

Kadmijs

0,1 ppm

—

Hroms (kopā)

1,0 ppm

—

Kobalts

0,5 ppm

—

Varš

2,0 ppm

—

Niķelis

1,0 ppm

—

Dzīvsudrabs

0,02 ppm

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu, kas sagatavots, lietojot šādu testēšanas metodi: sasmalcinātu materiālu paraugs, kas iegūts saskaņā ar DIN 38414-S4, L/S = 10. Filtrācija ar 0,45 μm membrānfiltru. Analīze, izmantojot atomu emisijas spektroskopiju ar induktīvo saistīto plazmu (ICP-AES), vai ar hidrīdu vai aukstā tvaika paņēmienu.

1.2.   Formaldehīds

Formaldehīda koncentrācija nepārsniedz 20 ppm, nosakot pēc EN ISO 14184-1 metodes. Ja izmanto kameras testa metodi, koncentrācija nedrīkst pārsniegt 0,005 mg/m3.

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu, lietojot šādu testēšanas metodi: EN ISO 14184-1. 1 g parauga ar 100 g ūdens 1 stundu silda 40° C temperatūrā. Formaldehīda izvilkumu analizē ar fotometrisko metodi, izmantojot acetilacetonu.

Var izmantot arī emisijas kameras testa metodi: ENV 13419-1, ar EN ISO 16000-3 vai VDI 3484-1 gaisa paraugu ņemšanai un analīzei. Paraugu ņem ne vēlāk kā vienu nedēļu pēc putu izgatavošanas. Parauga iepakojums: atsevišķs, hermētisks iepakojums, kas ietīts alumīnija folijā un polietilēna folijā. Kondicionēšana: ietīto paraugu vismaz 24 stundas uzglabā istabas temperatūrā, pēc tam paraugu iztin un nekavējoties ievieto testa kamerā. Testēšanas apstākļi: paraugu ievieto parauga turētājā, kas ļauj piekļūt gaisam no visām pusēm, klimatiskie faktori atbilst ENV 13419-1, testēšanas rezultātu salīdzināšanai īpatnējais ventilācijas koeficients telpā (q = n/l) ir 1, ventilācijas koeficients ir robežās no 0,5 līdz 1, gaisa paraugu ņemšanu uzsāk 24 stundas pēc testējamā parauga ievietošanas kamerā un pabeidz ne vēlāk kā 30 stundas pēc ievietošanas.

1.3.   Gaistoši organiski savienojumi (GOS))

GOS koncentrācija nepārsniedz 0,5 mg/m3. Šajā gadījumā GOS ir visi organiskie savienojumi, kuru tvaika spiediens 293,15 K temperatūrā ir 0,01 kPa vai lielāks, vai kuriem konkrētajos lietošanas apstākļos ir atbilstīga gaistamība.

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu, kura sagatavošanai izmantota šāda testēšanas metode: kameras testa metode (tādos pašos apstākļos kas aprakstīti 1.2. punkta kritērijā formaldehīdam) pēc DIN ISO 16000-6 gaisa paraugu ņemšanai un analīzei.

1.4.   Krāsvielas, pigmenti, liesmas slāpētāji (antipirēni) un ķīmiskie palīglīdzekļi

Visas izmantotās krāsvielas, pigmenti, antipirēni vai ķīmiskie palīglīdzekļi atbilst attiecīgajiem kritērijiem (uzskaitīti turpmāk):

a)   Krāsvielu piemaisījumi: šķiedras substantīvā krāsviela (šķīstoša vai nešķīstoša)

Jonogēnu piemaisījumu saturs izmantotajās krāsvielās nedrīkst pārsniegt: Ag 100 ppm; As 50 ppm; Ba 100 ppm; Cd 20 ppm; Co 500 ppm; Cr 100 ppm; Cu 250 ppm; Fe 2 500 ppm; Hg 4 ppm; Mn 1 000 ppm; Ni 200 ppm; Pb 100 ppm; Se 20 ppm; Sb 50 ppm; Sn 250 ppm; Zn 1 500 ppm.

Novērtējot atbilstību norādītajām vērtībām, kuras attiecas tikai uz piemaisījumiem, neņem vērā metālus, kas ietilpst krāsvielu molekulu sastāvā (piemēram, metālu kompleksu krāsvielas, dažas reaģējošās krāsvielas u. c.).

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz atbilstības deklarāciju.

b)   Pigmentu piemaisījumi: nešķīstoša šķiedras krāsviela bez substantivitātes

Jonogēnu piemaisījumu saturs izmantotajos pigmentos nedrīkst pārsniegt: As 50 ppm; Ba 100 ppm, Cd 50 ppm; Cr 100 ppm; Hg 25 ppm; Pb 100 ppm; Se 100 ppm, Sb 250 ppm; Zn 1 000 ppm.

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par šādu vielu neizmantošanu.

c)   Krāsošana, izmantojot hroma kodinātāju

Krāsošana, izmantojot hroma kodinātāju, nav atļauta.

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par šādu vielu neizmantošanu.

d)   Azokrāsvielas

Neizmanto tādas azokrāsvielas, kurām sadaloties, rodas šādi aromātiskie amīni:

| 4-aminobifenils | (92-67-1) |
| --- | --- |
| benzidīns | (92-87-5) |
| 4-hlor-o-toluidīns | (95-69-2) |
| 2-naftilamīns | (91-59-8) |
| o-amino-azotoluols | (97-56-3) |
| 2-amino-4-nitrotoluols | (99-55-8) |
| p-hloranilīns | (106-47-8) |
| 2,4-diaminoanizols | (615-05-4) |
| 4,4′-diaminodifenilmetāns | (101-77-9) |
| 3,3′-dihlorbenzidīns | (91-94-1) |
| 3,3′-dimetoksibenzidīns | (119-90-4) |
| 3,3′-dimetilbenzidīns | (119-93-7) |
| 3,3′-dimetil-4,4′-diaminodifenilmetāns | (838-88-0) |
| p-krezidīns | (120-71-8) |
| 4,4′-oksidianilīns | (101-80-4) |
| 4,4′-tiodianilīns | (139-65-1) |
| o-toluidīns | (95-53-4) |
| 2,4-diaminotoluols | (95-80-7) |
| 2,4,5-trimetilanilīns | (137-17-7) |
| 4-aminoazobenzols | (60-09-3) |
| o-anizidīns | (90-04-0) |
| 2,4-ksilidīns | |
| 2,6-ksilidīns | |

4-aminobifenils

(92-67-1)

benzidīns

(92-87-5)

4-hlor-o-toluidīns

(95-69-2)

2-naftilamīns

(91-59-8)

o-amino-azotoluols

(97-56-3)

2-amino-4-nitrotoluols

(99-55-8)

p-hloranilīns

(106-47-8)

2,4-diaminoanizols

(615-05-4)

4,4′-diaminodifenilmetāns

(101-77-9)

3,3′-dihlorbenzidīns

(91-94-1)

3,3′-dimetoksibenzidīns

(119-90-4)

3,3′-dimetilbenzidīns

(119-93-7)

3,3′-dimetil-4,4′-diaminodifenilmetāns

(838-88-0)

p-krezidīns

(120-71-8)

4,4′-oksidianilīns

(101-80-4)

4,4′-tiodianilīns

(139-65-1)

o-toluidīns

(95-53-4)

2,4-diaminotoluols

(95-80-7)

2,4,5-trimetilanilīns

(137-17-7)

4-aminoazobenzols

(60-09-3)

o-anizidīns

(90-04-0)

2,4-ksilidīns

2,6-ksilidīns

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par šādu krāsvielu neizmantošanu. Ja veic šīs deklarācijas atbilstības pārbaudi, izmanto standartu EN 14 362-1 un EN 14 362-2. (Piezīme: attiecībā uz 4-aminoazobenzolu iespējams iegūt kļūdaini pozitīvu rezultātu, tāpēc ieteicams veikt apstiprināšanas analīzi.)

e)   Krāsvielas, kas ir kancerogēni, mutagēni vai reproduktīvajai funkcijai toksiski savienojumi

Aizliegts izmantot šādas krāsvielas:

| — | C.I. Basic Red 9, |
| --- | --- |

—

C.I. Basic Red 9,

| — | C.I. Disperse Blue 1, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 1,

| — | C.I. Acid Red 26, |
| --- | --- |

—

C.I. Acid Red 26,

| — | C.I. Basic Violet 14, |
| --- | --- |

—

C.I. Basic Violet 14,

| — | C.I. Disperse Orange 11, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Orange 11,

| — | C.I. Direct Black 38, |
| --- | --- |

—

C.I. Direct Black 38,

| — | C.I. Direct Blue 6, |
| --- | --- |

—

C.I. Direct Blue 6,

| — | C.I. Direct Red 28, |
| --- | --- |

—

C.I. Direct Red 28,

| — | C.I. Disperse Yellow 3. |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Yellow 3.

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par šādu krāsvielu neizmantošanu.

Nav atļauts izmantot krāsvielas vai krāsvielu preparātus, kuru kopējā masā ir vairāk nekā 0,1 % vielu, kuras pieteikšanās laikā atbilst jebkuras no šādu riska frāžu (vai to kombināciju) klasifikācijas kritērijiem:

| — | R40 (ierobežoti pierādījumi par kancerogēnu ietekmi), |
| --- | --- |

—

R40 (ierobežoti pierādījumi par kancerogēnu ietekmi),

| — | R45 (var izraisīt ļaundabīgu audzēju attīstību), |
| --- | --- |

—

R45 (var izraisīt ļaundabīgu audzēju attīstību),

| — | R46 (var radīt pārmantojamus ģenētiskus defektus), |
| --- | --- |

—

R46 (var radīt pārmantojamus ģenētiskus defektus),

| — | R49 (ieelpojot var izraisīt ļaundabīgus audzējus), |
| --- | --- |

—

R49 (ieelpojot var izraisīt ļaundabīgus audzējus),

| — | R60 (var kaitēt cilvēka reproduktīvajām spējām), |
| --- | --- |

—

R60 (var kaitēt cilvēka reproduktīvajām spējām),

| — | R61 (var kaitēt augļa attīstībai), |
| --- | --- |

—

R61 (var kaitēt augļa attīstībai),

| — | R62 (iespējams kaitējuma risks cilvēka reproduktīvajām spējām), |
| --- | --- |

—

R62 (iespējams kaitējuma risks cilvēka reproduktīvajām spējām),

| — | R63 (iespējams kaitējuma risks augļa attīstībai), |
| --- | --- |

—

R63 (iespējams kaitējuma risks augļa attīstībai),

| — | R68 (iespējami neatgriezeniskas iedarbības draudi), |
| --- | --- |

—

R68 (iespējami neatgriezeniskas iedarbības draudi),

kas noteiktas Padomes Direktīvā 67/548/EEK (1).

Alternatīvs risinājums ir klasifikācija atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulai (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (2). Šajā gadījumā aizliegts izejvielām pievienot jebkādas vielas vai preparātus, kam pieteikuma laikā ir piešķirts vai kuriem var piešķirt šādas bīstamības norādes (vai to kombinācijas): H351, H350, H340, H350i, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par šādu krāsvielu neizmantošanu.

f)   Krāsvielas ar iespējamu sensibilizējošu iedarbību

Aizliegts izmantot šādas krāsvielas:

| — | C.I. Disperse Blue 3 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 3

C.I. 61 505,

| — | C.I. Disperse Blue 7 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 7

C.I. 62 500,

| — | C.I. Disperse Blue 26 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 26

C.I. 63 305,

| — | C.I. Disperse Blue 35, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 35,

| — | C.I. Disperse Blue 102, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 102,

| — | C.I. Disperse Blue 106, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 106,

| — | C.I. Disperse Blue 124, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 124,

| — | C.I. Disperse Brown 1, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Brown 1,

| — | C.I. Disperse Orange 1 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Orange 1

C.I. 11 080,

| — | C.I. Disperse Orange 3 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Orange 3

C.I. 11 005,

| — | C.I. Disperse Orange 37, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Orange 37,

| — | C.I. Disperse Orange 76

  (iepriekšējā klasifikācija: Orange 37), |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Orange 76

(iepriekšējā klasifikācija: Orange 37),

| — | C.I. Disperse Red 1 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Red 1

C.I. 11 110,

| — | C.I. Disperse Red 11 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Red 11

C.I. 62 015,

| — | C.I. Disperse Red 17 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Red 17

C.I. 11 210,

| — | C.I. Disperse Yellow 1 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Yellow 1

C.I. 10 345,

| — | C.I. Disperse Yellow 9 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Yellow 9

C.I. 10 375,

| — | C.I. Disperse Yellow 39, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Yellow 39,

| — | C.I. Disperse Yellow 49. |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Yellow 49.

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par šādu krāsvielu neizmantošanu.

1.5.   Metālu kompleksu krāsvielas

Neizmanto metālu kompleksu krāsvielas uz vara, svina, hroma vai niķeļa bāzes.

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par šādu vielu neizmantošanu.

1.6.   Hlorfenoli

Hlorfenolu (sāļu un esteru), koncentrācija nedrīkst pārsniegt 0,1 ppm, izņemot mono- un dihlorfenolus (sāļus un esterus), kuru koncentrācijas nedrīkst pārsniegt 1 ppm.

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu, lietojot šādu testēšanas metodi: 5 g parauga sasmalcināšana, hlorfenola vai nātrija sāļa ekstrakcija. Analīze, izmantojot gāzu hromatogrāfiju, noteikšana ar masspektrometru vai elektronu satveres detektoru.

1.7.   Butadiēns

Butadiēna koncentrācija nedrīkst pārsniegt 1 ppm.

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu, lietojot šādu testēšanas metodi: parauga sasmalcināšana un svēršana. Izdalīto gāzu paraugu ņemšana ar tvaika fāzes (headspace) metodi. Analīze, izmantojot gāzu hromatogrāfiju, noteikšana ar liesmas jonizācijas detektoru.

1.8.   Nitrozoamīni

N-nitrozoamīnu koncentrācija nedrīkst pārsniegt 0,0005 mg/m3, nosakot ar kameras testa metodi.

Vērtēšana un verifikācija:pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu, lietojot šādu testēšanas metodi: kameras testa metode (tādos pašos apstākļos kādi aprakstīti 1.2. punkta kritērijā formaldehīdam) ar Hauptverband der gewerblichen Berufsgenossenschaften ZH1/120.23 (vai līdzvērtīgu) metodi gaisa paraugu ņemšanai un analīzei.

2.   Poliuretāna putas

Piezīme: šie kritēriji jāievēro tikai tajā gadījumā, ja poliuretāna putas veido vairāk nekā 5 % no matrača kopējās masas.

2.1.   Ekstrahējamie smagie metāli

Šo metālu koncentrācija atbilst attiecīgām lateksa putu prasībām, kas izklāstītas 1.1. punktā dotajā kritērijā.

Vērtēšana un verifikācija: tāpat kā 1.1. punktā dotajā kritērijā.

2.2.   Formaldehīds

Formaldehīda koncentrācija atbilst attiecīgām lateksa putu prasībām, kas izklāstītas 1.2. punktā dotajā kritērijā.

Vērtēšana un verifikācija: tāpat kā 1.2. punktā dotajā kritērijā.

2.3.   Gaistoši organiski savienojumi (GOS)

Poliuretāna putas atbilst attiecīgām lateksa putu prasībām, kas izklāstītas 1.3. punktā dotajā kritērijā.

Vērtēšana un verifikācija: tāpat kā 1.3. punktā dotajā kritērijā.

2.4.   Krāsvielas, pigmenti, liesmas slāpētāji (antipirēni) un ķīmiskie palīglīdzekļi

Poliuretāna putas atbilst attiecīgām lateksa putu prasībām, kas izklāstītas 1.4. punktā dotajā kritērijā.

Vērtēšana un verifikācija: tāpat kā 1.4. punktā dotajā kritērijā.

2.5   Metālu kompleksu krāsvielas

Poliuretāna putas atbilst attiecīgām lateksa putu prasībām, kas izklāstītas 1.5. punktā dotajā kritērijā.

Vērtēšana un verifikācija: tāpat kā 1.5. punktā dotajā kritērijā.

2.6.   Alvas organiskie savienojumi

Neizmanto alvas mono-, di- un tri-organiskos savienojumus.

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par šādu vielu neizmantošanu. Testēšana nav nepieciešama. Tomēr, ja (piemēram, verifikācijas vai uzraudzības nolūkos) testēšana ir jāveic, izmanto jebkuru testēšanas metodi, ar kuras palīdzību var atsevišķi izmērīt alvas organisko savienojumu klātbūtni, nenosakot neorganiskos alvas savienojumus, piemēram, alvas oktoātu.

2.7.   Putu veidotājas vielas

Kā putu veidotājas vielas vai kā papildu putu veidotājas vielas nedrīkst izmantot organisko savienojumu halogēnatvasinājumus.

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs sniedz deklarāciju, kurā apliecina, ka šīs putu veidotājas vielas nav izmantotas.

3.   Stieples un atsperes

Piezīme: šie kritēriji jāievēro tikai tajā gadījumā, ja poliuretāna putas veido vairāk nekā 5 % no matrača kopējās masas.

3.1.   Attaukošana

Ja stieples un/vai atsperes attauko un/vai tīra ar organiskiem šķīdinātājiem, izmanto noslēgtu tīrīšanas/attaukošanas sistēmu.

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs sniedz attiecīgu deklarāciju.

3.2.   Galvanizācija

Atsperu virsmai nedrīkst būt metāla galvaniskā pārklājuma.

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz attiecīgu deklarāciju.

4.   Kokosšķiedras

Ja kokosšķiedru materiāls ir gumijots, tas atbilst kritērijiem, kas noteikti lateksa putām.

Piezīme: šis kritērijs jāievēro tikai tajā gadījumā, ja kokosšķiedras veido vairāk nekā 5 % no matrača kopējās masas.

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju, kas apstiprina, ka gumijotas kokosšķiedras nav izmantotas, vai iesniedz testēšanas pārskatus, kas norādīti 1. punktā lateksa putām.

5.   Kokmateriāli

5.1.   Ilgtspējīga mežu apsaimniekošana

Ja stieples un/vai atsperes attauko un/vai tīra ar organiskiem šķīdinātājiem, izmanto noslēgtu tīrīšanas/attaukošanas sistēmu.

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs sniedz attiecīgu deklarāciju.

| a) | Visa neapstrādātā koksne tiek iegūta no mežiem, kuru apsaimniekošanā tiek īstenoti principi un pasākumi, kas ir vērsti uz ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu. Eiropā iepriekš norādītie principi un pasākumi atbilst vismaz ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas (IMA) definīcijai, kas izklāstīta 1. rezolūcijā, ko pieņēma 2. Ministriju līmeņa konference par Eiropas mežu aizsardzību (Helsinkos, 1993. gada 16.–17. jūnijā), kā arī Eiropas Ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas pasākumu vadlīnijām, ko apstiprināja 3. Ministriju līmeņa konference par Eiropas mežu aizsardzību (Lisabonā, 1998. gada 2.–4. jūnijā), un Pilnveidotajiem Eiropas IMA rādītājiem, kas tika pieņemti šīs konferences ekspertu sanāksmē 2002. gada 7.–8. oktobrī un kurus apstiprināja 4. Ministriju līmeņa konference par Eiropas mežu aizsardzību (Vīnē, 2003. gada 28.–30. aprīlī). Ārpus Eiropas tie atbilst vismaz ANO Konferencē par vidi un attīstību noteiktajiem meža standartiem (Riodežaneiro, 1992. gada jūnijā) un attiecīgos gadījumos arī ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas kritērijiem un vadlīnijām, ko nosaka attiecīgās starptautiskās vai reģionālās iniciatīvas (Starptautiskā Tropiskās koksnes organizācija (ITTO), Monreālas process, Tarapoto process, ANO Vides programmas (UNEP)/Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) Āfrikas sauso apgabalu iniciatīva). |
| --- | --- |

a)

Visa neapstrādātā koksne tiek iegūta no mežiem, kuru apsaimniekošanā tiek īstenoti principi un pasākumi, kas ir vērsti uz ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu. Eiropā iepriekš norādītie principi un pasākumi atbilst vismaz ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas (IMA) definīcijai, kas izklāstīta 1. rezolūcijā, ko pieņēma 2. Ministriju līmeņa konference par Eiropas mežu aizsardzību (Helsinkos, 1993. gada 16.–17. jūnijā), kā arī Eiropas Ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas pasākumu vadlīnijām, ko apstiprināja 3. Ministriju līmeņa konference par Eiropas mežu aizsardzību (Lisabonā, 1998. gada 2.–4. jūnijā), un Pilnveidotajiem Eiropas IMA rādītājiem, kas tika pieņemti šīs konferences ekspertu sanāksmē 2002. gada 7.–8. oktobrī un kurus apstiprināja 4. Ministriju līmeņa konference par Eiropas mežu aizsardzību (Vīnē, 2003. gada 28.–30. aprīlī). Ārpus Eiropas tie atbilst vismaz ANO Konferencē par vidi un attīstību noteiktajiem meža standartiem (Riodežaneiro, 1992. gada jūnijā) un attiecīgos gadījumos arī ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas kritērijiem un vadlīnijām, ko nosaka attiecīgās starptautiskās vai reģionālās iniciatīvas (Starptautiskā Tropiskās koksnes organizācija (ITTO), Monreālas process, Tarapoto process, ANO Vides programmas (UNEP)/Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) Āfrikas sauso apgabalu iniciatīva).

| b) | Vismaz 60 % neapstrādātās koksnes no mežiem, kas norādīti a) apakšpunktā dotajā kritērijā, tiek iegūta no ilgtspējīgi apsaimniekotiem mežiem, ko ir sertificējusi neatkarīga iestāde atbilstoši noteiktai sertifikācijas procedūrai, ievērojot kritērijus, ko nosaka Padomes 1998. gada 15. decembra Rezolūcijas par ES mežsaimniecības stratēģiju un tās turpmāku attīstību 15. punkts. |
| --- | --- |

b)

Vismaz 60 % neapstrādātās koksnes no mežiem, kas norādīti a) apakšpunktā dotajā kritērijā, tiek iegūta no ilgtspējīgi apsaimniekotiem mežiem, ko ir sertificējusi neatkarīga iestāde atbilstoši noteiktai sertifikācijas procedūrai, ievērojot kritērijus, ko nosaka Padomes 1998. gada 15. decembra Rezolūcijas par ES mežsaimniecības stratēģiju un tās turpmāku attīstību 15. punkts.

| c) | Mežos, kas nav sertificēti kā ilgtspējīgi apsaimniekoti meži, koksne netiek iegūta no:






  — | mežiem, kas pakļauti zemes īpašumtiesību strīdiem, vai no dabīgām pirmatnējā meža audzēm, |
| --- | --- | --- |

c)

Mežos, kas nav sertificēti kā ilgtspējīgi apsaimniekoti meži, koksne netiek iegūta no:

—

mežiem, kas pakļauti zemes īpašumtiesību strīdiem, vai no dabīgām pirmatnējā meža audzēm,

| — | nelikumīgām cirsmām: koksnes, ko iegūst, tirgo vai transportē, pārkāpjot valsts tiesību aktus vai starptautiskos nolīgumus (šie tiesību akti var attiekties, piemēram, uz CITES konvencijas sugām, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, korupciju un kukuļošanu (3) un citiem attiecīgajiem valsts tiesību aktiem), |
| --- | --- |

—

nelikumīgām cirsmām: koksnes, ko iegūst, tirgo vai transportē, pārkāpjot valsts tiesību aktus vai starptautiskos nolīgumus (šie tiesību akti var attiekties, piemēram, uz CITES konvencijas sugām, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, korupciju un kukuļošanu (3) un citiem attiecīgajiem valsts tiesību aktiem),

| — | nesertificētiem mežiem ar augstu dabas aizsardzības vērtību: meži, kas paredzēti dabas aizsardzībai un kur nav atļauta mežizstrāde, t. i., meži, kuros mežizstrāde nav atļauta noteiktā aizsardzības režīma dēļ. |
| --- | --- |

—

nesertificētiem mežiem ar augstu dabas aizsardzības vērtību: meži, kas paredzēti dabas aizsardzībai un kur nav atļauta mežizstrāde, t. i., meži, kuros mežizstrāde nav atļauta noteiktā aizsardzības režīma dēļ.

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs norāda ekomarķējumam pieteiktajā ražojumā izmantotās koksnes veidu, daudzumu un izcelsmi. Neapstrādātas koksnes izcelsmi norāda pietiekami precīzi, lai nepieciešamības gadījumā būtu iespējams veikt pārbaudes.

| — | Attiecībā uz neapstrādātu koksni no sertificētiem ilgtspējīgi apsaimniekotiem mežiem ir nepieciešams kontrolēt izsekojamības procedūru, lai spētu apliecināt ilgtspējīgi apsaimniekotu mežu resursu izmantošanu. Ražotājs nodrošina pierādījumus, ka ir veikti pasākumi, lai iegūtu atbilstošu ražojuma izsekojamības sertifikātu, t. i., iesniedz dokumentus par izsekojamības procedūru, pieteikumu līdzdalībai attiecīgā sistēmā, izsekojamības procedūras kontroles dokumentu kopā ar neatkarīga audita ziņojumu. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz neapstrādātu koksni no sertificētiem ilgtspējīgi apsaimniekotiem mežiem ir nepieciešams kontrolēt izsekojamības procedūru, lai spētu apliecināt ilgtspējīgi apsaimniekotu mežu resursu izmantošanu. Ražotājs nodrošina pierādījumus, ka ir veikti pasākumi, lai iegūtu atbilstošu ražojuma izsekojamības sertifikātu, t. i., iesniedz dokumentus par izsekojamības procedūru, pieteikumu līdzdalībai attiecīgā sistēmā, izsekojamības procedūras kontroles dokumentu kopā ar neatkarīga audita ziņojumu.

| — | Attiecībā uz neapstrādātu koksni no nesertificētiem ilgtspējīgi apsaimniekotiem mežiem pieteikuma iesniedzējs un/vai viņa piegādātājs norāda izmantotās koksnes sugu, daudzumu un izcelsmi. Izcelsmi norāda pietiekami precīzi, lai būtu iespējams pārbaudīt, ka koksne ir iegūta no labi apsaimniekotiem mežiem. Iesniedz atbilstīgas deklarācijas, statūtus, rīcības kodeksu vai paziņojumu, kas apliecina, ka ir ievērotas a) un c) apakšpunktā noteiktā kritērija prasības. Nodrošina atsauces uz esošām mežsaimniecības sertifikācijas sistēmām, apliecinot, ka ir īstenotas prasības, lai novērstu no apšaubāmiem avotiem iegūtu izejvielu izmantošanu. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz neapstrādātu koksni no nesertificētiem ilgtspējīgi apsaimniekotiem mežiem pieteikuma iesniedzējs un/vai viņa piegādātājs norāda izmantotās koksnes sugu, daudzumu un izcelsmi. Izcelsmi norāda pietiekami precīzi, lai būtu iespējams pārbaudīt, ka koksne ir iegūta no labi apsaimniekotiem mežiem. Iesniedz atbilstīgas deklarācijas, statūtus, rīcības kodeksu vai paziņojumu, kas apliecina, ka ir ievērotas a) un c) apakšpunktā noteiktā kritērija prasības. Nodrošina atsauces uz esošām mežsaimniecības sertifikācijas sistēmām, apliecinot, ka ir īstenotas prasības, lai novērstu no apšaubāmiem avotiem iegūtu izejvielu izmantošanu.

5.2.   Formaldehīda emisija no neapstrādātiem izejmateriāliem uz koksnes bāzes

Matračos ir atļauts izmantot materiālus uz koksnes bāzes, ja tie atbilst šādām prasībām.

| — | Skaidu plātnes: formaldehīda emisija no skaidu plātnes izejmateriāla stāvoklī, t. i., pirms apstrādes vai pārklāšanas, nepārsniedz 50 % no robežvērtības, lai to varētu klasificēt kā E1 ražojumu saskaņā ar standartu EN 312-1. |
| --- | --- |

—

Skaidu plātnes: formaldehīda emisija no skaidu plātnes izejmateriāla stāvoklī, t. i., pirms apstrādes vai pārklāšanas, nepārsniedz 50 % no robežvērtības, lai to varētu klasificēt kā E1 ražojumu saskaņā ar standartu EN 312-1.

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs un/vai viņa piegādātājs iesniedz pierādījumus, ka uz koksnes bāzes veidoti materiāli atbilst šai prasībai saskaņā ar Eiropas standartu EN 312-1.

| — | Šķiedru plātnes: formaldehīda saturs, ko izmēra jebkurā izmantotajā šķiedru plātnē, nepārsniedz 50 % no robežvērtības, lai to varētu klasificēt kā A kvalitātes ražojumu saskaņā ar EN 622-1. Tomēr tiek akceptētas A kategorijas šķiedru plātnes, ja tās neveido vairāk kā 50 % no visiem koka materiāliem un uz koksnes bāzes veidotiem materiāliem, kas izmantoti ražojumā. |
| --- | --- |

—

Šķiedru plātnes: formaldehīda saturs, ko izmēra jebkurā izmantotajā šķiedru plātnē, nepārsniedz 50 % no robežvērtības, lai to varētu klasificēt kā A kvalitātes ražojumu saskaņā ar EN 622-1. Tomēr tiek akceptētas A kategorijas šķiedru plātnes, ja tās neveido vairāk kā 50 % no visiem koka materiāliem un uz koksnes bāzes veidotiem materiāliem, kas izmantoti ražojumā.

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs un/vai viņa piegādātājs iesniedz pierādījumus, ka materiāli uz koksnes bāzes atbilst šai prasībai saskaņā ar Eiropas standartu EN 13986 (2005. gada aprīlis).

6.   Tekstilizstrādājumi (tekstilšķiedras un audumi)

Matraču pārvalkos izmantotie tekstilizstrādājumi atbilst šādiem krāsu un citu ķīmisko produktu kritērijiem, kā arī lietošanas piemērotības kritērijiem (tekstilizstrādājumi, kuriem ir piešķirts Kopienas ekomarķējums, atbilst šiem kritērijiem).

6.1.   Biocīdi

Hlorfenolus (to sāļus un esterus), PHB un alvas organiskos savienojumus aizliegts lietot matraču vai pusgatavo matraču transportēšanas vai glabāšanas laikā.

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs sniedz deklarāciju, ka dzijai, audumam un gatavajiem izstrādājumiem šādas vielas vai savienojumi netiek izmantoti. Ja veic šīs deklarācijas verifikāciju, izmanto šādu testēšanas metodi un norādīto robežvērtību: atbilstoša ekstrakcija, apstrāde ar etiķskābes anhidrīdu, noteikšana ar kapilāro gāzes – šķidruma hromatogrāfiju, izmantojot elektronu satveres detektoru, pieļaujamais saturs līdz 0,05 ppm.

6.2.   Ķīmiskie palīglīdzekļi

Neizmanto alkilfeniletoksilātus (APEO), lineāras virknes alkilbenzolsulfonātus (LAS), bis(hidrogenēto taukskābju alkil)dimetilamonija hlorīdu (DTDMAC), distearildimetilamonija hlorīdu (DSDMAC), di(cietināto taukskābju) dimetilamonija hlorīdu (DHTDMAC), etilēndiamīntetraacetātu (EDTA), un dietilēntriamīnpentaacetātu (DTPA), un izmantotie preparāti vai sastāvi nesatur minētās vielas.

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs sniedz deklarāciju par šādu vielu neizmantošanu.

6.3.   Mazgāšanas un auduma mīkstināšanas līdzekļi, kompleksveidotājas vielas

Visās pārstrādes vietās, kur izmanto slapjās pārstrādes paņēmienus, vismaz 95 % lietoto mazgāšanas līdzekļu no to kopējās masas, vismaz 95 % lietoto audumu mīkstināšanas līdzekļu no to kopējās masas un vismaz 95 % lietoto kompleksveidotāju vielu no to kopējās masas jābūt pietiekami viegli bioloģiski noārdāmiem vai izdalāmiem notekūdeņu attīrīšanas iekārtās.

Tas neattiecas uz mazgāšanas līdzekļu aktīvajām vielām, kuras pielieto katrā slapjās apstrādes vietā un kurām jābūt aerobos apstākļos bioloģiski pilnīgi noārdāmām.

Vērtēšana un verifikācija:“pietiekami viegli bioloģiski noārdāms vai izdalāms” ir definēts iepriekš pie kritērija, kas attiecas uz šķiedras un dziju apdares materiāliem un palīglīdzekļiem. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz attiecīgu dokumentāciju, drošības datu lapas, testēšanas pārskatus un/vai deklarācijas, norādot testēšanas metodes un iepriekš minētajam atbilstīgus testēšanas rezultātus, kuri apliecina, ka šis kritērijs ir ievērots attiecībā uz visiem lietojamajiem mazgāšanas līdzekļiem, audumu mīkstināšanas līdzekļiem un kompleksveidotājām vielām.

“Pilnīgu bioloģisku noārdīšanos aerobos apstākļos” interpretē atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 648/2004 III. pielikumam (4) . Pieteikuma iesniedzējs iesniedz attiecīgo dokumentāciju, drošības datu lapas, testēšanas pārskatus un/vai deklarācijas, norādot testēšanas metodes un iepriekš minētajam atbilstīgus testēšanas rezultātus, kuri apliecina, ka šis kritērijs ir ievērots attiecībā uz visiem lietojamajiem mazgāšanas līdzekļiem, audumu mīkstināšanas līdzekļiem un kompleksus veidojošām vielām.

6.4.   Balinātāji

Dzijas, audumu un gatavo produktu balināšanai neizmanto hloru.

Šī prasība neattiecas uz celulozes mākslīgo šķiedru ražošanu.

Vērtēšana un verifikācija: Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par to, ka netiek izmantoti hloru saturoši balinātāji.

6.5.   Krāsvielu piemaisījumi

Šķiedras substantīvā krāsviela (šķīstoša vai nešķīstoša).

Jonogēnu piemaisījumu saturs izmantotajās krāsvielās nedrīkst pārsniegt: Ag 100 ppm; As 50 ppm; Ba 100 ppm; Cd 20 ppm; Co 500 ppm; Cr 100 ppm; Cu 250 ppm; Fe 2 500 ppm; Hg 4 ppm; Mn 1 000 ppm; Ni 200 ppm; Pb 100 ppm; Se 20 ppm; Sb 50 ppm; Sn 250 ppm; Zn 1 500 ppm.

Novērtējot atbilstību norādītajām vērtībām, kuras attiecas tikai uz piemaisījumiem, neņem vērā metālus, kas ietilpst krāsvielu molekulu sastāvā (piemēram, metālu kompleksu krāsvielas, dažas reaģējošās krāsvielas u. c.).

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz atbilstības deklarāciju.

6.6.   Pigmentu piemaisījumi

Nešķīstoša šķiedras krāsviela bez substantivitātes.

Jonogēnu piemaisījumu saturs izmantotajos pigmentos nedrīkst pārsniegt: As 50 ppm; Ba 100 ppm, Cd 50 ppm; Cr 100 ppm; Hg 25 ppm; Pb 100 ppm; Se 100 ppm, Sb 250 ppm; Zn 1 000 ppm.

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz atbilstības deklarāciju.

6.7.   Krāsošana, izmantojot hroma kodinātāju

Krāsošana, izmantojot hroma kodinātāju, nav atļauta.

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par šādu vielu neizmantošanu.

6.8.   Metālu kompleksu krāsvielas

Ja lieto metālu kompleksu krāsvielas uz vara, hroma vai niķeļa bāzes:

| — | krāsojot celulozi, gadījumos, kad metālu kompleksu krāsvielas ir krāsvielas komponenti, notekūdeņu attīrīšanas iekārtās (vietējās vai centralizētajās) drīkst novadīt ne vairāk kā 20 % lietotās (procesam izmantotās) krāsvielas.
  Visos pārējos gadījumos, kad metālu kompleksu krāsvielas ir krāsvielas komponenti, notekūdeņu attīrīšanas iekārtās (vietējās vai centralizētajās) drīkst novadīt ne vairāk kā 7 % lietotās (procesam izmantotās) krāsvielas.

  Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par to, ka metālu kompleksu krāsvielas netiek izmantotas, vai dokumentāciju un testēšanas pārskatus, kuru sagatavošanai izmantotas šādas testēšanas metodes: ISO 8288 Cu un Ni noteikšanai; EN 1233 Cr noteikšanai, |
| --- | --- |

—

krāsojot celulozi, gadījumos, kad metālu kompleksu krāsvielas ir krāsvielas komponenti, notekūdeņu attīrīšanas iekārtās (vietējās vai centralizētajās) drīkst novadīt ne vairāk kā 20 % lietotās (procesam izmantotās) krāsvielas.

Visos pārējos gadījumos, kad metālu kompleksu krāsvielas ir krāsvielas komponenti, notekūdeņu attīrīšanas iekārtās (vietējās vai centralizētajās) drīkst novadīt ne vairāk kā 7 % lietotās (procesam izmantotās) krāsvielas.

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par to, ka metālu kompleksu krāsvielas netiek izmantotas, vai dokumentāciju un testēšanas pārskatus, kuru sagatavošanai izmantotas šādas testēšanas metodes: ISO 8288 Cu un Ni noteikšanai; EN 1233 Cr noteikšanai,

| — | emisijas ūdenī pēc notekūdeņu attīrīšanas nepārsniedz: 75 mg/kg Cu (šķiedras, dzijas un auduma krāsošanai); Cr 50 mg/kg; Ni 75 mg/kg.

  Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par to, ka metālu kompleksu krāsvielas netiek izmantotas, vai dokumentāciju un testēšanas pārskatus, kuru sagatavošanai izmantotas šādas testēšanas metodes: ISO 8288 Cu un Ni noteikšanai; EN 1233 Cr noteikšanai. |
| --- | --- |

—

emisijas ūdenī pēc notekūdeņu attīrīšanas nepārsniedz: 75 mg/kg Cu (šķiedras, dzijas un auduma krāsošanai); Cr 50 mg/kg; Ni 75 mg/kg.

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par to, ka metālu kompleksu krāsvielas netiek izmantotas, vai dokumentāciju un testēšanas pārskatus, kuru sagatavošanai izmantotas šādas testēšanas metodes: ISO 8288 Cu un Ni noteikšanai; EN 1233 Cr noteikšanai.

6.9.   Azokrāsvielas

Neizmanto tādas azokrāsvielas, kurām sadaloties, rodas šādi aromātiskie amīni:

| 4-aminobifenils | (92-67-1) |
| --- | --- |
| benzidīns | (92-87-5) |
| 4-hlor-o-toluidīns | (95-69-2) |
| 2-naftilamīns | (91-59-8) |
| o-amino-azotoluols | (97-56-3) |
| 2-amino-4-nitrotoluols | (99-55-8) |
| p-hloranilīns | (106-47-8) |
| 2,4-diaminoanizols | (615-05-4) |
| 4,4′-diaminodifenilmetāns | (101-77-9) |
| 3,3′-dihlorbenzidīns | (91-94-1) |
| 3,3′-dimetoksibenzidīns | (119-90-4) |
| 3,3′-dimetilbenzidīns | (119-93-7) |
| 3,3′-dimetil-4,4′-diaminodifenilmetāns | (838-88-0) |
| p-krezidīns | (120-71-8) |
| 4,4′-oksidianilīns | (101-80-4) |
| 4,4′-tiodianilīns | (139-65-1) |
| o-toluidīns | (95-53-4) |
| 2,4-diaminotoluols | (95-80-7) |
| 2,4,5-trimetilanilīns | (137-17-7) |
| 4-aminoazobenzols | (60-09-3) |
| o-anizidīns | (90-04-0) |
| 2,4-ksilidīns | |
| 2,6-ksilidīns | |

4-aminobifenils

(92-67-1)

benzidīns

(92-87-5)

4-hlor-o-toluidīns

(95-69-2)

2-naftilamīns

(91-59-8)

o-amino-azotoluols

(97-56-3)

2-amino-4-nitrotoluols

(99-55-8)

p-hloranilīns

(106-47-8)

2,4-diaminoanizols

(615-05-4)

4,4′-diaminodifenilmetāns

(101-77-9)

3,3′-dihlorbenzidīns

(91-94-1)

3,3′-dimetoksibenzidīns

(119-90-4)

3,3′-dimetilbenzidīns

(119-93-7)

3,3′-dimetil-4,4′-diaminodifenilmetāns

(838-88-0)

p-krezidīns

(120-71-8)

4,4′-oksidianilīns

(101-80-4)

4,4′-tiodianilīns

(139-65-1)

o-toluidīns

(95-53-4)

2,4-diaminotoluols

(95-80-7)

2,4,5-trimetilanilīns

(137-17-7)

4-aminoazobenzols

(60-09-3)

o-anizidīns

(90-04-0)

2,4-ksilidīns

2,6-ksilidīns

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par šādu krāsvielu neizmantošanu. Ja veic šīs deklarācijas atbilstības pārbaudi, izmanto standartu EN 14 362-1 un EN 14 362-2. (Piezīme: attiecībā uz 4-aminoazobenzolu iespējams iegūt kļūdaini pozitīvu rezultātu, tāpēc ieteicams veikt apstiprināšanas analīzi.)

6.10.   Krāsvielas, kas ir kancerogēni, mutagēni vai reproduktīvajai funkcijai toksiski savienojumi

| a) | Aizliegts izmantot šādas krāsvielas:






  — | C.I. Basic Red 9, |
| --- | --- | --- |

a)

Aizliegts izmantot šādas krāsvielas:

—

C.I. Basic Red 9,

| — | C.I. Disperse Blue 1, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 1,

| — | C.I. Acid Red 26, |
| --- | --- |

—

C.I. Acid Red 26,

| — | C.I. Basic Violet 14, |
| --- | --- |

—

C.I. Basic Violet 14,

| — | C.I. Disperse Orange 11, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Orange 11,

| — | C.I. Direct Black 38, |
| --- | --- |

—

C.I. Direct Black 38,

| — | C.I. Direct Blue 6, |
| --- | --- |

—

C.I. Direct Blue 6,

| — | C.I. Direct Red 28, |
| --- | --- |

—

C.I. Direct Red 28,

| — | C.I. Disperse Yellow 3. |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Yellow 3.

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par šādu krāsvielu neizmantošanu.

| b) | Nav atļauts izmantot krāsvielas vai krāsvielu preparātus, kuru kopējā masā ir vairāk nekā 0,1 % vielu, kuras pieteikuma iesniegšanas laikā atbilst jebkuras no šādu riska frāžu (vai to kombināciju) klasifikācijas kritērijiem:






  — | R40 (ierobežoti pierādījumi par kancerogēnu ietekmi), |
| --- | --- | --- |

b)

Nav atļauts izmantot krāsvielas vai krāsvielu preparātus, kuru kopējā masā ir vairāk nekā 0,1 % vielu, kuras pieteikuma iesniegšanas laikā atbilst jebkuras no šādu riska frāžu (vai to kombināciju) klasifikācijas kritērijiem:

—

R40 (ierobežoti pierādījumi par kancerogēnu ietekmi),

| — | R45 (var izraisīt ļaundabīgu audzēju attīstību), |
| --- | --- |

—

R45 (var izraisīt ļaundabīgu audzēju attīstību),

| — | R46 (var radīt pārmantojamus ģenētiskus defektus), |
| --- | --- |

—

R46 (var radīt pārmantojamus ģenētiskus defektus),

| — | R49 (ieelpojot var izraisīt ļaundabīgus audzējus), |
| --- | --- |

—

R49 (ieelpojot var izraisīt ļaundabīgus audzējus),

| — | R60 (var kaitēt cilvēka reproduktīvajām spējām), |
| --- | --- |

—

R60 (var kaitēt cilvēka reproduktīvajām spējām),

| — | R61 (var kaitēt augļa attīstībai), |
| --- | --- |

—

R61 (var kaitēt augļa attīstībai),

| — | R62 (iespējams kaitējuma risks cilvēka reproduktīvajām spējām), |
| --- | --- |

—

R62 (iespējams kaitējuma risks cilvēka reproduktīvajām spējām),

| — | R63 (iespējams kaitējuma risks augļa attīstībai), |
| --- | --- |

—

R63 (iespējams kaitējuma risks augļa attīstībai),

| — | R68 (iespējami neatgriezeniskas iedarbības draudi), |
| --- | --- |

—

R68 (iespējami neatgriezeniskas iedarbības draudi),

kas noteiktas Direktīvā 67/548/EEK.

Alternatīvs risinājums ir klasifikācija atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1272/2008. Šajā gadījumā aizliegts izejvielām pievienot jebkādas vielas vai preparātus, kam pieteikuma laikā ir piešķirts vai kuriem var piešķirt šādas bīstamības norādes (vai to kombinācijas): H351, H350, H340, H350i, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

Vērtēšana un verifikācija: Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par šādu krāsvielu neizmantošanu.

6.11.   Krāsvielas ar iespējamu sensibilizējošu iedarbību

Aizliegts izmantot šādas krāsvielas:

| — | C.I. Disperse Blue 3 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 3

C.I. 61 505,

| — | C.I. Disperse Blue 7 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 7

C.I. 62 500,

| — | C.I. Disperse Blue 26 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 26

C.I. 63 305,

| — | C.I. Disperse Blue 35, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 35,

| — | C.I. Disperse Blue 102, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 102,

| — | C.I. Disperse Blue 106, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 106,

| — | C.I. Disperse Blue 124, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 124,

| — | C.I. Disperse Brown 1, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Brown 1,

| — | C.I. Disperse Orange 1 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Orange 1

C.I. 11 080,

| — | C.I. Disperse Orange 3 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Orange 3

C.I. 11 005,

| — | C.I. Disperse Orange 37, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Orange 37,

| — | C.I. Disperse Orange 76

  (iepriekšējā klasifikācija: Orange 37), |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Orange 76

(iepriekšējā klasifikācija: Orange 37),

| — | C.I. Disperse Red 1 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Red 1

C.I. 11 110,

| — | C.I. Disperse Red 11 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Red 11

C.I. 62 015,

| — | C.I. Disperse Red 17 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Red 17

C.I. 11 210,

| — | C.I. Disperse Yellow 1 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Yellow 1

C.I. 10 345,

| — | C.I. Disperse Yellow 9 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Yellow 9

C.I. 10 375,

| — | C.I. Disperse Yellow 39, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Yellow 39,

| — | C.I. Disperse Yellow 49. |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Yellow 49.

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par šādu krāsvielu neizmantošanu.

6.12.   Krāsu izturība pret sviedriem (skābēm un sārmiem)

Krāsu izturība pret sviedriem (skābēm un sārmiem) ir vismaz 3.–4. līmenī (krāsas maiņa un plankumainība).

Pieļaujama 3. līmeņa izturība, ja audums ir tumšā krāsā (standarta dziļums > 1/1), un tas izgatavots no reģenerētas vilnas vai satur vairāk nekā 20 % zīda.

Šis kritērijs neattiecas uz baltajiem izstrādājumiem, uz nekrāsotiem un neapdrukātiem izstrādājumiem.

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatus, kas sagatavoti, testējot atbilstoši standartam EN: ISO 105 E04 (skābēm un sārmiem, salīdzinājums ar jauktu šķiedru audumu).

6.13.   Krāsu izturība pret noberšanos mitrā veidā

Krāsu izturībai pret noberšanos mitrā veidā jābūt vismaz 2.–3. līmenī. Izturības 2. līmenis ir pieļaujams ar indigo krāsotam rupjam kokvilnas audumam.

Šis kritērijs neattiecas uz baltajiem izstrādājumiem un uz nekrāsotiem un neapdrukātiem izstrādājumiem.

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatus, kas sagatavoti, veicot testēšanu pēc standarta EN: ISO 105 X12.

6.14.   Krāsu izturība pret noberšanos sausā veidā

Krāsu izturībai pret noberšanos sausā veidā jābūt vismaz 4. līmenī.

Izturība 3. līdz 4. līmenī ir pieļaujama ar indigo krāsotam rupjam kokvilnas audumam.

Šis kritērijs neattiecas uz baltajiem izstrādājumiem un uz nekrāsotiem un neapdrukātiem izstrādājumiem.

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatus, kas sagatavoti, testējot atbilstoši standartam EN: ISO 105 X12.

7.   Līmes

Aizliegts izmantot līmes, kas satur organiskos šķīdinātājus. (Šis kritērijs neattiecas uz līmēm, ko izmanto sīkiem remontdarbiem.) Šādā kontekstā GOS ir visi organiskie savienojumi, kuru tvaika spiediens 293,15 K temperatūrā ir 0,01 kPa vai lielāks, vai kuriem konkrētajos lietošanas apstākļos ir atbilstīga gaistamība.

Neizmanto līmes, kas pieteikuma iesniegšanas laikā atbilst jebkuras no šādu riska frāžu (vai to kombināciju) klasifikācijas kritērijiem:

| — | kancerogēns (R45, R49, R40), |
| --- | --- |

—

kancerogēns (R45, R49, R40),

| — | kaitīgs reproduktīvajai sistēmai (R46, R40), |
| --- | --- |

—

kaitīgs reproduktīvajai sistēmai (R46, R40),

| — | ģenētiski kaitīgs (R60-R63), |
| --- | --- |

—

ģenētiski kaitīgs (R60-R63),

| — | toksisks (R23-R28), |
| --- | --- |

—

toksisks (R23-R28),

atbilstoši regulām par bīstamo ķīmisko vielu klasifikāciju un marķēšanu jebkurā ES klasifikācijas sistēmā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/45/EK (5)).

Alternatīvs risinājums ir klasifikācija atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1272/2008. Šajā gadījumā aizliegts izejvielām pievienot jebkādas vielas vai preparātus, kam pieteikuma laikā ir piešķirts vai kuriem var piešķirt šādas bīstamības norādes (vai to kombinācijas): H351, H350, H340, H350i, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H331, H330, H311, H301, H310, H300, H370, H372.

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par to, ka izmantotās līmes atbilst šim kritērijam, pievienojot apstiprinošus dokumentus.

8.   GOS un VGOS visā matracī

Visa matrača GOS emisija testa kamerā nepārsniedz šādas emisijas vērtības (analoģiski “veselības riska novērtējuma procedūrai attiecībā uz viegli gaistošu savienojumu (GOS) emisiju no celtniecības ražojumiem”, ko 2005. gadā izstrādāja AgBB (informācija pieejama: www.umweltbundesamt.de/building-products/agbb.htm)):

| Viela | Galīgā vērtība 7. dienā | Galīgā vērtība 28. dienā |
| --- | --- | --- |
| Formaldehīds | < 60 μg/m3

  (< 0,05 ppm) | < 60 μg/m3

  (< 0,05 ppm) |
| Citi aldehīdi | < 60 μg/m3

  (< 0,05 ppm) | < 60 μg/m3

  (< 0,05 ppm) |
| Visi organiskie savienojumi (noturēšanas diapazons: C6–C16) | < 500 μg/m3 | < 200 μg/m3 |
| Visi organiskie savienojumi (noturēšanas diapazons: virs C16 | < 100 μg/m3 | < 40 μg/m3 |

Viela

Galīgā vērtība 7. dienā

Galīgā vērtība 28. dienā

Formaldehīds

< 60 μg/m3

(< 0,05 ppm)

< 60 μg/m3

(< 0,05 ppm)

Citi aldehīdi

< 60 μg/m3

(< 0,05 ppm)

< 60 μg/m3

(< 0,05 ppm)

Visi organiskie savienojumi (noturēšanas diapazons: C6–C16)

< 500 μg/m3

< 200 μg/m3

Visi organiskie savienojumi (noturēšanas diapazons: virs C16

< 100 μg/m3

< 40 μg/m3

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz testa kameras analīzi, atbilstīgu standartiem EN 13419-1 un EN 13419-2. GOS analīzi sagatavo saskaņā ar ISO 16000-6.

9.   Liesmas slāpētāji (antipirēni) visā matracī

Atļauts izmantot tikai tādus liesmas slāpētājus (antipirēnus), kas ir ķīmiski saistīti matrača materiālā vai uzklāti uz materiālu virsmām (reaktīvie antipirēni). Ja uz izmantotajiem antipirēniem attiecas kāda no turpinājumā norādītajām riska frāzēm, šiem antipirēniem izmantošanas laikā būtu jāmaina ķīmiskā forma, lai tie vairs neatbilstu šo riska frāžu klasifikācijai. (Lietošanas laikā mazāk nekā 0,1 % no liesmas slāpētāja (antipirēna) var saglabāt to ķīmisko formu, kāda tam bija pirms lietošanas.)

| — | R40 (ierobežoti pierādījumi par kancerogēnu ietekmi), |
| --- | --- |

—

R40 (ierobežoti pierādījumi par kancerogēnu ietekmi),

| — | R45 (var izraisīt ļaundabīgu audzēju attīstību), |
| --- | --- |

—

R45 (var izraisīt ļaundabīgu audzēju attīstību),

| — | R46 (var radīt pārmantojamus ģenētiskus defektus), |
| --- | --- |

—

R46 (var radīt pārmantojamus ģenētiskus defektus),

| — | R49 (ieelpojot var izraisīt ļaundabīgus audzējus), |
| --- | --- |

—

R49 (ieelpojot var izraisīt ļaundabīgus audzējus),

| — | R50 (ļoti toksisks ūdens organismiem), |
| --- | --- |

—

R50 (ļoti toksisks ūdens organismiem),

| — | R51 (toksisks ūdens organismiem), |
| --- | --- |

—

R51 (toksisks ūdens organismiem),

| — | R52 (kaitīgs ūdens organismiem), |
| --- | --- |

—

R52 (kaitīgs ūdens organismiem),

| — | R53 (var radīt ilglaicīgu negatīvu ietekmi ūdens vidē), |
| --- | --- |

—

R53 (var radīt ilglaicīgu negatīvu ietekmi ūdens vidē),

| — | R60 (var kaitēt cilvēka reproduktīvajām spējām), |
| --- | --- |

—

R60 (var kaitēt cilvēka reproduktīvajām spējām),

| — | R61 (var kaitēt augļa attīstībai), |
| --- | --- |

—

R61 (var kaitēt augļa attīstībai),

| — | R62 (iespējams kaitējuma risks cilvēka reproduktīvajām spējām), |
| --- | --- |

—

R62 (iespējams kaitējuma risks cilvēka reproduktīvajām spējām),

| — | R63 (iespējams kaitējuma risks augļa attīstībai), |
| --- | --- |

—

R63 (iespējams kaitējuma risks augļa attīstībai),

| — | R68 (iespējami neatgriezeniskas iedarbības draudi), |
| --- | --- |

—

R68 (iespējami neatgriezeniskas iedarbības draudi),

kā definēts Padomes Direktīvā 67/548/EEK.

Tas neattiecas uz liesmas slāpētājiem (antipirēniem), kas tikai fiziski piejaukti matrača materiālā vai pārvalkā (pievienotie antipirēni).

Alternatīvs risinājums ir klasifikācija atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1272/2008. Šajā gadījumā aizliegts izejvielām pievienot jebkādas vielas vai preparātus, kam pieteikuma laikā ir piešķirts vai kuriem var piešķirt šādas bīstamības norādes (vai to kombinācijas): H351, H350, H340, H350i, H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par to, ka pievienotos antipirēnus neizmanto un norāda, kādi reaktīvie antipirēni ir izmantoti (ja tādi ir), kā arī iesniedz dokumentus (piemēram, drošības datu lapas) un/vai deklarācijas, kas apliecina, ka attiecīgie antipirēni atbilst šim kritērijam.

10.   Biocīdi gatavajā ražojumā

Atļauts izmantot tikai biocīdos produktus, kas satur aktīvās vielas ar biocīdu iedarbību, kas iekļautas Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīvas 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (6) I., IA. un IB. pielikumā, un tikai tajos gadījumos, kuros ir atļauta aktīvo vielu izmantošana gultas matračos saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK V. pielikumu.

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par biocīdo produktu neizmantošanu vai iesniedz izmantoto biocīdo produktu sarakstu.

11.   Ilgizturība

Paredzētais mājsaimniecības gultas matrača kalpošanas laiks ir 10 gadi. Matrača kalpošanas laiks mainās atkarībā no lietojuma, piemēram, cietumos, viesnīcās.

| — | Matracis pieaugušajiem:






  — | augstuma zudums < 15 %, |
| --- | --- | --- |

—

Matracis pieaugušajiem:

—

augstuma zudums < 15 %,

| — | stingrības zudums: < 20 %. |
| --- | --- |

—

stingrības zudums: < 20 %.

| — | Matracis bērniem:






  — | augstuma zudums < 15 %, |
| --- | --- | --- |

—

Matracis bērniem:

—

augstuma zudums < 15 %,

| — | stingrības zudums: < 20 %. |
| --- | --- |

—

stingrības zudums: < 20 %.

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu, kura sagatavošanai izmantota šāda testēšanas metode: EN 1957. Augstuma un stingrības zudums ir funkcionālā raksturojuma testa sākotnējā mērījuma (pēc 100 cikliem) un beigu mērījuma (pēc 30 000 cikliem) starpība.

12.   Iepakojuma prasības

Izmantotais iepakojums ir:

| — | izgatavots no pārstrādājama materiāla, |
| --- | --- |

—

izgatavots no pārstrādājama materiāla,

| — | marķēts, norādot plastmasas veidu, atbilstoši ISO 11469. |
| --- | --- |

—

marķēts, norādot plastmasas veidu, atbilstoši ISO 11469.

Uz iepakojuma ir redzams šāds teksts:

“Papildu informāciju par to, kāpēc ražojumam ir piešķirts “ekopuķītes” marķējums, sk. tīmekļa vietnē: http://www.ecolabel.eu.

Lai noskaidrotu labāko veidu, kā atbrīvoties no vecā gultas matrača, sazinieties ar savu pašvaldību.”

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam, pievienojot ražojuma iepakojuma paraugu kopā ar lietotājam paredzēto informāciju.

Vērtēšana un verifikācija:

13.   Informācija uz ekomarķējuma

Informācija uz ekomarķējuma

Ekomarķējuma 2. ailē iekļauj šādu tekstu:

| — | “Mazāks iekštelpu gaisa piesārņojums”, |
| --- | --- |

—

“Mazāks iekštelpu gaisa piesārņojums”,

| — | “Ierobežots bīstamo vielu daudzums”, |
| --- | --- |

—

“Ierobežots bīstamo vielu daudzums”,

| — | “Ilgizturība un augsta kvalitāte”. |
| --- | --- |

—

“Ilgizturība un augsta kvalitāte”.

Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam, pievienojot ražojuma iepakojuma paraugu, uz kura ir redzams marķējums.

Vērtēšana un verifikācija:

---

(1)  OJ 196, 16.8.1967., 1. lpp.

1

(2)  OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.

2

(3)  Šīs tēmas ir skartas Komisijas Paziņojumā par ES Rīcības plānu attiecībā uz tiesību aktu izpildi, pārvaldību un tirdzniecību meža nozarē (EU Action plan on Forest Law Enforcement, Governance and Trade, FLEGT).

3

EU Action plan on Forest Law Enforcement, Governance and Trade, FLEGT

(4)  OV L 104, 8.4.2004., 1. lpp.

4

(5)  OV L 200, 30.7.1999., 1. lpp.

5

(6)  OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.

6

---

III Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

| 5.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 203/81 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 203/81

---

PADOMES LĒMUMS 2009/599/KĀDP

(2009. gada 4. augusts),

ar ko īsteno Kopējo nostāju 2006/795/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Korejas Tautas Demokrātisko Republiku

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Kopējo nostāju 2006/795/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Korejas Tautas Demokrātisko Republiku (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu saistībā ar 23. panta 2. punktu Līgumā par Eiropas Savienību,

tā kā:

| (1) | Padome 2006. gada 20. novembrī pieņēma Kopējo nostāju 2006/795/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Korejas Tautas Demokrātisko Republiku (KTDR), ar ko īstenoja Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju 1718 (2006) (ANO DPR 1718 (2006)). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 20. novembrī pieņēma Kopējo nostāju 2006/795/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Korejas Tautas Demokrātisko Republiku (KTDR), ar ko īstenoja Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju 1718 (2006) (ANO DPR 1718 (2006)).

| (2) | Padome 2009. gada 27. jūlijā pieņēma Kopējo nostāju 2009/573/KĀDP (2), ar ko grozīja Kopējo nostāju 2006/795/KĀDP un īstenoja Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes rezolūciju 1874 (2009). |
| --- | --- |

(2)

Padome 2009. gada 27. jūlijā pieņēma Kopējo nostāju 2009/573/KĀDP (2), ar ko grozīja Kopējo nostāju 2006/795/KĀDP un īstenoja Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes rezolūciju 1874 (2009).

| (3) | Sankciju komiteja 2009. gada 24. aprīlī un 16. jūlijā atbilstīgi ANO DP Rezolūcijai 1718 (2006) noteica personas un vienības, kurām piemēros ierobežojošus pasākumus. |
| --- | --- |

(3)

Sankciju komiteja 2009. gada 24. aprīlī un 16. jūlijā atbilstīgi ANO DP Rezolūcijai 1718 (2006) noteica personas un vienības, kurām piemēros ierobežojošus pasākumus.

| (4) | Attiecīgi būtu jāaizstāj Kopējās nostājas 2006/795/KĀDP I pielikumā iekļautie to personu un vienību saraksti, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, |
| --- | --- |

(4)

Attiecīgi būtu jāaizstāj Kopējās nostājas 2006/795/KĀDP I pielikumā iekļautie to personu un vienību saraksti, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Kopējās nostājas 2006/795/KĀDP I pielikumā pievienoto personu un vienību sarakstu aizstāj ar sarakstu šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2009. gada 4. augustā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

C. BILDT

---

(1)  OV L 322, 22.11.2006., 32. lpp.

1

(2)  OV L 197, 29.7.2009., 111. lpp.

2

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

a)   Kopējās nostājas 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto personu saraksts

| | Vārds | Pieņemtais vārds | Dzimšanas datums | Datums, kad iekļauts sarakstā | Cita informācija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Yun Ho-jin | zināms kā Yun Ho-chin | 13.10.1944. | 16.7.2009. | Namchongang Trading Corporation direktors, pārrauga preču importu, kas vajadzīgas urāna bagātināšanas programmai. |
| 2. | Ri Je-son | zināms kā Ri Che-son | 1938. | 16.7.2009. | Galvenā atomenerģijas biroja (GAB) direktors, birojs ir galvenā iestāde, kas vada Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas kodolprogrammu; atbalsta vairākas ar kodoljautājumiem saistītas darbības, tostarp Yongbyon Kodolpētījumu centra un Namchongang Trading Corporation darbību GAB vadībā. |
| 3. | Hwang Sok-hwa | | | 16.7.2009. | Direktors Galvenajā atomenerģijas birojā (GAB); iesaistīts Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas kodolprogrammā; būdams GAB Zinātniskā atbalsta biroja priekšnieks, darbojās Zinātnes komitejā Apvienotā Kodolpētījumu institūta paspārnē. |
| 4. | Ri Hong-sop | | 1940. | 16.7.2009. | Bijušais Yongbyon Kodolpētījumu centra direktors, pārraudzīja trīs galvenos objektus, kuri palīdz ieroču klases plutonija ražošanā, proti, degvielas ražošanas iekārtu, kodolreaktoru un atkārtotas pārstrādes iekārtu. |
| 5. | Han Yu-ro | | | 16.7.2009. | Korea Ryongaksan General Trading Corporation direktors, iesaistīts Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas ballistisko raķešu programmā. |

Vārds

Pieņemtais vārds

Dzimšanas datums

Datums, kad iekļauts sarakstā

Cita informācija

1.

Yun Ho-jin

zināms kā Yun Ho-chin

13.10.1944.

16.7.2009.

Namchongang Trading Corporation direktors, pārrauga preču importu, kas vajadzīgas urāna bagātināšanas programmai.

2.

Ri Je-son

zināms kā Ri Che-son

1938.

16.7.2009.

Galvenā atomenerģijas biroja (GAB) direktors, birojs ir galvenā iestāde, kas vada Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas kodolprogrammu; atbalsta vairākas ar kodoljautājumiem saistītas darbības, tostarp Yongbyon Kodolpētījumu centra un Namchongang Trading Corporation darbību GAB vadībā.

3.

Hwang Sok-hwa

16.7.2009.

Direktors Galvenajā atomenerģijas birojā (GAB); iesaistīts Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas kodolprogrammā; būdams GAB Zinātniskā atbalsta biroja priekšnieks, darbojās Zinātnes komitejā Apvienotā Kodolpētījumu institūta paspārnē.

4.

Ri Hong-sop

1940.

16.7.2009.

Bijušais Yongbyon Kodolpētījumu centra direktors, pārraudzīja trīs galvenos objektus, kuri palīdz ieroču klases plutonija ražošanā, proti, degvielas ražošanas iekārtu, kodolreaktoru un atkārtotas pārstrādes iekārtu.

5.

Han Yu-ro

16.7.2009.

Korea Ryongaksan General Trading Corporation direktors, iesaistīts Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas ballistisko raķešu programmā.

b)   Kopējās nostājas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto vienību saraksts

| | Nosaukums | Pieņemtais nosaukums | Atrašanās vieta | Datums, kad iekļauts sarakstā | Cita informācija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Korea Mining Development Trading Corporation | zināms kā CHANGGWANG SINYONG CORPORATION; zināms kā EXTERNAL TECHNOLOGY GENERAL CORPORATION; zināms kā DPRKN MINING DEVELOPMENT TRADING COOPERATION; zināms kā KOMID | Centrālais rajons, Phenjana, KTDR | 24.4.2009. | Galvenais ieroču tirgotājs un galvenais tādu preču un iekārtu eksportētājs, kas saistītas ar ballistiskajām raķetēm un parastajiem ieročiem. |
| 2. | Korea Ryonbong General Corporation | zināms kā KOREA YONBONG GENERAL CORPORATION; iepriekš zināms kā LYONGAKSAN GENERAL TRADING CORPORATION | Pot’onggang rajons, Phenjana, KTDR; Rakwon-dong, Pothonggang rajons, Phenjana, KTDR | 24.4.2009. | Aizsardzības konglomerāts, kas specializējas iegādē KTDR aizsardzības nozarēm un atbalsta sniegšanā minētās valsts pārdošanas darījumiem, kas saistīti ar militāro jomu. |
| 3. | Tanchon Commercial Bank | iepriekš zināma ar nosaukumu CHANGGWANG CREDIT BANK; iepriekš zināma ar nosaukumu KOREA CHANGGWANG CREDIT BANK | Saemul 1-Dong Pyongchon rajons, Phenjana, KTDR | 24.4.2009. | KTDR galvenā finanšu iestāde parasto ieroču, ballistisko raķešu un tādu preču pārdošanai, kas saistītas ar minēto ieroču komplektāciju un ražošanu. |
| 4. | Namchongang Trading Corporation | zināms kā NGC; zināms kā NAMCHONGANG TRADING; zināms kā NAM CHON GANG CORPORATION; zināms kā NOMCHONGANG TRADING CO.; zināms kā NAM CHONG GAN TRADING CORPORATION | Phenjana, KTDR | 16.7.2009. | Namchongang ir KTDR tirdzniecības uzņēmums, kas pakļauts Galvenajam atomenerģijas birojam (GAB). Namchongang ir bijis iesaistīts kādā KTDR kodoliekārtā konstatētu Japānas izcelsmes vakuuma sūkņu iepirkumā, kā arī kādā kodolmateriālu pirkšanas darījumā ar kādu Vācijas iedzīvotāju. Uzņēmums arī ir bijis iesaistīts alumīnija cauruļu un citu iekārtu iegādē, kas īpaši piemērotas urāna bagātināšanas programmai 20. gs. deviņdesmito gadu beigās. Uzņēmuma pārstāvis ir kāds bijušais diplomāts, kurš strādāja par KTDR pārstāvi Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (SAEA) inspekcijā Yongbyon kodoliekārtās 2007. gadā. Namchongang rīcība izplatīšanas jomā rada dziļas bažas, zinot KTDR agrākās izplatīšanas darbības. |
| 5. | Hong Kong Electronics | zināms kā HONG KONG ELECTRONICS KISH CO | Sanaee St., Kiša sala, Irāna | 16.7.2009. | Uzņēmums pieder bankai Tanchon Commercial Bank un KOMID vai tie kontrolē uzņēmumu, vai arī uzņēmums rīkojas vai tiek uzskatīts, ka rīkojas, to interesēs vai to vārdā. Kopš 2007. gada Hong Kong Electronics ir pārskaitījis miljoniem dolāru ar izplatīšanu saistītus līdzekļus bankas Tanchon Commercial Bank un KOMID vārdā (Komiteja abas vienības iekļāva sarakstā 2009. gada aprīlī). Hong Kong Electronics ir veicinājis naudas plūsmu no Irānas uz KTDR KOMID vārdā. |
| 6. | Korea Hyoksin Trading Corporation | zināms kā KOREA HYOKSIN EXPORT AND IMPORT CORPORATION | Rakwon-dong, Pothonggang rajons, Phenjana, KTDR | 16.7.2009. | Phenjanā izvietots KTDR uzņēmums, kurš ir pakļauts uzņēmumam Korea Ryonbong General Corporation (Komiteja to iekļāva sarakstā 2009. gada aprīlī) un iesaistīts masu iznīcināšanas ieroču izstrādē. |
| 7. | Galvenais Atomenerģijas birojs (GAB) | zināms kā Atomenerģijas ģenerāldepartaments (GDAE) | Haeudong, Pyongchen rajons, Phenjana, KTDR | 16.7.2009. | GAB ir atbildīgs par KTDR kodolprogrammu, kurā ietilpst Yongbyon kodolpētījumu centrs un tā 5 MWe (25 MWt) plutonija ražošanas pētījumu reaktors, kā arī degvielas ražošanas un atkārtotas apstrādes iekārtas. GAB ir rīkojis tikšanās un sarunas ar Starptautisko Atomenerģijas aģentūru par kodoljautājumiem. GAB ir galvenā KTDR valdības aģentūra, kura pārrauga kodolprogrammas, tostarp Yongbyon kodolpētījumu centra darbību. |
| 8. | Korean Tangun Trading Corporation | | Phenjana, KTDR | 16.7.2009. | Korea Tangun Trading Corporation ir pakļauts KTDR Otrai dabaszinātņu akadēmijai un galvenokārt ir atbildīgs par preču un tehnoloģiju iepirkšanu KTDR aizsardzības jomas pētījumu un attīstības programmu atbalstam, tostarp, bet ne tikai, par masu iznīcināšanas ieroču un to piegādes sistēmu programmām un iepirkumiem, kā arī tādu materiālu iepirkumiem, uz kuriem attiecas kontroles vai aizlieguma noteikumi saistībā ar attiecīgiem daudzpusējiem kontroles režīmiem.” |

Nosaukums

Pieņemtais nosaukums

Atrašanās vieta

Datums, kad iekļauts sarakstā

Cita informācija

1.

Korea Mining Development Trading Corporation

zināms kā CHANGGWANG SINYONG CORPORATION; zināms kā EXTERNAL TECHNOLOGY GENERAL CORPORATION; zināms kā DPRKN MINING DEVELOPMENT TRADING COOPERATION; zināms kā KOMID

Centrālais rajons, Phenjana, KTDR

24.4.2009.

Galvenais ieroču tirgotājs un galvenais tādu preču un iekārtu eksportētājs, kas saistītas ar ballistiskajām raķetēm un parastajiem ieročiem.

2.

Korea Ryonbong General Corporation

zināms kā KOREA YONBONG GENERAL CORPORATION; iepriekš zināms kā LYONGAKSAN GENERAL TRADING CORPORATION

Pot’onggang rajons, Phenjana, KTDR; Rakwon-dong, Pothonggang rajons, Phenjana, KTDR

24.4.2009.

Aizsardzības konglomerāts, kas specializējas iegādē KTDR aizsardzības nozarēm un atbalsta sniegšanā minētās valsts pārdošanas darījumiem, kas saistīti ar militāro jomu.

3.

Tanchon Commercial Bank

iepriekš zināma ar nosaukumu CHANGGWANG CREDIT BANK; iepriekš zināma ar nosaukumu KOREA CHANGGWANG CREDIT BANK

Saemul 1-Dong Pyongchon rajons, Phenjana, KTDR

24.4.2009.

KTDR galvenā finanšu iestāde parasto ieroču, ballistisko raķešu un tādu preču pārdošanai, kas saistītas ar minēto ieroču komplektāciju un ražošanu.

4.

Namchongang Trading Corporation

zināms kā NGC; zināms kā NAMCHONGANG TRADING; zināms kā NAM CHON GANG CORPORATION; zināms kā NOMCHONGANG TRADING CO.; zināms kā NAM CHONG GAN TRADING CORPORATION

Phenjana, KTDR

16.7.2009.

Namchongang ir KTDR tirdzniecības uzņēmums, kas pakļauts Galvenajam atomenerģijas birojam (GAB). Namchongang ir bijis iesaistīts kādā KTDR kodoliekārtā konstatētu Japānas izcelsmes vakuuma sūkņu iepirkumā, kā arī kādā kodolmateriālu pirkšanas darījumā ar kādu Vācijas iedzīvotāju. Uzņēmums arī ir bijis iesaistīts alumīnija cauruļu un citu iekārtu iegādē, kas īpaši piemērotas urāna bagātināšanas programmai 20. gs. deviņdesmito gadu beigās. Uzņēmuma pārstāvis ir kāds bijušais diplomāts, kurš strādāja par KTDR pārstāvi Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (SAEA) inspekcijā Yongbyon kodoliekārtās 2007. gadā. Namchongang rīcība izplatīšanas jomā rada dziļas bažas, zinot KTDR agrākās izplatīšanas darbības.

5.

Hong Kong Electronics

zināms kā HONG KONG ELECTRONICS KISH CO

Sanaee St., Kiša sala, Irāna

16.7.2009.

Uzņēmums pieder bankai Tanchon Commercial Bank un KOMID vai tie kontrolē uzņēmumu, vai arī uzņēmums rīkojas vai tiek uzskatīts, ka rīkojas, to interesēs vai to vārdā. Kopš 2007. gada Hong Kong Electronics ir pārskaitījis miljoniem dolāru ar izplatīšanu saistītus līdzekļus bankas Tanchon Commercial Bank un KOMID vārdā (Komiteja abas vienības iekļāva sarakstā 2009. gada aprīlī). Hong Kong Electronics ir veicinājis naudas plūsmu no Irānas uz KTDR KOMID vārdā.

6.

Korea Hyoksin Trading Corporation

zināms kā KOREA HYOKSIN EXPORT AND IMPORT CORPORATION

Rakwon-dong, Pothonggang rajons, Phenjana, KTDR

16.7.2009.

Phenjanā izvietots KTDR uzņēmums, kurš ir pakļauts uzņēmumam Korea Ryonbong General Corporation (Komiteja to iekļāva sarakstā 2009. gada aprīlī) un iesaistīts masu iznīcināšanas ieroču izstrādē.

7.

Galvenais Atomenerģijas birojs (GAB)

zināms kā Atomenerģijas ģenerāldepartaments (GDAE)

Haeudong, Pyongchen rajons, Phenjana, KTDR

16.7.2009.

GAB ir atbildīgs par KTDR kodolprogrammu, kurā ietilpst Yongbyon kodolpētījumu centrs un tā 5 MWe (25 MWt) plutonija ražošanas pētījumu reaktors, kā arī degvielas ražošanas un atkārtotas apstrādes iekārtas. GAB ir rīkojis tikšanās un sarunas ar Starptautisko Atomenerģijas aģentūru par kodoljautājumiem. GAB ir galvenā KTDR valdības aģentūra, kura pārrauga kodolprogrammas, tostarp Yongbyon kodolpētījumu centra darbību.

8.

Korean Tangun Trading Corporation

Phenjana, KTDR

16.7.2009.

Korea Tangun Trading Corporation ir pakļauts KTDR Otrai dabaszinātņu akadēmijai un galvenokārt ir atbildīgs par preču un tehnoloģiju iepirkšanu KTDR aizsardzības jomas pētījumu un attīstības programmu atbalstam, tostarp, bet ne tikai, par masu iznīcināšanas ieroču un to piegādes sistēmu programmām un iepirkumiem, kā arī tādu materiālu iepirkumiem, uz kuriem attiecas kontroles vai aizlieguma noteikumi saistībā ar attiecīgiem daudzpusējiem kontroles režīmiem.”

---