# Jurnalul Oficial L 161/2009

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2009.161.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 161 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5224 iunie 2009 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2009.161.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 161

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5224 iunie 2009

---

| Cuprins | | I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | | Regulamentul (CE) nr. 541/2009 al Comisiei din 23 iunie 2009 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 1 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 542/2009 al Comisiei din 23 iunie 2009 de deschidere a procedurii de licitație pentru acordarea unui ajutor pentru depozitarea privată a uleiului de măsline | 3 |

Cuprins

I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

Pagina

REGULAMENTE

Regulamentul (CE) nr. 541/2009 al Comisiei din 23 iunie 2009 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

1

*

Regulamentul (CE) nr. 542/2009 al Comisiei din 23 iunie 2009 de deschidere a procedurii de licitație pentru acordarea unui ajutor pentru depozitarea privată a uleiului de măsline

3

| | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie |
| --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | Consiliu |
| | | 2009/487/CE |
| | * | Decizia Consiliului din 24 octombrie 2008 privind încheierea unui Protocol între Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein la Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind criteriile și mecanismele de determinare a statului responsabil de examinarea unei cereri de azil introduse într-un stat membru sau în Elveția | 6 |
| Protocol între Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein la Acordul între Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind criteriile și mecanismele de determinare a statului responsabil să examineze o cerere de azil introdusă într-un stat membru sau în Elveția | 8 |
| | | Comisie |
| | | 2009/488/CE, Euratom |
| | * | Decizia Comisiei din 11 iunie 2009 privind încheierea Memorandumului de înțelegere dintre Comisia Europeană și Organizația Europeană pentru Cercetare Nucleară (CERN) (
  1
  ) | 13 |
| | | 2009/489/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 16 iunie 2009 de stabilire a poziției Comunității cu privire la o decizie a autorităților administrative, în temeiul Acordului între Guvernul Statelor Unite ale Americii și Comunitatea Europeană privind coordonarea programelor de etichetare referitoare la eficiența energetică a echipamentelor de birou, cu privire la revizuirea specificațiilor pentru computere prevăzute în partea VIII a anexei C la acord (
  1
  ) | 16 |
| | | 2009/490/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 23 iunie 2009 privind cerințele de siguranță care trebuie îndeplinite de standardele europene pentru playere audio personale în temeiul Directivei 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului (
  1
  ) | 38 |

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Consiliu

2009/487/CE

*

Decizia Consiliului din 24 octombrie 2008 privind încheierea unui Protocol între Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein la Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind criteriile și mecanismele de determinare a statului responsabil de examinarea unei cereri de azil introduse într-un stat membru sau în Elveția

6

Protocol între Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein la Acordul între Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind criteriile și mecanismele de determinare a statului responsabil să examineze o cerere de azil introdusă într-un stat membru sau în Elveția

8

Comisie

2009/488/CE, Euratom

*

Decizia Comisiei din 11 iunie 2009 privind încheierea Memorandumului de înțelegere dintre Comisia Europeană și Organizația Europeană pentru Cercetare Nucleară (CERN) (
  1
  )

1

13

2009/489/CE

*

Decizia Comisiei din 16 iunie 2009 de stabilire a poziției Comunității cu privire la o decizie a autorităților administrative, în temeiul Acordului între Guvernul Statelor Unite ale Americii și Comunitatea Europeană privind coordonarea programelor de etichetare referitoare la eficiența energetică a echipamentelor de birou, cu privire la revizuirea specificațiilor pentru computere prevăzute în partea VIII a anexei C la acord (
  1
  )

1

16

2009/490/CE

*

Decizia Comisiei din 23 iunie 2009 privind cerințele de siguranță care trebuie îndeplinite de standardele europene pentru playere audio personale în temeiul Directivei 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului (
  1
  )

1

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

REGULAMENTE

| 24.6.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 161/1

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 541/2009 AL COMISIEI

din 23 iunie 2009

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 24 iunie 2009.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 23 iunie 2009.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | CL | 55,0 |
| MA | 32,7 |
| MK | 26,0 |
| TR | 52,6 |
| ZZ | 41,6 |
| 0707 00 05 | JO | 156,8 |
| MK | 23,3 |
| TR | 121,2 |
| ZZ | 100,4 |
| 0709 90 70 | TR | 102,3 |
| ZZ | 102,3 |
| 0805 50 10 | AR | 50,0 |
| BR | 104,3 |
| TR | 64,0 |
| ZA | 76,7 |
| ZZ | 73,8 |
| 0808 10 80 | AR | 79,7 |
| BR | 75,3 |
| CL | 95,1 |
| CN | 88,3 |
| NZ | 104,7 |
| US | 102,6 |
| UY | 61,5 |
| ZA | 87,1 |
| ZZ | 86,8 |
| 0809 10 00 | TR | 221,1 |
| US | 174,4 |
| ZZ | 197,8 |
| 0809 20 95 | TR | 351,1 |
| US | 377,7 |
| ZZ | 364,4 |
| 0809 30 | MA | 405,8 |
| TR | 106,1 |
| US | 203,1 |
| ZZ | 238,3 |
| 0809 40 05 | AU | 289,7 |
| CL | 108,6 |
| ZZ | 199,2 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

CL

55,0

MA

32,7

MK

26,0

TR

52,6

ZZ

41,6

0707 00 05

JO

156,8

MK

23,3

TR

121,2

ZZ

100,4

0709 90 70

TR

102,3

ZZ

102,3

0805 50 10

AR

50,0

BR

104,3

TR

64,0

ZA

76,7

ZZ

73,8

0808 10 80

AR

79,7

BR

75,3

CL

95,1

CN

88,3

NZ

104,7

US

102,6

UY

61,5

ZA

87,1

ZZ

86,8

0809 10 00

TR

221,1

US

174,4

ZZ

197,8

0809 20 95

TR

351,1

US

377,7

ZZ

364,4

0809 30

MA

405,8

TR

106,1

US

203,1

ZZ

238,3

0809 40 05

AU

289,7

CL

108,6

ZZ

199,2

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 24.6.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 161/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 161/3

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 542/2009 AL COMISIEI

din 23 iunie 2009

de deschidere a procedurii de licitație pentru acordarea unui ajutor pentru depozitarea privată a uleiului de măsline

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolul 43 literele (a), (d) și (j), coroborate cu articolul 4,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 33 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, Comisia poate decide să autorizeze organismele care prezintă garanții suficiente și care sunt aprobate de statele membre să încheie contracte pentru stocarea uleiului de măsline pe care îl comercializează, în caz de perturbare gravă a pieței anumitor regiuni ale Comunității. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 33 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, Comisia poate decide să autorizeze organismele care prezintă garanții suficiente și care sunt aprobate de statele membre să încheie contracte pentru stocarea uleiului de măsline pe care îl comercializează, în caz de perturbare gravă a pieței anumitor regiuni ale Comunității.

| (2) | În Spania și Grecia, țări care produc împreună peste două treimi din cantitatea de ulei de măsline produsă în UE, prețul mediu al uleiului de măsline înregistrat pe piață în perioada menționată la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 826/2008 al Comisiei din 20 august 2008 de stabilire a normelor comune de acordare a ajutorului pentru depozitarea privată a anumitor produse agricole (2) se situează sub nivelul prevăzut la articolul 33 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, iar acest fapt cauzează o perturbare gravă a piețelor acestor țări. În plus, se observă o gravă perturbare a pieței în Italia, Franța și Portugalia, deoarece scăderea preconizată a prețurilor îi determină pe comercianți să amâne toate achizițiile care nu sunt urgente. |
| --- | --- |

(2)

În Spania și Grecia, țări care produc împreună peste două treimi din cantitatea de ulei de măsline produsă în UE, prețul mediu al uleiului de măsline înregistrat pe piață în perioada menționată la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 826/2008 al Comisiei din 20 august 2008 de stabilire a normelor comune de acordare a ajutorului pentru depozitarea privată a anumitor produse agricole (2) se situează sub nivelul prevăzut la articolul 33 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, iar acest fapt cauzează o perturbare gravă a piețelor acestor țări. În plus, se observă o gravă perturbare a pieței în Italia, Franța și Portugalia, deoarece scăderea preconizată a prețurilor îi determină pe comercianți să amâne toate achizițiile care nu sunt urgente.

| (3) | Articolul 31 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede că se poate acorda un ajutor pentru depozitarea privată a uleiului de măsline și că acest ajutor trebuie fixat de Comisie în prealabil sau printr-o procedură de licitație publică. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 31 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede că se poate acorda un ajutor pentru depozitarea privată a uleiului de măsline și că acest ajutor trebuie fixat de Comisie în prealabil sau printr-o procedură de licitație publică.

| (4) | Regulamentul (CE) nr. 826/2008 stabilește norme comune de implementare a schemei de ajutoare pentru depozitarea privată. În conformitate cu articolul 6 din regulamentul respectiv, trebuie să se deschidă o procedură de licitație în conformitate cu normele și condițiile detaliate prevăzute la articolul 9 din același regulament. |
| --- | --- |

(4)

Regulamentul (CE) nr. 826/2008 stabilește norme comune de implementare a schemei de ajutoare pentru depozitarea privată. În conformitate cu articolul 6 din regulamentul respectiv, trebuie să se deschidă o procedură de licitație în conformitate cu normele și condițiile detaliate prevăzute la articolul 9 din același regulament.

| (5) | Cantitatea globală maximă pentru care poate fi acordat ajutorul pentru depozitare privată trebuie stabilită la un nivel care, potrivit analizei de piață, să contribuie la stabilizarea pieței. |
| --- | --- |

(5)

Cantitatea globală maximă pentru care poate fi acordat ajutorul pentru depozitare privată trebuie stabilită la un nivel care, potrivit analizei de piață, să contribuie la stabilizarea pieței.

| (6) | Pentru a facilita activitatea administrativă și de control legată de încheierea contractelor, trebuie să se stabilească o cantitate minimă de produs pentru fiecare ofertă. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a facilita activitatea administrativă și de control legată de încheierea contractelor, trebuie să se stabilească o cantitate minimă de produs pentru fiecare ofertă.

| (7) | Trebuie să se stabilească o garanție pentru a se asigura faptul că agenții economici își îndeplinesc obligațiile contractuale și că măsura produce efectul dorit asupra pieței. |
| --- | --- |

(7)

Trebuie să se stabilească o garanție pentru a se asigura faptul că agenții economici își îndeplinesc obligațiile contractuale și că măsura produce efectul dorit asupra pieței.

| (8) | Având în vedere evoluția situației pieței în anul de piață curent și prevederile pentru anul de piață următor, Comisia trebuie să aibă posibilitatea de a decide să reducă durata contractelor în curs și să ajusteze nivelul ajutorului în consecință. Această opțiune trebuie inclusă în contract, astfel cum se prevede la articolul 21 din Regulamentul (CE) nr. 826/2008. |
| --- | --- |

(8)

Având în vedere evoluția situației pieței în anul de piață curent și prevederile pentru anul de piață următor, Comisia trebuie să aibă posibilitatea de a decide să reducă durata contractelor în curs și să ajusteze nivelul ajutorului în consecință. Această opțiune trebuie inclusă în contract, astfel cum se prevede la articolul 21 din Regulamentul (CE) nr. 826/2008.

| (9) | În conformitate cu articolul 12 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 826/2008, trebuie să se stabilească perioada de care dispun statele membre pentru a transmite Comisiei toate ofertele valabile. |
| --- | --- |

(9)

În conformitate cu articolul 12 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 826/2008, trebuie să se stabilească perioada de care dispun statele membre pentru a transmite Comisiei toate ofertele valabile.

| (10) | Comitetul de gestionare a organizării comune a piețelor agricole nu a emis niciun aviz în termenul stabilit de președinte, |
| --- | --- |

(10)

Comitetul de gestionare a organizării comune a piețelor agricole nu a emis niciun aviz în termenul stabilit de președinte,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiect

(1)   Se deschide o procedură de licitație pentru a se stabili nivelul ajutorului pentru depozitarea privată menționat la articolul 31 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 pentru categoriile de ulei de măsline enumerate în anexa la prezentul regulament și definite la punctul 1 din anexa XVI la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(2)   Cantitatea globală maximă pentru care se poate acorda ajutorul pentru depozitarea privată este de 110 000 de tone.

Articolul 2

Norme aplicabile

Se aplică dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 826/2008, cu excepția cazului în care prezentul regulament prevede dispoziții contrare.

Articolul 3

Depunerea ofertelor

(1)   Subperioada de depunere a ofertelor pentru prima licitație parțială începe la 1 iulie 2009 și se termină la 6 iulie 2009, la ora 11:00, ora Bruxelles-ului.

Subperioada de depunere a ofertelor pentru a doua licitație parțială începe în prima zi lucrătoare după încheierea subperioadei precedente și se termină la 16 iulie 2009, la ora 11:00, ora Bruxelles-ului.

(2)   Ofertele se raportează la o perioadă de depozitare de 180 de zile.

(3)   Fiecare ofertă trebuie să aibă ca obiect o cantitate de minimum 50 de tone.

(4)   În cazul în care un operator economic participă la o procedură de licitație pentru două sau mai multe categorii de ulei sau pentru rezervoare aflate la adrese diferite, acesta trebuie să prezinte o ofertă separată pentru fiecare caz.

(5)   Ofertele pot fi depuse numai în Spania, Italia, Grecia, Franța și Portugalia.

Articolul 4

Garanții

Ofertanții constituie o garanție de 50 EUR pentru fiecare tonă de ulei de măsline care face obiectul ofertei.

Articolul 5

Reducerea duratei contractelor

Pe baza evoluției pieței uleiului de măsline și a perspectivelor de viitor, Comisia poate decide, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 195 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, să reducă durata contractelor în curs și să ajusteze valoarea ajutorului în consecință. Contractul încheiat cu ofertantul câștigător include o referire la această opțiune.

Articolul 6

Notificarea Comisiei cu privire la oferte

În conformitate cu articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 826/2008, statele membre notifică separat Comisiei toate ofertele valabile în termen de 24 ore de la încheierea fiecărei subperioade de licitație prevăzute la articolul 3 alineatul (1) din prezentul regulament.

Articolul 7

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 23 iunie 2009.

Pentru Comisie

Mariann FISCHER BOEL

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 223, 21.8.2008, p. 3.

2

---

ANEXĂ

Categorii de ulei de măsline menționate la articolul 1 alineatul (1):

| — | Ulei de măsline extra virgin |
| --- | --- |

—

Ulei de măsline extra virgin

| — | Ulei de măsline virgin |
| --- | --- |

—

Ulei de măsline virgin

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Consiliu

| 24.6.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 161/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 161/6

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 24 octombrie 2008

privind încheierea unui Protocol între Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein la Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind criteriile și mecanismele de determinare a statului responsabil de examinarea unei cereri de azil introduse într-un stat membru sau în Elveția

(2009/487/CE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 63 alineatul (1) litera (a), coroborat cu articolul 300 alineatul (2) primul paragraf prima teză și articolul 300 alineatul (3) primul paragraf,

având în vedere propunerea Comisiei,

având în vedere avizul Parlamentului European (1),

întrucât:

| (1) | La 27 februarie 2006, Consiliul a autorizat Comisia să deschidă negocieri, în numele Comunității, cu Confederația Elvețiană și cu Principatul Liechtenstein în vederea încheierii unui protocol privind participarea Danemarcei la Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind criteriile și mecanismele de determinare a statului responsabil de examinarea unei cereri de azil introduse într-un stat membru sau în Elveția (denumit în continuare „protocolul”). Aceste negocieri s-au finalizat. |
| --- | --- |

(1)

La 27 februarie 2006, Consiliul a autorizat Comisia să deschidă negocieri, în numele Comunității, cu Confederația Elvețiană și cu Principatul Liechtenstein în vederea încheierii unui protocol privind participarea Danemarcei la Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind criteriile și mecanismele de determinare a statului responsabil de examinarea unei cereri de azil introduse într-un stat membru sau în Elveția (denumit în continuare „protocolul”). Aceste negocieri s-au finalizat.

| (2) | În conformitate cu decizia Consiliului din 28 februarie 2008 și sub rezerva încheierii finale a acestuia la o dată ulterioară, prezentul protocol a fost semnat, în numele Comunității Europene, la 28 februarie 2008. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu decizia Consiliului din 28 februarie 2008 și sub rezerva încheierii finale a acestuia la o dată ulterioară, prezentul protocol a fost semnat, în numele Comunității Europene, la 28 februarie 2008.

| (3) | Prezentul protocol ar trebui aprobat. |
| --- | --- |

(3)

Prezentul protocol ar trebui aprobat.

| (4) | Intrarea în vigoare a protocolului în ceea ce privește Elveția depinde de punerea în aplicare a Acordului dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, asigurarea respectării și dezvoltarea acquis-ului Schengen (2) și a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind criteriile și mecanismele de determinare a statului responsabil de examinarea unei cereri de azil introduse într-un stat membru sau în Elveția (3). |
| --- | --- |

(4)

Intrarea în vigoare a protocolului în ceea ce privește Elveția depinde de punerea în aplicare a Acordului dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, asigurarea respectării și dezvoltarea acquis-ului Schengen (2) și a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind criteriile și mecanismele de determinare a statului responsabil de examinarea unei cereri de azil introduse într-un stat membru sau în Elveția (3).

| (5) | Intrarea în vigoare a protocolului în ceea ce privește Liechtenstein depinde de punerea în aplicare a Protocolului dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, asigurarea respectării și dezvoltarea acquis-ului Schengen (denumit în continuare „Protocolul privind asocierea Principatului Liechtenstein la acquis-ul Schengen”) și a Protocolului dintre Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind criteriile și mecanismele de determinare a statului responsabil de examinarea unei cereri de azil introduse într-un stat membru sau în Elveția (denumit în continuare „Protocolul privind asocierea Principatului Liechtenstein la acquis-ul Dublin”). În consecință, depunerea instrumentului de aprobare în ceea ce privește Liechtenstein nu ar trebui să aibă loc înainte de aprobarea de către Consiliu a Protocolului privind asocierea Principatului Liechtenstein la acquis-ul Schengen și a Protocolului privind asocierea Principatului Liechtenstein la acquis-ul Dublin. |
| --- | --- |

(5)

Intrarea în vigoare a protocolului în ceea ce privește Liechtenstein depinde de punerea în aplicare a Protocolului dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, asigurarea respectării și dezvoltarea acquis-ului Schengen (denumit în continuare „Protocolul privind asocierea Principatului Liechtenstein la acquis-ul Schengen”) și a Protocolului dintre Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind criteriile și mecanismele de determinare a statului responsabil de examinarea unei cereri de azil introduse într-un stat membru sau în Elveția (denumit în continuare „Protocolul privind asocierea Principatului Liechtenstein la acquis-ul Dublin”). În consecință, depunerea instrumentului de aprobare în ceea ce privește Liechtenstein nu ar trebui să aibă loc înainte de aprobarea de către Consiliu a Protocolului privind asocierea Principatului Liechtenstein la acquis-ul Schengen și a Protocolului privind asocierea Principatului Liechtenstein la acquis-ul Dublin.

| (6) | Regatul Unit și Irlanda, în conformitate cu articolul 3 din Protocolul privind poziția Regatului Unit și a Irlandei anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul de instituire a Comunității Europene, iau parte la adoptarea și aplicarea prezentei decizii. |
| --- | --- |

(6)

Regatul Unit și Irlanda, în conformitate cu articolul 3 din Protocolul privind poziția Regatului Unit și a Irlandei anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul de instituire a Comunității Europene, iau parte la adoptarea și aplicarea prezentei decizii.

| (7) | În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul de instituire a Comunității Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii care nu este obligatorie pentru aceasta și nu i se aplică, |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul de instituire a Comunității Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii care nu este obligatorie pentru aceasta și nu i se aplică,

DECIDE:

Articolul 1

Protocolul dintre Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein la Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind criteriile și mecanismele de determinare a statului responsabil de examinarea unei cereri de azil introduse într-un stat membru sau în Elveția se aprobă prin prezenta decizie în numele Comunității.

Textul protocolului se anexează la prezenta decizie.

Articolul 2

(1)   Prin prezenta decizie, președintele Consiliului este autorizat să numească persoana (persoanele) împuternicită (împuternicite) să depună, în numele Comunității, instrumentul de aprobare prevăzut la articolul 5 din protocol, pentru a exprima acordul Comunității de a-și asuma obligații în relațiile cu Elveția.

(2)   Prin prezenta decizie, președintele Consiliului este autorizat să numească persoana (persoanele) împuternicită (împuternicite) să depună, în numele Comunității, instrumentul de aprobare prevăzut la articolul 5 din protocol, pentru a exprima acordul Comunității de a-și asuma obligații în relațiile cu Liechtenstein. Depunerea acestui instrument nu are loc înaintea aprobării de către Consiliu, în numele Comunității Europene și în numele Uniunii Europene, a Protocolului privind asocierea Principatului Liechtenstein la acquis-ul Schengen și, în numele Comunității Europene, a Protocolului privind asocierea Principatului Liechtenstein la acquis-ul Dublin.

Articolul 3

Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Luxemburg, 24 octombrie 2008.

Pentru Consiliu

Președintele

M. ALLIOT-MARIE

---

(1)  Avizul din 8 iulie 2008 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

1

(2)  JO L 53, 27.2.2008, p. 52.

2

(3)  JO L 53, 27.2.2008, p. 5.

3

---

PROTOCOL

între Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein la Acordul între Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind criteriile și mecanismele de determinare a statului responsabil să examineze o cerere de azil introdusă într-un stat membru sau în Elveția

COMUNITATEA EUROPEANĂ (denumită în continuare „Comunitatea”),

pe de o parte,

și

CONFEDERAȚIA ELVEȚIANĂ (denumită în continuare „Elveția”)

și

PRINCIPATUL LIECHTENSTEIN (denumit în continuare „Liechtenstein”),

pe de altă parte,

denumite în continuare „părțile contractante”,

ȚINÂND SEAMA că Protocolul privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul de instituire a Comunității Europene, prevede că nicio măsură adoptată în conformitate cu titlul IV din Tratatul de instituire a Comunității Europene nu este obligatorie pentru Danemarca și nu se aplică în Danemarca;

FĂCÂND TRIMITERE la prevederile Acordului între Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind criteriile și mecanismele de determinare a statului responsabil să examineze o cerere de azil introdusă într-un stat membru sau în Elveția (1) (denumit în continuare „Acordul între Comunitatea Europeană și Elveția”) privind posibilitatea pentru Regatul Danemarcei (denumit în continuare „Danemarca”) de a solicita să ia parte la respectivul acord;

AVÂND ÎN VEDERE Protocolul între Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein la același Acord între Comunitatea Europeană și Elveția privind aderarea Principatului Liechtenstein la respectivul acord, în conformitate cu articolul 15 din acel acord;

CONSTATÂND că Regatul Danemarcei, prin scrisoarea din 8 noiembrie 2004, a solicitat să ia parte la același acord între Comunitatea Europeană și Elveția;

REAMINTIND că în conformitate cu acordul între Comunitatea Europeană și Elveția, la care Principatul Liechtenstein a aderat, condițiile pentru participarea Regatului Danemarcei sunt determinate de părțile contractante, hotărând de comun acord cu Danemarca, printr-un protocol la respectivul acord;

AVÂND ÎN VEDERE că a fost oportună, în primul rând, încheierea unui acord între Danemarca și Comunitate pentru a reglementa, în special, aspectele legate de competența Curții de Justiție și de coordonarea între Comunitate și Danemarca în ceea ce privește acordurile internaționale;

AVÂND ÎN VEDERE Acordul între Comunitatea Europeană și Regatul Danemarcei privind criteriile și mecanismele de determinare a statului responsabil să examineze o cerere de azil introdusă în Danemarca sau în orice alt stat membru al Uniunii Europene și „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în vederea aplicării efective a Convenției de la Dublin (2);

AVÂND ÎN VEDERE că este, în consecință, necesar să se stabilească condițiile pentru participarea Danemarcei la Acordul între Comunitatea Europeană și Elveția, la care a aderat Liechtenstein, și că, în special, este necesar să se stabilească drepturile și obligațiile între Elveția, Liechtenstein și Danemarca;

CONSTATÂND că intrarea în vigoare a prezentului protocol se bazează pe acordul Danemarcei, în conformitate cu cerințele constituționale ale acesteia,

CONVIN URMĂTOARELE DISPOZIȚII:

Articolul 1

Regatul Danemarcei ia parte la acordul între Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind criteriile și mecanismele de determinare a statului responsabil să examineze o cerere de azil introdusă într-un stat membru sau în Elveția (denumit în continuare „Acordul între Comunitatea Europeană și Elveția”), la care Principatul Liechtenstein a aderat printr-un protocol (denumit în continuare „Protocolul Liechtenstein”), în conformitate cu articolul 15 din acord, în condițiile prevăzute de Acordul între Comunitatea Europeană și Regatul Danemarcei privind criteriile și mecanismele de determinare a statului responsabil să examineze o cerere de azil introdusă în Danemarca sau în orice alt stat membru al Uniunii Europene și „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în vederea aplicării efective a Convenției de la Dublin (denumit în continuare „Acordul între Comunitatea Europeană și Danemarca”) și de prezentul protocol.

Articolul 2

(1)   Dispozițiile din Regulamentul (CE) nr. 343/2003 al Consiliului din 18 februarie 2003 de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil să examineze o cerere de azil introdusă într-unul din statele membre de către un resortisant al unei țări terțe (3) („Regulamentul Dublin”), care este anexat la prezentul protocol și face parte integrantă din acesta, împreună cu măsurile de punere în aplicare ale acestuia adoptate în temeiul articolului 27 alineatul (2) din „Regulamentul Dublin” se aplică, în conformitate cu dreptul internațional, raporturilor dintre Danemarca, pe de o parte, și Elveția și Liechtenstein, pe de altă parte.

(2)   Dispozițiile din Regulamentul (CE) nr. 2725/2000 al Consiliului din 11 decembrie 2000 privind instituirea sistemului „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Convenției de la Dublin (4) („Regulamentul Eurodac”), care este anexat la prezentul protocol și face parte din acesta, împreună cu măsurile de punere în aplicare ale acestuia adoptate în temeiul articolului 22 sau al articolului 23 alineatul (2) din „Regulamentul Eurodac” se aplică, în conformitate cu dreptul internațional, raporturilor dintre Danemarca, pe de o parte, și Elveția și Liechtenstein, pe de altă parte.

(3)   Modificările la actele menționate la alineatele (1) și (2), pe care Danemarca le notifică Comisiei în conformitate cu articolul 3 din Acordul între Comunitatea Europeană și Danemarca, și cele pe care Elveția și Liechtensteinul le notifică Comisiei, în conformitate cu articolul 4 din Acordul între Comunitatea Europeană și Elveția și cu articolul 5 din Protocolul Liechtenstein, se aplică, în conformitate cu dreptul internațional, raporturilor dintre Danemarca, pe de o parte, și Elveția și Liechtenstein, pe de altă parte.

(4)   Măsurile de punere în aplicare adoptate în temeiul articolului 27 alineatul (2) din „Regulamentul Dublin” și măsurile de punere în aplicare adoptate în temeiul articolului 22 sau al articolului 23 alineatul (2) din „Regulamentul Eurodac” pe care Danemarca le notifică Comisiei în conformitate cu articolul 4 din Acordul între Comunitatea Europeană și Danemarca și cele pe care Elveția și Liechtenstein le notifică Comisiei în conformitate cu articolul 4 din Acordul între Comunitatea Europeană și Elveția și cu articolul 5 din Protocolul Liechtenstein se aplică, în conformitate cu dreptul internațional, raporturilor dintre Danemarca, pe de o parte, și Elveția și Liechtenstein, pe de altă parte.

Articolul 3

Elveția și Liechtensteinul sunt îndreptățite să formuleze înaintea Curții de Justiție memorii sau observații scrise în cauzele în care o instanță judecătorească din Danemarca a formulat o acțiune pentru pronunțarea unei hotărâri preliminare în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din acordul dintre Comunitatea Europeană și Danemarca.

Articolul 4

(1)   În cazul unei plângeri formulate de Elveția sau de Liechtenstein cu privire la aplicarea sau interpretarea de către Danemarca a prezentului protocol, Elveția sau Liechtensteinul pot să solicite Comisiei includerea chestiunii respective, în mod oficial, ca punct litigios, pe ordinea de zi a comitetului mixt.

(2)   În cazul unei plângeri formulate de Danemarca cu privire la aplicarea sau interpretarea de către Elveția sau Liechtenstein a prezentului protocol, Danemarca este îndreptățită să solicite Comisiei includerea chestiunii respective, în mod oficial, ca punct litigios, pe ordinea de zi a comitetului mixt. Comisia este cea care înscrie subiectul pe ordinea de zi.

(3)   Comitetul mixt are la dispoziție pentru soluționarea litigiului 90 de zile de la data adoptării ordinii de zi pe care a fost înscris litigiul. În acest scop, Danemarca are dreptul să prezinte observații comitetului mixt.

(4)   În cazul în care comitetul mixt soluționează un litigiu într-un mod care necesită punerea în aplicare în Danemarca, Danemarca notifică părțile contractante, în termenul prevăzut la alineatul (3), dacă va pune sau nu în aplicare hotărârea de soluționare.

Dacă Danemarca notifică decizia sa de a nu pune în aplicare hotărârea de soluționare, se aplică alineatul (5).

(5)   Dacă litigiul nu poate fi soluționat de către comitetul mixt în termenul prevăzut la alineatul (3), se acordă un termen suplimentar de 90 de zile pentru găsirea unei soluții definitive. În cazul în care comitetul mixt nu a luat o decizie la încetarea termenului respectiv, prezentul protocol se consideră reziliat la sfârșitul ultimei zile din termenul respectiv.

Articolul 5

Prezentul protocol este supus ratificării sau aprobării de către părțile contractante.

Instrumentele de ratificare sau aprobare se depun la Secretarul General al Consiliului, care îndeplinește rolul de depozitar.

În ceea ce privește Liechtensteinul, prezentul protocol intră în vigoare în prima zi a celei de a doua luni care urmează notificării de către Comunitate și Liechtenstein cu privire la îndeplinirea procedurilor lor.

În ceea ce privește Elveția, prezentul protocol intră în vigoare în prima zi a celei de a doua luni care urmează notificării de către Comunitate și Elveția cu privire la îndeplinirea procedurilor lor.

Intrarea în vigoare a prezentului protocol pentru Comunitate și Liechtenstein, pe de o parte, respectiv Comunitate și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, are loc sub rezerva primirii în prealabil de către depozitar a unei note din partea Danemarcei prin care Danemarca notifică asumarea dispozițiilor prezentului protocol și declară că aplică dispozițiile menționate la articolul 2 în raporturile sale reciproce cu Elveția și Liechtenstein.

Articolul 6

Fiecare parte contractantă poate denunța prezentul protocol printr-o declarație scrisă adresată depozitarului. Această declarație produce efecte la șase luni de la data depunerii.

Prezentul protocol își încetează existența în cazul rezilierii aplicării acordului dintre Comunitatea Europeană și Danemarca.

Prezentul protocol își încetează existența în cazul în care este denunțat fie de către Comunitate, fie atât de către Elveția, cât și de către Liechtenstein.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunitá Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Image

Image

За Конфедерация Швейцария

Por la Confederación Suiza

Za Švýcarskou konfederaci

For Det Schweiziske Forbund

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

Για την Ελβετική Συνομοσπονδία

For the Swiss Confederation

Pour la Confédération suisse

Per la Confederazione svizzera

Šveices Konfederācijas vārdā

Šveicarijos Konfederacijos vardu

A Svájci Államszövetség részéről

Għall-Konfederazzjoni Żvizzera

Voor de Zwitserse Bondsstaat

W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej

Pela Confederação Suíça

Pentru Confederația Elvețiană

Za Švajčiarsku konfederáciu

Za Švicarsko konfederacijo

Sveitsin valaliiton puolesta

På Schweiziska edsförbundets vägnar

Image

За Княжество Лихтенщайн

Por el Principado de Liechtenstein

Za Lichtenštejnské knížectví

For Fyrstendømmet Liechtenstein

Für das Fürstentum Liechtenstein

Liechtensteini Vürstiriigi nimel

Για το Πριγκιπάτο του Λιχτενστάιν

For the Principality of Liechtenstein

Pour la Principauté de Liechtenstein

Per il Principato del Liechtenstein

Lihtenšteinas Firstistes vārdā

Lichtenšteino Kunigaikštystės vardu

A Liechtensteini Hercegség részéről

Għall-Prinċipat ta' Liechtenstein

Voor het Vorstendom Liechtenstein

W imieniu Księstwa Liechtensteinu

Pelo Principado do Liechtenstein

Pentru Principatul Liechtenstein

Za Lichtenštajnské kniežatstvo

Za Kneževino Lihtenštajn

Liechtensleinin ruhtinaskunnan puolesta

För Furstendömet Liechtenstein

Image

---

(1)  JO L 53, 27.2.2008, p. 5.

1

(2)  JO L 66, 8.3.2006, p. 38.

2

(3)  JO L 50, 25.2.2003, p. 1.

3

(4)  JO L 316, 15.12.2000, p. 1.

4

ANEXĂ

REGULAMENTUL (CE) nr. 343/2003 AL CONSILIULUI din 18 februarie 2003 de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil să examineze o cerere de azil introdusă într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe (JO L 50, 25.2.2003, p. 1).

REGULAMENTUL (CE) nr. 2725/2000 AL CONSILIULUI din 11 decembrie 2000 privind instituirea sistemului „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Convenției de la Dublin (JO L 316, 15.12.2000, p. 1).

---

Comisie

| 24.6.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 161/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 161/13

---

DECIZIA COMISIEI

din 11 iunie 2009

privind încheierea Memorandumului de înțelegere dintre Comisia Europeană și Organizația Europeană pentru Cercetare Nucleară (CERN)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/488/CE, Euratom)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene și Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

întrucât:

| (1) | La 10 octombrie 1994 s-a semnat un acord administrativ între Comunitatea Europeană și Organizația Europeană pentru Cercetare Nucleară (CERN). |
| --- | --- |

(1)

La 10 octombrie 1994 s-a semnat un acord administrativ între Comunitatea Europeană și Organizația Europeană pentru Cercetare Nucleară (CERN).

| (2) | Discuțiile exploratorii au pus în evidență oportunitatea consolidării și upgradării de către Comisie a cooperării cu CERN în contextul recentelor evoluții din Spațiul european de cercetare (ERA). |
| --- | --- |

(2)

Discuțiile exploratorii au pus în evidență oportunitatea consolidării și upgradării de către Comisie a cooperării cu CERN în contextul recentelor evoluții din Spațiul european de cercetare (ERA).

| (3) | A fost redactat un nou acord, sub forma unui memorandum de înțelegere, în scopul de a acoperi teme cum ar fi cooperarea intensificată prin activități comune menite să consolideze și să dezvolte ERA pe mai departe și să implementeze și să continue Strategia europeană pentru fizica particulelor, precum și consultările și schimbul de informații asupra unor subiecte de interes comun, în particular privind consolidarea și dezvoltarea pe mai departe a ERA și privind Strategia europeană pentru fizica particulelor, inclusiv, pentru aceasta din urmă, contactele aferente cu statele CERN care nu sunt membre ale UE. |
| --- | --- |

(3)

A fost redactat un nou acord, sub forma unui memorandum de înțelegere, în scopul de a acoperi teme cum ar fi cooperarea intensificată prin activități comune menite să consolideze și să dezvolte ERA pe mai departe și să implementeze și să continue Strategia europeană pentru fizica particulelor, precum și consultările și schimbul de informații asupra unor subiecte de interes comun, în particular privind consolidarea și dezvoltarea pe mai departe a ERA și privind Strategia europeană pentru fizica particulelor, inclusiv, pentru aceasta din urmă, contactele aferente cu statele CERN care nu sunt membre ale UE.

| (4) | Comisiei i se acordă dreptul permanent de a asista la sesiunile Consiliului CERN cu privire la strategia europeană și de a se exprima în cadrul acestor sesiuni, cu menținerea, în același timp, a statutului de observator la Consiliul CERN (1), acordat Comunităților Europene în 1985. |
| --- | --- |

(4)

Comisiei i se acordă dreptul permanent de a asista la sesiunile Consiliului CERN cu privire la strategia europeană și de a se exprima în cadrul acestor sesiuni, cu menținerea, în același timp, a statutului de observator la Consiliul CERN (1), acordat Comunităților Europene în 1985.

| (5) | Din prezentul memorandum nu decurg implicații financiare sau obligații juridice, |
| --- | --- |

(5)

Din prezentul memorandum nu decurg implicații financiare sau obligații juridice,

DECIDE:

Articolul 1

Memorandumul de înțelegere (în anexă) dintre Comisia Europeană și Organizația Europeană pentru Cercetare Nucleară (CERN) este aprobat. În mod corespunzător, memorandumul va înlocui Acordul administrativ din 10 octombrie 1994.

Articolul 2

Comisarul responsabil pentru știință și cercetare, Janez Potočnik, semnează, în numele Comisiei, Memorandumul de înțelegere dintre Comisia Europeană și Organizația Europeană pentru Cercetare Nucleară.

Adoptată la Bruxelles, 11 iunie 2009.

Pentru Comisie

Janez POTOČNIK

Membru al Comisiei

---

(1)  Decizia Consiliului CERN din 27-28 iunie 1985.

1

---

ANEXĂ

MEMORANDUM DE ÎNȚELEGERE

dintre Comisia Europeană și Organizația Europeană pentru Cercetare Nucleară

Comisia Europeană, denumită în continuare „Comisia”, și Organizația Europeană pentru Cercetare Nucleară, organizație neguvernamentală cu sediul la Geneva, Elveția, denumită în continuare „CERN” (denumite în continuare „cele două părți”),

LUÂND ÎN CONSIDERARE

| — | Tratatul privind instituirea Comunității Europene și Tratatul privind instituirea Comunității Europene a Energiei Atomice, prin care se promovează cooperarea cu țări terțe și organizații internaționale în domeniul cercetării, dezvoltării tehnologice și activităților demonstrative; |
| --- | --- |

—

Tratatul privind instituirea Comunității Europene și Tratatul privind instituirea Comunității Europene a Energiei Atomice, prin care se promovează cooperarea cu țări terțe și organizații internaționale în domeniul cercetării, dezvoltării tehnologice și activităților demonstrative;

| — | Convenția privind instituirea Organizației Europene pentru Cercetare Nucleară din 1 iulie 1953, astfel cum a fost revizuită la 18 ianuarie 1971, denumită în continuare „convenția”, în special articolul II prin care semnatarii convenției însărcinează CERN cu colaborarea dintre statele europene, inclusiv prin cooperare internațională, în domeniul cercetării fundamentale în fizica particulelor, ca ramură a fizicii care se ocupă de constituenții fundamentali ai materiei și de forțele dintre aceștia; |
| --- | --- |

—

Convenția privind instituirea Organizației Europene pentru Cercetare Nucleară din 1 iulie 1953, astfel cum a fost revizuită la 18 ianuarie 1971, denumită în continuare „convenția”, în special articolul II prin care semnatarii convenției însărcinează CERN cu colaborarea dintre statele europene, inclusiv prin cooperare internațională, în domeniul cercetării fundamentale în fizica particulelor, ca ramură a fizicii care se ocupă de constituenții fundamentali ai materiei și de forțele dintre aceștia;

| — | Programele-cadru ale Comunității Europene pentru cercetare, dezvoltare și activități demonstrative; |
| --- | --- |

—

Programele-cadru ale Comunității Europene pentru cercetare, dezvoltare și activități demonstrative;

| — | Cartea verde din 2007 privind noile perspective pentru Spațiul european de cercetare (ERA) (1), care încurajează intensificarea cooperării și consolidarea parteneriatelor cu organizații interguvernamentale din domeniul cercetării precum CERN (2), îndeosebi în ceea ce privește programarea cercetării, formarea și mobilitatea cercetătorilor, infrastructurile de cercetare, proprietatea intelectuală și cooperarea internațională; |
| --- | --- |

—

Cartea verde din 2007 privind noile perspective pentru Spațiul european de cercetare (ERA) (1), care încurajează intensificarea cooperării și consolidarea parteneriatelor cu organizații interguvernamentale din domeniul cercetării precum CERN (2), îndeosebi în ceea ce privește programarea cercetării, formarea și mobilitatea cercetătorilor, infrastructurile de cercetare, proprietatea intelectuală și cooperarea internațională;

| — | Strategia europeană pentru fizica particulelor, adoptată în unanimitate la 14 iulie 2006,






  — | prin care Consiliul CERN (3) definește, actualizează și duce mai departe Strategia europeană pentru fizica particulelor, cu sau fără utilizarea unui accelerator de particule, strategie care include reprezentarea statelor membre ale CERN la discuțiile cu alte țări și regiuni ale lumii în ceea ce privește, între altele, infrastructurile de cercetare pentru fizica particulelor; |
| --- | --- | --- |

—

Strategia europeană pentru fizica particulelor, adoptată în unanimitate la 14 iulie 2006,

—

prin care Consiliul CERN (3) definește, actualizează și duce mai departe Strategia europeană pentru fizica particulelor, cu sau fără utilizarea unui accelerator de particule, strategie care include reprezentarea statelor membre ale CERN la discuțiile cu alte țări și regiuni ale lumii în ceea ce privește, între altele, infrastructurile de cercetare pentru fizica particulelor;

| — | și care recunoaște necesitatea de a consolida relațiile dintre CERN și Uniunea Europeană cu privire la aspecte care țin de strategia menționată anterior; |
| --- | --- |

—

și care recunoaște necesitatea de a consolida relațiile dintre CERN și Uniunea Europeană cu privire la aspecte care țin de strategia menționată anterior;

| — | Noile structuri organizaționale aprobate de Consiliul CERN în septembrie 2007 și martie 2008 pentru definirea, actualizarea și continuarea strategiei europene (CERN/2732/rev și CERN/2779), care includ sesiuni ale Consiliului CERN dedicate strategiei europene; |
| --- | --- |

—

Noile structuri organizaționale aprobate de Consiliul CERN în septembrie 2007 și martie 2008 pentru definirea, actualizarea și continuarea strategiei europene (CERN/2732/rev și CERN/2779), care includ sesiuni ale Consiliului CERN dedicate strategiei europene;

RECUNOSCÂND

Responsabilitățile respective ale celor două părți în domeniile menționate anterior, care se consolidează reciproc,

DECID:

| 1. | Cele două părți intenționează să coopereze, cu respectarea atribuțiilor lor respective, la consolidarea și dezvoltarea în continuare a Spațiului european de cercetare, în special în ceea ce privește programarea cercetării, formarea și mobilitatea cercetătorilor, infrastructurile de cercetare, managementul proprietății intelectuale și colaborarea internațională. În acest scop, părțile pot desfășura activități comune. |
| --- | --- |

1.

Cele două părți intenționează să coopereze, cu respectarea atribuțiilor lor respective, la consolidarea și dezvoltarea în continuare a Spațiului european de cercetare, în special în ceea ce privește programarea cercetării, formarea și mobilitatea cercetătorilor, infrastructurile de cercetare, managementul proprietății intelectuale și colaborarea internațională. În acest scop, părțile pot desfășura activități comune.

| 2. | Cele două părți intenționează să coopereze, cu respectarea atribuțiilor lor respective, la continuarea și implementarea Strategiei europene pentru fizica particulelor. În acest scop, părțile pot desfășura activități comune. |
| --- | --- |

2.

Cele două părți intenționează să coopereze, cu respectarea atribuțiilor lor respective, la continuarea și implementarea Strategiei europene pentru fizica particulelor. În acest scop, părțile pot desfășura activități comune.

| 3. | Cu respectarea atribuțiilor lor respective, a aranjamentelor instituționale și a cadrului operațional, cele două părți se vor informa și consulta reciproc, după caz, cu privire la chestiuni de interes comun, în particular în ceea ce privește consolidarea și dezvoltarea în continuare a Spațiului european de cercetare și în ceea ce privește Strategia europeană pentru fizica particulelor, inclusiv, pentru aceasta din urmă, contactele aferente cu statele CERN care nu sunt membre ale UE. |
| --- | --- |

3.

Cu respectarea atribuțiilor lor respective, a aranjamentelor instituționale și a cadrului operațional, cele două părți se vor informa și consulta reciproc, după caz, cu privire la chestiuni de interes comun, în particular în ceea ce privește consolidarea și dezvoltarea în continuare a Spațiului european de cercetare și în ceea ce privește Strategia europeană pentru fizica particulelor, inclusiv, pentru aceasta din urmă, contactele aferente cu statele CERN care nu sunt membre ale UE.

| 4. | Sub rezerva propriilor proceduri, Consiliul CERN va acorda Comisiei dreptul permanent de a asista la sesiunile Consiliului dedicate strategiei europene și de a se exprima în cadrul acestor sesiuni. |
| --- | --- |

4.

Sub rezerva propriilor proceduri, Consiliul CERN va acorda Comisiei dreptul permanent de a asista la sesiunile Consiliului dedicate strategiei europene și de a se exprima în cadrul acestor sesiuni.

| 5. | Statutul de observator la Consiliul CERN acordat Comunităților Europene în 1985 se menține (4). |
| --- | --- |

5.

Statutul de observator la Consiliul CERN acordat Comunităților Europene în 1985 se menține (4).

| 6. | Comisia va acorda CERN dreptul de a propune candidați la statutul de membru în organisme de experți și consultative pertinente. Respectivii experți vor fi numiți de Comisie în conformitate cu propriile norme și proceduri ale acesteia. |
| --- | --- |

6.

Comisia va acorda CERN dreptul de a propune candidați la statutul de membru în organisme de experți și consultative pertinente. Respectivii experți vor fi numiți de Comisie în conformitate cu propriile norme și proceduri ale acesteia.

| 7. | Cele două părți vor institui puncte de contact și mecanisme de comunicare pentru atingerea obiectivului prezentului memorandum de înțelegere. |
| --- | --- |

7.

Cele două părți vor institui puncte de contact și mecanisme de comunicare pentru atingerea obiectivului prezentului memorandum de înțelegere.

| 8. | Cele două părți se vor reuni anual pentru a trece în revistă progresele și, eventual, pentru a discuta noi modalități de intensificare a colaborării, inclusiv prin activități comune, sau pentru a explora potențiale sinergii. |
| --- | --- |

8.

Cele două părți se vor reuni anual pentru a trece în revistă progresele și, eventual, pentru a discuta noi modalități de intensificare a colaborării, inclusiv prin activități comune, sau pentru a explora potențiale sinergii.

| 9. | Cele două părți vor conveni asupra chestiunilor legate de interpretarea și implementarea prezentului memorandum de înțelegere. |
| --- | --- |

9.

Cele două părți vor conveni asupra chestiunilor legate de interpretarea și implementarea prezentului memorandum de înțelegere.

| 10. | Acordul administrativ din 10 octombrie 1994 se înlocuiește prin prezentul memorandum de înțelegere. |
| --- | --- |

10.

Acordul administrativ din 10 octombrie 1994 se înlocuiește prin prezentul memorandum de înțelegere.

Întocmit în dublu exemplar la Bruxelles la 17 iunie 2009.

Pentru CERN

Torsten ÅKESSON

Președintele Consiliului CERN

Rolf-Dieter HEUER

Director general al CERN

Pentru Comisia Europeană

Janez POTOČNIK

Membru al Comisiei

---

(1)  „Cartea verde privind Spațiul european de cercetare” se referă la Cartea verde a Comisiei „Spațiul european de cercetare: noi perspective”, adoptată la 4 aprilie 2007 [COM (2007) 161 final].

1

(2)  La 10 octombrie 1994 a fost semnat un acord administrativ între Comisie și CERN.

2

(3)  Consiliul CERN este organismul de decizie al CERN, care stabilește politica organizației în chestiuni științifice, tehnice și administrative (articolul V din convenție).

3

(4)  Comunităților Europene le-a fost acordat statutul de observator la Consiliul CERN printr-o decizie a acestuia din urmă din 27-28 iunie 1985.

4

---

| 24.6.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 161/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 161/16

---

DECIZIA COMISIEI

din 16 iunie 2009

de stabilire a poziției Comunității cu privire la o decizie a autorităților administrative, în temeiul Acordului între Guvernul Statelor Unite ale Americii și Comunitatea Europeană privind coordonarea programelor de etichetare referitoare la eficiența energetică a echipamentelor de birou, cu privire la revizuirea specificațiilor pentru computere prevăzute în partea VIII a anexei C la acord

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/489/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Decizia 2006/1005/CE a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind încheierea Acordului între Guvernul Statelor Unite ale Americii și Comunitatea Europeană privind coordonarea programelor de etichetare referitoare la eficiența energetică a echipamentelor de birou (1), în special articolul 4 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Acordul prevede elaborarea de către Comisia Europeană, în colaborare cu Agenția pentru Protecția Mediului a Statelor Unite ale Americii (Environmental Protection Agency – EPA), a Fazei II a specificațiilor pentru computere, modificând astfel anexa C la acord. |
| --- | --- |

(1)

Acordul prevede elaborarea de către Comisia Europeană, în colaborare cu Agenția pentru Protecția Mediului a Statelor Unite ale Americii (Environmental Protection Agency – EPA), a Fazei II a specificațiilor pentru computere, modificând astfel anexa C la acord.

| (2) | Poziția Comunității cu privire la modificarea specificațiilor trebuie stabilită de către Comisie. |
| --- | --- |

(2)

Poziția Comunității cu privire la modificarea specificațiilor trebuie stabilită de către Comisie.

| (3) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie iau în considerare avizul emis de către Biroul Energy Star al Comunității Europene menționat la articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 106/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 ianuarie 2008 privind un program comunitar de etichetare referitoare la eficiența energetică a echipamentelor de birou (2). |
| --- | --- |

(3)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie iau în considerare avizul emis de către Biroul Energy Star al Comunității Europene menționat la articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 106/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 ianuarie 2008 privind un program comunitar de etichetare referitoare la eficiența energetică a echipamentelor de birou (2).

| (4) | Începând cu 1 iulie 2009, specificațiile pentru computere din partea VIII a anexei C trebuie abrogate și înlocuite cu specificațiile anexate la prezenta decizie, |
| --- | --- |

(4)

Începând cu 1 iulie 2009, specificațiile pentru computere din partea VIII a anexei C trebuie abrogate și înlocuite cu specificațiile anexate la prezenta decizie,

DECIDE:

Articol unic

Poziția care urmează să fie adoptată de către Comunitatea Europeană cu privire la o decizie a autorităților administrative, în temeiul Acordului între Guvernul Statelor Unite ale Americii și Comunitatea Europeană privind coordonarea programelor de etichetare referitoare la eficiența energetică a echipamentelor de birou, cu privire la revizuirea specificațiilor pentru computere prevăzute în partea VIII a anexei C la acord se bazează pe proiectul de decizie anexat.

Adoptată la Bruxelles, 16 iunie 2009.

Pentru Comisie

Antonio TAJANI

Vicepreședinte

---

(1)  JO L 381, 28.12.2006, p. 24.

1

(2)  JO L 39, 13.2.2008, p. 1.

2

---

ANEXĂ

PROIECT DE DECIZIE

din ...

a autorităților administrative, în temeiul Acordului între Guvernul Statelor Unite ale Americii și Comunitatea Europeană privind coordonarea programelor de etichetare referitoare la eficiența energetică a echipamentelor de birou, cu privire la revizuirea specificațiilor pentru computere prevăzute în partea VIII a anexei C la acord

AUTORITĂȚILE ADMINISTRATIVE,

având în vedere Acordul între Guvernul Statelor Unite ale Americii și Comunitatea Europeană privind coordonarea programelor de etichetare referitoare la eficiența energetică a echipamentelor de birou, în special articolul XII,

întrucât prima fază a specificațiilor pentru computere prevăzute în partea VIII a anexei C, intrată în vigoare la 20 iulie 2007, trebuie abrogată și înlocuită cu o a doua fază a specificațiilor,

DECID:

Specificațiile pentru computere prevăzute în partea VIII a anexei C la acord se abrogă și se înlocuiesc cu specificațiile din anexa la prezenta decizie, cu efect de la 1 iulie 2009.

Decizia, întocmită în două exemplare, este semnată de copreședinți.

Semnată la Washington DC, [...]

[...]

În numele Agenției pentru Protecția Mediului a Statelor Unite ale Americii

Semnată la Bruxelles, [...]

[...]

În numele Comunității Europene

ANEXĂ

PARTEA VIII A ANEXEI C LA ACORD

VIII   SPECIFICAȚII PENTRU COMPUTERE

1.   DEFINIȚII

A.   Computer: Un aparat care efectuează operațiuni logice și prelucrează date. Computerele sunt compuse cel puțin din: (1) o unitate centrală de procesare (CPU) pentru efectuarea operațiunilor; (2) periferice de intrare pentru utilizator, precum tastatură, mouse, instrument de digitizare sau dispozitiv de control pentru jocuri; și (3) un ecran de afișare a informațiilor de ieșire. În sensul prezentelor specificații, prin „computer” se înțelege atât unitățile fixe, cât și cele portabile, inclusiv computerele de birou, computerele integrate de birou, laptopurile, serverele de mici dimensiuni, terminalele ușoare (thin client) și stațiile de lucru. Faptul că, în conformitate cu punctele 2 și 3 anterioare, computerele trebuie să poată fi conectate la periferice de intrare și de afișare nu înseamnă că acestea trebuie neapărat livrate împreună cu perifericele pentru a corespunde acestei definiții.

Componente

B.   Ecranul computerului: Un ecran de afișare și componentele sale electronice conexe, integrate într-o structură unică separată sau încorporată în computer (de exemplu, în cazul laptopului sau al unui computer integrat), care poate afișa informațiile de ieșire generate de un computer prin unul sau mai multe canale, precum VGA, DVI, Display Port și/sau IEEE 1394. Tehnologia de afișare poate, de exemplu, să utilizeze tuburi cu raze catodice (CRT) și ecrane cu cristale lichide (LCD).

C.   Unitate de procesare grafică (GPU) discretă: Un procesor grafic cu interfață de control al memoriei locale și cu memorie grafică locală.

D.   Sursă de alimentare externă: O componentă aflată într-o carcasă de protecție separată fizic de carcasa computerului, concepută pentru a converti curentul alternativ de intrare provenit din rețeaua de curent electric în curent continuu de tensiuni mai joase, în scopul alimentării cu curent electric a computerului. O sursă de alimentare externă trebuie conectată la computer printr-o conexiune electrică mamă-tată, un cablu, fir sau altă formă de cablaj detașabil sau integrat.

E.   Sursă de alimentare internă: O componentă internă aflată în interiorul carcasei computerului, concepută pentru a converti tensiunea curentului alternativ provenit din rețeaua de curent electric în curent continuu de tensiuni diferite, în scopul alimentării cu curent electric a componentelor computerului. În sensul prezentelor specificații, o sursă de alimentare internă trebuie să se afle în interiorul carcasei computerului, dar trebuie să fie separată de placa de bază. Sursa de alimentare trebuie legată la rețeaua electrică printr-un singur cablu, fără circuite intermediare între sursa de alimentare și rețeaua electrică. De asemenea, toate cablurile electrice de conectare a sursei de alimentare la componentele computerului, cu excepția unei conexiuni de curent continuu cu un ecran de computer în cazul unui computer integrat, trebuie să se afle în interiorul carcasei computerului (ceea ce înseamnă că niciun cablu care leagă sursa de alimentare de computer sau de componentele individuale ale acestuia nu trebuie să se afle în afara carcasei). Transformatoarele CC-CC interne, care au ca funcție transformarea curentului continuu de tensiune mono provenit de la o sursă de alimentare externă în mai multe combinații de tensiune care pot fi utilizate de computer, nu sunt considerate surse de alimentare interne.

Tipuri de computere

F.   Computer de birou: Un computer cu o unitate de bază concepută pentru a rămâne în același loc, deseori pe un birou sau pe podea. Computerele de birou nu sunt concepute pentru a fi portabile și folosesc un monitor, o tastatură și un mouse externe. Computerele de birou sunt concepute pentru o gamă largă de aplicații casnice și de birou.

G.   Server de mici dimensiuni: Un computer care utilizează în mod normal componente de computer de birou, sub forma unui computer de birou, dar care este conceput în principal pentru a servi ca gazdă pentru alte computere, pentru stocare. Pentru a fi considerat un server de mici dimensiuni, un computer trebuie să aibă următoarele caracteristici:

H.   Computer integrat: Un sistem de birou în cadrul căruia computerul și ecranul său funcționează ca o singură unitate alimentată cu curent alternativ printr-un singur cablu. Calculatoarele integrate se pot prezenta sub două forme: (1) un sistem în care ecranul și computerul sunt combinate fizic într-o singură unitate; sau (2) un sistem prezentat ca sistem unic, în care ecranul este separat, dar este conectat la unitatea principală printr-un cablu de curent continuu, atât computerul, cât și ecranul fiind alimentate de aceeași sursă unică. Computerele integrate fac parte din categoria computerelor de birou și sunt, în mod normal, concepute pentru a oferi aceleași funcționalități.

I.   Terminal ușor: Un computer cu alimentare autonomă care depinde de conexiunea cu resurse informatice aflate la distanță pentru a obține funcții primare. Principalele operațiuni informatice (de exemplu executarea de programe, stocarea de date, interacțiunea cu alte resurse de pe Internet etc.) au loc cu ajutorul resurselor informatice aflate la distanță. Terminalele ușoare care fac obiectul prezentei specificații se limitează la echipamente în cazul cărora computerul nu include medii de stocare cu rotație. Unitatea de bază a unui terminal ușor care face obiectul prezentei specificații trebuie să fie concepută pentru a fi plasată într-o locație permanentă (de exemplu pe un birou), și nu pentru a fi portabilă.

J.   Laptop: Un computer conceput special pentru a fi portabil și pentru a putea funcționa un timp îndelungat cu sau fără o conexiune directă la o sursă de curent alternativ. Laptopurile trebuie echipate cu un ecran integrat și trebuie să poată funcționa pe baza unei baterii integrate sau a altei surse portabile de alimentare. Pe lângă aceasta, majoritatea laptopurilor folosesc o sursă de alimentare externă și au tastatură și dispozitiv de indicare integrate. Laptopurile sunt de obicei proiectate pentru a oferi aceleași funcții ca și computerele de birou, inclusiv executarea de softuri cu funcții similare celor utilizate de computerele de birou. În sensul prezentei specificații, sistemele de cuplare sunt considerate accesorii și, în consecință, nu sunt vizate în sensul nivelurilor de performanță aferente laptopurilor prezentate în secțiunea 3 de mai jos. Tăblițele electronice, care pot utiliza ecrane tactile împreună cu sau în loc de alte periferice de intrare, sunt considerate laptopuri în sensul prezentei specificații.

K.   Stație de lucru: Un computer de înaltă performanță, cu utilizator unic, folosit în mod normal pentru aplicații grafice, pentru proiectarea asistată de computer (CAD), pentru dezvoltarea de softuri și pentru aplicații financiare și științifice, printre alte sarcini care necesită o mare putere de procesare. Pentru a fi considerat stație de lucru, un computer trebuie:

De asemenea, o stație de lucru trebuie să aibă trei dintre următoarele șase caracteristici opționale:

Moduri de funcționare

L.   Modul oprit: Nivelul cel mai scăzut al consumului de putere în modul cu cel mai redus consum de putere care nu poate fi oprit (modificat) de utilizator și care poate dura un timp nedefinit atunci când aparatul este conectat la sursa de alimentare principală și este folosit în conformitate cu instrucțiunile producătorului. Pentru sistemele în cazul cărora se aplică standardele ACPI, modul oprit corespunde stării „ACPI System Level S5”.

M.   Modul de veghe (sleep mode): O stare cu consum redus de putere, în care computerul poate intra în mod automat după o perioadă de inactivitate sau în urma unei acțiuni manuale. Un computer care poate intra în starea de veghe poate fi reactivat rapid prin intermediul unor conexiuni de rețea sau al unor periferice ale interfeței cu utilizatorul, cu o întârziere de ≤ 5 secunde între inițierea reactivării și momentul în care sistemul redevine pe deplin operațional, inclusiv afișarea pe ecran. Pentru sistemele în cazul cărora se aplică standardele ACPI, modul de veghe corespunde de obicei stării „ACPI System Level S3 (suspend to RAM)”.

N.   Starea inactivă (idle mode): Starea în care sistemul de operare și alte softuri și-au finalizat încărcarea, s-a creat un profil de utilizator, computerul nu se află în stare de veghe, iar activitatea se limitează la aplicațiile de bază pe care sistemul le pornește implicit.

O.   Starea activă: Starea în care computerul realizează activități utile ca urmare a (a) acțiunii anterioare sau simultane a utilizatorului sau (b) instrucțiunilor primite anterior sau simultan prin rețea. Această stare include procesarea activă, căutarea de date în mediile de stocare, memorie sau memoria cache, inclusiv durata stării inactive atât timp cât așteaptă noi instrucțiuni din partea utilizatorului și înainte să intre într-unul dintre modurile cu consum redus de putere.

P.   Consumul tipic de energie (Typical Energy Consumption – TEC): O metodă de încercare și de comparare a performanțelor energetice ale computerelor axată pe consumul tipic de energie electrică al unui produs în cursul funcționării normale pe o perioadă reprezentativă de timp. Pentru computerele de birou și laptopuri, criteriul de bază al abordării TEC este o valoare reprezentând consumul tipic anual de energie electrică, măsurat în kilowați-oră (kWh), prin măsurători ale nivelurilor medii de putere în modul operațional, scalate pe baza unui model prezumat de utilizare tipică (ciclu de funcționare). Pentru stațiile de lucru, cerințele se bazează pe o valoare TEC calculată pornind de la nivelurile de putere în modul operațional, puterea maximă și un ciclu de funcționare prezumat.

Rețele și gestionarea consumului de putere

Q.   Interfața de rețea: Componentele (hardware și software) a căror funcție principală este de a da computerului posibilitatea de a comunica prin intermediul uneia sau mai multor tehnologii de rețea. Exemple de interfețe de rețea sunt IEEE 802.3 (Ethernet) și IEEE 802.11 (Wi-Fi).

R.   Factor de reactivare: Un eveniment sau stimul produs de utilizator, de un program sau de un factor extern, care determină trecerea computerului din modul de veghe sau oprit în modul activ de funcționare. Factorii de reactivare sunt, de exemplu (fără a se limita la): mișcarea mouse-ului, o activitate pe tastatură, intervenția unui dispozitiv de control, un eveniment declanșat de ceasul de timp real sau apăsarea unui buton de pe carcasă și, în cazul factorilor externi, stimuli transmiși prin comanda la distanță, rețea, modem etc.

S.   Reactivare prin rețea (Wake On LAN – WOL): Funcție care permite unui computer să iasă din modul de veghe sau din modul oprit prin intermediul unui semnal transmis prin Ethernet.

T.   Conectivitate integrală la rețea: Capacitatea computerului de a-și menține prezența în rețea în timp ce se află în modul de veghe și de a se reactiva în mod inteligent atunci când sunt necesare activități suplimentare de procesare (inclusiv procesare necesară pentru a menține prezența în rețea). Menținerea prezenței în rețea poate include obținerea și/sau păstrarea unei interfețe asignate sau a unei adrese în rețea, răspunderea la solicitări din partea altor noduri din rețea sau menținerea conexiunilor existente de rețea, toate acestea în modul de veghe. În acest fel se menține prezența computerului, a serviciilor și a aplicațiilor sale de rețea, chiar dacă acesta se află în modul de veghe. Din perspectiva rețelei, un computer în stare de veghe, dar cu conectivitate integrală la rețea, este echivalent din punct de vedere funcțional cu un computer aflat în stare inactivă, în ceea ce privește aplicațiile comune și modelele de utilizare. Conectivitatea integrală la rețea în modul de veghe nu se limitează la un anumit set de protocoale, ci poate acoperi aplicații instalate ulterior instalării inițiale.

Canale de comercializare și de expediere

U.   Canale de vânzare pentru întreprinderi: Canale de vânzare folosite de obicei de societățile mari și medii, organizațiile guvernamentale, instituțiile de învățământ sau alte organizații care achiziționează computere utilizate în medii administrate client-server.

V.   Numărul modelului: O denumire unică de comercializare care se aplică unei anumite configurații hardware-software (adică sistem de operare, tipuri sau procesoare, memorie, GPU etc.) fie predefinită, fie aleasă de client.

W.   Denumirea modelului: O denumire de comercializare care include trimiteri la numărul familiei modelului de PC, o scurtă descriere a produsului, precum și trimiteri privitoare la marcă.

X.   Familia de produse: O descriere de înalt nivel privind un grup de computere cu aceeași combinație carcasă/cadru-placă de bază care poate conține deseori sute de configurații diferite de hardware și software.

2.   PRODUSE CARE POT PRIMI ETICHETA

Pentru a putea obține eticheta ENERGY STAR, computerele trebuie să corespundă definiției unui computer și să se încadreze în una dintre definițiile tipurilor de produse prevăzute în secțiunea 1 de mai sus. Tabelul următor prezintă o listă a tipurilor de computere care pot (sau nu) să primească eticheta ENERGY STAR.

| Produse care fac obiectul prezentei specificații versiunea 5.0 | Produse care nu fac obiectul prezentei specificații versiunea 5.0 |
| --- | --- |
| — | Computere de birou |

Produse care fac obiectul prezentei specificații versiunea 5.0

Produse care nu fac obiectul prezentei specificații versiunea 5.0

—

Computere de birou

| — | Computere integrate |
| --- | --- |

—

Computere integrate

| — | Laptopuri |
| --- | --- |

—

Laptopuri

| — | Stații de lucru |
| --- | --- |

—

Stații de lucru

| — | Servere de mici dimensiuni |
| --- | --- |

—

Servere de mici dimensiuni

| — | Terminale ușoare |
| --- | --- |

—

Terminale ușoare

| — | Serverele (astfel cum sunt definite în specificația „Computer Server” versiunea 1.0) |
| --- | --- |

—

Serverele (astfel cum sunt definite în specificația „Computer Server” versiunea 1.0)

| — | Computere de buzunar (handhelds), PDA-uri și telefoane inteligente (smartphones) |
| --- | --- |

—

Computere de buzunar (handhelds), PDA-uri și telefoane inteligente (smartphones)

3.   CRITERII PRIVIND EFICIENȚA ENERGETICĂ ȘI GESTIONAREA CONSUMULUI DE PUTERE

Pentru a obține eticheta ENERGY STAR, computerele trebuie să respecte cerințele de mai jos. Data de intrare în vigoare a versiunii 5.0 este tratată în secțiunea 5 a prezentei specificații.

A.   Cerințe privind eficiența surselor de alimentare

Aceste cerințe se aplică tuturor categoriilor de produse care fac obiectul specificației ENERGY STAR privind computerele:

| (a) | Computere care utilizează o sursă de alimentare internă: o eficiență minimă de 85 % la 50 % din puterea nominală și o eficiență minimă de 82 % la 20 % și 100 % din puterea nominală, cu factorul de putere ≥ 0,9 la 100 % din puterea nominală. |
| --- | --- |

(a)

Computere care utilizează o sursă de alimentare internă: o eficiență minimă de 85 % la 50 % din puterea nominală și o eficiență minimă de 82 % la 20 % și 100 % din puterea nominală, cu factorul de putere ≥ 0,9 la 100 % din puterea nominală.

| (b) | Calculatoare care utilizează o sursă de alimentare externă: sursele de alimentare externe vândute împreună cu computere care dețin eticheta ENERGY STAR trebuie să se califice pentru obținerea etichetei ENERGY STAR sau să îndeplinească nivelurile de eficiență în starea neîncărcată și în modul activ, stabilite în cerințele programului ENERGY STAR pentru surse de alimentare externe de tensiune mono CA-CA și CA-CC, versiunea 2.0. Specificația ENERGY STAR și lista produselor care au obținut eticheta pot fi consultate la adresa www.energystar.gov/powersupplies
  Notă: Această cerință de performanță se aplică și surselor de alimentare externe care funcționează cu mai multe combinații de tensiune încercate în conformitate cu metoda de încercare a surselor de alimentare interne prevăzută în secțiunea 4 de mai jos. |
| --- | --- |

(b)

Calculatoare care utilizează o sursă de alimentare externă: sursele de alimentare externe vândute împreună cu computere care dețin eticheta ENERGY STAR trebuie să se califice pentru obținerea etichetei ENERGY STAR sau să îndeplinească nivelurile de eficiență în starea neîncărcată și în modul activ, stabilite în cerințele programului ENERGY STAR pentru surse de alimentare externe de tensiune mono CA-CA și CA-CC, versiunea 2.0. Specificația ENERGY STAR și lista produselor care au obținut eticheta pot fi consultate la adresa www.energystar.gov/powersupplies

Notă: Această cerință de performanță se aplică și surselor de alimentare externe care funcționează cu mai multe combinații de tensiune încercate în conformitate cu metoda de încercare a surselor de alimentare interne prevăzută în secțiunea 4 de mai jos.

B.   Cerințe privind eficiența și performanța

1.   Computere de birou, computere de birou integrate și laptopuri

Categorii de computere de birou pentru criteriile TEC

În sensul determinării nivelurilor TEC, computerele de birou și computerele de birou integrate trebuie să se încadreze în categoriile A, B, C sau D definite în cele ce urmează:

| (a) | Categoria A: toate computerele de birou care nu corespund definiției de la categoria B, categoria C sau categoria D, prevăzute în continuare, se vor încadra la categoria A pentru acordarea etichetei ENERGY STAR. |
| --- | --- |

(a)

Categoria A: toate computerele de birou care nu corespund definiției de la categoria B, categoria C sau categoria D, prevăzute în continuare, se vor încadra la categoria A pentru acordarea etichetei ENERGY STAR.

| (b) | Categoria B: pentru a se încadra la categoria B, computerele de birou trebuie să aibă:






  — | echivalentul a două nuclee fizice; și |
| --- | --- | --- |

(b)

Categoria B: pentru a se încadra la categoria B, computerele de birou trebuie să aibă:

—

echivalentul a două nuclee fizice; și

| — | doi gigaocteți (GB) de memorie de sistem. |
| --- | --- |

—

doi gigaocteți (GB) de memorie de sistem.

| (c) | Categoria C: pentru a se încadra la categoria C, computerele de birou trebuie să aibă:






  — | mai mult decât două nuclee fizice. |
| --- | --- | --- |

(c)

Categoria C: pentru a se încadra la categoria C, computerele de birou trebuie să aibă:

—

mai mult decât două nuclee fizice.

Pe lângă cerința de mai sus, configurația modelelor încadrate la categoria C trebuie să prezinte cel puțin una dintre următoarele două caracteristici:

| — | cel puțin doi gigaocteți (GB) de memorie de sistem; și/sau |
| --- | --- |

—

cel puțin doi gigaocteți (GB) de memorie de sistem; și/sau

| — | o GPU discretă. |
| --- | --- |

—

o GPU discretă.

| (d) | Categoria D: pentru a se încadra la categoria D, computerele de birou trebuie să aibă:






  — | cel puțin patru nuclee fizice. |
| --- | --- | --- |

(d)

Categoria D: pentru a se încadra la categoria D, computerele de birou trebuie să aibă:

—

cel puțin patru nuclee fizice.

Pe lângă cerința de mai sus, configurația modelelor încadrate la categoria D trebuie să prezinte cel puțin una dintre următoarele două caracteristici:

| — | cel puțin patru gigaocteți (GB) de memorie de sistem; și/sau |
| --- | --- |

—

cel puțin patru gigaocteți (GB) de memorie de sistem; și/sau

| — | o GPU discretă cu lărgimea frame buffer-ului de peste 128 de biți. |
| --- | --- |

—

o GPU discretă cu lărgimea frame buffer-ului de peste 128 de biți.

Categorii de laptopuri pentru criteriile TEC

În sensul determinării nivelurilor TEC, laptopurile trebuie să se înscrie în categoriile A, B sau C definite în cele ce urmează:

| (a) | Categoria A: toate laptopurile care nu corespund definiției de la categoria B sau de la categoria C, prevăzute în continuare, se vor încadra la categoria A pentru acordarea etichetei ENERGY STAR. |
| --- | --- |

(a)

Categoria A: toate laptopurile care nu corespund definiției de la categoria B sau de la categoria C, prevăzute în continuare, se vor încadra la categoria A pentru acordarea etichetei ENERGY STAR.

| (b) | Categoria B: pentru a se încadra la categoria B, laptopurile trebuie să aibă:






  — | o GPU discretă. |
| --- | --- | --- |

(b)

Categoria B: pentru a se încadra la categoria B, laptopurile trebuie să aibă:

—

o GPU discretă.

| (c) | Categoria C: pentru a se încadra la categoria C, laptopurile trebuie să aibă:






  — | mai mult decât sau echivalentul a două nuclee fizice; |
| --- | --- | --- |

(c)

Categoria C: pentru a se încadra la categoria C, laptopurile trebuie să aibă:

—

mai mult decât sau echivalentul a două nuclee fizice;

| — | mai mult sau egal cu 2 gigaocteți (GB) de memorie de sistem; și |
| --- | --- |

—

mai mult sau egal cu 2 gigaocteți (GB) de memorie de sistem; și

| — | o GPU discretă cu lărgimea frame buffer-ului de peste 128 de biți. |
| --- | --- |

—

o GPU discretă cu lărgimea frame buffer-ului de peste 128 de biți.

TEC (categoriile computere de birou și laptopuri)

Tabelele următoare indică nivelurile TEC necesare pentru specificația 5.0. Tabelul 1 de mai jos enumeră cerințele TEC pentru versiunea 5.0, iar tabelul 2 arată ponderările pentru fiecare mod operațional, pe tip de produs. TEC se va determina cu ajutorul formulei de mai jos

ETEC = (8 760/1 000) · (Poprit · Toprit + Pveghe · Tveghe + Pinactiv · Tinactiv),

unde toate Px reprezintă puterea în wați, toate Tx reprezintă timpul în % din an, iar TEC ETEC este exprimat în unități de kWh și reprezintă consumul anual de energie pe baza ponderărilor pe moduri din tabelul 2.

Tabelul 1

Cerința ETEC – Computere de birou și laptopuri

| | Computere de birou și computere
  (kWh) | Laptopuri
  (kWh) |
| --- | --- | --- |
| TEC | Categoria A: ≤ 148,0
  Categoria B: ≤ 175,0
  Categoria C: ≤ 209,0
  Categoria D: ≤ 234,0 | Categoria A: ≤ 40,0
  Categoria B: ≤ 53,0
  Categoria C: ≤ 88,5 |
| Ajustări funcționale |
| Memorie | 1 kWh (per GB în plus față de memoria de bază)

  Memoria de bază:

  Categoriile A, B și C:
  2 GB
  Categoria D:
  4 GB | 0,4 kWh (per GB în plus față de 4) |
| Plăci grafice premium (pentru GPU-urile discrete la care este indicată lărgimea frame buffer-ului) | Categoriile A și B:
  35 kWh (Lărgimea FB ≤ 128 biți)
  50 kWh (Lărgimea FB > 128 biți)
  Categoriile C și D:
  50 kWh (Lărgimea FB > 128 biți) | Categoria B:
  3 kWh (Lărgimea FB > 64 biți) |
| Memorie internă suplimentară | 25 kWh | 3 kWh |

Computere de birou și computere

(kWh)

Laptopuri

(kWh)

TEC

Categoria A: ≤ 148,0

Categoria B: ≤ 175,0

Categoria C: ≤ 209,0

Categoria D: ≤ 234,0

Categoria A: ≤ 40,0

Categoria B: ≤ 53,0

Categoria C: ≤ 88,5

Ajustări funcționale

Memorie

1 kWh (per GB în plus față de memoria de bază)

Memoria de bază:

Categoriile A, B și C:

2 GB

Categoria D:

4 GB

0,4 kWh (per GB în plus față de 4)

Plăci grafice premium (pentru GPU-urile discrete la care este indicată lărgimea frame buffer-ului)

Categoriile A și B:

35 kWh (Lărgimea FB ≤ 128 biți)

50 kWh (Lărgimea FB > 128 biți)

Categoriile C și D:

50 kWh (Lărgimea FB > 128 biți)

Categoria B:

3 kWh (Lărgimea FB > 64 biți)

Memorie internă suplimentară

25 kWh

3 kWh

Tabelul 2

Ponderarea pentru modurile operaționale – Computere de birou și laptopuri

| (în %) |
| --- |
| | Computer de birou | Laptop |
| | Convențional | Funcție proxy (1) | Convențional | Funcție proxy (1) |
| Toprit | 55 | 40 | 60 | 45 |
| Tveghe | 5 | 30 | 10 | 30 |
| Tinactiv | 40 | 30 | 30 | 25 |

(în %)

Computer de birou

Laptop

Convențional

Funcție proxy (1)

Convențional

Funcție proxy (1)

Toprit

55

40

60

45

Tveghe

5

30

10

30

Tinactiv

40

30

30

25

2.   Stații de lucru

PTEC (categoria stații de lucru)

Tabelele următoare indică nivelurile PTEC pentru versiunea 5.0. Tabelul 3 de mai jos enumeră cerințele PTEC pentru versiunea 5.0, iar tabelul 4 arată ponderările pentru fiecare mod operațional. PTEC se va determina cu ajutorul formulei de mai jos:

PTEC = 0,35 · Poprit + 0,10 · Pveghe + 0,55 · Pinactiv

unde toate Px reprezintă valori de putere exprimate în wați.

Tabelul 3

CerințaPTEC – Stații de lucru

PTEC ≤ 0,28 · [Pmax + (# HDD · 5)]

Tabelul 4

Ponderarea pentru modurile operaționale – Stații de lucru

| (în %) |
| --- |
| Toprit | 35 |
| Tveghe | 10 |
| Tinactiv | 55 |
| Notă: Ponderările sunt incluse în formula PTEC de mai sus. |

(în %)

Toprit

35

Tveghe

10

Tinactiv

55

Notă: Ponderările sunt incluse în formula PTEC de mai sus.

Dispozitive grafice multiple (stații de lucru)

Stațiile de lucru care îndeplinesc cerințele ENERGY STAR cu un singur dispozitiv grafic pot, de asemenea, obține eticheta pentru o configurație cu mai mult de un dispozitiv grafic, cu condiția existenței unei configurații hardware identice, cu excepția dispozitivelor grafice suplimentare. Utilizarea de dispozitive grafice multiple include, printre altele, utilizarea de mai multe ecrane și cuplarea pentru obținerea de configurații multi-GPU de înaltă performanță (de exemplu ATI Crossfire, NVIDIA SLI). În asemenea cazuri și până la momentul în care SPECviewperf® va permite utilizarea mai multor dispozitive grafice, producătorii pot prezenta datele încercărilor pentru stația de lucru cu dispozitiv grafic unic, pentru ambele configurații, fără a realiza o nouă încercare a sistemului.

3.   Servere de mici dimensiuni

În sensul determinării nivelurilor în stare inactivă, serverele de mici dimensiuni trebuie să se încadreze în categoria A sau în categoria B, definite mai jos:

| (a) | Categoria A: toate serverele de mici dimensiuni care nu corespund definiției de la categoria B se vor încadra la categoria A pentru acordarea etichetei ENERGY STAR. |
| --- | --- |

(a)

Categoria A: toate serverele de mici dimensiuni care nu corespund definiției de la categoria B se vor încadra la categoria A pentru acordarea etichetei ENERGY STAR.

| (b) | Categoria B: pentru a se încadra la categoria B, serverele de mici dimensiuni trebuie să aibă:






  — | procesor (procesoare) cu mai mult de 1 nucleu fizic sau mai mult de 1 procesor discret; și |
| --- | --- | --- |

(b)

Categoria B: pentru a se încadra la categoria B, serverele de mici dimensiuni trebuie să aibă:

—

procesor (procesoare) cu mai mult de 1 nucleu fizic sau mai mult de 1 procesor discret; și

| — | cel puțin 1 gigaoctet de memorie de sistem. |
| --- | --- |

—

cel puțin 1 gigaoctet de memorie de sistem.

Tabelul 6

Cerințe de eficiență pentru serverele de mici dimensiuni

| Cerințe de putere pentru serverele de mici dimensiuni, pe moduri operaționale |
| --- |
| Modul oprit: ≤ 2,0 W
  Starea inactivă:
  Categoria A: ≤ 50,0 W
  Categoria B: ≤ 65,0 W |
| Capacitate | Toleranță suplimentară în ceea ce privește consumul de putere |
| Reactivare prin rețea (WOL)
  (Se aplică doar în cazul în care funcția WOL este activată din fabrică) | + 0,7 W pentru modul oprit |

Cerințe de putere pentru serverele de mici dimensiuni, pe moduri operaționale

Modul oprit: ≤ 2,0 W

Starea inactivă:

Categoria A: ≤ 50,0 W

Categoria B: ≤ 65,0 W

Capacitate

Toleranță suplimentară în ceea ce privește consumul de putere

Reactivare prin rețea (WOL)

(Se aplică doar în cazul în care funcția WOL este activată din fabrică)

- 0,7 W pentru modul oprit

4.   Terminale ușoare:

Categorii de terminale ușoare pentru criteriile privind modul inactiv: În sensul determinării nivelurilor în starea inactivă, terminalele ușoare trebuie să se încadreze în categoria A sau în categoria B, definite mai jos:

| (a) | Categoria A: toate terminalele ușoare care nu corespund definiției de la categoria B de mai jos se vor încadra la categoria A pentru acordarea etichetei ENERGY STAR. |
| --- | --- |

(a)

Categoria A: toate terminalele ușoare care nu corespund definiției de la categoria B de mai jos se vor încadra la categoria A pentru acordarea etichetei ENERGY STAR.

| (b) | Categoria B: pentru a se încadra la categoria B, terminalele ușoare trebuie:






  — | să permită codarea/decodarea locală a fișierelor multimedia. |
| --- | --- | --- |

(b)

Categoria B: pentru a se încadra la categoria B, terminalele ușoare trebuie:

—

să permită codarea/decodarea locală a fișierelor multimedia.

Tabelul 7

Cerințe de eficiență pentru terminalele ușoare

| Cerințe de putere pentru terminalele ușoare, pe moduri operaționale |
| --- |
| Modul oprit: ≤ 2 W
  Modul de veghe (dacă este cazul): ≤ 2 W
  Starea inactivă:
  Categoria A: ≤ 12,0 W
  Categoria B: ≤ 15,0 W |
| Capacitate | Toleranță suplimentară în ceea ce privește consumul de putere |
| Reactivare prin rețea (WOL)
  (Se aplică doar în cazul în care funcția WOL este activată din fabrică) | + 0,7 W for Sleep
  - 0,7 W for Off |

Cerințe de putere pentru terminalele ușoare, pe moduri operaționale

Modul oprit: ≤ 2 W

Modul de veghe (dacă este cazul): ≤ 2 W

Starea inactivă:

Categoria A: ≤ 12,0 W

Categoria B: ≤ 15,0 W

Capacitate

Toleranță suplimentară în ceea ce privește consumul de putere

Reactivare prin rețea (WOL)

(Se aplică doar în cazul în care funcția WOL este activată din fabrică)

- 0,7 W for Sleep

- 0,7 W for Off

C.   Cerințe privind gestionarea consumului de putere

Produsele trebuie să îndeplinească cerințele de gestionare a consumului de putere detaliate în tabelul 8 de mai jos și supuse încercărilor astfel cum au fost livrate.

Tabelul 8

Cerințe privind gestionarea consumului de putere

| Cerința specificației | | Aplicabilă pentru |
| --- | --- | --- |
| Cerințe la livrare |
| Modul de veghe | Livrat cu un mod de veghe configurat să se activeze după o perioadă de inactivitate a utilizatorului de maximum 30 de minute. În momentul trecerii în modul de veghe sau oprit, computerele reduc viteza oricărei conexiuni active de rețea Ethernet de 1 Gb/s. | Computere de birou | |
| Computere integrate | |
| Laptopuri | |
| Stații de lucru | |
| | |
| Servere de mici dimensiuni | |
| Terminale ușoare | |
| Modul de veghe al ecranului | Livrat cu modul de veghe al ecranului configurat să se activeze după o perioadă de inactivitate a utilizatorului de maximum 15 minute. | Computere de birou | |
| Computere integrate | |
| Laptopuri | |
| Stații de lucru | |
| | |
| Servere de mici dimensiuni (dacă includ și ecrane de computer) | |
| Terminale ușoare | |
| Cerințe legate de rețea privind gestionarea consumului de putere |
| Reactivare prin rețea (WOL) | Computerele dotate cu tehnologie Ethernet au capacitatea de a activa și dezactiva funcția WOL pentru modul de veghe. | Computere de birou | |
| Computere de birou integrate | |
| Laptopuri | |
| Stații de lucru | |
| | |
| Servere de mici dimensiuni | |
| Terminale ușoare (Se aplică doar dacă actualizările de software de la rețeaua centralizată se realizează în momentul în care unitatea se află în modul de veghe sau în modul oprit. Terminalele ușoare al căror cadru standard pentru actualizarea softurilor client nu necesită programare în afara orelor de lucru sunt exceptate de la această cerință.) | |
| Se aplică exclusiv computerelor livrate prin canalele de vânzare pentru întreprinderi:
  Computerele dotate cu tehnologie Ethernet trebuie să îndeplinească una dintre următoarele cerințe:






  — | să fie livrate având activată funcția de reactivare prin rețea (WOL) din modul de veghe atunci când sunt alimentate cu curent alternativ (laptopurile pot dezactiva automat funcția WOL când sunt deconectate de la rețeaua electrică); sau |

Cerința specificației

Aplicabilă pentru

Cerințe la livrare

Modul de veghe

Livrat cu un mod de veghe configurat să se activeze după o perioadă de inactivitate a utilizatorului de maximum 30 de minute. În momentul trecerii în modul de veghe sau oprit, computerele reduc viteza oricărei conexiuni active de rețea Ethernet de 1 Gb/s.

Computere de birou

Image

Computere integrate

Image

Laptopuri

Image

Stații de lucru

Image

Servere de mici dimensiuni

Image

Terminale ușoare

Modul de veghe al ecranului

Livrat cu modul de veghe al ecranului configurat să se activeze după o perioadă de inactivitate a utilizatorului de maximum 15 minute.

Computere de birou

Image

Computere integrate

Image

Laptopuri

Image

Stații de lucru

Image

Servere de mici dimensiuni (dacă includ și ecrane de computer)

Image

Terminale ușoare

Image

Cerințe legate de rețea privind gestionarea consumului de putere

Reactivare prin rețea (WOL)

Computerele dotate cu tehnologie Ethernet au capacitatea de a activa și dezactiva funcția WOL pentru modul de veghe.

Computere de birou

Image

Computere de birou integrate

Image

Laptopuri

Image

Stații de lucru

Image

Servere de mici dimensiuni

Image

Terminale ușoare (Se aplică doar dacă actualizările de software de la rețeaua centralizată se realizează în momentul în care unitatea se află în modul de veghe sau în modul oprit. Terminalele ușoare al căror cadru standard pentru actualizarea softurilor client nu necesită programare în afara orelor de lucru sunt exceptate de la această cerință.)

Image

Se aplică exclusiv computerelor livrate prin canalele de vânzare pentru întreprinderi:

Computerele dotate cu tehnologie Ethernet trebuie să îndeplinească una dintre următoarele cerințe:

—

să fie livrate având activată funcția de reactivare prin rețea (WOL) din modul de veghe atunci când sunt alimentate cu curent alternativ (laptopurile pot dezactiva automat funcția WOL când sunt deconectate de la rețeaua electrică); sau

| — | să ofere o comandă de activare a funcției WOL care să fie suficient de accesibilă atât din interfața de utilizator a sistemului de operare de la client, cât și prin rețea în cazul în care computerul este livrat întreprinderii fără funcția WOL activată. |
| --- | --- |

—

să ofere o comandă de activare a funcției WOL care să fie suficient de accesibilă atât din interfața de utilizator a sistemului de operare de la client, cât și prin rețea în cazul în care computerul este livrat întreprinderii fără funcția WOL activată.

Computere de birou

Image

Computere de birou integrate

Image

Laptopuri

Image

Stații de lucru

Image

Servere de mici dimensiuni

Image

Terminale ușoare (Se aplică doar dacă actualizările de software de la rețeaua centralizată se realizează în momentul în care unitatea se află în modul de veghe sau în modul oprit. Terminalele ușoare al căror cadru standard pentru actualizarea softurilor client nu necesită programare în afara orelor de lucru sunt exceptate de la această cerință.)

Image

Gestionarea reactivării

Se aplică exclusiv computerelor livrate prin canalele de vânzare pentru întreprinderi:

Computerele cu tehnologie Ethernet pot fi reactivate, din modul de veghe, atât de la distanță (prin rețea), cât și prin programare (de exemplu ceas de timp real).

Atunci când configurația este controlată de producător (de exemplu, este vorba mai degrabă de configurări hardware decât de configurări software), acesta se asigură că există posibilitatea gestionării acestor elemente de configurare în mod centralizat și conform cu dorințele clientului, prin intermediul unor instrumente furnizate de producător.

Computere de birou

Image

Computere de birou integrate

Image

Laptopuri

Image

Stații de lucru

Image

Servere de mici dimensiuni

Image

Terminale ușoare

Image

În cazul tuturor computerelor care au activată funcția WOL, se activează filtrarea pachetelor dirijate folosind o configurație implicită conformă cu un standard la nivel de sector. Până la convenirea asupra unuia sau mai multor standarde, se cere partenerilor să prezinte EPA și Comisiei Europene configurațiile lor de filtrare a pachetelor dirijate în vederea publicării pe site-ul web, cu scopul de a stimula discuțiile și elaborarea de configurații standard.

Obținerea etichetei de către computerele cu funcție de gestionare a consumului de putere

Atunci când se stabilește dacă anumite modele pot sau nu să primească eticheta, fie că dispun sau nu de funcție WOL, trebuie să se respecte cerințele prevăzute în continuare:

| (a) | Oprit: Se încearcă și se raportează consumul computerelor în modul oprit, astfel cum sunt livrate. Modelele care vor fi livrate cu funcția WOL activată pentru modul oprit sunt supuse încercărilor cu funcția WOL activată. În mod similar, produsele livrate cu funcția WOL dezactivată pentru modul oprit sunt supuse încercărilor cu funcția WOL dezactivată. |
| --- | --- |

(a)

Oprit: Se încearcă și se raportează consumul computerelor în modul oprit, astfel cum sunt livrate. Modelele care vor fi livrate cu funcția WOL activată pentru modul oprit sunt supuse încercărilor cu funcția WOL activată. În mod similar, produsele livrate cu funcția WOL dezactivată pentru modul oprit sunt supuse încercărilor cu funcția WOL dezactivată.

| (b) | Veghe: Se încearcă și se raportează consumul computerelor în modul de veghe, astfel cum sunt livrate. Modelele vândute prin canale de vânzare pentru întreprinderi, astfel cum sunt definite în secțiunea 1 definiția V, sunt încercate, etichetate și livrate cu funcția WOL activată/dezactivată în funcție de cerințele din tabelul 8. Produsele care merg direct la consumatori prin intermediul canalelor normale de vânzare cu amănuntul nu trebuie livrate cu funcția WOL activată pentru modul de veghe și pot fi încercate, etichetate și livrate cu funcția WOL activată sau dezactivată. |
| --- | --- |

(b)

Veghe: Se încearcă și se raportează consumul computerelor în modul de veghe, astfel cum sunt livrate. Modelele vândute prin canale de vânzare pentru întreprinderi, astfel cum sunt definite în secțiunea 1 definiția V, sunt încercate, etichetate și livrate cu funcția WOL activată/dezactivată în funcție de cerințele din tabelul 8. Produsele care merg direct la consumatori prin intermediul canalelor normale de vânzare cu amănuntul nu trebuie livrate cu funcția WOL activată pentru modul de veghe și pot fi încercate, etichetate și livrate cu funcția WOL activată sau dezactivată.

| (c) | Funcție proxy: Se încearcă și se raportează consumul computerelor de birou, al computerelor de birou integrate și al laptopurilor în modurile inactiv, de veghe și oprit, cu funcțiile proxy activate sau dezactivate, astfel cum sunt livrate. Pentru ca un sistem să se încadreze în cerințe pe baza ponderărilor TEC aferente funcției proxy, trebuie să respecte un standard de proxy aprobat de EPA și de Comisia Europeană ca îndeplinind obiectivele ENERGY STAR. Această aprobare trebuie să fi intrat în vigoare înainte de prezentarea datelor produsului pentru acordarea etichetei. |
| --- | --- |

(c)

Funcție proxy: Se încearcă și se raportează consumul computerelor de birou, al computerelor de birou integrate și al laptopurilor în modurile inactiv, de veghe și oprit, cu funcțiile proxy activate sau dezactivate, astfel cum sunt livrate. Pentru ca un sistem să se încadreze în cerințe pe baza ponderărilor TEC aferente funcției proxy, trebuie să respecte un standard de proxy aprobat de EPA și de Comisia Europeană ca îndeplinind obiectivele ENERGY STAR. Această aprobare trebuie să fi intrat în vigoare înainte de prezentarea datelor produsului pentru acordarea etichetei.

Preinstalarea softurilor client și a serviciului de gestiune

Partenerul va rămâne responsabil cu încercarea produselor și etichetarea acestora pe măsură ce sunt livrate. Dacă, în acest stadiu, produsul îndeplinește cerințele ENERGY STAR și se califică pentru obținerea etichetei, el poate fi etichetat ca atare.

Dacă partenerul este angajat de un client să încarce o imagine personalizată, partenerul trebuie să întreprindă următorii pași:

| — | Partenerul trebuie să informeze clientul că produsul cu imaginea personalizată încărcată s-ar putea să nu îndeplinească cerințele ENERGY STAR (pe site-ul web ENERGY STAR este disponibil un model de scrisoare care poate fi folosit în acest sens). |
| --- | --- |

—

Partenerul trebuie să informeze clientul că produsul cu imaginea personalizată încărcată s-ar putea să nu îndeplinească cerințele ENERGY STAR (pe site-ul web ENERGY STAR este disponibil un model de scrisoare care poate fi folosit în acest sens).

| — | Partenerul trebuie să încurajeze clientul să încerce produsul pentru a asigura conformitatea cu cerințele ENERGY STAR. |
| --- | --- |

—

Partenerul trebuie să încurajeze clientul să încerce produsul pentru a asigura conformitatea cu cerințele ENERGY STAR.

Cerințe privind informațiile furnizate utilizatorilor

Pentru a asigura o informare corectă a cumpărătorilor/utilizatorilor cu privire la avantajele gestionării consumului de putere, producătorul va adăuga fiecărui calculator una dintre următoarele modalități de informare:

| — | informații privind ENERGY STAR și avantajele gestionării consumului de putere, în cadrul manualului pentru utilizator imprimat pe hârtie sau în copie electronică. Această informație ar trebui să fie situată la începutul manualului pentru utilizator; sau |
| --- | --- |

—

informații privind ENERGY STAR și avantajele gestionării consumului de putere, în cadrul manualului pentru utilizator imprimat pe hârtie sau în copie electronică. Această informație ar trebui să fie situată la începutul manualului pentru utilizator; sau

| — | includerea în pachet sau cutie a unei note privind programul ENERGY STAR și avantajele gestionării consumului de putere. |
| --- | --- |

—

includerea în pachet sau cutie a unei note privind programul ENERGY STAR și avantajele gestionării consumului de putere.

În ambele cazuri, trebuie precizate cel puțin următoarele informații:

| — | menționarea faptului că respectivul computer a fost livrat cu funcția de gestionare a consumului de putere activată și indicarea configurațiilor temporale (fie configurațiile implicite ale sistemului, fie o notă care să indice respectarea de către configurațiile implicite ale computerului a cerințelor ENERGY STAR referitoare la o durată maximă de inactivitate a utilizatorului de 15 minute pentru ecran și de 30 de minute pentru computer, recomandată de programul ENERGY STAR pentru optimizarea economiilor de energie); și |
| --- | --- |

—

menționarea faptului că respectivul computer a fost livrat cu funcția de gestionare a consumului de putere activată și indicarea configurațiilor temporale (fie configurațiile implicite ale sistemului, fie o notă care să indice respectarea de către configurațiile implicite ale computerului a cerințelor ENERGY STAR referitoare la o durată maximă de inactivitate a utilizatorului de 15 minute pentru ecran și de 30 de minute pentru computer, recomandată de programul ENERGY STAR pentru optimizarea economiilor de energie); și

| — | indicații privind modul corespunzător de reactivare a computerului atunci când acesta se află în modul de veghe. |
| --- | --- |

—

indicații privind modul corespunzător de reactivare a computerului atunci când acesta se află în modul de veghe.

D.   Cerințe de ordin voluntar

Interfața pentru utilizator

Deși nu este obligatoriu, se recomandă cu insistență producătorilor să conceapă produse conforme cu standardul de control al consumului interfețelor pentru utilizatori – IEEE 1621 (a cărui denumire oficială este „Standard for User Interface Elements in Power Control of Electronic Devices Employed in Office/Consumer Environments”). Respectarea standardului IEEE 1621 va face controlul consumurilor mai coerent și mai intuitiv pentru toate echipamentele electronice. Pentru mai multe informații despre acest standard, a se vedea http://eetd.LBL.gov/Controls

4.   PROCEDURI DE ÎNCERCARE

Se cere producătorilor să efectueze ei înșiși încercări și să asigure autocertificarea modelelor care respectă orientările ENERGY STAR.

| — | În cursul efectuării acestor încercări, participantul este de acord să urmeze procedurile de încercare prevăzute în tabelul 9 de mai jos. |
| --- | --- |

—

În cursul efectuării acestor încercări, participantul este de acord să urmeze procedurile de încercare prevăzute în tabelul 9 de mai jos.

| — | Rezultatele încercărilor trebuie comunicate EPA sau Comisiei Europene, după caz. |
| --- | --- |

—

Rezultatele încercărilor trebuie comunicate EPA sau Comisiei Europene, după caz.

În continuare sunt prezentate cerințe suplimentare de încercare și raportare.

1.   Număr de unități care trebuie încercate pentru TEC sau mod inactiv

Inițial, producătorii pot încerca o singură unitate în sensul obținerii etichetei. În cazul în care rezultatele încercării acestei prime unități sunt mai mici sau egale cu cerința aplicabilă pentru TEC sau modul inactiv, dar nu se află la o diferență mai mare de 10 % de aceasta, mai trebuie încercată încă o unitate din același model, cu o configurație identică. Producătorii raportează valorile obținute în urma încercărilor pentru ambele unități. Pentru ca modelul să obțină eticheta ENERGY STAR, ambele unități trebuie să atingă nivelul maxim aferent TEC sau modului inactiv pentru produsul respectiv sau pentru categoria respectivă de produse.

Notă: Această încercare suplimentară este necesară doar pentru îndeplinirea cerinței referitoare la TEC (computere de birou, computere integrate, laptopuri, stații de lucru) și la modul inactiv (servere de mici dimensiuni, terminale ușoare) – pentru modul de veghe și modul oprit, dacă aceste cerințe se aplică, nu trebuie încercată decât o singură unitate. Această abordare este ilustrată în exemplele următoare:

Examplul 1– Computerele de birou din categoria A trebuie să atingă un nivel TEC de maximum 148,0 kWh, ceea ce înseamnă că pragul de 10 % pentru încercarea suplimentară este de 133,2 kWh.

Dacă la prima unitate se măsoară 130 kWh, nu mai este necesară altă încercare și modelul obține eticheta (130 kWh reprezintă o eficiență cu 12 % mai mare decât valoarea prevăzută în specificație și, prin urmare, se află în afara pragului de 10 %).

Dacă la prima unitate se măsoară 133,2 kWh, nu mai este necesară altă încercare și modelul obține eticheta (133,2 kWh reprezintă o eficiență cu exact 10 % peste valoarea prevăzută de specificație).

Dacă la prima unitate se măsoară 135 kWh, atunci trebuie încercată o a doua unitate, pentru a se stabili dacă modelul poate obține eticheta (135 kWh reprezintă o eficiență cu doar 9 % mai mare decât valoarea prevăzută în specificație și, prin urmare, se încadrează în pragul de 10 %).

Dacă la cele două unități se măsoară apoi 135 și 151 kWh, modelul nu obține eticheta ENERGY STAR – chiar dacă media este de 143 kWh –, deoarece una dintre valori depășește specificația ENERGY STAR.

Dacă la cele două unități se măsoară apoi 135 și 147 kWh, modelul obține eticheta ENERGY STAR, deoarece ambele valori respectă specificația ENERGY STAR de 148,0 kWh.

Examplul 2– Un server de mici dimensiuni din categoria A nu trebuie să consume mai mult de 50 de wați în modul inactiv, ceea ce înseamnă că pragul de 10 % pentru încercarea suplimentară este de 45 de wați. Astfel, următoarele scenarii pot apărea în timpul încercării unui model în vederea obținerii etichetei:

Dacă la prima unitate se măsoară 44 de wați, nu mai este necesară o altă încercare și modelul obține eticheta (44 de wați reprezintă o eficiență cu 12 % mai mare decât valoarea prevăzută în specificație și, prin urmare, se află în afara pragului de 10 %).

Dacă la prima unitate se măsoară 45 de wați, nu mai este necesară o altă încercare și modelul obține eticheta (45 de wați reprezintă o eficiență cu exact 10 % peste valoarea prevăzută de specificație).

Dacă la prima unitate se măsoară 47 de wați, atunci trebuie încercată o a doua unitate, pentru a se stabili dacă modelul poate obține eticheta (47 de wați reprezintă o eficiență cu doar 6 % mai mare decât valoarea prevăzută în specificație și, prin urmare, se încadrează în pragul de 10 %).

Dacă la cele două unități se măsoară apoi 47 și 51 de wați, modelul nu obține eticheta ENERGY STAR – chiar dacă media este de 49 de wați –, deoarece una dintre valori (51) depășește specificația ENERGY STAR.

Dacă la cele două unități se măsoară apoi 47 și 49 de wați, modelul obține eticheta ENERGY STAR, deoarece ambele valori respectă specificația ENERGY STAR de 50 de wați.

2.   Modele care pot funcționa cu mai multe combinații de tensiune/frecvență

Producătorii își încearcă produsele în funcție de piața sau de piețele pe care vor fi vândute și promovate modelele etichetate ENERGY STAR.

Pentru produsele care sunt vândute cu eticheta ENERGY STAR pe mai multe piețe internaționale și care, prin urmare, acceptă mai multe tensiuni de intrare, producătorul trebuie să efectueze încercări pentru ansamblul consumurilor de energie sau al nivelurilor de eficiență necesare și să raporteze rezultatele obținute pentru toate combinațiile de tensiune/frecvență relevante. De exemplu, un producător care livrează același model în Statele Unite ale Americii și în Europa trebuie să măsoare, să respecte specificația și să comunice valorile de încercare pentru ambele combinații 115 volți/60 Hz și 230 volți/50 Hz pentru ca modelul să poată obține eticheta ENERGY STAR pe ambele piețe. Dacă un model este etichetat ENERGY STAR numai pentru o singură combinație de tensiune/frecvență (115 volți/60 Hz, de exemplu), acesta primește eticheta ENERGY STAR și poate fi promovat ca atare doar în regiunile unde există combinația de tensiune/frecvență încercată (America de Nord și Taiwan, de exemplu).

Tabelul 9

Proceduri de încercare

| Categoria de produs | Cerința specificației | Protocol de încercare | Sursă |
| --- | --- | --- | --- |
| Toate computerele | Eficiența sursei de alimentare | Surse de alimentare interne: Generalised Internal Power Supply Efficiency Test Protocol (Protocol de încercare generalizat privind eficiența surselor de alimentare interne) Rev. 6.4.2
  Surse de alimentare externe: Metoda de încercare ENERGY STAR pentru surse de alimentare externe

  Notă:Dacă pentru încercarea unei surse de alimentare interne sunt necesare orice alte informații/proceduri pe lângă cele descrise în Protocolul privind eficiența surselor de alimentare interne, partenerii trebuie să pună la dispoziția EPA sau a Comisiei Europene, după caz, la cerere, configurația de încercare necesară obținerii datelor privind sursa de alimentare internă utilizate la o solicitare de etichetă pentru un produs. | Surse de alimentare interne: www.efficientpowersupplies.org
  Surse de alimentare externe: www.energystar.gov/powersupplies |
| Computere de birou, computere integrate și laptopuri | ETEC (din măsurătorile aferente modului oprit, modului de veghe și stării inactive) | Metoda de încercare a computerelor ENERGY STAR (versiunea 5.0), anexa I secțiunea III | Apendicele A |
| Stații de lucru | PTEC (din măsurătorile aferente modului oprit, modului de veghe, stării inactive și puterii maxime) | Metoda de încercare a computerelor ENERGY STAR (versiunea 5.0), anexa I secțiunile III-IV |
| Servere de mici dimensiuni | Modul oprit și starea inactivă | Metoda de încercare a computerelor ENERGY STAR (versiunea 5.0), anexa I secțiunea III |
| Terminale ușoare | Modul oprit, modul de veghe și starea inactivă | Metoda de încercare a computerelor ENERGY STAR (versiunea 5.0), anexa I secțiunea III |

Categoria de produs

Cerința specificației

Protocol de încercare

Sursă

Toate computerele

Eficiența sursei de alimentare

Surse de alimentare interne: Generalised Internal Power Supply Efficiency Test Protocol (Protocol de încercare generalizat privind eficiența surselor de alimentare interne) Rev. 6.4.2

Surse de alimentare externe: Metoda de încercare ENERGY STAR pentru surse de alimentare externe

Notă:Dacă pentru încercarea unei surse de alimentare interne sunt necesare orice alte informații/proceduri pe lângă cele descrise în Protocolul privind eficiența surselor de alimentare interne, partenerii trebuie să pună la dispoziția EPA sau a Comisiei Europene, după caz, la cerere, configurația de încercare necesară obținerii datelor privind sursa de alimentare internă utilizate la o solicitare de etichetă pentru un produs.

Surse de alimentare interne: www.efficientpowersupplies.org

Surse de alimentare externe: www.energystar.gov/powersupplies

Computere de birou, computere integrate și laptopuri

ETEC (din măsurătorile aferente modului oprit, modului de veghe și stării inactive)

Metoda de încercare a computerelor ENERGY STAR (versiunea 5.0), anexa I secțiunea III

Apendicele A

Stații de lucru

PTEC (din măsurătorile aferente modului oprit, modului de veghe, stării inactive și puterii maxime)

Metoda de încercare a computerelor ENERGY STAR (versiunea 5.0), anexa I secțiunile III-IV

Servere de mici dimensiuni

Modul oprit și starea inactivă

Metoda de încercare a computerelor ENERGY STAR (versiunea 5.0), anexa I secțiunea III

Terminale ușoare

Modul oprit, modul de veghe și starea inactivă

Metoda de încercare a computerelor ENERGY STAR (versiunea 5.0), anexa I secțiunea III

3.   Obținerea etichetei de către familii de produse

Modelele care sunt neschimbate în raport cu cele vândute în cursul unui an anterior sau care diferă numai în ceea ce privește prezentarea pot să își păstreze eticheta fără să fie necesară transmiterea de date noi de încercare, cu condiția ca specificația să rămână neschimbată. Dacă un model de produs este introdus pe piață sub mai multe configurații sau în mai multe stiluri, ca familie sau ca serie a aceluiași produs, partenerul poate raporta rezultatele încercărilor și obține eticheta sub același număr de serie de model, cu condiția ca toate modelele din familia sau seria respectivă să respecte una dintre următoarele cerințe:

| — | Computerele construite pe aceeași platformă și identice din toate punctele de vedere, cu excepția carcasei și a culorii, pot obține eticheta în urma prezentării datelor de încercare efectuate pentru un singur model reprezentativ. |
| --- | --- |

—

Computerele construite pe aceeași platformă și identice din toate punctele de vedere, cu excepția carcasei și a culorii, pot obține eticheta în urma prezentării datelor de încercare efectuate pentru un singur model reprezentativ.

| — | Dacă un model de produs este introdus pe piață sub mai multe configurații, partenerul poate raporta rezultatele încercărilor și obține eticheta pentru produs sub un singur număr unic de identificare a modelului, care reprezintă configurația corespunzătoare celui mai ridicat consum realizat în cadrul familiei, fără a mai fi necesară prezentarea de rezultate pentru fiecare model în parte din familia respectivă; nu trebuie să existe alte configurații ale aceluiași model de produs cu consum mai mare decât configurația reprezentativă. În acest caz, configurația cu cel mai mare consum ar consta în: procesorul cu cel mai mare consum, nivelul maxim de memorie, GPU cu cel mai mare consum etc. În ceea ce privește sistemele care, în funcție de configurația specifică fiecăruia, se încadrează în mai multe categorii (astfel cum sunt definite în secțiunea 3.B), producătorii vor trebui să prezinte configurația cu cel mai mare consum pentru fiecare categorie pentru care doresc să obțină eticheta pentru sistemul respectiv. De exemplu, pentru a obține eticheta ENERGY STAR pentru un sistem care ar putea fi configurat ca un computer de birou fie de categoria A, fie de categoria B, este nevoie să se prezinte rezultatele încercărilor pentru configurația corespunzătoare celui mai ridicat nivel de consum pentru ambele categorii. Dacă un produs ar putea fi configurat pentru a corespunde tuturor celor trei categorii, atunci trebuie să se prezinte date pentru configurația cu cel mai ridicat consum din toate categoriile. Producătorii sunt responsabili pentru toate declarațiile în materie de eficiență cu privire la toate celelalte modele din familie, inclusiv cele care nu au făcut obiectul unei încercări sau pentru care nu s-au raportat date. |
| --- | --- |

—

Dacă un model de produs este introdus pe piață sub mai multe configurații, partenerul poate raporta rezultatele încercărilor și obține eticheta pentru produs sub un singur număr unic de identificare a modelului, care reprezintă configurația corespunzătoare celui mai ridicat consum realizat în cadrul familiei, fără a mai fi necesară prezentarea de rezultate pentru fiecare model în parte din familia respectivă; nu trebuie să existe alte configurații ale aceluiași model de produs cu consum mai mare decât configurația reprezentativă. În acest caz, configurația cu cel mai mare consum ar consta în: procesorul cu cel mai mare consum, nivelul maxim de memorie, GPU cu cel mai mare consum etc. În ceea ce privește sistemele care, în funcție de configurația specifică fiecăruia, se încadrează în mai multe categorii (astfel cum sunt definite în secțiunea 3.B), producătorii vor trebui să prezinte configurația cu cel mai mare consum pentru fiecare categorie pentru care doresc să obțină eticheta pentru sistemul respectiv. De exemplu, pentru a obține eticheta ENERGY STAR pentru un sistem care ar putea fi configurat ca un computer de birou fie de categoria A, fie de categoria B, este nevoie să se prezinte rezultatele încercărilor pentru configurația corespunzătoare celui mai ridicat nivel de consum pentru ambele categorii. Dacă un produs ar putea fi configurat pentru a corespunde tuturor celor trei categorii, atunci trebuie să se prezinte date pentru configurația cu cel mai ridicat consum din toate categoriile. Producătorii sunt responsabili pentru toate declarațiile în materie de eficiență cu privire la toate celelalte modele din familie, inclusiv cele care nu au făcut obiectul unei încercări sau pentru care nu s-au raportat date.

Toate unitățile/configurațiile asociate cu o denumire de model de produs, pentru care un partener dorește să obțină eticheta ENERGY STAR, trebuie să îndeplinească cerințele ENERGY STAR. Dacă un partener dorește să obțină eticheta pentru configurațiile unui model pentru care există configurații alternative ce nu se califică pentru obținerea etichetei, partenerul trebuie să asigneze configurațiilor care îndeplinesc cerințele un cod de identificare, utilizând denumirea/numărul de model propriu configurațiilor ce îndeplinesc cerințele ENERGY STAR. Acest cod de identificare trebuie să fie utilizat în mod consecvent pentru configurațiile care au obținut eticheta, în materiale de comercializare/vânzare și în lista ENERGY STAR a produselor care au obținut eticheta (de exemplu, modelul A1234 pentru configurațiile de bază și modelul A1234-ES pentru configurațiile care îndeplinesc cerințele ENERGY STAR).

5.   DATA INTRĂRII ÎN VIGOARE

Data la care producătorii pot începe să aplice specificațiile ENERGY STAR pentru produsele lor se va defini ca data punerii în aplicare a acordului.

Computere de birou, computere de birou integrate, laptopuri, stații de lucru, servere de mici dimensiuni

Data intrării în vigoare a specificației ENERGY STAR versiunea 5.0 pentru computere de birou, computere de birou integrate, laptopuri, stații de lucru, servere de mici dimensiuni și terminale ușoare este 1 iulie 2009. Toate produsele, inclusiv modelele etichetate inițial în temeiul versiunii 4.0, a căror dată de fabricație este 1 iulie 2009 sau o dată ulterioară, trebuie să respecte cerințele prezentei versiuni 5.0 pentru a fi etichetate ENERGY STAR. Consolele de jocuri a căror dată de fabricație este 1 iulie 2010 sau o dată ulterioară trebuie să respecte cerințele prezentei versiuni 5.0 pentru a fi etichetate ENERGY STAR. Orice acord aplicat anterior privind calculatoarele etichetate ENERGY STAR se reziliază cu efect de la 30 iunie 2009.

6.   REVIZUIRI VIITOARE ALE SPECIFICAȚIEI

EPA și Comisia Europeană își rezervă dreptul de a revizui specificația în cazul în care anumite schimbări de natură tehnologică și/sau comercială îi afectează utilitatea pentru consumatori sau industrie sau îi afectează impactul asupra mediului. În conformitate cu politica actuală, revizuirea specificației se va discuta cu părțile interesate. În cazul revizuirii specificației, trebuie precizat că eticheta ENERGY STAR nu se acordă automat pentru întreaga durată de viață a unui model de produs. Pentru a obține eticheta ENERGY STAR, un model de produs trebuie să respecte specificația ENERGY STAR în vigoare la data producerii modelului.

Apendicele A

Procedura de încercare ENERGY STAR pentru determinarea consumului de putere al computerelor în modurile oprit, de veghe și inactiv

Protocolul prezentat în continuare trebuie urmat în momentul măsurării nivelurilor consumului de putere al computerelor în vederea verificării conformității cu cerințele prevăzute în prezenta specificație ENERGY STAR versiunea 5.0 privind computerele pentru modurile oprit, de veghe și inactiv. Partenerii trebuie să măsoare un eșantion reprezentativ pentru configurația livrată clientului. Cu toate acestea, partenerul nu trebuie să ia în considerare modificările consumului de putere care pot rezulta în urma adăugării de componente sau a reconfigurării BIOS-ului și/sau a softurilor de către utilizatorul calculatorului după vânzarea produsului. Această procedură trebuie urmată în ordine, iar modul încercat primește eticheta, dacă este cazul.

Computerele trebuie încercate cu configurația și setările din momentul livrării, cu excepția cazului în care se prevede altfel în procedura de încercare din prezentul apendice A. Etapele care necesită altă configurare sunt marcate cu un asterisc („*”).

I.   Definiții

Sub rezerva unor dispoziții contrare, toți termenii utilizați în prezentul document sunt conformi cu definițiile din criteriile de eligibilitate ENERGY STAR pentru computere, versiunea 5.0.

1.   UUT: UUT este un acronim care desemnează o unitate supusă încercării (unit under test), în cazul de față fiind vorba de computerul care face obiectul încercării.

2.   UPS: UPS este un acronim care desemnează o sursă de alimentare neîntreruptibilă (Uninterruptible Power Supply), respectiv un ansamblu de convertoare, de comutatoare și de mijloace de stocare a energiei, precum baterii, care constituie o sursă de alimentare folosită pentru a menține continuitatea puterii de ieșire în caz de defecțiune la nivelul puterii de intrare.

II.   Cerințe de încercare

1.   Aparat de măsură autorizat:

Aparatele de măsură autorizate au următoarele caracteristici (2):

| — | rezoluția puterii mai mare sau egală cu 1 mW; |
| --- | --- |

—

rezoluția puterii mai mare sau egală cu 1 mW;

| — | factor de creastă al curentului disponibil de cel puțin 3 pentru valoarea sa de gamă nominală; și |
| --- | --- |

—

factor de creastă al curentului disponibil de cel puțin 3 pentru valoarea sa de gamă nominală; și

| — | bornă inferioară pe gama de curent egală sau mai mică de 10 mA. |
| --- | --- |

—

bornă inferioară pe gama de curent egală sau mai mică de 10 mA.

De asemenea, se sugerează următoarele caracteristici suplimentare:

| — | răspuns în frecvență de cel puțin 3 kHz; și |
| --- | --- |

—

răspuns în frecvență de cel puțin 3 kHz; și

| — | calibrare în funcție de un standard urmărit de Institutul Național al Științelor și Tehnologiei din SUA (National Institute of Standards and Technology – NIST). |
| --- | --- |

—

calibrare în funcție de un standard urmărit de Institutul Național al Științelor și Tehnologiei din SUA (National Institute of Standards and Technology – NIST).

De asemenea, este de dorit ca instrumentele de măsură să poată calcula cu precizie consumul mediu de putere pentru fiecare interval de timp selectat de utilizator (în mod normal, acest lucru se realizează printr-un calcul matematic intern de împărțire a energiei acumulate în timp în interiorul aparatului de măsură, ceea ce reprezintă abordarea cea mai precisă). O soluție alternativă ar fi ca instrumentul de măsură să poată integra energia pentru orice interval de timp selectat de utilizator cu o rezoluție de energie mai mică sau egală cu 0,1 mWh și să integreze timpul afișat cu o rezoluție de maximum o secundă.

2.   Precizie

Măsurarea puterilor de 0,5 W sau mai mult se efectuează cu o marjă de eroare mai mică sau egală cu 2 % pentru un nivel de încredere de 95 %. Măsurarea puterilor de sub 0,5 W se efectuează cu o marjă de eroare mai mică sau egală cu 0,01 W pentru un nivel de încredere de 95 %. Instrumentul de măsură a puterii are o rezoluție de:

| — | 0,01 W sau mai bună pentru măsurarea puterilor de până la 10 W, inclusiv; |
| --- | --- |

—

0,01 W sau mai bună pentru măsurarea puterilor de până la 10 W, inclusiv;

| — | 0,1 W sau mai bună pentru măsurarea puterilor de peste 10 W, până la 100 W; și |
| --- | --- |

—

0,1 W sau mai bună pentru măsurarea puterilor de peste 10 W, până la 100 W; și

| — | 1 W sau mai bună pentru măsurarea puterilor de peste 100 W. |
| --- | --- |

—

1 W sau mai bună pentru măsurarea puterilor de peste 100 W.

Toate valorile de putere se exprimă în wați și se rotunjesc la a doua zecimală. Pentru sarcinile mai mari sau egale cu 10 W se raportează trei cifre semnificative.

3.   Condiții de încercare

| Tensiunea de alimentare | America de Nord/Taiwan: | 115 (± 1 %) volți CA, 60 Hz (± 1 %) |
| --- | --- | --- |
| Europa/Australia/Noua Zeelandă: | 230 (± 1 %) volți CA, 50 Hz (± 1 %) |
| Japonia: | 100 (± 1 %) volți CA, 50 Hz (± 1 %)/60 Hz (± 1 %)

  Notă: În cazul produselor cu o putere nominală maximă > 1,5 kW, gama de tensiune este de ± 4 % |
| Distorsiune armonică totală (THD) (tensiune) | < 2 % THD (< 5 % pentru produsele cu o putere nominală maximă > 1,5 kW) |
| Temperatură ambiantă | 23 °C ± 5 °C |
| Umiditate relativă | 10-80 % |
| [Referință IEC 62301: Household Electrical Appliances – Measurement of Standby Power (Aparate electrocasnice – Măsurarea consumului de putere în modul standby), secțiunile 4.2, 4.3, 4.4]. |

Tensiunea de alimentare

America de Nord/Taiwan:

115 (± 1 %) volți CA, 60 Hz (± 1 %)

Europa/Australia/Noua Zeelandă:

230 (± 1 %) volți CA, 50 Hz (± 1 %)

Japonia:

100 (± 1 %) volți CA, 50 Hz (± 1 %)/60 Hz (± 1 %)

Notă: În cazul produselor cu o putere nominală maximă > 1,5 kW, gama de tensiune este de ± 4 %

Distorsiune armonică totală (THD) (tensiune)

< 2 % THD (< 5 % pentru produsele cu o putere nominală maximă > 1,5 kW)

Temperatură ambiantă

23 °C ± 5 °C

Umiditate relativă

10-80 %

[Referință IEC 62301: Household Electrical Appliances – Measurement of Standby Power (Aparate electrocasnice – Măsurarea consumului de putere în modul standby), secțiunile 4.2, 4.3, 4.4].

4.   Configurație de încercare

Consumul de putere al unui computer se măsoară și se încearcă prin alimentarea UUT de la o sursă de curent alternativ.

Dacă UUT este dotată cu tehnologie Ethernet, trebuie conectată la un comutator de rețea Ethernet care poate suporta viteza maximă și viteza minimă de rețea ale UUT. Conexiunea la rețea trebuie să fie activă în cursul tuturor încercărilor.

III.   Procedura de încercare pentru toate computerele în modurile oprit, de veghe și inactiv

Consumul de curent alternativ al unui computer trebuie măsurat după cum urmează:

Pregătirea UUT

| 1. | Se înregistrează numele producătorului și denumirea modelului UUT. |
| --- | --- |

1.

Se înregistrează numele producătorului și denumirea modelului UUT.

| 2. | Se asigură faptul că UUT este conectată la resursele de rețea detaliate mai jos și că menține această conexiune activă pe toată durata încercării, ignorând intervalele scurte de trecere de la o viteză de legătură la alta.






  (a) | Computerele de birou, computerele integrate și laptopurile sunt conectate la un comutator de rețea Ethernet (IEEE 802.3) activ, după cum se precizează în secțiunea II de mai sus, „Configurație de încercare”. Computerul trebuie să mențină activă această conexiune la comutator pe toată durata încercării, ignorând intervalele scurte de trecere de la o viteză de legătură la alta. Computerele care nu sunt dotate cu tehnologie Ethernet trebuie să mențină pe toată durata încercării o conexiune wireless activă la un router sau punct de acces la rețea wireless. |
| --- | --- | --- |

2.

Se asigură faptul că UUT este conectată la resursele de rețea detaliate mai jos și că menține această conexiune activă pe toată durata încercării, ignorând intervalele scurte de trecere de la o viteză de legătură la alta.

(a)

Computerele de birou, computerele integrate și laptopurile sunt conectate la un comutator de rețea Ethernet (IEEE 802.3) activ, după cum se precizează în secțiunea II de mai sus, „Configurație de încercare”. Computerul trebuie să mențină activă această conexiune la comutator pe toată durata încercării, ignorând intervalele scurte de trecere de la o viteză de legătură la alta. Computerele care nu sunt dotate cu tehnologie Ethernet trebuie să mențină pe toată durata încercării o conexiune wireless activă la un router sau punct de acces la rețea wireless.

| (b) | Serverele de mici dimensiuni sunt conectate la un comutator de rețea Ethernet (IEEE 802.3) activ, după cum se precizează în secțiunea II de mai sus, „Configurație de încercare”, respectiva conexiune fiind activă. |
| --- | --- |

(b)

Serverele de mici dimensiuni sunt conectate la un comutator de rețea Ethernet (IEEE 802.3) activ, după cum se precizează în secțiunea II de mai sus, „Configurație de încercare”, respectiva conexiune fiind activă.

| (c) | Terminalele ușoare sunt conectate la un server activ printr-un comutator de rețea Ethernet (IEEE 802.3) activ și execută în acest scop softuri de conectare la un terminal sau la distanță. |
| --- | --- |

(c)

Terminalele ușoare sunt conectate la un server activ printr-un comutator de rețea Ethernet (IEEE 802.3) activ și execută în acest scop softuri de conectare la un terminal sau la distanță.

| 3. | Se conectează un aparat de măsură autorizat cu capacitate de măsurare a puterii reale pentru o sursă de tensiune în curent alternativ corespunzătoare combinației de tensiune/frecvență utilizate pentru încercare. |
| --- | --- |

3.

Se conectează un aparat de măsură autorizat cu capacitate de măsurare a puterii reale pentru o sursă de tensiune în curent alternativ corespunzătoare combinației de tensiune/frecvență utilizate pentru încercare.

| 4. | Se conectează UUT la priza aparatului de măsură utilizată pentru măsurarea consumului. Între aparatul de măsură și UUT nu trebuie să fie conectate niciun prelungitor și nicio unitate UPS. Pentru ca încercarea să fie valabilă, aparatul de măsură trebuie să rămână conectat până la înregistrarea tuturor datelor în modurile oprit, de veghe și inactiv. |
| --- | --- |

4.

Se conectează UUT la priza aparatului de măsură utilizată pentru măsurarea consumului. Între aparatul de măsură și UUT nu trebuie să fie conectate niciun prelungitor și nicio unitate UPS. Pentru ca încercarea să fie valabilă, aparatul de măsură trebuie să rămână conectat până la înregistrarea tuturor datelor în modurile oprit, de veghe și inactiv.

| 5. | Înregistrarea tensiunii și frecvenței curentului alternativ. |
| --- | --- |

5.

Înregistrarea tensiunii și frecvenței curentului alternativ.

| 6. | Se pornește computerul și se așteaptă până la încărcarea completă a sistemului de operare. Dacă este necesar, se execută configurația inițială a sistemului de operare și se așteaptă efectuarea indexării tuturor fișierelor preliminare, precum și finalizarea altor procese unice/periodice. |
| --- | --- |

6.

Se pornește computerul și se așteaptă până la încărcarea completă a sistemului de operare. Dacă este necesar, se execută configurația inițială a sistemului de operare și se așteaptă efectuarea indexării tuturor fișierelor preliminare, precum și finalizarea altor procese unice/periodice.

| 7. | Se înregistrează informații de bază privind configurația computerului – tipul computerului, numele și versiunea sistemului de operare, tipul și viteza procesorului, memoria fizică totală și disponibilă etc. |
| --- | --- |

7.

Se înregistrează informații de bază privind configurația computerului – tipul computerului, numele și versiunea sistemului de operare, tipul și viteza procesorului, memoria fizică totală și disponibilă etc.

| 8. | Se înregistrează informații de bază privind placa video sau chipsetul grafic (dacă este cazul) – numele plăcii/chipsetului, lățimea frame buffer-ului, rezoluția, volumul de memorie integrată și numărul de biți pe pixel. |
| --- | --- |

8.

Se înregistrează informații de bază privind placa video sau chipsetul grafic (dacă este cazul) – numele plăcii/chipsetului, lățimea frame buffer-ului, rezoluția, volumul de memorie integrată și numărul de biți pe pixel.

| 9. | * Se asigură faptul că UUT se află în configurația de livrare, inclusiv toate accesoriile, activarea funcției WOL și softurile furnizate implicit. În cazul tuturor încercărilor, UUT trebuie configurată, de asemenea, cu respectarea următoarelor cerințe:






  (a) | Sistemele de computer de birou livrate fără accesorii trebuie configurate cu mouse, tastatură și ecran extern standard. |
| --- | --- | --- |

9.

- Se asigură faptul că UUT se află în configurația de livrare, inclusiv toate accesoriile, activarea funcției WOL și softurile furnizate implicit. În cazul tuturor încercărilor, UUT trebuie configurată, de asemenea, cu respectarea următoarelor cerințe:

(a)

Sistemele de computer de birou livrate fără accesorii trebuie configurate cu mouse, tastatură și ecran extern standard.

| (b) | Laptopurile trebuie să includă toate accesoriile livrate odată cu sistemul și nu este necesar să includă o tastatură sau un mouse separate atunci când sunt dotate cu un dispozitiv de indicare sau cu un digitizor integrat. |
| --- | --- |

(b)

Laptopurile trebuie să includă toate accesoriile livrate odată cu sistemul și nu este necesar să includă o tastatură sau un mouse separate atunci când sunt dotate cu un dispozitiv de indicare sau cu un digitizor integrat.

| (c) | Laptopurile trebuie încercate fără ansamblul sau ansamblurile de baterii instalat(e). În cazul sistemelor care nu pot fi configurate astfel încât să funcționeze fără ansamblul de baterie, încercarea poate fi efectuată cu ansamblul (ansamblurile) de baterii complet încărcate instalate, având grijă ca acest lucru să fie semnalat în rezultatele de încercare. |
| --- | --- |

(c)

Laptopurile trebuie încercate fără ansamblul sau ansamblurile de baterii instalat(e). În cazul sistemelor care nu pot fi configurate astfel încât să funcționeze fără ansamblul de baterie, încercarea poate fi efectuată cu ansamblul (ansamblurile) de baterii complet încărcate instalate, având grijă ca acest lucru să fie semnalat în rezultatele de încercare.

| (d) | Serverele de mici dimensiuni și terminalele ușoare livrate fără accesorii trebuie configurate cu mouse, tastatură și ecran extern standard (dacă serverul are funcția de redare pe ecran). |
| --- | --- |

(d)

Serverele de mici dimensiuni și terminalele ușoare livrate fără accesorii trebuie configurate cu mouse, tastatură și ecran extern standard (dacă serverul are funcția de redare pe ecran).

| (e) | La computerele dotate cu tehnologie Ethernet, dispozitivele radio trebuie dezactivate pe parcursul tuturor încercărilor. Aceasta se aplică adaptoarelor de rețea wireless (de exemplu 802.11) sau protocoalelor wireless unitate-la-unitate. La computerele care nu sunt dotate cu tehnologie Ethernet, dispozitivele radio LAN (de exemplu IEEE 802.11) trebuie să rămână activate pe parcursul încercărilor și trebuie să mențină o conexiune wireless activă la un router sau punct de acces la rețea wireless, care să suporte viteza cea mai scăzută și viteza cea mai ridicată de transfer de date ale dispozitivului radio client, pe întreaga durată a încercării. |
| --- | --- |

(e)

La computerele dotate cu tehnologie Ethernet, dispozitivele radio trebuie dezactivate pe parcursul tuturor încercărilor. Aceasta se aplică adaptoarelor de rețea wireless (de exemplu 802.11) sau protocoalelor wireless unitate-la-unitate. La computerele care nu sunt dotate cu tehnologie Ethernet, dispozitivele radio LAN (de exemplu IEEE 802.11) trebuie să rămână activate pe parcursul încercărilor și trebuie să mențină o conexiune wireless activă la un router sau punct de acces la rețea wireless, care să suporte viteza cea mai scăzută și viteza cea mai ridicată de transfer de date ale dispozitivului radio client, pe întreaga durată a încercării.

| (f) | Consumul de putere al unităților de hard disk primare poate să nu fie gestionat („spin down”) în cursul încercării în modul inactiv, cu excepția cazului în care acestea conțin memorie cache nevolatilă integrată (de exemplu, unitățile de hard disk hibride). În cazul în care computerul este livrat cu mai mult de o unitate de hard disk internă instalată, unitatea sau unitățile de hard disk interne neprimare pot fi încercate cu funcția de gestionare a consumului de putere activată, astfel cum sunt livrate. Dacă aceste unități suplimentare nu au funcția de gestionare a consumului de putere atunci când sunt livrate clienților, ele trebuie încercate fără ca funcționalitatea în cauză să fie implementată. |
| --- | --- |

(f)

Consumul de putere al unităților de hard disk primare poate să nu fie gestionat („spin down”) în cursul încercării în modul inactiv, cu excepția cazului în care acestea conțin memorie cache nevolatilă integrată (de exemplu, unitățile de hard disk hibride). În cazul în care computerul este livrat cu mai mult de o unitate de hard disk internă instalată, unitatea sau unitățile de hard disk interne neprimare pot fi încercate cu funcția de gestionare a consumului de putere activată, astfel cum sunt livrate. Dacă aceste unități suplimentare nu au funcția de gestionare a consumului de putere atunci când sunt livrate clienților, ele trebuie încercate fără ca funcționalitatea în cauză să fie implementată.

| 10. | * Pentru configurarea parametrilor de consum de putere al ecranelor de computer (fără reglarea altor parametri de gestionare a consumului de putere), trebuie urmate orientările de mai jos:






  (a) | în cazul computerelor cu ecrane externe (majoritatea computerelor de birou): se configurează parametrii de gestionare a consumului de putere al ecranului, astfel încât acesta să rămână pornit pe toată durata încercării în modul inactiv, astfel cum se descrie în continuare; |
| --- | --- | --- |

10.

- Pentru configurarea parametrilor de consum de putere al ecranelor de computer (fără reglarea altor parametri de gestionare a consumului de putere), trebuie urmate orientările de mai jos:

(a)

în cazul computerelor cu ecrane externe (majoritatea computerelor de birou): se configurează parametrii de gestionare a consumului de putere al ecranului, astfel încât acesta să rămână pornit pe toată durata încercării în modul inactiv, astfel cum se descrie în continuare;

| (b) | în cazul computerelor cu ecrane integrate (laptopuri și sisteme integrate): se configurează parametrii de consum de putere astfel încât ecranul să se stingă după un minut. |
| --- | --- |

(b)

în cazul computerelor cu ecrane integrate (laptopuri și sisteme integrate): se configurează parametrii de consum de putere astfel încât ecranul să se stingă după un minut.

| 11. | Se oprește UUT. |
| --- | --- |

11.

Se oprește UUT.

Încercarea în modul oprit

| 12. | În momentul în care UUT este oprită, aflându-se așadar în modul oprit, se setează aparatul de măsură astfel încât să înceapă să colecteze valorile de putere reală la un interval mai mic sau egal cu o citire pe secundă. Se continuă colectarea acestor valori timp de cinci minute și se înregistrează valoarea medie (media aritmetică) obținută în decursul acestei perioade de 5 minute (3). |
| --- | --- |

12.

În momentul în care UUT este oprită, aflându-se așadar în modul oprit, se setează aparatul de măsură astfel încât să înceapă să colecteze valorile de putere reală la un interval mai mic sau egal cu o citire pe secundă. Se continuă colectarea acestor valori timp de cinci minute și se înregistrează valoarea medie (media aritmetică) obținută în decursul acestei perioade de 5 minute (3).

Încercarea în modul inactiv

| 13. | Se pornește computerul și se începe măsurarea timpului scurs, fie de la momentul inițial al pornirii, fie imediat după finalizarea tuturor operațiunilor de logare necesare pentru pornirea integrală a sistemului de operare. În momentul în care sistemul de operare este complet încărcat și pregătit, se închid toate ferestrele deschise astfel încât să se afișeze imaginea standard operațională de desktop sau o imagine echivalentă care indică faptul că sistemul este pregătit. După 5-15 minute de la pornirea sau logarea inițială, aparatul de măsură trebuie să înceapă colectarea valorilor de putere reală la un interval de cel puțin o citire pe secundă. Se continuă colectarea acestor valori timp de cinci minute și se înregistrează valoarea medie (media aritmetică) obținută în decursul acestei perioade de 5 minute. |
| --- | --- |

13.

Se pornește computerul și se începe măsurarea timpului scurs, fie de la momentul inițial al pornirii, fie imediat după finalizarea tuturor operațiunilor de logare necesare pentru pornirea integrală a sistemului de operare. În momentul în care sistemul de operare este complet încărcat și pregătit, se închid toate ferestrele deschise astfel încât să se afișeze imaginea standard operațională de desktop sau o imagine echivalentă care indică faptul că sistemul este pregătit. După 5-15 minute de la pornirea sau logarea inițială, aparatul de măsură trebuie să înceapă colectarea valorilor de putere reală la un interval de cel puțin o citire pe secundă. Se continuă colectarea acestor valori timp de cinci minute și se înregistrează valoarea medie (media aritmetică) obținută în decursul acestei perioade de 5 minute.

Încercarea în modul de veghe

| 14. | După finalizarea măsurătorilor în modul inactiv, se aduce computerul în modul de veghe. Se resetează aparatul de măsură (dacă este necesar) și se începe colectarea valorilor de putere reală la un interval de cel puțin o citire pe secundă. Se continuă colectarea acestor valori timp de cinci minute și se înregistrează valoarea medie (media aritmetică) obținută în decursul acestei perioade de 5 minute. |
| --- | --- |

14.

După finalizarea măsurătorilor în modul inactiv, se aduce computerul în modul de veghe. Se resetează aparatul de măsură (dacă este necesar) și se începe colectarea valorilor de putere reală la un interval de cel puțin o citire pe secundă. Se continuă colectarea acestor valori timp de cinci minute și se înregistrează valoarea medie (media aritmetică) obținută în decursul acestei perioade de 5 minute.

| 15. | În cazul în care încercarea în modul de veghe include funcția WOL atât activată, cât și dezactivată, se reactivează calculatorul și se modifică setarea WOL în modul de veghe prin intermediul setărilor sistemului de operare sau prin alte mijloace. În continuare, calculatorul se readuce în modul de veghe și se repetă etapa 14, înregistrând consumul de putere necesar în modul de veghe pentru această nouă configurație. |
| --- | --- |

15.

În cazul în care încercarea în modul de veghe include funcția WOL atât activată, cât și dezactivată, se reactivează calculatorul și se modifică setarea WOL în modul de veghe prin intermediul setărilor sistemului de operare sau prin alte mijloace. În continuare, calculatorul se readuce în modul de veghe și se repetă etapa 14, înregistrând consumul de putere necesar în modul de veghe pentru această nouă configurație.

Raportarea rezultatelor încercării

| 16. | Rezultatele încercărilor trebuie raportate către EPA sau către Comisia Europeană, după caz, având grijă să se asigure faptul că s-au inclus toate informațiile necesare, inclusiv valorile puterii pentru modurile operaționale și modificările funcționale permise pentru computere de birou, computere de birou integrate și laptopuri. |
| --- | --- |

16.

Rezultatele încercărilor trebuie raportate către EPA sau către Comisia Europeană, după caz, având grijă să se asigure faptul că s-au inclus toate informațiile necesare, inclusiv valorile puterii pentru modurile operaționale și modificările funcționale permise pentru computere de birou, computere de birou integrate și laptopuri.

IV.   Încercare privind consumul maxim de putere al stațiilor de lucru

Consumul maxim de putere al stațiilor de lucru se determină prin aplicarea simultană a două teste de performanță standard la nivel de sector: Linpack pentru încercarea sistemului central (procesor, memorie etc.) și SPECviewperf® (cea mai recentă versiune disponibilă pentru UUT) pentru încercarea GPU-ului. Pentru informații suplimentare privind aceste teste de performanță, inclusiv fișierele care pot fi descărcate gratuit, a se vedea adresele URL următoare:

| Linpack | http://www.netlib.org/linpack/ |
| --- | --- |
| SPECviewperf® | http://www.spec.org/benchmarks.html#gpc |

Linpack

http://www.netlib.org/linpack/

SPECviewperf®

http://www.spec.org/benchmarks.html#gpc

Această încercare trebuie efectuată de trei ori pe aceeași UUT și toate cele trei măsurători trebuie să se înscrie într-o marjă de toleranță de ± 2 % față de media celor trei valori măsurate pentru consumul maxim de putere.

Consumul maxim de putere în curent alternativ al unei stații de lucru se măsoară după cum urmează:

Pregătirea UUT

| 1. | Se conectează un aparat de măsură autorizat cu capacitate de măsurare a puterii reale pentru o sursă de tensiune în curent alternativ corespunzătoare combinației de tensiune/frecvență utilizate pentru încercare. Aparatul de măsură trebuie să poată să stocheze și să indice consumul maxim de putere atins în timpul încercării sau trebuie să dețină altă metodă pentru stabilirea consumului maxim de putere. |
| --- | --- |

1.

Se conectează un aparat de măsură autorizat cu capacitate de măsurare a puterii reale pentru o sursă de tensiune în curent alternativ corespunzătoare combinației de tensiune/frecvență utilizate pentru încercare. Aparatul de măsură trebuie să poată să stocheze și să indice consumul maxim de putere atins în timpul încercării sau trebuie să dețină altă metodă pentru stabilirea consumului maxim de putere.

| 2. | Se conectează UUT la priza aparatului de măsură utilizată pentru măsurarea consumului. Între aparatul de măsură și UUT nu trebuie să fie conectate niciun prelungitor și nicio unitate UPS. |
| --- | --- |

2.

Se conectează UUT la priza aparatului de măsură utilizată pentru măsurarea consumului. Între aparatul de măsură și UUT nu trebuie să fie conectate niciun prelungitor și nicio unitate UPS.

| 3. | Se înregistrează tensiunea curentului alternativ. |
| --- | --- |

3.

Se înregistrează tensiunea curentului alternativ.

| 4. | * Se pornește computerul și, dacă nu au fost deja instalate, se instalează Linpack și SPECviewperf în conformitate cu indicațiile existente pe site-urile web menționate mai sus. |
| --- | --- |

4.

- Se pornește computerul și, dacă nu au fost deja instalate, se instalează Linpack și SPECviewperf în conformitate cu indicațiile existente pe site-urile web menționate mai sus.

| 5. | Se setează parametrii Linpack la valorile implicite prevăzute pentru arhitectura corespunzătoare UUT și se definește valoarea „n” a parametrului „array” pentru a crește la maximum consumul de putere înregistrat în timpul încercării. |
| --- | --- |

5.

Se setează parametrii Linpack la valorile implicite prevăzute pentru arhitectura corespunzătoare UUT și se definește valoarea „n” a parametrului „array” pentru a crește la maximum consumul de putere înregistrat în timpul încercării.

| 6. | Se asigură respectarea tuturor orientărilor stabilite de organizația SPEC pentru executarea SPECviewperf. |
| --- | --- |

6.

Se asigură respectarea tuturor orientărilor stabilite de organizația SPEC pentru executarea SPECviewperf.

Încercare la consumul maxim de putere

| 7. | Se setează aparatul de măsură astfel încât să înceapă să colecteze valorile de putere reală la un interval de maximum o citire pe secundă și se începe măsurarea. Se execută SPECviewperf și numărul necesar de instanțe simultane Linpack pentru încercarea completă a sistemului. |
| --- | --- |

7.

Se setează aparatul de măsură astfel încât să înceapă să colecteze valorile de putere reală la un interval de maximum o citire pe secundă și se începe măsurarea. Se execută SPECviewperf și numărul necesar de instanțe simultane Linpack pentru încercarea completă a sistemului.

| 8. | Se colectează valori de consum de putere până la finalizarea execuției SPECviewperf și a tuturor instanțelor. Se înregistrează valoarea maximă de consum de putere atinsă în timpul încercării. |
| --- | --- |

8.

Se colectează valori de consum de putere până la finalizarea execuției SPECviewperf și a tuturor instanțelor. Se înregistrează valoarea maximă de consum de putere atinsă în timpul încercării.

Raportarea rezultatelor de încercare

| 9. | Rezultatele încercărilor trebuie raportate către EPA sau către Comisia Europeană, după caz, având grijă să se includă toate informațiile necesare. |
| --- | --- |

9.

Rezultatele încercărilor trebuie raportate către EPA sau către Comisia Europeană, după caz, având grijă să se includă toate informațiile necesare.

| 10. | Când prezintă datele, producătorii trebuie să includă și următoarele informații:






  (a) | valoarea „n” (valoarea parametrului „array”) utilizată pentru Linpack; |
| --- | --- | --- |

10.

Când prezintă datele, producătorii trebuie să includă și următoarele informații:

(a)

valoarea „n” (valoarea parametrului „array”) utilizată pentru Linpack;

| (b) | numărul de exemplare simultane de Linpack executate în timpul încercării; |
| --- | --- |

(b)

numărul de exemplare simultane de Linpack executate în timpul încercării;

| (c) | versiunea SPECviewperf executată pentru încercare; |
| --- | --- |

(c)

versiunea SPECviewperf executată pentru încercare;

| (d) | toate optimizările de compilator utilizate la compilarea Linpack și SPECviewperf; și |
| --- | --- |

(d)

toate optimizările de compilator utilizate la compilarea Linpack și SPECviewperf; și

| (e) | un pachet binar precompilat pus la dispoziția utilizatorilor finali pentru descărcarea și executarea atât a SPECviewperf, cât și a Linpack. Acestea pot fi distribuite prin intermediul unui organism centralizat de standarde, precum SPEC, al producătorului de echipamente de origine (OEM) sau al unui terț relevant. |
| --- | --- |

(e)

un pachet binar precompilat pus la dispoziția utilizatorilor finali pentru descărcarea și executarea atât a SPECviewperf, cât și a Linpack. Acestea pot fi distribuite prin intermediul unui organism centralizat de standarde, precum SPEC, al producătorului de echipamente de origine (OEM) sau al unui terț relevant.

V.   Verificare continuă

Această procedură de încercare descrie metoda prin care poate fi supusă încercării o singură unitate în vederea stabilirii conformității. Se recomandă cu stăruință aplicarea unui proces de încercare permanent pentru a se asigura faptul că produsele din cicluri de producție diferite sunt conforme cu cerințele ENERGY STAR.

Apendicele B

Exemple de calcule

I.   Computere de birou, computere integrate, laptopuri: Mai jos se află un exemplu de calcul al TEC al cărui scop este de a ilustra modul în care se determină nivelurile de conformitate pe baza unor sumatoare funcționale și a unor măsurători în moduri operaționale, de exemplu evaluarea ETEC pentru un laptop din categoria A (GPU integrată, memorie de 8 GB instalată, 1 HDD)

| 1. | Se măsoară valorile utilizând procedura de încercare din apendicele A:






  — | Modul oprit = 1 W |
| --- | --- | --- |

1.

Se măsoară valorile utilizând procedura de încercare din apendicele A:

—

Modul oprit = 1 W

| — | Modul de veghe = 1,7 W |
| --- | --- |

—

Modul de veghe = 1,7 W

| — | Modul inactiv = 10 W |
| --- | --- |

—

Modul inactiv = 10 W

| 2. | Se determină modificările funcționale aplicabile:






  — | Grafică integrată? Nu se aplică plăcilor grafice premium. |
| --- | --- | --- |

2.

Se determină modificările funcționale aplicabile:

—

Grafică integrată? Nu se aplică plăcilor grafice premium.

| — | Memorie de 8 GB instalată. Este atins nivelul de reglare a memoriei: 8 GB corespunde unei modificări de 1,6 kWh (4 · 0,4 kWh). |
| --- | --- |

—

Memorie de 8 GB instalată. Este atins nivelul de reglare a memoriei: 8 GB corespunde unei modificări de 1,6 kWh (4 · 0,4 kWh).

| 3. | Pentru calcularea TEC se aplică ponderări bazate pe tabelul 2:






  — | Tabelul 2 (pentru laptopuri convenționale):






  (în %) |
| --- | --- | --- |
| Toprit | 60 |
| Tveghe | 10 |
| Tinactiv | 30 |

3.

Pentru calcularea TEC se aplică ponderări bazate pe tabelul 2:

—

Tabelul 2 (pentru laptopuri convenționale):

(în %)

Toprit

60

Tveghe

10

Tinactiv

30

| — | ETEC = (8 760/1 000) · (Poprit · Toprit + Pveghe · Tveghe + Pinacti · Tinactiv) |
| --- | --- |

—

ETEC = (8 760/1 000) · (Poprit · Toprit + Pveghe · Tveghe + Pinacti · Tinactiv)

| — | = (8 760/1 000) · (Poprit · 0,60 + Pveghe · 0,10 + Pinactiv · 0,30) |
| --- | --- |

—

= (8 760/1 000) · (Poprit · 0,60 + Pveghe · 0,10 + Pinactiv · 0,30)

| — | = (8 760/1 000) · (1 · 0,60 + 1,7 · 0,10 + 10 · 0,30) |
| --- | --- |

—

= (8 760/1 000) · (1 · 0,60 + 1,7 · 0,10 + 10 · 0,30)

| — | = 33,03 kWh |
| --- | --- |

—

= 33,03 kWh

| 4. | Se determină cerința TEC pentru computer prin adăugarea tuturor modificărilor funcționale (pasul 2) la cerința de bază TEC (tabelul 1).






  — | Tabelul 1 (pentru laptopuri):






  (în kWh) |
| --- | --- | --- |
| Laptopuri |
| Categoria A | 40 |
| Categoria B | 53 |
| Categoria C | 88,5 |

4.

Se determină cerința TEC pentru computer prin adăugarea tuturor modificărilor funcționale (pasul 2) la cerința de bază TEC (tabelul 1).

—

Tabelul 1 (pentru laptopuri):

(în kWh)

Laptopuri

Categoria A

40

Categoria B

53

Categoria C

88,5

| — | Cerința TEC ENERGY STAR = 40 kWh + 1,6 kWh = 41,6 kWh |
| --- | --- |

—

Cerința TEC ENERGY STAR = 40 kWh + 1,6 kWh = 41,6 kWh

| 5. | Se compară ETEC cu cerința TEC ENERGY STAR (pasul 4) pentru a se stabili dacă modelul poate obține eticheta.






  — | Cerința TEC pentru categoria A: 41,6 kWh |
| --- | --- | --- |

5.

Se compară ETEC cu cerința TEC ENERGY STAR (pasul 4) pentru a se stabili dacă modelul poate obține eticheta.

—

Cerința TEC pentru categoria A: 41,6 kWh

| — | ETEC: 33,03 kWh |
| --- | --- |

—

ETEC: 33,03 kWh

| — | 33,03 kWh < 41,6 kWh |
| --- | --- |

—

33,03 kWh < 41,6 kWh

Laptopul îndeplinește cerințele ENERGY STAR.

II.   Stații de lucru: Mai jos este prezentat un exemplu de calcul al PTEC pentru o stație de lucru cu două unități de hard disk.

| 1. | Se măsoară valorile utilizând procedura de încercare din apendicele A.






  — | Modul oprit = 2 W |
| --- | --- | --- |

1.

Se măsoară valorile utilizând procedura de încercare din apendicele A.

—

Modul oprit = 2 W

| — | Modul de veghe = 4 W |
| --- | --- |

—

Modul de veghe = 4 W

| — | Modul inactiv = 80 W |
| --- | --- |

—

Modul inactiv = 80 W

| — | Putere maximă = 180 W |
| --- | --- |

—

Putere maximă = 180 W

| 2. | Se notează numărul de unități de hard disk instalate.






  — | Două unități de hard disk instalate în cursul încercării. |
| --- | --- | --- |

2.

Se notează numărul de unități de hard disk instalate.

—

Două unități de hard disk instalate în cursul încercării.

| 3. | Pentru calcularea PTEC se aplică ponderări bazate pe tabelul 4:






  — | Tabelul 4:






  (în %) |
| --- | --- | --- |
| Toprit | 35 |
| Tveghe | 10 |
| Tinactiv | 55 |

3.

Pentru calcularea PTEC se aplică ponderări bazate pe tabelul 4:

—

Tabelul 4:

(în %)

Toprit

35

Tveghe

10

Tinactiv

55

| — | PTEC = (0,35 · Poprit + 0,10 · Pveghe + 0,55 · Pinactiv) |
| --- | --- |

—

PTEC = (0,35 · Poprit + 0,10 · Pveghe + 0,55 · Pinactiv)

| — | = (0,35 · 2 + 0,10 · 4 + 0,55 · 80) |
| --- | --- |

—

= (0,35 · 2 + 0,10 · 4 + 0,55 · 80)

| — | = 45,10 W |
| --- | --- |

—

= 45,10 W

| 4. | Se calculează cerința PTEC cu ajutorul formulei din tabelul 3.






  — | PTEC = 0,28 · [Pmax + (# HDD · 5)] |
| --- | --- | --- |

4.

Se calculează cerința PTEC cu ajutorul formulei din tabelul 3.

—

PTEC = 0,28 · [Pmax + (# HDD · 5)]

| — | PTEC = 0,28 · [180 + (2 · 5)] |
| --- | --- |

—

PTEC = 0,28 · [180 + (2 · 5)]

| — | PTEC = 53,2 |
| --- | --- |

—

PTEC = 53,2

| 5. | Se compară PTEC ajustată cu nivelurile ENERGY STAR pentru a se stabili dacă modelul poate obține eticheta.






  — | 45,10 < 53,2 |
| --- | --- | --- |

5.

Se compară PTEC ajustată cu nivelurile ENERGY STAR pentru a se stabili dacă modelul poate obține eticheta.

—

45,10 < 53,2

Stația de lucru îndeplinește cerințele ENERGY STAR.

---

(1)  „Funcție proxy” se referă la menținerea de către un computer a conectivității integrale la rețea, astfel cum este definită în secțiunea 1 a prezentei specificații. Pentru ca un sistem să se încadreze în ponderările aferente funcțiilor proxy de mai sus, trebuie să îndeplinească un standard generic de proxy aprobat de EPA și de Comisia Europeană ca îndeplinind obiectivele ENERGY STAR. Această aprobare trebuie să fi intrat în vigoare înainte de prezentarea datelor produsului pentru acordarea etichetei. Pentru cerințe de încercare și informații suplimentare, a se vedea secțiunea 3.C, „Obținerea etichetei de către computerele cu funcție de gestionare a consumului de putere”.

1

(2)  Caracteristicile aparatelor de măsură autorizate sunt preluate din standardul IEC 62301 Ed. 1.0: Măsurarea consumului de putere în modul standby (Measurement of Standby Power).

2

Measurement of Standby Power

(3)  Aparatele de măsură de laborator cu funcții complete pot integra valori în timp și pot raporta automat valoarea medie. Alte aparate de măsură obligă utilizatorul să înregistreze o serie de valori fluctuante din 5 în 5 secunde, timp de 5 minute, și să calculeze media manual.

3

---

| 24.6.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 161/38 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 161/38

---

DECIZIA COMISIEI

din 23 iunie 2009

privind cerințele de siguranță care trebuie îndeplinite de standardele europene pentru playere audio personale în temeiul Directivei 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/490/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Directiva 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 decembrie 2001 privind siguranța generală a produselor (1), în special articolul 4 alineatul (1) litera (a),

întrucât:

| (1) | Directiva 2001/95/CE prevede ca standardele europene să fie stabilite de organismele europene de standardizare. Aceste standarde ar trebui să garanteze că produsele îndeplinesc cerința generală de siguranță prevăzută de directivă. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2001/95/CE prevede ca standardele europene să fie stabilite de organismele europene de standardizare. Aceste standarde ar trebui să garanteze că produsele îndeplinesc cerința generală de siguranță prevăzută de directivă.

| (2) | În temeiul Directivei 2001/95/CE, un produs este considerat sigur, în ceea ce privește riscurile și categoriile de riscuri reglementate de standardele naționale, atunci când este în conformitate cu standardele naționale neobligatorii de transpunere a standardelor europene. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul Directivei 2001/95/CE, un produs este considerat sigur, în ceea ce privește riscurile și categoriile de riscuri reglementate de standardele naționale, atunci când este în conformitate cu standardele naționale neobligatorii de transpunere a standardelor europene.

| (3) | În funcție de tipul de player audio personal, siguranța acestuia face obiectul fie al Directivei 2001/95/CE, al Directivei 1999/5/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 1999 privind echipamentele hertziene și echipamentele terminale de telecomunicații și recunoașterea reciprocă a conformității acestora (2), fie al Directivei 2006/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind armonizarea legislațiilor statelor membre referitoare la echipamentele electrice destinate utilizării în cadrul unor anumite limite de tensiune (3). Directiva 2001/95/CE se referă la playerele audio portabile fără funcție de comunicare integrată. |
| --- | --- |

(3)

În funcție de tipul de player audio personal, siguranța acestuia face obiectul fie al Directivei 2001/95/CE, al Directivei 1999/5/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 1999 privind echipamentele hertziene și echipamentele terminale de telecomunicații și recunoașterea reciprocă a conformității acestora (2), fie al Directivei 2006/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind armonizarea legislațiilor statelor membre referitoare la echipamentele electrice destinate utilizării în cadrul unor anumite limite de tensiune (3). Directiva 2001/95/CE se referă la playerele audio portabile fără funcție de comunicare integrată.

| (4) | Directiva 1999/5/CE și Directiva 2006/95/CE fac referire la standardul armonizat european EN 60065:2002 „Aparate electronice audio, video și similare – Cerințe de siguranță”. Având în vedere delimitarea din ce în ce mai puțin distinctă dintre produsele electronice de consum și echipamentele de tehnologia informației, acest standard urmează să fie unit cu standardul EN 60950 „Echipamente de tehnologia informației – Siguranță – Partea 1: Cerințe generale” într-un nou standard EN 62368. |
| --- | --- |

(4)

Directiva 1999/5/CE și Directiva 2006/95/CE fac referire la standardul armonizat european EN 60065:2002 „Aparate electronice audio, video și similare – Cerințe de siguranță”. Având în vedere delimitarea din ce în ce mai puțin distinctă dintre produsele electronice de consum și echipamentele de tehnologia informației, acest standard urmează să fie unit cu standardul EN 60950 „Echipamente de tehnologia informației – Siguranță – Partea 1: Cerințe generale” într-un nou standard EN 62368.

| (5) | Standardele actuale nu prevăd nicio limită maximă a sunetelor și nu impun nicio etichetare specifică referitoare la emisiile sonore, dar prevăd introducerea unei mențiuni în manualul de instrucțiuni pentru a avertiza cu privire la efectele adverse ale expunerii la un nivel de sunet excesiv. |
| --- | --- |

(5)

Standardele actuale nu prevăd nicio limită maximă a sunetelor și nu impun nicio etichetare specifică referitoare la emisiile sonore, dar prevăd introducerea unei mențiuni în manualul de instrucțiuni pentru a avertiza cu privire la efectele adverse ale expunerii la un nivel de sunet excesiv.

| (6) | Comisia Europeană a cerut Comitetului științific pentru riscuri sanitare emergente și noi (CSRSEN) să evalueze riscurile potențiale la adresa sănătății prezentate de playerele audio personale și de telefoanele mobile cu funcție muzicală, având în vedere utilizarea lor răspândită și numărul crescând de persoane care sunt expuse permanent la locul de muncă la niveluri de sunet care depășesc limitele (80 de decibeli). CSRSEN a concluzionat în avizul (4) său că ascultătorii riscă să aibă atât probleme auditive, cât și de altă natură. În special, ascultătorii riscă să își piardă definitiv auzul în cazul în care folosesc un player audio personal timp de mai mult de 40 de ore pe săptămână, la un volum ridicat [superior valorii de 89 dB(A)] pentru o perioadă de cel puțin cinci ani. Modelele de utilizare de acest tip au devenit în momentul de față destul de obișnuite, în special în rândul copiilor și al adolescenților. |
| --- | --- |

(6)

Comisia Europeană a cerut Comitetului științific pentru riscuri sanitare emergente și noi (CSRSEN) să evalueze riscurile potențiale la adresa sănătății prezentate de playerele audio personale și de telefoanele mobile cu funcție muzicală, având în vedere utilizarea lor răspândită și numărul crescând de persoane care sunt expuse permanent la locul de muncă la niveluri de sunet care depășesc limitele (80 de decibeli). CSRSEN a concluzionat în avizul (4) său că ascultătorii riscă să aibă atât probleme auditive, cât și de altă natură. În special, ascultătorii riscă să își piardă definitiv auzul în cazul în care folosesc un player audio personal timp de mai mult de 40 de ore pe săptămână, la un volum ridicat [superior valorii de 89 dB(A)] pentru o perioadă de cel puțin cinci ani. Modelele de utilizare de acest tip au devenit în momentul de față destul de obișnuite, în special în rândul copiilor și al adolescenților.

| (7) | Cerința de siguranță pentru playere audio personale ar trebui elaborată în temeiul dispozițiilor de la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2001/95/CE, în scopul de a cere organismelor de standardizare să dezvolte un standard care să împiedice riscul de afectare a auzului determinată de expunerea la sunete emise de dispozitive de acest tip, în conformitate cu procedura prevăzută în Directiva 98/34/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iunie 1998 de stabilire a unei proceduri pentru furnizarea de informații în domeniul standardelor și reglementărilor tehnice (5). Referința standardului adoptat ar trebui să fie publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din Directiva 2001/95/CE. Pentru a asigura o abordare generală și armonizată care să vizeze siguranța tuturor playerelor audio personale, inclusiv a telefoanelor mobile cu funcție muzicală, trebuie transmisă o cerere comună către organismele de standardizare în temeiul Directivei 2001/95/CE, al Directivei 1999/5/CE și al Directivei 2006/95/CE. |
| --- | --- |

(7)

Cerința de siguranță pentru playere audio personale ar trebui elaborată în temeiul dispozițiilor de la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2001/95/CE, în scopul de a cere organismelor de standardizare să dezvolte un standard care să împiedice riscul de afectare a auzului determinată de expunerea la sunete emise de dispozitive de acest tip, în conformitate cu procedura prevăzută în Directiva 98/34/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iunie 1998 de stabilire a unei proceduri pentru furnizarea de informații în domeniul standardelor și reglementărilor tehnice (5). Referința standardului adoptat ar trebui să fie publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din Directiva 2001/95/CE. Pentru a asigura o abordare generală și armonizată care să vizeze siguranța tuturor playerelor audio personale, inclusiv a telefoanelor mobile cu funcție muzicală, trebuie transmisă o cerere comună către organismele de standardizare în temeiul Directivei 2001/95/CE, al Directivei 1999/5/CE și al Directivei 2006/95/CE.

| (8) | Odată ce standardul este disponibil și în cazul în care Comisia decide publicarea referinței standardului în Jurnalul Oficial, playerele audio personale proiectate și fabricate în conformitate cu standardul în cauză vor fi considerate ca îndeplinind cerința generală de siguranță prevăzută în Directiva 2001/95/CE, în ceea ce privește cerința de siguranță vizată de standardul respectiv. |
| --- | --- |

(8)

Odată ce standardul este disponibil și în cazul în care Comisia decide publicarea referinței standardului în Jurnalul Oficial, playerele audio personale proiectate și fabricate în conformitate cu standardul în cauză vor fi considerate ca îndeplinind cerința generală de siguranță prevăzută în Directiva 2001/95/CE, în ceea ce privește cerința de siguranță vizată de standardul respectiv.

| (9) | Prezenta decizie este în conformitate cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 15 din Directiva 2001/95/CE, |
| --- | --- |

(9)

Prezenta decizie este în conformitate cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 15 din Directiva 2001/95/CE,

DECIDE:

Articolul 1

Obiectiv

Obiectivul prezentei decizii este stabilirea cerinței de siguranță pe baza căreia Comisia va cere organismelor de standardizare relevante să stabilească standarde care să asigure că, în condiții normale de utilizare, expunerea la sunetele emise de playerele audio personale nu prezintă riscuri pentru auz. Cerințele pentru playerele audio personale iau pe deplin în considerare avizul Comitetului științific pentru riscuri sanitare emergente și noi cu privire la „Riscuri potențiale pentru sănătate determinate de expunerea la sunetele emise de playerele audio personale și de telefoanele mobile cu funcție muzicală”.

Articolul 2

Definiție

În sensul prezentei decizii, „un player audio personal” înseamnă un dispozitiv portabil, care nu face obiectul Directivei 1999/5/CE sau al Directivei 2006/95/CE, echipat cu căști cu fixare pe cap sau cu fixare pe ureche și folosit pentru a asculta sunete înregistrate, generate sau difuzate.

Articolul 3

Cerințe

(1)   În sensul articolului 4 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2001/95/CE, cerința de siguranță pentru playere audio personale este următoarea:

Playerele audio personale se proiectează și se produc astfel încât să se asigure că, în condiții de utilizare normal previzibile, sunt în mod intrinsec sigure și nu afectează auzul.

(2)   Cerința menționată la alineatul (1) se referă în special la următoarele:

| 1. | expunerea la nivelurile de sunet are o durată limitată pentru a evita afectarea auzului. La un nivel de 80 dB(A), durata de expunere este limitată la 40 de ore/săptămână, în timp ce la un nivel de 89 dB(A), durata de expunere este limitată la 5 ore/săptămână. Pentru alte niveluri de expunere se aplică o intrapolare și o extrapolare liniare. Se ține cont de gama dinamică de sunete și de utilizarea previzibilă în mod normal a produselor; |
| --- | --- |

1.

expunerea la nivelurile de sunet are o durată limitată pentru a evita afectarea auzului. La un nivel de 80 dB(A), durata de expunere este limitată la 40 de ore/săptămână, în timp ce la un nivel de 89 dB(A), durata de expunere este limitată la 5 ore/săptămână. Pentru alte niveluri de expunere se aplică o intrapolare și o extrapolare liniare. Se ține cont de gama dinamică de sunete și de utilizarea previzibilă în mod normal a produselor;

| 2. | playerele audio personale prezintă avertizări adecvate cu privire la riscurile implicate de utilizarea dispozitivului, la modalitățile de a le evita, precum și informații pentru utilizatori în cazurile în care expunerea prezintă un risc de afectare a auzului. |
| --- | --- |

2.

playerele audio personale prezintă avertizări adecvate cu privire la riscurile implicate de utilizarea dispozitivului, la modalitățile de a le evita, precum și informații pentru utilizatori în cazurile în care expunerea prezintă un risc de afectare a auzului.

Adoptată la Bruxelles, 23 iunie 2009.

Pentru Comisie

Meglena KUNEVA

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 11, 15.1.2002, p. 4.

1

(2)  JO L 91, 7.4.1999, p. 10.

2

(3)  JO L 374, 27.12.2006, p. 10.

3

(4)  Avizul din 13 octombrie 2008, publicat la adresa: http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_018.pdf

4

(5)  JO L 204, 21.7.1998, p. 37.

5

---