# Uradni list L 196/2009

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2009.196.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 196 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5228. julij 2009 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2009.196.slv

Uradni list

Evropske unije

L 196

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5228. julij 2009

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 673/2009 z dne 27. julija 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 674/2009 z dne 22. julija 2009 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 675/2009 z dne 27. julija 2009 o odprtju javnega razpisa za znižanje carin pri uvozu sirka iz tretjih držav v Španijo | 5 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 676/2009 z dne 27. julija 2009 o odprtju javnega razpisa za znižanje carin pri uvozu koruze iz tretjih držav v Španijo | 6 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 677/2009 z dne 27. julija 2009 o odprtju javnega razpisa za znižanje carin pri uvozu koruze iz tretjih držav na Portugalsko | 7 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 678/2009 z dne 27. julija 2009 o 110. spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osama bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in talibani | 8 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Sveta 2009/82/ES z dne 13. julija 2009 o spremembi Direktive 91/414/EGS zaradi vključitve tetrakonazola kot aktivne snovi (
  1
  ) | 10 |
| | * | Direktiva Komisije 2009/83/ES z dne 27. julija 2009 o spremembah nekaterih prilog k Direktivi 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede tehničnih določb o upravljanju s tveganji (
  1
  ) | 14 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 673/2009 z dne 27. julija 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 674/2009 z dne 22. julija 2009 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 675/2009 z dne 27. julija 2009 o odprtju javnega razpisa za znižanje carin pri uvozu sirka iz tretjih držav v Španijo

5

*

Uredba Komisije (ES) št. 676/2009 z dne 27. julija 2009 o odprtju javnega razpisa za znižanje carin pri uvozu koruze iz tretjih držav v Španijo

6

*

Uredba Komisije (ES) št. 677/2009 z dne 27. julija 2009 o odprtju javnega razpisa za znižanje carin pri uvozu koruze iz tretjih držav na Portugalsko

7

*

Uredba Komisije (ES) št. 678/2009 z dne 27. julija 2009 o 110. spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osama bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in talibani

8

DIREKTIVE

*

Direktiva Sveta 2009/82/ES z dne 13. julija 2009 o spremembi Direktive 91/414/EGS zaradi vključitve tetrakonazola kot aktivne snovi (
  1
  )

1

10

*

Direktiva Komisije 2009/83/ES z dne 27. julija 2009 o spremembah nekaterih prilog k Direktivi 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede tehničnih določb o upravljanju s tveganji (
  1
  )

1

14

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Svet |
| | | 2009/562/ES |
| | * | Odločba Sveta z dne 13. julija 2009 o nevključitvi metama v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS in o preklicu registracij fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedeno snov (
  1
  ) | 22 |
| | | Komisija |
| | | 2009/563/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 9. julija 2009 o določitvi okoljskih meril za podeljevanje znaka za okolje Skupnosti obutvenim izdelkom
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 5612)

   (
  1
  ) | 27 |
| | | 2009/564/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 9. julija 2009 o določitvi okoljskih meril za podeljevanje znaka Skupnosti za okolje storitvam kampov
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 5618)

   (
  1
  ) | 36 |
| | | 2009/565/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 24. julija 2009 o dodelitvi najvišjega zneska pomoči za zasebno skladiščenje oljčnega olja v okviru razpisnega postopka, odprtega z Uredbo (ES) št. 542/2009
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 6059) | 59 |
| | | 2009/566/ES |
| | * | Sklep Komisije z dne 27. julija 2009 o spremembi Sklepa Komisije 2008/721/ES v zvezi z nadomestili za člane znanstvenih odborov in strokovnjake na področju varstva potrošnikov, javnega zdravja in okolja
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 5767) | 61 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

2009/562/ES

*

Odločba Sveta z dne 13. julija 2009 o nevključitvi metama v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS in o preklicu registracij fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedeno snov (
  1
  )

1

22

Komisija

2009/563/ES

*

Odločba Komisije z dne 9. julija 2009 o določitvi okoljskih meril za podeljevanje znaka za okolje Skupnosti obutvenim izdelkom
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 5612)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 5612)

1

27

2009/564/ES

*

Odločba Komisije z dne 9. julija 2009 o določitvi okoljskih meril za podeljevanje znaka Skupnosti za okolje storitvam kampov
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 5618)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 5618)

1

36

2009/565/ES

*

Odločba Komisije z dne 24. julija 2009 o dodelitvi najvišjega zneska pomoči za zasebno skladiščenje oljčnega olja v okviru razpisnega postopka, odprtega z Uredbo (ES) št. 542/2009
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 6059)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 6059)

59

2009/566/ES

*

Sklep Komisije z dne 27. julija 2009 o spremembi Sklepa Komisije 2008/721/ES v zvezi z nadomestili za člane znanstvenih odborov in strokovnjake na področju varstva potrošnikov, javnega zdravja in okolja
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 5767)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 5767)

61

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 28.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 196/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 196/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 673/2009

z dne 27. julija 2009

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 28. julija 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. julija 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 24,7 |
| XS | 31,8 |
| ZZ | 28,3 |
| 0707 00 05 | TR | 98,3 |
| ZZ | 98,3 |
| 0709 90 70 | TR | 98,5 |
| ZZ | 98,5 |
| 0805 50 10 | AR | 54,1 |
| UY | 48,0 |
| ZA | 63,0 |
| ZZ | 55,0 |
| 0806 10 10 | EG | 151,1 |
| MA | 165,8 |
| TR | 109,5 |
| US | 141,6 |
| ZA | 126,9 |
| ZZ | 139,0 |
| 0808 10 80 | AR | 83,0 |
| BR | 68,8 |
| CL | 82,9 |
| CN | 81,7 |
| NZ | 88,6 |
| US | 91,3 |
| ZA | 89,3 |
| ZZ | 83,7 |
| 0808 20 50 | AR | 83,4 |
| CL | 81,2 |
| ZA | 117,7 |
| ZZ | 94,1 |
| 0809 10 00 | TR | 160,0 |
| ZZ | 160,0 |
| 0809 20 95 | CA | 324,1 |
| TR | 269,5 |
| US | 365,2 |
| ZZ | 319,6 |
| 0809 30 | TR | 158,1 |
| ZZ | 158,1 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

24,7

XS

31,8

ZZ

28,3

0707 00 05

TR

98,3

ZZ

98,3

0709 90 70

TR

98,5

ZZ

98,5

0805 50 10

AR

54,1

UY

48,0

ZA

63,0

ZZ

55,0

0806 10 10

EG

151,1

MA

165,8

TR

109,5

US

141,6

ZA

126,9

ZZ

139,0

0808 10 80

AR

83,0

BR

68,8

CL

82,9

CN

81,7

NZ

88,6

US

91,3

ZA

89,3

ZZ

83,7

0808 20 50

AR

83,4

CL

81,2

ZA

117,7

ZZ

94,1

0809 10 00

TR

160,0

ZZ

160,0

0809 20 95

CA

324,1

TR

269,5

US

365,2

ZZ

319,6

0809 30

TR

158,1

ZZ

158,1

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 28.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 196/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 196/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 674/2009

z dne 22. julija 2009

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1) ter zlasti člena 9(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrščanjem blaga iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrščanjem blaga iz Priloge k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali dodaja kombinirani nomenklaturi dodatne pododdelke in je določena s posebnimi določbami Skupnosti, z namenom uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali dodaja kombinirani nomenklaturi dodatne pododdelke in je določena s posebnimi določbami Skupnosti, z namenom uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo.

| (3) | V skladu z navedenimi splošnimi pravili se blago iz stolpca 1 preglednice v Prilogi uvrsti pod oznako KN v stolpcu 2 iz razlogov, navedenih v stolpcu 3 navedene preglednice. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z navedenimi splošnimi pravili se blago iz stolpca 1 preglednice v Prilogi uvrsti pod oznako KN v stolpcu 2 iz razlogov, navedenih v stolpcu 3 navedene preglednice.

| (4) | Primerno je zagotoviti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (2) v obdobju treh mesecev še naprej sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in ki niso v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je zagotoviti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (2) v obdobju treh mesecev še naprej sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in ki niso v skladu s to uredbo.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu 1 preglednice v Prilogi, se uvrsti v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN v stolpcu 2 navedene preglednice.

Člen 2

Na podlagi člena 12(6) Uredbe (EGS) št. 2913/92 se je za obdobje treh mesecev mogoče še naprej sklicevati na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajajo carinski organi držav članic in niso v skladu s to uredbo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. julija 2009

Za Komisijo

László KOVÁCS

Član Komisije

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

1

(2)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Opis blaga | Uvrstitev
  (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Plastična figurica, ki se uporablja kot dozirnik, višine 23 cm, predstavlja nogometaša z okroglim trupom ter z rokami in nogami. Figurica je pritrjena na podstavek.
  Izdelek je namenjen polnjenju z bonboni. S premikom ene roke se na trupu naredi okrogla odprtina, skozi katero pridejo bonboni. | 3926 90 97 | Uvrstitev določajo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature, opomba 1(v) k poglavju 95 in besedilo oznak KN 3926, 3926 90 in 3926 90 97.
  Plastični dozirnik za bonbone nima lastnosti igrače, ker je namenjen le razdajanju bonbonov in sam po sebi nima igralne vrednosti.
  Izdelek nima lastnosti kuhinjskega pribora ali drugih gospodinjskih proizvodov iz tarifne oznake 3924.
  Izdelek, ki se uporablja za shranjevanje bonbonov ima uporabno vrednost v smislu opombe 1(v) k poglavju 95 in ga je zato treba glede na material, iz katerega je izdelan, uvrstiti pod tarifno oznako KN 3926 90 97. |

Opis blaga

Uvrstitev

(oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

Plastična figurica, ki se uporablja kot dozirnik, višine 23 cm, predstavlja nogometaša z okroglim trupom ter z rokami in nogami. Figurica je pritrjena na podstavek.

Izdelek je namenjen polnjenju z bonboni. S premikom ene roke se na trupu naredi okrogla odprtina, skozi katero pridejo bonboni.

3926 90 97

Uvrstitev določajo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature, opomba 1(v) k poglavju 95 in besedilo oznak KN 3926, 3926 90 in 3926 90 97.

Plastični dozirnik za bonbone nima lastnosti igrače, ker je namenjen le razdajanju bonbonov in sam po sebi nima igralne vrednosti.

Izdelek nima lastnosti kuhinjskega pribora ali drugih gospodinjskih proizvodov iz tarifne oznake 3924.

Izdelek, ki se uporablja za shranjevanje bonbonov ima uporabno vrednost v smislu opombe 1(v) k poglavju 95 in ga je zato treba glede na material, iz katerega je izdelan, uvrstiti pod tarifno oznako KN 3926 90 97.

---

| 28.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 196/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 196/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 675/2009

z dne 27. julija 2009

o odprtju javnega razpisa za znižanje carin pri uvozu sirka iz tretjih držav v Španijo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) in zlasti člena 144 v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z mednarodnimi obveznostmi Skupnosti v okviru urugvajskega kroga večstranskih pogajanj (2) se je Skupnost zavezala za uvoz določene količine sirka v Španijo. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z mednarodnimi obveznostmi Skupnosti v okviru urugvajskega kroga večstranskih pogajanj (2) se je Skupnost zavezala za uvoz določene količine sirka v Španijo.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1296/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za uporabo tarifnih kvot za uvoz koruze in sirka v Španijo in uvoz koruze na Portugalsko (3) je določila posebna pravila, potrebna za izvedbo javnih razpisov. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1296/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za uporabo tarifnih kvot za uvoz koruze in sirka v Španijo in uvoz koruze na Portugalsko (3) je določila posebna pravila, potrebna za izvedbo javnih razpisov.

| (3) | Glede na tržne razmere v Španiji je treba odpreti javni razpis za znižanje carin pri uvozu sirka, da se uvozna kvota v celoti uporabi. |
| --- | --- |

(3)

Glede na tržne razmere v Španiji je treba odpreti javni razpis za znižanje carin pri uvozu sirka, da se uvozna kvota v celoti uporabi.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Odpre se javni razpis za znižanje carin pri uvozu sirka v Španijo iz člena 136 Uredbe (ES) št. 1234/2007.

2.   Uporablja se Uredba (ES) št. 1296/2008.

Člen 2

Javni razpis je odprt do 17. decembra 2009. V navedenem roku se izvedejo delni javni razpisi, za katere so datumi za predložitev ponudb določeni v obvestilu o razpisu.

Člen 3

Uvozna dovoljenja, izdana v okviru javnega razpisa, veljajo 50 dni od datuma izdaje v smislu člena 11(4) Uredbe (ES) št. 1296/2008.

Člen 4

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. julija 2009

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 336, 23.12.1994, str. 22.

2

(3)  UL L 340, 19.12.2008, str. 57.

3

---

| 28.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 196/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 196/6

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 676/2009

z dne 27. julija 2009

o odprtju javnega razpisa za znižanje carin pri uvozu koruze iz tretjih držav v Španijo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) in zlasti člena 144 v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z mednarodnimi obveznostmi Skupnosti v okviru urugvajskega kroga večstranskih pogajanj (2) se je Skupnost zavezala za uvoz določene količine koruze v Španijo. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z mednarodnimi obveznostmi Skupnosti v okviru urugvajskega kroga večstranskih pogajanj (2) se je Skupnost zavezala za uvoz določene količine koruze v Španijo.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1296/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za uporabo tarifnih kvot za uvoz koruze in sirka v Španijo in uvoz koruze na Portugalsko (3) je določila pravila, potrebna za izvedbo javnih razpisov. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1296/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za uporabo tarifnih kvot za uvoz koruze in sirka v Španijo in uvoz koruze na Portugalsko (3) je določila pravila, potrebna za izvedbo javnih razpisov.

| (3) | Glede na tržne razmere v Španiji je treba odpreti javni razpis za znižanje carin pri uvozu koruze, da se uvozna kvota v celoti uporabi. |
| --- | --- |

(3)

Glede na tržne razmere v Španiji je treba odpreti javni razpis za znižanje carin pri uvozu koruze, da se uvozna kvota v celoti uporabi.

| (4) | Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(4)

Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Odpre se javni razpis za znižanje carin pri uvozu koruze v Španijo iz člena 136 Uredbe (ES) št. 1234/2007.

2.   Uporablja se Uredba (ES) št. 1296/2008.

Člen 2

Javni razpis je odprt do 17. decembra 2009. V navedenem roku se izvedejo delni javni razpisi, za katere so datumi za predložitev ponudb določeni v obvestilu o razpisu.

Člen 3

Uvozna dovoljenja, izdana v okviru tega javnega razpisa, veljajo 50 dni od datuma izdaje v smislu člena 11(4) Uredbe (ES) št. 1296/2008.

Člen 4

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. julija 2009

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 336, 23.12.1994, str. 22.

2

(3)  UL L 340, 19.12.2008, str. 57.

3

---

| 28.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 196/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 196/7

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 677/2009

z dne 27. julija 2009

o odprtju javnega razpisa za znižanje carin pri uvozu koruze iz tretjih držav na Portugalsko

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) in zlasti člena 144 v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z mednarodnimi obveznostmi Skupnosti v okviru urugvajskega kroga večstranskih pogajanj (2) se je Skupnost zavezala za uvoz določene količine koruze na Portugalsko. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z mednarodnimi obveznostmi Skupnosti v okviru urugvajskega kroga večstranskih pogajanj (2) se je Skupnost zavezala za uvoz določene količine koruze na Portugalsko.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1296/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za uporabo tarifnih kvot za uvoz koruze in sirka v Španijo in uvoz koruze na Portugalsko (3) je določila posebna pravila, potrebna za izvedbo javnih razpisov. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1296/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za uporabo tarifnih kvot za uvoz koruze in sirka v Španijo in uvoz koruze na Portugalsko (3) je določila posebna pravila, potrebna za izvedbo javnih razpisov.

| (3) | Glede na tržne razmere na Portugalskem je treba odpreti javni razpis za znižanje carin pri uvozu koruze, da se uvozna kvota v celoti uporabi. |
| --- | --- |

(3)

Glede na tržne razmere na Portugalskem je treba odpreti javni razpis za znižanje carin pri uvozu koruze, da se uvozna kvota v celoti uporabi.

| (4) | Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(4)

Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Odpre se javni razpis za znižanje carin pri uvozu koruze na Portugalsko iz člena 136 Uredbe (ES) št. 1234/2007.

2.   Uporablja se Uredba (ES) št. 1296/2008.

Člen 2

Javni razpis je odprt do 17. decembra 2009. V navedenem roku se izvedejo delni javni razpisi, za katere so datumi za predložitev ponudb določeni v obvestilu o razpisu.

Člen 3

Uvozna dovoljenja, izdana v okviru tega javnega razpisa, veljajo 50 dni od datuma izdaje v smislu člena 11(4) Uredbe (ES) št. 1296/2008.

Člen 4

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. julija 2009

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 336, 23.12.1994, str. 22.

2

(3)  UL L 340, 19.12.2008, str. 57.

3

---

| 28.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 196/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 196/8

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 678/2009

z dne 27. julija 2009

o 110. spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osama bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in talibani

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 z dne 27. maja 2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osama bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in talibani, in o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 467/2001 o prepovedi izvoza nekaterega blaga in storitev v Afganistan, o poostritvi prepovedi poletov in podaljšanju zamrznitve sredstev in drugih finančnih virov talibanov iz Afganistana (1) ter zlasti prve alinee člena 7(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in entitete, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in entitete, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe.

| (2) | Sankcijski odbor Varnostnega sveta Združenih narodov se je 20. julija 2009 odločil, da spremeni seznam oseb, skupin in entitet, za katere bi morala veljati zamrznitev sredstev in gospodarskih virov. |
| --- | --- |

(2)

Sankcijski odbor Varnostnega sveta Združenih narodov se je 20. julija 2009 odločil, da spremeni seznam oseb, skupin in entitet, za katere bi morala veljati zamrznitev sredstev in gospodarskih virov.

| (3) | Prilogo I je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Prilogo I je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. julija 2009

Za Komisijo

Eneko LANDÁBURU

Generalni direktor za zunanje odnose

---

(1)  UL L 139, 29.5.2002, str. 9.

1

---

PRILOGA

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se spremeni:

Pod naslovom „Fizične osebe“ se črtata naslednja vnosa:

| 1. | Nabil Abdul Salam Sayadi (alias Abu Zeinab). Naslov: Vaatjesstraat 29, 2580 Putte, Belgija. Datum rojstva: 1.1.1966. Kraj rojstva: El Hadid, Tripoli, Lebanon. Državljanstvo: belgijsko od 18.9.2001. Druge informacije: zakonec Patricia Vinck; poročen 29.5.1992 v Pešavaru, Pakistan |
| --- | --- |

1.

Nabil Abdul Salam Sayadi (alias Abu Zeinab). Naslov: Vaatjesstraat 29, 2580 Putte, Belgija. Datum rojstva: 1.1.1966. Kraj rojstva: El Hadid, Tripoli, Lebanon. Državljanstvo: belgijsko od 18.9.2001. Druge informacije: zakonec Patricia Vinck; poročen 29.5.1992 v Pešavaru, Pakistan

| 2. | Patricia Rosa Vinck (alias Souraya P. Vinck). Naslov: Vaatjesstraat 29, 2580 Putte, Belgija. Datum rojstva: 4.1.1965. Kraj rojstva: Berchem (Antverpen), Belgija. Državljanstvo: belgijsko. Druge informacije: zakonec Nabil Sayadi |
| --- | --- |

2.

Patricia Rosa Vinck (alias Souraya P. Vinck). Naslov: Vaatjesstraat 29, 2580 Putte, Belgija. Datum rojstva: 4.1.1965. Kraj rojstva: Berchem (Antverpen), Belgija. Državljanstvo: belgijsko. Druge informacije: zakonec Nabil Sayadi

---

DIREKTIVE

| 28.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 196/10 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 196/10

---

DIREKTIVA SVETA 2009/82/ES

z dne 13. julija 2009

o spremembi Direktive 91/414/EGS zaradi vključitve tetrakonazola kot aktivne snovi

(Besedilo velja za EGP)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (1) in zlasti člena 6(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredbi Komisije (ES) št. 451/2000 (2) in (ES) št. 1490/2002 (3) določata podrobna pravila za izvajanje tretje faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS in seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam vključuje tetrakonazol. |
| --- | --- |

(1)

Uredbi Komisije (ES) št. 451/2000 (2) in (ES) št. 1490/2002 (3) določata podrobna pravila za izvajanje tretje faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS in seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam vključuje tetrakonazol.

| (2) | Vplivi tetrakonazola na zdravje ljudi in okolje so bili ocenjeni v skladu z določbami iz uredb (ES) št. 451/2000 in (ES) št. 1490/2002 za vrste uporab, ki jih je predlagal prijavitelj. Poleg tega navedeni uredbi določata države članice poročevalke, ki morajo Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: EFSA) v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 1490/2002 predložiti ustrezna poročila o oceni in priporočila. Država članica poročevalka za tetrakonazol je bila Italija, vsi ustrezni podatki pa so bili predloženi 15. julija 2005. |
| --- | --- |

(2)

Vplivi tetrakonazola na zdravje ljudi in okolje so bili ocenjeni v skladu z določbami iz uredb (ES) št. 451/2000 in (ES) št. 1490/2002 za vrste uporab, ki jih je predlagal prijavitelj. Poleg tega navedeni uredbi določata države članice poročevalke, ki morajo Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: EFSA) v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 1490/2002 predložiti ustrezna poročila o oceni in priporočila. Država članica poročevalka za tetrakonazol je bila Italija, vsi ustrezni podatki pa so bili predloženi 15. julija 2005.

| (3) | Poročilo o oceni so pregledali strokovnjaki držav članic in EFSA ter ga 31. julija 2008 predložili Komisiji v obliki znanstvenega poročila EFSA o tetrakonazolu. To poročilo so države članice in Komisija pregledale v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 26. februarja 2009 v obliki poročila Komisije o pregledu glede tetrakonazola. |
| --- | --- |

(3)

Poročilo o oceni so pregledali strokovnjaki držav članic in EFSA ter ga 31. julija 2008 predložili Komisiji v obliki znanstvenega poročila EFSA o tetrakonazolu. To poročilo so države članice in Komisija pregledale v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 26. februarja 2009 v obliki poročila Komisije o pregledu glede tetrakonazola.

| (4) | Različne preiskave so pokazale, da se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo tetrakonazol, lahko pričakuje, da na splošno izpolnjujejo zahteve iz točk (a) in (b) člena 5(1) Direktive 91/414/EGS, zlasti v zvezi z uporabami, ki so bile preučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno vključiti tetrakonazol v Prilogo I, da se v vseh državah članicah v skladu z določbami iz navedene direktive odobri registracija fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo to aktivno snov. |
| --- | --- |

(4)

Različne preiskave so pokazale, da se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo tetrakonazol, lahko pričakuje, da na splošno izpolnjujejo zahteve iz točk (a) in (b) člena 5(1) Direktive 91/414/EGS, zlasti v zvezi z uporabami, ki so bile preučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno vključiti tetrakonazol v Prilogo I, da se v vseh državah članicah v skladu z določbami iz navedene direktive odobri registracija fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo to aktivno snov.

| (5) | Brez poseganja v navedeno sklepno ugotovitev je primerno pridobiti nekatere dodatne podatke. Člen 6(1) Direktive 91/414/EGS določa, da za vključitev posamezne snovi v Prilogo I lahko veljajo nekateri pogoji. Zato je glede tetrakonazola primerno zahtevati, da prijavitelj predloži dodatne podatke o podrobni oceni tveganja za potrošnike, ekotoksikoloških lastnostih, usodi in obnašanju morebitnih presnovkov v vseh ustreznih delih okolja, podrobni oceni tveganja za take presnovke pri ptičih, vodnih sesalcih in neciljnih členonožcih ter možnostih za endokrine moteče vplive pri ptičih, sesalcih in ribah. |
| --- | --- |

(5)

Brez poseganja v navedeno sklepno ugotovitev je primerno pridobiti nekatere dodatne podatke. Člen 6(1) Direktive 91/414/EGS določa, da za vključitev posamezne snovi v Prilogo I lahko veljajo nekateri pogoji. Zato je glede tetrakonazola primerno zahtevati, da prijavitelj predloži dodatne podatke o podrobni oceni tveganja za potrošnike, ekotoksikoloških lastnostih, usodi in obnašanju morebitnih presnovkov v vseh ustreznih delih okolja, podrobni oceni tveganja za take presnovke pri ptičih, vodnih sesalcih in neciljnih členonožcih ter možnostih za endokrine moteče vplive pri ptičih, sesalcih in ribah.

| (6) | Pred vključitvijo aktivne snovi v Prilogo I je treba določiti primeren rok, v katerem se države članice in zainteresirane strani lahko pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev pri vključitvi. |
| --- | --- |

(6)

Pred vključitvijo aktivne snovi v Prilogo I je treba določiti primeren rok, v katerem se države članice in zainteresirane strani lahko pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev pri vključitvi.

| (7) | Brez poseganja v obveznosti iz Direktive 91/414/EGS, ki izhajajo iz vključitve aktivne snovi v Prilogo I, bi bilo treba državam članicam omogočiti, da v šestih mesecih po vključitvi snovi pregledajo sedanje registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo tetrakonazol, in zagotovijo izpolnjevanje zahtev iz Direktive 91/414/EGS, zlasti člena 13 in ustreznih pogojev iz Priloge I. Države članice bi morale v skladu z določbami iz Direktive 91/414/EGS sedanje registracije po potrebi spremeniti, nadomestiti ali preklicati. Z odstopanjem od navedenega roka bi bilo treba določiti daljše obdobje za predložitev in oceno celotne dokumentacije iz Priloge III posameznega fitofarmacevtskega sredstva za vsako nameravano uporabo v skladu z enotnimi načeli iz Direktive 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(7)

Brez poseganja v obveznosti iz Direktive 91/414/EGS, ki izhajajo iz vključitve aktivne snovi v Prilogo I, bi bilo treba državam članicam omogočiti, da v šestih mesecih po vključitvi snovi pregledajo sedanje registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo tetrakonazol, in zagotovijo izpolnjevanje zahtev iz Direktive 91/414/EGS, zlasti člena 13 in ustreznih pogojev iz Priloge I. Države članice bi morale v skladu z določbami iz Direktive 91/414/EGS sedanje registracije po potrebi spremeniti, nadomestiti ali preklicati. Z odstopanjem od navedenega roka bi bilo treba določiti daljše obdobje za predložitev in oceno celotne dokumentacije iz Priloge III posameznega fitofarmacevtskega sredstva za vsako nameravano uporabo v skladu z enotnimi načeli iz Direktive 91/414/EGS.

| (8) | Izkušnje iz prejšnjih vključitev aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, ocenjenih na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 3600/92 z dne 11. decembra 1992 o podrobnih pravilih za izvajanje prve faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive Sveta 91/414/EGS o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (4), so pokazale, da se lahko pojavijo težave pri razlagi dolžnosti imetnikov sedanjih registracij v zvezi z dostopom do podatkov. Da bi se izognili nadaljnjim težavam, se zato zdi nujno razjasniti dolžnosti držav članic, zlasti dolžnost, da preverijo, ali ima imetnik registracije dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje pogoje iz Priloge II k navedeni direktivi. Vendar ta razjasnitev državam članicam ali imetnikom registracij ne nalaga nobenih novih obveznosti v primerjavi z doslej sprejetimi direktivami o spremembah Priloge I. |
| --- | --- |

(8)

Izkušnje iz prejšnjih vključitev aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, ocenjenih na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 3600/92 z dne 11. decembra 1992 o podrobnih pravilih za izvajanje prve faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive Sveta 91/414/EGS o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (4), so pokazale, da se lahko pojavijo težave pri razlagi dolžnosti imetnikov sedanjih registracij v zvezi z dostopom do podatkov. Da bi se izognili nadaljnjim težavam, se zato zdi nujno razjasniti dolžnosti držav članic, zlasti dolžnost, da preverijo, ali ima imetnik registracije dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje pogoje iz Priloge II k navedeni direktivi. Vendar ta razjasnitev državam članicam ali imetnikom registracij ne nalaga nobenih novih obveznosti v primerjavi z doslej sprejetimi direktivami o spremembah Priloge I.

| (9) | Zato je primerno Direktivo 91/414/EGS ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Zato je primerno Direktivo 91/414/EGS ustrezno spremeniti.

| (10) | Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali ni izdal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik. |
| --- | --- |

(10)

Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali ni izdal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik.

| (11) | V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (5) se države članice spodbuja, da za svoje potrebe in v interesu Skupnosti izdelajo in objavijo lastne tabele, ki naj kolikor nazorno je to mogoče prikažejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos v nacionalno pravo – |
| --- | --- |

(11)

V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (5) se države članice spodbuja, da za svoje potrebe in v interesu Skupnosti izdelajo in objavijo lastne tabele, ki naj kolikor nazorno je to mogoče prikažejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos v nacionalno pravo –

SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga I k Direktivi 91/414/EGS se spremeni v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 1. julija 2010. Komisiji takoj sporočijo besedila navedenih predpisov.

Ti predpisi se uporabljajo od 1. julija 2010.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Člen 3

1.   Države članice v skladu z Direktivo 91/414/EGS do 30. junija 2010 po potrebi spremenijo ali prekličejo sedanje registracije za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo aktivno snov tetrakonazol.

Do navedenega datuma zlasti preverijo, ali so izpolnjeni pogoji iz Priloge I k navedeni direktivi v zvezi s tetrakonazolom, razen tistih iz dela B besedila o navedeni aktivni snovi, in ali ima imetnik registracije dokumentacijo ali dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge II k navedeni direktivi v skladu s pogoji iz člena 13 navedene direktive.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 države članice znova ocenijo vsako registrirano fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje tetrakonazol kot edino aktivno snov ali kot eno od več aktivnih snovi, vključenih v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS najpozneje do 31. decembra 2009, v skladu z enotnimi načeli iz Priloge VI k Direktivi 91/414/EGS na podlagi dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge III k navedeni direktivi, in ob upoštevanju dela B besedila o tetrakonazolu iz Priloge I k navedeni direktivi. Na podlagi navedene ocene države članice presodijo, ali sredstvo izpolnjuje pogoje iz točk (b), (c), (d) in (e) člena 4(1) Direktive 91/414/EGS.

Države članice nato:

| (a) | po potrebi do 30. junija 2014 spremenijo ali prekličejo registracijo, če sredstvo vsebuje tetrakonazol kot edino aktivno snov; ali |
| --- | --- |

(a)

po potrebi do 30. junija 2014 spremenijo ali prekličejo registracijo, če sredstvo vsebuje tetrakonazol kot edino aktivno snov; ali

| (b) | če sredstvo vsebuje tetrakonazol kot eno od več aktivnih snovi, registracijo po potrebi spremenijo ali umaknejo najpozneje do 30. junija 2014 ali do datuma, določenega za tako spremembo ali umik v ustrezni direktivi ali direktivah, ki so zadevno snov ali snovi dodale v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, pri čemer se upošteva poznejši datum. |
| --- | --- |

(b)

če sredstvo vsebuje tetrakonazol kot eno od več aktivnih snovi, registracijo po potrebi spremenijo ali umaknejo najpozneje do 30. junija 2014 ali do datuma, določenega za tako spremembo ali umik v ustrezni direktivi ali direktivah, ki so zadevno snov ali snovi dodale v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, pri čemer se upošteva poznejši datum.

Člen 4

Ta direktiva začne veljati 1. januarja 2010.

Člen 5

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 13. julija 2009

Za Svet

Predsednik

E. ERLANDSSON

---

(1)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1.

1

(2)  UL L 55, 29.2.2000, str. 25.

2

(3)  UL L 224, 21.8.2002, str. 23.

3

(4)  UL L 366, 15.12.1992, str. 10.

4

(5)  UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

5

---

PRILOGA

Na konec razpredelnice v Prilogi I k Direktivi 91/414/EGS se doda naslednje besedilo:

| Številka | Splošno ime, identifikacijske številke | Ime po IUPAC | Čistost (1) | Začetek veljavnosti | Potek veljavnosti | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | „tetrakonazol
  št. CAS 112281-77-3
  št. CIPAC 726 | (RS)-2-(2,4-diklorofenil)-3-(1H-1,2,4-triazol-1-il)-propil-1,1,2,2-tetrafluoroetileter | ≥ 950 g/kg (racemna zmes)
  Nečistost toluena: ne več kakor 13 g/kg | 1. januar 2010 | 31. december 2019 | DEL A
  Registrira se lahko samo kot fungicid za uporabo na poljščinah največ 0,100 kg/ha vsako tretje leto na istem polju. Uporaba na jabolkih in grozdju se ne sme registrirati.
  DEL B
  Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepne ugotovitve poročila o pregledu za tetrakonazol in zlasti dodatkov I in II k poročilu, kot je bilo dokončno oblikovano v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali 26. februarja 2009.
  V tej celoviti oceni morajo biti države članice posebno pozorne na:






  — | zaščito vodnih organizmov in neciljnih rastlin; v zvezi s temi ugotovljenimi tveganji se po potrebi uporabijo ukrepi za zmanjšanje tveganja, kot so varovalni pasovi, |

Številka

Splošno ime, identifikacijske številke

Ime po IUPAC

Čistost (1)

Začetek veljavnosti

Potek veljavnosti

Posebne določbe

„tetrakonazol

št. CAS 112281-77-3

št. CIPAC 726

(RS)-2-(2,4-diklorofenil)-3-(1H-1,2,4-triazol-1-il)-propil-1,1,2,2-tetrafluoroetileter

≥ 950 g/kg (racemna zmes)

Nečistost toluena: ne več kakor 13 g/kg

1. januar 2010

31. december 2019

DEL A

Registrira se lahko samo kot fungicid za uporabo na poljščinah največ 0,100 kg/ha vsako tretje leto na istem polju. Uporaba na jabolkih in grozdju se ne sme registrirati.

DEL B

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepne ugotovitve poročila o pregledu za tetrakonazol in zlasti dodatkov I in II k poročilu, kot je bilo dokončno oblikovano v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali 26. februarja 2009.

V tej celoviti oceni morajo biti države članice posebno pozorne na:

—

zaščito vodnih organizmov in neciljnih rastlin; v zvezi s temi ugotovljenimi tveganji se po potrebi uporabijo ukrepi za zmanjšanje tveganja, kot so varovalni pasovi,

| — | zaščito podzemne vode, ko se aktivna snov uporablja na območjih z občutljivimi tlemi in/ali podnebnimi razmerami. |
| --- | --- |

—

zaščito podzemne vode, ko se aktivna snov uporablja na območjih z občutljivimi tlemi in/ali podnebnimi razmerami.

Zadevne države članice zahtevajo:

| — | predložitev dodatnih podatkov o podrobni oceni tveganja za potrošnike, |
| --- | --- |

—

predložitev dodatnih podatkov o podrobni oceni tveganja za potrošnike,

| — | dodatne podatke o ekotoksikoloških lastnostih, |
| --- | --- |

—

dodatne podatke o ekotoksikoloških lastnostih,

| — | dodatne podatke o usodi in obnašanju morebitnih presnovkov v vseh ustreznih delih okolja, |
| --- | --- |

—

dodatne podatke o usodi in obnašanju morebitnih presnovkov v vseh ustreznih delih okolja,

| — | podrobno oceno tveganja za take presnovke pri ptičih, vodnih sesalcih in neciljnih členonožcih, |
| --- | --- |

—

podrobno oceno tveganja za take presnovke pri ptičih, vodnih sesalcih in neciljnih členonožcih,

| — | dodatne podatke o možnostih za endokrine moteče vplive pri ptičih, sesalcih in ribah. |
| --- | --- |

—

dodatne podatke o možnostih za endokrine moteče vplive pri ptičih, sesalcih in ribah.

Države članice zagotovijo, da prijavitelj Komisiji takšne podatke predloži najkasneje do 31. decembra 2011.“

---

(1)  Več podrobnosti o aktivni snovi in njenih lastnostih je v poročilu o pregledu.

1

---

| 28.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 196/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 196/14

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2009/83/ES

z dne 27. julija 2009

o spremembah nekaterih prilog k Direktivi 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede tehničnih določb o upravljanju s tveganji

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (1) ter zlasti točke (l) člena 150(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija in Odbor evropskih bančnih nadzornikov sta leta 2006 za zagotovitev usklajenega izvajanja in uporabe Direktive 2006/48/ES v celotni Evropski uniji ustanovila delovno skupino (Skupina za prenos direktive o kapitalskih zahtevah – Capital Requirements Directive Transposition Group (CRDTG)), katere naloga je obravnavanje in reševanje vprašanj v zvezi z izvajanjem in uporabo navedene direktive. Po mnenju CRDTG je treba za zagotovitev usklajene uporabe podrobneje opredeliti nekatere tehnične določbe, vključene v prilogah V, VI, VII, VIII, IX, X in XII k Direktivi 2006/48/ES. Poleg tega nekatere določbe niso sorazmerne z ustreznimi praksami za upravljanje s tveganji, ki jih izvajajo kreditne institucije. Zato je primerno te določbe prilagoditi. |
| --- | --- |

(1)

Komisija in Odbor evropskih bančnih nadzornikov sta leta 2006 za zagotovitev usklajenega izvajanja in uporabe Direktive 2006/48/ES v celotni Evropski uniji ustanovila delovno skupino (Skupina za prenos direktive o kapitalskih zahtevah – Capital Requirements Directive Transposition Group (CRDTG)), katere naloga je obravnavanje in reševanje vprašanj v zvezi z izvajanjem in uporabo navedene direktive. Po mnenju CRDTG je treba za zagotovitev usklajene uporabe podrobneje opredeliti nekatere tehnične določbe, vključene v prilogah V, VI, VII, VIII, IX, X in XII k Direktivi 2006/48/ES. Poleg tega nekatere določbe niso sorazmerne z ustreznimi praksami za upravljanje s tveganji, ki jih izvajajo kreditne institucije. Zato je primerno te določbe prilagoditi.

| (2) | Zaradi vzpostavitve notranjega trga je treba razjasniti načine, kako lahko kreditna institucija dokaže obstoj večjega prenosa zunajbilančnega tveganja. Primerno je tudi povišati kreditni konverzijski faktor za likvidnostno posojilo, ki ga odobrijo kreditne institucije za družbe, ki niso zajete v bilanci. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi vzpostavitve notranjega trga je treba razjasniti načine, kako lahko kreditna institucija dokaže obstoj večjega prenosa zunajbilančnega tveganja. Primerno je tudi povišati kreditni konverzijski faktor za likvidnostno posojilo, ki ga odobrijo kreditne institucije za družbe, ki niso zajete v bilanci.

| (3) | Direktivo 2006/48/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Direktivo 2006/48/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za bančništvo – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za bančništvo –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 2006/48/ES se spremeni:

| 1. | V Prilogi V se točka 8 nadomesti z naslednjim:






  „8. | Tveganja zaradi poslov listinjenja, v okviru katerih so kreditne institucije v vlogi vlagatelja, originatorja ali sponzorja, se ovrednotijo in obravnavajo s primernimi politikami in postopki. Te politike in postopki zlasti zagotavljajo, da se ekonomska vsebina posla v celoti odraža v oceni tveganja in odločitvah uprave.“ |
| --- | --- | --- |

1.

V Prilogi V se točka 8 nadomesti z naslednjim:

„8.

Tveganja zaradi poslov listinjenja, v okviru katerih so kreditne institucije v vlogi vlagatelja, originatorja ali sponzorja, se ovrednotijo in obravnavajo s primernimi politikami in postopki. Te politike in postopki zlasti zagotavljajo, da se ekonomska vsebina posla v celoti odraža v oceni tveganja in odločitvah uprave.“

| 2. | Del 1 Priloge VI se spremeni:






  (a) | V točki 29 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:






  „29. | Izpostavljenostim do institucij s preostalo zapadlostjo več kakor tri mesece, za katere je na razpolago bonitetna ocena imenovane ECAI, se dodeli utež tveganja v skladu s tabelo 4, glede na šest stopenj na lestvici ocenjevanja kreditne kvalitete, ki jih dodelijo pristojni organi bonitetnim ocenam primernih ECAI.“ |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Del 1 Priloge VI se spremeni:

(a)

V točki 29 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„29.

Izpostavljenostim do institucij s preostalo zapadlostjo več kakor tri mesece, za katere je na razpolago bonitetna ocena imenovane ECAI, se dodeli utež tveganja v skladu s tabelo 4, glede na šest stopenj na lestvici ocenjevanja kreditne kvalitete, ki jih dodelijo pristojni organi bonitetnim ocenam primernih ECAI.“

| (b) | V točki 31 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:






  „31. | Izpostavljenostim do institucij s preostalo zapadlostjo tri mesece ali manj, za katere je na razpolago bonitetna ocena imenovane ECAI, se dodeli utež tveganja v skladu s tabelo 5, glede na šest stopenj na lestvici ocenjevanja kreditne kvalitete, ki jih dodelijo pristojni organi bonitetnim ocenam primernih ECAI:“. |
| --- | --- | --- |

(b)

V točki 31 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„31.

Izpostavljenostim do institucij s preostalo zapadlostjo tri mesece ali manj, za katere je na razpolago bonitetna ocena imenovane ECAI, se dodeli utež tveganja v skladu s tabelo 5, glede na šest stopenj na lestvici ocenjevanja kreditne kvalitete, ki jih dodelijo pristojni organi bonitetnim ocenam primernih ECAI:“.

| (c) | Točka 14 se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(c)

Točka 14 se nadomesti z naslednjim:

| (d) | V točki 73 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:






  „73. | Izpostavljenostim do institucij, kadar se uporabljajo točke 29 do 32, in izpostavljenostim do podjetij, za katere je na razpolago kratkoročna bonitetna ocena imenovane ECAI, se dodeli utež tveganja v skladu s tabelo 7, glede na šest stopenj na lestvici ocenjevanja kreditne kvalitete, ki jih dodelijo pristojni organi bonitetnim ocenam primernih ECAI:“. |
| --- | --- | --- |

(d)

V točki 73 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„73.

Izpostavljenostim do institucij, kadar se uporabljajo točke 29 do 32, in izpostavljenostim do podjetij, za katere je na razpolago kratkoročna bonitetna ocena imenovane ECAI, se dodeli utež tveganja v skladu s tabelo 7, glede na šest stopenj na lestvici ocenjevanja kreditne kvalitete, ki jih dodelijo pristojni organi bonitetnim ocenam primernih ECAI:“.

| (e) | Doda se točka 90:






  „90. | Vrednost izpostavljenosti iz naslova zakupa je diskontirana najmanjša vsota plačil po zakupu. Najmanjša vsota plačil po zakupu je enaka plačilom, ki jih kreditna institucija zahteva ali jih lahko zahteva od zakupnika, v času trajanja pogodbe o zakupu, in plačilu iz naslova katere koli nakupne opcije iz zakupa (tj. ki se bo z veliko verjetnostjo izvršila). Vsako preostalo vrednost iz naslova zakupa, zavarovano z osebnim jamstvom, ki izpolnjuje pogoje, določene v odstavkih 26 do 28 dela 1 Priloge VIII glede primernosti dajalcev zavarovanj kot tudi minimalne zahteve za priznavanje drugih vrst osebnih jamstev, predvidene v odstavkih 14 do 19 dela 2 Priloge VIII, je treba vključiti v minimalna plačila zakupa. Te izpostavljenosti se v skladu s členom 79 dodelijo ustreznim kategorijam izpostavljenosti. Če je izpostavljenost preostala vrednost zakupljenega premoženja, se zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti izračunajo po naslednjem postopku: 1/t * 100 % * vrednost izpostavljenosti, pri čemer t predstavlja število, večje od 1, in najbližje število celih let preostalega obdobja zakupa.“ |
| --- | --- | --- |

(e)

Doda se točka 90:

„90.

Vrednost izpostavljenosti iz naslova zakupa je diskontirana najmanjša vsota plačil po zakupu. Najmanjša vsota plačil po zakupu je enaka plačilom, ki jih kreditna institucija zahteva ali jih lahko zahteva od zakupnika, v času trajanja pogodbe o zakupu, in plačilu iz naslova katere koli nakupne opcije iz zakupa (tj. ki se bo z veliko verjetnostjo izvršila). Vsako preostalo vrednost iz naslova zakupa, zavarovano z osebnim jamstvom, ki izpolnjuje pogoje, določene v odstavkih 26 do 28 dela 1 Priloge VIII glede primernosti dajalcev zavarovanj kot tudi minimalne zahteve za priznavanje drugih vrst osebnih jamstev, predvidene v odstavkih 14 do 19 dela 2 Priloge VIII, je treba vključiti v minimalna plačila zakupa. Te izpostavljenosti se v skladu s členom 79 dodelijo ustreznim kategorijam izpostavljenosti. Če je izpostavljenost preostala vrednost zakupljenega premoženja, se zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti izračunajo po naslednjem postopku: 1/t * 100 % * vrednost izpostavljenosti, pri čemer t predstavlja število, večje od 1, in najbližje število celih let preostalega obdobja zakupa.“

| 3. | Del 1 Priloge VII se spremeni:






  (a) | Točka 25 se nadomesti z naslednjim:






  „25. | Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti so enaki morebitni izgubi iz izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov kreditne institucije, dobljeni z uporabo internih modelov tvegane vrednosti ob upoštevanju 99. percentila enostranskega intervala zaupanja za razliko med četrtletnimi donosi in ustrezno netvegano stopnjo, izračunano v dolgoročnem vzorčnem obdobju, pomnoženo z 12,5. Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti na ravni portfelja lastniških vrednostnih papirjev niso manjši od celotnega seštevka vsot minimalnih zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, zahtevanih na podlagi pristopa PD/LGD, in ustreznih pričakovanih izgub, pomnoženih z 12,5 in izračunanih na osnovi vrednosti, določenih v odstavku 24 dela 2, in ustreznih vrednosti LGD iz odstavkov 25 in 26 dela 2.“ |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Del 1 Priloge VII se spremeni:

(a)

Točka 25 se nadomesti z naslednjim:

„25.

Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti so enaki morebitni izgubi iz izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov kreditne institucije, dobljeni z uporabo internih modelov tvegane vrednosti ob upoštevanju 99. percentila enostranskega intervala zaupanja za razliko med četrtletnimi donosi in ustrezno netvegano stopnjo, izračunano v dolgoročnem vzorčnem obdobju, pomnoženo z 12,5. Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti na ravni portfelja lastniških vrednostnih papirjev niso manjši od celotnega seštevka vsot minimalnih zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, zahtevanih na podlagi pristopa PD/LGD, in ustreznih pričakovanih izgub, pomnoženih z 12,5 in izračunanih na osnovi vrednosti, določenih v odstavku 24 dela 2, in ustreznih vrednosti LGD iz odstavkov 25 in 26 dela 2.“

| (b) | Točka 27 se nadomesti z naslednjim:






  „27. | Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti se izračunajo v skladu z naslednjo formulo: | Znesek tveganju prilagojene izpostavljenost = 100 % * vrednost izpostavljenosti, |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Točka 27 se nadomesti z naslednjim:

„27.

Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti se izračunajo v skladu z naslednjo formulo:

Znesek tveganju prilagojene izpostavljenost = 100 % * vrednost izpostavljenosti,

| | razen če je izpostavljenost preostala vrednost zakupljenega premoženja. V tem primeru se izračuna, kot sledi: | 1/t * 100 % × vrednost izpostavljenosti, |
| --- | --- | --- |

razen če je izpostavljenost preostala vrednost zakupljenega premoženja. V tem primeru se izračuna, kot sledi:

1/t * 100 % × vrednost izpostavljenosti,

| | pri čemer t predstavlja število, večje od 1, in najbližje število celih let preostalega obdobja zakupa.“ |
| --- | --- |

pri čemer t predstavlja število, večje od 1, in najbližje število celih let preostalega obdobja zakupa.“

| 4. | Del 2 Priloge VII se spremeni:






  (a) | Točka 13 (c) se nadomesti z naslednjim:






  „(c) | Za izpostavljenosti, ki nastanejo na podlagi transakcij z izvedenimi finančnimi instrumenti (naštetih v Prilogi IV), ki so v celoti ali delno zavarovani, in poslov posojanja za povečanje trgovalnega portfelja, ki so v celoti ali delno zavarovani, ki so predmet okvirne pogodbe o pobotu, je M tehtano povprečje preostale zapadlosti poslov, kjer je M vsaj 10 dni. Za posle začasne prodaje/začasnega nakupa in/ali posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga, ki so predmet okvirne pogodbe o pobotu, je M tehtano povprečje preostale zapadlosti poslov, kjer je M vsaj 5 dni. Nominalni znesek vsakega posla se uporablja za tehtanje zapadlosti;“ |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Del 2 Priloge VII se spremeni:

(a)

Točka 13 (c) se nadomesti z naslednjim:

„(c)

Za izpostavljenosti, ki nastanejo na podlagi transakcij z izvedenimi finančnimi instrumenti (naštetih v Prilogi IV), ki so v celoti ali delno zavarovani, in poslov posojanja za povečanje trgovalnega portfelja, ki so v celoti ali delno zavarovani, ki so predmet okvirne pogodbe o pobotu, je M tehtano povprečje preostale zapadlosti poslov, kjer je M vsaj 10 dni. Za posle začasne prodaje/začasnega nakupa in/ali posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga, ki so predmet okvirne pogodbe o pobotu, je M tehtano povprečje preostale zapadlosti poslov, kjer je M vsaj 5 dni. Nominalni znesek vsakega posla se uporablja za tehtanje zapadlosti;“

| (b) | V točki 14 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:






  „14. | Ne glede na točko 13(a), (b), (c), (d) in (e), je M enak najmanj en dan za:“ |
| --- | --- | --- |

(b)

V točki 14 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„14.

Ne glede na točko 13(a), (b), (c), (d) in (e), je M enak najmanj en dan za:“

| 5. | Točka 96 dela 4 Priloge VII se nadomesti z naslednjim:






  „96. | Zahteve iz točk 97 do 104 se ne uporabljajo za osebna jamstva, ki jih zagotavljajo institucije, enote centralne ravni države in centralne banke ter družbe, ki izpolnjujejo zahteve, določene v točki 26(g) dela 1 Priloge VIII, če kreditna institucija prejme dovoljenje za uporabo pravil iz členov 78 do 83 za izpostavljenosti do takih subjektov. V tem primeru se uporabljajo zahteve iz členov 90 do 93.“ |
| --- | --- | --- |

5.

Točka 96 dela 4 Priloge VII se nadomesti z naslednjim:

„96.

Zahteve iz točk 97 do 104 se ne uporabljajo za osebna jamstva, ki jih zagotavljajo institucije, enote centralne ravni države in centralne banke ter družbe, ki izpolnjujejo zahteve, določene v točki 26(g) dela 1 Priloge VIII, če kreditna institucija prejme dovoljenje za uporabo pravil iz členov 78 do 83 za izpostavljenosti do takih subjektov. V tem primeru se uporabljajo zahteve iz členov 90 do 93.“

| 6. | Del 1 Priloge VIII se spremeni:






  (a) | V točki 9 se doda naslednji odstavek:
  „Če kolektivni investicijski sklad ni omejen na naložbe v instrumente, ki so v točkah 7 in 8 primerni za priznanje, se lahko enote premoženja z vrednostjo primernih sredstev priznajo kot zavarovanje ob predpostavki, da je CIU vložil v največjem dovoljenem obsegu v okviru svojega mandata v neustrezna sredstva. V primerih, ko imajo neustrezna sredstva negativno vrednost zaradi obveznosti in posrednih obveznosti, izhajajoč iz lastništva, izračuna kreditna institucija skupno vrednost neustreznih sredstev in v primeru, da je ta negativna, zmanjša vrednost primernih sredstev za vrednost neustreznih sredstev.“ |
| --- | --- | --- |

6.

Del 1 Priloge VIII se spremeni:

(a)

V točki 9 se doda naslednji odstavek:

„Če kolektivni investicijski sklad ni omejen na naložbe v instrumente, ki so v točkah 7 in 8 primerni za priznanje, se lahko enote premoženja z vrednostjo primernih sredstev priznajo kot zavarovanje ob predpostavki, da je CIU vložil v največjem dovoljenem obsegu v okviru svojega mandata v neustrezna sredstva. V primerih, ko imajo neustrezna sredstva negativno vrednost zaradi obveznosti in posrednih obveznosti, izhajajoč iz lastništva, izračuna kreditna institucija skupno vrednost neustreznih sredstev in v primeru, da je ta negativna, zmanjša vrednost primernih sredstev za vrednost neustreznih sredstev.“

| (b) | V točki 11 se doda naslednji odstavek:
  „Če kolektivni investicijski sklad ni omejen na naložbe v instrumente, ki so v točkah 7 in 8 ter v postavkah, navedenih v točki (a) te točke, primerni za priznanje, se lahko enote premoženja z vrednostjo primernih sredstev priznajo kot zavarovanje ob predpostavki, da je CIU vložil v največjem dovoljenem obsegu v okviru svojega mandata v neustrezna sredstva. V primerih, ko imajo neustrezna sredstva negativno vrednost zaradi obveznosti in posrednih obveznosti, izhajajoč iz lastništva, izračuna kreditna institucija skupno vrednost neustreznih sredstev in v primeru, da je ta negativna, zmanjša vrednost primernih sredstev za vrednost neustreznih sredstev.“ |
| --- | --- |

(b)

V točki 11 se doda naslednji odstavek:

„Če kolektivni investicijski sklad ni omejen na naložbe v instrumente, ki so v točkah 7 in 8 ter v postavkah, navedenih v točki (a) te točke, primerni za priznanje, se lahko enote premoženja z vrednostjo primernih sredstev priznajo kot zavarovanje ob predpostavki, da je CIU vložil v največjem dovoljenem obsegu v okviru svojega mandata v neustrezna sredstva. V primerih, ko imajo neustrezna sredstva negativno vrednost zaradi obveznosti in posrednih obveznosti, izhajajoč iz lastništva, izračuna kreditna institucija skupno vrednost neustreznih sredstev in v primeru, da je ta negativna, zmanjša vrednost primernih sredstev za vrednost neustreznih sredstev.“

| 7. | Del 2 Priloge VIII se spremeni:






  (a) | Točka 13 se nadomesti z naslednjim:






  „13. | Police življenjskega zavarovanja, zastavljene posojilni kreditni instituciji, se lahko priznajo, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | polica življenjskega zavarovanja je izrecno zastavljena posojilni kreditni instituciji ali je prenesena nanjo; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

7.

Del 2 Priloge VIII se spremeni:

(a)

Točka 13 se nadomesti z naslednjim:

„13.

Police življenjskega zavarovanja, zastavljene posojilni kreditni instituciji, se lahko priznajo, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

polica življenjskega zavarovanja je izrecno zastavljena posojilni kreditni instituciji ali je prenesena nanjo;

| (b) | družba, ki daje življenjsko zavarovanje, je obveščena o zastavi ali dodelitvi in zaradi tega ne more plačati na podlagi pogodbe izplačljivih zneskov brez privoljenja posojilne kreditne institucije; |
| --- | --- |

(b)

družba, ki daje življenjsko zavarovanje, je obveščena o zastavi ali dodelitvi in zaradi tega ne more plačati na podlagi pogodbe izplačljivih zneskov brez privoljenja posojilne kreditne institucije;

| (c) | posojilna kreditna institucija ima pravico do odpovedi police in prejetja odkupne vrednosti v primeru kreditojemalčevega neplačila; |
| --- | --- |

(c)

posojilna kreditna institucija ima pravico do odpovedi police in prejetja odkupne vrednosti v primeru kreditojemalčevega neplačila;

| (d) | posojilna kreditna institucija se obvesti o vsakem neplačilu po polici s strani imetnika police; |
| --- | --- |

(d)

posojilna kreditna institucija se obvesti o vsakem neplačilu po polici s strani imetnika police;

| (e) | kreditno zavarovanje se mora zagotavljati do dospelosti posojila. Kadar to ni mogoče, ker se zavarovalno razmerje konča pred iztekom posojilnega razmerja, mora kreditna institucija zagotoviti, da znesek iz zavarovalne pogodbe kreditni instituciji do izteka sporazuma o kreditu služi kot garancija; |
| --- | --- |

(e)

kreditno zavarovanje se mora zagotavljati do dospelosti posojila. Kadar to ni mogoče, ker se zavarovalno razmerje konča pred iztekom posojilnega razmerja, mora kreditna institucija zagotoviti, da znesek iz zavarovalne pogodbe kreditni instituciji do izteka sporazuma o kreditu služi kot garancija;

| (f) | zastava ali prenos mora biti pravno učinkovita in izvršljiva v vseh zadevnih pravnih redih, ki veljajo ob sklenitvi sporazuma o kreditu; |
| --- | --- |

(f)

zastava ali prenos mora biti pravno učinkovita in izvršljiva v vseh zadevnih pravnih redih, ki veljajo ob sklenitvi sporazuma o kreditu;

| (g) | odkupno vrednost določi družba, ki daje življenjsko zavarovanje, in je ni mogoče zmanjšati; |
| --- | --- |

(g)

odkupno vrednost določi družba, ki daje življenjsko zavarovanje, in je ni mogoče zmanjšati;

| (h) | odkupno vrednost je treba na zahtevo pravočasno plačati; |
| --- | --- |

(h)

odkupno vrednost je treba na zahtevo pravočasno plačati;

| (i) | odkupne vrednosti ni mogoče zahtevati brez soglasja kreditne institucije; |
| --- | --- |

(i)

odkupne vrednosti ni mogoče zahtevati brez soglasja kreditne institucije;

| (j) | za družbo, ki daje življenjsko zavarovanje, veljata Direktiva 2002/83/ES in Direktiva 2001/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) ali je pod nadzorom pristojnega organa tretje države, katere nadzorna in regulatorna ureditev je vsaj enakovredna tisti, ki se uporablja v Skupnosti. |
| --- | --- |

(j)

za družbo, ki daje življenjsko zavarovanje, veljata Direktiva 2002/83/ES in Direktiva 2001/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) ali je pod nadzorom pristojnega organa tretje države, katere nadzorna in regulatorna ureditev je vsaj enakovredna tisti, ki se uporablja v Skupnosti.

| (b) | V točki 16 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:






  „16. | Če je izpostavljenost zavarovana z osebnim jamstvom, za katerega posredno jamči enota centralne ravni države ali centralna banka, regionalna ali lokalna raven države ali oseba javnega sektorja, do katerih terjatve se v skladu s členi 78 do 83 obravnavajo kot terjatve do enote centralne ravni države, na ozemlju katere nastanejo, multilateralna razvojna banka ali mednarodna organizacija, za katero se v skladu s členi 78 do 83 uporablja utež tveganja 0 %, ali oseba javnega prava, terjatve do katere se v skladu s členi 78 do 83 obravnavajo kot terjatve do kreditnih institucij, se lahko šteje, da je izpostavljenost zavarovana z osebnim jamstvom, ki ga je zagotovila zadevna oseba, če so izpolnjeni naslednji pogoji:“ |
| --- | --- | --- |

(b)

V točki 16 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„16.

Če je izpostavljenost zavarovana z osebnim jamstvom, za katerega posredno jamči enota centralne ravni države ali centralna banka, regionalna ali lokalna raven države ali oseba javnega sektorja, do katerih terjatve se v skladu s členi 78 do 83 obravnavajo kot terjatve do enote centralne ravni države, na ozemlju katere nastanejo, multilateralna razvojna banka ali mednarodna organizacija, za katero se v skladu s členi 78 do 83 uporablja utež tveganja 0 %, ali oseba javnega prava, terjatve do katere se v skladu s členi 78 do 83 obravnavajo kot terjatve do kreditnih institucij, se lahko šteje, da je izpostavljenost zavarovana z osebnim jamstvom, ki ga je zagotovila zadevna oseba, če so izpolnjeni naslednji pogoji:“

| 8. | Del 3 Priloge VIII se spremeni:






  (a) | Točka 24 se nadomesti z naslednjim:






  „24. | Enostavna metoda za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem je na voljo samo, če se zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti izračunavajo v skladu s členi 78 do 83. Kreditna institucija ne sme uporabljati hkrati enostavne metode za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem in razvite metode za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem, razen za namene členov 85(1) in 89(1). Kreditne institucije dokažejo pristojnim organom, da izjemna uporaba obeh metod ni uporabljena selektivno z namenom doseganja minimalnih kapitalskih zahtev in ne vodi v regulatorno arbitražo.“ |
| --- | --- | --- | --- |

8.

Del 3 Priloge VIII se spremeni:

(a)

Točka 24 se nadomesti z naslednjim:

„24.

Enostavna metoda za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem je na voljo samo, če se zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti izračunavajo v skladu s členi 78 do 83. Kreditna institucija ne sme uporabljati hkrati enostavne metode za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem in razvite metode za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem, razen za namene členov 85(1) in 89(1). Kreditne institucije dokažejo pristojnim organom, da izjemna uporaba obeh metod ni uporabljena selektivno z namenom doseganja minimalnih kapitalskih zahtev in ne vodi v regulatorno arbitražo.“

| (b) | Točka 26 se nadomesti z naslednjim:






  „26. | Utež tveganja, ki bi bila uporabljena v skladu s členi 78 do 83, če bi bil posojilodajalec neposredno izpostavljen instrumentu zavarovanja s premoženjem, se uporabi za tiste deleže vrednosti izpostavljenosti, ki so zavarovani s tržno vrednostjo priznanega zavarovanja s premoženjem. V ta namen je vrednost izpostavljenosti zunajbilančne postavke, navedene v Prilogi II, namesto vrednost izpostavljenosti iz člena 78(1) 100 % vrednost. Utež tveganja deleža terjatve, zavarovanega s premoženjem, je najmanj 20 %, razen v primerih, določenih v odstavkih 27 do 29. Preostanku vrednosti izpostavljenosti se v skladu s členi 78 do 83 dodeli utež tveganja, ki bi bila uporabljena za nezavarovano izpostavljenost do nasprotne stranke.“ |
| --- | --- | --- |

(b)

Točka 26 se nadomesti z naslednjim:

„26.

Utež tveganja, ki bi bila uporabljena v skladu s členi 78 do 83, če bi bil posojilodajalec neposredno izpostavljen instrumentu zavarovanja s premoženjem, se uporabi za tiste deleže vrednosti izpostavljenosti, ki so zavarovani s tržno vrednostjo priznanega zavarovanja s premoženjem. V ta namen je vrednost izpostavljenosti zunajbilančne postavke, navedene v Prilogi II, namesto vrednost izpostavljenosti iz člena 78(1) 100 % vrednost. Utež tveganja deleža terjatve, zavarovanega s premoženjem, je najmanj 20 %, razen v primerih, določenih v odstavkih 27 do 29. Preostanku vrednosti izpostavljenosti se v skladu s členi 78 do 83 dodeli utež tveganja, ki bi bila uporabljena za nezavarovano izpostavljenost do nasprotne stranke.“

| (c) | V točki 33 se definicija spremenljivke „E“ nadomesti z naslednjim:
  „E je vrednost izpostavljenosti, kakor bi bila določena v skladu s členi 78 do 83 ali členi 84 do 89, če izpostavljenost ni zavarovana s premoženjem. V ta namen kreditne institucije, ki zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti izračunavajo v skladu s členi 78 do 83, namesto vrednosti izpostavljenosti, navedenih v členu 78(1), upoštevajo kot vrednost izpostavljenosti zunajbilančnih postavk, navedenih v Prilogi II, 100 % vrednost; prav tako kreditne institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s členi 84 do 89, pri izračunavanju vrednosti izpostavljenosti postavk, navedenih v točkah 9 do 11 dela 3 Priloge VII, namesto konverzijskih faktorjev ali odstotnih deležev, navedenih v teh točkah, uporabijo konverzijski faktor 100 %.“ |
| --- | --- |

(c)

V točki 33 se definicija spremenljivke „E“ nadomesti z naslednjim:

„E je vrednost izpostavljenosti, kakor bi bila določena v skladu s členi 78 do 83 ali členi 84 do 89, če izpostavljenost ni zavarovana s premoženjem. V ta namen kreditne institucije, ki zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti izračunavajo v skladu s členi 78 do 83, namesto vrednosti izpostavljenosti, navedenih v členu 78(1), upoštevajo kot vrednost izpostavljenosti zunajbilančnih postavk, navedenih v Prilogi II, 100 % vrednost; prav tako kreditne institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s členi 84 do 89, pri izračunavanju vrednosti izpostavljenosti postavk, navedenih v točkah 9 do 11 dela 3 Priloge VII, namesto konverzijskih faktorjev ali odstotnih deležev, navedenih v teh točkah, uporabijo konverzijski faktor 100 %.“

| (d) | V točki 69 se doda naslednji stavek:
  „V ta namen se pri izračunu vrednosti izpostavljenosti postavk, navedenih v točkah 9, 10 in 11 dela 3 Priloge VII, namesto konverzijskih faktorjev ali odstotnih deležev, navedenih v teh točkah, uporabi konverzijski faktor ali odstotni delež 100 %.“ |
| --- | --- |

(d)

V točki 69 se doda naslednji stavek:

„V ta namen se pri izračunu vrednosti izpostavljenosti postavk, navedenih v točkah 9, 10 in 11 dela 3 Priloge VII, namesto konverzijskih faktorjev ali odstotnih deležev, navedenih v teh točkah, uporabi konverzijski faktor ali odstotni delež 100 %.“

| (e) | Točka 75 se nadomesti z naslednjim:






  „75. | Če pristojni organi ene države članice uveljavljajo diskrecijsko pravico iz točke 73, lahko tudi pristojni organi druge države članice odobrijo svojim kreditnim institucijam, da uporabijo utež tveganja, dovoljeno v skladu z obravnavo točke 73, za izpostavljenosti, zavarovane s stanovanjsko ali poslovno nepremičnino, ki se nahaja na ozemlju prve države članice, ob izpolnitvi enakih pogojev, kot veljajo v tej državi članici.“ |
| --- | --- | --- |

(e)

Točka 75 se nadomesti z naslednjim:

„75.

Če pristojni organi ene države članice uveljavljajo diskrecijsko pravico iz točke 73, lahko tudi pristojni organi druge države članice odobrijo svojim kreditnim institucijam, da uporabijo utež tveganja, dovoljeno v skladu z obravnavo točke 73, za izpostavljenosti, zavarovane s stanovanjsko ali poslovno nepremičnino, ki se nahaja na ozemlju prve države članice, ob izpolnitvi enakih pogojev, kot veljajo v tej državi članici.“

| (f) | Točka 80 se nadomesti z naslednjim:






  „80. | Če so izpolnjeni pogoji iz točke 13 dela 2, se za delež izpostavljenosti, zavarovane s tekočo odkupno vrednostjo kreditnega zavarovanja, kakor je opredeljeno v točki 24 dela 1, upošteva eno od naslednjega:






  (a) | zanj veljajo uteži tveganja iz točke 80(a), kjer za izpostavljenost veljajo členi 78 do 83; |
| --- | --- | --- | --- |

(f)

Točka 80 se nadomesti z naslednjim:

„80.

Če so izpolnjeni pogoji iz točke 13 dela 2, se za delež izpostavljenosti, zavarovane s tekočo odkupno vrednostjo kreditnega zavarovanja, kakor je opredeljeno v točki 24 dela 1, upošteva eno od naslednjega:

(a)

zanj veljajo uteži tveganja iz točke 80(a), kjer za izpostavljenost veljajo členi 78 do 83;

| (b) | zanj se uporablja LGD 40 %, kjer za izpostavljenost veljajo členi 84 do 89, vendar ne veljajo lastne ocene LGD s strani kreditnih institucij. |
| --- | --- |

(b)

zanj se uporablja LGD 40 %, kjer za izpostavljenost veljajo členi 84 do 89, vendar ne veljajo lastne ocene LGD s strani kreditnih institucij.

V primeru valutne neusklajenosti se tekoča odkupna vrednost zmanjša v skladu s točko 84, pri čemer je vrednost kreditnega zavarovanja tekoča odkupna vrednost police življenjskega zavarovanja.“

| (g) | Za točko 80 se vstavi nova točka 80a:






  „80a. | Za namene točke 80(a) se na podlagi uteži tveganja, dodeljene nadrejeni nezavarovani izpostavljenosti do družbe, ki daje življenjsko zavarovanje, dodelijo naslednje uteži tveganja:






  (a) | utež tveganja 20 %, če se nadrejeni nezavarovani izpostavljenosti do družbe, ki daje življenjsko zavarovanje, dodeli utež tveganja 20 %; |
| --- | --- | --- | --- |

(g)

Za točko 80 se vstavi nova točka 80a:

„80a.

Za namene točke 80(a) se na podlagi uteži tveganja, dodeljene nadrejeni nezavarovani izpostavljenosti do družbe, ki daje življenjsko zavarovanje, dodelijo naslednje uteži tveganja:

(a)

utež tveganja 20 %, če se nadrejeni nezavarovani izpostavljenosti do družbe, ki daje življenjsko zavarovanje, dodeli utež tveganja 20 %;

| (b) | utež tveganja 35 %, če se nadrejeni nezavarovani izpostavljenosti do družbe, ki daje življenjsko zavarovanje, dodeli utež tveganja 50 %; |
| --- | --- |

(b)

utež tveganja 35 %, če se nadrejeni nezavarovani izpostavljenosti do družbe, ki daje življenjsko zavarovanje, dodeli utež tveganja 50 %;

| (c) | utež tveganja 70 %, če se nadrejeni nezavarovani izpostavljenosti do družbe, ki daje življenjsko zavarovanje, dodeli utež tveganja 100 %; |
| --- | --- |

(c)

utež tveganja 70 %, če se nadrejeni nezavarovani izpostavljenosti do družbe, ki daje življenjsko zavarovanje, dodeli utež tveganja 100 %;

| (d) | utež tveganja 150 %, če se nadrejeni nezavarovani izpostavljenosti do družbe, ki daje življenjsko zavarovanje, dodeli utež tveganja 150 %.“ |
| --- | --- |

(d)

utež tveganja 150 %, če se nadrejeni nezavarovani izpostavljenosti do družbe, ki daje življenjsko zavarovanje, dodeli utež tveganja 150 %.“

| (h) | Točka 87 se nadomesti z naslednjim:






  „87. | Za namene člena 80 je g utež tveganja, dodeljena izpostavljenosti, katere vrednost (E) je polno zavarovana z osebnim kreditnim zavarovanjem (GA), kjer je: | E = vrednost izpostavljenosti v skladu s členom 78; v ta namen je vrednost izpostavljenosti zunajbilančne postavke, navedene v Prilogi II, namesto vrednost izpostavljenosti iz člena 78(1) 100 % vrednost; |
| --- | --- | --- | --- |

(h)

Točka 87 se nadomesti z naslednjim:

„87.

Za namene člena 80 je g utež tveganja, dodeljena izpostavljenosti, katere vrednost (E) je polno zavarovana z osebnim kreditnim zavarovanjem (GA), kjer je:

E = vrednost izpostavljenosti v skladu s členom 78; v ta namen je vrednost izpostavljenosti zunajbilančne postavke, navedene v Prilogi II, namesto vrednost izpostavljenosti iz člena 78(1) 100 % vrednost;

| | g = utež tveganja izpostavljenosti do izdajatelja zavarovanja, kakor je določeno v členih 78 do 83, in |
| --- | --- |

g = utež tveganja izpostavljenosti do izdajatelja zavarovanja, kakor je določeno v členih 78 do 83, in

| | GA= vrednost G*, izračunana v skladu s točko 84 in dodatno prilagojena za neusklajenost zapadlosti, kakor je določeno v delu 4.“ |
| --- | --- |

GA= vrednost G*, izračunana v skladu s točko 84 in dodatno prilagojena za neusklajenost zapadlosti, kakor je določeno v delu 4.“

| (i) | V točki 88 se definicija spremenljivke „E“ nadomesti z naslednjim:
  „E je vrednost izpostavljenosti v skladu s členom 78. V ta namen je vrednost izpostavljenosti zunajbilančne postavke, navedene v Prilogi II, namesto vrednost izpostavljenosti iz člena 78(1) 100 % vrednost;“. |
| --- | --- |

(i)

V točki 88 se definicija spremenljivke „E“ nadomesti z naslednjim:

„E je vrednost izpostavljenosti v skladu s členom 78. V ta namen je vrednost izpostavljenosti zunajbilančne postavke, navedene v Prilogi II, namesto vrednost izpostavljenosti iz člena 78(1) 100 % vrednost;“.

| (j) | Točke 90, 91 in 92 se nadomestijo z naslednjim:






  „90. | Za kriti delež vrednosti izpostavljenosti (E) (na podlagi prilagojene vrednosti kreditnega zavarovanja GA) je lahko PD za namene dela 2 Priloge VII enak PD izdajatelja zavarovanja ali PD med PD posojilojemalca in PD izdajatelja jamstva, če polna substitucija ni zagotovljena. V primeru podrejenih izpostavljenosti in nepodrejenega osebnega kreditnega zavarovanja se lahko šteje, da je LGD, ki se uporabi za namene dela 2 Priloge VII, tisti, ki ustreza nadrejenim terjatvam.“ |
| --- | --- | --- |

(j)

Točke 90, 91 in 92 se nadomestijo z naslednjim:

„90.

Za kriti delež vrednosti izpostavljenosti (E) (na podlagi prilagojene vrednosti kreditnega zavarovanja GA) je lahko PD za namene dela 2 Priloge VII enak PD izdajatelja zavarovanja ali PD med PD posojilojemalca in PD izdajatelja jamstva, če polna substitucija ni zagotovljena. V primeru podrejenih izpostavljenosti in nepodrejenega osebnega kreditnega zavarovanja se lahko šteje, da je LGD, ki se uporabi za namene dela 2 Priloge VII, tisti, ki ustreza nadrejenim terjatvam.“

| „91. | Za vse nekrite deleže vrednosti izpostavljenosti (E) se kot PD uporabi PD posojilojemalca, kot LGD pa LGD osnovne izpostavljenosti.“ |
| --- | --- |

„91.

Za vse nekrite deleže vrednosti izpostavljenosti (E) se kot PD uporabi PD posojilojemalca, kot LGD pa LGD osnovne izpostavljenosti.“

| „92. | GA je vrednost G*, izračunana v skladu s točko 84 in dodatno prilagojena za neusklajenost zapadlosti, kakor je določeno v delu 4. E je vrednost izpostavljenosti v skladu z delom 3 Priloge VII. V ta namen se vrednost izpostavljenosti postavk, navedenih v točkah 9 do 11 dela 3 Priloge VII, namesto z uporabo konverzijskih faktorjev ali odstotnih deležev, navedenih v teh točkah, izračuna z uporabo konverzijskega faktorja ali odstotnega deleža 100 %.“ |
| --- | --- |

„92.

GA je vrednost G*, izračunana v skladu s točko 84 in dodatno prilagojena za neusklajenost zapadlosti, kakor je določeno v delu 4. E je vrednost izpostavljenosti v skladu z delom 3 Priloge VII. V ta namen se vrednost izpostavljenosti postavk, navedenih v točkah 9 do 11 dela 3 Priloge VII, namesto z uporabo konverzijskih faktorjev ali odstotnih deležev, navedenih v teh točkah, izračuna z uporabo konverzijskega faktorja ali odstotnega deleža 100 %.“

| 9. | Del 2 Priloge IX se spremeni:






  (a) | Točka 1 se spremeni:






  (i) | Uvodni stavek se nadomesti z naslednjim:






  „1. | Kreditna institucija v vlogi originatorja, ki uporablja tradicionalno listinjenje, lahko iz izračuna zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti in zneskov pričakovanih izgub izključi listinjene izpostavljenosti, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:






  (a) | šteje se, da je bil pomemben delež kreditnega tveganja iz naslova listinjenih izpostavljenosti prenesen na tretje osebe; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

9.

Del 2 Priloge IX se spremeni:

(a)

Točka 1 se spremeni:

(i)

Uvodni stavek se nadomesti z naslednjim:

„1.

Kreditna institucija v vlogi originatorja, ki uporablja tradicionalno listinjenje, lahko iz izračuna zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti in zneskov pričakovanih izgub izključi listinjene izpostavljenosti, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

(a)

šteje se, da je bil pomemben delež kreditnega tveganja iz naslova listinjenih izpostavljenosti prenesen na tretje osebe;

| (b) | kreditna institucija v vlogi originatorja uporablja za vse pozicije, ki jih ima v zadevnem listinjenju, utež tveganja 1 250 % ali v skladu s členom 57(r) pozicije listinjenja odšteje od lastnih sredstev.“ |
| --- | --- |

(b)

kreditna institucija v vlogi originatorja uporablja za vse pozicije, ki jih ima v zadevnem listinjenju, utež tveganja 1 250 % ali v skladu s členom 57(r) pozicije listinjenja odšteje od lastnih sredstev.“

| (ii) | Za uvodnim stavkom se vstavijo točke 1a do 1d:






  „1a. | Če pristojni organ v določenem primeru ne odloči, da morebitno zmanjšanje zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki bi jih kreditna institucija v vlogi originatorja dosegla z zadevnim listinjenjem, ni utemeljeno s sorazmernim prenosom kreditnega tveganja na tretje osebe, se šteje, da je bil pomembni delež kreditnega tveganja prenesen v naslednjih primerih:






  (a) | zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti vmesnih pozicij listinjenja, ki jih imajo kreditne institucije v vlogi originatorja v listinjenju, ne presegajo 50 % zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti vseh obstoječih vmesnih pozicij listinjenja v zadevnem listinjenju; |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

Za uvodnim stavkom se vstavijo točke 1a do 1d:

„1a.

Če pristojni organ v določenem primeru ne odloči, da morebitno zmanjšanje zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki bi jih kreditna institucija v vlogi originatorja dosegla z zadevnim listinjenjem, ni utemeljeno s sorazmernim prenosom kreditnega tveganja na tretje osebe, se šteje, da je bil pomembni delež kreditnega tveganja prenesen v naslednjih primerih:

(a)

zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti vmesnih pozicij listinjenja, ki jih imajo kreditne institucije v vlogi originatorja v listinjenju, ne presegajo 50 % zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti vseh obstoječih vmesnih pozicij listinjenja v zadevnem listinjenju;

| (b) | kadar v določenem listinjenju ni vmesnih pozicij listinjenja in originator lahko dokaže, da vrednost izpostavljenosti listinjenih pozicij, za katere bi veljalo, da se odštejejo od lastnih sredstev ali da se jim dodeli utež tveganja 1 250 %, znatno presega utemeljeno oceno pričakovanih izgub pri listinjenih izpostavljenostih, kreditna institucija v vlogi originatorja nima več kot 20 % vrednosti izpostavljenosti listinjenih pozicij, za katere bi veljalo, da se odštejejo od lastnih sredstev ali da se jim dodeli utež tveganja 1 250 %. |
| --- | --- |

(b)

kadar v določenem listinjenju ni vmesnih pozicij listinjenja in originator lahko dokaže, da vrednost izpostavljenosti listinjenih pozicij, za katere bi veljalo, da se odštejejo od lastnih sredstev ali da se jim dodeli utež tveganja 1 250 %, znatno presega utemeljeno oceno pričakovanih izgub pri listinjenih izpostavljenostih, kreditna institucija v vlogi originatorja nima več kot 20 % vrednosti izpostavljenosti listinjenih pozicij, za katere bi veljalo, da se odštejejo od lastnih sredstev ali da se jim dodeli utež tveganja 1 250 %.

| 1b. | Za namene točke 1a so vmesne pozicije listinjenja tiste pozicije listinjenja, za katere se uporablja utež tveganja, nižja od 1 250 %, in ki so podrejene najbolj nadrejenim pozicijam v zadevnem listinjenju in vsem pozicijam, katerim se:






  (a) | v primeru pozicij listinjenja, za katere veljajo točke 6 do 36 dela 4, dodeli 1. stopnja kreditne kvalitete, ali |
| --- | --- | --- |

1b.

Za namene točke 1a so vmesne pozicije listinjenja tiste pozicije listinjenja, za katere se uporablja utež tveganja, nižja od 1 250 %, in ki so podrejene najbolj nadrejenim pozicijam v zadevnem listinjenju in vsem pozicijam, katerim se:

(a)

v primeru pozicij listinjenja, za katere veljajo točke 6 do 36 dela 4, dodeli 1. stopnja kreditne kvalitete, ali

| (b) | v primeru pozicij listinjenja, za katere veljajo točke 37 do 76 dela 4, v skladu z delom 3 dodeli 1. ali 2. stopnja kreditne kvalitete. |
| --- | --- |

(b)

v primeru pozicij listinjenja, za katere veljajo točke 37 do 76 dela 4, v skladu z delom 3 dodeli 1. ali 2. stopnja kreditne kvalitete.

| 1c. | Namesto točk 1a in 1b se lahko šteje, da je bil pomemben delež kreditnega tveganja prenesen, če se pristojni organ prepriča, da je kreditna institucija vzpostavila politike in metodologijo, ki zagotavljajo, da je originatorjevo morebitno zmanjšanje kapitalskih zahtev, doseženih z listinjenjem, utemeljeno s sorazmernim prenosom kreditnega tveganja na tretje osebe. Pristojni organ se lahko prepriča le, če mu kreditna institucija v vlogi originatorja lahko dokaže, da je namen prenosa kreditnega tveganja na tretje osebe prav tako njeno notranje obvladovanje tveganja in notranje razporejanje kapitala. |
| --- | --- |

1c.

Namesto točk 1a in 1b se lahko šteje, da je bil pomemben delež kreditnega tveganja prenesen, če se pristojni organ prepriča, da je kreditna institucija vzpostavila politike in metodologijo, ki zagotavljajo, da je originatorjevo morebitno zmanjšanje kapitalskih zahtev, doseženih z listinjenjem, utemeljeno s sorazmernim prenosom kreditnega tveganja na tretje osebe. Pristojni organ se lahko prepriča le, če mu kreditna institucija v vlogi originatorja lahko dokaže, da je namen prenosa kreditnega tveganja na tretje osebe prav tako njeno notranje obvladovanje tveganja in notranje razporejanje kapitala.

| 1d. | Poleg točk 1 do 1c morajo biti izpolnjeni vsi naslednji pogoji:“. |
| --- | --- |

1d.

Poleg točk 1 do 1c morajo biti izpolnjeni vsi naslednji pogoji:“.

| (b) | Točka 2 se spremeni:






  (i) | Uvodni stavek se nadomesti z naslednjim:






  „2. | Kreditna institucija v vlogi originatorja, ki uporablja sintetično listinjenje, lahko izračuna zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti, po potrebi pa tudi zneske pričakovanih izgub, za listinjene izpostavljenosti v skladu z odstavkoma 3 in 4 spodaj, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:






  (a) | šteje se, da je bil pomemben delež kreditnega tveganja prenesen na tretje osebe s stvarnim ali z osebnim kreditnim zavarovanjem; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

Točka 2 se spremeni:

(i)

Uvodni stavek se nadomesti z naslednjim:

„2.

Kreditna institucija v vlogi originatorja, ki uporablja sintetično listinjenje, lahko izračuna zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti, po potrebi pa tudi zneske pričakovanih izgub, za listinjene izpostavljenosti v skladu z odstavkoma 3 in 4 spodaj, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

(a)

šteje se, da je bil pomemben delež kreditnega tveganja prenesen na tretje osebe s stvarnim ali z osebnim kreditnim zavarovanjem;

| (b) | kreditna institucija v vlogi originatorja uporablja za vse pozicije listinjenja, ki jih ima v zadevnem listinjenju, utež tveganja 1 250 % ali v skladu z členom 57(r) pozicije listinjenja odšteje od lastnih sredstev.“ |
| --- | --- |

(b)

kreditna institucija v vlogi originatorja uporablja za vse pozicije listinjenja, ki jih ima v zadevnem listinjenju, utež tveganja 1 250 % ali v skladu z členom 57(r) pozicije listinjenja odšteje od lastnih sredstev.“

| (ii) | Za uvodnim stavkom se vstavijo točke 2a do 2d:






  „2a. | Če pristojni organ v posameznih primerih ne odloči, da morebitno zmanjšanje zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki bi jih kreditna institucija v vlogi originatorja dosegla z zadevnim listinjenjem, ni utemeljeno s sorazmernim prenosom kreditnega tveganja na tretje osebe, se šteje, da je bil pomembni delež kreditnega tveganja prenesen, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:






  (a) | zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti vmesnih pozicij listinjenja, ki jih imajo kreditne institucije v vlogi originatorja v listinjenju, ne presegajo 50 % zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti vseh obstoječih vmesnih pozicij listinjenja v zadevnem listinjenju; |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

Za uvodnim stavkom se vstavijo točke 2a do 2d:

„2a.

Če pristojni organ v posameznih primerih ne odloči, da morebitno zmanjšanje zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki bi jih kreditna institucija v vlogi originatorja dosegla z zadevnim listinjenjem, ni utemeljeno s sorazmernim prenosom kreditnega tveganja na tretje osebe, se šteje, da je bil pomembni delež kreditnega tveganja prenesen, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

(a)

zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti vmesnih pozicij listinjenja, ki jih imajo kreditne institucije v vlogi originatorja v listinjenju, ne presegajo 50 % zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti vseh obstoječih vmesnih pozicij listinjenja v zadevnem listinjenju;

| (b) | kadar v določenem listinjenju ni vmesnih pozicij listinjenja in originator lahko dokaže, da vrednost izpostavljenosti listinjenih pozicij, za katere bi veljalo, da se odštejejo od lastnih sredstev ali da se jim dodeli utež tveganja 1 250 %, znatno presega utemeljeno oceno pričakovanih izgub pri listinjenih izpostavljenostih, kreditna institucija v vlogi originatorja nima več kot 20 % vrednosti izpostavljenosti listinjenih pozicij, za katere bi veljalo, da se odštejejo od lastnih sredstev ali da se jim dodeli utež tveganja 1 250 %. |
| --- | --- |

(b)

kadar v določenem listinjenju ni vmesnih pozicij listinjenja in originator lahko dokaže, da vrednost izpostavljenosti listinjenih pozicij, za katere bi veljalo, da se odštejejo od lastnih sredstev ali da se jim dodeli utež tveganja 1 250 %, znatno presega utemeljeno oceno pričakovanih izgub pri listinjenih izpostavljenostih, kreditna institucija v vlogi originatorja nima več kot 20 % vrednosti izpostavljenosti listinjenih pozicij, za katere bi veljalo, da se odštejejo od lastnih sredstev ali da se jim dodeli utež tveganja 1 250 %.

| 2b. | Za namene točke 2a so vmesne pozicije listinjenja tiste pozicije listinjenja, za katere se uporablja utež tveganja, nižja od 1 250 %, in ki so podrejene najbolj nadrejenim pozicijam v zadevnem listinjenju in vsem pozicijam, katerim se:






  (a) | v primeru pozicij listinjenja, za katere veljajo točke 6 do 36 dela 4, dodeli 1. stopnja kreditne kvalitete, ali |
| --- | --- | --- |

2b.

Za namene točke 2a so vmesne pozicije listinjenja tiste pozicije listinjenja, za katere se uporablja utež tveganja, nižja od 1 250 %, in ki so podrejene najbolj nadrejenim pozicijam v zadevnem listinjenju in vsem pozicijam, katerim se:

(a)

v primeru pozicij listinjenja, za katere veljajo točke 6 do 36 dela 4, dodeli 1. stopnja kreditne kvalitete, ali

| (b) | v primeru pozicij listinjenja, za katere veljajo točke 37 do 76 dela 4, v skladu z delom 3 dodeli 1. ali 2. stopnja kreditne kvalitete. |
| --- | --- |

(b)

v primeru pozicij listinjenja, za katere veljajo točke 37 do 76 dela 4, v skladu z delom 3 dodeli 1. ali 2. stopnja kreditne kvalitete.

| 2c. | Namesto točk 2a in 2b se lahko šteje, da je bil pomemben delež kreditnega tveganja prenesen, če se pristojni organ prepriča, da je kreditna institucija vzpostavila politike in metodologijo, ki zagotavljajo, da je originatorjevo morebitno zmanjšanje kapitalskih zahtev, doseženih z listinjenjem, utemeljeno s sorazmernim prenosom kreditnega tveganja na tretje osebe. Pristojni organ se lahko prepriča le, če mu kreditna institucija v vlogi originatorja lahko dokaže, da je namen prenosa kreditnega tveganja na tretje osebe prav tako njeno notranje obvladovanje tveganja in notranje razporejanje kapitala. |
| --- | --- |

2c.

Namesto točk 2a in 2b se lahko šteje, da je bil pomemben delež kreditnega tveganja prenesen, če se pristojni organ prepriča, da je kreditna institucija vzpostavila politike in metodologijo, ki zagotavljajo, da je originatorjevo morebitno zmanjšanje kapitalskih zahtev, doseženih z listinjenjem, utemeljeno s sorazmernim prenosom kreditnega tveganja na tretje osebe. Pristojni organ se lahko prepriča le, če mu kreditna institucija v vlogi originatorja lahko dokaže, da je namen prenosa kreditnega tveganja na tretje osebe prav tako njeno notranje obvladovanje tveganja in notranje razporejanje kapitala.

| 2d. | Poleg tega mora biti prenos v skladu z naslednjimi pogoji:“. |
| --- | --- |

2d.

Poleg tega mora biti prenos v skladu z naslednjimi pogoji:“.

| 10. | Del 4 Priloge IX se spremeni:






  (a) | V točki 13 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:
  „Če so izpolnjeni naslednji pogoji, se lahko za določitev vrednosti izpostavljenosti nominalnega zneska likvidnostnega posojila uporabi konverzijski koeficient 50 %:“. |
| --- | --- | --- |

10.

Del 4 Priloge IX se spremeni:

(a)

V točki 13 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„Če so izpolnjeni naslednji pogoji, se lahko za določitev vrednosti izpostavljenosti nominalnega zneska likvidnostnega posojila uporabi konverzijski koeficient 50 %:“.

| (b) | Točki 2.4.2 in 14 se izbrišeta. |
| --- | --- |

(b)

Točki 2.4.2 in 14 se izbrišeta.

| (c) | Točka 48 se izbriše. |
| --- | --- |

(c)

Točka 48 se izbriše.

| (d) | Točki 3.5.1 in 56 se izbrišeta. |
| --- | --- |

(d)

Točki 3.5.1 in 56 se izbrišeta.

| 11. | Točka 1 dela 2 Priloge X se nadomesti z naslednjim:






  „1. | Kapitalska zahteva za operativno tveganje se izračuna kot triletno povprečje letnih seštevkov kapitalskih zahtev po poslovnih področjih, navedenih v tabeli 2. V danem letu se lahko negativne kapitalske zahteve (izhajajoč iz negativnega bruto dohodka) iz katerega koli poslovnega področja brez omejitev izravnajo s pozitivnimi kapitalskimi zahtevami iz drugega poslovnega področja. Če pa so v danem letu skupne kapitalske zahteve iz vseh poslovnih področij negativne, je števec za to leto enak nič.“ |
| --- | --- | --- |

11.

Točka 1 dela 2 Priloge X se nadomesti z naslednjim:

„1.

Kapitalska zahteva za operativno tveganje se izračuna kot triletno povprečje letnih seštevkov kapitalskih zahtev po poslovnih področjih, navedenih v tabeli 2. V danem letu se lahko negativne kapitalske zahteve (izhajajoč iz negativnega bruto dohodka) iz katerega koli poslovnega področja brez omejitev izravnajo s pozitivnimi kapitalskimi zahtevami iz drugega poslovnega področja. Če pa so v danem letu skupne kapitalske zahteve iz vseh poslovnih področij negativne, je števec za to leto enak nič.“

| 12. | Del 3 Priloge X se spremeni:






  (a) | Točka 14 se nadomesti z naslednjim:






  „14. | Kreditne institucije morajo biti sposobne razporediti svoje pretekle notranje podatke o izgubi po poslovnih področjih, opredeljenih v delu 2, in po vrstah dogodkov, opredeljenih v delu 5, ter te podatke na zahtevo zagotoviti pristojnim organom. Dogodki izgube, ki vplivajo na celotno institucijo, se lahko zaradi izjemnih okoliščin razporedijo na dodatno poslovno področje „postavke podjetja“. Obstajati morajo dokumentirana, objektivna merila za razporejanje izgub po določenih poslovnih področjih in vrstah dogodkov. Izgube iz operativnega tveganja, ki so povezane s kreditnim tveganjem in so bile v preteklosti vključene v notranjih zbirkah podatkov o kreditnem tveganju, morajo biti evidentirani v zbirkah podatkov o operativnem tveganju in ločeno označene. Takšne izgube ne bodo predmet kapitalski zahtevi za operativno tveganje, dokler se bodo za namene izračuna minimalnih kapitalskih zahtev obravnavale v okviru kreditnega tveganja. Izgube iz operativnega tveganja, ki so povezane s tržnimi tveganji, se vključijo v obseg kapitalske zahteve za operativno tveganje.“ |
| --- | --- | --- | --- |

12.

Del 3 Priloge X se spremeni:

(a)

Točka 14 se nadomesti z naslednjim:

„14.

Kreditne institucije morajo biti sposobne razporediti svoje pretekle notranje podatke o izgubi po poslovnih področjih, opredeljenih v delu 2, in po vrstah dogodkov, opredeljenih v delu 5, ter te podatke na zahtevo zagotoviti pristojnim organom. Dogodki izgube, ki vplivajo na celotno institucijo, se lahko zaradi izjemnih okoliščin razporedijo na dodatno poslovno področje „postavke podjetja“. Obstajati morajo dokumentirana, objektivna merila za razporejanje izgub po določenih poslovnih področjih in vrstah dogodkov. Izgube iz operativnega tveganja, ki so povezane s kreditnim tveganjem in so bile v preteklosti vključene v notranjih zbirkah podatkov o kreditnem tveganju, morajo biti evidentirani v zbirkah podatkov o operativnem tveganju in ločeno označene. Takšne izgube ne bodo predmet kapitalski zahtevi za operativno tveganje, dokler se bodo za namene izračuna minimalnih kapitalskih zahtev obravnavale v okviru kreditnega tveganja. Izgube iz operativnega tveganja, ki so povezane s tržnimi tveganji, se vključijo v obseg kapitalske zahteve za operativno tveganje.“

| (b) | Točka 29 se nadomesti z naslednjim:






  „29. | Kapitalsko zmanjšanje, ki izhaja iz priznanja zavarovanja in drugih oblik prenosa tveganja, ne presega 20 % kapitalske zahteve za operativno tveganje pred priznanjem tehnik za zmanjševanje tveganja.“ |
| --- | --- | --- |

(b)

Točka 29 se nadomesti z naslednjim:

„29.

Kapitalsko zmanjšanje, ki izhaja iz priznanja zavarovanja in drugih oblik prenosa tveganja, ne presega 20 % kapitalske zahteve za operativno tveganje pred priznanjem tehnik za zmanjševanje tveganja.“

| 13. | Točki 10 dela 2 Priloge XII se dodata točki (d) in (e):






  „(d) | najvišje, najnižje in povprečne dnevne tvegane vrednosti za obdobje, ki ga zajema poročilo, in tvegano vrednosti ob koncu obdobja; |
| --- | --- | --- |

13.

Točki 10 dela 2 Priloge XII se dodata točki (d) in (e):

„(d)

najvišje, najnižje in povprečne dnevne tvegane vrednosti za obdobje, ki ga zajema poročilo, in tvegano vrednosti ob koncu obdobja;

| (e) | primerjavo dnevnih tveganih vrednosti z enodnevnimi spremembami vrednosti portfelja do konca naslednjega delovnega dne skupaj z analizo vsakršnih pomembnih preseganj v obdobju, ki ga zajema poročilo.“ |
| --- | --- |

(e)

primerjavo dnevnih tveganih vrednosti z enodnevnimi spremembami vrednosti portfelja do konca naslednjega delovnega dne skupaj z analizo vsakršnih pomembnih preseganj v obdobju, ki ga zajema poročilo.“

| 14. | Točka 3 dela 3 Priloge XII se nadomesti z naslednjim:






  „3. | Kreditne institucije, ki uporabljajo pristop, določen v členu 105 za izračun zahtev po lastnih sredstvih za operativno tveganje, razkrijejo opis uporabe zavarovanja in drugih oblik prenosa tveganja za namene zmanjševanja tveganja.“ |
| --- | --- | --- |

14.

Točka 3 dela 3 Priloge XII se nadomesti z naslednjim:

„3.

Kreditne institucije, ki uporabljajo pristop, določen v členu 105 za izračun zahtev po lastnih sredstvih za operativno tveganje, razkrijejo opis uporabe zavarovanja in drugih oblik prenosa tveganja za namene zmanjševanja tveganja.“

Člen 2

1.   Države članice najpozneje do 31. oktobra 2010 sprejmejo in objavijo zakone ter druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Besedilo navedenih predpisov ter korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo takoj posredujejo Komisiji.

Te predpise začnejo uporabljati od 31. decembra 2010.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 27. julija 2009

Za Komisijo

Charlie McCREEVY

Član Komisije

---

(1)  UL L 177, 30.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 110, 20.4.2001, str. 28.“

2

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

| 28.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 196/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 196/22

---

ODLOČBA SVETA

z dne 13. julija 2009

o nevključitvi metama v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS in o preklicu registracij fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedeno snov

(Besedilo velja za EGP)

(2009/562/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (1) in zlasti četrtega pododstavka člena 8(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 8(2) Direktive 91/414/EGS določa, da lahko država članica v obdobju dvanajstih let po notifikaciji navedene direktive registrira za dajanje v promet fitofarmacevtska sredstva z aktivnimi snovmi, ki niso uvrščene v Prilogo I k navedeni direktivi in so v prometu že dve leti po datumu notifikacije, medtem ko se navedene snovi postopno preučujejo v okviru delovnega programa. |
| --- | --- |

(1)

Člen 8(2) Direktive 91/414/EGS določa, da lahko država članica v obdobju dvanajstih let po notifikaciji navedene direktive registrira za dajanje v promet fitofarmacevtska sredstva z aktivnimi snovmi, ki niso uvrščene v Prilogo I k navedeni direktivi in so v prometu že dve leti po datumu notifikacije, medtem ko se navedene snovi postopno preučujejo v okviru delovnega programa.

| (2) | Uredbi Komisije (ES) št. 451/2000 (2) in (ES) št. 1490/2002 (3) določata podrobna pravila za izvajanje tretje faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS in oblikujeta seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam vključuje metam. |
| --- | --- |

(2)

Uredbi Komisije (ES) št. 451/2000 (2) in (ES) št. 1490/2002 (3) določata podrobna pravila za izvajanje tretje faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS in oblikujeta seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam vključuje metam.

| (3) | Vplivi metama na zdravje ljudi in okolje so bili ocenjeni v skladu z določbami uredb (ES) št. 451/2000 in (ES) št. 1490/2002 za vrste uporab, ki jih je predlagal prijavitelj. Poleg tega navedeni uredbi določata države članice poročevalke, ki morajo Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA) v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 1490/2002 predložiti ustrezna poročila o oceni in priporočila. Država članica poročevalka za metam je bila Belgija, vse ustrezne informacije pa so bile predložene 10. septembra 2007. |
| --- | --- |

(3)

Vplivi metama na zdravje ljudi in okolje so bili ocenjeni v skladu z določbami uredb (ES) št. 451/2000 in (ES) št. 1490/2002 za vrste uporab, ki jih je predlagal prijavitelj. Poleg tega navedeni uredbi določata države članice poročevalke, ki morajo Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA) v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 1490/2002 predložiti ustrezna poročila o oceni in priporočila. Država članica poročevalka za metam je bila Belgija, vse ustrezne informacije pa so bile predložene 10. septembra 2007.

| (4) | Poročilo o oceni so v okviru delovne skupine za ocenjevanje pregledali strokovnjaki držav članic in EFSA ter ga 26. novembra 2008 predložili Komisiji v obliki sklepa EFSA o strokovnem pregledu ocene nevarnosti pesticidov z aktivno snovjo metam. To poročilo so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 26. februarja 2009 v obliki poročila Komisije o pregledu glede metama. |
| --- | --- |

(4)

Poročilo o oceni so v okviru delovne skupine za ocenjevanje pregledali strokovnjaki držav članic in EFSA ter ga 26. novembra 2008 predložili Komisiji v obliki sklepa EFSA o strokovnem pregledu ocene nevarnosti pesticidov z aktivno snovjo metam. To poročilo so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 26. februarja 2009 v obliki poročila Komisije o pregledu glede metama.

| (5) | Med ocenjevanjem te aktivne snovi so se pojavili številni pomisleki, ki niso izkazali sprejemljive izpostavljenosti za potrošnike.Ti pomisleki so bile zlasti nezadostne študije o ostankih in pomanjkanje podatkov o toksikološko pomembni nečistoti N,N′-dimetiltiourea (DMTU). Poleg tega se zaradi visoke stopnje uporabe v okolje izpusti velika količina nečistote DMTU, pomanjkanje podatkov v zvezi z njenim delovanjem v okolju pa zbuja pomisleke. Zato na podlagi informacij, predloženih v roku, ni bilo mogoče ugotoviti, ali metam izpolnjuje pogoje za vključitev v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(5)

Med ocenjevanjem te aktivne snovi so se pojavili številni pomisleki, ki niso izkazali sprejemljive izpostavljenosti za potrošnike.Ti pomisleki so bile zlasti nezadostne študije o ostankih in pomanjkanje podatkov o toksikološko pomembni nečistoti N,N′-dimetiltiourea (DMTU). Poleg tega se zaradi visoke stopnje uporabe v okolje izpusti velika količina nečistote DMTU, pomanjkanje podatkov v zvezi z njenim delovanjem v okolju pa zbuja pomisleke. Zato na podlagi informacij, predloženih v roku, ni bilo mogoče ugotoviti, ali metam izpolnjuje pogoje za vključitev v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS.

| (6) | Komisija je prijavitelja pozvala, naj predloži pripombe o rezultatih strokovnega pregleda in sporoči, ali bo še naprej vztrajal pri vključitvi navedene snovi na seznam. Prijavitelj je predložil pripombe, ki so bile natančno preučene. Toda kljub argumentom, ki jih je prijavitelj predložil, navedenih pomislekov ni bilo mogoče odpraviti, po ocenah na podlagi predloženih informacij, preučenih na srečanjih strokovnjakov EFSA, pa ne kaže pričakovati, da bi lahko fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo metam, pod predvidenimi pogoji uporabe na splošno izpolnjevala zahteve iz točk (a) in (b) člena 5(1) Direktive 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je prijavitelja pozvala, naj predloži pripombe o rezultatih strokovnega pregleda in sporoči, ali bo še naprej vztrajal pri vključitvi navedene snovi na seznam. Prijavitelj je predložil pripombe, ki so bile natančno preučene. Toda kljub argumentom, ki jih je prijavitelj predložil, navedenih pomislekov ni bilo mogoče odpraviti, po ocenah na podlagi predloženih informacij, preučenih na srečanjih strokovnjakov EFSA, pa ne kaže pričakovati, da bi lahko fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo metam, pod predvidenimi pogoji uporabe na splošno izpolnjevala zahteve iz točk (a) in (b) člena 5(1) Direktive 91/414/EGS.

| (7) | Metam se zato ne bi smel vključiti v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(7)

Metam se zato ne bi smel vključiti v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS.

| (8) | Sprejeti bi bilo treba ukrepe za zagotovitev, da se registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo metam, prekličejo v predpisanem roku, medtem ko naj se registracije takšnih sredstev ne podaljšajo ali izdajo na novo. |
| --- | --- |

(8)

Sprejeti bi bilo treba ukrepe za zagotovitev, da se registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo metam, prekličejo v predpisanem roku, medtem ko naj se registracije takšnih sredstev ne podaljšajo ali izdajo na novo.

| (9) | Po informacijah, ki jih ima Svet, je glede na to, da v nekaterih državah članicah ni učinkovitih alternativ za nekatere omejene rabe, treba še naprej uporabljati aktivne snovi, tako da se omogoči razvoj drugih možnosti. V sedanjih okoliščinah je zato upravičeno, da se pod strogimi pogoji, katerih cilj je zmanjšanje tveganja na minimum, predpiše daljši rok za preklic obstoječih dovoljenj za omejene uporabe, ki veljajo za nujne in za katere pri nadzoru škodljivih organizmov danes ni na voljo učinkovitih alternativ. |
| --- | --- |

(9)

Po informacijah, ki jih ima Svet, je glede na to, da v nekaterih državah članicah ni učinkovitih alternativ za nekatere omejene rabe, treba še naprej uporabljati aktivne snovi, tako da se omogoči razvoj drugih možnosti. V sedanjih okoliščinah je zato upravičeno, da se pod strogimi pogoji, katerih cilj je zmanjšanje tveganja na minimum, predpiše daljši rok za preklic obstoječih dovoljenj za omejene uporabe, ki veljajo za nujne in za katere pri nadzoru škodljivih organizmov danes ni na voljo učinkovitih alternativ.

| (10) | Če države članice odobrijo podaljšanje roka za odstranjevanje, skladiščenje, dajanje v promet in uporabo obstoječih zalog fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo metam, bi ga bilo treba omejiti na obdobje dvanajstih mesecev, da se omogoči uporaba obstoječih zalog v naslednji rastni sezoni, s čimer se zagotovi, da fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo metam, ostanejo kmetom na razpolago 18 mesecev po sprejetju te odločbe. |
| --- | --- |

(10)

Če države članice odobrijo podaljšanje roka za odstranjevanje, skladiščenje, dajanje v promet in uporabo obstoječih zalog fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo metam, bi ga bilo treba omejiti na obdobje dvanajstih mesecev, da se omogoči uporaba obstoječih zalog v naslednji rastni sezoni, s čimer se zagotovi, da fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo metam, ostanejo kmetom na razpolago 18 mesecev po sprejetju te odločbe.

| (11) | Ta odločba ne vpliva na predložitev zahtevka za metam v skladu z določbami člena 6(2) Direktive 91/414/EGS, za katero so bila podrobna pravila za izvajanje določena v Uredbi Komisije (ES) št. 33/2008 z dne 17. januarja 2008 o podrobnih pravilih za izvajanje Direktive Sveta 91/414/EGS glede rednega in pospešenega postopka za oceno aktivnih snovi, ki so bile del delovnega programa iz člena 8(2) navedene direktive, vendar niso bile vključene v Prilogo I (4), zaradi morebitne vključitve metama v Prilogo I k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(11)

Ta odločba ne vpliva na predložitev zahtevka za metam v skladu z določbami člena 6(2) Direktive 91/414/EGS, za katero so bila podrobna pravila za izvajanje določena v Uredbi Komisije (ES) št. 33/2008 z dne 17. januarja 2008 o podrobnih pravilih za izvajanje Direktive Sveta 91/414/EGS glede rednega in pospešenega postopka za oceno aktivnih snovi, ki so bile del delovnega programa iz člena 8(2) navedene direktive, vendar niso bile vključene v Prilogo I (4), zaradi morebitne vključitve metama v Prilogo I k navedeni direktivi.

| (12) | Ker ni pozitivnega mnenja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali, Komisija ni mogla sprejeti določb, ki jih je predvidela v skladu s postopkom, določenim v členu 19 Direktive Sveta 91/414/EGS – |
| --- | --- |

(12)

Ker ni pozitivnega mnenja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali, Komisija ni mogla sprejeti določb, ki jih je predvidela v skladu s postopkom, določenim v členu 19 Direktive Sveta 91/414/EGS –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Metam kot aktivna snov se ne vključi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS.

Člen 2

Države članice zagotovijo, da:

| 1. | se registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo metam, prekličejo do 13. januarja 2010; |
| --- | --- |

1.

se registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo metam, prekličejo do 13. januarja 2010;

| 2. | se od datuma objave te odločbe registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo metam, ne odobrijo ali podaljšajo. |
| --- | --- |

2.

se od datuma objave te odločbe registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo metam, ne odobrijo ali podaljšajo.

Člen 3

1.   Z odstopanjem od člena 2 lahko država članica s seznama v stolpcu A Priloge I do 31. decembra 2014 obdrži registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo metam, za uporabe iz stolpca B Priloge, če izpolni naslednje pogoje:

| (a) | zagotovi, da ni nobenih škodljivih učinkov na zdravje ljudi in živali ter nesprejemljivih vplivov na okolje; |
| --- | --- |

(a)

zagotovi, da ni nobenih škodljivih učinkov na zdravje ljudi in živali ter nesprejemljivih vplivov na okolje;

| (b) | zagotovi, da so tovrstna fitofarmacevtska sredstva, ki ostanejo na trgu, na novo označena, tako da ustrezajo pogojem za omejeno uporabo; |
| --- | --- |

(b)

zagotovi, da so tovrstna fitofarmacevtska sredstva, ki ostanejo na trgu, na novo označena, tako da ustrezajo pogojem za omejeno uporabo;

| (c) | uveljavi vse primerne ukrepe za blažitev tveganja z namenom zmanjšanja morebitnih tveganj, da zagotovi varovanje zdravja ljudi in živali ter okolja; |
| --- | --- |

(c)

uveljavi vse primerne ukrepe za blažitev tveganja z namenom zmanjšanja morebitnih tveganj, da zagotovi varovanje zdravja ljudi in živali ter okolja;

| (d) | z akcijskimi načrti zagotovi, da se resno iščejo nadomestni proizvodi ali metode za takšne uporabe. |
| --- | --- |

(d)

z akcijskimi načrti zagotovi, da se resno iščejo nadomestni proizvodi ali metode za takšne uporabe.

2.   Država članica, ki uporabi odstopanje iz odstavka 1, Komisijo do 31. decembra vsakega leta obvesti o ukrepih, sprejetih na podlagi odstavka 1, zlasti pa točk (a) do (d), in vsako leto predloži oceno količin metama, uporabljenega za nujno uporabo na podlagi tega člena.

Člen 4

Morebitno podaljšanje roka, ki ga odobrijo države članice v skladu z določbami člena 4(6) Direktive 91/414/EGS, je čim krajše.

Za registracije, ki se prekličejo v skladu s členom 2, ta rok poteče najpozneje 13. januarja 2011.

Za registracije, ki se prekličejo v skladu s členom 3, rok poteče najpozneje 31. decembra 2014.

Člen 5

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 13. julija 2009

Za Svet

Predsednik

E. ERLANDSSON

---

(1)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1.

1

(2)  UL L 55, 29.2.2000, str. 25.

2

(3)  UL L 224, 21.8.2002, str. 23.

3

(4)  UL L 15, 18.1.2008, str. 5.

4

---

PRILOGA

Seznam registracij iz člena 3(2)

| Stolpec A | Stolpec B |
| --- | --- |
| Država članica | Uporaba
  Dezinfekcija tal in zatiranje plevela pred sajenjem/sejanjem; uporaba omejena na profesionalne uporabnike z ustrezno zaščitno opremo pod posebnimi dovoljenimi pogoji, določenimi v členu 3, in naslednjimi omejitvami po državah članicah: |
| Belgija | Zemlja za sajenje lončnic (za vse posevke).
  Krompir (semenski krompir, krompir za prehrano ljudi in škrobni krompir), sladkorna in krmna pesa, čebula, zelenjava, sadje, zelišča, sadovnjaki (ponovna zasaditev), okrasne rastline. |
| Bolgarija | Uporaba v rastlinjakih (paradižniki, kumare, solata, korenje, paprike, jajčevci in tobak). |
| Ciper | Nasadi, zelenjava, krompir, okrasne rastline, sadje listavcev, agrumi in grozdje. |
| Francija | Zelenjava in sadje, v glavnem pa motovilec, korenje, paradižniki, jagode, beluši, okrasne rastline, drevje in grmičevje. |
| Grčija | Zemlja za lončnice in kompostnica (za vse posevke), notranja in zunanja uporaba za tretiranje tal (za zelenjavo in okrasne rastline), nasadi tobaka. |
| Madžarska | Uporaba na polju: krompir, korenje, gomoljna zelena, peteršilj – koren, okrasne rastline, jagodičje, jabolka, hruške, tobak, grozdje, koščičasto sadje, sadni nasadi in nasadi vinske trte.
  Uporaba v rastlinjakih: zelena paprika, paradižniki, kumare, korenje, gomoljna zelena, peteršilj – koren, tobak, jagodičje, okrasne rastline. |
| Italija | Riž, solata in podobno, paradižniki, paprike in jajčevci, bučnice, korenje, čebulasta zelenjava, stebelna zelenjava, krompir, tobak, ponovna zasaditev vinogradov in sadovnjakov, cvetlice. |
| Irska | Uporaba v rastlinjakih: paradižniki, nageljni, kumare, okrasne rastline, krizanteme in solata.
  Uporaba na polju: krompir, čebulice, drevesnice, rozgasto jagodičje, trata, jagode in gozdne drevesnice. |
| Malta | Paradižniki, jajčevci, paprike, melone, lubenice, buče, kumare in jagode. |
| Nizozemska | Krompir (semenski krompir, krompir za prehrano ljudi in škrobni krompir), sladkorna in krmna pesa, čebula, zelenjava, jagode, sadovnjaki (ponovna zasaditev), okrasne rastline (vključno z gojenjem čebulic), užitna ostrica v vseh posevkih. |
| Poljska | Uporaba na polju: jagode, zelje, korenje, solata, čebula, česen.
  Rastlinjaki: paradižniki, kumare, paprike, jajčevci. |
| Portugalska | Krompir, čebula, korenje, melone, jagode, kumare, paprike, paradižniki, agrumi, okrasne rastline, zaplinjevanje zemlje v rastlinjakih, zaplinjevanje zemlje v nasadih. |
| Romunija | Zelenjave in okrasne rastline. |
| Španija | Nasadi, setvišča, zelenjava, tobak, cvetlice, jagode, semenski krompir, vinogradi. |
| Združeno kraljestvo | Zemlja v rastlinjakih, nasadih, na zunanjih površinah in za sajenje lončnic pred zasaditvijo sadnih rastlin, zelenjavnih posevkov, krompirja, zelišč, cvetlic, čebulic, okrasnih rastlin, trajnic. |

Stolpec A

Stolpec B

Država članica

Uporaba

Dezinfekcija tal in zatiranje plevela pred sajenjem/sejanjem; uporaba omejena na profesionalne uporabnike z ustrezno zaščitno opremo pod posebnimi dovoljenimi pogoji, določenimi v členu 3, in naslednjimi omejitvami po državah članicah:

Belgija

Zemlja za sajenje lončnic (za vse posevke).

Krompir (semenski krompir, krompir za prehrano ljudi in škrobni krompir), sladkorna in krmna pesa, čebula, zelenjava, sadje, zelišča, sadovnjaki (ponovna zasaditev), okrasne rastline.

Bolgarija

Uporaba v rastlinjakih (paradižniki, kumare, solata, korenje, paprike, jajčevci in tobak).

Ciper

Nasadi, zelenjava, krompir, okrasne rastline, sadje listavcev, agrumi in grozdje.

Francija

Zelenjava in sadje, v glavnem pa motovilec, korenje, paradižniki, jagode, beluši, okrasne rastline, drevje in grmičevje.

Grčija

Zemlja za lončnice in kompostnica (za vse posevke), notranja in zunanja uporaba za tretiranje tal (za zelenjavo in okrasne rastline), nasadi tobaka.

Madžarska

Uporaba na polju: krompir, korenje, gomoljna zelena, peteršilj – koren, okrasne rastline, jagodičje, jabolka, hruške, tobak, grozdje, koščičasto sadje, sadni nasadi in nasadi vinske trte.

Uporaba v rastlinjakih: zelena paprika, paradižniki, kumare, korenje, gomoljna zelena, peteršilj – koren, tobak, jagodičje, okrasne rastline.

Italija

Riž, solata in podobno, paradižniki, paprike in jajčevci, bučnice, korenje, čebulasta zelenjava, stebelna zelenjava, krompir, tobak, ponovna zasaditev vinogradov in sadovnjakov, cvetlice.

Irska

Uporaba v rastlinjakih: paradižniki, nageljni, kumare, okrasne rastline, krizanteme in solata.

Uporaba na polju: krompir, čebulice, drevesnice, rozgasto jagodičje, trata, jagode in gozdne drevesnice.

Malta

Paradižniki, jajčevci, paprike, melone, lubenice, buče, kumare in jagode.

Nizozemska

Krompir (semenski krompir, krompir za prehrano ljudi in škrobni krompir), sladkorna in krmna pesa, čebula, zelenjava, jagode, sadovnjaki (ponovna zasaditev), okrasne rastline (vključno z gojenjem čebulic), užitna ostrica v vseh posevkih.

Poljska

Uporaba na polju: jagode, zelje, korenje, solata, čebula, česen.

Rastlinjaki: paradižniki, kumare, paprike, jajčevci.

Portugalska

Krompir, čebula, korenje, melone, jagode, kumare, paprike, paradižniki, agrumi, okrasne rastline, zaplinjevanje zemlje v rastlinjakih, zaplinjevanje zemlje v nasadih.

Romunija

Zelenjave in okrasne rastline.

Španija

Nasadi, setvišča, zelenjava, tobak, cvetlice, jagode, semenski krompir, vinogradi.

Združeno kraljestvo

Zemlja v rastlinjakih, nasadih, na zunanjih površinah in za sajenje lončnic pred zasaditvijo sadnih rastlin, zelenjavnih posevkov, krompirja, zelišč, cvetlic, čebulic, okrasnih rastlin, trajnic.

---

Komisija

| 28.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 196/27 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 196/27

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 9. julija 2009

o določitvi okoljskih meril za podeljevanje znaka za okolje Skupnosti obutvenim izdelkom

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 5612)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/563/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1980/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o spremenjenem sistemu Skupnosti za podeljevanje znaka za okolje (1) in zlasti drugega pododstavka člena 6(1) Uredbe,

po posvetovanju z Odborom Evropske unije za znak za okolje,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Po Uredbi (ES) št. 1980/2000 se znak Skupnosti za okolje lahko podeli proizvodu z značilnostmi, ki mu omogočajo, da znatno prispeva k izboljšanju glede ključnih okoljskih vidikov. |
| --- | --- |

(1)

Po Uredbi (ES) št. 1980/2000 se znak Skupnosti za okolje lahko podeli proizvodu z značilnostmi, ki mu omogočajo, da znatno prispeva k izboljšanju glede ključnih okoljskih vidikov.

| (2) | Uredba (ES) št. 1980/2000 določa, da se posamezna merila za podelitev znaka za okolje, oblikovana na podlagi meril, ki jih pripravi Odbor Evropske unije za znak za okolje, določijo po skupinah proizvodov. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 1980/2000 določa, da se posamezna merila za podelitev znaka za okolje, oblikovana na podlagi meril, ki jih pripravi Odbor Evropske unije za znak za okolje, določijo po skupinah proizvodov.

| (3) | Določa tudi, da se pregled meril za podelitev znaka za okolje ter zahtev za ocenjevanje in preverjanje, ki se nanje nanašajo, izvede pravočasno, pred iztekom veljavnosti meril, določenih za zadevno skupino proizvodov. |
| --- | --- |

(3)

Določa tudi, da se pregled meril za podelitev znaka za okolje ter zahtev za ocenjevanje in preverjanje, ki se nanje nanašajo, izvede pravočasno, pred iztekom veljavnosti meril, določenih za zadevno skupino proizvodov.

| (4) | V skladu z Uredbo (ES) št. 1980/2000 je bil izveden pravočasni pregled okoljskih meril in s tem povezanih zahtev za ocenjevanje in preverjanje, ki jih je določila Odločba Komisije 2002/231/ES z dne 18. marca 2002 o določitvi okoljskih meril za podeljevanje znaka za okolje Skupnosti obutvenim izdelkom in o spremembi Odločbe 1999/179/ES (2). Ta ekološka merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo do 31. marca 2010. |
| --- | --- |

(4)

V skladu z Uredbo (ES) št. 1980/2000 je bil izveden pravočasni pregled okoljskih meril in s tem povezanih zahtev za ocenjevanje in preverjanje, ki jih je določila Odločba Komisije 2002/231/ES z dne 18. marca 2002 o določitvi okoljskih meril za podeljevanje znaka za okolje Skupnosti obutvenim izdelkom in o spremembi Odločbe 1999/179/ES (2). Ta ekološka merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo do 31. marca 2010.

| (5) | Na podlagi tega pregleda je primerno spremeniti opredelitev skupine proizvodov in določiti nova okoljska merila, da se upoštevata znanstveni in tržni napredek. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi tega pregleda je primerno spremeniti opredelitev skupine proizvodov in določiti nova okoljska merila, da se upoštevata znanstveni in tržni napredek.

| (6) | Okoljska merila ter povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje bi morale veljati štiri leta od datuma sprejetja te odločbe. |
| --- | --- |

(6)

Okoljska merila ter povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje bi morale veljati štiri leta od datuma sprejetja te odločbe.

| (7) | Zato je treba Odločbo 2002/231/ES nadomestiti. |
| --- | --- |

(7)

Zato je treba Odločbo 2002/231/ES nadomestiti.

| (8) | Izdelovalcem obutve, ki so za svoje izdelke dobili znak za okolje za obutvene izdelke po merilih iz Odločbe 2002/231/ES, se omogoči prehodno obdobje, da bodo imeli dovolj časa za prilagoditev izdelkov spremenjenim merilom in zahtevam. Izdelovalcem se omogoči predložitev vlog na podlagi meril iz Odločbe 2002/231/ES ali na podlagi meril iz te odločbe do prenehanja veljavnosti navedene odločbe. |
| --- | --- |

(8)

Izdelovalcem obutve, ki so za svoje izdelke dobili znak za okolje za obutvene izdelke po merilih iz Odločbe 2002/231/ES, se omogoči prehodno obdobje, da bodo imeli dovolj časa za prilagoditev izdelkov spremenjenim merilom in zahtevam. Izdelovalcem se omogoči predložitev vlog na podlagi meril iz Odločbe 2002/231/ES ali na podlagi meril iz te odločbe do prenehanja veljavnosti navedene odločbe.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 17 Uredbe (ES) št. 1980/2000 – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 17 Uredbe (ES) št. 1980/2000 –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Skupina proizvodov „obutveni izdelek“ vsebuje vse obutvene artikle za zaščito ali pokrivanje stopal, s pritrjenim zunanjim podplatom, ki prihaja v stik s tlemi. Obutveni izdelek ne sme vsebovati nobenih električnih ali elektronskih sestavnih delov.

Člen 2

Da se obutvenemu izdelku podeli znak Skupnosti za okolje na podlagi Uredbe (ES) št. 1980/2000, mora ta spadati v skupino proizvodov „obutveni izdelki“ in biti v skladu z merili iz Priloge k tej odločbi.

Člen 3

Okoljska merila za skupino proizvodov „obutveni izdelki“ ter s tem povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo štiri leta od datuma sprejetja te odločbe.

Člen 4

Za administrativne namene se skupini proizvodov „obutveni izdelki“ dodeli kodna številka „017“.

Člen 5

Odločba 2002/231/ES se razveljavi.

Člen 6

1.   Pri vlogah za podelitev znaka za okolje za proizvode, ki spadajo v skupino proizvodov obutveni izdelki, za katere je bil vložen zahtevek pred datumom sprejetja te odločbe, se opravi ocenjevanje v skladu s pogoji iz Odločbe 2002/231/ES.

2.   Pri vlogah za dodelitev znaka za okolje za proizvode, ki spadajo v skupino proizvodov obutveni izdelki, za katere je bil vložen zahtevek od datuma sprejetja te odločbe, vendar najpozneje do 31. marca 2010, se upoštevajo merila bodisi iz Odločbe 2002/231/ES bodisi iz te odločbe.

Te vloge se ocenjujejo v skladu z merili, na katerih temeljijo.

3.   Če je znak za okolje podeljen na podlagi vloge, ocenjene po merilih iz Odločbe 2002/231/ES, se lahko ta znak za okolje uporablja 12 mesecev od datuma sprejetja te odločbe.

Člen 7

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 9. julija 2009

Za Komisijo

Stavros DIMAS

Član Komisije

---

(1)  UL L 237, 21.9.2000, str. 1.

1

(2)  UL L 77, 20.3.2002, str. 50.

2

---

PRILOGA

OKVIR

Cilji meril

Namen teh meril je predvsem:

| — | omejevanje ravni strupenih ostankov, |
| --- | --- |

—

omejevanje ravni strupenih ostankov,

| — | omejevanje oddajanja hlapnih organskih spojin, in |
| --- | --- |

—

omejevanje oddajanja hlapnih organskih spojin, in

| — | spodbujanje obstojnejših izdelkov. |
| --- | --- |

—

spodbujanje obstojnejših izdelkov.

Merila so postavljena na ravneh, ki spodbujajo označevanje obutvenih izdelkov, ki imajo manjši vpliv na okolje.

Zahteve za ocenjevanje in preverjanje

Pri vsakem merilu so navedene posebne zahteve za ocenjevanje in preverjanje.

Kjer je to primerno, se lahko poleg preskusnih metod, ki so navedene za vsako merilo, uporabijo tudi druge, če jih pristojni organ, ki ocenjuje vlogo, odobri za enakovredne.

Funkcionalna enota je en par čevljev. Zahteve temeljijo na velikosti čevljev 40 francoske lestvice velikosti. Pri otroških čevljih se zahteve nanašajo na velikost 32 francoske lestvice velikosti (ali na največjo velikost v primeru, da je največja velikost manjša od 32).

Pri kateri koli sestavini zgornjega dela čevlja, ki tehta manj kot 3 % celotnega zgornjega dela čevlja, se uporaba meril ne upošteva. Pri kateri koli sestavini podplata, ki tehta manj kot 3 % celotnega zgornjega dela čevlja, se uporaba meril ne upošteva.

Po potrebi lahko pristojni organi zahtevajo dokazno dokumentacijo in izvedejo neodvisna preverjanja.

Pristojnim organom se priporoča, da pri ocenjevanju vlog in spremljanju usklajenosti z merili iz te priloge upoštevajo uvedene priznane sisteme okoljskega ravnanja, kakršna sta EMAS ali ISO 14001 (opomba: izvajanje takih sistemov ravnanja ni potrebno).

MERILA

1.   Nevarne snovi v končnem izdelku

| (a) | V čevljih iz usnja v končnem izdelku ne sme biti kroma VI.

  Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj in/ali njegov(-i) dobavitelj(-i) zagotovijo preskusno poročilo z uporabo metode EN ISO 17075 (meja zaznavnosti 3 ppm). Priprava vzorca mora upoštevati označbe v EN ISO 4044.
  (Opomba: težave pri merjenju zaradi sovplivanj pri analiziranju nekaterih vrst barvanega usnja) |
| --- | --- |

(a)

V čevljih iz usnja v končnem izdelku ne sme biti kroma VI.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj in/ali njegov(-i) dobavitelj(-i) zagotovijo preskusno poročilo z uporabo metode EN ISO 17075 (meja zaznavnosti 3 ppm). Priprava vzorca mora upoštevati označbe v EN ISO 4044.

(Opomba: težave pri merjenju zaradi sovplivanj pri analiziranju nekaterih vrst barvanega usnja)

| (b) | V končnem izdelku kakor tudi pri njegovi sestavi se ne sme uporabljati snovi kot arzen, kadmij ali svinec.

  Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj in/ali njegov(-i) dobavitelj(-i) zagotovijo preskusno poročilo z uporabo ene od naslednjih metod EN ISO 14602:






  — | preskušanje snovi za sestavljanje izdelka. Snovi, določene z merilom, se ne smejo zaznati v nobenem od materialov, uporabljenem pri izdelavi končnega izdelka, |
| --- | --- | --- |

(b)

V končnem izdelku kakor tudi pri njegovi sestavi se ne sme uporabljati snovi kot arzen, kadmij ali svinec.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj in/ali njegov(-i) dobavitelj(-i) zagotovijo preskusno poročilo z uporabo ene od naslednjih metod EN ISO 14602:

—

preskušanje snovi za sestavljanje izdelka. Snovi, določene z merilom, se ne smejo zaznati v nobenem od materialov, uporabljenem pri izdelavi končnega izdelka,

| — | preskušanje končnega izdelka. Snovi, določene z merilom, se ne smejo zaznati niti v zgornjih niti v spodnjih sestavinah obutvenega izdelka po razstavljanju ali popolni zdrobitvi. |
| --- | --- |

—

preskušanje končnega izdelka. Snovi, določene z merilom, se ne smejo zaznati niti v zgornjih niti v spodnjih sestavinah obutvenega izdelka po razstavljanju ali popolni zdrobitvi.

Za izdelke iz usnja mora priprava vzorca upoštevati EN ISO 4044.

| (c) | Količina prostega formaldehida in formaldehida, ki se delno lahko hidrolizira v tekstilnih sestavnih delih obutve, ne sme presegati naslednjih mejnih vrednosti:
  —   tekstil: pod mejo zaznavnosti,
  —   usnje: 150 ppm.

  Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj in/ali njegov(-i) dobavitelj(-i) predloži(-jo) poročilo o preskusu z naslednjimi preskusnimi metodami: tekstil: EN ISO 14184-1 (meja zaznavnosti: 20 ppm); usnje: EN ISO 17226-1 ali 2. |
| --- | --- |

(c)

Količina prostega formaldehida in formaldehida, ki se delno lahko hidrolizira v tekstilnih sestavnih delih obutve, ne sme presegati naslednjih mejnih vrednosti:

—   tekstil: pod mejo zaznavnosti,

—   usnje: 150 ppm.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj in/ali njegov(-i) dobavitelj(-i) predloži(-jo) poročilo o preskusu z naslednjimi preskusnimi metodami: tekstil: EN ISO 14184-1 (meja zaznavnosti: 20 ppm); usnje: EN ISO 17226-1 ali 2.

2.   Zmanjšanje porabe vode (le za strojenje usnja in kož)

Pri strojenju usnja in kož (1) se ne sme preseči zgornja meja porabe vode:

—   usnja: 35 m3/t,

—   kože: 55 m3/t.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj in/ali njegov(-i) dobavitelj(-i) predloži(-jo) ustrezno dokumentacijo v dokaz, da navedene mejne vrednosti niso bile presežene.

3.   Emisije pri proizvodnji materiala

| (a) | Če se odpadna voda iz obratov za strojenje ali iz obratov tekstilne industrije spušča neposredno v sladke vode, vsebnost KPK (kemijske potrebe po kisiku) ne sme presegati 250 mg KPK/l izpuščene vode.
  Če se odpadna voda iz obratov za strojenje izpušča v čistilno napravo komunalne odpadne vode, potem se tega merila ne uporablja, če se da pokazati, da:






  — | je izpust odpadne vode iz obrata za strojenje v čistilno napravo komunalne odpadne vode odobren, in |
| --- | --- | --- |

(a)

Če se odpadna voda iz obratov za strojenje ali iz obratov tekstilne industrije spušča neposredno v sladke vode, vsebnost KPK (kemijske potrebe po kisiku) ne sme presegati 250 mg KPK/l izpuščene vode.

Če se odpadna voda iz obratov za strojenje izpušča v čistilno napravo komunalne odpadne vode, potem se tega merila ne uporablja, če se da pokazati, da:

—

je izpust odpadne vode iz obrata za strojenje v čistilno napravo komunalne odpadne vode odobren, in

| — | da čistilna naprava za komunalne odpadne vode obratuje in da je posledično izpust prečiščene vode v sistem sladkih voda v skladu z minimalnimi zahtevami Skupnosti in Direktivo Sveta 91/271/EGS (2). |
| --- | --- |

—

da čistilna naprava za komunalne odpadne vode obratuje in da je posledično izpust prečiščene vode v sistem sladkih voda v skladu z minimalnimi zahtevami Skupnosti in Direktivo Sveta 91/271/EGS (2).

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži poročilo o preskusu in dopolnilne podatke z uporabo naslednje preskusne metode: KPK: ISO 6060 – kakovost vode, določanje kemijske potrebe po kisiku.

Če se odpadne vode izpuščajo v čistilno napravo za komunalne odpadne vode, se od ustreznega organa zahteva predložitev dokumentacije, da je izpust odobren in da komunalna čistilna naprava obratuje in da ustreza minimalnim zahtevam Direktive 91/271/EGS.

| (b) | Odpadne vode iz strojarn morajo po obdelavi vsebovati manj kot 1 mg kroma (III)/l.

  Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži poročilo o preskusu in dopolnilne podatke z uporabo naslednje preskusne metode: ISO 9174 ali EN 1233 ali EN ISO 11885 za Cr. |
| --- | --- |

(b)

Odpadne vode iz strojarn morajo po obdelavi vsebovati manj kot 1 mg kroma (III)/l.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži poročilo o preskusu in dopolnilne podatke z uporabo naslednje preskusne metode: ISO 9174 ali EN 1233 ali EN ISO 11885 za Cr.

4.   Uporaba nevarnih snovi (do nakupa)

| (a) | Ne smejo se uporabljati pentaklorofenol (PCP) in tetraklorofenol (TCP) ter njegove soli in estri.

  Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj in/ali njegov(-i) dobavitelj(-i) predloži(-jo) izjavo, da ti materiali ne vsebujejo klorofenolov, skupaj s poročilom o preskusu z naslednjo preizkusno metodo: usnje, EN ISO 17070 (meja zaznavnosti 0,1 ppm); tekstil, XP G 08-015 (meja zaznavnosti 0,05 ppm). |
| --- | --- |

(a)

Ne smejo se uporabljati pentaklorofenol (PCP) in tetraklorofenol (TCP) ter njegove soli in estri.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj in/ali njegov(-i) dobavitelj(-i) predloži(-jo) izjavo, da ti materiali ne vsebujejo klorofenolov, skupaj s poročilom o preskusu z naslednjo preizkusno metodo: usnje, EN ISO 17070 (meja zaznavnosti 0,1 ppm); tekstil, XP G 08-015 (meja zaznavnosti 0,05 ppm).

| (b) | Ne smejo se uporabljati azo barvila, ki bi se lahko cepila v katerega koli od naslednjih aromatskih aminov:






  4-aminodifenil | (92-67-1) |
| --- | --- | --- |
| benzidin | (92-87-5) |
| 4-kloro-o-toluidin | (95-69-2) |
| 2-naftilamin | (91-59-8) |
| o-amino-azotoluen | (97-56-3) |
| 2-amino-4-nitrotoluen | (99-55-8) |
| p-kloroanilin | (106-47-8) |
| 2,4-diaminoanizol | (615-05-4) |
| 4,4’-diaminodifenilmetan | (101-77-9) |
| 3,3’-diklorobenzidin | (91-94-1) |
| 3,3’-dimetoksibenzidin | (119-90-4) |
| 3,3’-dimetilbenzidin | (119-93-7) |
| 3,3’-dimetil-4,4_-diaminodifenilmetan | (838-88-0) |
| p-krezidin | (120-71-8) |
| 4,4’-metilen-bis-(2-kloroanilin) | (101-14-4) |
| 4,4’-oksidianilin | (101-80-4) |
| 4,4’-tiodianilin | (139-65-1) |
| o-toluidin | (95-53-4) |
| 2,4-diaminotoluen | (95-80-7) |
| 2,4,5-trimetilanilin | (137-17-7) |
| 4-aminoazobenzen | (60-09-3) |
| o-anizidin | (90-04-0) |

(b)

Ne smejo se uporabljati azo barvila, ki bi se lahko cepila v katerega koli od naslednjih aromatskih aminov:

4-aminodifenil

(92-67-1)

benzidin

(92-87-5)

4-kloro-o-toluidin

(95-69-2)

2-naftilamin

(91-59-8)

o-amino-azotoluen

(97-56-3)

2-amino-4-nitrotoluen

(99-55-8)

p-kloroanilin

(106-47-8)

2,4-diaminoanizol

(615-05-4)

4,4’-diaminodifenilmetan

(101-77-9)

3,3’-diklorobenzidin

(91-94-1)

3,3’-dimetoksibenzidin

(119-90-4)

3,3’-dimetilbenzidin

(119-93-7)

3,3’-dimetil-4,4_-diaminodifenilmetan

(838-88-0)

p-krezidin

(120-71-8)

4,4’-metilen-bis-(2-kloroanilin)

(101-14-4)

4,4’-oksidianilin

(101-80-4)

4,4’-tiodianilin

(139-65-1)

o-toluidin

(95-53-4)

2,4-diaminotoluen

(95-80-7)

2,4,5-trimetilanilin

(137-17-7)

4-aminoazobenzen

(60-09-3)

o-anizidin

(90-04-0)

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj in/ali njegov(-i) dobavitelj(-i) predloži(-jo) izjavo, da se taka azo barvila niso uporabila. Če je treba preveriti resničnost izjave, se uporablja naslednja preskusna metoda: usnje – CEN ISO TS 17234; tekstil – EN 14362 1 ali 2.

Tekstil: mejna vrednost 30 ppm (opomba: možni so napačni pozitivni izidi za 4-aminoazobenzen, zato se priporoča potrditev).

Usnje: mejna vrednost 30 ppm (opomba: možni so napačni pozitivni izidi za 4-aminoazobenzen, 4-aminodifenil in 2-naftilamin, zato se priporoča potrditev).

| (c) | V gumi se ne smejo zaznati naslednji N-nitrozamini: | N-nitrozodimetilamin (NDMA), |
| --- | --- | --- |

(c)

V gumi se ne smejo zaznati naslednji N-nitrozamini:

N-nitrozodimetilamin (NDMA),

| | N-nitrozodietilamin (NDEA), |
| --- | --- |

N-nitrozodietilamin (NDEA),

| | N-nitrozodipropilamin (NDPA), |
| --- | --- |

N-nitrozodipropilamin (NDPA),

| | N-nitrozodibutilamin (NDBA), |
| --- | --- |

N-nitrozodibutilamin (NDBA),

| | N-nitrozopiperidin (NPIP), |
| --- | --- |

N-nitrozopiperidin (NPIP),

| | N-nitrozopirolidin (NPIR), |
| --- | --- |

N-nitrozopirolidin (NPIR),

| | N-nitrozomorfolin (NMOR), |
| --- | --- |

N-nitrozomorfolin (NMOR),

| | N-nitrozo N-metil N-fenilamin (NMFA), |
| --- | --- |

N-nitrozo N-metil N-fenilamin (NMFA),

| | N-nitrozo N-etil N-fenilamin (NEFA). |
| --- | --- |

N-nitrozo N-etil N-fenilamin (NEFA).

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži poročilo o preskusu po preskusni metodi EN 12868 (1999-12) ali EN 14602.

| (d) | C10–C13 kloralkani se v sestavnih delih iz usnja, gume ali tkanine ne smejo uporabljati.

  Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj in/ali njegov(-i) dobavitelj(-i) predloži(-jo) izjavo, da se taki kloralkaleni niso uporabili. |
| --- | --- |

(d)

C10–C13 kloralkani se v sestavnih delih iz usnja, gume ali tkanine ne smejo uporabljati.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj in/ali njegov(-i) dobavitelj(-i) predloži(-jo) izjavo, da se taki kloralkaleni niso uporabili.

| (e) | Nobena barvila, ki veljajo po klasifikaciji za kancerogena, z mutagenimi toksičnimi učinki za razmnoževanje, nevarna za okolje z naslednjimi opozorilnimi stavki: R40, R45, R49, R50, R51, R52, R53, R60, R61, R62, R63 ali R68 (ali katere koli kombinacije), se ne smejo uporabiti. (Pravila klasifikacije so določena v Direktivi Sveta 67/548/EGS (3) ali Direktivi 1999/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4).
  Namesto tega se lahko upošteva klasifikacijo v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (5). V tem primeru se k vhodni sestavini ne sme dodati nobene snovi ali pripravkov, za katere velja ali bi ob uporabi lahko veljal eden od naslednjih opozorilnih stavkov (ali njihova kombinacija): H351, H350, H350i, H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d, H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

  Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o neuporabi takšnih barvil. |
| --- | --- |

(e)

Nobena barvila, ki veljajo po klasifikaciji za kancerogena, z mutagenimi toksičnimi učinki za razmnoževanje, nevarna za okolje z naslednjimi opozorilnimi stavki: R40, R45, R49, R50, R51, R52, R53, R60, R61, R62, R63 ali R68 (ali katere koli kombinacije), se ne smejo uporabiti. (Pravila klasifikacije so določena v Direktivi Sveta 67/548/EGS (3) ali Direktivi 1999/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4).

Namesto tega se lahko upošteva klasifikacijo v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (5). V tem primeru se k vhodni sestavini ne sme dodati nobene snovi ali pripravkov, za katere velja ali bi ob uporabi lahko veljal eden od naslednjih opozorilnih stavkov (ali njihova kombinacija): H351, H350, H350i, H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d, H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o neuporabi takšnih barvil.

| (f) | Alkilfenol ethoxilat (APE) in perfluorooctan sulfonat (PFOS) se ne uporabljata.

  Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o neuporabi takšnih snovi. |
| --- | --- |

(f)

Alkilfenol ethoxilat (APE) in perfluorooctan sulfonat (PFOS) se ne uporabljata.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o neuporabi takšnih snovi.

| (g) | Nobeno barvilo, ki ustreza merilu klasifikacije glede preskusa preobčutljivosti na kožo (R43), se ne uporablja. (Pravila klasifikacije so določena v Direktivi 67/548/EGS ali Direktivi 1999/45/ES.)
  Namesto tega se lahko upošteva klasifikacijo v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008. V tem primeru se k vhodni sestavini ne sme dodati nobene snovi ali pripravka, za katerega velja ali bi lahko veljal ob uporabi naslednji opozorilni stavek: H317.

  Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o neuporabi teh barvil. |
| --- | --- |

(g)

Nobeno barvilo, ki ustreza merilu klasifikacije glede preskusa preobčutljivosti na kožo (R43), se ne uporablja. (Pravila klasifikacije so določena v Direktivi 67/548/EGS ali Direktivi 1999/45/ES.)

Namesto tega se lahko upošteva klasifikacijo v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008. V tem primeru se k vhodni sestavini ne sme dodati nobene snovi ali pripravka, za katerega velja ali bi lahko veljal ob uporabi naslednji opozorilni stavek: H317.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o neuporabi teh barvil.

| (h) | Ftalati: Samo ftalati, ki so bili v času vloge ocenjeni in niso bili razvrščeni z opozorilnimi stavki (ali njihovimi kombinacijami): R60, R61, R62, R50, R51, R52, R53, R50/53, R51/53 in R52/53 se lahko uporabijo v proizvodu (če je primerno) v skladu z Direktivo 67/548/EGS. V proizvodu poleg tega niso dovoljeni DNOP (di-n-oktil ftalat), DINP (di-izononil ftalat) in DIDP (di-izodecil ftalat).

  Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila. |
| --- | --- |

(h)

Ftalati: Samo ftalati, ki so bili v času vloge ocenjeni in niso bili razvrščeni z opozorilnimi stavki (ali njihovimi kombinacijami): R60, R61, R62, R50, R51, R52, R53, R50/53, R51/53 in R52/53 se lahko uporabijo v proizvodu (če je primerno) v skladu z Direktivo 67/548/EGS. V proizvodu poleg tega niso dovoljeni DNOP (di-n-oktil ftalat), DINP (di-izononil ftalat) in DIDP (di-izodecil ftalat).

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila.

| (i) | Biocidi: Le biocidni pripravki, ki vsebujejo biocidne aktivne snovi iz Priloge IA k Direktivi 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6), in tisti, ki so dovoljeni za uporabo pri izdelavi obutve, so dovoljeni za uporabo.

  Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj zagotovi izjavo o skladnosti z zahtevami tega merila skupaj s seznamom uporabljenih biocidnih pripravkov. |
| --- | --- |

(i)

Biocidi: Le biocidni pripravki, ki vsebujejo biocidne aktivne snovi iz Priloge IA k Direktivi 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6), in tisti, ki so dovoljeni za uporabo pri izdelavi obutve, so dovoljeni za uporabo.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj zagotovi izjavo o skladnosti z zahtevami tega merila skupaj s seznamom uporabljenih biocidnih pripravkov.

5.   Uporaba hlapnih organskih spojin (HOS) med končnim sestavljanjem čevljev

HOS so vse hlapne organske spojine, katerih parni tlak pri 293,15 K znaša 0,01 kPa ali več, ali pa imajo tako hlapnost v določenih posebnih razmerah uporabe.

Skupna uporaba HOS pri končni izdelavi obutvenih izdelkov v povprečju ne sme presegati 20 gramov HOS/par.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izračun skupne uporabe HOS med končno izdelavo čevljev, skupaj z dokaznimi podatki, rezultati preskusov in dokumentacijo, kakor je primerno, z izračunom ob uporabi EN 14602. (Zahteva se popis kupljenega usnja, lepil, apretur in izdelave obutve za vsaj zadnjih šest mesecev.)

6.   Poraba energije

Poda se izjava o porabi energije med proizvodnjo.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži ustrezne podatke v skladu s Tehnično prilogo A1.

7.   Pakiranje končnega izdelka

Kadar se za končno pakiranje obutvenih izdelkov uporabljajo kartonske škatle, morajo biti te v celoti izdelane iz recikliranega materiala. Kadar se za končno pakiranje obutvenih izdelkov uporabljajo plastične vrečke, morajo biti te izdelane iz vsaj 75 % recikliranega materiala ali pa morajo biti biorazgradljive ali primerne za kompostiranje v skladu z opredelitvami v EN 13432 (7).

Ocenjevanje in preverjanje: Na zahtevo se zagotovi vzorec embalaže izdelka, skupaj s pripadajočo deklaracijo o skladnosti s tem merilom. Le za primarno embalažo, kot je opredeljena v Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 94/62/ES (8), velja merilo.

8.   Informacije na embalaži

(a)   Navodila za uporabo

Skupaj z izdelkom se dostavijo tudi naslednji podatki (ali enakovredno besedilo):

| — | „Ti čevlji so bili obdelani tako, da je izboljšana njihova vodoodpornost. Ne potrebujejo nobene dodatne obdelave.“ (To merilo velja le za obutev, ki je bila obdelana tako, da je vodoodporna.) |
| --- | --- |

—

„Ti čevlji so bili obdelani tako, da je izboljšana njihova vodoodpornost. Ne potrebujejo nobene dodatne obdelave.“ (To merilo velja le za obutev, ki je bila obdelana tako, da je vodoodporna.)

| — | „Kadar je možno, obutev raje popravite, kot da jo zavržete. To je manj škodljivo za okolje.“ |
| --- | --- |

—

„Kadar je možno, obutev raje popravite, kot da jo zavržete. To je manj škodljivo za okolje.“

| — | „Ko obutev zavržete, prosimo, uporabite ustrezne krajevne zmogljivosti za recikliranje, kjer so na voljo.“ |
| --- | --- |

—

„Ko obutev zavržete, prosimo, uporabite ustrezne krajevne zmogljivosti za recikliranje, kjer so na voljo.“

(b)   Informacije o znaku za okolje

Naslednje besedilo (ali enakovredno besedilo) mora biti zapisano na embalaži:

„Za dodatne informacije obiščite spletno stran o znaku za okolje EU: http://www.ecolabel.eu“

(c)   Informacije za potrošnike

Pojasnilno okence, v katerem vlagatelj razloži svoj pristop k okoljski trajnosti, mora biti natisnjeno na embalaži.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži vzorec embalaže, v katero je proizvod zapakiran, in podatke, ki se dostavijo s proizvodom, skupaj z izjavo o skladnosti z vsakim delom tega merila.

9.   Podatki ob znaku za okolje

Polje 2 znaka za okolje vsebuje naslednje besedilo:

| — | neznatno onesnaževanje zraka in vode, |
| --- | --- |

—

neznatno onesnaževanje zraka in vode,

| — | zmanjšana uporaba škodljivih snovi. |
| --- | --- |

—

zmanjšana uporaba škodljivih snovi.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj zagotovi vzorec embalaže proizvoda z oznako, skupaj z izjavo o skladnosti s tem merilom.

10.   Parametri, ki prispevajo k obstojnosti

Na delovni in zaščitni obutvi mora biti oznaka ES (skladno z Direktivo Sveta 89/686/EGS (9).

Vsi drugi obutveni izdelki morajo izpolnjevati zahteve, navedene v preglednici na nasprotni strani.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži poročilo o preskusu, ki ustreza parametrom, navedenim v preglednici na nasprotni strani, in uporabljajo se naslednje metode:

| — | EN 13512 – zgornji del – odpornost na upogib, |
| --- | --- |

—

EN 13512 – zgornji del – odpornost na upogib,

| — | EN 13571 – zgornji del – odpornost na raztrg, |
| --- | --- |

—

EN 13571 – zgornji del – odpornost na raztrg,

| — | EN 17707 – zunanji del podplata – odpornost na upogib, |
| --- | --- |

—

EN 17707 – zunanji del podplata – odpornost na upogib,

| — | EN 12770 – zunanji del podplata – odpornost na odrgnjenje, |
| --- | --- |

—

EN 12770 – zunanji del podplata – odpornost na odrgnjenje,

| — | EN 17708 – celotni podplat – pričvrščenost z lepljenjem, |
| --- | --- |

—

EN 17708 – celotni podplat – pričvrščenost z lepljenjem,

| — | EN 12771 – zunanji del podplata – odpornost na raztrg, |
| --- | --- |

—

EN 12771 – zunanji del podplata – odpornost na raztrg,

| — | EN ISO 17700 – preskusne metode za zgornje dele, podloge in vložke – obstojnost barve na otiranje. |
| --- | --- |

—

EN ISO 17700 – preskusne metode za zgornje dele, podloge in vložke – obstojnost barve na otiranje.

| | Običajna športna obutev | Obutev za šolo | Obutev za prosti čas | Moški mestni čevlji | Obutev za hladnejše dni | Ženski mestni čevlji | Modni čevlji | Otroška obutev | Obutev za zaprte prostore |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Odpornost na upogib zgornjega dela obutve
  (kc brez vidne poškodbe) | suho = 100
  vlažno = 20 | suho = 100
  vlažno = 20 | suho = 80
  vlažno = 20 | suho = 80
  vlažno = 20 | suho = 100
  vlažno = 20
  – 20 °C = 30 | suho = 50
  vlažno = 10 | suho = 15 | suho = 15 | suho = 15 |
| Odpornost zgornjih delov na raztrg
  (Povprečna sila raztrga, N) |
| Usnje | ≥ 80 | ≥ 60 | ≥ 60 | ≥ 60 | ≥ 60 | ≥ 40 | ≥ 30 | ≥ 30 | ≥ 30 |
| Drugi materiali | ≥ 40 | ≥ 40 | ≥ 40 | ≥ 40 | ≥ 40 | ≥ 40 | ≥ 30 | ≥ 30 | ≥ 30 |
| Odpornost spodnjega podplata na upogib |
| Prirast po kroju (mm) | ≤ 4 | ≤ 4 | ≤ 4 | ≤ 4 | ≤ 4 | ≤ 4 | | | |
| Nsr = ni spontanega raztrga | Nsr | Nsr | Nsr | Nsr | Nsr pri – 10 °C | Nsr | | | |
| Odpornost spodnjega dela podplata na odrgnjenje |
| D ≥ 0,9 g/cm3 (mm3) | ≤ 200 | ≤ 200 | ≤ 250 | ≤ 350 | ≤ 200 | ≤ 400 | | | ≤ 450 |
| D < 0,9 g/cm3 (mg) | ≤ 150 | ≤ 150 | ≤ 170 | ≤ 200 | ≤ 150 | ≤ 250 | | | ≤ 300 |
| Pričvrščenost zgornjega dela podplata z lepljenjem (N/mm) | ≥ 4,0 | ≥ 4,0 | ≥ 3,0 | ≥ 3,5 | ≥ 3,5 | ≥ 3,0 | ≥ 2,5 | ≥ 3,0 | ≥ 2,5 |
| Odpornost zunanjega dela podplata na raztrg
  (Povprečna sila, N/mm) |
| D ≥ 0,9 g/cm3 | 8 | 8 | 8 | 6 | 8 | 6 | 5 | 6 | 5 |
| D < 0,9 g/cm3 | 6 | 6 | 6 | 4 | 6 | 4 | 4 | 5 | 4 |
| Obstojnost barve notranjega dela obutve (podlaga ali notranja stran zgornjega dela). Siva lestvica na klobučevini po 50 pranjih | ≥ 2/3 | ≥ 2/3 | ≥ 2/3 | ≥ 2/3 | ≥ 2/3 | ≥ 2/3 | | ≥ 2/3 | ≥ 2/3 |

Običajna športna obutev

Obutev za šolo

Obutev za prosti čas

Moški mestni čevlji

Obutev za hladnejše dni

Ženski mestni čevlji

Modni čevlji

Otroška obutev

Obutev za zaprte prostore

Odpornost na upogib zgornjega dela obutve

(kc brez vidne poškodbe)

suho = 100

vlažno = 20

suho = 100

vlažno = 20

suho = 80

vlažno = 20

suho = 80

vlažno = 20

suho = 100

vlažno = 20

– 20 °C = 30

suho = 50

vlažno = 10

suho = 15

suho = 15

suho = 15

Odpornost zgornjih delov na raztrg

(Povprečna sila raztrga, N)

Usnje

≥ 80

≥ 60

≥ 60

≥ 60

≥ 60

≥ 40

≥ 30

≥ 30

≥ 30

Drugi materiali

≥ 40

≥ 40

≥ 40

≥ 40

≥ 40

≥ 40

≥ 30

≥ 30

≥ 30

Odpornost spodnjega podplata na upogib

Prirast po kroju (mm)

≤ 4

≤ 4

≤ 4

≤ 4

≤ 4

≤ 4

Nsr = ni spontanega raztrga

Nsr

Nsr

Nsr

Nsr

Nsr pri – 10 °C

Nsr

Odpornost spodnjega dela podplata na odrgnjenje

D ≥ 0,9 g/cm3 (mm3)

≤ 200

≤ 200

≤ 250

≤ 350

≤ 200

≤ 400

≤ 450

D < 0,9 g/cm3 (mg)

≤ 150

≤ 150

≤ 170

≤ 200

≤ 150

≤ 250

≤ 300

Pričvrščenost zgornjega dela podplata z lepljenjem (N/mm)

≥ 4,0

≥ 4,0

≥ 3,0

≥ 3,5

≥ 3,5

≥ 3,0

≥ 2,5

≥ 3,0

≥ 2,5

Odpornost zunanjega dela podplata na raztrg

(Povprečna sila, N/mm)

D ≥ 0,9 g/cm3

8

8

8

6

8

6

5

6

5

D < 0,9 g/cm3

6

6

6

4

6

4

4

5

4

Obstojnost barve notranjega dela obutve (podlaga ali notranja stran zgornjega dela). Siva lestvica na klobučevini po 50 pranjih

≥ 2/3

≥ 2/3

≥ 2/3

≥ 2/3

≥ 2/3

≥ 2/3

≥ 2/3

≥ 2/3

---

(1)  Usnje je opredeljeno kot „zunanja plast odrasle ali povsem razvite živali večjih vrst, kot so npr. govedo, konji, kamele, sloni itd.“. Koža je opredeljena kot „zunanja plast živali manjših vrst, kot so npr. ovce ali koze, ali neodraslih živali večjih vrst, npr. telet. Svinje, plazilci, ptice in ribe so vključene pod kože“ (Mednarodni glosar izrazov za usnje, ICT).

(2)  UL L 135, 30.5.1991, str. 40.

(3)  UL 196, 16.8.1967, str. 1.

(4)  UL L 200, 30.7.1999, str. 1.

(5)  UL L 353, 31.12.2008, str. 1.

(6)  UL L 123, 24.4.1998, str. 1.

(7)  EN 13432 „Zahteve za embalažo, primerno za kompostiranje ali biorazgradnjo – preskusna shema in ovrednotenje meril za sprejemljivost embalaže“.

(8)  UL L 365, 31.12.1994, str. 10. Člen 3(1)(a): „prodajna embalaža ali primarna embalaža; t. j. embalaža, ki na prodajnem mestu končnemu uporabniku ali potrošniku predstavlja prodajno enoto“.

(9)  UL L 399, 30.12.1989, str. 18.

Tehnična priloga

A1.   Izračun porabe energije

Izračun porabe energije se nanaša le na sestavljanje (proizvodni postopek) končnega izdelka.

Povprečna poraba elektrike (AEC) za vsak par čevljev se lahko izračuna na dva načina:

| | Na podlagi celotne dnevne proizvodnje obrata:
  —   MJdp= povprečna dnevna poraba energije v proizvodnji čevljev [elektrika + fosilna goriva] (izračunana na letni osnovi),
  —   N= povprečno število dnevno proizvedenih parov čevljev (izračunano na letni osnovi). |
| --- | --- |

Na podlagi celotne dnevne proizvodnje obrata:

—   MJdp= povprečna dnevna poraba energije v proizvodnji čevljev [elektrika + fosilna goriva] (izračunana na letni osnovi),

—   N= povprečno število dnevno proizvedenih parov čevljev (izračunano na letni osnovi).

Formula

| | Na podlagi celotne proizvodnje čevljev z znakom za okolje obrata:
  —   MJep= povprečna dnevna poraba energije v proizvodnji čevljev z znakom za okolje [elektrika + fosilna goriva] (izračunana na letni osnovi),
  —   Nep= povprečno število dnevno proizvedenih parov čevljev z znakom za okolje (izračunano na letni osnovi). |
| --- | --- |

Na podlagi celotne proizvodnje čevljev z znakom za okolje obrata:

—   MJep= povprečna dnevna poraba energije v proizvodnji čevljev z znakom za okolje [elektrika + fosilna goriva] (izračunana na letni osnovi),

—   Nep= povprečno število dnevno proizvedenih parov čevljev z znakom za okolje (izračunano na letni osnovi).

Formula

---

| 28.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 196/36 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 196/36

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 9. julija 2009

o določitvi okoljskih meril za podeljevanje znaka Skupnosti za okolje storitvam kampov

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 5618)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/564/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1980/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o spremenjenem sistemu Skupnosti za podeljevanje znaka za okolje (1) in zlasti drugega pododstavka člena 6(1) Uredbe,

po posvetovanju z Odborom Evropske unije za znak za okolje,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi Uredbe (ES) št. 1980/2000 se lahko znak Skupnosti za okolje podeli proizvodu z značilnostmi, ki mu omogočajo, da znatno prispeva k izboljšanju glede ključnih okoljskih vidikov. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi Uredbe (ES) št. 1980/2000 se lahko znak Skupnosti za okolje podeli proizvodu z značilnostmi, ki mu omogočajo, da znatno prispeva k izboljšanju glede ključnih okoljskih vidikov.

| (2) | V Uredbi (ES) št. 1980/2000 je določeno, da se posebna merila za podelitev znaka za okolje, oblikovana na podlagi meril, ki jih pripravi Odbor Evropske unije za znak za okolje, določijo po skupinah proizvodov. |
| --- | --- |

(2)

V Uredbi (ES) št. 1980/2000 je določeno, da se posebna merila za podelitev znaka za okolje, oblikovana na podlagi meril, ki jih pripravi Odbor Evropske unije za znak za okolje, določijo po skupinah proizvodov.

| (3) | V njej je predvideno tudi, da se pregled meril za podelitev znaka za okolje ter z njimi povezanih zahtev za ocenjevanje in preverjanje izvede pravočasno, pred iztekom veljavnosti meril, določenih za zadevno skupino proizvodov. |
| --- | --- |

(3)

V njej je predvideno tudi, da se pregled meril za podelitev znaka za okolje ter z njimi povezanih zahtev za ocenjevanje in preverjanje izvede pravočasno, pred iztekom veljavnosti meril, določenih za zadevno skupino proizvodov.

| (4) | V skladu z Uredbo (ES) št. 1980/2000 je bil izveden pravočasen pregled okoljskih meril ter z njimi povezanih zahtev za ocenjevanje in preverjanje, predvidenih v Odločbi Komisije 2005/338/ES z dne 14. aprila 2005 o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka Skupnosti za okolje za storitev kampa (2). Ta okoljska merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo do 31. oktobra 2009. |
| --- | --- |

(4)

V skladu z Uredbo (ES) št. 1980/2000 je bil izveden pravočasen pregled okoljskih meril ter z njimi povezanih zahtev za ocenjevanje in preverjanje, predvidenih v Odločbi Komisije 2005/338/ES z dne 14. aprila 2005 o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka Skupnosti za okolje za storitev kampa (2). Ta okoljska merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo do 31. oktobra 2009.

| (5) | Na podlagi tega pregleda je zaradi upoštevanja znanstvenega in tržnega razvoja primerno spremeniti opredelitev skupine proizvodov in določiti nova okoljska merila. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi tega pregleda je zaradi upoštevanja znanstvenega in tržnega razvoja primerno spremeniti opredelitev skupine proizvodov in določiti nova okoljska merila.

| (6) | Okoljska merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje bi morale veljati štiri leta od datuma sprejetja te odločbe. |
| --- | --- |

(6)

Okoljska merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje bi morale veljati štiri leta od datuma sprejetja te odločbe.

| (7) | Okoljska merila za storitve kampov je treba razdeliti na obvezna in neobvezna merila. |
| --- | --- |

(7)

Okoljska merila za storitve kampov je treba razdeliti na obvezna in neobvezna merila.

| (8) | Kar zadeva pristojbine za vloge za podelitev in uporabo znaka za okolje, ki jih predložijo mikropodjetja, kot so opredeljena v Priporočilu Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, majhnih in srednje velikih podjetij (3), je treba zaradi upoštevanja omejenih sredstev mikropodjetij in njihove pomembne vloge v tej skupini proizvodov zagotoviti dodatna znižanja poleg tistih, določenih v Uredbi (ES) št. 1980/2000 ter členih 1 in 2 Odločbe Komisije 2000/728/ES z dne 10. novembra 2000 o določitvi pristojbin za vlogo in letnih pristojbin za znak Skupnosti za okolje (4), v skladu s členom 5 Odločbe 2000/728/ES. |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva pristojbine za vloge za podelitev in uporabo znaka za okolje, ki jih predložijo mikropodjetja, kot so opredeljena v Priporočilu Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, majhnih in srednje velikih podjetij (3), je treba zaradi upoštevanja omejenih sredstev mikropodjetij in njihove pomembne vloge v tej skupini proizvodov zagotoviti dodatna znižanja poleg tistih, določenih v Uredbi (ES) št. 1980/2000 ter členih 1 in 2 Odločbe Komisije 2000/728/ES z dne 10. novembra 2000 o določitvi pristojbin za vlogo in letnih pristojbin za znak Skupnosti za okolje (4), v skladu s členom 5 Odločbe 2000/728/ES.

| (9) | Zato je treba Odločbo 2005/338/ES nadomestiti. |
| --- | --- |

(9)

Zato je treba Odločbo 2005/338/ES nadomestiti.

| (10) | Ponudnikom storitev, ki so pridobili znak za okolje za storitve kampov na podlagi meril iz Odločbe 2005/338/ES, je treba omogočiti prehodno obdobje, da bodo imeli dovolj časa za prilagoditev svojih storitev tako, da bodo te ustrezale spremenjenim merilom in zahtevam. Ponudnikom storitev je treba omogočiti tudi, da lahko predložijo vloge, oblikovane na podlagi meril iz Odločbe 2005/338/ES ali te odločbe, dokler navedena odločba ne preneha veljati. |
| --- | --- |

(10)

Ponudnikom storitev, ki so pridobili znak za okolje za storitve kampov na podlagi meril iz Odločbe 2005/338/ES, je treba omogočiti prehodno obdobje, da bodo imeli dovolj časa za prilagoditev svojih storitev tako, da bodo te ustrezale spremenjenim merilom in zahtevam. Ponudnikom storitev je treba omogočiti tudi, da lahko predložijo vloge, oblikovane na podlagi meril iz Odločbe 2005/338/ES ali te odločbe, dokler navedena odločba ne preneha veljati.

| (11) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 17 Uredbe (ES) št. 1980/2000 – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 17 Uredbe (ES) št. 1980/2000 –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1.   Skupina proizvodov „storitve kampov“, ki se kot glavne storitve opravljajo proti plačilu, vključuje zagotavljanje parcel, namenjenih mobilnim nastanitvenim objektom v opredeljenem območju.

Skupina proizvodov vključuje tudi druge bivalne objekte, primerne za nastanitev gostov, in skupne prostore za komunalne storitve, če so te na voljo v opredeljenem območju.

2.   V okviru storitev kampa, ki so na voljo v opredeljenem območju, lahko uprava ali lastnik kampa zagotavlja tudi gostinske storitve in storitve za prosti čas.

3.   Za namene te odločbe gostinske storitve zajemajo zajtrk, dejavnosti/objekti za rekreacijo in prosti čas pa savne, bazene in druge podobne objekte v bivalnem območju ter zelene površine, kot so parki in vrtovi, ki so na voljo gostom in niso del kampa.

4.   V tej odločbi se uporablja opredelitev mikropodjetij iz Priporočila 2003/361/ES.

Člen 2

1.   Za pridobitev znaka Skupnosti za okolje na podlagi Uredbe (ES) št. 1980/2000 (v nadaljnjem besedilu: znak za okolje) storitve kampov izpolnjujejo naslednje pogoje:

| (a) | spadajo v skupino proizvodov „storitve kampov“; |
| --- | --- |

(a)

spadajo v skupino proizvodov „storitve kampov“;

| (b) | izpolnjujejo vsa merila, določena v oddelku A Priloge k tej odločbi; |
| --- | --- |

(b)

izpolnjujejo vsa merila, določena v oddelku A Priloge k tej odločbi;

| (c) | izpolnjujejo zadostno število meril, določenih v oddelku B Priloge, da pridobijo predpisano število točk iz odstavkov 2 in 3. |
| --- | --- |

(c)

izpolnjujejo zadostno število meril, določenih v oddelku B Priloge, da pridobijo predpisano število točk iz odstavkov 2 in 3.

2.   Za namene točke (c) odstavka 1 storitve kampov pridobijo vsaj:

| (a) | triindvajset točk za glavne storitve; |
| --- | --- |

(a)

triindvajset točk za glavne storitve;

| (b) | štiriindvajset točk, če so dodatno zagotovljeni tudi drugi bivalni objekti za nastanitev gostov. |
| --- | --- |

(b)

štiriindvajset točk, če so dodatno zagotovljeni tudi drugi bivalni objekti za nastanitev gostov.

3.   Ustreznemu številu točk iz odstavka 2 se prišteje katero koli naslednje število točk, če točkovane storitve zagotavlja ista uprava ali lastnik kampa:

| (a) | tri točke za gostinske storitve; |
| --- | --- |

(a)

tri točke za gostinske storitve;

| (b) | tri točke za zelene/zunanje površine, ki so na voljo gostom in niso del kampa; |
| --- | --- |

(b)

tri točke za zelene/zunanje površine, ki so na voljo gostom in niso del kampa;

| (c) | tri točke za prostočasne/rekreacijske dejavnosti oziroma pet točk, če se te dejavnosti odvijajo v wellness centru. |
| --- | --- |

(c)

tri točke za prostočasne/rekreacijske dejavnosti oziroma pet točk, če se te dejavnosti odvijajo v wellness centru.

Člen 3

1.   Z odstopanjem od člena 1(3) Odločbe 2000/728/ES se, če vlogo za podelitev znaka za okolje predloži mikropodjetje, pristojbina za vlogo zniža za 75 %, kar izključuje možnost drugih znižanj.

2.   Z odstopanjem od prvega stavka člena 2(5) Odločbe 2000/728/ES znaša najnižja letna pristojbina za uporabo znaka za okolje za mikropodjetja 100 EUR.

3.   Letni obseg prodaje za vse storitve kampov se izračuna tako, da se cena storitve pomnoži s številom nočitev, dobljeni zmnožek pa se zniža za 50 %. Cena storitve je povprečna pristojbina, ki jo gost plača za nočitev, vključno z vsemi storitvami, ki se ne zaračunajo posebej.

4.   Uporabljajo se znižanja do najnižje letne pristojbine, predvidena v členu 2(6) do (10) Odločbe 2000/728/ES.

Člen 4

Okoljska merila za skupino proizvodov „storitve kampa“ ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo štiri leta od datuma sprejetja te odločbe.

Člen 5

Za upravne namene se skupini proizvodov „storitve kampa“ dodeli številčna oznaka „026“.

Člen 6

Odločba 2005/338/ES se razveljavi.

Člen 7

1.   Vloge za podelitev znaka za okolje storitvam, ki spadajo v skupino proizvodov „storitve kampov“, predložene pred datumom sprejetja te odločbe, se obravnavajo v skladu s pogoji, določenimi v Odločbi 2005/338/ES.

2.   Vloge za podelitev znaka za okolje storitvam, ki spadajo v skupino proizvodov „storitve kampov“, predložene od datuma sprejetja te odločbe vendar najpozneje do 31. oktobra 2009, se lahko oblikujejo na podlagi meril, določenih v Odločbi 2005/338/ES ali tej odločbi.

Te vloge se obravnavajo na podlagi meril, v skladu s katerimi so bile oblikovane.

3.   Če se znak za okolje podeli na podlagi vloge, obravnavane v skladu z merili iz Odločbe 2005/338/ES, se lahko ta znak za okolje uporablja 12 mesecev od datuma sprejetja te odločbe.

Člen 8

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 9. julija 2009

Za Komisijo

Stavros DIMAS

Član Komisije

---

(1)  UL L 237, 21.9.2000, str. 1.

1

(2)  UL L 108, 29.4.2005, str. 67.

2

(3)  UL L 124, 20.5.2003, str. 36.

3

(4)  UL L 293, 22.11.2000, str. 18.

4

---

PRILOGA

OKVIR

Namen meril

Namen teh meril je določiti omejitve za glavne vplive na okolje, ki izhajajo iz treh faz v življenjskem ciklusu storitve kampa (nakup, zagotovitev storitve, odpadki). Namenjena so zlasti:

| — | omejevanju porabe energije, |
| --- | --- |

—

omejevanju porabe energije,

| — | omejevanju porabe vode, |
| --- | --- |

—

omejevanju porabe vode,

| — | omejevanju nastalih odpadkov, |
| --- | --- |

—

omejevanju nastalih odpadkov,

| — | spodbujanju uporabe obnovljivih virov in snovi, ki so manj nevarne za okolje, |
| --- | --- |

—

spodbujanju uporabe obnovljivih virov in snovi, ki so manj nevarne za okolje,

| — | spodbujanju okoljske komunikacije in izobraževanja. |
| --- | --- |

—

spodbujanju okoljske komunikacije in izobraževanja.

Podroben opis

Mobilni nastanitveni objekti iz člena 1 so šotori, počitniške prikolice, avtodomi in bivalni kombiji. Bivalni objekti, primerni za nastanitev gostov, so bungalovi, najemni mobilni nastanitveni objekti in apartmaji. Skupni prostori za komunalne storitve so objekti za pranje in kuhanje, trgovine in informacijski objekti.

Zahteve za ocenjevanje in preverjanje

Posebne zahteve za ocenjevanje in preverjanje so navedene neposredno po navedbi vsakega merila v oddelkih A in B.

Po potrebi se lahko druge metode preverjanja in standardi, ki niso navedeni za vsako merilo, uporabljajo, če njihovo ustreznost potrdi pristojni organ, ki oceni vlogo.

Kadar mora vložnik priskrbeti izjave, dokumentacijo, analize, poročila o preskusih ali druga dokazila, da dokaže izpolnjevanje meril, so lahko ti dokumenti po potrebi last vložnika in/ali njegovih dobaviteljev in/ali njihovih dobaviteljev itd.

Pristojni organi pred podelitvijo dovoljenja opravijo inšpekcijski pregled na kraju samem.

Po potrebi lahko pristojni organi zahtevajo dodatno dokumentacijo in opravljajo samostojna preverjanja. V obdobju, na katerega se nanaša dovoljenje, pristojni organi spremljajo izpolnjevanje meril.

Priporočljivo je, da pristojni organi pri ocenjevanju vlog in spremljanju izpolnjevanja meril upoštevajo izvajanje priznanih sistemov okoljskega ravnanja, kot sta EMAS ali ISO 14001.

(Opomba: Izvajanje takih sistemov ravnanja ni obvezno.)

Splošne zahteve

Da bi vložniki lahko uporabljali znak za okolje, morajo izpolnjevati zahteve Skupnosti ter nacionalne in lokalne zahteve. Zlasti morajo zagotoviti, da:

| 1. | So objekti zgrajeni zakonito ter v skladu z vsemi ustreznimi zakoni in predpisi območja, na katerem so zgrajeni, zlasti kar zadeva ohranjanje krajine in biotske raznovrstnosti. |
| --- | --- |

1.

So objekti zgrajeni zakonito ter v skladu z vsemi ustreznimi zakoni in predpisi območja, na katerem so zgrajeni, zlasti kar zadeva ohranjanje krajine in biotske raznovrstnosti.

| 2. | Se v zvezi z objekti upoštevajo predpisi Skupnosti, nacionalni in lokalni predpisi glede varčevanja z energijo, vodnih virov, čiščenja in odvajanja odpadne vode, zbiranja in odlaganja odpadkov, vzdrževanja in servisiranja opreme ter varnostnih in zdravstvenih določb. |
| --- | --- |

2.

Se v zvezi z objekti upoštevajo predpisi Skupnosti, nacionalni in lokalni predpisi glede varčevanja z energijo, vodnih virov, čiščenja in odvajanja odpadne vode, zbiranja in odlaganja odpadkov, vzdrževanja in servisiranja opreme ter varnostnih in zdravstvenih določb.

| 3. | Podjetje deluje in je registrirano v skladu z zahtevami nacionalnih in/ali lokalnih zakonov ter je njegovo osebje zakonito zaposleno in zavarovano. |
| --- | --- |

3.

Podjetje deluje in je registrirano v skladu z zahtevami nacionalnih in/ali lokalnih zakonov ter je njegovo osebje zakonito zaposleno in zavarovano.

ODDELEK A

OBVEZNA MERILA IZ PRVEGA ODSTAVKA ČLENA 2

ENERGIJA

1.   Električna energija iz obnovljivih virov

Najmanj 50 % električne energije je proizvedene iz obnovljivih virov energije, kot so opredeljeni v Direktivi 2001/77/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1).

To merilo ne velja za kampe, ki nimajo dostopa do trga z električno energijo, proizvedeno iz obnovljivih virov energije.

Zavezujoče pogodbene omejitve (kot so predvidene kazni) glede zamenjave dobavitelja električne energije, ki trajajo najmanj dve leti, se lahko obravnavajo, kot da kamp „nima dostopa“ do trga z električno energijo, proizvedeno iz obnovljivih virov.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo dobavitelja električne energije (ali pogodbo, sklenjeno z njim), v kateri je navedeno, za katere obnovljive vire energije gre, kolikšen je odstotni delež dobavljene električne energije, ki je proizvedena iz obnovljivega vira, in kolikšen je najvišji odstotni delež, ki se lahko dobavi. V skladu z Direktivo 2001/77/ES obnovljivi viri energije pomenijo obnovljive nefosilne vire energije (veter, sončna energija, geotermalna energija, energija valov, energija plimovanja, vodna energija, biomasa, odlagališčni plin, plin iz naprav za čiščenje odplak in bioplin). Če kamp nima dostopa do trga z električno energijo, proizvedeno iz obnovljivih virov, je treba predložiti dokumentacijo, ki dokazuje, da je bilo za obnovljivo energijo zaprošeno.

2.   Premog in težka olja

Premog in težka olja, katerih vsebnost žvepla presega 0,1 %, se ne uporabljajo kot energijski vir. Premog za okrasne kamine je izključen iz tega merila.

To merilo velja samo za kampe, ki imajo samostojni sistem ogrevanja.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila, v kateri je navedeno, kateri energijski viri se uporabljajo.

3.   Učinkovitost in proizvodnja toplote

Če se v času veljavnosti podeljenega znaka za okolje namesti nova naprava za proizvodnjo toplote, je to naprava za soproizvodnjo z visokim izkoristkom (kot je opredeljena v členu 3 in Prilogi III Direktive 2004/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2)), toplotna črpalka ali učinkovit ogrevalni kotel. V zadnjem primeru je izkoristek takega ogrevalnega kotla, ki je izmerjen v skladu z Direktivo Sveta 92/42/EGS (3) ali v skladu z ustreznimi normami in predpisi za tiste ogrevalne kotle, ki niso zajeti v navedeni direktivi, označen s štirimi zvezdicami (približno 92 % pri 50 °C in 95 % pri 70 °C).

Že nameščeni toplovodni kotli na tekoča ali plinasta goriva, kot so opredeljeni v Direktivi 92/42/EGS, ustrezajo standardom o izkoristku z najmanj tremi zvezdicami, kot je določeno v navedeni direktivi. Že nameščene naprave za soproizvodnjo ustrezajo opredelitvi visokega izkoristka iz Direktive 2004/8/ES.

Izkoristek ogrevalnih kotlov, ki so izvzeti iz Direktive 92/42/EGS (4), je v skladu s proizvajalčevimi navodili ter nacionalno in lokalno zakonodajo v zvezi z izkoristkom, vendar taki ogrevalni kotli (razen kotlov na biomaso) niso sprejemljivi, če je njihov izkoristek nižji od 88 %.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži tehnične podatke, ki jih pridobi od oseb, odgovornih za prodajo in/ali vzdrževanje ogrevalnega kotla, in v katerih je naveden izkoristek kotla.

4.   Klimatizacija

Vse gospodinjske klimatske naprave, kupljene v času veljavnosti podeljenega znaka za okolje, se uvrščajo najmanj v razred energijske učinkovitosti A, kot je opredeljen v Direktivi Komisije 2002/31/ES (5), ali imajo energijsko učinkovitost, ki ustreza temu razredu.

Opomba: To merilo ne velja za klimatske naprave, ki lahko uporabljajo tudi druge energijske vire, za naprave s sistemom zrak-voda in voda-voda ter za enote z izhodno močjo (močjo hlajenja), večjo od 12 kW.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži tehnične podatke, ki jih pridobi od proizvajalca ali tehnikov, odgovornih za namestitev, prodajo in/ali vzdrževanje klimatskega sistema.

5.   Energijska učinkovitost stavb

Kamp ustreza nacionalni zakonodaji in lokalnim gradbenim predpisom v zvezi z energijsko učinkovitostjo in zmogljivostjo stavb.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži energetsko izkaznico v skladu z Direktivo 2002/91/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) ali – kjer ta izkaznica ni bila prenesena v nacionalno zakonodajo – izsledke energetskega pregleda, ki ga opravi neodvisni strokovnjak za energijsko učinkovitost stavb.

6.   Izolacija oken

Vsa okna v ogrevanih in/ali klimatiziranih sobah in skupnih prostorih imajo primerno toplotno izolacijo, ki ustreza lokalnim predpisom in podnebnim razmeram, ter primerno zvočno izolacijo. (To ne velja za najemne prikolice/avtodome, ki niso v lasti uprave kampa.)

Vsa okna v ogrevanih in/ali klimatiziranih sobah in skupnih prostorih, dodana ali prenovljena po pridobitvi znaka Skupnosti za okolje, so v skladu z Direktivo 2002/91/ES (členi 4, 5 in 6) in Direktivo Sveta 89/106/EGS (7) ter zadevnimi nacionalnimi tehničnimi predpisi za njuno izvajanje.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo tehnika o izpolnjevanju tega merila z navedenimi vrednostmi toplotnega prehoda (vrednost U). Za okna, ki so v skladu z Direktivo 2002/91/ES, vložnik predloži energetsko izkaznico ali – kjer ta ni bila prenesena v nacionalno zakonodajo – izjavo gradbenika.

7.   Izklapljanje ogrevanja ali klimatizacije

Če se ogrevanje in/ali klimatizacija pri odpiranju oken ne izklapljata samodejno, se z lahko dostopnimi informacijami goste opozarja, naj zaprejo okno(-a), če sta ogrevanje ali klimatizacija vklopljena. Posamezni ogrevalni/klimatski sistemi, kupljeni po podelitvi znaka Skupnosti za okolje, so opremljeni z mehanizmom za samodejni izklop pri odpiranju oken.

To merilo velja samo za kampe, ki imajo ogrevanje in/ali klimatizacijo.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila skupaj z besedilom za obveščanje gostov (če se uporablja).

8.   Ugašanje luči

Če v najemnih nastanitvenih objektih ni samodejnega ugašanja luči, se z lahko dostopnimi informacijami goste naproša, naj ob odhodu iz nastanitvenega objekta ugasnejo luči.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila skupaj s postopki za obveščanje.

9.   Energijsko varčne žarnice

| (a) | Najmanj 80 % vseh žarnic v kampu se uvršča v razred energijske učinkovitosti A, kot je opredeljen v Direktivi Komisije 98/11/ES (8). To ne velja za svetila, katerih fizikalne lastnosti ne dopuščajo uporabe energijsko varčnih žarnic. |
| --- | --- |

(a)

Najmanj 80 % vseh žarnic v kampu se uvršča v razred energijske učinkovitosti A, kot je opredeljen v Direktivi Komisije 98/11/ES (8). To ne velja za svetila, katerih fizikalne lastnosti ne dopuščajo uporabe energijsko varčnih žarnic.

| (b) | 100 % žarnic, nameščenih na krajih, kjer bodo te žarnice najverjetneje prižgane več kot pet ur dnevno, se uvršča v razred energijske učinkovitosti A, kot je opredeljen v Direktivi 98/11/ES. To ne velja za svetila, katerih fizikalne lastnosti ne dopuščajo uporabe energijsko varčnih žarnic.

  Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju obeh delov tega merila skupaj z navedbo razreda energijske učinkovitosti različnih žarnic v uporabi. |
| --- | --- |

(b)

100 % žarnic, nameščenih na krajih, kjer bodo te žarnice najverjetneje prižgane več kot pet ur dnevno, se uvršča v razred energijske učinkovitosti A, kot je opredeljen v Direktivi 98/11/ES. To ne velja za svetila, katerih fizikalne lastnosti ne dopuščajo uporabe energijsko varčnih žarnic.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju obeh delov tega merila skupaj z navedbo razreda energijske učinkovitosti različnih žarnic v uporabi.

10.   Zunanji grelniki

V kampu se za ogrevanje zunanjih območij, kot so kadilski kotički ali zunanja jedilna območja, uporabljajo samo grelniki, napajani iz obnovljivih virov energije.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila, v kateri je navedeno, kateri energijski viri se uporabljajo za grelnike, napajane iz obnovljivih virov energije.

VODA

11.   Pretok vode pri pipah in prhah

Povprečni pretok vode pip in glav za prhanje, razen pip v kopalnih kadeh, kuhinjah in na polnilnih postajah, ne presega 9 litrov/minuto.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila in priloži ustrezno dokumentacijo, vključno s pojasnili o tem, kako se v kampu to merilo izpolnjuje.

12.   Koši za smeti v toaletnih prostorih

Vsak toaletni prostor ima primeren koš za smeti, goste pa se poziva, naj nekatere odpadke namesto v stranišča mečejo v koše za smeti.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila skupaj z ustrezno dokumentacijo v zvezi z obveščanjem gostov.

13.   Splakovanje pisoarjev

Vsi pisoarji so opremljeni s sistemi samodejnega (časovno uravnavanega) ali ročnega splakovanja, da se prepreči nenehno splakovanje.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila skupaj z ustrezno dokumentacijo o nameščenih pisoarjih.

14.   Menjava brisač in rjuh

Goste se ob prihodu seznani z okoljsko politiko kampa. V okviru tega se jim pojasni, da se rjuhe in brisače v najemnih nastanitvenih objektih menjajo na njihovo zahtevo ali tako pogosto, kot je določeno z okoljsko politiko kampa ali zahtevano v zakonih in/ali nacionalnih predpisih. To velja samo za najemne nastanitvene objekte, pri katerih je zagotavljanje brisač in/ali rjuh del storitve.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila skupaj z ustrezno dokumentacijo, iz katere je razvidno, kako se goste seznanja s tem in kako se v kampu upoštevajo njihove zahteve.

15.   Pravilno odvajanje odpadne vode

Goste in zaposlene v kampu se seznanja s pravilno uporabo sistema za odvajanje odpadne vode, da se prepreči odlaganje snovi, ki bi lahko ogrozile čiščenje odpadne vode v skladu z javnim načrtom za odpadno vodo in predpisi Skupnosti. Če ni javnega načrta za odpadno vodo, se v kampu zagotovi splošni seznam snovi, ki se ne odlagajo z odpadno vodo v skladu z Direktivo 2006/118/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9).

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila in priloži ustrezno dokumentacijo (načrt za odpadno vodo, če obstaja, ter obvestila za goste in zaposlene).

ČISTILNA SREDSTVA IN SREDSTVA ZA RAZKUŽEVANJE

16.   Točka za odlaganje fekalij iz kemičnih stranišč

Če je kamp povezan z greznico, se fekalije iz kemičnih stranišč zbirajo ločeno ali na drug ustrezen način in se obdelajo. Če je kamp povezan z javno kanalizacijo, zadostuje posebno korito ali odlagalna enota, da se preprečijo razlitja.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila in ustrezno dokumentacijo, vključno z vsemi posebnimi zahtevami za odlaganje, ki jih določa lokalni organ, ter podatki o kemičnem koritu.

17.   Sredstva za razkuževanje

Sredstva za razkuževanje se uporabljajo samo takrat, kadar so potrebna za izpolnjevanje zakonskih higienskih zahtev.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila ter navede, kje in kdaj se uporabljajo sredstva za razkuževanje.

ODPADKI

18.   Ločevanje odpadkov s strani gostov

Goste se obvešča o tem, kako in kje lahko ločujejo odpadke v skladu z najboljšimi lokalnimi ali nacionalnimi sistemi na območju, ki mu pripada kamp. Ustrezni zabojniki za ločevanje odpadkov so enako lahko dostopni kot običajni zabojniki za odpadke.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila skupaj z ustrezno dokumentacijo v zvezi z obveščanjem gostov in pojasnili, kje v kampu so zabojniki.

19.   Ločevanje odpadkov

Odpadki se ločujejo v kategorije, ki jih je mogoče ločeno obdelati v lokalnih ali nacionalnih obratih za obdelavo odpadkov, poiščejo pa se tudi primerni načini njihovega odlaganja. Posebna pozornost se nameni nevarnim odpadkom, ki se ločujejo, zbirajo in odlagajo v skladu s seznamom, navedenim v Odločbi Komisije 2000/532/ES (10). Ta seznam vključuje tonerje, črnila, hladilno opremo, baterije in akumulatorje, energijsko varčne žarnice, farmacevtske proizvode, maščobe/olja ter električne naprave, kot so določene v Direktivi 2002/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11) in Direktivi 2002/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12).

Če lokalna uprava ne omogoča ločenega zbiranja in/ali odlaganja odpadkov, jo kamp pisno obvesti o svoji pripravljenosti za ločevanje odpadkov in izrazi zaskrbljenost nad neobstojem ločenega zbiranja in/ali odlaganja. Če lokalni organ ne omogoča odlaganja nevarnih odpadkov, vložnik vsako leto predloži izjavo lokalnega organa, v kateri je navedeno, da ni sistema za odlaganje nevarnih odpadkov.

Zahtevek za ločeno zbiranje in/ali odlaganje odpadkov se lokalnim organom pošlje vsako leto.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila skupaj z navedbo različnih kategorij odpadkov, ki jih dopuščajo lokalni organi, in/ali ustreznimi pogodbami z zasebnimi agencijami. Po potrebi vložnik vsako leto predloži ustrezni zahtevek, ki ga je poslal lokalnemu organu.

20.   Proizvodi za enkratno uporabo

Proizvodi za osebno nego, ki jih je mogoče uporabiti samo enkrat (jih ni mogoče večkrat napolniti), kot so šamponi in mila, ter drugi proizvodi (za enkratno uporabo), kot so kape za prhanje, krtače, pilice za nohte itd., se ne uporabljajo, razen če je njihova uporaba predpisana z zakonom. Če so taki proizvodi za enkratno uporabo zakonsko predpisani, vložnik gostom ponudi obe rešitvi in jih s primernimi obvestili spodbuja k uporabi proizvodov za večkratno uporabo.

Enkrat uporabljivi pripomočki za pitje (lončki in kozarci), krožniki in jedilni pribor se uporabljajo samo, če so izdelani iz obnovljivih surovin ter so biološko razgradljivi in primerni za kompostiranje v skladu s standardom EN 13432.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila in priloži ustrezno dokumentacijo, v kateri je pojasnjeno, kako se to merilo izpolnjuje (vključno z morebitno zakonodajo, s katero se predpisuje uporaba proizvodov za enkratno uporabo), in dosledno dokumentacijo o proizvodih, ki jih je mogoče večkrat napolniti, in/ali obveščanju gostov, s katerim se jih spodbuja k uporabi večkrat uporabljivih proizvodov (če se uporablja).

Vložnik s predložitvijo dokazila o skladnosti s standardom EN 13432 dokaže, da enkrat uporabljivi pripomočki za pitje (lončki in kozarčki), krožniki in jedilni pribor izpolnjujejo to merilo.

21.   Pakiranje zajtrka

Zajtrki ali druge gostinske storitve ne vključujejo proizvodov, pakiranih v obroke za eno osebo, z izjemo namazov iz mlečnih maščob (kot so maslo, margarina ali topljeni siri), čokoladnih namazov, arašidnega masla ter dietnih ali diabetičnih džemov in marmelad, razen če je uporaba teh proizvodov zakonsko predpisana.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila ter priloži podrobna pojasnila o tem, kako se v kampu to merilo izpolnjuje, in seznam proizvodov, pakiranih v obroke za eno osebo, skupaj z zakonodajo, s katero se predpisujejo ti proizvodi.

DRUGE STORITVE

22.   Prepoved kajenja v skupnih prostorih

V vseh notranjih skupnih prostorih je na voljo prostor za nekadilce.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila.

23.   Javni prevoz

Lahko dostopne informacije o tem, kako z javnim prevozom priti v kamp in iz njega, so gostom in zaposlenim na voljo prek glavnih sredstev obveščanja v kampu. Če javnega prevoza ni, se zagotovijo tudi informacije o drugih okoljsko primernih prevoznih sredstvih.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila skupaj z izvodi razpoložljivega informativnega gradiva.

SPLOŠNO UPRAVLJANJE

Vložniki, katerih sistem okoljskega ravnanja je registriran na podlagi Uredbe (ES) št. 761/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (13) ali certificiran v skladu s standardom ISO 14001, samodejno izpolnjujejo naslednja merila splošnega upravljanja, razen meril 28, 29 in 30 (zbiranje podatkov in informacije). V teh primerih je sredstvo za preverjanje izpolnjevanja navedenih meril registracija v sistemu EMAS ali certifikat ISO 14001.

24.   Vzdrževanje in servisiranje ogrevalnih kotlov in klimatskih naprav

Vzdrževanje in servisiranje ogrevalnih kotlov in klimatskih naprav opravljajo usposobljeni strokovnjaki najmanj enkrat na leto ali pogosteje, če tako zahteva zakon ali narekujejo okoliščine, v skladu s standardi CEI in nacionalnimi standardi, če se ti uporabljajo, ali v skladu z navodili proizvajalca.

Vzdrževanje klimatskih naprav (preverjanje uhajanj in popravila) se opravlja v skladu z Uredbo (ES) št. 842/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (14) in glede na količino fluoriranega toplogrednega plina (F-plina), ki jo vsebuje naprava:

| — | najmanj enkrat vsakih dvanajst mesecev pri napravah, ki vsebujejo 3 kg F-plinov ali več (to ne velja za hermetično zaprte sisteme, ki so tako tudi označeni in vsebujejo manj kot 6 kg fluoriranih toplogrednih plinov), |
| --- | --- |

—

najmanj enkrat vsakih dvanajst mesecev pri napravah, ki vsebujejo 3 kg F-plinov ali več (to ne velja za hermetično zaprte sisteme, ki so tako tudi označeni in vsebujejo manj kot 6 kg fluoriranih toplogrednih plinov),

| — | najmanj enkrat vsakih šest mesecev pri napravah, ki vsebujejo 30 kg F-plinov ali več, |
| --- | --- |

—

najmanj enkrat vsakih šest mesecev pri napravah, ki vsebujejo 30 kg F-plinov ali več,

| — | najmanj enkrat vsake tri mesece pri napravah, ki vsebujejo 300 kg F-plinov ali več. |
| --- | --- |

—

najmanj enkrat vsake tri mesece pri napravah, ki vsebujejo 300 kg F-plinov ali več.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju vseh delov tega merila skupaj z opisom ogrevalnih kotlov in njihovega vzdrževalnega programa ter podrobnostmi o osebah/podjetjih, ki opravljajo vzdrževanje, in o tem, kaj se preveri med vzdrževanji.

Vložnik predloži za vse klimatske naprave, ki vsebujejo 3 kg F-plinov ali več, evidenco o količini in vrsti uporabljenih F-plinov, o vseh dodanih količinah in količini, zajeti med vzdrževanjem, servisiranjem in končno odstranitvijo, ter podatke o podjetju ali tehniku, ki je opravil servisiranje ali vzdrževanje, o datumih in rezultatih izvedenih preverjanj uhajanja ter ustrezne podatke, v katerih je natančno označena posamezna nepremična oprema z več kot 30 kg F-plinov.

25.   Določanje politike in okoljskega programa

Uprava ima oblikovano okoljsko politiko in sestavi preprosto izjavo o okoljski politiki ter natančen program ukrepanja, s katerim zagotovi uporabo okoljske politike.

V programu ukrepanja se opredelijo cilji okoljske učinkovitosti v zvezi z električno energijo, vodo, kemikalijami in odpadki, ki se določijo vsaki dve leti ob upoštevanju neobveznih meril in zbranih podatkov, če so ti na voljo. V programu se določi oseba, ki bo opravljala nalogo okoljskega upravnika kampa ter bo skrbela za izvajanje potrebnih ukrepov in doseganje ciljev. Javnosti se omogoči vpogled v okoljsko politiko. Upoštevajo se pripombe in povratne informacije gostov, zbrane z vprašalniki ali kontrolnimi seznami.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila skupaj z izvodom okoljske politike ali izjave o politiki in programa ukrepanja ter postopkov za upoštevanje mnenj gostov.

26.   Usposabljanje zaposlenih

Kamp zaposlenim zagotovi informacije in usposabljanje, vključno s pisnimi postopki ali priročniki, da se zagotovi uporaba okoljskih ukrepov in poveča ozaveščenost glede okoljsko odgovornega vedenja. Zlasti se upošteva:

| | glede varčevanja z energijo:






  — | zaposlene se pouči, kako varčevati z energijo; |
| --- | --- | --- |

glede varčevanja z energijo:

—

zaposlene se pouči, kako varčevati z energijo;

| | glede varčevanja z vodo:






  — | zaposlene se usposobi za to, da vsak dan preverijo, ali so opazna vidna uhajanja, in po potrebi primerno ukrepajo; |
| --- | --- | --- |

glede varčevanja z vodo:

—

zaposlene se usposobi za to, da vsak dan preverijo, ali so opazna vidna uhajanja, in po potrebi primerno ukrepajo;

| — | rože in zunanje površine se navadno zalivajo pred poldnevom ali po sončnem zahodu, če je to primerno glede na regionalne ali podnebne razmere; |
| --- | --- |

—

rože in zunanje površine se navadno zalivajo pred poldnevom ali po sončnem zahodu, če je to primerno glede na regionalne ali podnebne razmere;

| — | zaposlene se seznani s politiko kampa glede merila št. 14 o menjavi brisač in se jih pouči, kako izpolnjevati to merilo; |
| --- | --- |

—

zaposlene se seznani s politiko kampa glede merila št. 14 o menjavi brisač in se jih pouči, kako izpolnjevati to merilo;

| | glede kemičnih snovi:






  — | zaposlene se pouči, naj pri uporabi čistilnih sredstev in sredstev za razkuževanje upoštevajo priporočene količine, navedene na embalaži; |
| --- | --- | --- |

glede kemičnih snovi:

—

zaposlene se pouči, naj pri uporabi čistilnih sredstev in sredstev za razkuževanje upoštevajo priporočene količine, navedene na embalaži;

| | glede odpadkov:






  — | zaposlene se usposobi za zbiranje, ločevanje in primerno odlaganje odpadkov po kategorijah, ki jih je mogoče ločeno obdelati v lokalnih ali nacionalnih obratih za obdelavo odpadkov, kot je določeno v merilu št. 19; |
| --- | --- | --- |

glede odpadkov:

—

zaposlene se usposobi za zbiranje, ločevanje in primerno odlaganje odpadkov po kategorijah, ki jih je mogoče ločeno obdelati v lokalnih ali nacionalnih obratih za obdelavo odpadkov, kot je določeno v merilu št. 19;

| — | zaposlene se usposobi za zbiranje, ločevanje in primerno odlaganje nevarnih odpadkov v skladu z merilom št. 19 in seznamom, navedenim v Odločbi 2000/532/ES. |
| --- | --- |

—

zaposlene se usposobi za zbiranje, ločevanje in primerno odlaganje nevarnih odpadkov v skladu z merilom št. 19 in seznamom, navedenim v Odločbi 2000/532/ES.

Ustrezno usposabljanje se zagotovi vsem novo zaposlenim v roku štirih tednov od začetka dela in vsem zaposlenim vsaj enkrat na leto.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila skupaj s podrobnostmi o programu usposabljanja in njegovi vsebini ter navede, kdo od zaposlenih se je udeležil katerega usposabljanja in kdaj. Vložnik predloži tudi izvode postopkov in obvestil za zaposlene v zvezi z vsemi zgoraj navedenimi zadevami.

27.   Obveščanje gostov

Gostom kampa, tudi udeležencem konferenc, se zagotovijo informacije o okoljski politiki kampa, vključno z varnostnimi vidiki in vidiki požarne varnosti, poleg tega pa se jih spodbuja, naj prispevajo k izvajanju politike. Informacije, posredovane gostom, se nanašajo na ukrepe, sprejete na podlagi okoljske politike kampa, in vključujejo informacije o znaku Skupnosti za okolje. Gostom se informacije dejavno posredujejo pri recepciji, posredovanim informacijam pa se priloži še vprašalnik, ki poizveduje po njihovih mnenjih o okoljskih vidikih kampa. Obvestila, s katerimi se goste poziva, naj prispevajo k okoljskim ciljem, so vidna vsem gostom, zlasti v skupnih prostorih in najemnih nastanitvenih objektih.

Natančneje opredeljeni ukrepi v različnih območjih kampa so:

| | glede energije:






  — | v skladu z meriloma št. 7 in 8, če se uporabljata, se goste obvešča o izklapljanju ogrevanja/klimatizacije in ugašanju luči; |
| --- | --- | --- |

glede energije:

—

v skladu z meriloma št. 7 in 8, če se uporabljata, se goste obvešča o izklapljanju ogrevanja/klimatizacije in ugašanju luči;

| | glede vode in odpadne vode:






  — | v sanitarnih prostorih in kopalnicah je dovolj informacij o tem, kako lahko gostje kampu pomagajo varčevati z vodo; |
| --- | --- | --- |

glede vode in odpadne vode:

—

v sanitarnih prostorih in kopalnicah je dovolj informacij o tem, kako lahko gostje kampu pomagajo varčevati z vodo;

| — | goste se poziva, naj zaposlene obvestijo o morebitnih uhajanjih vode; |
| --- | --- |

—

goste se poziva, naj zaposlene obvestijo o morebitnih uhajanjih vode;

| — | v toaletnih prostorih se goste z napisi naproša, naj odpadke namesto v stranišča mečejo v koše za smeti; |
| --- | --- |

—

v toaletnih prostorih se goste z napisi naproša, naj odpadke namesto v stranišča mečejo v koše za smeti;

| — | goste se obvešča o potrebah in obveznostih v zvezi s pravilnim odvajanjem odpadne vode iz njihovih mobilnih nastanitvenih objektov; |
| --- | --- |

—

goste se obvešča o potrebah in obveznostih v zvezi s pravilnim odvajanjem odpadne vode iz njihovih mobilnih nastanitvenih objektov;

| | glede odpadkov:






  — | goste se seznanja s politiko omejevanja odpadkov v kampu ter z uporabo kakovostnih nadomestil za proizvode za enkratno uporabo in živilske proizvode, pakirane v obroke za eno osebo, ter se jih spodbuja k uporabi proizvodov za večkratno uporabo, če je uporaba proizvodov za enkratno uporabo zakonsko predpisana; |
| --- | --- | --- |

glede odpadkov:

—

goste se seznanja s politiko omejevanja odpadkov v kampu ter z uporabo kakovostnih nadomestil za proizvode za enkratno uporabo in živilske proizvode, pakirane v obroke za eno osebo, ter se jih spodbuja k uporabi proizvodov za večkratno uporabo, če je uporaba proizvodov za enkratno uporabo zakonsko predpisana;

| — | goste se obvešča o tem, kako in kje lahko ločujejo odpadke v skladu z lokalnimi ali nacionalnimi sistemi na območju, ki spada pod kamp, in kje lahko odlagajo nevarne odpadke. |
| --- | --- |

—

goste se obvešča o tem, kako in kje lahko ločujejo odpadke v skladu z lokalnimi ali nacionalnimi sistemi na območju, ki spada pod kamp, in kje lahko odlagajo nevarne odpadke.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila skupaj z izvodi napisov za obveščanje in obvestil, namenjenih gostom, ter opiše svoje postopke za razširjanje in zbiranje informacij in vprašalnikov ter upoštevanje povratnih informacij gostov.

28.   Podatki o porabi energije in vode

V kampu se izvajajo postopki za zbiranje in spremljanje podatkov o skupni porabi energije (kWh), porabi električne energije in drugih energijskih virov (kWh) ter porabi vode (litri).

Podatki se zbirajo mesečno, če je to mogoče, ali vsaj letno za obdobje, v katerem je kamp odprt, ter so izraženi v porabi na nočitev in na m2
  notranje površine.

Rezultati se vsako leto sporočijo pristojnemu organu, ki je ocenil vlogo.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila skupaj z opisom postopkov. Ob predložitvi vloge vložnik posreduje podatke za zgoraj navedene porabe najmanj za preteklih šest mesecev (če so podatki na voljo), zatem pa vsako leto predloži te podatke za preteklo leto ali obdobje, v katerem je kamp odprt. Za območje stalnega (daljšega) bivanja lahko število nočitev temelji na oceni lastnika kampa.

29.   Zbiranje drugih podatkov

V kampu se izvajajo postopki za zbiranje in spremljanje podatkov o porabi kemikalij, izraženi v kg in/ali litrih, v katerih je navedeno, ali je proizvod koncentriran ali ne in koliko odpadkov je bilo proizvedenih (litri in/ali kg nesortiranih odpadkov).

Podatki se zbirajo mesečno, če je to mogoče, ali vsaj letno ter so izraženi v proizvodnji odpadkov na nočitev in na m2 notranje površine.

Rezultati se vsako leto sporočijo pristojnemu organu, ki je ocenil vlogo.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila skupaj z opisom postopkov. Ob predložitvi vloge vložnik posreduje podatke za zgoraj navedene porabe vsaj za preteklih šest mesecev (če so podatki na voljo), zatem pa vsako leto predloži te podatke za preteklo leto ali obdobje, v katerem je kamp odprt. Vložnik opredeli storitve, ki jih nudi, in navede, ali se perilo pere v kampu.

30.   Podatki na znaku za okolje

Polje 2 znaka za okolje vsebuje besedilo:

| — | V tem kampu dejavno izvajamo ukrepe za uporabo obnovljivih virov energije, varčevanje z energijo in vodo, zmanjševanje odpadkov ter izboljševanje lokalnega okolja. |
| --- | --- |

—

V tem kampu dejavno izvajamo ukrepe za uporabo obnovljivih virov energije, varčevanje z energijo in vodo, zmanjševanje odpadkov ter izboljševanje lokalnega okolja.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži vzorec uporabe znaka skupaj z izjavo o izpolnjevanju tega merila.

ODDELEK B

NEOBVEZNA MERILA IZ PRVEGA IN DRUGEGA ODSTAVKA ČLENA 2

Vsakemu od meril, določenih v tem oddelku, je bila dodeljena vrednost, izražena v točkah ali delih točk. Za izpolnjevanje pogojev za podelitev znaka za okolje morajo kampi doseči minimalno število točk. Če storitve kampa ne vključujejo drugih bivalnih objektov, primernih za nastanitev gostov, je minimalno število potrebnih točk 20; če so taki bivalni objekti del ponudbe, je minimalno število potrebnih točk 24.

Skupnemu številu potrebnih točk se za vsako od naslednjih dodatnih storitev, ki jih nudi uprava ali lastnik kampa, prištejejo 3 točke:

| — | gostinske storitve (vključno z zajtrkom), |
| --- | --- |

—

gostinske storitve (vključno z zajtrkom),

| — | prostočasne/rekreacijske dejavnosti, ki vključujejo savne, bazene in druge podobne objekte v kampu. Če se prostočasne/rekreacijske dejavnosti odvijajo v wellness centru, se potrebnemu številu točk namesto 3 točk prišteje 5 točk, |
| --- | --- |

—

prostočasne/rekreacijske dejavnosti, ki vključujejo savne, bazene in druge podobne objekte v kampu. Če se prostočasne/rekreacijske dejavnosti odvijajo v wellness centru, se potrebnemu številu točk namesto 3 točk prišteje 5 točk,

| — | zelene površine, kot so parki, gozdovi in vrtovi, ki so na voljo gostom in niso del kampa. |
| --- | --- |

—

zelene površine, kot so parki, gozdovi in vrtovi, ki so na voljo gostom in niso del kampa.

ENERGIJA

31.   Proizvodnja električne energije z obnovljivimi viri energije (do 4 točke)

Kamp ima fotonapetostni (sončni kolektor) ali lokalni hidroelektrični sistem ali sistem za proizvodnjo geotermalne energije ali energije biomase ali vetra, ki oskrbuje ali bo oskrboval kamp z vsaj 20 % skupne letne porabe električne energije (2 točki).

Kamp v omrežje oddaja neto količino električne energije, proizvedene iz obnovljivih virov (2 točki).

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila skupaj z dokumentacijo o fotonapetostnem, hidroelektričnem, geotermalnem, biomasnem ali vetrnem sistemu za proizvodnjo električne energije, podatki o njegovi mogoči in dejanski proizvodni zmogljivosti ter dokumentacijo v zvezi z prenosom električne energije iz omrežja in v omrežje kot dokaz neto količine električne energije, proizvedene iz obnovljivih virov in oddane v omrežje.

32.   Električna energija iz obnovljivih virov (do 2 točki)

Najmanj 70 % vse električne energije, porabljene za ogrevanje ali hlajenje sob ali za ogrevanje sanitarne vode, je proizvedene iz obnovljivih virov energije (1,5 točke oziroma 2 točki, če je vsa energija kampa, uporabljena za ta namen, proizvedena iz obnovljivih virov).

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila skupaj s podatki o energiji, porabljeni za ogrevanje sob in vode, ter dokumentacijo, iz katere je razvidno, da je najmanj 70 ali 100 % te energije proizvedene iz obnovljivih virov.

33.   Energijska učinkovitost ogrevalnega kotla (1,5 točke)

Kamp ima ogrevalne kotle s štirimi zvezdicami, kot so opredeljeni v Direktivi 92/42/EGS.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila skupaj z ustrezno dokumentacijo.

34.   Izpusti NOx ogrevalnega kotla (1,5 točke)

Ogrevalni kotli se uvrščajo v razred 5 po standardu EN 297 prA3, s katerim so urejeni izpusti NOx, in ima izpust nižji od 60 mg NOx/kWh (plinski kondenzacijski kotli) ali 70 mg NOx/kWh (plinski nekondenzacijski kotli z nazivno močjo do 120 kW).

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila skupaj s poročilom ali tehničnimi podatki, ki jih pridobi od tehnikov, odgovornih za prodajo in/ali vzdrževanje ogrevalnega kotla.

35.   Daljinsko ogrevanje (1,5 točke)

Kamp se ogreva z učinkovitim sistemom daljinskega ogrevanja, ki je za namene znaka za okolje opredeljen tako:

proizvodnja toplote se izvaja z napravami za soproizvodnjo z visokim izkoristkom, kot so opredeljene v Direktivi 2004/8/ES in v vseh drugih instrumentih Komisije, sprejetih za izvajanje navedene direktive, ali z ogrevalnimi kotli, ki proizvajajo samo toploto in katerih izkoristek je enak veljavni referenčni vrednosti, določeni v Odločbi Komisije 2007/74/ES (15), ali presega to vrednost,

poleg tega pa:

| — | cevi omrežja za daljinsko ogrevanje izpolnjujejo zahteve, določene v veljavnih standardih CEN za take cevi. |
| --- | --- |

—

cevi omrežja za daljinsko ogrevanje izpolnjujejo zahteve, določene v veljavnih standardih CEN za take cevi.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila skupaj z dokumentacijo o priključitvi kampa v sistem daljinskega ogrevanja.

36.   Soproizvodnja toplote in električne energije (1,5 točke)

Sanitarne in skupne prostore ter najemne nastanitvene objekte z električno energijo in toploto oskrbuje naprava za soproizvodnjo z visokim izkoristkom v skladu z Direktivo 2004/8/ES. Če ima kamp lastno napravo za soproizvodnjo, ta s proizvedeno toploto in električno energijo oskrbuje kamp z vsaj 70 % celotne porabe toplote in električne energije v kampu. Ta oskrba se izračuna v skladu z metodologijo, določeno v Direktivi 2004/8/ES.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila skupaj z dokumentacijo o napravi za sočasno proizvodnjo toplote in električne energije.

37.   Toplotna črpalka (do 2 točki)

Kamp ima toplotno črpalko, ki zagotavlja ogrevanje in/ali klimatizacijo (1,5 točke). Kamp ima toplotno črpalko z znakom Skupnosti za okolje ali drugim znakom za okolje ISO tipa I (2 točki).

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila skupaj z dokumentacijo o toplotni črpalki.

38.   Rekuperacija toplote (do 1,5 točke)

Kamp ima sistem za rekuperacijo toplote za eno (1 točka) ali dve (1,5 točke) od naslednjih kategorij: hladilni sistemi, ventilatorji, pralni stroji, pomivalni stroji, bazen(-i), sanitarna odpadna voda.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila skupaj z dokumentacijo o sistemih za rekuperacijo toplote.

39.   Uravnavanje temperature (1,5 točke)

Temperatura se uravnava v vsakem skupnem prostoru in najemnem nastanitvenem objektu posebej.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila skupaj z dokumentacijo o sistemih za uravnavanje temperature.

40.   Pregledi energijske učinkovitosti stavb (1,5 točke)

V kampu se dvakrat na leto izvede pregled energijske učinkovitosti, ki ga opravi neodvisni strokovnjak, upoštevata pa se vsaj dve priporočili za izboljšanje energijske učinkovitosti, ki sta rezultat tega pregleda.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži poročilo o pregledu energijske učinkovitosti in podrobno dokumentacijo o tem, kako se v kampu to merilo izpolnjuje.

41.   Klimatizacija (do 2 točki)

Vse gospodinjske klimatske naprave v kampu imajo energijsko učinkovitost, ki je za 15 % višja od mejne vrednosti, potrebne za uvrstitev v razred A v skladu z Direktivo 2002/31/ES (1,5 točke). Vse gospodinjske klimatske naprave v kampu imajo energijsko učinkovitost, ki je za vsaj 30 % višja od mejne vrednosti, potrebne za uvrstitev v razred A v skladu z Direktivo 2002/31/ES (2 točki).

To merilo ne velja za naprave, ki lahko uporabljajo tudi druge energijske vire, za naprave s sistemom zrak-voda in voda-voda ter za enote z izhodno močjo (močjo hlajenja), večjo od 12 kW.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži ustrezno dokumentacijo, iz katere je razvidno, da je to merilo izpolnjeno.

42.   Samodejno izklapljanje klimatskega in ogrevalnega sistema (1,5 točke)

V najemnih nastanitvenih objektih je nameščen sistem za samodejni izklop klimatizacije in ogrevanja pri odpiranju oken.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži tehnične podatke, ki jih pridobi od tehnikov, odgovornih za namestitev, prodajo in/ali vzdrževanje klimatskega sistema.

43.   Bioklimatsko načrtovanje (3 točke)

Stavbe na območju kampa so zgrajene v skladu z načeli bioklimatskega načrtovanja.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži podrobna pojasnila o tem, kako se v kampu to merilo izpolnjuje, skupaj z ustrezno dokumentacijo.

44.   Energijsko učinkoviti hladilniki (1 točka), pečice (1 točka), pomivalni (1 točka), pralni (1 točka) in sušilni stroji (1 točka) ter pisarniška oprema (največ 3 točke)

| (a) | (1 točka): Vsi gospodinjski hladilniki se uvrščajo v razred energijske učinkovitosti A + ali A++, kot sta opredeljena v Direktivi Komisije 94/2/ES (16), vsi hladilni ali mini bari pa vsaj v razred energijske učinkovitosti B.

  Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži dokumentacijo, v kateri je naveden razred energijske učinkovitosti vseh hladilnikov in hladilnih ali mini barov. |
| --- | --- |

(a)

(1 točka): Vsi gospodinjski hladilniki se uvrščajo v razred energijske učinkovitosti A + ali A++, kot sta opredeljena v Direktivi Komisije 94/2/ES (16), vsi hladilni ali mini bari pa vsaj v razred energijske učinkovitosti B.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži dokumentacijo, v kateri je naveden razred energijske učinkovitosti vseh hladilnikov in hladilnih ali mini barov.

| (b) | (1 točka): Vse gospodinjske električne pečice se uvrščajo v razred energijske učinkovitosti A, kot je opredeljen v Direktivi Komisije 2002/40/ES (17).

  Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži dokumentacijo, v kateri je naveden razred energijske učinkovitosti vseh gospodinjskih električnih pečic.

  Opomba: To merilo ne velja za pečice, ki ne delujejo na električno energijo ali drugače niso zajete v Direktivi 2002/40/ES (npr. industrijske pečice). |
| --- | --- |

(b)

(1 točka): Vse gospodinjske električne pečice se uvrščajo v razred energijske učinkovitosti A, kot je opredeljen v Direktivi Komisije 2002/40/ES (17).

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži dokumentacijo, v kateri je naveden razred energijske učinkovitosti vseh gospodinjskih električnih pečic.

Opomba: To merilo ne velja za pečice, ki ne delujejo na električno energijo ali drugače niso zajete v Direktivi 2002/40/ES (npr. industrijske pečice).

| (c) | (1 točka): Vsi gospodinjski pomivalni stroji se uvrščajo v razred energijske učinkovitosti A v skladu z Direktivo Komisije 97/17/ES (18).

  Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži dokumentacijo, v kateri je naveden razred energijske učinkovitosti vseh pomivalnih strojev.

  Opomba: To merilo ne velja za pomivalne stroje, ki niso zajeti v Direktivi 97/17/ES (npr. industrijski pomivalni stroji). |
| --- | --- |

(c)

(1 točka): Vsi gospodinjski pomivalni stroji se uvrščajo v razred energijske učinkovitosti A v skladu z Direktivo Komisije 97/17/ES (18).

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži dokumentacijo, v kateri je naveden razred energijske učinkovitosti vseh pomivalnih strojev.

Opomba: To merilo ne velja za pomivalne stroje, ki niso zajeti v Direktivi 97/17/ES (npr. industrijski pomivalni stroji).

| (d) | (1 točka): Vsi gospodinjski pralni stroji se uvrščajo v razred energijske učinkovitosti A v skladu z Direktivo Komisije 95/12/ES (19).

  Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži dokumentacijo, v kateri je naveden razred energijske učinkovitosti vseh pralnih strojev.

  Opomba: To merilo ne velja za pralne stroje, ki niso zajeti v Direktivi 95/12/ES (npr. industrijski pralni stroji). |
| --- | --- |

(d)

(1 točka): Vsi gospodinjski pralni stroji se uvrščajo v razred energijske učinkovitosti A v skladu z Direktivo Komisije 95/12/ES (19).

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži dokumentacijo, v kateri je naveden razred energijske učinkovitosti vseh pralnih strojev.

Opomba: To merilo ne velja za pralne stroje, ki niso zajeti v Direktivi 95/12/ES (npr. industrijski pralni stroji).

| (e) | (1 točka): Najmanj 80 % pisarniške opreme (osebni računalniki, monitorji, faksi, tiskalniki, optični čitalniki, fotokopirni stroji) ustreza oznaki Energy Star, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 106/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (20) in Sklepu Komisije 2003/168/ES (21).

  Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži dokumentacijo, iz katere je razvidno, da pisarniška oprema ustreza oznaki Energy Star. |
| --- | --- |

(e)

(1 točka): Najmanj 80 % pisarniške opreme (osebni računalniki, monitorji, faksi, tiskalniki, optični čitalniki, fotokopirni stroji) ustreza oznaki Energy Star, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 106/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (20) in Sklepu Komisije 2003/168/ES (21).

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži dokumentacijo, iz katere je razvidno, da pisarniška oprema ustreza oznaki Energy Star.

| (f) | (1 točka): Vsi električni sušilni stroji se uvrščajo v razred energijske učinkovitosti A, kot je opredeljen v Direktivi Komisije 95/13/ES (22).

  Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži dokumentacijo, v kateri je naveden razred energijske učinkovitosti vseh električnih sušilnih strojev.

  Opomba: To merilo ne velja za električne sušilne stroje, ki niso zajeti v Direktivi 95/13/ES (npr. industrijski sušilni stroji). |
| --- | --- |

(f)

(1 točka): Vsi električni sušilni stroji se uvrščajo v razred energijske učinkovitosti A, kot je opredeljen v Direktivi Komisije 95/13/ES (22).

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži dokumentacijo, v kateri je naveden razred energijske učinkovitosti vseh električnih sušilnih strojev.

Opomba: To merilo ne velja za električne sušilne stroje, ki niso zajeti v Direktivi 95/13/ES (npr. industrijski sušilni stroji).

45.   Električni sušilci za roke in lase s senzorjem bližine (do 2 točki)

Vsi električni sušilci za roke (1 točka) in lase (1 točka) so opremljeni s senzorjem bližine ali imajo znak za okolje ISO tipa I.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži ustrezna dokazila o tem, kako se v kampu to merilo izpolnjuje.

46.   Postavitev hladilnikov (1 točka)

Hladilniki v kuhinjah, kioskih in trgovinah so nameščeni v položaj v skladu z načeli varčevanja z energijo, da se zmanjša njena izguba.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži podrobna pojasnila o tem, kako se v kampu to merilo izpolnjuje.

47.   Samodejno ugašanje luči v najemnih nastanitvenih objektih (1,5 točke)

S sistemi, ki samodejno ugasnejo luči, ko gostje zapustijo najemni nastanitveni objekt, je opremljenih 95 % najemnih nastanitvenih objektov v kampu.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži tehnične podatke, ki jih pridobi od tehnikov, odgovornih za namestitev in/ali vzdrževanje teh sistemov.

48.   Časovno upravljanje savne (1 točka)

Vse savne in turške kopeli imajo sistem za časovno upravljanje vklopa/izklopa ali postopek, na podlagi katerega to počnejo zaposleni.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži tehnične podatke, ki jih pridobi od tehnikov, odgovornih za namestitev in/ali vzdrževanje teh sistemov.

49.   Ogrevanje plavalnih bazenov z obnovljivimi viri energije (do 1,5 točke)

Električna energija za ogrevanje vode v plavalnih bazenih je proizvedena iz obnovljivih virov energije. Vsaj 50 %: 1 točka; 100 %: 1,5 točke.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila skupaj s podatki o porabljeni energiji za ogrevanje vode v plavalnih bazenih in dokumentacijo, iz katere je razvidna količina porabljene energije, ki je proizvedena iz obnovljivih virov.

50.   Samodejno ugašanje zunanjih luči (1,5 točke)

Zunanje luči, ki niso potrebne za zagotavljanje varnosti, se čez vnaprej določen čas samodejno ugasnejo ali se prižgejo s pomočjo senzorja bližine.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži tehnične podatke, ki jih pridobi od tehnikov, odgovornih za namestitev in/ali vzdrževanje teh sistemov.

VODA

51.   Uporaba deževnice (2 točki) in reciklirane vode (2 točki)

| (a) | (2 točki): Deževnica se zbira in uporablja, vendar ne v sanitarne namene ali za pitje.

  Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži podrobna pojasnila o tem, kako se v kampu to merilo izpolnjuje, skupaj z ustrezno dokumentacijo ter primernimi zagotovili, da je oskrba s sanitarno in pitno vodo popolnoma ločena. |
| --- | --- |

(a)

(2 točki): Deževnica se zbira in uporablja, vendar ne v sanitarne namene ali za pitje.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži podrobna pojasnila o tem, kako se v kampu to merilo izpolnjuje, skupaj z ustrezno dokumentacijo ter primernimi zagotovili, da je oskrba s sanitarno in pitno vodo popolnoma ločena.

| (b) | (2 točki): Reciklirana voda se zbira in uporablja, vendar ne v sanitarne namene ali za pitje.

  Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži podrobna pojasnila o tem, kako se v kampu to merilo izpolnjuje, skupaj z ustrezno dokumentacijo ter primernimi zagotovili, da je oskrba s sanitarno in pitno vodo popolnoma ločena. |
| --- | --- |

(b)

(2 točki): Reciklirana voda se zbira in uporablja, vendar ne v sanitarne namene ali za pitje.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži podrobna pojasnila o tem, kako se v kampu to merilo izpolnjuje, skupaj z ustrezno dokumentacijo ter primernimi zagotovili, da je oskrba s sanitarno in pitno vodo popolnoma ločena.

52.   Avtomatski sistemi za zalivanje zunanjih površin (1,5 točke)

V kampu se uporablja avtomatski sistem, ki omogoča najboljšo časovno razporeditev in porabo vode pri zalivanju zunanjega rastlinja/zelenja.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži podrobna pojasnila o tem, kako se v kampu to merilo izpolnjuje, skupaj z ustrezno dokumentacijo.

53.   Pretok vode pri pipah in glavah za prhanje (1,5 točke)

Povprečni pretok vode vseh pip in glav za prhanje, razen pip v kopalnih kadeh in na polnilnih postajah, ne presega 8 litrov/minuto.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži podrobna pojasnila o tem, kako se v kampu to merilo izpolnjuje, skupaj z ustrezno dokumentacijo.

54.   Splakovanje stranišč (1,5 točke)

Pri najmanj 95 % stranišč se za enkratno splakovanje porabi šest litrov vode ali manj.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži podrobna pojasnila o tem, kako se v kampu to merilo izpolnjuje, skupaj z ustrezno dokumentacijo.

55.   Poraba vode pri pomivalnih strojih (1 točka)

Poraba vode pri pomivalnih strojih (izražena kot W(izmerjena)) je – ob uporabi iste preskusne metode EN 50242 in programa pomivanja kot za Direktivo 97/17/ES – enaka mejni vrednosti, kot je določena s spodnjo enačbo, ali nižja od te vrednosti:

W(izmerjena) ≤ (0,625 × S) + 9,25

kjer je:

W(izmerjena)= izmerjena poraba vode pomivalnega stroja v litrih na program, izražena na prvo decimalno mesto;

S= število standardih pogrinjkov, ki jih pomije pomivalni stroj.

To merilo velja samo za gospodinjske pralne stroje.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži tehnične podatke, ki jih pridobi od tehnikov, odgovornih za izdelavo, prodajo ali vzdrževanje pomivalnih strojev, ali dokazila, da je bil pomivalnim strojem podeljen znak Skupnosti za okolje.

56.   Poraba vode pri pralnih strojih (1 točka)

Pralni stroji, ki jih uporabljajo gostje in zaposleni v kampu, ali pralni stroji pralnice, ki za kamp pere perilo, porabijo največ 12 litrov vode na kilogram perila, ta poraba pa se izmeri po standardu EN 60456 ob uporabi enakega standardnega programa za pranje bombaža pri 60 °C kot za Direktivo 95/12/ES.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži tehnične podatke, ki jih pridobi od tehnikov, odgovornih za izdelavo, prodajo ali vzdrževanje pralnih strojev, ali dokazila, da je bil pralnim strojem podeljen znak Skupnosti za okolje. Uprava kampa predloži tehnično dokumentacijo pralnice, ki za kamp pere perilo, v kateri je navedeno, da njeni pralni stroji izpolnjujejo to merilo.

57.   Temperatura in pretok vode, ki teče iz pip (1 točka)

Najmanj 95 % pip ima možnost natančnega in hitrega uravnavanja temperature in pretoka vode.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži podrobna pojasnila o tem, kako se v kampu to merilo izpolnjuje, skupaj z ustrezno dokumentacijo.

58.   Naprave za časovno uravnavanje delovanja prh (1,5 točke)

Vse prhe v sanitarnih/skupnih prostorih so opremljene z napravo za časovno uravnavanje/senzorjem bližine, ki prekine tok vode po vnaprej določenem času ali če se prha ne uporablja.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži podrobna pojasnila o tem, kako se v kampu to merilo izpolnjuje, skupaj z ustreznimi dokazili.

59.   Prekrivna ponjava za bazen (1 točka)

Ponoči ali kadar se napolnjen bazen ne uporablja dlje kot en dan, se ga prekrije, da se prepreči ohlajanje vode v bazenu in zmanjša njeno izhlapevanje.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži podrobna pojasnila o tem, kako se v kampu to merilo izpolnjuje, skupaj z ustrezno dokumentacijo.

60.   Zimsko vzdrževanje cest (do 1,5 točke)

Kjer je potrebno zimsko vzdrževanje cest, se v primeru poledice/snega za povečevanje varnosti na cestah v kampu uporabljajo mehanska sredstva ali pesek/gramoz (1,5 točke).

Če se ceste posipajo s kemičnimi sredstvi, se uporabljajo snovi, ki vsebujejo največ 1 % kloridnega iona (Cl-) (1 točka), ali posipalna sredstva, ki jim je bil podeljen znak Skupnosti za okolje ali drug nacionalni ali regionalni znak za okolje ISO tipa I (1,5 točke).

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži podrobna pojasnila o tem, kako se v kampu to merilo izpolnjuje, skupaj z ustrezno dokumentacijo.

61.   Obveščanje o trdoti vode (do 2 točki)

V bližini sanitarnih prostorov/pralnih strojev/pomivalnih strojev so jasno vidne informacije o trdoti lokalne vode (1 točka), da lahko gostje in zaposleni bolje uporabljajo čistilna sredstva, ali pa se uporablja sistem za samodejno odmerjanje (1 točka), ki omogoča najboljšo uporabo čistilnih sredstev glede na trdoto vode.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila skupaj z ustrezno dokumentacijo, iz katere je razvidno, kako se goste obvešča o tem.

62.   Pisoarji z nizko porabo vode (1,5 točke)

Vsi pisoarji so brezvodni ali imajo sistem ročnega/elektronskega splakovanja, ki omogoča enkratno splakovanje posameznega pisoarja samo v primeru uporabe.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži podrobna dokazila o tem, kako se v kampu to merilo izpolnjuje.

63.   Uporaba avtohtonih vrst za novo zunanje zasajanje (1 točka)

Za zasajanje zunanjih površin z drevesi in živimi mejami se uporabljajo samo avtohtone rastlinske vrste.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži ustrezne podatke o tem, kako se v kampu to merilo izpolnjuje, skupaj z ustrezno dokumentacijo, ki jo pripravi strokovnjak.

ČISTILNA SREDSTVA IN SREDSTVA ZA RAZKUŽEVANJE

64.   Čistilna sredstva (do 3 točke)

Najmanj 80 % čistilnih sredstev za ročno in/ali strojno pomivanje posode in/ali pralnih praškov in/ali univerzalnih čistil in/ali sanitarnih čistilnih sredstev in/ali šamponov in mil, izračunanih po teži, ki se uporabljajo v kampu, ima znak Skupnosti za okolje ali drug nacionalni ali regionalni znak za okolje ISO tipa I (po 1 točka za vsako od teh kategorij čistilnih sredstev in skupaj največ 3 točke).

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži podatke in dokumentacijo (vključno z ustreznimi računi) z navedenimi količinami teh proizvodov, ki se uporabljajo, in količinami proizvodov z znakom za okolje.

65.   Notranje in zunanje barve in laki (do 2 točki)

Pri najmanj 50 % notranjega in/ali zunanjega barvanja najemnih nastanitvenih in drugih objektov, razen najemnih prikolic in avtodomov, se uporabljajo notranje in/ali zunanje barve in laki, ki imajo znak Skupnosti za okolje ali drug nacionalni ali regionalni znak za okolje ISO tipa I (po 1 točka za notranje oziroma zunanje barve in lake).

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži podatke in dokumentacijo (vključno z ustreznimi računi) z navedenimi količinami tovrstnih proizvodov, ki se uporabljajo, in količinami proizvodov z znakom za okolje.

66.   Pranje avtomobilov samo na posebej opremljenih mestih (1 točka)

Pranje avtomobilov ni dovoljeno ali je dovoljeno samo na posebej opremljenih mestih, ki omogočajo zbiranje uporabljene vode in čistilnih sredstev ter njihovo usmerjanje v kanalizacijski sistem.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila skupaj z ustrezno dokumentacijo.

67.   Spodbujanje uporabe nadomestkov za umetna sredstva za prižiganje žara (1 točka)

Iz ponudbe v trgovinah se izločijo umetni proizvodi za prižiganje žara, namesto njih pa se prodajajo druga netiva, kot so olje oljne ogrščice in proizvodi iz konoplje.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila.

68.   Plavalni bazeni: odmerjanje sredstev za razkuževanje (1 točka) ali naravni/ekološki plavalni bazeni (1 točka)

Plavalni bazen je opremljen s sistemom za samodejno odmerjanje, pri katerem se za primerno higieno uporablja minimalna količina sredstva za razkuževanje (1 točka),

ali

plavalni bazen je naraven/ekološki, tako da se za higieno in varnost kopalcev skrbi samo z naravnimi elementi (1 točka).

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži tehnično dokumentacijo o sistemu za samodejno odmerjanje ali vrsti ekološkega/naravnega plavalnega bazena in njegovem vzdrževanju.

69.   Mehansko čiščenje (1 točka)

V kampu so določeni natančni postopki za izvajanje čiščenja brez kemikalij, kot je uporaba proizvodov iz mikrovlaken ali drugih nekemičnih čistilnih materialov, ali dejavnosti s podobnimi učinki.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži podrobna pojasnila o tem, kako se v kampu to merilo izpolnjuje, skupaj z ustrezno dokumentacijo, če je ta pomembna.

70.   Ekološko vrtnarjenje (2 točki)

Zunanje površine se upravljajo brez vsakršne uporabe pesticidov ali v skladu z načeli ekološke pridelave, kot so opredeljena v Uredbi Sveta (ES) št. 834/2007 (23), ali kot je določeno v nacionalni zakonodaji ali priznanih nacionalnih programih za ekološko pridelavo.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži podrobna pojasnila o tem, kako se v kampu to merilo izpolnjuje, skupaj z ustrezno dokumentacijo, če je ta pomembna.

71.   Sredstva proti mrčesu in škodljivcem (do 2 točki)

Z arhitekturno zasnovo nastanitvenih objektov in higienskimi praksami (kot so gradnja na pilotih, ki preprečuje dostop podganam, uporaba mrež in spiral proti komarjem) se zagotovi, da se v kampu uporablja minimalna količina sredstev proti mrčesu in škodljivcem (1 točka).

Če se uporabljajo sredstva proti mrčesu in škodljivcem, so to samo snovi, ki so odobrene za ekološko pridelavo (kot je določeno v Uredbi (ES) št. 834/2007) ali imajo znak Skupnosti za okolje ali drug nacionalni ali regionalni znak za okolje ISO tipa I (1 točka).

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži podrobna pojasnila o tem, kako se v kampu to merilo izpolnjuje, skupaj z ustrezno dokumentacijo, če je ta pomembna.

ODPADKI

72.   Kompostiranje (do 2 točki)

V kampu se zbirajo primerni organski odpadki (vrtni odpadki – 1 točka; kuhinjski odpadki – 1 točka) in se zagotovi, da se kompostirajo v skladu s smernicami lokalnih organov (npr. kompostiranje izvaja lokalna uprava ali zasebna agencija ali pa se odpadki kompostirajo na kraju samem).

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži podrobna pojasnila o tem, kako se v kampu to merilo izpolnjuje, skupaj z ustrezno dokumentacijo, če je ta pomembna.

73.   Pijača v nepovratni embalaži (2 točki)

Na območju, ki je v lasti kampa ali pod njegovo neposredno upravo, pijača v nepovratni embalaži ni del ponudbe.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila skupaj z navedbo takih proizvodov za enkratno uporabo, če se uporabljajo, in zakonodaje, s katero je predpisana njihova uporaba.

74.   Odlaganje maščob/olj (do 2 točki)

V kampu so nameščeni zbiralniki za maščobe, maščobe/olja za pečenje in cvrtje pa se zbirajo in primerno odlagajo (1 točka). Pravilno odlaganje maščob/olj je omogočeno tudi gostom (1 točka).

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži podrobna pojasnila o tem, kako se v kampu to merilo izpolnjuje, skupaj z ustrezno dokumentacijo.

75.   Razlitja na parkiriščih (1 točka)

Olje in podobna razlitja iz vozil na parkiriščih se odstranjujejo in pravilno odlagajo.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži podrobna pojasnila o tem, kako se v kampu to merilo izpolnjuje, skupaj z ustrezno dokumentacijo.

76.   Rabljen tekstil, pohištvo in drugi proizvodi (do 3 točke)

Rabljeno pohištvo, tekstil in drugi proizvodi, kot je elektronska oprema, se v skladu s politiko kampa podarijo v dobrodelne namene (2 točki) ali prodajo (1 točka) drugim združenjem, ki zbirajo in razdeljujejo tovrstno blago.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži podrobna pojasnila o tem, kako se v kampu to merilo izpolnjuje, skupaj z ustrezno dokumentacijo, ki jo pridobi od združenj.

DRUGE STORITVE

77.   Upravljanje prometa v kampu (1 točka)

Vse vrste prometa (gostje in oskrbovanje/prevoz) v območju kampa so omejene na predpisan čas in opredeljena območja.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži podrobna pojasnila o tem, kako se v kampu to merilo izpolnjuje, skupaj z ustrezno dokumentacijo.

78.   Promet, ki ga ustvarja kamp (1 točka)

Na območju kampa se za prevoz in oskrbovanje ne uporabljajo vozila z motorjem z notranjim izgorevanjem.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži pojasnila o tem, kako se v kampu to merilo izpolnjuje, skupaj z ustrezno dokumentacijo.

79.   Vozički za goste v kampu (1 točka)

Za prevoz prtljage in potrebe nakupovanja v kampu so gostom brezplačno na voljo vozički ali druga nemotorizirana prevozna sredstva.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži pojasnila o tem, kako se v kampu to merilo izpolnjuje, skupaj z ustrezno dokumentacijo.

80.   Neprekrite površine (1 točka)

Najmanj 90 % površin kampa ni prekritih z asfaltom/betonom ali drugimi nepredušnimi materiali, ki onemogočajo pravilno odvodnjavanje in zračenje prsti.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži pojasnila o tem, kako se v kampu to merilo izpolnjuje, skupaj z ustrezno dokumentacijo.

81.   Krajinsko urejanje streh (2 točke)

Najmanj 50 % stavb v kampu s primernimi strehami (ravne strehe ali strehe z majhnim naklonom), ki se ne uporabljajo za druge namene, se zasadi s travo ali rastlinjem.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži pojasnila o tem, kako se v kampu to merilo izpolnjuje, skupaj z ustrezno dokumentacijo.

82.   Okoljsko obveščanje in izobraževanje (do 3 točke)

Kamp goste okoljsko obvešča in izobražuje o ukrepih za ohranjanje lokalne biotske raznovrstnosti, krajine in narave (1,5 točke). Zabava za goste vključuje elemente okoljskega izobraževanja (1,5 točke).

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži podrobna pojasnila o tem, kako se v kampu to merilo izpolnjuje, skupaj z ustrezno dokumentacijo.

83.   Prepoved kajenja v skupnih prostorih in najemnih nastanitvenih objektih (do 1,5 točke)

Kajenje je prepovedano v vseh notranjih skupnih prostorih in v najmanj 70 % (1 točka) ali najmanj 95 % (1,5 točke) najemnih nastanitvenih objektov.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik navede število in vrsto območij ter v katerih od teh se ne kadi.

84.   Kolesa (1,5 točke)

Gostom so na voljo kolesa (najmanj tri kolesa za vsakih 50 parcel in/ali najemnih nastanitvenih enot).

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži pojasnila o tem, kako se v kampu to merilo izpolnjuje.

85.   Prevoz z domenjene točke (1 točka)

Gostom kampa, ki se vozijo z javnim prevozom, se ob prihodu ponudi prevoz z domenjene točke z okolju prijaznimi prevoznimi sredstvi, kot so avtomobili na električni pogon ali sani s konjsko vprego.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži pojasnila o tem, kako se v kampu to merilo izpolnjuje, in primer obveščanja gostov o tem.

86.   Povratne steklenice/steklenice za ponovno polnjenje (do 3 točke)

Ponudba kampa vsebuje pijače v povratnih steklenicah/steklenicah za ponovno polnjenje: brezalkoholne pijače (1 točka), pivo (1 točka), voda (1 točka).

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži podrobna pojasnila o tem, kako se v kampu to merilo izpolnjuje, skupaj z ustrezno dokumentacijo, ki jo pridobi od dobaviteljev steklenic.

87.   Uporaba proizvodov za ponovno polnjenje (do 2 točki)

V kampu se za daljinske upravljalnike televizijskih sprejemnikov uporabljajo samo baterije za ponovno polnjenje (1 točka), za tiskalnike in fotokopirne stroje pa samo tonerske kartuše, ki jih je mogoče polniti (1 točka).

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži podrobna pojasnila o tem, kako se v kampu to merilo izpolnjuje, skupaj z ustrezno dokumentacijo, ki jo pridobi od dobaviteljev baterij ali polnilcev tonerskih kartuš.

88.   Papirni proizvodi (do 3 točke)

Najmanj 80 % toaletnega papirja/papirja za robčke in/ali pisarniškega papirja in/ali papirja za tiskanje, ki se uporablja, ima znak Skupnosti za okolje ali drug nacionalni ali regionalni znak za okolje ISO tipa I (po 1 točka za vsako od teh treh kategorij papirnih proizvodov).

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži podatke in dokumentacijo (vključno z ustreznimi računi) z navedenimi količinami tovrstnih proizvodov, ki se uporabljajo, in količinami proizvodov z znakom za okolje.

89.   Trajno blago (do 3 točke)

Najmanj 30 % katere koli kategorije trajnega blaga (kot so posteljnina, brisače, namizno perilo, osebni računalniki, prenosni računalniki, televizijski sprejemniki, posteljni vložki, pohištvo, pralni stroji, pomivalni stroji, hladilniki, sesalniki, trde talne obloge, žarnice) v kampu, vključno z najemnimi nastanitvenimi objekti, ima znak Skupnosti za okolje ali drug nacionalni ali regionalni znak za okolje ISO tipa I (po 1 točka do največ tri kategorije trajnostnega blaga).

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži podatke in dokumentacijo z navedenimi količinami teh proizvodov v lasti kampa in količinami proizvodov z znakom za okolje.

90.   Lokalni živilski proizvodi (do 3 točke)

Pri vsakem obroku, vključno z zajtrkom, se ponudita vsaj dva lokalna in sezonska (za sveže sadje in zelenjavo) živilska proizvoda (1,5 točke).

Kjer je primerno, se prepove uživanje lokalnih ogroženih vrst, kot so posebne vrste rib in rakov, ter prodaja mesa divjadi in kozic iz gojilnic, ki ogrožajo gozdove mangrov, v gostinskih lokalih (1,5 točke) in trgovinah (1,5 točke).

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila skupaj z ustrezno dokumentacijo.

91.   Ekološko pridelana hrana (do 3 točke)

Glavne sestavine najmanj dveh jedi (1 točka) ali celotnega menija z zajtrkom vred (2 točki) in najmanj štirje proizvodi, ki so naprodaj v trgovini (1 točka), so pridelani po metodah ekološke pridelave v skladu z Uredbo (ES) št. 834/2007 ali v skladu z znakom za okolje ISO tipa 1.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila skupaj z ustrezno dokumentacijo.

92.   Kakovost zraka v notranjih prostorih (do 4 točke)

V notranjih prostorih kampa se zagotovi najboljša mogoča kakovost zraka z enim od naslednjih ukrepov ali obema:

| — | sobe, najemni nastanitveni objekti in skupni prostori so urejeni v skladu z zahtevami iz točke 3 Priloge I Direktive Sveta 89/106/EGS (24), ter vsebujejo izključno barve, dekor, pohištvo in druge materiale, ki jim je bil podeljen znak Skupnosti za okolje ali drug enakovreden okoljski znak za majhne izpuste ISO tipa I (2 točki), |
| --- | --- |

—

sobe, najemni nastanitveni objekti in skupni prostori so urejeni v skladu z zahtevami iz točke 3 Priloge I Direktive Sveta 89/106/EGS (24), ter vsebujejo izključno barve, dekor, pohištvo in druge materiale, ki jim je bil podeljen znak Skupnosti za okolje ali drug enakovreden okoljski znak za majhne izpuste ISO tipa I (2 točki),

| — | sobe, najemni nastanitveni objekti in skupni prostori niso odišavljeni, rjuhe, brisače in tekstil se perejo z neodišavljenimi pralnimi praški (1 točka), čiščenje pa se izvaja s čistilnimi sredstvi brez dišav (1 točka). |
| --- | --- |

—

sobe, najemni nastanitveni objekti in skupni prostori niso odišavljeni, rjuhe, brisače in tekstil se perejo z neodišavljenimi pralnimi praški (1 točka), čiščenje pa se izvaja s čistilnimi sredstvi brez dišav (1 točka).

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila skupaj z ustrezno dokumentacijo. Kar zadeva zahtevo v zvezi z dišavami, zadostuje seznam elementov/sestavin za neodišavljeno pranje in čiščenje.

SPLOŠNO UPRAVLJANJE

93.   Registracija v sistemu EMAS (3 točke) ali certifikat ISO (2 točki) kampa

Kamp je registriran v sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) (3 točke) ali certificiran po standardu ISO 14001 (2 točki).

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži primerna dokazila o registraciji v sistemu EMAS ali certifikatu ISO 14001.

94.   Registracija v sistemu EMAS (1,5 točke) ali certifikat ISO (1 točka) dobaviteljev

Vsaj eden od glavnih dobaviteljev ali ponudnikov storitev kampa je registriran v sistemu EMAS (1,5 točke) ali certificiran po standardu ISO 14001 (1 točka).

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži ustrezna dokazila o registraciji v sistemu EMAS ali certifikatu ISO 14001 vsaj enega od njegovih glavnih dobaviteljev.

95.   Usklajenost podizvajalcev z obveznimi merili (do 4 točke)

Če dodatne gostinske storitve ali storitve prostočasnih/rekreacijskih dejavnosti opravljajo podizvajalci, te storitve izpolnjujejo vsa obvezna merila iz te prilogi, ki veljajo za to vrsto storitev (2 točki za vsako storitev v zvezi s ponudbo hrane in pijače in/ali objekti za prostočasne dejavnosti, ki je na voljo v kampu).

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži ustrezno dokumentacijo o pogodbenih dogovorih s svojimi podizvajalci, ki se nanaša na njihovo izpolnjevanje obveznih meril.

96.   Merilniki porabe električne energije in vode (do 2 točki)

V kampu so nameščeni dodatni merilniki porabe električne energije in vode, da se omogoči zbiranje podatkov o porabi pri različnih dejavnostih in/ali napravah, na primer v sobah, pri pranju perila, kuhinjskih storitvah in/ali posebnih napravah, kot so hladilniki, pralni stroji itd. (1 točka). Vsaka parcela ima svoj merilnik porabe električne energije in/ali vode (1 točka).

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži podrobna pojasnila o tem, kako se v kampu to merilo izpolnjuje, skupaj z analizo zbranih podatkov (če so že na voljo).

97.   Dodatni okoljski ukrepi (največ 3 točke)

Ali:

| (a) | dodatni okoljski ukrepi (do 1,5 točke za vsakega in skupaj največ 3 točke): uprava kampa sprejema ukrepe, ki dopolnjujejo tiste, določene z merili v tem oddelku ali oddelku A, da bi se izboljšala okoljska učinkovitost kampa. Pristojni organ, ki ocenjuje vlogo, lahko za vsakega od teh ukrepov podeli največ 1,5 točke;

  Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila skupaj z natančnim opisom vsakega dodatnega ukrepa, za katerega želi, da se upošteva.
  Ali: |
| --- | --- |

(a)

dodatni okoljski ukrepi (do 1,5 točke za vsakega in skupaj največ 3 točke): uprava kampa sprejema ukrepe, ki dopolnjujejo tiste, določene z merili v tem oddelku ali oddelku A, da bi se izboljšala okoljska učinkovitost kampa. Pristojni organ, ki ocenjuje vlogo, lahko za vsakega od teh ukrepov podeli največ 1,5 točke;

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila skupaj z natančnim opisom vsakega dodatnega ukrepa, za katerega želi, da se upošteva.

Ali:

| (b) | pridobitev znaka za okolje (3 točke): kampu je podeljen eden od nacionalnih ali regionalnih znakov za okolje ISO tipa I.

  Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži ustrezna dokazila o podeljenem znaku za okolje. |
| --- | --- |

(b)

pridobitev znaka za okolje (3 točke): kampu je podeljen eden od nacionalnih ali regionalnih znakov za okolje ISO tipa I.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži ustrezna dokazila o podeljenem znaku za okolje.

---

(1)  UL L 283, 27.10.2001, str. 33.

(2)  UL L 52, 21.2.2004, str. 50.

(3)  UL L 167, 22.6.1992, str. 17.

(4)  S členom 3 Direktive 92/42/EGS so izvzeti naslednji ogrevalni kotli: toplovodni kotli, kurjeni z več vrstami goriva, vključno s trdim gorivom; oprema za sprotno pripravo tople vode; ogrevalni kotli, konstruirani za kurjenje z gorivi, katerih lastnosti se bistveno razlikujejo od običajnih tekočih in plinastih goriv na trgu (industrijski odpadni plini, bioplin itd.); kuhalniki in naprave, konstruirani predvsem za gretje posameznih prostorov, v katere so vgrajeni, s pomožno funkcijo dovajanja tople vode za potrebe centralnega ogrevanja in sanitarno toplo vodo.

(5)  UL L 86, 3.4.2002, str. 26.

(6)  UL L 1, 4.1.2003, str. 65.

(7)  UL L 40, 11.2.1989, str. 12.

(8)  UL L 71, 10.3.1998, str. 1.

(9)  UL L 372, 27.12.2006, str. 19.

(10)  UL L 226, 6.9.2000, str. 3.

(11)  UL L 37, 13.2.2003, str. 24.

(12)  UL L 37, 13.2.2003, str. 19.

(13)  UL L 114, 24.4.2001, str. 1.

(14)  UL L 161, 14.6.2006, str. 1.

(15)  UL L 32, 6.2.2007, str. 183.

(16)  UL L 45, 17.2.1994, str. 1.

(17)  UL L 128, 15.5.2002, str. 45.

(18)  UL L 118, 7.5.1997, str. 1.

(19)  UL L 136, 21.6.1995, str. 1.

(20)  UL L 39, 13.2.2008, str. 1.

(21)  UL L 67, 12.3.2003, str. 22.

(22)  UL L 136, 21.6.1995, str. 28.

(23)  UL L 189, 20.7.2007, str. 1.

(24)  UL L 40, 11.2.1989, str. 12.

---

| 28.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 196/59 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 196/59

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 24. julija 2009

o dodelitvi najvišjega zneska pomoči za zasebno skladiščenje oljčnega olja v okviru razpisnega postopka, odprtega z Uredbo (ES) št. 542/2009

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 6059)

(Besedilo v francoskem, grškem, italijanskem, portugalskem in španskem jeziku je edino verodostojno)

(2009/565/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti člena 43(d) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 542/2009 z dne 23.6.2009 o začetku razpisnega postopka za pomoč za zasebno skladiščenje oljčnega olja (2) določa dve razpisni podobdobji. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 542/2009 z dne 23.6.2009 o začetku razpisnega postopka za pomoč za zasebno skladiščenje oljčnega olja (2) določa dve razpisni podobdobji.

| (2) | V skladu s členom 13(1) Uredbe Komisije (ES) št. 826/2008 z dne 20. avgusta 2008 o skupnih pravilih za dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje za nekatere kmetijske proizvode (3) Komisija na podlagi ponudb, ki jih priglasijo države članice, bodisi določi najvišji znesek pomoči bodisi ga ne določi. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 13(1) Uredbe Komisije (ES) št. 826/2008 z dne 20. avgusta 2008 o skupnih pravilih za dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje za nekatere kmetijske proizvode (3) Komisija na podlagi ponudb, ki jih priglasijo države članice, bodisi določi najvišji znesek pomoči bodisi ga ne določi.

| (3) | Na podlagi ponudb, vloženih ob drugem delnem povabilu k oddaji ponudb, je primerno, da se določi najvišji znesek pomoči za zasebno skladiščenje oljčnega olja za razpisno podobdobje, ki se konča 16. julija 2009. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi ponudb, vloženih ob drugem delnem povabilu k oddaji ponudb, je primerno, da se določi najvišji znesek pomoči za zasebno skladiščenje oljčnega olja za razpisno podobdobje, ki se konča 16. julija 2009.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Za razpisno podobdobje, ki se konča 16. julija 2009, v okviru razpisnega postopka, odprtega z Uredbo (ES) št. 542/2009, je najvišji znesek pomoči za oljčno olje določen v Prilogi k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Helensko republiko Kraljevino Španijo Francosko republiko Italijansko republiko in Portugalsko republiko.

V Bruslju, 24. julija 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 161, 24.6.2009, str. 3.

2

(3)  UL L 223, 21.8.2008, str. 3.

3

---

PRILOGA

| (EUR/tono/dan) |
| --- |
| Proizvod | Najvišji znesek pomoči |
| Ekstra deviško oljčno olje | 1,3 |
| Deviško oljčno olje | 1,3 |

(EUR/tono/dan)

Proizvod

Najvišji znesek pomoči

Ekstra deviško oljčno olje

1,3

Deviško oljčno olje

1,3

---

| 28.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 196/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 196/61

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 27. julija 2009

o spremembi Sklepa Komisije 2008/721/ES v zvezi z nadomestili za člane znanstvenih odborov in strokovnjake na področju varstva potrošnikov, javnega zdravja in okolja

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 5767)

(2009/566/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 152 in 153 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 19 Sklepa Komisije 2008/721/ES z dne 5. septembra 2008 o vzpostavitvi svetovalne strukture znanstvenih odborov in strokovnjakov na področju varstva potrošnikov, javnega zdravja in okolja ter razveljavitvi Sklepa 2004/210/ES (1) določa, da so člani znanstvenih odborov, znanstveni svetovalci iz Skupine in zunanji strokovnjaki upravičeni do nadomestil za udeležbo na sestankih odborov, tematskih delavnicah, delovnih skupinah in drugih sestankih in dogodkih, ki jih organizira Komisija, ter za poročanje o posameznih vprašanjih. |
| --- | --- |

(1)

Člen 19 Sklepa Komisije 2008/721/ES z dne 5. septembra 2008 o vzpostavitvi svetovalne strukture znanstvenih odborov in strokovnjakov na področju varstva potrošnikov, javnega zdravja in okolja ter razveljavitvi Sklepa 2004/210/ES (1) določa, da so člani znanstvenih odborov, znanstveni svetovalci iz Skupine in zunanji strokovnjaki upravičeni do nadomestil za udeležbo na sestankih odborov, tematskih delavnicah, delovnih skupinah in drugih sestankih in dogodkih, ki jih organizira Komisija, ter za poročanje o posameznih vprašanjih.

| (2) | Priloga III k Sklepu 2008/721/ES določa 300 EUR kot sejnino za vsak cel dan udeležbe, 150 EUR kot sejnino za udeležbo na dopoldanskem ali popoldanskem zasedanju in 300 EUR za udeležbo v funkciji poročevalca. Ta znesek se lahko poveča na 600 EUR za vprašanja, pri katerih je treba vložiti zelo veliko dela, če je to v celoti upravičeno in so na voljo proračunska sredstva. |
| --- | --- |

(2)

Priloga III k Sklepu 2008/721/ES določa 300 EUR kot sejnino za vsak cel dan udeležbe, 150 EUR kot sejnino za udeležbo na dopoldanskem ali popoldanskem zasedanju in 300 EUR za udeležbo v funkciji poročevalca. Ta znesek se lahko poveča na 600 EUR za vprašanja, pri katerih je treba vložiti zelo veliko dela, če je to v celoti upravičeno in so na voljo proračunska sredstva.

| (3) | Priloga tudi določa, da bo Komisija redno preverjala potrebo po prilagoditvi teh nadomestil glede na indekse cen, določitev nadomestil, izplačanih strokovnjakom drugih evropskih organov, in izkušnje z delovno obremenitvijo članov, pridruženih članov, drugih znanstvenih svetovalcev in zunanjih strokovnjakov. Prvič naj bi to preverjala leta 2009. |
| --- | --- |

(3)

Priloga tudi določa, da bo Komisija redno preverjala potrebo po prilagoditvi teh nadomestil glede na indekse cen, določitev nadomestil, izplačanih strokovnjakom drugih evropskih organov, in izkušnje z delovno obremenitvijo članov, pridruženih članov, drugih znanstvenih svetovalcev in zunanjih strokovnjakov. Prvič naj bi to preverjala leta 2009.

| (4) | Sedanja višina nadomestil je bila določena leta 1997 za člane in strokovnjake teles, ki so bila predhodniki teh znanstvenih odborov, in po tistem ni bila na novo določena. Dnevna sejnina, prilagojena glede na zvišanje cen življenjskih potrebščin v obdobju 1997–2008 na podlagi podatkov o indeksu cen življenjskih potrebščin EUROSTAT-a, bi znašala 381,50 EUR. Ta znesek bi bilo treba zaokrožiti na 385 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Sedanja višina nadomestil je bila določena leta 1997 za člane in strokovnjake teles, ki so bila predhodniki teh znanstvenih odborov, in po tistem ni bila na novo določena. Dnevna sejnina, prilagojena glede na zvišanje cen življenjskih potrebščin v obdobju 1997–2008 na podlagi podatkov o indeksu cen življenjskih potrebščin EUROSTAT-a, bi znašala 381,50 EUR. Ta znesek bi bilo treba zaokrožiti na 385 EUR.

| (5) | Razliko med celodnevnimi in poldnevnimi sestanki bi bilo treba odpraviti, da bi se upošteval čas, porabljen za potovanje in prevoz. |
| --- | --- |

(5)

Razliko med celodnevnimi in poldnevnimi sestanki bi bilo treba odpraviti, da bi se upošteval čas, porabljen za potovanje in prevoz.

| (6) | Po izkušnjah je obremenitev poročevalcev močno odvisna od zapletenosti in trajanja dejavnosti, potrebnih za pripravo mnenja ob upoštevanju zapletenosti vprašanja, razpoložljivosti in dostopnosti podatkov, količine literature, ki jo je treba preučiti, potrebe po sodelovanju z drugimi organi ter obsega in zapletenosti potrebnih posvetovanj z zainteresiranimi stranmi in javnih posvetovanj. Sedanja zneska nadomestila za poročevalce ne odražata dejanskega razpona stanj, zato bi bilo treba uvesti več razponov nadomestil za poročevalce – |
| --- | --- |

(6)

Po izkušnjah je obremenitev poročevalcev močno odvisna od zapletenosti in trajanja dejavnosti, potrebnih za pripravo mnenja ob upoštevanju zapletenosti vprašanja, razpoložljivosti in dostopnosti podatkov, količine literature, ki jo je treba preučiti, potrebe po sodelovanju z drugimi organi ter obsega in zapletenosti potrebnih posvetovanj z zainteresiranimi stranmi in javnih posvetovanj. Sedanja zneska nadomestila za poročevalce ne odražata dejanskega razpona stanj, zato bi bilo treba uvesti več razponov nadomestil za poročevalce –

SKLENILA:

Edini člen

Priloga III k Sklepu 2008/721/ES se nadomesti z besedilom v Prilogi k temu sklepu.

V Bruslju, 27. julija 2009

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 241, 10.9.2008, str. 21.

1

---

PRILOGA

„PRILOGA III

NADOMESTILA

Člani znanstvenih odborov, znanstveni svetovalci iz skupine in zunanji strokovnjaki so upravičeni do nadomestil za udeležbo pri dejavnostih znanstvenih odborov:

Za udeležbo na sestankih odborov, delavnicah, delovnih skupinah in drugih sestankih in dogodkih, ki jih organizira Komisija:

| — | 385 EUR za vsak dan sestanka, ki so se ga udeležili. |
| --- | --- |

—

385 EUR za vsak dan sestanka, ki so se ga udeležili.

Za delo poročevalca:

| — | Nadomestilo se spreminja glede na delovno obremenitev v zvezi z zapletenostjo zadeve, čas, potreben za pripravo mnenja, količino in dosegljivost podatkov in strokovne literature in informacij, ki jih je treba zbrati in obdelati, ter obseg in zapletenost javnih posvetovanj in posvetovanj z zainteresiranimi stranmi ter stikov z drugimi telesi ob upoštevanju naslednjih okvirnih meril:






  Znesek | Okvirna merila |
| --- | --- | --- |
| 385 EUR | — | enostavna in rutinska vprašanja |

—

Nadomestilo se spreminja glede na delovno obremenitev v zvezi z zapletenostjo zadeve, čas, potreben za pripravo mnenja, količino in dosegljivost podatkov in strokovne literature in informacij, ki jih je treba zbrati in obdelati, ter obseg in zapletenost javnih posvetovanj in posvetovanj z zainteresiranimi stranmi ter stikov z drugimi telesi ob upoštevanju naslednjih okvirnih meril:

Znesek

Okvirna merila

385 EUR

—

enostavna in rutinska vprašanja

| — | mnenje temelji na preučitvi dosjeja ob manj obširnem iskanju podatkov in manj obširnem študiju literature |
| --- | --- |

—

mnenje temelji na preučitvi dosjeja ob manj obširnem iskanju podatkov in manj obširnem študiju literature

| — | ni javnega posvetovanja |
| --- | --- |

—

ni javnega posvetovanja

| — | med prvim in zadnjim sestankom ne sme preteči več kot pet mesecev |
| --- | --- |

—

med prvim in zadnjim sestankom ne sme preteči več kot pet mesecev

770 EUR

| — | zapleteno vprašanje |
| --- | --- |

—

zapleteno vprašanje

| — | mnenje temelji na obsežnem iskanju in preučevanju podatkov in literature |
| --- | --- |

—

mnenje temelji na obsežnem iskanju in preučevanju podatkov in literature

| — | posvetovanje z zainteresiranimi stranmi in/ali javno posvetovanje z manjšo delovno obremenjenostjo zaradi preučitve povratnih informacij |
| --- | --- |

—

posvetovanje z zainteresiranimi stranmi in/ali javno posvetovanje z manjšo delovno obremenjenostjo zaradi preučitve povratnih informacij

| — | med prvim in zadnjim sestankom preteče 5 do 9 mesecev |
| --- | --- |

—

med prvim in zadnjim sestankom preteče 5 do 9 mesecev

1 155 EUR

| — | zelo zapleteno vprašanje |
| --- | --- |

—

zelo zapleteno vprašanje

| — | potrebna sta zelo obširno iskanje in analiza podatkov in literature |
| --- | --- |

—

potrebna sta zelo obširno iskanje in analiza podatkov in literature

| — | obsežna in zapletena posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, javnostjo in drugimi strokovnimi organi in preučitev pomembnih povratnih informacij |
| --- | --- |

—

obsežna in zapletena posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, javnostjo in drugimi strokovnimi organi in preučitev pomembnih povratnih informacij

| — | med prvim in zadnjim sestankom preteče več kot 9 mesecev |
| --- | --- |

—

med prvim in zadnjim sestankom preteče več kot 9 mesecev

| — | Na podlagi zgoraj omenjenih meril bo Komisija za vsak posamezen primer v zahtevi za mnenje navedla, kateri zneski za nadomestilo za poročevalca se uporabijo. Komisija lahko med pripravljalnim delom za zahtevano mnenje izbere drug znesek, če to upravičujejo nepredvidene spremembe v zvezi z ustreznimi merili. |
| --- | --- |

—

Na podlagi zgoraj omenjenih meril bo Komisija za vsak posamezen primer v zahtevi za mnenje navedla, kateri zneski za nadomestilo za poročevalca se uporabijo. Komisija lahko med pripravljalnim delom za zahtevano mnenje izbere drug znesek, če to upravičujejo nepredvidene spremembe v zvezi z ustreznimi merili.

| — | Komisija bo redno ocenjevala potrebo po prilagoditvi teh nadomestil glede na indekse cen, določitev nadomestil, izplačanih strokovnjakom drugih evropskih organov, in izkušnje z delovno obremenitvijo članov, pridruženih članov, drugih znanstvenih svetovalcev in zunanjih strokovnjakov.“ |
| --- | --- |

—

Komisija bo redno ocenjevala potrebo po prilagoditvi teh nadomestil glede na indekse cen, določitev nadomestil, izplačanih strokovnjakom drugih evropskih organov, in izkušnje z delovno obremenitvijo članov, pridruženih članov, drugih znanstvenih svetovalcev in zunanjih strokovnjakov.“

---