# Europos Sąjungos L 91/2016

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 91 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 59 metai2016m. balandžio 7d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 91

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

59 metai2016m. balandžio 7d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2016 m. balandžio 6 d. Komisijos reglamentas (ES) 2016/539, kuriuo dėl pilotų mokymo, egzaminavimo ir periodinio tikrinimo reikalavimų, susijusių su nustatytų charakteristikų navigacija, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1178/2011 (
  1
  ) | 1 |
| | | 2016 m. balandžio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/540, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 16 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2016 m. vasario 15 d. Tarybos sprendimas (ES) 2016/541, kuriuo Graikija įspėjama, kad imtųsi deficito mažinimo priemonių, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti (2015/1410) | 18 |
| | * | 2016 m. vasario 15 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/542 dėl Sąjungos trumpalaikės finansinės pagalbos suteikimo Graikijai (2015/1181) | 22 |
| | * | 2016 m. vasario 15 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/543, kuriuo patvirtinama Graikijos koregavimo programa (2015/1182) | 26 |
| | * | 2016 m. vasario 15 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/544, kuriuo patvirtinama Graikijos makroekonominio koregavimo programa (2015/1411) | 27 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2016 m. balandžio 6 d. Komisijos reglamentas (ES) 2016/539, kuriuo dėl pilotų mokymo, egzaminavimo ir periodinio tikrinimo reikalavimų, susijusių su nustatytų charakteristikų navigacija, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1178/2011 (
  1
  )

1

1

2016 m. balandžio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/540, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

16

SPRENDIMAI

*

2016 m. vasario 15 d. Tarybos sprendimas (ES) 2016/541, kuriuo Graikija įspėjama, kad imtųsi deficito mažinimo priemonių, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti (2015/1410)

18

*

2016 m. vasario 15 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/542 dėl Sąjungos trumpalaikės finansinės pagalbos suteikimo Graikijai (2015/1181)

22

*

2016 m. vasario 15 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/543, kuriuo patvirtinama Graikijos koregavimo programa (2015/1182)

26

*

2016 m. vasario 15 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/544, kuriuo patvirtinama Graikijos makroekonominio koregavimo programa (2015/1411)

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2016 4 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 4 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 91/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) 2016/539

2016 m. balandžio 6 d.

kuriuo dėl pilotų mokymo, egzaminavimo ir periodinio tikrinimo reikalavimų, susijusių su nustatytų charakteristikų navigacija, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1178/2011

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 dėl bendrųjų taisyklių civilinės aviacijos srityje ir įsteigiantį Europos aviacijos saugos agentūrą, panaikinantį Tarybos direktyvą 91/670/EEB, Reglamentą (EB) Nr. 1592/2002 ir Direktyvą 2004/36/EB (1), ypač į jo 7 straipsnio 6 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1178/2011 (2) nustatytos tam tikrais orlaiviais skraidantiems pilotams ir su tų pilotų mokymu, egzaminavimu ir tikrinimu susijusiems imituojamo skrydžio treniruokliams, asmenims ir organizacijoms taikomos sąlygos; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1178/2011 (2) nustatytos tam tikrais orlaiviais skraidantiems pilotams ir su tų pilotų mokymu, egzaminavimu ir tikrinimu susijusiems imituojamo skrydžio treniruokliams, asmenims ir organizacijoms taikomos sąlygos;

| (2) | į tą reglamentą būtina įrašyti papildomus reikalavimus dėl pilotų mokymo, egzaminavimo ir periodinio tikrinimo, taikytinus pilotams, kurie skraido pagal nustatytų charakteristikų navigacijos (angl. PBN, performance-based navigation) procedūras, todėl jų turima skrydžio pagal prietaisus kvalifikacija (angl. IR, instrument rating) turi būti papildyta PBN teisių patvirtinimu. Dėl PBN patvirtinimo kompetentingai institucijai neturėtų tekti papildomos administracinės naštos; |
| --- | --- |

(2)

į tą reglamentą būtina įrašyti papildomus reikalavimus dėl pilotų mokymo, egzaminavimo ir periodinio tikrinimo, taikytinus pilotams, kurie skraido pagal nustatytų charakteristikų navigacijos (angl. PBN, performance-based navigation) procedūras, todėl jų turima skrydžio pagal prietaisus kvalifikacija (angl. IR, instrument rating) turi būti papildyta PBN teisių patvirtinimu. Dėl PBN patvirtinimo kompetentingai institucijai neturėtų tekti papildomos administracinės naštos;

| (3) | turėtų būti laikoma, kad IR kvalifikaciją turintys pilotai, kurie pagal taikomus nacionalinės teisės ar kitokius reikalavimus įgijo su PBN skrydžiais susijusių teorinių žinių ir praktinių įgūdžių iki šio reglamento taikymo pradžios, papildomus reikalavimus įvykdė, jeigu jie kompetentingai institucijai gali deramai įrodyti, kad taip įgytos jų žinios ir įgūdžiai yra lygiaverčiai žinioms ir įgūdžiams, kurie įgyjami baigus šiame reglamente numatytus kursus ir mokymą. Kompetentingų institucijų sprendimai dėl tokių žinių ir įgūdžių lygiavertiškumo turėtų būti grindžiami objektyvia informacija ir kriterijais; |
| --- | --- |

(3)

turėtų būti laikoma, kad IR kvalifikaciją turintys pilotai, kurie pagal taikomus nacionalinės teisės ar kitokius reikalavimus įgijo su PBN skrydžiais susijusių teorinių žinių ir praktinių įgūdžių iki šio reglamento taikymo pradžios, papildomus reikalavimus įvykdė, jeigu jie kompetentingai institucijai gali deramai įrodyti, kad taip įgytos jų žinios ir įgūdžiai yra lygiaverčiai žinioms ir įgūdžiams, kurie įgyjami baigus šiame reglamente numatytus kursus ir mokymą. Kompetentingų institucijų sprendimai dėl tokių žinių ir įgūdžių lygiavertiškumo turėtų būti grindžiami objektyvia informacija ir kriterijais;

| (4) | ne visi pilotai (ypač bendrosios aviacijos sektoriaus) skraido pagal PBN procedūras, nes, pavyzdžiui, jų orlaiviuose arba vietos aerodrome gali būti neįrengta toms procedūroms reikalinga sertifikuota įranga. Todėl kol kas tokiems pilotams su PBN susijęs papildomas mokymas ir patikrinimai gali būti nereikalingi. Atsižvelgiant į PBN įrangos naudojimo ir procedūrų taikymo visoje Sąjungoje mastą, šiame reglamente turėtų būti numatytas pagrįstas laikotarpis, kuriam pasibaigus minėtiems pilotams bus pradėti taikyti papildomi su PBN susijusio pilotų mokymo, egzaminavimo ir periodinio tikrinimo reikalavimai; |
| --- | --- |

(4)

ne visi pilotai (ypač bendrosios aviacijos sektoriaus) skraido pagal PBN procedūras, nes, pavyzdžiui, jų orlaiviuose arba vietos aerodrome gali būti neįrengta toms procedūroms reikalinga sertifikuota įranga. Todėl kol kas tokiems pilotams su PBN susijęs papildomas mokymas ir patikrinimai gali būti nereikalingi. Atsižvelgiant į PBN įrangos naudojimo ir procedūrų taikymo visoje Sąjungoje mastą, šiame reglamente turėtų būti numatytas pagrįstas laikotarpis, kuriam pasibaigus minėtiems pilotams bus pradėti taikyti papildomi su PBN susijusio pilotų mokymo, egzaminavimo ir periodinio tikrinimo reikalavimai;

| (5) | laikotarpis, kuriuo valstybės narės gali nuspręsti Reglamento (EB) Nr. 1178/2011 nuostatų savo teritorijoje netaikyti trečiosios šalies išduotą licenciją ir susijusį sveikatos pažymėjimą turintiems pilotams, vykdantiems nekomercinius skrydžius tam tikrais orlaiviais, turėtų būti pratęstas, nes Sąjunga su tam tikromis trečiosiomis šalimis šiuo metu derasi, kad būtų sudarytos palankesnės tokių licencijų ir sveikatos pažymėjimų keitimo sąlygos. Turėtų būti aiškiai nustatyta, kad tais atvejais, kai valstybė narė priima arba yra priėmusi tokį sprendimą, ji tą sprendimą turėtų tinkamai paskelbti, kad visi suinteresuotieji subjektai galėtų su tuo sprendimu susipažinti ir būtų užtikrina atitiktis skaidrumo ir teisinio tikrumo reikalavimams; |
| --- | --- |

(5)

laikotarpis, kuriuo valstybės narės gali nuspręsti Reglamento (EB) Nr. 1178/2011 nuostatų savo teritorijoje netaikyti trečiosios šalies išduotą licenciją ir susijusį sveikatos pažymėjimą turintiems pilotams, vykdantiems nekomercinius skrydžius tam tikrais orlaiviais, turėtų būti pratęstas, nes Sąjunga su tam tikromis trečiosiomis šalimis šiuo metu derasi, kad būtų sudarytos palankesnės tokių licencijų ir sveikatos pažymėjimų keitimo sąlygos. Turėtų būti aiškiai nustatyta, kad tais atvejais, kai valstybė narė priima arba yra priėmusi tokį sprendimą, ji tą sprendimą turėtų tinkamai paskelbti, kad visi suinteresuotieji subjektai galėtų su tuo sprendimu susipažinti ir būtų užtikrina atitiktis skaidrumo ir teisinio tikrumo reikalavimams;

| (6) | į Reglamentą (ES) Nr. 1178/2011 taip pat turėtų būti įtraukti papildomi reikalavimai dėl lakūnų bandytojų teisių, kad šie pilotai tam tikrus skrydžius orlaiviu galėtų vykdyti neturėdami atitinkamos klasės ar tipo kvalifikacijos; |
| --- | --- |

(6)

į Reglamentą (ES) Nr. 1178/2011 taip pat turėtų būti įtraukti papildomi reikalavimai dėl lakūnų bandytojų teisių, kad šie pilotai tam tikrus skrydžius orlaiviu galėtų vykdyti neturėdami atitinkamos klasės ar tipo kvalifikacijos;

| (7) | Reglamente (ES) Nr. 1178/2011 numatyta, kad daugianarės įgulos piloto licencijai (angl. MPL, multi-pilot licence) gauti skirtą mokymą turi organizuoti tik patvirtinta mokymo organizacija, priklausanti oro transporto operatoriui. Be to, tame reglamente numatyta, kad MPL turėtojas gali naudotis MPL teisėmis tik jei yra baigęs to paties operatoriaus rengiamą keitimo kursą. Pasitaiko atvejų, kai dėl operatoriaus kaltės kai kurie MPL turėtojai negali baigti to operatoriaus organizuojamo keitimo kurso ir todėl negali dirbti nei tam, nei kitam operatoriui. Apribojimas naudotis MPL teisėmis kitur lemia tai, kad tie MPL turėtojai atsiduria nepalankioje padėtyje, nors tai nėra pagrįsta saugos priežastimis. Operatorių pakeitę pilotai privalo baigti naujo operatoriaus organizuojamą keitimo kursą, nors ir yra baigę ankstesnio operatoriaus organizuotą keitimo kursą. Be to, operatoriaus organizuojamas keitimo kursas turi būti toks, kad jame būtų deramai atsižvelgta į pilotų, kurie ateina dirbti tam operatoriui, patirtį. Todėl tą apribojimą būtina panaikinti. Tokiu būdu MPL reikalavimai bus taip pat suderinti su ICAO standartais; |
| --- | --- |

(7)

Reglamente (ES) Nr. 1178/2011 numatyta, kad daugianarės įgulos piloto licencijai (angl. MPL, multi-pilot licence) gauti skirtą mokymą turi organizuoti tik patvirtinta mokymo organizacija, priklausanti oro transporto operatoriui. Be to, tame reglamente numatyta, kad MPL turėtojas gali naudotis MPL teisėmis tik jei yra baigęs to paties operatoriaus rengiamą keitimo kursą. Pasitaiko atvejų, kai dėl operatoriaus kaltės kai kurie MPL turėtojai negali baigti to operatoriaus organizuojamo keitimo kurso ir todėl negali dirbti nei tam, nei kitam operatoriui. Apribojimas naudotis MPL teisėmis kitur lemia tai, kad tie MPL turėtojai atsiduria nepalankioje padėtyje, nors tai nėra pagrįsta saugos priežastimis. Operatorių pakeitę pilotai privalo baigti naujo operatoriaus organizuojamą keitimo kursą, nors ir yra baigę ankstesnio operatoriaus organizuotą keitimo kursą. Be to, operatoriaus organizuojamas keitimo kursas turi būti toks, kad jame būtų deramai atsižvelgta į pilotų, kurie ateina dirbti tam operatoriui, patirtį. Todėl tą apribojimą būtina panaikinti. Tokiu būdu MPL reikalavimai bus taip pat suderinti su ICAO standartais;

| (8) | todėl Reglamentas (ES) Nr. 1178/2011 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(8)

todėl Reglamentas (ES) Nr. 1178/2011 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (9) | šiame reglamente numatytos priemonės yra pagrįstos nuomone (3), kurią Europos aviacijos saugos agentūra pateikė pagal Reglamento (EB) Nr. 216/2008 17 straipsnio 2 dalies b punktą ir 19 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

(9)

šiame reglamente numatytos priemonės yra pagrįstos nuomone (3), kurią Europos aviacijos saugos agentūra pateikė pagal Reglamento (EB) Nr. 216/2008 17 straipsnio 2 dalies b punktą ir 19 straipsnio 1 dalį;

| (10) | šiame sprendime numatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (EB) Nr. 216/2008 65 straipsnį įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(10)

šiame sprendime numatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (EB) Nr. 216/2008 65 straipsnį įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1178/2011 iš dalies keičiamas taip:

| 1. | Įterpiamas 4a straipsnis:

  „4a straipsnis
  Su nustatytų charakteristikų navigacija susijusios skrydžio pagal prietaisus kvalifikacijos teisės

  1.   Pilotai gali skraidyti pagal nustatytų charakteristikų navigacijos (PBN) procedūras tik jei jiems suteiktos PBN teisės, kurių patvirtinimu papildoma jų skrydžio pagal prietaisus kvalifikacija (IR).


  2.   Pilotui PBN teisės suteikiamos, jei jis įvykdo visus šiuos reikalavimus:






  a) | pilotas yra sėkmingai baigęs PBN žinias apimantį teorijos kursą pagal I priedo (FCL dalies) FCL.615 dalį; |
| --- | --- | --- |

1.

Įterpiamas 4a straipsnis:

„4a straipsnis

Su nustatytų charakteristikų navigacija susijusios skrydžio pagal prietaisus kvalifikacijos teisės

1.   Pilotai gali skraidyti pagal nustatytų charakteristikų navigacijos (PBN) procedūras tik jei jiems suteiktos PBN teisės, kurių patvirtinimu papildoma jų skrydžio pagal prietaisus kvalifikacija (IR).

2.   Pilotui PBN teisės suteikiamos, jei jis įvykdo visus šiuos reikalavimus:

a)

pilotas yra sėkmingai baigęs PBN žinias apimantį teorijos kursą pagal I priedo (FCL dalies) FCL.615 dalį;

| b) | pilotas yra sėkmingai baigęs PBN skrydžio mokymą pagal I priedo (FCL dalies) FCL.615 dalį; |
| --- | --- |

b)

pilotas yra sėkmingai baigęs PBN skrydžio mokymą pagal I priedo (FCL dalies) FCL.615 dalį;

| c) | pilotas pagal I priedo (FCL dalies) 7 priedėlį yra sėkmingai išlaikęs įgūdžių patikrinimo egzaminą arba pagal I priedo (FCL dalies) 9 priedėlį yra sėkmingai išlaikęs įgūdžių patikrinimo egzaminą arba kvalifikacijos patikrinimo egzaminą. |
| --- | --- |

c)

pilotas pagal I priedo (FCL dalies) 7 priedėlį yra sėkmingai išlaikęs įgūdžių patikrinimo egzaminą arba pagal I priedo (FCL dalies) 9 priedėlį yra sėkmingai išlaikęs įgūdžių patikrinimo egzaminą arba kvalifikacijos patikrinimo egzaminą.

3.   Laikoma, kad 2 dalies a ir b punktų reikalavimai įvykdyti, jei, kompetentingos institucijos manymu, kompetencija, įgyta baigus mokymą arba įgijus su PBN skrydžiais susijusių žinių, yra lygiavertė kompetencijai, įgytai baigus 2 dalies a ir b punktuose nurodytus kursus, ir pilotas tokią kompetenciją egzaminuotojui įrodo per 2 dalies c punkte nurodytą kvalifikacijos patikrinimo egzaminą arba įgūdžių patikrinimo egzaminą.

4.   Išlaikius 2 dalies c punkte nurodytą įgūdžių patikrinimo egzaminą arba kvalifikacijos patikrinimo egzaminą informacija apie sėkmingai įrodytą PBN kompetenciją įrašoma į piloto skraidymų knygelę arba lygiavertį dokumentą ir patvirtinama egzaminuotojo, kuris atliko įgūdžių patikrinimo egzaminą arba kvalifikacijos patikrinimo egzaminą, parašu.

5.   IR kvalifikaciją turintys pilotai, neturintys PBN teisių, gali skraidyti tik tokiais maršrutais ir vykdyti tik tokias artėjimo tūpti operacijas, kurioms nereikia PBN teisių, ir iki 2020 m. rugpjūčio 25 d. nereikalaujama, kad prieš atnaujindami savo IR kvalifikaciją jie būtų išklausę su PBN susijusius mokymo dalykus; po tos datos PBN teises turėti bus reikalaujama prieš suteikiant kiekvieną IR kvalifikaciją.“

| 2. | 10a straipsnis papildomas 5 dalimi:

  „5.   Pilotų mokymo organizacijos užtikrina, kad su PBN teisėmis susijęs mokymas, atitinkantis I priedo (FCL dalies) reikalavimus, į jų siūlomus IR mokymo kursus būtų įtrauktas ne vėliau kaip 2020 m. rugpjūčio 25 d.“ |
| --- | --- |

2.

10a straipsnis papildomas 5 dalimi:

„5.   Pilotų mokymo organizacijos užtikrina, kad su PBN teisėmis susijęs mokymas, atitinkantis I priedo (FCL dalies) reikalavimus, į jų siūlomus IR mokymo kursus būtų įtrauktas ne vėliau kaip 2020 m. rugpjūčio 25 d.“

| 3. | 12 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

  „4.   Nukrypdamos nuo šio straipsnio 1 dalies, valstybės narės gali nuspręsti iki 2017 m. balandžio 8 d. netaikyti šio reglamento nuostatų trečiosios šalies išduotą licenciją ir susijusį sveikatos pažymėjimą turintiems pilotams, vykdantiems nekomercinius skrydžius Reglamento (EB) Nr. 216/2008 4 straipsnio 1 dalies b arba c punktuose nurodytais orlaiviais. Valstybės narės užtikrina tų sprendimų prieinamumą visuomenei.“ |
| --- | --- |

3.

12 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Nukrypdamos nuo šio straipsnio 1 dalies, valstybės narės gali nuspręsti iki 2017 m. balandžio 8 d. netaikyti šio reglamento nuostatų trečiosios šalies išduotą licenciją ir susijusį sveikatos pažymėjimą turintiems pilotams, vykdantiems nekomercinius skrydžius Reglamento (EB) Nr. 216/2008 4 straipsnio 1 dalies b arba c punktuose nurodytais orlaiviais. Valstybės narės užtikrina tų sprendimų prieinamumą visuomenei.“

| 4. | I ir VII priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento priedą. |
| --- | --- |

4.

I ir VII priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Jis taikomas nuo 2016 m. balandžio 8 d.

Tačiau 1 straipsnio 1, 2 ir 4 punktai taikomi nuo 2018 m. rugpjūčio 25 d., išskyrus priedo 1 punkto g papunktį – jis taikomas nuo 2016 m. balandžio 8 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. balandžio 6 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 79, 2008 3 13, p. 1.

1

(2)  
  2011 m. lapkričio 3 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1178/2011, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 nustatomi su civilinės aviacijos orlaivių įgula susiję techniniai reikalavimai ir administracinės procedūros (OL L 311, 2011 11 25, p. 1).

2

(3)  
  2015 m. kovo 31 d. Europos aviacijos saugos agentūros nuomonė Nr. 03/2015 dėl Komisijos reglamento dėl patvirtinimo vykdyti nustatytų charakteristikų navigacijos (PBN) skrydžius kriterijų persvarstymo.

3

---

PRIEDAS

Reglamento (ES) Nr. 1178/2011 I ir VII priedai iš dalies keičiami taip:

| 1) | I priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | FCL.010 dalyje įterpiamos šių terminų apibrėžtys:

  „kampinis artėjimas tūpti– artėjimas tūpti pagal prietaisus, kai didžiausia leidžiama paklaida arba nuokrypis nuo suplanuoto maršruto išreiškiami kurso nuokrypio rodytuvo (CDI) ar lygiaverčio pilotų kabinos rodytuvo rodyklių nuokrypiu;

  ilginis artėjimas tūpti– artėjimas tūpti pagal prietaisus, kai didžiausia leidžiama paklaida arba šoninis nuokrypis nuo suplanuoto maršruto išreiškiami ilgio vienetais, pvz., jūrmylėmis;

  LNAV– šoninė navigacija;

  LPV– radijo švyturio veikimas su vertikaliaisiais orientyrais;

  nustatytų charakteristikų navigacija (PBN)– orlaivio, kuriuo vykdomas skrydis ATS maršrutu, artėjimo tūpti pagal prietaisus procedūra ar skrydis nustatytoje oro erdvėje, veikimo charakteristikų reikalavimais grindžiama zonos navigacija;

  RNP APCH– artėjimo tūpti pagal prietaisus operacijų PBN specifikacija;

  RNP APCH operacija iki LNAV minimumų– dvimatė artėjimo tūpti pagal prietaisus operacija, kurios šoniniai orientyrai grindžiami GNSS vietos nustatymo funkcija;

  RNP APCH operacija iki LNAV/VNAV minimumų– trimatė artėjimo tūpti pagal prietaisus operacija, kurios šoniniai orientyrai grindžiami GNSS vietos nustatymu, o vertikaliuosius orientyrus užtikrina Baro VNAV funkcija arba GNSS vietos nustatymo funkcija su SBAS;

  RNP APCH operacija iki LPV minimumų– trimatė artėjimo tūpti pagal prietaisus operacija, kurios šoniniai ir vertikalieji orientyrai grindžiami GNSS vietos nustatymo funkcija su SBAS;

  RNP AR APCH– navigacijos specifikacija, naudojama vykdant artėjimo tūpti pagal prietaisus operacijas, kurioms būtinas specialusis patvirtinimas;

  trimatė (3D) artėjimo tūpti pagal prietaisus operacija– artėjimo tūpti pagal prietaisus operacija, vykdoma naudojant ir šoninius, ir vertikaliuosius navigacijos orientyrus;

  dvimatė (2D) artėjimo tūpti pagal prietaisus operacija– artėjimo tūpti pagal prietaisus operacija, vykdoma naudojant tik šoninius navigacijos orientyrus;

  VNAV– vertikalioji navigacija.“; |
| --- | --- | --- |

1)

I priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

FCL.010 dalyje įterpiamos šių terminų apibrėžtys:

„kampinis artėjimas tūpti– artėjimas tūpti pagal prietaisus, kai didžiausia leidžiama paklaida arba nuokrypis nuo suplanuoto maršruto išreiškiami kurso nuokrypio rodytuvo (CDI) ar lygiaverčio pilotų kabinos rodytuvo rodyklių nuokrypiu;

ilginis artėjimas tūpti– artėjimas tūpti pagal prietaisus, kai didžiausia leidžiama paklaida arba šoninis nuokrypis nuo suplanuoto maršruto išreiškiami ilgio vienetais, pvz., jūrmylėmis;

LNAV– šoninė navigacija;

LPV– radijo švyturio veikimas su vertikaliaisiais orientyrais;

nustatytų charakteristikų navigacija (PBN)– orlaivio, kuriuo vykdomas skrydis ATS maršrutu, artėjimo tūpti pagal prietaisus procedūra ar skrydis nustatytoje oro erdvėje, veikimo charakteristikų reikalavimais grindžiama zonos navigacija;

RNP APCH– artėjimo tūpti pagal prietaisus operacijų PBN specifikacija;

RNP APCH operacija iki LNAV minimumų– dvimatė artėjimo tūpti pagal prietaisus operacija, kurios šoniniai orientyrai grindžiami GNSS vietos nustatymo funkcija;

RNP APCH operacija iki LNAV/VNAV minimumų– trimatė artėjimo tūpti pagal prietaisus operacija, kurios šoniniai orientyrai grindžiami GNSS vietos nustatymu, o vertikaliuosius orientyrus užtikrina Baro VNAV funkcija arba GNSS vietos nustatymo funkcija su SBAS;

RNP APCH operacija iki LPV minimumų– trimatė artėjimo tūpti pagal prietaisus operacija, kurios šoniniai ir vertikalieji orientyrai grindžiami GNSS vietos nustatymo funkcija su SBAS;

RNP AR APCH– navigacijos specifikacija, naudojama vykdant artėjimo tūpti pagal prietaisus operacijas, kurioms būtinas specialusis patvirtinimas;

trimatė (3D) artėjimo tūpti pagal prietaisus operacija– artėjimo tūpti pagal prietaisus operacija, vykdoma naudojant ir šoninius, ir vertikaliuosius navigacijos orientyrus;

dvimatė (2D) artėjimo tūpti pagal prietaisus operacija– artėjimo tūpti pagal prietaisus operacija, vykdoma naudojant tik šoninius navigacijos orientyrus;

VNAV– vertikalioji navigacija.“;

| b) | FCL.600.IR dalis pakeičiama taip:

  „Išskyrus atvejus, kai FCL.825 dalyje numatyta kitaip, skrydžius pagal IFR lėktuvu, sraigtasparniu, dirižabliu ar jėgainės keliamu orlaiviu vykdo tik asmenys, turintys:






  a) | PPL, CPL, MPL ar ATPL ir |
| --- | --- | --- |

b)

FCL.600.IR dalis pakeičiama taip:

„Išskyrus atvejus, kai FCL.825 dalyje numatyta kitaip, skrydžius pagal IFR lėktuvu, sraigtasparniu, dirižabliu ar jėgainės keliamu orlaiviu vykdo tik asmenys, turintys:

a)

PPL, CPL, MPL ar ATPL ir

| b) | IR kvalifikaciją, kuria suteikiamos oro erdvėje taikomus reikalavimus ir orlaivio kategoriją atitinkančios teisės, išskyrus kai laikomas įgūdžių patikrinimo arba kvalifikacijos patikrinimo egzaminas ar skrendama su instruktoriumi.“; |
| --- | --- |

b)

IR kvalifikaciją, kuria suteikiamos oro erdvėje taikomus reikalavimus ir orlaivio kategoriją atitinkančios teisės, išskyrus kai laikomas įgūdžių patikrinimo arba kvalifikacijos patikrinimo egzaminas ar skrendama su instruktoriumi.“;

| c) | FCL.605.IR dalies a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | IR turėtojui suteikiama teisė skristi orlaiviu pagal IFR, įskaitant PBN skrydžius, ne mažesniame nei 200 pėdų (60 m) apsisprendimo aukštyje.“; |
| --- | --- | --- |

c)

FCL.605.IR dalies a punktas pakeičiamas taip:

„a)

| d) | FCL.700 dalies a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | Piloto licencijos turėtojas nevykdo jokių orlaivio piloto funkcijų, jei jis neturi galiojančios atitinkamos orlaivių klasės ar tipo kvalifikacijos, išskyrus bet kuriuo iš šių atvejų:






  i) | LAPL, SPL ir BPL; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

FCL.700 dalies a punktas pakeičiamas taip:

„a)

i)

LAPL, SPL ir BPL;

| ii) | jis laiko įgūdžių patikrinimo ar kvalifikacijos patikrinimo egzaminą klasės ar tipo kvalifikacijai atnaujinti; |
| --- | --- |

ii)

jis laiko įgūdžių patikrinimo ar kvalifikacijos patikrinimo egzaminą klasės ar tipo kvalifikacijai atnaujinti;

| iii) | jis mokosi skraidyti su instruktoriumi; |
| --- | --- |

iii)

jis mokosi skraidyti su instruktoriumi;

| iv) | jis turi pagal FCL.820 dalį suteiktą lakūno bandytojo kvalifikaciją.“; |
| --- | --- |

iv)

jis turi pagal FCL.820 dalį suteiktą lakūno bandytojo kvalifikaciją.“;

| e) | FCL.700 dalies c punktas išbraukiamas; |
| --- | --- |

e)

FCL.700 dalies c punktas išbraukiamas;

| f) | FCL.820 dalies c punkto 3 papunktis pakeičiamas taip:






  „3) | vykdyti skrydžius neturėdamas H skyriuje nustatytos orlaivio tipo ar klasės kvalifikacijos, išskyrus tai, kad lakūno bandytojo kvalifikacija nesinaudojama komerciniams skrydžiams vykdyti.“; |
| --- | --- | --- |

f)

FCL.820 dalies c punkto 3 papunktis pakeičiamas taip:

„3)

| g) | 5 priedėlio 2 punktas pakeičiamas taip:






  „2. | Patvirtinamas tik komercinio oro transporto operatoriui, sertifikuotam pagal ORO dalį, priklausančios ATO ar ATO, kuri su tokiu operatoriumi yra sudariusi specialų susitarimą, parengtas MPL mokymo kursas.“; |
| --- | --- | --- |

g)

5 priedėlio 2 punktas pakeičiamas taip:

„2.

| h) | 7 priedėlis iš dalies keičiamas taip:






  i) | 1 punktas pakeičiamas taip:






  „1. | Prašymo suteikti IR kvalifikaciją teikėjas privalo būti baigęs skrydžio mokymo kursą tos pačios klasės ar tipo orlaiviu, koks bus naudojamas per įgūdžių patikrinimo egzaminą, ir tokiame orlaivyje turi būti mokymui ir egzaminavimui tinkama įranga.“; |
| --- | --- | --- | --- |

h)

7 priedėlis iš dalies keičiamas taip:

i)

1 punktas pakeičiamas taip:

„1.

| ii) | 11 punktas pakeičiamas taip:






  „11. | Taikomos toliau nurodytos ribos, pakoreguotos atsižvelgiant į oro sūkurių sąlygas, orlaivio valdomumą ir jo eksploatacines charakteristikas.






  Aukštis |
| --- | --- | --- |
| bendruoju atveju | ± 100 pėdų |
| pradedant kilimą po nutraukto tūpimo apsisprendimo aukštyje/altitudėje | + 50/– 0 pėdų |
| mažiausias aukštis/MAP/altitudė žemėjant | + 50/– 0 pėdų. |
| Maršruto laikymasis |
| pagal radijo prietaisus | ± 5° |
| kampinis nuokrypis | pusės skalės nuokrypis, azimutas ir tūptinė (pvz., LPV, ILS, MLS, GLS) |
| 2D (LNAV) ir 3D (LNAV/VNAV) ilginis šoninis nuokrypis | trajektorijos skersinė paklaida/nuokrypis paprastai turi neviršyti ±



  RNP vertės, taikomos procedūrai. Leidžiami trumpalaikiai ne didesni kaip 1 RNP nukrypimai nuo šio standarto. |
| 3D ilginis vertikalusis nuokrypis (pvz., RNP APCH (LNAV/VNAV) naudojant Baro VNAV) | ne daugiau – 75 pėdų žemiau vertikaliojo profilio bet kuriuo metu ir ne daugiau + 75 pėdų virš vertikaliojo profilio skrendant 1 000 pėdų aukštyje virš aerodromo lygio arba žemiau |
| Kursas |
| veikiant visiems varikliams | ± 5° |
| imituojant variklio gedimą | ± 10° |
| Greitis |
| veikiant visiems varikliams | ± 5 mazgai |
| imituojant variklio gedimą | + 10 mazgų/– 5 mazgai |

ii)

11 punktas pakeičiamas taip:

„11.

Aukštis

bendruoju atveju

± 100 pėdų

pradedant kilimą po nutraukto tūpimo apsisprendimo aukštyje/altitudėje

+ 50/– 0 pėdų

mažiausias aukštis/MAP/altitudė žemėjant

+ 50/– 0 pėdų.

Maršruto laikymasis

pagal radijo prietaisus

± 5°

kampinis nuokrypis

pusės skalės nuokrypis, azimutas ir tūptinė (pvz., LPV, ILS, MLS, GLS)

2D (LNAV) ir 3D (LNAV/VNAV) ilginis šoninis nuokrypis

Formula

3D ilginis vertikalusis nuokrypis (pvz., RNP APCH (LNAV/VNAV) naudojant Baro VNAV)

ne daugiau – 75 pėdų žemiau vertikaliojo profilio bet kuriuo metu ir ne daugiau + 75 pėdų virš vertikaliojo profilio skrendant 1 000 pėdų aukštyje virš aerodromo lygio arba žemiau

Kursas

veikiant visiems varikliams

± 5°

imituojant variklio gedimą

± 10°

Greitis

veikiant visiems varikliams

± 5 mazgai

imituojant variklio gedimą

+ 10 mazgų/– 5 mazgai

EGZAMINO TURINYS

Lėktuvai

| 1 DALIS. PRIEŠSKRYDINIAI VEIKSMAI IR IŠSKRIDIMAS |
| --- |
| Visose dalyse taikomi šie reikalavimai: kontrolinių sąrašų naudojimas, skraidymo meistriškumas, apsaugos nuo apledėjimo/ledo šalinimo procedūros |
| a | Orlaivio naudojimo vadovo (ar jį atitinkančio dokumento) naudojimas, ypač skaičiuojant orlaivio eksploatacines charakteristikas, masė ir pusiausvyra |
| b | Naudojimasis oro eismo tarnybų dokumentais, informaciniu dokumentu apie orus |
| c | ATC skrydžio plano, skrydžio pagal IFR plano/žurnalo rengimas |
| d | Išskridimo, atvykimo ir artėjimo tūpti procedūroms būtinų navigacijos priemonių nustatymas |
| e | Priešskrydinis patikrinimas |
| f | Būtinosios oro sąlygos |
| g | Riedėjimas |
| h | PBN išskridimas (jei taikoma):






  — | patikrinimas, ar į navigacijos sistemą įkelta tinkama procedūra, ir |

1 DALIS. PRIEŠSKRYDINIAI VEIKSMAI IR IŠSKRIDIMAS

Visose dalyse taikomi šie reikalavimai: kontrolinių sąrašų naudojimas, skraidymo meistriškumas, apsaugos nuo apledėjimo/ledo šalinimo procedūros

a

Orlaivio naudojimo vadovo (ar jį atitinkančio dokumento) naudojimas, ypač skaičiuojant orlaivio eksploatacines charakteristikas, masė ir pusiausvyra

b

Naudojimasis oro eismo tarnybų dokumentais, informaciniu dokumentu apie orus

c

ATC skrydžio plano, skrydžio pagal IFR plano/žurnalo rengimas

d

Išskridimo, atvykimo ir artėjimo tūpti procedūroms būtinų navigacijos priemonių nustatymas

e

Priešskrydinis patikrinimas

f

Būtinosios oro sąlygos

g

Riedėjimas

h

PBN išskridimas (jei taikoma):

—

patikrinimas, ar į navigacijos sistemą įkelta tinkama procedūra, ir

| — | kryžminis navigacijos sistemos rodytuvo ir išskridimo schemos duomenų patikrinimas |
| --- | --- |

—

kryžminis navigacijos sistemos rodytuvo ir išskridimo schemos duomenų patikrinimas

i

Instruktažas prieš kilimą, kilimas

j (1)

Perėjimas prie skrydžio pagal prietaisus

k (1)

Išskridimo pagal prietaisus procedūros, įskaitant PBN išskridimą, aukščiamačio nustatymas

l (1)

Ryšys su ATC (atitiktis), R/T procedūros

2 DALIS. BENDRIEJI VALDYMO ELEMENTAI (1)

a

Lėktuvo valdymas tik pagal prietaisus, įskaitant: horizontalųjį skrydį įvairiu greičiu, balansavimą

b

Posūkiai aukštėjant ir žemėjant, įskaitant išlaikytąjį 1 lygio posūkį

c

Grįžimas iš neįprastos padėties erdvėje į įprastą padėtį, įskaitant išlaikytąjį 45° posvyrio posūkį ir statų posūkį žemėjant

d (*1)

Grįžimas į įprastą padėtį iš artėjimo smukti per horizontalųjį skrydį, posūkiai aukštėjant ir žemėjant ir esant tūpimo konfigūracijai (taikoma tik lėktuvams)

e

Ribotas valdymo skydo prietaisų skaičius: stabilizuotas aukštėjimas ar žemėjimas, 1 lygio horizontalieji posūkiai nustatytu kursu, grįžimas iš neįprastos padėties erdvėje į įprastą padėtį (taikoma tik lėktuvams)

3 DALIS. MARŠRUTINIO SKRYDŽIO PAGAL IFR PROCEDŪROS (1)

a

Maršruto laikymasis, įskaitant perėmimą, pvz., NDB, VOR ar atkarpą tarp kelio taškų

b

Navigacijos sistemos ir radijo prietaisų naudojimas

c

Horizontalusis skrydis, kurso, altitudės ir oro srauto greičio valdymas, galios nustatymas, balansavimo technika

d

Aukščiamačio nustatymas

e

ETA nustatymas ir peržiūra (jei reikia, išlaikymas maršrute)

f

Skrydžio stebėjimas, skrydžio žurnalas, degalų naudojimas, sistemų valdymas

g

Apsaugos nuo apledėjimo procedūros, jei reikia, imituojamos

h

Ryšys su ATC (atitiktis), R/T procedūros

3a DALIS. ATVYKIMO PROCEDŪROS

a

Navigacijos priemonių nustatymas ir tikrinimas (jei taikoma)

b

Atvykimo procedūros, aukščiamačio tikrinimas

c

Altitudės ir greičio apribojimai (jei taikoma)

d

PBN atvykimas (jei taikoma):

| — | patikrinimas, ar į navigacijos sistemą įkelta tinkama procedūra, ir |
| --- | --- |

—

patikrinimas, ar į navigacijos sistemą įkelta tinkama procedūra, ir

| — | kryžminis navigacijos sistemos rodytuvo ir atvykimo schemos duomenų patikrinimas |
| --- | --- |

—

kryžminis navigacijos sistemos rodytuvo ir atvykimo schemos duomenų patikrinimas

4 DALIS (1) 3D OPERACIJOS (3)

a

Navigacijos priemonių nustatymas ir tikrinimas

Vertikaliojo kurso kampo patikrinimas

Vykdant RNP APCH:

| — | patikrinimas, ar į navigacijos sistemą įkelta tinkama procedūra, ir |
| --- | --- |

—

patikrinimas, ar į navigacijos sistemą įkelta tinkama procedūra, ir

| — | kryžminis navigacijos sistemos rodytuvo ir artėjimo tūpti schemos duomenų patikrinimas |
| --- | --- |

—

kryžminis navigacijos sistemos rodytuvo ir artėjimo tūpti schemos duomenų patikrinimas

b

Artėjimo tūpti ir tūpimo instruktažas, įskaitant žemėjimo/artėjimo tūpti/tūpimo patikrinimus ir priemonių identifikavimą

c (2)

Laukimo procedūra

d

Atitiktis paskelbtai artėjimo tūpti procedūrai

e

Artėjimo tūpti laiko nustatymas

f

Altitudės, greičio ir kurso valdymas (stabilizuotas artėjimas tūpti)

g (2)

Kilimo veiksmai po nutraukto tūpimo

h (2)

Tūpimo nutraukimo procedūra/tūpimas

i

Ryšys su ATC (atitiktis), R/T procedūros

5 DALIS (1) 2D OPERACIJOS (3)

a

Navigacijos priemonių nustatymas ir tikrinimas

Vykdant RNP APCH:

| — | patikrinimas, ar į navigacijos sistemą įkelta tinkama procedūra, ir |
| --- | --- |

—

patikrinimas, ar į navigacijos sistemą įkelta tinkama procedūra, ir

| — | kryžminis navigacijos sistemos rodytuvo ir artėjimo tūpti schemos duomenų patikrinimas |
| --- | --- |

—

kryžminis navigacijos sistemos rodytuvo ir artėjimo tūpti schemos duomenų patikrinimas

b

Artėjimo tūpti ir tūpimo instruktažas, įskaitant žemėjimo/artėjimo tūpti/tūpimo patikrinimus ir priemonių identifikavimą

c (2)

Laukimo procedūra

d

Atitiktis paskelbtai artėjimo tūpti procedūrai

e

Artėjimo tūpti laiko nustatymas

f

Altitudės/atstumo iki MAPT, greičio ir kurso valdymas (stabilizuotas artėjimas tūpti), žemėjimo pataisos (step-down fixes, SDF) (jei taikoma)

g (2)

Kilimo veiksmai po nutraukto tūpimo

h (2)

Tūpimo nutraukimo procedūra/tūpimas

i

Ryšys su ATC (atitiktis), R/T procedūros

6 DALIS. SKRYDIS NEVEIKIANT VIENAM VARIKLIUI (taikoma tik kelių variklių lėktuvams) (1)

a

Imituojamas variklio gedimas pakilus ar kylant po nutraukto tūpimo

b

Artėjimas tūpti, kilimas po nutraukto tūpimo ir tūpimo nutraukimo procedūra neveikiant vienam varikliui

c

Artėjimas tūpti ir tūpimas neveikiant vienam varikliui

d

Ryšys su ATC (atitiktis), R/T procedūros

Sraigtasparniai

| 1 DALIS. IŠSKRIDIMAS |
| --- |
| Visose dalyse taikomi šie reikalavimai: kontrolinių sąrašų naudojimas, skraidymo meistriškumas, apsaugos nuo apledėjimo/ledo šalinimo procedūros |
| a | Orlaivio naudojimo vadovo (ar jį atitinkančio dokumento) naudojimas, ypač apskaičiuojant orlaivio charakteristikas, masė ir centruotė |
| b | Naudojimasis oro eismo tarnybų dokumentais, informaciniu dokumentu apie orus |
| c | ATC skrydžio plano, skrydžio pagal IFR plano/žurnalo rengimas |
| d | Išskridimo, atvykimo ir artėjimo tūpti procedūroms būtinų oro navigacijos priemonių nustatymas |
| e | Priešskrydinis patikrinimas |
| f | Būtinosios oro sąlygos |
| g | Riedėjimas/riedėjimas oru pagal ATC arba instruktoriaus nurodymus |
| h | PBN išskridimas (jei taikoma):






  — | patikrinimas, ar į navigacijos sistemą įkelta tinkama procedūra, ir |

1 DALIS. IŠSKRIDIMAS

Visose dalyse taikomi šie reikalavimai: kontrolinių sąrašų naudojimas, skraidymo meistriškumas, apsaugos nuo apledėjimo/ledo šalinimo procedūros

a

Orlaivio naudojimo vadovo (ar jį atitinkančio dokumento) naudojimas, ypač apskaičiuojant orlaivio charakteristikas, masė ir centruotė

b

Naudojimasis oro eismo tarnybų dokumentais, informaciniu dokumentu apie orus

c

ATC skrydžio plano, skrydžio pagal IFR plano/žurnalo rengimas

d

Išskridimo, atvykimo ir artėjimo tūpti procedūroms būtinų oro navigacijos priemonių nustatymas

e

Priešskrydinis patikrinimas

f

Būtinosios oro sąlygos

g

Riedėjimas/riedėjimas oru pagal ATC arba instruktoriaus nurodymus

h

PBN išskridimas (jei taikoma):

—

patikrinimas, ar į navigacijos sistemą įkelta tinkama procedūra, ir

| — | kryžminis navigacijos sistemos rodytuvo ir išskridimo schemos duomenų patikrinimas |
| --- | --- |

—

kryžminis navigacijos sistemos rodytuvo ir išskridimo schemos duomenų patikrinimas

i

Instruktažas, procedūros ir patikrinimai prieš kylant

j

Perėjimas prie skrydžio pagal prietaisus

k

Išskridimo pagal prietaisus procedūros, įskaitant PBN procedūras

2 DALIS. BENDRIEJI VALDYMO ELEMENTAI

a

Sraigtasparnio valdymas tik pagal prietaisus, įskaitant:

b

posūkius aukštėjant ir žemėjant ir išlaikytąjį 1 lygio posūkį,

c

grįžimą iš neįprastos padėties erdvėje į įprastą padėtį, įskaitant išlaikytąjį 30° posvyrio posūkį ir statų posūkį žemėjant

3 DALIS. MARŠRUTINIO SKRYDŽIO PAGAL IFR PROCEDŪROS

a

Maršruto laikymasis, įskaitant perėmimą, pvz., NDB, VOR, RNAV

b

Radijo prietaisų naudojimas

c

Horizontalusis skrydis, kurso, altitudės ir oro srauto greičio valdymas, galios nustatymas

d

Aukščiamačio nustatymas

e

ETA nustatymas ir peržiūra

f

Skrydžio stebėjimas, skrydžio žurnalas, degalų naudojimas, sistemų valdymas

g

Apsaugos nuo apledėjimo procedūros, jei reikia ir jei taikoma, imituojamos

h

Ryšys su ATC (atitiktis), R/T procedūros

3a DALIS. ATVYKIMO PROCEDŪROS

a

Navigacijos priemonių nustatymas ir tikrinimas (jei taikoma)

b

Atvykimo procedūros, aukščiamačio tikrinimas

c

Altitudės ir greičio apribojimai (jei taikoma)

d

PBN atvykimas (jei taikoma):

| — | patikrinimas, ar į navigacijos sistemą įkelta tinkama procedūra, ir |
| --- | --- |

—

patikrinimas, ar į navigacijos sistemą įkelta tinkama procedūra, ir

| — | kryžminis navigacijos sistemos rodytuvo ir atvykimo schemos duomenų patikrinimas |
| --- | --- |

—

kryžminis navigacijos sistemos rodytuvo ir atvykimo schemos duomenų patikrinimas

4 DALIS. 3D OPERACIJOS (4)

a

Navigacijos priemonių nustatymas ir tikrinimas

Vertikaliojo kurso kampo patikrinimas vykdant RNP APCH:

| a) | patikrinimas, ar į navigacijos sistemą įkelta tinkama procedūra, ir |
| --- | --- |

a)

patikrinimas, ar į navigacijos sistemą įkelta tinkama procedūra, ir

| b) | kryžminis navigacijos sistemos rodytuvo ir artėjimo tūpti schemos duomenų patikrinimas |
| --- | --- |

b)

kryžminis navigacijos sistemos rodytuvo ir artėjimo tūpti schemos duomenų patikrinimas

b

Artėjimo tūpti ir tūpimo instruktažas, įskaitant žemėjimo/artėjimo tūpti/tūpimo patikrinimus

c (*2)

Laukimo procedūra

d

Atitiktis paskelbtai artėjimo tūpti procedūrai

e

Artėjimo tūpti laiko nustatymas

f

Altitudės, greičio ir kurso valdymas (stabilizuotas artėjimas tūpti)

g (*2)

Kilimo veiksmai po nutraukto tūpimo

h (*2)

Tūpimo nutraukimo procedūra/tūpimas

i

Ryšys su ATC (atitiktis), R/T procedūros

5 DALIS. 2D OPERACIJOS (4)

a

Navigacijos priemonių nustatymas ir tikrinimas

Vykdant RNP APCH:

| — | patikrinimas, ar į navigacijos sistemą įkelta tinkama procedūra, ir |
| --- | --- |

—

patikrinimas, ar į navigacijos sistemą įkelta tinkama procedūra, ir

| — | kryžminis navigacijos sistemos rodytuvo ir artėjimo tūpti schemos duomenų patikrinimas |
| --- | --- |

—

kryžminis navigacijos sistemos rodytuvo ir artėjimo tūpti schemos duomenų patikrinimas

b

Artėjimo tūpti ir tūpimo instruktažas, įskaitant žemėjimo/artėjimo tūpti/tūpimo patikrinimus ir priemonių identifikavimą

c (*2)

Laukimo procedūra

d

Atitiktis paskelbtai artėjimo tūpti procedūrai

e

Artėjimo tūpti laiko nustatymas

f

Altitudės, greičio ir kurso valdymas (stabilizuotas artėjimas tūpti)

g (*2)

Kilimo veiksmai po nutraukto tūpimo

h (*2)

Tūpimo nutraukimo procedūra (*2)/tūpimas

i

Ryšys su ATC (atitiktis), R/T procedūros

6 DALIS. YPATINGOSIOS IR AVARINĖS PROCEDŪROS

Ši dalis gali būti taikoma kartu su 1–5 dalimis. Per šį patikrinimą vertinamas sraigtasparnio valdymas, sugedusio variklio identifikavimas, skubūs veiksmai (imituojamųjų judesių pratimai), paskesni veiksmai, patikrinimai ir skrydžio tikslumas šiose situacijose:

a

Imituojamas variklio gedimas pakilus ir (arba) artėjant tūpti (*3) (saugioje altitudėje, nebent atliekama FFS, FNPT II/III ar FTD 2/3)

b

Stabilumo gerinimo prietaisų/hidraulinės sistemos gedimas (jei taikoma)

c

Ribotas valdymo skydo prietaisų skaičius

d

Savisuka ir išėjimas į iš anksto nustatytą altitudę

e

3D operacijos naudojant rankinį valdymą be komandinio valdymo sistemos (*4)

3D operacijos naudojant rankinį valdymą su komandinio valdymo sistema (*4)

| i) | 8 priedėlis iš dalies keičiamas taip:






  i) | A skirsnio lentelės išnaša pakeičiama taip:






  „(*) | Su sąlyga, kad prašymo teikėjas per paskutinius 12 mėnesių pagal IFR bent tris kartus išskrido ir priartėjo tūpti naudodamasis PBN teisėmis, įskaitant vieną RNP APCH artėjimą tūpti vykdant vienpilotį skrydį SP klasės ar tipo lėktuvu, arba, skrisdamas kelių variklių ne aukštos klasės sudėtingu lėktuvu, prašymo teikėjas yra išlaikęs įgūdžių patikrinimo 6 dalį, taikomą vienpiločiams skrydžiams, vykdomiems tik pagal prietaisus vienpiločiu ne aukštos klasės sudėtingu lėktuvu.“; |
| --- | --- | --- | --- |

i)

8 priedėlis iš dalies keičiamas taip:

i)

A skirsnio lentelės išnaša pakeičiama taip:

„(*)

| ii) | B skirsnio lentelės išnaša pakeičiama taip:






  „(*) | Su sąlyga, kad prašymo teikėjas per paskutinius 12 mėnesių SP tipo sraigtasparniu, vykdydamas vienpiločius skrydžius, pagal IFR bent tris kartus išskrido ir priartėjo tūpti naudodamasis PBN teisėmis, įskaitant vieną RNP APCH artėjimą tūpti (gali būti artėjimas tūpti naudojant tašką erdvėje (point in space, PinS)).“; |
| --- | --- | --- |

ii)

B skirsnio lentelės išnaša pakeičiama taip:

„(*)

| j) | 9 priedėlis iš dalies keičiamas taip:






  i) | B skirsnio 4 punktas pakeičiamas taip:






  „4. | Taikomos toliau nurodytos ribos, pakoreguotos atsižvelgiant į oro sūkurių sąlygas, lėktuvo valdomumą ir jo eksploatacines charakteristikas.






  Aukštis |
| --- | --- | --- | --- |
| bendruoju atveju | ± 100 pėdų |
| pradedant kilimą po nutraukto tūpimo apsisprendimo aukštyje | + 50/– 0 pėdų |
| mažiausias aukštis/altitudė žemėjant | + 50/– 0 pėdų. |
| Maršruto laikymasis |
| pagal radijo prietaisus | ± 5° |
| kampinis nuokrypis | pusės skalės nuokrypis, azimutas ir tūptinė (pvz., LPV, ILS, MLS, GLS) |
| 2D (LNAV) ir 3D (LNAV/VNAV) ilginis nuokrypis | trajektorijos skersinė paklaida/nuokrypis paprastai turi neviršyti ±



  RNP vertės, taikomos procedūrai. Leidžiami trumpalaikiai ne didesni kaip 1 RNP nukrypimai nuo šio standarto |
| 3D ilginis vertikalusis nuokrypis (pvz., RNP APCH (LNAV/VNAV) naudojant Baro VNAV) | ne daugiau – 75 pėdų žemiau vertikaliojo profilio bet kuriuo metu ir ne daugiau + 75 pėdų virš vertikaliojo profilio skrendant 1 000 pėdų aukštyje virš aerodromo lygio arba žemiau |
| Kursas |
| veikiant visiems varikliams | ± 5° |
| imituojant variklio gedimą | ± 10° |
| Greitis |
| veikiant visiems varikliams | ± 5 mazgai |
| imituojant variklio gedimą | + 10 mazgų/– 5 mazgai.“; |

j)

9 priedėlis iš dalies keičiamas taip:

i)

B skirsnio 4 punktas pakeičiamas taip:

„4.

Aukštis

bendruoju atveju

± 100 pėdų

pradedant kilimą po nutraukto tūpimo apsisprendimo aukštyje

+ 50/– 0 pėdų

mažiausias aukštis/altitudė žemėjant

+ 50/– 0 pėdų.

Maršruto laikymasis

pagal radijo prietaisus

± 5°

kampinis nuokrypis

pusės skalės nuokrypis, azimutas ir tūptinė (pvz., LPV, ILS, MLS, GLS)

2D (LNAV) ir 3D (LNAV/VNAV) ilginis nuokrypis

Formula

3D ilginis vertikalusis nuokrypis (pvz., RNP APCH (LNAV/VNAV) naudojant Baro VNAV)

ne daugiau – 75 pėdų žemiau vertikaliojo profilio bet kuriuo metu ir ne daugiau + 75 pėdų virš vertikaliojo profilio skrendant 1 000 pėdų aukštyje virš aerodromo lygio arba žemiau

Kursas

veikiant visiems varikliams

± 5°

imituojant variklio gedimą

± 10°

Greitis

veikiant visiems varikliams

± 5 mazgai

imituojant variklio gedimą

+ 10 mazgų/– 5 mazgai.“;

| ii) | B skirsnio 5 punktas papildomas h papunkčiu:






  „h) | Jei siekiama įgyti arba išsaugoti PBN teises, vienas artėjimas tūpti turi būti RNP APCH. Jei RNP APCH atlikti neįmanoma, jis turi būti atliktas tinkamai įrengtu FSTD.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

B skirsnio 5 punktas papildomas h papunkčiu:

„h)

| iii) | B skirsnio 5 punkto lentelės 3B.4 ir 3B.5 eilutės pakeičiamos taip:












  „3B.4* | 3D operacijos iki 200 pėdų (60 m) DH/A arba iki aukštesnio žemiausiojo taško, jei reikalaujama pagal artėjimo tūpti procedūrą (iki vertikaliosios trajektorijos priartėjimo tūpti baigmės gali būti naudojamas autopilotas). | | P—–> | ——> | | M | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3B.5* | 2D operacijos iki MDH/A | | P—–> | ——> | | M“ | |

iii)

B skirsnio 5 punkto lentelės 3B.4 ir 3B.5 eilutės pakeičiamos taip:

„3B.4*

3D operacijos iki 200 pėdų (60 m) DH/A arba iki aukštesnio žemiausiojo taško, jei reikalaujama pagal artėjimo tūpti procedūrą (iki vertikaliosios trajektorijos priartėjimo tūpti baigmės gali būti naudojamas autopilotas).

P—–>

——>

M

3B.5*

2D operacijos iki MDH/A

P—–>

——>

M“

| iv) | B skirsnio 6 punktas papildomas j papunkčiu:






  „j) | Jei siekiama įgyti arba išsaugoti PBN teises, vienas artėjimas tūpti turi būti RNP APCH. Jei RNP APCH atlikti neįmanoma, jis turi būti atliktas tinkamai įrengtu FSTD.“; |
| --- | --- | --- |

iv)

B skirsnio 6 punktas papildomas j papunkčiu:

„j)

| v) | B skirsnio 6 punkto lentelės 3.9.3 eilutė pakeičiama taip:


















  „3.9.3* | 3D operacijos iki 200 pėdų (60 m) DH/A arba iki aukštesnio žemiausiojo taško, jei reikalaujama pagal artėjimo tūpti procedūrą |
| --- | --- | --- |

v)

B skirsnio 6 punkto lentelės 3.9.3 eilutė pakeičiama taip:

„3.9.3*

3D operacijos iki 200 pėdų (60 m) DH/A arba iki aukštesnio žemiausiojo taško, jei reikalaujama pagal artėjimo tūpti procedūrą

| Pastaba. | Pagal AFM, RNP APCH procedūras gali reikėti naudoti autopilotą arba komandinio valdymo sistemą. Procedūra, kuri turi būti vykdoma rankiniu būdu, parenkama atsižvelgiant į tokius apribojimus (pvz., jei yra toks AFM apribojimas, 3.9.3.1 punkte pasirenkama ILS).“ |
| --- | --- |

Pastaba.

Pagal AFM, RNP APCH procedūras gali reikėti naudoti autopilotą arba komandinio valdymo sistemą. Procedūra, kuri turi būti vykdoma rankiniu būdu, parenkama atsižvelgiant į tokius apribojimus (pvz., jei yra toks AFM apribojimas, 3.9.3.1 punkte pasirenkama ILS).“

| vi) | B skirsnio 6 punkto lentelės 3.9.3.4 ir 3.9.4 eilutės pakeičiamos taip:


















  „3.9.3.4* | rankiniu valdymu, imituojant vieno variklio neveikimą; variklio gedimas turi būti imituojamas per galutinį artėjimą tūpti prieš kertant 1 000 pėdų virš aerodromo lygį iki tūpimo taško arba per visą tūpimo nutraukimo procedūrą.
  Lėktuvuose, kurie nėra sertifikuoti kaip transporto kategorijos lėktuvai (JAR/FAR 25) ar kaip vietinio susisiekimo kategorijos lėktuvai (SFAR 23), artėjimas tūpti imituojant vieno variklio gedimą ir po to atliekamas kilimas po nutraukto tūpimo pradedami vykdant netikslųjį artėjimą tūpti, kaip nustatyta 3.9.4 dalyje. Kilimas po nutraukto tūpimo pradedamas pasiekus paskelbtą kliūčių perskridimo aukštį (OCH/A), bet ne vėliau kaip pasiekus mažiausią 500 pėdų virš kilimo ir tūpimo tako slenksčio lygio aukštį/altitudę žemėjant (MDH/A). Lėktuvuose, kurių kilimo masės ir altitudės pagal tankį charakteristikos tokios pačios kaip transporto kategorijos lėktuvų, instruktorius gali imituoti variklio gedimą pagal 3.9.3.4 dalį. |
| --- | --- | --- |

vi)

B skirsnio 6 punkto lentelės 3.9.3.4 ir 3.9.4 eilutės pakeičiamos taip:

„3.9.3.4*

rankiniu valdymu, imituojant vieno variklio neveikimą; variklio gedimas turi būti imituojamas per galutinį artėjimą tūpti prieš kertant 1 000 pėdų virš aerodromo lygį iki tūpimo taško arba per visą tūpimo nutraukimo procedūrą.

Lėktuvuose, kurie nėra sertifikuoti kaip transporto kategorijos lėktuvai (JAR/FAR 25) ar kaip vietinio susisiekimo kategorijos lėktuvai (SFAR 23), artėjimas tūpti imituojant vieno variklio gedimą ir po to atliekamas kilimas po nutraukto tūpimo pradedami vykdant netikslųjį artėjimą tūpti, kaip nustatyta 3.9.4 dalyje. Kilimas po nutraukto tūpimo pradedamas pasiekus paskelbtą kliūčių perskridimo aukštį (OCH/A), bet ne vėliau kaip pasiekus mažiausią 500 pėdų virš kilimo ir tūpimo tako slenksčio lygio aukštį/altitudę žemėjant (MDH/A). Lėktuvuose, kurių kilimo masės ir altitudės pagal tankį charakteristikos tokios pačios kaip transporto kategorijos lėktuvų, instruktorius gali imituoti variklio gedimą pagal 3.9.3.4 dalį.

P—–>

—–>

M

| 3.9.4* | 2D operacijos iki MDH/A |
| --- | --- |

3.9.4*

2D operacijos iki MDH/A

P*—>

—–>

M“

| vii) | B skirsnio 6 punkto lentelės 4.1 eilutė pakeičiama taip:


















  „4.1 | Kilimas po nutraukto tūpimo veikiant visiems varikliams*, vykdant 3D operaciją pasiekus apsisprendimo aukštį |
| --- | --- | --- |

vii)

B skirsnio 6 punkto lentelės 4.1 eilutė pakeičiama taip:

„4.1

Kilimas po nutraukto tūpimo veikiant visiems varikliams*, vykdant 3D operaciją pasiekus apsisprendimo aukštį

P*—>

—–>“

| viii) | B skirsnio 6 punkto lentelės 5.1 eilutė pakeičiama taip:


















  „5.1 | Įprastas tūpimas* pagal vizualiuosius orientyrus, nustatytus pasiekus DA/H po artėjimo tūpti pagal prietaisus |
| --- | --- | --- |

viii)

B skirsnio 6 punkto lentelės 5.1 eilutė pakeičiama taip:

„5.1

Įprastas tūpimas* pagal vizualiuosius orientyrus, nustatytus pasiekus DA/H po artėjimo tūpti pagal prietaisus

P“

| ix) | B skirsnio 6 punkto lentelės 6.2 eilutėje santrumpa „ILS“ pakeičiama taip: „CAT II/III“; |
| --- | --- |

ix)

B skirsnio 6 punkto lentelės 6.2 eilutėje santrumpa „ILS“ pakeičiama taip: „CAT II/III“;

| x) | C skirsnio 4 punkto a papunktis pakeičiamas taip:






  „a) | Skrydžio pagal IFR ribos.






  Aukštis |
| --- | --- | --- |
| bendruoju atveju | ± 100 pėdų |
| pradedant kilimą po nutraukto tūpimo apsisprendimo aukštyje/altitudėje | + 50/– 0 pėdų |
| mažiausias aukštis/altitudė žemėjant | + 50/– 0 pėdų |
| Maršruto laikymasis |
| pagal radijo prietaisus | ± 5° |
| 3D kampinis nuokrypis | pusės skalės nuokrypis, azimutas ir tūptinė (pvz., LPV, ILS, MLS, GLS) |
| 2D (LNAV) ir 3D (LNAV/VNAV) ilginis nuokrypis | trajektorijos skersinė paklaida/nuokrypis paprastai turi neviršyti ±



  RNP vertės, taikomos procedūrai. Leidžiami trumpalaikiai ne didesni kaip 1 RNP nukrypimai nuo šio standarto |
| 3D ilginis vertikalusis nuokrypis (pvz., RNP APCH (LNAV/VNAV) naudojant Baro VNAV) | ne daugiau – 75 pėdų žemiau vertikaliojo profilio bet kuriuo metu ir ne daugiau + 75 pėdų virš vertikaliojo profilio skrendant 1 000 pėdų aukštyje virš aerodromo lygio arba žemiau |
| Kursas |
| per įprastą skrydį | ± 5° |
| per neįprastą skrydį/avarines situacijas | ± 10° |
| Greitis |
| bendruoju atveju | ± 10 mazgų |
| imituojant variklio gedimą | + 10/– 5 mazgai“; |

x)

C skirsnio 4 punkto a papunktis pakeičiamas taip:

„a)

Aukštis

bendruoju atveju

± 100 pėdų

pradedant kilimą po nutraukto tūpimo apsisprendimo aukštyje/altitudėje

+ 50/– 0 pėdų

mažiausias aukštis/altitudė žemėjant

+ 50/– 0 pėdų

Maršruto laikymasis

pagal radijo prietaisus

± 5°

3D kampinis nuokrypis

pusės skalės nuokrypis, azimutas ir tūptinė (pvz., LPV, ILS, MLS, GLS)

2D (LNAV) ir 3D (LNAV/VNAV) ilginis nuokrypis

Formula

3D ilginis vertikalusis nuokrypis (pvz., RNP APCH (LNAV/VNAV) naudojant Baro VNAV)

ne daugiau – 75 pėdų žemiau vertikaliojo profilio bet kuriuo metu ir ne daugiau + 75 pėdų virš vertikaliojo profilio skrendant 1 000 pėdų aukštyje virš aerodromo lygio arba žemiau

Kursas

per įprastą skrydį

± 5°

per neįprastą skrydį/avarines situacijas

± 10°

Greitis

bendruoju atveju

± 10 mazgų

imituojant variklio gedimą

+ 10/– 5 mazgai“;

| xi) | C skirsnio 12 punkto lentelės 5.4, 5.4.1 ir 5.4.2 eilutės pakeičiamos taip:

















  „5.4 | 3D operacijos iki 200 pėdų (60 m) DH/A arba iki aukštesnio žemiausiojo taško, jei reikalaujama pagal artėjimo tūpti procedūrą |
| --- | --- | --- |

xi)

C skirsnio 12 punkto lentelės 5.4, 5.4.1 ir 5.4.2 eilutės pakeičiamos taip:

„5.4

3D operacijos iki 200 pėdų (60 m) DH/A arba iki aukštesnio žemiausiojo taško, jei reikalaujama pagal artėjimo tūpti procedūrą

P*

—>*

—>*

| 5.4.1 | Rankiniu valdymu, be komandinio valdymo sistemos
  Pastaba. Pagal AFM, RNP APCH procedūras gali reikėti naudoti autopilotą arba komandinio valdymo sistemą. Procedūra, kuri turi būti vykdoma rankiniu būdu, parenkama atsižvelgiant į tokius apribojimus (pvz., jei yra toks AFM apribojimas, 5.4.1 punkte pasirenkama ILS). |
| --- | --- |

5.4.1

Rankiniu valdymu, be komandinio valdymo sistemos

Pastaba. Pagal AFM, RNP APCH procedūras gali reikėti naudoti autopilotą arba komandinio valdymo sistemą. Procedūra, kuri turi būti vykdoma rankiniu būdu, parenkama atsižvelgiant į tokius apribojimus (pvz., jei yra toks AFM apribojimas, 5.4.1 punkte pasirenkama ILS).

P*

—>*

—>*

M*

| 5.4.2 | Rankiniu valdymu, naudojant komandinio valdymo sistemą |
| --- | --- |

5.4.2

Rankiniu valdymu, naudojant komandinio valdymo sistemą

P*

—>*

—>*

M*“

| xii) | C skirsnio 12 punkto lentelės 5.4.4 ir 5.5 eilutės pakeičiamos taip:

















  „5.4.4 | Rankiniu valdymu, imituojant vieno variklio neveikimą; variklio gedimas turi būti imituojamas per galutinį artėjimą tūpti prieš kertant 1 000 pėdų virš aerodromo lygį iki tūpimo taško arba iki tūpimo nutraukimo procedūros užbaigimo |
| --- | --- | --- |

xii)

C skirsnio 12 punkto lentelės 5.4.4 ir 5.5 eilutės pakeičiamos taip:

„5.4.4

Rankiniu valdymu, imituojant vieno variklio neveikimą; variklio gedimas turi būti imituojamas per galutinį artėjimą tūpti prieš kertant 1 000 pėdų virš aerodromo lygį iki tūpimo taško arba iki tūpimo nutraukimo procedūros užbaigimo

P*

—>*

—>*

M*

| 5.5 | 2D operacijos iki mažiausios altitudės žemėjant MDA/H |
| --- | --- |

5.5

2D operacijos iki mažiausios altitudės žemėjant MDA/H

P*

—>*

—>*

M*“

| 2) | VII priedo ORA.ATO.135 dalies a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | ATO turi naudoti mokomųjų orlaivių arba FSTD, kuriuose būtų įrengta rengiamiems kursams tinkama įranga, parką.“ |
| --- | --- | --- |

2)

VII priedo ORA.ATO.135 dalies a punktas pakeičiamas taip:

„a)

---

(1)

| (°) | Turi būti atliekama tik pagal prietaisus. |
| --- | --- |

(°)

(*1)  Gali būti atliekama FFS, FTD 2/3 ar FNPT II.

(2)

| (+) | Gali būti atliekama taikant 5 arba 6 dalį. |
| --- | --- |

(+)

(3)

| (++) | Jei siekiama įgyti arba išsaugoti PBN teises, vienas artėjimas tūpti taikant 4 arba 5 dalį turi būti RNP APCH. Jei RNP APCH atlikti neįmanoma, jis turi būti atliktas tinkamai įrengtu FSTD. |
| --- | --- |

(++)

(4)

| (+) | Jei siekiama įgyti arba išsaugoti PBN teises, vienas artėjimas tūpti taikant 4 arba 5 dalį turi būti RNP APCH. Jei RNP APCH atlikti neįmanoma, jis turi būti atliktas tinkamai įrengtu FSTD. |
| --- | --- |

(+)

(*2)  Atliekama taikant 4 arba 5 dalį.

(*3)  Tik kelių variklių sraigtasparniui.

(*4)  Tik vienas tikrintinas elementas.“;

---

| 2016 4 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 91/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 4 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 91/16

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/540

2016 m. balandžio 6 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308//2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. balandžio 6 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  
  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  
  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | IL | 268,0 |
| MA | 93,1 |
| SN | 164,2 |
| TR | 102,8 |
| ZZ | 157,0 |
| 0707 00 05 | MA | 80,7 |
| TR | 127,6 |
| ZZ | 104,2 |
| 0709 93 10 | MA | 87,0 |
| TR | 145,3 |
| ZZ | 116,2 |
| 0805 10 20 | EG | 45,8 |
| IL | 76,9 |
| MA | 56,3 |
| TN | 71,4 |
| TR | 72,9 |
| ZA | 51,4 |
| ZZ | 62,5 |
| 0805 50 10 | MA | 91,9 |
| TR | 105,4 |
| ZZ | 98,7 |
| 0808 10 80 | AR | 86,1 |
| BR | 110,1 |
| CL | 116,3 |
| CN | 124,1 |
| US | 158,2 |
| ZA | 86,9 |
| ZZ | 113,6 |
| 0808 30 90 | AR | 139,5 |
| CL | 136,4 |
| CN | 66,8 |
| ZA | 103,2 |
| ZZ | 111,5 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

IL

268,0

MA

93,1

SN

164,2

TR

102,8

ZZ

157,0

0707 00 05

MA

80,7

TR

127,6

ZZ

104,2

0709 93 10

MA

87,0

TR

145,3

ZZ

116,2

0805 10 20

EG

45,8

IL

76,9

MA

56,3

TN

71,4

TR

72,9

ZA

51,4

ZZ

62,5

0805 50 10

MA

91,9

TR

105,4

ZZ

98,7

0808 10 80

AR

86,1

BR

110,1

CL

116,3

CN

124,1

US

158,2

ZA

86,9

ZZ

113,6

0808 30 90

AR

139,5

CL

136,4

CN

66,8

ZA

103,2

ZZ

111,5

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 2016 4 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 91/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 4 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 91/18

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2016/541

2016 m. vasario 15 d.

kuriuo Graikija įspėjama, kad imtųsi deficito mažinimo priemonių, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti (2015/1410) (1)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 9 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

kadangi:

| (1) | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 126 straipsnyje nustatyta, kad valstybės narės turi vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito, ir dėl to nustatyta perviršinio deficito procedūra. Stabilumo ir augimo pakte, pagal kurio korekcinę dalį įgyvendinama perviršinio deficito procedūra, numatyta struktūra, kuria palaikoma Vyriausybės politika, skirta greitai grįžti prie tvirtos biudžeto būklės atsižvelgiant į ekonominę situaciją; |
| --- | --- |

(1)

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 126 straipsnyje nustatyta, kad valstybės narės turi vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito, ir dėl to nustatyta perviršinio deficito procedūra. Stabilumo ir augimo pakte, pagal kurio korekcinę dalį įgyvendinama perviršinio deficito procedūra, numatyta struktūra, kuria palaikoma Vyriausybės politika, skirta greitai grįžti prie tvirtos biudžeto būklės atsižvelgiant į ekonominę situaciją;

| (2) | 2009 m. balandžio 27 d. pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 6 dalį Taryba nusprendė, kad Graikijoje susidaręs perviršinis deficitas; |
| --- | --- |

(2)

2009 m. balandžio 27 d. pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 6 dalį Taryba nusprendė, kad Graikijoje susidaręs perviršinis deficitas;

| (3) | 2010 m. gegužės 10 d. pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį ir 136 straipsnį Taryba priėmė Graikijai skirtą Sprendimą 2010/320/ES (2), kuriuo siekiama sugriežtinti ir sustiprinti fiskalinę priežiūrą bei įspėti Graikiją imtis deficito mažinimo priemonių, kaip manoma, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti ne vėliau kaip iki 2014 m. termino. Taryba nustatė perviršinio deficito padėties ištaisymo terminą – 2014 m. ir metinius valdžios sektoriaus deficito tikslus; |
| --- | --- |

(3)

2010 m. gegužės 10 d. pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį ir 136 straipsnį Taryba priėmė Graikijai skirtą Sprendimą 2010/320/ES (2), kuriuo siekiama sugriežtinti ir sustiprinti fiskalinę priežiūrą bei įspėti Graikiją imtis deficito mažinimo priemonių, kaip manoma, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti ne vėliau kaip iki 2014 m. termino. Taryba nustatė perviršinio deficito padėties ištaisymo terminą – 2014 m. ir metinius valdžios sektoriaus deficito tikslus;

| (4) | Tarybos sprendimas Nr. 2010/320/ES buvo keletą kartų iš esmės keičiamas. Kadangi reikėjo padaryti daugiau pakeitimų, siekiant aiškumo 2011 m. liepos 12 d. jis išdėstytas nauja redakcija Tarybos sprendime 2011/734/ES (3). Vėliau, nuo 2011 m. liepos 8 d. iki 2012 m. gruodžio mėn., tas sprendimas buvo keletą kartų iš esmės pakeistas (4); |
| --- | --- |

(4)

Tarybos sprendimas Nr. 2010/320/ES buvo keletą kartų iš esmės keičiamas. Kadangi reikėjo padaryti daugiau pakeitimų, siekiant aiškumo 2011 m. liepos 12 d. jis išdėstytas nauja redakcija Tarybos sprendime 2011/734/ES (3). Vėliau, nuo 2011 m. liepos 8 d. iki 2012 m. gruodžio mėn., tas sprendimas buvo keletą kartų iš esmės pakeistas (4);

| (5) | labai pablogėjus Graikijos finansinei padėčiai, euro zonos valstybės narės nusprendė kartu su Tarptautinio valiutos fondo suteikta daugiašale pagalba suteikti jai paramą stabilumui užtikrinti, kad būtų užtikrintas finansinis stabilumas visoje euro zonoje. Nuo 2010 m. gegužės mėn. iki 2015 m. birželio mėn. euro zonos valstybės narės paramą teikė per dvišalę Graikijos paskolų priemonę ir kaip Europos finansinio stabilumo fondo (EFSF) paskolą. Kreditorių parama buvo teikiama nustačius išsamias politikos sąlygas, įskaitant reikalavimą, kad Graikija laikytųsi Tarybos sprendimo 2011/734/ES ir vėlesnių jo pakeitimų; |
| --- | --- |

(5)

labai pablogėjus Graikijos finansinei padėčiai, euro zonos valstybės narės nusprendė kartu su Tarptautinio valiutos fondo suteikta daugiašale pagalba suteikti jai paramą stabilumui užtikrinti, kad būtų užtikrintas finansinis stabilumas visoje euro zonoje. Nuo 2010 m. gegužės mėn. iki 2015 m. birželio mėn. euro zonos valstybės narės paramą teikė per dvišalę Graikijos paskolų priemonę ir kaip Europos finansinio stabilumo fondo (EFSF) paskolą. Kreditorių parama buvo teikiama nustačius išsamias politikos sąlygas, įskaitant reikalavimą, kad Graikija laikytųsi Tarybos sprendimo 2011/734/ES ir vėlesnių jo pakeitimų;

| (6) | 2015 m. liepos 8 d. Graikija paprašė finansinės pagalbos pagal Europos stabilumo mechanizmą (toliau – ESM) trejų metų paskolos forma, ir 2015 m. liepos 12 d. buvo pasiektas principinis susitarimas dėl 86 000 mln. EUR paskolos suteikimo Graikijai. Liepos 17 d. ESM valdytojų taryba pavedė Europos Komisijai kartu su Europos Centriniu Banku ir Tarptautiniu valiutos fondu vesti derybas dėl susitarimo memorandumo, kuriame išdėstytos politikos sąlygos dėl 2015–2018 m. finansinės pagalbos programos pagal ESM sutarties 13 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

(6)

2015 m. liepos 8 d. Graikija paprašė finansinės pagalbos pagal Europos stabilumo mechanizmą (toliau – ESM) trejų metų paskolos forma, ir 2015 m. liepos 12 d. buvo pasiektas principinis susitarimas dėl 86 000 mln. EUR paskolos suteikimo Graikijai. Liepos 17 d. ESM valdytojų taryba pavedė Europos Komisijai kartu su Europos Centriniu Banku ir Tarptautiniu valiutos fondu vesti derybas dėl susitarimo memorandumo, kuriame išdėstytos politikos sąlygos dėl 2015–2018 m. finansinės pagalbos programos pagal ESM sutarties 13 straipsnio 3 dalį;

| (7) | vadovaujantis 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 472/2013 dėl euro zonos valstybių narių, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ekonominės ir biudžeto priežiūros griežtinimo (5), ypač jo 7 straipsniu, valstybė narė, ESM prašanti skirti finansinę pagalbą, turi parengti makroekonominio koregavimo programą (toliau – programa) Tarybai tvirtinti. Tokia programa turėtų būti užtikrinta, kad būtų priimtas reformų, reikalingų viešųjų finansų tvarumui didinti ir reglamentavimo aplinkai gerinti, rinkinys; |
| --- | --- |

(7)

vadovaujantis 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 472/2013 dėl euro zonos valstybių narių, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ekonominės ir biudžeto priežiūros griežtinimo (5), ypač jo 7 straipsniu, valstybė narė, ESM prašanti skirti finansinę pagalbą, turi parengti makroekonominio koregavimo programą (toliau – programa) Tarybai tvirtinti. Tokia programa turėtų būti užtikrinta, kad būtų priimtas reformų, reikalingų viešųjų finansų tvarumui didinti ir reglamentavimo aplinkai gerinti, rinkinys;

| (8) | Graikijos parengta programa buvo patvirtinta Tarybos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2016/544 (6); |
| --- | --- |

(8)

Graikijos parengta programa buvo patvirtinta Tarybos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2016/544 (6);

| (9) | Reglamento (ES) Nr. 472/2013 10 straipsnio 2 dalies b punkte taip pat nustatyta, kad, jei valstybei narei, kuriai pagal to reglamento 7 straipsnį taikoma makroekonominio koregavimo programa, yra taikomas ir sprendimas pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį dėl perviršinio deficito padėties ištaisymo, metiniai biudžeto tikslai jos makroekonominio koregavimo programoje integruojami į sprendimą įspėti pagal 1997 m. liepos 7 d. Reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (7) 5 straipsnio 1 dalį; be to, makroekonominio koregavimo programoje nurodytos priemonės tiems tikslams pasiekti taip pat integruojamos į sprendimą įspėti pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 5 straipsnio 1 dalį. Reglamento (ES) Nr. 472/2013 10 straipsnio 2 dalies a punkte taip pat nustatyta, kad valstybei narei netaikoma pareiga pateikti ataskaitas pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 5 straipsnio 1 dalį. Galiausiai Reglamento (ES) Nr. 472/2013 10 straipsnio 2 dalies c punkte nustatyta, kad stebėsena vykdoma, kaip numatyta to reglamento 7 straipsnio 4 dalyje, ir valstybei narei netaikoma stebėsena pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 10 straipsnio 1 dalį ir 10a straipsnį, taip pat stebėsena, kuria grindžiamas bet koks sprendimas pagal to reglamento 6 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

(9)

Reglamento (ES) Nr. 472/2013 10 straipsnio 2 dalies b punkte taip pat nustatyta, kad, jei valstybei narei, kuriai pagal to reglamento 7 straipsnį taikoma makroekonominio koregavimo programa, yra taikomas ir sprendimas pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį dėl perviršinio deficito padėties ištaisymo, metiniai biudžeto tikslai jos makroekonominio koregavimo programoje integruojami į sprendimą įspėti pagal 1997 m. liepos 7 d. Reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (7) 5 straipsnio 1 dalį; be to, makroekonominio koregavimo programoje nurodytos priemonės tiems tikslams pasiekti taip pat integruojamos į sprendimą įspėti pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 5 straipsnio 1 dalį. Reglamento (ES) Nr. 472/2013 10 straipsnio 2 dalies a punkte taip pat nustatyta, kad valstybei narei netaikoma pareiga pateikti ataskaitas pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 5 straipsnio 1 dalį. Galiausiai Reglamento (ES) Nr. 472/2013 10 straipsnio 2 dalies c punkte nustatyta, kad stebėsena vykdoma, kaip numatyta to reglamento 7 straipsnio 4 dalyje, ir valstybei narei netaikoma stebėsena pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 10 straipsnio 1 dalį ir 10a straipsnį, taip pat stebėsena, kuria grindžiamas bet koks sprendimas pagal to reglamento 6 straipsnio 2 dalį;

| (10) | pagal dabartines prognozes ekonominė veikla Graikijoje bus daug silpnesnė nei tikėtasi, kai 2012 m. gruodžio mėn. buvo paskutinį kartą iš dalies pakeistas Tarybos sprendimas 2011/734/ES. Numatoma, kad 2015 m. ir 2016 m. realusis ir nominalusis BVP bus daug žemesnio lygio, negu buvo numatyta Komisijos 2015 m. pavasario prognozėje ir tai lėmė netikrumas dėl politikos, nepakankamas reformų įgyvendinimas, valdžios sektoriaus pajamų trūkumas, neveikiantys bankai ir kapitalo kontrolės priemonių nustatymas. 2015 m. rugpjūčio mėn. Komisija atnaujino BVP augimo prognozę, kad pagrįstų derybas dėl susitarimo memorandumo, reikalingo rengiant ESM programą. Pagal šią prognozę numatoma, kad 2015–2016 m. realusis BVP sumažės atitinkamai 2,3 % ir 1,3 % (palyginti su teigiamu 0,5 % ir 2,9 % augimu, 2015 m. pavasario prognozėje numatytu atitinkamiems metams), prieš pradėdamas didėti 2017 m. iki 2,7 %, o 2018 m. – iki 3,1 %. Šis ryškus ekonominio scenarijaus 2015–2016 m. pablogėjimas reiškia ir atitinkamą viešųjų finansų perspektyvos pablogėjimą nepakeitus politikos; |
| --- | --- |

(10)

pagal dabartines prognozes ekonominė veikla Graikijoje bus daug silpnesnė nei tikėtasi, kai 2012 m. gruodžio mėn. buvo paskutinį kartą iš dalies pakeistas Tarybos sprendimas 2011/734/ES. Numatoma, kad 2015 m. ir 2016 m. realusis ir nominalusis BVP bus daug žemesnio lygio, negu buvo numatyta Komisijos 2015 m. pavasario prognozėje ir tai lėmė netikrumas dėl politikos, nepakankamas reformų įgyvendinimas, valdžios sektoriaus pajamų trūkumas, neveikiantys bankai ir kapitalo kontrolės priemonių nustatymas. 2015 m. rugpjūčio mėn. Komisija atnaujino BVP augimo prognozę, kad pagrįstų derybas dėl susitarimo memorandumo, reikalingo rengiant ESM programą. Pagal šią prognozę numatoma, kad 2015–2016 m. realusis BVP sumažės atitinkamai 2,3 % ir 1,3 % (palyginti su teigiamu 0,5 % ir 2,9 % augimu, 2015 m. pavasario prognozėje numatytu atitinkamiems metams), prieš pradėdamas didėti 2017 m. iki 2,7 %, o 2018 m. – iki 3,1 %. Šis ryškus ekonominio scenarijaus 2015–2016 m. pablogėjimas reiškia ir atitinkamą viešųjų finansų perspektyvos pablogėjimą nepakeitus politikos;

| (11) | apskaičiuota, kad Graikija pagerino struktūrinį deficitą 16 procentinių punktų BVP: nuo 15,2 % deficito 2009 m. iki apskaičiuoto 1 % pertekliaus 2014 m., taip užtikrindama struktūrinio balanso pagerėjimą 2009–2014 m., kuris yra gerokai didesnis už reikalavimą pagerinti bent 10 procentinių punktų BVP per Tarybos rekomenduotą laikotarpį. 2014 m. valdžios sektoriaus deficitas pasiekė 3,5 % BVP, o tai neviršija 2014 metams Tarybos sprendime nustatytos 4,5 % BVP valdžios sektoriaus deficito (pagal ESS2010) viršutinės ribos. Tačiau pirminio balanso rezultatas – 0,4 % BVP – buvo gerokai prastesnis negu tikėtasi ir nesiekė nustatyto 1,5 % tikslo dėl keleto veiksnių, įskaitant ekonomikos sąlygų pasikeitimą ir su tuo susijusį neigiamą poveikį biudžeto įplaukoms, fiskalinės politikos sušvelninimą ir padidėjusį ekonominį neužtikrintumą. Tačiau dėl prastėjančios makroekonominės aplinkos ir 2015 m. baigiančių galioti laikinų fiskalinių priemonių 2015 m. buvo neįmanoma pasiekti 3 % BVP pirminio balanso tikslo, numatyto 2012 m. gruodžio mėn. priimtame Sprendimo 2011/734/ES pakeitime. Todėl fiskaliniai tikslai buvo sumažinti atsižvelgiant į makroekonomines aplinkybes ir esamą fiskalinę padėtį ir siekiant trumpuoju laikotarpiu išvengti pernelyg griežtos fiskalinės politikos; |
| --- | --- |

(11)

apskaičiuota, kad Graikija pagerino struktūrinį deficitą 16 procentinių punktų BVP: nuo 15,2 % deficito 2009 m. iki apskaičiuoto 1 % pertekliaus 2014 m., taip užtikrindama struktūrinio balanso pagerėjimą 2009–2014 m., kuris yra gerokai didesnis už reikalavimą pagerinti bent 10 procentinių punktų BVP per Tarybos rekomenduotą laikotarpį. 2014 m. valdžios sektoriaus deficitas pasiekė 3,5 % BVP, o tai neviršija 2014 metams Tarybos sprendime nustatytos 4,5 % BVP valdžios sektoriaus deficito (pagal ESS2010) viršutinės ribos. Tačiau pirminio balanso rezultatas – 0,4 % BVP – buvo gerokai prastesnis negu tikėtasi ir nesiekė nustatyto 1,5 % tikslo dėl keleto veiksnių, įskaitant ekonomikos sąlygų pasikeitimą ir su tuo susijusį neigiamą poveikį biudžeto įplaukoms, fiskalinės politikos sušvelninimą ir padidėjusį ekonominį neužtikrintumą. Tačiau dėl prastėjančios makroekonominės aplinkos ir 2015 m. baigiančių galioti laikinų fiskalinių priemonių 2015 m. buvo neįmanoma pasiekti 3 % BVP pirminio balanso tikslo, numatyto 2012 m. gruodžio mėn. priimtame Sprendimo 2011/734/ES pakeitime. Todėl fiskaliniai tikslai buvo sumažinti atsižvelgiant į makroekonomines aplinkybes ir esamą fiskalinę padėtį ir siekiant trumpuoju laikotarpiu išvengti pernelyg griežtos fiskalinės politikos;

| (12) | todėl Graikija laikysis naujo fiskalinio plano, grindžiamo pirminio pertekliaus tikslais – – 0,25 %, 0,5 %, 1,75 % ir 3,5 % BVP atitinkamai 2015, 2016, 2017 ir 2018 m. ir vėliau. Fiskalinių tikslų trajektorija atitinka numatomą Graikijos ekonomikos augimo tempą jai atsigaunant po giliausio kada nors užfiksuoto ekonomikos nuosmukio. Persvarstytas planas reiškia tai, kad valdžios sektoriaus biudžeto deficitas 3 % BVP nebeviršys 2017 m.; |
| --- | --- |

(12)

todėl Graikija laikysis naujo fiskalinio plano, grindžiamo pirminio pertekliaus tikslais – – 0,25 %, 0,5 %, 1,75 % ir 3,5 % BVP atitinkamai 2015, 2016, 2017 ir 2018 m. ir vėliau. Fiskalinių tikslų trajektorija atitinka numatomą Graikijos ekonomikos augimo tempą jai atsigaunant po giliausio kada nors užfiksuoto ekonomikos nuosmukio. Persvarstytas planas reiškia tai, kad valdžios sektoriaus biudžeto deficitas 3 % BVP nebeviršys 2017 m.;

| (13) | pagal Komisijos tarnybų atnaujintą nominaliojo BVP augimo prognozę 2015 m. pirminis valdžios sektoriaus deficitas bus 7 631 mln. EUR (4,4 % BVP), 2016 m. – 6 166 mln. EUR (3,6 % BVP), 2017 m. – 4 089 mln. EUR (2,3 % BVP), o 2018 m. – 753 mln. EUR (0,4 % BVP); |
| --- | --- |

(13)

pagal Komisijos tarnybų atnaujintą nominaliojo BVP augimo prognozę 2015 m. pirminis valdžios sektoriaus deficitas bus 7 631 mln. EUR (4,4 % BVP), 2016 m. – 6 166 mln. EUR (3,6 % BVP), 2017 m. – 4 089 mln. EUR (2,3 % BVP), o 2018 m. – 753 mln. EUR (0,4 % BVP);

| (14) | 2016 m. biudžetas, kurį turės priimti Graikijos parlamentas, yra dalis 2016–2019 m. vidutinės trukmės fiskalinės strategijos, kuria siekiama užtikrinti didelio masto ir pradiniame etape ypač intensyvų fiskalinį konsolidavimą, kuris leistų sutaupyti daugiau kaip 6 900 mln. EUR, t. y. beveik 4 % BVP; |
| --- | --- |

(14)

2016 m. biudžetas, kurį turės priimti Graikijos parlamentas, yra dalis 2016–2019 m. vidutinės trukmės fiskalinės strategijos, kuria siekiama užtikrinti didelio masto ir pradiniame etape ypač intensyvų fiskalinį konsolidavimą, kuris leistų sutaupyti daugiau kaip 6 900 mln. EUR, t. y. beveik 4 % BVP;

| (15) | kadangi nepavyko užbaigti galutinės EFSF programos peržiūros, nebuvo sumokėti skolos tvarkymo mokėjimai, baigėsi EFSF programa ir buvo įvestos kapitalo kontrolės priemonės, susidarė naujos aplinkybės, dėl kurių dar labiau pablogėjo skolos tvarumo būklė. Tai lėmė mažesnis apskaičiuotas augimo įvertis, sumažinti pirminio pertekliaus tikslai, mažesnės numatomos privatizavimo pajamos, smarkiai išaugę bankų sektoriaus finansavimo poreikiai po to, kai buvo pradėtos taikyti kapitalo kontrolės priemonės, būtinybė padengti daugiau įsiskolinimų, susikaupusių, kai valstybė patyrė likvidumo trūkumą, ir vertinimo poveikis dėl euro nuvertėjimo specialiųjų skolinimosi teisių (SST) atžvilgiu. Dėl šių pokyčių pagrindiniame scenarijuje numatoma, kad skolos ir BVP santykis pasieks 198,3 % 2016 m., prieš pradėdamas mažėti iki 169,3 % 2020 m., 154,5–2022 m. ir 115,9 % – 2030 m.; |
| --- | --- |

(15)

kadangi nepavyko užbaigti galutinės EFSF programos peržiūros, nebuvo sumokėti skolos tvarkymo mokėjimai, baigėsi EFSF programa ir buvo įvestos kapitalo kontrolės priemonės, susidarė naujos aplinkybės, dėl kurių dar labiau pablogėjo skolos tvarumo būklė. Tai lėmė mažesnis apskaičiuotas augimo įvertis, sumažinti pirminio pertekliaus tikslai, mažesnės numatomos privatizavimo pajamos, smarkiai išaugę bankų sektoriaus finansavimo poreikiai po to, kai buvo pradėtos taikyti kapitalo kontrolės priemonės, būtinybė padengti daugiau įsiskolinimų, susikaupusių, kai valstybė patyrė likvidumo trūkumą, ir vertinimo poveikis dėl euro nuvertėjimo specialiųjų skolinimosi teisių (SST) atžvilgiu. Dėl šių pokyčių pagrindiniame scenarijuje numatoma, kad skolos ir BVP santykis pasieks 198,3 % 2016 m., prieš pradėdamas mažėti iki 169,3 % 2020 m., 154,5–2022 m. ir 115,9 % – 2030 m.;

| (16) | atsižvelgiant į tuos veiksnius, reikia atnaujinti koregavimo planą perviršiniam deficitui ištaisyti. Graikijos prisiimtas įsipareigojimas siejasi ne tik su fiskalinio konsolidavimo priemonėmis, bet ir su tomis priemonėmis, kurių reikia norint puoselėti augimui palankią aplinką ir kiek įmanoma sumažinti neigiamą socialinį poveikį; |
| --- | --- |

(16)

atsižvelgiant į tuos veiksnius, reikia atnaujinti koregavimo planą perviršiniam deficitui ištaisyti. Graikijos prisiimtas įsipareigojimas siejasi ne tik su fiskalinio konsolidavimo priemonėmis, bet ir su tomis priemonėmis, kurių reikia norint puoselėti augimui palankią aplinką ir kiek įmanoma sumažinti neigiamą socialinį poveikį;

| (17) | kiekviena Tarybos įgyvendinimo sprendime (ES) 2016/544 reikalaujama priemonė yra būtina siekiant reikiamo biudžeto koregavimo. Kai kurios priemonės daro tiesioginį poveikį Graikijos biudžeto padėčiai, o kitos yra struktūrinės priemonės, dėl kurių vidutinės trukmės laikotarpiu pagerės fiskalinis valdymas ir bus užtikrinta patikimesnė biudžeto padėtis; |
| --- | --- |

(17)

kiekviena Tarybos įgyvendinimo sprendime (ES) 2016/544 reikalaujama priemonė yra būtina siekiant reikiamo biudžeto koregavimo. Kai kurios priemonės daro tiesioginį poveikį Graikijos biudžeto padėčiai, o kitos yra struktūrinės priemonės, dėl kurių vidutinės trukmės laikotarpiu pagerės fiskalinis valdymas ir bus užtikrinta patikimesnė biudžeto padėtis;

| (18) | atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, reikėtų peržiūrėti ankstesnius metinius biudžeto tikslus ir priemones tiems tikslams pasiekti. Nauji metiniai biudžeto tikslai ir priemonės tiems tikslams pasiekti yra nurodyti Tarybos įgyvendinimo sprendime (ES) 2016/544, |
| --- | --- |

(18)

atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, reikėtų peržiūrėti ankstesnius metinius biudžeto tikslus ir priemones tiems tikslams pasiekti. Nauji metiniai biudžeto tikslai ir priemonės tiems tikslams pasiekti yra nurodyti Tarybos įgyvendinimo sprendime (ES) 2016/544,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Graikija kuo greičiau ir ne vėliau kaip iki 2017 m. ištaiso esamą perviršinio deficito padėtį.

2.   Koregavimo plano perviršiniam deficitui ištaisyti tikslas – pasiekti metinius valdžios sektoriaus deficito tikslus, nustatytus Tarybos įgyvendinimo sprendime (ES) 2016/544; jis bus pagrįstas šiais pirminio pertekliaus tikslais: – 0,25 %, 0,5 %, 1,75 % ir 3,5 % BVP atitinkamai 2015, 2016, 2017 ir 2018 bei vėlesniais metais. Fiskalinių tikslų trajektorija atitinka numatomą Graikijos ekonomikos augimo tempą jai atsigaunant po giliausio kada nors užfiksuoto ekonomikos nuosmukio. Persvarstytas planas reiškia tai, kad valdžios sektoriaus biudžeto deficitas 2017 m. nebeviršys 3 % BVP.

3.   Graikija priima ir visapusiškai įgyvendina visas fiskalines, ekonomines ir struktūrinio koregavimo priemones, įtrauktas į ekonominio ir finansinio koregavimo programą, patvirtintą Tarybos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2016/544.

4.   Graikija pasirengusi imtis tolesnių priemonių, jei kiltų pavojus biudžeto planams. Biudžeto konsolidavimo priemonėmis užtikrinamas ilgalaikis augimą skatinantis valdžios sektoriaus struktūrinio balanso pagerėjimas.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja pranešimo apie jį dieną.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2016 m. vasario 15 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M.H.P. VAN DAM

---

(1)  Šis aktas iš pradžių buvo priimtas tik anglų kalba ir paskelbtas OL L 219, 20.8.2015, p. 8

1

(2)  
  OL L 145, 2010 6 11, p. 6.

2

(3)  
  OL L 296, 2011 11 15, p. 38.

3

(4)  Tarybos sprendimas 2011/791/ES (OL L 320, 2011 12 3, p. 28), kovo 13 d. Tarybos sprendimas 2012/211/ES (OL L 113, 2012 4 25, p. 8), 2012 m. gruodžio 4 d. Tarybos sprendimas 2013/6/ES (OL L 4, 2013 1 9, p. 40).

4

(5)  
  OL L 140, 2013 5 27, p. 1.

5

(6)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 27.

6

(7)  
  OL L 209, 1997 8 2, p. 6.

7

---

| 2016 4 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 91/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 4 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 91/22

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2016/542

2016 m. vasario 15 d.

dėl Sąjungos trumpalaikės finansinės pagalbos suteikimo Graikijai (2015/1181) (1)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2010 m. gegužės 11 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 407/2010, kuriuo nustatoma Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė (2), ypač į jo 3 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Graikija paprašė suteikti jai naują finansinę pagalbą pagal Europos stabilumo mechanizmą (toliau – ESM), ir prašomą pagalbą iš esmės sutinkama suteikti; |
| --- | --- |

(1)

Graikija paprašė suteikti jai naują finansinę pagalbą pagal Europos stabilumo mechanizmą (toliau – ESM), ir prašomą pagalbą iš esmės sutinkama suteikti;

| (2) | tačiau Graikijai reikia tarpinio finansavimo, kol bus galima pradėti teikti tokią pagalbą, kad būtų išsaugotas euro zonos vientisumas, išlaikytas finansinis stabilumas ir būtų išvengta tolesnio įsipareigojimų grąžinti paskolą nevykdymo. Dėl didelio ekonominio ir finansinio sutrikdymo, kurį lėmė išskirtinės aplinkybės, kurių Vyriausybė negalėjo kontroliuoti, 2015 m. liepos 15 d. Graikija oficialiai paprašė Sąjungos suteikti jai skubią finansinę pagalbą siekiant apsaugoti Graikijos, euro zonos ir Sąjungos finansinį stabilumą. Pagal ESM suteiktina pagalba Graikijai bus panaudota paskolai, kurią Graikija gavo pagal Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę (toliau – EFSM), grąžinti; |
| --- | --- |

(2)

tačiau Graikijai reikia tarpinio finansavimo, kol bus galima pradėti teikti tokią pagalbą, kad būtų išsaugotas euro zonos vientisumas, išlaikytas finansinis stabilumas ir būtų išvengta tolesnio įsipareigojimų grąžinti paskolą nevykdymo. Dėl didelio ekonominio ir finansinio sutrikdymo, kurį lėmė išskirtinės aplinkybės, kurių Vyriausybė negalėjo kontroliuoti, 2015 m. liepos 15 d. Graikija oficialiai paprašė Sąjungos suteikti jai skubią finansinę pagalbą siekiant apsaugoti Graikijos, euro zonos ir Sąjungos finansinį stabilumą. Pagal ESM suteiktina pagalba Graikijai bus panaudota paskolai, kurią Graikija gavo pagal Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę (toliau – EFSM), grąžinti;

| (3) | Komisijai ir Tarybai Graikijos pateiktu ekonominio ir finansinio koregavimo programos (toliau – Programa) projektu siekiama užtikrinti, kad būtų patvirtintas reformų, reikalingų viešųjų finansų tvarumui didinti ir reglamentavimo aplinkai gerinti, rinkinys; |
| --- | --- |

(3)

Komisijai ir Tarybai Graikijos pateiktu ekonominio ir finansinio koregavimo programos (toliau – Programa) projektu siekiama užtikrinti, kad būtų patvirtintas reformų, reikalingų viešųjų finansų tvarumui didinti ir reglamentavimo aplinkai gerinti, rinkinys;

| (4) | Komisijos vertinimu, atliktu kartu su Europos Centriniu Banku (ECB), 2015 m. liepos mėn. Graikijai reikalingas finansavimas iš viso sudaro 7 160 mln. EUR. Išsamios finansinės sąlygos turėtų būti išdėstytos Susitarime dėl paskolos; |
| --- | --- |

(4)

Komisijos vertinimu, atliktu kartu su Europos Centriniu Banku (ECB), 2015 m. liepos mėn. Graikijai reikalingas finansavimas iš viso sudaro 7 160 mln. EUR. Išsamios finansinės sąlygos turėtų būti išdėstytos Susitarime dėl paskolos;

| (5) | Sąjungos finansinę pagalbą turėtų administruoti Komisija; |
| --- | --- |

(5)

Sąjungos finansinę pagalbą turėtų administruoti Komisija;

| (6) | Graikija pateikė Komisijai ir Tarybai Programą, kuria siekiama užtikrinti, kad būtų patvirtintas reformų, reikalingų viešųjų finansų tvarumui didinti ir reglamentavimo aplinkai gerinti, rinkinys. 2015 m. liepos 15 d. Vyriausybė ir Komisija pasiekė susitarimą tarnybų lygmeniu dėl Programos, kuri turi būti išdėstyta Susitarimo memorandume dėl konkrečių ekonominės politikos sąlygų (toliau – Susitarimo memorandumas); |
| --- | --- |

(6)

Graikija pateikė Komisijai ir Tarybai Programą, kuria siekiama užtikrinti, kad būtų patvirtintas reformų, reikalingų viešųjų finansų tvarumui didinti ir reglamentavimo aplinkai gerinti, rinkinys. 2015 m. liepos 15 d. Vyriausybė ir Komisija pasiekė susitarimą tarnybų lygmeniu dėl Programos, kuri turi būti išdėstyta Susitarimo memorandume dėl konkrečių ekonominės politikos sąlygų (toliau – Susitarimo memorandumas);

| (7) | Komisija, vykdydama išvykstamuosius patikrinimus ir remdamasi reguliariomis Graikijos valdžios institucijų ataskaitomis, turėtų reguliariai tikrinti, ar laikomasi su pagalba susietos ekonominės politikos sąlygų; |
| --- | --- |

(7)

Komisija, vykdydama išvykstamuosius patikrinimus ir remdamasi reguliariomis Graikijos valdžios institucijų ataskaitomis, turėtų reguliariai tikrinti, ar laikomasi su pagalba susietos ekonominės politikos sąlygų;

| (8) | pagalba turėtų būti teikiama siekiant padėti sėkmingai įgyvendinti Programą; |
| --- | --- |

(8)

pagalba turėtų būti teikiama siekiant padėti sėkmingai įgyvendinti Programą;

| (9) | euro zonos valstybės narės pranešė apie savo įsipareigojimą bendrai ir nedelsiant, taikant specialią tvarką, kiekvienai euro zonai nepriklausančiai valstybei narei kompensuoti tos euro zonai nepriklausančios valstybės narės sumokėtą nuosavų išteklių sumą, atitinkančią Sąjungos bendrojo biudžeto panaudojimą tais atvejais, kai dėl Sąjungos finansinės pagalbos euro zonos valstybei narei pagal Reglamentą (ES) Nr. 407/2010 patiriama nuostolių. Taip pat bus nustatyta tinkama tvarka siekiant užtikrinti, kad nebūtų kompensacijos permokų euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms, kai pradedamos taikyti Sąjungos bendrajam biudžetui apsaugoti skirtos priemonės, įskaitant skolos išieškojimą, prireikus ilgainiui įskaitant gautinas sumas ir mokėjimus; |
| --- | --- |

(9)

euro zonos valstybės narės pranešė apie savo įsipareigojimą bendrai ir nedelsiant, taikant specialią tvarką, kiekvienai euro zonai nepriklausančiai valstybei narei kompensuoti tos euro zonai nepriklausančios valstybės narės sumokėtą nuosavų išteklių sumą, atitinkančią Sąjungos bendrojo biudžeto panaudojimą tais atvejais, kai dėl Sąjungos finansinės pagalbos euro zonos valstybei narei pagal Reglamentą (ES) Nr. 407/2010 patiriama nuostolių. Taip pat bus nustatyta tinkama tvarka siekiant užtikrinti, kad nebūtų kompensacijos permokų euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms, kai pradedamos taikyti Sąjungos bendrajam biudžetui apsaugoti skirtos priemonės, įskaitant skolos išieškojimą, prireikus ilgainiui įskaitant gautinas sumas ir mokėjimus;

| (10) | EFSM paskola garantuojama Sąjungos bendruoju biudžetu. Jeigu įsipareigojimai pagal šios paskolos sąlygas nevykdomi, Komisija gali pareikalauti papildomų lėšų, viršijančių jos turtą, atsižvelgiant į bet kokius grynųjų pinigų pertekliaus likučius, kad būtų tvarkoma Sąjungos skola. Sąjungos bendrajam biudžetui taikomame Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (3) (toliau – Finansinis reglamentas) ir jo išsamiose taisyklėse yra numatytos priemonės Sąjungos biudžetui apsaugoti, įskaitant skolos išieškojimą, prireikus ilgainiui įskaitant gautinas sumas ir mokėjimus. Komisija taikys šias priemones, |
| --- | --- |

(10)

EFSM paskola garantuojama Sąjungos bendruoju biudžetu. Jeigu įsipareigojimai pagal šios paskolos sąlygas nevykdomi, Komisija gali pareikalauti papildomų lėšų, viršijančių jos turtą, atsižvelgiant į bet kokius grynųjų pinigų pertekliaus likučius, kad būtų tvarkoma Sąjungos skola. Sąjungos bendrajam biudžetui taikomame Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (3) (toliau – Finansinis reglamentas) ir jo išsamiose taisyklėse yra numatytos priemonės Sąjungos biudžetui apsaugoti, įskaitant skolos išieškojimą, prireikus ilgainiui įskaitant gautinas sumas ir mokėjimus. Komisija taikys šias priemones,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Sąjunga suteikia Graikijai paskolą, kuri neviršija 7 160 mln. EUR ir kurios ilgiausias grąžinimo terminas yra trys mėnesiai.

2.   Sąjungos finansinė pagalba pagal šį sprendimą nesuteikiama, jeigu toms valstybėms narėms, kurių valiuta nėra euro, pagal teisiškai privalomą tvarką nebus suteiktas jų pozicijos sumą sudarantis likvidus įkaitas, numatant, kad jis joms būtų iš karto mokėtinas tiek, kiek reikia bet kokiems jų įsipareigojimams, kurie gali atsirasti, jeigu Graikija negrąžins finansinės pagalbos pagal jos sąlygas, padengti.

3.   Finansinė pagalba suteikiama iš karto po šio sprendimo įsigaliojimo.

4.   Komisija Sąjungos finansinę pagalbą Graikijai teikia ne daugiau kaip dviem mokėjimais.

5.   Mokėjimai vykdomi su sąlyga, kad įsigalios Susitarimas dėl paskolos ir Susitarimo memorandumas, o Graikija laikysis atitinkamų politikos sąlygų pagal 3 straipsnį.

6.   Graikija apmoka Sąjungos finansavimo išlaidas su dešimties bazinių punktų marža.

7.   Graikija dengia Reglamento (ES) Nr. 407/2010 7 straipsnyje nurodytas sąnaudas.

8.   Jei reikia, siekdama laiku finansuoti paskolą, Komisija gali skolintis skelbdama neviešą obligacijų platinimą arba sudarydama bet kokį kitą tinkamą finansavimo susitarimą, leidžiantį jai pritraukti lėšų per labai trumpą laiką.

2 straipsnis

1.   Komisija administruoja pagalbą atsižvelgdama į Graikijos įsipareigojimus.

2.   Komisija, pasikonsultavusi su ECB, su Graikijos valdžios institucijomis susitaria dėl su finansine pagalba susietų konkrečių ekonominės politikos sąlygų, kaip išdėstyta 3 straipsnyje. Tos sąlygos išdėstomos Susitarimo memorandume, kurį pasirašo Komisija ir Graikijos valdžios institucijos, atsižvelgiant į šio straipsnio 1 dalyje nurodytus įsipareigojimus. Išsamios finansinės sąlygos išdėstomos Susitarime dėl paskolos, kuris turi būti sudarytas su Komisija.

3.   Komisija reguliariai tikrina, ar laikomasi su pagalba susietų ekonominės politikos sąlygų, ir apie tai praneša Ekonomikos ir finansų komitetui. Tuo tikslu Graikijos valdžios institucijos visapusiškai bendradarbiauja su Komisija ir ECB bei pateikia jiems visą būtiną informaciją. Komisija nuolat informuoja Ekonomikos ir finansų komitetą apie visus susijusius pokyčius.

3 straipsnis

1.   Graikijos valdžios institucijų parengta ekonominio ir finansinio koregavimo programa (toliau – Programa) patvirtinama.

2.   Pagalba išmokama su sąlyga, kad Graikija:

| i) | patvirtins Programoje nurodytas priemones, kurių patvirtinimo terminas yra 2015 m. liepos 15 d.; |
| --- | --- |

i)

patvirtins Programoje nurodytas priemones, kurių patvirtinimo terminas yra 2015 m. liepos 15 d.;

| ii) | imsis nedviprasmiškų veiksmų kitų Programoje išvardytų politikos sąlygų įgyvendinimui parengti ir |
| --- | --- |

ii)

imsis nedviprasmiškų veiksmų kitų Programoje išvardytų politikos sąlygų įgyvendinimui parengti ir

| iii) | gaus ESM narių sutikimą iš esmės pagal Europos stabilumo mechanizmo steigimo sutarties 13 straipsnio 2 dalį suteikti finansinę pagalbą Graikijai. |
| --- | --- |

iii)

gaus ESM narių sutikimą iš esmės pagal Europos stabilumo mechanizmo steigimo sutarties 13 straipsnio 2 dalį suteikti finansinę pagalbą Graikijai.

3.   Graikija laiku patvirtina toliau nurodytas priemones:

| | PVM sistema






  — | iki 2015 m. liepos 15 d. priima teisės aktą dėl PVM sistemos reformos. Reformos tikslas yra grynųjų įplaukų padidėjimas 1 % BVP per metus dėl parametrų pokyčių. Naująja PVM sistema: i) suvienodinami mokesčio tarifai nustatant standartinį 23 % tarifą, taip pat taikomą restoranams ir maitinimo paslaugoms, sumažintą 13 % tarifą pagrindiniams maisto produktams, energijai, viešbučiams ir vandeniui (išskyrus kanalizaciją) ir itin sumažintą 6 % tarifą vaistams, knygoms ir teatrui; ii) supaprastinama išimčių sistema, kad būtų išplėsta mokesčių bazė, ir padidinamas draudimo sutarčių mokestis ir iii) panaikinamos nuolaidos saloms, pradedant nuo didesnes pajamas gaunančių ir labiausiai turistų lankomų salų, išskyrus pačias atokiausias. Reforma įgyvendinama iki 2016 m. pabaigos, kai bus nustatytos tinkamos ir tikslingos fiskaliniu požiūriu neutralios priemonės, skirtos kompensuoti gyventojams, kuriems to labiausiai reikia. Naujieji PVM tarifai viešbučiams ir saloms taikomi nuo 2015 m. spalio 1 d. |
| --- | --- | --- |

PVM sistema

—

iki 2015 m. liepos 15 d. priima teisės aktą dėl PVM sistemos reformos. Reformos tikslas yra grynųjų įplaukų padidėjimas 1 % BVP per metus dėl parametrų pokyčių. Naująja PVM sistema: i) suvienodinami mokesčio tarifai nustatant standartinį 23 % tarifą, taip pat taikomą restoranams ir maitinimo paslaugoms, sumažintą 13 % tarifą pagrindiniams maisto produktams, energijai, viešbučiams ir vandeniui (išskyrus kanalizaciją) ir itin sumažintą 6 % tarifą vaistams, knygoms ir teatrui; ii) supaprastinama išimčių sistema, kad būtų išplėsta mokesčių bazė, ir padidinamas draudimo sutarčių mokestis ir iii) panaikinamos nuolaidos saloms, pradedant nuo didesnes pajamas gaunančių ir labiausiai turistų lankomų salų, išskyrus pačias atokiausias. Reforma įgyvendinama iki 2016 m. pabaigos, kai bus nustatytos tinkamos ir tikslingos fiskaliniu požiūriu neutralios priemonės, skirtos kompensuoti gyventojams, kuriems to labiausiai reikia. Naujieji PVM tarifai viešbučiams ir saloms taikomi nuo 2015 m. spalio 1 d.

| | Pensijos






  — | priima teisės aktus, kuriais iki 2021 m. įšaldomos mėnesinių garantuojamų įmokomis grindžiamų pensijų ribos nominaliąja verte, |
| --- | --- | --- |

Pensijos

—

priima teisės aktus, kuriais iki 2021 m. įšaldomos mėnesinių garantuojamų įmokomis grindžiamų pensijų ribos nominaliąja verte,

| — | priima teisės aktus, kuriais būtų užtikrinama, kad asmenims, išeinantiems į pensiją įsigaliojus atitinkamiems Graikijos teisės aktams, bazinė, garantuojama įmokomis grindžiama arba materialine padėtimi grindžiama pensija būtų skiriama tik sulaukus teisės aktais nustatyto įprasto pensinio amžiaus, kuris šiuo metu yra 67 metai, |
| --- | --- |

—

priima teisės aktus, kuriais būtų užtikrinama, kad asmenims, išeinantiems į pensiją įsigaliojus atitinkamiems Graikijos teisės aktams, bazinė, garantuojama įmokomis grindžiama arba materialine padėtimi grindžiama pensija būtų skiriama tik sulaukus teisės aktais nustatyto įprasto pensinio amžiaus, kuris šiuo metu yra 67 metai,

| — | priima teisės aktus, kuriais pensininkų sveikatos draudimo įmokos didinamos nuo 4 % iki vidutiniškai 6 %, ir taip pat taiko juos papildomoms pensijoms, |
| --- | --- |

—

priima teisės aktus, kuriais pensininkų sveikatos draudimo įmokos didinamos nuo 4 % iki vidutiniškai 6 %, ir taip pat taiko juos papildomoms pensijoms,

| — | priima tinkamą teisinę priemonę, pagal kurią visi pensijų fondai turėtų visapusiškai taikyti Įstatymą Nr. 3863/2010 naujiems pensijų prašymams, pateiktiems nuo 2015 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

—

priima tinkamą teisinę priemonę, pagal kurią visi pensijų fondai turėtų visapusiškai taikyti Įstatymą Nr. 3863/2010 naujiems pensijų prašymams, pateiktiems nuo 2015 m. sausio 1 d.

| | Statistikos valdymas






  — | priima teisės aktus, kuriais būtų stiprinamas Graikijos statistikos institucijos (ELSTAT) valdymas. Šie teisės aktai apima: i) Graikijos statistikos sistemos patariamųjų organų vaidmenį ir struktūrą, įskaitant Graikijos statistikos sistemos (ELSS) tarybos performavimą į ELSS patariamąjį komitetą, ir Gerosios patirties patariamojo komiteto (GPAC) vaidmenį; ii) ELSTAT pirmininko įdarbinimo procedūrą, siekiant užtikrinti, kad taikant skaidrią tvarką ir atrankos kriterijus būtų įdarbintas aukščiausios profesinės kvalifikacijos pirmininkas; iii) ELSTAT dalyvavimą, kai tinka, rengiant pasiūlymus dėl teisės aktų ar kitus teisinius pasiūlymus, susijusius su statistikos klausimais; iv) kitus klausimus, kurie daro poveikį ELSTAT nepriklausomumui, įskaitant finansinį savarankiškumą, įgaliojimų suteikimą ELSTAT perskirstyti dabartinius nuolatinius etatus ir samdyti darbuotojus, kai reikia, bei besispecializuojančius mokslo darbuotojus, ir institucijos kaip fiskalinės politikos organo klasifikavimą neseniai priimtame Įstatyme Nr. 4270/2014, taip pat Graikijos Banko vaidmenį ir įgaliojimus statistikos srityje laikantis Sąjungos teisės aktų. |
| --- | --- | --- |

Statistikos valdymas

—

priima teisės aktus, kuriais būtų stiprinamas Graikijos statistikos institucijos (ELSTAT) valdymas. Šie teisės aktai apima: i) Graikijos statistikos sistemos patariamųjų organų vaidmenį ir struktūrą, įskaitant Graikijos statistikos sistemos (ELSS) tarybos performavimą į ELSS patariamąjį komitetą, ir Gerosios patirties patariamojo komiteto (GPAC) vaidmenį; ii) ELSTAT pirmininko įdarbinimo procedūrą, siekiant užtikrinti, kad taikant skaidrią tvarką ir atrankos kriterijus būtų įdarbintas aukščiausios profesinės kvalifikacijos pirmininkas; iii) ELSTAT dalyvavimą, kai tinka, rengiant pasiūlymus dėl teisės aktų ar kitus teisinius pasiūlymus, susijusius su statistikos klausimais; iv) kitus klausimus, kurie daro poveikį ELSTAT nepriklausomumui, įskaitant finansinį savarankiškumą, įgaliojimų suteikimą ELSTAT perskirstyti dabartinius nuolatinius etatus ir samdyti darbuotojus, kai reikia, bei besispecializuojančius mokslo darbuotojus, ir institucijos kaip fiskalinės politikos organo klasifikavimą neseniai priimtame Įstatyme Nr. 4270/2014, taip pat Graikijos Banko vaidmenį ir įgaliojimus statistikos srityje laikantis Sąjungos teisės aktų.

| | Sutarties dėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos (SSKV) ekonominėje ir pinigų sąjungoje įgyvendinimas






  — | Graikija iki 2015 m. liepos 15 d. įgyvendina atitinkamas SSKV nuostatas. |
| --- | --- | --- |

Sutarties dėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos (SSKV) ekonominėje ir pinigų sąjungoje įgyvendinimas

—

Graikija iki 2015 m. liepos 15 d. įgyvendina atitinkamas SSKV nuostatas.

4 straipsnis

Graikija atidaro specialią sąskaitą Graikijos Banke Sąjungos finansinei pagalbai administruoti.

5 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja apie jį pranešus.

6 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai.

7 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2016 m. vasario 15 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M.H.P. VAN DAM

---

(1)  Šis aktas iš pradžių buvo priimtas tik anglų kalba ir paskelbtas OL L 192, 2015 7 18., p. 15.

1

(2)  
  OL L 118, 2010 5 12, p. 1.

2

(3)  
  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).

3

---

| 2016 4 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 91/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 4 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 91/26

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2016/543

2016 m. vasario 15 d.

kuriuo patvirtinama Graikijos koregavimo programa (2015/1182) (1)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 472/2013 dėl euro zonos valstybių narių, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ekonominės ir biudžeto priežiūros griežtinimo (2), ypač į jo 7 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (ES) Nr. 472/2013 nustatomos valstybės narės, kuri gauna finansinę pagalbą, taip pat pagal Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę (EFSM), makroekonominio koregavimo programos patvirtinimo taisyklės. Šias taisykles būtina suderinti su Tarybos reglamento (ES) Nr. 407/2010 (3), kuriuo nustatoma EFSM, nuostatomis; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (ES) Nr. 472/2013 nustatomos valstybės narės, kuri gauna finansinę pagalbą, taip pat pagal Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę (EFSM), makroekonominio koregavimo programos patvirtinimo taisyklės. Šias taisykles būtina suderinti su Tarybos reglamento (ES) Nr. 407/2010 (3), kuriuo nustatoma EFSM, nuostatomis;

| (2) | finansinė pagalba pagal EFSM Graikijai buvo suteikta Tarybos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2016/542 (4) dėl Sąjungos trumpalaikės finansinės pagalbos suteikimo Graikijai; |
| --- | --- |

(2)

finansinė pagalba pagal EFSM Graikijai buvo suteikta Tarybos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2016/542 (4) dėl Sąjungos trumpalaikės finansinės pagalbos suteikimo Graikijai;

| (3) | siekiant nuoseklumo, pagal Reglamentą (ES) Nr. 472/2013 Graikijos makroekonominio koregavimo programa turėtų būti patvirtinta darant nuorodas į atitinkamas Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2016/542 nuostatas, |
| --- | --- |

(3)

siekiant nuoseklumo, pagal Reglamentą (ES) Nr. 472/2013 Graikijos makroekonominio koregavimo programa turėtų būti patvirtinta darant nuorodas į atitinkamas Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2016/542 nuostatas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2016/542 3 straipsnio 3 dalyje nurodytos priemonės, kurių turi imtis Graikija vykdydama savo koregavimo programą, patvirtinamos.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja pranešimo apie jį dieną.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai.

4 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2016 m. vasario 15 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M.H.P. VAN DAM

---

(1)  Šis aktas iš pradžių buvo priimtas tik anglų kalba ir paskelbtas OL L 192, 2015 7 18, p. 19.

1

(2)  
  OL L 140, 2013 5 27, p. 1.

2

(3)  
  2010 m. gegužės 11 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 407/2010, kuriuo nustatoma Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė (OL L 118, 2010 5 12, p. 1).

3

(4)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 22

4

---

| 2016 4 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 91/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 4 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 91/27

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2016/544

2016 m. vasario 15 d.

kuriuo patvirtinama Graikijos makroekonominio koregavimo programa (2015/1411) (1)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 472/2013 dėl euro zonos valstybių narių, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ekonominės ir biudžeto priežiūros griežtinimo (2), ypač į jo 7 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 136 straipsnio 1 dalyje numatyta galimybė patvirtinti valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, skirtas priemones, kuriomis siekiama užtikrinti tinkamą ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą; |
| --- | --- |

(1)

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 136 straipsnio 1 dalyje numatyta galimybė patvirtinti valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, skirtas priemones, kuriomis siekiama užtikrinti tinkamą ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą;

| (2) | nuo 2010 m. Graikijai buvo teikiama valstybių narių ir Tarptautinio valiutos fondo (toliau – TVF) finansinė pagalba. Dėl pirmos Graikijos ekonomikos koregavimo programos buvo susitarta 2010 m. gegužės 2 d.: euro zonos valstybės narės sutiko suteikti Europos Komisijos sukauptų dvišalių paskolų, kurių bendra suma – 80 000 mln. EUR – būtų išmokėta laikotarpiu nuo 2010 m. gegužės mėn. iki 2013 m. birželio mėn., o TVF įsipareigojo skirti papildomus 30 000 mln. EUR pagal rezervinį susitarimą. Antroji Graikijos ekonomikos koregavimo programa buvo patvirtinta 2012 m. kovo 14 d. euro zonos valstybės narės ir TVF įsipareigojo 2012–2014 m. suteikti neišmokėtas pirmosios programos sumas ir papildomą 130 000 mln. EUR sumą. Finansavimas pagal pirmąją programą buvo grindžiamas dvišalėmis paskolomis, taigi buvo sutarta, kad pagal antrąją programą euro zonos valstybės narės lėšas teiks per Europos finansinio stabilumo fondą (toliau – EFSF), kuris visu pajėgumu veikia nuo 2010 m. rugpjūčio mėn. Iš viso pagal antrąją programą numatyta 164 500 mln. EUR finansinė pagalba iki 2014 m. pabaigos (vėliau šis laikotarpis buvo pratęstas iki 2015 m. birželio mėn. pabaigos). Iš tos sumos euro zonos įsipareigota suma sudaro 144 700 mln. EUR ir bus suteikta iš EFSF, o TVF išmokės 19 800 mln. EUR; tai yra dalis 2012 m. kovo mėn. TVF patvirtinto ketverių metų susitarimo pagal Graikijai skirtą išplėstinę fondo priemonę dėl 28 000 mln. EUR; |
| --- | --- |

(2)

nuo 2010 m. Graikijai buvo teikiama valstybių narių ir Tarptautinio valiutos fondo (toliau – TVF) finansinė pagalba. Dėl pirmos Graikijos ekonomikos koregavimo programos buvo susitarta 2010 m. gegužės 2 d.: euro zonos valstybės narės sutiko suteikti Europos Komisijos sukauptų dvišalių paskolų, kurių bendra suma – 80 000 mln. EUR – būtų išmokėta laikotarpiu nuo 2010 m. gegužės mėn. iki 2013 m. birželio mėn., o TVF įsipareigojo skirti papildomus 30 000 mln. EUR pagal rezervinį susitarimą. Antroji Graikijos ekonomikos koregavimo programa buvo patvirtinta 2012 m. kovo 14 d. euro zonos valstybės narės ir TVF įsipareigojo 2012–2014 m. suteikti neišmokėtas pirmosios programos sumas ir papildomą 130 000 mln. EUR sumą. Finansavimas pagal pirmąją programą buvo grindžiamas dvišalėmis paskolomis, taigi buvo sutarta, kad pagal antrąją programą euro zonos valstybės narės lėšas teiks per Europos finansinio stabilumo fondą (toliau – EFSF), kuris visu pajėgumu veikia nuo 2010 m. rugpjūčio mėn. Iš viso pagal antrąją programą numatyta 164 500 mln. EUR finansinė pagalba iki 2014 m. pabaigos (vėliau šis laikotarpis buvo pratęstas iki 2015 m. birželio mėn. pabaigos). Iš tos sumos euro zonos įsipareigota suma sudaro 144 700 mln. EUR ir bus suteikta iš EFSF, o TVF išmokės 19 800 mln. EUR; tai yra dalis 2012 m. kovo mėn. TVF patvirtinto ketverių metų susitarimo pagal Graikijai skirtą išplėstinę fondo priemonę dėl 28 000 mln. EUR;

| (3) | dėl didelio ekonominio ir finansinio sutrikdymo 2015 m. liepos 8 d. Graikijos valdžios institucijos paprašė finansinės pagalbos pagal Europos stabilumo mechanizmą (toliau – ESM) siekdamos užtikrinti tinkamą Graikijos bankų sistemos veiklą, įvykdyti Graikijos skolinius įsipareigojimus, padėti Graikijai grįžti prie tvaraus ekonomikos augimo ir apsaugoti euro zonos ir jos valstybių narių finansinį stabilumą; |
| --- | --- |

(3)

dėl didelio ekonominio ir finansinio sutrikdymo 2015 m. liepos 8 d. Graikijos valdžios institucijos paprašė finansinės pagalbos pagal Europos stabilumo mechanizmą (toliau – ESM) siekdamos užtikrinti tinkamą Graikijos bankų sistemos veiklą, įvykdyti Graikijos skolinius įsipareigojimus, padėti Graikijai grįžti prie tvaraus ekonomikos augimo ir apsaugoti euro zonos ir jos valstybių narių finansinį stabilumą;

| (4) | pagal ESM sutarties 13 straipsnio 1 dalį ir siekiant suteikti pagrindą ESM Valdytojų tarybos sprendimui, ar laikantis 13 straipsnio 2 dalies iš principo suteikti Graikijai stabilumo paramą paskolos forma, 2015 m. liepos 8 d. ESM Valdytojų tarybos pirmininkas pavedė Europos Komisijai, bendradarbiaujant su Europos Centriniu Banku (toliau – ECB), įvertinti, ar esama rizikos visos euro zonos ar jos valstybių narių finansiniam stabilumui; kartu su TVF įvertinti, ar valstybės skola yra patvari; ir įvertinti Graikijos faktinius ar potencialius finansavimo poreikius; |
| --- | --- |

(4)

pagal ESM sutarties 13 straipsnio 1 dalį ir siekiant suteikti pagrindą ESM Valdytojų tarybos sprendimui, ar laikantis 13 straipsnio 2 dalies iš principo suteikti Graikijai stabilumo paramą paskolos forma, 2015 m. liepos 8 d. ESM Valdytojų tarybos pirmininkas pavedė Europos Komisijai, bendradarbiaujant su Europos Centriniu Banku (toliau – ECB), įvertinti, ar esama rizikos visos euro zonos ar jos valstybių narių finansiniam stabilumui; kartu su TVF įvertinti, ar valstybės skola yra patvari; ir įvertinti Graikijos faktinius ar potencialius finansavimo poreikius;

| (5) | laikydamasi ESM sutarties 13 straipsnio, Europos Komisija, bendradarbiaudama su ECB ir padedant TVF darbuotojams, 2015 m. liepos 10 d. užbaigė tuos įvertinimus ir padarė išvadą, kad yra sąlygų suteikti Graikijai finansinę paramą ESM paskolos forma. Apskaičiuota, kad finansavimo poreikiai siekia iki 86 000 mln. EUR; |
| --- | --- |

(5)

laikydamasi ESM sutarties 13 straipsnio, Europos Komisija, bendradarbiaudama su ECB ir padedant TVF darbuotojams, 2015 m. liepos 10 d. užbaigė tuos įvertinimus ir padarė išvadą, kad yra sąlygų suteikti Graikijai finansinę paramą ESM paskolos forma. Apskaičiuota, kad finansavimo poreikiai siekia iki 86 000 mln. EUR;

| (6) | 2015 m. liepos 17 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2016/542 (3) Graikijai buvo suteikta 7 160 mln. EUR trumpalaikė finansinė pagalba pagal Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę (toliau – EFSM), kad ji galėtų įvykdyti įsipareigojimus grąžinti skolą 2015 m. liepos mėn. ir sureguliuoti įsiskolinimą TVF. Visa pagalbos suma buvo išmokėta 2015 m. liepos 20 d. ir ji susieta su ekonominės politikos sąlygomis. ESM pagalba bus panaudota, be kita ko, tai trumpalaikei EFSM tarpinei paskolai grąžinti; |
| --- | --- |

(6)

2015 m. liepos 17 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2016/542 (3) Graikijai buvo suteikta 7 160 mln. EUR trumpalaikė finansinė pagalba pagal Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę (toliau – EFSM), kad ji galėtų įvykdyti įsipareigojimus grąžinti skolą 2015 m. liepos mėn. ir sureguliuoti įsiskolinimą TVF. Visa pagalbos suma buvo išmokėta 2015 m. liepos 20 d. ir ji susieta su ekonominės politikos sąlygomis. ESM pagalba bus panaudota, be kita ko, tai trumpalaikei EFSM tarpinei paskolai grąžinti;

| (7) | 2015 m. liepos 16 d. ESM Valdytojų taryba paragino Komisiją, bendradarbiaujant su ECB, ESM, Graikijos valdžios institucijomis ir prireikus TVF, susitarti dėl Graikijos makroekonominio koregavimo programos. Programa buvo parengta laikantis 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 472/2013 dėl euro zonos valstybių narių, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ekonominės ir biudžeto priežiūros griežtinimo 7 straipsnio 1 dalyje numatytos procedūros. 2015 m. rugpjūčio 11 d. tos institucijos techniniu lygmeniu pasiekė susitarimą su Graikijos Vyriausybe dėl makroekonominio koregavimo programos (toliau – Programa). Komisijai ir Tarybai Graikijos pateikta Programa siekiama užtikrinti, kad būtų priimtos reformos, kurių reikia viešųjų finansų tvarumui didinti, taip pat užtikrinti finansinį stabilumą ir skatinti augimą, užimtumą ir socialinį teisingumą; |
| --- | --- |

(7)

2015 m. liepos 16 d. ESM Valdytojų taryba paragino Komisiją, bendradarbiaujant su ECB, ESM, Graikijos valdžios institucijomis ir prireikus TVF, susitarti dėl Graikijos makroekonominio koregavimo programos. Programa buvo parengta laikantis 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 472/2013 dėl euro zonos valstybių narių, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ekonominės ir biudžeto priežiūros griežtinimo 7 straipsnio 1 dalyje numatytos procedūros. 2015 m. rugpjūčio 11 d. tos institucijos techniniu lygmeniu pasiekė susitarimą su Graikijos Vyriausybe dėl makroekonominio koregavimo programos (toliau – Programa). Komisijai ir Tarybai Graikijos pateikta Programa siekiama užtikrinti, kad būtų priimtos reformos, kurių reikia viešųjų finansų tvarumui didinti, taip pat užtikrinti finansinį stabilumą ir skatinti augimą, užimtumą ir socialinį teisingumą;

| (8) | pasiekus tą susitarimą, Graikija turėtų patvirtinti išsamų politikos priemonių paketą, kuris turi būti įgyvendintas per trejus makroekonominio koregavimo programos metus nuo 2015 m. trečiojo ketvirčio iki 2018 m. trečiojo ketvirčio; |
| --- | --- |

(8)

pasiekus tą susitarimą, Graikija turėtų patvirtinti išsamų politikos priemonių paketą, kuris turi būti įgyvendintas per trejus makroekonominio koregavimo programos metus nuo 2015 m. trečiojo ketvirčio iki 2018 m. trečiojo ketvirčio;

| (9) | išsamiu politikos priemonių paketu, kuris turi būti išdėstytas ESM susitarimo memorandume dėl specialių ekonominės politikos sąlygų (toliau – susitarimo memorandumas), turėtų būti siekiama atkurti finansų rinkos pasitikėjimą, patikimą makroekonominį balansą ir sudaryti sąlygas grįžti prie tvaraus ekonomikos augimo. Jis turėtų būti grindžiamas keturiais ramsčiais: finansinio tvarumu atkūrimu, finansinio stabilumo apsauga, konkurencingumo ir augimo skatinimu ir valstybės bei viešojo administravimo atnaujinimu; |
| --- | --- |

(9)

išsamiu politikos priemonių paketu, kuris turi būti išdėstytas ESM susitarimo memorandume dėl specialių ekonominės politikos sąlygų (toliau – susitarimo memorandumas), turėtų būti siekiama atkurti finansų rinkos pasitikėjimą, patikimą makroekonominį balansą ir sudaryti sąlygas grįžti prie tvaraus ekonomikos augimo. Jis turėtų būti grindžiamas keturiais ramsčiais: finansinio tvarumu atkūrimu, finansinio stabilumo apsauga, konkurencingumo ir augimo skatinimu ir valstybės bei viešojo administravimo atnaujinimu;

| (10) | 2015 m. rugpjūčio mėn. Komisijos tarnybos atnaujino savo nominaliojo BVP augimo prognozę, kad pagrįstų derybas dėl ESM programos. Pagal šią prognozę, kuri daugiausia susijusi su nominaliojo BVP augimo tempu (– 3,2 % 2015 m., – 0,7 % 2016 m., 3,4 % 2017 m., 4,1 % 2018 m. ir 4,2 % 2019 m.), 2015 m. skolos ir BVP santykis būtų 196,3 %, 2016 m. – 200,9 %, 2017 m. – 198,6 %, 2018 m. – 190,7 % ir 2019 m. – 182,3 %. Taigi iki 2016 m. skolos ir BVP santykis didėtų, tačiau vėliau imtų mažėti ir 2020 m. sumažėtų iki apskaičiuotųjų 174,5 %, o skolos dinamikai poveikio turėtų keletas ypatingų operacijų. Pagal Komisijos tarnybų atnaujintą nominaliojo BVP augimo prognozę 2015 m. pirminis valdžios sektoriaus deficitas bus 7 631 mln. EUR (4,4 % BVP), 2016 m. – 6 166 mln. EUR (3,6 % BVP), 2017 m. – 4 089 mln. EUR (2,3 % BVP), o 2018 m. – 753 mln. EUR (0,4 % BVP); |
| --- | --- |

(10)

2015 m. rugpjūčio mėn. Komisijos tarnybos atnaujino savo nominaliojo BVP augimo prognozę, kad pagrįstų derybas dėl ESM programos. Pagal šią prognozę, kuri daugiausia susijusi su nominaliojo BVP augimo tempu (– 3,2 % 2015 m., – 0,7 % 2016 m., 3,4 % 2017 m., 4,1 % 2018 m. ir 4,2 % 2019 m.), 2015 m. skolos ir BVP santykis būtų 196,3 %, 2016 m. – 200,9 %, 2017 m. – 198,6 %, 2018 m. – 190,7 % ir 2019 m. – 182,3 %. Taigi iki 2016 m. skolos ir BVP santykis didėtų, tačiau vėliau imtų mažėti ir 2020 m. sumažėtų iki apskaičiuotųjų 174,5 %, o skolos dinamikai poveikio turėtų keletas ypatingų operacijų. Pagal Komisijos tarnybų atnaujintą nominaliojo BVP augimo prognozę 2015 m. pirminis valdžios sektoriaus deficitas bus 7 631 mln. EUR (4,4 % BVP), 2016 m. – 6 166 mln. EUR (3,6 % BVP), 2017 m. – 4 089 mln. EUR (2,3 % BVP), o 2018 m. – 753 mln. EUR (0,4 % BVP);

| (11) | valdžios institucijos laikysis naujo fiskalinio plano, grindžiamo pirminio pertekliaus tikslais – – 0,25, 0,5, 1,75, ir 3,5 % BVP atitinkamai 2015, 2016, 2017 ir 2018 m. bei vėliau. Fiskalinių tikslų trajektorija atitinka numatomus Graikijos ekonomikos augimo tempus jai atsigaunant po giliausio kada nors užfiksuoto ekonomikos nuosmukio; |
| --- | --- |

(11)

valdžios institucijos laikysis naujo fiskalinio plano, grindžiamo pirminio pertekliaus tikslais – – 0,25, 0,5, 1,75, ir 3,5 % BVP atitinkamai 2015, 2016, 2017 ir 2018 m. bei vėliau. Fiskalinių tikslų trajektorija atitinka numatomus Graikijos ekonomikos augimo tempus jai atsigaunant po giliausio kada nors užfiksuoto ekonomikos nuosmukio;

| (12) | kad būtų atkurtas Graikijos finansinis stabilumas ir išlaikytas finansinis stabilumas visoje euro zonoje, labai svarbu padidinti ilgalaikį Graikijos bankų sektoriaus atsparumą. Siekiant išlaikyti Graikijos bankų sektoriaus likvidumą, buvo įvestos laikinos administracinės priemonės, įskaitant kapitalo kontrolę; |
| --- | --- |

(12)

kad būtų atkurtas Graikijos finansinis stabilumas ir išlaikytas finansinis stabilumas visoje euro zonoje, labai svarbu padidinti ilgalaikį Graikijos bankų sektoriaus atsparumą. Siekiant išlaikyti Graikijos bankų sektoriaus likvidumą, buvo įvestos laikinos administracinės priemonės, įskaitant kapitalo kontrolę;

| (13) | įgyvendinus visapusiškas ir plataus užmojo finansines, fiskalines ir struktūrines reformas, turėtų būti užtikrintas Graikijos valstybės skolos tvarumas vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

(13)

įgyvendinus visapusiškas ir plataus užmojo finansines, fiskalines ir struktūrines reformas, turėtų būti užtikrintas Graikijos valstybės skolos tvarumas vidutinės trukmės laikotarpiu;

| (14) | Komisija kartu su ECB ir prireikus su TVF turėtų reguliariai tikrinti, ar tiksliai įgyvendinama Graikijos Programa, pasitelkusi išvykstamuosius tikrinimus ir reguliarias kas ketvirtį pateikiamas Graikijos valdžios institucijų ataskaitas; |
| --- | --- |

(14)

Komisija kartu su ECB ir prireikus su TVF turėtų reguliariai tikrinti, ar tiksliai įgyvendinama Graikijos Programa, pasitelkusi išvykstamuosius tikrinimus ir reguliarias kas ketvirtį pateikiamas Graikijos valdžios institucijų ataskaitas;

| (15) | per visą Graikijos visapusiškų politikos priemonių paketo įgyvendinimo laikotarpį Komisija turėtų teikti papildomas politines rekomendacijas ir techninę pagalbą konkrečiose srityse; |
| --- | --- |

(15)

per visą Graikijos visapusiškų politikos priemonių paketo įgyvendinimo laikotarpį Komisija turėtų teikti papildomas politines rekomendacijas ir techninę pagalbą konkrečiose srityse;

| (16) | laikydamosi galiojančių nacionalinių taisyklių ir tvarkos, Graikijos valdžios institucijos turėtų įtraukti socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės organizacijas rengiant, įgyvendinant, stebint ir vertinant Programą; |
| --- | --- |

(16)

laikydamosi galiojančių nacionalinių taisyklių ir tvarkos, Graikijos valdžios institucijos turėtų įtraukti socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės organizacijas rengiant, įgyvendinant, stebint ir vertinant Programą;

| (17) | bet kokia Graikijos gaunama finansinė pagalba jos Programos politikos priemonėms įgyvendinti turėtų atitikti Sąjungos teisinius reikalavimus ir politikos sritis, visų pirma Sąjungos ekonomikos valdymo sistemą. Finansų įstaigų rėmimo veiksmai turėtų būti vykdomi pagal Sąjungos konkurencijos taisykles. Komisija turėtų užtikrinti, kad visos susitarimo memorandume nurodytos priemonės, susijusios su prašoma ESM finansine pagalba, visapusiškai atitiktų šį sprendimą, |
| --- | --- |

(17)

bet kokia Graikijos gaunama finansinė pagalba jos Programos politikos priemonėms įgyvendinti turėtų atitikti Sąjungos teisinius reikalavimus ir politikos sritis, visų pirma Sąjungos ekonomikos valdymo sistemą. Finansų įstaigų rėmimo veiksmai turėtų būti vykdomi pagal Sąjungos konkurencijos taisykles. Komisija turėtų užtikrinti, kad visos susitarimo memorandume nurodytos priemonės, susijusios su prašoma ESM finansine pagalba, visapusiškai atitiktų šį sprendimą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Kad būtų lengviau atkurtas tvarus Graikijos ekonomikos augimas ir fiskalinis bei finansinis stabilumas, Graikija tiksliai įgyvendina Programą, kurios pagrindiniai elementai išdėstyti šio sprendimo 2 straipsnyje. Programa sprendžiamos konkrečios rizikos, kurią kelia Graikija euro zonos finansiniam stabilumui, problemos, o jos tikslas – greitai atkurti tvirtą ir tvarią ekonominę ir finansinę padėtį Graikijoje bei šios šalies gebėjimą finansuoti visus savo poreikius tarptautinėse finansų rinkose. Programoje deramai atsižvelgiama į pagal SESV 121, 126, 136 ir 148 straipsnius Graikijai skirtas Tarybos rekomendacijas bei Graikijos veiksmus siekiant laikytis šių rekomendacijų ir plėsti, stiprinti ir tikslinti reikalingas politikos priemones.

2.   Komisija kartu su ECB ir prireikus su TVF stebi Graikijos pažangą įgyvendinant Programą. Graikija visapusiškai bendradarbiauja su Komisija ir ECB. Visų pirma jis jiems pateikia visą informaciją, kuri, jų nuomone, reikalinga Programai stebėti.

3.   Komisija kartu su ECB ir prireikus su TVF bei su Graikijos valdžios institucijomis nagrinėja visus Programos pakeitimus ir atnaujinimus, kurių gali reikėti, kad būtų tinkamai atsižvelgta į, be kita ko, bet kokį reikšmingą makroekonominių ir fiskalinių prognozių atotrūkį nuo rezultatų, neigiamą šalutinį poveikį ir makroekonominius ir finansinius sukrėtimus.

Siekdama užtikrinti, kad Programa būtų sklandžiai įgyvendinama, ir norėdama padėti tvariai ištaisyti disbalansą, Komisija nuolat teikia patarimus ir rekomendacijas dėl fiskalinių, finansų rinkos ir struktūrinių reformų.

Komisija reguliariai vertina Programos ekonominį poveikį ir rekomenduoja būtinus pataisymus siekiant skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą, užtikrinant būtiną fiskalinį konsolidavimą ir kuo labiau mažinant žalingą socialinį poveikį.

2 straipsnis

1.   Pagrindiniai Programos tikslai: finansinio tvarumu atkūrimas, finansinio stabilumo apsauga, konkurencingumo ir augimo skatinimas ir valstybės bei viešojo administravimo atnaujinimas.

2.   Graikija vykdo fiskalinį konsolidavimą įgyvendindama aukštos kokybės nuolatines priemones, kartu užtikrindama, kad poveikis socialiai remtiniems asmenims būtų kuo mažesnis. Graikijos valdžios institucijos įsipareigoja užtikrinti tvarius viešuosius finansus ir per vidutinės trukmės laikotarpį pasiekti didelį ir tvarų pirminį perteklių, kuris nuolat mažintų skolos ir BVP santykį. Atitinkamai valdžios institucijos laikosi naujo fiskalinio plano, grindžiamo pirminio pertekliaus tikslais – – 0,25, 0,5, 1,75, ir 3,5 % BVP atitinkamai 2015, 2016, 2017 ir 2018 m. bei vėliau. Graikija siekia 3,5 % BVP pirminio pertekliaus vidutinės trukmės laikotarpiu, kurio būtų siekiama iš karto vykdant kelias pradines parametrines fiskalines reformas, įskaitant PVM ir pensijų sistemos reformas, paremtas plataus užmojo mokestinių prievolių vykdymo ir viešųjų finansų valdymo gerinimo programa, ir kovoja su mokesčių vengimu, kartu užtikrindama tinkamą pažeidžiamų grupių apsaugą. Be minėtų priemonių, valdžios institucijos įsipareigoja 2015 m. spalio mėn. parengti patikimas struktūrines priemones, kurios 2017 m. padėtų sutaupyti ne mažiau kaip 0,75 % BVP, o 2018 m. – 0,25 % BVP; tai padėtų pasiekti 3,5 % BVP vidutinės trukmės laikotarpio pirminio balanso tikslą. Valdžios institucijos įsipareigoja imtis tolesnių struktūrinių priemonių 2016 m. spalio mėn., jei reikės užtikrinti 2017 ir 2018 m. tikslus. Tokios priemonės apimtų gynybos išlaidų suvaržymą, numatomą gyventojų pajamų mokesčio reformą ir teisės aktais numatytų išlaidų įšaldymą. Parametrines fiskalines priemones sustiprina įvairūs administraciniai veiksmai, skirti mokesčių surinkimo ir vykdymo užtikrinimo trūkumams šalinti. Graikijos Vyriausybė stebi fiskalinę riziką, įskaitant teismo sprendimus, ir, kai reikia, imasi kompensavimo priemonių, kad būtų įvykdyti fiskaliniai tikslai. Valdžios institucijos ketina pervesti ne mažiau kaip 30 % visų lėšų, viršijančių tuos tikslus, į atskirą sąskaitą, skirtą skolai mažinti. Be to, dar 30 % tikslus viršijančių lėšų būtų panaudota praeityje neapmokėtiems Vyriausybės įsipareigojimams padengti.

3.   Graikija turi priimti toliau nurodytas priemones:

| i) | imtis priemonių, kad trumpuoju laikotarpiu padidintų pajamas ir suplanuotų bei apribotų išlaidas. Be kitų pajamų didinimo priemonių, Graikija laipsniškai panaikina akcizo už dyzeliną grąžinimą ūkininkams ir padidina tonažo mokestį. Valdžios institucijos imasi veiksmų, kad 2015 m. turto mokesčio (ENFIA) surinkimas buvo organizuotas taip, kad sąskaitos būtų pateiktos 2015 m. spalio mėn., o galutinis mokėjimas turėtų būti atliktas 2016 m. vasario mėn. Jos taip pat išsprendžia nustatytas problemas, susijusias su neseniai įgyvendintomis pajamų priemonėmis. Valdžios institucijos taip pat įsipareigojo suplanuoti ir apriboti išlaidas mažindamos sveikatos priežiūros sąnaudas ir pradėdamos išsamią socialinės paramos peržiūrą. Į paketą įtrauktos tolesnės priemonės, darančios poveikį biudžetui, kaip antai viešojo administravimo reformos, reformos, skirtos mokesčių surinkimo užtikrinimo trūkumams šalinti, ir kitos parametrinės priemonės; |
| --- | --- |

i)

imtis priemonių, kad trumpuoju laikotarpiu padidintų pajamas ir suplanuotų bei apribotų išlaidas. Be kitų pajamų didinimo priemonių, Graikija laipsniškai panaikina akcizo už dyzeliną grąžinimą ūkininkams ir padidina tonažo mokestį. Valdžios institucijos imasi veiksmų, kad 2015 m. turto mokesčio (ENFIA) surinkimas buvo organizuotas taip, kad sąskaitos būtų pateiktos 2015 m. spalio mėn., o galutinis mokėjimas turėtų būti atliktas 2016 m. vasario mėn. Jos taip pat išsprendžia nustatytas problemas, susijusias su neseniai įgyvendintomis pajamų priemonėmis. Valdžios institucijos taip pat įsipareigojo suplanuoti ir apriboti išlaidas mažindamos sveikatos priežiūros sąnaudas ir pradėdamos išsamią socialinės paramos peržiūrą. Į paketą įtrauktos tolesnės priemonės, darančios poveikį biudžetui, kaip antai viešojo administravimo reformos, reformos, skirtos mokesčių surinkimo užtikrinimo trūkumams šalinti, ir kitos parametrinės priemonės;

| ii) | siekdama parodyti savo įsipareigojimą vykdyti patikimą fiskalinę politiką, 2015 m. spalio mėn. priimti, reikalui esant, papildomą 2015 m. biudžetą, 2016 m. biudžeto projektą ir 2016–2019 m. vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę strategiją, paremtą dideliu ir patikimu parametrinių priemonių ir struktūrinių fiskalinių reformų paketu; |
| --- | --- |

ii)

siekdama parodyti savo įsipareigojimą vykdyti patikimą fiskalinę politiką, 2015 m. spalio mėn. priimti, reikalui esant, papildomą 2015 m. biudžetą, 2016 m. biudžeto projektą ir 2016–2019 m. vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę strategiją, paremtą dideliu ir patikimu parametrinių priemonių ir struktūrinių fiskalinių reformų paketu;

| iii) | vykdyti tiesioginio ir netiesioginio apmokestinimo reformas, kad padidintų jo veiksmingumą, mokesčių surinkimo galimybes ir darbo jėgos pasiūlą. Siekdama atsisakyti ankstesnės praktikos ir patobulinti mokesčių ir socialinio draudimo įmokų mokėjimo principus, Vyriausybė turi imtis ryžtingų veiksmų, kad pagerintų mokesčių surinkimą, ir neįvesti jokių naujų mokėjimo dalimis ar kitų amnestijos ar sureguliavimo schemų ir nepratęsti galiojančių schemų; |
| --- | --- |

iii)

vykdyti tiesioginio ir netiesioginio apmokestinimo reformas, kad padidintų jo veiksmingumą, mokesčių surinkimo galimybes ir darbo jėgos pasiūlą. Siekdama atsisakyti ankstesnės praktikos ir patobulinti mokesčių ir socialinio draudimo įmokų mokėjimo principus, Vyriausybė turi imtis ryžtingų veiksmų, kad pagerintų mokesčių surinkimą, ir neįvesti jokių naujų mokėjimo dalimis ar kitų amnestijos ar sureguliavimo schemų ir nepratęsti galiojančių schemų;

| iv) | tęsti reformas, kuriomis siekiama gerinti biudžeto rengimo procesą ir išlaidų kontrolę, mažinti įsiskolinimą ir gerinti biudžeto ataskaitų teikimą ir pinigų valdymą. Vyriausybė yra įsipareigojusi užtikrinti Fiskalinės tarybos darbą; |
| --- | --- |

iv)

tęsti reformas, kuriomis siekiama gerinti biudžeto rengimo procesą ir išlaidų kontrolę, mažinti įsiskolinimą ir gerinti biudžeto ataskaitų teikimą ir pinigų valdymą. Vyriausybė yra įsipareigojusi užtikrinti Fiskalinės tarybos darbą;

| v) | imtis tolesnių veiksmų viešųjų pirkimų srityje, siekdama padidinti Graikijos viešųjų pirkimų sistemos efektyvumą ir skaidrumą, užkirsti kelią nusižengimams ir užtikrinti didesnę atskaitomybę ir kontrolę. Politika bus derinama su Europos Komisija, kuri padės įgyvendinti veiksmų planą; |
| --- | --- |

v)

imtis tolesnių veiksmų viešųjų pirkimų srityje, siekdama padidinti Graikijos viešųjų pirkimų sistemos efektyvumą ir skaidrumą, užkirsti kelią nusižengimams ir užtikrinti didesnę atskaitomybę ir kontrolę. Politika bus derinama su Europos Komisija, kuri padės įgyvendinti veiksmų planą;

| vi) | visiškai įgyvendinti jau vykdomas reformas ir pradėti vykdyti tolesnes reformas, kad užtikrintų ilgalaikį tvarumą ir sutaupytų maždaug 0,25 % BVP 2015 m. ir maždaug 1 % BVP iki 2016 m. Paketo tikslas yra, be kita ko, kurti veiksmingas priemones, atgrasančias nuo ankstyvo išėjimo į pensiją, didinant nuobaudas už ankstyvą išėjimą į pensiją ir laipsniškai naikinant teisių išeiti į pensiją nesulaukus teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus tęstinumą; |
| --- | --- |

vi)

visiškai įgyvendinti jau vykdomas reformas ir pradėti vykdyti tolesnes reformas, kad užtikrintų ilgalaikį tvarumą ir sutaupytų maždaug 0,25 % BVP 2015 m. ir maždaug 1 % BVP iki 2016 m. Paketo tikslas yra, be kita ko, kurti veiksmingas priemones, atgrasančias nuo ankstyvo išėjimo į pensiją, didinant nuobaudas už ankstyvą išėjimą į pensiją ir laipsniškai naikinant teisių išeiti į pensiją nesulaukus teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus tęstinumą;

| vii) | toliau vykdyti sveikatos priežiūros sektoriaus reformas, kontroliuoti viešąsias išlaidas, reguliuoti vaistų kainas, gerinti ligoninių valdymą, gerinti centralizuotą ligoninių aprūpinimą prekėmis, valdyti vaistų ir sveikatos priežiūros paklausą per įrodymais grindžiamus elektroninių receptų protokolus, pirkti paslaugas iš efektyviai veikiančių privačiojo sektoriaus sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų, modernizuoti IT sistemas, sukuriant naują elektroninę pirminės ir antrinės priežiūros siuntimo sistemą, kuri leistų suformuoti sveikatos priežiūros teikimo pacientams tvarką; |
| --- | --- |

vii)

toliau vykdyti sveikatos priežiūros sektoriaus reformas, kontroliuoti viešąsias išlaidas, reguliuoti vaistų kainas, gerinti ligoninių valdymą, gerinti centralizuotą ligoninių aprūpinimą prekėmis, valdyti vaistų ir sveikatos priežiūros paklausą per įrodymais grindžiamus elektroninių receptų protokolus, pirkti paslaugas iš efektyviai veikiančių privačiojo sektoriaus sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų, modernizuoti IT sistemas, sukuriant naują elektroninę pirminės ir antrinės priežiūros siuntimo sistemą, kuri leistų suformuoti sveikatos priežiūros teikimo pacientams tvarką;

| viii) | iki 2016 m. kovo mėn. priimti keletą tolesnių garantuoto užimtumo rėmimo schemų su individualizuotomis aktyvios darbo rinkos priemonėmis rinkos dalyviams, pasinaudojant vietos partnerystėmis, įtraukiant privatųjį ir socialinės ekonomikos sektorius bei užtikrinant veiksmingą ir efektyvų turimų išteklių panaudojimą.
  Teisingesnei visuomenei sukurti reikės, kad Graikija taip pagerintų savo socialinės rūpybos sistemą, jog užtikrintų socialinę apsaugą, pagal kurią turimi menki ištekliai būtų nukreipti tiems, kuriems labiausiai jų reikia. Valdžios institucijos planuoja pasinaudoti galima tarptautinių organizacijų technine pagalba, kad atliktų socialinės paramos sistemos peržiūrą ir garantuotų minimalių pajamų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

viii)

iki 2016 m. kovo mėn. priimti keletą tolesnių garantuoto užimtumo rėmimo schemų su individualizuotomis aktyvios darbo rinkos priemonėmis rinkos dalyviams, pasinaudojant vietos partnerystėmis, įtraukiant privatųjį ir socialinės ekonomikos sektorius bei užtikrinant veiksmingą ir efektyvų turimų išteklių panaudojimą.

Teisingesnei visuomenei sukurti reikės, kad Graikija taip pagerintų savo socialinės rūpybos sistemą, jog užtikrintų socialinę apsaugą, pagal kurią turimi menki ištekliai būtų nukreipti tiems, kuriems labiausiai jų reikia. Valdžios institucijos planuoja pasinaudoti galima tarptautinių organizacijų technine pagalba, kad atliktų socialinės paramos sistemos peržiūrą ir garantuotų minimalių pajamų įgyvendinimą.

4.   Siekdama apsaugoti finansinį stabilumą, Graikija turi nedelsdama imtis veiksmų neveiksnių paskolų klausimui spręsti ir bankų sistemos likvidumui ir kapitalui atkurti. Bankų rekapitalizavimo procesas turėtų būti baigtas iki 2015 m. pabaigos, kartu vykdant priemones, kurių tikslas – sustiprinti Graikijos finansinio stabilumo fondo (HFSF) ir bankų valdymą. Tolesnės priemonės yra susijusios su neveiksnių paskolų pertvarkymu ir HFSF bei bankų valdymu.

5.   Siekdama skatinti augimą, konkurencingumą ir investicijas Graikija rengia ir įgyvendina įvairias reformas darbo rinkose ir produktų rinkose (įskaitant energetikos), kurios ne tik užtikrina visišką Europos Sąjungos reikalavimų laikymąsi, bet ir padeda siekti geriausios Europos praktikos įgyvendinimo. Reikia atviresnių rinkų, kad būtų sukurta ekonominių galimybių ir padidėtų socialinis teisingumas, ribojant pasipelnymo siekiantį ir monopolistinį elgesį, kuris pasireiškė aukštesnėmis kainomis ir žemesniu gyvenimo lygiu. Laikydamosi augimo strategijos, valdžios institucijos didina savo pastangas įgyvendinti svarbiausias iniciatyvas ir reformų pasiūlymus, taip pat įtraukti į darbotvarkę naujas plataus užmojo reformas, kurios padėtų šaliai grįžti į tvaraus augimo kelią, pritraukti investicijas ir kurti darbo vietas.

6.   Graikijos energetikos rinkoms reikia plataus masto reformų, kad jos atitiktų Sąjungos teisės aktus ir politiką, taptų šiuolaikiškesnės ir konkurencingesnės, kad būtų sumažintas monopolistinis pelnas ir neveiksmingumas, skatinamos inovacijos, sudaromos palankesnės sąlygos plačiau naudoti atsinaujinančius energijos išteklius bei dujas ir užtikrintas visų šių pokyčių teikiamos naudos perdavimas vartotojams. Valdžios institucijos patvirtina dujų rinkos reformą ir susijusį specialų veiksmų planą, pagal kurį, be kita ko, iki 2018 m. visi klientai turi turėti galimybę keisti tiekėją, ir praneša Komisijai apie pertvarkytą mokėjimo už pajėgumus sistemą (įskaitant laikinąjį ir nuolatinį mechanizmą) ir naują elektros energijos produktų rinkos organizavimą. Bet kuriuo atveju iki 2020 m. jokia įmonė nebegalės gaminti arba importuoti, tiesiogiai ar netiesiogiai, daugiau negu 50 % visos Graikijoje gaminamos arba į ją importuojamos elektros energijos.

7.   Investicijas turi paremti plataus užmojo privatizavimo programa ir politika. Vyriausybė įsipareigoja palengvinti privatizavimo procesą ir užbaigti visus būtinus Vyriausybės veiksmus, kad konkursai galėtų būti vykdomi sėkmingai. Šiuo požiūriu Vyriausybė užbaigia visus reikalingus veiksmus, dėl kurių kas ketvirtį susitaria Graikijos Respublikos turto plėtros fondas (HRADF), institucijos ir Vyriausybė. Vyriausybės vykdytinų veiksmų sąrašą patvirtino HRADF Direktorių valdyba. Laikantis 2015 m. liepos 12 d. euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimo pareiškimo bus įkurtas naujas nepriklausomas fondas (toliau – Fondas), ir jis valdys vertingą Graikijos turtą. Visa apimantis Fondo tikslas – valdyti vertingą Graikijos turtą, jį saugoti, kurti ir galiausiai didinti jo vertę, kurią jis pavers pinigais per privatizaciją ir kitas priemones.

8.   Pagrindinis Programos prioritetas – šiuolaikinis valstybės ir viešasis administravimas. Ypatingas dėmesys skiriamas viešojo sektoriaus efektyvumo teikiant esmines viešąsias gėrybes ir paslaugas didinimui. Imamasi priemonių teismų sistemos efektyvumui didinti ir kovai su korupcija stiprinti. Reformomis stiprinamas tokių svarbiausių institucijų kaip pajamų administracija ir statistikos institutas (ELSTAT) institucinis ir veiklos nepriklausomumas.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2016 m. vasario 15 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M.H.P. VAN DAM

---

(1)  Šis aktas iš pradžių buvo priimtas tik anglų kalba ir paskelbtas OL L 219, 2015 8 20, p. 12.

1

(2)  
  OL L 140, 2013 5 27, p. 1.

2

(3)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 22.

3

---