# Europos Sąjungos L 204/2009

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2009.204.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 204 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 52 tomas2009m. rugpjūčio 6d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2009.204.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 204

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

52 tomas2009m. rugpjūčio 6d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | | 2009 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 706/2009, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 1 |
| | * | 2009 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 707/2009, iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 184/2005 dėl mokėjimų balanso, tarptautinės prekybos paslaugomis ir tiesioginių užsienio investicijų Bendrijos statistikos nuostatas dėl duomenims keliamų reikalavimų atnaujinimo | 3 |
| | * | 2009 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 708/2009, kuriuo nukrypstama nuo Reglamento (EEB) Nr. 1915/83 nuostatų dėl laikotarpio, per kurį Italijos ryšių palaikymo įstaiga turi pateikti ūkio ataskaitas už 2008 finansinės apskaitos metus | 11 |
| | * | 2009 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 709/2009, iš dalies keičiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 43/2009 nuostatas dėl TJTT IIIa zonoje ir TJTT IIa ir IV zonų EB vandenyse sužvejojamo norveginių menkučių kiekio apribojimų | 12 |
| | * | 2009 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 710/2009, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 889/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 834/2007 įgyvendinimo taisyklės, dėl išsamių ekologinės akvakultūros gyvūnų ir jūros dumblių gamybos taisyklių nustatymo | 15 |
| | * | 2009 m. rugpjūčio 4 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 711/2009, kuriuo uždraudžiama su Portugalijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti didžiaakes siūlapelekes vėgėles VIII ir IX zonų Bendrijos vandenyse ir vandenyse, į kuriuos trečiosios valstybės neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 35 |
| | | 2009 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 712/2009, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (EB) Nr. 945/2008 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2008–2009 prekybos metais | 37 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

2009 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 706/2009, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

1

*

2009 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 707/2009, iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 184/2005 dėl mokėjimų balanso, tarptautinės prekybos paslaugomis ir tiesioginių užsienio investicijų Bendrijos statistikos nuostatas dėl duomenims keliamų reikalavimų atnaujinimo

3

*

2009 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 708/2009, kuriuo nukrypstama nuo Reglamento (EEB) Nr. 1915/83 nuostatų dėl laikotarpio, per kurį Italijos ryšių palaikymo įstaiga turi pateikti ūkio ataskaitas už 2008 finansinės apskaitos metus

11

*

2009 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 709/2009, iš dalies keičiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 43/2009 nuostatas dėl TJTT IIIa zonoje ir TJTT IIa ir IV zonų EB vandenyse sužvejojamo norveginių menkučių kiekio apribojimų

12

*

2009 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 710/2009, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 889/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 834/2007 įgyvendinimo taisyklės, dėl išsamių ekologinės akvakultūros gyvūnų ir jūros dumblių gamybos taisyklių nustatymo

15

*

2009 m. rugpjūčio 4 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 711/2009, kuriuo uždraudžiama su Portugalijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti didžiaakes siūlapelekes vėgėles VIII ir IX zonų Bendrijos vandenyse ir vandenyse, į kuriuos trečiosios valstybės neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

35

2009 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 712/2009, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (EB) Nr. 945/2008 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2008–2009 prekybos metais

37

| | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | Komisija |
| | | 2009/600/EB |
| | * | 2009 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimo 2003/467/EB nuostatas dėl paskelbimo, kad tam tikrose valstybėse narėse ir jų regionuose oficialiai nenustatyta galvijų bruceliozė
  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 6086)

   (
  1
  ) | 39 |
| | | 2009/601/EB |
| | * | 2009 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiami Sprendimo 2004/233/EB I priedo įrašai, skirti Vokietijai, įtrauktai į laboratorijų, kurioms suteiktas leidimas tikrinti tam tikrų naminių mėsėdžių gyvūnų vakcinų nuo pasiutligės veiksmingumą, sąrašą
  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 6105)

   (
  1
  ) | 43 |

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

2009/600/EB

*

2009 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimo 2003/467/EB nuostatas dėl paskelbimo, kad tam tikrose valstybėse narėse ir jų regionuose oficialiai nenustatyta galvijų bruceliozė
  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 6086)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 6086)

1

39

2009/601/EB

*

2009 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiami Sprendimo 2004/233/EB I priedo įrašai, skirti Vokietijai, įtrauktai į laboratorijų, kurioms suteiktas leidimas tikrinti tam tikrų naminių mėsėdžių gyvūnų vakcinų nuo pasiutligės veiksmingumą, sąrašą
  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 6105)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 6105)

1

43

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2009 m. liepos 23 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 649/2009, kuriuo pritaikomos 2009 m. tam tikrų žuvų kvotos atsižvelgiant į kasmetį žvejybos kvotų valdymą, klaidų ištaisymas (OL L 192, 2009 7 24) | 44 |

Klaidų ištaisymas

*

2009 m. liepos 23 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 649/2009, kuriuo pritaikomos 2009 m. tam tikrų žuvų kvotos atsižvelgiant į kasmetį žvejybos kvotų valdymą, klaidų ištaisymas (OL L 192, 2009 7 24)

OL L 192, 2009 7 24

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 204/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 204/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 706/2009

2009 m. rugpjūčio 5 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2009 m. rugpjūčio 6 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. rugpjūčio 5 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MK | 29,6 |
| XS | 22,4 |
| ZZ | 26,0 |
| 0707 00 05 | MK | 23,0 |
| TR | 111,0 |
| ZZ | 67,0 |
| 0709 90 70 | TR | 105,5 |
| ZZ | 105,5 |
| 0805 50 10 | AR | 65,3 |
| UY | 64,9 |
| ZA | 66,2 |
| ZZ | 65,5 |
| 0806 10 10 | EG | 154,0 |
| MA | 134,3 |
| TR | 148,9 |
| ZA | 127,3 |
| ZZ | 141,1 |
| 0808 10 80 | AR | 109,4 |
| BR | 62,0 |
| CL | 83,4 |
| CN | 96,2 |
| NZ | 92,0 |
| US | 93,5 |
| ZA | 80,8 |
| ZZ | 88,2 |
| 0808 20 50 | AR | 79,7 |
| AU | 112,1 |
| CL | 74,1 |
| TR | 143,1 |
| ZA | 88,5 |
| ZZ | 99,5 |
| 0809 20 95 | TR | 309,1 |
| US | 368,0 |
| ZZ | 338,6 |
| 0809 30 | TR | 141,9 |
| ZZ | 141,9 |
| 0809 40 05 | BA | 39,5 |
| IL | 142,4 |
| ZZ | 91,0 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MK

29,6

XS

22,4

ZZ

26,0

0707 00 05

MK

23,0

TR

111,0

ZZ

67,0

0709 90 70

TR

105,5

ZZ

105,5

0805 50 10

AR

65,3

UY

64,9

ZA

66,2

ZZ

65,5

0806 10 10

EG

154,0

MA

134,3

TR

148,9

ZA

127,3

ZZ

141,1

0808 10 80

AR

109,4

BR

62,0

CL

83,4

CN

96,2

NZ

92,0

US

93,5

ZA

80,8

ZZ

88,2

0808 20 50

AR

79,7

AU

112,1

CL

74,1

TR

143,1

ZA

88,5

ZZ

99,5

0809 20 95

TR

309,1

US

368,0

ZZ

338,6

0809 30

TR

141,9

ZZ

141,9

0809 40 05

BA

39,5

IL

142,4

ZZ

91,0

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 204/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 204/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 707/2009

2009 m. rugpjūčio 5 d.

iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 184/2005 dėl mokėjimų balanso, tarptautinės prekybos paslaugomis ir tiesioginių užsienio investicijų Bendrijos statistikos nuostatas dėl duomenims keliamų reikalavimų atnaujinimo

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2005 m. sausio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 184/2005 dėl mokėjimų balanso, tarptautinės prekybos paslaugomis ir tiesioginių užsienio investicijų Bendrijos statistikos (1), ypač į jo 10 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 184/2005 nustatyta bendra sisteminio mokėjimų balanso, tarptautinės prekybos paslaugomis ir tiesioginių užsienio investicijų sričių Bendrijos statistikos rengimo sistema. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 184/2005 nustatyta bendra sisteminio mokėjimų balanso, tarptautinės prekybos paslaugomis ir tiesioginių užsienio investicijų sričių Bendrijos statistikos rengimo sistema.

| (2) | Dėl mokėjimų balanso srities ekonominės ir techninės raidos būtina nuolat atnaujinti duomenims keliamus reikalavimus ir pritaikyti Reglamente (EB) Nr. 184/2005 nustatytą skirstymą. |
| --- | --- |

(2)

Dėl mokėjimų balanso srities ekonominės ir techninės raidos būtina nuolat atnaujinti duomenims keliamus reikalavimus ir pritaikyti Reglamente (EB) Nr. 184/2005 nustatytą skirstymą.

| (3) | Priėmus 2005 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1161/2005 dėl ketvirtinių nefinansinių sąskaitų rengimo pagal institucinius sektorius (2) prireikė papildomos mokėjimų balanso statistikos. |
| --- | --- |

(3)

Priėmus 2005 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1161/2005 dėl ketvirtinių nefinansinių sąskaitų rengimo pagal institucinius sektorius (2) prireikė papildomos mokėjimų balanso statistikos.

| (4) | Norint, kad Bendrijos lygmens pajamų ir einamosios sąskaitos suvestiniai duomenys būtų tikslesni, ir siekiant užtikrinti investicijų portfelio pajamų (einamoji sąskaita) ir investicijų portfelio srautų (finansinė sąskaita) suvestinių duomenų rengimo darnumą ir Europos Komisijos (Eurostato) ir Europos centrinio banko (ECB) skaičiavimų darnumą, būtina iš dalies keisti tam tikrus Reglamento (EB) Nr. 184/2005 I priedo 1 lentelėje „Mokėjimų balanso euro rodikliai“ ir 2 lentelėje „Mokėjimų balanso ketvirčio statistiniai duomenys“ duomenims keliamus reikalavimus. |
| --- | --- |

(4)

Norint, kad Bendrijos lygmens pajamų ir einamosios sąskaitos suvestiniai duomenys būtų tikslesni, ir siekiant užtikrinti investicijų portfelio pajamų (einamoji sąskaita) ir investicijų portfelio srautų (finansinė sąskaita) suvestinių duomenų rengimo darnumą ir Europos Komisijos (Eurostato) ir Europos centrinio banko (ECB) skaičiavimų darnumą, būtina iš dalies keisti tam tikrus Reglamento (EB) Nr. 184/2005 I priedo 1 lentelėje „Mokėjimų balanso euro rodikliai“ ir 2 lentelėje „Mokėjimų balanso ketvirčio statistiniai duomenys“ duomenims keliamus reikalavimus.

| (5) | Į Europos Sąjungą įstojus Bulgarijai ir Rumunijai, o Slovėnijoje, Kipre, Maltoje ir Slovakijoje įvedus eurą reikia atitinkamai pakeisti Reglamento (EB) Nr. 184/2005 I priedo 6 lentelę „Geografinės klasifikacijos lygiai“. |
| --- | --- |

(5)

Į Europos Sąjungą įstojus Bulgarijai ir Rumunijai, o Slovėnijoje, Kipre, Maltoje ir Slovakijoje įvedus eurą reikia atitinkamai pakeisti Reglamento (EB) Nr. 184/2005 I priedo 6 lentelę „Geografinės klasifikacijos lygiai“.

| (6) | Priėmus 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1893/2006, nustatantį statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red. ir iš dalies keičiantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3037/90 bei tam tikrus EB reglamentus dėl konkrečių statistikos sričių (3), būtina pritaikyti Reglamento (EB) Nr. 184/2005 I priedo 7 lentelės „Veiklos klasifikavimo lygiai“ veiklos klasifikacijos lygius. |
| --- | --- |

(6)

Priėmus 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1893/2006, nustatantį statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red. ir iš dalies keičiantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3037/90 bei tam tikrus EB reglamentus dėl konkrečių statistikos sričių (3), būtina pritaikyti Reglamento (EB) Nr. 184/2005 I priedo 7 lentelės „Veiklos klasifikavimo lygiai“ veiklos klasifikacijos lygius.

| (7) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Reglamentu (EB) Nr. 184/2005 įsteigto Mokėjimų balanso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Reglamentu (EB) Nr. 184/2005 įsteigto Mokėjimų balanso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 184/2005 I priedas iš dalies keičiamas taip, kaip nurodyta šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. rugpjūčio 5 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 35, 2005 2 8, p. 23.

1

(2)  OL L 191, 2005 7 22, p. 22.

2

(3)  OL L 393, 2006 12 30, p. 1.

3

---

PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 184/2005 I priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1. | Pradedant nuo 2009 m. pirmojo ataskaitinio laikotarpio 1 punktas pakeičiamas taip:
  „1.   Mokėjimų balanso euro rodikliai









  BOP EUR
  euro rodikliai | Galutinis terminas: t + 2 mėnesiai (1)

  Periodiškumas: ketvirčio
  Pirmasis ataskaitinis laikotarpis: 2009 m. pirmasis ketvirtis |
| --- | --- | --- |
| Kreditas | Debetas | Grynosios pajamos |
| Einamoji sąskaita |
| Prekės | Ne ES | Ne ES | Ne ES |
| Paslaugos | Ne ES | Ne ES | Ne ES |
| Pajamos |
| — | Darbuotojų užmokestis |

1.

Pradedant nuo 2009 m. pirmojo ataskaitinio laikotarpio 1 punktas pakeičiamas taip:

„1.   Mokėjimų balanso euro rodikliai

BOP EUR

euro rodikliai

Galutinis terminas: t + 2 mėnesiai (1)

Periodiškumas: ketvirčio

Pirmasis ataskaitinis laikotarpis: 2009 m. pirmasis ketvirtis

Kreditas

Debetas

Grynosios pajamos

Einamoji sąskaita

Prekės

Ne ES

Ne ES

Ne ES

Paslaugos

Ne ES

Ne ES

Ne ES

Pajamos

—

Darbuotojų užmokestis

Ne ES

Ne ES

Ne ES

Investicijų pajamos

| — | Tiesioginės investicijos |
| --- | --- |

—

Tiesioginės investicijos

Ne ES

Ne ES

Ne ES

| — | Investicijų portfelis |
| --- | --- |

—

Investicijų portfelis

Ne ES

Pasaulis

| — | Kitos investicijos |
| --- | --- |

—

Kitos investicijos

Ne ES

Ne ES

Ne ES

Einamieji pervedimai

Ne ES

Ne ES

Ne ES

| 2. | Pradedant nuo 2009 m. pirmojo ataskaitinio laikotarpio 2 punktas pakeičiamas taip:
  „2.   Mokėjimų balanso ketvirčio statistiniai duomenys









  BOP Q
  Ketvirčio duomenys | Galutinis terminas: t + 3 mėnesiai
  Periodiškumas: ketvirčio
  Pirmasis ataskaitinis laikotarpis: 2009 m. pirmasis ketvirtis |
| --- | --- | --- |
| Kreditas | Debetas | Grynosios pajamos |
| I. | Einamoji sąskaita |

2.

Pradedant nuo 2009 m. pirmojo ataskaitinio laikotarpio 2 punktas pakeičiamas taip:

„2.   Mokėjimų balanso ketvirčio statistiniai duomenys

BOP Q

Ketvirčio duomenys

Galutinis terminas: t + 3 mėnesiai

Periodiškumas: ketvirčio

Pirmasis ataskaitinis laikotarpis: 2009 m. pirmasis ketvirtis

Kreditas

Debetas

Grynosios pajamos

I.

Pasaulis

Pasaulis

Pasaulis

Prekės

1 lygis

1 lygis

1 lygis

Paslaugos

1 lygis

1 lygis

1 lygis

Transporto paslaugos

1 lygis

1 lygis

1 lygis

Kelionių paslaugos

1 lygis

1 lygis

1 lygis

Komunikacijų paslaugos

1 lygis

1 lygis

1 lygis

Statybos paslaugos

1 lygis

1 lygis

1 lygis

Draudimo paslaugos

1 lygis

1 lygis

1 lygis

Finansinės paslaugos

1 lygis

1 lygis

1 lygis

Kompiuterinės ir informacinės paslaugos

1 lygis

1 lygis

1 lygis

Mokėjimai už autorių teises ir licencijas

1 lygis

1 lygis

1 lygis

Kitos verslo paslaugos

1 lygis

1 lygis

1 lygis

Asmeninės, kultūrinės ir poilsio organizavimo paslaugos

1 lygis

1 lygis

1 lygis

Vyriausybinės paslaugos, kitur neįtrauktos

1 lygis

1 lygis

1 lygis

Pajamos

Pasaulis

Pasaulis

Pasaulis

Darbuotojų užmokestis

1 lygis

1 lygis

1 lygis

Investicijų pajamos

Pasaulis

Pasaulis

Pasaulis

| — | Tiesioginės investicijos |
| --- | --- |

—

Tiesioginės investicijos

1 lygis

1 lygis

1 lygis

Pajamos iš akcinio kapitalo

(2)

(2)

(2)

Dividendai ir paskirstytas pelnas

(2)

(2)

(2)

Reinvesticijos ir nepaskirstytas pelnas

(2)

(2)

(2)

Pajamos iš paskolų (palūkanos)

(2)

(2)

(2)

| — | Investicijų portfelis |
| --- | --- |

—

Investicijų portfelis

1 lygis

Pasaulis

Pajamos iš akcinio kapitalo

(2)

Pasaulis

Pajamos iš paskolų (palūkanos)

(2)

Pasaulis

| — | Kitos investicijos |
| --- | --- |

—

Kitos investicijos

1 lygis

1 lygis

1 lygis

Palūkanos MBV5 (nekoreguotos pagal NAFTAP)

(2)

(2)

(2)

Pajamos, priskirtos draudimo polisų savininkams

(2)

(2)

(2)

Kita

(2)

(2)

(2)

Papildomos eilutės – pajamos

Investicijų pajamos – palūkanos BMP5 (koreguotos pagal NAFTAP)

(2)

Pasaulis

NAFTAP vertė

(2)

(2)

(2)

Investicijų pajamos – palūkanos BMP5 (nekoreguotos pagal NAFTAP)

(2)

Pasaulis

Investicijų pajamos – išskyrus palūkanas

(2)

Pasaulis

Einamieji pervedimai

1 lygis

1 lygis

1 lygis

Valdžios sektorius

(2)

(2)

(2)

Gaminių mokesčiai

(2)

(2)

(2)

Kiti gamybos mokesčiai

(2)

(2)

(2)

Subsidijos gaminiams

(2)

(2)

(2)

Kitos subsidijos gamybai

(2)

(2)

(2)

Pajamų, turto ir pan. mokesčiai

(2)

(2)

(2)

Socialinės įmokos

(2)

(2)

(2)

Socialinės išmokos, išskyrus socialinius pervedimus natūra

(2)

(2)

(2)

Kiti valdžios sektoriaus einamieji pervedimai (kitur neįtraukti)

(2)

(2)

(2)

Kiti sektoriai

(2)

(2)

(2)

Darbuotojų pervedimai

(2)

(2)

(2)

Kiti privatūs pervedimai

(2)

(2)

(2)

Produktų mokesčiai

(2)

(2)

(2)

Kiti gamybos mokesčiai

(2)

(2)

(2)

Subsidijos gaminiams

(2)

(2)

(2)

Kitos subsidijos gamybai

(2)

(2)

(2)

Pajamų, turto ir pan. mokesčiai

(2)

(2)

(2)

Socialinės įmokos

(2)

(2)

(2)

Socialinės išmokos, išskyrus socialinius pervedimus natūra

(2)

(2)

(2)

Grynosios ne gyvybės draudimo įmokos (premijos)

(2)

(2)

(2)

Ne gyvybės draudimo reikalavimai atlyginti žalą

(2)

(2)

(2)

Kiti kitų sektorių einamieji pervedimai (kitur neįtraukti)

(2)

(2)

(2)

Namų ūkių grynosios nuosavybės pensijų fonduose pasikeitimo koregavimas

(2)

(2)

(2)

| II. | Kapitalo sąskaita |
| --- | --- |

II.

1 lygis

1 lygis

1 lygis

Kapitalo pervedimai

(2)

(2)

(2)

Kapitalo mokesčiai

(2)

(2)

(2)

Investicijų dotacijos ir kiti kapitalo pervedimai

(2)

(2)

(2)

Nepagaminto nefinansinio turto įsigijimas/pardavimas

(2)

(2)

(2)

Grynasis turtas

Grynieji įsipareigojimai

Grynosios pajamos

| III. | Finansinė sąskaita |
| --- | --- |

III.

Tiesioginės investicijos

1 lygis

Užsienyje

1 lygis

| — | Akcinis kapitalas |
| --- | --- |

—

Akcinis kapitalas

1 lygis

| — | Reinvesticijos |
| --- | --- |

—

Reinvesticijos

1 lygis

| — | Kitas kapitalas |
| --- | --- |

—

Kitas kapitalas

1 lygis

Atskaitingoje ekonomikoje

1 lygis

| — | Akcinis kapitalas |
| --- | --- |

—

Akcinis kapitalas

1 lygis

| — | Reinvesticijos |
| --- | --- |

—

Reinvesticijos

1 lygis

| — | Kitas kapitalas |
| --- | --- |

—

Kitas kapitalas

1 lygis

Investicijų portfelis

1 lygis

Pasaulis

Išvestinės finansinės priemonės

Pasaulis

Kitos investicijos

1 lygis

1 lygis

1 lygis

Oficialiosios atsargos

Pasaulis

| IV. | Klaidos ir praleidimai (bruto) |
| --- | --- |

IV.

Pasaulis

| 3. | 6 punktas iš dalies keičiamas taip:






  a) | lentelės skiltis „1 lygis“ iš dalies keičiama taip:






  i) | įrašas „D3 ES-25 (Intra-ES 25)“ keičiamas įrašu „V1 ES 27 (intra-ES 27)“; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

6 punktas iš dalies keičiamas taip:

a)

lentelės skiltis „1 lygis“ iš dalies keičiama taip:

i)

įrašas „D3 ES-25 (Intra-ES 25)“ keičiamas įrašu „V1 ES 27 (intra-ES 27)“;

| ii) | įrašas „D5 Ne ES-25 “ keičiamas įrašu „V2 Ne ES 27“; |
| --- | --- |

ii)

įrašas „D5 Ne ES-25 “ keičiamas įrašu „V2 Ne ES 27“;

| iii) | įrašas „Z8 Ne ES-25 nepaskirstyta“ keičiama įrašu „Z8 Ne ES 27 nepaskirstyta“; |
| --- | --- |

iii)

įrašas „Z8 Ne ES-25 nepaskirstyta“ keičiama įrašu „Z8 Ne ES 27 nepaskirstyta“;

| b) | lentelės skiltis „2 lygis“ iš dalies keičiama taip:






  i) | įrašas „D3 ES-25 (Intra-ES 25)“ keičiamas įrašu „V1 ES 27 (intra-ES 27)“; |
| --- | --- | --- |

b)

lentelės skiltis „2 lygis“ iš dalies keičiama taip:

i)

įrašas „D3 ES-25 (Intra-ES 25)“ keičiamas įrašu „V1 ES 27 (intra-ES 27)“;

| ii) | įrašas „D5 Ne ES-25 “ keičiamas įrašu „V2 Ne ES 27“; |
| --- | --- |

ii)

įrašas „D5 Ne ES-25 “ keičiamas įrašu „V2 Ne ES 27“;

| iii) | įrašas „BG Bulgarija“ išbraukiamas; |
| --- | --- |

iii)

įrašas „BG Bulgarija“ išbraukiamas;

| iv) | įrašas „RO Rumunija“ išbraukiamas; |
| --- | --- |

iv)

įrašas „RO Rumunija“ išbraukiamas;

| v) | įrašas „Z8 Ne ES-25 nepaskirstyta“ keičiama įrašu „Z8 Ne ES 27 nepaskirstyta“; |
| --- | --- |

v)

įrašas „Z8 Ne ES-25 nepaskirstyta“ keičiama įrašu „Z8 Ne ES 27 nepaskirstyta“;

| c) | lentelės skiltis „3 lygis“ iš dalies keičiama taip:






  i) | įrašas „CS Serbija ir Juodkalnija“ išbraukiamas; |
| --- | --- | --- |

c)

lentelės skiltis „3 lygis“ iš dalies keičiama taip:

i)

įrašas „CS Serbija ir Juodkalnija“ išbraukiamas;

| ii) | po įrašo „MD Moldovos Respublika“ įrašoma „ME Juodkalnija“; |
| --- | --- |

ii)

po įrašo „MD Moldovos Respublika“ įrašoma „ME Juodkalnija“;

| iii) | po įrašo „QA Kataras“ įrašoma „RS Serbija“. |
| --- | --- |

iii)

po įrašo „QA Kataras“ įrašoma „RS Serbija“.

| 4. | Pradedant nuo metinių duomenų perdavimo 2011 m., 7 punktas pakeičiamas taip:
  „7.   Veiklos klasifikavimo lygiai








  1 lygis | 2 lygis | NACE 2 red. |
| --- | --- | --- | --- |
| | ŽEMĖS ŪKIS, MIŠKININKYSTĖ IR ŽUVININKYSTĖ | A sek. |
| KASYBA IR KARJERŲ EKSPLOATAVIMAS | KASYBA IR KARJERŲ EKSPLOATAVIMAS | B sek. |
| | Žalios naftos ir gamtinių dujų gavyba ir kasybai būdingų paslaugų veikla | 06, 09 skyriai |
| APDOROJAMOJI GAMYBA | APDOROJAMOJI GAMYBA | C sek. |
| | Maisto produktai, gėrimai ir tabako gaminiai | 10, 11, 12 skyriai |
| | Tekstilės gaminiai ir medienos veiklos rūšys, IŠ VISO | 13, 14, 16, 17, 18 skyriai |
| | Tekstilės gaminiai ir drabužiai | 13, 14 skyriai |
| | Mediena, popierius, spausdinimas ir tiražavimas | 16, 17, 18 skyriai |
| Nafta, chemikalai, vaistų pramonės gaminiai, guminiai ir plastikiniai gaminiai | Nafta, chemikalai, vaistų pramonės gaminiai, guminiai ir plastikiniai gaminiai, IŠ VISO | 19, 20, 21, 22 skyriai |
| | Koksas ir rafinuoti naftos produktai | 19 skyrius |
| | Chemikalai ir chemijos pramonės gaminiai | 20 skyrius |
| | Guminiai ir plastikiniai gaminiai | 22 skyrius |
| | Metalo ir mašinų gaminiai, IŠ VISO | 24, 25, 26, 28 skyriai |
| | Pagrindiniai metalai ir metalo gaminiai | 24, 25 skyriai |
| Kompiuteriniai, elektroniniai ir optiniai gaminiai | Kompiuteriniai, elektroniniai ir optiniai gaminiai | 26 skyrius |
| | Niekur kitur nepriskirtos mašinos ir įranga | 28 skyrius |
| Transporto priemonės ir kita transporto įranga | Transporto priemonės ir kita transporto įranga, IŠ VISO | 29, 30 skyriai |
| | Variklinės transporto priemonės, priekabos ir puspriekabės | 29 skyrius |
| | Kitos transporto priemonės ir įranga | 30 skyrius |
| | Kita gamyba, IŠ VISO | 15, 23, 27, 31, 32, 33 skyriai |
| ELEKTROS, DUJŲ, GARO TIEKIMAS IR ORO KONDICIONAVIMAS | ELEKTROS, DUJŲ, GARO TIEKIMAS IR ORO KONDICIONAVIMAS | D sek. |
| VANDENS TIEKIMAS; NUOTEKŲ VALYMAS, ATLIEKŲ TVARKYMAS IR REGENERAVIMAS | VANDENS TIEKIMAS; NUOTEKŲ VALYMAS, ATLIEKŲ TVARKYMAS IR REGENERAVIMAS | E sek. |
| | Vandens rinkimas, valymas ir tiekimas | 36 skyrius |
| | nuotekų valymas, atliekų tvarkymas ir regeneravimas | 37, 38, 39 skyriai |
| STATYBA | STATYBA | F sek. |
| VISOS PASLAUGOS | VISOS PASLAUGOS | G, H, I, J, K, L, M, N O, P, Q, R, S, T, U sek. |
| DIDMENINĖ IR MAŽMENINĖ PREKYBA; VARIKLINIŲ TRANSPORTO PRIEMONIŲ IR MOTOCIKLŲ REMONTAS | DIDMENINĖ IR MAŽMENINĖ PREKYBA; VARIKLINIŲ TRANSPORTO PRIEMONIŲ IR MOTOCIKLŲ REMONTAS | G sek. |
| | Variklinių transporto priemonių ir motociklų didmeninė ir mažmeninė prekyba bei remontas | 45 skyrius |
| | Didmeninė prekyba, išskyrus prekybą variklinėmis transporto priemonėmis ir motociklais | 46 skyrius |
| | Mažmeninė prekyba, išskyrus variklinių transporto priemonių ir motociklų prekybą | 47 skyrius |
| TRANSPORTAS IR SAUGOJIMAS | TRANSPORTAS IR SAUGOJIMAS | H sek. |
| | Vežimas ir sandėliavimas, IŠ VISO | 49, 50, 51, 52 skyriai |
| | Sausumos transportas ir transportavimas vamzdynais | 49 skyrius |
| | Vandens transportas | 50 skyrius |
| | Oro transportas | 51 skyrius |
| | Sandėliavimas ir transportui būdingų paslaugų veikla | 52 skyrius |
| | Pašto ir pasiuntinių (kurjerių) veikla | 53 skyrius |
| APGYVENDINIMO IR MAITINIMO PASLAUGŲ VEIKLA | APGYVENDINIMO IR MAITINIMO PASLAUGŲ VEIKLA | I sek. |
| INFORMACIJA IR RYŠIAI | INFORMACIJA IR RYŠIAI | J sek. |
| | Kino filmų, vaizdo filmų ir televizijos programų gamyba, kita pramogų organizavimo veikla | 59, 60 skyriai |
| | Telekomunikacijos | 61 skyrius |
| | Kita informacinė ir ryšių veikla | 58, 62, 63 skyriai |
| FINANSINĖ IR DRAUDIMO VEIKLA | FINANSINĖ IR DRAUDIMO VEIKLA | K sek. |
| | Finansinis tarpininkavimas, išskyrus draudimo ir pensijų lėšų kaupimą | 64 skyrius |
| | Kontroliuojančiųjų bendrovių veikla | 64.2 grupė |
| | Draudimo, perdraudimo ir pensijų lėšų kaupimo, išskyrus privalomąjį socialinį draudimą, veikla | 65 skyrius |
| | Kita finansinė veikla | 66 skyrius |
| | NEKILNOJAMOJO TURTO OPERACIJOS | L sek. |
| PROFESINĖ, MOKSLINĖ IR TECHNINĖ VEIKLA | PROFESINĖ, MOKSLINĖ IR TECHNINĖ VEIKLA | M sek. |
| | Teisinė ir apskaitos veikla | 69 skyrius |
| | Teisinė veikla | 69.1 grupė |
| | Apskaitos, buhalterijos ir audito veikla; konsultacijos mokesčių klausimais | 69.2 grupė |
| | Pagrindinių buveinių veikla; konsultacinė valdymo veikla | 70 skyrius |
| | Pagrindinių buveinių veikla | 70.1 grupė |
| | Konsultacinė valdymo veikla | 70.2 grupė |
| | Architektūrinė ir inžinerijos veikla; techninis tikrinimas ir analizė | 71 skyrius |
| Moksliniai tyrimai ir taikomoji veikla | Moksliniai tyrimai ir taikomoji veikla | 72 skyrius |
| | Reklama ir rinkos tyrimas | 73 skyrius |
| | Reklamavimas | 73.1 grupė |
| | Rinkotyra ir viešosios nuomonės apklausa | 73.2 grupė |
| | Kita profesinė, mokslinė ir techninė veikla, veterinarinė veikla | 74, 75 skyriai |
| | ADMINISTRACINĖ IR APTARNAVIMO VEIKLA | N sek. |
| | Nuoma ir išperkamoji nuoma | 77 skyrius |
| | Kita administracinė ir aptarnavimo veikla | 78, 79, 80, 81, 82 skyriai |
| | ŠVIETIMAS | P sek. |
| | ŽMONIŲ SVEIKATOS PRIEŽIŪRA IR SOCIALINIS DARBAS | Q sek. |
| MENINĖ, PRAMOGINĖ IR POILSIO ORGANIZAVIMO VEIKLA | MENINĖ, PRAMOGINĖ IR POILSIO ORGANIZAVIMO VEIKLA | R sek. |
| | Kūrybinė, meninė ir pramogų organizavimo veikla | 90 skyrius |
| | Bibliotekų, archyvų, muziejų ir kita kultūrinė veikla | 91 skyrius |
| | Sportinė ir kita poilsio organizavimo veikla; Azartinių žaidimų ir lažybų organizavimo veikla | 92, 93 skyriai |
| | KITA APTARNAVIMO VEIKLA | S sek. |
| | Narystės organizacijų veikla | 94 skyrius |
| | Kompiuterių ir asmeninių bei namų ūkio reikmenų taisymas, kita asmenų aptarnavimo veikla | 95, 96 skyriai |
| | Nepriskirta | |
| | Privatus nekilnojamojo turto pirkimas ir pardavimas“ | |

4.

Pradedant nuo metinių duomenų perdavimo 2011 m., 7 punktas pakeičiamas taip:

„7.   Veiklos klasifikavimo lygiai

1 lygis

2 lygis

NACE 2 red.

ŽEMĖS ŪKIS, MIŠKININKYSTĖ IR ŽUVININKYSTĖ

A sek.

KASYBA IR KARJERŲ EKSPLOATAVIMAS

KASYBA IR KARJERŲ EKSPLOATAVIMAS

B sek.

Žalios naftos ir gamtinių dujų gavyba ir kasybai būdingų paslaugų veikla

06, 09 skyriai

APDOROJAMOJI GAMYBA

APDOROJAMOJI GAMYBA

C sek.

Maisto produktai, gėrimai ir tabako gaminiai

10, 11, 12 skyriai

Tekstilės gaminiai ir medienos veiklos rūšys, IŠ VISO

13, 14, 16, 17, 18 skyriai

Tekstilės gaminiai ir drabužiai

13, 14 skyriai

Mediena, popierius, spausdinimas ir tiražavimas

16, 17, 18 skyriai

Nafta, chemikalai, vaistų pramonės gaminiai, guminiai ir plastikiniai gaminiai

Nafta, chemikalai, vaistų pramonės gaminiai, guminiai ir plastikiniai gaminiai, IŠ VISO

19, 20, 21, 22 skyriai

Koksas ir rafinuoti naftos produktai

19 skyrius

Chemikalai ir chemijos pramonės gaminiai

20 skyrius

Guminiai ir plastikiniai gaminiai

22 skyrius

Metalo ir mašinų gaminiai, IŠ VISO

24, 25, 26, 28 skyriai

Pagrindiniai metalai ir metalo gaminiai

24, 25 skyriai

Kompiuteriniai, elektroniniai ir optiniai gaminiai

Kompiuteriniai, elektroniniai ir optiniai gaminiai

26 skyrius

Niekur kitur nepriskirtos mašinos ir įranga

28 skyrius

Transporto priemonės ir kita transporto įranga

Transporto priemonės ir kita transporto įranga, IŠ VISO

29, 30 skyriai

Variklinės transporto priemonės, priekabos ir puspriekabės

29 skyrius

Kitos transporto priemonės ir įranga

30 skyrius

Kita gamyba, IŠ VISO

15, 23, 27, 31, 32, 33 skyriai

ELEKTROS, DUJŲ, GARO TIEKIMAS IR ORO KONDICIONAVIMAS

ELEKTROS, DUJŲ, GARO TIEKIMAS IR ORO KONDICIONAVIMAS

D sek.

VANDENS TIEKIMAS; NUOTEKŲ VALYMAS, ATLIEKŲ TVARKYMAS IR REGENERAVIMAS

VANDENS TIEKIMAS; NUOTEKŲ VALYMAS, ATLIEKŲ TVARKYMAS IR REGENERAVIMAS

E sek.

Vandens rinkimas, valymas ir tiekimas

36 skyrius

nuotekų valymas, atliekų tvarkymas ir regeneravimas

37, 38, 39 skyriai

STATYBA

STATYBA

F sek.

VISOS PASLAUGOS

VISOS PASLAUGOS

G, H, I, J, K, L, M, N O, P, Q, R, S, T, U sek.

DIDMENINĖ IR MAŽMENINĖ PREKYBA; VARIKLINIŲ TRANSPORTO PRIEMONIŲ IR MOTOCIKLŲ REMONTAS

DIDMENINĖ IR MAŽMENINĖ PREKYBA; VARIKLINIŲ TRANSPORTO PRIEMONIŲ IR MOTOCIKLŲ REMONTAS

G sek.

Variklinių transporto priemonių ir motociklų didmeninė ir mažmeninė prekyba bei remontas

45 skyrius

Didmeninė prekyba, išskyrus prekybą variklinėmis transporto priemonėmis ir motociklais

46 skyrius

Mažmeninė prekyba, išskyrus variklinių transporto priemonių ir motociklų prekybą

47 skyrius

TRANSPORTAS IR SAUGOJIMAS

TRANSPORTAS IR SAUGOJIMAS

H sek.

Vežimas ir sandėliavimas, IŠ VISO

49, 50, 51, 52 skyriai

Sausumos transportas ir transportavimas vamzdynais

49 skyrius

Vandens transportas

50 skyrius

Oro transportas

51 skyrius

Sandėliavimas ir transportui būdingų paslaugų veikla

52 skyrius

Pašto ir pasiuntinių (kurjerių) veikla

53 skyrius

APGYVENDINIMO IR MAITINIMO PASLAUGŲ VEIKLA

APGYVENDINIMO IR MAITINIMO PASLAUGŲ VEIKLA

I sek.

INFORMACIJA IR RYŠIAI

INFORMACIJA IR RYŠIAI

J sek.

Kino filmų, vaizdo filmų ir televizijos programų gamyba, kita pramogų organizavimo veikla

59, 60 skyriai

Telekomunikacijos

61 skyrius

Kita informacinė ir ryšių veikla

58, 62, 63 skyriai

FINANSINĖ IR DRAUDIMO VEIKLA

FINANSINĖ IR DRAUDIMO VEIKLA

K sek.

Finansinis tarpininkavimas, išskyrus draudimo ir pensijų lėšų kaupimą

64 skyrius

Kontroliuojančiųjų bendrovių veikla

64.2 grupė

Draudimo, perdraudimo ir pensijų lėšų kaupimo, išskyrus privalomąjį socialinį draudimą, veikla

65 skyrius

Kita finansinė veikla

66 skyrius

NEKILNOJAMOJO TURTO OPERACIJOS

L sek.

PROFESINĖ, MOKSLINĖ IR TECHNINĖ VEIKLA

PROFESINĖ, MOKSLINĖ IR TECHNINĖ VEIKLA

M sek.

Teisinė ir apskaitos veikla

69 skyrius

Teisinė veikla

69.1 grupė

Apskaitos, buhalterijos ir audito veikla; konsultacijos mokesčių klausimais

69.2 grupė

Pagrindinių buveinių veikla; konsultacinė valdymo veikla

70 skyrius

Pagrindinių buveinių veikla

70.1 grupė

Konsultacinė valdymo veikla

70.2 grupė

Architektūrinė ir inžinerijos veikla; techninis tikrinimas ir analizė

71 skyrius

Moksliniai tyrimai ir taikomoji veikla

Moksliniai tyrimai ir taikomoji veikla

72 skyrius

Reklama ir rinkos tyrimas

73 skyrius

Reklamavimas

73.1 grupė

Rinkotyra ir viešosios nuomonės apklausa

73.2 grupė

Kita profesinė, mokslinė ir techninė veikla, veterinarinė veikla

74, 75 skyriai

ADMINISTRACINĖ IR APTARNAVIMO VEIKLA

N sek.

Nuoma ir išperkamoji nuoma

77 skyrius

Kita administracinė ir aptarnavimo veikla

78, 79, 80, 81, 82 skyriai

ŠVIETIMAS

P sek.

ŽMONIŲ SVEIKATOS PRIEŽIŪRA IR SOCIALINIS DARBAS

Q sek.

MENINĖ, PRAMOGINĖ IR POILSIO ORGANIZAVIMO VEIKLA

MENINĖ, PRAMOGINĖ IR POILSIO ORGANIZAVIMO VEIKLA

R sek.

Kūrybinė, meninė ir pramogų organizavimo veikla

90 skyrius

Bibliotekų, archyvų, muziejų ir kita kultūrinė veikla

91 skyrius

Sportinė ir kita poilsio organizavimo veikla; Azartinių žaidimų ir lažybų organizavimo veikla

92, 93 skyriai

KITA APTARNAVIMO VEIKLA

S sek.

Narystės organizacijų veikla

94 skyrius

Kompiuterių ir asmeninių bei namų ūkio reikmenų taisymas, kita asmenų aptarnavimo veikla

95, 96 skyriai

Nepriskirta

Privatus nekilnojamojo turto pirkimas ir pardavimas“

---

(1)

| t | = | ataskaitinis laikotarpis (metai arba ketvirtis)“ |
| --- | --- | --- |

t

=

ataskaitinis laikotarpis (metai arba ketvirtis)“

(2)  Pasaulis, ES, ne ES, euro zona, ne euro zona, ES institucijos“

---

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 204/11 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 204/11

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 708/2009

2009 m. rugpjūčio 5 d.

kuriuo nukrypstama nuo Reglamento (EEB) Nr. 1915/83 nuostatų dėl laikotarpio, per kurį Italijos ryšių palaikymo įstaiga turi pateikti ūkio ataskaitas už 2008 finansinės apskaitos metus

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1965 m. birželio 15 d. Tarybos reglamentą Nr. 79/65/EEB, sukuriantį žemės ūkio valdų pajamų ir ūkinės veiklos apskaitos duomenų rinkimo tinklą Europos ekonominėje bendrijoje (1), ypač į jo 6 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 1983 m. liepos 13 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 1915/83 dėl tam tikrų išsamių apskaitos tvarkymo įgyvendinimo taisyklių, siekiant nustatyti žemės ūkio valdų pajamas (2), 3 straipsnio trečioje pastraipoje nustatyta, kad nuo 2005 finansinės apskaitos metų ryšių palaikymo įstaiga pateikia visas ūkių ataskaitas Komisijai ne vėliau kaip per 12 mėnesių nuo atitinkamų finansinės apskaitos metų pabaigos. |
| --- | --- |

(1)

1983 m. liepos 13 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 1915/83 dėl tam tikrų išsamių apskaitos tvarkymo įgyvendinimo taisyklių, siekiant nustatyti žemės ūkio valdų pajamas (2), 3 straipsnio trečioje pastraipoje nustatyta, kad nuo 2005 finansinės apskaitos metų ryšių palaikymo įstaiga pateikia visas ūkių ataskaitas Komisijai ne vėliau kaip per 12 mėnesių nuo atitinkamų finansinės apskaitos metų pabaigos.

| (2) | Tikslinga išimties tvarka 2008 finansinės apskaitos metams nustatyti Italijai ilgesnį duomenų pateikimo terminą, kad ji galėtų baigti atnaujinti informacinių technologijų sistemą, naudojamą tvarkant apskaitos duomenis, renkamus siekiant nustatyti žemės ūkio valdų pajamas. |
| --- | --- |

(2)

Tikslinga išimties tvarka 2008 finansinės apskaitos metams nustatyti Italijai ilgesnį duomenų pateikimo terminą, kad ji galėtų baigti atnaujinti informacinių technologijų sistemą, naudojamą tvarkant apskaitos duomenis, renkamus siekiant nustatyti žemės ūkio valdų pajamas.

| (3) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendrijos ūkių apskaitos duomenų tinklo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(3)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendrijos ūkių apskaitos duomenų tinklo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nukrypdama nuo Reglamento (EEB) Nr. 1915/83 3 straipsnio trečios pastraipos, Italijos ryšių palaikymo įstaiga pateikia Komisijai 2008 finansinės apskaitos metų ūkių ataskaitas ne vėliau kaip per 15 mėnesių nuo tų finansinės apskaitos metų pabaigos.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. rugpjūčio 5 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL 109, 1965 6 23, p. 1859/65.

1

(2)  OL L 190, 1983 7 14, p. 25.

2

---

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 204/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 204/12

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 709/2009

2009 m. rugpjūčio 5 d.

iš dalies keičiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 43/2009 nuostatas dėl TJTT IIIa zonoje ir TJTT IIa ir IV zonų EB vandenyse sužvejojamo norveginių menkučių kiekio apribojimų

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2009 m. sausio 16 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 43/2009, kuriuo 2009 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės ir susijusios sąlygos, taikomos Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus (1), ypač į jo 5 straipsnio 5 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 43/2009 IA priede nustatyti laikini TJTT IIIa zonoje ir TJTT IIa ir IV zonų EB vandenyse leidžiamo sužvejoti norveginių menkučių kiekio apribojimai. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 43/2009 IA priede nustatyti laikini TJTT IIIa zonoje ir TJTT IIa ir IV zonų EB vandenyse leidžiamo sužvejoti norveginių menkučių kiekio apribojimai.

| (2) | Pagal to reglamento 5 straipsnio 5 dalį Komisija, atsižvelgdama į 2009 m. pirmoje pusėje surinktą mokslinę informaciją, gali persvarstyti tuos leidžiamo sužvejoti kiekio apribojimus. |
| --- | --- |

(2)

Pagal to reglamento 5 straipsnio 5 dalį Komisija, atsižvelgdama į 2009 m. pirmoje pusėje surinktą mokslinę informaciją, gali persvarstyti tuos leidžiamo sužvejoti kiekio apribojimus.

| (3) | Atsižvelgiant į 2009 m. pirmoje pusėje surinktą mokslinę informaciją turėtų būti galutinai nustatytas atitinkamose zonose leidžiamas sužvejoti norveginių menkučių kiekis. |
| --- | --- |

(3)

Atsižvelgiant į 2009 m. pirmoje pusėje surinktą mokslinę informaciją turėtų būti galutinai nustatytas atitinkamose zonose leidžiamas sužvejoti norveginių menkučių kiekis.

| (4) | Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas pranešė, kad ne didesnis kaip 157 000 tonų 2009 metais TJTT IIIa zonoje ir TJTT IIa ir IV zonų EB vandenyse sužvejojamų žuvų kiekis atitiktų žuvų mirtingumo dėl žvejybos koeficientą 0,6, o išteklių kiekis liktų didesnis už prevencinį kiekį. |
| --- | --- |

(4)

Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas pranešė, kad ne didesnis kaip 157 000 tonų 2009 metais TJTT IIIa zonoje ir TJTT IIa ir IV zonų EB vandenyse sužvejojamų žuvų kiekis atitiktų žuvų mirtingumo dėl žvejybos koeficientą 0,6, o išteklių kiekis liktų didesnis už prevencinį kiekį.

| (5) | Norveginės menkutės – tai Šiaurės jūros išteklius, kuriuo dalijamasi su Norvegija, bet kurio šiuo metu abi Šalys bendrai nevaldo. Šiame reglamente nustatytos priemonės turėtų atitikti konsultacijas su Norvegija, vykdytas pagal 2008 m. gruodžio 10 d. Europos bendrijos ir Norvegijos konsultacijų žuvininkystės klausimais išvadų suderinto protokolo nuostatas. |
| --- | --- |

(5)

Norveginės menkutės – tai Šiaurės jūros išteklius, kuriuo dalijamasi su Norvegija, bet kurio šiuo metu abi Šalys bendrai nevaldo. Šiame reglamente nustatytos priemonės turėtų atitikti konsultacijas su Norvegija, vykdytas pagal 2008 m. gruodžio 10 d. Europos bendrijos ir Norvegijos konsultacijų žuvininkystės klausimais išvadų suderinto protokolo nuostatas.

| (6) | Todėl reikėtų nustatyti, kad bendro TJTT IIIa zonoje ir TJTT IIa ir IV zonų EB vandenyse leidžiamo sužvejoti norveginių menkučių kiekio, t. y. 157 000 tonų, Bendrijos dalis yra 75 %. |
| --- | --- |

(6)

Todėl reikėtų nustatyti, kad bendro TJTT IIIa zonoje ir TJTT IIa ir IV zonų EB vandenyse leidžiamo sužvejoti norveginių menkučių kiekio, t. y. 157 000 tonų, Bendrijos dalis yra 75 %.

| (7) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 43/2009 5 straipsnio 7 dalį Komisija po leidžiamo sužvejoti norveginių menkučių išteklių kiekio persvarstymo gali persvarstyti TJTT IIIa zonoje leidžiamą sužvejoti paprastųjų merlangų išteklių kiekį, TJTT IV zonoje ir TJTT IIa zonos EB vandenyse leidžiamą sužvejoti paprastųjų merlangų išteklių kiekį, TJTT IIIa zonoje ir TJTT IIIb, IIIc ir IIId zonų EB vandenyse leidžiamą sužvejoti juodadėmių menkių išteklių kiekį ir TJTT IV zonoje ir TJTT IIa zonos EB vandenyse leidžiamą sužvejoti juodadėmių menkių išteklių kiekį, kad žvejojant norvegines menkutes būtų atsižvelgta į tų išteklių žuvų priegaudą pramoninėms reikmėms. Tačiau persvarsčius tuos kiekius būtų sumažintas žmonėms vartoti iškraunamų paprastųjų merlangų ir juodadėmių menkių kiekis ir padidintas pramoninėms reikmėms iškraunamas kiekis. Todėl pageidautina, kad šių išteklių leidžiamo sužvejoti kiekio apribojimai nebūtų keičiami ir kad norveginių menkučių žvejyba būtų sustabdyta pasiekus apytikriai apskaičiuotus paprastųjų merlangų ir juodadėmių menkių priegaudos dydžius. |
| --- | --- |

(7)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 43/2009 5 straipsnio 7 dalį Komisija po leidžiamo sužvejoti norveginių menkučių išteklių kiekio persvarstymo gali persvarstyti TJTT IIIa zonoje leidžiamą sužvejoti paprastųjų merlangų išteklių kiekį, TJTT IV zonoje ir TJTT IIa zonos EB vandenyse leidžiamą sužvejoti paprastųjų merlangų išteklių kiekį, TJTT IIIa zonoje ir TJTT IIIb, IIIc ir IIId zonų EB vandenyse leidžiamą sužvejoti juodadėmių menkių išteklių kiekį ir TJTT IV zonoje ir TJTT IIa zonos EB vandenyse leidžiamą sužvejoti juodadėmių menkių išteklių kiekį, kad žvejojant norvegines menkutes būtų atsižvelgta į tų išteklių žuvų priegaudą pramoninėms reikmėms. Tačiau persvarsčius tuos kiekius būtų sumažintas žmonėms vartoti iškraunamų paprastųjų merlangų ir juodadėmių menkių kiekis ir padidintas pramoninėms reikmėms iškraunamas kiekis. Todėl pageidautina, kad šių išteklių leidžiamo sužvejoti kiekio apribojimai nebūtų keičiami ir kad norveginių menkučių žvejyba būtų sustabdyta pasiekus apytikriai apskaičiuotus paprastųjų merlangų ir juodadėmių menkių priegaudos dydžius.

| (8) | Be to, TJTT IIIa zonoje ir TJTT IIIb, IIIc ir IIId zonų EB vandenyse leidžiamo sužvejoti paprastųjų merlangų ir juodadėmių menkių išteklių kiekio apribojimai likusiąją 2009 m. dalį neturėtų būti keičiami atsižvelgiant į ribotą norveginių menkučių žvejybą tose zonose ir į tai, kad nėra naujų prognozių, susijusių su paprastųjų merlangų ir juodadėmių menkių priegauda tose zonose vykdant kitą pramoninę žvejybą. |
| --- | --- |

(8)

Be to, TJTT IIIa zonoje ir TJTT IIIb, IIIc ir IIId zonų EB vandenyse leidžiamo sužvejoti paprastųjų merlangų ir juodadėmių menkių išteklių kiekio apribojimai likusiąją 2009 m. dalį neturėtų būti keičiami atsižvelgiant į ribotą norveginių menkučių žvejybą tose zonose ir į tai, kad nėra naujų prognozių, susijusių su paprastųjų merlangų ir juodadėmių menkių priegauda tose zonose vykdant kitą pramoninę žvejybą.

| (9) | Norveginė menkutė – trumpai gyvenančių žuvų rūšis. Todėl, siekiant užtikrinti nenutrūkstamą žvejybą, nauji leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimai turėtų įsigalioti kuo greičiau. |
| --- | --- |

(9)

Norveginė menkutė – trumpai gyvenančių žuvų rūšis. Todėl, siekiant užtikrinti nenutrūkstamą žvejybą, nauji leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimai turėtų įsigalioti kuo greičiau.

| (10) | Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamento (EB) Nr. 43/2009 IA priedą. |
| --- | --- |

(10)

Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamento (EB) Nr. 43/2009 IA priedą.

| (11) | Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Žuvininkystės ir akvakultūros komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(11)

Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Žuvininkystės ir akvakultūros komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 43/2009 IA priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. rugpjūčio 5 d.

Komisijos vardu

Joe BORG

Komisijos narys

---

(1)  OL L 22, 2009 1 26, p. 1.

1

---

PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 43/2009 IA priede norveginių menkučių ištekliui TJTT IIIa zonoje ir TJTT IIa ir IV zonų EB vandenyse skirtas įrašas pakeičiamas taip:

| „Rūšis | : | Norveginė menkutė

  Trisopterus esmarki |
| --- | --- | --- |

„Rūšis

:

Norveginė menkutė

Trisopterus esmarki

| Zona | : | IIIa; IIa ir IV zonų EB vandenys
  NOP/2A3A4. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa; IIa ir IV zonų EB vandenys

NOP/2A3A4.

Danija

116 642 (1)

Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.

Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.

Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.

Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis.

Vokietija

22 (1)
   (2)

Nyderlandai

86 (1)
   (2)

EB

116 750

Norvegija

1 000 (3)

BLSK

Netaikoma

---

(1)  Pagal šią kvotą galima žvejoti tik jei paprastųjų merlangų TJTT IIIa zonoje, paprastųjų merlangų TJTT IV zonoje ir TJTT IIa zonos EB vandenyse, juodadėmių menkių TJTT IIIa zonoje ir TJTT IIIb, IIIc ir IIId zonų EB vandenyse bei juodadėmių menkių TJTT IV zonoje ir TJTT IIa zonos EB vandenyse priegaudos dydis yra mažesnis už tų išteklių leidžiamo sužvejoti kiekio lentelių išnašose nurodytą apytikriai apskaičiuotą pramoninės priegaudos dydį.

1

(2)  Pagal šią kvotą galima žvejoti tik TJTT IIa, IIIa ir IV zonų EB vandenyse.

2

(3)  Pagal šią kvotą galima žvejoti tik TJTT IV ir VIa zonose į šiaurę nuo 56°30' šiaurės platumos.“

3

---

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 204/15 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 204/15

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 710/2009

2009 m. rugpjūčio 5 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 889/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 834/2007 įgyvendinimo taisyklės, dėl išsamių ekologinės akvakultūros gyvūnų ir jūros dumblių gamybos taisyklių nustatymo

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. birželio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 834/2007 dėl ekologinės gamybos ir ekologiškų produktų ženklinimo ir panaikinantį Reglamentą (EEB) Nr. 2092/91 (1), ypač į jo 11 straipsnį, 13 straipsnio 3 dalį, 15 straipsnio 2 dalį, 16 straipsnio 1 dalį ir 3 dalies a ir c punktus, 17 straipsnio 2 dalį, 18 straipsnio 5 dalį, 19 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą, 22 straipsnio 1 dalį, 28 straipsnio 6 dalį, 38 straipsnio a, b bei c punktus ir 40 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Reglamente (EB) Nr. 834/2007, visų pirma jo III antraštinėje dalyje, nustatyti pagrindiniai akvakultūros gyvūnų ir jūros dumblių gamybai keliami reikalavimai. Išsamios šių reikalavimų įgyvendinimo taisyklės turėtų būti nustatytos iš dalies keičiant Komisijos reglamentą (EB) Nr. 889/2008 (2), kuriuo nustatomos išsamios Reglamento (EB) Nr. 834/2007 įgyvendinimo taisyklės. |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (EB) Nr. 834/2007, visų pirma jo III antraštinėje dalyje, nustatyti pagrindiniai akvakultūros gyvūnų ir jūros dumblių gamybai keliami reikalavimai. Išsamios šių reikalavimų įgyvendinimo taisyklės turėtų būti nustatytos iš dalies keičiant Komisijos reglamentą (EB) Nr. 889/2008 (2), kuriuo nustatomos išsamios Reglamento (EB) Nr. 834/2007 įgyvendinimo taisyklės.

| (2) | Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui „Europos akvakultūros tvaraus vystymosi strategija“ (3) pateikiama vizija, kaip šis sektorius turėtų vystytis per ateinančius dešimt metų, kad kaimo ir pakrančių vietovėse būtų sukurta stabili pramonė, kuri žuvininkystės pramonei pasiūlytų naujas galimybes produktų ir užimtumo prasme. Komunikate nurodytas ekologinės akvakultūros gamybos potencialas ir reikalavimas parengti jos normas bei kriterijus. |
| --- | --- |

(2)

Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui „Europos akvakultūros tvaraus vystymosi strategija“ (3) pateikiama vizija, kaip šis sektorius turėtų vystytis per ateinančius dešimt metų, kad kaimo ir pakrančių vietovėse būtų sukurta stabili pramonė, kuri žuvininkystės pramonei pasiūlytų naujas galimybes produktų ir užimtumo prasme. Komunikate nurodytas ekologinės akvakultūros gamybos potencialas ir reikalavimas parengti jos normas bei kriterijus.

| (3) | Siekiant užtikrinti bendrą supratimą, reikėtų papildyti ir pataisyti Reglamento (EB) Nr. 889/2008 2 straipsnyje nustatytas apibrėžtis, kad būtų išvengta dviprasmybių ir užtikrinta, kad ekologinės akvakultūros gyvūnų ir jūros dumblių gamybos taisyklės taikomos vienodai. |
| --- | --- |

(3)

Siekiant užtikrinti bendrą supratimą, reikėtų papildyti ir pataisyti Reglamento (EB) Nr. 889/2008 2 straipsnyje nustatytas apibrėžtis, kad būtų išvengta dviprasmybių ir užtikrinta, kad ekologinės akvakultūros gyvūnų ir jūros dumblių gamybos taisyklės taikomos vienodai.

| (4) | Auginant saugius aukštos kokybės produktus ir norint daryti kuo mažesnį poveikį vandens aplinkai, didelę reikšmę turi ekologiškų jūros dumblių ir akvakultūros gyvūnų auginimo plotas. Bendrijos vandens kokybės ir maisto teršalų teisės aktais, įskaitant 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (4), 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/56/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų jūrų aplinkosaugos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (5), 2006 m. gruodžio 19 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1881/2006, nustatantį didžiausias leistinas tam tikrų teršalų maisto produktuose koncentracijas (6), ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (EB) Nr. 852/2004 (7), (EB) Nr. 853/2004 (8) ir (EB) Nr. 854/2004 (9), numatomi vandeniui keliami aplinkos apsaugos tikslai ir užtikrinama aukšta maisto kokybė. Todėl tikslinga parengti darnaus jūros dumblių ir akvakultūros gamybos valdymo planą, kuriame būtų nurodytos priemonės, pavyzdžiui, kaip mažinti atliekas. |
| --- | --- |

(4)

Auginant saugius aukštos kokybės produktus ir norint daryti kuo mažesnį poveikį vandens aplinkai, didelę reikšmę turi ekologiškų jūros dumblių ir akvakultūros gyvūnų auginimo plotas. Bendrijos vandens kokybės ir maisto teršalų teisės aktais, įskaitant 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (4), 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/56/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų jūrų aplinkosaugos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (5), 2006 m. gruodžio 19 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1881/2006, nustatantį didžiausias leistinas tam tikrų teršalų maisto produktuose koncentracijas (6), ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (EB) Nr. 852/2004 (7), (EB) Nr. 853/2004 (8) ir (EB) Nr. 854/2004 (9), numatomi vandeniui keliami aplinkos apsaugos tikslai ir užtikrinama aukšta maisto kokybė. Todėl tikslinga parengti darnaus jūros dumblių ir akvakultūros gamybos valdymo planą, kuriame būtų nurodytos priemonės, pavyzdžiui, kaip mažinti atliekas.

| (5) | 1985 m. birželio 27 d. Tarybos direktyva 85/337/EEB dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (10), 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (11) ir 1979 m. balandžio 2 d. Tarybos direktyva 79/409/EEB dėl laukinių paukščių apsaugos (12) turėtų užtikrinti tinkamą sąveiką su aplinka, atsižvelgiant į tokios veiklos poveikį direktyvose 2000/60/EB ir 2000/56/EB vandeniui nustatytiems aplinkos apsaugos tikslams. Turėtų būti numatyta, kad reikia parengti poveikio aplinkai vertinimą, kuriame aprašoma, kaip geriausiai prisitaikyti prie supančios aplinkos ir sušvelninti galimą neigiamą poveikį. Turėtų būti atsižvelgta į tai, kad toks vertinimas padėtų užtikrinti, jog ekologinė jūros dumblių ir akvakultūros gyvūnų gamyba, kuri, palyginti su ekologine žemdirbyste, yra santykinai nauja veikla, yra ne tik priimtina aplinkosaugos požiūriu, bet ir, palyginti su kitomis galimybėmis, geriausiai atitinka plačius visuomenės interesus, yra tinkama aplinkosauginiu požiūriu ir tausojanti. |
| --- | --- |

(5)

1985 m. birželio 27 d. Tarybos direktyva 85/337/EEB dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (10), 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (11) ir 1979 m. balandžio 2 d. Tarybos direktyva 79/409/EEB dėl laukinių paukščių apsaugos (12) turėtų užtikrinti tinkamą sąveiką su aplinka, atsižvelgiant į tokios veiklos poveikį direktyvose 2000/60/EB ir 2000/56/EB vandeniui nustatytiems aplinkos apsaugos tikslams. Turėtų būti numatyta, kad reikia parengti poveikio aplinkai vertinimą, kuriame aprašoma, kaip geriausiai prisitaikyti prie supančios aplinkos ir sušvelninti galimą neigiamą poveikį. Turėtų būti atsižvelgta į tai, kad toks vertinimas padėtų užtikrinti, jog ekologinė jūros dumblių ir akvakultūros gyvūnų gamyba, kuri, palyginti su ekologine žemdirbyste, yra santykinai nauja veikla, yra ne tik priimtina aplinkosaugos požiūriu, bet ir, palyginti su kitomis galimybėmis, geriausiai atitinka plačius visuomenės interesus, yra tinkama aplinkosauginiu požiūriu ir tausojanti.

| (6) | Dėl to, kad vandenyje medžiagos tirpsta, reikia, kad ekologinės ir neekologinės akvakultūros gamybos vienetai būtų tinkamai atskirti; reikėtų nustatyti tinkamas atskyrimo priemones. Kadangi visoje Bendrijoje su gėlo vandens ir jūrų aplinka susijusios sąlygos yra labai įvairios, pageidautina, kad valstybių narių lygmeniu būtų nustatyti tinkami atstumai, nes, atsižvelgiant į tokios vandens aplinkos įvairumą, valstybės narės gali geriausiai tvarkyti atskyrimo reikalus. |
| --- | --- |

(6)

Dėl to, kad vandenyje medžiagos tirpsta, reikia, kad ekologinės ir neekologinės akvakultūros gamybos vienetai būtų tinkamai atskirti; reikėtų nustatyti tinkamas atskyrimo priemones. Kadangi visoje Bendrijoje su gėlo vandens ir jūrų aplinka susijusios sąlygos yra labai įvairios, pageidautina, kad valstybių narių lygmeniu būtų nustatyti tinkami atstumai, nes, atsižvelgiant į tokios vandens aplinkos įvairumą, valstybės narės gali geriausiai tvarkyti atskyrimo reikalus.

| (7) | Tam tikrais aspektais jūros dumblių auginimas gali turėti teigiamą poveikį, pavyzdžiui, šalinant maistingąsias medžiagas, gali sudaryti palankesnes sąlygas mišriajai žuvivaisai. Reikia stengtis nenualinti laukinių jūros dumblių lysvių, kad jie galėtų atsinaujinti ir būtų galima užtikrinti, kad tokių dumblių auginimas nedarys didelio poveikio vandens aplinkos būklei. |
| --- | --- |

(7)

Tam tikrais aspektais jūros dumblių auginimas gali turėti teigiamą poveikį, pavyzdžiui, šalinant maistingąsias medžiagas, gali sudaryti palankesnes sąlygas mišriajai žuvivaisai. Reikia stengtis nenualinti laukinių jūros dumblių lysvių, kad jie galėtų atsinaujinti ir būtų galima užtikrinti, kad tokių dumblių auginimas nedarys didelio poveikio vandens aplinkos būklei.

| (8) | Valstybėms narėms vis labiau trūksta ekologiškų baltymingų augalų. Ekologiškų baltymingų pašarų importo taip pat nepakanka reikalavimams atitikti. Bendras ekologiškų baltymingų augalų auginimo plotas nepakankamai didelis, kad patenkintų ekologiškų baltymų poreikį, todėl reikėtų tam tikromis sąlygomis leisti naudoti baltymingus pašarus, gautus iš sklypų jau pirmaisiais perėjimo prie ekologinės gamybos laikotarpio metais. |
| --- | --- |

(8)

Valstybėms narėms vis labiau trūksta ekologiškų baltymingų augalų. Ekologiškų baltymingų pašarų importo taip pat nepakanka reikalavimams atitikti. Bendras ekologiškų baltymingų augalų auginimo plotas nepakankamai didelis, kad patenkintų ekologiškų baltymų poreikį, todėl reikėtų tam tikromis sąlygomis leisti naudoti baltymingus pašarus, gautus iš sklypų jau pirmaisiais perėjimo prie ekologinės gamybos laikotarpio metais.

| (9) | Dėl to, kad dar tik pradedama ekologiškai auginti akvakultūros gyvūnus, kol kas ekologiškų akvakultūros veislinių gyvūnų nėra užauginta pakankamai. Reikėtų numatyti, kad būtų galima tam tikromis sąlygomis naudoti neekologiškai užaugintus veislinius akvakultūros gyvūnus ir jų jauniklius. |
| --- | --- |

(9)

Dėl to, kad dar tik pradedama ekologiškai auginti akvakultūros gyvūnus, kol kas ekologiškų akvakultūros veislinių gyvūnų nėra užauginta pakankamai. Reikėtų numatyti, kad būtų galima tam tikromis sąlygomis naudoti neekologiškai užaugintus veislinius akvakultūros gyvūnus ir jų jauniklius.

| (10) | Ekologiškai auginant akvakultūros gyvūnus turėtų būti užtikrintas konkrečioms gyvūnų rūšims būdingų poreikių tenkinimas. Šiuo atžvilgiu gyvūnų gerovės poreikiai turėtų būti tenkinami taikant tinkamą ūkininkavimo praktiką, valdymo sistemas ir atskyrimo sistemas. Reikėtų parengti nuostatas, kaip jūroje įrengti tinkamos konstrukcijos varžas ir tinklinius aptvarus, o sausumoje – auginimo sistemas. Siekiant sumažinti kenkėjų bei parazitų ir užtikrinti aukštą gyvūnų gerovės ir sveikatos lygį, reikėtų nustatyti didžiausią leistiną gyvūnų suleidimo tankumą. Atsižvelgiant į tai, kad yra labai daug skirtingų, ypatingų poreikių turinčių rūšių, reikėtų nustatyti specialiąsias nuostatas. |
| --- | --- |

(10)

Ekologiškai auginant akvakultūros gyvūnus turėtų būti užtikrintas konkrečioms gyvūnų rūšims būdingų poreikių tenkinimas. Šiuo atžvilgiu gyvūnų gerovės poreikiai turėtų būti tenkinami taikant tinkamą ūkininkavimo praktiką, valdymo sistemas ir atskyrimo sistemas. Reikėtų parengti nuostatas, kaip jūroje įrengti tinkamos konstrukcijos varžas ir tinklinius aptvarus, o sausumoje – auginimo sistemas. Siekiant sumažinti kenkėjų bei parazitų ir užtikrinti aukštą gyvūnų gerovės ir sveikatos lygį, reikėtų nustatyti didžiausią leistiną gyvūnų suleidimo tankumą. Atsižvelgiant į tai, kad yra labai daug skirtingų, ypatingų poreikių turinčių rūšių, reikėtų nustatyti specialiąsias nuostatas.

| (11) | Dėl naujausių technikos laimėjimų auginant akvakultūros gyvūnus vis dažniau galima naudoti uždaras recirkuliacines sistemas, kurios priklausomos nuo išorinių priemonių ir suvartoja daug energijos, tačiau sudaro galimybes sumažinti atliekų išmetimą ir neleidžia gyvūnams ištrūkti. Laikantis principo, kad ekologinė gamyba turėtų būti kuo panašesnė į natūralią, ją vykdant šios sistemos neturėtų būti naudojamos ekologinės gamybos vienetuose, kol apie jas nebus įmanoma gauti daugiau informacijos. Išskirtiniais atvejais šias sistemas galima naudoti tik inkubatoriuose ir augyklose dėl jų specifinio auginimo proceso. |
| --- | --- |

(11)

Dėl naujausių technikos laimėjimų auginant akvakultūros gyvūnus vis dažniau galima naudoti uždaras recirkuliacines sistemas, kurios priklausomos nuo išorinių priemonių ir suvartoja daug energijos, tačiau sudaro galimybes sumažinti atliekų išmetimą ir neleidžia gyvūnams ištrūkti. Laikantis principo, kad ekologinė gamyba turėtų būti kuo panašesnė į natūralią, ją vykdant šios sistemos neturėtų būti naudojamos ekologinės gamybos vienetuose, kol apie jas nebus įmanoma gauti daugiau informacijos. Išskirtiniais atvejais šias sistemas galima naudoti tik inkubatoriuose ir augyklose dėl jų specifinio auginimo proceso.

| (12) | Bendrieji ekologinės gamybos principai, numatyti Reglamento (EB) Nr. 834/2007 4 ir 5 straipsniuose, grindžiami tinkamai rengiamais ir valdomais biologiniais procesais, pagrįstais ekologinėmis sistemomis, naudojant sistemos vidinius gamtos išteklius ir metodus, ir, ypač akvakultūros atveju, laikantis žuvų išteklių tausaus naudojimo principo. Šiuose straipsniuose taip pat numatytas principas, kad akvakultūros gamybos atveju turi būti palaikoma natūralių vandens ekosistemų biologinė įvairovė. Šie principai grindžiami rizikos įvertinimu ir prireikus atsargumo bei prevencinių priemonių naudojimu. Tuo tikslu turėtų būti išaiškinta, kad dirbtinis akvakultūros gyvūnų reprodukcijos skatinimas naudojant hormonus ir jų darinius nesuderinamas su ekologinės gamybos sąvoka ir tuo, kaip vartotojai suvokia ekologiškus akvakultūros produktus, ir todėl tokios medžiagos neturėtų būti naudojamos ekologinėje akvakultūroje. |
| --- | --- |

(12)

Bendrieji ekologinės gamybos principai, numatyti Reglamento (EB) Nr. 834/2007 4 ir 5 straipsniuose, grindžiami tinkamai rengiamais ir valdomais biologiniais procesais, pagrįstais ekologinėmis sistemomis, naudojant sistemos vidinius gamtos išteklius ir metodus, ir, ypač akvakultūros atveju, laikantis žuvų išteklių tausaus naudojimo principo. Šiuose straipsniuose taip pat numatytas principas, kad akvakultūros gamybos atveju turi būti palaikoma natūralių vandens ekosistemų biologinė įvairovė. Šie principai grindžiami rizikos įvertinimu ir prireikus atsargumo bei prevencinių priemonių naudojimu. Tuo tikslu turėtų būti išaiškinta, kad dirbtinis akvakultūros gyvūnų reprodukcijos skatinimas naudojant hormonus ir jų darinius nesuderinamas su ekologinės gamybos sąvoka ir tuo, kaip vartotojai suvokia ekologiškus akvakultūros produktus, ir todėl tokios medžiagos neturėtų būti naudojamos ekologinėje akvakultūroje.

| (13) | Pašarai akvakultūros gyvūnams turėtų tenkinti jų mitybos poreikius, taip pat reikalaujama laikytis su sveikata susijusio reikalavimo neduoti gyvūnams pašarų, kurie gauti iš tos pačios rūšies gyvūnų, kaip nustatyta 2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 999/2001, nustatančiame tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles (13). Todėl tikslinga nustatyti konkrečias nuostatas plėšriesiems ir neplėšriesiems akvakultūros gyvūnams. |
| --- | --- |

(13)

Pašarai akvakultūros gyvūnams turėtų tenkinti jų mitybos poreikius, taip pat reikalaujama laikytis su sveikata susijusio reikalavimo neduoti gyvūnams pašarų, kurie gauti iš tos pačios rūšies gyvūnų, kaip nustatyta 2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 999/2001, nustatančiame tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles (13). Todėl tikslinga nustatyti konkrečias nuostatas plėšriesiems ir neplėšriesiems akvakultūros gyvūnams.

| (14) | Pageidautina, kad žaliavos ekologiškoms plėšriosioms žuvims ir vėžiagyviams šerti būtų gautos žuvų išteklių tausaus naudojimo būdu, kaip nurodyta Reglamento Nr. 834/2007 5 straipsnio o punkte ir apibrėžta 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausaus naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (14) 3 straipsnio e punkte arba jos turėtų būti šeriamos ekologiškais pašarais, gautais iš ekologinės akvakultūros. Dėl to, kad ekologinė akvakultūra ir tausi žuvininkystė dar tik pradedamos, gali pritrūkti ekologiškų pašarų arba pašarų, gautų žuvų išteklių tausaus naudojimo būdu, todėl reikėtų numatyti, kad galima naudoti neekologiškus pašarus, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentu (EB) Nr. 1774/2002 (15), kuriame nustatytos sveikatos taisyklės žuvų kilmės medžiagoms, kurios gali būti naudojamos akvakultūroje, ir kuriame numatytas draudimas šerti auginamas žuvis tam tikromis medžiagomis, gautomis iš tos pačios rūšies auginamų žuvų. |
| --- | --- |

(14)

Pageidautina, kad žaliavos ekologiškoms plėšriosioms žuvims ir vėžiagyviams šerti būtų gautos žuvų išteklių tausaus naudojimo būdu, kaip nurodyta Reglamento Nr. 834/2007 5 straipsnio o punkte ir apibrėžta 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausaus naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (14) 3 straipsnio e punkte arba jos turėtų būti šeriamos ekologiškais pašarais, gautais iš ekologinės akvakultūros. Dėl to, kad ekologinė akvakultūra ir tausi žuvininkystė dar tik pradedamos, gali pritrūkti ekologiškų pašarų arba pašarų, gautų žuvų išteklių tausaus naudojimo būdu, todėl reikėtų numatyti, kad galima naudoti neekologiškus pašarus, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentu (EB) Nr. 1774/2002 (15), kuriame nustatytos sveikatos taisyklės žuvų kilmės medžiagoms, kurios gali būti naudojamos akvakultūroje, ir kuriame numatytas draudimas šerti auginamas žuvis tam tikromis medžiagomis, gautomis iš tos pačios rūšies auginamų žuvų.

| (15) | Auginant ekologinės akvakultūros gyvūnus ir jūros dumblius leidžiama tam tikras neekologiškas pašarines medžiagas, pašarų priedus ir perdirbimo pagalbines priemones naudoti aiškiai apibrėžtomis sąlygomis. Norint naudoti naujas medžiagas, reikėtų gauti leidimą pagal Reglamento (EB) Nr. 834/2007 16 straipsnio 1 dalį. Remiantis ad hoc ekspertų grupės rekomendacija „Žuvų pašarai ir valymo medžiagos ekologiškai auginant jūros dumblius ir akvakultūros gyvūnus“ (16), kurioje padaryta išvada, kad tas medžiagas, kurios jau įtrauktos į Reglamento (EB) Nr. 889/2008 V ir VI priedus ir kurias leista naudoti ekologinės gyvulininkystės gamyboje, turėtų būti leista naudoti ir ekologinės akvakultūros gamyboje, taip pat padaryta išvada, kad, jeigu tam tikros medžiagos būtinos tam tikroms žuvų rūšims, jos turėtų būti įtrauktos į to reglamento VI priedą. |
| --- | --- |

(15)

Auginant ekologinės akvakultūros gyvūnus ir jūros dumblius leidžiama tam tikras neekologiškas pašarines medžiagas, pašarų priedus ir perdirbimo pagalbines priemones naudoti aiškiai apibrėžtomis sąlygomis. Norint naudoti naujas medžiagas, reikėtų gauti leidimą pagal Reglamento (EB) Nr. 834/2007 16 straipsnio 1 dalį. Remiantis ad hoc ekspertų grupės rekomendacija „Žuvų pašarai ir valymo medžiagos ekologiškai auginant jūros dumblius ir akvakultūros gyvūnus“ (16), kurioje padaryta išvada, kad tas medžiagas, kurios jau įtrauktos į Reglamento (EB) Nr. 889/2008 V ir VI priedus ir kurias leista naudoti ekologinės gyvulininkystės gamyboje, turėtų būti leista naudoti ir ekologinės akvakultūros gamyboje, taip pat padaryta išvada, kad, jeigu tam tikros medžiagos būtinos tam tikroms žuvų rūšims, jos turėtų būti įtrauktos į to reglamento VI priedą.

| (16) | Dvigeldžių moliuskų, kurie minta košdami vandenį, auginimas gali turėti teigiamą poveikį pakrantės vandens kokybei, nes taip šalinamos maistingosios medžiagos ir sudaromos palankesnės sąlygos mišriajai žuvivaisai. Turėtų būti nustatytos specialiosios moliuskų auginimo taisyklės atsižvelgiant į tai, kad jų nereikia papildomai šerti ir dėl to šiuo atžvilgiu poveikis aplinkai gali būti gerokai mažesnis negu kitų akvakultūros šakų. |
| --- | --- |

(16)

Dvigeldžių moliuskų, kurie minta košdami vandenį, auginimas gali turėti teigiamą poveikį pakrantės vandens kokybei, nes taip šalinamos maistingosios medžiagos ir sudaromos palankesnės sąlygos mišriajai žuvivaisai. Turėtų būti nustatytos specialiosios moliuskų auginimo taisyklės atsižvelgiant į tai, kad jų nereikia papildomai šerti ir dėl to šiuo atžvilgiu poveikis aplinkai gali būti gerokai mažesnis negu kitų akvakultūros šakų.

| (17) | Gyvūnų sveikatos valdymas turėtų būti visų pirma grindžiamas ligų profilaktika. Taikant veterinarinį gydymą, šiame reglamente numatytos priemonės neturėtų pažeisti 2006 m. spalio 24 d. Tarybos direktyvos 2006/88/EB dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, taikomų akvakultūros gyvūnams ir jų produktams, ir dėl tam tikrų vandens gyvūnų ligų prevencijos ir kontrolės (17). Tam tikras gamybos įrangos ir įrengimų valymo, apsaugos nuo užsiteršimo ir dezinfekavimo medžiagas turėtų būti leista naudoti apibrėžtomis sąlygomis. Kai yra gyvūnų, dezinfekavimo medžiagas reikia naudoti itin atsargiai ir imtis priemonių, kad tai jiems nepakenktų. Norint naudoti tokias medžiagas, reikėtų gauti leidimą pagal Reglamento (EB) Nr. 834/2007 16 straipsnio 1 dalį. Remiantis ad-hoc ekspertų grupės rekomendacija tokios medžiagos turėtų būti išvardytos priede. |
| --- | --- |

(17)

Gyvūnų sveikatos valdymas turėtų būti visų pirma grindžiamas ligų profilaktika. Taikant veterinarinį gydymą, šiame reglamente numatytos priemonės neturėtų pažeisti 2006 m. spalio 24 d. Tarybos direktyvos 2006/88/EB dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, taikomų akvakultūros gyvūnams ir jų produktams, ir dėl tam tikrų vandens gyvūnų ligų prevencijos ir kontrolės (17). Tam tikras gamybos įrangos ir įrengimų valymo, apsaugos nuo užsiteršimo ir dezinfekavimo medžiagas turėtų būti leista naudoti apibrėžtomis sąlygomis. Kai yra gyvūnų, dezinfekavimo medžiagas reikia naudoti itin atsargiai ir imtis priemonių, kad tai jiems nepakenktų. Norint naudoti tokias medžiagas, reikėtų gauti leidimą pagal Reglamento (EB) Nr. 834/2007 16 straipsnio 1 dalį. Remiantis ad-hoc ekspertų grupės rekomendacija tokios medžiagos turėtų būti išvardytos priede.

| (18) | Reikėtų nustatyti specialiąsias veterinarinio gydymo taisykles, kuriose būtų eilės tvarka išvardytos įvairios gydymo rūšys ir ribojamas alopatinio gydymo dažnumas. |
| --- | --- |

(18)

Reikėtų nustatyti specialiąsias veterinarinio gydymo taisykles, kuriose būtų eilės tvarka išvardytos įvairios gydymo rūšys ir ribojamas alopatinio gydymo dažnumas.

| (19) | Ruošiant gabenimui ir gabenant gyvas žuvis reikia imtis atsargumo priemonių, kad būtų atsižvelgta į jų fiziologinius poreikius. |
| --- | --- |

(19)

Ruošiant gabenimui ir gabenant gyvas žuvis reikia imtis atsargumo priemonių, kad būtų atsižvelgta į jų fiziologinius poreikius.

| (20) | Pereinant prie ekologinės gamybos reikia per nustatytą laikotarpį įgyvendinti visus ekologinei gamybai keliamus reikalavimus. Priklausomai nuo ankstesnių gamybos sistemų turėtų būti nustatyti konkretūs perėjimo prie ekologinės gamybos laikotarpiai. |
| --- | --- |

(20)

Pereinant prie ekologinės gamybos reikia per nustatytą laikotarpį įgyvendinti visus ekologinei gamybai keliamus reikalavimus. Priklausomai nuo ankstesnių gamybos sistemų turėtų būti nustatyti konkretūs perėjimo prie ekologinės gamybos laikotarpiai.

| (21) | Paaiškėjo, kad tam tikruose Reglamento (EB) Nr. 889/2007 prieduose yra klaidų. Reikėtų imtis priemonių šioms klaidoms ištaisyti. |
| --- | --- |

(21)

Paaiškėjo, kad tam tikruose Reglamento (EB) Nr. 889/2007 prieduose yra klaidų. Reikėtų imtis priemonių šioms klaidoms ištaisyti.

| (22) | Reikėtų nustatyti specifinius kontrolės reikalavimus, kuriais būtų atsižvelgta į akvakultūros ypatumus. |
| --- | --- |

(22)

Reikėtų nustatyti specifinius kontrolės reikalavimus, kuriais būtų atsižvelgta į akvakultūros ypatumus.

| (23) | Siekiant palengvinti valdų, kuriose jau dabar auginama ekologiškai pagal nacionalinius ar privačius standartus, perėjimą prie naujųjų Bendrijos taisyklių, reikėtų nustatyti tam tikras pereinamojo laikotarpio priemones. |
| --- | --- |

(23)

Siekiant palengvinti valdų, kuriose jau dabar auginama ekologiškai pagal nacionalinius ar privačius standartus, perėjimą prie naujųjų Bendrijos taisyklių, reikėtų nustatyti tam tikras pereinamojo laikotarpio priemones.

| (24) | Ekologinė akvakultūra yra santykinai nauja ekologinės gamybos sritis, palyginti su ekologiniu žemės ūkiu, kur ūkių lygmeniu jau sukaupta daug patirties. Kadangi vartotojų susidomėjimas ekologiškais akvakultūros produktais didėja, tikėtina, kad vis daugiau akvakultūros gamybos vienetų pereis prie ekologinės gamybos. Dėl to netrukus bus įgyta daugiau patirties ir techninių žinių. Be to, tikimasi, kad atlikus planuojamus tyrimus bus gauta naujų žinių, visų pirma apie atskyrimo sistemas, neekologiškų pašarų sudedamųjų dalių poreikį ar tam tikrų rūšių gyvūnų suleidimo tankumą. Gamybos taisyklėse turėtų būti kreipiamas dėmesys į naujas žinias ir technikos laimėjimus – tai padėtų vystyti ekologinę akvakultūrą. Todėl reikėtų parengti nuostatą, pagal kurią galiojančius teisės aktus būtų galima peržiūrėti ir prireikus pakeisti. |
| --- | --- |

(24)

Ekologinė akvakultūra yra santykinai nauja ekologinės gamybos sritis, palyginti su ekologiniu žemės ūkiu, kur ūkių lygmeniu jau sukaupta daug patirties. Kadangi vartotojų susidomėjimas ekologiškais akvakultūros produktais didėja, tikėtina, kad vis daugiau akvakultūros gamybos vienetų pereis prie ekologinės gamybos. Dėl to netrukus bus įgyta daugiau patirties ir techninių žinių. Be to, tikimasi, kad atlikus planuojamus tyrimus bus gauta naujų žinių, visų pirma apie atskyrimo sistemas, neekologiškų pašarų sudedamųjų dalių poreikį ar tam tikrų rūšių gyvūnų suleidimo tankumą. Gamybos taisyklėse turėtų būti kreipiamas dėmesys į naujas žinias ir technikos laimėjimus – tai padėtų vystyti ekologinę akvakultūrą. Todėl reikėtų parengti nuostatą, pagal kurią galiojančius teisės aktus būtų galima peržiūrėti ir prireikus pakeisti.

| (25) | Todėl Reglamentas (EB) Nr. 889/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(25)

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 889/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.

| (26) | Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Ekologinės gamybos reguliavimo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(26)

Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Ekologinės gamybos reguliavimo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 889/2008 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Šis reglamentas netaikomas:






  a) | gyvūnų rūšims, išskyrus nurodytas 7 straipsnyje; ir |
| --- | --- | --- |

1)

1 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Šis reglamentas netaikomas:

a)

gyvūnų rūšims, išskyrus nurodytas 7 straipsnyje; ir

| b) | akvakultūros gyvūnams, išskyrus nurodytus 25a straipsnyje. |
| --- | --- |

b)

akvakultūros gyvūnams, išskyrus nurodytus 25a straipsnyje.

Tačiau II, III ir IV antraštinės dalys mutatis mutandis taikomos šiems produktams tol, kol remiantis Reglamentu (EB) Nr. 834/2007 bus nustatytos išsamios šių produktų gamybos taisyklės.“

| 2) | 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | f punktas pakeičiamas šiuo tekstu:
  „f)   gamybos vienetas– visas gamybos sektoriuje naudojamas turtas, kaip antai gamybinės patalpos, žemės sklypai, ganyklos, diendaržiai, gyvūnų laikymo pastatai, žuvininkystės tvenkiniai, jūros dumblių arba akvakultūros gyvūnų atskyrimo sistemos, kranto arba jūros dugno plotai, kuriuose leidžiama vykdyti akvakultūros veiklą, augalų, augalininkystės, jūros dumblių ir gyvulininkystės produktų, žaliavų ir bet kokių su šiuo konkrečiu gamybos sektoriumi susijusių pagalbinių priemonių laikymo patalpos;“ |
| --- | --- | --- |

2)

2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

f punktas pakeičiamas šiuo tekstu:

„f)   gamybos vienetas– visas gamybos sektoriuje naudojamas turtas, kaip antai gamybinės patalpos, žemės sklypai, ganyklos, diendaržiai, gyvūnų laikymo pastatai, žuvininkystės tvenkiniai, jūros dumblių arba akvakultūros gyvūnų atskyrimo sistemos, kranto arba jūros dugno plotai, kuriuose leidžiama vykdyti akvakultūros veiklą, augalų, augalininkystės, jūros dumblių ir gyvulininkystės produktų, žaliavų ir bet kokių su šiuo konkrečiu gamybos sektoriumi susijusių pagalbinių priemonių laikymo patalpos;“

| b) | po i punkto įterpiami šie punktai:
  „j)   uždaras recirkuliacinis akvakultūros įrenginys– akvakultūros, vykdomos uždaroje aplinkoje ant žemės arba laive, įrenginys, kuriame vyksta vandens recirkuliacija, ir kuris veikia tik gaudamas nuolatinę energiją iš išorės, reikalingą akvakultūros gyvūnų aplinkai stabilizuoti;
  k)   atsinaujinančių išteklių energija– energija, gaunama iš atsinaujinančių neiškastinių energijos išteklių: vėjo, saulės, geoterminių reiškinių, bangų, potvynių, hidroelektrinių, sąvartynų dujų, nuotekų valymo įrenginių dujų ir biodujų;
  l)   inkubatorius– vieta, kur akvakultūros gyvūnai, visų pirma žuvys, moliuskai ir vėžiagyviai veisiami, išsirita ir auginami ankstyvuoju gyvenimo etapu;
  m)   augykla– vieta, kur taikoma po inkubavimo ir prieš užaugimą einančio tarpinio etapo auginimo sistema. Paauginimo etapas baigiasi pasibaigus pirmajam auginimo ciklo trečdaliui, išskyrus tuos atvejus, kai auginami tokių rūšių gyvūnai, kurie turi pereiti virtimo rituoliais etapą;
  n)   tarša– kai taikoma akvakultūros ir jūros dumblių auginimui, – tiesioginis arba netiesioginis medžiagų ar energijos patekimas į vandens aplinką, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvose 2008/56/EB (18) ir 2000/60/EB (19), vandenyse, kuriuose jos atitinkamai taikomos;
  o)   mišrioji žuvivaisa– kai taikoma akvakultūros ir jūros dumblių auginimui, – dviejų ar daugiau paprastai skirtingų mitybos lygmenų rūšių auginimas tame pačiame kultūros vienete;
  p)   auginimo ciklas– kai taikoma akvakultūros ir jūros dumblių auginimui, – akvakultūros gyvūno arba jūros dumblių gyvenimo trukmė nuo ankstyviausio gyvenimo etapo iki jų surinkimo;
  q)   vietoje auginamos rūšys– kai taikoma akvakultūros ir jūros dumblių auginimui – rūšys, kurios pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 708/2007 (20) nėra nei svetimos, nei nevietinės; Reglamento (EB) Nr. 708/2007 IV priede išvardytas rūšis galima laikyti vietoje auginamomis rūšimis;
  r)   suleidimo tankumas– kai taikoma akvakultūrai, – gyvasis gyvūnų svoris viename kubiniame metre vandens bet kuriuo auginimo etapo metu, kai taikoma plekšniažuvėms ir krevetėms – svoris viename kvadratiniame metre paviršiaus. |
| --- | --- |

b)

po i punkto įterpiami šie punktai:

„j)   uždaras recirkuliacinis akvakultūros įrenginys– akvakultūros, vykdomos uždaroje aplinkoje ant žemės arba laive, įrenginys, kuriame vyksta vandens recirkuliacija, ir kuris veikia tik gaudamas nuolatinę energiją iš išorės, reikalingą akvakultūros gyvūnų aplinkai stabilizuoti;

k)   atsinaujinančių išteklių energija– energija, gaunama iš atsinaujinančių neiškastinių energijos išteklių: vėjo, saulės, geoterminių reiškinių, bangų, potvynių, hidroelektrinių, sąvartynų dujų, nuotekų valymo įrenginių dujų ir biodujų;

l)   inkubatorius– vieta, kur akvakultūros gyvūnai, visų pirma žuvys, moliuskai ir vėžiagyviai veisiami, išsirita ir auginami ankstyvuoju gyvenimo etapu;

m)   augykla– vieta, kur taikoma po inkubavimo ir prieš užaugimą einančio tarpinio etapo auginimo sistema. Paauginimo etapas baigiasi pasibaigus pirmajam auginimo ciklo trečdaliui, išskyrus tuos atvejus, kai auginami tokių rūšių gyvūnai, kurie turi pereiti virtimo rituoliais etapą;

n)   tarša– kai taikoma akvakultūros ir jūros dumblių auginimui, – tiesioginis arba netiesioginis medžiagų ar energijos patekimas į vandens aplinką, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvose 2008/56/EB (18) ir 2000/60/EB (19), vandenyse, kuriuose jos atitinkamai taikomos;

o)   mišrioji žuvivaisa– kai taikoma akvakultūros ir jūros dumblių auginimui, – dviejų ar daugiau paprastai skirtingų mitybos lygmenų rūšių auginimas tame pačiame kultūros vienete;

p)   auginimo ciklas– kai taikoma akvakultūros ir jūros dumblių auginimui, – akvakultūros gyvūno arba jūros dumblių gyvenimo trukmė nuo ankstyviausio gyvenimo etapo iki jų surinkimo;

q)   vietoje auginamos rūšys– kai taikoma akvakultūros ir jūros dumblių auginimui – rūšys, kurios pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 708/2007 (20) nėra nei svetimos, nei nevietinės; Reglamento (EB) Nr. 708/2007 IV priede išvardytas rūšis galima laikyti vietoje auginamomis rūšimis;

r)   suleidimo tankumas– kai taikoma akvakultūrai, – gyvasis gyvūnų svoris viename kubiniame metre vandens bet kuriuo auginimo etapo metu, kai taikoma plekšniažuvėms ir krevetėms – svoris viename kvadratiniame metre paviršiaus.

| 3) | II antraštinėje dalyje įterpiamas šis 1a skyrius:

  „1a   SKYRIUS



  Jūros dumblių gamyba


  6a straipsnis
  Taikymo sritis
  Šiame skyriuje nustatomos išsamios jūros dumblių rinkimo ir auginimo taisyklės. Jos taikomos mutatis mutandis visų daugialąsčių jūrų dumblių arba fitoplanktono ir vienaląsčių dumblių, kurie vėliau bus naudojami kaip akvakultūros gyvūnų pašaras, produkcijai.
  6b straipsnis
  Vandens terpės tinkamumas ir darnaus valdymo planas
  1.   Veikla vykdoma tokiose vietose, kurios nėra užterštos produktais arba medžiagomis, kurių negalima naudoti ekologinėje gamyboje, arba teršalais, kurie pakenktų produktų ekologiškumui.
  2.   Ekologinės ir neekologinės gamybos vienetai tinkamai atskiriami. Tokios atskyrimo priemonės taikomos atsižvelgiant į natūralią aplinką, atskiras vandens tiekimo sistemas, atstumus, potvynių sroves ir į tai, ar ekologinės gamybos vienetas yra įrengtas prieš srovę ar pasroviui. Valstybių narių institucijos gali nustatyti vietoves arba teritorijas, kurios, jų nuomone, netinkamos ekologinei akvakultūrai arba jūros dumblių rinkimui, o taip pat jos gali nustatyti mažiausius atstumus tarp ekologinės gamybos vienetų ir neekologinės gamybos vienetų.
  Nustačiusios mažiausius atstumus, valstybės narės pateikia šią informaciją ūkio subjektams, kitoms valstybėms narėms ir Komisijai.
  3.   Reikia atlikti gamybos vieneto apimtims proporcingą visų naujos ekologinės gamybos veiklos, kurią vykdant pagaminama daugiau kaip 20 tonų akvakultūros produktų per metus, poveikio aplinkai vertinimą, kad būtų galima išsiaiškinti, kokia gamybos vieneto būklė, kokia jo artimiausia aplinka bei tikėtinas jo veiklos poveikis aplinkai. Ūkio subjektas poveikio aplinkai vertinimą pateikia kontrolės įstaigai arba kontrolės institucijai. Poveikio aplinkai vertinimo turinys turi būti grindžiamas Tarybos direktyvos 85/337/EEB (21) IV priedu. Jeigu gamybos vienete jau atliktas lygiavertis vertinimas, jį leidžiama naudoti šiuo tikslu.
  4.   Ūkio subjektas turi pateikti gamybos vieneto apimtims proporcingą akvakultūros ir jūros dumblių rinkimo darnaus valdymo planą.
  Planas atnaujinamas kasmet, jame išsamiai apibūdinamas veiklos poveikis aplinkai bei būtinas atlikti aplinkos monitoringas ir išvardijamos priemonės, kurių reikia imtis tam, kad būtų sumažintas neigiamas poveikis vandens ir sausumos aplinkai, įskaitant, kai taikoma, per vieną auginimo ciklą arba per metus į aplinką išmetamą maistingųjų medžiagų kiekį. Plane registruojami techninės įrangos priežiūros ir taisymo atvejai.
  5.   Akvakultūros ir jūros dumblių gamybos verslu užsiimantys ūkio subjektai pirmenybę teikia atsinaujinančių išteklių energijai ir perdirba medžiagas, o į darnaus valdymo planą įtraukia atliekų mažinimo grafiką, kuris pradedamas taikyti pradėjus vykdyti veiklą. Kai įmanoma, liekamoji šiluma pateisinama tik jei ji gauta iš atsinaujinančių išteklių energijos.
  6.   Prieš pradedant rinkti jūros dumblius, reikia atlikti vienkartinį jų biomasės apskaičiavimą.
  6c straipsnis
  Tausus laukinių jūros dumblių rinkimas
  1.   Gamybos vienete arba patalpose laikomi apskaitos dokumentai, kurie leidžia ūkio subjektams nustatyti, o kontrolės institucijai arba kontrolės įstaigai patikrinti, ar asmenys, kurie surinko jūros dumblius, pristatė tik pagal Reglamentą (EB) Nr. 834/2007 išaugintus laukinius jūrų dumblius.
  2.   Jūros dumbliai renkami taip, kad dėl surinkto kiekio vandens aplinkai nebūtų padaryta didelė žala. Siekiant užtikrinti, kad jūros dumbliai galėtų regeneruoti, imamasi priemonių, kaip antai nustatyti jūros dumblių rinkimo metodą, mažiausią renkamų dumblių dydį, amžių, dauginimosi ciklus arba nerenkamų jūros dumblių dydį.
  3.   Jei jūros dumbliai surenkami bendro naudojimo arba bendrame plote, pateikiami patvirtinamieji dokumentai, kad visi surinkti jūros dumbliai atitinka šio reglamento reikalavimus.
  4.   Dėl 73b straipsnio 2 dalies b ir c punktų šiuose įrašuose turi būti pateikiami įrodymai apie darnų valdymą ir tai, kad plotams, kuriuose buvo renkami jūros dumbliai, nepadarytas ilgalaikis poveikis.
  6d straipsnis
  Jūros dumblių auginimas
  1.   Auginant jūros dumblius jūroje, naudojamos tik natūraliai aplinkoje esančios maistingosios medžiagos arba maistingosios medžiagos, gautos iš ekologinės akvakultūros gyvūnų gamybos, pageidautina esančios netoliese ir sudarančios mišriosios žuvivaisos sistemos dalį.
  2.   Sausumoje įrengtuose įrenginiuose, kuriuose naudojami išoriniai maitinimo šaltiniai, maistingųjų medžiagų kiekis nuotekose patikrinus yra toks pats arba mažesnis negu įtekančiame vandenyje. Galima naudoti tik I priede išvardytas augalinės arba mineralinės kilmės maistingąsias medžiagas.
  3.   Kultūrų tankumas arba veiklos intensyvumas yra registruojami; išlaikoma nepažeista vandens aplinka užtikrinant, kad neviršijamas didžiausias leistinas jūros dumblių kiekis, kurį auginant nedaromas neigiamas poveikis aplinkai.
  4.   Kai įmanoma, dumbliams auginti naudojamos virvės ir kita įranga naudojamos pakartotinai arba perdirbamos.
  6e straipsnis
  Apsaugos nuo užsiteršimo priemonės ir gamybos įrangos bei įrengimų valymas
  1.   Biologinės kilmės nešvarumai, kuriais gali apaugti konstrukcijos, šalinami tik fizinėmis priemonėmis arba rankomis ir, jei tinka, sugrąžinami į jūrą pakankamai toli nuo ūkio.
  2.   Įranga bei įrengimai valomi naudojant fizines arba mechanines priemones. Jeigu to nepakanka, galima naudoti tik VII priedo 2 skirsnyje išvardytas medžiagas. |
| --- | --- |

3)

II antraštinėje dalyje įterpiamas šis 1a skyrius:

„1a   SKYRIUS

Jūros dumblių gamyba

6a straipsnis

Taikymo sritis

Šiame skyriuje nustatomos išsamios jūros dumblių rinkimo ir auginimo taisyklės. Jos taikomos mutatis mutandis visų daugialąsčių jūrų dumblių arba fitoplanktono ir vienaląsčių dumblių, kurie vėliau bus naudojami kaip akvakultūros gyvūnų pašaras, produkcijai.

6b straipsnis

Vandens terpės tinkamumas ir darnaus valdymo planas

1.   Veikla vykdoma tokiose vietose, kurios nėra užterštos produktais arba medžiagomis, kurių negalima naudoti ekologinėje gamyboje, arba teršalais, kurie pakenktų produktų ekologiškumui.

2.   Ekologinės ir neekologinės gamybos vienetai tinkamai atskiriami. Tokios atskyrimo priemonės taikomos atsižvelgiant į natūralią aplinką, atskiras vandens tiekimo sistemas, atstumus, potvynių sroves ir į tai, ar ekologinės gamybos vienetas yra įrengtas prieš srovę ar pasroviui. Valstybių narių institucijos gali nustatyti vietoves arba teritorijas, kurios, jų nuomone, netinkamos ekologinei akvakultūrai arba jūros dumblių rinkimui, o taip pat jos gali nustatyti mažiausius atstumus tarp ekologinės gamybos vienetų ir neekologinės gamybos vienetų.

Nustačiusios mažiausius atstumus, valstybės narės pateikia šią informaciją ūkio subjektams, kitoms valstybėms narėms ir Komisijai.

3.   Reikia atlikti gamybos vieneto apimtims proporcingą visų naujos ekologinės gamybos veiklos, kurią vykdant pagaminama daugiau kaip 20 tonų akvakultūros produktų per metus, poveikio aplinkai vertinimą, kad būtų galima išsiaiškinti, kokia gamybos vieneto būklė, kokia jo artimiausia aplinka bei tikėtinas jo veiklos poveikis aplinkai. Ūkio subjektas poveikio aplinkai vertinimą pateikia kontrolės įstaigai arba kontrolės institucijai. Poveikio aplinkai vertinimo turinys turi būti grindžiamas Tarybos direktyvos 85/337/EEB (21) IV priedu. Jeigu gamybos vienete jau atliktas lygiavertis vertinimas, jį leidžiama naudoti šiuo tikslu.

4.   Ūkio subjektas turi pateikti gamybos vieneto apimtims proporcingą akvakultūros ir jūros dumblių rinkimo darnaus valdymo planą.

Planas atnaujinamas kasmet, jame išsamiai apibūdinamas veiklos poveikis aplinkai bei būtinas atlikti aplinkos monitoringas ir išvardijamos priemonės, kurių reikia imtis tam, kad būtų sumažintas neigiamas poveikis vandens ir sausumos aplinkai, įskaitant, kai taikoma, per vieną auginimo ciklą arba per metus į aplinką išmetamą maistingųjų medžiagų kiekį. Plane registruojami techninės įrangos priežiūros ir taisymo atvejai.

5.   Akvakultūros ir jūros dumblių gamybos verslu užsiimantys ūkio subjektai pirmenybę teikia atsinaujinančių išteklių energijai ir perdirba medžiagas, o į darnaus valdymo planą įtraukia atliekų mažinimo grafiką, kuris pradedamas taikyti pradėjus vykdyti veiklą. Kai įmanoma, liekamoji šiluma pateisinama tik jei ji gauta iš atsinaujinančių išteklių energijos.

6.   Prieš pradedant rinkti jūros dumblius, reikia atlikti vienkartinį jų biomasės apskaičiavimą.

6c straipsnis

Tausus laukinių jūros dumblių rinkimas

1.   Gamybos vienete arba patalpose laikomi apskaitos dokumentai, kurie leidžia ūkio subjektams nustatyti, o kontrolės institucijai arba kontrolės įstaigai patikrinti, ar asmenys, kurie surinko jūros dumblius, pristatė tik pagal Reglamentą (EB) Nr. 834/2007 išaugintus laukinius jūrų dumblius.

2.   Jūros dumbliai renkami taip, kad dėl surinkto kiekio vandens aplinkai nebūtų padaryta didelė žala. Siekiant užtikrinti, kad jūros dumbliai galėtų regeneruoti, imamasi priemonių, kaip antai nustatyti jūros dumblių rinkimo metodą, mažiausią renkamų dumblių dydį, amžių, dauginimosi ciklus arba nerenkamų jūros dumblių dydį.

3.   Jei jūros dumbliai surenkami bendro naudojimo arba bendrame plote, pateikiami patvirtinamieji dokumentai, kad visi surinkti jūros dumbliai atitinka šio reglamento reikalavimus.

4.   Dėl 73b straipsnio 2 dalies b ir c punktų šiuose įrašuose turi būti pateikiami įrodymai apie darnų valdymą ir tai, kad plotams, kuriuose buvo renkami jūros dumbliai, nepadarytas ilgalaikis poveikis.

6d straipsnis

Jūros dumblių auginimas

1.   Auginant jūros dumblius jūroje, naudojamos tik natūraliai aplinkoje esančios maistingosios medžiagos arba maistingosios medžiagos, gautos iš ekologinės akvakultūros gyvūnų gamybos, pageidautina esančios netoliese ir sudarančios mišriosios žuvivaisos sistemos dalį.

2.   Sausumoje įrengtuose įrenginiuose, kuriuose naudojami išoriniai maitinimo šaltiniai, maistingųjų medžiagų kiekis nuotekose patikrinus yra toks pats arba mažesnis negu įtekančiame vandenyje. Galima naudoti tik I priede išvardytas augalinės arba mineralinės kilmės maistingąsias medžiagas.

3.   Kultūrų tankumas arba veiklos intensyvumas yra registruojami; išlaikoma nepažeista vandens aplinka užtikrinant, kad neviršijamas didžiausias leistinas jūros dumblių kiekis, kurį auginant nedaromas neigiamas poveikis aplinkai.

4.   Kai įmanoma, dumbliams auginti naudojamos virvės ir kita įranga naudojamos pakartotinai arba perdirbamos.

6e straipsnis

Apsaugos nuo užsiteršimo priemonės ir gamybos įrangos bei įrengimų valymas

1.   Biologinės kilmės nešvarumai, kuriais gali apaugti konstrukcijos, šalinami tik fizinėmis priemonėmis arba rankomis ir, jei tinka, sugrąžinami į jūrą pakankamai toli nuo ūkio.

2.   Įranga bei įrengimai valomi naudojant fizines arba mechanines priemones. Jeigu to nepakanka, galima naudoti tik VII priedo 2 skirsnyje išvardytas medžiagas.

| 4) | 21 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Iki 20 % viso vidutinio pašarų, kuriais šeriami gyvūnai, kiekio gali sudaryti pašarai, gaunami gyvūnus ganant daugiametėse ganyklose arba šienaujant daugiamečių pašarų arba baltymingų augalų sklypuose, kurie užsėti ekologinės gamybos sąlygomis pirmaisiais perėjimo prie ekologinės gamybos laikotarpio metais, jeigu tie sklypai yra tos pačios valdos dalis ir per pastaruosius penkerius metus nebuvo tos valdos ekologinės gamybos vieneto dalis. Naudojant perėjimo prie ekologinės gamybos laikotarpio pašarus ir pirmaisiais perėjimo prie ekologinės gamybos laikotarpio metais užaugintus pašarus, visa abiejų pašarų procentinė dalis juos sudėjus neviršija 1 dalyje nustatytų didžiausių procentinių dalių.“ |
| --- | --- |

4)

21 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Iki 20 % viso vidutinio pašarų, kuriais šeriami gyvūnai, kiekio gali sudaryti pašarai, gaunami gyvūnus ganant daugiametėse ganyklose arba šienaujant daugiamečių pašarų arba baltymingų augalų sklypuose, kurie užsėti ekologinės gamybos sąlygomis pirmaisiais perėjimo prie ekologinės gamybos laikotarpio metais, jeigu tie sklypai yra tos pačios valdos dalis ir per pastaruosius penkerius metus nebuvo tos valdos ekologinės gamybos vieneto dalis. Naudojant perėjimo prie ekologinės gamybos laikotarpio pašarus ir pirmaisiais perėjimo prie ekologinės gamybos laikotarpio metais užaugintus pašarus, visa abiejų pašarų procentinė dalis juos sudėjus neviršija 1 dalyje nustatytų didžiausių procentinių dalių.“

| 5) | II antraštinėje dalyje įterpiamas šis 2a skyrius:

  „2a   SKYRIUS



  Akvakultūros gyvūnų gamyba


  1   skirsnis



  Bendrosios taisyklės


  25a straipsnis
  Taikymo sritis
  Šiame skyriuje nustatomos išsamios XIIIa priede išvardytų žuvų, vėžiagyvių, dygiaodžių ir moliuskų rūšių auginimo taisyklės.
  Jos taikomos mutatis mutandis zooplanktonui, mikroskopiniams vėžiagyviams, žiuželiniams, kirmėlėms ir kitiems gyvūnams, kurie naudojami kaip pašaras vandenyje auginamiems gyvūnams.
  25b straipsnis
  Vandens terpės tinkamumas ir darnaus valdymo planas
  1.   Šiam skyriui taikomos 6b straipsnio 1–5 dalių nuostatos.
  2.   Apsaugos ir prevencinės priemonės, kurių imamasi kovojant su plėšriosiomis rūšimis pagal Tarybos direktyvą 92/43/EEB (22) ir nacionalines taisykles, įtraukiamos į darnaus valdymo planą.
  3.   Kaimynystėje įsikūrę ūkio subjektai, kai taikoma, tarpusavyje derina rengiamus valdymo planus ir turi būti galima patikrinti, ar jie juos derino.
  4.   Kai akvakultūros gyvūnai auginami žuvininkystės tvenkiniuose, vandens talpyklose arba kanaluose, ūkiuose įrengiamos natūralios filtruojamosios lysvės, nusodinimo tvenkiniai, biologiniai arba mechaniniai filtrai, kad būtų galima surinkti maistingųjų medžiagų atliekas, arba ūkiuose naudojami jūros dumbliai ir (arba) gyvūnai (dvigeldžiai moliuskai ir dumbliai), kurie padeda gerinti nuotekų kokybę. Kai taikoma, reguliariai atliekamas nuotekų monitoringas.
  25c straipsnis
  Paralelinė ekologiškų ir neekologiškų akvakultūros gyvūnų gamyba
  1.   Kompetentinga institucija gali leisti tos pačios valdos inkubatoriuose ir augyklose auginti ekologiškus ir neekologiškus jauniklius, jei šie vienetai yra aiškiai fiziškai atskirti ir yra įrengta atskira vandens tiekimo sistema.
  2.   Suaugusių gyvūnų gamybos atveju kompetentinga institucija gali leisti toje pačioje valdoje įrengti akvakultūros gyvūnų ekologinės ir neekologinės gamybos vienetus, jei laikomasi šio reglamento 6b straipsnio 2 dalies ir jei juose vykdomi skirtingi gamybos etapai ir skirtingi akvakultūros gyvūnų priežiūros etapai.
  3.   Ūkio subjektai laiko šiame straipsnyje minimų nuostatų naudojimą patvirtinančius dokumentus.
  2   skirsnis



  Akvakultūros gyvūnų kilmė


  25d straipsnis
  Ekologiškai auginamų akvakultūros gyvūnų kilmė
  1.   Naudojamos vietoje auginamos rūšys, o jų veisimo tikslas – geriau prie auginimo sąlygų prisitaikiusios veislės, kurios yra sveikos ir sudaro sąlygas gerai panaudoti pašarų išteklius. Patvirtinamieji dokumentai apie jų kilmę ir apdorojimą pateikiami kontrolės įstaigai arba kontrolės institucijai.
  2.   Pasirenkamos tos rūšys, kurios gali būti auginamos nedarant didelės žalos laukinių gyvūnų ištekliams.
  25e straipsnis
  Neekologiškai auginamų akvakultūros gyvūnų kilmė ir laikymas
  1.   Jei nepakanka ekologiškai augintų akvakultūros gyvūnų, veisimo tikslais arba siekiant pagerinti išteklių genetines savybes į valdą galima atgabenti sugautus laukinius arba neekologiškai augintus akvakultūros gyvūnus. Prieš panaudojant juos veisimui, šie gyvūnai laikomi ekologinės gamybos sąlygomis bent tris mėnesius.
  2.   Jei nepakanka ekologiškai augintų akvakultūros gyvūnų jauniklių, auginimo tikslais į valdą galima atgabenti neekologiškai augintų akvakultūros gyvūnų jauniklių. Bent paskutiniuosius du auginimo ciklo trečdalius gyvūnai laikomi ekologinės gamybos sąlygomis.
  3.   Į ūkį pristatomų neekologiškai augintų akvakultūros gyvūnų jauniklių didžiausia procentinė dalis yra: 80 % iki 2011 m. gruodžio 31 d., 50 % iki 2013 m. gruodžio 31 d., ir 0 % iki 2015 m. gruodžio 31 d.
  4.   Laukinių akvakultūros gyvūnų jauniklius rinkti auginimo tikslais galima tik šiais atvejais:






  a) | kai pildant tvenkinius į atskyrimo sistemas ir aptvarus natūraliai įplaukia žuvų ar vėžiagyvių lervų ir jauniklių; |
| --- | --- | --- |

5)

II antraštinėje dalyje įterpiamas šis 2a skyrius:

„2a   SKYRIUS

Akvakultūros gyvūnų gamyba

1   skirsnis

Bendrosios taisyklės

25a straipsnis

Taikymo sritis

Šiame skyriuje nustatomos išsamios XIIIa priede išvardytų žuvų, vėžiagyvių, dygiaodžių ir moliuskų rūšių auginimo taisyklės.

Jos taikomos mutatis mutandis zooplanktonui, mikroskopiniams vėžiagyviams, žiuželiniams, kirmėlėms ir kitiems gyvūnams, kurie naudojami kaip pašaras vandenyje auginamiems gyvūnams.

25b straipsnis

Vandens terpės tinkamumas ir darnaus valdymo planas

1.   Šiam skyriui taikomos 6b straipsnio 1–5 dalių nuostatos.

2.   Apsaugos ir prevencinės priemonės, kurių imamasi kovojant su plėšriosiomis rūšimis pagal Tarybos direktyvą 92/43/EEB (22) ir nacionalines taisykles, įtraukiamos į darnaus valdymo planą.

3.   Kaimynystėje įsikūrę ūkio subjektai, kai taikoma, tarpusavyje derina rengiamus valdymo planus ir turi būti galima patikrinti, ar jie juos derino.

4.   Kai akvakultūros gyvūnai auginami žuvininkystės tvenkiniuose, vandens talpyklose arba kanaluose, ūkiuose įrengiamos natūralios filtruojamosios lysvės, nusodinimo tvenkiniai, biologiniai arba mechaniniai filtrai, kad būtų galima surinkti maistingųjų medžiagų atliekas, arba ūkiuose naudojami jūros dumbliai ir (arba) gyvūnai (dvigeldžiai moliuskai ir dumbliai), kurie padeda gerinti nuotekų kokybę. Kai taikoma, reguliariai atliekamas nuotekų monitoringas.

25c straipsnis

Paralelinė ekologiškų ir neekologiškų akvakultūros gyvūnų gamyba

1.   Kompetentinga institucija gali leisti tos pačios valdos inkubatoriuose ir augyklose auginti ekologiškus ir neekologiškus jauniklius, jei šie vienetai yra aiškiai fiziškai atskirti ir yra įrengta atskira vandens tiekimo sistema.

2.   Suaugusių gyvūnų gamybos atveju kompetentinga institucija gali leisti toje pačioje valdoje įrengti akvakultūros gyvūnų ekologinės ir neekologinės gamybos vienetus, jei laikomasi šio reglamento 6b straipsnio 2 dalies ir jei juose vykdomi skirtingi gamybos etapai ir skirtingi akvakultūros gyvūnų priežiūros etapai.

3.   Ūkio subjektai laiko šiame straipsnyje minimų nuostatų naudojimą patvirtinančius dokumentus.

2   skirsnis

Akvakultūros gyvūnų kilmė

25d straipsnis

Ekologiškai auginamų akvakultūros gyvūnų kilmė

1.   Naudojamos vietoje auginamos rūšys, o jų veisimo tikslas – geriau prie auginimo sąlygų prisitaikiusios veislės, kurios yra sveikos ir sudaro sąlygas gerai panaudoti pašarų išteklius. Patvirtinamieji dokumentai apie jų kilmę ir apdorojimą pateikiami kontrolės įstaigai arba kontrolės institucijai.

2.   Pasirenkamos tos rūšys, kurios gali būti auginamos nedarant didelės žalos laukinių gyvūnų ištekliams.

25e straipsnis

Neekologiškai auginamų akvakultūros gyvūnų kilmė ir laikymas

1.   Jei nepakanka ekologiškai augintų akvakultūros gyvūnų, veisimo tikslais arba siekiant pagerinti išteklių genetines savybes į valdą galima atgabenti sugautus laukinius arba neekologiškai augintus akvakultūros gyvūnus. Prieš panaudojant juos veisimui, šie gyvūnai laikomi ekologinės gamybos sąlygomis bent tris mėnesius.

2.   Jei nepakanka ekologiškai augintų akvakultūros gyvūnų jauniklių, auginimo tikslais į valdą galima atgabenti neekologiškai augintų akvakultūros gyvūnų jauniklių. Bent paskutiniuosius du auginimo ciklo trečdalius gyvūnai laikomi ekologinės gamybos sąlygomis.

3.   Į ūkį pristatomų neekologiškai augintų akvakultūros gyvūnų jauniklių didžiausia procentinė dalis yra: 80 % iki 2011 m. gruodžio 31 d., 50 % iki 2013 m. gruodžio 31 d., ir 0 % iki 2015 m. gruodžio 31 d.

4.   Laukinių akvakultūros gyvūnų jauniklius rinkti auginimo tikslais galima tik šiais atvejais:

a)

kai pildant tvenkinius į atskyrimo sistemas ir aptvarus natūraliai įplaukia žuvų ar vėžiagyvių lervų ir jauniklių;

| b) | galima rinkti europinius stiklinius unguriukus, jei toje vietovėje yra patvirtintas ungurių valdymo planas, o dirbtinė ungurių reprodukcija vis dar nevykdoma. |
| --- | --- |

b)

galima rinkti europinius stiklinius unguriukus, jei toje vietovėje yra patvirtintas ungurių valdymo planas, o dirbtinė ungurių reprodukcija vis dar nevykdoma.

3   skirsnis

Akvakultūros gyvūnų auginimo praktika

25f straipsnis

Bendrosios akvakultūros gyvūnų auginimo taisyklės

1.   Aplinka auginamiems akvakultūros gyvūnams sudaroma tokia, kad, atsižvelgiant į jų rūšiai būdingus poreikius, akvakultūros gyvūnai:

| a) | turi pakankamai gerai savijautai būtinos vietos; |
| --- | --- |

a)

turi pakankamai gerai savijautai būtinos vietos;

| b) | yra laikomi geros kokybės vandenyje, kuriame pakanka deguonies; ir |
| --- | --- |

b)

yra laikomi geros kokybės vandenyje, kuriame pakanka deguonies; ir

| c) | yra laikomi tokioje temperatūroje ir tokioje šviesoje, kurios reikalingos atsižvelgiant į tos rūšies poreikius ir į geografinę padėtį; |
| --- | --- |

c)

yra laikomi tokioje temperatūroje ir tokioje šviesoje, kurios reikalingos atsižvelgiant į tos rūšies poreikius ir į geografinę padėtį;

| d) | gėlavandenių žuvų auginimo aplinkos dugnas yra kuo panašesnis į dugną natūraliomis sąlygomis; |
| --- | --- |

d)

gėlavandenių žuvų auginimo aplinkos dugnas yra kuo panašesnis į dugną natūraliomis sąlygomis;

| e) | auginant karpius, dugnas yra natūralus gruntas. |
| --- | --- |

e)

auginant karpius, dugnas yra natūralus gruntas.

2.   Atskirų rūšių arba rūšių grupių suleidimo tankumas nustatytas XIIIa priede. Tam, kad būtų stebimas suleidimo tankumo poveikis auginamų žuvų gerovei, stebima žuvų būklė (pvz., pelekų sužalojimai ir kiti sužeidimai, augimo tempas, elgsena ir bendra sveikatos būklė) ir vandens kokybė.

3.   Vandenyje esančios atskyrimo sistemos projektuojamos ir konstruojamos taip, kad vandens srauto greitis ir fiziniai bei cheminiai parametrai užtikrintų gyvūnų sveikatą bei gerovę ir tenkintų jų elgsenos poreikius.

4.   Atskyrimo sistemos projektuojamos, įrengiamos ir veikia taip, kad būtų sumažinta gyvūnų ištrūkimo rizika.

5.   Ištrūkus žuviai arba vėžiagyviui reikia imtis atitinkamų veiksmų, kad būtų sumažintas poveikis vietos ekosistemai, jei tinka, juos vėl reikia sugauti. Išlaikomi patvirtinamieji dokumentai.

25g straipsnis

Vandens atskyrimo sistemoms taikomos specialiosios taisyklės

1.   Akvakultūros gyvūnams auginti draudžiama naudoti uždarus recirkuliacinius akvakultūros įrenginius, išskyrus inkubatorius ir augyklas arba, jei auginamos ekologiškam pašarui skirtos rūšys.

2.   Sausumoje įrengti auginimo vienetai atitinka šiuos reikalavimus:

| a) | įmanoma stebėti ir kontroliuoti tekančio vandens sistemomis tekančio vandens srautą ir įtekančio bei ištekančio vandens kokybę; |
| --- | --- |

a)

įmanoma stebėti ir kontroliuoti tekančio vandens sistemomis tekančio vandens srautą ir įtekančio bei ištekančio vandens kokybę;

| b) | natūrali augmenija sudaro bent penkis procentus perimetro (sausumos ir vandens lietimosi linijos ilgio). |
| --- | --- |

b)

natūrali augmenija sudaro bent penkis procentus perimetro (sausumos ir vandens lietimosi linijos ilgio).

3.   Jūroje įrengtos atskyrimo sistemos:

| a) | įrengiamos ten, kur vandens srovė, gylis ir vandens masės pasikeitimo greitis yra pakankami, kad kuo labiau sumažintų poveikį jūros dugnui ir jas supančiam vandens telkiniui; |
| --- | --- |

a)

įrengiamos ten, kur vandens srovė, gylis ir vandens masės pasikeitimo greitis yra pakankami, kad kuo labiau sumažintų poveikį jūros dugnui ir jas supančiam vandens telkiniui;

| b) | turi turėti įrengtas varžas, kurios turi būti tinkamo dizaino ir konstrukcijos, be to, jos turi būti eksploatuojamos toje aplinkoje, kur vykdoma veikla. |
| --- | --- |

b)

turi turėti įrengtas varžas, kurios turi būti tinkamo dizaino ir konstrukcijos, be to, jos turi būti eksploatuojamos toje aplinkoje, kur vykdoma veikla.

4.   Tik inkubatoriuose ir augyklose leidžiama vandenį šildyti arba aušinti dirbtiniu būdu. Vandeniui šildyti arba aušinti visuose auginimo etapuose galima naudoti vandenį iš natūralių gręžinių.

25h straipsnis

Akvakultūros gyvūnų laikymo ir priežiūros sąlygos

1.   Kad būtų išvengta su priežiūra susijusių akvakultūros gyvūnų streso ir fizinių sužalojimų, jie liečiami kuo mažiau, labai atsargiai, naudojant tinkamą įrangą ir tvarką. Veisliniai vandens gyvūnai liečiami taip, kad patirtų kuo mažiau fizinių sužalojimų ir streso, tam tikrais atvejais taikant anesteziją. Jų rūšiavimas atliekamas kuo rečiau ir laikantis žuvų gerovės reikalavimų.

2.   Dirbtiniam apšvietimui taikomi šie apribojimai:

| a) | siekiant pailginti natūralią dienos trukmę, dirbtinis apšvietimas naudojamas ne ilgiau kaip ilgiausia leistina trukmė, kuri nustatoma atsižvelgiant į etologinius poreikius, geografines sąlygas ir bendrą auginamų gyvūnų sveikatos būklę; ši ilgiausia leistina trukmė neviršija 16 valandų per parą, išskyrus tuos atvejus, kai toks apšvietimas naudojamas reprodukcijos tikslais; |
| --- | --- |

a)

siekiant pailginti natūralią dienos trukmę, dirbtinis apšvietimas naudojamas ne ilgiau kaip ilgiausia leistina trukmė, kuri nustatoma atsižvelgiant į etologinius poreikius, geografines sąlygas ir bendrą auginamų gyvūnų sveikatos būklę; ši ilgiausia leistina trukmė neviršija 16 valandų per parą, išskyrus tuos atvejus, kai toks apšvietimas naudojamas reprodukcijos tikslais;

| b) | įjungiant ar išjungiant šviesą vengiama staigių šviesos intensyvumo pokyčių; tam naudojamos lempos, kurių ryškumą galima reguliuoti, arba foninis apšvietimas. |
| --- | --- |

b)

įjungiant ar išjungiant šviesą vengiama staigių šviesos intensyvumo pokyčių; tam naudojamos lempos, kurių ryškumą galima reguliuoti, arba foninis apšvietimas.

3.   Aeracija, siekiant užtikrinti gyvūnų gerovę ir sveikatą, leidžiama su sąlyga, kad mechaniniams aeratoriams energija būtų tiekiama iš, pageidautina, atsinaujinančių šaltinių.

Visi šie atvejai turi būti registruojami akvakultūros gamybos įrašuose.

4.   Deguonį leidžiama naudoti tik jei tai susiję su gyvūnų sveikatos reikalavimų užtikrinimu ir svarbiais auginimo ar gabenimo etapais šiais atvejais:

| a) | išskirtiniais atvejais pakilus temperatūrai, nukritus atmosferos slėgiui arba atsitiktinės taršos atveju; |
| --- | --- |

a)

išskirtiniais atvejais pakilus temperatūrai, nukritus atmosferos slėgiui arba atsitiktinės taršos atveju;

| b) | retkarčiais vykdant išteklių laikymo ir priežiūros procedūras, pavyzdžiui, imant mėginius ir rūšiuojant; |
| --- | --- |

b)

retkarčiais vykdant išteklių laikymo ir priežiūros procedūras, pavyzdžiui, imant mėginius ir rūšiuojant;

| c) | tam, kad būtų užtikrinta, jog ūkyje auginami gyvūnai išgyvens. |
| --- | --- |

c)

tam, kad būtų užtikrinta, jog ūkyje auginami gyvūnai išgyvens.

Išlaikomi patvirtinamieji dokumentai.

5.   Taikomas toks skerdimo būdas, kad žuvis iškart prarastų sąmonę ir nejaustų skausmo. Pasirenkant tinkamiausią skerdimo būdą reikia atsižvelgti į žuvų dydį, rūšis ir gamybos vietas.

4   skirsnis

Veisimas

25i straipsnis

Draudimas naudoti hormonus

Hormonus ir jų darinius naudoti draudžiama.

5   skirsnis

Žuvų, vėžiagyvių ir dygiaodžių pašarai

25j straipsnis

Pašarams taikomos bendrosios taisyklės

Šėrimo tvarka nustatoma atsižvelgiant į šiuos prioritetus:

| a) | gyvūnų sveikatą; |
| --- | --- |

a)

gyvūnų sveikatą;

| b) | aukštą produkto kokybę, įskaitant jo maistinę sudėtį, taip užtikrinant aukštą galutinio valgomojo produkto kokybę; |
| --- | --- |

b)

aukštą produkto kokybę, įskaitant jo maistinę sudėtį, taip užtikrinant aukštą galutinio valgomojo produkto kokybę;

| c) | nedidelį poveikį aplinkai. |
| --- | --- |

c)

nedidelį poveikį aplinkai.

25k straipsnis

Plėšriųjų akvakultūros gyvūnų pašarams taikomos specialiosios taisyklės

1.   Plėšrieji akvakultūros gyvūnai šeriami pirmenybę teikiant:

| a) | iš akvakultūros gautiems ekologiškų pašarų produktams; |
| --- | --- |

a)

iš akvakultūros gautiems ekologiškų pašarų produktams;

| b) | žuvų miltams ir žuvų taukams iš ekologinės akvakultūros likučių; |
| --- | --- |

b)

žuvų miltams ir žuvų taukams iš ekologinės akvakultūros likučių;

| c) | žuvų miltams ir žuvų taukams bei žuvų kilmės sudedamosioms dalims iš tausiai žvejojant sugautos žmonėms vartoti skirtos žuvies likučių; |
| --- | --- |

c)

žuvų miltams ir žuvų taukams bei žuvų kilmės sudedamosioms dalims iš tausiai žvejojant sugautos žmonėms vartoti skirtos žuvies likučių;

| d) | V priede išvardytoms augalinės ir gyvulinės kilmės ekologiškoms pašarų žaliavoms, jei laikomasi tame priede nustatytų apribojimų. |
| --- | --- |

d)

V priede išvardytoms augalinės ir gyvulinės kilmės ekologiškoms pašarų žaliavoms, jei laikomasi tame priede nustatytų apribojimų.

2.   Jei 1 dalyje minėtų pašarų nėra, pereinamuoju laikotarpiu, iki 2014 m. gruodžio 31 d., galima naudoti žuvų miltus ir žuvų taukus iš neekologinės akvakultūros likučių arba žmonėms vartoti skirtos žuvies likučių. Tokios pašarinės žaliavos sudaro ne daugiau kaip 30 % dienos raciono.

3.   Ekologiški augaliniai produktai gali sudaryti ne daugiau kaip 60 % pašarų raciono.

4.   Lašišų ir upėtakių racione, neviršijant kiekio, reikalingo jų fiziologiniams poreikiams tenkinti, gali būti astaksantino, gauto visų pirma iš ekologiškų šaltinių, tokių kaip ekologiškų vėžiagyvių kiautai. Jei ekologiškų šaltinių nėra, galima naudoti astaksantiną iš natūralių šaltinių, tokių kaip Phaffia mielių preparatas.

25l straipsnis

Tam tikrų akvakultūros gyvūnų pašarams taikomos specialiosios taisyklės

1.   XIIIa priedo 6, 7 ir 9 skirsniuose nurodytos akvakultūros gyvūnų rūšys šeriamos natūraliai tvenkiniuose ir ežeruose esančiais pašarais.

2.   Jei 1 dalyje nurodytų natūralių pašarų išteklių nepakanka, galima naudoti ekologišką augalinės kilmės pašarą, pageidautina, išaugintą tame pačiame ūkyje. Ūkio subjektai laiko papildomų pašarų naudojimo poreikį patvirtinančius dokumentus.

3.   Jei natūralūs pašarai papildomi pagal 2 dalį, 7 skirsnyje minimų rūšių žuvų ir 9 skirsnyje minimų siamo šamų (Pangasius spp.) pašarų raciono dalį gali sudaryti ne daugiau kaip 10 % žuvų miltų arba žuvų taukų, gautų tausojančios žuvininkystės būdu.

25m straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 834/2007 15 straipsnio 1 dalies d punkto iii papunktyje nurodyti produktai ir medžiagos

1.   Ekologinėje akvakultūroje galima naudoti tik V priede išvardytas gyvūninės ir mineralinės kilmės pašarines medžiagas.

2.   Pašarų priedai, tam tikri gyvūnams šerti naudojami produktai ir perdirbimo pagalbinės priemonės gali būti naudojami tik jei jie išvardyti VI priede ir laikomasi tame priede nustatytų apribojimų.

6   skirsnis

Moliuskams taikomos specialiosios taisyklės

25n straipsnis

Auginimo plotas

1.   Dvigeldžius moliuskus galima auginti tame pačiame vandens plote kaip ir ekologiškas žuvis ir jūros dumblius mišriosios žuvivaisos sistemoje ir apie tai reikia įrašyti darnaus valdymo plane. Užsiimant mišriąja žuvivaisa dvigeldžius moliuskus taip pat galima auginti kartu su pilvakojais moliuskais, pavyzdžiui, krantinėmis sraigėmis.

2.   Dvigeldžiai moliuskai ekologiškai auginami plotuose, kurių ribos pažymėtos poliais, plūdurais ar kitais aiškiais ženklais ir, atitinkamai, izoliuojami tinkliniais maišais, varžomis ar kitokiomis žmogaus pagamintomis priemonėmis.

3.   Ekologiniai moliuskų ūkiai kuo labiau mažina saugotinoms rūšims kylantį pavojų. Jeigu apsisaugoti nuo plėšrių rūšių naudojami tinklai, jie turi būti tokie, kad nesužalotų nardančių paukščių.

25o straipsnis

Kiaušinių kilmė

1.   Jeigu nedaroma didelė žala aplinkai ir jei leidžiama pagal vietos teisės aktus, galima naudoti dvigeldžių moliuskų kiaušinius ne iš gamybos vieneto, jei jie surinkti iš:

| a) | moliuskų kolonijų lysvių, kur jie veikiausiai neišgyventų per žiemą, arba kurių yra daugiau negu reikalaujama, arba |
| --- | --- |

a)

moliuskų kolonijų lysvių, kur jie veikiausiai neišgyventų per žiemą, arba kurių yra daugiau negu reikalaujama, arba

| b) | natūralių moliuskų kiaušinių kolonijų ant rinktuvų. |
| --- | --- |

b)

natūralių moliuskų kiaušinių kolonijų ant rinktuvų.

Laikomi įrašai apie tai, kaip, kur ir kada surinkti laukinių dvigeldžių moliuskų kiaušiniai, kad būtų galima atsekti plotą, kur jie buvo surinkti.

Tačiau neekologiškų dvigeldžių moliuskų kiaušinius iš inkubatorių galima pristatyti į ekologinės gamybos vienetus neviršijant šių didžiausių procentinių dalių: 80 % iki 2011 m. gruodžio 31 d., 50 % iki 2013 gruodžio 31 d. ir 0 % iki 2015 gruodžio 31 d.

2.   Kad didžiosios austrės (Crassostrea gigas) natūralioje aplinkoje nerštų kuo rečiau, pirmenybė teikiama selektyviai veisiamoms austrėms.

25p straipsnis

Laikymo ir priežiūros sąlygos

1.   Moliuskų suleidimo tankumas neviršija neekologiniu būdu toje vietovėje auginamų moliuskų tankumo. Pakeitimai, susiję su rūšiavimu, retinimu ir suleidimo tankumo reguliavimu, atliekami atsižvelgiant į biomasę ir siekiant užtikrinti gyvūnų gerovę ir aukštą produkto kokybę.

2.   Biologinės kilmės nešvarumai, kuriais gali apaugti konstrukcijos, šalinami fizinėmis priemonėmis arba rankomis ir, jei tinka, sugrąžinami į jūrą pakankamai toli nuo moliuskų ūkių. Auginimo ciklo metu moliuskus vieną kartą galima apdoroti kalkių tirpalu tam, kad būtų galima kovoti su kartu augančiais organizmais.

25q straipsnis

Auginimo taisyklės

1.   Ekologiškai auginti midijas leidžiama ant lynų, taip pat galima taikyti kitus XIIIa priedo 8 skirsnyje išvardytus metodus.

2.   Moliuskus leidžiama auginti ant dugno, tik jeigu rinkimo ir auginimo plotuose nedaromas didelis poveikis aplinkai. Įrodymai apie tai, kad poveikis aplinkai nedidelis, patvirtinami tyrimu ir ataskaita apie naudojamą plotą, kuriuos ūkio subjektas turi pateikti kontrolės įstaigai ar kontrolės institucijai. Ataskaita įtraukiama į darnaus valdymo planą kaip atskiras skyrius.

25r straipsnis

Austrių auginimo specialiosios taisyklės

Leidžiama auginti maišuose ant estakadų. Šios ar kitos struktūros, kuriose laikomos austrės, įrengiamos taip, kad palei pakrantės liniją nesusiformuotų visiška užtvara. Gamybai optimizuoti austrės kruopščiai sudėliojamos į lysves pagal tai, kur teka srovė per potvynius ir atoslūgius. Auginama laikantis XIIIa priedo 8 skirsnyje išvardytų kriterijų.

7   skirsnis

Ligų profilaktika ir veterinarinis gydymas

25s straipsnis

Bendrosios taisyklės dėl ligų profilaktikos

1.   Pagal Direktyvos 2006/88/EB 9 straipsnį gyvūnų sveikatos valdymo plane nurodomos biologinės saugos ir ligų prevencijos priemonės, įskaitant rašytinį susitarimą dėl konsultacijų sveikatos klausimais, kurių skaičius proporcingas gamybos vieneto apimtims, su kvalifikuota akvakultūros gyvūnų sveikatos tarnyba, kuri lankosi ūkyje bent kartą per metus, o auginant dvigeldžius moliuskus – bent kartą per dvejus metus.

2.   Laikymo sistemos, įranga ir reikmenys yra tinkamai išvalomi ir dezinfekuojami. Galima naudoti tik VII priedo 2.1 ir 2.2 skirsniuose išvardytus produktus.

3.   Dėl telkinių laikymo tuščių:

| a) | kompetentinga institucija nustato, ar vandens telkinius reikia kurį laiką laikyti tuščius ir reikiamą telkinių laikymo tuščių trukmę; telkiniai kurį laiką laikomi tušti po kiekvieno auginimo ciklo atviroje jūroje esančiose atskyrimo sistemose; telkinių laikymas tuščių registruojamas dokumentuose. Telkinius laikyti tuščius taip pat rekomenduojama taikant kitus gamybos metodus, pavyzdžiui, naudojant vandens talpyklas, žuvininkystės tvenkinius ir varžas; |
| --- | --- |

a)

kompetentinga institucija nustato, ar vandens telkinius reikia kurį laiką laikyti tuščius ir reikiamą telkinių laikymo tuščių trukmę; telkiniai kurį laiką laikomi tušti po kiekvieno auginimo ciklo atviroje jūroje esančiose atskyrimo sistemose; telkinių laikymas tuščių registruojamas dokumentuose. Telkinius laikyti tuščius taip pat rekomenduojama taikant kitus gamybos metodus, pavyzdžiui, naudojant vandens talpyklas, žuvininkystės tvenkinius ir varžas;

| b) | telkinių laikyti tuščių neprivaloma auginant dvigeldžius moliuskus; |
| --- | --- |

b)

telkinių laikyti tuščių neprivaloma auginant dvigeldžius moliuskus;

| c) | telkinius laikant tuščius, varža ar kokia kita konstrukcija, naudojama akvakultūros gyvūnų gamybai, ištuštinama, dezinfekuojama ir paliekama tuščia tol, kol ji vėl bus naudojama. |
| --- | --- |

c)

telkinius laikant tuščius, varža ar kokia kita konstrukcija, naudojama akvakultūros gyvūnų gamybai, ištuštinama, dezinfekuojama ir paliekama tuščia tol, kol ji vėl bus naudojama.

4.   Kai taikoma, nepanaudotas pašaras žuvims, išmatos ir nugaišę gyvūnai iškart pašalinami, kad nebūtų labai pakenkta aplinkai, ypač vandens kokybei, kad būtų sumažinta ligų rizika ir kad tai nepritrauktų vabzdžių ir graužikų.

5.   Ultravioletinį apšvietimą ir ozoną galima naudoti tik inkubatoriuose ir augyklose.

6.   Vykdant biologinę ektoparazitų kontrolę, pirmenybė teikiama žuvims valytojoms.

25t straipsnis

Veterinarinis gydymas

1.   Jeigu, nepaisant prevencinių priemonių užtikrinti gyvūnų sveikatą pagal Reglamento 834/2007 15 straipsnio 1 dalies f punkto i papunktį, kyla sveikatos problemų, galima taikyti veterinarinį gydymą tokia pirmumo seka:

| a) | medžiagas iš augalų, gyvūnų ar mineralų homeopatinio tirpalo pavidalu; |
| --- | --- |

a)

medžiagas iš augalų, gyvūnų ar mineralų homeopatinio tirpalo pavidalu;

| b) | augalus ir jų ekstraktus, neturinčius anestezinio poveikio ir |
| --- | --- |

b)

augalus ir jų ekstraktus, neturinčius anestezinio poveikio ir

| c) | tokias medžiagas kaip, pavyzdžiui, mikroelementus, metalus, natūralius imunostimuliatorius ar leistinus probiotikus. |
| --- | --- |

c)

tokias medžiagas kaip, pavyzdžiui, mikroelementus, metalus, natūralius imunostimuliatorius ar leistinus probiotikus.

2.   Per metus gali būti taikomi tik du alopatinio gydymo kursai, išskyrus skiepijimus ir jei to reikia pagal privalomus likvidavimo planus. Tačiau kai auginimo ciklas trumpesnis negu metai, per metus galima taikyti tik vieną alopatinio gydymo kursą. Jei minėti alopatinio gydymo apribojimai viršijami, atitinkami akvakultūros gyvūnai negali būti parduodami kaip ekologiški produktai.

3.   Parazitai naikinami ne dažniau kaip du kartus per metus arba kartą per metus, jei auginimo ciklas trumpesnis negu 18 mėnesių, išskyrus tuos atvejus, kai valstybės narės vykdo privalomus kontrolės planus.

4.   Jei pagal 3 dalį taikytas alotopinis veterinarinis gydymas arba naikinami parazitai, įskaitant gydymą pagal privalomus kontrolės ir likvidavimo planus, išlauka yra dvigubai ilgesnė už Direktyvos 2001/82/EB 11 straipsnyje nurodytą išlauką, o jei išlaukos trukmė ten nenurodyta – 48 valandos.

5.   Jei naudojami veterinariniai vaistai, apie tai reikia pranešti kontrolės įstaigai arba kontrolės institucijai prieš pateikiant šiuos gyvūnus į rinką kaip ekologiškus. Galima lengvai nustatyti, kurie ištekliai buvo gydyti.

| 6) | Į II antraštinės dalies 3 skyrių po 29 straipsnio įterpiamas šis 29a straipsnis:
  „29a straipsnis
  Jūros dumbliams taikomos specialiosios nuostatos
  1.   Jeigu galutinis produktas yra švieži jūros dumbliai, ką tik nurinkti jūros dumbliai praplaunami jūros vandeniu.
  Jeigu galutinis produktas yra dehidratuoti jūros dumbliai, juos praplauti galima geriamuoju vandeniu. Drėgmei pašalinti galima naudoti druską.
  2.   Džiovinant draudžiama naudoti tiesioginę liepsną, kuri tiesiogiai susiliečia su jūros dumbliais. Jeigu džiovinant naudojamos virvės ar kita įranga, jose nėra apsaugos nuo užsiteršimo medžiagų ir valymo arba dezinfekavimo medžiagų, išskyrus tuos atvejus, kai naudojamas tam skirtas produktas, išvardytas VII priede.“ |
| --- | --- |

6)

Į II antraštinės dalies 3 skyrių po 29 straipsnio įterpiamas šis 29a straipsnis:

„29a straipsnis

Jūros dumbliams taikomos specialiosios nuostatos

1.   Jeigu galutinis produktas yra švieži jūros dumbliai, ką tik nurinkti jūros dumbliai praplaunami jūros vandeniu.

Jeigu galutinis produktas yra dehidratuoti jūros dumbliai, juos praplauti galima geriamuoju vandeniu. Drėgmei pašalinti galima naudoti druską.

2.   Džiovinant draudžiama naudoti tiesioginę liepsną, kuri tiesiogiai susiliečia su jūros dumbliais. Jeigu džiovinant naudojamos virvės ar kita įranga, jose nėra apsaugos nuo užsiteršimo medžiagų ir valymo arba dezinfekavimo medžiagų, išskyrus tuos atvejus, kai naudojamas tam skirtas produktas, išvardytas VII priede.“

| 7) | Į II antraštinės dalies 4 skyrių įterpiamas šis 32a straipsnis:
  „32a straipsnis
  Gyvų žuvų gabenimas
  1.   Gyvos žuvys gabenamos tinkamose talpyklose su švariu vandeniu, kurio temperatūra ir ištirpusio deguonies kiekis atitinka jų fiziologinius poreikius.
  2.   Prieš gabenant ekologiškas žuvis ir žuvų produktus, vandens talpyklos kruopščiai išvalomos, dezinfekuojamos ir išskalaujamos.
  3.   Imamasi atsargumo priemonių stresui sumažinti. Gabenant žuvų tankumas nesiekia lygio, kuris būtų kenksmingas atitinkamai rūšiai.
  4.   Išlaikomi patvirtinamieji dokumentai apie 1–3 dalyse pateiktų nuostatų taikymą.“ |
| --- | --- |

7)

Į II antraštinės dalies 4 skyrių įterpiamas šis 32a straipsnis:

„32a straipsnis

Gyvų žuvų gabenimas

1.   Gyvos žuvys gabenamos tinkamose talpyklose su švariu vandeniu, kurio temperatūra ir ištirpusio deguonies kiekis atitinka jų fiziologinius poreikius.

2.   Prieš gabenant ekologiškas žuvis ir žuvų produktus, vandens talpyklos kruopščiai išvalomos, dezinfekuojamos ir išskalaujamos.

3.   Imamasi atsargumo priemonių stresui sumažinti. Gabenant žuvų tankumas nesiekia lygio, kuris būtų kenksmingas atitinkamai rūšiai.

4.   Išlaikomi patvirtinamieji dokumentai apie 1–3 dalyse pateiktų nuostatų taikymą.“

| 8) | 35 straipsnio 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:
  „2.   Ekologiškų augalininkystės, jūros dumblių, gyvulininkystės ir akvakultūros gyvūnų produkcijos gamybos vienete draudžiama laikyti kitus produktus nei tie, kurie leidžiami pagal šį reglamentą.
  3.   Valdose leidžiama laikyti alopatinius veterinarinius vaistus ir antibiotikus su sąlyga, kad juos veterinarijos gydytojas skyrė gydymui, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 834/2007 14 straipsnio 1 dalies e punkto ii papunktyje arba jo 15 straipsnio 1 dalies f punkto ii papunktyje, jie yra laikomi prižiūrimoje vietoje ir įtraukiami į gyvūnų apskaitos registrą, kaip nurodyta šio reglamento 76 straipsnyje arba, atitinkamai, į akvakultūros gamybos apskaitą, kaip nurodyta šio reglamento 79b straipsnyje.“ |
| --- | --- |

8)

35 straipsnio 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:

„2.   Ekologiškų augalininkystės, jūros dumblių, gyvulininkystės ir akvakultūros gyvūnų produkcijos gamybos vienete draudžiama laikyti kitus produktus nei tie, kurie leidžiami pagal šį reglamentą.

3.   Valdose leidžiama laikyti alopatinius veterinarinius vaistus ir antibiotikus su sąlyga, kad juos veterinarijos gydytojas skyrė gydymui, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 834/2007 14 straipsnio 1 dalies e punkto ii papunktyje arba jo 15 straipsnio 1 dalies f punkto ii papunktyje, jie yra laikomi prižiūrimoje vietoje ir įtraukiami į gyvūnų apskaitos registrą, kaip nurodyta šio reglamento 76 straipsnyje arba, atitinkamai, į akvakultūros gamybos apskaitą, kaip nurodyta šio reglamento 79b straipsnyje.“

| 9) | Į II antraštinės dalies 5 skyrių įterpiamas šis 36a straipsnis:
  „36a straipsnis
  Jūros dumbliai
  1.   Jūros dumblių rinkimo vietoms taikomas perėjimo prie ekologinės gamybos laikotarpis – šeši mėnesiai.
  2.   Jūros dumblių auginimo vietoms taikomas perėjimo prie ekologinės gamybos laikotarpis – ilgesnis negu šeši mėnesiai arba visas auginimo ciklas.“ |
| --- | --- |

9)

Į II antraštinės dalies 5 skyrių įterpiamas šis 36a straipsnis:

„36a straipsnis

Jūros dumbliai

1.   Jūros dumblių rinkimo vietoms taikomas perėjimo prie ekologinės gamybos laikotarpis – šeši mėnesiai.

2.   Jūros dumblių auginimo vietoms taikomas perėjimo prie ekologinės gamybos laikotarpis – ilgesnis negu šeši mėnesiai arba visas auginimo ciklas.“

| 10) | Į II antraštinės dalies 5 skyrių po 38 straipsnio įterpiamas šis 38a straipsnis:
  „38a straipsnis
  Akvakultūros gyvūnų gamyba
  1.   Šiems akvakultūros gamybos vienetų akvakultūros įrenginių tipams, įskaitant tuos, kuriuose yra akvakultūros gyvūnų, taikomi tokie perėjimo prie ekologinės gamybos laikotarpiai:






  a) | įrenginiams, kurių negalima išdžiovinti, išvalyti ir dezinfekuoti – 24 mėnesių trukmės pereinamasis laikotarpis; |
| --- | --- | --- |

10)

Į II antraštinės dalies 5 skyrių po 38 straipsnio įterpiamas šis 38a straipsnis:

„38a straipsnis

Akvakultūros gyvūnų gamyba

1.   Šiems akvakultūros gamybos vienetų akvakultūros įrenginių tipams, įskaitant tuos, kuriuose yra akvakultūros gyvūnų, taikomi tokie perėjimo prie ekologinės gamybos laikotarpiai:

a)

įrenginiams, kurių negalima išdžiovinti, išvalyti ir dezinfekuoti – 24 mėnesių trukmės pereinamasis laikotarpis;

| b) | įrenginiams, kurie buvo išdžiovinti, arba jei telkinys buvo laikomas tuščias – 12 mėnesių trukmės pereinamasis laikotarpis; |
| --- | --- |

b)

įrenginiams, kurie buvo išdžiovinti, arba jei telkinys buvo laikomas tuščias – 12 mėnesių trukmės pereinamasis laikotarpis;

| c) | įrenginiams, kuriuos reikia išdžiovinti, išvalyti ir dezinfekuoti – 6 mėnesių trukmės pereinamasis laikotarpis; |
| --- | --- |

c)

įrenginiams, kuriuos reikia išdžiovinti, išvalyti ir dezinfekuoti – 6 mėnesių trukmės pereinamasis laikotarpis;

| d) | atviroje jūroje esantiems įrenginiams, įskaitant tuos, kuriuose auginami dvigeldžiai moliuskai – 3 mėnesių pereinamasis laikotarpis. |
| --- | --- |

d)

atviroje jūroje esantiems įrenginiams, įskaitant tuos, kuriuose auginami dvigeldžiai moliuskai – 3 mėnesių pereinamasis laikotarpis.

2.   Kompetentinga institucija gali nuspręsti atgaline data pripažinti pereinamojo laikotarpio dalimi bet kurį laikotarpį, per kurį, kaip pagrįsta dokumentais, įrenginiai nebuvo apdoroti ar veikiami produktais, kurių negalima naudoti ekologinėje gamyboje.“

| 11) | 43 straipsnio antraštė pakeičiama taip:

  „Neekologiškų augalinės ir gyvulinės kilmės pašarų naudojimas gyvuliams“ |
| --- | --- |

11)

43 straipsnio antraštė pakeičiama taip:

„Neekologiškų augalinės ir gyvulinės kilmės pašarų naudojimas gyvuliams“

| 12) | 59 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „Šis skyrius netaikomas naminių gyvūnėlių ėdalui ir kailinių gyvūnų pašarams.“ |
| --- | --- |

12)

59 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„Šis skyrius netaikomas naminių gyvūnėlių ėdalui ir kailinių gyvūnų pašarams.“

| 13) | 60 straipsnio 1 dalies a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | perdirbti pašarai atitinka Reglamento (EB) Nr. 834/2007 nuostatas, visų pirma, gyvuliams skirtas 14 straipsnio 1 dalies d punkto iv ir v papunkčių arba akvakultūros gyvūnams skirtas 15 straipsnio 1 dalies d punkto ir 18 straipsnio nuostatas;“ |
| --- | --- | --- |

13)

60 straipsnio 1 dalies a punktas pakeičiamas taip:

„a)

perdirbti pašarai atitinka Reglamento (EB) Nr. 834/2007 nuostatas, visų pirma, gyvuliams skirtas 14 straipsnio 1 dalies d punkto iv ir v papunkčių arba akvakultūros gyvūnams skirtas 15 straipsnio 1 dalies d punkto ir 18 straipsnio nuostatas;“

| 14) | IV antraštinėje dalyje įterpiamas šis 2a skyrius:

  „2a   SKYRIUS



  Jūros dumblių specialieji kontrolės reikalavimai


  73a straipsnis
  Jūros dumbliams taikoma kontrolės tvarka
  Kai tikrinimo sistema, taikoma būtent jūros dumbliams, įgyvendinama pirmą kartą, išsamus vietos aprašymas, nurodytas 63 straipsnio 1 dalies a punkte, apima:






  a) | išsamų įrenginių sausumoje ir jūroje apibūdinimą; |
| --- | --- | --- |

14)

IV antraštinėje dalyje įterpiamas šis 2a skyrius:

„2a   SKYRIUS

Jūros dumblių specialieji kontrolės reikalavimai

73a straipsnis

Jūros dumbliams taikoma kontrolės tvarka

Kai tikrinimo sistema, taikoma būtent jūros dumbliams, įgyvendinama pirmą kartą, išsamus vietos aprašymas, nurodytas 63 straipsnio 1 dalies a punkte, apima:

a)

išsamų įrenginių sausumoje ir jūroje apibūdinimą;

| b) | kai taikoma, 6b straipsnio 3 dalyje nurodytą poveikio aplinkai vertinimą; |
| --- | --- |

b)

kai taikoma, 6b straipsnio 3 dalyje nurodytą poveikio aplinkai vertinimą;

| c) | kai taikoma, 6b straipsnio 4 dalyje nurodytą darnaus valdymo planą; |
| --- | --- |

c)

kai taikoma, 6b straipsnio 4 dalyje nurodytą darnaus valdymo planą;

| d) | jeigu auginami laukiniai jūrų dumbliai, parengiamas išsamus pakrantės, dumblių rinkimo plotų jūroje bei plotų sausumoje, kur vykdoma veikla surinkus dumblius, apibūdinimas ir žemėlapis. |
| --- | --- |

d)

jeigu auginami laukiniai jūrų dumbliai, parengiamas išsamus pakrantės, dumblių rinkimo plotų jūroje bei plotų sausumoje, kur vykdoma veikla surinkus dumblius, apibūdinimas ir žemėlapis.

73b straipsnis

Jūros dumblių gamybos apskaita

1.   Ūkio subjektas veda jūros dumblių gamybos apskaitos registrą, kuris laikomas valdos patalpose, kad kontrolės institucijos arba kontrolės įstaigos galėtų jį bet kuriuo metu patikrinti. Jame pateikiama bent ši informacija:

| a) | rūšių sąrašas, data ir surinktas kiekis; |
| --- | --- |

a)

rūšių sąrašas, data ir surinktas kiekis;

| b) | panaudotų trąšų naudojimo data, rūšis ir kiekis. |
| --- | --- |

b)

panaudotų trąšų naudojimo data, rūšis ir kiekis.

2.   Registre taip pat nurodoma ši informacija apie surinktus laukinius jūros dumblius:

| a) | kiekvienos rūšies dumblių rinkimo nurodytose lysvėse aprašymas; |
| --- | --- |

a)

kiekvienos rūšies dumblių rinkimo nurodytose lysvėse aprašymas;

| b) | per sezoną planuojamų surinkti dumblių kiekis; |
| --- | --- |

b)

per sezoną planuojamų surinkti dumblių kiekis;

| c) | galimi lysvių, kur bus renkami dumbliai, taršos šaltiniai; |
| --- | --- |

c)

galimi lysvių, kur bus renkami dumbliai, taršos šaltiniai;

| d) | kiekvienos lysvės tausojantis metinis derlius.“ |
| --- | --- |

d)

kiekvienos lysvės tausojantis metinis derlius.“

| 15) | Į IV antraštinę dalį įterpiamas šis 3a skyrius:

  „3a   SKYRIUS



  Akvakultūros gyvūnų gamybai taikomi specialieji kontrolės reikalavimai


  79a straipsnis
  Akvakultūros gyvūnų gamybai taikoma kontrolės tvarka
  Kai tikrinimo sistema, taikoma būtent akvakultūros gyvūnų gamybai, įgyvendinama pirmą kartą, išsamus vieneto aprašymas, nurodytas 63 straipsnio 1 dalies a punkte, apima:






  a) | išsamų įrenginių sausumoje ir jūroje apibūdinimą; |
| --- | --- | --- |

15)

Į IV antraštinę dalį įterpiamas šis 3a skyrius:

„3a   SKYRIUS

Akvakultūros gyvūnų gamybai taikomi specialieji kontrolės reikalavimai

79a straipsnis

Akvakultūros gyvūnų gamybai taikoma kontrolės tvarka

Kai tikrinimo sistema, taikoma būtent akvakultūros gyvūnų gamybai, įgyvendinama pirmą kartą, išsamus vieneto aprašymas, nurodytas 63 straipsnio 1 dalies a punkte, apima:

a)

išsamų įrenginių sausumoje ir jūroje apibūdinimą;

| b) | kai taikoma, 6b straipsnio 3 dalyje nurodytą poveikio aplinkai vertinimą; |
| --- | --- |

b)

kai taikoma, 6b straipsnio 3 dalyje nurodytą poveikio aplinkai vertinimą;

| c) | kai taikoma, 6b straipsnio 4 dalyje nurodytą darnaus valdymo planą; |
| --- | --- |

c)

kai taikoma, 6b straipsnio 4 dalyje nurodytą darnaus valdymo planą;

| d) | kai auginami moliuskai, specialaus pagal 25q straipsnio 2 dalį reikalaujamo įtraukti skyriaus, skirto darnaus valdymo planui, santrauką. |
| --- | --- |

d)

kai auginami moliuskai, specialaus pagal 25q straipsnio 2 dalį reikalaujamo įtraukti skyriaus, skirto darnaus valdymo planui, santrauką.

79b straipsnis

Akvakultūros gyvūnų gamybos apskaita

Toliau nurodytą informaciją ūkio subjektas pateikia nuolat atnaujinamame registre, kuris laikomas valdos patalpose, kad kontrolės institucijos arba kontrolės įstaigos galėtų jį bet kuriuo metu patikrinti:

| a) | į valdą atvežamų gyvūnų kilmę, atvežimo datą ir pereinamąjį laikotarpį; |
| --- | --- |

a)

į valdą atvežamų gyvūnų kilmę, atvežimo datą ir pereinamąjį laikotarpį;

| b) | iš valdos išvežamų gyvūnų partijų skaičių, svorį ir paskirties vietą; |
| --- | --- |

b)

iš valdos išvežamų gyvūnų partijų skaičių, svorį ir paskirties vietą;

| c) | įrašus apie ištrūkusias žuvis; |
| --- | --- |

c)

įrašus apie ištrūkusias žuvis;

| d) | žuvų pašarų rūšį bei kiekį, o karpiams ir kitoms susijusioms rūšims – įrašą dokumentuose apie papildomų pašarų naudojimą; |
| --- | --- |

d)

žuvų pašarų rūšį bei kiekį, o karpiams ir kitoms susijusioms rūšims – įrašą dokumentuose apie papildomų pašarų naudojimą;

| e) | veterinarinį gydymą, išsamiai nurodant jo tikslą, taikymo datą, taikymo būdą, produkto rūšį ir išlauką; |
| --- | --- |

e)

veterinarinį gydymą, išsamiai nurodant jo tikslą, taikymo datą, taikymo būdą, produkto rūšį ir išlauką;

| f) | ligų prevencijos priemones, išsamiai apibūdinant telkinių laikymo tuščių, valymo ir vandens valymo procedūras. |
| --- | --- |

f)

ligų prevencijos priemones, išsamiai apibūdinant telkinių laikymo tuščių, valymo ir vandens valymo procedūras.

79c straipsnis

Specialūs dvigeldžių moliuskų tikrinimai

Dvigeldžių moliuskų auginimo patikrinimai vyksta prieš intensyviausią biomasės gamybos etapą ir jo metu.

79d straipsnis

Keli gamybos vienetai, priklausantys tam pačiam ūkio subjektui

Jeigu ūkio subjektas valdo kelis gamybos vienetus, kaip nustatyta 25c straipsnyje, kontrolės sistema taip pat taikoma ir vienetams, kuriuose akvakultūros gyvūnai auginami neekologiškai, kaip nustatyta 1 skyriuje ir šiame skyriuje.“

| 16) | IV antraštinės dalies 4 skyriaus antraštė pakeičiama taip: |
| --- | --- |

16)

IV antraštinės dalies 4 skyriaus antraštė pakeičiama taip:

| 17) | IV antraštinės dalies 5 skyriaus antraštė pakeičiama taip: |
| --- | --- |

17)

IV antraštinės dalies 5 skyriaus antraštė pakeičiama taip:

| 18) | 93 straipsnio 2 dalyje įterpiami šie punktai:






  „e) | ekologinės akvakultūros gyvūnų gamybos vienetų skaičius; |
| --- | --- | --- |

18)

93 straipsnio 2 dalyje įterpiami šie punktai:

„e)

ekologinės akvakultūros gyvūnų gamybos vienetų skaičius;

| f) | ekologinės akvakultūros gyvūnų gamybos apimtys; |
| --- | --- |

f)

ekologinės akvakultūros gyvūnų gamybos apimtys;

| g) | neprivaloma – gamybos vienetų, kuriuose ekologiškai auginami jūros dumbliai, skaičius ir ekologiškų jūros dumblių gamybos apimtys.“ |
| --- | --- |

g)

neprivaloma – gamybos vienetų, kuriuose ekologiškai auginami jūros dumbliai, skaičius ir ekologiškų jūros dumblių gamybos apimtys.“

| 19) | 95 straipsnio 6 dalis pakeičiama taip:
  „6.   Taikant Reglamento (EB) Nr. 834/2007 12 straipsnio 1 dalies j punktą ir kol bus įtrauktos specialiosios medžiagos pagal to reglamento 16 straipsnio 1 dalies f punktą, gali būti naudojami tik kompetentingos institucijos patvirtinti produktai.“ |
| --- | --- |

19)

95 straipsnio 6 dalis pakeičiama taip:

„6.   Taikant Reglamento (EB) Nr. 834/2007 12 straipsnio 1 dalies j punktą ir kol bus įtrauktos specialiosios medžiagos pagal to reglamento 16 straipsnio 1 dalies f punktą, gali būti naudojami tik kompetentingos institucijos patvirtinti produktai.“

| 20) | 95 straipsnis papildomas šia dalimi:
  „11.   Tiems akvakultūros gyvūnų ir jūros dumblių gamybos vienetams, kurie įsteigti ir gamino šiuos produktus pagal šalyje priimtas ekologinės gamybos taisykles dar iki šio reglamento įsigaliojimo, kompetentinga institucija gali leisti laikotarpiu, kuris baigiasi 2013 m. liepos 1 d., išlaikyti turimą ekologiškų produktų statusą, kol jie prisitaiko prie šio reglamento taisyklių, su sąlyga, jog vanduo nėra užteršiamas medžiagomis, kurių negalima naudoti ekologinėje gamyboje. Ūkio subjektai, norintys pasinaudoti šia priemone, praneša kompetentingai institucijai apie atitinkamus įrenginius, žuvininkystės tvenkinius ir varžas arba jūros dumblių lysves“. |
| --- | --- |

20)

95 straipsnis papildomas šia dalimi:

„11.   Tiems akvakultūros gyvūnų ir jūros dumblių gamybos vienetams, kurie įsteigti ir gamino šiuos produktus pagal šalyje priimtas ekologinės gamybos taisykles dar iki šio reglamento įsigaliojimo, kompetentinga institucija gali leisti laikotarpiu, kuris baigiasi 2013 m. liepos 1 d., išlaikyti turimą ekologiškų produktų statusą, kol jie prisitaiko prie šio reglamento taisyklių, su sąlyga, jog vanduo nėra užteršiamas medžiagomis, kurių negalima naudoti ekologinėje gamyboje. Ūkio subjektai, norintys pasinaudoti šia priemone, praneša kompetentingai institucijai apie atitinkamus įrenginius, žuvininkystės tvenkinius ir varžas arba jūros dumblių lysves“.

| 21) | Priedai iš dalies keičiami atsižvelgiant į šio reglamento priedą. |
| --- | --- |

21)

Priedai iš dalies keičiami atsižvelgiant į šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2010 m. liepos 1 d., išskyrus šias išimtis:

| a) | 1 straipsnio 4 punktas taikomas nuo šio reglamento įsigaliojimo; |
| --- | --- |

a)

1 straipsnio 4 punktas taikomas nuo šio reglamento įsigaliojimo;

| b) | kaip numatyta 1 straipsnio 19 punkte ir priedo 1 dalies b ir c punktuose, taisomosios priemonės taikomos įsigaliojus Reglamentui (EB) Nr. 889/2008. |
| --- | --- |

b)

kaip numatyta 1 straipsnio 19 punkte ir priedo 1 dalies b ir c punktuose, taisomosios priemonės taikomos įsigaliojus Reglamentui (EB) Nr. 889/2008.

Siekiant šį reglamentą pakeisti, nuo 2013 m. liepos 1 d. jis gali būti peržiūrimas remiantis atitinkamais deramai motyvuotais valstybių narių pasiūlymais.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. rugpjūčio 5 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 189, 2007 7 20, p. 1.

1

(2)  OL L 250, 2008 9 18, p. 1.

2

(3)  COM(2002) 511, 2002 9 19.

3

(4)  OL L 327, 2000 12 22, p. 1.

4

(5)  OL L 164, 2008 6 25, p. 19.

5

(6)  OL L 364, 2006 12 20, p. 5.

6

(7)  OL L 139, 2004 4 30, p. 1.

7

(8)  OL L 139, 2004 4 30, p. 55.

8

(9)  OL L 139, 2004 4 30, p. 206.

9

(10)  OL L 175, 1985 7 5, p. 40.

10

(11)  OL L 206, 1992 7 22, p. 7.

11

(12)  OL L 103, 1979 4 25, p. 1.

12

(13)  OL L 147, 2001 5 31, p. 1.

13

(14)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59.

14

(15)  OL L 273, 2002 10 10, p. 1.

15

(16)  Ad hoc ekspertų grupės rekomendacija „Žuvų pašarai ir valymo medžiagos ekologiškai auginant jūros dumblius ir akvakultūros gyvūnus“, 2008 11 20, www.organic-farming.europa.eu

16

Ad hoc

(17)  OL L 328, 2006 11 24, p. 14.

17

(18)  OL L 164, 2008 6 25, p. 19.

18

(19)  OL L 327, 2000 12 22, p. 1.

19

(20)  OL L 168, 2007 6 28, p. 1.“

20

(21)  OL L 175, 1985 7 5, p. 40.“

21

(22)  OL L 206, 1992 7 22, p. 7.“

22

---

PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 889/2008 priedai iš dalies keičiami taip:

| 1) | I priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | Antraštė pakeičiama taip:

  „Trąšos, dirvos gerinimo priemonės ir maistingosios medžiagos, minimos 3 straipsnio 1 dalyje ir 6d straipsnio 2 dalyje“; |
| --- | --- | --- |

1)

I priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

Antraštė pakeičiama taip:

„Trąšos, dirvos gerinimo priemonės ir maistingosios medžiagos, minimos 3 straipsnio 1 dalyje ir 6d straipsnio 2 dalyje“;

| b) | Lentelės antraštinė ir pirmoji eilutės pakeičiamos taip:







  „Leidimas | Pavadinimas
  Sudėtiniai produktai arba produktai, kuriuos sudaro tik šios medžiagos | Apibūdinimas, sudėties reikalavimai, naudojimo sąlygos |
| --- | --- | --- | --- |
| A | Gyvūnų mėšlas | Produktai, sudaryti iš gyvūnų ekskrementų mišinio ir augmenijos (pakratai)
  Medžiagos, gautos pramoninės žemdirbystės būdu, draudžiamos“ |

b)

Lentelės antraštinė ir pirmoji eilutės pakeičiamos taip:

„Leidimas

Pavadinimas

Sudėtiniai produktai arba produktai, kuriuos sudaro tik šios medžiagos

Apibūdinimas, sudėties reikalavimai, naudojimo sąlygos

A

Gyvūnų mėšlas

Produktai, sudaryti iš gyvūnų ekskrementų mišinio ir augmenijos (pakratai)

Medžiagos, gautos pramoninės žemdirbystės būdu, draudžiamos“

| c) | Lentelės vienuoliktosios eilutės paskutinis langelis pakeičiamas taip:
  „Kailyje didžiausia chromo (VI) sausosios medžiagos koncentracija mg/kg: 0.“; |
| --- | --- |

c)

Lentelės vienuoliktosios eilutės paskutinis langelis pakeičiamas taip:

„Kailyje didžiausia chromo (VI) sausosios medžiagos koncentracija mg/kg: 0.“;

| 2) | III priedas iš dalies keičiamas taip:
  Į 1 skirsnio šeštąją eilutę apie penimas kiaules įtraukiamas ketvirtasis įrašas:







  „Virš 110 kg | 1,5 | 1,2“ |
| --- | --- | --- | --- |

2)

III priedas iš dalies keičiamas taip:

Į 1 skirsnio šeštąją eilutę apie penimas kiaules įtraukiamas ketvirtasis įrašas:

„Virš 110 kg

1,5

1,2“

| 3) | V priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | antraštė pakeičiama taip:

  „Pašarinės žaliavos, nurodytos 22 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse, 25k straipsnio 1 dalies d punkte ir 25m straipsnio 1 dalyje“; |
| --- | --- | --- |

3)

V priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

antraštė pakeičiama taip:

„Pašarinės žaliavos, nurodytos 22 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse, 25k straipsnio 1 dalies d punkte ir 25m straipsnio 1 dalyje“;

| b) | 2.2 skirsnio ketvirtoji įtrauka pakeičiama taip:






  „— | tirpūs arba netirpūs hidrolizatai ir proteolizatai, gauti veikiant fermentais, skiriami tik akvakultūros gyvūnams ir jauniems gyvuliams.“; |
| --- | --- | --- |

b)

2.2 skirsnio ketvirtoji įtrauka pakeičiama taip:

„—

tirpūs arba netirpūs hidrolizatai ir proteolizatai, gauti veikiant fermentais, skiriami tik akvakultūros gyvūnams ir jauniems gyvuliams.“;

| c) | Į 2.2 skirsnį įterpiama ši įtrauka:






  „— | Vėžiagyvių miltai“; |
| --- | --- | --- |

c)

Į 2.2 skirsnį įterpiama ši įtrauka:

„—

Vėžiagyvių miltai“;

| 4) | VI priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | Antraštė pakeičiama taip:

  „Pašarų priedai ir tam tikros gyvūnų mitybai naudojamos medžiagos, minimos 22 straipsnio 4 dalyje ir 25m straipsnio 2 dalyje“; |
| --- | --- | --- |

4)

VI priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

Antraštė pakeičiama taip:

„Pašarų priedai ir tam tikros gyvūnų mitybai naudojamos medžiagos, minimos 22 straipsnio 4 dalyje ir 25m straipsnio 2 dalyje“;

| b) | 1.1 skirsnio a punkto antroji įtrauka pakeičiama taip:






  „— | monogastriniams ir akvakultūros gyvūnams skirti sintetiniai vitaminai, visiškai atitinkantys natūralius;“; |
| --- | --- | --- |

b)

1.1 skirsnio a punkto antroji įtrauka pakeičiama taip:

„—

monogastriniams ir akvakultūros gyvūnams skirti sintetiniai vitaminai, visiškai atitinkantys natūralius;“;

| c) | 1.3 skirsnis keičiamas taip:






  i) | b punktas pakeičiamas taip:
  „b)   Antioksidantai







  E306 | — | E 306 natūralios kilmės tokoferoliu praturtinti ekstraktai, naudojami kaip antioksidantai, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

1.3 skirsnis keičiamas taip:

i)

b punktas pakeičiamas taip:

„b)   Antioksidantai

E306

—

E 306 natūralios kilmės tokoferoliu praturtinti ekstraktai, naudojami kaip antioksidantai,

| — | natūralūs antioksidantai (naudoti tik akvakultūros pašarams)“; |
| --- | --- |

—

natūralūs antioksidantai (naudoti tik akvakultūros pašarams)“;

| ii) | po d punkto įterpiamas šis punktas:
  „e)   emulsikliai ir stabilizatoriai:

  iš ekologiškų šaltinių gautas lecitinas (naudoti tik akvakultūros pašarams)“; |
| --- | --- |

ii)

po d punkto įterpiamas šis punktas:

„e)   emulsikliai ir stabilizatoriai:

iš ekologiškų šaltinių gautas lecitinas (naudoti tik akvakultūros pašarams)“;

| 5) | VII priedas pakeičiamas taip:

  „VII PRIEDAS

  Valymo ir dezinfekavimo produktai







  1. | 23 straipsnio 4 dalyje nurodyti produktai, naudojami valant ir dezinfekuojant gyvulininkystės gamybos pastatus ir įrenginius:






  — | kalio ir natrio muilas, |
| --- | --- | --- | --- |

5)

VII priedas pakeičiamas taip:

„VII PRIEDAS

Valymo ir dezinfekavimo produktai

1.

23 straipsnio 4 dalyje nurodyti produktai, naudojami valant ir dezinfekuojant gyvulininkystės gamybos pastatus ir įrenginius:

—

kalio ir natrio muilas,

| — | vanduo ir garai, |
| --- | --- |

—

vanduo ir garai,

| — | kalkių pienas, |
| --- | --- |

—

kalkių pienas,

| — | kalkės, |
| --- | --- |

—

kalkės,

| — | negesintos kalkės, |
| --- | --- |

—

negesintos kalkės,

| — | natrio hipochloridas (pvz., kaip skystas baliklis), |
| --- | --- |

—

natrio hipochloridas (pvz., kaip skystas baliklis),

| — | kaustinė soda, |
| --- | --- |

—

kaustinė soda,

| — | kalio šarmas, |
| --- | --- |

—

kalio šarmas,

| — | vandenilio peroksidas, |
| --- | --- |

—

vandenilio peroksidas,

| — | natūralios augalų esencijos, |
| --- | --- |

—

natūralios augalų esencijos,

| — | citrinų, peracto rūgštis, skruzdžių, pieno, oksalo ir acto rūgštis, |
| --- | --- |

—

citrinų, peracto rūgštis, skruzdžių, pieno, oksalo ir acto rūgštis,

| — | alkoholis, |
| --- | --- |

—

alkoholis,

| — | nitritinė rūgštis (pieninių įrenginiams), |
| --- | --- |

—

nitritinė rūgštis (pieninių įrenginiams),

| — | fosforo rūgštis (pieninių įrenginiams), |
| --- | --- |

—

fosforo rūgštis (pieninių įrenginiams),

| — | formaldehidas, |
| --- | --- |

—

formaldehidas,

| — | valymo ir dezinfekavimo produktai, skirti karvių speniams ir melžimo įrenginiams, |
| --- | --- |

—

valymo ir dezinfekavimo produktai, skirti karvių speniams ir melžimo įrenginiams,

| — | natrio karbonatas. |
| --- | --- |

—

natrio karbonatas.

| 2. | Auginant akvakultūros gyvūnus ir jūros dumblius naudojami 6e straipsnio 2 dalyje, 25s straipsnio 2 dalyje ir 29a straipsnyje nurodyti valymo ir dezinfekavimo produktai. |
| --- | --- |

2.

Auginant akvakultūros gyvūnus ir jūros dumblius naudojami 6e straipsnio 2 dalyje, 25s straipsnio 2 dalyje ir 29a straipsnyje nurodyti valymo ir dezinfekavimo produktai.

| 2.1. | Medžiagos, naudojamos įrangai ir įrengimams valyti ir dezinfekuoti, kai juose nėra akvakultūros gyvūnų:






  — | ozonas, |
| --- | --- | --- |

2.1.

Medžiagos, naudojamos įrangai ir įrengimams valyti ir dezinfekuoti, kai juose nėra akvakultūros gyvūnų:

—

ozonas,

| — | natrio chloridas, |
| --- | --- |

—

natrio chloridas,

| — | natrio hipochloritas, |
| --- | --- |

—

natrio hipochloritas,

| — | kalcio hipochloritas, |
| --- | --- |

—

kalcio hipochloritas,

| — | kalkės (CaO, kalcio oksidas), |
| --- | --- |

—

kalkės (CaO, kalcio oksidas),

| — | kaustinė soda, |
| --- | --- |

—

kaustinė soda,

| — | alkoholis, |
| --- | --- |

—

alkoholis,

| — | vandenilio peroksidas, |
| --- | --- |

—

vandenilio peroksidas,

| — | organinės rūgštys (acto rūgštis, pieno rūgštis, citrinų rūgštis), |
| --- | --- |

—

organinės rūgštys (acto rūgštis, pieno rūgštis, citrinų rūgštis),

| — | humuso rūgštys, |
| --- | --- |

—

humuso rūgštys,

| — | peroksiacto rūgštys, |
| --- | --- |

—

peroksiacto rūgštys,

| — | jodoforai, |
| --- | --- |

—

jodoforai,

| — | vario sulfatas – tik iki 2015 m. gruodžio 31 d., |
| --- | --- |

—

vario sulfatas – tik iki 2015 m. gruodžio 31 d.,

| — | kalio permanganatas, |
| --- | --- |

—

kalio permanganatas,

| — | peracto ir peroksioktano rūgštys, |
| --- | --- |

—

peracto ir peroksioktano rūgštys,

| — | arbatmedžio sėklų išspaudos iš laukinių kamelijų sėklų (naudoti tik auginant krevetes). |
| --- | --- |

—

arbatmedžio sėklų išspaudos iš laukinių kamelijų sėklų (naudoti tik auginant krevetes).

| 2.2. | Ribotas medžiagų, kurias galima naudoti, kai yra akvakultūros gyvūnų, sąrašas:






  — | klintys (kalcio karbonatas) pH kontroliuoti, |
| --- | --- | --- |

2.2.

Ribotas medžiagų, kurias galima naudoti, kai yra akvakultūros gyvūnų, sąrašas:

—

klintys (kalcio karbonatas) pH kontroliuoti,

| — | dolomitas pH koreguoti (naudoti tik auginant krevetes)“; |
| --- | --- |

—

dolomitas pH koreguoti (naudoti tik auginant krevetes)“;

| 6) | VIII priedo A skirsnyje pateikta lentelė iš dalies keičiama taip:






  a) | po ketvirtosios eilutės įterpiama ši eilutė:










  „B | E 223 | Natrio metadisulfitas | | X | Vėžiagyviai (2)“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

6)

VIII priedo A skirsnyje pateikta lentelė iš dalies keičiama taip:

a)

po ketvirtosios eilutės įterpiama ši eilutė:

„B

E 223

Natrio metadisulfitas

X

Vėžiagyviai (2)“

2

| b) | po keturioliktosios eilutės įterpiama ši eilutė:










  „B | E 330 | Citrinų rūgštis | | X | Vėžiagyviai ir moliuskai (2)“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

po keturioliktosios eilutės įterpiama ši eilutė:

„B

E 330

Citrinų rūgštis

X

Vėžiagyviai ir moliuskai (2)“

2

| 7) | XII priedas pakeičiamas taip:

  „PRIEDAS XII

  Patvirtinamųjų dokumentų, skirtų ūkio subjektui pagal Reglamento (EB) Nr. 834/2007 29 straipsnio 1 dalį, pavyzdys, minimas šio reglamento 68 straipsnyje |
| --- | --- |

7)

XII priedas pakeičiamas taip:

„PRIEDAS XII

Patvirtinamųjų dokumentų, skirtų ūkio subjektui pagal Reglamento (EB) Nr. 834/2007 29 straipsnio 1 dalį, pavyzdys, minimas šio reglamento 68 straipsnyje

Image

| 8) | Po XIII priedo įterpiamas šis XIIIa priedas:

  „XIIIa PRIEDAS

  1   skirsnis

  Gėlame vandenyje ekologiškai auginamos lašišinės žuvys:
  Šlakiai (Salmo trutta) – vaivorykštiniai upėtakiai (Oncorhynchus mykiss) – amerikinės palijos (Salvelinus fontinalis) – atlantinės lašišos (Salmo salar) – arktinės palijos (Salvelinus alpinus) – europiniai kiršliai (Thymallus thymallus) – amerikiniai ežeriniai upėtakiai (Salvelinus namaycush) – dunojinės lašišos (Hucho hucho)






  Auginimo sistema | Ilgalaikės ūkio auginimo sistemos turi būti aprūpinamos iš atvirų sistemų. Srovės greitis turi būti toks, kad mažiausiai 60 % vandens būtų prisotinta deguonimi, kad auginamos žuvys jaustųsi gerai, ir kad nuotekos iš ūkio būtų pašalinamos. |
| --- | --- | --- |
| Didžiausias suleidimo tankumas | Lašišinių žuvų rūšių, kurios neišvardytos toliau – 15 kg/m3.
  Atlantinių lašišų – 20 kg/m3.
  Šlakių ir vaivorykštinių upėtakių – 25 kg/m3.
  Arktinių palijų – 20 kg/m3. |

8)

Po XIII priedo įterpiamas šis XIIIa priedas:

„XIIIa PRIEDAS

1   skirsnis

Gėlame vandenyje ekologiškai auginamos lašišinės žuvys:

Šlakiai (Salmo trutta) – vaivorykštiniai upėtakiai (Oncorhynchus mykiss) – amerikinės palijos (Salvelinus fontinalis) – atlantinės lašišos (Salmo salar) – arktinės palijos (Salvelinus alpinus) – europiniai kiršliai (Thymallus thymallus) – amerikiniai ežeriniai upėtakiai (Salvelinus namaycush) – dunojinės lašišos (Hucho hucho)

Auginimo sistema

Ilgalaikės ūkio auginimo sistemos turi būti aprūpinamos iš atvirų sistemų. Srovės greitis turi būti toks, kad mažiausiai 60 % vandens būtų prisotinta deguonimi, kad auginamos žuvys jaustųsi gerai, ir kad nuotekos iš ūkio būtų pašalinamos.

Didžiausias suleidimo tankumas

Lašišinių žuvų rūšių, kurios neišvardytos toliau – 15 kg/m3.

Atlantinių lašišų – 20 kg/m3.

Šlakių ir vaivorykštinių upėtakių – 25 kg/m3.

Arktinių palijų – 20 kg/m3.

2   skirsnis

Jūros vandenyje ekologiškai auginamos lašišinės žuvys:

Atlantinės lašišos (Salmo salar), šlakiai (Salmo trutta) – vaivorykštiniai upėtakiai (Oncorhynchus mykiss).

| Didžiausias suleidimo tankumas | Tinkliniuose aptvaruose – 10 kg/m3. |
| --- | --- |

Didžiausias suleidimo tankumas

Tinkliniuose aptvaruose – 10 kg/m3.

3   skirsnis

Ekologiškai auginamos atlantinės menkės (Gadus morhua) ir kitos menkinės žuvys, paprastieji vilkešeriai (Dicentrarchus labrax), auksaspalviai sparai (Sparus aurata), paprastieji sidabriniai kupriai (Argyrosomus regius), paprastieji otai (Psetta maxima [= Scopthalmus maximux]), paprastieji pagrai (Pagrus pagrus [= Sparus pagrus]), raudonieji kupriai (Sciaenops ocellatus) ir kiti jūriniai karosai (Sparidae), paprastosios triušiažuvės (Siganus spp).

| Auginimo sistema | Atviroje jūroje įrengtos atskyrimo sistemos (tinkliniai aptvarai ir (arba) varžos), kur nedideliu greičiu teka jūros srovė, kad žuvys jaustųsi kuo geriau, arba sausumoje įrengtos atviros sistemos. |
| --- | --- |
| Didžiausias suleidimo tankumas | Žuvų, išskyrus paprastuosius otus – 15 kg/m3.
  Paprastųjų otų – 25 kg/m2. |

Auginimo sistema

Atviroje jūroje įrengtos atskyrimo sistemos (tinkliniai aptvarai ir (arba) varžos), kur nedideliu greičiu teka jūros srovė, kad žuvys jaustųsi kuo geriau, arba sausumoje įrengtos atviros sistemos.

Didžiausias suleidimo tankumas

Žuvų, išskyrus paprastuosius otus – 15 kg/m3.

Paprastųjų otų – 25 kg/m2.

4   skirsnis

Potvynių ir atoslūgių užliejamuose plotuose įrengtuose tvenkiniuose ir pakrantės lagūnose ekologiškai auginami paprastieji vilkešeriai, paprastieji sidabriniai kupriai, spalvotosios ir paprastosios kefalės (Liza, Mugil) ir unguriai (Anguilla spp).

| Atskyrimo sistema | Tradicinės druskos įdubos, pertvarkytos į akvakultūros gamybos vienetus, ir panašūs potvynių ir atoslūgių užliejamuose plotuose esantys tvenkiniai. |
| --- | --- |
| Auginimo sistema | Siekiant užtikrinti gyvūnų gerovę, vanduo turi būti tinkamai atnaujinamas.
  Ne mažiau kaip 50 % užtvankų turi būti apaugusios augalais.
  Šlapžemėse reikia įrengti valymui skirtus tvenkinius. |
| Didžiausias suleidimo tankumas | 4 kg/m3. |

Atskyrimo sistema

Tradicinės druskos įdubos, pertvarkytos į akvakultūros gamybos vienetus, ir panašūs potvynių ir atoslūgių užliejamuose plotuose esantys tvenkiniai.

Auginimo sistema

Siekiant užtikrinti gyvūnų gerovę, vanduo turi būti tinkamai atnaujinamas.

Ne mažiau kaip 50 % užtvankų turi būti apaugusios augalais.

Šlapžemėse reikia įrengti valymui skirtus tvenkinius.

Didžiausias suleidimo tankumas

4 kg/m3.

5   skirsnis

Gėlame vandenyje ekologiškai auginami eršketai.

Atitinkamos rūšys: eršketinių (Acipenser) šeimos žuvys.

| Auginimo sistema | Vandens srautas kiekviename auginimo vienete yra pakankamas gyvūnų gerovei užtikrinti.
  Ištekantis vanduo turi būti tokios pat kokybės kaip įtekantis. |
| --- | --- |
| Didžiausias suleidimo tankumas | 30 kg/m3 |

Auginimo sistema

Vandens srautas kiekviename auginimo vienete yra pakankamas gyvūnų gerovei užtikrinti.

Ištekantis vanduo turi būti tokios pat kokybės kaip įtekantis.

Didžiausias suleidimo tankumas

30 kg/m3

6   skirsnis

Vidaus vandenyse ekologiškai auginamos žuvys.

Atitinkamos rūšys: Karpinės (Cyprinidae) ir kitos mišriosios žuvivaisos prasme panašios rūšys, įskaitant ešerius, lydekas, šamus, sykines žuvis ir eršketus.

| Auginimo sistema | Žuvininkystės tvenkiniai, kurie yra periodiškai visiškai nusausinami, ir ežerai. Ežeruose turi būti vykdoma tik ekologinė gamyba, įskaitant augalų auginimą sausuose plotuose.
  Ten, kur žuvys sugaunamos, reikia įrengti švaraus vandens įtekėjimo konstrukciją, kuri būtų tokio dydžio, kad žuvys jaustųsi kuo geriau. Sugautos užaugintos žuvys turi būti laikomos švariame vandenyje.
  Tvenkiniai ir ežerai tręšiami organinėmis ir mineralinėmis trąšomis pagal Reglamento (EB) Nr. 889/2008 I priedą, naudojant ne daugiau kaip 20 kg azoto vienam hektarui.
  Draudžiama naudoti sintetines chemines medžiagas hidrofitams ir augalams vandenyse, kur auginamos žuvys, kontroliuoti.
  Natūralios augmenijos plotai aplink vidaus vandens telkinius išlaikomi kaip apsaugos zona, atskirianti nuo žemės plotų, kuriuose neauginama pagal ekologinės akvakultūros taisykles.
  Mišriosios žuvivaisos būdu suaugusias žuvis auginti galima tik jei tinkamai laikomasi šiose specifikacijose kitoms ežeruose gyvenančioms žuvims nustatytų kriterijų. |
| --- | --- |
| Išaugintų žuvų kiekis | Bendras vienos rūšies žuvų produkcijos kiekis ribojamas iki 1 500 kg žuvies iš hektaro per metus. |

Auginimo sistema

Žuvininkystės tvenkiniai, kurie yra periodiškai visiškai nusausinami, ir ežerai. Ežeruose turi būti vykdoma tik ekologinė gamyba, įskaitant augalų auginimą sausuose plotuose.

Ten, kur žuvys sugaunamos, reikia įrengti švaraus vandens įtekėjimo konstrukciją, kuri būtų tokio dydžio, kad žuvys jaustųsi kuo geriau. Sugautos užaugintos žuvys turi būti laikomos švariame vandenyje.

Tvenkiniai ir ežerai tręšiami organinėmis ir mineralinėmis trąšomis pagal Reglamento (EB) Nr. 889/2008 I priedą, naudojant ne daugiau kaip 20 kg azoto vienam hektarui.

Draudžiama naudoti sintetines chemines medžiagas hidrofitams ir augalams vandenyse, kur auginamos žuvys, kontroliuoti.

Natūralios augmenijos plotai aplink vidaus vandens telkinius išlaikomi kaip apsaugos zona, atskirianti nuo žemės plotų, kuriuose neauginama pagal ekologinės akvakultūros taisykles.

Mišriosios žuvivaisos būdu suaugusias žuvis auginti galima tik jei tinkamai laikomasi šiose specifikacijose kitoms ežeruose gyvenančioms žuvims nustatytų kriterijų.

Išaugintų žuvų kiekis

Bendras vienos rūšies žuvų produkcijos kiekis ribojamas iki 1 500 kg žuvies iš hektaro per metus.

7   skirsnis

Ekologiškai auginamos šakotažiaunės krevetės ir gėlavandenės krevetės (Macrobrachium sp.)

| Gamybos vieneto (-ų) įrengimas | Vieta – sterilūs molingi plotai, kad būtų sumažintas tvenkinio įrengimo poveikis aplinkai. Įrengiamuose tvenkiniuose turi būti natūralaus molio. Negalima naikinti mangrovių. |
| --- | --- |
| Pereinamasis laikotarpis | Šeši mėnesiai kiekvienam tvenkiniui; tai atitinka auginamos krevetės įprastą gyvenimo trukmę. |
| Veislinių vandens gyvūnų kilmė | Ne mažiau kaip pusė veislinių vandens gyvūnų aklimatizuojami po trejų veiklos metų. Likę turi būti patogenais neužkrėsti laukiniai veisliniai vandens gyvūnai, gauti tausojančios žuvininkystės būdu. Turi būti atliktas privalomas pirmos ir antros kartos gyvūnų patikrinimas prieš jiems patenkant į ūkį. |
| Akies stiebelio pašalinimas | Draudžiamas. |
| Didžiausias auginamų krevečių suleidimo tankumas ir produkcijos apribojimai | Įveisimas: ne daugiau kaip 22 nebe lervos stadijos krevečių kvadratiniame metre.
  Didžiausia momentinė biomasė: 240 g/m2. |

Gamybos vieneto (-ų) įrengimas

Vieta – sterilūs molingi plotai, kad būtų sumažintas tvenkinio įrengimo poveikis aplinkai. Įrengiamuose tvenkiniuose turi būti natūralaus molio. Negalima naikinti mangrovių.

Pereinamasis laikotarpis

Šeši mėnesiai kiekvienam tvenkiniui; tai atitinka auginamos krevetės įprastą gyvenimo trukmę.

Veislinių vandens gyvūnų kilmė

Ne mažiau kaip pusė veislinių vandens gyvūnų aklimatizuojami po trejų veiklos metų. Likę turi būti patogenais neužkrėsti laukiniai veisliniai vandens gyvūnai, gauti tausojančios žuvininkystės būdu. Turi būti atliktas privalomas pirmos ir antros kartos gyvūnų patikrinimas prieš jiems patenkant į ūkį.

Akies stiebelio pašalinimas

Draudžiamas.

Didžiausias auginamų krevečių suleidimo tankumas ir produkcijos apribojimai

Įveisimas: ne daugiau kaip 22 nebe lervos stadijos krevečių kvadratiniame metre.

Didžiausia momentinė biomasė: 240 g/m2.

8   skirsnis

Moliuskai ir dygiaodžiai

| Auginimo sistemos | Ilgi lynai, plaustai, dugno kultūra, tinkliniai maišai, varžos, padėklai, tinkleliai, poliai (pranc. bouchot) ir kitos atskyrimo sistemos.
  Auginant midijas ant plaustų, lynų skaičius neviršija vieno lyno viename paviršiaus ploto kvadratiniame metre. Lyno ilgis neviršija 20 metrų. Vieno auginimo ciklo metu lynai neretinami, bet lynus leidžiama pradiniame etape skirstyti taip, kad nebūtų didinamas gyvūnų suleidimo tankumas. |
| --- | --- |

Auginimo sistemos

Ilgi lynai, plaustai, dugno kultūra, tinkliniai maišai, varžos, padėklai, tinkleliai, poliai (pranc. bouchot) ir kitos atskyrimo sistemos.

Auginant midijas ant plaustų, lynų skaičius neviršija vieno lyno viename paviršiaus ploto kvadratiniame metre. Lyno ilgis neviršija 20 metrų. Vieno auginimo ciklo metu lynai neretinami, bet lynus leidžiama pradiniame etape skirstyti taip, kad nebūtų didinamas gyvūnų suleidimo tankumas.

9   skirsnis

Gėlavandenės atogrąžų žuvys: pienžuvės (Chanos chanos), tilapijos (Oreochromis sp.) ir siamo šamai (Pangasius sp.).

| Auginimo sistemos | Tvenkiniai ir tinklinės varžos. |
| --- | --- |
| Didžiausias suleidimo tankumas | Pangasijai (Pangasius) – 10 kg/m3.
  Tilapijos (Oreochromis) – 20 kg/m3. |

Auginimo sistemos

Tvenkiniai ir tinklinės varžos.

Didžiausias suleidimo tankumas

Pangasijai (Pangasius) – 10 kg/m3.

Tilapijos (Oreochromis) – 20 kg/m3.

10   skirsnis

Kitos akvakultūros gyvūnų rūšys – nėra.“

---

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 204/35 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 204/35

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 711/2009

2009 m. rugpjūčio 4 d.

kuriuo uždraudžiama su Portugalijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti didžiaakes siūlapelekes vėgėles VIII ir IX zonų Bendrijos vandenyse ir vandenyse, į kuriuos trečiosios valstybės neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (1), ypač į jo 26 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (2), ypač į jo 21 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | 2008 m. lapkričio 28 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1359/2008, nustatančiu Bendrijos žvejybos laivams taikomas tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių 2009 m. ir 2010 m. žvejybos galimybes (3), nustatomos kvotos 2009 ir 2010 metams. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. lapkričio 28 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1359/2008, nustatančiu Bendrijos žvejybos laivams taikomas tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių 2009 m. ir 2010 m. žvejybos galimybes (3), nustatomos kvotos 2009 ir 2010 metams.

| (2) | Remiantis Komisijai pateikta informacija, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2009 metams skirtą kvotą. |
| --- | --- |

(2)

Remiantis Komisijai pateikta informacija, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2009 metams skirtą kvotą.

| (3) | Todėl būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti tų išteklių žuvis, |
| --- | --- |

(3)

Todėl būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti tų išteklių žuvis,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodytai valstybei narei 2009 metams skirta tame priede nurodytų išteklių žvejybos kvota laikoma išnaudota nuo tame priede nustatytos dienos.

2 straipsnis

Draudimas

Nuo šio reglamento priede nustatytos dienos laivams, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, uždraudžiama žvejoti tame priede nurodytų išteklių žuvis. Po nurodytos dienos draudžiama laivuose laikyti, perkrauti arba iškrauti tokių laivų sužvejotas minėtų išteklių žuvis.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. rugpjūčio 4 d.

Komisijos vardu

Fokion FOTIADIS

Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinis direktorius

---

(1)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59.

1

(2)  OL L 261, 1993 10 20, p. 1.

2

(3)  OL L 352, 2008 12 31, p. 1.

3

---

PRIEDAS

| Nr. | 1/DSS |
| --- | --- |
| Valstybė narė | PRT |
| Ištekliai | GFB/89- |
| Rūšis | Didžiaakė siūlapelekė vėgėlė (Phycis blennoides) |
| Zona | VIII ir IX zonų Bendrijos vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios valstybės neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai |
| Data | 2009 m. liepos 15 d. |

Nr.

1/DSS

Valstybė narė

PRT

Ištekliai

GFB/89-

Rūšis

Didžiaakė siūlapelekė vėgėlė (Phycis blennoides)

Zona

VIII ir IX zonų Bendrijos vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios valstybės neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

Data

2009 m. liepos 15 d.

---

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 204/37 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 204/37

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 712/2009

2009 m. rugpjūčio 5 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (EB) Nr. 945/2008 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2008–2009 prekybos metais

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2006 m. birželio 30 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 951/2006, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 įgyvendinimo taisykles dėl prekybos su trečiosiomis šalimis cukraus sektoriuje (2), ypač į jo 36 straipsnio, 2 dalies antros pastraipos antrąjį sakinį,

kadangi:

| (1) | Tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2008–2009 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 945/2008 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos reglamentu (EB) Nr. 685/2009 (4). |
| --- | --- |

(1)

Tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2008–2009 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 945/2008 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos reglamentu (EB) Nr. 685/2009 (4).

| (2) | Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas, |
| --- | --- |

(2)

Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 951/2006 36 straipsnyje išvardytiems produktams taikomos tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2008–2009 prekybos metams, numatyti Reglamente (EB) Nr. 945/2008, yra iš dalies pakeičiami ir nurodomi šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2009 m. rugpjūčio 6 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. rugpjūčio 5 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 178, 2006 7 1, p. 24.

2

(3)  OL L 258, 2008 9 26, p. 56.

3

(4)  OL L 197, 2009 7 29, p. 65.

4

---

PRIEDAS

Iš dalies pakeisti baltojo cukraus, žaliavinio cukraus ir produktų, kurių KN kodas yra 1702 90 95 tipinių kainų ir papildomų importo muitų dydžiai, taikomi nuo 2009 m. rugpjūčio 6 d.

| (EUR) |
| --- |
| KN kodas | Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto | Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto |
| 1701 11 10 (1) | 32,58 | 1,51 |
| 1701 11 90 (1) | 32,58 | 5,24 |
| 1701 12 10 (1) | 32,58 | 1,38 |
| 1701 12 90 (1) | 32,58 | 4,83 |
| 1701 91 00 (2) | 35,60 | 7,43 |
| 1701 99 10 (2) | 35,60 | 3,66 |
| 1701 99 90 (2) | 35,60 | 3,66 |
| 1702 90 95 (3) | 0,36 | 0,31 |

(EUR)

KN kodas

Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto

Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto

1701 11 10 (1)

32,58

1,51

1701 11 90 (1)

32,58

5,24

1701 12 10 (1)

32,58

1,38

1701 12 90 (1)

32,58

4,83

1701 91 00 (2)

35,60

7,43

1701 99 10 (2)

35,60

3,66

1701 99 90 (2)

35,60

3,66

1702 90 95 (3)

0,36

0,31

---

(1)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo III dalyje.

(2)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo II dalyje.

(3)  Nustatoma už kiekvieną proc. sacharozės kiekio.

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 204/39 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 204/39

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2009 m. rugpjūčio 5 d.

iš dalies keičiantis Sprendimo 2003/467/EB nuostatas dėl paskelbimo, kad tam tikrose valstybėse narėse ir jų regionuose oficialiai nenustatyta galvijų bruceliozė

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 6086)

(Tekstas svarbus EEE)

(2009/600/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1964 m. birželio 26 d. Tarybos direktyvą 64/432/EEB dėl gyvūnų sveikatos problemų, turinčių įtakos Bendrijos vidaus prekybai galvijais ir kiaulėmis (1), ypač į jos A priedo II skyriaus 7 punktą,

kadangi:

| (1) | Direktyvoje 64/432/EEB nustatyta, kad gali būti paskelbta, jog valstybėje narėje arba jos dalyje galvijų bruceliozė oficialiai nenustatyta, jeigu galvijų bandos atitinka tam tikras toje direktyvoje nustatytas sąlygas. |
| --- | --- |

(1)

Direktyvoje 64/432/EEB nustatyta, kad gali būti paskelbta, jog valstybėje narėje arba jos dalyje galvijų bruceliozė oficialiai nenustatyta, jeigu galvijų bandos atitinka tam tikras toje direktyvoje nustatytas sąlygas.

| (2) | Valstybių narių regionų, kuriuose nebuvo nustatyta galvijų bruceliozė, sąrašai pateikti 2003 m. birželio 23 d. Komisijos sprendime 2003/467/EB, nustatančiame tam tikrose valstybėse narėse ar valstybių narių regionuose, kuriuose oficialiai nenustatytos tuberkuliozė, bruceliozė ir enzootinė galvijų leukozė, galvijų bandų statusą (2). |
| --- | --- |

(2)

Valstybių narių regionų, kuriuose nebuvo nustatyta galvijų bruceliozė, sąrašai pateikti 2003 m. birželio 23 d. Komisijos sprendime 2003/467/EB, nustatančiame tam tikrose valstybėse narėse ar valstybių narių regionuose, kuriuose oficialiai nenustatytos tuberkuliozė, bruceliozė ir enzootinė galvijų leukozė, galvijų bandų statusą (2).

| (3) | Airija ir Lenkija pateikė Komisijai dokumentus, kuriais įrodoma, kad visoje šalių teritorijoje laikomasi atitinkamų Direktyvoje 64/432/EEB nustatytų sąlygų, kad būtų galima paskelbti, jog šiose valstybėse narėse galvijų bruceliozė oficialiai nenustatyta. |
| --- | --- |

(3)

Airija ir Lenkija pateikė Komisijai dokumentus, kuriais įrodoma, kad visoje šalių teritorijoje laikomasi atitinkamų Direktyvoje 64/432/EEB nustatytų sąlygų, kad būtų galima paskelbti, jog šiose valstybėse narėse galvijų bruceliozė oficialiai nenustatyta.

| (4) | Įvertinus Airijos ir Lenkijos pateiktus dokumentus, reikėtų paskelbti, kad visoje šių valstybių narių teritorijoje galvijų bruceliozė oficialiai nenustatyta. |
| --- | --- |

(4)

Įvertinus Airijos ir Lenkijos pateiktus dokumentus, reikėtų paskelbti, kad visoje šių valstybių narių teritorijoje galvijų bruceliozė oficialiai nenustatyta.

| (5) | Portugalija pateikė Komisijai dokumentus, kuriais įrodoma, kad Azorų salų autonominio regiono Fajalo ir Santa Marijos salose laikomasi atitinkamų Direktyvoje 64/432/EEB numatytų sąlygų, kad būtų galima paskelbti, jog šiose Portugalijos salose galvijų bruceliozė oficialiai nenustatyta. |
| --- | --- |

(5)

Portugalija pateikė Komisijai dokumentus, kuriais įrodoma, kad Azorų salų autonominio regiono Fajalo ir Santa Marijos salose laikomasi atitinkamų Direktyvoje 64/432/EEB numatytų sąlygų, kad būtų galima paskelbti, jog šiose Portugalijos salose galvijų bruceliozė oficialiai nenustatyta.

| (6) | Ispanija taip pat pateikė Komisijai dokumentus, kuriais įrodoma, kad Ispanijos Tenerifės Santa Kruso ir Las Palmaso provincijose laikomasi atitinkamų Direktyvoje 64/432/EEB numatytų sąlygų, kad būtų galima paskelbti, jog šiose Ispanijos provincijose galvijų bruceliozė oficialiai nenustatyta. |
| --- | --- |

(6)

Ispanija taip pat pateikė Komisijai dokumentus, kuriais įrodoma, kad Ispanijos Tenerifės Santa Kruso ir Las Palmaso provincijose laikomasi atitinkamų Direktyvoje 64/432/EEB numatytų sąlygų, kad būtų galima paskelbti, jog šiose Ispanijos provincijose galvijų bruceliozė oficialiai nenustatyta.

| (7) | Įvertinus Portugalijos ir Ispanijos pateiktus dokumentus, reikėtų paskelbti, kad minėtose šių valstybių narių salose ir provincijose galvijų bruceliozė oficialiai nenustatyta. |
| --- | --- |

(7)

Įvertinus Portugalijos ir Ispanijos pateiktus dokumentus, reikėtų paskelbti, kad minėtose šių valstybių narių salose ir provincijose galvijų bruceliozė oficialiai nenustatyta.

| (8) | Todėl Sprendimas 2003/467/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(8)

Todėl Sprendimas 2003/467/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.

| (9) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 2003/467/EB II priedas iš dalies keičiamas pagal šio sprendimo priedą.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2009 m. rugpjūčio 5 d.

Komisijos vardu

Androulla VASSILIOU

Komisijos narė

---

(1)  OL 121, 1964 7 29, p. 1977/64.

1

(2)  OL L 156, 2003 6 25, p. 74.

2

---

PRIEDAS

Sprendimo 2003/467/EB II priedas pakeičiamas taip:

„II PRIEDAS

1   SKYRIUS

Valstybės narės, kuriose bruceliozė oficialiai nenustatyta

| ISO kodas | Valstybė narė |
| --- | --- |
| BE | Belgija |
| CZ | Čekija |
| DK | Danija |
| DE | Vokietija |
| IE | Airija |
| FR | Prancūzija |
| LU | Liuksemburgas |
| NL | Nyderlandai |
| AT | Austrija |
| PL | Lenkija |
| SI | Slovėnija |
| SK | Slovakija |
| FI | Suomija |
| SE | Švedija |

ISO kodas

Valstybė narė

BE

Belgija

CZ

Čekija

DK

Danija

DE

Vokietija

IE

Airija

FR

Prancūzija

LU

Liuksemburgas

NL

Nyderlandai

AT

Austrija

PL

Lenkija

SI

Slovėnija

SK

Slovakija

FI

Suomija

SE

Švedija

2   SKYRIUS

Valstybių narių regionai, kuriuose bruceliozė oficialiai nenustatyta

Italijoje:

| — | Abrucų regionas: Peskaros provincija; |
| --- | --- |

—

Abrucų regionas: Peskaros provincija;

| — | Emilijos-Romanijos regionas: Bolonijos, Emilijos Redžo, Feraros, Forli-Čezenos, Modenos, Parmos, Pjačencos, Ravenos, Riminio provincijos; |
| --- | --- |

—

Emilijos-Romanijos regionas: Bolonijos, Emilijos Redžo, Feraros, Forli-Čezenos, Modenos, Parmos, Pjačencos, Ravenos, Riminio provincijos;

| — | Friulio Venecijos Džulijos regionas; |
| --- | --- |

—

Friulio Venecijos Džulijos regionas;

| — | Lacijaus regionas: Riečio provincija; |
| --- | --- |

—

Lacijaus regionas: Riečio provincija;

| — | Ligūrijos regionas: Imperijos, Savonos provincijos; |
| --- | --- |

—

Ligūrijos regionas: Imperijos, Savonos provincijos;

| — | Lombardijos regionas: Bergamo, Brešos, Komo, Kremonos, Leko, Lodžio, Mantujos, Milano, Pavijos, Sondrijaus, Varezės provincijos; |
| --- | --- |

—

Lombardijos regionas: Bergamo, Brešos, Komo, Kremonos, Leko, Lodžio, Mantujos, Milano, Pavijos, Sondrijaus, Varezės provincijos;

| — | Markės regionas; |
| --- | --- |

—

Markės regionas;

| — | Pjemonto regionas; |
| --- | --- |

—

Pjemonto regionas;

| — | Apulijos regionas: Brindizio provincija; |
| --- | --- |

—

Apulijos regionas: Brindizio provincija;

| — | Sardinijos regionas: Kaljario, Nuoro, Oristano, Sasario provincijos; |
| --- | --- |

—

Sardinijos regionas: Kaljario, Nuoro, Oristano, Sasario provincijos;

| — | Toskanos regionas; |
| --- | --- |

—

Toskanos regionas;

| — | Trentino-Alto Adidžės regionas: Bolzano, Trento provincijos; |
| --- | --- |

—

Trentino-Alto Adidžės regionas: Bolzano, Trento provincijos;

| — | Umbrijos regionas: Perudžos, Ternio provincijos; |
| --- | --- |

—

Umbrijos regionas: Perudžos, Ternio provincijos;

| — | Veneto regionas. |
| --- | --- |

—

Veneto regionas.

Portugalijoje:

| — | Azorų salų autonominis regionas: Fajalio, Flores, Grasiozos, Korvo, Piko, Santa Marijos salos. |
| --- | --- |

—

Azorų salų autonominis regionas: Fajalio, Flores, Grasiozos, Korvo, Piko, Santa Marijos salos.

Ispanijoje:

| — | Tenerifės Santa Kruso provincija; |
| --- | --- |

—

Tenerifės Santa Kruso provincija;

| — | Las Palmaso provincija. |
| --- | --- |

—

Las Palmaso provincija.

Jungtinėje Karalystėje:

| — | Didžioji Britanija: Anglija, Škotija, Velsas.“ |
| --- | --- |

—

Didžioji Britanija: Anglija, Škotija, Velsas.“

---

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 204/43 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 204/43

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2009 m. rugpjūčio 5 d.

kuriuo iš dalies keičiami Sprendimo 2004/233/EB I priedo įrašai, skirti Vokietijai, įtrauktai į laboratorijų, kurioms suteiktas leidimas tikrinti tam tikrų naminių mėsėdžių gyvūnų vakcinų nuo pasiutligės veiksmingumą, sąrašą

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 6105)

(Tekstas svarbus EEE)

(2009/601/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2000 m. kovo 20 d. Tarybos sprendimą 2000/258/EB dėl specialios institucijos, atsakingos už kriterijų, būtinų standartizuojant pasiutligės vakcinų veiksmingumo kontrolės serologinius tyrimus, nustatymą, skyrimo (1), ypač į jo 3 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Sprendimu 2000/258/EB Prancūzijos Agence Française de Sécurité Sanitaire des Aliments de Nancy laboratorija (Nansi AFSSA laboratorija) buvo paskirta specialia institucija, atsakinga už kriterijų, būtinų standartizuojant pasiutligės vakcinų veiksmingumo kontrolės serologinius tyrimus, nustatymą. |
| --- | --- |

(1)

Sprendimu 2000/258/EB Prancūzijos Agence Française de Sécurité Sanitaire des Aliments de Nancy laboratorija (Nansi AFSSA laboratorija) buvo paskirta specialia institucija, atsakinga už kriterijų, būtinų standartizuojant pasiutligės vakcinų veiksmingumo kontrolės serologinius tyrimus, nustatymą.

| (2) | Be to, tame sprendime nustatyta, kad Nansi AFSSA laboratorija privalo atsiųsti Komisijai Bendrijos laboratorijų, kurioms turi būti suteiktas leidimas atlikti šiuos serologinius tyrimus, sąrašą. Todėl Nansi AFSSA laboratorija taiko nustatytą kokybės tikrinimo procedūrą, siekdama įvertindama laboratorijas, prieš suteikiant joms leidimą atlikti serologinius tyrimus. |
| --- | --- |

(2)

Be to, tame sprendime nustatyta, kad Nansi AFSSA laboratorija privalo atsiųsti Komisijai Bendrijos laboratorijų, kurioms turi būti suteiktas leidimas atlikti šiuos serologinius tyrimus, sąrašą. Todėl Nansi AFSSA laboratorija taiko nustatytą kokybės tikrinimo procedūrą, siekdama įvertindama laboratorijas, prieš suteikiant joms leidimą atlikti serologinius tyrimus.

| (3) | 2004 m. kovo 4 d. Komisijos sprendimu 2004/233/EB, įgaliojančiu laboratorijas tikrinti tam tikrų naminių mėsėdžių vakcinacijos nuo pasiutligės veiksmingumą (2), buvo nustatytas valstybių narių laboratorijų, kurioms suteiktas leidimas tikrinti, sąrašas, remiantis Nansi AFSSA laboratorijos pateiktais kokybės tikrinimo rezultatais. |
| --- | --- |

(3)

2004 m. kovo 4 d. Komisijos sprendimu 2004/233/EB, įgaliojančiu laboratorijas tikrinti tam tikrų naminių mėsėdžių vakcinacijos nuo pasiutligės veiksmingumą (2), buvo nustatytas valstybių narių laboratorijų, kurioms suteiktas leidimas tikrinti, sąrašas, remiantis Nansi AFSSA laboratorijos pateiktais kokybės tikrinimo rezultatais.

| (4) | Vokietija pateikė prašymą išbraukti vieną laboratoriją iš Sprendimo 2004/233/EB I priede pateikto laboratorijų, kurioms suteiktas leidimas tikrinti, sąrašo šiai valstybei narei skirto įrašo. |
| --- | --- |

(4)

Vokietija pateikė prašymą išbraukti vieną laboratoriją iš Sprendimo 2004/233/EB I priede pateikto laboratorijų, kurioms suteiktas leidimas tikrinti, sąrašo šiai valstybei narei skirto įrašo.

| (5) | Todėl Sprendimo 2004/233/EB I priedą reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(5)

Todėl Sprendimo 2004/233/EB I priedą reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (6) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Iš Sprendimo 2004/233/EB I priedo Vokietijai skirtas 3 įrašas išbraukiamas.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2009 m. rugpjūčio 5 d.

Komisijos vardu

Androulla VASSILIOU

Komisijos narė

---

(1)  OL L 79, 2000 3 30, p. 40.

1

(2)  OL L 71, 2004 3 10, p. 30.

2

---

Klaidų ištaisymas

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 204/44 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 204/44

---

2009 m. liepos 23 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 649/2009, kuriuo pritaikomos 2009 m. tam tikrų žuvų kvotos atsižvelgiant į kasmetį žvejybos kvotų valdymą, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 192, 2009 m. liepos 24 d.
  )

22 puslapis, priedas, eilutė „ESP, ALF/3X14- Paprastieji beriksai“, stulpelis „Persvarstyta 2009 m. kvota“:

yra:

„74“

turi būti:

„76“.

---