# Den Europæiske Unions L 184/2009

| | ISSN 1725-2520
  doi:10.3000/17252520.L_2009.184.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 184 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 52. årgang16. juli 2009 |

ISSN 1725-2520

doi:10.3000/17252520.L_2009.184.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 184

Dansk udgave

Retsforskrifter

52. årgang16. juli 2009

---

| Indhold | | I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 622/2009 af 15. juli 2009 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 1 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 623/2009 af 15. juli 2009 om fastsættelse af importtolden for korn gældende fra den 16. juli 2009 | 3 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 624/2009 af 15. juli 2009 om forbud mod fiskeri efter makrel i afsnit VIII c, IX og X; EF-farvande i CECAF 34.1.1 fra fartøjer, der fører spansk flag | 6 |
| | | FORRETNINGSORDENER OG PROCESREGLEMENTER |
| | * | Ændringer til de praktiske anvisninger til parterne | 8 |
| | * | Ændringer i procesreglementet for de Europæiske fællesskabers ret i første instans | 10 |

Indhold

I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

FORORDNINGER

Kommissionens forordning (EF) nr. 622/2009 af 15. juli 2009 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

1

Kommissionens forordning (EF) nr. 623/2009 af 15. juli 2009 om fastsættelse af importtolden for korn gældende fra den 16. juli 2009

3

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 624/2009 af 15. juli 2009 om forbud mod fiskeri efter makrel i afsnit VIII c, IX og X; EF-farvande i CECAF 34.1.1 fra fartøjer, der fører spansk flag

6

FORRETNINGSORDENER OG PROCESREGLEMENTER

*

Ændringer til de praktiske anvisninger til parterne

8

*

Ændringer i procesreglementet for de Europæiske fællesskabers ret i første instans

10

| | | II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER OG BESLUTNINGER |
| | | Rådet |
| | | 2009/550/EF |
| | * | Rådets afgørelse af 5. marts 2009 om godkendelse af ændringer af konventionen om det fremtidige multilaterale samarbejde vedrørende fiskeriet i det nordøstlige Atlanterhav, så det bliver muligt at indføre procedurer til bilæggelse af tvister, at udvide konventionens anvendelsesområde og at revidere dens mål | 12 |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/551/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 13. juli 2009 om fastsættelse af maksimumsbeløbet for støtten til privat oplagring af olivenolie inden for rammerne af den licitation, der blev indledt ved forordning (EF) nr. 542/2009
  (meddelt under nummer K(2009) 5715) | 16 |

II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Rådet

2009/550/EF

*

Rådets afgørelse af 5. marts 2009 om godkendelse af ændringer af konventionen om det fremtidige multilaterale samarbejde vedrørende fiskeriet i det nordøstlige Atlanterhav, så det bliver muligt at indføre procedurer til bilæggelse af tvister, at udvide konventionens anvendelsesområde og at revidere dens mål

12

Kommissionen

2009/551/EF

*

Kommissionens beslutning af 13. juli 2009 om fastsættelse af maksimumsbeløbet for støtten til privat oplagring af olivenolie inden for rammerne af den licitation, der blev indledt ved forordning (EF) nr. 542/2009
  (meddelt under nummer K(2009) 5715)

(meddelt under nummer K(2009) 5715)

16

| | | IV   Øvrige retsakter |
| --- | --- | --- |
| | | DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | | Det Blandede EØS-udvalg |
| | * | EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 313/06/KOL af 25. oktober 2006 om 59. ændring af de proceduremæssige og materielle regler for statsstøtte ved indføjelse af et nyt kapitel 10.B — Statsstøtte til fremme af risikokapitalinvesteringer i små og mellemstore virksomheder | 18 |

IV   Øvrige retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

Det Blandede EØS-udvalg

*

EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 313/06/KOL af 25. oktober 2006 om 59. ændring af de proceduremæssige og materielle regler for statsstøtte ved indføjelse af et nyt kapitel 10.B — Statsstøtte til fremme af risikokapitalinvesteringer i små og mellemstore virksomheder

18

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

FORORDNINGER

| 16.7.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 184/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 622/2009

af 15. juli 2009

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (2), og

ud fra følgende betragtning:

Ved forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes der, på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XV til nævnte forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 138 i forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 16. juli 2009.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. juli 2009.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MK | 27,8 |
| ZZ | 27,8 |
| 0707 00 05 | TR | 112,7 |
| ZZ | 112,7 |
| 0709 90 70 | TR | 98,5 |
| ZZ | 98,5 |
| 0805 50 10 | AR | 57,2 |
| TR | 53,0 |
| ZA | 60,3 |
| ZZ | 56,8 |
| 0808 10 80 | AR | 78,9 |
| BR | 72,3 |
| CL | 89,0 |
| CN | 93,4 |
| NZ | 95,4 |
| US | 91,0 |
| ZA | 83,1 |
| ZZ | 86,2 |
| 0808 20 50 | AR | 80,7 |
| CL | 70,2 |
| NZ | 87,2 |
| ZA | 93,7 |
| ZZ | 83,0 |
| 0809 10 00 | HR | 90,0 |
| TR | 182,6 |
| XS | 103,5 |
| ZZ | 125,4 |
| 0809 20 95 | TR | 254,0 |
| ZZ | 254,0 |
| 0809 30 | TR | 186,9 |
| ZZ | 186,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MK

27,8

ZZ

27,8

0707 00 05

TR

112,7

ZZ

112,7

0709 90 70

TR

98,5

ZZ

98,5

0805 50 10

AR

57,2

TR

53,0

ZA

60,3

ZZ

56,8

0808 10 80

AR

78,9

BR

72,3

CL

89,0

CN

93,4

NZ

95,4

US

91,0

ZA

83,1

ZZ

86,2

0808 20 50

AR

80,7

CL

70,2

NZ

87,2

ZA

93,7

ZZ

83,0

0809 10 00

HR

90,0

TR

182,6

XS

103,5

ZZ

125,4

0809 20 95

TR

254,0

ZZ

254,0

0809 30

TR

186,9

ZZ

186,9

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 16.7.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 184/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 184/3

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 623/2009

af 15. juli 2009

om fastsættelse af importtolden for korn gældende fra den 16. juli 2009

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1)

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1249/96 af 28. juni 1996 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår importtold for korn (2), særlig artikel 2, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge artikel 136, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 er importtolden for produkter henhørende under KN-kode 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (blød hvede af høj kvalitet), 1002, ex 1005 undtagen hybridmajs til udsæd, og ex 1007 undtagen hybridsorghum til udsæd, lig med interventionsprisen for sådanne produkter ved import forhøjet med 55 % minus cif-importprisen for den pågældende sending. Denne told kan dog ikke overstige toldsatsen i den fælles toldtarif. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge artikel 136, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 er importtolden for produkter henhørende under KN-kode 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (blød hvede af høj kvalitet), 1002, ex 1005 undtagen hybridmajs til udsæd, og ex 1007 undtagen hybridsorghum til udsæd, lig med interventionsprisen for sådanne produkter ved import forhøjet med 55 % minus cif-importprisen for den pågældende sending. Denne told kan dog ikke overstige toldsatsen i den fælles toldtarif.

| (2) | Ifølge artikel 136, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1234/2007 skal der med henblik på beregning af importtolden som omhandlet i nævnte artikels stk. 1 regelmæssigt fastsættes repræsentative cif-importpriser for de pågældende produkter. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge artikel 136, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1234/2007 skal der med henblik på beregning af importtolden som omhandlet i nævnte artikels stk. 1 regelmæssigt fastsættes repræsentative cif-importpriser for de pågældende produkter.

| (3) | Ifølge artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96 er den pris, der skal anvendes ved beregning af importtolden for produkter henhørende under KN-kode 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (blød hvede af høj kvalitet), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 og 1007 00 90 den daglige repræsentative cif-importpris fastlagt efter metoden i nævnte forordnings artikel 4. |
| --- | --- |

(3)

Ifølge artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96 er den pris, der skal anvendes ved beregning af importtolden for produkter henhørende under KN-kode 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (blød hvede af høj kvalitet), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 og 1007 00 90 den daglige repræsentative cif-importpris fastlagt efter metoden i nævnte forordnings artikel 4.

| (4) | Importtolden bør fastsættes for perioden fra den 16. juli 2009 og gælde, indtil en ny importtold træder i kraft — |
| --- | --- |

(4)

Importtolden bør fastsættes for perioden fra den 16. juli 2009 og gælde, indtil en ny importtold træder i kraft —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Fra den 16. juli 2009 gælder den importtold, der er fastsat i bilag I til nærværende forordning på grundlag af elementerne i bilag II, for korn som omhandlet i artikel 136, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 16. juli 2009.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. juli 2009.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EFT L 161 af 29.6.1996, s. 125.

2

---

BILAG I

Importtold for produkter som omhandlet i artikel 136, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 gældende fra den 16. juli 2009

| KN-kode | Varebeskrivelse | Importtold (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Hård HVEDE af høj kvalitet | 0,00 |
| af middel kvalitet | 0,00 |
| af lav kvalitet | 0,00 |
| 1001 90 91 | Blød HVEDE, til udsæd | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Blød HVEDE af høj kvalitet, undtagen blød hvede til udsæd | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUG | 55,27 |
| 1005 10 90 | MAJS til udsæd, undtagen hybridmajs | 31,15 |
| 1005 90 00 | MAJS, undtagen til udsæd (2) | 31,15 |
| 1007 00 90 | SORGHUM i hele kerner, undtagen hybridsorghum til udsæd | 60,26 |

KN-kode

Varebeskrivelse

Importtold (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Hård HVEDE af høj kvalitet

0,00

af middel kvalitet

0,00

af lav kvalitet

0,00

1001 90 91

Blød HVEDE, til udsæd

0,00

ex 1001 90 99

Blød HVEDE af høj kvalitet, undtagen blød hvede til udsæd

0,00

1002 00 00

RUG

55,27

1005 10 90

MAJS til udsæd, undtagen hybridmajs

31,15

1005 90 00

MAJS, undtagen til udsæd (2)

31,15

1007 00 90

SORGHUM i hele kerner, undtagen hybridsorghum til udsæd

60,26

---

(1)  For varer, der ankommer til Fællesskabet via Atlanterhavet eller Suezkanalen, kan importøren i henhold til artikel 2, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1249/96 opnå en nedsættelse af tolden på:

| — | 3 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig ved Middelhavet, eller |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig ved Middelhavet, eller

| — | 2 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig i Irland, Danmark, Estland, Letland, Litauen, Polen, Finland, Sverige, Det Forenede Kongerige eller på Den Iberiske Halvøs Atlanterhavskyst. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig i Irland, Danmark, Estland, Letland, Litauen, Polen, Finland, Sverige, Det Forenede Kongerige eller på Den Iberiske Halvøs Atlanterhavskyst.

(2)  Importøren kan opnå en fast nedsættelse på 24 EUR/t, når betingelserne i artikel 2, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1249/96 opfyldes.

---

BILAG II

Elementer til beregning af tolden, jf. bilag I

30.6.2009-14.7.2009

| 1) | Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Blød hvede (1) | Majs | Hård hvede, høj kvalitet | Hård hvede, middel kvalitet (2) | Hård hvede, lav kvalitet (3) | Byg |
| Børs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Notering | 175,68 | 94,79 | — | — | — | — |
| Pris fob USA | — | — | 189,62 | 179,62 | 159,62 | 83,82 |
| Præmie for Golfen | — | 16,16 | — | — | — | — |
| Præmie for The Great Lakes | 8,75 | — | — | — | — | — |

1)

Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96:

(EUR/t)

Blød hvede (1)

Majs

Hård hvede, høj kvalitet

Hård hvede, middel kvalitet (2)

Hård hvede, lav kvalitet (3)

Byg

Børs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Notering

175,68

94,79

—

—

—

—

Pris fob USA

—

—

189,62

179,62

159,62

83,82

Præmie for Golfen

—

16,16

—

—

—

—

Præmie for The Great Lakes

8,75

—

—

—

—

—

| 2) | Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96:






  Fragt/omkostninger: Mexicanske Golf–Rotterdam | 19,92 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fragt/omkostninger: The Great Lakes–Rotterdam | 17,94 EUR/t |

2)

Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96:

Fragt/omkostninger: Mexicanske Golf–Rotterdam

19,92 EUR/t

Fragt/omkostninger: The Great Lakes–Rotterdam

17,94 EUR/t

---

(1)  Positiv præmie på 14 EUR/t indbefattet (artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1249/96).

(2)  Negativ præmie på 10 EUR/t (artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1249/96).

(3)  Negativ præmie på 30 EUR/t (artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1249/96).

---

| 16.7.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 184/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 184/6

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 624/2009

af 15. juli 2009

om forbud mod fiskeri efter makrel i afsnit VIII c, IX og X; EF-farvande i CECAF 34.1.1 fra fartøjer, der fører spansk flag

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 26, stk. 4,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik (2), særlig artikel 21, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EF) nr. 43/2009 af 16. januar 2009 om fastsættelse for 2009 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (3), er der fastsat kvoter for 2009. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EF) nr. 43/2009 af 16. januar 2009 om fastsættelse for 2009 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (3), er der fastsat kvoter for 2009.

| (2) | Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2009 er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2009 er opbrugt.

| (3) | Det er derfor nødvendigt at forbyde fiskeri efter den pågældende bestand samt opbevaring om bord, omladning og landing af fangster af denne bestand — |
| --- | --- |

(3)

Det er derfor nødvendigt at forbyde fiskeri efter den pågældende bestand samt opbevaring om bord, omladning og landing af fangster af denne bestand —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, som for 2009 tildeltes den medlemsstat, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, for den i samme bilag omhandlede bestand, må anses for at være opbrugt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i denne medlemsstat, er forbudt fra den dato, der er fastsat i nævnte bilag. Det er forbudt at opbevare om bord, omlade og lande fangster af denne bestand taget af de pågældende fartøjer efter den dato.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. juli 2009.

På Kommissionens vegne

Fokion FOTIADIS

Generaldirektør for Maritime Anliggender og Fiskeri

---

(1)  EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EFT L 261 af 20.10.1993, s. 1.

2

(3)  EUT L 22 af 26.1.2009, s. 1.

3

---

BILAG

| Nr. | 3/T&Q |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Spanien |
| Bestand | MAC/8C3411 |
| Art | Makrel (Scomber scombrus) |
| Område | VIII c, IX og X, EF-farvande i CECAF 34.1.1 |
| Dato | 10.6.2009 |

Nr.

3/T&Q

Medlemsstat

Spanien

Bestand

MAC/8C3411

Art

Makrel (Scomber scombrus)

Område

VIII c, IX og X, EF-farvande i CECAF 34.1.1

Dato

10.6.2009

---

FORRETNINGSORDENER OG PROCESREGLEMENTER

| 16.7.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 184/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 184/8

---

ÆNDRINGER TIL DE PRAKTISKE ANVISNINGER TIL PARTERNE

DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS RET I FØRSTE INSTANS

har

på grundlag af procesreglementets artikel 150,

på grundlag af de praktiske anvisninger til parterne vedtaget den 5. juli 2007

FASTSAT FØLGENDE ÆNDRINGER TIL DE PRAKTISKE ANVISNINGER TIL PARTERNE:

Artikel 1

1.   I punkt 9, efter det indledende »På«, indsættes »første side af« og »med sin underskrift« erstattes med »ved parafering«.

2.   I punkt 10, inden sidste led, indsættes følgende led:

| »— | 15 sider for replikken og for duplikken i appelsager og i sager om intellektuel ejendomsret« |
| --- | --- |

»—

15 sider for replikken og for duplikken i appelsager og i sager om intellektuel ejendomsret«

3.   I punkt 15 indsættes følgende:

»Det er endvidere ønskeligt, at der angives en overskrift til hvert af de anbringender, som gøres gældende, med henblik på nemmere at kunne identificere disse.«

4.   I punkt 19 indsættes følgende:

»Sammenfatningen skal fremlægges adskilt fra de dokumenter, der er vedlagt som bilag til støtte for de nedlagte påstande, og skal ligeledes fremsendes pr. e-mail i elektronisk form til følgende adresse: CFI.Registry@curia.europa.eu med angivelse af hvilken sag, det drejer sig om.«

5.   Punkt 36, litra e), affattes således:

| »(e) | angivelse af den dato, hvor appellanten modtog Personalerettens afgørelse« |
| --- | --- |

»(e)

angivelse af den dato, hvor appellanten modtog Personalerettens afgørelse«

6.   I punkt 41 indsættes følgende:

»Sammenfatningen skal fremlægges adskilt fra de dokumenter, der er vedlagt som bilag til støtte for de nedlagte påstande, og skal ligeledes fremsendes pr. e-mail i elektronisk form til følgende adresse: CFI.Registry@curia.europa.eu med angivelse af hvilken sag, det drejer sig om.«

7.   Punkt 44, litra c), affattes således:

| »(c) | den dato, hvor parten modtog appelskriftet« |
| --- | --- |

»(c)

den dato, hvor parten modtog appelskriftet«

8.   I punkt 51, litra a), efter »bilag«, indsættes følgende »(under henvisning til det indlæg, som bilagene er vedlagt, ved anvendelse af et bogstav og et tal: eksempelvis bilag A.1, A.2, ... for bilag til stævningen; B.1, B.2, ... for bilag til svarskriftet; C.1, C.2, ... for bilag til replikken; D.1, D.2, ... for bilag til duplikken)«, og artikel 51, sidste punktum, ophæves.

9.   I punkt 52 erstattes »Siderne i bilagene til et indlæg nummereres« med »Bilagene til et indlæg gives et sidetal«, »nummereringen af bilagenes sider« erstattes med »angivelsen af sidetal på bilagene«, og »nummereringen« erstattes med »angivelsen af sidetal«.

10.   I punkt 73 indsættes følgende:

»En sådan begæring om fortrolig behandling kan ikke indgives fortroligt.«

11.   I punkt 81 erstattes »2-3 sider« med »2 sider«.

12.   Efter punkt 83 indsættes følgende nye afsnit: »L. Begæring om at afgive replik eller duplik i sager om intellektuel ejendomsret« og »M. Anmodning om afholdelse af et retsmøde, hvori parterne gives adgang til at afgive mundtlige indlæg, i sager om intellektuel ejendomsret«. Det nuværende afsnit »L. Ansøgning om retshjælp« bliver til afsnit »N. Ansøgning om retshjælp«.

Punkt 84 og 87 affattes således:

»L.   Begæring om at afgive replik eller duplik i sager om intellektuel ejendomsret

| 84. | Præsidenten kan efter begæring indgivet inden for den frist, der er omhandlet i procesreglementets artikel 135, stk. 2, i henhold til denne bestemmelse tillade, at der afgives replik eller duplik, hvis dette er nødvendigt for at give den pågældende part mulighed for at gøre sine synspunkter gældende. |
| --- | --- |

84.

Præsidenten kan efter begæring indgivet inden for den frist, der er omhandlet i procesreglementets artikel 135, stk. 2, i henhold til denne bestemmelse tillade, at der afgives replik eller duplik, hvis dette er nødvendigt for at give den pågældende part mulighed for at gøre sine synspunkter gældende.

| 85. | En sådan begæring må ikke, medmindre der foreligger særlige omstændigheder, fylde mere end 2 sider, og skal begrænse sig til en kortfattet angivelse af de særlige grunde til, at det efter den pågældende parts opfattelse er nødvendigt at afgive replik eller duplik. Begæringen skal være umiddelbart forståelig, således at det ikke er nødvendigt at slå efter i hovedindlæggene. |
| --- | --- |

85.

En sådan begæring må ikke, medmindre der foreligger særlige omstændigheder, fylde mere end 2 sider, og skal begrænse sig til en kortfattet angivelse af de særlige grunde til, at det efter den pågældende parts opfattelse er nødvendigt at afgive replik eller duplik. Begæringen skal være umiddelbart forståelig, således at det ikke er nødvendigt at slå efter i hovedindlæggene.

M.   Anmodning om afholdelse af et retsmøde, hvori parterne gives adgang til at afgive mundtlige indlæg, i sager om intellektuel ejendomsret

| 86. | Retten i Første Instans kan beslutte at træffe afgørelse om søgsmålet, uden at retsforhandlingerne omfatter et mundtligt stadium, medmindre en part fremsætter en anmodning om at få lejlighed til at udtale sig inden for den frist, der er omhandlet i procesreglementets artikel 135a. |
| --- | --- |

86.

Retten i Første Instans kan beslutte at træffe afgørelse om søgsmålet, uden at retsforhandlingerne omfatter et mundtligt stadium, medmindre en part fremsætter en anmodning om at få lejlighed til at udtale sig inden for den frist, der er omhandlet i procesreglementets artikel 135a.

| 87. | Anmodningen skal angive grundene til, at parten ønsker at få lejlighed til at udtale sig. Begrundelsen skal være støttet på en konkret vurdering af nytten for den pågældende part af, at der afholdes et sådant retsmøde, og angive de elementer i sagens akter eller i argumentationen, som parten finder det nødvendigt at udbygge eller imødegå mere udførligt i et retsmøde. En begrundelse af generel karakter, som vedrører sagens betydning eller betydningen af de spørgsmål, som skal afgøres, er ikke tilstrækkelig.« |
| --- | --- |

87.

Anmodningen skal angive grundene til, at parten ønsker at få lejlighed til at udtale sig. Begrundelsen skal være støttet på en konkret vurdering af nytten for den pågældende part af, at der afholdes et sådant retsmøde, og angive de elementer i sagens akter eller i argumentationen, som parten finder det nødvendigt at udbygge eller imødegå mere udførligt i et retsmøde. En begrundelse af generel karakter, som vedrører sagens betydning eller betydningen af de spørgsmål, som skal afgøres, er ikke tilstrækkelig.«

Som følge heraf ændres nummereringen af følgende punkter:

13.   I punkt 91, efter ændring nu punkt 95, erstattes henvisningen til punkt 85 med en henvisning til punkt 89.

14.   I punkt 100, efter ændring nu punkt 104, indsættes efter »10 minutter«»(i forenede sager, råder hver part over 15 minutter for hver sag, og hver intervenient råder over 10 minutter for hver sag)«.

15.   I punkt 102, efter ændring nu punkt 106, indsættes følgende i slutningen af første afsnit:

»I sager om intellektuel ejendomsret er retsmøderapporten begrænset til en angivelse af anbringenderne og en kort sammenfatning af parternes argumenter.«

Artikel 2

Nærværende ændringer til de Praktiske anvisninger til parterne offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

De træder i kraft dagen efter offentliggørelsen.

Vedtaget i Luxembourg den 16. juni 2009

E. COULON

Justitssekretær

M. JAEGER

Præsident

---

| 16.7.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 184/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 184/10

---

ÆNDRINGER I PROCESREGLEMENTET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS RET I FØRSTE INSTANS

DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS RET I FØRSTE INSTANS HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 224, stk. 5,

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 140, stk. 5,

under henvisning til artikel 63 i protokollen vedrørende statutten for Domstolen,

under henvisning til Domstolens tiltrædelse,

under henvisning til Rådets godkendelse, meddelt den 15. juni 2009 —

FASTSAT FØLGENDE ÆNDRINGER I SIT PROCESREGLEMENT:

Artikel 1

Procesreglementet for De Europæiske Fællesskabers Ret i Første Instans fastsat den 2. maj 1991 (EFT L 136 af 30.5.1991, s. 1, berigtiget i EFT L 317 af 19.11.1991, s. 34), som ændret den 15. september 1994 (EFT L 249 af 24.9.1994, s. 17), den 17. februar 1995 (EFT L 44 af 28.2.1995, s. 64), den 6. juli 1995 (EFT L 172 af 22.7.1995, s. 3), den 12. marts 1997 (EFT L 103 af 19.4.1997, s. 6, som berigtiget i EFT L 351 af 23.12.1997, s. 72), den 17. maj 1999 (EFT L 135 af 29.5.1999, s. 92), den 6. december 2000 (EFT L 322 af 19.12.2000, s. 4, som berigtiget i EUT L 17 af 22.1.2008, s. 16), den 21. maj 2003 (EUT L 147 af 14.6.2003, s. 22), den 19. april 2004 (EUT L 132 af 29.4.2004, s. 3), den 21. april 2004 (EUT L 127 af 29.4.2004, s. 108), den 12. oktober 2005 (EUT L 298 af 15.11.2005, s. 1, som berigtiget i EUT L 17 af 22.1.2008, s. 15), den 18. december 2006 (EUT L 386 af 29.12.2006, s. 45), den 12. juni 2008 (EUT L 179 af 8.7.2008, s. 12), den 14. januar 2009 (EUT L 24 af 28.1.2009, s. 9) og den 16. februar 2009 (EUT L 60 af 4.3.2009, s. 3), ændres som følger:

| 1. | Efter artikel 121 indsættes følgende tekst:
  »KAPITEL 4a:

  AFGØRELSER TRUFFET AF RETTEN EFTER FORNYET PRØVELSE VED DOMSTOLEN OG HJEMVISNING

  Artikel 121a
  Foretager Domstolen fornyet prøvelse af en dom eller kendelse afsagt af Retten, og beslutter den at hjemvise sagen til påkendelse ved Retten, anses sagen for indbragt for Retten ved hjemvisningsdommen.
  Artikel 121b
  1.   Hjemviser Domstolen en sag, der oprindelig blev påkendt af en afdeling, kan Rettens præsident henvise sagen til en anden afdeling bestående af samme antal dommere.
  2.   Hjemviser Domstolen en sag, der oprindelig blev påkendt af Rettens plenum eller af den store afdeling, behandles sagen på ny af det dommerkollegium, der har truffet den pågældende afgørelse.
  3.   I de i stk. 1 og 2 nævnte tilfælde finder artikel 13, stk. 2, artikel 14, stk. 1, og artikel 51, stk. 1, anvendelse.
  Artikel 121c
  1.   Inden for en frist på en måned fra forkyndelsen af Domstolens dom kan parterne i sagen for Retten indgive udtalelser vedrørende de konklusioner, der kan drages af denne dom med henblik på sagens afgørelse. Denne frist kan ikke forlænges.
  2.   Retten kan som led i foranstaltningerne med henblik på sagens tilrettelæggelse opfordre parterne i sagen for Retten til at indgive indlæg og beslutte at høre dem under en mundtlig forhandling.
  Artikel 121d
  Retten træffer afgørelse om sagsomkostningerne for så vidt angår sagens behandling for Retten efter den fornyede prøvelse.« |
| --- | --- |

1.

Efter artikel 121 indsættes følgende tekst:

»KAPITEL 4a:

AFGØRELSER TRUFFET AF RETTEN EFTER FORNYET PRØVELSE VED DOMSTOLEN OG HJEMVISNING

Artikel 121a

Foretager Domstolen fornyet prøvelse af en dom eller kendelse afsagt af Retten, og beslutter den at hjemvise sagen til påkendelse ved Retten, anses sagen for indbragt for Retten ved hjemvisningsdommen.

Artikel 121b

1.   Hjemviser Domstolen en sag, der oprindelig blev påkendt af en afdeling, kan Rettens præsident henvise sagen til en anden afdeling bestående af samme antal dommere.

2.   Hjemviser Domstolen en sag, der oprindelig blev påkendt af Rettens plenum eller af den store afdeling, behandles sagen på ny af det dommerkollegium, der har truffet den pågældende afgørelse.

3.   I de i stk. 1 og 2 nævnte tilfælde finder artikel 13, stk. 2, artikel 14, stk. 1, og artikel 51, stk. 1, anvendelse.

Artikel 121c

1.   Inden for en frist på en måned fra forkyndelsen af Domstolens dom kan parterne i sagen for Retten indgive udtalelser vedrørende de konklusioner, der kan drages af denne dom med henblik på sagens afgørelse. Denne frist kan ikke forlænges.

2.   Retten kan som led i foranstaltningerne med henblik på sagens tilrettelæggelse opfordre parterne i sagen for Retten til at indgive indlæg og beslutte at høre dem under en mundtlig forhandling.

Artikel 121d

Retten træffer afgørelse om sagsomkostningerne for så vidt angår sagens behandling for Retten efter den fornyede prøvelse.«

| 2. | I artikel 134, stk. 1, suppleres punktummet med følgende tilføjelse efter ordet »intervenienter«: »ved at svare på stævningen i overensstemmelse med formforskrifterne og inden for den fastsatte frist.«
  Ny ordlyd:
  »Artikel 134
  1.   Parterne under sagen for appelkammeret bortset fra sagsøgeren kan deltage i sagen for Retten som intervenienter ved at svare på stævningen i overensstemmelse med formforskrifterne og inden for den fastsatte frist«. |
| --- | --- |

2.

I artikel 134, stk. 1, suppleres punktummet med følgende tilføjelse efter ordet »intervenienter«: »ved at svare på stævningen i overensstemmelse med formforskrifterne og inden for den fastsatte frist.«

Ny ordlyd:

»Artikel 134

1.   Parterne under sagen for appelkammeret bortset fra sagsøgeren kan deltage i sagen for Retten som intervenienter ved at svare på stævningen i overensstemmelse med formforskrifterne og inden for den fastsatte frist«.

| 3. | I artikel 135, stk. 1, slettes ordene »de i artikel 134, stk. 1, nævnte intervenienter kan indgive« og erstattes med ordene »parterne under sagen for appelkammeret bortset fra sagsøgeren indgiver«.
  Ny ordlyd:
  »Artikel 135
  1.   Kontoret/myndigheden og parterne under sagen for appelkammeret bortset fra sagsøgeren indgiver svarskrifter inden for en frist på to måneder regnet fra stævningens forkyndelse.
  Artikel 46 finder anvendelse på disse svarskrifter.« |
| --- | --- |

3.

I artikel 135, stk. 1, slettes ordene »de i artikel 134, stk. 1, nævnte intervenienter kan indgive« og erstattes med ordene »parterne under sagen for appelkammeret bortset fra sagsøgeren indgiver«.

Ny ordlyd:

»Artikel 135

1.   Kontoret/myndigheden og parterne under sagen for appelkammeret bortset fra sagsøgeren indgiver svarskrifter inden for en frist på to måneder regnet fra stævningens forkyndelse.

Artikel 46 finder anvendelse på disse svarskrifter.«

Artikel 2

Disse ændringer i procesreglementet, som har retsgyldighed på de sprog, der er nævnt i reglementets artikel 35, stk. 1, offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende og træder i kraft den første dag i den anden måned efter offentliggørelsen.

Luxembourg, den 7. juli 2009.

E. COULON

Justitssekretær

M. JAEGER

Præsident

---

II Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Rådet

| 16.7.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 184/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 184/12

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 5. marts 2009

om godkendelse af ændringer af konventionen om det fremtidige multilaterale samarbejde vedrørende fiskeriet i det nordøstlige Atlanterhav, så det bliver muligt at indføre procedurer til bilæggelse af tvister, at udvide konventionens anvendelsesområde og at revidere dens mål

(2009/550/EF)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 37, sammenholdt med artikel 300, stk. 2, og artikel 300, stk. 3, første afsnit,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Konventionen om det fremtidige multilaterale samarbejde vedrørende fiskeriet i det nordøstlige Atlanterhav (konventionen) blev underskrevet i London den 18. november 1980 og trådte i kraft den 17. marts 1982. |
| --- | --- |

(1)

Konventionen om det fremtidige multilaterale samarbejde vedrørende fiskeriet i det nordøstlige Atlanterhav (konventionen) blev underskrevet i London den 18. november 1980 og trådte i kraft den 17. marts 1982.

| (2) | Fællesskabet tiltrådte konventionen den 13. juli 1981 (2). |
| --- | --- |

(2)

Fællesskabet tiltrådte konventionen den 13. juli 1981 (2).

| (3) | I henhold til konventionens artikel 19, stk. 2, kræver en ændring af konventionen, at tre fjerdedele af de kontraherende parter godkender ændringsforslaget. I henhold til konventionens artikel 19, stk. 3, træder en ændring i kraft 120 dage efter den dato, hvor depositaren giver meddelelse om at have modtaget skriftlig meddelelse om godkendelse af ændringen fra tre fjerdedele af de kontraherende parter. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til konventionens artikel 19, stk. 2, kræver en ændring af konventionen, at tre fjerdedele af de kontraherende parter godkender ændringsforslaget. I henhold til konventionens artikel 19, stk. 3, træder en ændring i kraft 120 dage efter den dato, hvor depositaren giver meddelelse om at have modtaget skriftlig meddelelse om godkendelse af ændringen fra tre fjerdedele af de kontraherende parter.

| (4) | Ved det 23. årsmøde i november 2004 i Kommissionen for Fiskeriet i det Nordøstlige Atlanterhav (NEAFC) vedtog de kontraherende parter i konventionen en ændring, som giver NEAFC mulighed for at vedtage henstillinger om indførelse af procedurer til bilæggelse af tvister, der opstår i forbindelse med konventionen. |
| --- | --- |

(4)

Ved det 23. årsmøde i november 2004 i Kommissionen for Fiskeriet i det Nordøstlige Atlanterhav (NEAFC) vedtog de kontraherende parter i konventionen en ændring, som giver NEAFC mulighed for at vedtage henstillinger om indførelse af procedurer til bilæggelse af tvister, der opstår i forbindelse med konventionen.

| (5) | De kontraherende parter i konventionen vedtog ved brevafstemning den 11. august 2006 en ændring af konventionen, som indebærer en udvidelse af konventionens anvendelsesområde til også at omfatte sedentære arter og bredere mål for konventionen. Konventionen er også ændret, så den omtaler udviklingen inden for andre internationale fora for fiskeriforvaltning, som påvirker fiskeriet i NEAFC-konventionens område, og der er indført nogle nye definitioner. |
| --- | --- |

(5)

De kontraherende parter i konventionen vedtog ved brevafstemning den 11. august 2006 en ændring af konventionen, som indebærer en udvidelse af konventionens anvendelsesområde til også at omfatte sedentære arter og bredere mål for konventionen. Konventionen er også ændret, så den omtaler udviklingen inden for andre internationale fora for fiskeriforvaltning, som påvirker fiskeriet i NEAFC-konventionens område, og der er indført nogle nye definitioner.

| (6) | Sedentære arter høstes eller påvirkes i forbindelse med fiskeriaktiviteter, og det er derfor hensigtsmæssigt, at disse arter omfattes af konventionen. |
| --- | --- |

(6)

Sedentære arter høstes eller påvirkes i forbindelse med fiskeriaktiviteter, og det er derfor hensigtsmæssigt, at disse arter omfattes af konventionen.

| (7) | Det er fastsat i konventionen, at NEAFC varetager sine opgaver med bevarelse og optimal udnyttelse af fiskeressourcerne for øje. Ud over disse mål er det væsentligt at fremhæve, hvor vigtigt det er, at den langsigtede forvaltning og forvaltningen af fiskeressourcerne skaber bæredygtige økonomiske, miljømæssige og samfundsmæssige fordele. Det er derfor hensigtsmæssigt at indsætte disse elementer som mål for konventionen. |
| --- | --- |

(7)

Det er fastsat i konventionen, at NEAFC varetager sine opgaver med bevarelse og optimal udnyttelse af fiskeressourcerne for øje. Ud over disse mål er det væsentligt at fremhæve, hvor vigtigt det er, at den langsigtede forvaltning og forvaltningen af fiskeressourcerne skaber bæredygtige økonomiske, miljømæssige og samfundsmæssige fordele. Det er derfor hensigtsmæssigt at indsætte disse elementer som mål for konventionen.

| (8) | Ifølge konventionen tager NEAFC ved varetagelsen af sine opgaver hensyn til de bedste foreliggende videnskabelige data. Ved opfyldelsen af konventionens mål er det desuden vigtigt at anvende en tilgang baseret på forsigtighedsprincippet og en økosystembaseret tilgang foruden at tage hensyn til behovet for at bevare den marine biologiske mangfoldighed. Det er derfor hensigtsmæssigt, at NEAFC også tager hensyn til disse aspekter ved varetagelsen af sine opgaver. |
| --- | --- |

(8)

Ifølge konventionen tager NEAFC ved varetagelsen af sine opgaver hensyn til de bedste foreliggende videnskabelige data. Ved opfyldelsen af konventionens mål er det desuden vigtigt at anvende en tilgang baseret på forsigtighedsprincippet og en økosystembaseret tilgang foruden at tage hensyn til behovet for at bevare den marine biologiske mangfoldighed. Det er derfor hensigtsmæssigt, at NEAFC også tager hensyn til disse aspekter ved varetagelsen af sine opgaver.

| (9) | En procedure til bilæggelse af tvister, der fastlægges i medfør af konventionen, bør medføre en hurtig løsning af tvister, hvad der er i Fællesskabets interesse. |
| --- | --- |

(9)

En procedure til bilæggelse af tvister, der fastlægges i medfør af konventionen, bør medføre en hurtig løsning af tvister, hvad der er i Fællesskabets interesse.

| (10) | En sådan procedure vil desuden bidrage til at styrke og modernisere de regionale fiskeriforvaltningsorganisationer, herunder navnlig NEAFC, og dermed sikre bæredygtigheden af fiskeriaktiviteterne i det nordøstlige Atlanterhav på langt sigt. |
| --- | --- |

(10)

En sådan procedure vil desuden bidrage til at styrke og modernisere de regionale fiskeriforvaltningsorganisationer, herunder navnlig NEAFC, og dermed sikre bæredygtigheden af fiskeriaktiviteterne i det nordøstlige Atlanterhav på langt sigt.

| (11) | I lyset af de fiskerimuligheder, som Fællesskabet får adgang til i medfør af konventionen, er det i Fællesskabets interesse at godkende de foreslåede ændringer — |
| --- | --- |

(11)

I lyset af de fiskerimuligheder, som Fællesskabet får adgang til i medfør af konventionen, er det i Fællesskabets interesse at godkende de foreslåede ændringer —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Ændringerne af konventionen godkendes hermed på Det Europæiske Fællesskabs vegne.

Teksten til ændringerne af konventionen er bilagt denne afgørelse.

Artikel 2

Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege den (de) person(er), der er beføjet til at underrette depositarregeringen om Fællesskabets godkendelse i overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, i konventionen (3).

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. marts 2009.

På Rådets vegne

M. ŘÍMAN

Formand

---

(1)  Udtalelse af 19.2.2009 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

(2)  EFT L 227 af 12.8.1981, s. 21.

2

(3)  Datoen for ikrafttrædelsen af ændringerne offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende af Rådets Generalsekretariat.

3

Den Europæiske Unions Tidende

---

BILAG

Konventionen om det fremtidige multilaterale samarbejde vedrørende fiskeriet i det nordøstlige Atlanterhav ændres således:

| 1. | I præamblen indsættes følgende som andet afsnit:
  »SOM TAGER de relevante bestemmelser i De Forenede Nationers havretskonvention af 1982 i betragtning og aftalen om gennemførelse af bestemmelserne i De Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982 for så vidt angår bevarelse og forvaltning af fælles fiskebestande og stærkt vandrende fiskearter, 1995, og aftalen om fremme af fiskerfartøjers overholdelse af internationale bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger på det åbne hav, 1993, og tager hensyn til adfærdskodeksen for ansvarligt fiskeri, som blev vedtaget på det 28. møde ved konferencen, der blev afholdt af De Forenede Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation i oktober 1995.« |
| --- | --- |

1.

I præamblen indsættes følgende som andet afsnit:

»SOM TAGER de relevante bestemmelser i De Forenede Nationers havretskonvention af 1982 i betragtning og aftalen om gennemførelse af bestemmelserne i De Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982 for så vidt angår bevarelse og forvaltning af fælles fiskebestande og stærkt vandrende fiskearter, 1995, og aftalen om fremme af fiskerfartøjers overholdelse af internationale bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger på det åbne hav, 1993, og tager hensyn til adfærdskodeksen for ansvarligt fiskeri, som blev vedtaget på det 28. møde ved konferencen, der blev afholdt af De Forenede Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation i oktober 1995.«

| 2. | I præamblen affattes det tredje afsnit således:
  »SOM ØNSKER at fremme bevarelsen og den bedst mulige udnyttelse af fiskeressourcerne i det nordøstlige Atlanterhav på langt sigt og i denne forbindelse beskytte de marine økosystemer, hvor ressourcerne forekommer, og som derfor ønsker at fremme det internationale samarbejde og internationale konsultationer vedrørende disse ressourcer.« |
| --- | --- |

2.

I præamblen affattes det tredje afsnit således:

»SOM ØNSKER at fremme bevarelsen og den bedst mulige udnyttelse af fiskeressourcerne i det nordøstlige Atlanterhav på langt sigt og i denne forbindelse beskytte de marine økosystemer, hvor ressourcerne forekommer, og som derfor ønsker at fremme det internationale samarbejde og internationale konsultationer vedrørende disse ressourcer.«

| 3. | Artikel 1 affattes således:
  »Artikel 1
  I denne konvention forstås ved:
  1)   »konventionsområdet«: alle farvande beliggendea)inden for de dele af Atlanterhavet og det nordlige ishav med tilstødende farvande, som ligger nord for 36° nordlig bredde og mellem 42° vestlig længde og 51° østlig længde, med undtagelse af:





  — | de områder af Østersøen og Bælterne, der ligger syd og øst for linjer trukket fra Hasenøre til Gnibens spids, fra Korshage til Spodsbjerg og fra Gilbjerg Hoved til Kullen, og |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel 1 affattes således:

»Artikel 1

I denne konvention forstås ved:

1)   »konventionsområdet«: alle farvande beliggende

—

de områder af Østersøen og Bælterne, der ligger syd og øst for linjer trukket fra Hasenøre til Gnibens spids, fra Korshage til Spodsbjerg og fra Gilbjerg Hoved til Kullen, og

| — | Middelhavet med tilstødende farvande indtil skæringspunktet mellem 36° nordlig bredde og 5°36′ vestlig længde |
| --- | --- |

—

Middelhavet med tilstødende farvande indtil skæringspunktet mellem 36° nordlig bredde og 5°36′ vestlig længde

2)   »fiskeressourcer«: fisk, bløddyr og krebsdyr, herunder også sedentære arter, med undtagelse af de stærkt vandrende arter, der er opført i bilag I til De Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982, i det omfang, de er omfattet af andre internationale aftaler, og anadrome fiskebestande

3)   »levende marine ressourcer«: alle levende bestanddele i marine økosystemer

4)   »den marine biologiske mangfoldighed«: mangfoldigheden af levende marine organismer og de økologiske strukturer, de indgår i; dette omfatter mangfoldighed inden for de enkelte arter og mellem arterne samt økosystemernes mangfoldighed.«

| 4. | Artikel 2 affattes således:
  »Artikel 2
  Denne konvention har til formål at sikre bevarelse på langt sigt og optimal udnyttelse af fiskeressourcerne i konventionsområdet, således at der skabes bæredygtige økonomiske, miljømæssige og samfundsmæssige fordele.« |
| --- | --- |

4.

Artikel 2 affattes således:

»Artikel 2

Denne konvention har til formål at sikre bevarelse på langt sigt og optimal udnyttelse af fiskeressourcerne i konventionsområdet, således at der skabes bæredygtige økonomiske, miljømæssige og samfundsmæssige fordele.«

| 5. | Artikel 4 affattes således:
  »Artikel 4
  1.   Kommissionen varetager sine opgaver med henblik på opfyldelse af det i artikel 2 anførte mål.
  2.   Når Kommissionen fremsætter henstillinger i overensstemmelse med artikel 5 og 6, skal den navnlig:






  a) | sikre, at sådanne henstillinger bygger på de bedste foreliggende videnskabelige data |
| --- | --- | --- |

5.

Artikel 4 affattes således:

»Artikel 4

1.   Kommissionen varetager sine opgaver med henblik på opfyldelse af det i artikel 2 anførte mål.

2.   Når Kommissionen fremsætter henstillinger i overensstemmelse med artikel 5 og 6, skal den navnlig:

a)

sikre, at sådanne henstillinger bygger på de bedste foreliggende videnskabelige data

| b) | anvende forsigtighedsprincippet |
| --- | --- |

b)

anvende forsigtighedsprincippet

| c) | tage behørigt hensyn til fiskeriaktiviteters virkning på andre arter og marine økosystemer og i denne forbindelse om nødvendigt vedtage bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, som begrænser de skadelige virkninger for levende marine ressourcer og marine økosystemer, og |
| --- | --- |

c)

tage behørigt hensyn til fiskeriaktiviteters virkning på andre arter og marine økosystemer og i denne forbindelse om nødvendigt vedtage bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, som begrænser de skadelige virkninger for levende marine ressourcer og marine økosystemer, og

| d) | tage behørigt hensyn til behovet for at bevare den marine biologiske mangfoldighed. |
| --- | --- |

d)

tage behørigt hensyn til behovet for at bevare den marine biologiske mangfoldighed.

3.   Kommissionen fungerer som forum for konsultationer og udveksling af oplysninger om den aktuelle situation for fiskeressourcerne i konventionsområdet og om forvaltningspolitikken, herunder undersøgelser af denne politiks samlede virkninger for fiskeressourcerne og, i givet fald, andre levende marine ressourcer og marine økosystemer.«

| 6. | I artikel 5, 6, 8, 9, 12, 13, 15, 18 og 20 erstattes udtrykket »fiskerijurisdiktion« med følgende:
  »jurisdiktion«. |
| --- | --- |

6.

I artikel 5, 6, 8, 9, 12, 13, 15, 18 og 20 erstattes udtrykket »fiskerijurisdiktion« med følgende:

»jurisdiktion«.

| 7. | Følgende artikel indsættes:
  »Artikel 18a
  Kommissionen fremsætter henstillinger om fastlæggelse af procedurer til bilæggelse af tvister, der opstår i forbindelse med konventionen.« |
| --- | --- |

7.

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 18a

Kommissionen fremsætter henstillinger om fastlæggelse af procedurer til bilæggelse af tvister, der opstår i forbindelse med konventionen.«

---

Kommissionen

| 16.7.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 184/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 184/16

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 13. juli 2009

om fastsættelse af maksimumsbeløbet for støtten til privat oplagring af olivenolie inden for rammerne af den licitation, der blev indledt ved forordning (EF) nr. 542/2009

(meddelt under nummer K(2009) 5715)

(Kun den franske, den græske, den italienske, den portugisiske og den spanske udgave er autentiske)

(2009/551/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1), særlig artikel 43, litra d), sammenholdt med artikel 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionens forordning (EF) nr. 542/2009 af 23. juni 2009 om indledning af en licitation med henblik på støtte til privat oplagring af olivenolie (2) fastsætter to dellicitationsperioder. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens forordning (EF) nr. 542/2009 af 23. juni 2009 om indledning af en licitation med henblik på støtte til privat oplagring af olivenolie (2) fastsætter to dellicitationsperioder.

| (2) | I henhold til artikel 13, stk. 1, i Kommissionens forordning (EF) nr. 826/2008 af 20. august 2008 om fælles bestemmelser for støtte til privat oplagring af bestemte landbrugsprodukter (3) beslutter Kommissionen på grundlag af de bud, der er meddelt af medlemsstaterne, enten at fastsætte et maksimumsbeløb for støtten eller ikke at fastsætte et maksimumsbeløb for støtten. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 13, stk. 1, i Kommissionens forordning (EF) nr. 826/2008 af 20. august 2008 om fælles bestemmelser for støtte til privat oplagring af bestemte landbrugsprodukter (3) beslutter Kommissionen på grundlag af de bud, der er meddelt af medlemsstaterne, enten at fastsætte et maksimumsbeløb for støtten eller ikke at fastsætte et maksimumsbeløb for støtten.

| (3) | På grundlag af de bud, der er indsendt til den første dellicitation, er det hensigtsmæssigt at fastsætte et maksimumsbeløb for støtten til privat oplagring af olivenolie for den dellicitationsperiode, der slutter den 6. juli 2009. |
| --- | --- |

(3)

På grundlag af de bud, der er indsendt til den første dellicitation, er det hensigtsmæssigt at fastsætte et maksimumsbeløb for støtten til privat oplagring af olivenolie for den dellicitationsperiode, der slutter den 6. juli 2009.

| (4) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(4)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

For den dellicitationsperiode, der slutter den 6. juli 2009 inden for rammerne af den licitation, der blev indledt ved forordning (EF) nr. 542/2009, fastsættes maksimumsbeløbet for støtten til privat oplagring af olivenolie som angivet i bilaget til denne beslutning.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til Den Hellenske Republik, Kongeriget Spanien, Den Franske Republik, Den Italienske Republik og Den Portugisiske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. juli 2009.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 161 af 24.6.2009, s. 3.

2

(3)  EUT L 223 af 21.8.2008, s. 3.

3

---

BILAG

| (EUR/ton/dag) |
| --- |
| Produkt | Maksimumsbeløb for støtten |
| Ekstra jomfruolie | 1,3 |
| Jomfruolie | 1,3 |

(EUR/ton/dag)

Produkt

Maksimumsbeløb for støtten

Ekstra jomfruolie

1,3

Jomfruolie

1,3

---

IV Øvrige retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

Det Blandede EØS-udvalg

| 16.7.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 184/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 184/18

---

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS BESLUTNING

Nr. 313/06/KOL

af 25. oktober 2006

om 59. ændring af de proceduremæssige og materielle regler for statsstøtte ved indføjelse af et nyt kapitel 10.B — Statsstøtte til fremme af risikokapitalinvesteringer i små og mellemstore virksomheder

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN (1) har —

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (2), særlig artikel 61-63 og protokol 26,

under henvisning til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol (3), særlig artikel 24 og artikel 5, stk. 2, litra b),

under henvisning til artikel 1 i del I i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen, og

ud fra følgende betragtninger:

Tilsynsmyndigheden skal i henhold til artikel 24 i tilsyns- og domstolsaftalen sætte EØS-aftalens bestemmelser om statsstøtte i kraft.

Tilsynsmyndigheden skal i henhold til artikel 5, stk. 2, litra b), i tilsyns- og domstolsaftalen udstede meddelelser og retningslinjer for sager, der er omhandlet i EØS-aftalen, hvis dette er udtrykkeligt fastsat i denne aftale eller i tilsyns- og domstolsaftalen, eller hvis Tilsynsmyndigheden finder det nødvendigt.

De proceduremæssig og materielle regler for statsstøtte (4) blev vedtaget af EFTA-Tilsynsmyndigheden den 19. januar 1994 (5).

Den 19. juli 2006 vedtog Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, i det følgende benævnt Europa-Kommissionen, EF-retningslinjer for statsstøtte til fremme af risikokapitalinvesteringer i små og mellemstore virksomheder (6).

Denne meddelelse er også relevant for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.

Der skal sikres en ensartet anvendelse af statsstøttereglerne i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.

Ifølge punkt II med overskriften »GENERELT« i slutningen af bilag XV til EØS-aftalen skal EFTA-Tilsynsmyndigheden efter høring af Europa-Kommissionen vedtage retsakter, der svarer til dem, som Kommissionen vedtager,

efter høring af Europa-Kommissionen,

under henvisning til, at Tilsynsmyndigheden har hørt EFTA-staterne om sagen ved brev af 10. oktober 2006 til Island, Liechtenstein og Norge —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Retningslinjerne for statsstøtte ændres ved indføjelse af et nyt kapitel 10.B om statsstøtte til fremme af risikokapitalinvesteringer i små og mellemstore virksomheder. Det nye kapitel findes i bilaget til denne beslutning.

Artikel 2

EFTA-staterne vil blive underrettet om denne beslutning ved brev sammen med en kopi af nærværende beslutning, inkl. bilaget. EFTA-staterne anmodes om inden for to måneder at meddele deres tilslutning til de foreslåede egnede foranstaltninger, der er beskrevet i brevet, jf. punkt 83 til 85 i retningslinjerne.

Artikel 3

Europa-Kommissionen underrettes i overensstemmelse med litra d) i protokol 27 til EØS-aftalen ved fremsendelse af en kopi af beslutningen, inkl. bilaget.

Artikel 4

Denne beslutning, inkl. bilaget, offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Artikel 5

Kun den engelske udgave er autentisk.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. oktober 2006.

På EFTA-Tilsynsmyndighedens vegne

Bjørn T. GRYDELAND

Formand

Kristján A. STEFÁNSSON

Medlem af kollegiet

---

(1)  I det følgende benævnt »Tilsynsmyndigheden«.

1

(2)  I det følgende benævnt »EØS-aftalen«.

2

(3)  I det følgende benævnt »tilsyns- og domstolsaftalen«.

3

(4)  I det følgende benævnt »retningslinjer for statsstøtte«.

4

(5)  Retningslinjer for anvendelse og fortolkning af artikel 61 og 62 i EØS-aftalen og artikel 1 i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen, vedtaget og udstedt af EFTA-Tilsynsmyndigheden den 19.1.1994, offentliggjort i EFT L 231 af 3.9.1994 og i EØS-tillæg nr. 32. Retningslinjerne blev senest ændret den 19.4.2006. I det følgende benævnt »retningslinjer for statsstøtte«.

5

(6)  EUT C 194 af 18.8.2006, s. 2.

6

---

BILAG

»10B.   STATSSTØTTE TIL FREMME AF RISIKOKAPITAL-INVESTERINGER I SMÅ OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER

10B.1.   INDLEDNING

10B.1.1.   RISIKOVILLIG KAPITAL SOM ET EØS-MÅL

| (1) | Risikokapitalinvesteringer drejer sig om tilvejebringelse af egenkapital til virksomheder med et forventet højt vækstpotentiale i deres tidlige vækststadier. Efterspørgslen efter risikovillig kapital kommer overvejende fra virksomheder med vækstpotentiale, som ikke i tilstrækkelig grad har adgang til kapitalmarkederne, mens udbuddet af risikovillig kapital kommer fra investorer, der er rede til at løbe en stor risiko mod til gengæld at få mulighed for at opnå et afkast på den investerede kapital, der ligger over gennemsnittet. |
| --- | --- |

(1)

Risikokapitalinvesteringer drejer sig om tilvejebringelse af egenkapital til virksomheder med et forventet højt vækstpotentiale i deres tidlige vækststadier. Efterspørgslen efter risikovillig kapital kommer overvejende fra virksomheder med vækstpotentiale, som ikke i tilstrækkelig grad har adgang til kapitalmarkederne, mens udbuddet af risikovillig kapital kommer fra investorer, der er rede til at løbe en stor risiko mod til gengæld at få mulighed for at opnå et afkast på den investerede kapital, der ligger over gennemsnittet.

| (2) | Den 19. juli 2006 vedtog Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, i det følgende benævnt »Kommissionen«, EF-retningslinjer for statsstøtte til fremme af risikokapitalinvesteringer i små og mellemstore virksomheder (1). |
| --- | --- |

(2)

Den 19. juli 2006 vedtog Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, i det følgende benævnt »Kommissionen«, EF-retningslinjer for statsstøtte til fremme af risikokapitalinvesteringer i små og mellemstore virksomheder (1).

| (3) | Grundlaget og baggrunden for Kommissionens nye retningslinjer for risikokapital er erkendelsen af, at der er utilstrækkelig risikovillig kapital til rådighed til nystartede, innovative unge virksomheder. »Handlingsplanen på statsstøtteområdet — mindre og bedre målrettet statsstøtte: en reformplan for 2005-2009«, i det følgende benævnt »handlingsplanen på statsstøtteområdet« (2) blev offentliggjort af Kommissionen i juni 2005. Med handlingsplanen på statsstøtteområdet fremhæves betydningen af at forbedre erhvervsmiljøet og skabe bedre betingelser for en hurtig opstart af nye virksomheder. I denne forbindelse er der i handlingsplanen bebudet en revision af meddelelsen om statsstøtte og risikovillig kapital (3) for at imødegå markedssvigt, der påvirker tilvejebringelsen af risikovillig kapital til nystartede og unge, innovative SMV, især ved at gøre reglerne i meddelelsen om statsstøtte og risikovillig kapital mere fleksible. |
| --- | --- |

(3)

Grundlaget og baggrunden for Kommissionens nye retningslinjer for risikokapital er erkendelsen af, at der er utilstrækkelig risikovillig kapital til rådighed til nystartede, innovative unge virksomheder. »Handlingsplanen på statsstøtteområdet — mindre og bedre målrettet statsstøtte: en reformplan for 2005-2009«, i det følgende benævnt »handlingsplanen på statsstøtteområdet« (2) blev offentliggjort af Kommissionen i juni 2005. Med handlingsplanen på statsstøtteområdet fremhæves betydningen af at forbedre erhvervsmiljøet og skabe bedre betingelser for en hurtig opstart af nye virksomheder. I denne forbindelse er der i handlingsplanen bebudet en revision af meddelelsen om statsstøtte og risikovillig kapital (3) for at imødegå markedssvigt, der påvirker tilvejebringelsen af risikovillig kapital til nystartede og unge, innovative SMV, især ved at gøre reglerne i meddelelsen om statsstøtte og risikovillig kapital mere fleksible.

| (4) | Selv om det er markedets primære rolle at tilvejebringe tilstrækkelig risikovillig kapital i EØS, er der et såkaldt »equity gap« (i det følgende benævnt »mangel på egenkapital«) på risikokapitalmarkedet, dvs. en vedvarende skævhed på kapital-markedet, som er til hinder for, at udbuddet modsvarer efterspørgslen til en pris, der er acceptabel for begge parter, hvilket har en negativ virkning for europæiske SMV. Denne mangel på egenkapital berører hovedsagelig højteknologiske innovative og for det meste unge virksomheder med stort vækstpotentiale. Men det kan også ramme et større udsnit af yngre og ældre virksomheder i forskellige sektorer med et mindre vækstpotentiale, der ikke kan finde finansiering til deres ekspansions-projekter uden ekstern risikovillig kapital. |
| --- | --- |

(4)

Selv om det er markedets primære rolle at tilvejebringe tilstrækkelig risikovillig kapital i EØS, er der et såkaldt »equity gap« (i det følgende benævnt »mangel på egenkapital«) på risikokapitalmarkedet, dvs. en vedvarende skævhed på kapital-markedet, som er til hinder for, at udbuddet modsvarer efterspørgslen til en pris, der er acceptabel for begge parter, hvilket har en negativ virkning for europæiske SMV. Denne mangel på egenkapital berører hovedsagelig højteknologiske innovative og for det meste unge virksomheder med stort vækstpotentiale. Men det kan også ramme et større udsnit af yngre og ældre virksomheder i forskellige sektorer med et mindre vækstpotentiale, der ikke kan finde finansiering til deres ekspansions-projekter uden ekstern risikovillig kapital.

| (5) | Manglen på egenkapital kan i visse nærmere afgrænsede tilfælde begrunde, at der ydes statsstøtte. Hvis statsstøtten målrettes korrekt som støtte i forbindelse med tilvejebringelsen af risikovillig kapital, kan den være et effektivt middel til håndtering af markedssvigt på området og til gearing af privat kapital. |
| --- | --- |

(5)

Manglen på egenkapital kan i visse nærmere afgrænsede tilfælde begrunde, at der ydes statsstøtte. Hvis statsstøtten målrettes korrekt som støtte i forbindelse med tilvejebringelsen af risikovillig kapital, kan den være et effektivt middel til håndtering af markedssvigt på området og til gearing af privat kapital.

| (6) | Disse retningslinjer erstatter kapitel 10.A. (4), statsstøtte og risikovillig kapital i Tilsynsmyndighedens retningslinjer på statsstøtteområdet og fastsætter betingelserne for, hvornår statsstøtte til risikokapitalinvesteringer kan betragtes som forenelig med EØS-aftalen. I retningslinjerne uddybes betingelserne for, hvornår der er tale om statsstøtte i henhold til EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, og hvilke kriterier tilsyns-myndigheden vil anvende i forbindelse med vurderingen af risikokapitalforanstalt-ningernes forenelighed med EØS-aftalens artikel 61, stk. 3. |
| --- | --- |

(6)

Disse retningslinjer erstatter kapitel 10.A. (4), statsstøtte og risikovillig kapital i Tilsynsmyndighedens retningslinjer på statsstøtteområdet og fastsætter betingelserne for, hvornår statsstøtte til risikokapitalinvesteringer kan betragtes som forenelig med EØS-aftalen. I retningslinjerne uddybes betingelserne for, hvornår der er tale om statsstøtte i henhold til EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, og hvilke kriterier tilsyns-myndigheden vil anvende i forbindelse med vurderingen af risikokapitalforanstalt-ningernes forenelighed med EØS-aftalens artikel 61, stk. 3.

10B.1.2.   ERFARINGER MED HENSYN TIL STATSSTØTTE TIL RISIKOKAPITAL

| (7) | Disse retningslinjer er baseret på EF-retningslinjerne for statsstøtte til fremme af risikokapitalinvesteringer i små og mellemstore virksomheder, som er blevet udarbejdet på baggrund af erfaringerne med anvendelsen af meddelelsen om statsstøtte og risikovillig kapital, som svarer til Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte og risikovillig kapital (5). Der er også taget hensyn til de bemærkninger, som Kommissionen har modtaget efter offentlige høringer af EFTA-staterne og de berørte kredse for så vidt angår revisionen af meddelelsen om statsstøtte og risikovillig kapital, handlingsplanen på statsstøtteområdet og meddelelsen om statsstøtte til innovation (6). Kommissionens erfaringer og de bemærkninger, der indkom i forbindelse med høringerne, har vist, at meddelelsen om statsstøtte og risikovillig kapital generelt fungerede godt i praksis, men har også afsløret et behov for at øge fleksibiliteten i forbindelse med anvendelsen af reglerne og for at tilpasse reglerne til den ændrede situation på risikokapitalmarkedet. Desuden har erfaringerne vist, at det for visse former for investeringer ikke altid har været muligt at opfylde betingelserne i meddelelsen om statsstøtte og risikovillig kapital, og som et resultat heraf kunne risikovillig kapital ikke i disse tilfælde suppleres af statsstøtte i tilstrækkeligt omfang. Desuden har erfaringerne vist, at der er en generelt lav rentabilitet i de støttede risikokapitalfonde. Tilsynsmyndigheden tilslutter sig dette synspunkt. |
| --- | --- |

(7)

Disse retningslinjer er baseret på EF-retningslinjerne for statsstøtte til fremme af risikokapitalinvesteringer i små og mellemstore virksomheder, som er blevet udarbejdet på baggrund af erfaringerne med anvendelsen af meddelelsen om statsstøtte og risikovillig kapital, som svarer til Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte og risikovillig kapital (5). Der er også taget hensyn til de bemærkninger, som Kommissionen har modtaget efter offentlige høringer af EFTA-staterne og de berørte kredse for så vidt angår revisionen af meddelelsen om statsstøtte og risikovillig kapital, handlingsplanen på statsstøtteområdet og meddelelsen om statsstøtte til innovation (6). Kommissionens erfaringer og de bemærkninger, der indkom i forbindelse med høringerne, har vist, at meddelelsen om statsstøtte og risikovillig kapital generelt fungerede godt i praksis, men har også afsløret et behov for at øge fleksibiliteten i forbindelse med anvendelsen af reglerne og for at tilpasse reglerne til den ændrede situation på risikokapitalmarkedet. Desuden har erfaringerne vist, at det for visse former for investeringer ikke altid har været muligt at opfylde betingelserne i meddelelsen om statsstøtte og risikovillig kapital, og som et resultat heraf kunne risikovillig kapital ikke i disse tilfælde suppleres af statsstøtte i tilstrækkeligt omfang. Desuden har erfaringerne vist, at der er en generelt lav rentabilitet i de støttede risikokapitalfonde. Tilsynsmyndigheden tilslutter sig dette synspunkt.

| (8) | For at afhjælpe disse problemer har man med disse retningslinjer anlagt en mere fleksibel tilgang i visse tilfælde for at gøre det nemmere for EFTA-staterne at målrette deres risikokapitalforanstaltninger mod det relevante markedssvigt. Retningslinjerne indeholder også en detaljeret økonomisk metode med henblik på vurderingen af risikokapitalforanstaltningernes forenelighed med EØS-aftalen. Ifølge tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte og risikovillig kapital var vurderingen af ordningens forenelighed allerede baseret på en relativt raffineret økonomisk analyse, hvor vægten var lagt på omfanget af markedssvigtet og målretningen af foranstaltningen. De centrale punkter i en detaljeret økonomisk metode fremgik således allerede af tilsynsmyndighedens retningslinjer om statsstøtte og risikovillig kapital. Imidlertid var der stadig behov for en vis finjustering af visse kriterier for at sikre en bedre målretning af foranstaltningen mod det relevante markedssvigt. De nye retningslinjer indeholder navnlig elementer, der skal sikre, at overskudsorienterede og professionelle investeringsbeslutninger fremmes for yderligere at opmuntre private investorer til at investere sammen med staten. Endelig er der gjort en indsats for at skabe klarhed i de tilfælde, hvor erfaringerne med Kommissionens meddelelse om statsstøtte og risikovillig kapital og tilsyns-myndighedens retningslinjer for statsstøtte og risikovillig kapital har vist, at det var nødvendigt. |
| --- | --- |

(8)

For at afhjælpe disse problemer har man med disse retningslinjer anlagt en mere fleksibel tilgang i visse tilfælde for at gøre det nemmere for EFTA-staterne at målrette deres risikokapitalforanstaltninger mod det relevante markedssvigt. Retningslinjerne indeholder også en detaljeret økonomisk metode med henblik på vurderingen af risikokapitalforanstaltningernes forenelighed med EØS-aftalen. Ifølge tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte og risikovillig kapital var vurderingen af ordningens forenelighed allerede baseret på en relativt raffineret økonomisk analyse, hvor vægten var lagt på omfanget af markedssvigtet og målretningen af foranstaltningen. De centrale punkter i en detaljeret økonomisk metode fremgik således allerede af tilsynsmyndighedens retningslinjer om statsstøtte og risikovillig kapital. Imidlertid var der stadig behov for en vis finjustering af visse kriterier for at sikre en bedre målretning af foranstaltningen mod det relevante markedssvigt. De nye retningslinjer indeholder navnlig elementer, der skal sikre, at overskudsorienterede og professionelle investeringsbeslutninger fremmes for yderligere at opmuntre private investorer til at investere sammen med staten. Endelig er der gjort en indsats for at skabe klarhed i de tilfælde, hvor erfaringerne med Kommissionens meddelelse om statsstøtte og risikovillig kapital og tilsyns-myndighedens retningslinjer for statsstøtte og risikovillig kapital har vist, at det var nødvendigt.

10B.1.3.   AFVEJNINGSKRITERIER FOR STATSSTØTTE TIL RISIKOKAPITALINVESTERINGER

10B.1.3.1.   
  Handlingsplanen for statsstøtte og afvejningstesten

| (9) | I handlingsplanen på statsstøtteområdet understregede Kommissionen betydningen af at styrke den økonomiske approach i statsstøtteanalysen. Dette giver sig udslag i, at foranstaltningens potentielle positive virkninger med hensyn til virkelig-gørelsen af mål af fælles interesse skal afvejes over for dens potentielle negative virkninger med hensyn til fordrejning af konkurrencen og samhandelen. Afvejningstesten som beskrevet i handlingsplanen på statsstøtteområdet består af tre trin, hvor de første to trin vedrører de positive virkninger og det sidste trin vedrører de negative virkninger samt den samlede afvejning heraf:






  1) | Er støtteforanstaltningen rettet mod et veldefineret mål af fælles interesse, såsom vækst, beskæftigelse, samhørighed og miljø? |
| --- | --- | --- |

(9)

I handlingsplanen på statsstøtteområdet understregede Kommissionen betydningen af at styrke den økonomiske approach i statsstøtteanalysen. Dette giver sig udslag i, at foranstaltningens potentielle positive virkninger med hensyn til virkelig-gørelsen af mål af fælles interesse skal afvejes over for dens potentielle negative virkninger med hensyn til fordrejning af konkurrencen og samhandelen. Afvejningstesten som beskrevet i handlingsplanen på statsstøtteområdet består af tre trin, hvor de første to trin vedrører de positive virkninger og det sidste trin vedrører de negative virkninger samt den samlede afvejning heraf:

1)

Er støtteforanstaltningen rettet mod et veldefineret mål af fælles interesse, såsom vækst, beskæftigelse, samhørighed og miljø?

| 2) | Er støtten udformet godt til, at den kan opfylde målsætningen »fælles interesse«, dvs. er den foreslåede støtteforanstaltning rettet mod at råde bod på markedssvigtet eller mod nogen anden målsætning?






  i) | Er statsstøtte et velegnet politisk instrument? |
| --- | --- | --- |

2)

Er støtten udformet godt til, at den kan opfylde målsætningen »fælles interesse«, dvs. er den foreslåede støtteforanstaltning rettet mod at råde bod på markedssvigtet eller mod nogen anden målsætning?

i)

Er statsstøtte et velegnet politisk instrument?

| ii) | Er der en tilskyndende eller stimulerende virkning, dvs. ændrer støtten virksomheders og/eller investorers adfærd? |
| --- | --- |

ii)

Er der en tilskyndende eller stimulerende virkning, dvs. ændrer støtten virksomheders og/eller investorers adfærd?

| iii) | Er støtteforanstaltningen proportionel, dvs. kunne man opnå samme adfærdsændring med mindre støtte? |
| --- | --- |

iii)

Er støtteforanstaltningen proportionel, dvs. kunne man opnå samme adfærdsændring med mindre støtte?

| 3) | Er konkurrencefordrejningerne og påvirkningen af samhandelen så begrænset, at den overordnede afvejning er positiv? |
| --- | --- |

3)

Er konkurrencefordrejningerne og påvirkningen af samhandelen så begrænset, at den overordnede afvejning er positiv?

Afvejningen er lige så relevant for udformningen af reglerne for statsstøtte som for vurderingen af de sager, der falder inden for reglernes anvendelsesområde.

10B.1.3.2.   
  Markedssvigt

| (10) | På grundlag af erfaringerne i forbindelse med anvendelsen af bestemmelserne om statsstøtte og risikovillig kapital finder Tilsynsmyndigheden ikke, at der foreligger en generel risiko for markedssvigt i EØS. Den accepterer imidlertid, at markedet er behæftet med mangler for visse typer investeringer i visse faser af virksom-hedernes udvikling. Denne mangel er et resultat af manglende overensstemmelse mellem udbud og efterspørgsel med hensyn til risikovillig kapital og kan generelt beskrives som mangel på egenkapital. |
| --- | --- |

(10)

På grundlag af erfaringerne i forbindelse med anvendelsen af bestemmelserne om statsstøtte og risikovillig kapital finder Tilsynsmyndigheden ikke, at der foreligger en generel risiko for markedssvigt i EØS. Den accepterer imidlertid, at markedet er behæftet med mangler for visse typer investeringer i visse faser af virksom-hedernes udvikling. Denne mangel er et resultat af manglende overensstemmelse mellem udbud og efterspørgsel med hensyn til risikovillig kapital og kan generelt beskrives som mangel på egenkapital.

| (11) | Tilvejebringelse af egenkapitalfinansiering, især til mindre virksomheder, frembyder en lang række udfordringer både for investoren og for den virksomhed, der investeres i. På udbudssiden har investoren et behov for at foretage en omhyggelig analyse ikke blot af den eventuelle sikkerhed, der tilbydes (som det er tilfældet for en långiver), men af hele forretningsstrategien for at vurdere mulighederne for at skabe et overskud på investeringen og de dermed forbundne risici. Investoren har også behov for at kunne følge med i, om forretningsstrategien gennemføres fornuftigt af virksomhedens ledelse. Endelig skal investoren udforme og gennemføre en exit-strategi for at opnå et risikojusteret afkast på investeringerne ved at sælge sin egenkapitalandel i det selskab, der investeres i. |
| --- | --- |

(11)

Tilvejebringelse af egenkapitalfinansiering, især til mindre virksomheder, frembyder en lang række udfordringer både for investoren og for den virksomhed, der investeres i. På udbudssiden har investoren et behov for at foretage en omhyggelig analyse ikke blot af den eventuelle sikkerhed, der tilbydes (som det er tilfældet for en långiver), men af hele forretningsstrategien for at vurdere mulighederne for at skabe et overskud på investeringen og de dermed forbundne risici. Investoren har også behov for at kunne følge med i, om forretningsstrategien gennemføres fornuftigt af virksomhedens ledelse. Endelig skal investoren udforme og gennemføre en exit-strategi for at opnå et risikojusteret afkast på investeringerne ved at sælge sin egenkapitalandel i det selskab, der investeres i.

| (12) | På efterspørgselssiden må virksomheden forstå de fordele og risici, der er forbundet med eksterne kapitalinvesteringer for at drive virksomhed og udarbejde fornuftige forretningsplaner med henblik på at sikre, at de nødvendige ressourcer og knowhow er til rådighed. Manglende intern egenkapital eller sikkerhedsstillelse med henblik på kreditfinansiering, og/eller en manglende positiv kreditinformation kan betyde meget stramme finansieringsbegrænsninger for virksomheden. Derudover skal virksomheden dele kontrollen med en ekstern investor, som ud over at eje en del af kapitalen også i almindelighed vil have indflydelse på virksomhedens beslutninger. |
| --- | --- |

(12)

På efterspørgselssiden må virksomheden forstå de fordele og risici, der er forbundet med eksterne kapitalinvesteringer for at drive virksomhed og udarbejde fornuftige forretningsplaner med henblik på at sikre, at de nødvendige ressourcer og knowhow er til rådighed. Manglende intern egenkapital eller sikkerhedsstillelse med henblik på kreditfinansiering, og/eller en manglende positiv kreditinformation kan betyde meget stramme finansieringsbegrænsninger for virksomheden. Derudover skal virksomheden dele kontrollen med en ekstern investor, som ud over at eje en del af kapitalen også i almindelighed vil have indflydelse på virksomhedens beslutninger.

| (13) | Dette kan føre til et misforhold mellem udbud af og efterspørgsel på risikovillig kapital, således at den risikovillige kapital, der tilbydes på markedet, er for begrænset, og virksomhederne ikke opnår finansiering til trods for, at de har en god forretningsmodel og gode vækstudsigter. Tilsynsmyndigheden mener, at hovedårsagen til markedssvigt i forbindelse med risikokapitalmarkederne, som specielt påvirker adgangen til kapital for SMV og virksomheder i de tidlige faser af deres udvikling, og som kan berettige offentlig intervention, kan føres tilbage til ufuldstændig eller asymmetrisk information:
  Ufuldstændig og asymmetrisk information kan navnlig medføre følgende:






  a) | Transaktionsomkostninger og »agency costs«: potentielle investorer står over for flere vanskeligheder med at indsamle troværdige oplysninger om forretningsudsigterne for en SMV eller en ny virksomhed og følgelig med at overvåge og støtte virksomhedens udvikling. Dette er især tilfældet, når der er tale om meget innovative eller risikobetonede projekter. Desuden er små transaktioner mindre attraktive for investeringsfonde som følge af forholdsvis store omkostninger i forbindelse med investeringsvurderingen og andre transaktionsomkostninger. |
| --- | --- | --- |

(13)

Dette kan føre til et misforhold mellem udbud af og efterspørgsel på risikovillig kapital, således at den risikovillige kapital, der tilbydes på markedet, er for begrænset, og virksomhederne ikke opnår finansiering til trods for, at de har en god forretningsmodel og gode vækstudsigter. Tilsynsmyndigheden mener, at hovedårsagen til markedssvigt i forbindelse med risikokapitalmarkederne, som specielt påvirker adgangen til kapital for SMV og virksomheder i de tidlige faser af deres udvikling, og som kan berettige offentlig intervention, kan føres tilbage til ufuldstændig eller asymmetrisk information:

Ufuldstændig og asymmetrisk information kan navnlig medføre følgende:

a)

Transaktionsomkostninger og »agency costs«: potentielle investorer står over for flere vanskeligheder med at indsamle troværdige oplysninger om forretningsudsigterne for en SMV eller en ny virksomhed og følgelig med at overvåge og støtte virksomhedens udvikling. Dette er især tilfældet, når der er tale om meget innovative eller risikobetonede projekter. Desuden er små transaktioner mindre attraktive for investeringsfonde som følge af forholdsvis store omkostninger i forbindelse med investeringsvurderingen og andre transaktionsomkostninger.

| b) | Manglende risikovillighed: Jo mere ufuldstændig eller asymmetrisk informationen vedrørende tilvejebringelsen af risikovillig kapital er, desto mindre tilbøjelige bliver investorerne til at indskyde risikovillig kapital i SMV. Med andre ord mindskes risikovilligheden som følge af ufuldstændig eller asymmetrisk information. |
| --- | --- |

b)

Manglende risikovillighed: Jo mere ufuldstændig eller asymmetrisk informationen vedrørende tilvejebringelsen af risikovillig kapital er, desto mindre tilbøjelige bliver investorerne til at indskyde risikovillig kapital i SMV. Med andre ord mindskes risikovilligheden som følge af ufuldstændig eller asymmetrisk information.

10B.1.3.3.   
  Et hensigtsmæssigt instrument

| (14) | Tilsynsmyndigheden finder, at statsstøtte til risikokapitalforanstaltninger kan være et egnet instrument inden for de grænser og på de vilkår, der er fastlagt i disse retningslinjer. Det skal imidlertid påpeges, at tilvejebringelse af risikovillig kapital hovedsagelig er en kommerciel aktivitet, der indebærer kommercielle beslutninger. I denne forbindelse kan mere generelle strukturelle foranstaltninger, der ikke udgør statsstøtte, ligeledes bidrage til at forøge udbuddet af risikovillig kapital som f.eks. foranstaltninger, der fremmer en iværksætterkultur eller medfører en mere neutral beskatning af de forskellige typer af SMV-finansiering (f.eks. ny egenkapital, overført overskud og gæld), eller som fremmer markedsintegrationen og lemper de lovbestemte begrænsninger, herunder investeringsbegrænsninger for visse typer af finansielle institutioner (f.eks. pensionsfonde) og administrative procedurer i forbindelse med oprettelse af virksomheder. |
| --- | --- |

(14)

Tilsynsmyndigheden finder, at statsstøtte til risikokapitalforanstaltninger kan være et egnet instrument inden for de grænser og på de vilkår, der er fastlagt i disse retningslinjer. Det skal imidlertid påpeges, at tilvejebringelse af risikovillig kapital hovedsagelig er en kommerciel aktivitet, der indebærer kommercielle beslutninger. I denne forbindelse kan mere generelle strukturelle foranstaltninger, der ikke udgør statsstøtte, ligeledes bidrage til at forøge udbuddet af risikovillig kapital som f.eks. foranstaltninger, der fremmer en iværksætterkultur eller medfører en mere neutral beskatning af de forskellige typer af SMV-finansiering (f.eks. ny egenkapital, overført overskud og gæld), eller som fremmer markedsintegrationen og lemper de lovbestemte begrænsninger, herunder investeringsbegrænsninger for visse typer af finansielle institutioner (f.eks. pensionsfonde) og administrative procedurer i forbindelse med oprettelse af virksomheder.

10B.1.3.4.   
  Tilskyndelsesvirkning og nødvendighed

| (15) | Statsstøtte til risikovillig kapital skal medføre en nettoforøgelse af den risikovillige kapital, der er til rådighed for SMV, især ved at fremme private investeringer. Der er risiko for »dødvægt« eller mangel på tilskyndelsesvirkning, hvis virksomheder, der finansieres ved offentlige midler, kunne have opnået finansiering på samme vilkår, selv uden statsstøtte (fortrængning). Der er bevis for at, at dette sker, selv om det er sjældent. Under sådanne omstændigheder er offentlige ressourcer virkningsløse. |
| --- | --- |

(15)

Statsstøtte til risikovillig kapital skal medføre en nettoforøgelse af den risikovillige kapital, der er til rådighed for SMV, især ved at fremme private investeringer. Der er risiko for »dødvægt« eller mangel på tilskyndelsesvirkning, hvis virksomheder, der finansieres ved offentlige midler, kunne have opnået finansiering på samme vilkår, selv uden statsstøtte (fortrængning). Der er bevis for at, at dette sker, selv om det er sjældent. Under sådanne omstændigheder er offentlige ressourcer virkningsløse.

| (16) | Tilsynsmyndigheden finder, at støtte i form af risikokapital, der opfylder betingelserne i disse retningslinjer, sikrer eksistensen af en tilskyndelsesvirkning. Behovet for tilskyndelse afhænger af omfanget af det markedssvigt, der er forbundet med de forskellige typer foranstaltninger og modtagere. Derfor er de forskellige kriterier baseret på størrelsen af investeringstrancher til hver involveret virksomhed, graden af private investorers deltagelse samt overvejelser, der især vedrører virksomhedens størrelse og det finansierede udviklingstrin. |
| --- | --- |

(16)

Tilsynsmyndigheden finder, at støtte i form af risikokapital, der opfylder betingelserne i disse retningslinjer, sikrer eksistensen af en tilskyndelsesvirkning. Behovet for tilskyndelse afhænger af omfanget af det markedssvigt, der er forbundet med de forskellige typer foranstaltninger og modtagere. Derfor er de forskellige kriterier baseret på størrelsen af investeringstrancher til hver involveret virksomhed, graden af private investorers deltagelse samt overvejelser, der især vedrører virksomhedens størrelse og det finansierede udviklingstrin.

10B.1.3.5.   
  Støttens proportionalitet

| (17) | Behovet for at skabe incitamenter afhænger af omfanget af det markedssvigt, der er relateret til de forskellige typer foranstaltninger, støttemodtagere og SMV’ernes udviklingsstadium. En risikokapitalforanstaltning er godt udformet, hvis støtten er nødvendig i alle sine elementer for at skabe incitamenterne til at fremskaffe egenkapital til SMV i deres igangsætterfase, opstartfase eller tidlige fase. Stats-støtten vil ikke være effektiv, hvis den overstiger, hvad der er nødvendigt for at øge fremskaffelsen af risikokapital. Hvis det skal sikres, at støtten begrænses til det nødvendige minimum, er det især vigtigt, at der er et væsentligt privat engagement, og at investeringerne drives frem af ønsket om overskud og foretages på et kommercielt grundlag. |
| --- | --- |

(17)

Behovet for at skabe incitamenter afhænger af omfanget af det markedssvigt, der er relateret til de forskellige typer foranstaltninger, støttemodtagere og SMV’ernes udviklingsstadium. En risikokapitalforanstaltning er godt udformet, hvis støtten er nødvendig i alle sine elementer for at skabe incitamenterne til at fremskaffe egenkapital til SMV i deres igangsætterfase, opstartfase eller tidlige fase. Stats-støtten vil ikke være effektiv, hvis den overstiger, hvad der er nødvendigt for at øge fremskaffelsen af risikokapital. Hvis det skal sikres, at støtten begrænses til det nødvendige minimum, er det især vigtigt, at der er et væsentligt privat engagement, og at investeringerne drives frem af ønsket om overskud og foretages på et kommercielt grundlag.

10B.1.3.6.   
  Negative virkninger og samlet balance

| (18) | Ifølge EØS-aftalen skal tilsynsmyndigheden kontrollere statsstøtte, der ydes af EFTA-staterne. Tilsynsmyndigheden skal derfor holde øje med, at foranstaltningerne er målrettede, og at væsentlige konkurrencefordrejninger undgås. I forbindelse med afgørelsen af, hvorvidt tildeling af offentlige midler til foranstaltninger, der er beregnet på at fremme risikovillig kapital, er forenelig med EØS-aftalen, vil tilsynsmyndigheden så vidt muligt søge at begrænse følgende risikokategorier:






  a) | Risikoen for »fortrængning«. Tilstedeværelsen af offentligt støttede foranstaltninger kan afholde andre potentielle investorer fra at stille kapital til rådighed. Dette kunne på længere sigt dæmpe lysten til at foretage private investeringer i nystartede SMV og således resultere i, at manglen på egenkapital bliver større samtidig med at der skabes et behov for yderligere offentlig finansiering. |
| --- | --- | --- |

(18)

Ifølge EØS-aftalen skal tilsynsmyndigheden kontrollere statsstøtte, der ydes af EFTA-staterne. Tilsynsmyndigheden skal derfor holde øje med, at foranstaltningerne er målrettede, og at væsentlige konkurrencefordrejninger undgås. I forbindelse med afgørelsen af, hvorvidt tildeling af offentlige midler til foranstaltninger, der er beregnet på at fremme risikovillig kapital, er forenelig med EØS-aftalen, vil tilsynsmyndigheden så vidt muligt søge at begrænse følgende risikokategorier:

a)

Risikoen for »fortrængning«. Tilstedeværelsen af offentligt støttede foranstaltninger kan afholde andre potentielle investorer fra at stille kapital til rådighed. Dette kunne på længere sigt dæmpe lysten til at foretage private investeringer i nystartede SMV og således resultere i, at manglen på egenkapital bliver større samtidig med at der skabes et behov for yderligere offentlig finansiering.

| b) | Risikoen for at fordele for investorerne og/eller investeringsfondene skaber en urimelig fordrejning af konkurrencen på venturekapitalmarkedet i forhold til deres konkurrenter, som ikke får de samme fordele. |
| --- | --- |

b)

Risikoen for at fordele for investorerne og/eller investeringsfondene skaber en urimelig fordrejning af konkurrencen på venturekapitalmarkedet i forhold til deres konkurrenter, som ikke får de samme fordele.

| c) | Risikoen for at et overudbud af offentlig risikokapital til målvirksomheder, som der ikke investeres i ud fra en kommerciel logik, kunne hjælpe ineffektive virksomheder til at holde sig flydende og skabe en kunstig inflation af deres værdiansættelser, hvilket gør det så meget mindre attraktivt for private investorer at stille risikokapital til rådighed for disse virksomheder. |
| --- | --- |

c)

Risikoen for at et overudbud af offentlig risikokapital til målvirksomheder, som der ikke investeres i ud fra en kommerciel logik, kunne hjælpe ineffektive virksomheder til at holde sig flydende og skabe en kunstig inflation af deres værdiansættelser, hvilket gør det så meget mindre attraktivt for private investorer at stille risikokapital til rådighed for disse virksomheder.

10B.1.4.   KONTROLLEN MED STATSSTØTTE TIL RISIKOKAPITALINVESTERINGER

| (19) | Tilvejebringelse af risikokapital til virksomheder kan ikke knyttes til det traditionelle koncept med »støtteberettigede omkostninger«, der anvendes ved statsstøttekontrol, og som bygger på visse specificerede omkostninger, for hvilke der kan tillades støtte, og på fastsættelse af maksimale støtteintensiteter. Forskellene mellem de mulige modeller for risikokapitalforanstaltninger, der udformes af EFTA-staterne, betyder også, at Tilsynsmyndigheden ikke er i stand til at fastlægge stramme kriterier med henblik på afgørelsen af, hvorvidt sådanne foranstaltninger er forenelige med EØS-aftalens funktion. Vurderingen af risiko-kapital indebærer derfor en fravigelse fra den traditionelle måde, hvorpå statsstøttekontrollen foretages. |
| --- | --- |

(19)

Tilvejebringelse af risikokapital til virksomheder kan ikke knyttes til det traditionelle koncept med »støtteberettigede omkostninger«, der anvendes ved statsstøttekontrol, og som bygger på visse specificerede omkostninger, for hvilke der kan tillades støtte, og på fastsættelse af maksimale støtteintensiteter. Forskellene mellem de mulige modeller for risikokapitalforanstaltninger, der udformes af EFTA-staterne, betyder også, at Tilsynsmyndigheden ikke er i stand til at fastlægge stramme kriterier med henblik på afgørelsen af, hvorvidt sådanne foranstaltninger er forenelige med EØS-aftalens funktion. Vurderingen af risiko-kapital indebærer derfor en fravigelse fra den traditionelle måde, hvorpå statsstøttekontrollen foretages.

| (20) | Eftersom tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte og risikovillig kapital imidlertid har vist sig at fungere godt i praksis på risikokapitalområdet, har Tilsynsmyndigheden besluttet at bibeholde denne tilgang og dermed sikre kontinuiteten af de eksisterende principper i meddelelsen og retningslinjerne. |
| --- | --- |

(20)

Eftersom tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte og risikovillig kapital imidlertid har vist sig at fungere godt i praksis på risikokapitalområdet, har Tilsynsmyndigheden besluttet at bibeholde denne tilgang og dermed sikre kontinuiteten af de eksisterende principper i meddelelsen og retningslinjerne.

10B.2.   ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER

10B.2.1.   ANVENDELSESOMRÅDE

| (21) | Disse retningslinjer gælder kun for risikokapitalordninger, der er målrettet mod SMV. De skal ikke udgøre et retsgrundlag for at erklære en ad hoc-foranstaltning, der skal stille kapital til rådighed for en individuel virksomhed, for forenelig med EØS-aftalens funktion. |
| --- | --- |

(21)

Disse retningslinjer gælder kun for risikokapitalordninger, der er målrettet mod SMV. De skal ikke udgøre et retsgrundlag for at erklære en ad hoc-foranstaltning, der skal stille kapital til rådighed for en individuel virksomhed, for forenelig med EØS-aftalens funktion.

| (22) | Disse retningslinjers indhold må på ingen måde medføre, at der sættes spørgsmålstegn ved foreneligheden af statsstøtteforanstaltninger, som opfylder kriterierne i de øvrige retningslinjer, rammebestemmelser eller regler, som Tilsynsmyndigheden har vedtaget. |
| --- | --- |

(22)

Disse retningslinjers indhold må på ingen måde medføre, at der sættes spørgsmålstegn ved foreneligheden af statsstøtteforanstaltninger, som opfylder kriterierne i de øvrige retningslinjer, rammebestemmelser eller regler, som Tilsynsmyndigheden har vedtaget.

| (23) | Tilsynsmyndigheden vil være særlig opmærksom på behovet for at forhindre, at disse retningslinjer benyttes til at omgå principperne i eksisterende ramme-bestemmelser, retningslinjer og forordninger. |
| --- | --- |

(23)

Tilsynsmyndigheden vil være særlig opmærksom på behovet for at forhindre, at disse retningslinjer benyttes til at omgå principperne i eksisterende ramme-bestemmelser, retningslinjer og forordninger.

| (24) | Risikokapitalforanstaltninger skal specifikt udelukke støtte til virksomheder:






  a) | der er kriseramte som defineret i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (7) |
| --- | --- | --- |

(24)

Risikokapitalforanstaltninger skal specifikt udelukke støtte til virksomheder:

a)

der er kriseramte som defineret i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (7)

| b) | inden for værfts- (8), kul- (9) og stålindustrien (10). |
| --- | --- |

b)

inden for værfts- (8), kul- (9) og stålindustrien (10).

| (25) | Disse retningslinjer gælder ikke for eksportaktiviteter, dvs. støtte, der er direkte forbundet med de eksporterede mængder, for oprettelse og drift af distributionsnet eller andre løbende omkostninger i forbindelse med eksportaktiviteten og heller ikke støtte, der er betinget af brug af indenlandske frem for importerede produkter. |
| --- | --- |

(25)

Disse retningslinjer gælder ikke for eksportaktiviteter, dvs. støtte, der er direkte forbundet med de eksporterede mængder, for oprettelse og drift af distributionsnet eller andre løbende omkostninger i forbindelse med eksportaktiviteten og heller ikke støtte, der er betinget af brug af indenlandske frem for importerede produkter.

10B.2.2.   DEFINITIONER

| (26) | I disse retningslinjer gælder følgende definitioner:






  a) | Ved »egenkapital« forstås ejerskabsinteresser i en virksomhed, der er repræsenteret ved de aktier eller kapitalandele, der er udstedt til investorerne. |
| --- | --- | --- |

(26)

I disse retningslinjer gælder følgende definitioner:

a)

Ved »egenkapital« forstås ejerskabsinteresser i en virksomhed, der er repræsenteret ved de aktier eller kapitalandele, der er udstedt til investorerne.

| b) | Ved »privat egenkapital« (i modsætning til offentlig egenkapital) forstås egenkapitalinvesteringer i virksomheder, der ikke er børsnoteret, herunder venturekapital, erstatningskapital og buy-outs. |
| --- | --- |

b)

Ved »privat egenkapital« (i modsætning til offentlig egenkapital) forstås egenkapitalinvesteringer i virksomheder, der ikke er børsnoteret, herunder venturekapital, erstatningskapital og buy-outs.

| c) | Ved »kvasi-egenkapitalsinstrumenter« forstås instrumenter, hvis afkast for indehaveren (investor/långiver) overvejende er baseret på overskud eller tab i virksomheden, og som er usikrede i tilfælde af misligholdelse. Denne definition baseres på indhold over form. |
| --- | --- |

c)

Ved »kvasi-egenkapitalsinstrumenter« forstås instrumenter, hvis afkast for indehaveren (investor/långiver) overvejende er baseret på overskud eller tab i virksomheden, og som er usikrede i tilfælde af misligholdelse. Denne definition baseres på indhold over form.

| d) | Ved »gældsinvesteringsinstrumenter« forstås lån og andre finansierings-instrumenter, som giver långiver/investor en overvejende komponent af fast minimumsafkast og i det mindste er delvis sikret. Denne definition baseres på indhold over form. |
| --- | --- |

d)

Ved »gældsinvesteringsinstrumenter« forstås lån og andre finansierings-instrumenter, som giver långiver/investor en overvejende komponent af fast minimumsafkast og i det mindste er delvis sikret. Denne definition baseres på indhold over form.

| e) | Ved »seedkapital« forstås finansiering med henblik på at studere, vurdere og udvikle et nyt koncept, der går forud for startfasen. |
| --- | --- |

e)

Ved »seedkapital« forstås finansiering med henblik på at studere, vurdere og udvikle et nyt koncept, der går forud for startfasen.

| f) | Ved »startkapital« forstås finansiering af produktudvikling og indledende markedsføring til virksomheder, som endnu ikke kommercielt afsætter deres varer eller tjenesteydelser og endnu ikke genererer overskud. |
| --- | --- |

f)

Ved »startkapital« forstås finansiering af produktudvikling og indledende markedsføring til virksomheder, som endnu ikke kommercielt afsætter deres varer eller tjenesteydelser og endnu ikke genererer overskud.

| g) | Ved »tidlig kapital« forstås seed- og startkapital. |
| --- | --- |

g)

Ved »tidlig kapital« forstås seed- og startkapital.

| h) | Ved »ekspansionskapital« forstås finansiering af vækst og ekspansion i en virksomhed uanset om denne balancerer eller giver overskud eller ej — hvor formålet er øget produktionskapacitet, markeds- eller produktudvikling eller øget arbejdskapital. |
| --- | --- |

h)

Ved »ekspansionskapital« forstås finansiering af vækst og ekspansion i en virksomhed uanset om denne balancerer eller giver overskud eller ej — hvor formålet er øget produktionskapacitet, markeds- eller produktudvikling eller øget arbejdskapital.

| i) | Ved »venturekapital« forstås investeringer i unoterede selskaber foretaget af venturekapitalselskaber, der som primærinvestorer forvalter private, institutionelle eller egne midler, men ikke erstatningskapital eller buy-outs. |
| --- | --- |

i)

Ved »venturekapital« forstås investeringer i unoterede selskaber foretaget af venturekapitalselskaber, der som primærinvestorer forvalter private, institutionelle eller egne midler, men ikke erstatningskapital eller buy-outs.

| j) | Ved »erstatningskapital« forstås køb af eksisterende aktier eller kapitalandele i en virksomhed fra et andet privat investeringsselskab eller fra en anden (andre) aktionær(er). Erstatningskapital kaldes også sekundært køb. |
| --- | --- |

j)

Ved »erstatningskapital« forstås køb af eksisterende aktier eller kapitalandele i en virksomhed fra et andet privat investeringsselskab eller fra en anden (andre) aktionær(er). Erstatningskapital kaldes også sekundært køb.

| k) | Ved »risikokapital« forstås egenkapital- og kvasi-egenkapitalmidler til virksomheder i den tidlige vækstfase (igangsætter-, opstart- og udvidelsesfase), herunder uformelle investeringer, der foretages af såkaldte »business angels«, venturekapital og alternative aktiemarkeder, der er specialiseret i SMV og højvækstvirksomheder (herefter: »investerings-selskaber«). |
| --- | --- |

k)

Ved »risikokapital« forstås egenkapital- og kvasi-egenkapitalmidler til virksomheder i den tidlige vækstfase (igangsætter-, opstart- og udvidelsesfase), herunder uformelle investeringer, der foretages af såkaldte »business angels«, venturekapital og alternative aktiemarkeder, der er specialiseret i SMV og højvækstvirksomheder (herefter: »investerings-selskaber«).

| l) | Ved »risikokapitalordninger« forstås ordninger, der skal tilvejebringe eller fremme støtte i form af risikokapital. |
| --- | --- |

l)

Ved »risikokapitalordninger« forstås ordninger, der skal tilvejebringe eller fremme støtte i form af risikokapital.

| m) | Ved »børsintroduktion« forstås iværksættelse af salg eller distribution af et selskabs aktier til offentligheden for første gang. |
| --- | --- |

m)

Ved »børsintroduktion« forstås iværksættelse af salg eller distribution af et selskabs aktier til offentligheden for første gang.

| n) | Ved »opfølgende investering« forstås en yderligere investering i en virksomhed, der efterfølger en initialinvestering. |
| --- | --- |

n)

Ved »opfølgende investering« forstås en yderligere investering i en virksomhed, der efterfølger en initialinvestering.

| o) | Ved »buy-out« forstås køb af mindst en kontrollerende procentdel af en virksomheds egenkapital fra de eksisterende aktionærer for at overtage dets aktiver og operationer gennem forhandling eller et bud. |
| --- | --- |

o)

Ved »buy-out« forstås køb af mindst en kontrollerende procentdel af en virksomheds egenkapital fra de eksisterende aktionærer for at overtage dets aktiver og operationer gennem forhandling eller et bud.

| p) | Ved »exit-strategi« forstås et venturekapitalselskabs eller privat investeringsselskabs strategi for afvikling af investeringer i henhold til en plan om at opnå maksimalt afkast, herunder salg til industrisektoren, afskrivninger, indløsning af præferenceaktier/lån, salg til anden venture-kapitalvirksomhed eller et finansieringsinstitut og salg ved offentligt udbud (herunder børsintroduktion). |
| --- | --- |

p)

Ved »exit-strategi« forstås et venturekapitalselskabs eller privat investeringsselskabs strategi for afvikling af investeringer i henhold til en plan om at opnå maksimalt afkast, herunder salg til industrisektoren, afskrivninger, indløsning af præferenceaktier/lån, salg til anden venture-kapitalvirksomhed eller et finansieringsinstitut og salg ved offentligt udbud (herunder børsintroduktion).

| q) | Ved »små og mellemstore virksomheder« (SMV) forstås små og mellemstore virksomheder som defineret i Kommissionens forordning (EF) nr. 70/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder (11), eller andre forordninger, der erstatter denne forordning. |
| --- | --- |

q)

Ved »små og mellemstore virksomheder« (SMV) forstås små og mellemstore virksomheder som defineret i Kommissionens forordning (EF) nr. 70/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder (11), eller andre forordninger, der erstatter denne forordning.

| r) | Ved »målvirksomhed eller -selskab« forstås en virksomhed eller et selskab, som en investor eller investeringsfond overvejer at investere i. |
| --- | --- |

r)

Ved »målvirksomhed eller -selskab« forstås en virksomhed eller et selskab, som en investor eller investeringsfond overvejer at investere i.

| s) | Ved »business angels« forstås velhavende enkeltpersoner, der investerer direkte i unge og voksende ikke-børsnoterede virksomheder (igangsætter-finansiering eller »seed finance«) og tilbyder dem rådgivning, normalt til gengæld for en aktiepost i selskabet, men de kan også tilbyde anden langfristet finansiering. |
| --- | --- |

s)

Ved »business angels« forstås velhavende enkeltpersoner, der investerer direkte i unge og voksende ikke-børsnoterede virksomheder (igangsætter-finansiering eller »seed finance«) og tilbyder dem rådgivning, normalt til gengæld for en aktiepost i selskabet, men de kan også tilbyde anden langfristet finansiering.

| t) | Ved »støtteberettigede områder« forstås områder, der falder ind under de undtagelser, der er fastsat i EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra a) eller c). |
| --- | --- |

t)

Ved »støtteberettigede områder« forstås områder, der falder ind under de undtagelser, der er fastsat i EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra a) eller c).

10B.3.   ANVENDELSE AF ARTIKEL 61, STK. 1, PÅ RISIKOKAPITAL-OMRÅDET

10B.3.1.   GENERELLE GÆLDENDE TEKSTER

| (27) | Der findes allerede en række offentliggjorte tekster fra tilsynsmyndigheden, som indeholder en fortolkning af, hvorvidt individuelle foranstaltninger falder ind under definitionen af statsstøtte, og som kan være relevante for risikokapita-foranstaltninger. Heriblandt kan nævnes Tilsynsmyndighedens retningslinjer for offentlige myndigheders kapitalinteresser (12), tilsynsmyndighedens retningslinjer for anvendelsen af statsstøttereglerne på foranstaltninger vedrørende direkte beskatning af virksomhederne (13) og Tilsynsmyndighedens retningslinjer for stats-støtte i form af garantier (14). Myndigheden vil fortsat anvende disse tekster, når den vurderer, om foranstaltninger for risikovillig kapital udgør statsstøtte. |
| --- | --- |

(27)

Der findes allerede en række offentliggjorte tekster fra tilsynsmyndigheden, som indeholder en fortolkning af, hvorvidt individuelle foranstaltninger falder ind under definitionen af statsstøtte, og som kan være relevante for risikokapita-foranstaltninger. Heriblandt kan nævnes Tilsynsmyndighedens retningslinjer for offentlige myndigheders kapitalinteresser (12), tilsynsmyndighedens retningslinjer for anvendelsen af statsstøttereglerne på foranstaltninger vedrørende direkte beskatning af virksomhederne (13) og Tilsynsmyndighedens retningslinjer for stats-støtte i form af garantier (14). Myndigheden vil fortsat anvende disse tekster, når den vurderer, om foranstaltninger for risikovillig kapital udgør statsstøtte.

10B.3.2.   TILSTEDEVÆRELSE AF STØTTE PÅ TRE NIVEAUER

| (28) | Risikokapitalforanstaltninger indebærer ofte komplekse konstruktioner, der er udformet med henblik på at fremme risikovillig kapital, idet de offentlige myndigheder skaber incitamenter for en gruppe økonomiske aktører (investorer) til at stille finansiering til rådighed for en anden gruppe (SMV som målvirk-somheder). Afhængigt af foranstaltningens udformning, og selv om de offentlige myndigheder måske kun har til hensigt at give sidstnævnte gruppe fordele, kan virksomheder på det ene eller begge niveauer modtage statsstøtte. Desuden er der i de fleste tilfælde til foranstaltningen knyttet oprettelse af en fond eller anden investeringsordning, som har en eksistens, der er adskilt fra investorernes og de investeringsmodtagende virksomheders. I sådanne tilfælde er det også nødvendigt at overveje, om midlerne eller instrumentet kan betragtes som en virksomhed, der modtager statsstøtte. |
| --- | --- |

(28)

Risikokapitalforanstaltninger indebærer ofte komplekse konstruktioner, der er udformet med henblik på at fremme risikovillig kapital, idet de offentlige myndigheder skaber incitamenter for en gruppe økonomiske aktører (investorer) til at stille finansiering til rådighed for en anden gruppe (SMV som målvirk-somheder). Afhængigt af foranstaltningens udformning, og selv om de offentlige myndigheder måske kun har til hensigt at give sidstnævnte gruppe fordele, kan virksomheder på det ene eller begge niveauer modtage statsstøtte. Desuden er der i de fleste tilfælde til foranstaltningen knyttet oprettelse af en fond eller anden investeringsordning, som har en eksistens, der er adskilt fra investorernes og de investeringsmodtagende virksomheders. I sådanne tilfælde er det også nødvendigt at overveje, om midlerne eller instrumentet kan betragtes som en virksomhed, der modtager statsstøtte.

| (29) | I denne forbindelse betragtes finansiering med ikke-statslige midler som omhandlet i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, som finansiering, der foretages af private investorer. Dette gælder især for finansiering fra Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsfond. |
| --- | --- |

(29)

I denne forbindelse betragtes finansiering med ikke-statslige midler som omhandlet i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, som finansiering, der foretages af private investorer. Dette gælder især for finansiering fra Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsfond.

| (30) | Tilsynsmyndigheden vil tage hensyn til følgende specifikke faktorer ved afgørelsen af, om der er tale om statsstøtte på hvert af de forskellige niveauer (15). |
| --- | --- |

(30)

Tilsynsmyndigheden vil tage hensyn til følgende specifikke faktorer ved afgørelsen af, om der er tale om statsstøtte på hvert af de forskellige niveauer (15).

| (31) | Støtte til investorer. Hvis en foranstaltning giver private investorer mulighed for at foretage egenkapital eller kvasi-egenkapitalinvesteringer i en virksomhed eller i en gruppe af virksomheder på gunstigere vilkår end offentlige investorer — eller på gunstigere vilkår, end hvis de havde foretaget sådanne investeringer uden denne foranstaltning — anses disse private investorer for at have opnået en fordel. En sådan fordel kan antage forskellige former, som anført i punkt 10B.4.2 i disse retningslinjer. Dette er fortsat tilfældet, selv om den private investor gennem foranstaltningen foranlediges til at give en fordel til den eller de pågældende virksomheder. I modsætning hertil vil Tilsynsmyndigheden overveje, om investeringen kan siges at være foretaget på samme vilkår (pari passu) mellem offentlige og private investorer og dermed ikke udgør statsstøtte, når vilkårene ville være acceptable for en investor, der handler under almindelige markeds-økonomiske vilkår, uden nogen form for statslig intervention. Dette formodes kun at være tilfældet, hvis offentlige og private investorer deler nøjagtig de samme risici i forbindelse med over- og undervurdering og indtager samme plads i kreditorrangfølgen, og i almindelighed hvis mindst 50 % af de finansielle midler til foranstaltningen stilles til rådighed af private investorer, som er uafhængige af de virksomheder, de investerer i. |
| --- | --- |

(31)

Støtte til investorer. Hvis en foranstaltning giver private investorer mulighed for at foretage egenkapital eller kvasi-egenkapitalinvesteringer i en virksomhed eller i en gruppe af virksomheder på gunstigere vilkår end offentlige investorer — eller på gunstigere vilkår, end hvis de havde foretaget sådanne investeringer uden denne foranstaltning — anses disse private investorer for at have opnået en fordel. En sådan fordel kan antage forskellige former, som anført i punkt 10B.4.2 i disse retningslinjer. Dette er fortsat tilfældet, selv om den private investor gennem foranstaltningen foranlediges til at give en fordel til den eller de pågældende virksomheder. I modsætning hertil vil Tilsynsmyndigheden overveje, om investeringen kan siges at være foretaget på samme vilkår (pari passu) mellem offentlige og private investorer og dermed ikke udgør statsstøtte, når vilkårene ville være acceptable for en investor, der handler under almindelige markeds-økonomiske vilkår, uden nogen form for statslig intervention. Dette formodes kun at være tilfældet, hvis offentlige og private investorer deler nøjagtig de samme risici i forbindelse med over- og undervurdering og indtager samme plads i kreditorrangfølgen, og i almindelighed hvis mindst 50 % af de finansielle midler til foranstaltningen stilles til rådighed af private investorer, som er uafhængige af de virksomheder, de investerer i.

| (32) | Støtte til investeringsfonde, investeringsselskaber og/eller deres ledelse. Tilsynsmyndigheden er som helhed af den opfattelse, at en investeringsfond eller et investeringsselskab er et foreløbigt instrument for overførsel af støtte til investorer og/eller virksomheder, der investeres i, snarere end en støttemodtager i sig selv. Imidlertid kan f.eks. skattemæssige eller andre foranstaltninger, der indebærer direkte overførsler til fordel for investeringsselskaber eller eksisterende fonde med mange og forskelligartede investorer, som har karakter af selvstændige virksomheder, udgøre støtte, medmindre investeringerne foretages på vilkår, der ville være acceptable for en investor, der handler under almindelige markedsøkonomiske vilkår, og derfor ikke medfører nogen fordel for modtageren. På lignende måde vurderes det, at der er tale om støtte til fondens ledelse eller management-selskab, hvis deres afkast ikke fuldt ud afspejler det aktuelle markedsbaserede afkast i sammenlignelige situationer. Omvendt er der en formodning for, at der ikke foreligger støtte, hvis ledelsen eller management-selskabet vælges via en åben og gennemsigtig udbudsprocedure, eller hvis ikke de modtager nogen andre fordele, der ydes af staten. |
| --- | --- |

(32)

Støtte til investeringsfonde, investeringsselskaber og/eller deres ledelse. Tilsynsmyndigheden er som helhed af den opfattelse, at en investeringsfond eller et investeringsselskab er et foreløbigt instrument for overførsel af støtte til investorer og/eller virksomheder, der investeres i, snarere end en støttemodtager i sig selv. Imidlertid kan f.eks. skattemæssige eller andre foranstaltninger, der indebærer direkte overførsler til fordel for investeringsselskaber eller eksisterende fonde med mange og forskelligartede investorer, som har karakter af selvstændige virksomheder, udgøre støtte, medmindre investeringerne foretages på vilkår, der ville være acceptable for en investor, der handler under almindelige markedsøkonomiske vilkår, og derfor ikke medfører nogen fordel for modtageren. På lignende måde vurderes det, at der er tale om støtte til fondens ledelse eller management-selskab, hvis deres afkast ikke fuldt ud afspejler det aktuelle markedsbaserede afkast i sammenlignelige situationer. Omvendt er der en formodning for, at der ikke foreligger støtte, hvis ledelsen eller management-selskabet vælges via en åben og gennemsigtig udbudsprocedure, eller hvis ikke de modtager nogen andre fordele, der ydes af staten.

| (33) | Støtte til de virksomheder, hvori der investeres. Navnlig hvis der er tale om støtte til investorerne, investeringsselskabet eller investeringsfonden, vil tilsyns-myndigheden generelt vurdere, at denne i det mindste delvis gives videre til målvirksomhederne, og at der således også er tale om støtte på dette niveau. Dette er tilfældet, selv når investeringsbeslutningerne træffes af fondens ledelse ud fra en rent forretningsmæssig begrundelse. |
| --- | --- |

(33)

Støtte til de virksomheder, hvori der investeres. Navnlig hvis der er tale om støtte til investorerne, investeringsselskabet eller investeringsfonden, vil tilsyns-myndigheden generelt vurdere, at denne i det mindste delvis gives videre til målvirksomhederne, og at der således også er tale om støtte på dette niveau. Dette er tilfældet, selv når investeringsbeslutningerne træffes af fondens ledelse ud fra en rent forretningsmæssig begrundelse.

| (34) | I tilfælde, hvor investeringen foretages på vilkår, der ville være acceptable for en privat investor, der handler under almindelige markedsøkonomiske vilkår, uden nogen form for statslig intervention, betragtes de virksomheder, der investeres i, ikke som støttemodtagere. Med henblik herpå vil Tilsynsmyndigheden overveje, hvorvidt sådanne investeringsbeslutninger udelukkende er overskudsorienteret, og hvorvidt de er knyttet til en fornuftig forretningsplan og prognoser samt en klar og realistisk exit-strategi. Også valget af fondens ledelse eller management-selskab og dennes investeringsmandat er et vigtigt element, og det samme gælder private investorers involvering i henseende til procentandel og grad. |
| --- | --- |

(34)

I tilfælde, hvor investeringen foretages på vilkår, der ville være acceptable for en privat investor, der handler under almindelige markedsøkonomiske vilkår, uden nogen form for statslig intervention, betragtes de virksomheder, der investeres i, ikke som støttemodtagere. Med henblik herpå vil Tilsynsmyndigheden overveje, hvorvidt sådanne investeringsbeslutninger udelukkende er overskudsorienteret, og hvorvidt de er knyttet til en fornuftig forretningsplan og prognoser samt en klar og realistisk exit-strategi. Også valget af fondens ledelse eller management-selskab og dennes investeringsmandat er et vigtigt element, og det samme gælder private investorers involvering i henseende til procentandel og grad.

10B.3.3.   DE MINIMIS-BELØB

| (35) | Når al finansiering i form af risikovillig kapital til støttemodtagerne er de minimis-støtte i den betydning, hvori dette udtryk anvendes i Kommissionens forordning (EF) nr. 69/2001 af 12. januar 2001 om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 på de minimis-støtte (16), anses den ikke for at henhøre under EØS-aftalens artikel 61, stk. 1. I forbindelse med risikokapitalforanstaltninger er det vanskeligere at anvende de minimis-reglen på grund af vanskeligheder med at beregne støtten, og fordi der med foranstaltningerne måske ydes støtte ikke blot til målvirksomhederne, men også til andre investorer. Hvor disse vanskeligheder kan overvindes, finder de minimis-reglen imidlertid fortsat anvendelse. Hvis en ordning derfor kun tilvejebringer offentlig kapital op til den relevante de minimis-tærskel for hver virksomhed over en treårig periode, så er det sikkert, at støtte til disse virksomheder og/eller investorer ligger inden for de foreskrevne grænser. |
| --- | --- |

(35)

Når al finansiering i form af risikovillig kapital til støttemodtagerne er de minimis-støtte i den betydning, hvori dette udtryk anvendes i Kommissionens forordning (EF) nr. 69/2001 af 12. januar 2001 om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 på de minimis-støtte (16), anses den ikke for at henhøre under EØS-aftalens artikel 61, stk. 1. I forbindelse med risikokapitalforanstaltninger er det vanskeligere at anvende de minimis-reglen på grund af vanskeligheder med at beregne støtten, og fordi der med foranstaltningerne måske ydes støtte ikke blot til målvirksomhederne, men også til andre investorer. Hvor disse vanskeligheder kan overvindes, finder de minimis-reglen imidlertid fortsat anvendelse. Hvis en ordning derfor kun tilvejebringer offentlig kapital op til den relevante de minimis-tærskel for hver virksomhed over en treårig periode, så er det sikkert, at støtte til disse virksomheder og/eller investorer ligger inden for de foreskrevne grænser.

10B.4.   VURDERING AF, HVORVIDT STØTTE I FORM AF RISIKOVILLIG KAPITAL ER FORENELIG MED EØS-AFTALENS ARTIKEL 61, STK. 3, LITRA C)

10B.4.1.   ALMINDELIGE PRINCIPPER

| (36) | Efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), kan støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene betragtes som forenelig med EØS-aftalens funktion, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. På grundlag af afvejningstesten i punkt 10B.1.3 erklærer Tilsynsmyndigheden kun en risikokapitalforanstaltning for forenelig med fællesmarkedet, hvis den kan konkludere, at støtteforanstaltningen fører til øget tilvejebringelse af risikovillig kapital uden at påvirke samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. I dette punkt fastlægges kriterierne for, hvornår tilsyns-myndigheden betragter en støtte i form af risikovillig kapital som forenelig med EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c). |
| --- | --- |

(36)

Efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), kan støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene betragtes som forenelig med EØS-aftalens funktion, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. På grundlag af afvejningstesten i punkt 10B.1.3 erklærer Tilsynsmyndigheden kun en risikokapitalforanstaltning for forenelig med fællesmarkedet, hvis den kan konkludere, at støtteforanstaltningen fører til øget tilvejebringelse af risikovillig kapital uden at påvirke samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. I dette punkt fastlægges kriterierne for, hvornår tilsyns-myndigheden betragter en støtte i form af risikovillig kapital som forenelig med EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c).

| (37) | I de tilfælde, hvor Tilsynsmyndigheden er i besiddelse af en komplet anmeldelse, der viser, at alle de betingelser, der er fastsat i dette punkt er opfyldt, vil den bestræbe sig på at foretage en hurtig vurdering heraf inden for de frister, der er fastsat i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen om EFTA-Tilsynsmyndighedens hverv og beføjelser på statsstøtteområdet. For visse typer foranstaltninger, der ikke opfylder alle betingelser i dette punkt, foretager Tilsynsmyndigheden en mere detaljeret vurdering af risikokapitalforanstaltningen, jf. punkt 10B.5. |
| --- | --- |

(37)

I de tilfælde, hvor Tilsynsmyndigheden er i besiddelse af en komplet anmeldelse, der viser, at alle de betingelser, der er fastsat i dette punkt er opfyldt, vil den bestræbe sig på at foretage en hurtig vurdering heraf inden for de frister, der er fastsat i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen om EFTA-Tilsynsmyndighedens hverv og beføjelser på statsstøtteområdet. For visse typer foranstaltninger, der ikke opfylder alle betingelser i dette punkt, foretager Tilsynsmyndigheden en mere detaljeret vurdering af risikokapitalforanstaltningen, jf. punkt 10B.5.

| (38) | Er der også tale om støtte på målvirksomhedens niveau, og er tilvejebringelsen af risikovillig kapital knyttet til omkostninger, der er støtteberettigede i henhold til en anden forordning eller i henhold til andre rammebestemmelser eller retningslinjer, kan den pågældende tekst anvendes i forbindelse med vurderingen af, om støtten er forenelig med EØS-aftalens funktion. |
| --- | --- |

(38)

Er der også tale om støtte på målvirksomhedens niveau, og er tilvejebringelsen af risikovillig kapital knyttet til omkostninger, der er støtteberettigede i henhold til en anden forordning eller i henhold til andre rammebestemmelser eller retningslinjer, kan den pågældende tekst anvendes i forbindelse med vurderingen af, om støtten er forenelig med EØS-aftalens funktion.

10B.4.2.   STØTTENS FORM

| (39) | Det er generelt EFTA-staten, der vælger støttens form, og dette gælder også for risikokapitalforanstaltninger. Tilsynsmyndigheden tager imidlertid i forbindelse med sin vurdering af sådanne foranstaltninger hensyn til, om de tilskynder markedsinvestorerne til at stille risikovillig kapital til rådighed for målvirk-somhederne, og om de kan forventes at føre til, at investeringsbeslutningerne træffes på et kommercielt (dvs. overskudsorienteret) grundlag, som er nærmere forklaret i punkt 10B.4.3. |
| --- | --- |

(39)

Det er generelt EFTA-staten, der vælger støttens form, og dette gælder også for risikokapitalforanstaltninger. Tilsynsmyndigheden tager imidlertid i forbindelse med sin vurdering af sådanne foranstaltninger hensyn til, om de tilskynder markedsinvestorerne til at stille risikovillig kapital til rådighed for målvirk-somhederne, og om de kan forventes at føre til, at investeringsbeslutningerne træffes på et kommercielt (dvs. overskudsorienteret) grundlag, som er nærmere forklaret i punkt 10B.4.3.

| (40) | Tilsynsmyndigheden mener, at bl.a. følgende typer foranstaltninger vil kunne frembringe dette resultat:






  a) | oprettelse af investeringsfonde (venturekapitalfonde), hvori staten er partner, investor eller deltager, også selv om den er det på mindre fordelagtige vilkår end andre investorer |
| --- | --- | --- |

(40)

Tilsynsmyndigheden mener, at bl.a. følgende typer foranstaltninger vil kunne frembringe dette resultat:

a)

oprettelse af investeringsfonde (venturekapitalfonde), hvori staten er partner, investor eller deltager, også selv om den er det på mindre fordelagtige vilkår end andre investorer

| b) | garantier til risikokapitalinvestorer eller til venturekapitalfonde mod en del af investeringstabene, eller garantier for lån til investorer/fonde med henblik på risikokapitalinvesteringer, forudsat at den offentlige dækning af de potentielle underliggende tab ikke overstiger 50 % af den garanterede investerings nominelle beløb |
| --- | --- |

b)

garantier til risikokapitalinvestorer eller til venturekapitalfonde mod en del af investeringstabene, eller garantier for lån til investorer/fonde med henblik på risikokapitalinvesteringer, forudsat at den offentlige dækning af de potentielle underliggende tab ikke overstiger 50 % af den garanterede investerings nominelle beløb

| c) | andre finansielle instrumenter til fordel for risikokapitalinvestorer eller til fordel for venturekapitalfonde med henblik på at tilvejebringe ekstra investeringskapital |
| --- | --- |

c)

andre finansielle instrumenter til fordel for risikokapitalinvestorer eller til fordel for venturekapitalfonde med henblik på at tilvejebringe ekstra investeringskapital

| d) | skattemæssige incitamenter for at få investeringsfonde og/eller deres ledelse eller investorer til at foretage risikokapitalinvesteringer. |
| --- | --- |

d)

skattemæssige incitamenter for at få investeringsfonde og/eller deres ledelse eller investorer til at foretage risikokapitalinvesteringer.

10B.4.3.   FORENELIGHEDSBETINGELSER

| (41) | For at sikre, at en risikokapitalforanstaltning opfylder kravene om støttens tilskyndelsesvirkning og nødvendighed som omtalt i punkt 10B.1.3.4, er der en række faktorer, der er relevante. Den logiske begrundelse er, at statsstøtten skal være målrettet mod et specifikt markedssvigt, som kan bevises. Til dette formål fastlægger disse retningslinjer specifikke »sikre« beløbstærskler for investeringer i SMV på et tidligt trin i deres udvikling. For at begrænse støtten til det nødvendige minimum er det desuden afgørende, at støttede investeringer i små og mellemstore målvirksomheder er overskudsorienterede og foretages på et kommercielt grundlag. Tilsynsmyndigheden er af den opfattelse, at kravene til støttens tilskyndelsesvirkning, nødvendighed og proportionalitet er opfyldt for så vidt angår en risikokapitalinvestering, og at der er en samlet positiv balance, når følgende betingelser er opfyldt.
  Foranstaltninger, der specifikt vedrører investeringsselskaber, behandles i punkt 10B.5 i disse retningslinjer og vurderes ikke efter betingelserne i dette punkt. |
| --- | --- |

(41)

For at sikre, at en risikokapitalforanstaltning opfylder kravene om støttens tilskyndelsesvirkning og nødvendighed som omtalt i punkt 10B.1.3.4, er der en række faktorer, der er relevante. Den logiske begrundelse er, at statsstøtten skal være målrettet mod et specifikt markedssvigt, som kan bevises. Til dette formål fastlægger disse retningslinjer specifikke »sikre« beløbstærskler for investeringer i SMV på et tidligt trin i deres udvikling. For at begrænse støtten til det nødvendige minimum er det desuden afgørende, at støttede investeringer i små og mellemstore målvirksomheder er overskudsorienterede og foretages på et kommercielt grundlag. Tilsynsmyndigheden er af den opfattelse, at kravene til støttens tilskyndelsesvirkning, nødvendighed og proportionalitet er opfyldt for så vidt angår en risikokapitalinvestering, og at der er en samlet positiv balance, når følgende betingelser er opfyldt.

Foranstaltninger, der specifikt vedrører investeringsselskaber, behandles i punkt 10B.5 i disse retningslinjer og vurderes ikke efter betingelserne i dette punkt.

10B.4.3.1.   
  Maksimumsniveau for investeringstrancher

| (42) | I tilknytning til risikokapitalforanstaltningen fastsættes finansieringstrancher, der, uanset om de er helt eller delvis finansieret ved hjælp af statsstøtte, ikke må overstige 1,5 mio. EUR for hver målvirksomhed (SMV) over hver periode på 12 måneder. |
| --- | --- |

(42)

I tilknytning til risikokapitalforanstaltningen fastsættes finansieringstrancher, der, uanset om de er helt eller delvis finansieret ved hjælp af statsstøtte, ikke må overstige 1,5 mio. EUR for hver målvirksomhed (SMV) over hver periode på 12 måneder.

10B.4.3.2.   
  Begrænsninger i igangsætter-, opstart- og udvidelsesfinansiering

| (43) | For små og mellemstore virksomheder i støtteberettigede områder begrænses risikokapitalforanstaltningen til finansieringen frem til ekspansionsfasen. For mellemstore virksomheder i ikke-støtteberettigede områder begrænses risiko-kapitalforanstaltningen til finansieringen indtil opstartfasen. |
| --- | --- |

(43)

For små og mellemstore virksomheder i støtteberettigede områder begrænses risikokapitalforanstaltningen til finansieringen frem til ekspansionsfasen. For mellemstore virksomheder i ikke-støtteberettigede områder begrænses risiko-kapitalforanstaltningen til finansieringen indtil opstartfasen.

10B.4.3.3.   
  Egenkapital- og kvasi-egenkapitalinvesteringsinstrumenter

| (44) | Mindst 70 % af risikokapitalforanstaltningens samlede budget skal stilles til rådighed for egenkapital- og kvasi-egenkapitalinvesteringer i målvirksomheder (SMV). Ved vurderingen af arten af disse instrumenter vil Tilsynsmyndigheden se på instruments økonomiske substans snarere end dets navn og den kvalificering, der tillægges det af investorerne. Især vil Tilsynsmyndigheden tage hensyn til graden af den risiko, som investoren påtager sig i målvirksomheden, hans potentielle tab, fordelingen mellem overskudsafhængigt og fastforrentet afkast samt endelig investors plads i kreditorrangfølgen i tilfælde af konkurs. Tilsynsmyndigheden kan også tage hensyn til, hvordan investeringsinstrumentet behandles i henhold til de gældende nationale love samt administrative, finansielle og regnskabsmæssige bestemmelser, hvis disse er konsekvente og relevante for klassificeringen. |
| --- | --- |

(44)

Mindst 70 % af risikokapitalforanstaltningens samlede budget skal stilles til rådighed for egenkapital- og kvasi-egenkapitalinvesteringer i målvirksomheder (SMV). Ved vurderingen af arten af disse instrumenter vil Tilsynsmyndigheden se på instruments økonomiske substans snarere end dets navn og den kvalificering, der tillægges det af investorerne. Især vil Tilsynsmyndigheden tage hensyn til graden af den risiko, som investoren påtager sig i målvirksomheden, hans potentielle tab, fordelingen mellem overskudsafhængigt og fastforrentet afkast samt endelig investors plads i kreditorrangfølgen i tilfælde af konkurs. Tilsynsmyndigheden kan også tage hensyn til, hvordan investeringsinstrumentet behandles i henhold til de gældende nationale love samt administrative, finansielle og regnskabsmæssige bestemmelser, hvis disse er konsekvente og relevante for klassificeringen.

10B.4.3.4.   
  Private investorers deltagelse

| (45) | Mindst 50 % af finansieringen af risikokapitalforanstaltningen skal tilvejebringes af private investorer, eller mindst 30 %, når der er tale om foranstaltninger, der tager sigte på SMV i støtteberettigede områder. |
| --- | --- |

(45)

Mindst 50 % af finansieringen af risikokapitalforanstaltningen skal tilvejebringes af private investorer, eller mindst 30 %, når der er tale om foranstaltninger, der tager sigte på SMV i støtteberettigede områder.

10B.4.3.5.   
  Profitmotivet i investeringsbeslutningerne

| (46) | Risikokapitalforanstaltningen skal sikre, at beslutninger om at investere i målvirksomheder er drevet af ønsket om overskud. Dette er tilfældet, når investeringen er motiveret af udsigten til et væsentligt overskudspotentiale og en konstant støtte til målvirksomhederne med henblik herpå. Dette kriterium anses for at være opfyldt, hvis følgende betingelser er opfyldt:






  a) | foranstaltningerne har en væsentlig deltagelse af private investorer, som beskrevet i punkt 10B.4.3.4, der investerer direkte eller indirekte i målvirksomhedernes egenkapital på kommercielle vilkår (dvs. kun med fortjeneste for øje), og |
| --- | --- | --- |

(46)

Risikokapitalforanstaltningen skal sikre, at beslutninger om at investere i målvirksomheder er drevet af ønsket om overskud. Dette er tilfældet, når investeringen er motiveret af udsigten til et væsentligt overskudspotentiale og en konstant støtte til målvirksomhederne med henblik herpå. Dette kriterium anses for at være opfyldt, hvis følgende betingelser er opfyldt:

a)

foranstaltningerne har en væsentlig deltagelse af private investorer, som beskrevet i punkt 10B.4.3.4, der investerer direkte eller indirekte i målvirksomhedernes egenkapital på kommercielle vilkår (dvs. kun med fortjeneste for øje), og

| b) | for hver investering er der en forretningsplan, der indeholder detaljer vedrørende produkt, salgs- og rentabilitetsudvikling, og som fastlægger projektets fremtidige levedygtighed, og |
| --- | --- |

b)

for hver investering er der en forretningsplan, der indeholder detaljer vedrørende produkt, salgs- og rentabilitetsudvikling, og som fastlægger projektets fremtidige levedygtighed, og

| c) | en klar og realistisk exit-strategi er udarbejdet for hver investering. |
| --- | --- |

c)

en klar og realistisk exit-strategi er udarbejdet for hver investering.

10B.4.3.6.   
  Kommerciel ledelse

| (47) | En risikokapitalforanstaltning eller -fond skal være ledet på kommerciel basis. Ledelsen skal forholde sig på samme måde som en ledelse i den private sektor og søge at maksimere afkastet for deres investorer. Dette kriterium anses for at være opfyldt, hvis følgende betingelser er opfyldt:






  a) | der er en aftale mellem en professionel fondsadministrator eller management-selskab og deltagerne i fonden, hvorefter administratorens aflønning er afhængig af resultatet, og hvori fondens målsætninger og den påtænkte tidsplan for investeringerne er angivet, og |
| --- | --- | --- |

(47)

En risikokapitalforanstaltning eller -fond skal være ledet på kommerciel basis. Ledelsen skal forholde sig på samme måde som en ledelse i den private sektor og søge at maksimere afkastet for deres investorer. Dette kriterium anses for at være opfyldt, hvis følgende betingelser er opfyldt:

a)

der er en aftale mellem en professionel fondsadministrator eller management-selskab og deltagerne i fonden, hvorefter administratorens aflønning er afhængig af resultatet, og hvori fondens målsætninger og den påtænkte tidsplan for investeringerne er angivet, og

| b) | private investorer er repræsenteret i beslutningstagningen, f.eks. gennem en investorkomité eller en rådgivende komité, og |
| --- | --- |

b)

private investorer er repræsenteret i beslutningstagningen, f.eks. gennem en investorkomité eller en rådgivende komité, og

| c) | bedste praksis og lovbestemt tilsyn gælder for forvaltningen af fondene. |
| --- | --- |

c)

bedste praksis og lovbestemt tilsyn gælder for forvaltningen af fondene.

10B.4.3.7   
  Sektorbestemt fokus

| (48) | I det omfang, hvor mange fonde i den private sektor fokuserer på specifikke innovative teknologier eller endog sektorer (såsom sundhed, informations-teknologi, bioteknologi) kan Tilsynsmyndigheden acceptere en sektorbestemt fokus for risikokapitalforanstaltninger, såfremt foranstaltningen falder inden for disse retningslinjers anvendelsesområde, som er fastlagt i punkt 10B.2.1. |
| --- | --- |

(48)

I det omfang, hvor mange fonde i den private sektor fokuserer på specifikke innovative teknologier eller endog sektorer (såsom sundhed, informations-teknologi, bioteknologi) kan Tilsynsmyndigheden acceptere en sektorbestemt fokus for risikokapitalforanstaltninger, såfremt foranstaltningen falder inden for disse retningslinjers anvendelsesområde, som er fastlagt i punkt 10B.2.1.

10B.5.   DETALJERET VURDERING AF FORENELIGHEDEN AF STØTTE I FORM AF RISIKOVILLIG KAPITAL

| (49) | Dette punkt gælder for risikokapitalforanstaltninger, der ikke opfylder alle de betingelser, der er fastlagt i punkt 10B.4. Det er nødvendigt at foretage en mere detaljeret vurdering af disse foranstaltningers forenelighed på grundlag af den afvejning, der er beskrevet i punkt 10B.1.3, idet der er et behov for at sikre, at foranstaltningerne er målrettet mod det relevante markedssvigt, og fordi der er større risici for fortrængning af private investorer og fordrejning af konkurrencen. |
| --- | --- |

(49)

Dette punkt gælder for risikokapitalforanstaltninger, der ikke opfylder alle de betingelser, der er fastlagt i punkt 10B.4. Det er nødvendigt at foretage en mere detaljeret vurdering af disse foranstaltningers forenelighed på grundlag af den afvejning, der er beskrevet i punkt 10B.1.3, idet der er et behov for at sikre, at foranstaltningerne er målrettet mod det relevante markedssvigt, og fordi der er større risici for fortrængning af private investorer og fordrejning af konkurrencen.

| (50) | Analysen af foranstaltningernes forenelighed med EØS-aftalens funktion vil være baseret på en række positive og negative elementer. Et enkelt element er ikke afgørende og heller ikke en kombination af flere elementer kan i sig selv kan anses for tilstrækkelig til at sikre forenelighed. I visse tilfælde kan deres anvendelighed, og den vægt de tillægges, være afhængig af foranstaltningens form. |
| --- | --- |

(50)

Analysen af foranstaltningernes forenelighed med EØS-aftalens funktion vil være baseret på en række positive og negative elementer. Et enkelt element er ikke afgørende og heller ikke en kombination af flere elementer kan i sig selv kan anses for tilstrækkelig til at sikre forenelighed. I visse tilfælde kan deres anvendelighed, og den vægt de tillægges, være afhængig af foranstaltningens form.

| (51) | EFTA-staterne vil skulle tilvejebringe alle de elementer og beviser, de finder hensigtsmæssige for vurderingen af foranstaltningen. Det krævede bevisomfang og tilsynsmyndighedens vurdering vil afhænge af de enkelte tilfælde og vil stå i forhold til omfanget af det markedssvigt, der skal håndteres, og til risikoen for at fortrænge private investeringer. |
| --- | --- |

(51)

EFTA-staterne vil skulle tilvejebringe alle de elementer og beviser, de finder hensigtsmæssige for vurderingen af foranstaltningen. Det krævede bevisomfang og tilsynsmyndighedens vurdering vil afhænge af de enkelte tilfælde og vil stå i forhold til omfanget af det markedssvigt, der skal håndteres, og til risikoen for at fortrænge private investeringer.

10B.5.1.   STØTTEFORANSTALTNINGER, DER UNDERKASTES EN DETALJERET VURDERING

| (52) | Følgende former for risikokapitalforanstaltninger, der ikke opfylder en eller flere af de betingelser, der er opført i punkt B10.4 ovenfor, vil blive undergivet en mere detaljeret vurdering, da beviser for et markedssvigt er mindre åbenbare, og den potentielle risiko for fortrængning af private investeringer og/eller fordrejning af konkurrencen er større.
  a)   Tilvejebringelse af investeringstrancher ud over den »sikre« (safe harbour) beløbsgrænse på 1,5 mio. EUR for hver målvirksomhed (SMV) over hver periode på 12 måneder.
  Tilsynsmyndigheden er opmærksom på de konstante udsving på risiko-kapitalmarkedet og den mangel på egenkapital, der kan konstateres over tid, samt på at markedssvigt kan påvirke virksomhederne i forskellig grad afhængigt af deres størrelse, udviklingstrin og økonomiske sektor. Derfor er tilsyns-myndigheden rede til at overveje at erklære risikokapitalforanstaltninger med investeringstrancher på over 1,5 mio. EUR pr. virksomhed pr. år for forenelige med EØS-aftalens funktion, forudsat at der fremlægges de nødvendige beviser for markedssvigt.
  b)   Finansiering af ekspansionsstadiet i mellemstore virksomheder i ikke-støtteberettigede områder
  Tilsynsmyndigheden anerkender, at visse mellemstore virksomheder i ikke-støtteberettigede områder muligvis ikke har tilstrækkelig adgang til risikokapital, selv på ekspansionsstadiet på trods af muligheden for at tilvejebringe finansiering til virksomheder med en væsentlig omsætning og/eller samlet balance. Tilsynsmyndigheden er derfor rede til i visse tilfælde at overveje at erklære foranstaltninger, der delvis dækker mellemstore virksomheders ekspansionsstadium, for forenelige med EØS-aftalens funktion, såfremt der fremlægges tilstrækkelig dokumentation.
  c)   Opfølgende investeringer i målvirksomheder, som allerede har modtaget statsstøttede kapitalinjektioner til at finansiere efterfølgende finansierings-runder, endog ud over de generelle »sikre« (safe-harbour) beløbstærskler og finansiering af virksomheders tidlige vækst.
  Tilsynsmyndigheden anerkender betydningen af opfølgende investeringer i målvirksomheder, som allerede har modtaget statsstøttede kapitalinjektioner i de tidlige stadier til at finansiere finansieringsrunder, endog ud over de maksimale »sikre« investeringstrancher og finansiering af virksomheders tidlige vækst, indtil initialinvesteringen trækkes ud. Dette kan være nødvendigt for at undgå en udvanding af den offentlige deltagelse i disse finansieringsrunder samtidig med, at man sikrer kontinuiteten i finansieringen af målvirksomhederne, så både offentlige og private investorer kan drage fordel af de risikobetonede investeringer. Under disse omstændigheder og under hensyntagen til de særlige forhold for målsektor og målvirksomheder er Tilsynsmyndigheden rede til at overveje at erklære opfølgende investeringer for forenelige med EØS-aftalens funktion, forudsat at de beløbsmæssigt står i rimeligt forhold til initialinvesteringen og til fondens størrelse.
  d)   Foranstaltninger med henblik på deltagelse fra private investorer på under 50 % i ikke-støtteberettigede områder eller under 30 % i støtteberettigede områder
  I EØS er der stor variation med hensyn til udviklingsgraden på det private risikokapitalmarked i de forskellige EØS-stater. I visse tilfælde kan det være vanskeligt at finde private investorer, og derfor er tilsynsmyndigheden rede til at overveje at erklære foranstaltninger med privat deltagelse under beløbstærsklerne i punkt 10B.4.3.4 for forenelige med EØS-aftalens funktion, hvis EFTA-staterne fremlægger de nødvendige beviser. Dette problem kan være endnu større for risikokapitalforanstaltninger, der er målrettet mod SMV i støtteberettigede områder. I disse tilfælde kan der være en yderligere mangel på disponibel kapital, da disse SMV ligger langt fra venturekapitalcentre, befolkningstætheden er lavere, og de private investorer er mindre risikovillige. Disse SMV kan også være påvirket af problemer på efterspørgselssiden, f.eks. fordi det kan være vanskeligt at udarbejde en levedygtig, investeringsklar forretningsplan, fordi der er en mere begrænset egenkapitalkultur, eller fordi der er særlig modvilje mod at afgive ledelseskontrollen som følge af tilførslen af venturekapital.
  e)   Tilvejebringelse af seedkapital til små virksomheder, med i) mindre eller ingen privat deltagelse fra private investorers side og/eller ii) overrepræsentation af gældsinvesteringsinstrumenter i modsætning til egenkapital og kvasi-egenkapital
  De markedssvigt, der påvirker virksomhederne i igangsætterfasen, er mere udtalte på grund af den høje risikograd, der er forbundet med de potentielle investeringer, og på grund af behovet for indgående vejledning af igangsætterne i denne afgørende fase. Dette afspejles også af det meget begrænsede antal private investorer og disses modvilje mod at stille seedkapital til rådighed, som ikke indebærer nogen eller kun en begrænset risiko for fortrængning. Desuden er risikoen for en fordrejning af konkurrencen lille som følge af disse små virksomheders betydelige afstand fra markedet. Disse grunde kan tale for en mere velvillig indstilling fra Tilsynsmyndighedens side til foranstaltninger, der er målrettet mod igangsætterstadiet, også i lyset af disse foranstaltningers potentielt afgørende betydning for at skabe vækst og arbejdspladser i EØS.
  f)   Foranstaltninger, hvori der specifikt indgår et investeringsselskab
  Et investeringsselskab kan lette kontakten mellem investorer og mål-SMV og kan dermed forbedre sidstnævntes adgang til risikovillig kapital. Hvis der sker markedssvigt for investeringsselskabets målvirksomheder, kan selskabet muligvis ikke fungere effektivt uden finansielle incitamenter. Det er f.eks. muligt, at investorerne ikke finder den type investeringer, som selskabet satser på, tilstrækkelig interessante i forhold til investeringer i større trancher eller investeringer i mere etablerede virksomheder eller på mere etablerede markeder på trods af klare afkastmuligheder i målvirksomhederne. Tilsynsmyndigheden er derfor rede til at overveje at erklære foranstaltninger, hvori der specifikt indgår et investeringsselskab, for forenelige med EØS-aftalens funktion, såfremt der fremlægges tilstrækkelige beviser for, at der foreligger et klart defineret markeds-svigt.
  g)   Omkostninger til første undersøgelse af selskaber med henblik på foretagelse af investeringer op til due diligence-fasen (scouting)
  Risikokapitalfonde eller deres ledelse kan have omkostninger til »scouting«, når de undersøger SMV forud for due diligence-fasen. Eventuelle tilskud til en del af disse omkostninger til scouting skal opmuntre fondene eller deres ledelse til at udføre disse aktiviteter i højere grad end normalt. Dette kan også være til fordel for de involverede SMV, selv hvis undersøgelsen ikke fører til investeringer, da disse virksomheder derved får mere erfaring med risikokapitalfinansiering. Disse faktorer kan gøre tilsynsmyndigheden mere positivt indstillet over for tilskud, der dækker en del af risikokapitalvirksomhedernes eller deres ledelses omkostninger til scouting, hvis følgende betingelser er opfyldt: De støtteberettigede omkostninger skal være begrænset til omkostninger til scouting af SMV, overvejende i igangsætter- eller opstartfasen, hvis disse omkostninger ikke fører til, at der foretages en investering, og de må ikke omfatte fondenes juridiske eller administrative omkostninger. Derudover må tilskuddet ikke overstige 50 % af de støtteberettigede omkostninger. |
| --- | --- |

(52)

Følgende former for risikokapitalforanstaltninger, der ikke opfylder en eller flere af de betingelser, der er opført i punkt B10.4 ovenfor, vil blive undergivet en mere detaljeret vurdering, da beviser for et markedssvigt er mindre åbenbare, og den potentielle risiko for fortrængning af private investeringer og/eller fordrejning af konkurrencen er større.

a)   Tilvejebringelse af investeringstrancher ud over den »sikre« (safe harbour) beløbsgrænse på 1,5 mio. EUR for hver målvirksomhed (SMV) over hver periode på 12 måneder.

Tilsynsmyndigheden er opmærksom på de konstante udsving på risiko-kapitalmarkedet og den mangel på egenkapital, der kan konstateres over tid, samt på at markedssvigt kan påvirke virksomhederne i forskellig grad afhængigt af deres størrelse, udviklingstrin og økonomiske sektor. Derfor er tilsyns-myndigheden rede til at overveje at erklære risikokapitalforanstaltninger med investeringstrancher på over 1,5 mio. EUR pr. virksomhed pr. år for forenelige med EØS-aftalens funktion, forudsat at der fremlægges de nødvendige beviser for markedssvigt.

b)   Finansiering af ekspansionsstadiet i mellemstore virksomheder i ikke-støtteberettigede områder

Tilsynsmyndigheden anerkender, at visse mellemstore virksomheder i ikke-støtteberettigede områder muligvis ikke har tilstrækkelig adgang til risikokapital, selv på ekspansionsstadiet på trods af muligheden for at tilvejebringe finansiering til virksomheder med en væsentlig omsætning og/eller samlet balance. Tilsynsmyndigheden er derfor rede til i visse tilfælde at overveje at erklære foranstaltninger, der delvis dækker mellemstore virksomheders ekspansionsstadium, for forenelige med EØS-aftalens funktion, såfremt der fremlægges tilstrækkelig dokumentation.

c)   Opfølgende investeringer i målvirksomheder, som allerede har modtaget statsstøttede kapitalinjektioner til at finansiere efterfølgende finansierings-runder, endog ud over de generelle »sikre« (safe-harbour) beløbstærskler og finansiering af virksomheders tidlige vækst.

Tilsynsmyndigheden anerkender betydningen af opfølgende investeringer i målvirksomheder, som allerede har modtaget statsstøttede kapitalinjektioner i de tidlige stadier til at finansiere finansieringsrunder, endog ud over de maksimale »sikre« investeringstrancher og finansiering af virksomheders tidlige vækst, indtil initialinvesteringen trækkes ud. Dette kan være nødvendigt for at undgå en udvanding af den offentlige deltagelse i disse finansieringsrunder samtidig med, at man sikrer kontinuiteten i finansieringen af målvirksomhederne, så både offentlige og private investorer kan drage fordel af de risikobetonede investeringer. Under disse omstændigheder og under hensyntagen til de særlige forhold for målsektor og målvirksomheder er Tilsynsmyndigheden rede til at overveje at erklære opfølgende investeringer for forenelige med EØS-aftalens funktion, forudsat at de beløbsmæssigt står i rimeligt forhold til initialinvesteringen og til fondens størrelse.

d)   Foranstaltninger med henblik på deltagelse fra private investorer på under 50 % i ikke-støtteberettigede områder eller under 30 % i støtteberettigede områder

I EØS er der stor variation med hensyn til udviklingsgraden på det private risikokapitalmarked i de forskellige EØS-stater. I visse tilfælde kan det være vanskeligt at finde private investorer, og derfor er tilsynsmyndigheden rede til at overveje at erklære foranstaltninger med privat deltagelse under beløbstærsklerne i punkt 10B.4.3.4 for forenelige med EØS-aftalens funktion, hvis EFTA-staterne fremlægger de nødvendige beviser. Dette problem kan være endnu større for risikokapitalforanstaltninger, der er målrettet mod SMV i støtteberettigede områder. I disse tilfælde kan der være en yderligere mangel på disponibel kapital, da disse SMV ligger langt fra venturekapitalcentre, befolkningstætheden er lavere, og de private investorer er mindre risikovillige. Disse SMV kan også være påvirket af problemer på efterspørgselssiden, f.eks. fordi det kan være vanskeligt at udarbejde en levedygtig, investeringsklar forretningsplan, fordi der er en mere begrænset egenkapitalkultur, eller fordi der er særlig modvilje mod at afgive ledelseskontrollen som følge af tilførslen af venturekapital.

e)   Tilvejebringelse af seedkapital til små virksomheder, med i) mindre eller ingen privat deltagelse fra private investorers side og/eller ii) overrepræsentation af gældsinvesteringsinstrumenter i modsætning til egenkapital og kvasi-egenkapital

De markedssvigt, der påvirker virksomhederne i igangsætterfasen, er mere udtalte på grund af den høje risikograd, der er forbundet med de potentielle investeringer, og på grund af behovet for indgående vejledning af igangsætterne i denne afgørende fase. Dette afspejles også af det meget begrænsede antal private investorer og disses modvilje mod at stille seedkapital til rådighed, som ikke indebærer nogen eller kun en begrænset risiko for fortrængning. Desuden er risikoen for en fordrejning af konkurrencen lille som følge af disse små virksomheders betydelige afstand fra markedet. Disse grunde kan tale for en mere velvillig indstilling fra Tilsynsmyndighedens side til foranstaltninger, der er målrettet mod igangsætterstadiet, også i lyset af disse foranstaltningers potentielt afgørende betydning for at skabe vækst og arbejdspladser i EØS.

f)   Foranstaltninger, hvori der specifikt indgår et investeringsselskab

Et investeringsselskab kan lette kontakten mellem investorer og mål-SMV og kan dermed forbedre sidstnævntes adgang til risikovillig kapital. Hvis der sker markedssvigt for investeringsselskabets målvirksomheder, kan selskabet muligvis ikke fungere effektivt uden finansielle incitamenter. Det er f.eks. muligt, at investorerne ikke finder den type investeringer, som selskabet satser på, tilstrækkelig interessante i forhold til investeringer i større trancher eller investeringer i mere etablerede virksomheder eller på mere etablerede markeder på trods af klare afkastmuligheder i målvirksomhederne. Tilsynsmyndigheden er derfor rede til at overveje at erklære foranstaltninger, hvori der specifikt indgår et investeringsselskab, for forenelige med EØS-aftalens funktion, såfremt der fremlægges tilstrækkelige beviser for, at der foreligger et klart defineret markeds-svigt.

g)   Omkostninger til første undersøgelse af selskaber med henblik på foretagelse af investeringer op til due diligence-fasen (scouting)

Risikokapitalfonde eller deres ledelse kan have omkostninger til »scouting«, når de undersøger SMV forud for due diligence-fasen. Eventuelle tilskud til en del af disse omkostninger til scouting skal opmuntre fondene eller deres ledelse til at udføre disse aktiviteter i højere grad end normalt. Dette kan også være til fordel for de involverede SMV, selv hvis undersøgelsen ikke fører til investeringer, da disse virksomheder derved får mere erfaring med risikokapitalfinansiering. Disse faktorer kan gøre tilsynsmyndigheden mere positivt indstillet over for tilskud, der dækker en del af risikokapitalvirksomhedernes eller deres ledelses omkostninger til scouting, hvis følgende betingelser er opfyldt: De støtteberettigede omkostninger skal være begrænset til omkostninger til scouting af SMV, overvejende i igangsætter- eller opstartfasen, hvis disse omkostninger ikke fører til, at der foretages en investering, og de må ikke omfatte fondenes juridiske eller administrative omkostninger. Derudover må tilskuddet ikke overstige 50 % af de støtteberettigede omkostninger.

10B.5.2.   STØTTENS POSITIVE VIRKNINGER

10B.5.2.1.   
  Eksistensen af og indicier på markedssvigt

| (53) | For risikokapitalforanstaltninger, hvor de påtænkte investeringstrancher i målvirksomheder går ud over de betingelser, der er fastsat i punkt 10B.4, herunder navnlig foranstaltninger, der omfatter mere end 1,5 mio. EUR pr. mål-SMV for hver 12-måneders periode, opfølgende investeringer eller finansiering af ekspansionsstadiet i mellemstore virksomheder i ikke-støtteberettigede områder samt foranstaltninger, hvori der specifikt indgår et investeringsselskab, vil tilsynsmyndigheden kræve yderligere beviser på markedssvigt på hvert niveau, hvor der kan foreligge støtte, før den er rede til at erklære den foreslåede risikokapitalforanstaltning for forenelig med EØS-aftalens funktion. Disse beviser skal være baseret på en undersøgelse, der viser størrelsen af egenkapitalgabet for de virksomheder og sektorer, som risikokapitalforanstaltningen er målrettet mod. De relevante oplysninger omfatter oplysninger om udbuddet af risikovillig kapital samt om venturekapitalbranchens betydning i lokaløkonomien. Oplysningerne bør ideelt set gives for perioder på tre til fem år forud for gennemførelsen af foranstaltningen og også for fremtiden på grundlag af rimelige prognoser, hvis de foreligger. I de beviser, der skal fremlægges, kan der også indgå følgende:






  a) | udviklingen i kapitaltilvejebringelsen over de seneste fem år, også i sammenligning med de tilsvarende nationale og/eller europæiske gennemsnit |
| --- | --- | --- |

(53)

For risikokapitalforanstaltninger, hvor de påtænkte investeringstrancher i målvirksomheder går ud over de betingelser, der er fastsat i punkt 10B.4, herunder navnlig foranstaltninger, der omfatter mere end 1,5 mio. EUR pr. mål-SMV for hver 12-måneders periode, opfølgende investeringer eller finansiering af ekspansionsstadiet i mellemstore virksomheder i ikke-støtteberettigede områder samt foranstaltninger, hvori der specifikt indgår et investeringsselskab, vil tilsynsmyndigheden kræve yderligere beviser på markedssvigt på hvert niveau, hvor der kan foreligge støtte, før den er rede til at erklære den foreslåede risikokapitalforanstaltning for forenelig med EØS-aftalens funktion. Disse beviser skal være baseret på en undersøgelse, der viser størrelsen af egenkapitalgabet for de virksomheder og sektorer, som risikokapitalforanstaltningen er målrettet mod. De relevante oplysninger omfatter oplysninger om udbuddet af risikovillig kapital samt om venturekapitalbranchens betydning i lokaløkonomien. Oplysningerne bør ideelt set gives for perioder på tre til fem år forud for gennemførelsen af foranstaltningen og også for fremtiden på grundlag af rimelige prognoser, hvis de foreligger. I de beviser, der skal fremlægges, kan der også indgå følgende:

a)

udviklingen i kapitaltilvejebringelsen over de seneste fem år, også i sammenligning med de tilsvarende nationale og/eller europæiske gennemsnit

| b) | det aktuelle overudbud af penge |
| --- | --- |

b)

det aktuelle overudbud af penge

| c) | statsstøttede investeringsprogrammers andel af den samlede venture-kapitalinvestering over de seneste tre til fem år |
| --- | --- |

c)

statsstøttede investeringsprogrammers andel af den samlede venture-kapitalinvestering over de seneste tre til fem år

| d) | procentandelen af nystartede virksomheder, der modtager venturekapital |
| --- | --- |

d)

procentandelen af nystartede virksomheder, der modtager venturekapital

| e) | fordelingen af investeringer efter kategorier af investeringsbeløb |
| --- | --- |

e)

fordelingen af investeringer efter kategorier af investeringsbeløb

| f) | antallet af forelagte forretningsplaner sammenlignet med antallet af investeringer foretaget efter segment (investeringsbeløb, sektor, finansieringrunde osv.). |
| --- | --- |

f)

antallet af forelagte forretningsplaner sammenlignet med antallet af investeringer foretaget efter segment (investeringsbeløb, sektor, finansieringrunde osv.).

For foranstaltninger, der er målrettet mod SMV i støtteberettigede områder, skal de relevante oplysninger suppleres med eventuelle andre relevante oplysninger om de særlige regionale forhold, der kan begrunde udformningen af den påtænkte foranstaltning. Følgende elementer kan være relevante:

| a) | Skøn over den forøgelse af egenkapitalgabet, der skyldes den afsides beliggenhed og andre særlige regionale forhold, især med hensyn til det samlede risikokapitalbeløb, der investeres, antallet af fonde eller investeringsselskaber i området eller i umiddelbar nærhed, udbuddet af kompetente ledere, antallet af transaktioner og disses mindstestørrelse, hvis oplysningerne foreligger |
| --- | --- |

a)

Skøn over den forøgelse af egenkapitalgabet, der skyldes den afsides beliggenhed og andre særlige regionale forhold, især med hensyn til det samlede risikokapitalbeløb, der investeres, antallet af fonde eller investeringsselskaber i området eller i umiddelbar nærhed, udbuddet af kompetente ledere, antallet af transaktioner og disses mindstestørrelse, hvis oplysningerne foreligger

| b) | specifikke lokaløkonomiske data, sociale og/eller historiske grunde til det mindre udbud af risikokapital, i sammenligning med de relevante gennemsnitlige data og/eller situationen på nationalt og/eller EØS-niveau, alt efter omstændighederne |
| --- | --- |

b)

specifikke lokaløkonomiske data, sociale og/eller historiske grunde til det mindre udbud af risikokapital, i sammenligning med de relevante gennemsnitlige data og/eller situationen på nationalt og/eller EØS-niveau, alt efter omstændighederne

| c) | eventuelle andre relevante indikatorer, der viser en øget grad af markedssvigt. |
| --- | --- |

c)

eventuelle andre relevante indikatorer, der viser en øget grad af markedssvigt.

| (54) | EFTA-staterne kan fremlægge de samme beviser flere gange, såfremt de underliggende markedsbetingelser ikke har ændret sig. Tilsynsmyndigheden forbeholder sig ret til at sætte spørgsmålstegn ved de forelagte beviser. |
| --- | --- |

(54)

EFTA-staterne kan fremlægge de samme beviser flere gange, såfremt de underliggende markedsbetingelser ikke har ændret sig. Tilsynsmyndigheden forbeholder sig ret til at sætte spørgsmålstegn ved de forelagte beviser.

10B.5.2.2.   
  Et hensigtsmæssigt instrument

| (55) | Et vigtigt element i afvejningstesten er, om og i hvilket omfang statsstøtte på risikokapitalområdet kan betragtes som et velegnet instrument med henblik på at fremme private risikokapitalinvesteringer. Denne vurdering er snævert knyttet til vurderingen af støttens tilskyndelseseffekt og nødvendighed, som omtalt i punkt 10B.5.2.3. |
| --- | --- |

(55)

Et vigtigt element i afvejningstesten er, om og i hvilket omfang statsstøtte på risikokapitalområdet kan betragtes som et velegnet instrument med henblik på at fremme private risikokapitalinvesteringer. Denne vurdering er snævert knyttet til vurderingen af støttens tilskyndelseseffekt og nødvendighed, som omtalt i punkt 10B.5.2.3.

| (56) | I sin detaljerede vurdering vil Tilsynsmyndigheden tage særligt hensyn til en eventuel konsekvensanalyse af den foreslåede foranstaltning, som EFTA-staten har foretaget. Når EFTA-staten har overvejet andre muligheder, og fordelene ved at anvende et selektivt instrument såsom statsstøtte er fastslået og forelagt for tilsynsmyndigheden, betragtes de pågældende foranstaltninger som et egnet instrument. Tilsynsmyndigheden vil også vurdere beviser byggende på andre foranstaltninger, der er truffet eller skal træffes for at råde bod på manglen på egenkapital, og især ex post-vurderinger samt både spørgsmål om udbuds- og efterspørgselssiden, der påvirker mål-SMV’erne, for at se, hvordan de ville kunne indgå i en interaktion med den foreslåede risikokapitalforanstaltning. |
| --- | --- |

(56)

I sin detaljerede vurdering vil Tilsynsmyndigheden tage særligt hensyn til en eventuel konsekvensanalyse af den foreslåede foranstaltning, som EFTA-staten har foretaget. Når EFTA-staten har overvejet andre muligheder, og fordelene ved at anvende et selektivt instrument såsom statsstøtte er fastslået og forelagt for tilsynsmyndigheden, betragtes de pågældende foranstaltninger som et egnet instrument. Tilsynsmyndigheden vil også vurdere beviser byggende på andre foranstaltninger, der er truffet eller skal træffes for at råde bod på manglen på egenkapital, og især ex post-vurderinger samt både spørgsmål om udbuds- og efterspørgselssiden, der påvirker mål-SMV’erne, for at se, hvordan de ville kunne indgå i en interaktion med den foreslåede risikokapitalforanstaltning.

10B.5.2.3.   
  Støttens tilskyndelsesvirkning og nødvendighed

| (57) | Risikokapitalforanstaltningers tilskyndelsesvirkning spiller en afgørende rolle i vurderingen af deres forenelighed. Tilsynsmyndigheden er af den opfattelse, at tilskyndelseseffekten er til stede i de foranstaltninger, der opfylder samtlige betingelser i punkt 10B.4. For de foranstaltninger, der er omfattet af dette punkt, er tilstedeværelsen af tilskyndelsesvirkningen imidlertid mindre oplagt. Tilsyns-myndigheden vil derfor også tage hensyn til følgende yderligere kriterier for investeringsbeslutningernes profitorienterede karakter og den kommercielle ledelse af foranstaltningen, hvor det er relevant. |
| --- | --- |

(57)

Risikokapitalforanstaltningers tilskyndelsesvirkning spiller en afgørende rolle i vurderingen af deres forenelighed. Tilsynsmyndigheden er af den opfattelse, at tilskyndelseseffekten er til stede i de foranstaltninger, der opfylder samtlige betingelser i punkt 10B.4. For de foranstaltninger, der er omfattet af dette punkt, er tilstedeværelsen af tilskyndelsesvirkningen imidlertid mindre oplagt. Tilsyns-myndigheden vil derfor også tage hensyn til følgende yderligere kriterier for investeringsbeslutningernes profitorienterede karakter og den kommercielle ledelse af foranstaltningen, hvor det er relevant.

10B.5.2.3.1.   Kommerciel ledelse

| (58) | Ud over de betingelser, der er fastsat i punkt 10B.4.3.6, vil Tilsynsmyndigheden anlægge en positiv vurdering, hvis risikoforanstaltningen eller -fonden ledes af professionelle personer fra den private sektor eller af uafhængige professionelle, der er udvalgt efter en åben, ikke-diskriminerende procedure, helst et offentligt udbud, som har dokumenterede erfaringer og en baggrund inden for kapitalmarkedsinvesteringer, i bedste fald inden for de(n) samme sektor(er), som fonden er målrettet mod, samt indsigt i den relevante retlige og regnskabsmæssige baggrund for investeringen. |
| --- | --- |

(58)

Ud over de betingelser, der er fastsat i punkt 10B.4.3.6, vil Tilsynsmyndigheden anlægge en positiv vurdering, hvis risikoforanstaltningen eller -fonden ledes af professionelle personer fra den private sektor eller af uafhængige professionelle, der er udvalgt efter en åben, ikke-diskriminerende procedure, helst et offentligt udbud, som har dokumenterede erfaringer og en baggrund inden for kapitalmarkedsinvesteringer, i bedste fald inden for de(n) samme sektor(er), som fonden er målrettet mod, samt indsigt i den relevante retlige og regnskabsmæssige baggrund for investeringen.

10B.5.2.3.2.   Investeringsudvalg

| (59) | Det ville være endnu et positivt element, hvis der nedsættes et investeringsudvalg, der er uafhængigt af fondens administrationsselskab, og som består af uafhængige eksperter fra den private sektor med betydelig erfaring inden for målsektoren og helst også af repræsentanter for investorerne eller uafhængige eksperter, der er udvalgt efter en åben, ikke-diskriminerende procedure, helst et offentligt udbud. Disse eksperter skulle udarbejde analyser af den aktuelle og forventede markedssituation til ledelsen eller administrationsselskabet samt kortlægge og foreslå potentielle målvirksomheder, der har gode investeringsudsigter. |
| --- | --- |

(59)

Det ville være endnu et positivt element, hvis der nedsættes et investeringsudvalg, der er uafhængigt af fondens administrationsselskab, og som består af uafhængige eksperter fra den private sektor med betydelig erfaring inden for målsektoren og helst også af repræsentanter for investorerne eller uafhængige eksperter, der er udvalgt efter en åben, ikke-diskriminerende procedure, helst et offentligt udbud. Disse eksperter skulle udarbejde analyser af den aktuelle og forventede markedssituation til ledelsen eller administrationsselskabet samt kortlægge og foreslå potentielle målvirksomheder, der har gode investeringsudsigter.

10B.5.2.3.3.   Foranstaltningens/fondens størrelse

| (60) | Tilsynsmyndigheden vil anlægge en positiv vurdering, hvis der for en risikokapitalforanstaltning er fastsat et budget for investeringer i SMV af en størrelse, der giver mulighed for at udnytte stordriftsfordele ved at administrere en fond og sprede risikoen via en pulje bestående af et tilstrækkeligt antal investeringer. Fonden bør være af en sådan størrelse, at den kan sikre muligheden for at de høje transaktionsomkostninger absorberes, og/eller at målvirksom-hedernes senere, mere rentable udviklingsstadier kan finansieres. Større fonde vil blive vurderet positivt, idet der tages hensyn til målsektoren, forudsat at risikoen for at fortrængning af private investeringer og konkurrencefordrejninger er minimeret. |
| --- | --- |

(60)

Tilsynsmyndigheden vil anlægge en positiv vurdering, hvis der for en risikokapitalforanstaltning er fastsat et budget for investeringer i SMV af en størrelse, der giver mulighed for at udnytte stordriftsfordele ved at administrere en fond og sprede risikoen via en pulje bestående af et tilstrækkeligt antal investeringer. Fonden bør være af en sådan størrelse, at den kan sikre muligheden for at de høje transaktionsomkostninger absorberes, og/eller at målvirksom-hedernes senere, mere rentable udviklingsstadier kan finansieres. Større fonde vil blive vurderet positivt, idet der tages hensyn til målsektoren, forudsat at risikoen for at fortrængning af private investeringer og konkurrencefordrejninger er minimeret.

10B.5.2.3.4.   Business angels

| (61) | For foranstaltninger, der er målrettet mod seedkapital, vil Tilsynsmyndigheden i betragtning af det større markedssvigt, der ofte er tale om i denne fase, betragte det som en fordel, hvis business angels er direkte eller indirekte involveret i investeringer i igangsætterstadiet. Under sådanne omstændigheder er tilsyns-myndigheden derfor rede til at overveje at erklære foranstaltninger for forenelige med EØS-aftalens funktion, selv om de i overvejende grad er baseret på gældsinstrumenter, herunder at de statslige midler er lavere placeret i kreditorrangfølgen, eller at de pågældende business angels har fortrinsret til overskud eller ret til højere vederlag for deres tilvejebragte kapital samt til aktiv deltagelse i ledelsen af foranstaltningen/fonden og/eller målvirksomhederne. |
| --- | --- |

(61)

For foranstaltninger, der er målrettet mod seedkapital, vil Tilsynsmyndigheden i betragtning af det større markedssvigt, der ofte er tale om i denne fase, betragte det som en fordel, hvis business angels er direkte eller indirekte involveret i investeringer i igangsætterstadiet. Under sådanne omstændigheder er tilsyns-myndigheden derfor rede til at overveje at erklære foranstaltninger for forenelige med EØS-aftalens funktion, selv om de i overvejende grad er baseret på gældsinstrumenter, herunder at de statslige midler er lavere placeret i kreditorrangfølgen, eller at de pågældende business angels har fortrinsret til overskud eller ret til højere vederlag for deres tilvejebragte kapital samt til aktiv deltagelse i ledelsen af foranstaltningen/fonden og/eller målvirksomhederne.

10B.5.2.4.   
  Proportionalitet

| (62) | For at en foranstaltning skal kunne anses for at være forenelig, skal støttebeløbet være begrænset til det nødvendige minimum. Hvorledes denne proportionalitet kan opnås, afhænger nødvendigvis af den pågældende foranstaltnings form. Hvis der ikke føres tilstrækkelig kontrol med overkompensation til investorerne, hvis risikoen for tab bæres fuldt ud af den offentlige sektor, og/eller hvis fordelene udelukkende går til de andre investorer, vil foranstaltningen imidlertid ikke blive betragtet som proportionalt. |
| --- | --- |

(62)

For at en foranstaltning skal kunne anses for at være forenelig, skal støttebeløbet være begrænset til det nødvendige minimum. Hvorledes denne proportionalitet kan opnås, afhænger nødvendigvis af den pågældende foranstaltnings form. Hvis der ikke føres tilstrækkelig kontrol med overkompensation til investorerne, hvis risikoen for tab bæres fuldt ud af den offentlige sektor, og/eller hvis fordelene udelukkende går til de andre investorer, vil foranstaltningen imidlertid ikke blive betragtet som proportionalt.

| (63) | Tilsynsmyndigheden vil tillægge følgende elementer positiv vægt i forbindelse med vurderingen af proportionalitet, da de udgør en bedste-praksis:






  a) | Åbent udbud ved udvælgelse af ledere. Et gennemsigtigt, ikke-diskriminerende åbent udbud med henblik på valg af ledere eller management-selskab, der sikrer den bedste kombination af kvalitet og valuta for pengene, vil blive vurderet positivt, da det vil begrænse omkostnings- og muligvis støtteniveauet til det nødvendige minimum og desuden minimere fordrejningen af konkurrencen. |
| --- | --- | --- |

(63)

Tilsynsmyndigheden vil tillægge følgende elementer positiv vægt i forbindelse med vurderingen af proportionalitet, da de udgør en bedste-praksis:

a)

Åbent udbud ved udvælgelse af ledere. Et gennemsigtigt, ikke-diskriminerende åbent udbud med henblik på valg af ledere eller management-selskab, der sikrer den bedste kombination af kvalitet og valuta for pengene, vil blive vurderet positivt, da det vil begrænse omkostnings- og muligvis støtteniveauet til det nødvendige minimum og desuden minimere fordrejningen af konkurrencen.

| b) | Udbud eller offentlig indbydelse til investorer. Et udbud med henblik på fastlæggelse af eventuelle »præferencevilkår« til investorer eller muligheden for at tilbyde andre investorer sådanne vilkår. Dette kan ske i form af et offentligt udbud til investorer ved iværksættelsen af en investeringsfond eller et investeringsselskab eller i form af en ordning (f.eks. en garanti-ordning), som forbliver tilgængelig for nye deltagere i en længere periode. |
| --- | --- |

b)

Udbud eller offentlig indbydelse til investorer. Et udbud med henblik på fastlæggelse af eventuelle »præferencevilkår« til investorer eller muligheden for at tilbyde andre investorer sådanne vilkår. Dette kan ske i form af et offentligt udbud til investorer ved iværksættelsen af en investeringsfond eller et investeringsselskab eller i form af en ordning (f.eks. en garanti-ordning), som forbliver tilgængelig for nye deltagere i en længere periode.

10B.5.3.   STØTTENS NEGATIVE VIRKNINGER

| (64) | Tilsynsmyndigheden vil afveje de potentielle negative virkninger i form af fordrejning af konkurrencen og risiko for fortrængning af private investeringer mod de ovennævnte positive virkninger, når den vurderer, om risiko-kapitalforanstaltningerne er forenelige med fællesmarkedet. Disse potentielt negative virkninger vil skulle analyseres på hvert af de tre niveauer, hvor der kan være tale om støtte. Støtte til investorer samt til investeringsselskaber og investeringsfonde kan påvirke konkurrencen negativt på markedet for tilvejebringelse af risikovillig kapital. Støtte til målvirksomheder kan få negative virkninger på de produktmarkeder, hvor disse virksomheder konkurrerer. |
| --- | --- |

(64)

Tilsynsmyndigheden vil afveje de potentielle negative virkninger i form af fordrejning af konkurrencen og risiko for fortrængning af private investeringer mod de ovennævnte positive virkninger, når den vurderer, om risiko-kapitalforanstaltningerne er forenelige med fællesmarkedet. Disse potentielt negative virkninger vil skulle analyseres på hvert af de tre niveauer, hvor der kan være tale om støtte. Støtte til investorer samt til investeringsselskaber og investeringsfonde kan påvirke konkurrencen negativt på markedet for tilvejebringelse af risikovillig kapital. Støtte til målvirksomheder kan få negative virkninger på de produktmarkeder, hvor disse virksomheder konkurrerer.

10B.5.3.1.   
  Fortrængning

| (65) | På markedet for tilvejebringelse af risikokapital kan statsstøtte føre til fortrængning af private investeringer. Dette kunne mindske incitamenterne for private investorer til at tilvejebringe finansielle midler til SMV og tilskynde dem til at vente, indtil staten yder støtte til sådanne investeringer. Denne risiko forøges i takt med størrelsen af den investeringstranche, der investeres i en virksomhed, i takt med forøgelsen af virksomheden og i takt med virksomhedens senere udviklingsstadier, da udbuddet af privat risikovillig kapital gradvist tiltager under disse omstændigheder. |
| --- | --- |

(65)

På markedet for tilvejebringelse af risikokapital kan statsstøtte føre til fortrængning af private investeringer. Dette kunne mindske incitamenterne for private investorer til at tilvejebringe finansielle midler til SMV og tilskynde dem til at vente, indtil staten yder støtte til sådanne investeringer. Denne risiko forøges i takt med størrelsen af den investeringstranche, der investeres i en virksomhed, i takt med forøgelsen af virksomheden og i takt med virksomhedens senere udviklingsstadier, da udbuddet af privat risikovillig kapital gradvist tiltager under disse omstændigheder.

| (66) | Derfor vil Tilsynsmyndigheden kræve specifikke beviser, hvad angår risikoen for fortrængning i forbindelse med foranstaltninger, der omfatter større investerings-trancher i mål-SMV’erne, opfølgende investeringer eller finansiering af ekspansionsfasen i mellemstore virksomheder i ikke-støtteberettigede områder, eller hvor private investorer kun i ringe grad deltager, eller hvor der specifikt indgår et investeringsselskab. |
| --- | --- |

(66)

Derfor vil Tilsynsmyndigheden kræve specifikke beviser, hvad angår risikoen for fortrængning i forbindelse med foranstaltninger, der omfatter større investerings-trancher i mål-SMV’erne, opfølgende investeringer eller finansiering af ekspansionsfasen i mellemstore virksomheder i ikke-støtteberettigede områder, eller hvor private investorer kun i ringe grad deltager, eller hvor der specifikt indgår et investeringsselskab.

| (67) | Desuden vil medlemsstaterne skulle føre bevis for, at der ikke er nogen risiko for fortrængning, navnlig for så vidt angår det relevante segment, den relevante sektor og/eller industristruktur. |
| --- | --- |

(67)

Desuden vil medlemsstaterne skulle føre bevis for, at der ikke er nogen risiko for fortrængning, navnlig for så vidt angår det relevante segment, den relevante sektor og/eller industristruktur.

| (68) | Følgende elementer kan være relevante:






  a) | antallet af venturekapitalvirksomheder/-fonde/investeringsvirksomheder, der findes på nationalt plan eller i området i tilfælde af en regional fond, og de segmenter, hvor de er aktive |
| --- | --- | --- |

(68)

Følgende elementer kan være relevante:

a)

antallet af venturekapitalvirksomheder/-fonde/investeringsvirksomheder, der findes på nationalt plan eller i området i tilfælde af en regional fond, og de segmenter, hvor de er aktive

| b) | målvirksomhedernes størrelse, vækststadium og erhvervssektor |
| --- | --- |

b)

målvirksomhedernes størrelse, vækststadium og erhvervssektor

| c) | den gennemsnitlige transaktionsstørrelse og eventuelt den minimums-transaktionsstørrelse, fondene eller investorerne kunne tænkes at overveje; |
| --- | --- |

c)

den gennemsnitlige transaktionsstørrelse og eventuelt den minimums-transaktionsstørrelse, fondene eller investorerne kunne tænkes at overveje;

| d) | den samlede beløbsstørrelse for den venturekapital, der er til rådighed for de virksomheder, den sektor og det udviklingsstadium, som den relevante foranstaltning er rettet mod. |
| --- | --- |

d)

den samlede beløbsstørrelse for den venturekapital, der er til rådighed for de virksomheder, den sektor og det udviklingsstadium, som den relevante foranstaltning er rettet mod.

10B.5.3.2.   
  Anden konkurrencefordrejning

| (69) | Da de fleste mål-SMV er nye på deres marked, er det usandsynligt, at disse SMV vil have en væsentlig markedsposition, og der er derfor heller ikke større sandsynlighed for mærkbare konkurrencefordrejninger på dette område. Det kan imidlertid ikke udelukkes, at risikokapitalforanstaltninger kan have den virkning, at ineffektive virksomheder eller sektorer, der ellers ville være forsvundet fra markedet, holdes i live. Desuden kan et overudbud af risikovillig kapital til ineffektive virksomheder kunstigt øge deres værdiansættelse og således fordreje risikokapitalmarkedet for kapitaludbyderne, som ville være nødt til at betale højere priser for at købe disse virksomheder. Sektorspecifik støtte kan også opretholde produktionen i ikke-konkurrenceprægede sektorer, mens regionspecifik støtte kan opbygge en ineffektiv allokering af produktionsfaktorer mellem regionerne. |
| --- | --- |

(69)

Da de fleste mål-SMV er nye på deres marked, er det usandsynligt, at disse SMV vil have en væsentlig markedsposition, og der er derfor heller ikke større sandsynlighed for mærkbare konkurrencefordrejninger på dette område. Det kan imidlertid ikke udelukkes, at risikokapitalforanstaltninger kan have den virkning, at ineffektive virksomheder eller sektorer, der ellers ville være forsvundet fra markedet, holdes i live. Desuden kan et overudbud af risikovillig kapital til ineffektive virksomheder kunstigt øge deres værdiansættelse og således fordreje risikokapitalmarkedet for kapitaludbyderne, som ville være nødt til at betale højere priser for at købe disse virksomheder. Sektorspecifik støtte kan også opretholde produktionen i ikke-konkurrenceprægede sektorer, mens regionspecifik støtte kan opbygge en ineffektiv allokering af produktionsfaktorer mellem regionerne.

| (70) | I sin analyse af disse risici vil Tilsynsmyndigheden især undersøge følgende faktorer:






  a) | den overordnede rentabilitet i de virksomheder, der investeres i over tid, og udsigterne til fremtidig rentabilitet |
| --- | --- | --- |

(70)

I sin analyse af disse risici vil Tilsynsmyndigheden især undersøge følgende faktorer:

a)

den overordnede rentabilitet i de virksomheder, der investeres i over tid, og udsigterne til fremtidig rentabilitet

| b) | konkursprocenten blandt virksomheder, som foranstaltninger er målrettet mod |
| --- | --- |

b)

konkursprocenten blandt virksomheder, som foranstaltninger er målrettet mod

| c) | maksimumstørrelsen af den investeringstranche, der er påtænkt i foranstaltningen, sammenlignet med omsætning og omkostninger i målvirksomheden (SMV’en) |
| --- | --- |

c)

maksimumstørrelsen af den investeringstranche, der er påtænkt i foranstaltningen, sammenlignet med omsætning og omkostninger i målvirksomheden (SMV’en)

| d) | overkapacitet i den sektor, der nyder godt af støtten. |
| --- | --- |

d)

overkapacitet i den sektor, der nyder godt af støtten.

10B.5.4.   AFVEJNING OG BESLUTNING

| (71) | På baggrund af ovennævnte positive og negative elementer vil tilsynsmyndigheden afveje virkningerne af risikokapitalforanstaltningen og afgøre, om de heraf følgende fordrejninger påvirker handelsvilkårene negativt i et omfang, der strider mod den fælles interesse. Analysen i hvert enkelt tilfælde vil blive baseret på en overordnet vurdering af de forventede positive og negative virkninger af statsstøtten. Til dette formål vil tilsynsmyndigheden ikke følge de kriterier, der er beskrevet i disse retningslinjer mekanisk, men vil foretage en overordnet vurdering af deres relative betydning. |
| --- | --- |

(71)

På baggrund af ovennævnte positive og negative elementer vil tilsynsmyndigheden afveje virkningerne af risikokapitalforanstaltningen og afgøre, om de heraf følgende fordrejninger påvirker handelsvilkårene negativt i et omfang, der strider mod den fælles interesse. Analysen i hvert enkelt tilfælde vil blive baseret på en overordnet vurdering af de forventede positive og negative virkninger af statsstøtten. Til dette formål vil tilsynsmyndigheden ikke følge de kriterier, der er beskrevet i disse retningslinjer mekanisk, men vil foretage en overordnet vurdering af deres relative betydning.

| (72) | Tilsynsmyndigheden kan beslutte ikke at rejse indvendinger mod den anmeldte støtteforanstaltning uden at iværksætte den formelle undersøgelsesprocedure, eller den kan efter at have gennemført den formelle undersøgelsesprocedure, der er fastsat i artikel 6 i del II i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen, afslutte proceduren med en beslutning i henhold til forordningens artikel 7 i del II i protokol 3. Hvis den vedtager en betinget beslutning, jf. artikel 7, stk. 4, i del II i protokol 3 om at afslutte en formel undersøgelsesprocedure, kan den især knytte følgende betingelser til beslutningen for at begrænse den potentielle fordrejning af konkurrencen og sikre proportionalitet:






  a) | Hvis der er forudset højere beløbstærskler for investeringstrancherne for hver målvirksomhed, kan den nedsætte det maksimale beløb, der foreslås for hver investeringstranche, eller fastsætte et samlet maksimalt finansieringsbeløb for hver målvirksomhed |
| --- | --- | --- |

(72)

Tilsynsmyndigheden kan beslutte ikke at rejse indvendinger mod den anmeldte støtteforanstaltning uden at iværksætte den formelle undersøgelsesprocedure, eller den kan efter at have gennemført den formelle undersøgelsesprocedure, der er fastsat i artikel 6 i del II i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen, afslutte proceduren med en beslutning i henhold til forordningens artikel 7 i del II i protokol 3. Hvis den vedtager en betinget beslutning, jf. artikel 7, stk. 4, i del II i protokol 3 om at afslutte en formel undersøgelsesprocedure, kan den især knytte følgende betingelser til beslutningen for at begrænse den potentielle fordrejning af konkurrencen og sikre proportionalitet:

a)

Hvis der er forudset højere beløbstærskler for investeringstrancherne for hver målvirksomhed, kan den nedsætte det maksimale beløb, der foreslås for hver investeringstranche, eller fastsætte et samlet maksimalt finansieringsbeløb for hver målvirksomhed

| b) | hvis der er tale om investeringer i ekspansionsfasen i mellemstore virksomheder i ikke-støtteberettigede områder, kan den begrænse investeringerne til overvejende at omfatte seed- og startkapital og/eller begrænse investeringerne til én eller to runder og/eller fastsætte et loft over det maksimale antal trancher pr. virksomhed |
| --- | --- |

b)

hvis der er tale om investeringer i ekspansionsfasen i mellemstore virksomheder i ikke-støtteberettigede områder, kan den begrænse investeringerne til overvejende at omfatte seed- og startkapital og/eller begrænse investeringerne til én eller to runder og/eller fastsætte et loft over det maksimale antal trancher pr. virksomhed

| c) | hvis der er planer om opfølgende investeringer, kan den stille som betingelse, at der fastsættes specifikke begrænsninger for de maksimale beløb, der kan investeres i hver målvirksomhed, for det investerings-stadium, hvor støtten kan tildeles, og/eller for en maksimal tidsperiode, idet der også tages hensyn til den pågældende sektor og til fondens størrelse |
| --- | --- |

c)

hvis der er planer om opfølgende investeringer, kan den stille som betingelse, at der fastsættes specifikke begrænsninger for de maksimale beløb, der kan investeres i hver målvirksomhed, for det investerings-stadium, hvor støtten kan tildeles, og/eller for en maksimal tidsperiode, idet der også tages hensyn til den pågældende sektor og til fondens størrelse

| d) | hvis der er planlagt en lavere deltagelse fra private investorer, kan den henstille til, at der kræves en progressiv stigning i private investorers deltagelse over fondens levetid, idet der tages særligt hensyn til udviklingsstadium, sektor, de respektive niveauer for udbyttedeling og kreditorrangfølge og eventuelt målvirksomhedernes beliggenhed i støtte-berettigede områderne |
| --- | --- |

d)

hvis der er planlagt en lavere deltagelse fra private investorer, kan den henstille til, at der kræves en progressiv stigning i private investorers deltagelse over fondens levetid, idet der tages særligt hensyn til udviklingsstadium, sektor, de respektive niveauer for udbyttedeling og kreditorrangfølge og eventuelt målvirksomhedernes beliggenhed i støtte-berettigede områderne

| e) | ved foranstaltninger, der udelukkende vedrører seedkapital, kan den kræve, at EFTA-staterne sikrer, at staten modtager et passende afkast af sine investeringer, der står i rimeligt forhold til risikoen ved disse investeringer. Dette er særlig relevant, hvis staten finansierer investeringen i form af kvasi-egenkapitals- eller gældsinstrumenter, hvor afkastet f.eks. skal være knyttet til potentielle udnyttelsesrettigheder (f.eks. royalties), der genereres ved hjælp af intellektuelle ejendomsrettigheder, der er skabt som følge af investeringerne |
| --- | --- |

e)

ved foranstaltninger, der udelukkende vedrører seedkapital, kan den kræve, at EFTA-staterne sikrer, at staten modtager et passende afkast af sine investeringer, der står i rimeligt forhold til risikoen ved disse investeringer. Dette er særlig relevant, hvis staten finansierer investeringen i form af kvasi-egenkapitals- eller gældsinstrumenter, hvor afkastet f.eks. skal være knyttet til potentielle udnyttelsesrettigheder (f.eks. royalties), der genereres ved hjælp af intellektuelle ejendomsrettigheder, der er skabt som følge af investeringerne

| f) | der kan kræves en anden afvejning mellem henholdsvis overskuds- og underskudsdelende arrangementer og kreditorrangfølge mellem staten og private investorer |
| --- | --- |

f)

der kan kræves en anden afvejning mellem henholdsvis overskuds- og underskudsdelende arrangementer og kreditorrangfølge mellem staten og private investorer

| g) | der kan kræves mere vidtgående forpligtelser med hensyn til kumulering af risikokapitalstøtte med støtte i henhold til andre statsstøtteforordninger eller -rammebestemmelser som undtagelse fra punkt 10B.6. |
| --- | --- |

g)

der kan kræves mere vidtgående forpligtelser med hensyn til kumulering af risikokapitalstøtte med støtte i henhold til andre statsstøtteforordninger eller -rammebestemmelser som undtagelse fra punkt 10B.6.

10B.6.   KUMULERING

| (73) | Når kapital, der stilles til rådighed for en målvirksomhed ved en risiko-kapitalforanstaltning efter disse retningslinjer, anvendes til at finansiere en initialinvestering eller andre støtteberettigede omkostninger i henhold til andre gruppefritagelsesforordninger, retningslinjer, rammebestemmelser eller andre statsstøttedokumenter, nedsættes de relevante støttelofter eller maksimale støtteberettigede beløb generelt med 50 % og med 20 % for målvirksomheder, der er beliggende i støtteberettigede områder, i de første tre år af den første risikokapitalinvestering og op til det samlede modtagne beløb. Denne nedsættelse finder ikke anvendelse på støtteintensiteter fastsat i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for støtte til forskning og udvikling (17) eller eventuelle efterfølgende rammebestemmelser eller gruppefritagelser på dette område. |
| --- | --- |

(73)

Når kapital, der stilles til rådighed for en målvirksomhed ved en risiko-kapitalforanstaltning efter disse retningslinjer, anvendes til at finansiere en initialinvestering eller andre støtteberettigede omkostninger i henhold til andre gruppefritagelsesforordninger, retningslinjer, rammebestemmelser eller andre statsstøttedokumenter, nedsættes de relevante støttelofter eller maksimale støtteberettigede beløb generelt med 50 % og med 20 % for målvirksomheder, der er beliggende i støtteberettigede områder, i de første tre år af den første risikokapitalinvestering og op til det samlede modtagne beløb. Denne nedsættelse finder ikke anvendelse på støtteintensiteter fastsat i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for støtte til forskning og udvikling (17) eller eventuelle efterfølgende rammebestemmelser eller gruppefritagelser på dette område.

10B.7.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

10B.7.1.   OVERVÅGNING OG RAPPORTERING

| (74) | Ifølge protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen og EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 195/04/KOL af 14. juli 2004 om de gennemførelsesbestemmelser, der er omhandlet i artikel 27 i del II i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen, skal EFTA-staterne indgive årsberetninger til Tilsynsmyndigheden. |
| --- | --- |

(74)

Ifølge protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen og EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 195/04/KOL af 14. juli 2004 om de gennemførelsesbestemmelser, der er omhandlet i artikel 27 i del II i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen, skal EFTA-staterne indgive årsberetninger til Tilsynsmyndigheden.

| (75) | Hvad angår risikokapitalforanstaltninger skal rapporterne indeholde en oversigtstabel med angivelse af de investeringer, som er foretaget af fonden eller som led i risikokapitalforanstaltningen, med en liste over samtlige støtte-modtagende virksomheder. Rapporten skal også indeholde en kortfattet beskrivelse af investeringsfondenes virksomhed med nærmere oplysninger om overvejede og gennemførte transaktioner, samt en redegørelse for investeringsselskabernes resultater med angivelse af det samlede kapitalbeløb, der er rejst i investerings-selskabet. Tilsynsmyndigheden kan udbede sig yderligere oplysninger om den ydede støtte, så den kan kontrollere, om betingelserne for dens godkendelse af støtteforanstaltningen er blevet opfyldt.
  Årsberetningerne offentliggøres på Tilsynsmyndigheden netsted. |
| --- | --- |

(75)

Hvad angår risikokapitalforanstaltninger skal rapporterne indeholde en oversigtstabel med angivelse af de investeringer, som er foretaget af fonden eller som led i risikokapitalforanstaltningen, med en liste over samtlige støtte-modtagende virksomheder. Rapporten skal også indeholde en kortfattet beskrivelse af investeringsfondenes virksomhed med nærmere oplysninger om overvejede og gennemførte transaktioner, samt en redegørelse for investeringsselskabernes resultater med angivelse af det samlede kapitalbeløb, der er rejst i investerings-selskabet. Tilsynsmyndigheden kan udbede sig yderligere oplysninger om den ydede støtte, så den kan kontrollere, om betingelserne for dens godkendelse af støtteforanstaltningen er blevet opfyldt.

Årsberetningerne offentliggøres på Tilsynsmyndigheden netsted.

| (76) | Tilsynsmyndigheden finder desuden, at der er behov for yderligere foranstaltninger for at gøre statsstøtten mere gennemsigtig i EØS. Det forekommer især nødvendigt at sikre, at EFTA-staterne, økonomiske beslutningstagere, interesserede parter og Tilsynsmyndigheden selv får ubesværet adgang til den fulde ordlyd af alle gældende risikokapitalordninger. |
| --- | --- |

(76)

Tilsynsmyndigheden finder desuden, at der er behov for yderligere foranstaltninger for at gøre statsstøtten mere gennemsigtig i EØS. Det forekommer især nødvendigt at sikre, at EFTA-staterne, økonomiske beslutningstagere, interesserede parter og Tilsynsmyndigheden selv får ubesværet adgang til den fulde ordlyd af alle gældende risikokapitalordninger.

| (77) | Dette vil nemt kunne lade sig gøre ved at etablere websteder, der er knyttet sammen med links. Når Tilsynsmyndigheden undersøger risikokapitalordninger, vil den derfor konsekvent kræve, at den pågældende EFTA-stat offentliggør den fulde ordlyd af alle endelige støtteordninger på internettet, og at EFTA-staten meddeler tilsynsmyndigheden internetadressen for offentliggørelsen.
  Ordningen må ikke gennemføres, før oplysningerne er offentliggjort på internettet. |
| --- | --- |

(77)

Dette vil nemt kunne lade sig gøre ved at etablere websteder, der er knyttet sammen med links. Når Tilsynsmyndigheden undersøger risikokapitalordninger, vil den derfor konsekvent kræve, at den pågældende EFTA-stat offentliggør den fulde ordlyd af alle endelige støtteordninger på internettet, og at EFTA-staten meddeler tilsynsmyndigheden internetadressen for offentliggørelsen.

Ordningen må ikke gennemføres, før oplysningerne er offentliggjort på internettet.

| (78) | EFTA-staterne skal føre detaljerede fortegnelser over tildelingen af støtte til alle risikokapitalforanstaltninger. Disse fortegnelser skal indeholde alle de oplysninger, der er nødvendige for at kunne afgøre, om betingelserne i retningslinjerne er blevet opfyldt, især hvad angår tranchens størrelse, virksomhedens størrelse, (lille eller mellemstor), virksomhedens udviklingsstadium (igangsætter, opstart eller udvidelse), virksomhedssektor (helst 4 cifre efter NACE-klassifikationen) samt oplysninger om fondenes ledelse og de andre kriterier i disse retningslinjer. Medlemsstaterne skal opbevare disse oplysninger i ti år fra støttens tildelings-tidspunkt.
  Tilsynsmyndigheden vil anmode EFTA-staterne om disse oplysninger, så den kan udføre en konsekvensanalyse af disse retningslinjer tre år, efter de er trådt i kraft. |
| --- | --- |

(78)

EFTA-staterne skal føre detaljerede fortegnelser over tildelingen af støtte til alle risikokapitalforanstaltninger. Disse fortegnelser skal indeholde alle de oplysninger, der er nødvendige for at kunne afgøre, om betingelserne i retningslinjerne er blevet opfyldt, især hvad angår tranchens størrelse, virksomhedens størrelse, (lille eller mellemstor), virksomhedens udviklingsstadium (igangsætter, opstart eller udvidelse), virksomhedssektor (helst 4 cifre efter NACE-klassifikationen) samt oplysninger om fondenes ledelse og de andre kriterier i disse retningslinjer. Medlemsstaterne skal opbevare disse oplysninger i ti år fra støttens tildelings-tidspunkt.

Tilsynsmyndigheden vil anmode EFTA-staterne om disse oplysninger, så den kan udføre en konsekvensanalyse af disse retningslinjer tre år, efter de er trådt i kraft.

10B.7.2.   IKRAFTTRÆDELSE OG GYLDIGHED

| (79) | Tilsynsmyndigheden vil anvende disse retningslinjer fra datoen for deres vedtagelse. De skal erstatte kapitel 10A i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte. |
| --- | --- |

(79)

Tilsynsmyndigheden vil anvende disse retningslinjer fra datoen for deres vedtagelse. De skal erstatte kapitel 10A i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte.

| (80) | Gyldigheden af disse retningslinjer udløber den 31. december 2013. Tilsyns-myndigheden kan efter høring af EFTA-staterne ændre retningslinjerne inden denne dato på grundlag af vigtige konkurrence- eller risikokapitalpolitiske overvejelser eller under hensyntagen til andre EØS-politikker eller internationale forpligtelser. Tilsynsmyndigheden kan også redegøre nærmere for sin fremgangs-måde med hensyn til særlige spørgsmål i tilfælde, hvor dette kan være til hjælp. Tilsynsmyndigheden agter at tage disse retningslinjer op til revision tre år efter deres ikrafttræden. |
| --- | --- |

(80)

Gyldigheden af disse retningslinjer udløber den 31. december 2013. Tilsyns-myndigheden kan efter høring af EFTA-staterne ændre retningslinjerne inden denne dato på grundlag af vigtige konkurrence- eller risikokapitalpolitiske overvejelser eller under hensyntagen til andre EØS-politikker eller internationale forpligtelser. Tilsynsmyndigheden kan også redegøre nærmere for sin fremgangs-måde med hensyn til særlige spørgsmål i tilfælde, hvor dette kan være til hjælp. Tilsynsmyndigheden agter at tage disse retningslinjer op til revision tre år efter deres ikrafttræden.

| (81) | Fra tidspunktet for retningslinjernes vedtagelse anvender tilsynsmyndigheden dem på alle anmeldte risikokapitalforanstaltninger, hvorom den skal træffe beslutning, selv i de tilfælde hvor foranstaltninger var anmeldt inden offentliggørelsen. |
| --- | --- |

(81)

Fra tidspunktet for retningslinjernes vedtagelse anvender tilsynsmyndigheden dem på alle anmeldte risikokapitalforanstaltninger, hvorom den skal træffe beslutning, selv i de tilfælde hvor foranstaltninger var anmeldt inden offentliggørelsen.

| (82) | I overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om fastlæggelse af reglerne for vurdering af ulovlig statsstøtte (consecutio legis) (18) vil Tilsynsmyndigheden i tilfælde af ikke-anmeldt støtte anvende:






  a) | disse retningslinjer, hvis støtten blev tildelt efter deres vedtagelse |
| --- | --- | --- |

(82)

I overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om fastlæggelse af reglerne for vurdering af ulovlig statsstøtte (consecutio legis) (18) vil Tilsynsmyndigheden i tilfælde af ikke-anmeldt støtte anvende:

a)

disse retningslinjer, hvis støtten blev tildelt efter deres vedtagelse

| b) | kapitel 10A i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte. |
| --- | --- |

b)

kapitel 10A i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte.

10B.7.3.   EGNEDE FORANSTALTNINGER

| (83) | Tilsynsmyndigheden foreslår herved på grundlag af artikel 1, stk. 1, i del I i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen EFTA-staterne følgende egnede foranstaltninger vedrørende deres respektive eksisterende risikokapitalforanstalt-ninger. |
| --- | --- |

(83)

Tilsynsmyndigheden foreslår herved på grundlag af artikel 1, stk. 1, i del I i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen EFTA-staterne følgende egnede foranstaltninger vedrørende deres respektive eksisterende risikokapitalforanstalt-ninger.

| (84) | EFTA-staterne bør om nødvendigt ændre deres nuværende risikokapital-foranstaltninger for at bringe dem i overensstemmelse med disse retningslinjer senest 12 måneder efter deres vedtagelse. |
| --- | --- |

(84)

EFTA-staterne bør om nødvendigt ændre deres nuværende risikokapital-foranstaltninger for at bringe dem i overensstemmelse med disse retningslinjer senest 12 måneder efter deres vedtagelse.

| (85) | EFTA-staterne bedes give deres eksplicitte ubetingede samtykke til disse foreslåede egnede foranstaltninger senest to måneder efter datoen for vedtagelsen af disse retningslinjer. Modtager Tilsynsmyndigheden ikke noget svar, vil den antage, at de pågældende EFTA-stater ikke kan tilslutte sig de foreslåede foranstaltninger.« |
| --- | --- |

(85)

EFTA-staterne bedes give deres eksplicitte ubetingede samtykke til disse foreslåede egnede foranstaltninger senest to måneder efter datoen for vedtagelsen af disse retningslinjer. Modtager Tilsynsmyndigheden ikke noget svar, vil den antage, at de pågældende EFTA-stater ikke kan tilslutte sig de foreslåede foranstaltninger.«

---

(1)  EUT C 194 af 18.8.2006, s. 2.

1

(2)  KOM(2005) 107 endelig, SEK(2005) 795.

2

(3)  EFT C 235 af 21.8.2001, s. 3.

3

(4)  Se nærmere i punkt 82 i dette kapitel om kapitel 10.A og dets anvendelse på ulovlig støtte.

4

(5)  Kapitel 10.A i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte.

5

(6)  KOM(2005) 436 endelig.

6

(7)  Kapitel 16 i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte.

7

(8)  I disse retningslinjer gælder definitionerne i retningslinjerne for statsstøtte til skibsbygning, kapitel 24B i Tilsynsmyndighedens retningslinjer.

8

(9)  Ved kul forstås i disse retningslinjer: højkvalitets-, middelkvalitets- og lavkvalitetskul af kategori A og B i henhold til det af FN’s Økonomiske Kommission for Europa udarbejdede kulklassificerings-system.

9

(10)  I disse retningslinjer gælder definitionen i bilag I til retningslinjerne for national regionalstøtte for 2007-2013, kapitel 25B i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte.

10

(11)  EFT L 10 af 13.1.2001, s. 33. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1040/2006, EUT L 187 af 8.7.2006, s. 8. Indarbejdet i bilag XV punkt 1f) i EØS-aftalen ved det blandede udvalgs afgørelse nr. 80/2002.

11

(12)  Kapitel 19 i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte.

12

(13)  Kapitel 17.B i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte.

13

(14)  Kapitel 17 i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte.

14

(15)  Det skal imidlertid bemærkes, at garantier fra statens side til fordel for investeringer i risikokapital med større sandsynlighed vil indeholde et støtteelement for investoren, end det er tilfældet med traditionelle lånegarantier, som normalt betragtes som værende støtte til låntageren snarere end til långiveren.

15

(16)  EFT L 10 af 13.1.2001, s. 30. Indarbejdet i bilag XV punkt 1e) i EØS-aftalen ved det blandede udvalgs afgørelse nr. 88/2002.

16

(17)  Kapitel 14 i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte.

17

(18)  EFT C 119 af 22.5.2002, s. 22.

18

---