# Europeiska unionens L 181/2009

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2009.181.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 181 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 52 årgången14 juli 2009 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2009.181.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 181

Svensk utgåva

Lagstiftning

52 årgången14 juli 2009

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 613/2009 av den 6 juli 2009 om fastställandet av de korrigeringskoefficienter som ska tillämpas från och med den 1 juli 2008 på lönerna till de tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda vid Europeiska gemenskaperna som tjänstgör i tredjeländer | 1 |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 614/2009 av den 7 juli 2009 om det gemensamma handelssystemet för äggalbumin och mjölkalbumin (kodifierad version) | 8 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 615/2009 av den 13 juli 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 14 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 616/2009 av den 13 juli 2009 om genomförande av rådets direktiv 2005/94/EG i fråga om godkännande av delområden för fjäderfä och delområden för andra fåglar i fångenskap när det gäller aviär influensa samt kompletterande förebyggande biosäkerhetsåtgärder i sådana delområden (
  1
  ) | 16 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EG) nr 613/2009 av den 6 juli 2009 om fastställandet av de korrigeringskoefficienter som ska tillämpas från och med den 1 juli 2008 på lönerna till de tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda vid Europeiska gemenskaperna som tjänstgör i tredjeländer

1

*

Rådets förordning (EG) nr 614/2009 av den 7 juli 2009 om det gemensamma handelssystemet för äggalbumin och mjölkalbumin (kodifierad version)

8

Kommissionens förordning (EG) nr 615/2009 av den 13 juli 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

14

*

Kommissionens förordning (EG) nr 616/2009 av den 13 juli 2009 om genomförande av rådets direktiv 2005/94/EG i fråga om godkännande av delområden för fjäderfä och delområden för andra fåglar i fångenskap när det gäller aviär influensa samt kompletterande förebyggande biosäkerhetsåtgärder i sådana delområden (
  1
  )

1

16

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Medlemsstaternas regeringsföreträdares konferens |
| | | 2009/541/EG, Euratom |
| | * | Beslut av företrädarna för medlemsstaternas regeringar av den 8 juli 2009 om utnämning av en domare vid Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt | 25 |
| | | 2009/542/EG, Euratom |
| | * | Beslut av företrädarna för medlemsstaternas regeringar av den 8 juli 2009 om utnämning av en domare vid Europeiska gemenskapernas domstol | 26 |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/543/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 13 augusti 2008 om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till utomhusfärger och utomhuslacker
  [delgivet med nr K(2008) 4452]

   (
  1
  ) | 27 |
| | | 2009/544/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 13 augusti 2008 om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till inomhusfärger och inomhuslacker
  [delgivet med nr K(2008) 4453]

   (
  1
  ) | 39 |
| | | 2009/545/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 7 juli 2009 om den årliga fördelningen per medlemsstat av gemenskapens stöd enligt artikel 69.2a i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 avseende stöd för landsbygdsutveckling och ändring av kommissionens beslut 2006/636/EG
  [delgivet med nr K(2009) 5307] | 49 |
| | | 2009/546/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 8 juli 2009 om medgivande av undantag från Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster när det gäller prospektering och exploatering av olje- och gasfyndigheter i Nederländerna
  [delgivet med nr K(2009) 5381]

   (
  1
  ) | 53 |
| | | 2009/547/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 10 juli 2009 om ändring av beslut 2000/57/EG om systemet för tidig varning och reaktion för förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 2119/98/EG
  [delgivet med nr K(2009) 5515]

   (
  1
  ) | 57 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Medlemsstaternas regeringsföreträdares konferens

2009/541/EG, Euratom

*

Beslut av företrädarna för medlemsstaternas regeringar av den 8 juli 2009 om utnämning av en domare vid Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt

25

2009/542/EG, Euratom

*

Beslut av företrädarna för medlemsstaternas regeringar av den 8 juli 2009 om utnämning av en domare vid Europeiska gemenskapernas domstol

26

Kommissionen

2009/543/EG

*

Kommissionens beslut av den 13 augusti 2008 om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till utomhusfärger och utomhuslacker
  [delgivet med nr K(2008) 4452]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2008) 4452]

1

27

2009/544/EG

*

Kommissionens beslut av den 13 augusti 2008 om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till inomhusfärger och inomhuslacker
  [delgivet med nr K(2008) 4453]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2008) 4453]

1

39

2009/545/EG

*

Kommissionens beslut av den 7 juli 2009 om den årliga fördelningen per medlemsstat av gemenskapens stöd enligt artikel 69.2a i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 avseende stöd för landsbygdsutveckling och ändring av kommissionens beslut 2006/636/EG
  [delgivet med nr K(2009) 5307]

[delgivet med nr K(2009) 5307]

49

2009/546/EG

*

Kommissionens beslut av den 8 juli 2009 om medgivande av undantag från Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster när det gäller prospektering och exploatering av olje- och gasfyndigheter i Nederländerna
  [delgivet med nr K(2009) 5381]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2009) 5381]

1

53

2009/547/EG

*

Kommissionens beslut av den 10 juli 2009 om ändring av beslut 2000/57/EG om systemet för tidig varning och reaktion för förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 2119/98/EG
  [delgivet med nr K(2009) 5515]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2009) 5515]

1

57

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 14.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 181/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 613/2009

av den 6 juli 2009

om fastställandet av de korrigeringskoefficienter som ska tillämpas från och med den 1 juli 2008 på lönerna till de tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda vid Europeiska gemenskaperna som tjänstgör i tredjeländer

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna, fastställda genom rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 (1), särskilt artikel 13 första stycket i bilaga X,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Förändringarna i levnadskostnaderna i länderna utanför gemenskapen bör beaktas, och med anledning av detta bör de korrigeringskoefficienter fastställas som ska tillämpas med verkan från och med den 1 juli 2008 på löner som utbetalas i tjänstgöringslandets valuta till tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda i Europeiska gemenskaperna som tjänstgör i tredjeländer. |
| --- | --- |

(1)

Förändringarna i levnadskostnaderna i länderna utanför gemenskapen bör beaktas, och med anledning av detta bör de korrigeringskoefficienter fastställas som ska tillämpas med verkan från och med den 1 juli 2008 på löner som utbetalas i tjänstgöringslandets valuta till tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda i Europeiska gemenskaperna som tjänstgör i tredjeländer.

| (2) | De korrigeringskoefficienter för vilka det gjorts utbetalningar på grundval av rådets förordning (EG) nr 624/2008 (2) kan ge upphov till retroaktiva justeringar uppåt eller nedåt av lönerna. |
| --- | --- |

(2)

De korrigeringskoefficienter för vilka det gjorts utbetalningar på grundval av rådets förordning (EG) nr 624/2008 (2) kan ge upphov till retroaktiva justeringar uppåt eller nedåt av lönerna.

| (3) | Ett retroaktivt lönetillägg bör föreskrivas om lönerna höjs genom de nya korrigeringskoefficienterna. |
| --- | --- |

(3)

Ett retroaktivt lönetillägg bör föreskrivas om lönerna höjs genom de nya korrigeringskoefficienterna.

| (4) | Om de nya korrigeringskoefficienterna leder till sänkt ersättning, bör återbetalning föreskrivas av överskjutande belopp som erhållits under tiden mellan den 1 juli 2008 och den dag då denna förordning träder i kraft. |
| --- | --- |

(4)

Om de nya korrigeringskoefficienterna leder till sänkt ersättning, bör återbetalning föreskrivas av överskjutande belopp som erhållits under tiden mellan den 1 juli 2008 och den dag då denna förordning träder i kraft.

| (5) | Det bör fastställas att en sådan återbetalning emellertid som längst får avse sexmånadersperioden före dagen för ikraftträdandet av denna förordning och att verkningarna av återbetalningen får spridas över en period av högst tolv månader från och med den dagen, i analogi med vad som gäller för de korrigeringskoefficienter som tillämpas inom gemenskapen på löner och pensioner till tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna. |
| --- | --- |

(5)

Det bör fastställas att en sådan återbetalning emellertid som längst får avse sexmånadersperioden före dagen för ikraftträdandet av denna förordning och att verkningarna av återbetalningen får spridas över en period av högst tolv månader från och med den dagen, i analogi med vad som gäller för de korrigeringskoefficienter som tillämpas inom gemenskapen på löner och pensioner till tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De korrigeringskoefficienter som med verkan från och med den 1 juli 2008 ska tillämpas på löner som utbetalas i tjänstgöringslandets valuta till tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda i Europeiska gemenskaperna som tjänstgör i tredje land, anges i bilagan till denna förordning.

De växelkurser som används vid beräkningen av dessa löner ska fastställas i enlighet med genomförandebestämmelserna till budgetförordningen och med utgångspunkt i det datum som anges i första stycket.

Artikel 2

1.   Om de korrigeringskoefficienter som fastställs i bilagan leder till höjd ersättning, ska institutionerna göra retroaktiva utbetalningar.

2.   Om de korrigeringskoefficienter som fastställs i bilagan leder till sänkt ersättning, ska institutionerna med retroaktiv verkan justera ersättningarna nedåt för tiden mellan den 1 juli 2008 och den dag då denna förordning träder i kraft.

Den återbetalning av överskjutande belopp som dessa retroaktiva justeringar medför får emellertid endast avse högst sex månader före den dag då denna förordning träder i kraft. Verkningarna av återbetalningen får spridas över en period av högst tolv månader från och med den dagen.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 juli 2009.

På rådets vägnar

C. BILDT

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 4.3.1968, s. 1.

1

(2)  EUT L 172, 2.7.2008, s. 1.

2

---

BILAGA

| | TJÄNSTGÖRINGSORT | Korrigeringskoefficient
  Juli 2008 |
| --- | --- | --- |
| (1) | Afghanistan | 0 |
| | Sydafrika | 46,9 |
| | Albanien | 78,5 |
| | Algeriet | 87,5 |
| | F.d. jugoslaviska republiken Makedonien | 71,1 |
| | Angola | 112,8 |
| | Saudiarabien | 79,1 |
| | Argentina | 54,7 |
| | Armenien | 71,1 |
| | Australien | 108,5 |
| | Azerbajdzjan | 72,9 |
| | Bangladesh | 45,4 |
| | Barbados | 105,5 |
| | Vitryssland | 62,7 |
| | Benin | 92,9 |
| | Bolivia | 49,5 |
| | Bosnien och Hercegovina (Sarajevo) | 78,6 |
| | Bosnien och Hercegovina (Banja Luka) | 62,7 |
| | Botswana | 46 |
| | Brasilien | 95,5 |
| | Burkina Faso | 96,5 |
| (1) | Burundi | 0 |
| | Kambodja | 62,7 |
| | Kamerun | 109,7 |
| | Kanada | 78,9 |
| | Kap Verde | 74,4 |
| | Chile | 57,7 |
| | Kina | 74,6 |
| | Västbanken och Gaza | 103,1 |
| | Colombia | 79,2 |
| | Kongo (Brazzaville) | 129,1 |
| | Sydkorea | 90,7 |
| | Costa Rica | 68,7 |
| | Elfenbenskusten | 99,9 |
| | Kroatien | 106,3 |
| | Kuba | 73,5 |
| | Djibouti | 85,4 |
| | Egypten | 33,8 |
| | El Salvador | 63,6 |
| | Ecuador | 57,9 |
| | Eritrea | 41,9 |
| | Förenta staterna (New York) | 91,5 |
| | Förenta staterna (Washington) | 85 |
| | Etiopien | 77,8 |
| | Gabon | 110,4 |
| | Gambia | 70,3 |
| | Georgien | 99,7 |
| | Ghana | 54,3 |
| | Guatemala | 70,7 |
| | Guinea (Conakry) | 55,7 |
| | Guinea-Bissau | 114,6 |
| | Guyana | 53,5 |
| | Haiti | 104,2 |
| | Honduras | 60,3 |
| | Hongkong | 83,4 |
| | Fiji | 72,2 |
| | Salomonöarna | 85,6 |
| | Indien | 50,9 |
| | Indonesien (Banda Aceh) | 49,5 |
| | Indonesien (Jakarta) | 69,1 |
| (1) | Irak | 0 |
| | Israel | 118,9 |
| | Jamaica | 86,1 |
| | Japan (Tokyo) | 105 |
| | Jordanien | 70 |
| | Kazakstan (Almaty | 75,6 |
| | Kazakstan (Astana) | 71 |
| | Kenya | 73,8 |
| | Kirgizistan | 86,7 |
| | Kosovo (Pristina) | 57,5 |
| | Laos | 77,6 |
| | Lesotho | 47,3 |
| | Libanon | 80 |
| (1) | Liberia | 0 |
| | Madagaskar | 84,2 |
| | Malaysia | 65,8 |
| | Malawi | 63,6 |
| | Mali | 83,5 |
| | Marocko | 86,9 |
| | Mauritius | 72,6 |
| | Mauretanien | 61,2 |
| | Mexiko | 69,7 |
| | Moldavien | 67,1 |
| | Montenegro | 68,9 |
| | Moçambique | 71,9 |
| | Namibia | 57,5 |
| | Nepal | 66 |
| | Nicaragua | 46,2 |
| | Niger | 85,7 |
| | Nigeria | 93 |
| | Norge | 131,2 |
| | Nya Kaledonien | 140,4 |
| | Nya Zeeland | 89,8 |
| | Uganda | 69,9 |
| | Uzbekistan | 45,4 |
| | Pakistan | 43,9 |
| | Panama | 52,2 |
| | Papua Nya Guinea | 73,5 |
| | Paraguay | 83,6 |
| | Peru | 67,4 |
| | Filippinerna | 61 |
| | Centralafrikanska republiken | 113,1 |
| | Demokratiska republiken Kongo (Kinshasa) | 112,3 |
| | Dominikanska republiken | 58,2 |
| | Ryssland | 121,8 |
| | Rwanda | 82,7 |
| | Samoa | 65,5 |
| | Senegal | 88,1 |
| | Serbien (Belgrad) | 73,9 |
| | Sierra Leone | 68,9 |
| | Singapore | 95,8 |
| | Sudan | 50 |
| | Sri Lanka | 58,1 |
| | Södra Sudan (Juba) | 87,6 |
| | Schweiz (Genève) | 112,2 |
| | Schweiz (Bern) | 108 |
| | Surinam | 39,7 |
| | Swaziland | 46,4 |
| | Syrien | 66,8 |
| | Tadzjikistan | 61,2 |
| | Taiwan | 77,3 |
| | Tanzania | 61,4 |
| | Tchad | 129,3 |
| | Thailand | 52,4 |
| | Östtimor | 56,6 |
| | Togo | 87 |
| | Tonga | 85 |
| | Trinidad och Tobago | 61,6 |
| | Tunisien | 68,7 |
| | Turkiet | 80,7 |
| | Ukraina | 109,4 |
| | Uruguay | 73,2 |
| | Vanuatu | 105,6 |
| | Venezuela | 61 |
| | Vietnam | 40,2 |
| | m | 57 |
| | Zambia | 63,2 |
| (1) | Zimbabwe | 0 |

TJÄNSTGÖRINGSORT

Korrigeringskoefficient

Juli 2008

(1)

Afghanistan

0

Sydafrika

46,9

Albanien

78,5

Algeriet

87,5

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien

71,1

Angola

112,8

Saudiarabien

79,1

Argentina

54,7

Armenien

71,1

Australien

108,5

Azerbajdzjan

72,9

Bangladesh

45,4

Barbados

105,5

Vitryssland

62,7

Benin

92,9

Bolivia

49,5

Bosnien och Hercegovina (Sarajevo)

78,6

Bosnien och Hercegovina (Banja Luka)

62,7

Botswana

46

Brasilien

95,5

Burkina Faso

96,5

(1)

Burundi

0

Kambodja

62,7

Kamerun

109,7

Kanada

78,9

Kap Verde

74,4

Chile

57,7

Kina

74,6

Västbanken och Gaza

103,1

Colombia

79,2

Kongo (Brazzaville)

129,1

Sydkorea

90,7

Costa Rica

68,7

Elfenbenskusten

99,9

Kroatien

106,3

Kuba

73,5

Djibouti

85,4

Egypten

33,8

El Salvador

63,6

Ecuador

57,9

Eritrea

41,9

Förenta staterna (New York)

91,5

Förenta staterna (Washington)

85

Etiopien

77,8

Gabon

110,4

Gambia

70,3

Georgien

99,7

Ghana

54,3

Guatemala

70,7

Guinea (Conakry)

55,7

Guinea-Bissau

114,6

Guyana

53,5

Haiti

104,2

Honduras

60,3

Hongkong

83,4

Fiji

72,2

Salomonöarna

85,6

Indien

50,9

Indonesien (Banda Aceh)

49,5

Indonesien (Jakarta)

69,1

(1)

Irak

0

Israel

118,9

Jamaica

86,1

Japan (Tokyo)

105

Jordanien

70

Kazakstan (Almaty

75,6

Kazakstan (Astana)

71

Kenya

73,8

Kirgizistan

86,7

Kosovo (Pristina)

57,5

Laos

77,6

Lesotho

47,3

Libanon

80

(1)

Liberia

0

Madagaskar

84,2

Malaysia

65,8

Malawi

63,6

Mali

83,5

Marocko

86,9

Mauritius

72,6

Mauretanien

61,2

Mexiko

69,7

Moldavien

67,1

Montenegro

68,9

Moçambique

71,9

Namibia

57,5

Nepal

66

Nicaragua

46,2

Niger

85,7

Nigeria

93

Norge

131,2

Nya Kaledonien

140,4

Nya Zeeland

89,8

Uganda

69,9

Uzbekistan

45,4

Pakistan

43,9

Panama

52,2

Papua Nya Guinea

73,5

Paraguay

83,6

Peru

67,4

Filippinerna

61

Centralafrikanska republiken

113,1

Demokratiska republiken Kongo (Kinshasa)

112,3

Dominikanska republiken

58,2

Ryssland

121,8

Rwanda

82,7

Samoa

65,5

Senegal

88,1

Serbien (Belgrad)

73,9

Sierra Leone

68,9

Singapore

95,8

Sudan

50

Sri Lanka

58,1

Södra Sudan (Juba)

87,6

Schweiz (Genève)

112,2

Schweiz (Bern)

108

Surinam

39,7

Swaziland

46,4

Syrien

66,8

Tadzjikistan

61,2

Taiwan

77,3

Tanzania

61,4

Tchad

129,3

Thailand

52,4

Östtimor

56,6

Togo

87

Tonga

85

Trinidad och Tobago

61,6

Tunisien

68,7

Turkiet

80,7

Ukraina

109,4

Uruguay

73,2

Vanuatu

105,6

Venezuela

61

Vietnam

40,2

m

57

Zambia

63,2

(1)

Zimbabwe

0

---

(1)  Uppgift saknas

---

| 14.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 181/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 181/8

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 614/2009

av den 7 juli 2009

om det gemensamma handelssystemet för äggalbumin och mjölkalbumin

(kodifierad version)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 26, 87, 88, 89, 132, 133 och 308,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Rådets förordning (EEG) nr 2783/75 av den 29 oktober 1975 om det gemensamma handelssystemet för äggalbumin och mjölkalbumin (2) har ändrats flera gånger på ett väsentligt sätt (3). För att skapa klarhet och överskådlighet bör den förordningen kodifieras. |
| --- | --- |

(1)

Rådets förordning (EEG) nr 2783/75 av den 29 oktober 1975 om det gemensamma handelssystemet för äggalbumin och mjölkalbumin (2) har ändrats flera gånger på ett väsentligt sätt (3). För att skapa klarhet och överskådlighet bör den förordningen kodifieras.

| (2) | Äggalbumin, som inte är medtaget i bilaga I till fördraget, omfattas inte av fördragets jordbruksbestämmelser, i motsats till äggulor. |
| --- | --- |

(2)

Äggalbumin, som inte är medtaget i bilaga I till fördraget, omfattas inte av fördragets jordbruksbestämmelser, i motsats till äggulor.

| (3) | Härigenom uppstår en situation som negativt kan påverka den gemensamma jordbrukspolitikens effektivitet inom äggsektorn. |
| --- | --- |

(3)

Härigenom uppstår en situation som negativt kan påverka den gemensamma jordbrukspolitikens effektivitet inom äggsektorn.

| (4) | För att uppnå en väl avvägd lösning bör ett gemensamt handelssystem för äggalbumin införas motsvarande handelssystemet för ägg. Detta system måste även omfatta mjölkalbumin, eftersom denna produkt i stor utsträckning kan ersätta äggalbumin. |
| --- | --- |

(4)

För att uppnå en väl avvägd lösning bör ett gemensamt handelssystem för äggalbumin införas motsvarande handelssystemet för ägg. Detta system måste även omfatta mjölkalbumin, eftersom denna produkt i stor utsträckning kan ersätta äggalbumin.

| (5) | I enlighet med rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (4) har en inre marknad för ägg etablerats inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (4) har en inre marknad för ägg etablerats inom gemenskapen.

| (6) | Handelssystemet för albuminer bör motsvara det system som gäller för ägg, eftersom de förstnämnda produkterna är beroende av de senare. |
| --- | --- |

(6)

Handelssystemet för albuminer bör motsvara det system som gäller för ägg, eftersom de förstnämnda produkterna är beroende av de senare.

| (7) | Inom ramen för de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan har gemenskapen förhandlat om olika avtal. Många av dessa avtal avser jordbruk, särskilt jordbruksavtalet (5). |
| --- | --- |

(7)

Inom ramen för de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan har gemenskapen förhandlat om olika avtal. Många av dessa avtal avser jordbruk, särskilt jordbruksavtalet (5).

| (8) | Genom jordbruksavtalet avskaffas rörliga importavgifter och andra åtgärder och importpålagor. De tullsatser som gäller för jordbruksprodukter i enlighet med jordbruksavtalet ska fastställas i Gemensamma tulltaxan. |
| --- | --- |

(8)

Genom jordbruksavtalet avskaffas rörliga importavgifter och andra åtgärder och importpålagor. De tullsatser som gäller för jordbruksprodukter i enlighet med jordbruksavtalet ska fastställas i Gemensamma tulltaxan.

| (9) | I regel följer äggalbuminpriserna priserna på ägg, vilka är olika inom gemenskapen och på världsmarknaden. Äggpriset är inte den enda faktorn som förutom bearbetningskostnaderna påverkar priset på albuminer på världsmarknaden. För att upprätthålla en lägsta skyddsnivå mot negativa effekter på marknaden till följd av tarifferingen, medger jordbruksavtalet att tilläggstullar tillämpas på exakt definierade villkor, men endast på produkter som är föremål för tariffering. |
| --- | --- |

(9)

I regel följer äggalbuminpriserna priserna på ägg, vilka är olika inom gemenskapen och på världsmarknaden. Äggpriset är inte den enda faktorn som förutom bearbetningskostnaderna påverkar priset på albuminer på världsmarknaden. För att upprätthålla en lägsta skyddsnivå mot negativa effekter på marknaden till följd av tarifferingen, medger jordbruksavtalet att tilläggstullar tillämpas på exakt definierade villkor, men endast på produkter som är föremål för tariffering.

| (10) | I jordbruksavtalet fastställs en rad tullkvoter inom ramen för systemen med ”nuvarande tillträde” och ”minimitillträde”. De villkor som gäller för sådana kvoter anges i detalj i jordbruksavtalet. Med hänsyn till det stora antalet kvoter och för att säkerställa att de tillämpas så effektivt som möjligt, bör kommissionen ansvara för öppnandet och förvaltningen av dem, med användning av förvaltningskommittéförfarandet. |
| --- | --- |

(10)

I jordbruksavtalet fastställs en rad tullkvoter inom ramen för systemen med ”nuvarande tillträde” och ”minimitillträde”. De villkor som gäller för sådana kvoter anges i detalj i jordbruksavtalet. Med hänsyn till det stora antalet kvoter och för att säkerställa att de tillämpas så effektivt som möjligt, bör kommissionen ansvara för öppnandet och förvaltningen av dem, med användning av förvaltningskommittéförfarandet.

| (11) | På grund av de nära ekonomiska sambanden mellan de olika äggprodukterna är det nödvändigt att ge möjlighet att införa handelsnormer för äggalbumin och mjölkalbumin som i möjligaste mån motsvarar handelsnormerna för de produkter som avses i artikel 1.1 s i förordning (EG) nr 1234/2007. |
| --- | --- |

(11)

På grund av de nära ekonomiska sambanden mellan de olika äggprodukterna är det nödvändigt att ge möjlighet att införa handelsnormer för äggalbumin och mjölkalbumin som i möjligaste mån motsvarar handelsnormerna för de produkter som avses i artikel 1.1 s i förordning (EG) nr 1234/2007.

| (12) | Enligt den gemensamma marknadsorganisationen för ägg är det endast rådet som är behörigt att fatta beslut om undantag från tillämpning av bestämmelserna om aktiv förädling. Med de ekonomiska villkor som följer av jordbruksavtalet kan det visa sig nödvändigt att reagera snabbt på marknadsproblem som följer av tillämpningen av dessa bestämmelser. I det avseendet bör kommissionen ges befogenhet att besluta om brådskande åtgärder som är tidsbegränsade. |
| --- | --- |

(12)

Enligt den gemensamma marknadsorganisationen för ägg är det endast rådet som är behörigt att fatta beslut om undantag från tillämpning av bestämmelserna om aktiv förädling. Med de ekonomiska villkor som följer av jordbruksavtalet kan det visa sig nödvändigt att reagera snabbt på marknadsproblem som följer av tillämpningen av dessa bestämmelser. I det avseendet bör kommissionen ges befogenhet att besluta om brådskande åtgärder som är tidsbegränsade.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Artikel 1

Om inte annat föreskrivs i denna förordning ska Gemensamma tulltaxans tullsatser tillämpas för följande produkter:

| KN-nr | Varuslag |
| --- | --- |
| 3502 | Albuminer (inbegripet koncentrat av två eller flera vassleproteiner innehållande mer än 80 viktprocent vassleproteiner, beräknat på torrsubstansen), albuminater och andra albuminderivat: |
| – Äggalbumin: |
| ex 3502 11 | – – Torkat: |
| 3502 11 90 | – – – Annat (än olämpligt eller avsett att göras olämpligt som livsmedel) |
| ex 3502 19 | – – Annat: |
| 3502 19 90 | – – – Annat (än olämpligt eller avsett att göras olämpligt som livsmedel) |
| ex 3502 20 | – Mjölkalbumin (inbegripet koncentrat av två eller flera vassleproteiner): |
| – – Annat (än olämpligt eller avsett att göras olämpligt som livsmedel) |
| 3502 20 91 | – – – Torkat (t.ex. i ark, fjäll, flingor eller pulver) |
| 3502 20 99 | – – – Annat |

KN-nr

Varuslag

3502

Albuminer (inbegripet koncentrat av två eller flera vassleproteiner innehållande mer än 80 viktprocent vassleproteiner, beräknat på torrsubstansen), albuminater och andra albuminderivat:

– Äggalbumin:

ex 3502 11

– – Torkat:

3502 11 90

– – – Annat (än olämpligt eller avsett att göras olämpligt som livsmedel)

ex 3502 19

– – Annat:

3502 19 90

– – – Annat (än olämpligt eller avsett att göras olämpligt som livsmedel)

ex 3502 20

– Mjölkalbumin (inbegripet koncentrat av två eller flera vassleproteiner):

– – Annat (än olämpligt eller avsett att göras olämpligt som livsmedel)

3502 20 91

– – – Torkat (t.ex. i ark, fjäll, flingor eller pulver)

3502 20 99

– – – Annat

KAPITEL II

HANDEL MED TREDJELAND

Artikel 2

1.   Vid import till gemenskapen av någon av de produkter som anges i artikel 1 kan det krävas att en importlicens företes.

2.   Importlicenser ska utfärdas av medlemsstaterna till varje sökande, oavsett dennes etableringsort inom gemenskapen och utan att detta påverkar åtgärder som vidtas för att tillämpa artikel 4.

3.   Importlicenser ska gälla inom hela gemenskapen. Sådana licenser ska utfärdas på villkor att en säkerhet ställs som garanti för att produkterna importeras under licensens giltighetstid. Utom i händelse av force majeure, ska säkerheten vara helt eller delvis förverkad om import inte genomförs eller endast genomförs delvis under licensens giltighetstid.

4.   Importlicensernas giltighetstid och övriga tillämpningsföreskrifter till punkt 1 ska fastställas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 195.2 i förordning (EG) nr 1234/2007.

Artikel 3

1.   För att förhindra eller motverka de negativa effekter på gemenskapsmarknaden som kan bli följden av import av vissa produkter enligt artikel 1, ska en tilläggstull betalas vid import av en eller flera sådana produkter till den tullsats som fastställs i Gemensamma tulltaxan, om de villkor som anges i artikel 5 i jordbruksavtalet har uppfyllts, med undantag för det fall att det är osannolikt att importen kommer att störa gemenskapsmarknaden, eller om effekterna skulle bli oproportionerliga i förhållande till det avsedda syftet.

2.   De utlösande priserna, som utgör den övre gränsen för när en tilläggsimporttull får tas ut, ska vara de utlösande priser som gemenskapen anmäler till WTO.

De utlösande kvantiteter som måste överskridas för att en tilläggsimporttull ska tas ut, ska bestämmas på grundval av särskilt importen till gemenskapen under de tre år som föregår det år då de negativa effekter som avses i punkt 1 uppstår eller sannolikt kommer att uppstå.

3.   De importpriser som ska beaktas vid uttag av en tilläggsimporttull ska bestämmas på grundval av cif-importpriserna för det aktuella partiet.

Cif-importpriser ska för detta ändamål kontrolleras mot de representativa priserna för produkten på världsmarknaden eller på gemenskapens importmarknad för den produkten.

4.   Kommissionen ska anta tillämpningsföreskrifter till punkterna 1, 2 och 3 i enlighet med det förfarande som avses i artikel 195.2 i förordning (EG) nr 1234/2007. I sådana tillämpningsföreskrifter ska bl.a. anges

| a) | de produkter för vilka tilläggsimporttullar får tas ut enligt artikel 5 i jordbruksavtalet, |
| --- | --- |

a)

de produkter för vilka tilläggsimporttullar får tas ut enligt artikel 5 i jordbruksavtalet,

| b) | de övriga kriterier som krävs för tillämpningen av punkt 1 i enlighet med artikel 5 i jordbruksavtalet. |
| --- | --- |

b)

de övriga kriterier som krävs för tillämpningen av punkt 1 i enlighet med artikel 5 i jordbruksavtalet.

Artikel 4

1.   De tullkvoter för produkter enligt artikel 1 som följer av avtal som ingås inom ramen för de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan ska öppnas och förvaltas i enlighet med tillämpningsföreskrifter som antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 195.2 i förordning (EG) nr 1234/2007.

2.   Kvoter ska förvaltas med användning av en av följande metoder eller med en kombination av dessa metoder:

| a) | En metod som är grundad på den ordningsföljd i vilken ansökningarna inkommer (metoden ”först till kvarn”). |
| --- | --- |

a)

En metod som är grundad på den ordningsföljd i vilken ansökningarna inkommer (metoden ”först till kvarn”).

| b) | En metod enligt vilken kvoter fördelas i proportion till de begärda kvantiteterna när ansökningarna har inkommit (metoden ”samtidig behandling”). |
| --- | --- |

b)

En metod enligt vilken kvoter fördelas i proportion till de begärda kvantiteterna när ansökningarna har inkommit (metoden ”samtidig behandling”).

| c) | En metod som är grundad på traditionella handelsflöden (metoden ”traditionella/nya mönster”). |
| --- | --- |

c)

En metod som är grundad på traditionella handelsflöden (metoden ”traditionella/nya mönster”).

Andra lämpliga metoder får antas.

De får inte medföra diskriminering mellan de berörda aktörerna.

3.   Den förvaltningsmetod som väljs ska vid behov vara anpassad efter försörjningsbehoven på gemenskapsmarknaden och efter behovet av att bevara balansen på denna marknad; metoden kan också utgå från andra metoder som tidigare använts på kvoter motsvarande dem som avses i punkt 1, utan att detta påverkar de rättigheter som följer av avtal som ingåtts inom ramen för handelsförhandlingarna i Uruguayrundan.

4.   De tillämpningsföreskrifter som avses i punkt 1 ska innehålla bestämmelser om öppnandet av årliga kvoter, vilka vid behov fördelas över året, och, i förekommande fall, om

| a) | garantier som täcker produktens art, avsändningsplats och ursprung, |
| --- | --- |

a)

garantier som täcker produktens art, avsändningsplats och ursprung,

| b) | erkännande av de dokument som används för kontroll av de garantier som avses i a, och |
| --- | --- |

b)

erkännande av de dokument som används för kontroll av de garantier som avses i a, och

| c) | de villkor på vilka importlicenser utfärdas samt importlicensernas giltighetstid. |
| --- | --- |

c)

de villkor på vilka importlicenser utfärdas samt importlicensernas giltighetstid.

Artikel 5

Om priser på gemenskapsmarknaden höjs väsentligt och den situationen sannolikt kommer att bestå och därmed störa eller hota att störa nämnda marknad, får lämpliga åtgärder vidtas.

Rådet ska, på förslag av kommissionen, i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 37.2 i fördraget, anta tillämpningsföreskrifter till första stycket i den här artikeln.

Artikel 6

För de produkter som anges i artikel 1 kan handelsnormer fastställas som, med reservation för att det kan vara nödvändigt att ta hänsyn till dessa produkters särskilda egenskaper, ska motsvara de handelsnormer som föreskrivs i artikel 116 i förordning (EG) nr 1234/2007 för de produkter som anges i del XIX i bilaga I till den förordningen. Dessa normer kan särskilt omfatta klassificering efter kvalitet, förpackning, lagring, transport, presentation och märkning.

Normerna, deras räckvidd och de allmänna bestämmelserna för deras tillämpning ska fastställas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen.

Artikel 7

1.   I den mån som krävs för att den gemensamma organisationen av marknaden för ägg och denna förordning ska fungera korrekt, får rådet i enlighet med det röstningsförfarande som föreskrivs i artikel 37.2 i fördraget, på förslag av kommissionen, i vissa fall helt eller delvis förbjuda att bestämmelser om aktiv förädling tillämpas på de produkter enligt artikel 1 i denna förordning som är avsedda att användas i framställningen av de produkter som anges i den artikeln.

2.   Om den situation som avses i punkt 1 uppstår utomordentligt akut och gemenskapsmarknaden störs eller sannolikt kommer att störas av aktiv förädling, ska kommissionen genom undantag från punkt 1 besluta om de nödvändiga åtgärderna, på begäran av en medlemsstat eller på eget initiativ. Rådet och medlemsstaterna ska underrättas om sådana åtgärder, vilka ska träda i kraft med omedelbar verkan och gälla i högst sex månader. Om kommissionen mottar en begäran från en medlemsstat, ska den fatta beslut därom inom en vecka från och med mottagandet av begäran.

3.   En medlemsstat får hänskjuta kommissionens beslut om sådana åtgärder till rådet inom en vecka från och med underrättelsen därom. Rådet får med kvalificerad majoritet bekräfta, ändra eller upphäva kommissionens beslut. Om rådet inte har agerat inom tre månader ska kommissionens beslut anses vara upphävt.

Artikel 8

1.   De allmänna bestämmelserna om tolkningen av den kombinerade nomenklaturen och dess särskilda tillämpningsföreskrifter ska gälla tullklassificeringen av produkter som omfattas av denna förordning. Den tullnomenklatur som följer av tillämpningen av denna förordning ska införlivas i Gemensamma tulltaxan.

2.   Om inte annat föreskrivs i denna förordning eller enligt bestämmelser som antas i enlighet härmed, ska följande vara förbjudet i handeln med tredjeland:

| a) | Uttag av en avgift som har motsvarande verkan som en tull. |
| --- | --- |

a)

Uttag av en avgift som har motsvarande verkan som en tull.

| b) | Tillämpning av kvantitativa begränsningar eller åtgärder med motsvarande verkan. |
| --- | --- |

b)

Tillämpning av kvantitativa begränsningar eller åtgärder med motsvarande verkan.

KAPITEL III

ALLMÄNNA FÖRESKRIFTER

Artikel 9

De produkter som anges i artikel 1 och som har framställts eller beretts av produkter som inte omfattas av artiklarna 23.2 och 24 i fördraget får inte omsättas fritt inom gemenskapen.

Artikel 10

Medlemsstaterna och kommissionen ska meddela varandra de uppgifter som behövs för att genomföra denna förordning. Bestämmelserna för hur dessa uppgifter ska meddelas och spridas ska fastställas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 195.2 i förordning (EG) nr 1234/2007.

Artikel 11

Förordning (EEG) nr 2783/75 ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till den upphävda förordningen ska anses som hänvisningar till den här förordningen och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga II.

Artikel 12

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 juli 2009.

På rådets vägnar

A. BORG

Ordförande

---

(1)  Yttrandet avgivet den 13 januari 2009 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  EGT L 282, 1.11.1975, s. 104.

2

(3)  Se bilaga I.

3

(4)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

4

(5)  EGT L 336, 23.12.1994, s. 22.

5

---

BILAGA I

UPPHÄVD FÖRORDNING OCH EN FÖRTECKNING ÖVER DESS EFTERFÖLJANDE ÄNDRINGAR

| Rådets förordning (EEG) nr 2783/75
  (EGT L 282, 1.11.1975, s. 104) | |
| --- | --- |
| Kommissionens förordning (EEG) nr 4001/87
  (EGT L 377, 31.12.1987, s. 44) | |
| Rådets förordning (EG) nr 3290/94
  (EGT L 349, 31.12.1994, s. 105) | Endast bilaga XII del B |
| Kommissionens förordning (EG) nr 2916/95
  (EGT L 305, 19.12.1995, s. 49) | Endast artikel 1.6 |

Rådets förordning (EEG) nr 2783/75

(EGT L 282, 1.11.1975, s. 104)

Kommissionens förordning (EEG) nr 4001/87

(EGT L 377, 31.12.1987, s. 44)

Rådets förordning (EG) nr 3290/94

(EGT L 349, 31.12.1994, s. 105)

Endast bilaga XII del B

Kommissionens förordning (EG) nr 2916/95

(EGT L 305, 19.12.1995, s. 49)

Endast artikel 1.6

---

BILAGA II

JÄMFÖRELSETABELL

| Förordning (EEG) nr 2783/75 | Denna förordning |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2.1 första stycket | Artikel 2.1 |
| Artikel 2.1 andra stycket | Artikel 2.2 |
| Artikel 2.1 tredje stycket | Artikel 2.3 |
| Artikel 2.2 | Artikel 2.4 |
| Artikel 3 | Artikel 3 |
| Artikel 4.1 | Artikel 4.1 |
| Artikel 4.2 inledningen | Artikel 4.2 inledningen |
| Artikel 4.2 första, andra och tredje strecksatserna | Artikel 4.2 a, b och c |
| Artikel 4.3 och 4.4 | Artikel 4.3 och 4.4 |
| Artiklarna 5-7 | Artiklarna 5-7 |
| Artikel 8.1 | Artikel 8.1 |
| Artikel 8.2 inledningen | Artikel 8.2 inledningen |
| Artikel 8.2 första och andra strecksatserna | Artikel 8.2 a och b |
| Artiklarna 9 och 10 | Artiklarna 9 och 10 |
| Artikel 11 | — |
| Artikel 12 | — |
| — | Artikel 11 |
| — | Artikel 12 |
| Bilaga | — |
| — | Bilaga I |
| — | Bilaga II |

Förordning (EEG) nr 2783/75

Denna förordning

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2.1 första stycket

Artikel 2.1

Artikel 2.1 andra stycket

Artikel 2.2

Artikel 2.1 tredje stycket

Artikel 2.3

Artikel 2.2

Artikel 2.4

Artikel 3

Artikel 3

Artikel 4.1

Artikel 4.1

Artikel 4.2 inledningen

Artikel 4.2 inledningen

Artikel 4.2 första, andra och tredje strecksatserna

Artikel 4.2 a, b och c

Artikel 4.3 och 4.4

Artikel 4.3 och 4.4

Artiklarna 5-7

Artiklarna 5-7

Artikel 8.1

Artikel 8.1

Artikel 8.2 inledningen

Artikel 8.2 inledningen

Artikel 8.2 första och andra strecksatserna

Artikel 8.2 a och b

Artiklarna 9 och 10

Artiklarna 9 och 10

Artikel 11

—

Artikel 12

—

—

Artikel 11

—

Artikel 12

Bilaga

—

—

Bilaga I

—

Bilaga II

---

| 14.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 181/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 181/14

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 615/2009

av den 13 juli 2009

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 14 juli 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 juli 2009.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MK | 35,0 |
| ZZ | 35,0 |
| 0707 00 05 | TR | 102,6 |
| ZZ | 102,6 |
| 0709 90 70 | TR | 103,0 |
| ZZ | 103,0 |
| 0805 50 10 | AR | 61,1 |
| TR | 53,0 |
| ZA | 66,7 |
| ZZ | 60,3 |
| 0808 10 80 | AR | 80,2 |
| BR | 76,0 |
| CL | 83,0 |
| CN | 91,0 |
| NZ | 97,1 |
| US | 99,3 |
| ZA | 83,8 |
| ZZ | 87,2 |
| 0808 20 50 | AR | 74,9 |
| CL | 85,2 |
| NZ | 87,2 |
| ZA | 104,7 |
| ZZ | 88,0 |
| 0809 10 00 | HR | 90,0 |
| TR | 200,7 |
| XS | 103,5 |
| ZZ | 131,4 |
| 0809 20 95 | TR | 276,4 |
| ZZ | 276,4 |
| 0809 30 | TR | 134,2 |
| ZZ | 134,2 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MK

35,0

ZZ

35,0

0707 00 05

TR

102,6

ZZ

102,6

0709 90 70

TR

103,0

ZZ

103,0

0805 50 10

AR

61,1

TR

53,0

ZA

66,7

ZZ

60,3

0808 10 80

AR

80,2

BR

76,0

CL

83,0

CN

91,0

NZ

97,1

US

99,3

ZA

83,8

ZZ

87,2

0808 20 50

AR

74,9

CL

85,2

NZ

87,2

ZA

104,7

ZZ

88,0

0809 10 00

HR

90,0

TR

200,7

XS

103,5

ZZ

131,4

0809 20 95

TR

276,4

ZZ

276,4

0809 30

TR

134,2

ZZ

134,2

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 14.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 181/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 181/16

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 616/2009

av den 13 juli 2009

om genomförande av rådets direktiv 2005/94/EG i fråga om godkännande av delområden för fjäderfä och delområden för andra fåglar i fångenskap när det gäller aviär influensa samt kompletterande förebyggande biosäkerhetsåtgärder i sådana delområden

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 2005/94/EG av den 20 december 2005 om gemenskapsåtgärder för bekämpning av aviär influensa och om upphävande av direktiv 92/40/EEG (1), särskilt artiklarna 3, 34.4 och 63.1, och

av följande skäl:

| (1) | Världsorganisationen för djurhälsa (OIE) införde 2004 begreppet delområdesindelning i kapitlet om zonindelning och regionindelning i sin Terrestrial Animal Health Code
   (2) (nedan kallad kodexen). |
| --- | --- |

(1)

Världsorganisationen för djurhälsa (OIE) införde 2004 begreppet delområdesindelning i kapitlet om zonindelning och regionindelning i sin Terrestrial Animal Health Code
   (2) (nedan kallad kodexen).

| (2) | I kapitel 4.3 i kodexen beskrivs zonindelning och delområdesindelning som förfaranden som ett land tillämpar enligt bestämmelserna i det kapitlet för att fastställa subpopulationer med en bestämd hälsostatus inom sitt territorium för sjukdomsbekämpning och/eller internationell handel. Rumsliga aspekter och god förvaltning är av stor betydelse för tillämpningen av båda begreppen, men zonindelning används för en subpopulation av djur som främst avgränsas på geografisk grund (med hjälp av naturliga, artificiella eller rättsliga gränser), medan delområdesindelning används för en subpopulation av djur som främst avgränsas på grundval av förvaltnings- och djurhållningspraxis i fråga om biosäkerhet. |
| --- | --- |

(2)

I kapitel 4.3 i kodexen beskrivs zonindelning och delområdesindelning som förfaranden som ett land tillämpar enligt bestämmelserna i det kapitlet för att fastställa subpopulationer med en bestämd hälsostatus inom sitt territorium för sjukdomsbekämpning och/eller internationell handel. Rumsliga aspekter och god förvaltning är av stor betydelse för tillämpningen av båda begreppen, men zonindelning används för en subpopulation av djur som främst avgränsas på geografisk grund (med hjälp av naturliga, artificiella eller rättsliga gränser), medan delområdesindelning används för en subpopulation av djur som främst avgränsas på grundval av förvaltnings- och djurhållningspraxis i fråga om biosäkerhet.

| (3) | I kapitel 4.4 om tillämpning av delområdesindelning anges dessutom en strukturerad ram för tillämpning och erkännande av delområden inom länder. Ett delområde kan bestå av flera anläggningar och kan godkännas för en eller flera fastställda djursjukdomar på grundval av en detaljerad och dokumenterad biosäkerhetsplan som upprättats och genomförs för sjukdomen eller sjukdomarna i fråga. Det första godkännandet av ett delområde bör helst ske i ett land, ett område eller en zon som är sjukdomsfri(tt), före ett utbrott av sjukdomen eller sjukdomarna i fråga. Detta är särskilt viktigt när det gäller mycket smittsamma sjukdomar, som högpatogen aviär influensa. Vid ett utbrott kan områdesindelning användas för att underlätta handeln. |
| --- | --- |

(3)

I kapitel 4.4 om tillämpning av delområdesindelning anges dessutom en strukturerad ram för tillämpning och erkännande av delområden inom länder. Ett delområde kan bestå av flera anläggningar och kan godkännas för en eller flera fastställda djursjukdomar på grundval av en detaljerad och dokumenterad biosäkerhetsplan som upprättats och genomförs för sjukdomen eller sjukdomarna i fråga. Det första godkännandet av ett delområde bör helst ske i ett land, ett område eller en zon som är sjukdomsfri(tt), före ett utbrott av sjukdomen eller sjukdomarna i fråga. Detta är särskilt viktigt när det gäller mycket smittsamma sjukdomar, som högpatogen aviär influensa. Vid ett utbrott kan områdesindelning användas för att underlätta handeln.

| (4) | I meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om en ny strategi för djurhälsa för Europeiska unionen (2007–2013) enligt principen ”Det är bättre att förebygga än att behandla” (3) (nedan kallad den nya djurhälsostrategin) ges riktlinjer för utarbetandet av en djurhälsopolitik för perioden 2007–2013. Den nya djurhälsostrategin syftar till en ökad inriktning på förebyggande åtgärder, sjukdomsövervakning, bekämpning och forskning, för att minska förekomsten av djursjukdomar och minimera konsekvenserna av utbrott när de inträffar. |
| --- | --- |

(4)

I meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om en ny strategi för djurhälsa för Europeiska unionen (2007–2013) enligt principen ”Det är bättre att förebygga än att behandla” (3) (nedan kallad den nya djurhälsostrategin) ges riktlinjer för utarbetandet av en djurhälsopolitik för perioden 2007–2013. Den nya djurhälsostrategin syftar till en ökad inriktning på förebyggande åtgärder, sjukdomsövervakning, bekämpning och forskning, för att minska förekomsten av djursjukdomar och minimera konsekvenserna av utbrott när de inträffar.

| (5) | Biosäkerhet spelar en viktig roll i den nya djurhälsostrategin. Delområdesindelning skulle dessutom uppmuntra jordbrukarna i gemenskapen att tillämpa biosäkerhetsåtgärder, eftersom indelningen skulle underlätta säker handel och på så sätt medföra tydliga fördelar för jordbrukarna, samtidigt som djursjukdomar förebyggs. |
| --- | --- |

(5)

Biosäkerhet spelar en viktig roll i den nya djurhälsostrategin. Delområdesindelning skulle dessutom uppmuntra jordbrukarna i gemenskapen att tillämpa biosäkerhetsåtgärder, eftersom indelningen skulle underlätta säker handel och på så sätt medföra tydliga fördelar för jordbrukarna, samtidigt som djursjukdomar förebyggs.

| (6) | Det bör därför i denna förordning fastställas regler för beviljande, tillfälligt upphävande och återkallande av godkännande av delområden när det gäller aviär influensa. I reglerna bör kodexen beaktas för att säkerställa ett konsekvent tillvägagångssätt för att bekämpa spridningen av aviär influensa, samtidigt som godkända delområdens bestämda hälsostatus beaktas. |
| --- | --- |

(6)

Det bör därför i denna förordning fastställas regler för beviljande, tillfälligt upphävande och återkallande av godkännande av delområden när det gäller aviär influensa. I reglerna bör kodexen beaktas för att säkerställa ett konsekvent tillvägagångssätt för att bekämpa spridningen av aviär influensa, samtidigt som godkända delområdens bestämda hälsostatus beaktas.

| (7) | I direktiv 2005/94/EG fastställs vissa förebyggande åtgärder för övervakning och tidig upptäckt av aviär influensa samt minimiåtgärder för bekämpning och förflyttningsrestriktioner som ska tillämpas vid ett utbrott av denna sjukdom hos fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap. Vissa av dessa åtgärder ska vidtas i delområden för fjäderfä eller delområden för andra fåglar i fångenskap enligt definitionen i det direktivet. |
| --- | --- |

(7)

I direktiv 2005/94/EG fastställs vissa förebyggande åtgärder för övervakning och tidig upptäckt av aviär influensa samt minimiåtgärder för bekämpning och förflyttningsrestriktioner som ska tillämpas vid ett utbrott av denna sjukdom hos fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap. Vissa av dessa åtgärder ska vidtas i delområden för fjäderfä eller delområden för andra fåglar i fångenskap enligt definitionen i det direktivet.

| (8) | I direktiv 2005/94/EG definieras delområden för fjäderfä och delområden för andra fåglar i fångenskap, och enligt direktivet får även kompletterande biosäkerhetsåtgärder vidtas i dessa delområden för att förhindra att aviär influensa sprids. |
| --- | --- |

(8)

I direktiv 2005/94/EG definieras delområden för fjäderfä och delområden för andra fåglar i fångenskap, och enligt direktivet får även kompletterande biosäkerhetsåtgärder vidtas i dessa delområden för att förhindra att aviär influensa sprids.

| (9) | Enligt direktiv 2005/94/EG ska medlemsstaterna genomföra övervakningsprogram för att upptäcka infektioner med aviär influensa-virus av subtyperna H5 och H7 hos olika fjäderfäarter. För detta syfte godkänns varje år obligatoriska övervakningsprogram för aviär influensa i medlemsstaterna. Godkännandet av delområden i en medlemsstat bör därför vara beroende av att den berörda medlemsstatens nationella övervakningsprogram godkänts. |
| --- | --- |

(9)

Enligt direktiv 2005/94/EG ska medlemsstaterna genomföra övervakningsprogram för att upptäcka infektioner med aviär influensa-virus av subtyperna H5 och H7 hos olika fjäderfäarter. För detta syfte godkänns varje år obligatoriska övervakningsprogram för aviär influensa i medlemsstaterna. Godkännandet av delområden i en medlemsstat bör därför vara beroende av att den berörda medlemsstatens nationella övervakningsprogram godkänts.

| (10) | I kommissionens beslut 2006/437/EG av den 4 augusti 2006 om godkännande av en diagnostikhandbok för aviär influensa i enlighet med rådets direktiv 2005/94/EG (4) fastställs diagnostiska förfaranden, provtagningsmetoder och kriterier för utvärdering av resultaten från laboratorietester för att bekräfta ett utbrott av aviär influensa. För att gemenskapslagstiftningen på detta område ska vara enhetlig bör dessa förfaranden och metoder tillämpas när det gäller delområden. |
| --- | --- |

(10)

I kommissionens beslut 2006/437/EG av den 4 augusti 2006 om godkännande av en diagnostikhandbok för aviär influensa i enlighet med rådets direktiv 2005/94/EG (4) fastställs diagnostiska förfaranden, provtagningsmetoder och kriterier för utvärdering av resultaten från laboratorietester för att bekräfta ett utbrott av aviär influensa. För att gemenskapslagstiftningen på detta område ska vara enhetlig bör dessa förfaranden och metoder tillämpas när det gäller delområden.

| (11) | För att underlätta användningen av elektroniska förfaranden mellan medlemsstaterna och för att säkerställa öppenhet och tydlighet är det viktigt att uppgifter om de godkända delområdena samt om beviljande, tillfälligt upphävande och återkallande av godkännanden görs tillgängliga på ett så effektivt sätt som möjligt i hela gemenskapen. Medlemsstaterna bör därför upprätta Internetbaserade informationssidor med sådana uppgifter, och på kommissionens webbplats bör det finnas länkar till dessa sidor. |
| --- | --- |

(11)

För att underlätta användningen av elektroniska förfaranden mellan medlemsstaterna och för att säkerställa öppenhet och tydlighet är det viktigt att uppgifter om de godkända delområdena samt om beviljande, tillfälligt upphävande och återkallande av godkännanden görs tillgängliga på ett så effektivt sätt som möjligt i hela gemenskapen. Medlemsstaterna bör därför upprätta Internetbaserade informationssidor med sådana uppgifter, och på kommissionens webbplats bör det finnas länkar till dessa sidor.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

SYFTE, TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

I denna förordning fastställs regler för medlemsstaternas godkännande av delområden för fjäderfä och delområden för andra fåglar i fångenskap när det gäller aviär influensa (nedan kallade delområden), och det föreskrivs kompletterande förebyggande biosäkerhetsåtgärder som ska vidtas i sådana delområden så att en bestämd hälsostatus kan fastställas för dem när det gäller aviär influensa.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning avses med

1.   biosäkerhetsplan: alla biosäkerhetsåtgärder som vidtas på anläggningsnivå,

2.   gemensamt system för biosäkerhet:

| a) | de gemensamma regler som styr ett delområdes funktion, och |
| --- | --- |

a)

de gemensamma regler som styr ett delområdes funktion, och

| b) | de allmänna biosäkerhetsåtgärder som vidtas vid alla anläggningar som utgör delområdet i enlighet med deras biosäkerhetsplaner, |
| --- | --- |

b)

de allmänna biosäkerhetsåtgärder som vidtas vid alla anläggningar som utgör delområdet i enlighet med deras biosäkerhetsplaner,

3.   delområdesansvarig: den person som är formellt ansvarig för delområdet, särskilt i förhållande till artiklarna 3, 4 och 5, och för

4.   avsändande anläggning: en anläggning varifrån fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap eller deras dagsgamla kycklingar, kläckägg eller konsumtionsägg (nedan kallade varor) är avsedda att förflyttas utanför delområdet,

5.   levererande anläggning: en anläggning varifrån varorna är avsedda att förflyttas till en avsändande anläggning eller en annan anläggning inom ett delområde,

6.   alla berörda parter: delområdesansvariga, företagare, inbegripet livsmedels- och foderföretagare enligt definitionerna i artikel 3.3 och 3.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (5), djurägare och djurhållare, läkemedelstillverkare eller andra branscher som levererar varor till eller tillhandahåller tjänster åt delområdet.

KAPITEL II

GODKÄNNANDE AV DELOMRÅDEN

Artikel 3

Ansökningar om godkännande av delområden

1.   Frivilliga ansökningar om godkännande av delområden (nedan kallade ansökningar) ska sändas av den delområdesansvarige till den behöriga myndigheten.

2.   Ansökan ska innehålla följande uppgifter:

| a) | Den delområdesansvariges namn, kvalifikationer och befattning samt kontaktuppgifter och delområdets adress. |
| --- | --- |

a)

Den delområdesansvariges namn, kvalifikationer och befattning samt kontaktuppgifter och delområdets adress.

| b) | En detaljerad beskrivning av delområdet, enligt del 1 i bilagan. |
| --- | --- |

b)

En detaljerad beskrivning av delområdet, enligt del 1 i bilagan.

| c) | En beskrivning av det gemensamma systemet för biosäkerhet och av biosäkerhetsplanerna för de anläggningar som utgör delområdet, enligt del 2 i bilagan. |
| --- | --- |

c)

En beskrivning av det gemensamma systemet för biosäkerhet och av biosäkerhetsplanerna för de anläggningar som utgör delområdet, enligt del 2 i bilagan.

| d) | Närmare uppgifter om de särskilda åtgärderna, kriterierna och kraven när det gäller sjukdomsövervakning, i synnerhet det särskilda skyddet och den särskilda övervakningen i fråga om aviär influensa, enligt del 3 i bilagan. |
| --- | --- |

d)

Närmare uppgifter om de särskilda åtgärderna, kriterierna och kraven när det gäller sjukdomsövervakning, i synnerhet det särskilda skyddet och den särskilda övervakningen i fråga om aviär influensa, enligt del 3 i bilagan.

Artikel 4

Beviljande av godkännande av delområden

1.   Den behöriga myndigheten ska endast bevilja det första godkännandet av ett delområde för delområden som ligger inom en medlemsstats territorium eller en del av en medlemsstats territorium där inga restriktioner gäller i fråga om aviär influensa enligt gemenskapslagstiftningen.

Det första godkännandet av ett delområde ska endast beviljas i en medlemsstat vars nationella övervakningsprogram för att upptäcka infektioner med aviär influensa-virus av subtyperna H5 och H7 hos olika fjäderfäarter har godkänts.

2.   Innan den behöriga myndigheten beviljar ett godkännande av ett delområde ska den se till att

| a) | det i delområdet har genomförts särskilt skydd och särskild övervakning i fråga om aviär influensa under minst sex månader före ansökningsdagen, i enlighet med del 3 i bilagan (inbegripet minst ett testförfarande enligt del 3 punkt 4 i bilagan), och att aviär influensa inte har påvisats vid någon av de anläggningar som utgör delområdet under denna period, |
| --- | --- |

a)

det i delområdet har genomförts särskilt skydd och särskild övervakning i fråga om aviär influensa under minst sex månader före ansökningsdagen, i enlighet med del 3 i bilagan (inbegripet minst ett testförfarande enligt del 3 punkt 4 i bilagan), och att aviär influensa inte har påvisats vid någon av de anläggningar som utgör delområdet under denna period,

| b) | det, i förekommande fall, genomförs vaccinationsplaner i delområdet i enlighet med gemenskapslagstiftningen, |
| --- | --- |

b)

det, i förekommande fall, genomförs vaccinationsplaner i delområdet i enlighet med gemenskapslagstiftningen,

| c) | de uppgifter som har lämnats i enlighet med artikel 3.2 är fullständiga och riktiga, |
| --- | --- |

c)

de uppgifter som har lämnats i enlighet med artikel 3.2 är fullständiga och riktiga,

| d) | det i delområdet har genomförts ett gemensamt system för biosäkerhet enligt del 2 punkt 1 i bilagan som har visat sig vara tillräckligt för att säkerställa en bestämd hälsostatus när det gäller aviär influensa för fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap i delområdet, |
| --- | --- |

d)

det i delområdet har genomförts ett gemensamt system för biosäkerhet enligt del 2 punkt 1 i bilagan som har visat sig vara tillräckligt för att säkerställa en bestämd hälsostatus när det gäller aviär influensa för fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap i delområdet,

| e) | det i delområdet har utförts en officiell kontroll på plats med tillfredsställande resultat för a–d. |
| --- | --- |

e)

det i delområdet har utförts en officiell kontroll på plats med tillfredsställande resultat för a–d.

3.   Delområdet ska ha ett enda namn och tilldelas ett enda godkännandenummer.

4.   Den behöriga myndigheten ska se till att ett delområde efter det att det godkänts utan dröjsmål tas upp på förteckningen över godkända delområden på den Internetbaserade informationssidan enligt artikel 9.1, med närmare uppgifter om var de anläggningar som utgör delområdet ligger och huruvida de är avsändande eller levererande anläggningar (nedan kallad förteckning över godkända delområden).

KAPITEL III

VILLKOR FÖR FORTSATT GODKÄNNANDE AV DELOMRÅDEN

Artikel 5

Den delområdesansvariges ansvarsområden och uppgifter

Efter det att ett delområde godkänts ska den delområdesansvarige

| 1. | övervaka och kontrollera delområdet för att se till att det fortsätter att överensstämma med de uppgifter som lämnats i enlighet med artikel 3.2 samt kriterierna och kraven i bilagan; i synnerhet måste dessa uppgifter hållas uppdaterade och på begäran göras tillgängliga för den behöriga myndigheten, |
| --- | --- |

1.

övervaka och kontrollera delområdet för att se till att det fortsätter att överensstämma med de uppgifter som lämnats i enlighet med artikel 3.2 samt kriterierna och kraven i bilagan; i synnerhet måste dessa uppgifter hållas uppdaterade och på begäran göras tillgängliga för den behöriga myndigheten,

| 2. | se till att sjukdomsövervakning, särskilt övervakning avseende aviär influensa, genomförs i enlighet med det gemensamma systemet för biosäkerhet och de enskilda biosäkerhetsplanerna för de anläggningar som utgör delområdet och att






  a) | ett system för tidig varning upprättats för att upptäcka förekomsten av aviär influensa, och att provtagning och diagnostiska undersökningar utförs i enlighet med beslut 2006/437/EG och del 3 i bilagan till denna förordning, |
| --- | --- | --- |

2.

se till att sjukdomsövervakning, särskilt övervakning avseende aviär influensa, genomförs i enlighet med det gemensamma systemet för biosäkerhet och de enskilda biosäkerhetsplanerna för de anläggningar som utgör delområdet och att

a)

ett system för tidig varning upprättats för att upptäcka förekomsten av aviär influensa, och att provtagning och diagnostiska undersökningar utförs i enlighet med beslut 2006/437/EG och del 3 i bilagan till denna förordning,

| b) | övervakningsplaner enligt del 3 punkt 4 i bilagan uppdateras om det fastställs en ökad risk för att aviär influensa förs in, |
| --- | --- |

b)

övervakningsplaner enligt del 3 punkt 4 i bilagan uppdateras om det fastställs en ökad risk för att aviär influensa förs in,

| c) | alla diagnostiska undersökningar för aviär influensa utförs i laboratorier som godkänts officiellt för det ändamålet av den behöriga myndigheten, och att uppgifter om övervakning och resultat görs tillgängliga för den behöriga myndigheten, |
| --- | --- |

c)

alla diagnostiska undersökningar för aviär influensa utförs i laboratorier som godkänts officiellt för det ändamålet av den behöriga myndigheten, och att uppgifter om övervakning och resultat görs tillgängliga för den behöriga myndigheten,

| d) | alla osäkra eller positiva resultat från övervakningen i delområdet omedelbart rapporteras till den behöriga myndigheten, så att de relevanta proven kan sändas för bekräftelse till det nationella referenslaboratoriet eller gemenskapens referenslaboratorium för aviär influensa, |
| --- | --- |

d)

alla osäkra eller positiva resultat från övervakningen i delområdet omedelbart rapporteras till den behöriga myndigheten, så att de relevanta proven kan sändas för bekräftelse till det nationella referenslaboratoriet eller gemenskapens referenslaboratorium för aviär influensa,

| 3. | se till att all vaccination utförs i enlighet med det gemensamma systemet för biosäkerhet och de enskilda biosäkerhetsplanerna för de anläggningar som utgör delområdet och att vaccinationsplaner och vaccinationsförfaranden på begäran görs tillgängliga för den behöriga myndigheten, |
| --- | --- |

3.

se till att all vaccination utförs i enlighet med det gemensamma systemet för biosäkerhet och de enskilda biosäkerhetsplanerna för de anläggningar som utgör delområdet och att vaccinationsplaner och vaccinationsförfaranden på begäran görs tillgängliga för den behöriga myndigheten,

| 4. | regelbundet anordna intern eller extern revision för att trygga att alla biosäkerhetsåtgärder, övervakningsverksamheten och spårbarhetssystemet tillämpas effektivt i delområdet, och bevara resultaten av sådan revision, inbegripet revision som utförts inom ramen för ett kvalitetssäkringssystem, så att de på begäran kan göras tillgängliga för den behöriga myndigheten, |
| --- | --- |

4.

regelbundet anordna intern eller extern revision för att trygga att alla biosäkerhetsåtgärder, övervakningsverksamheten och spårbarhetssystemet tillämpas effektivt i delområdet, och bevara resultaten av sådan revision, inbegripet revision som utförts inom ramen för ett kvalitetssäkringssystem, så att de på begäran kan göras tillgängliga för den behöriga myndigheten,

| 5. | omedelbart underrätta den behöriga myndigheten om






  a) | delområdet inte längre överensstämmer med de uppgifter som lämnats i enlighet med artikel 3.2 eller kriterierna och kraven i bilagan, |
| --- | --- | --- |

5.

omedelbart underrätta den behöriga myndigheten om

a)

delområdet inte längre överensstämmer med de uppgifter som lämnats i enlighet med artikel 3.2 eller kriterierna och kraven i bilagan,

| b) | det gemensamma systemet för biosäkerhet eller en biosäkerhetsplan ändrats eller anpassats till den epidemiologiska situationen, inbegripet om en anläggning läggs till eller tas bort från delområdet. |
| --- | --- |

b)

det gemensamma systemet för biosäkerhet eller en biosäkerhetsplan ändrats eller anpassats till den epidemiologiska situationen, inbegripet om en anläggning läggs till eller tas bort från delområdet.

Artikel 6

Den behöriga myndighetens ansvarsområden och uppgifter

1.   Den behöriga myndigheten ska se till att officiella riskbaserade kontroller på plats av delområden utförs för att kontrollera att de fortsätter att överensstämma med de uppgifter som lämnats i enlighet med artikel 3.2 samt kriterierna och kraven i bilagan (nedan kallade kontroller).

2.   Kontroller ska utföras med intervall som grundas på

| a) | den epidemiologiska situationen inom och utanför delområdet, särskilt när det gäller aviär influensa, |
| --- | --- |

a)

den epidemiologiska situationen inom och utanför delområdet, särskilt när det gäller aviär influensa,

| b) | uppgifter om ändringar eller anpassningar av det gemensamma systemet för biosäkerhet eller biosäkerhetsplanerna för de anläggningar som utgör delområdet, enligt artikel 5.5 b. |
| --- | --- |

b)

uppgifter om ändringar eller anpassningar av det gemensamma systemet för biosäkerhet eller biosäkerhetsplanerna för de anläggningar som utgör delområdet, enligt artikel 5.5 b.

3.   Den behöriga myndigheten ska vara ansvarig för utfärdandet av intyg om att varorna kommer från ett godkänt delområde.

KAPITEL IV

TILLFÄLLIGT UPPHÄVANDE ELLER ÅTERKALLANDE AV GODKÄNNANDE AV DELOMRÅDEN

Artikel 7

Tillfälligt upphävande av godkännande av delområden

1.   Om en kontroll eller de epidemiologiska uppgifterna om delområdet visar att det inte längre överensstämmer med de uppgifter som lämnats i enlighet med artikel 3.2 eller kriterierna och kraven i bilagan, ska den behöriga myndigheten omedelbart tillfälligt upphäva godkännandet av det berörda delområdet, och den delområdesansvarige ska se till att omedelbara åtgärder vidtas för att avhjälpa den bristande överensstämmelsen.

2.   Efter det tillfälliga upphävandet av godkännandet av ett delområde ska den behöriga myndigheten tillfälligt avbryta utfärdandet av intyg om att varorna kommer från ett godkänt delområde.

3.   När godkännandet av ett delområde har upphävts tillfälligt får den behöriga myndigheten inte dra tillbaka det tillfälliga upphävandet förrän den har kontrollerat att korrigerande åtgärder vidtagits inom 30 dagar från dagen för det tillfälliga upphävandet och en efterföljande kontroll utförts med tillfredsställande resultat.

Artikel 8

Återkallande av godkännande av delområden

1.   Den behöriga myndigheten ska återkalla godkännandet av ett delområde om det, efter det tillfälliga upphävandet av godkännandet av delområdet enligt artikel 7.1, vid den efterföljande kontrollen enligt artikel 7.3 visar sig att

| a) | delområdet fortfarande inte överensstämmer med de uppgifter som lämnats i enlighet med artikel 3.2 eller kriterierna och kraven i bilagan, eller |
| --- | --- |

a)

delområdet fortfarande inte överensstämmer med de uppgifter som lämnats i enlighet med artikel 3.2 eller kriterierna och kraven i bilagan, eller

| b) | ett utbrott av aviär influensa inträffat i delområdet. |
| --- | --- |

b)

ett utbrott av aviär influensa inträffat i delområdet.

2.   Efter det att godkännandet av ett delområde återkallats ska den behöriga myndigheten

| a) | avbryta utfärdandet av intyg om att varorna kommer från ett godkänt delområde, |
| --- | --- |

a)

avbryta utfärdandet av intyg om att varorna kommer från ett godkänt delområde,

| b) | stryka delområdets namn från förteckningen över godkända delområden. |
| --- | --- |

b)

stryka delområdets namn från förteckningen över godkända delområden.

3.   Efter det att ett delområdes namn strukits från förteckningen över godkända delområden kan delområdet endast tas upp på förteckningen igen efter en ny ansökan enligt kapitel II.

KAPITEL V

INTERNETBASERAD INFORMATIONSSIDA OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 9

Internetbaserad informationssida

1.   Medlemsstaterna ska

| a) | upprätta en förteckning över godkända delområden med de uppgifter som krävs enligt artikel 4.3 och 4.4, |
| --- | --- |

a)

upprätta en förteckning över godkända delområden med de uppgifter som krävs enligt artikel 4.3 och 4.4,

| b) | upprätta en Internetbaserad informationssida så att förteckningen över godkända delområden finns tillgänglig elektroniskt, |
| --- | --- |

b)

upprätta en Internetbaserad informationssida så att förteckningen över godkända delområden finns tillgänglig elektroniskt,

| c) | meddela kommissionen Internetadressen till de Internetbaserade informationssidorna, |
| --- | --- |

c)

meddela kommissionen Internetadressen till de Internetbaserade informationssidorna,

| d) | hålla sin Internetbaserade informationssida uppdaterad så att det utan dröjsmål tas hänsyn till nya godkännanden eller återkallanden av godkännanden av delområden. |
| --- | --- |

d)

hålla sin Internetbaserade informationssida uppdaterad så att det utan dröjsmål tas hänsyn till nya godkännanden eller återkallanden av godkännanden av delområden.

2.   Kommissionen ska bistå medlemsstaterna med att göra dessa uppgifter tillgängliga för allmänheten genom att meddela Internetadressen till sin webbplats där de nationella länkarna till Internetbaserade informationssidor visas.

Artikel 10

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 oktober 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 juli 2009.

På kommissionens vägnar

Androulla VASSILIOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 10, 14.1.2006, s. 16.

1

(2)  http://www.oie.int/eng/normes/mcode/en_sommaire.htm (Terrestrial Animal Health Code 2008).

2

Terrestrial Animal Health Code 2008

(3)  KOM(2007) 539 slutlig.

3

(4)  EUT L 237, 31.8.2006, s. 1.

4

(5)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

5

---

BILAGA

KRITERIER OCH KRAV FÖR DELOMRÅDEN

DEL 1

Beskrivning av delområdet, enligt artikel 3.2 b

Beskrivningen av delområdet enligt artikel 3.2 b ska bygga på en eller flera kartor av delområdet där dess gränser visas och där det anges exakt var alla dess delar ligger, bl.a. anläggningarna och deras lokaler samt alla relaterade funktionella enheter, t.ex. lokaler för bearbetning och förvaring av foder, och andra lokaler för förvaring av material.

Ansökan måste innehålla tillräckliga uppgifter för att ge en detaljerad beskrivning av delområdet, särskilt följande:

| 1. | Uppgifter om infrastrukturens egenskaper och om hur de bidrar till en epidemiologisk separation mellan fjäderfä och andra fåglar i fångenskap i delområdet och djurpopulationer med en annan hälsostatus, inbegripet






  a) | en beskrivning av typen av verksamhet och de varor som produceras i delområdet, med lokalernas sammanlagda kapacitet och antalet fjäderfän eller andra fåglar i fångenskap i delområdet, |
| --- | --- | --- |

1.

Uppgifter om infrastrukturens egenskaper och om hur de bidrar till en epidemiologisk separation mellan fjäderfä och andra fåglar i fångenskap i delområdet och djurpopulationer med en annan hälsostatus, inbegripet

a)

en beskrivning av typen av verksamhet och de varor som produceras i delområdet, med lokalernas sammanlagda kapacitet och antalet fjäderfän eller andra fåglar i fångenskap i delområdet,

| b) | ett flödesschema med en tydlig och detaljerad redogörelse för all verksamhet som utförs i delområdet samt alla berörda parters ansvarsområden, uppgifter och inbördes förhållanden, |
| --- | --- |

b)

ett flödesschema med en tydlig och detaljerad redogörelse för all verksamhet som utförs i delområdet samt alla berörda parters ansvarsområden, uppgifter och inbördes förhållanden,

| c) | en beskrivning av det funktionella samspelet mellan de anläggningar som utgör delområdet, med ett diagram över alla lokaler där deras inbördes förbindelser anges, |
| --- | --- |

c)

en beskrivning av det funktionella samspelet mellan de anläggningar som utgör delområdet, med ett diagram över alla lokaler där deras inbördes förbindelser anges,

| d) | en beskrivning av transportmedlen för djur och animaliska produkter, deras vanliga rutter samt platser där de rengörs och parkeras. |
| --- | --- |

d)

en beskrivning av transportmedlen för djur och animaliska produkter, deras vanliga rutter samt platser där de rengörs och parkeras.

| 2. | Uppgifter om den epidemiologiska statusen när det gäller aviär influensa och om riskfaktorerna, bl.a. följande upplysningar:






  a) | Den epidemiologiska bakgrunden för de anläggningar som utgör delområdet, särskilt deras hälsostatus och alla uppgifter om aviär influensa. |
| --- | --- | --- |

2.

Uppgifter om den epidemiologiska statusen när det gäller aviär influensa och om riskfaktorerna, bl.a. följande upplysningar:

a)

Den epidemiologiska bakgrunden för de anläggningar som utgör delområdet, särskilt deras hälsostatus och alla uppgifter om aviär influensa.

| b) | Förflyttningar till, från och inom delområdet (nedan kallade inkommande och utgående förflyttningar), t.ex. förflyttningar av personer, varor, andra djur, produkter av animaliskt ursprung eller andra produkter som kommit i kontakt med djur, transportfordon, utrustning och foder samt vattenförsörjning och avlopp. |
| --- | --- |

b)

Förflyttningar till, från och inom delområdet (nedan kallade inkommande och utgående förflyttningar), t.ex. förflyttningar av personer, varor, andra djur, produkter av animaliskt ursprung eller andra produkter som kommit i kontakt med djur, transportfordon, utrustning och foder samt vattenförsörjning och avlopp.

| c) | Förekomst av annat fjäderfä och andra fåglar i fångenskap i delområdets närhet, med deras täthet (t.ex. anläggningar med avels- eller slaktdjur, hobbybesättningar, marknader, uppsamlingscentraler, slakterier eller djurparker). |
| --- | --- |

c)

Förekomst av annat fjäderfä och andra fåglar i fångenskap i delområdets närhet, med deras täthet (t.ex. anläggningar med avels- eller slaktdjur, hobbybesättningar, marknader, uppsamlingscentraler, slakterier eller djurparker).

| d) | Miljöriskfaktorer, t.ex. vattenvägar, platser där vilda djur vilar och uppehåller sig (bl.a. flyttvägar för vilda fåglar), förekomst av gnagare, tidigare förekomst i miljön av det smittämne som orsakar aviär influensa. |
| --- | --- |

d)

Miljöriskfaktorer, t.ex. vattenvägar, platser där vilda djur vilar och uppehåller sig (bl.a. flyttvägar för vilda fåglar), förekomst av gnagare, tidigare förekomst i miljön av det smittämne som orsakar aviär influensa.

| e) | Riskfaktorer och möjliga vägar på vilka aviär influensa kan föras in i och spridas inom delområdet, i enlighet med gemenskapslagstiftningen och/eller standarder och riktlinjer från Världsorganisationen för djurhälsa (OIE). |
| --- | --- |

e)

Riskfaktorer och möjliga vägar på vilka aviär influensa kan föras in i och spridas inom delområdet, i enlighet med gemenskapslagstiftningen och/eller standarder och riktlinjer från Världsorganisationen för djurhälsa (OIE).

| f) | Det system för tidig varning som upprättats för att underrätta den behöriga myndigheten om upptäckt av riskfaktorer och möjliga införsel- och spridningsvägar enligt e. |
| --- | --- |

f)

Det system för tidig varning som upprättats för att underrätta den behöriga myndigheten om upptäckt av riskfaktorer och möjliga införsel- och spridningsvägar enligt e.

DEL 2

Beskrivning av det gemensamma systemet för biosäkerhet och av biosäkerhetsplanerna, enligt artikel 3.2 c

| 1. | Det gemensamma systemet för biosäkerhet ska omfatta åtminstone följande:






  a) | God djurhygienpraxis. |
| --- | --- | --- |

1.

Det gemensamma systemet för biosäkerhet ska omfatta åtminstone följande:

a)

God djurhygienpraxis.

| b) | Ett spårbarhetssystem för alla förflyttningar mellan de anläggningar som utgör delområdet samt för alla inkommande och utgående förflyttningar. Spårbarhetssystemet måste dokumenteras fortlöpande och alltid vara tillgängligt för den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

b)

Ett spårbarhetssystem för alla förflyttningar mellan de anläggningar som utgör delområdet samt för alla inkommande och utgående förflyttningar. Spårbarhetssystemet måste dokumenteras fortlöpande och alltid vara tillgängligt för den behöriga myndigheten.

| c) | En gemensam plan för faroanalys och kritiska styrpunkter (HACCP-plan). |
| --- | --- |

c)

En gemensam plan för faroanalys och kritiska styrpunkter (HACCP-plan).

| d) | Biosäkerhetsplanen/biosäkerhetsplanerna för de anläggningar som utgör delområdet och en bedömning av dess/deras effektivitet i förhållande till en bestämd risknivå. |
| --- | --- |

d)

Biosäkerhetsplanen/biosäkerhetsplanerna för de anläggningar som utgör delområdet och en bedömning av dess/deras effektivitet i förhållande till en bestämd risknivå.

| 2. | Biosäkerhetsplanerna för anläggningarna inom det gemensamma systemet för biosäkerhet ska omfatta åtminstone följande:






  a) | Ett dokumenterat system för genomförande av en plan för personalhygien, inbegripet allmän och särskild hygienpraxis, allmän och särskild utbildning av fast och tillfälligt anställda samt förfarandet för kontroll av hygienplanen, med en regel om att de anställda varken får i) personligen hålla fjäderfä eller andra fåglar eller ii) komma i nära kontakt med fjäderfä eller andra fåglar än dem i delområdet under en period om minst 72 timmar innan de kommer till anläggningen. Denna period får förkortas vid brådskande behov av särskild personal, men får under inga omständigheter vara kortare än 24 timmar, och förfarandet för att minska riskerna måste beskrivas i biosäkerhetsplanen. |
| --- | --- | --- |

2.

Biosäkerhetsplanerna för anläggningarna inom det gemensamma systemet för biosäkerhet ska omfatta åtminstone följande:

a)

Ett dokumenterat system för genomförande av en plan för personalhygien, inbegripet allmän och särskild hygienpraxis, allmän och särskild utbildning av fast och tillfälligt anställda samt förfarandet för kontroll av hygienplanen, med en regel om att de anställda varken får i) personligen hålla fjäderfä eller andra fåglar eller ii) komma i nära kontakt med fjäderfä eller andra fåglar än dem i delområdet under en period om minst 72 timmar innan de kommer till anläggningen. Denna period får förkortas vid brådskande behov av särskild personal, men får under inga omständigheter vara kortare än 24 timmar, och förfarandet för att minska riskerna måste beskrivas i biosäkerhetsplanen.

| b) | Produkt- och personalflöden, beskrivna i ett diagram över alla lokaler vid anläggningen med färgkodade biosäkerhetsnivåer. Det måste finnas en hygienbarriär med ett ombytesområde, vid behov med duschar, med separerade rena och orena områden vid alla ingångar till lokalerna. |
| --- | --- |

b)

Produkt- och personalflöden, beskrivna i ett diagram över alla lokaler vid anläggningen med färgkodade biosäkerhetsnivåer. Det måste finnas en hygienbarriär med ett ombytesområde, vid behov med duschar, med separerade rena och orena områden vid alla ingångar till lokalerna.

| c) | En plan för styrning av förflyttningarna av alla personer som kommer till eller lämnar anläggningen, där det görs åtskillnad mellan behöriga och icke behöriga personer eller besökare och som omfattar en beskrivning av fysiska barriärer (t.ex. häckar, stängsel eller andra barriärer som tydligt visar gränserna för anläggningens lokaler), skyltar samt låsta grindar och ingångar till byggnader. Utomstående besökare (även revisorer och inspektörer) får inte ha kommit i kontakt med fjäderfä eller andra fåglar under en period om minst 72 timmar innan de kommer till anläggningen. Denna period får förlängas på grundval av riskfaktorer (t.ex. besökare som kommer från en skydds- eller övervakningszon). Perioden får förkortas för de officiella veterinärerna eller vid brådskande behov av särskilt ingripande av utomstående (t.ex. en konsult eller veterinär), men får under inga omständigheter vara kortare än 24 timmar, och förfarandet för att minska riskerna måste beskrivas i biosäkerhetsplanen. |
| --- | --- |

c)

En plan för styrning av förflyttningarna av alla personer som kommer till eller lämnar anläggningen, där det görs åtskillnad mellan behöriga och icke behöriga personer eller besökare och som omfattar en beskrivning av fysiska barriärer (t.ex. häckar, stängsel eller andra barriärer som tydligt visar gränserna för anläggningens lokaler), skyltar samt låsta grindar och ingångar till byggnader. Utomstående besökare (även revisorer och inspektörer) får inte ha kommit i kontakt med fjäderfä eller andra fåglar under en period om minst 72 timmar innan de kommer till anläggningen. Denna period får förlängas på grundval av riskfaktorer (t.ex. besökare som kommer från en skydds- eller övervakningszon). Perioden får förkortas för de officiella veterinärerna eller vid brådskande behov av särskilt ingripande av utomstående (t.ex. en konsult eller veterinär), men får under inga omständigheter vara kortare än 24 timmar, och förfarandet för att minska riskerna måste beskrivas i biosäkerhetsplanen.

| d) | En plan för styrning och registrering av förflyttningarna av fordon till, från eller mellan anläggningarna, inbegripet privata fordon och transportfordon (t.ex. för foder, djur eller annat material). Ett register över alla fordonsförflyttningar måste finnas tillgängligt. |
| --- | --- |

d)

En plan för styrning och registrering av förflyttningarna av fordon till, från eller mellan anläggningarna, inbegripet privata fordon och transportfordon (t.ex. för foder, djur eller annat material). Ett register över alla fordonsförflyttningar måste finnas tillgängligt.

| e) | Ett spårbarhetssystem för djur och produkter som gör det möjligt att spåra alla förflyttningar till, från eller mellan anläggningarna (inkommande och utgående förflyttningar). |
| --- | --- |

e)

Ett spårbarhetssystem för djur och produkter som gör det möjligt att spåra alla förflyttningar till, från eller mellan anläggningarna (inkommande och utgående förflyttningar).

| f) | Rutiner för förebyggande av kontaminering, inbegripet kontaminering genom försörjning, transport, förvaring, leverans och bortskaffande av






  i) | förpackningsmaterial (t.ex. användning av nytt eller desinficerat förpackningsmaterial), |
| --- | --- | --- |

f)

Rutiner för förebyggande av kontaminering, inbegripet kontaminering genom försörjning, transport, förvaring, leverans och bortskaffande av

i)

förpackningsmaterial (t.ex. användning av nytt eller desinficerat förpackningsmaterial),

| ii) | strömaterial (t.ex. en lämplig karantänperiod eller desinficering av strömaterialet), |
| --- | --- |

ii)

strömaterial (t.ex. en lämplig karantänperiod eller desinficering av strömaterialet),

| iii) | foder (t.ex. användning av slutna fodersystem), |
| --- | --- |

iii)

foder (t.ex. användning av slutna fodersystem),

| iv) | vatten (t.ex. ett internt vattenreningssystem), |
| --- | --- |

iv)

vatten (t.ex. ett internt vattenreningssystem),

| v) | animaliska biprodukter, t.ex. döda djur, gödsel, smutsiga/skadade ägg eller kycklingar som dött före kläckning. |
| --- | --- |

v)

animaliska biprodukter, t.ex. döda djur, gödsel, smutsiga/skadade ägg eller kycklingar som dött före kläckning.

| g) | En plan för rengöring och desinficering av anläggningen, dess utrustning och använt material. Det måste finnas särskilda rutiner för rengöring och desinficering av fordon. |
| --- | --- |

g)

En plan för rengöring och desinficering av anläggningen, dess utrustning och använt material. Det måste finnas särskilda rutiner för rengöring och desinficering av fordon.

| h) | En plan för bekämpning av skadedjur, t.ex. gnagare och andra vilda djur, med bestämmelser om fysiska barriärer och åtgärder om spår av skadedjur påträffas. |
| --- | --- |

h)

En plan för bekämpning av skadedjur, t.ex. gnagare och andra vilda djur, med bestämmelser om fysiska barriärer och åtgärder om spår av skadedjur påträffas.

| i) | En HACCP-plan för aviär influensa som utarbetats i enlighet med de sju stegen (dvs. faroanalys, förteckning över kritiska styrpunkter, kritiska gränser, övervakningsförfaranden, korrigerande åtgärder, kontroll och registrering) och som ska omfatta åtminstone följande:






  i) | Uppgifter om produktionen av fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap samt andra uppgifter om fastställda perioder (sjuklighets- och dödlighetshistorik, upplysningar om använda läkemedel, kläckta kycklingar, uppgifter om foder- och vattenförbrukning). |
| --- | --- | --- |

i)

En HACCP-plan för aviär influensa som utarbetats i enlighet med de sju stegen (dvs. faroanalys, förteckning över kritiska styrpunkter, kritiska gränser, övervakningsförfaranden, korrigerande åtgärder, kontroll och registrering) och som ska omfatta åtminstone följande:

i)

Uppgifter om produktionen av fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap samt andra uppgifter om fastställda perioder (sjuklighets- och dödlighetshistorik, upplysningar om använda läkemedel, kläckta kycklingar, uppgifter om foder- och vattenförbrukning).

| ii) | Uppgifter om kliniska kontroller och provtagningsplaner för aktiv och passiv övervakning samt screeninganalyser (frekvenser, metoder, resultat). |
| --- | --- |

ii)

Uppgifter om kliniska kontroller och provtagningsplaner för aktiv och passiv övervakning samt screeninganalyser (frekvenser, metoder, resultat).

| iii) | Ett register över besökare vid anläggningen som är tillräckligt detaljerat för att alla besökare ska kunna spåras och kontaktas. |
| --- | --- |

iii)

Ett register över besökare vid anläggningen som är tillräckligt detaljerat för att alla besökare ska kunna spåras och kontaktas.

| iv) | Uppgifter om genomförda vaccinationsprogram, med den typ av vaccin som använts samt frekvens och datum för administrering. |
| --- | --- |

iv)

Uppgifter om genomförda vaccinationsprogram, med den typ av vaccin som använts samt frekvens och datum för administrering.

| v) | Detaljerade uppgifter om korrigerande åtgärder som vidtagits och berörda kritiska styrpunkter där bristande överensstämmelse konstaterats. |
| --- | --- |

v)

Detaljerade uppgifter om korrigerande åtgärder som vidtagits och berörda kritiska styrpunkter där bristande överensstämmelse konstaterats.

Alla berörda parter ska vara fullt medvetna om och följa reglerna i HACCP-planen, som är det förvaltningsredskap för delområdet som garanterar biosäkerhetsåtgärder och förvaltningspraxis.

I HACCP-planen ska det tas hänsyn till förteckningen över faror samt införsel- och spridningsvägar, som måste kartläggas i förväg. Planen ska kunna anpassas till risknivån och omfatta en beskrivning av de åtgärder som ska vidtas vid ökad risk, t.ex. provtagningsfrekvens.

| 3. | Korrigerande åtgärder och uppdateringar
  I det gemensamma systemet för biosäkerhet och biosäkerhetsplanerna ska det anges om en viss bristande överensstämmelse ska anses vara lindrig eller allvarlig och vilka korrigerande åtgärder som ska vidtas.
  Biosäkerhetsplanerna ska uppdateras i enlighet med risknivån, särskilt om ett utbrott av aviär influensa officiellt misstänks eller bekräftas i den medlemsstat, region eller zon där delområdet ligger (t.ex. införande av förflyttningsrestriktioner för fordon, material, djur och/eller personal eller av ytterligare desinficeringsförfaranden). |
| --- | --- |

3.

Korrigerande åtgärder och uppdateringar

I det gemensamma systemet för biosäkerhet och biosäkerhetsplanerna ska det anges om en viss bristande överensstämmelse ska anses vara lindrig eller allvarlig och vilka korrigerande åtgärder som ska vidtas.

Biosäkerhetsplanerna ska uppdateras i enlighet med risknivån, särskilt om ett utbrott av aviär influensa officiellt misstänks eller bekräftas i den medlemsstat, region eller zon där delområdet ligger (t.ex. införande av förflyttningsrestriktioner för fordon, material, djur och/eller personal eller av ytterligare desinficeringsförfaranden).

DEL 3

Särskilt skydd och särskild övervakning i fråga om aviär influensa

| 1. | Det ska finnas ett tillräckligt fågelsäkringssystem för att förhindra kontakt med vilda fåglar och för att förhindra kontaminering av foder, vatten och strö. Anläggningarnas omedelbara omgivning får inte vara attraktiv för vilda fåglar. |
| --- | --- |

1.

Det ska finnas ett tillräckligt fågelsäkringssystem för att förhindra kontakt med vilda fåglar och för att förhindra kontaminering av foder, vatten och strö. Anläggningarnas omedelbara omgivning får inte vara attraktiv för vilda fåglar.

| 2. | Kontroll av inkommande och utgående förflyttningar






  a) | I det diagram som avses i del 1 punkt 1 a ska det anges var alla typer av fjäderfä eller andra fåglar befinner sig, bl.a. avelsdjur i ren linje, mor- och farföräldradjurs föräldradjur, mor- och farföräldradjur, föräldradjur och produktionsdjur, samt flockar, kläckerier, uppfödningsplatser, värpreden, försöksställen, ägglager och alla platser där ägg eller fåglar hålls. Diagrammet ska visa varuflödet mellan dessa platser. |
| --- | --- | --- |

2.

Kontroll av inkommande och utgående förflyttningar

a)

I det diagram som avses i del 1 punkt 1 a ska det anges var alla typer av fjäderfä eller andra fåglar befinner sig, bl.a. avelsdjur i ren linje, mor- och farföräldradjurs föräldradjur, mor- och farföräldradjur, föräldradjur och produktionsdjur, samt flockar, kläckerier, uppfödningsplatser, värpreden, försöksställen, ägglager och alla platser där ägg eller fåglar hålls. Diagrammet ska visa varuflödet mellan dessa platser.

| b) | Detaljerade rutiner ska styra förflyttningarna av fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap, deras ägg och andra liknande produkter. Fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap, deras ägg och andra liknande produkter som kommer till en anläggning i delområdet måste komma från en anläggning som har samma hälsostatus i fråga om aviär influensa och/eller kontrolleras för att säkerställa att de inte medför någon risk för att aviär influensa förs in. |
| --- | --- |

b)

Detaljerade rutiner ska styra förflyttningarna av fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap, deras ägg och andra liknande produkter. Fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap, deras ägg och andra liknande produkter som kommer till en anläggning i delområdet måste komma från en anläggning som har samma hälsostatus i fråga om aviär influensa och/eller kontrolleras för att säkerställa att de inte medför någon risk för att aviär influensa förs in.

| c) | Fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap och kläckägg som förflyttas till eller inom delområdet ska identifieras på ett sådant sätt att deras bakgrund kan granskas. Flockar och/eller ägg ska ha korrekt dokumenterad identifiering. |
| --- | --- |

c)

Fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap och kläckägg som förflyttas till eller inom delområdet ska identifieras på ett sådant sätt att deras bakgrund kan granskas. Flockar och/eller ägg ska ha korrekt dokumenterad identifiering.

| d) | När det gäller anläggningar med fåglar i olika åldrar ska det finnas skriftliga rutiner för insättning och avlägsnande av fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap, inbegripet rengöring och desinficering av transportlådor. |
| --- | --- |

d)

När det gäller anläggningar med fåglar i olika åldrar ska det finnas skriftliga rutiner för insättning och avlägsnande av fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap, inbegripet rengöring och desinficering av transportlådor.

| 3. | Samma delområde får inte omfatta anläggningar för fjäderfä och anläggningar för andra fåglar i fångenskap. Samma anläggning får inte omfatta olika fjäderfäarter, med undantag för kläckerier. |
| --- | --- |

3.

Samma delområde får inte omfatta anläggningar för fjäderfä och anläggningar för andra fåglar i fångenskap. Samma anläggning får inte omfatta olika fjäderfäarter, med undantag för kläckerier.

| 4. | I delområdet ska den övervakningsplan som den delområdesansvarige ansvarar för omfatta fortlöpande aktiv övervakning som ska utföras på 20 blodprov som tagits slumpmässigt från fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap från samma produktionsenhet för serologisk undersökning för aviär influensa med följande intervall:






  a) | Minst var sjätte månad under produktionsperioden om inget utbrott av högpatogen aviär influensa (HPAI) hos fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap bekräftats inom medlemsstatens territorium under de föregående sex månaderna. |
| --- | --- | --- |

4.

I delområdet ska den övervakningsplan som den delområdesansvarige ansvarar för omfatta fortlöpande aktiv övervakning som ska utföras på 20 blodprov som tagits slumpmässigt från fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap från samma produktionsenhet för serologisk undersökning för aviär influensa med följande intervall:

a)

Minst var sjätte månad under produktionsperioden om inget utbrott av högpatogen aviär influensa (HPAI) hos fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap bekräftats inom medlemsstatens territorium under de föregående sex månaderna.

| b) | Minst var tredje månad om ett utbrott av HPAI hos fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap bekräftats inom medlemsstatens territorium under de föregående sex månaderna. |
| --- | --- |

b)

Minst var tredje månad om ett utbrott av HPAI hos fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap bekräftats inom medlemsstatens territorium under de föregående sex månaderna.

| c) | Om delområdet ligger i ett område där förflyttningsrestriktioner gäller enligt gemenskapslagstiftningen till följd av ett utbrott av aviär influensa: inom en vecka från dagen för utbrottet och minst var 21:a dag. Dessutom och utan att det påverkar tillämpningen av några särskilda bestämmelser i gemenskapslagstiftningen ska övervakningsplanen uppdateras och omfatta utökad klinisk övervakning och aktiv virologisk övervakning som ska utföras inom en vecka från dagen för utbrottet och därefter minst var 21:a dag på






  i) | ett urval om 20 trakeal-/svalgsvabbar och 20 kloaksvabbar som tagits slumpmässigt från fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap från samma produktionsenhet, och |
| --- | --- | --- |

c)

Om delområdet ligger i ett område där förflyttningsrestriktioner gäller enligt gemenskapslagstiftningen till följd av ett utbrott av aviär influensa: inom en vecka från dagen för utbrottet och minst var 21:a dag. Dessutom och utan att det påverkar tillämpningen av några särskilda bestämmelser i gemenskapslagstiftningen ska övervakningsplanen uppdateras och omfatta utökad klinisk övervakning och aktiv virologisk övervakning som ska utföras inom en vecka från dagen för utbrottet och därefter minst var 21:a dag på

i)

ett urval om 20 trakeal-/svalgsvabbar och 20 kloaksvabbar som tagits slumpmässigt från fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap från samma produktionsenhet, och

| ii) | prov som tagits på fem sjuka eller döda fåglar, om sådana finns. |
| --- | --- |

ii)

prov som tagits på fem sjuka eller döda fåglar, om sådana finns.

| 5. | Systemet för tidig varning enligt artikel 5.2 a måste bygga på skriftliga rutiner där rapporteringsförfarandena anges. Det ska i synnerhet vara anpassat till de olika arterna av fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap och deras respektive mottaglighet för aviär influensa, och det ska






  a) | föreskriva åtgärdsnivåer, t.ex. dödlighet lika med eller över ett fastställt gränsvärde, väsentliga minskningar i foder- och/eller vattenförbrukning och/eller i äggproduktion, beteendeförändringar eller andra relevanta indikatorer, |
| --- | --- | --- |

5.

Systemet för tidig varning enligt artikel 5.2 a måste bygga på skriftliga rutiner där rapporteringsförfarandena anges. Det ska i synnerhet vara anpassat till de olika arterna av fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap och deras respektive mottaglighet för aviär influensa, och det ska

a)

föreskriva åtgärdsnivåer, t.ex. dödlighet lika med eller över ett fastställt gränsvärde, väsentliga minskningar i foder- och/eller vattenförbrukning och/eller i äggproduktion, beteendeförändringar eller andra relevanta indikatorer,

| b) | omfatta en beskrivning av de åtgärder som ska vidtas, |
| --- | --- |

b)

omfatta en beskrivning av de åtgärder som ska vidtas,

| c) | omfatta en förteckning över ansvarig personal som ska underrättas. |
| --- | --- |

c)

omfatta en förteckning över ansvarig personal som ska underrättas.

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Medlemsstaternas regeringsföreträdares konferens

| 14.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 181/25 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 181/25

---

BESLUT AV FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR

av den 8 juli 2009

om utnämning av en domare vid Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt

(2009/541/EG, Euratom)

FÖRETRÄDARNA FÖR REGERINGARNA I EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS MEDLEMSSTATER HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 224,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 140, och

av följande skäl:

I enlighet med artiklarna 5 och 7 jämförda med artikel 47 i protokollet om domstolens stadga och till följd av Daniel ŠVÁBYs avgång bör en domare vid Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt utnämnas för återstoden av dennes mandatperiod, dvs. till och med den 31 augusti 2010.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Juraj SCHWARCZ utnämns till domare vid Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt under perioden 7 oktober 2009–31 augusti 2010.

Artikel 2

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 8 juli 2009.

C. DANIELSSON

Ordförande

---

| 14.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 181/26 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 181/26

---

BESLUT AV FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR

av den 8 juli 2009

om utnämning av en domare vid Europeiska gemenskapernas domstol

(2009/542/EG, Euratom)

FÖRETRÄDARNA FÖR REGERINGARNA I EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS MEDLEMSSTATER HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 223,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 139, och

av följande skäl:

I enlighet med artiklarna 5 och 7 i protokollet om domstolens stadga och till följd av Peter JANNs avgång, bör en domare vid Europeiska gemenskapernas domstol utnämnas för återstoden av dennes mandatperiod, dvs. till och med den 6 oktober 2012.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Maria BERGER utnämns till domare vid Europeiska gemenskapernas domstol under perioden 7 oktober 2009-6 oktober 2012.

Artikel 2

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 8 juli 2009.

C. DANIELSSON

Ordförande

---

Kommissionen

| 14.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 181/27 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 181/27

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 13 augusti 2008

om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till utomhusfärger och utomhuslacker

[delgivet med nr K(2008) 4452]

(Text av betydelse för EES)

(2009/543/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1980/2000 av den 17 juli 2000 om ett reviderat gemenskapsprogram för tilldelning av miljömärke (1), särskilt artikel 6.1 andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EG) nr 1980/2000 får gemenskapens miljömärke tilldelas en produkt vars egenskaper gör att den på ett väsentligt sätt kan bidra till betydande förbättringar i fråga om vissa centrala miljöaspekter. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EG) nr 1980/2000 får gemenskapens miljömärke tilldelas en produkt vars egenskaper gör att den på ett väsentligt sätt kan bidra till betydande förbättringar i fråga om vissa centrala miljöaspekter.

| (2) | Enligt förordning (EG) nr 1980/2000 ska särskilda miljömärkningskriterier fastställas för varje produktgrupp. |
| --- | --- |

(2)

Enligt förordning (EG) nr 1980/2000 ska särskilda miljömärkningskriterier fastställas för varje produktgrupp.

| (3) | Det är lämpligt att anta ett nytt beslut om ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till utomhusfärger och utomhuslacker. |
| --- | --- |

(3)

Det är lämpligt att anta ett nytt beslut om ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till utomhusfärger och utomhuslacker.

| (4) | De ekologiska kriterierna och de tillhörande bedömnings- och kontrollkraven bör gälla i fyra år. |
| --- | --- |

(4)

De ekologiska kriterierna och de tillhörande bedömnings- och kontrollkraven bör gälla i fyra år.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut grundar sig på det utkast till kriterier som har fastställts av Europeiska unionens miljömärkningsnämnd enligt artikel 13 i förordning (EG) nr 1980/2000. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut grundar sig på det utkast till kriterier som har fastställts av Europeiska unionens miljömärkningsnämnd enligt artikel 13 i förordning (EG) nr 1980/2000.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättas genom artikel 17 i förordning (EG) nr 1980/2000. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättas genom artikel 17 i förordning (EG) nr 1980/2000.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Produktgruppen utomhusfärger och utomhuslacker ska omfatta dekorations- och skyddsfärger och dekorations- och skyddslacker för utomhusbruk, träbets och liknande produkter, som är avsedda att användas på byggnader, utemöbler, golv, staket och liknande i enlighet med punkt 2 och som är avsedda för privat och yrkesmässigt bruk; de aktuella produkterna ska främst ha tagits fram för utomhusbruk och ska marknadsföras för det ändamålet.

I produktgruppen ska bland annat följande ingå: golvbeläggningar och golvfärg, produkter som färgbrutits av distributören på begäran av en privatperson eller professionell användare, färgbrytningssystem, dekorationsfärger i flytande form eller pastaform, vilka kan ha förbehandlats, brutits eller bearbetats av tillverkaren enligt konsumentens önskemål, samt träfärg, trä- och golvbets, fasadbeläggningar, topplacker som läggs på metall (utom korrosionshämmande medel och korrosionshämmande grundfärger) samt grundfärger (och mellanstrykningsfärger) som ingår i produktsystemen.

2.   Med färg avses ett pigmenterat beläggningsmaterial, i flytande form eller i pasta- eller pulverform, som när det appliceras på underlaget bildar ett täckande skikt med skyddande, dekorativa eller särskilda tekniska egenskaper.

Med lack avses ett klart beläggningsmaterial som när det appliceras på underlaget bildar ett hårt transparent skikt med skyddande, dekorativa eller särskilda tekniska egenskaper.

Efter appliceringen torkar färgen eller lacken till en hård, skyddande beläggning.

Med dekorationsfärger och dekorationslacker avses färger och lacker som används i dekorativt och skyddande syfte på byggnader, utsmyckningar och detaljer, samt på utemöbler, golv och staket och liknande. De appliceras på plats. De har ett dekorativt syfte samtidigt som de skyddar.

Med träbets (lasyr) avses beläggningsprodukter som ger ett transparent eller halvtransparent skikt och som används för dekoration och för att skydda trä mot väderpåverkan; det underlättar även underhållet av trä.

Med fasadbeläggningar(-färger) avses beläggningsprodukter som ger ett dekorativt och skyddande skikt på betong, (målningsbart) tegel, lättbetong, puts, kalciumsilikat och fiberförstärkt cement. De är huvudsakligen avsedda för användning utomhus, men kan också användas inomhus, på undersidan av valvbågar och liknande och på balkonginnertak.

Med färgbrytningssystem avses en metod för tillverkning av olika färgnyanser genom att en basfärg blandas med olika färgämnen.

3.   Följande produkter ska inte ingå i produktgruppen:

| a) | Korrosionshämmande medel. |
| --- | --- |

a)

Korrosionshämmande medel.

| b) | Påväxthämmande medel (skeppsbottenfärg). |
| --- | --- |

b)

Påväxthämmande medel (skeppsbottenfärg).

| c) | Träskyddsmedel. |
| --- | --- |

c)

Träskyddsmedel.

| d) | Produkter för särskild industriell och professionell användning, inbegripet s.k. slitstarka beläggningar. |
| --- | --- |

d)

Produkter för särskild industriell och professionell användning, inbegripet s.k. slitstarka beläggningar.

| e) | Produkter som främst har tagits fram för inomhusbruk och marknadsförs som sådana. |
| --- | --- |

e)

Produkter som främst har tagits fram för inomhusbruk och marknadsförs som sådana.

Artikel 2

1.   För att kunna tilldelas gemenskapens miljömärke enligt förordning (EG) nr 1980/2000 och enligt punkterna 2 och 3 i denna artikel ska färger och lacker omfattas av produktgruppen utomhusfärger och utomhuslacker enligt definitionen i artikel 1 och uppfylla de ekologiska kriterier som anges i bilagan till detta beslut.

2.   Tvåkomponentsbeläggningar för särskilda ändamål ska uppfylla följande villkor:

| a) | Var och en av de båda komponenterna ska uppfylla de ekologiska kriterier som anges i bilagan (utom kriterierna för flyktiga organiska föreningar). |
| --- | --- |

a)

Var och en av de båda komponenterna ska uppfylla de ekologiska kriterier som anges i bilagan (utom kriterierna för flyktiga organiska föreningar).

| b) | Tvåkomponentsfärgen ska åtföljas av information om att de enskilda komponenterna inte får användas separat eller blandas med andra produkter. |
| --- | --- |

b)

Tvåkomponentsfärgen ska åtföljas av information om att de enskilda komponenterna inte får användas separat eller blandas med andra produkter.

| c) | Den användningsklara slutprodukten ska även den uppfylla de ekologiska kriterierna, även kriterierna för flyktiga organiska föreningar. |
| --- | --- |

c)

Den användningsklara slutprodukten ska även den uppfylla de ekologiska kriterierna, även kriterierna för flyktiga organiska föreningar.

3.   Produkter som saluförs för både inomhus- och utomhusbruk ska uppfylla både de kriterier som anges i detta beslut för utomhusfärger och utomhuslacker och de kriterier som anges i kommissionens beslut 2009/544/EG (2) för inomhusfärger och inomhuslacker.

Artikel 3

De ekologiska kriterierna för produktgruppen utomhusfärger och utomhuslacker liksom de tillhörande bedömnings- och kontrollkraven ska gälla till och med fyra år efter den dag då detta beslut träder i kraft.

Artikel 4

För administrativa ändamål ska produktgruppen utomhusfärger och utomhuslacker tilldelas kodnummer 33.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 13 augusti 2008.

På kommissionens vägnar

Olli REHN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 237, 21.9.2000, s. 1.

1

(2)  Se sidan 39 i detta nummer av EUT.

2

---

BILAGA

A.   ALLMÄN RAM

Kriteriernas syfte

Syftet med dessa kriterier är framför allt att åstadkomma följande:

| — | Effektiv användning av produkten och minsta möjliga mängd avfall. |
| --- | --- |

—

Effektiv användning av produkten och minsta möjliga mängd avfall.

| — | Begränsning av miljörisker och andra risker (såsom troposfäriskt ozon) genom minskade utsläpp av lösningsmedel. |
| --- | --- |

—

Begränsning av miljörisker och andra risker (såsom troposfäriskt ozon) genom minskade utsläpp av lösningsmedel.

| — | Minskade utsläpp av giftiga eller på annat sätt förorenande ämnen till vatten. Kriterierna har fastställts till nivåer som främjar märkning av utomhusfärger och utomhuslacker med låg miljöpåverkan. |
| --- | --- |

—

Minskade utsläpp av giftiga eller på annat sätt förorenande ämnen till vatten. Kriterierna har fastställts till nivåer som främjar märkning av utomhusfärger och utomhuslacker med låg miljöpåverkan.

Bedömnings- och kontrollkrav

De särskilda bedömnings- och kontrollkraven anges för varje kriterium.

När det krävs att sökanden lämnar intyg, dokumentation, analyser, provningsrapporter eller på annat sätt styrker att kriterierna uppfylls, kan dessa dokument komma antingen från sökanden själv eller från dennes leverantör(er) eller underleverantör(er) etc. beroende på vad som är lämpligt.

I tillämpliga fall får andra testmetoder än de som anges för varje kriterium användas om de godkänns som likvärdiga av det behöriga organ som bedömer ansökan.

I förekommande fall får de behöriga organen begära in kompletterande dokumentation och de får även genomföra oberoende kontroller.

Vid bedömningar av ansökningar och vid kontroll av huruvida kriterierna uppfylls rekommenderas de behöriga organen att ta hänsyn till om ett erkänt miljöledningssystem såsom EMAS eller EN ISO14001 används (sådana system måste dock inte användas).

Vid hänvisning till ingredienser avses såväl ämnen som beredningar. Begreppen ämnen och beredningar definieras i den så kallade Reach-förordningen (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (1).

Sökanden ska till det behöriga organet lämna in uppgifter om exakt sammansättning för alla ämnen som ingår i produkten. Alla ämnen, inklusive orenheter, som förekommer i koncentrationer på mer än 0,01 % (m/m) ska deklareras; i de fall då det anges en lägre koncentrationsgrad i kriterierna ska denna följas.

B.   EKOLOGISKA KRITERIER

Alla kriterier utom kriterium 3 (gränsvärden för flyktiga organiska föreningar) ska tillämpas på den förpackade färgen eller lacken. I linje med Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/42/EG (2) ska gränsvärdena för flyktiga organiska föreningar avse den användningsklara produkten varför den högsta tillåtna halten av flyktiga organiska föreningar ska beräknas med hänsyn tagen till de rekommenderade tillsatserna av färger och förtunningsmedel. För beräkningen behövs uppgifter från råvaruleverantören om torrsubstanshalt, halt av flyktiga organiska föreningar och produktdensitet.

Kritererna 1 och 2 ska endast gälla för vita och ljusa färger (inbegripet topplacker, grundfärger och/eller mellanstrykningsfärger).

När det gäller färgbrytningssystem ska kriterierna 1 och 2 endast gälla den vita basen (basfärgen innehåller mest TiO2). I de fall då den vita basen inte uppfyller kriteriet på minst 6 m2 per liter med en täckförmåga på 98 % enligt kriterium 7 a ska kriteriet anses uppfyllt efter att färgen brutits till standardkulör RAL 9010.

Kriterierna 1 och 2 ska inte gälla transparenta beläggningar.

1.   Vita pigment

Halten av vita pigment (vita oorganiska pigment med ett brytningsindex som är högre än 1,8): Färgen ska ha en halt av vita pigment som är högst 38 g per m2 torrt skikt, med 98-procentig opacitet. Detta krav gäller ej lacker och träbets.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska antingen lämna ett intyg om att vita pigment inte har använts eller tillhandahålla uppgifter om halten vita pigment och deras dryghet, samt detaljerade beräkningar som visar att detta kriterium uppfylls.

2.   Titaniumdioxid

Titaniumdioxid: Utsläpp och rester som härrör från framställningen av de titandioxidpigment som används får inte överstiga följande gränsvärden (vilka tagits från Reference Document on Best Available Technology for the Manufacture of Large Volume Inorganic Chemicals (BREF) (Augusti 2007)):

| — | SOx-utsläpp (uttryckt som svaveldioxid): 266 mg per m2 torrt skikt (98 % opacitet). |
| --- | --- |

—

SOx-utsläpp (uttryckt som svaveldioxid): 266 mg per m2 torrt skikt (98 % opacitet).

| — | Sulfatrester: 19 g per m2 torrt skikt (98 % opacitet). |
| --- | --- |

—

Sulfatrester: 19 g per m2 torrt skikt (98 % opacitet).

| — | Klorrester: 3,9, 6,8 och 12,5 g per m2 torrt skikt (98 % opacitet) för neutral rutil, syntetisk rutil respektive slaggmetaller. |
| --- | --- |

—

Klorrester: 3,9, 6,8 och 12,5 g per m2 torrt skikt (98 % opacitet) för neutral rutil, syntetisk rutil respektive slaggmetaller.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska antingen lämna ett intyg om att titaniumdioxid inte har använts eller tillhandahålla kompletterande dokumentation med uppgifter om utsläppsnivåer och halten av rester för dessa parametrar, produktens titandioxidinnehåll, dryghet, samt detaljerade beräkningar som visar att detta kriterium uppfylls.

3.   Flyktiga organiska föreningar

Halten av flyktiga organiska föreningar får inte överstiga följande gränsvärden:

| Produktklassificering (direktiv 2004/42/EG) | Gränsvärden för flyktiga organiska föreningar (g/l inkl. vatten) |
| --- | --- |
| Beläggningar för ytterväggar i betong, tegel och puts | 40 |
| Färg för utsmyckningar och ytor i trä och metall utomhus, inbegripet mellanstrykningsfärg. | 90 |
| Lacker och träbets för utsmyckningar utomhus, inbegripet täcklasyr. | 90 |
| Laserande tunnskiktssystem för utomhusbruk | 75 |
| Grundfärg (för utomhusbruk) | 15 |
| Bindande grundfärg (för utomhusbruk) | 15 |
| Enkomponentsbeläggningar | 100 |
| Tvåkomponentsbeläggningar för särskilda ändamål, till exempel golv | 100 |

Produktklassificering (direktiv 2004/42/EG)

Gränsvärden för flyktiga organiska föreningar (g/l inkl. vatten)

Beläggningar för ytterväggar i betong, tegel och puts

40

Färg för utsmyckningar och ytor i trä och metall utomhus, inbegripet mellanstrykningsfärg.

90

Lacker och träbets för utsmyckningar utomhus, inbegripet täcklasyr.

90

Laserande tunnskiktssystem för utomhusbruk

75

Grundfärg (för utomhusbruk)

15

Bindande grundfärg (för utomhusbruk)

15

Enkomponentsbeläggningar

100

Tvåkomponentsbeläggningar för särskilda ändamål, till exempel golv

100

I detta beslut avses med flyktiga organiska föreningar varje organisk förening vars begynnelsekokpunkt är högst 250 oC, mätt vid ett standardtryck av 101,3 kPa i enlighet med definitionen i direktiv 2004/42/EG. Underkategorierna för färg och lack i direktivet används för fastställandet av gränsvärdena för flyktiga organiska föreningar. Endast de kategorier som är av relevans för utomhusbeläggningar anges här.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna ett intyg om att produkten uppfyller detta kriterium. Sökanden ska för samtliga produkter ange halten av flyktiga organiska föreningar.

4.   Flyktiga aromatiska kolväten

Flyktiga aromatiska kolväten får inte tillsättas produkten direkt, varken före eller under brytningen (om tillämpligt). Ingredienser som innehåller flyktiga aromatiska kolväten får emellertid tillsättas produkten i sådana mängder att halten av flyktiga aromatiska kolväten i slutprodukten inte överstiger 0,1 % (m/m).

I detta beslut avses med flyktiga aromatiska kolväten varje organisk förening, i enlighet med definitionen i direktiv 2004/42/EG, vars begynnelsekokpunkt är högst 250 °C, mätt vid ett standardtryck av 101,3 kPa och som har minst en aromatisk kärna i sin strukturformel.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna ett intyg om att detta kriterium uppfylls och i intyget ska anges att inga flyktiga aromatiska kolväten har tillsatts utöver de flyktiga aromatiska kolväten som ingår i prefabricerade ingredienser; i tillämpliga fall ska det även bifogas intyg om halten av flyktiga aromatiska kolväten från den part som har levererat ingrediensen i fråga.

5.   Tungmetaller

Följande tungmetaller eller tungmetallföreningar får inte ingå som ingredienser i en produkt eller färg (beroende på vilket som är tillämpligt) (oberoende av det är fråga om ett ämne eller en del av en beredning): kadmium, bly, krom VI, kvicksilver, arsenik, barium (utom bariumsulfat), selen och antimon.

Kobolt får inte heller tillsättas som ingrediens, med undantag för koboltsalter som används som torkmedel i alkydfärger. Dessa får användas i koncentrationer på högst 0,05 % (m/m) i slutprodukten, mätt som koboltmetall. Koboltpigment är också undantagna från detta krav.

Ingredienserna får emellertid innehålla spår av tungmetaller från råvarorna, på upp till 0,01 % (m/m).

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in ett intyg om att detta kriterium uppfylls samt intyg från de parter som har levererat ingredienserna (i tillämpliga fall).

6.   Farliga ämnen

| a) | Produkten: Produkten får inte, varken före eller efter färgbrytning, ha klassificerats som mycket giftig, giftig, miljöfarlig, cancerframkallande, reproduktionstoxisk eller mutagen eller irriterande (endast i de fall detta beror på förekomst av ingredienser som märkts med R43) i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/45/EG (3).

  Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in ett intyg om att detta kriterium uppfylls och ett säkerhetsdatablad som uppfyller de villkor som anges i bilaga II till Reach-förordningen. |
| --- | --- |

a)

Produkten: Produkten får inte, varken före eller efter färgbrytning, ha klassificerats som mycket giftig, giftig, miljöfarlig, cancerframkallande, reproduktionstoxisk eller mutagen eller irriterande (endast i de fall detta beror på förekomst av ingredienser som märkts med R43) i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/45/EG (3).

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in ett intyg om att detta kriterium uppfylls och ett säkerhetsdatablad som uppfyller de villkor som anges i bilaga II till Reach-förordningen.

| b) | Ingredienser (mycket giftig, giftig, cancerframkallande, mutagen, reproduktionstoxisk): Ingredienser, även eventuella ingredienser som används för färgbrytningen, som vid tidpunkten för ansökan har tilldelats eller kan komma att tilldelas någon (eller en kombination) av nedanstående riskfraser får inte användas:






  — | R23 (giftigt vid inandning) |
| --- | --- | --- |

b)

Ingredienser (mycket giftig, giftig, cancerframkallande, mutagen, reproduktionstoxisk): Ingredienser, även eventuella ingredienser som används för färgbrytningen, som vid tidpunkten för ansökan har tilldelats eller kan komma att tilldelas någon (eller en kombination) av nedanstående riskfraser får inte användas:

—

R23 (giftigt vid inandning)

| — | R24 (giftigt vid hudkontakt) |
| --- | --- |

—

R24 (giftigt vid hudkontakt)

| — | R25 (giftigt vid förtäring) |
| --- | --- |

—

R25 (giftigt vid förtäring)

| — | R26 (mycket giftigt vid inandning) |
| --- | --- |

—

R26 (mycket giftigt vid inandning)

| — | R27 (mycket giftigt vid hudkontakt) |
| --- | --- |

—

R27 (mycket giftigt vid hudkontakt)

| — | R28 (mycket giftigt vid förtäring) |
| --- | --- |

—

R28 (mycket giftigt vid förtäring)

| — | R33 (kan ansamlas i kroppen och ge skador) |
| --- | --- |

—

R33 (kan ansamlas i kroppen och ge skador)

| — | R39 (risk för mycket allvarliga bestående hälsoskador) |
| --- | --- |

—

R39 (risk för mycket allvarliga bestående hälsoskador)

| — | R40 (misstänks kunna ge cancer) |
| --- | --- |

—

R40 (misstänks kunna ge cancer)

| — | R42 (kan ge allergi vid inandning) |
| --- | --- |

—

R42 (kan ge allergi vid inandning)

| — | R45 (kan ge cancer) |
| --- | --- |

—

R45 (kan ge cancer)

| — | R46 (kan ge ärftliga genetiska skador) |
| --- | --- |

—

R46 (kan ge ärftliga genetiska skador)

| — | R48 (risk för allvarliga hälsoskador vid långvarig exponering) |
| --- | --- |

—

R48 (risk för allvarliga hälsoskador vid långvarig exponering)

| — | R49 (kan ge cancer vid inandning) |
| --- | --- |

—

R49 (kan ge cancer vid inandning)

| — | R60 (kan ge nedsatt fortplantningsförmåga) |
| --- | --- |

—

R60 (kan ge nedsatt fortplantningsförmåga)

| — | R61 (kan ge fosterskador) |
| --- | --- |

—

R61 (kan ge fosterskador)

| — | R62 (möjlig risk för nedsatt fortplantningsförmåga) |
| --- | --- |

—

R62 (möjlig risk för nedsatt fortplantningsförmåga)

| — | R63 (möjlig risk för fosterskador) |
| --- | --- |

—

R63 (möjlig risk för fosterskador)

| — | R68 (möjlig risk för bestående hälsoskador) |
| --- | --- |

—

R68 (möjlig risk för bestående hälsoskador)

Dessa riskfraser fastställs i rådets direktiv 67/548/EEG (4) och dess ändrade versioner, eller i direktiv 1999/45/EG och dess ändrade versioner. Verksamma beståndsdelar som används som konserveringsmedel och som tilldelats någon (eller en kombination) av riskfraserna R23, R24, R25, R26, R27, R28, R39 R40 eller R48 får dock användas om de utgör högst 0,1 % (m/m) av färgens totala sammansättning.

Alternativt kan det globalt harmoniserade systemet för klassificering och märkning av kemikalier (nedan kallat GHS) användas (5). I sådana fall får ingredienser, även eventuella ingredienser som används för färgbrytningen, som klassificerats med någon (eller en kombination) av nedanstående kategorier inte användas:

| — | Akut toxicitet (oralt) – kategorierna I, II och III |
| --- | --- |

—

Akut toxicitet (oralt) – kategorierna I, II och III

| — | Akut toxicitet (dermalt) – kategorierna I, II och III |
| --- | --- |

—

Akut toxicitet (dermalt) – kategorierna I, II och III

| — | Akut toxicitet (inandning) – kategorierna I, II och III |
| --- | --- |

—

Akut toxicitet (inandning) – kategorierna I, II och III

| — | Luftvägssensibilisering – kategori I |
| --- | --- |

—

Luftvägssensibilisering – kategori I

| — | Mutagena ämnen – kategorierna I och II |
| --- | --- |

—

Mutagena ämnen – kategorierna I och II

| — | Cancerogena ämnen – kategorierna I och II |
| --- | --- |

—

Cancerogena ämnen – kategorierna I och II

| — | Reproduktionstoxiska ämnen – kategorierna I och II |
| --- | --- |

—

Reproduktionstoxiska ämnen – kategorierna I och II

| — | Specifik organtoxicitet – enstaka exponering – kategorierna I och II |
| --- | --- |

—

Specifik organtoxicitet – enstaka exponering – kategorierna I och II

| — | Specifik organtoxicitet – upprepad exponering – kategorierna I och II |
| --- | --- |

—

Specifik organtoxicitet – upprepad exponering – kategorierna I och II

Dessa fastställs i ST/SG/AC.10/30 (6), ändrad genom ST/SG/AC.10/34/Add.3, om det globalt harmoniserade systemet för klassificering och märkning av kemikalier. Verksamma beståndsdelar som används som konserveringsmedel och som tilldelats någon av följande GHS-kategorier får dock användas om de utgör högst 0,1 % (m/m) av färgens totala sammansättning:

| — | Akut toxicitet (oralt, dermalt, inanding) – kategorierna I, II och III (endast oralt och dermalt). |
| --- | --- |

—

Akut toxicitet (oralt, dermalt, inanding) – kategorierna I, II och III (endast oralt och dermalt).

| — | Specifik organtoxicitet (enstaka och/eller upprepad exponering) – kategorierna I och II (eller kombinationer av dessa). |
| --- | --- |

—

Specifik organtoxicitet (enstaka och/eller upprepad exponering) – kategorierna I och II (eller kombinationer av dessa).

| — | Cancerogena ämnen – kategori II. |
| --- | --- |

—

Cancerogena ämnen – kategori II.

Metyletylketoximin får användas i alkydfärg i koncentrationer på högst 0,3 % (m/m).

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in ett intyg om att detta kriterium uppfylls och ett säkerhetsdatablad som uppfyller de villkor som anges i bilaga II till Reach-förordningen.

| c) | Miljöfarliga ingredienser: Ingredienser, även eventuella ingredienser som används för färgbrytningen, som vid tidpunkten för ansökan har tilldelats eller kan komma att tilldelas någon (eller en kombination) av nedanstående riskfraser får inte användas i koncentrationer på mer än 2 % (m/m):






  — | N R50 (mycket giftig för vattenlevande organismer). |
| --- | --- | --- |

c)

Miljöfarliga ingredienser: Ingredienser, även eventuella ingredienser som används för färgbrytningen, som vid tidpunkten för ansökan har tilldelats eller kan komma att tilldelas någon (eller en kombination) av nedanstående riskfraser får inte användas i koncentrationer på mer än 2 % (m/m):

—

N R50 (mycket giftig för vattenlevande organismer).

| — | N R50/53 (mycket giftig för vattenlevande organismer, kan orsaka skadliga långtidseffekter i vattenmiljön). |
| --- | --- |

—

N R50/53 (mycket giftig för vattenlevande organismer, kan orsaka skadliga långtidseffekter i vattenmiljön).

| — | N R51/53 (giftig för vattenlevande organismer, kan orsaka skadliga långtidseffekter i vattenmiljön). |
| --- | --- |

—

N R51/53 (giftig för vattenlevande organismer, kan orsaka skadliga långtidseffekter i vattenmiljön).

| — | N R52/53 (skadlig för vattenlevande organismer, kan orsaka skadliga långtidseffekter i vattenmiljön). |
| --- | --- |

—

N R52/53 (skadlig för vattenlevande organismer, kan orsaka skadliga långtidseffekter i vattenmiljön).

| — | R51 (giftig för vattenlevande organismer). |
| --- | --- |

—

R51 (giftig för vattenlevande organismer).

| — | R52 (skadlig för vattenlevande organismer). |
| --- | --- |

—

R52 (skadlig för vattenlevande organismer).

| — | R53 (kan orsaka skadliga långtidseffekter i vattenmiljön). |
| --- | --- |

—

R53 (kan orsaka skadliga långtidseffekter i vattenmiljön).

Dessa fastställs i direktiv 67/548/EEG och direktiv 1999/45/EG.

Alternativt kan det globalt harmoniserade systemet för klassificering och märkning av kemikalier (nedan kallat GHS-systemet) användas (7). I sådana fall får ingredienser, även eventuella ingredienser som används för färgbrytningen, som klassificerats med någon (eller en kombination) av nedanstående kategorier endast användas i koncentrationer på högst 2 % (m/m):

Kategorier av akvatisk toxicitet (och kombinationer av dessa):

| — | Akut akvatisk toxicitet – kategorierna I, II och III. |
| --- | --- |

—

Akut akvatisk toxicitet – kategorierna I, II och III.

| — | Kronisk akvatisk toxicitet – kategorierna I, II, III och IV. |
| --- | --- |

—

Kronisk akvatisk toxicitet – kategorierna I, II, III och IV.

Dessa fastställs i ST/SG/AC.10/30, ändrad genom ST/SG/AC.10/34/Add.3, om det globalt harmoniserade systemet för klassificering och märkning av kemikalier.

Den totala halten av alla ingredienser som vid tidpunkten för ansökan klassificerats eller kan komma att klassificeras i någon (eller en kombination) av dessa GHS-kategorier får inte överstiga 4 % (m/m).

Detta krav gäller inte ammoniak eller alkylammoniak.

Detta krav påverkar inte skyldigheten att uppfylla kravet i kriterium 6 a ovan.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in ett intyg om att detta kriterium uppfylls, en förteckning över ingredienserna och ett säkerhetsdatablad för varje ingrediens, vilket ska uppfylla de villkor som anges i bilaga II till Reach-förordningen.

| d) | Alkylfenoletoxylat (APEO): Alkylfenoletoxylat får inte ingå i produkten, varken före eller efter eventuell brytning.

  Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna ett intyg om att produkten uppfyller detta kriterium. |
| --- | --- |

d)

Alkylfenoletoxylat (APEO): Alkylfenoletoxylat får inte ingå i produkten, varken före eller efter eventuell brytning.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna ett intyg om att produkten uppfyller detta kriterium.

| e) | Isotiazolinonföreningar: Halten av isotiazolinonföreningar i produkten får inte överskrida 0,05 % (m/m), varken före eller efter eventuell färgbrytning. I träbets får halten av sotiazolinonföreningar inte överskrida 0,2 % (m/m). Halten av 5-kloro-2-metyl-2H-isotiazol-3-on (EG nr 247–500–7) blandat med 2-metyl-2H-isotiazol-3-on (EG nr 220–239–6) (3:1) får inte överstiga 0,0015 % (m/m).

  Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna ett intyg om att produkten uppfyller detta kriterium och ange hur stora mängder som använts. |
| --- | --- |

e)

Isotiazolinonföreningar: Halten av isotiazolinonföreningar i produkten får inte överskrida 0,05 % (m/m), varken före eller efter eventuell färgbrytning. I träbets får halten av sotiazolinonföreningar inte överskrida 0,2 % (m/m). Halten av 5-kloro-2-metyl-2H-isotiazol-3-on (EG nr 247–500–7) blandat med 2-metyl-2H-isotiazol-3-on (EG nr 220–239–6) (3:1) får inte överstiga 0,0015 % (m/m).

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna ett intyg om att produkten uppfyller detta kriterium och ange hur stora mängder som använts.

| f) | Perfluorerade alkylsulfonater (PFAS), perfluorerade karboxylsyror (PFCA), perfluoroktansyror (PFOA) och liknande ämnen som finns förtecknade i OECD:s förteckning Preliminary lists of PFOS, PFAS, PFOA, PFCA, related compounds and chemicals that may degrade to PFCA (as revised in 2007) får inte ingå i produkten. OECD:s förteckning bifogas denna förteckning over kriterier.

  Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna ett intyg om att produkten uppfyller detta kriterium. |
| --- | --- |

f)

Perfluorerade alkylsulfonater (PFAS), perfluorerade karboxylsyror (PFCA), perfluoroktansyror (PFOA) och liknande ämnen som finns förtecknade i OECD:s förteckning Preliminary lists of PFOS, PFAS, PFOA, PFCA, related compounds and chemicals that may degrade to PFCA (as revised in 2007) får inte ingå i produkten. OECD:s förteckning bifogas denna förteckning over kriterier.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna ett intyg om att produkten uppfyller detta kriterium.

| g) | Formaldehyd: Fri formaldehyd får inte tillsättas. Formaldehydavgivande ingredienser får endast tillsättas i sådan mängd att den totala halten av fri formaldehyd, även efter eventuell brytning, inte överstiger 0,001 % (m/m).

  Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna ett intyg om att produkten uppfyller detta kriterium. Dessutom ska sökanden lämna in testresultat från råvaruleverantörerna som erhållits med hjälp av VdL-RL 03-metoden (VdL Guideline 03) In-can concentration of formaldehyde determined by the acetyl-acetone method, samt beräkningar som härleder testresultaten till slutprodukten och som visar att den högsta möjliga slutliga koncentrationen av formaldehyd som avges av formaldehydavgivande ingredienser inte överstiger 0,001 % (m/m). Alternativt kan halten formaldehyd från formaldehydavgivande ingredienser mätas i slutprodukten med hjälp av högtrycksvätskekromatografi som görs i enlighet med en nationell standard eller en godkänd metod enligt ISO/IEC 17025. |
| --- | --- |

g)

Formaldehyd: Fri formaldehyd får inte tillsättas. Formaldehydavgivande ingredienser får endast tillsättas i sådan mängd att den totala halten av fri formaldehyd, även efter eventuell brytning, inte överstiger 0,001 % (m/m).

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna ett intyg om att produkten uppfyller detta kriterium. Dessutom ska sökanden lämna in testresultat från råvaruleverantörerna som erhållits med hjälp av VdL-RL 03-metoden (VdL Guideline 03) In-can concentration of formaldehyde determined by the acetyl-acetone method, samt beräkningar som härleder testresultaten till slutprodukten och som visar att den högsta möjliga slutliga koncentrationen av formaldehyd som avges av formaldehydavgivande ingredienser inte överstiger 0,001 % (m/m). Alternativt kan halten formaldehyd från formaldehydavgivande ingredienser mätas i slutprodukten med hjälp av högtrycksvätskekromatografi som görs i enlighet med en nationell standard eller en godkänd metod enligt ISO/IEC 17025.

| h) | Halogenerade organiska lösningsmedel: Utan hinder av kriterierna 6 a, 6 b och 6 c, får produkten, före eller efter eventuell brytning, endast innehålla halogenerade föreningar som vid tiden för ansökan har riskbedömts och inte tilldelats någon (eller en kombination) av riskfraserna R26/27, R45, R48/20/22, R50, R51, R52, R53, R50/53, R51/53, R52/53 eller R59 i enlighet med direktiv 67/548/EEG och direktiv 1999/45/EG.

  Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna ett intyg om att produkten uppfyller detta kriterium. |
| --- | --- |

h)

Halogenerade organiska lösningsmedel: Utan hinder av kriterierna 6 a, 6 b och 6 c, får produkten, före eller efter eventuell brytning, endast innehålla halogenerade föreningar som vid tiden för ansökan har riskbedömts och inte tilldelats någon (eller en kombination) av riskfraserna R26/27, R45, R48/20/22, R50, R51, R52, R53, R50/53, R51/53, R52/53 eller R59 i enlighet med direktiv 67/548/EEG och direktiv 1999/45/EG.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna ett intyg om att produkten uppfyller detta kriterium.

| i) | Ftalater: Utan hinder av kriterierna 6 a, 6 b och 6 c, får produkten, före eller efter eventuell brytning, endast innehålla ftalater som vid tiden för ansökan har riskbedömts och inte tilldelats någon (eller en kombination) av riskfraserna R60, R61, R62, R50, R51, R52, R53, R50/53, R51/53 eller R52/53 i enlighet med direktiv 67/548/EEG och efterföljande ändringar av direktivet. Vidare får produkten inte innehålla DNOP (di-n-oktylftalat), DINP (diisononylftalat) eller DIDP (diisodecylftalat).

  Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna ett intyg om att produkten uppfyller detta kriterium. |
| --- | --- |

i)

Ftalater: Utan hinder av kriterierna 6 a, 6 b och 6 c, får produkten, före eller efter eventuell brytning, endast innehålla ftalater som vid tiden för ansökan har riskbedömts och inte tilldelats någon (eller en kombination) av riskfraserna R60, R61, R62, R50, R51, R52, R53, R50/53, R51/53 eller R52/53 i enlighet med direktiv 67/548/EEG och efterföljande ändringar av direktivet. Vidare får produkten inte innehålla DNOP (di-n-oktylftalat), DINP (diisononylftalat) eller DIDP (diisodecylftalat).

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna ett intyg om att produkten uppfyller detta kriterium.

7.   Effektivitet

| a) | Dryghet: Vita och ljusa färger (inbegripet topplacker, grundfärger och/eller mellanstrykningsfärger) ska ha en dryghet (om täckningsförmågan är 98 %) på minst 6 m2 per liter produkt.
  När det gäller färgbrytningssystem ska detta kriterium endast gälla vit färg (grundfärgen innehåller mest TiO2) I de fall då den vita basen inte uppfyller kriteriet på minst 6 m2 per liter med en täckförmåga på 98 % ska kriteriet anses uppfyllt efter att färgen brutits till standardfärg RAL 9010. Detta kriterium ska inte gälla andra baser som används för färgbrytning, då andra baser innehåller mindre TiO2 och inte uppfyller kriteriet på minst 6 m2 per liter med en täckförmåga på 98 %. När det gäller färger som ingår i ett färgbrytningssystem ska sökanden upplysa slutkonsumenten på förpackningen eller försäljningsstället om vilken färgton eller grundfärg/mellanstrykningsfärg som ska användas som underlag innan den mörkare färgtonen stryks på.
  Grundfärger med särskilda blockerande/förseglande egenskaper, genomträngande/bindande egenskaper och grundfärger med särskilda vidhäftande egenskaper för aluminium och galvaniserade ytor ska ha en dryghet (om täckningsförmågan är 98 %) på minst 6 m2 per liter produkt.
  Färg som innehåller elastomerer ska ha en dryghet (med en täckförmåga på 98 %) på minst 4 m2 per liter produkt.
  Detta krav gäller ska inte gälla lack, träbets, golvbeläggning, golvfärg, mellanstrykningsfärg, vidhäftningsgrundfärg eller andra transparenta färger.

  Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in en testrapport som bygger på ISO 6504–1 (Färger och lacker – Bestämning av täckförmåga – del 1: Kubelka-Munk-metoden för vita och ljusa färger) eller ISO 6504–3 (Del 3: Bestämning av ljusa färgers täckförmåga (opacitet) vid fastställd dryghet), eller (för färg som särskilt har tagits fram för att ge en tredimensionell dekorativ effekt och som karaktäriseras av ett mycket tjockt skikt) NF T 30 073 (eller motsvarande). När det gäller baser som används för framställning av färgbrutna produkter och som inte har utvärderats i enlighet med ovan angivna krav ska sökanden lämna in bevis för att slutanvändaren får information om att det är lämpligt att lägga på en grundfärg och/eller ett grått (eller annan lämplig färgton) mellanstrykningslager innan produkten stryks på. |
| --- | --- |

a)

Dryghet: Vita och ljusa färger (inbegripet topplacker, grundfärger och/eller mellanstrykningsfärger) ska ha en dryghet (om täckningsförmågan är 98 %) på minst 6 m2 per liter produkt.

När det gäller färgbrytningssystem ska detta kriterium endast gälla vit färg (grundfärgen innehåller mest TiO2) I de fall då den vita basen inte uppfyller kriteriet på minst 6 m2 per liter med en täckförmåga på 98 % ska kriteriet anses uppfyllt efter att färgen brutits till standardfärg RAL 9010. Detta kriterium ska inte gälla andra baser som används för färgbrytning, då andra baser innehåller mindre TiO2 och inte uppfyller kriteriet på minst 6 m2 per liter med en täckförmåga på 98 %. När det gäller färger som ingår i ett färgbrytningssystem ska sökanden upplysa slutkonsumenten på förpackningen eller försäljningsstället om vilken färgton eller grundfärg/mellanstrykningsfärg som ska användas som underlag innan den mörkare färgtonen stryks på.

Grundfärger med särskilda blockerande/förseglande egenskaper, genomträngande/bindande egenskaper och grundfärger med särskilda vidhäftande egenskaper för aluminium och galvaniserade ytor ska ha en dryghet (om täckningsförmågan är 98 %) på minst 6 m2 per liter produkt.

Färg som innehåller elastomerer ska ha en dryghet (med en täckförmåga på 98 %) på minst 4 m2 per liter produkt.

Detta krav gäller ska inte gälla lack, träbets, golvbeläggning, golvfärg, mellanstrykningsfärg, vidhäftningsgrundfärg eller andra transparenta färger.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in en testrapport som bygger på ISO 6504–1 (Färger och lacker – Bestämning av täckförmåga – del 1: Kubelka-Munk-metoden för vita och ljusa färger) eller ISO 6504–3 (Del 3: Bestämning av ljusa färgers täckförmåga (opacitet) vid fastställd dryghet), eller (för färg som särskilt har tagits fram för att ge en tredimensionell dekorativ effekt och som karaktäriseras av ett mycket tjockt skikt) NF T 30 073 (eller motsvarande). När det gäller baser som används för framställning av färgbrutna produkter och som inte har utvärderats i enlighet med ovan angivna krav ska sökanden lämna in bevis för att slutanvändaren får information om att det är lämpligt att lägga på en grundfärg och/eller ett grått (eller annan lämplig färgton) mellanstrykningslager innan produkten stryks på.

| b) | Vattenhärdighet: Lack, golvbeläggning och golvfärg ska ha en sådan vattenhärdighet, fastställd i enlighet med ISO 2812–3, att det efter 24 timmars exponering och 16 timmars återhämtning inte kan konstateras några förändringar i glans eller färg.

  Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla en testrapport som visar härdigheten mätt med ISO 2812–3 (Färg och lack - Bestämning av härdighet mot vätskor - Del 3: Metod med ett absorberande medel). |
| --- | --- |

b)

Vattenhärdighet: Lack, golvbeläggning och golvfärg ska ha en sådan vattenhärdighet, fastställd i enlighet med ISO 2812–3, att det efter 24 timmars exponering och 16 timmars återhämtning inte kan konstateras några förändringar i glans eller färg.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla en testrapport som visar härdigheten mätt med ISO 2812–3 (Färg och lack - Bestämning av härdighet mot vätskor - Del 3: Metod med ett absorberande medel).

| c) | Vidhäftning: Fasadfärger (utom transparenta grundfärger) ska ha uppnått godkänt resultat på det test i EN 24624 (ISO 4624) som avser dragprovning för bestämning av vidhäftning; golvbeläggningar, golvfärger och mellanstrykningsfärger för betong och trä och metallfärger ska som ett minimikrav klara resultatet 2 i det ritsprov enligt EN 2409 som avser vidhäftning. Om testet enligt EN 24624 visar att underlagets kohesionsförmåga är större än färgens vidhäftningsförmåga ska detta betraktas som ett godkänt resultat; om inte ska färgens vidhäftningsförmåga vara större 1,5 MPa för att vara godkänd.
  Sökanden ska antingen testa grundfärgen eller topplacken separat eller båda tillsammans som delar av ett system (vid testning av system ska produkterna i görligaste mån vara märkta med gemenskapens miljömärke, utom när det gäller system avsedda för metallytor). Vid testning av topplacken separat ska detta betraktas som sämsta möjliga scenario.

  Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in en testrapport som bygger på EN ISO 2409 eller EN 24624 (ISO 4624), beroende på vilket som är lämpligt. |
| --- | --- |

c)

Vidhäftning: Fasadfärger (utom transparenta grundfärger) ska ha uppnått godkänt resultat på det test i EN 24624 (ISO 4624) som avser dragprovning för bestämning av vidhäftning; golvbeläggningar, golvfärger och mellanstrykningsfärger för betong och trä och metallfärger ska som ett minimikrav klara resultatet 2 i det ritsprov enligt EN 2409 som avser vidhäftning. Om testet enligt EN 24624 visar att underlagets kohesionsförmåga är större än färgens vidhäftningsförmåga ska detta betraktas som ett godkänt resultat; om inte ska färgens vidhäftningsförmåga vara större 1,5 MPa för att vara godkänd.

Sökanden ska antingen testa grundfärgen eller topplacken separat eller båda tillsammans som delar av ett system (vid testning av system ska produkterna i görligaste mån vara märkta med gemenskapens miljömärke, utom när det gäller system avsedda för metallytor). Vid testning av topplacken separat ska detta betraktas som sämsta möjliga scenario.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in en testrapport som bygger på EN ISO 2409 eller EN 24624 (ISO 4624), beroende på vilket som är lämpligt.

| d) | Slitstyrka: Golvbeläggningar och golvlacker ska ha en nötningshärdighet på högst 70 milligrams viktförlust efter 1 000 testcykler med 1 000 grams belastning och ett CS10-hjul i enlighet med EN ISO 7784–2:2006.

  Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in en tesrapport som visar att detta kriterium har uppfyllts i enlighet med EN ISO 7784–2:2006. |
| --- | --- |

d)

Slitstyrka: Golvbeläggningar och golvlacker ska ha en nötningshärdighet på högst 70 milligrams viktförlust efter 1 000 testcykler med 1 000 grams belastning och ett CS10-hjul i enlighet med EN ISO 7784–2:2006.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in en tesrapport som visar att detta kriterium har uppfyllts i enlighet med EN ISO 7784–2:2006.

| e) | Väderbeständighet: HFasadfärger och trä- och metalltopplacker och andra lacker ska exponeras för artificiell väderbeständighetsprovning med hjälp av apparater med fluorescerande UV-lampor och vatten i enlighet med 11507:2007. Fasadfärger ska testas på detta sätt under 1 000 timmar och trä- och metalltopplacker och andra lacker ska testas på detta sätt under 500 timmar. Testförhållandena ska vara UVA 4h/60 °C + fuktighet 4h/50 °C.
  Alternativt kan trätopplacker och andra trälacker testas under 500 timmar i QUV-apparaten för accelererad väderbeständighetstestning med cyklisk exponering för UV(A)-strålning och sprejning i enlighet med EN 927–6.
  Färgförändringarna på de prover som har testats för väderbeständighet får inte vara större än ΔΕ*=4 och glansen i de lacker som har testats får inte ha minskat med mer än 30 % av utgångsvärdet.
  Glansen ska mätas med hjälp av ISO 2813. Kriteriet för färgförändringar ska inte tillämpas på transparenta lacker och baser.
  Kritningen ska testas med den metod som anges i EN ISO 4628–6:2007 när det gäller topplacker som läggs på fasadfärger och topplacker som läggs på trä- och metalltopplacker; testningen ska göras efter det att proverna utsatts för väderbeständighetstestning. Produkterna ska uppnå ett resultat på 1,5 eller mer (0,5 eller 1,0) i detta test. I standarden finns illustrerade referenser.
  Följande parametrar ska också utvärderas när det gäller topplacker som läggs på fasadfärger och topplacker som läggs på trä- och metalltopplacker efter det att proverna har utsatts för väderbeständighetstestning:






  — | Flagning enligt ISO 4628–5:2003: flagningsdensitet på högst 2 och flagstorlek på högst 2. |
| --- | --- | --- |

e)

Väderbeständighet: HFasadfärger och trä- och metalltopplacker och andra lacker ska exponeras för artificiell väderbeständighetsprovning med hjälp av apparater med fluorescerande UV-lampor och vatten i enlighet med 11507:2007. Fasadfärger ska testas på detta sätt under 1 000 timmar och trä- och metalltopplacker och andra lacker ska testas på detta sätt under 500 timmar. Testförhållandena ska vara UVA 4h/60 °C + fuktighet 4h/50 °C.

Alternativt kan trätopplacker och andra trälacker testas under 500 timmar i QUV-apparaten för accelererad väderbeständighetstestning med cyklisk exponering för UV(A)-strålning och sprejning i enlighet med EN 927–6.

Färgförändringarna på de prover som har testats för väderbeständighet får inte vara större än ΔΕ*=4 och glansen i de lacker som har testats får inte ha minskat med mer än 30 % av utgångsvärdet.

Glansen ska mätas med hjälp av ISO 2813. Kriteriet för färgförändringar ska inte tillämpas på transparenta lacker och baser.

Kritningen ska testas med den metod som anges i EN ISO 4628–6:2007 när det gäller topplacker som läggs på fasadfärger och topplacker som läggs på trä- och metalltopplacker; testningen ska göras efter det att proverna utsatts för väderbeständighetstestning. Produkterna ska uppnå ett resultat på 1,5 eller mer (0,5 eller 1,0) i detta test. I standarden finns illustrerade referenser.

Följande parametrar ska också utvärderas när det gäller topplacker som läggs på fasadfärger och topplacker som läggs på trä- och metalltopplacker efter det att proverna har utsatts för väderbeständighetstestning:

—

Flagning enligt ISO 4628–5:2003: flagningsdensitet på högst 2 och flagstorlek på högst 2.

| — | Sprickbildning enligt ISO 4628–4:2003: Antal sprickor högst 2 och sprickstorlek högst 3. |
| --- | --- |

—

Sprickbildning enligt ISO 4628–4:2003: Antal sprickor högst 2 och sprickstorlek högst 3.

| — | Blåsbildning enligt ISO 4628–2:2003: Blåsdensitet högst 3 och blåsstorlek högst 3. |
| --- | --- |

—

Blåsbildning enligt ISO 4628–2:2003: Blåsdensitet högst 3 och blåsstorlek högst 3.

Med tanke på det stora antalet möjliga färgbrytningar ska testningen begränsas till basfärgen.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in en testrapport i enlighet med ISO11507:2007 på grundval av de angivna parametrarna eller i enlighet med EN 927–6, eller båda, om det är lämpligt. Dessutom ska sökanden i tillämpliga fall lämna in en testrapport i enlighet med EN ISO 4628–2, 4, 5, 6. Sökanden ska dessutom i tillämpliga fall lämna in ett intyg om att de färgförändringar som konstateras är förenliga med de parametrar som anges här.

| f) | Genomtränglighet för vattenånga: I de fall då det hävdas att fasadfärger och färger för målning av betong utomhus kan andas ska färgen ha klassificerats som klass II (medelgod genomtränglighet för vattenånga) eller bättre enligt den testmetod som anges i EN ISO 7783–2. Med tanke på det stora antalet möjliga färgbrytningar ska testningen begränsas till basfärgen. Detta krav ska inte tillämpas på transparenta grundfärger.

  Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in en testrapport som bygger på metod EN ISO 7783–2. |
| --- | --- |

f)

Genomtränglighet för vattenånga: I de fall då det hävdas att fasadfärger och färger för målning av betong utomhus kan andas ska färgen ha klassificerats som klass II (medelgod genomtränglighet för vattenånga) eller bättre enligt den testmetod som anges i EN ISO 7783–2. Med tanke på det stora antalet möjliga färgbrytningar ska testningen begränsas till basfärgen. Detta krav ska inte tillämpas på transparenta grundfärger.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in en testrapport som bygger på metod EN ISO 7783–2.

| g) | Vattengenomtränglighet: I de fall då det hävdas att fasadfärger och färger för målning av betong utomhus är vattenavstötande eller elastiska ska färgen ha klassificerats som klass III (låg vattengenomtränglighet) eller bättre enligt den testmetod som anges i DIN EN 1062–3:1999. Med tanke på det stora antalet möjliga färgbrytningar ska testningen begränsas till basfärgen. All annan fasadfärg ska klassificeras som klass II (medelgod vattengenomtränglighet) eller bättre enligt den testmetod som anges i DIN EN 1062–3:1999.

  Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in en testrapport som bygger på metod DIN EN 1062–3:1999. |
| --- | --- |

g)

Vattengenomtränglighet: I de fall då det hävdas att fasadfärger och färger för målning av betong utomhus är vattenavstötande eller elastiska ska färgen ha klassificerats som klass III (låg vattengenomtränglighet) eller bättre enligt den testmetod som anges i DIN EN 1062–3:1999. Med tanke på det stora antalet möjliga färgbrytningar ska testningen begränsas till basfärgen. All annan fasadfärg ska klassificeras som klass II (medelgod vattengenomtränglighet) eller bättre enligt den testmetod som anges i DIN EN 1062–3:1999.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in en testrapport som bygger på metod DIN EN 1062–3:1999.

| h) | Förmåga att motstå svampangrepp: I de fall då det hävdas att fasadbeläggningar har förmåga att motstå svampangrepp ska de ha uppnått resultatet 2 eller bättre (mindre än 10 % svampangrepp) enligt den testmetod som anges i BS 3900:G6. Med tanke på det stora antalet möjliga färgbrytningar ska testningen begränsas till basfärgen.

  Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in en testrapport som bygger på metod BS 3900:G6 |
| --- | --- |

h)

Förmåga att motstå svampangrepp: I de fall då det hävdas att fasadbeläggningar har förmåga att motstå svampangrepp ska de ha uppnått resultatet 2 eller bättre (mindre än 10 % svampangrepp) enligt den testmetod som anges i BS 3900:G6. Med tanke på det stora antalet möjliga färgbrytningar ska testningen begränsas till basfärgen.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in en testrapport som bygger på metod BS 3900:G6

| i) | Sprickhämmande egenskaper: I de fall då det hävdas att fasadfärger och färger för målning av betong utomhus är elastiska ska de som ett minimikrav ha klassificerats som A1 vid 23 °C enligt den testmetod som anges i DIN EN 1062–7:2004. Med tanke på det stora antalet möjliga färgbrytningar ska testningen begränsas till basfärgen.

  Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in en testrapport som bygger på metod DIN EN 1062–7:2004. |
| --- | --- |

i)

Sprickhämmande egenskaper: I de fall då det hävdas att fasadfärger och färger för målning av betong utomhus är elastiska ska de som ett minimikrav ha klassificerats som A1 vid 23 °C enligt den testmetod som anges i DIN EN 1062–7:2004. Med tanke på det stora antalet möjliga färgbrytningar ska testningen begränsas till basfärgen.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in en testrapport som bygger på metod DIN EN 1062–7:2004.

| j) | Alkalibeständighet: Fasadfärger och grundfärger får inte uppvisa synliga skador efter 24 timmars sprutexponering med tioprocentig natriumhydroxidlösning (NaOH) enligt den testmetod som anges i ISO 2812–4:2007. Utvärderingen ska göras efter 24 timmars torkning/återhämtning.

  Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in en testrapport som bygger på metod ISO 2812–4:2007. |
| --- | --- |

j)

Alkalibeständighet: Fasadfärger och grundfärger får inte uppvisa synliga skador efter 24 timmars sprutexponering med tioprocentig natriumhydroxidlösning (NaOH) enligt den testmetod som anges i ISO 2812–4:2007. Utvärderingen ska göras efter 24 timmars torkning/återhämtning.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in en testrapport som bygger på metod ISO 2812–4:2007.

8.   Konsumentinformation

Följande uppgifter ska finnas på förpackningen eller tillhandahållas tillsammans med denna:

| — | Uppgift om för vilka användningsområden produkten är avsedd, vilka underlag den lämpar sig för och hur den kan användas. Häri ska ingå råd om lämpliga förberedelser, som hur underlaget ska förberedas, råd om användning av produkten utomhus (vid behov) och om vilka temperaturförhållanden som bör råda. |
| --- | --- |

—

Uppgift om för vilka användningsområden produkten är avsedd, vilka underlag den lämpar sig för och hur den kan användas. Häri ska ingå råd om lämpliga förberedelser, som hur underlaget ska förberedas, råd om användning av produkten utomhus (vid behov) och om vilka temperaturförhållanden som bör råda.

| — | Rekommendationer om hur verktygen ska rengöras och hur avfall ska omhändertas (för att begränsa riskerna för förorening av vatten). Rekommendationerna ska anpassas till produkttypen och användningsområdet i fråga. I tillämpliga fall kan piktogram användas. |
| --- | --- |

—

Rekommendationer om hur verktygen ska rengöras och hur avfall ska omhändertas (för att begränsa riskerna för förorening av vatten). Rekommendationerna ska anpassas till produkttypen och användningsområdet i fråga. I tillämpliga fall kan piktogram användas.

| — | Rekommendationer om hur produkten ska förvaras när förpackningen har öppnats (för att begränsa mängden fast avfall), och vid behov säkerhetsanvisningar. |
| --- | --- |

—

Rekommendationer om hur produkten ska förvaras när förpackningen har öppnats (för att begränsa mängden fast avfall), och vid behov säkerhetsanvisningar.

| — | När det gäller mörkare färger som inte omfattas av kriterium 7 a ska det ges rekommendationer om grundfärg och mellanstrykningsfärg (helst färger som märkts med miljömärket). |
| --- | --- |

—

När det gäller mörkare färger som inte omfattas av kriterium 7 a ska det ges rekommendationer om grundfärg och mellanstrykningsfärg (helst färger som märkts med miljömärket).

| — | Information om att oanvänd färg måste tas om hand av en specialist för miljövänligt bortskaffande och att oanvänd färg därför aldrig får kastas tillsammans med hushållssoporna eller slås ut i avlopp eller liknande. Information om att de lokala myndigheterna upplyser om lämpliga former för bortskaffande av produkten. |
| --- | --- |

—

Information om att oanvänd färg måste tas om hand av en specialist för miljövänligt bortskaffande och att oanvänd färg därför aldrig får kastas tillsammans med hushållssoporna eller slås ut i avlopp eller liknande. Information om att de lokala myndigheterna upplyser om lämpliga former för bortskaffande av produkten.

| — | Rekommendationer om hur den som utför målningsarbetet lämpligen kan skydda sig. Följande (eller motsvarande) information ska finnas på förpackningen eller tillhandahållas tillsammans med förpackningen:
  ”Information om varför produkten har tilldelats miljömärket Blomman, med en beskrivning av vad detta innebär, finns på webbplatsen http://ec.europa.eu/environment/ecolabel.” |
| --- | --- |

—

Rekommendationer om hur den som utför målningsarbetet lämpligen kan skydda sig. Följande (eller motsvarande) information ska finnas på förpackningen eller tillhandahållas tillsammans med förpackningen:

”Information om varför produkten har tilldelats miljömärket Blomman, med en beskrivning av vad detta innebär, finns på webbplatsen http://ec.europa.eu/environment/ecolabel.”

Bedömning och kontroll: Ett prov på produktens förpackning ska lämnas in samtidigt som ansökan tillsammans med ett intyg om att dessa kriterier har uppfyllts.

9.   Information på miljömärket

Ruta 2 i miljömärket ska innehålla följande text:

| — | Goda resultat vid utomhusbruk. |
| --- | --- |

—

Goda resultat vid utomhusbruk.

| — | Begränsad användning av farliga ämnen. |
| --- | --- |

—

Begränsad användning av farliga ämnen.

| — | Innehåller låga halter av lösningsmedel. |
| --- | --- |

—

Innehåller låga halter av lösningsmedel.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna ett intyg om att produkten uppfyller detta krav och tillhandahålla ett prov på produktens förpackning där märket förekommer.

---

(1)  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1.

(2)  EUT L 143, 30.4.2004, s. 87.

(3)  EGT L 200, 30.7.1999, s. 1.

(4)  EGT 196, 16.8.1967, s. 1.

(5)  Europeiska kommissionen antog den 27 juni 2007 förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar och om ändring av direktiv 67/548/EEG och förordning (EG) nr 1907/2006 (KOM(2007) 355 slutlig). Mer information om övergången till det befintliga systemet och GHS finns i bilaga VII i del III av det antagna förslaget. Se http://ec.europa.eu/enterprise/reach/docs/ghs/ghs_prop_vol_iii_en.pdf

(6)  FN:s expertkommitté för transport av farligt gods och det globalt harmoniserade systemet för klassificering och märkning av kemikalier. Se http://www.unece.org/trans/main/dgdb/dgcomm/ac10rep.html

(7)  Se fotnot 5.

---

| 14.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 181/39 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 181/39

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 13 augusti 2008

om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till inomhusfärger och inomhuslacker

[delgivet med nr K(2008) 4453]

(Text av betydelse för EES)

(2009/544/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1980/2000 av den 17 juli 2000 om ett reviderat gemenskapsprogram för tilldelning av miljömärke (1), särskilt artikel 6.1 andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EG) nr 1980/2000 får gemenskapens miljömärke tilldelas en produkt vars egenskaper gör att den på ett väsentligt sätt kan bidra till betydande förbättringar i fråga om vissa centrala miljöaspekter. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EG) nr 1980/2000 får gemenskapens miljömärke tilldelas en produkt vars egenskaper gör att den på ett väsentligt sätt kan bidra till betydande förbättringar i fråga om vissa centrala miljöaspekter.

| (2) | Enligt förordning (EG) nr 1980/2000 ska särskilda miljömärkeskriterier fastställas för varje produktgrupp utifrån de kriterier som utarbetats av Europeiska unionens miljömärkningsnämnd. |
| --- | --- |

(2)

Enligt förordning (EG) nr 1980/2000 ska särskilda miljömärkeskriterier fastställas för varje produktgrupp utifrån de kriterier som utarbetats av Europeiska unionens miljömärkningsnämnd.

| (3) | Där föreskrivs också att miljömärkeskriterierna samt de därtill hörande bedömnings- och kontrollkraven, ska ses över i god tid innan giltighetstiden för de kriterier som fastställts för produktgruppen löper ut. |
| --- | --- |

(3)

Där föreskrivs också att miljömärkeskriterierna samt de därtill hörande bedömnings- och kontrollkraven, ska ses över i god tid innan giltighetstiden för de kriterier som fastställts för produktgruppen löper ut.

| (4) | I enlighet med förordning (EG) nr 1980/2000 har en översyn gjorts i tid av de ekologiska kriterierna liksom av bedömnings- och kontrollkraven i kommissionens beslut 2002/739/EG av den 3 september 2002 om fastställande av reviderade ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till inomhusfärger och inomhuslacker och ändring av beslut 1999/10/EG (2). De ekologiska kriterierna och de därtill hörande bedömnings- och kontrollkraven är giltiga till och med den 28 februari 2009. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med förordning (EG) nr 1980/2000 har en översyn gjorts i tid av de ekologiska kriterierna liksom av bedömnings- och kontrollkraven i kommissionens beslut 2002/739/EG av den 3 september 2002 om fastställande av reviderade ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till inomhusfärger och inomhuslacker och ändring av beslut 1999/10/EG (2). De ekologiska kriterierna och de därtill hörande bedömnings- och kontrollkraven är giltiga till och med den 28 februari 2009.

| (5) | Mot bakgrund av denna översyn och för att ta hänsyn till den vetenskapliga utvecklingen och marknadsutvecklingen är det lämpligt att ändra definitionen av produktgruppen och att fastställa nya ekologiska kriterier. |
| --- | --- |

(5)

Mot bakgrund av denna översyn och för att ta hänsyn till den vetenskapliga utvecklingen och marknadsutvecklingen är det lämpligt att ändra definitionen av produktgruppen och att fastställa nya ekologiska kriterier.

| (6) | Beslut 2002/739/EG bör därför ersättas. |
| --- | --- |

(6)

Beslut 2002/739/EG bör därför ersättas.

| (7) | De ekologiska kriterierna liksom de tillhörande bedömnings- och kontrollkraven bör gälla i fyra år från dagen för anmälan av detta beslut. |
| --- | --- |

(7)

De ekologiska kriterierna liksom de tillhörande bedömnings- och kontrollkraven bör gälla i fyra år från dagen för anmälan av detta beslut.

| (8) | En övergångsperiod bör beviljas producenter vars produkter har tilldelats miljömärket för inomhusfärger och inomhuslacker före den 18 augusti 2008 eller producenter som har ansökt om sådant märke före den 18 augusti 2008 för att ge dem tid att anpassa sina produkter till de ändrade kriterierna och kraven. Av rättssäkerhetsskäl bör producenter till och med den 28 februari 2009 tillåtas lämna in ansökningar som gjorts i enlighet med kriterierna i beslut 2002/739/EG eller i detta beslut. Efter den dagen bör endast kriterierna i detta beslut tillämpas. |
| --- | --- |

(8)

En övergångsperiod bör beviljas producenter vars produkter har tilldelats miljömärket för inomhusfärger och inomhuslacker före den 18 augusti 2008 eller producenter som har ansökt om sådant märke före den 18 augusti 2008 för att ge dem tid att anpassa sina produkter till de ändrade kriterierna och kraven. Av rättssäkerhetsskäl bör producenter till och med den 28 februari 2009 tillåtas lämna in ansökningar som gjorts i enlighet med kriterierna i beslut 2002/739/EG eller i detta beslut. Efter den dagen bör endast kriterierna i detta beslut tillämpas.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättas genom artikel 17 i förordning (EG) nr 1980/2000. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättas genom artikel 17 i förordning (EG) nr 1980/2000.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   I produktgruppen inomhusfärger och inomhuslacker ingår dekorationsfärger och lacker, träbets och liknande produkter, i enlighet med definitionen i punkt 2, som är avsedda för privat och yrkesmässigt bruk; de aktuella produkterna ska främst ha tagits fram för inomhusbruk och ska marknadsföras för det ändamålet.

I produktgruppen ingår bland annat golvbeläggningar och golvfärger, produkter som färgbrutits av distributören på begäran av en privatperson eller yrkesmässig användare, färgbrytningssystem, och dekorationsfärger i flytande form eller pastaform, vilka kan ha förbehandlats, brutits eller bearbetats av tillverkaren enligt konsumentens önskemål, även grundfärger och mellanstrykningsfärger som ingår i sådana produktsystem.

2.   Med färg avses ett pigmenterat beläggningsmaterial, i flytande form eller pasta- eller pulverform, som när det appliceras på underlaget bildar ett täckande skikt med skyddande, dekorativa eller särskilda tekniska egenskaper.

Med lack avses ett ofärgat beläggningsmaterial som när det appliceras på underlaget bildar ett hårt transparent skikt med skyddande, dekorativa eller särskilda tekniska egenskaper.

Med dekorationsfärger och dekorationslacker avses färger och lacker som används i dekorativt och skyddande syfte på byggnader, dessas utsmyckningar och detaljer. De appliceras på plats. De används huvudsakligen i dekorativt syfte men också för att ge skydd.

Med träbets (lasyr) avses beläggningsprodukter som ger ett transparent eller halvtransparent skikt och som används för dekoration och för att skydda trä mot väderpåverkan; det underlättar även underhållet av trä.

Med färgbrytningssystem avses en metod för tillverkning av olika färgnyanser genom att en bas blandas med olika färgämnen.

3.   Produktgruppen ska inte omfatta:

| a) | Korrosionshämmande medel. |
| --- | --- |

a)

Korrosionshämmande medel.

| b) | Påväxthämmande medel (skeppsbottenfärg). |
| --- | --- |

b)

Påväxthämmande medel (skeppsbottenfärg).

| c) | Träskyddsmedel. |
| --- | --- |

c)

Träskyddsmedel.

| d) | Produkter för särskild industriell och yrkesmässig användning, inbegripet slitstarka beläggningar. |
| --- | --- |

d)

Produkter för särskild industriell och yrkesmässig användning, inbegripet slitstarka beläggningar.

| e) | Fasadbeläggningar. |
| --- | --- |

e)

Fasadbeläggningar.

| f) | Produkter som främst har tagits fram för utomhusbruk och marknadsförs som sådana. |
| --- | --- |

f)

Produkter som främst har tagits fram för utomhusbruk och marknadsförs som sådana.

Artikel 2

1.   För att kunna tilldelas gemenskapens miljömärke enligt förordning (EG) nr 1980/2000 och enligt punkterna 2 och 3 i denna artikel ska färger och lacker omfattas av produktgruppen inomhusfärger och inomhuslacker enligt definitionen i artikel 1 och uppfylla de ekologiska kriterier som anges i bilagan till detta beslut.

2.   Tvåkomponentsbeläggningar för särskilda ändamål ska uppfylla följande villkor:

| a) | Var och en av de båda komponenterna ska uppfylla de ekologiska kriterier som anges i bilagan (utom kriteriet för flyktiga organiska föreningar). |
| --- | --- |

a)

Var och en av de båda komponenterna ska uppfylla de ekologiska kriterier som anges i bilagan (utom kriteriet för flyktiga organiska föreningar).

| b) | Tvåkomponentsbeläggningen ska åtföljas av information om att de enskilda komponenterna inte får användas separat eller blandas med andra produkter. |
| --- | --- |

b)

Tvåkomponentsbeläggningen ska åtföljas av information om att de enskilda komponenterna inte får användas separat eller blandas med andra produkter.

| c) | Den användningsklara slutprodukten ska även den uppfylla de ekologiska kriterierna, även kriteriet för flyktiga organiska föreningar. |
| --- | --- |

c)

Den användningsklara slutprodukten ska även den uppfylla de ekologiska kriterierna, även kriteriet för flyktiga organiska föreningar.

3.   Produkter som saluförs för både inomhusbruk och utomhusbruk ska uppfylla både de kriterier som anges i detta beslut för inomhusfärger och inomhuslacker och de kriterier som anges i kommissionens beslut 2009/543/EG (3) för utomhusfärger och utomhuslacker.

Artikel 3

De ekologiska kriterierna för produktgruppen inomhusfärger och inomhuslacker liksom de tillhörande bedömnings- och kontrollkraven ska gälla till och med fyra år från och med detta besluts ikraftträdande.

Artikel 4

För administrativa ändamål ska produktgruppen inomhusfärger och inomhuslacker tilldelas kodnummer 07.

Artikel 5

Beslut 2002/739/EG ska upphöra att gälla.

Artikel 6

1.   Miljömärken som före den 18 augusti 2008 har tilldelats produkter i produktgruppen inomhusfärger och inomhuslacker får användas till och med den 28 februari 2009.

2.   Om ansökningar om miljömärke för produkter i produktgruppen inomhusfärger och inomhuslacker har lämnats in före den 18 augusti 2008 ska de produkterna beviljas miljömärke på de villkor som fastställs i beslut 2002/739/EG. I dessa fall får miljömärket användas till och med den 28 februari 2009.

3.   Ansökningar om miljömärke för produkter i produktgruppen inomhusfärger och inomhuslacker som har lämnats in efter den 18 augusti 2008 men före den 1 mars 2009 får utgå antingen från de kriterier som fastställs i beslut 2002/739/EG eller de som fastställs i det här beslutet.

Om ansökan grundas på kriterierna i beslut 2002/739/EG får miljömärket användas till och med den 28 februari 2009.

Artikel 7

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 13 augusti 2008

På kommissionens vägnar

Olli REHN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 237, 21.9.2000, s. 1.

1

(2)  EGT L 236, 4.9.2002, s. 4.

2

(3)  Se sidan 27 i detta nummer av EUT.

3

---

BILAGA

A.   ALLMÄNT

Kriteriernas syfte

Syftet med dessa kriterier är framför allt att åstadkomma följande:

| — | Effektiv användning av produkten och minsta möjliga mängd avfall. |
| --- | --- |

—

Effektiv användning av produkten och minsta möjliga mängd avfall.

| — | Begränsning av miljörisker och andra risker (såsom troposfäriskt ozon) genom minskade utsläpp av lösningsmedel. |
| --- | --- |

—

Begränsning av miljörisker och andra risker (såsom troposfäriskt ozon) genom minskade utsläpp av lösningsmedel.

| — | Minskade utsläpp av giftiga eller på annat sätt förorenande ämnen i vatten. Kriterierna har fastställts till nivåer som främjar märkning av inomhusfärger och inomhuslacker med låg miljöpåverkan. |
| --- | --- |

—

Minskade utsläpp av giftiga eller på annat sätt förorenande ämnen i vatten. Kriterierna har fastställts till nivåer som främjar märkning av inomhusfärger och inomhuslacker med låg miljöpåverkan.

Bedömnings- och kontrollkrav

De särskilda bedömnings- och kontrollkraven anges för varje kriterium.

När det krävs att sökanden lämnar intyg, dokumentation, analyser, provningsrapporter eller på annat sätt styrker att kriterierna uppfylls, kan dessa dokument komma antingen från sökanden själv eller från dennes leverantörer eller underleverantörer etc. beroende på vad som är lämpligt.

I tillämpliga fall får andra testmetoder än de som anges för varje kriterium användas om de godkänns som likvärdiga av det behöriga organ som bedömer ansökan.

I förekommande fall får de behöriga organen begära in kompletterande dokumentation och de får även genomföra oberoende kontroller.

Vid bedömning av ansökningar och vid kontroll av huruvida kriterierna uppfylls rekommenderas de behöriga organen att ta hänsyn till om ett erkänt miljöledningssystem såsom EMAS eller EN ISO14001 används. (Sådana system måste dock inte användas.)

När kriterierna hänvisar till ingredienser avses såväl ämnen som beredningar. Begreppen ämnen och beredningar definieras i Reach-förordningen (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (1)).

Sökanden ska lämna in uppgifter om exakt sammansättning för alla ämnen som ingår i produkten till det behöriga organet. Alla ämnen, inklusive orenheter, som förekommer i koncentrationer på mer än 0,01 % (m/m) ska deklareras, i de fall då det anges en lägre koncentrationsgrad i kriterierna ska denna följas.

B.   EKOLOGISKA KRITERIER

Alla kriterier utom kriterium 3 (gränsvärden för flyktiga organiska föreningar) ska tillämpas på den förpackade färgen eller lacken. I linje med Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/42/EG (2) ska gränsvärdena för flyktiga organiska föreningar avse den användningsklara produkten, varför den högsta tillåtna halten av dessa föreningar ska beräknas med hänsyn tagen till rekommenderade tillsatser, såsom färgämnen och/eller förtunningsmedel. För beräkningen behövs uppgifter från råvaruleverantörerna om torrsubstanshalt, halt av flyktiga organiska föreningar och produktdensitet.

Kriterierna 1 och 2 ska endast gälla för vita och ljusa färger (inbegripet topplacker, grundfärger och/eller mellanstrykningsfärger)

För färgbrytningssystem ska kriterierna 1 och 2 endast gälla den vita basen (den bas som innehåller mest TiO2). I de fall då den vita basen inte uppfyller kravet på minst 8 m2 per liter vid en täckförmåga på 98 % i enlighet med kriterium 7 a ska kriteriet anses uppfyllt efter att färgen brutits till standardkulören RAL 9010.

Kriterierna 1 och 2 ska inte gälla transparenta beläggningar.

1.   Vita pigment

Halten av vita pigment (vita oorganiska pigment med ett brytningsindex som är högre än 1,8): Färgen ska ha en halt av vita pigment som är högst 36 g per m2 torrt skikt, med 98-procentig opacitet. Detta krav gäller ej lacker och träbets.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska antingen lämna ett intyg om att vita pigment inte har använts eller tillhandahålla uppgifter om halten vita pigment och deras dryghet, samt detaljerade beräkningar som visar att detta kriterium uppfylls.

2.   Titaniumdioxid

Titaniumdioxid: Utsläpp och rester som härrör från framställningen av titandioxidpigment som används får inte överstiga följande gränsvärden (vilka tagits från Reference Document on Best Available Technology for the Manufacture of Large Volume Inorganic Chemicals (Bref) (augusti 2007)):

| — | SOx-utsläpp (uttryckt som svaveldioxid): 252 mg per m2 torrt skikt (98 % opacitet). |
| --- | --- |

—

SOx-utsläpp (uttryckt som svaveldioxid): 252 mg per m2 torrt skikt (98 % opacitet).

| — | Sulfatrester: 18 g per m2 torrt skikt (98 % opacitet). |
| --- | --- |

—

Sulfatrester: 18 g per m2 torrt skikt (98 % opacitet).

| — | Klorrester: 3,7, 6,4 och 11,9 g per m2 torrt skikt (98 % opacitet) för neutral rutil, syntetisk rutil respektive slaggmetaller. |
| --- | --- |

—

Klorrester: 3,7, 6,4 och 11,9 g per m2 torrt skikt (98 % opacitet) för neutral rutil, syntetisk rutil respektive slaggmetaller.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska antingen lämna ett intyg om att titaniumdioxid inte har använts eller tillhandahålla kompletterande dokumentation med uppgifter om utsläppsnivåer och halten av rester för dessa parametrar, produktens titandioxidinnehåll, dryghet samt detaljerade beräkningar som visar att detta kriterium uppfylls.

3.   Flyktiga organiska ämnen (VOC)

VOC-halten får inte överstiga följande gränsvärden:

| Produktklassificering (direktiv 2004/42/EG) | Gränsvärden för VOC (g/l inklusive vatten) |
| --- | --- |
| Matt inomhusfärg för väggar och tak (Glans < 25 vid 60 ° vinkel) | 15 |
| Glansig inomhusfärg för väggar och tak) (Glans > 25 vid 60 ° vinkel) | 60 |
| Färger för utsmyckningar och ytor i trä och metall inomhus, även mellanstrykningsfärg | 90 |
| Lacker och träbets för dekorationer inomhus, även täcklasyr, | 75 |
| Laserade tunnskiktssystem för inomhusbruk | 75 |
| Grundfärg | 15 |
| Bindande grundfärg | 15 |
| Enkomponentsbeläggning | 100 |
| Tvåkomponentsbeläggning för särskilda ändamål, till exempel golv | 100 |
| Dekorationsfärg | 90 |

Produktklassificering (direktiv 2004/42/EG)

Gränsvärden för VOC (g/l inklusive vatten)

Matt inomhusfärg för väggar och tak (Glans < 25 vid 60 ° vinkel)

15

Glansig inomhusfärg för väggar och tak) (Glans > 25 vid 60 ° vinkel)

60

Färger för utsmyckningar och ytor i trä och metall inomhus, även mellanstrykningsfärg

90

Lacker och träbets för dekorationer inomhus, även täcklasyr,

75

Laserade tunnskiktssystem för inomhusbruk

75

Grundfärg

15

Bindande grundfärg

15

Enkomponentsbeläggning

100

Tvåkomponentsbeläggning för särskilda ändamål, till exempel golv

100

Dekorationsfärg

90

I detta beslut avses med flyktiga organiska ämnen (VOC) varje organisk förening vars begynnelsekokpunkt är högst 250 °C vid ett standardtryck av 101.3 kPa i enlighet med definitionen i direktiv 2004/42/EG. Underkategorierna för färger och lacker i direktivet används för att fastställa VOC-gränsvärdena. Här anges endast de kategorier som är relevanta för produkter för inomhusbruk.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna ett intyg om att produkten uppfyller detta kriterium. Sökanden ska för samtliga produkter ange VOC-halten.

4.   Flyktiga aromatiska kolväten (VAH)

Flyktiga aromatiska kolväten får inte tillsättas produkten direkt, varken före eller under brytningen (om tillämpligt). Ingredienser som innehåller flyktiga aromatiska kolväten får emellertid tillsättas produkten i sådana mängder att halten av dessa kolväten inte överstiger 0,1 % (m/m).

I detta beslut avses med flyktiga organiska föreningar varje organisk förening enligt definitionen i direktiv 2004/42/EG vars begynnelsekokpunkt är högst 250 °C vid ett standardtryck av 101,3 kPa och som har minst en aromatisk kärna i sin strukturformel.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna ett intyg på att detta kriterium uppfylls och i intyget ska det anges att inga flyktiga aromatiska kolväten har tillsats utöver de som ingår i prefabricerade ingredienser; i tillämpliga fall ska det även bifogas intyg om halten av flyktiga aromatiska kolväten från den part som har levererat ingrediensen i fråga.

5.   Tungmetaller

Följande tungmetaller eller tungmetallföreningar får inte ingå som ingredienser i en produkt eller ett färgämne (beroende på vilket som är tillämpligt) (oberoende av om det är fråga om ett ämne eller en del av en beredning): kadmium, bly, krom VI, kvicksilver, arsenik, barium (utom bariumsulfat), selen och antimon.

Kobolt får inte heller tillsättas som ingrediens, med undantag för koboltsalter som används som torkmedel i alkydfärger. Dessa får användas i koncentrationer på högst 0,05 % (m/m) i slutprodukten, mätt som koboltmetall. Koboltpigment är också undantagna från detta krav.

Ingredienserna får emellertid innehålla spår av dessa metaller på upp till 0,01 % (m/m) från orenheter i råvarorna.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in ett intyg om att detta kriterium uppfylls samt intyg från de parter som har levererat ingredienserna (i tillämpliga fall).

6.   Farliga ämnen

| a) | Produkten: Produkten får inte, varken före eller efter färgbrytning (i tillämpliga fall), ha klassificeras som mycket giftig, giftig, miljöfarlig, cancerframkallande, reproduktionstoxisk, skadlig, frätande, mutagen eller irriterande (endast i de fall detta beror på förekomst av ingredienser som märkts med R43) i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/45/EG (3).

  Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in ett intyg om att detta kriterium uppfylls och ett säkerhetsdatablad som uppfyller kraven i bilaga II till Reach-förordningen. |
| --- | --- |

a)

Produkten: Produkten får inte, varken före eller efter färgbrytning (i tillämpliga fall), ha klassificeras som mycket giftig, giftig, miljöfarlig, cancerframkallande, reproduktionstoxisk, skadlig, frätande, mutagen eller irriterande (endast i de fall detta beror på förekomst av ingredienser som märkts med R43) i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/45/EG (3).

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in ett intyg om att detta kriterium uppfylls och ett säkerhetsdatablad som uppfyller kraven i bilaga II till Reach-förordningen.

| b) | Ingredienser (mycket giftig, giftig, cancerframkallande, mutagen, reproduktionstoxisk): Ingredienser, även eventuella ingredienser som används för färgbrytning (om tillämpligt) som vid tidpunkten för ansökan uppfyller klassificeringskriterierna i någon (eller en kombination) av nedanstående riskfraser får inte användas:






  — | R23 (giftigt vid inandning) |
| --- | --- | --- |

b)

Ingredienser (mycket giftig, giftig, cancerframkallande, mutagen, reproduktionstoxisk): Ingredienser, även eventuella ingredienser som används för färgbrytning (om tillämpligt) som vid tidpunkten för ansökan uppfyller klassificeringskriterierna i någon (eller en kombination) av nedanstående riskfraser får inte användas:

—

R23 (giftigt vid inandning)

| — | R24 (giftigt vid hudkontakt) |
| --- | --- |

—

R24 (giftigt vid hudkontakt)

| — | R25 (giftigt vid förtäring) |
| --- | --- |

—

R25 (giftigt vid förtäring)

| — | R26 (mycket giftigt vid inandning) |
| --- | --- |

—

R26 (mycket giftigt vid inandning)

| — | R27 (mycket giftigt vid hudkontakt) |
| --- | --- |

—

R27 (mycket giftigt vid hudkontakt)

| — | R28 (mycket giftigt vid förtäring) |
| --- | --- |

—

R28 (mycket giftigt vid förtäring)

| — | R33 (kan ansamlas i kroppen och ge skador) |
| --- | --- |

—

R33 (kan ansamlas i kroppen och ge skador)

| — | R39 (risk för mycket allvarliga bestående hälsoskador) |
| --- | --- |

—

R39 (risk för mycket allvarliga bestående hälsoskador)

| — | R40 (misstänks kunna ge cancer) |
| --- | --- |

—

R40 (misstänks kunna ge cancer)

| — | R42 (kan ge allergi vid inandning) |
| --- | --- |

—

R42 (kan ge allergi vid inandning)

| — | R45 (kan ge cancer) |
| --- | --- |

—

R45 (kan ge cancer)

| — | R46 (kan ge ärftliga genetiska skador) |
| --- | --- |

—

R46 (kan ge ärftliga genetiska skador)

| — | R48 (risk för allvarliga hälsoskador vid långvarig exponering) |
| --- | --- |

—

R48 (risk för allvarliga hälsoskador vid långvarig exponering)

| — | R49 (kan ge cancer vid inandning) |
| --- | --- |

—

R49 (kan ge cancer vid inandning)

| — | R60 (kan ge nedsatt fortplantningsförmåga) |
| --- | --- |

—

R60 (kan ge nedsatt fortplantningsförmåga)

| — | R61 (kan ge fosterskador) |
| --- | --- |

—

R61 (kan ge fosterskador)

| — | R62 (möjlig risk för nedsatt fortplantningsförmåga) |
| --- | --- |

—

R62 (möjlig risk för nedsatt fortplantningsförmåga)

| — | R63 (möjlig risk för fosterskador) |
| --- | --- |

—

R63 (möjlig risk för fosterskador)

| — | R68 (möjlig risk för bestående hälsoskador) |
| --- | --- |

—

R68 (möjlig risk för bestående hälsoskador)

Dessa riskfraser fastställs i rådets direktiv 67/548/EEG (4) och direktiv 1999/45/EG. Verksamma beståndsdelar som används som konserveringsmedel och som tilldelats någon (eller en kombination) av riskfraserna R23, R24, R25, R26, R27, R28, R39, R40 eller R48 får dock användas om de utgör högst 0,1 % (m/m) av färgens totala sammansättning.

Alternativt kan det globalt harmoniserade systemet för klassificering och märkning av kemikalier (nedan kallat GHS-systemet) användas (5). I sådana fall får ingredienser, även eventuella ingredienser som används för färgbrytningen, som klassificerats med någon (eller en kombination) av nedanstående kategorier inte användas:

| — | Akut toxicitet (oral) – kategorierna I, II och III |
| --- | --- |

—

Akut toxicitet (oral) – kategorierna I, II och III

| — | Akut toxicitet (dermal) – kategorierna I, II och III |
| --- | --- |

—

Akut toxicitet (dermal) – kategorierna I, II och III

| — | Akut toxicitet (inandning) – kategorierna I, II och III |
| --- | --- |

—

Akut toxicitet (inandning) – kategorierna I, II och III

| — | Luftvägssensibilisering – kategori I |
| --- | --- |

—

Luftvägssensibilisering – kategori I

| — | Mutagena ämnen – kategorierna I och II |
| --- | --- |

—

Mutagena ämnen – kategorierna I och II

| — | Cancerogena ämnen – kategorierna I och II |
| --- | --- |

—

Cancerogena ämnen – kategorierna I och II

| — | Reproduktionstoxiska ämnen – kategorierna I och II |
| --- | --- |

—

Reproduktionstoxiska ämnen – kategorierna I och II

| — | Specifik organtoxicitet – enstaka exponering – kategorierna I och II |
| --- | --- |

—

Specifik organtoxicitet – enstaka exponering – kategorierna I och II

| — | Specifik organtoxicitet – upprepad exponering – kategorierna I och II |
| --- | --- |

—

Specifik organtoxicitet – upprepad exponering – kategorierna I och II

Dessa kategorier fastställs i ST/SG/AC.10/30 (6), ändrad genom ST/SG/AC.10/34/Add.3, om det globala harmoniserade systemet för klassificering och märkning av kemikalier. Verksamma beståndsdelar som används som konserveringsmedel och som tilldelats någon av följande GHS-kategorier får dock användas om de utgör högst 0,1 % (m/m) av färgens totala sammansättning:

| — | Akut toxicitet (oral, dermal, inandning) – kategorierna I, II och III (endast oral och dermal). |
| --- | --- |

—

Akut toxicitet (oral, dermal, inandning) – kategorierna I, II och III (endast oral och dermal).

| — | Specifik organtoxicitet (enstaka och/eller upprepad exponering) – kategorierna I och II (eller kombinationer av dessa). |
| --- | --- |

—

Specifik organtoxicitet (enstaka och/eller upprepad exponering) – kategorierna I och II (eller kombinationer av dessa).

| — | Cancerogena ämnen – kategori II. |
| --- | --- |

—

Cancerogena ämnen – kategori II.

Metyletylketoximin får användas i alkydfärg i koncentrationer på högst 0,3 % (m/m).

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in ett intyg om att detta kriterium uppfylls och ett säkerhetsdatablad som uppfyller villkoren i bilaga II till Reach-förordningen.

| c) | Miljöfarliga ingredienser: Ingredienser, även eventuella ingredienser som används vid färgbrytningen (om tillämpligt), som vid tidpunkten för ansökan uppfyller klassificeringskriterierna i någon (eller en kombination) av följande riskfraser får överskrida 2 % (m/m):






  — | N R50 (mycket giftig för vattenlevande organismer). |
| --- | --- | --- |

c)

Miljöfarliga ingredienser: Ingredienser, även eventuella ingredienser som används vid färgbrytningen (om tillämpligt), som vid tidpunkten för ansökan uppfyller klassificeringskriterierna i någon (eller en kombination) av följande riskfraser får överskrida 2 % (m/m):

—

N R50 (mycket giftig för vattenlevande organismer).

| — | N R50/53 (mycket giftig för vattenlevande organismer, kan orsaka skadliga långtidseffekter i vattenmiljön). |
| --- | --- |

—

N R50/53 (mycket giftig för vattenlevande organismer, kan orsaka skadliga långtidseffekter i vattenmiljön).

| — | N R51/53 (giftig för vattenlevande organismer, kan orsaka skadliga långtidseffekter i vattenmiljön). |
| --- | --- |

—

N R51/53 (giftig för vattenlevande organismer, kan orsaka skadliga långtidseffekter i vattenmiljön).

| — | N R52/53 (skadlig för vattenlevande organismer, kan orsaka skadliga långtidseffekter i vattenmiljön). |
| --- | --- |

—

N R52/53 (skadlig för vattenlevande organismer, kan orsaka skadliga långtidseffekter i vattenmiljön).

| — | R51 (giftig för vattenlevande organismer). |
| --- | --- |

—

R51 (giftig för vattenlevande organismer).

| — | R52 (skadlig för vattenlevande organismer). |
| --- | --- |

—

R52 (skadlig för vattenlevande organismer).

| — | R53 (kan orsaka skadliga långtidseffekter i vattenmiljön). |
| --- | --- |

—

R53 (kan orsaka skadliga långtidseffekter i vattenmiljön).

Dessa fastställs i direktiv 67/548/EEG och direktiv 1999/45/EG.

Alternativt kan det globalt harmoniserade systemet för klassificering och märkning av kemikalier (GHS) användas (7). I sådana fall får ingredienser, även eventuella ingredienser som används för färgbrytningen, som klassificerats med någon (eller en kombination) av nedanstående kategorier endast användas i koncentrationer på högst 2 % (m/m):

Kategorier av akvatisk toxicitet (och kombinationer av dessa):

| — | Akut akvatisk toxicitet – kategorierna I, II och III. |
| --- | --- |

—

Akut akvatisk toxicitet – kategorierna I, II och III.

| — | Kronisk akvatisk toxicitet – kategorierna I, II, III och IV. |
| --- | --- |

—

Kronisk akvatisk toxicitet – kategorierna I, II, III och IV.

Dessa fastställs i ST/SG/AC.10/30, ändrad genom ST/SG/AC.10/34/Add.3, om det globalt harmoniserade systemet för klassificering och märkning av kemikalier.

Den totala halten av alla ingredienser som vid tidpunkten för ansökan klassificerats eller kan komma att klassificeras i någon (eller en kombination) av dessa GHS-kategorier får inte överstiga 4 % (m/m).

Detta krav gäller inte ammoniak och alkylammoniak.

Detta krav påverkar inte skyldigheten att uppfylla kravet i kriterium 6 a ovan.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in ett intyg om att detta kriterium uppfylls tillsammans med en förteckning över ingredienserna och säkerhetsdatablad över varje ingrediens, vilket ska uppfylla villkoren i bilaga II till Reach-förordningen.

| d) | Alkylfenoletoxylate (APEO): Alkylfenoletoxylate får inte ingå i produkten, varken före eller efter brytning (om tillämpligt).

  Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna ett intyg om att produkten uppfyller detta kriterium. |
| --- | --- |

d)

Alkylfenoletoxylate (APEO): Alkylfenoletoxylate får inte ingå i produkten, varken före eller efter brytning (om tillämpligt).

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna ett intyg om att produkten uppfyller detta kriterium.

| e) | Isotiazolinonföreningar: Halten av isotiazolinonföreningar i produkten får inte överstiga 0,05 % (m/m), varken före eller efter färgbrytning (om tillämpligt). Halten av 5-kloro-2-metyl-2H-isotiazol-3-on (EG nr 247–500–7) blandat med 2-metyl-2H-isotiazol-3-on (EG nr 220–239–6) (3:1) får inte överstiga 0,0015 % (m/m).

  Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna ett intyg om att produkten uppfyller detta kriterium och ange hur stora mängder som använts. |
| --- | --- |

e)

Isotiazolinonföreningar: Halten av isotiazolinonföreningar i produkten får inte överstiga 0,05 % (m/m), varken före eller efter färgbrytning (om tillämpligt). Halten av 5-kloro-2-metyl-2H-isotiazol-3-on (EG nr 247–500–7) blandat med 2-metyl-2H-isotiazol-3-on (EG nr 220–239–6) (3:1) får inte överstiga 0,0015 % (m/m).

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna ett intyg om att produkten uppfyller detta kriterium och ange hur stora mängder som använts.

| f) | Perfluorerade alkylsulfonater (PFAS), perfluorerade karboxylsyror (PFCA), perfluoroktansyror (PFOA) och liknande ämnen som finns förtecknade i OECD:s förteckning Preliminary lists of PFOS, PFAS, PFOA, PFCA, related compounds and chemicals that may degrade to PFCA (as revised in 2007) får inte ingå i produkten. OECD:s förteckning bifogas denna förteckning over kriterier.

  Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna ett intyg om att produkten uppfyller detta kriterium. |
| --- | --- |

f)

Perfluorerade alkylsulfonater (PFAS), perfluorerade karboxylsyror (PFCA), perfluoroktansyror (PFOA) och liknande ämnen som finns förtecknade i OECD:s förteckning Preliminary lists of PFOS, PFAS, PFOA, PFCA, related compounds and chemicals that may degrade to PFCA (as revised in 2007) får inte ingå i produkten. OECD:s förteckning bifogas denna förteckning over kriterier.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna ett intyg om att produkten uppfyller detta kriterium.

| g) | Formaldehyd: Fria formaldehyder ska inte tillsättas. Formaldehydavgivande ingredienser får endast tillsättas i sådan mängd att den totala halten av fri formaldehyd, även efter eventuell brytning, inte överstiger 0,001 % (m/m).

  Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna ett intyg om att produkten uppfyller detta kriterium. Dessutom ska sökanden lämna in testresultat från råvaruleverantörerna som erhållits med hjälp av VdL-RL 03-metoden (VdL Guideline 03) In-can concentration of formaldehyde determined by the acetyl-acetone method, samt beräkningar som härleder testresultaten till slutprodukten och som visar att den högsta möjliga slutliga koncentrationen av formaldehyd som avges av formaldehydavgivande ingredienser inte överstiger 0,001 % (m/m). Alternativt kan halten formaldehyd från formaldehydavgivande ingredienser mätas i slutprodukten med hjälp av en standardiserad högtrycksvätskekromatografi. |
| --- | --- |

g)

Formaldehyd: Fria formaldehyder ska inte tillsättas. Formaldehydavgivande ingredienser får endast tillsättas i sådan mängd att den totala halten av fri formaldehyd, även efter eventuell brytning, inte överstiger 0,001 % (m/m).

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna ett intyg om att produkten uppfyller detta kriterium. Dessutom ska sökanden lämna in testresultat från råvaruleverantörerna som erhållits med hjälp av VdL-RL 03-metoden (VdL Guideline 03) In-can concentration of formaldehyde determined by the acetyl-acetone method, samt beräkningar som härleder testresultaten till slutprodukten och som visar att den högsta möjliga slutliga koncentrationen av formaldehyd som avges av formaldehydavgivande ingredienser inte överstiger 0,001 % (m/m). Alternativt kan halten formaldehyd från formaldehydavgivande ingredienser mätas i slutprodukten med hjälp av en standardiserad högtrycksvätskekromatografi.

| h) | Halogenerat organiskt lösningsmedel: Utan hinder av kriterierna 6 a, 6 b och 6 c, får produkten, före eller efter eventuell brytning, endast innehålla halogenerade föreningar som vid tiden för ansökan har riskbedömts och inte tilldelats någon (eller en kombination) av riskfraserna R26/27, R45, R48/20/22, R50, R51, R52, R53, R50/53, R51/53, R52/53 eller R59 i enlighet med direktiv 67/548/EEG och direktiv 1999/45/EG.

  Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in ett intyg om att produkten uppfyller detta kriterium. |
| --- | --- |

h)

Halogenerat organiskt lösningsmedel: Utan hinder av kriterierna 6 a, 6 b och 6 c, får produkten, före eller efter eventuell brytning, endast innehålla halogenerade föreningar som vid tiden för ansökan har riskbedömts och inte tilldelats någon (eller en kombination) av riskfraserna R26/27, R45, R48/20/22, R50, R51, R52, R53, R50/53, R51/53, R52/53 eller R59 i enlighet med direktiv 67/548/EEG och direktiv 1999/45/EG.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in ett intyg om att produkten uppfyller detta kriterium.

| i) | Ftalater: Utan hinder av kriterierna 6 a, 6 b och 6 c, får produkten, före eller efter eventuell brytning, endast innehålla ftalater som vid tiden för ansökan har riskbedömts och inte tilldelats någon (eller en kombination) av riskfraserna R60, R61, R62, R50, R51, R52, R53, R50/53, R51/53 eller R52/53 i enlighet med direktiv 67/548/EEG och efterföljande ändringar av direktivet. Vidare får produkten inte innehålla DNOP (di-n-oktylftalat), DINP (diisononylftalat) eller DIDP (diisodecylftalat).

  Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in ett intyg om att produkten uppfyller detta kriterium. |
| --- | --- |

i)

Ftalater: Utan hinder av kriterierna 6 a, 6 b och 6 c, får produkten, före eller efter eventuell brytning, endast innehålla ftalater som vid tiden för ansökan har riskbedömts och inte tilldelats någon (eller en kombination) av riskfraserna R60, R61, R62, R50, R51, R52, R53, R50/53, R51/53 eller R52/53 i enlighet med direktiv 67/548/EEG och efterföljande ändringar av direktivet. Vidare får produkten inte innehålla DNOP (di-n-oktylftalat), DINP (diisononylftalat) eller DIDP (diisodecylftalat).

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in ett intyg om att produkten uppfyller detta kriterium.

7.   Effektivitet

| a) | Dryghet: Vita och ljusa färger (inbegripet topplacker, grundfärger och/eller mellanstrykningsfärger) ska ha en dryghet (om täckningsförmågan är 98 %) på minst 8 m2 per liter produkt.
  När det gäller färgbrytningssystem ska detta kriterium endast gälla vit färg (grundfärgen innehåller mest TiO2) I de fall då den vita basen inte uppfyller kriteriet på minst 8 m2 per liter med en täckförmåga på 98 % ska kriteriet anses uppfyllt efter att färgen brutits till standardkulör RAL 9010. Detta kriterium ska inte gälla andra baser som används för färgbrytning, då andra baser innehåller mindre TiO2 och inte uppfyller kriteriet på minst 8 m2 per liter med en täckförmåga på 98 %. När det gäller färger som ingår i ett färgbrytningssystem ska sökanden upplysa slutkonsumenten på förpackningen eller försäljningsstället om vilken färgton eller grundfärg/mellanstrykningsfärg (om möjligt med gemenskapens miljömärke på) som ska användas som underlag innan den mörkare färgtonen stryks på.
  Grundfärger med särskilda blockerande/förseglande egenskaper, genomträngande/bindande egenskaper och grundfärger med särskilda vidhäftande egenskaper för aluminium och galvaniserade ytor ska ha en dryghet (om täckningsförmågan är 98 %) på minst 6 m2 per liter produkt.
  Tjocka dekorativa beläggningar (färger som särskilt har tagits fram för att ge en dekorativ tredimensionell effekt och som därför karaktäriseras av ett mycket tjockt skikt) ska däremot ha en dryghet på 1 m2 per kg produkt.
  Detta krav ska inte gälla lack, träbets, golvbeläggning, golvfärg, mellanstrykningsfärg, vidhäftningsgrundfärg eller andra transparenta beläggningar.

  Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla en testrapport som visar härdigheten mätt med ISO 6504/1 (Färger och lacker – bestämning av täckförmåga – del 1: Kubelka-Munk-metoden för vita och ljusa färger) eller 6504/3 (del 3: bestämning av ljusa färgers täckförmåga (opacitet) vid fastställd dryghet), eller (för färg som särskilt har tagits fram för att ge en tredimensionell dekorativ effekt och som karaktäriseras av ett mycket tjockt skikt) NF T 30073 (eller motsvarande). När det gäller baser som används för framställning av brutna produkter och som inte har utvärderats i enlighet med ovan angivna krav ska sökanden lämna in bevis på hur slutanvändaren får information om att det är lämpligt att lägga på en grundfärg och/eller ett grått (eller annan lämplig färgton) mellanstrykningslager innan produkten stryks på. |
| --- | --- |

a)

Dryghet: Vita och ljusa färger (inbegripet topplacker, grundfärger och/eller mellanstrykningsfärger) ska ha en dryghet (om täckningsförmågan är 98 %) på minst 8 m2 per liter produkt.

När det gäller färgbrytningssystem ska detta kriterium endast gälla vit färg (grundfärgen innehåller mest TiO2) I de fall då den vita basen inte uppfyller kriteriet på minst 8 m2 per liter med en täckförmåga på 98 % ska kriteriet anses uppfyllt efter att färgen brutits till standardkulör RAL 9010. Detta kriterium ska inte gälla andra baser som används för färgbrytning, då andra baser innehåller mindre TiO2 och inte uppfyller kriteriet på minst 8 m2 per liter med en täckförmåga på 98 %. När det gäller färger som ingår i ett färgbrytningssystem ska sökanden upplysa slutkonsumenten på förpackningen eller försäljningsstället om vilken färgton eller grundfärg/mellanstrykningsfärg (om möjligt med gemenskapens miljömärke på) som ska användas som underlag innan den mörkare färgtonen stryks på.

Grundfärger med särskilda blockerande/förseglande egenskaper, genomträngande/bindande egenskaper och grundfärger med särskilda vidhäftande egenskaper för aluminium och galvaniserade ytor ska ha en dryghet (om täckningsförmågan är 98 %) på minst 6 m2 per liter produkt.

Tjocka dekorativa beläggningar (färger som särskilt har tagits fram för att ge en dekorativ tredimensionell effekt och som därför karaktäriseras av ett mycket tjockt skikt) ska däremot ha en dryghet på 1 m2 per kg produkt.

Detta krav ska inte gälla lack, träbets, golvbeläggning, golvfärg, mellanstrykningsfärg, vidhäftningsgrundfärg eller andra transparenta beläggningar.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla en testrapport som visar härdigheten mätt med ISO 6504/1 (Färger och lacker – bestämning av täckförmåga – del 1: Kubelka-Munk-metoden för vita och ljusa färger) eller 6504/3 (del 3: bestämning av ljusa färgers täckförmåga (opacitet) vid fastställd dryghet), eller (för färg som särskilt har tagits fram för att ge en tredimensionell dekorativ effekt och som karaktäriseras av ett mycket tjockt skikt) NF T 30073 (eller motsvarande). När det gäller baser som används för framställning av brutna produkter och som inte har utvärderats i enlighet med ovan angivna krav ska sökanden lämna in bevis på hur slutanvändaren får information om att det är lämpligt att lägga på en grundfärg och/eller ett grått (eller annan lämplig färgton) mellanstrykningslager innan produkten stryks på.

| b) | Härdighet mot våtnötning: Väggfärg (i enlighet med EN 13300), som enligt angivelse på produkten eller i marknadsföringsmaterial för produkten ska kunna tvättas, rengöras eller borstas, måste ha en härdighet mot våtnötning mätt med EN 13300 och EN ISO 11998 som motsvarar minst klass 2 (och får inte överstiga 20 mikrometer efter 200 cykler).
  Med tanke på den potentiella mängden möjliga färgbrytningar ska testningen begränsas till baser för brytning.

  Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in en testrapport i enlighet med EN 13300 som visar beständigheten mätt med EN ISO 11998 (Test av möjlighet att rengöra ytan och härdighet mot nötning) samt när det gäller takfärg bevis (på produktförpackningen och tillhörande saluföringsmaterial) på att slutanvändaren informeras om att produkten inte har testats för våtnötning. |
| --- | --- |

b)

Härdighet mot våtnötning: Väggfärg (i enlighet med EN 13300), som enligt angivelse på produkten eller i marknadsföringsmaterial för produkten ska kunna tvättas, rengöras eller borstas, måste ha en härdighet mot våtnötning mätt med EN 13300 och EN ISO 11998 som motsvarar minst klass 2 (och får inte överstiga 20 mikrometer efter 200 cykler).

Med tanke på den potentiella mängden möjliga färgbrytningar ska testningen begränsas till baser för brytning.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in en testrapport i enlighet med EN 13300 som visar beständigheten mätt med EN ISO 11998 (Test av möjlighet att rengöra ytan och härdighet mot nötning) samt när det gäller takfärg bevis (på produktförpackningen och tillhörande saluföringsmaterial) på att slutanvändaren informeras om att produkten inte har testats för våtnötning.

| c) | Vattenhärdighet: Lack, golvbeläggning och golvfärger ska ha en sådan vattenhärdighet, fastställd i enlighet med ISO 2812–3, att det efter 24 timmars exponering och 16 timmars återhämtning inte kan konstateras några förändringar i glans eller färg.

  Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in en testrapport som visar härdigheten mätt med ISO 2812–3 (Färger och lacker – bestämning av vätskehärdighet – del 3: Metod med ett absorberande medel). |
| --- | --- |

c)

Vattenhärdighet: Lack, golvbeläggning och golvfärger ska ha en sådan vattenhärdighet, fastställd i enlighet med ISO 2812–3, att det efter 24 timmars exponering och 16 timmars återhämtning inte kan konstateras några förändringar i glans eller färg.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in en testrapport som visar härdigheten mätt med ISO 2812–3 (Färger och lacker – bestämning av vätskehärdighet – del 3: Metod med ett absorberande medel).

| d) | Vidhäftning: Golvbeläggningar, golvfärger och mellanstrykningsfärger för golv samt mellanstrykningsfärger för metall och trä ska minst klara resultatet 2 vid det test enligt EN 2409 som avser vidhäftning. Pigmenterade fasadgrundfärger ska ha uppnått godkänt resultat vid det test enligt EN 24624 som avser dragprovning när underlagets kohesionsförmåga är större än färgens vidhäftningsförmåga; om inte ska färgens vidhäftningsförmåga vara större 1,5 MPa för att vara godkänd.
  Transparenta grundfärger omfattas inte av detta krav.

  Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in en testrapport som bygger på EN ISO 2409 eller EN 24624 (ISO 4624), beroende på vilket som är lämpligt. |
| --- | --- |

d)

Vidhäftning: Golvbeläggningar, golvfärger och mellanstrykningsfärger för golv samt mellanstrykningsfärger för metall och trä ska minst klara resultatet 2 vid det test enligt EN 2409 som avser vidhäftning. Pigmenterade fasadgrundfärger ska ha uppnått godkänt resultat vid det test enligt EN 24624 som avser dragprovning när underlagets kohesionsförmåga är större än färgens vidhäftningsförmåga; om inte ska färgens vidhäftningsförmåga vara större 1,5 MPa för att vara godkänd.

Transparenta grundfärger omfattas inte av detta krav.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in en testrapport som bygger på EN ISO 2409 eller EN 24624 (ISO 4624), beroende på vilket som är lämpligt.

| e) | Slitage: Golvfärger och golvbeläggningar ska ha en nötningshärdighet på högst 70 milligrams viktförlust efter 1 000 testcykler med 1 000 grams belastning och ett CS10-hjul i enlighet med EN ISO 7784–2:2006.

  Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in en tesrapport som visar att detta kriterium har uppfyllts i enlighet med EN ISO 7784–2:2006. |
| --- | --- |

e)

Slitage: Golvfärger och golvbeläggningar ska ha en nötningshärdighet på högst 70 milligrams viktförlust efter 1 000 testcykler med 1 000 grams belastning och ett CS10-hjul i enlighet med EN ISO 7784–2:2006.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in en tesrapport som visar att detta kriterium har uppfyllts i enlighet med EN ISO 7784–2:2006.

8.   Konsumentinformation

Följande uppgifter ska finnas på förpackningen eller tillhandahållas tillsammans med denna:

| — | Uppgift om för vilka användningsområden produkten är avsedd, vilka underlag den lämpar sig för och hur den kan användas. Häri ska ingå råd om lämpliga förberedelser, som hur underlaget ska förberedas, råd om användning av produkten inomhus (vid behov) och om vilka temperaturförhållanden som bör råda. |
| --- | --- |

—

Uppgift om för vilka användningsområden produkten är avsedd, vilka underlag den lämpar sig för och hur den kan användas. Häri ska ingå råd om lämpliga förberedelser, som hur underlaget ska förberedas, råd om användning av produkten inomhus (vid behov) och om vilka temperaturförhållanden som bör råda.

| — | Rekommendationer om hur verktygen ska rengöras och hur avfall ska omhändertas (för att begränsa riskerna för förorening av vatten). Rekommendationerna ska anpassas till produkttypen och användningsområdet i fråga. I tillämpliga fall kan piktogram användas. |
| --- | --- |

—

Rekommendationer om hur verktygen ska rengöras och hur avfall ska omhändertas (för att begränsa riskerna för förorening av vatten). Rekommendationerna ska anpassas till produkttypen och användningsområdet i fråga. I tillämpliga fall kan piktogram användas.

| — | Rekommendationer om hur produkten ska förvaras när förpackningen har öppnats (för att begränsa mängden fast avfall), och vid behov säkerhetsanvisningar. |
| --- | --- |

—

Rekommendationer om hur produkten ska förvaras när förpackningen har öppnats (för att begränsa mängden fast avfall), och vid behov säkerhetsanvisningar.

| — | När det gäller mörkare beläggningar som inte omfattas av kriterium 7 a ska det ges rekommendationer om grundfärg och mellanstrykningsfärg (helst färger som bär miljömärket). |
| --- | --- |

—

När det gäller mörkare beläggningar som inte omfattas av kriterium 7 a ska det ges rekommendationer om grundfärg och mellanstrykningsfärg (helst färger som bär miljömärket).

| — | För tjocka dekorativa beläggningar ska en text informera om att dessa färger särskilt har tagits fram för att ge en tredimensionell dekorativ effekt. |
| --- | --- |

—

För tjocka dekorativa beläggningar ska en text informera om att dessa färger särskilt har tagits fram för att ge en tredimensionell dekorativ effekt.

| — | Information om att oanvänd färg måste tas om hand av en specialist för miljövänligt bortskaffande och att oanvänd färg därför aldrig får kastas tillsammans med hushållssoporna. Information om att de lokala myndigheterna upplyser om lämpliga former för bortskaffande av produkten. |
| --- | --- |

—

Information om att oanvänd färg måste tas om hand av en specialist för miljövänligt bortskaffande och att oanvänd färg därför aldrig får kastas tillsammans med hushållssoporna. Information om att de lokala myndigheterna upplyser om lämpliga former för bortskaffande av produkten.

| — | Rekommendationer om hur den som utför målningsarbetet lämpligen kan skydda sig. Följande (eller motsvarande) information ska finnas på eller tillhandahållas tillsammans med förpackningen:
  ”Information om varför produkten har tilldelats miljömärket Blomman, med en beskrivning av vad detta innebär, finns på webbplatsen http://ec.europa.eu/environment/ecolabel.” |
| --- | --- |

—

Rekommendationer om hur den som utför målningsarbetet lämpligen kan skydda sig. Följande (eller motsvarande) information ska finnas på eller tillhandahållas tillsammans med förpackningen:

”Information om varför produkten har tilldelats miljömärket Blomman, med en beskrivning av vad detta innebär, finns på webbplatsen http://ec.europa.eu/environment/ecolabel.”

Bedömning och kontroll: Ett prov på produktens förpackning ska lämnas in samtidigt med ansökan tillsammans med ett intyg om att detta kriterium har uppfyllts.

9.   Information på miljömärket

Ruta 2 i miljömärket ska innehålla följande text:

| — | Goda resultat vid inomhusbruk |
| --- | --- |

—

Goda resultat vid inomhusbruk

| — | Begränsad användning av farliga ämnen |
| --- | --- |

—

Begränsad användning av farliga ämnen

| — | Innehåller låga halter av lösningsmedel |
| --- | --- |

—

Innehåller låga halter av lösningsmedel

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna ett intyg om att produkten uppfyller detta krav och tillhandahålla ett prov på produktens förpackning där märket förekommer.

---

(1)  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1.

(2)  EUT L 143, 30.4.2004, s. 87.

(3)  EGT L 200, 30.7.1999, s. 1.

(4)  EGT 196, 16.8.1967, s. 1.

(5)  Den 27 juni 2007 antog Europeiska kommissionen förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar och om ändring av direktiv 67/548/EEG och förordning (EG) nr 1907/2006 [KOM(2007) 355 slutlig]. För ytterligare upplysningar om överlappningen mellan det befintliga systemet och det globala harmoniserade systemet, se bilaga VII i volym III av det antagna förslaget: http://ec.europa.eu/enterprise/reach/docs/ghs/ghs_prop_vol_iii_en.pdf

(6)  Förenta nationernas expertkommitté om transport av farligt gods och om det globala harmoniserade systemet för klassificering och märkning av kemikalier: http://www.unece.org/trans/main/dgdb/dgcomm/ac10rep.html

(7)  Se fotnot 5.

---

| 14.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 181/49 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 181/49

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 7 juli 2009

om den årliga fördelningen per medlemsstat av gemenskapens stöd enligt artikel 69.2a i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 avseende stöd för landsbygdsutveckling och ändring av kommissionens beslut 2006/636/EG

[delgivet med nr K(2009) 5307]

(2009/545/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (1) särskilt artikel 69.4, och

av följande skäl:

| (1) | Som en följd av införandet av de nya regler för modulering som fastställs i rådets förordning (EG) nr 73/2009 av den 19 januari 2009 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (2) har kommissionens beslut 2006/410/EG (3) ersatts med kommissionens beslut 2009/379/EG av den 11 maj 2009 om fastställande av belopp som enligt rådets förordningar (EG) nr 1782/2003, (EG) nr 378/2007, (EG) nr 479/2008 och (EG) nr 73/2009 görs tillgängliga för EJFLU och belopp tillgängliga för utgifter från EGFJ (4). |
| --- | --- |

(1)

Som en följd av införandet av de nya regler för modulering som fastställs i rådets förordning (EG) nr 73/2009 av den 19 januari 2009 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (2) har kommissionens beslut 2006/410/EG (3) ersatts med kommissionens beslut 2009/379/EG av den 11 maj 2009 om fastställande av belopp som enligt rådets förordningar (EG) nr 1782/2003, (EG) nr 378/2007, (EG) nr 479/2008 och (EG) nr 73/2009 görs tillgängliga för EJFLU och belopp tillgängliga för utgifter från EGFJ (4).

| (2) | Eftersom de sammanlagda åtagandebemyndigandena ökat med 600 miljoner euro respektive 420 miljoner euro för åren 2009 och 2010, enligt beslut inom ramen för överenskommelsen om den ekonomiska återhämtningsplanen, ändrades rådets beslut 2006/493/EG (5) genom rådets beslut 2009/434/EG (6). I syfte att garantera samstämmighet bör dessa belopp fördelas per medlemsstat i enlighet med gällande fördelningskriterier. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom de sammanlagda åtagandebemyndigandena ökat med 600 miljoner euro respektive 420 miljoner euro för åren 2009 och 2010, enligt beslut inom ramen för överenskommelsen om den ekonomiska återhämtningsplanen, ändrades rådets beslut 2006/493/EG (5) genom rådets beslut 2009/434/EG (6). I syfte att garantera samstämmighet bör dessa belopp fördelas per medlemsstat i enlighet med gällande fördelningskriterier.

| (3) | Efter antagandet av beslut 2009/379/EG och beslut 2009/434/EG bör de belopp som görs tillgängliga för EJFLU anpassas och beloppen bör tas med vid fördelningen per år av gemenskapens stöd för landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

(3)

Efter antagandet av beslut 2009/379/EG och beslut 2009/434/EG bör de belopp som görs tillgängliga för EJFLU anpassas och beloppen bör tas med vid fördelningen per år av gemenskapens stöd för landsbygdsutveckling.

| (4) | Kommissionens beslut 2006/636/EG av den 12 september 2006 om den årliga fördelningen per medlemsstat av gemenskapens stöd för landsbygdsutveckling under perioden 1 januari 2007–31 december 2013 (7) bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslut 2006/636/EG av den 12 september 2006 om den årliga fördelningen per medlemsstat av gemenskapens stöd för landsbygdsutveckling under perioden 1 januari 2007–31 december 2013 (7) bör ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det belopp som anges i artikel 69.2a i förordning (EG) nr 1698/2005 fördelas per år och medlemsstat i bilaga I till detta beslut.

Artikel 2

Bilagan till beslut 2006/636/EG ska ersättas med bilaga II till det här beslutet.

Artikel 3

Detta beslut ska tillämpas från och med budgetåret 2009.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdad i Bryssel den 7 juli 2009.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 277, 21.10.2005, s. 1.

1

(2)  EUT L 30, 31.1.2009, s. 16.

2

(3)  EUT L 163, 15.6.2006, s. 10.

3

(4)  EUT L 117, 12.5.2009, s. 10.

4

(5)  EUT L 195, 15.7.2006, s. 22.

5

(6)  EUT L 144, 9.6.2009, s. 25.

6

(7)  EUT L 261, 22.9.2006, s. 32.

7

---

BILAGA I

Fördelning per medlemsstat av de belopp som anges i artikel 69.2a i förordning (EG) nr 1698/2005

| (Löpande priser i EUR) |
| --- |
| | 2009 | 2010 |
| Belgien | 2 220 000 | 1 554 000 |
| Bulgarien | 19 500 000 | 13 650 000 |
| Tjeckien | 21 000 000 | 14 700 000 |
| Danmark | 1 740 000 | 1 218 000 |
| Tyskland | 50 340 000 | 35 238 000 |
| Estland | 5 340 000 | 3 738 000 |
| Irland | 15 780 000 | 11 046 000 |
| Grekland | 24 720 000 | 17 304 000 |
| Spanien | 44 880 000 | 31 416 000 |
| Frankrike | 35 520 000 | 24 864 000 |
| Italien | 56 520 000 | 39 564 000 |
| Cypern | 1 200 000 | 840 000 |
| Lettland | 7 800 000 | 5 460 000 |
| Litauen | 13 020 000 | 9 114 000 |
| Luxemburg | 600 000 | 420 000 |
| Ungern | 28 440 000 | 19 908 000 |
| Malta | 600 000 | 420 000 |
| Nederländerna | 2 280 000 | 1 596 000 |
| Österrike | 27 180 000 | 19 026 000 |
| Polen | 98 700 000 | 69 090 000 |
| Portugal | 26 940 000 | 18 858 000 |
| Rumänien | 59 820 000 | 41 874 000 |
| Slovenien | 6 780 000 | 4 746 000 |
| Slovakien | 14 700 000 | 10 290 000 |
| Finland | 14 580 000 | 10 206 000 |
| Sverige | 12 420 000 | 8 694 000 |
| Förenade kungariket | 7 380 000 | 5 166 000 |
| Summa | 600 000 000 | 420 000 000 |

(Löpande priser i EUR)

2009

2010

Belgien

2 220 000

1 554 000

Bulgarien

19 500 000

13 650 000

Tjeckien

21 000 000

14 700 000

Danmark

1 740 000

1 218 000

Tyskland

50 340 000

35 238 000

Estland

5 340 000

3 738 000

Irland

15 780 000

11 046 000

Grekland

24 720 000

17 304 000

Spanien

44 880 000

31 416 000

Frankrike

35 520 000

24 864 000

Italien

56 520 000

39 564 000

Cypern

1 200 000

840 000

Lettland

7 800 000

5 460 000

Litauen

13 020 000

9 114 000

Luxemburg

600 000

420 000

Ungern

28 440 000

19 908 000

Malta

600 000

420 000

Nederländerna

2 280 000

1 596 000

Österrike

27 180 000

19 026 000

Polen

98 700 000

69 090 000

Portugal

26 940 000

18 858 000

Rumänien

59 820 000

41 874 000

Slovenien

6 780 000

4 746 000

Slovakien

14 700 000

10 290 000

Finland

14 580 000

10 206 000

Sverige

12 420 000

8 694 000

Förenade kungariket

7 380 000

5 166 000

Summa

600 000 000

420 000 000

---

BILAGA II

”BILAGA

Fördelning per medlemsstat av gemenskapens stöd för landsbygdsutveckling 2007–2013

| (Löpande priser i EUR) |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Totalt 2007–2013 | Lägsta belopp till de regioner som omfattas av konvergensmålet, (totalt) |
| Belgien | 63 991 299 | 63 957 784 | 62 458 083 | 70 637 509 | 73 167 519 | 75 495 480 | 77 776 632 | 487 484 306 | 40 744 223 |
| Bulgarien (1) | 244 055 793 | 337 144 772 | 456 843 751 | 412 748 664 | 398 058 913 | 397 696 922 | 395 699 781 | 2 642 248 596 | 692 192 783 |
| Tjeckien | 396 623 321 | 392 638 892 | 409 036 387 | 415 632 774 | 406 640 636 | 412 672 094 | 424 262 250 | 2 857 506 354 | 1 635 417 906 |
| Danmark | 62 592 573 | 66 344 571 | 67 411 254 | 85 052 762 | 91 231 467 | 98 797 618 | 106 488 551 | 577 918 796 | 0 |
| Tyskland | 1 184 995 564 | 1 186 941 705 | 1 202 865 574 | 1 311 256 553 | 1 322 959 200 | 1 355 761 509 | 1 387 114 950 | 8 951 895 055 | 3 174 037 771 |
| Estland | 95 608 462 | 95 569 377 | 101 036 594 | 104 667 353 | 104 639 066 | 108 913 401 | 113 302 602 | 723 736 855 | 387 221 654 |
| Irland | 373 683 516 | 355 014 220 | 346 851 422 | 363 518 252 | 351 698 528 | 352 271 063 | 351 503 589 | 2 494 540 590 | 0 |
| Grekland | 461 376 206 | 463 470 078 | 482 113 090 | 492 922 509 | 665 568 186 | 669 030 398 | 671 747 957 | 3 906 228 424 | 1 905 697 195 |
| Spanien | 286 654 092 | 1 277 647 305 | 1 320 830 901 | 1 400 090 047 | 1 227 613 000 | 1 255 978 191 | 1 284 264 263 | 8 053 077 799 | 3 178 127 204 |
| Frankrike | 931 041 833 | 942 359 146 | 947 341 939 | 1 091 752 155 | 1 169 090 147 | 1 223 917 557 | 1 278 994 332 | 7 584 497 109 | 568 263 981 |
| Italien | 1 142 143 461 | 1 135 428 298 | 1 183 870 921 | 1 256 577 236 | 1 403 606 589 | 1 422 949 382 | 1 441 205 996 | 8 985 781 883 | 3 341 091 825 |
| Cypern | 26 704 860 | 24 772 842 | 23 949 762 | 23 911 507 | 22 402 714 | 21 783 947 | 21 037 942 | 164 563 574 | 0 |
| Lettland | 152 867 493 | 147 768 241 | 150 342 483 | 153 226 381 | 148 781 700 | 150 188 774 | 151 198 432 | 1 054 373 504 | 327 682 815 |
| Litauen | 260 974 835 | 248 836 020 | 249 948 998 | 253 855 536 | 248 002 433 | 250 278 098 | 253 898 173 | 1 765 794 093 | 679 189 192 |
| Luxemburg | 14 421 997 | 13 661 411 | 13 255 487 | 13 838 190 | 13 287 289 | 13 281 368 | 13 212 084 | 94 957 826 | 0 |
| Ungern | 570 811 818 | 537 525 661 | 527 075 432 | 529 160 494 | 547 603 625 | 563 304 619 | 584 609 743 | 3 860 091 392 | 2 496 094 593 |
| Malta | 12 434 359 | 11 527 788 | 11 256 597 | 10 964 212 | 10 347 884 | 10 459 190 | 10 663 325 | 77 653 355 | 18 077 067 |
| Nederländerna | 70 536 869 | 72 638 338 | 73 671 337 | 87 111 293 | 90 406 648 | 96 082 449 | 102 750 233 | 593 197 167 | 0 |
| Österrike | 628 154 610 | 594 709 669 | 580 732 057 | 586 983 505 | 556 070 574 | 545 968 629 | 532 956 948 | 4 025 575 992 | 31 938 190 |
| Polen | 1 989 717 841 | 1 932 933 351 | 1 971 439 817 | 1 935 872 838 | 1 860 573 543 | 1 857 244 519 | 1 851 146 247 | 13 398 928 156 | 6 997 976 121 |
| Portugal | 560 524 173 | 562 491 944 | 584 180 154 | 625 419 895 | 611 642 601 | 611 692 105 | 610 872 156 | 4 166 823 028 | 2 180 735 857 |
| Rumänien (2) | 0 | 1 146 687 683 | 1 502 691 530 | 1 401 644 651 | 1 357 854 634 | 1 359 146 997 | 1 356 173 250 | 8 124 198 745 | 1 995 991 720 |
| Slovenien | 149 549 387 | 139 868 094 | 136 508 049 | 134 100 946 | 124 076 091 | 118 858 866 | 113 031 296 | 915 992 729 | 287 815 759 |
| Slovakien | 303 163 265 | 286 531 906 | 282 749 256 | 266 600 239 | 263 028 387 | 275 025 447 | 319 809 578 | 1 996 908 078 | 1 106 011 592 |
| Finland | 335 121 543 | 316 143 440 | 308 265 407 | 313 973 134 | 298 490 092 | 294 408 238 | 288 617 053 | 2 155 018 907 | 0 |
| Sverige | 292 133 703 | 277 225 207 | 270 816 031 | 280 491 463 | 269 775 513 | 268 860 755 | 266 759 282 | 1 926 061 954 | 0 |
| Förenade kungariket | 263 996 373 | 645 001 582 | 706 122 271 | 746 326 084 | 748 994 332 | 752 455 626 | 749 224 152 | 4 612 120 420 | 188 337 515 |
| Summa | 10 873 879 246 | 13 274 839 325 | 13 973 664 584 | 14 368 336 182 | 14 385 611 311 | 14 562 523 242 | 14 758 320 797 | 96 197 174 687 | 31 232 644 963 |

(Löpande priser i EUR)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Totalt 2007–2013

Lägsta belopp till de regioner som omfattas av konvergensmålet, (totalt)

Belgien

63 991 299

63 957 784

62 458 083

70 637 509

73 167 519

75 495 480

77 776 632

487 484 306

40 744 223

Bulgarien (1)

244 055 793

337 144 772

456 843 751

412 748 664

398 058 913

397 696 922

395 699 781

2 642 248 596

692 192 783

Tjeckien

396 623 321

392 638 892

409 036 387

415 632 774

406 640 636

412 672 094

424 262 250

2 857 506 354

1 635 417 906

Danmark

62 592 573

66 344 571

67 411 254

85 052 762

91 231 467

98 797 618

106 488 551

577 918 796

0

Tyskland

1 184 995 564

1 186 941 705

1 202 865 574

1 311 256 553

1 322 959 200

1 355 761 509

1 387 114 950

8 951 895 055

3 174 037 771

Estland

95 608 462

95 569 377

101 036 594

104 667 353

104 639 066

108 913 401

113 302 602

723 736 855

387 221 654

Irland

373 683 516

355 014 220

346 851 422

363 518 252

351 698 528

352 271 063

351 503 589

2 494 540 590

0

Grekland

461 376 206

463 470 078

482 113 090

492 922 509

665 568 186

669 030 398

671 747 957

3 906 228 424

1 905 697 195

Spanien

286 654 092

1 277 647 305

1 320 830 901

1 400 090 047

1 227 613 000

1 255 978 191

1 284 264 263

8 053 077 799

3 178 127 204

Frankrike

931 041 833

942 359 146

947 341 939

1 091 752 155

1 169 090 147

1 223 917 557

1 278 994 332

7 584 497 109

568 263 981

Italien

1 142 143 461

1 135 428 298

1 183 870 921

1 256 577 236

1 403 606 589

1 422 949 382

1 441 205 996

8 985 781 883

3 341 091 825

Cypern

26 704 860

24 772 842

23 949 762

23 911 507

22 402 714

21 783 947

21 037 942

164 563 574

0

Lettland

152 867 493

147 768 241

150 342 483

153 226 381

148 781 700

150 188 774

151 198 432

1 054 373 504

327 682 815

Litauen

260 974 835

248 836 020

249 948 998

253 855 536

248 002 433

250 278 098

253 898 173

1 765 794 093

679 189 192

Luxemburg

14 421 997

13 661 411

13 255 487

13 838 190

13 287 289

13 281 368

13 212 084

94 957 826

0

Ungern

570 811 818

537 525 661

527 075 432

529 160 494

547 603 625

563 304 619

584 609 743

3 860 091 392

2 496 094 593

Malta

12 434 359

11 527 788

11 256 597

10 964 212

10 347 884

10 459 190

10 663 325

77 653 355

18 077 067

Nederländerna

70 536 869

72 638 338

73 671 337

87 111 293

90 406 648

96 082 449

102 750 233

593 197 167

0

Österrike

628 154 610

594 709 669

580 732 057

586 983 505

556 070 574

545 968 629

532 956 948

4 025 575 992

31 938 190

Polen

1 989 717 841

1 932 933 351

1 971 439 817

1 935 872 838

1 860 573 543

1 857 244 519

1 851 146 247

13 398 928 156

6 997 976 121

Portugal

560 524 173

562 491 944

584 180 154

625 419 895

611 642 601

611 692 105

610 872 156

4 166 823 028

2 180 735 857

Rumänien (2)

0

1 146 687 683

1 502 691 530

1 401 644 651

1 357 854 634

1 359 146 997

1 356 173 250

8 124 198 745

1 995 991 720

Slovenien

149 549 387

139 868 094

136 508 049

134 100 946

124 076 091

118 858 866

113 031 296

915 992 729

287 815 759

Slovakien

303 163 265

286 531 906

282 749 256

266 600 239

263 028 387

275 025 447

319 809 578

1 996 908 078

1 106 011 592

Finland

335 121 543

316 143 440

308 265 407

313 973 134

298 490 092

294 408 238

288 617 053

2 155 018 907

0

Sverige

292 133 703

277 225 207

270 816 031

280 491 463

269 775 513

268 860 755

266 759 282

1 926 061 954

0

Förenade kungariket

263 996 373

645 001 582

706 122 271

746 326 084

748 994 332

752 455 626

749 224 152

4 612 120 420

188 337 515

Summa

10 873 879 246

13 274 839 325

13 973 664 584

14 368 336 182

14 385 611 311

14 562 523 242

14 758 320 797

96 197 174 687

31 232 644 963

---

(1)  För åren 2007, 2008 och 2009 uppgår garantidelen av stödet till 193 715 561 euro, 263 453 163 euro respektive 337 004 104 euro.

1

(2)  För åren 2007, 2008 och 2009 uppgår garantidelen av stödet till 610 786 223 euro, 831 389 081 euro respektive 1 058 369 098 euro.”

2

---

| 14.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 181/53 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 181/53

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 8 juli 2009

om medgivande av undantag från Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster när det gäller prospektering och exploatering av olje- och gasfyndigheter i Nederländerna

[delgivet med nr K(2009) 5381]

(Endast den nederländska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2009/546/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (1), särskilt artikel 30.5 och 30.6,

med beaktande av den ansökan som Nederlandse Aardolie Maatschappij B.V. (nedan kallat NAM) lämnat in per e-post den 26 februari 2009,

efter samråd med rådgivande kommittén för offentlig upphandling, och

av följande skäl:

I.   BAKGRUND

| (1) | Genom kommissionens beslut 93/676/EG (2) tilläts de upphandlande enheter som prospekterar eller exploaterar olje- eller gasfyndigheter i Nederländerna att tillämpa en alternativ ordning i stället för den gängse uppsättning regler som föreskrivs i det vid den tidpunkten gällande direktivet. Den alternativa ordningen medförde vissa skyldigheter avseende statistik och iakttagandet av principerna om icke-diskriminering och konkurrensutsatt upphandling när de handlar upp varor, byggentreprenader och tjänster, särskilt när det gäller de upplysningar som enheten ska lämna till ekonomiska aktörerna om planerade upphandlingar. Genom artikel 27 i direktiv 2004/17/EG, som ersätter det tidigare direktivet fastställs, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 30 i det direktivet, att beslutet fortsätter att gälla. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens beslut 93/676/EG (2) tilläts de upphandlande enheter som prospekterar eller exploaterar olje- eller gasfyndigheter i Nederländerna att tillämpa en alternativ ordning i stället för den gängse uppsättning regler som föreskrivs i det vid den tidpunkten gällande direktivet. Den alternativa ordningen medförde vissa skyldigheter avseende statistik och iakttagandet av principerna om icke-diskriminering och konkurrensutsatt upphandling när de handlar upp varor, byggentreprenader och tjänster, särskilt när det gäller de upplysningar som enheten ska lämna till ekonomiska aktörerna om planerade upphandlingar. Genom artikel 27 i direktiv 2004/17/EG, som ersätter det tidigare direktivet fastställs, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 30 i det direktivet, att beslutet fortsätter att gälla.

| (2) | Den 26 februari 2009 lämnade NAM en ansökan per e-post till kommissionen i enlighet med artikel 30.5 i direktiv 2004/17/EG. I enlighet med artikel 30.5 första stycket upplyste kommissionen de nederländska myndigheterna om denna ansökan i en skrivelse av den 5 mars 2009, som de nederländska myndigheterna besvarade per e-post den 26 mars 2009. I ett e-postmeddelande av 9 mars 2009 begärde kommissionen dessutom kompletterande upplysningar från NAM, som denna överlämnade i ett e-postmeddelande den 23 mars 2009. |
| --- | --- |

(2)

Den 26 februari 2009 lämnade NAM en ansökan per e-post till kommissionen i enlighet med artikel 30.5 i direktiv 2004/17/EG. I enlighet med artikel 30.5 första stycket upplyste kommissionen de nederländska myndigheterna om denna ansökan i en skrivelse av den 5 mars 2009, som de nederländska myndigheterna besvarade per e-post den 26 mars 2009. I ett e-postmeddelande av 9 mars 2009 begärde kommissionen dessutom kompletterande upplysningar från NAM, som denna överlämnade i ett e-postmeddelande den 23 mars 2009.

| (3) | Den ansökan som NAM lämnat in gäller prospektering och exploatering av olje- och gasfyndigheter i Nederländerna. I enlighet med tidigare beslut som kommissionen fattat i fråga om företagssammanslagningar (3) redogörs i ansökan för tre enskilda områden inom vilka NAM är verksamt.






  a) | olje- och gasprospektering, |
| --- | --- | --- |

(3)

Den ansökan som NAM lämnat in gäller prospektering och exploatering av olje- och gasfyndigheter i Nederländerna. I enlighet med tidigare beslut som kommissionen fattat i fråga om företagssammanslagningar (3) redogörs i ansökan för tre enskilda områden inom vilka NAM är verksamt.

a)

olje- och gasprospektering,

| b) | produktion av olja, och |
| --- | --- |

b)

produktion av olja, och

| c) | produktion av gas. |
| --- | --- |

c)

produktion av gas.

Vid tillämpningen av detta beslut menas med produktion även utveckling, dvs. uppbyggnad av erforderlig infrastruktur för framtida produktion (oljeplattformar, pipelines, terminaler osv.), vilket är i enlighet med ovan nämnda kommissionsbeslut.

II.   RÄTTSLIG RAM

| (4) | Enligt artikel 30 i direktiv 2004/17/EG ska kontrakt som syftar till att medge utförandet av en verksamhet som direktivet är tillämpligt på, inte omfattas av direktivet om den aktuella verksamheten i den medlemsstat där den utövas är direkt konkurrensutsatt på marknader med fritt tillträde. Bedömningen av om en verksamhet är direkt konkurrensutsatt ska grunda sig på objektiva kriterier med beaktande av de speciella omständigheterna i den berörda sektorn. Tillträdet till marknaden betraktas som fritt om medlemsstaten har genomfört och tillämpar de relevanta bestämmelser i gemenskapsrätten genom vilka en viss sektor eller en del av en sådan konkurrensutsätts. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 30 i direktiv 2004/17/EG ska kontrakt som syftar till att medge utförandet av en verksamhet som direktivet är tillämpligt på, inte omfattas av direktivet om den aktuella verksamheten i den medlemsstat där den utövas är direkt konkurrensutsatt på marknader med fritt tillträde. Bedömningen av om en verksamhet är direkt konkurrensutsatt ska grunda sig på objektiva kriterier med beaktande av de speciella omständigheterna i den berörda sektorn. Tillträdet till marknaden betraktas som fritt om medlemsstaten har genomfört och tillämpar de relevanta bestämmelser i gemenskapsrätten genom vilka en viss sektor eller en del av en sådan konkurrensutsätts.

| (5) | Eftersom Nederländerna har genomfört Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG av den 30 maj 1994 om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten (4), bör tillträdet till marknaden inte anses vara begränsat i enlighet med första stycket i artikel 30.3 i direktiv 2004/17/EG. Den direkta konkurrensutsättningen inom en specifik marknad bör bedömas på grundval av olika indikatorer varav ingen i sig är utslagsgivande. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom Nederländerna har genomfört Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG av den 30 maj 1994 om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten (4), bör tillträdet till marknaden inte anses vara begränsat i enlighet med första stycket i artikel 30.3 i direktiv 2004/17/EG. Den direkta konkurrensutsättningen inom en specifik marknad bör bedömas på grundval av olika indikatorer varav ingen i sig är utslagsgivande.

| (6) | När det gäller de marknader som berörs av detta beslut utgör de viktigaste aktörernas marknadsandelar på en viss given marknad ett kriterium som bör beaktas. Ett annat kriterium är koncentrationsgraden på dessa marknader. Eftersom situationen skiljer sig åt mellan de olika verksamhetsområden som berörs av detta beslut bör man vid granskningen av konkurrensläget ta hänsyn till varje enskild marknads särskilda situation. |
| --- | --- |

(6)

När det gäller de marknader som berörs av detta beslut utgör de viktigaste aktörernas marknadsandelar på en viss given marknad ett kriterium som bör beaktas. Ett annat kriterium är koncentrationsgraden på dessa marknader. Eftersom situationen skiljer sig åt mellan de olika verksamhetsområden som berörs av detta beslut bör man vid granskningen av konkurrensläget ta hänsyn till varje enskild marknads särskilda situation.

| (7) | Detta beslut påverkar inte tillämpningen av konkurrensreglerna. |
| --- | --- |

(7)

Detta beslut påverkar inte tillämpningen av konkurrensreglerna.

III.   BEDÖMNING

| (8) | Vart och ett av de tre verksamhetsområden som är föremål för denna ansökan (prospektering av olje- och gasfyndigheter, produktion av olja och produktion av gas) ansågs i de tidigare kommissionsbeslut som avses i skäl 3 utgöra separata produktmarknader De ska därför prövas separat. |
| --- | --- |

(8)

Vart och ett av de tre verksamhetsområden som är föremål för denna ansökan (prospektering av olje- och gasfyndigheter, produktion av olja och produktion av gas) ansågs i de tidigare kommissionsbeslut som avses i skäl 3 utgöra separata produktmarknader De ska därför prövas separat.

| (9) | Enligt kommissionens praxis (5) utgör prospektering av olje- och gasfyndigheter en enda produktmarknad eftersom det är omöjligt att initialt fastställa huruvida prospekteringen kommer att resultera i en olje- eller gasfyndighet. Det har vidare fastställs enligt samma sedan länge tillämpade kommissionspraxis att den geografiska omfattning av denna marknad är global. |
| --- | --- |

(9)

Enligt kommissionens praxis (5) utgör prospektering av olje- och gasfyndigheter en enda produktmarknad eftersom det är omöjligt att initialt fastställa huruvida prospekteringen kommer att resultera i en olje- eller gasfyndighet. Det har vidare fastställs enligt samma sedan länge tillämpade kommissionspraxis att den geografiska omfattning av denna marknad är global.

| (10) | Det finns tre olika sätt att mäta de marknadsandelar som innehas av de aktörer som aktivt bedriver prospekteringsverksamhet: investeringar, bevisade och sannolika reserver och förväntad produktion. Man har tidvis övervägt att använda investeringar som en parameter för att fastställa aktörers andelar på prospekteringsmarknaden (6). Denna metod har dock visat sig vara olämplig bland annat beroende på de stora skillnaderna i nivån på de erforderliga investeringarna i olika geografiska områden. Det krävs exempelvis större investeringar för att prospektera olja och gas i Nordsjön än för prospektering i bland annat Mellanöstern. Två andra parametrar har dock använts för att fastställa ekonomiska aktörers marknadsandelar inom denna sektor: deras andel i bevisade och sannolika reserver och förväntad produktion (7). |
| --- | --- |

(10)

Det finns tre olika sätt att mäta de marknadsandelar som innehas av de aktörer som aktivt bedriver prospekteringsverksamhet: investeringar, bevisade och sannolika reserver och förväntad produktion. Man har tidvis övervägt att använda investeringar som en parameter för att fastställa aktörers andelar på prospekteringsmarknaden (6). Denna metod har dock visat sig vara olämplig bland annat beroende på de stora skillnaderna i nivån på de erforderliga investeringarna i olika geografiska områden. Det krävs exempelvis större investeringar för att prospektera olja och gas i Nordsjön än för prospektering i bland annat Mellanöstern. Två andra parametrar har dock använts för att fastställa ekonomiska aktörers marknadsandelar inom denna sektor: deras andel i bevisade och sannolika reserver och förväntad produktion (7).

| (11) | Enligt uppgift (8) uppgick de sammanlagda globala bevisade olje- och gasreserverna den 31 december 2007 till totalt 378,6 miljarder kubikmeter oljeekvivalenter (nedan Sm3 oljeekvivalenter). Den 1 januari 2008 uppgick den totala bevisade olje- och gasreserven i Nederländerna till cirka 1,426 miljarder Sm3 oljeekvivalenter (9), vilket motsvarar något mer än 3,7 ‰. NAM:s andel är ännu mindre. NAM:s marknadsandel skulle, enligt uppgifter, också betraktas som försumbar om den förväntade produktionen skulle användas som måttstock. NAM:s nuvarande oljeproduktion på 0,04 miljoner fat olja per dag förväntas att stiga till 0,06 miljoner fat per dag genom att produktionsmöjligheterna vid oljefältet i Schoonebeek i östra Nederländerna kommer att användas fullt ut. Denna siffra måste dock jämföras med en global oljeproduktion på 81 533 miljoner fat olja per dag och således utgör dess andel ungefär 0,7 ‰. Med hänsyn till den höga koncentrationen på prospekteringsmarknaden som, vid sidan av statligt ägda företagen, kännetecknas av tre internationella vertikalt integrerade privata aktörer kallade de ”superstora” (BP, ExxonMobil och Shell) och ett antal ”stora” bör dessa faktorer ses som en indikator för verksamhet som är konkurrensutsatt. |
| --- | --- |

(11)

Enligt uppgift (8) uppgick de sammanlagda globala bevisade olje- och gasreserverna den 31 december 2007 till totalt 378,6 miljarder kubikmeter oljeekvivalenter (nedan Sm3 oljeekvivalenter). Den 1 januari 2008 uppgick den totala bevisade olje- och gasreserven i Nederländerna till cirka 1,426 miljarder Sm3 oljeekvivalenter (9), vilket motsvarar något mer än 3,7 ‰. NAM:s andel är ännu mindre. NAM:s marknadsandel skulle, enligt uppgifter, också betraktas som försumbar om den förväntade produktionen skulle användas som måttstock. NAM:s nuvarande oljeproduktion på 0,04 miljoner fat olja per dag förväntas att stiga till 0,06 miljoner fat per dag genom att produktionsmöjligheterna vid oljefältet i Schoonebeek i östra Nederländerna kommer att användas fullt ut. Denna siffra måste dock jämföras med en global oljeproduktion på 81 533 miljoner fat olja per dag och således utgör dess andel ungefär 0,7 ‰. Med hänsyn till den höga koncentrationen på prospekteringsmarknaden som, vid sidan av statligt ägda företagen, kännetecknas av tre internationella vertikalt integrerade privata aktörer kallade de ”superstora” (BP, ExxonMobil och Shell) och ett antal ”stora” bör dessa faktorer ses som en indikator för verksamhet som är konkurrensutsatt.

| (12) | Enligt etablerad kommissionspraxis (10) utgör utbyggnad och produktion av (rå)olja en separat produktmarknad med global geografisk spännvidd. Enligt uppgift (11) uppgick 2007 den totala globala oljeproduktionen till 81 533 miljoner fat olja per dag. Samma år producerade NAM totalt 0,04 miljoner fat olja per dag, motsvarande en marknadsandel på 0,49 ‰. Med hänsyn till den höga koncentrationen på marknaden för råoljeproduktion, som vid sidan av statligt ägda företag, kännetecknas av tre internationella vertikalt integrerade privata aktörer kallade de ”superstora” (BP, ExxonMobil och Shell), vars respektive andelar av oljeproduktionen 2007, enligt tillgängliga uppgifter, uppgick till 3,08 %, 2,32 % och 2,96 % samt ett antal ”stora” (12), bör de dessa faktorer ses som en indikator för verksamhet som är konkurrensutsatt. |
| --- | --- |

(12)

Enligt etablerad kommissionspraxis (10) utgör utbyggnad och produktion av (rå)olja en separat produktmarknad med global geografisk spännvidd. Enligt uppgift (11) uppgick 2007 den totala globala oljeproduktionen till 81 533 miljoner fat olja per dag. Samma år producerade NAM totalt 0,04 miljoner fat olja per dag, motsvarande en marknadsandel på 0,49 ‰. Med hänsyn till den höga koncentrationen på marknaden för råoljeproduktion, som vid sidan av statligt ägda företag, kännetecknas av tre internationella vertikalt integrerade privata aktörer kallade de ”superstora” (BP, ExxonMobil och Shell), vars respektive andelar av oljeproduktionen 2007, enligt tillgängliga uppgifter, uppgick till 3,08 %, 2,32 % och 2,96 % samt ett antal ”stora” (12), bör de dessa faktorer ses som en indikator för verksamhet som är konkurrensutsatt.

| (13) | I ett tidigare kommissionsbeslut (13) om leverans i senare led av gas till slutanvändare har man gjort åtskillnad mellan gas med lågt värmevärde och gas med högt värmevärde. Kommissionen har även diskuterat huruvida man bör göra åtskillnad mellan flytande naturgas (LNG) och gas transporterad i pipeline (14). I ett senare kommissionsbeslut (15) som bland annat rör utbyggnad och produktion av gas lämnas dock frågan obesvarad huruvida det, med avseende på beslutet, finns separata marknader för gas med lågt värmevärde, gas med högt värmevärde och flytande gas eftersom detta, oavsett vilken definition man tillämpar, inte har någon betydelse för den slutgiltiga utvärderingen. Denna fråga kan även lämnas obesvarad i detta beslut av följande skäl:






  — | NAM producerar inte flytande gas (LNG), |
| --- | --- | --- |

(13)

I ett tidigare kommissionsbeslut (13) om leverans i senare led av gas till slutanvändare har man gjort åtskillnad mellan gas med lågt värmevärde och gas med högt värmevärde. Kommissionen har även diskuterat huruvida man bör göra åtskillnad mellan flytande naturgas (LNG) och gas transporterad i pipeline (14). I ett senare kommissionsbeslut (15) som bland annat rör utbyggnad och produktion av gas lämnas dock frågan obesvarad huruvida det, med avseende på beslutet, finns separata marknader för gas med lågt värmevärde, gas med högt värmevärde och flytande gas eftersom detta, oavsett vilken definition man tillämpar, inte har någon betydelse för den slutgiltiga utvärderingen. Denna fråga kan även lämnas obesvarad i detta beslut av följande skäl:

—

NAM producerar inte flytande gas (LNG),

| — | NAM är endast verksamt i Nederländerna, där spotmarknaden för gas, Title Transfer Facility, (TTF), från och med den 1 juli 2008 inte längre gör åtskillnad mellan gas med lågt värmevärde och gas med högt värmevärde. Vidare har Gas Transport Services (den nederländska gasnätleverantören) full kontroll över kvalitetskonvertering. Följaktligen behöver gasleverantörer inte boka någon konverteringskapacitet. |
| --- | --- |

—

NAM är endast verksamt i Nederländerna, där spotmarknaden för gas, Title Transfer Facility, (TTF), från och med den 1 juli 2008 inte längre gör åtskillnad mellan gas med lågt värmevärde och gas med högt värmevärde. Vidare har Gas Transport Services (den nederländska gasnätleverantören) full kontroll över kvalitetskonvertering. Följaktligen behöver gasleverantörer inte boka någon konverteringskapacitet.

| (14) | Gasmarknaden kan således när det gäller detta beslut totalt sett betraktas som relevant produktmarknad utan att det görs åtskillnad mellan gas med lågt värmevärde, gas med högt värmevärde och flytande gas. När det gäller den geografiska marknaden har man i tidigare kommissionsbeslut (16) ansett att denna omfattas av det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och eventuellt Ryssland och Algeriet. |
| --- | --- |

(14)

Gasmarknaden kan således när det gäller detta beslut totalt sett betraktas som relevant produktmarknad utan att det görs åtskillnad mellan gas med lågt värmevärde, gas med högt värmevärde och flytande gas. När det gäller den geografiska marknaden har man i tidigare kommissionsbeslut (16) ansett att denna omfattas av det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och eventuellt Ryssland och Algeriet.

| (15) | Den totala gasproduktionen i EU uppgick enligt uppgift (17) till 191,9 miljarder Sm3 2007 medan gasproduktionen i EES uppgick till 281,6 miljarder Sm3 under samma period. NAM:s produktion 2007 uppgick till 50 miljarder Sm3, vilket motsvarar en marknadsandel på 17,76 %. Produktionen i Ryssland och Algeriet uppgick 2007 till 607,4 miljarder Sm3 respektive 83,0 miljarder Sm3. Den totala produktionen i EES plus Ryssland och Algeriet uppgick således till totalt 972 miljarder Sm3 varav NAM:s andel utgjordes av 5,14 %. Med hänsyn till den höga koncentrationen på marknaden för gasproduktion, som kännetecknas av tre ”superstora” (BP, ExxonMobil och Shell), och ett antal andra ”stora” som det ryska Gazprom, bör de dessa faktorer ses som en indikator för verksamhet som är direkt konkurrensutsatt. |
| --- | --- |

(15)

Den totala gasproduktionen i EU uppgick enligt uppgift (17) till 191,9 miljarder Sm3 2007 medan gasproduktionen i EES uppgick till 281,6 miljarder Sm3 under samma period. NAM:s produktion 2007 uppgick till 50 miljarder Sm3, vilket motsvarar en marknadsandel på 17,76 %. Produktionen i Ryssland och Algeriet uppgick 2007 till 607,4 miljarder Sm3 respektive 83,0 miljarder Sm3. Den totala produktionen i EES plus Ryssland och Algeriet uppgick således till totalt 972 miljarder Sm3 varav NAM:s andel utgjordes av 5,14 %. Med hänsyn till den höga koncentrationen på marknaden för gasproduktion, som kännetecknas av tre ”superstora” (BP, ExxonMobil och Shell), och ett antal andra ”stora” som det ryska Gazprom, bör de dessa faktorer ses som en indikator för verksamhet som är direkt konkurrensutsatt.

IV.   SLUTSATSER

| (16) | Med tanke på de omständigheter som granskats i skälen 3–15 bör villkoren för direkt konkurrensutsatthet enligt artikel 30.1 i direktiv 2004/17/EG anses vara uppfyllda när det gäller följande tjänster i Nederländerna:






  a) | olje- och gasprospektering, |
| --- | --- | --- |

(16)

Med tanke på de omständigheter som granskats i skälen 3–15 bör villkoren för direkt konkurrensutsatthet enligt artikel 30.1 i direktiv 2004/17/EG anses vara uppfyllda när det gäller följande tjänster i Nederländerna:

a)

olje- och gasprospektering,

| b) | produktion av olja, och |
| --- | --- |

b)

produktion av olja, och

| c) | produktion av naturgas. |
| --- | --- |

c)

produktion av naturgas.

| (17) | Eftersom obegränsat tillträde till marknaden anses föreligga bör direktiv 2004/17/EG inte gälla när avtalsparter utfärdar avtal för tjänster enligt a–c i skäl 16, som utförs i Nederländerna, och inte heller om projekttävlingar organiseras för sådan verksamhet i Nederländerna. |
| --- | --- |

(17)

Eftersom obegränsat tillträde till marknaden anses föreligga bör direktiv 2004/17/EG inte gälla när avtalsparter utfärdar avtal för tjänster enligt a–c i skäl 16, som utförs i Nederländerna, och inte heller om projekttävlingar organiseras för sådan verksamhet i Nederländerna.

| (18) | Detta beslut grundar sig på den rättsliga och faktiska situationen i februari till mars 2009 sådan den ter sig i ljuset av de uppgifter som lämnats av NAM och Konungariket Nederländerna. Beslutet kan komma att ändras om betydande förändringar i den rättsliga och faktiska situationen skulle medföra att villkoren för tillämpning av artikel 30.1 i direktiv 2004/17/EG inte längre är uppfyllda. |
| --- | --- |

(18)

Detta beslut grundar sig på den rättsliga och faktiska situationen i februari till mars 2009 sådan den ter sig i ljuset av de uppgifter som lämnats av NAM och Konungariket Nederländerna. Beslutet kan komma att ändras om betydande förändringar i den rättsliga och faktiska situationen skulle medföra att villkoren för tillämpning av artikel 30.1 i direktiv 2004/17/EG inte längre är uppfyllda.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 2004/17/EG ska inte omfatta avtal som ingås av avtalsparter och som avser genomförandet av följande verksamheter i Nederländerna:

| a) | olje- och gasprospektering, |
| --- | --- |

a)

olje- och gasprospektering,

| b) | produktion av olja, och |
| --- | --- |

b)

produktion av olja, och

| c) | produktion av naturgas. |
| --- | --- |

c)

produktion av naturgas.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Nederländerna.

Utfärdat i Bryssel den 8 juli 2009.

På kommissionens vägnar

Charlie McCREEVY

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 134, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  Kommissionens beslut 93/676/EG av den 10 december 1993 om att utnyttjande av ett geografiskt område i syfte att undersöka förekomsten av eller utvinna olja eller gas inte i Nederländerna utgör en av de verksamheter som anges i artikel 2.2 b i i rådets direktiv 90/531/EEG och att enheter som bedriver sådan verksamhet inte i Nederländerna ska anses åtnjuta särskilda rättigheter eller ensamrätt enligt artikel 2.3 b i samma direktiv, EGT L 316, 17.12.1993, s. 41.

2

(3)  Se kommissionens beslut 2004/284/EG av den 29 september 1999 om att förklara en koncentration förenlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalet (ärende nr IV/M.1383 – Exxon/Mobil) och senare beslut som kommissionens beslut av den 3 maj 2007 om att förklara en företagskoncentration förenlig med den gemensamma marknaden (ärende nr COMP/M.4545 - STATOIL/HYDRO) i enlighet med rådets förordning (EG) nr 139/2004.

3

(4)  EGT L 79, 29.3.1996, s. 30.

4

(5)  Se framför allt beslutet i ärendet Exxon/Mobil och ett senare ärende, nämligen: kommissionens beslut av den 19 november 2007 om att förklara en företagskoncentration förenlig med den gemensamma marknaden (ärende nr COMP/M.4934 - KAZMUNAIGAZ/ROMPETROL) enlighet med förordning (EG) nr 139/2004.

5

(6)  Se beslutet i ärendet Exxon/Mobil (punkterna 23–24).

6

(7)  Se beslutet i ärendet Exxon/Mobil (punkterna 25 och 27).

7

(8)  Se de uppgifter och källor som nämns i punkt 5.2.1, framför allt BP Statistical Review of World Energy, juni 2008, bilagan.

8

BP Statistical Review of World Energy

(9)  Det vill säga 1 390 miljarder Sm3 gas, vilket motsvarar 1 390 miljoner Sm3 oljeekvivalenter, och 36,6 miljoner Sm3 olja, vilket totalt blir 1 426 600 000 Sm3..

9

3

3

3

3

(10)  Se framför allt beslutet i ärendet Exxon/Mobil och ett senare beslut: kommissionens beslut av den 19 november 2007 om att förklara en företagskoncentration förenlig med den gemensamma marknaden (ärende nr COMP/M.4934 - KAZMUNAIGAZ/ROMPETROL) i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 139/2004.

10

(11)  Se sidan 8 i BP Statistical Review of World Energy, juni 2008, som bifogas denna ansökan, nedan BP:s statistik.

11

BP Statistical Review of World Energy

BP:s statistik

(12)  De ”storas” marknadsandelar är mindre än de ”superstoras”.

12

(13)  Kommissionens beslut 2007/194/EG av den 14 november 2006 om att förklara en företagskoncentration förenlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalet (ärende COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez), EUT L 88, 29.3.2007, s. 47.

13

(14)  Se ovan nämnda beslut i ärendet Gaz de France/Suez.

14

(15)  Ovan nämnda ärende M.4545, punkt 12.

15

(16)  Se bland annat skäl 3.

16

(17)  Se bland annat BP:s statistik, s. 24.

17

---

| 14.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 181/57 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 181/57

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 10 juli 2009

om ändring av beslut 2000/57/EG om systemet för tidig varning och reaktion för förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 2119/98/EG

[delgivet med nr K(2009) 5515]

(Text av betydelse för EES)

(2009/547/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 2119/98/EG av den 24 september 1998 om att bilda ett nätverk för epidemiologisk övervakning och kontroll av smittsamma sjukdomar i gemenskapen (1), särskilt artikel 6.5,

efter att ha hört Europeiska datatillsynsmannen, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens beslut 2000/57/EG av den 22 december 1999 om systemet för tidig varning och reaktion för förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 2119/98/EG (2) fastställs det vilka händelser rörande smittsamma sjukdomar som medlemsstaternas behöriga folkhälsomyndigheter ska anmäla till systemet för tidig varning och reaktion inom gemenskapsnätverket, och det fastställs allmänna förfaranden för utbyte av information om dessa händelser, för samråd och för samordning av åtgärder mellan medlemsstaterna i samverkan med kommissionen. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens beslut 2000/57/EG av den 22 december 1999 om systemet för tidig varning och reaktion för förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 2119/98/EG (2) fastställs det vilka händelser rörande smittsamma sjukdomar som medlemsstaternas behöriga folkhälsomyndigheter ska anmäla till systemet för tidig varning och reaktion inom gemenskapsnätverket, och det fastställs allmänna förfaranden för utbyte av information om dessa händelser, för samråd och för samordning av åtgärder mellan medlemsstaterna i samverkan med kommissionen.

| (2) | Genom beslut 2000/57/EG åläggs även varje medlemsstats behöriga folkhälsomyndigheter att samla in och utbyta nödvändiga uppgifter om händelserna rörande smittsamma sjukdomar, t.ex. genom att använda det nationella övervakningssystemet, den del av gemenskapsnätverket som rör epidemiologisk övervakning eller något annat system för insamling av uppgifter inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(2)

Genom beslut 2000/57/EG åläggs även varje medlemsstats behöriga folkhälsomyndigheter att samla in och utbyta nödvändiga uppgifter om händelserna rörande smittsamma sjukdomar, t.ex. genom att använda det nationella övervakningssystemet, den del av gemenskapsnätverket som rör epidemiologisk övervakning eller något annat system för insamling av uppgifter inom gemenskapen.

| (3) | Förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar definieras i beslut nr 2119/98/EG som alla de åtgärder, inbegripet epidemiologiska undersökningar, som vidtas av de behöriga hälsomyndigheterna i medlemsstaterna för att förebygga och stävja spridningen av överförbara sjukdomar. Dessa åtgärder omfattar kontaktspårning och ska tillsammans med andra relevanta uppgifter avseende en händelse rörande smittsamma sjukdomar som den nationella behöriga folkhälsomyndigheten har tillgång till omedelbart vidarebefordras till övriga medlemsstater och kommissionen. Dessutom underrättar en medlemsstat som har för avsikt att vidta åtgärder i princip i förväg gemenskapsnätverket om dessa åtgärders karaktär och omfattning samt samråder med och samordnar åtgärderna med övriga medlemsstater i samverkan med kommissionen. |
| --- | --- |

(3)

Förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar definieras i beslut nr 2119/98/EG som alla de åtgärder, inbegripet epidemiologiska undersökningar, som vidtas av de behöriga hälsomyndigheterna i medlemsstaterna för att förebygga och stävja spridningen av överförbara sjukdomar. Dessa åtgärder omfattar kontaktspårning och ska tillsammans med andra relevanta uppgifter avseende en händelse rörande smittsamma sjukdomar som den nationella behöriga folkhälsomyndigheten har tillgång till omedelbart vidarebefordras till övriga medlemsstater och kommissionen. Dessutom underrättar en medlemsstat som har för avsikt att vidta åtgärder i princip i förväg gemenskapsnätverket om dessa åtgärders karaktär och omfattning samt samråder med och samordnar åtgärderna med övriga medlemsstater i samverkan med kommissionen.

| (4) | Beslut 2000/57/EG bör tydligt återspegla bestämmelserna i beslut nr 2119/98/EG när det gäller åtgärder som vidtas eller planeras för att förebygga och stävja spridningen av smittsamma sjukdomar. |
| --- | --- |

(4)

Beslut 2000/57/EG bör tydligt återspegla bestämmelserna i beslut nr 2119/98/EG när det gäller åtgärder som vidtas eller planeras för att förebygga och stävja spridningen av smittsamma sjukdomar.

| (5) | Vidare ålägger ikraftträdandet av det internationella hälsoreglementet (2005) det internationella samfundet att vidta åtgärder mot internationell spridning av sjukdomar på sätt som är förenliga med och begränsar sig till risk för människors hälsa och som undviker att i onödan störa internationellt resande och internationell handel. |
| --- | --- |

(5)

Vidare ålägger ikraftträdandet av det internationella hälsoreglementet (2005) det internationella samfundet att vidta åtgärder mot internationell spridning av sjukdomar på sätt som är förenliga med och begränsar sig till risk för människors hälsa och som undviker att i onödan störa internationellt resande och internationell handel.

| (6) | Om det inträffar en händelse rörande smittsamma sjukdomar som har en möjlig EU-omfattande betydelse och som kräver kontaktspårning, samarbetar medlemsstaterna med varandra i samverkan med kommissionen genom systemet för tidig varning och reaktion för att identifiera personer som är smittade eller kan vara i fara. Detta samarbete kan omfatta utbyte av känsliga personuppgifter rörande bekräftade eller misstänkta fall hos människor mellan de medlemsstater som berörs av kontaktspårningsförfarandet. |
| --- | --- |

(6)

Om det inträffar en händelse rörande smittsamma sjukdomar som har en möjlig EU-omfattande betydelse och som kräver kontaktspårning, samarbetar medlemsstaterna med varandra i samverkan med kommissionen genom systemet för tidig varning och reaktion för att identifiera personer som är smittade eller kan vara i fara. Detta samarbete kan omfatta utbyte av känsliga personuppgifter rörande bekräftade eller misstänkta fall hos människor mellan de medlemsstater som berörs av kontaktspårningsförfarandet.

| (7) | Behandling av personuppgifter som rör hälsa är i princip förbjuden enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (3) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (4). Dessutom står det i artikel 11 i beslut nr 2119/98/EG bl.a. att det beslutet ska gälla utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 95/46/EG. |
| --- | --- |

(7)

Behandling av personuppgifter som rör hälsa är i princip förbjuden enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (3) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (4). Dessutom står det i artikel 11 i beslut nr 2119/98/EG bl.a. att det beslutet ska gälla utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 95/46/EG.

| (8) | Av folkhälsoskäl omfattas behandling av sådana uppgifter av undantaget i artikel 8.3 i direktiv 95/46/EG och artikel 10.3 i förordning (EG) nr 45/2001, om behandlingen är nödvändig med hänsyn till förebyggande hälso- och sjukvård, medicinska diagnoser, vård eller behandling eller administration av hälso- eller sjukvård och om dessa uppgifter behandlas av någon som är yrkesverksam på hälso- och sjukvårdsområdet och som enligt nationell lagstiftning eller bestämmelser som antagits av behöriga nationella organ är underkastad tystnadsplikt, eller av en annan person som är ålagd en liknande tystnadsplikt. Vidare föreskrivs det i artikel 23.1 i det internationella hälsoreglementet (2005), som trädde i kraft den 15 juni 2007, att stater som är parter i Världshälsoorganisationen (WHO) vid ankomst eller avgång får kräva vissa uppgifter om resenärer i folkhälsosyfte, inbegripet i kontaktspårningssyfte. |
| --- | --- |

(8)

Av folkhälsoskäl omfattas behandling av sådana uppgifter av undantaget i artikel 8.3 i direktiv 95/46/EG och artikel 10.3 i förordning (EG) nr 45/2001, om behandlingen är nödvändig med hänsyn till förebyggande hälso- och sjukvård, medicinska diagnoser, vård eller behandling eller administration av hälso- eller sjukvård och om dessa uppgifter behandlas av någon som är yrkesverksam på hälso- och sjukvårdsområdet och som enligt nationell lagstiftning eller bestämmelser som antagits av behöriga nationella organ är underkastad tystnadsplikt, eller av en annan person som är ålagd en liknande tystnadsplikt. Vidare föreskrivs det i artikel 23.1 i det internationella hälsoreglementet (2005), som trädde i kraft den 15 juni 2007, att stater som är parter i Världshälsoorganisationen (WHO) vid ankomst eller avgång får kräva vissa uppgifter om resenärer i folkhälsosyfte, inbegripet i kontaktspårningssyfte.

| (9) | Dessutom bör behandling av personuppgifter i kontaktspårningssyfte betraktas som tillåten om den är nödvändig för att skydda intressen som är av grundläggande betydelse för den registrerade i enlighet med artikel 7 d i direktiv 95/46/EG och artikel 5 e i förordning (EG) nr 45/2001 samt för att utföra en arbetsuppgift av allmänt intresse i enlighet med artikel 7 e respektive artikel 5 a i de rättsakterna. |
| --- | --- |

(9)

Dessutom bör behandling av personuppgifter i kontaktspårningssyfte betraktas som tillåten om den är nödvändig för att skydda intressen som är av grundläggande betydelse för den registrerade i enlighet med artikel 7 d i direktiv 95/46/EG och artikel 5 e i förordning (EG) nr 45/2001 samt för att utföra en arbetsuppgift av allmänt intresse i enlighet med artikel 7 e respektive artikel 5 a i de rättsakterna.

| (10) | Kommissionen, Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar och medlemsstaterna bör vidta lämpliga skyddsåtgärder i samband med behandlingen av personuppgifter i kontaktspårningssyfte, särskilt när det gäller användningen av undantagen från direktiv 95/46/EG och förordning (EG) nr 45/2001, för att säkerställa att de inom systemet för tidig varning och reaktion behandlar personuppgifter i enlighet med förordning (EG) nr 45/2001 respektive direktiv 95/46/EG. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen, Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar och medlemsstaterna bör vidta lämpliga skyddsåtgärder i samband med behandlingen av personuppgifter i kontaktspårningssyfte, särskilt när det gäller användningen av undantagen från direktiv 95/46/EG och förordning (EG) nr 45/2001, för att säkerställa att de inom systemet för tidig varning och reaktion behandlar personuppgifter i enlighet med förordning (EG) nr 45/2001 respektive direktiv 95/46/EG.

| (11) | I synnerhet när de överför personuppgifter inom systemet för tidig varning och reaktion i syfte att förebygga och stävja spridningen av smittsamma sjukdomar bör medlemsstaternas behöriga folkhälsomyndigheter och kommissionen se till att personuppgifterna är adekvata och relevanta, inte omfattar mer än vad som är nödvändigt med hänsyn till detta ändamål, inte behandlas för andra ändamål, är riktiga, uppdateras vid behov och inte lagras under längre tid än vad som är nödvändigt med hänsyn till detta ändamål. De bör också se till att personer som är föremål för kontaktspårning vederbörligen underrättas om behandlingens karaktär, om de uppgifter som behandlas samt om sin rätt att få tillgång till uppgifter om sig själva och att få dessa uppgifter korrigerade, om detta inte visar sig omöjligt eller innebär en oproportionerligt stor ansträngning, samt säkerställa att lämpliga sekretess- och säkerhetsnivåer införs i systemet för tidig varning och reaktion för att skydda behandlingen av sådana uppgifter. |
| --- | --- |

(11)

I synnerhet när de överför personuppgifter inom systemet för tidig varning och reaktion i syfte att förebygga och stävja spridningen av smittsamma sjukdomar bör medlemsstaternas behöriga folkhälsomyndigheter och kommissionen se till att personuppgifterna är adekvata och relevanta, inte omfattar mer än vad som är nödvändigt med hänsyn till detta ändamål, inte behandlas för andra ändamål, är riktiga, uppdateras vid behov och inte lagras under längre tid än vad som är nödvändigt med hänsyn till detta ändamål. De bör också se till att personer som är föremål för kontaktspårning vederbörligen underrättas om behandlingens karaktär, om de uppgifter som behandlas samt om sin rätt att få tillgång till uppgifter om sig själva och att få dessa uppgifter korrigerade, om detta inte visar sig omöjligt eller innebär en oproportionerligt stor ansträngning, samt säkerställa att lämpliga sekretess- och säkerhetsnivåer införs i systemet för tidig varning och reaktion för att skydda behandlingen av sådana uppgifter.

| (12) | I sin rapport från 2007 (5) om hur systemet för tidig varning och reaktion fungerat betonade kommissionen behovet av att inom ramen för systemet införa en funktion för selektiv underrättelse (”selective messaging”) för att garantera en exklusiv kommunikationskanal uteslutande mellan de medlemsstater som berörs av specifika händelser rörande bl.a. kontaktspårning. Användningen av denna selektiva funktion ger lämpliga garantier när personuppgifter överförs genom systemet för tidig varning och reaktion och bör säkerställa att det vid tillämpningen av detta beslut inom systemet för tidig varning och reaktion endast skickas personuppgifter som är adekvata och relevanta och inte omfattar mer än vad som är nödvändigt, i enlighet med artikel 4.1 c i förordning (EG) nr 45/2001 och artikel 6.1 c i direktiv 95/46/EG. Av dessa skäl bör användningen av funktionen för selektiv underrättelse begränsas till meddelanden som omfattar överföring av relevanta personuppgifter, för att vara förenlig med medlemsstaternas skyldigheter enligt artiklarna 4, 5 och 6 i beslut nr 2119/98/EG. |
| --- | --- |

(12)

I sin rapport från 2007 (5) om hur systemet för tidig varning och reaktion fungerat betonade kommissionen behovet av att inom ramen för systemet införa en funktion för selektiv underrättelse (”selective messaging”) för att garantera en exklusiv kommunikationskanal uteslutande mellan de medlemsstater som berörs av specifika händelser rörande bl.a. kontaktspårning. Användningen av denna selektiva funktion ger lämpliga garantier när personuppgifter överförs genom systemet för tidig varning och reaktion och bör säkerställa att det vid tillämpningen av detta beslut inom systemet för tidig varning och reaktion endast skickas personuppgifter som är adekvata och relevanta och inte omfattar mer än vad som är nödvändigt, i enlighet med artikel 4.1 c i förordning (EG) nr 45/2001 och artikel 6.1 c i direktiv 95/46/EG. Av dessa skäl bör användningen av funktionen för selektiv underrättelse begränsas till meddelanden som omfattar överföring av relevanta personuppgifter, för att vara förenlig med medlemsstaternas skyldigheter enligt artiklarna 4, 5 och 6 i beslut nr 2119/98/EG.

| (13) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 7 i beslut nr 2119/98/EG. |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 7 i beslut nr 2119/98/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2000/57/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1.2 ska orden ”uppgifter om dessa händelser” ersättas med ”uppgifter om dessa händelser och om åtgärder som planeras eller vidtas som reaktion på dessa händelser eller indikationer för sådana händelser”. |
| --- | --- |

1.

I artikel 1.2 ska orden ”uppgifter om dessa händelser” ersättas med ”uppgifter om dessa händelser och om åtgärder som planeras eller vidtas som reaktion på dessa händelser eller indikationer för sådana händelser”.

| 2. | Följande artikel ska införas som artikel 2a:
  ”Artikel 2a
  1.   Denna artikel ska tillämpas på åtgärder som vidtas för att spåra personer som har exponerats för en källa till smittämnen och som kan löpa risk att utveckla eller har utvecklat en smittsam sjukdom av betydelse för hela gemenskapen enligt kriterierna i bilaga I (nedan kallat kontaktspårning).
  2.   När en medlemsstats behöriga folkhälsomyndigheter överför relevanta personuppgifter i kontaktspårningssyfte genom systemet för tidig varning och reaktion, förutsatt av dessa uppgifter är nödvändiga och tillgängliga, ska de använda funktionen för selektiv underrättelse, som ger lämpliga dataskyddsgarantier. Denna kommunikationskanal ska begränsas till de medlemsstater som berörs av kontaktspårningen.
  3.   När den berörda medlemsstatens behöriga folkhälsomyndigheter skickar dessa uppgifter genom funktionen för selektiv underrättelse ska de hänvisa till den händelse eller åtgärd som tidigare har anmälts till gemenskapsnätverket.
  4.   För tillämpningen av punkt 2 finns en vägledande förteckning över de relevanta personuppgifterna i bilaga III.
  5.   När medlemsstaternas behöriga folkhälsomyndigheter och kommissionen överför och skickar personuppgifter genom funktionen för selektiv underrättelse ska de följa bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (6) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (7). |
| --- | --- |

2.

Följande artikel ska införas som artikel 2a:

”Artikel 2a

1.   Denna artikel ska tillämpas på åtgärder som vidtas för att spåra personer som har exponerats för en källa till smittämnen och som kan löpa risk att utveckla eller har utvecklat en smittsam sjukdom av betydelse för hela gemenskapen enligt kriterierna i bilaga I (nedan kallat kontaktspårning).

2.   När en medlemsstats behöriga folkhälsomyndigheter överför relevanta personuppgifter i kontaktspårningssyfte genom systemet för tidig varning och reaktion, förutsatt av dessa uppgifter är nödvändiga och tillgängliga, ska de använda funktionen för selektiv underrättelse, som ger lämpliga dataskyddsgarantier. Denna kommunikationskanal ska begränsas till de medlemsstater som berörs av kontaktspårningen.

3.   När den berörda medlemsstatens behöriga folkhälsomyndigheter skickar dessa uppgifter genom funktionen för selektiv underrättelse ska de hänvisa till den händelse eller åtgärd som tidigare har anmälts till gemenskapsnätverket.

4.   För tillämpningen av punkt 2 finns en vägledande förteckning över de relevanta personuppgifterna i bilaga III.

5.   När medlemsstaternas behöriga folkhälsomyndigheter och kommissionen överför och skickar personuppgifter genom funktionen för selektiv underrättelse ska de följa bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (6) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (7).

| 3. | Artikel 3.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Medlemsstaternas behöriga myndigheter ska senast den 31 mars varje år till kommissionen lämna en analytisk rapport om händelserna, om de planerade eller vidtagna åtgärderna i samband med dessa händelser och om de förfaranden som tillämpats inom systemet för tidig varning och reaktion. De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna kan dessutom när de finner det lämpligt rapportera om speciella händelser av särskild betydelse.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 3.1 ska ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaternas behöriga myndigheter ska senast den 31 mars varje år till kommissionen lämna en analytisk rapport om händelserna, om de planerade eller vidtagna åtgärderna i samband med dessa händelser och om de förfaranden som tillämpats inom systemet för tidig varning och reaktion. De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna kan dessutom när de finner det lämpligt rapportera om speciella händelser av särskild betydelse.”

| 4. | Texten i bilagan till det här beslutet ska läggas till som bilaga III. |
| --- | --- |

4.

Texten i bilagan till det här beslutet ska läggas till som bilaga III.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdad i Bryssel den 10 juli 2009.

På kommissionens vägnar

Androulla VASSILIOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 268, 3.10.1998, s. 1.

1

(2)  EGT L 21, 26.1.2000, s. 32.

2

(3)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

3

(4)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

4

(5)  Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om hur systemet för tidig varning och reaktion i gemenskapsnätverket för epidemiologisk övervakning och kontroll av smittsamma sjukdomar fungerat under 2004 och 2005 (Beslut 2000/57/EG) av den 20 mars 2007 (KOM(2007) 121 slutlig).

5

(6)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

6

(7)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.”

7

---

BILAGA

Följande bilaga III ska läggas till beslut 2000/57/EG:

”BILAGA III

Vägledande förteckning över personuppgifter för användning i kontaktspårningssyfte

| 1. | PERSONUPPGIFTER






  — | Namn och förnamn |
| --- | --- | --- |

1.

PERSONUPPGIFTER

—

Namn och förnamn

| — | Nationalitet, födelsedatum och kön |
| --- | --- |

—

Nationalitet, födelsedatum och kön

| — | Legitimationshandling (typ, nummer och utfärdande myndighet) |
| --- | --- |

—

Legitimationshandling (typ, nummer och utfärdande myndighet)

| — | Nuvarande bostadsadress (gata och nummer, ort, land och postnummer) |
| --- | --- |

—

Nuvarande bostadsadress (gata och nummer, ort, land och postnummer)

| — | Telefonnummer (mobil, hem, arbete) |
| --- | --- |

—

Telefonnummer (mobil, hem, arbete)

| — | E-post: (privat, arbete) |
| --- | --- |

—

E-post: (privat, arbete)

| 2. | RESEUPPGIFTER






  — | Transportuppgifter (t.ex. flygnummer, flygdatum, fartygsnamn eller registreringsnummer) |
| --- | --- | --- |

2.

RESEUPPGIFTER

—

Transportuppgifter (t.ex. flygnummer, flygdatum, fartygsnamn eller registreringsnummer)

| — | Stolsnummer |
| --- | --- |

—

Stolsnummer

| — | Hyttnummer |
| --- | --- |

—

Hyttnummer

| 3. | KONTAKTUPPGIFTER






  — | Namn på besökta personer/vistelseorter |
| --- | --- | --- |

3.

KONTAKTUPPGIFTER

—

Namn på besökta personer/vistelseorter

| — | Vistelseorter – datum och adresser (gata och nummer, ort, land och postnummer) |
| --- | --- |

—

Vistelseorter – datum och adresser (gata och nummer, ort, land och postnummer)

| — | Telefonnummer (mobil, hem, arbete) |
| --- | --- |

—

Telefonnummer (mobil, hem, arbete)

| — | E-post: (privat, arbete) |
| --- | --- |

—

E-post: (privat, arbete)

| 4. | UPPGIFTER OM MEDFÖLJANDE PERSONER






  — | Namn och förnamn |
| --- | --- | --- |

4.

UPPGIFTER OM MEDFÖLJANDE PERSONER

—

Namn och förnamn

| — | Nationalitet |
| --- | --- |

—

Nationalitet

| — | Personuppgifter enligt punkt 1 tredje till sjätte strecksatserna |
| --- | --- |

—

Personuppgifter enligt punkt 1 tredje till sjätte strecksatserna

| 5. | UPPGIFTER OM KONTAKTPERSON I NÖDFALL






  — | Namn på den person som ska kontaktas |
| --- | --- | --- |

5.

UPPGIFTER OM KONTAKTPERSON I NÖDFALL

—

Namn på den person som ska kontaktas

| — | Adress (gata och nummer, ort, land och postnummer) |
| --- | --- |

—

Adress (gata och nummer, ort, land och postnummer)

| — | Telefonnummer (mobil, hem, arbete) |
| --- | --- |

—

Telefonnummer (mobil, hem, arbete)

| — | E-post: (privat, arbete)”. |
| --- | --- |

—

E-post: (privat, arbete)”.

---