# Eiropas Savienības L 149/2009

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2009.149.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 149 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 12. jūnijs |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2009.149.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 149

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 12. jūnijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 492/2009 (2009. gada 25. maijs), ar ko atceļ 14 novecojušas regulas kopējās zivsaimniecības politikas jomā | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 493/2009 (2009. gada 11. jūnijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 4 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 494/2009 (2009. gada 3. jūnijs), ar kuru attiecībā uz 27. starptautisko grāmatvedības standartu groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (
  1
  ) | 6 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 495/2009 (2009. gada 3. jūnijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002, attiecībā uz 3. starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS) (
  1
  ) | 22 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 496/2009 (2009. gada 11. jūnijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 872/2004 par turpmākiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Libēriju | 60 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 492/2009 (2009. gada 25. maijs), ar ko atceļ 14 novecojušas regulas kopējās zivsaimniecības politikas jomā

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 493/2009 (2009. gada 11. jūnijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

4

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 494/2009 (2009. gada 3. jūnijs), ar kuru attiecībā uz 27. starptautisko grāmatvedības standartu groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (
  1
  )

1

6

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 495/2009 (2009. gada 3. jūnijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002, attiecībā uz 3. starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS) (
  1
  )

1

22

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 496/2009 (2009. gada 11. jūnijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 872/2004 par turpmākiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Libēriju

60

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Padome |
| | | 2009/447/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2009. gada 25. maijs), ar ko atceļ Direktīvu 83/515/EK un 11 novecojušus lēmumus kopējās zivsaimniecības politikas jomā | 62 |
| | | 2009/448/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2009. gada 28. maijs), ar ko attiecībā uz De Nederlandsche Bank ārējo revidentu groza Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem | 64 |
| | | Komisija |
| | | 2009/449/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 13. maijs) par operatoru atlasi Eiropas sistēmām, kas nodrošina mobilo satelītsakaru pakalpojumus (MSP)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 3746) | 65 |
| | | 2009/450/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 8. jūnijs) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā uzskaitīto aviācijas darbību precīzu interpretāciju
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 4293)

   (
  1
  ) | 69 |
| | | 2009/451/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 8. jūnijs) par Apvienotās Karalistes nodomu pieņemt Padomes Regulu (EK) Nr. 4/2009 par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, nolēmumu atzīšanu un izpildi un sadarbību uzturēšanas saistību lietās
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 4427) | 73 |
| | | 2009/452/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 11. jūnijs) par antisubsīdiju procedūras izbeigšanu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes metāliska nātrija importu | 74 |
| | | 2009/453/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 11. jūnijs) par antidempinga procedūras izbeigšanu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes metāliska nātrija importu | 76 |
| | | 2009/454/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 11. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2008/938/EK par to valstu sarakstu, kurām piešķirams īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, kā paredzēts Padomes Regulā (EK) Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 4383) | 78 |
| | | NOLĪGUMI |
| | | Komisija |
| | * | Eiropas Kopienas un Dānijas Karalistes Nolīgums par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās | 80 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

2009/447/EK

*

Padomes Lēmums (2009. gada 25. maijs), ar ko atceļ Direktīvu 83/515/EK un 11 novecojušus lēmumus kopējās zivsaimniecības politikas jomā

62

2009/448/EK

*

Padomes Lēmums (2009. gada 28. maijs), ar ko attiecībā uz De Nederlandsche Bank ārējo revidentu groza Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem

De Nederlandsche Bank

64

Komisija

2009/449/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 13. maijs) par operatoru atlasi Eiropas sistēmām, kas nodrošina mobilo satelītsakaru pakalpojumus (MSP)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 3746)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 3746)

65

2009/450/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 8. jūnijs) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā uzskaitīto aviācijas darbību precīzu interpretāciju
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 4293)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 4293)

1

69

2009/451/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 8. jūnijs) par Apvienotās Karalistes nodomu pieņemt Padomes Regulu (EK) Nr. 4/2009 par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, nolēmumu atzīšanu un izpildi un sadarbību uzturēšanas saistību lietās
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 4427)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 4427)

73

2009/452/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 11. jūnijs) par antisubsīdiju procedūras izbeigšanu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes metāliska nātrija importu

74

2009/453/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 11. jūnijs) par antidempinga procedūras izbeigšanu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes metāliska nātrija importu

76

2009/454/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 11. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2008/938/EK par to valstu sarakstu, kurām piešķirams īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, kā paredzēts Padomes Regulā (EK) Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 4383)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 4383)

78

NOLĪGUMI

Komisija

*

Eiropas Kopienas un Dānijas Karalistes Nolīgums par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 12.6.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 149/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 149/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 492/2009

(2009. gada 25. maijs),

ar ko atceļ 14 novecojušas regulas kopējās zivsaimniecības politikas jomā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu,

ņemot vērā 1985. gada Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 162. pantu, 163. panta 3. punktu, 164. panta 2. punktu, 165. panta 8. punktu, 171. pantu, 349. panta 5. punktu, 350. pantu, 351. panta 5. punktu, 352. panta 9. punktu un 358. pantu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 20. pantu,

ņemot vērā 2003. gada Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 24. pantu un VI, VIII, IX un XII pielikumu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,

tā kā:

| (1) | Kopienas iestāžu īstenotajā labākas likumdošanas stratēģijā viens no būtiskākajiem elementiem ir uzlabot Kopienas tiesību aktu pārskatāmību. Šajā sakarā ir lietderīgi svītrot no aktīvā tiesību aktu kopuma tos tiesību aktus, kas faktiski vairs nav spēkā. |
| --- | --- |

(1)

Kopienas iestāžu īstenotajā labākas likumdošanas stratēģijā viens no būtiskākajiem elementiem ir uzlabot Kopienas tiesību aktu pārskatāmību. Šajā sakarā ir lietderīgi svītrot no aktīvā tiesību aktu kopuma tos tiesību aktus, kas faktiski vairs nav spēkā.

| (2) | Turpmāk norādītās ar kopējo zivsaimniecības politiku saistītās regulas ir novecojušas, lai arī formāli tās vēl aizvien ir spēkā:






  — | Padomes Regula (EEK) Nr. 31/83 (1982. gada 21. decembris) par kopīgiem pagaidu pasākumiem, lai pārstrukturētu piekrastes zvejniecības nozari un akvakultūru (2). Minētā regula vairs nav spēkā, jo tā attiecās uz Kopienas finansējumu 1982. gada ieguldījumu projektiem; |
| --- | --- | --- |

(2)

Turpmāk norādītās ar kopējo zivsaimniecības politiku saistītās regulas ir novecojušas, lai arī formāli tās vēl aizvien ir spēkā:

—

Padomes Regula (EEK) Nr. 31/83 (1982. gada 21. decembris) par kopīgiem pagaidu pasākumiem, lai pārstrukturētu piekrastes zvejniecības nozari un akvakultūru (2). Minētā regula vairs nav spēkā, jo tā attiecās uz Kopienas finansējumu 1982. gada ieguldījumu projektiem;

| — | Padomes Regula (EEK) Nr. 3117/85 (1985. gada 4. novembris), kas nosaka vispārīgus noteikumus kompensācijas nodrošinājumu piešķiršanai attiecībā uz sardīnēm (3). Minētā regula vairs nav spēkā, jo to bija paredzēts piemērot pārejas periodā pēc Spānijas pievienošanās Eiropas Kopienām; |
| --- | --- |

—

Padomes Regula (EEK) Nr. 3117/85 (1985. gada 4. novembris), kas nosaka vispārīgus noteikumus kompensācijas nodrošinājumu piešķiršanai attiecībā uz sardīnēm (3). Minētā regula vairs nav spēkā, jo to bija paredzēts piemērot pārejas periodā pēc Spānijas pievienošanās Eiropas Kopienām;

| — | Padomes Regula (EEK) Nr. 3781/85 (1985. gada 31. decembris), ar ko paredz pasākumus, kuri veicami attiecībā uz uzņēmējiem, kas neievēro dažus ar zveju saistītus noteikumus Spānijas un Portugāles iestāšanās aktā (4). Minētā regula vairs nav spēkā, jo to bija paredzēts piemērot pārejas periodā pēc Spānijas pievienošanās Eiropas Kopienām; |
| --- | --- |

—

Padomes Regula (EEK) Nr. 3781/85 (1985. gada 31. decembris), ar ko paredz pasākumus, kuri veicami attiecībā uz uzņēmējiem, kas neievēro dažus ar zveju saistītus noteikumus Spānijas un Portugāles iestāšanās aktā (4). Minētā regula vairs nav spēkā, jo to bija paredzēts piemērot pārejas periodā pēc Spānijas pievienošanās Eiropas Kopienām;

| — | Padomes Regula (EEK) Nr. 3252/87 (1987. gada 19. oktobris) par pētījumu koordinēšanu un veicināšanu zivsaimniecības nozarē (5). Minētā regula vairs nav spēkā, jo attiecīgos jautājumus patlaban reglamentē Padomes Regula (EK) Nr. 199/2008 par Kopienas sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā padoma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku (6); |
| --- | --- |

—

Padomes Regula (EEK) Nr. 3252/87 (1987. gada 19. oktobris) par pētījumu koordinēšanu un veicināšanu zivsaimniecības nozarē (5). Minētā regula vairs nav spēkā, jo attiecīgos jautājumus patlaban reglamentē Padomes Regula (EK) Nr. 199/2008 par Kopienas sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā padoma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku (6);

| — | Padomes Regula (EEK) Nr. 3571/90 (1990. gada 4. decembris), ar ko ievieš dažādus pasākumus attiecībā uz kopējās zivsaimniecības politikas īstenošanu bijušajā Vācijas Demokrātiskajā Republikā (7). Minētā regula vairs nav spēkā, jo to bija paredzēts piemērot pārejas periodā pēc Vācijas apvienošanās; |
| --- | --- |

—

Padomes Regula (EEK) Nr. 3571/90 (1990. gada 4. decembris), ar ko ievieš dažādus pasākumus attiecībā uz kopējās zivsaimniecības politikas īstenošanu bijušajā Vācijas Demokrātiskajā Republikā (7). Minētā regula vairs nav spēkā, jo to bija paredzēts piemērot pārejas periodā pēc Vācijas apvienošanās;

| — | Padomes Regula (EEK) Nr. 3499/91 (1991. gada 28. novembris), ar ko paredz Kopienas sistēmu pētījumiem un ievadprojektiem saistībā ar zvejas resursu saglabāšanu un apsaimniekošanu Vidusjūrā (8). Minētā regula vairs nav spēkā, jo attiecīgos jautājumus patlaban reglamentē Padomes Regula (EK) Nr. 1967/2006 (2006. gada 21. decembris), kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem (9); |
| --- | --- |

—

Padomes Regula (EEK) Nr. 3499/91 (1991. gada 28. novembris), ar ko paredz Kopienas sistēmu pētījumiem un ievadprojektiem saistībā ar zvejas resursu saglabāšanu un apsaimniekošanu Vidusjūrā (8). Minētā regula vairs nav spēkā, jo attiecīgos jautājumus patlaban reglamentē Padomes Regula (EK) Nr. 1967/2006 (2006. gada 21. decembris), kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem (9);

| — | Padomes Regula (EK) Nr. 1275/94 (1994. gada 30. maijs) par noteikumu pielāgošanu, kas paredzēti Spānijas un Portugāles Pievienošanās akta nodaļās par zvejniecību (10). Minētā regula vairs nav spēkā, jo to bija paredzēts piemērot pārejas periodā pēc Spānijas pievienošanās Eiropas Kopienām; |
| --- | --- |

—

Padomes Regula (EK) Nr. 1275/94 (1994. gada 30. maijs) par noteikumu pielāgošanu, kas paredzēti Spānijas un Portugāles Pievienošanās akta nodaļās par zvejniecību (10). Minētā regula vairs nav spēkā, jo to bija paredzēts piemērot pārejas periodā pēc Spānijas pievienošanās Eiropas Kopienām;

| — | Padomes Regula (EK) Nr. 1448/1999 (1999. gada 24. jūnijs), ar ko ievieš pagaidu pasākumus zvejas sakārtošanai Vidusjūrā un groza Regulu (EK) Nr. 1626/94 (11). Minētā regula vairs nav spēkā, jo attiecīgos jautājumus patlaban reglamentē Regula (EK) Nr. 1967/2006; |
| --- | --- |

—

Padomes Regula (EK) Nr. 1448/1999 (1999. gada 24. jūnijs), ar ko ievieš pagaidu pasākumus zvejas sakārtošanai Vidusjūrā un groza Regulu (EK) Nr. 1626/94 (11). Minētā regula vairs nav spēkā, jo attiecīgos jautājumus patlaban reglamentē Regula (EK) Nr. 1967/2006;

| — | Padomes Regula (EK) Nr. 300/2001 (2001. gada 14. februāris), ar ko izveido pasākumus piemērošanai 2001. gadā mencu krājumu atjaunošanai Īrijas jūrā (ICES VIIa zona) (12). Minētā regula vairs nav spēkā, jo to bija paredzēts piemērot laikposmā, kas jau ir beidzies; |
| --- | --- |

—

Padomes Regula (EK) Nr. 300/2001 (2001. gada 14. februāris), ar ko izveido pasākumus piemērošanai 2001. gadā mencu krājumu atjaunošanai Īrijas jūrā (ICES VIIa zona) (12). Minētā regula vairs nav spēkā, jo to bija paredzēts piemērot laikposmā, kas jau ir beidzies;

| — | Padomes Regula (EK) Nr. 2561/2001 (2001. gada 17. decembris), kuras mērķis ir veicināt to zvejas kuģu un zvejnieku pārorientēšanu, kas līdz 1999. gadam bija atkarīgi no zvejas nolīguma ar Maroku (13). Minētā regula vairs nav spēkā, jo valsts flotes konversijas plāni, uz kuru tā attiecās, vairs nav spēkā; |
| --- | --- |

—

Padomes Regula (EK) Nr. 2561/2001 (2001. gada 17. decembris), kuras mērķis ir veicināt to zvejas kuģu un zvejnieku pārorientēšanu, kas līdz 1999. gadam bija atkarīgi no zvejas nolīguma ar Maroku (13). Minētā regula vairs nav spēkā, jo valsts flotes konversijas plāni, uz kuru tā attiecās, vairs nav spēkā;

| — | Padomes Regula (EK) Nr. 2341/2002 (2002. gada 20. decembris), ar ko attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām 2003. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītos nosacījumus, kas piemērojami Kopienas ūdeņos un Kopienas kuģiem ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (14). Minētā regula vairs nav spēkā, jo tā bija paredzēta 2003. gadā veikto zvejas darbību pārvaldībai; |
| --- | --- |

—

Padomes Regula (EK) Nr. 2341/2002 (2002. gada 20. decembris), ar ko attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām 2003. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītos nosacījumus, kas piemērojami Kopienas ūdeņos un Kopienas kuģiem ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (14). Minētā regula vairs nav spēkā, jo tā bija paredzēta 2003. gadā veikto zvejas darbību pārvaldībai;

| — | Padomes Regula (EK) Nr. 2372/2002 (2002. gada 20. decembris), ar ko ievieš īpašus pasākumus kompensāciju izmaksai Spānijas zivsaimniecības, gliemeņu un akvakultūras nozarē, ko skārusi naftas noplūde no tankkuģa “Prestige” (15). Minētā regula vairs nav spēkā, jo ir beidzies valsts kompensācijas programmas darbības termiņš, uz kuru tā attiecās; |
| --- | --- |

—

Padomes Regula (EK) Nr. 2372/2002 (2002. gada 20. decembris), ar ko ievieš īpašus pasākumus kompensāciju izmaksai Spānijas zivsaimniecības, gliemeņu un akvakultūras nozarē, ko skārusi naftas noplūde no tankkuģa “Prestige” (15). Minētā regula vairs nav spēkā, jo ir beidzies valsts kompensācijas programmas darbības termiņš, uz kuru tā attiecās;

| — | Padomes Regula (EK) Nr. 2287/2003 (2003. gada 19. decembris), ar ko attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām 2004. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītos nosacījumus, kas piemērojami Kopienas ūdeņos un Kopienas kuģiem ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (16). Minētā regula vairs nav spēkā, jo tā bija paredzēta 2004. gadā veikto zvejas darbību pārvaldībai; |
| --- | --- |

—

Padomes Regula (EK) Nr. 2287/2003 (2003. gada 19. decembris), ar ko attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām 2004. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītos nosacījumus, kas piemērojami Kopienas ūdeņos un Kopienas kuģiem ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (16). Minētā regula vairs nav spēkā, jo tā bija paredzēta 2004. gadā veikto zvejas darbību pārvaldībai;

| — | Padomes Regula (EK) Nr. 52/2006 (2005. gada 22. decembris), ar ko 2006. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītos nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Baltijas jūrā (17). Minētā regula vairs nav spēkā, jo tā bija paredzēta 2006. gadā veikto zvejas darbību pārvaldībai. |
| --- | --- |

—

Padomes Regula (EK) Nr. 52/2006 (2005. gada 22. decembris), ar ko 2006. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītos nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Baltijas jūrā (17). Minētā regula vairs nav spēkā, jo tā bija paredzēta 2006. gadā veikto zvejas darbību pārvaldībai.

| (3) | Juridiskās noteiktības un skaidrības labad minētās novecojušās regulas būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(3)

Juridiskās noteiktības un skaidrības labad minētās novecojušās regulas būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atceļamās regulas

Ar šo atceļ Regulas (EEK) Nr. 31/83, (EEK) Nr. 3117/85, (EEK) Nr. 3781/85, (EEK) Nr. 3252/87, (EEK) Nr. 3571/90, (EEK) Nr. 3499/91, (EK) Nr. 1275/94, (EK) Nr. 1448/1999, (EK) Nr. 300/2001, (EK) Nr. 2561/2001, (EK) Nr. 2341/2002, (EK) Nr. 2372/2002, (EK) Nr. 2287/2003 un (EK) Nr. 52/2006.

2. pants

Spēkā stāšanās

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 25. maijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. ŠEBESTA

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 5, 7.1.1983., 1. lpp.

2

(3)  OV L 297, 9.11.1985., 1. lpp.

3

(4)  OV L 363, 31.12.1985., 26. lpp.

4

(5)  OV L 314, 4.11.1987., 17. lpp.

5

(6)  OV L 60, 5.3.2008., 1. lpp.

6

(7)  OV L 353, 17.12.1990., 10. lpp.

7

(8)  OV L 331, 3.12.1991., 1. lpp.

8

(9)  OV L 409, 30.12.2006., 11. lpp.

9

(10)  OV L 140, 3.6.1994., 1. lpp.

10

(11)  OV L 167, 2.7.1999., 7. lpp.

11

(12)  OV L 44, 15.2.2001., 12. lpp.

12

(13)  OV L 344, 28.12.2001., 17. lpp.

13

(14)  OV L 356, 31.12.2002., 12. lpp.

14

(15)  OV L 358, 31.12.2002., 81. lpp.

15

(16)  OV L 344, 31.12.2003., 1. lpp.

16

(17)  OV L 16, 20.1.2006., 184. lpp.

17

---

| 12.6.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 149/4 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 149/4

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 493/2009

(2009. gada 11. jūnijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 12. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 11. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 37,3 |
| MK | 35,9 |
| TR | 46,6 |
| ZA | 28,0 |
| ZZ | 37,0 |
| 0707 00 05 | JO | 162,3 |
| MK | 31,4 |
| TR | 113,6 |
| ZZ | 102,4 |
| 0709 90 70 | TR | 113,7 |
| ZZ | 113,7 |
| 0805 50 10 | AR | 58,4 |
| TR | 58,3 |
| ZA | 53,0 |
| ZZ | 56,6 |
| 0808 10 80 | AR | 78,3 |
| BR | 73,1 |
| CL | 92,4 |
| CN | 102,4 |
| NA | 101,9 |
| NZ | 106,7 |
| US | 118,7 |
| ZA | 77,1 |
| ZZ | 93,8 |
| 0809 10 00 | TN | 146,2 |
| TR | 186,4 |
| ZZ | 166,3 |
| 0809 20 95 | TR | 441,7 |
| ZZ | 441,7 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

37,3

MK

35,9

TR

46,6

ZA

28,0

ZZ

37,0

0707 00 05

JO

162,3

MK

31,4

TR

113,6

ZZ

102,4

0709 90 70

TR

113,7

ZZ

113,7

0805 50 10

AR

58,4

TR

58,3

ZA

53,0

ZZ

56,6

0808 10 80

AR

78,3

BR

73,1

CL

92,4

CN

102,4

NA

101,9

NZ

106,7

US

118,7

ZA

77,1

ZZ

93,8

0809 10 00

TN

146,2

TR

186,4

ZZ

166,3

0809 20 95

TR

441,7

ZZ

441,7

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 12.6.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 149/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 149/6

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 494/2009

(2009. gada 3. jūnijs),

ar kuru attiecībā uz 27. starptautisko grāmatvedības standartu groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (1), un jo īpaši tās 3. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1126/2008 (2) tika pieņemti vairāki starptautiski standarti un to interpretācijas, kas bija spēkā 2008. gada 15. oktobrī. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1126/2008 (2) tika pieņemti vairāki starptautiski standarti un to interpretācijas, kas bija spēkā 2008. gada 15. oktobrī.

| (2) | Starptautiskā grāmatvedības standartu padome (IASB) 2008. gada 10. janvārī publicēja grozījumus 27. starptautiskajā grāmatvedības standartā (SGS) Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati, turpmāk “27. SGS grozījumi”. 27. SGS grozījumi precizē, kādos apstākļos uzņēmumam jāsagatavo konsolidētie finanšu pārskati, kā mātesuzņēmumam jāuzskaita izmaiņas līdzdalības daļā meitasuzņēmumos un kā meitasuzņēmuma zaudējumi jāsadala starp kontrolējošu un nekontrolējošu līdzdalību uzņēmumā. |
| --- | --- |

(2)

Starptautiskā grāmatvedības standartu padome (IASB) 2008. gada 10. janvārī publicēja grozījumus 27. starptautiskajā grāmatvedības standartā (SGS) Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati, turpmāk “27. SGS grozījumi”. 27. SGS grozījumi precizē, kādos apstākļos uzņēmumam jāsagatavo konsolidētie finanšu pārskati, kā mātesuzņēmumam jāuzskaita izmaiņas līdzdalības daļā meitasuzņēmumos un kā meitasuzņēmuma zaudējumi jāsadala starp kontrolējošu un nekontrolējošu līdzdalību uzņēmumā.

| (3) | Apspriešanās ar Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) tehnisko ekspertu grupu (TEG) apstiprina, ka 27. SGS grozījumi atbilst Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. panta 2. punktā izklāstītajiem pieņemšanas tehniskajiem kritērijiem. Saskaņā ar Komisijas 2006. gada 14. jūlija Lēmumu 2006/505/EK, ar ko izveido Grāmatvedības standartu pārskata grupu, lai konsultētu Komisiju par Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) atzinumu objektivitāti un neitralitāti (3), Grāmatvedības standartu pārskata grupa izskatīja EFRAG atzinumu par apstiprināšanu un Komisijai ziņoja, ka tas ir līdzsvarots un objektīvs. |
| --- | --- |

(3)

Apspriešanās ar Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) tehnisko ekspertu grupu (TEG) apstiprina, ka 27. SGS grozījumi atbilst Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. panta 2. punktā izklāstītajiem pieņemšanas tehniskajiem kritērijiem. Saskaņā ar Komisijas 2006. gada 14. jūlija Lēmumu 2006/505/EK, ar ko izveido Grāmatvedības standartu pārskata grupu, lai konsultētu Komisiju par Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) atzinumu objektivitāti un neitralitāti (3), Grāmatvedības standartu pārskata grupa izskatīja EFRAG atzinumu par apstiprināšanu un Komisijai ziņoja, ka tas ir līdzsvarots un objektīvs.

| (4) | 27. SGS grozījumu pieņemšana nozīmē, ka attiecīgi jāizdara grozījumi 1. starptautiskajā finanšu pārskatu standartā (SFPS), 4. SFPS, 5. SFPS, 1. SGS 7. SGS, 14. SGS, 21. SGS, 28. SGS, 31. SGS, 32. SGS, 33. SGS un 39. SGS, kā arī Pastāvīgās interpretācijas komitejas (PIK) 7. interpretācijā, lai nodrošinātu starptautisko grāmatvedības standartu saskanību. |
| --- | --- |

(4)

27. SGS grozījumu pieņemšana nozīmē, ka attiecīgi jāizdara grozījumi 1. starptautiskajā finanšu pārskatu standartā (SFPS), 4. SFPS, 5. SFPS, 1. SGS 7. SGS, 14. SGS, 21. SGS, 28. SGS, 31. SGS, 32. SGS, 33. SGS un 39. SGS, kā arī Pastāvīgās interpretācijas komitejas (PIK) 7. interpretācijā, lai nodrošinātu starptautisko grāmatvedības standartu saskanību.

| (5) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1126/2008. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1126/2008.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1126/2008 pielikumu groza šādi.

| 1) | 27. starptautisko grāmatvedības standartu Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati groza, kā norādīts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

1)

27. starptautisko grāmatvedības standartu Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati groza, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

| 2) | 1. starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS), 4. SFPS, 5. SFPS, 1. SGS 7. SGS, 14. SGS, 21. SGS, 28. SGS, 31. SGS, 32. SGS, 33. SGS un 39. SGS, kā arī Pastāvīgās interpretācijas komitejas (PIK) 7. interpretāciju groza atbilstīgi grozījumiem SGS Nr. 27, kā norādīts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

2)

1. starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS), 4. SFPS, 5. SFPS, 1. SGS 7. SGS, 14. SGS, 21. SGS, 28. SGS, 31. SGS, 32. SGS, 33. SGS un 39. SGS, kā arī Pastāvīgās interpretācijas komitejas (PIK) 7. interpretāciju groza atbilstīgi grozījumiem SGS Nr. 27, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Uzņēmums piemēro 27. SGS grozījumus, kā norādīts šīs regulas pielikumā, vēlākais no dienas, kurā sākas tā pirmais finanšu gads pēc 2009. gada 30. jūnija.

3. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 3. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Charlie McCREEVY

---

(1)  OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 320, 29.11.2008., 1. lpp.

2

(3)  OV L 199, 21.7.2006., 33. lpp.

3

---

PIELIKUMS

STARPTAUTISKIE GRĀMATVEDĪBAS STANDARTI

| 27. SGS | Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati |
| --- | --- |

27. SGS

Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati

Pavairošana atļauta Eiropas ekonomikas zonā. Visas esošās tiesības saglabātas ārpus EEZ, izņemot tiesības pavairot personīgai lietošanai vai cita godīga darījuma nolūkā. Papildu informāciju var saņemt no IASB šādā tīmekļa vietnē: www.iasb.org

27. STARPTAUTISKAIS GRĀMATVEDĪBAS STANDARTS

Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati

DARBĪBAS JOMA

| 1. | Šo standartu piemēro, sagatavojot un sniedzot mātesuzņēmuma kontrolē esoša koncerna konsolidētos finanšu pārskatus. |
| --- | --- |

1.

| 2 | Šis standarts neaplūko uzņēmējdarbības apvienošanas uzskaites metodes un to ietekmi uz konsolidāciju, tajā skaitā uzņēmējdarbības apvienošanā radušos nemateriālo vērtību (sk. 3. SFPS Uzņēmējdarbības apvienošana). |
| --- | --- |

2

Šis standarts neaplūko uzņēmējdarbības apvienošanas uzskaites metodes un to ietekmi uz konsolidāciju, tajā skaitā uzņēmējdarbības apvienošanā radušos nemateriālo vērtību (sk. 3. SFPS Uzņēmējdarbības apvienošana).

| 3 | Šo standartu arī piemēro, uzskaitot ieguldījumus meitasuzņēmumos, kopīgi kontrolētos uzņēmumos un asociētos uzņēmumos, ja uzņēmums izvēlas vai vietējie normatīvie akti tam pieprasa sniegt atsevišķus finanšu pārskatus. |
| --- | --- |

3

DEFINĪCIJAS

| 4 | Šajā standartā lietoto terminu nozīme ir šāda:


  Konsolidētie finanšu pārskati ir koncerna finanšu pārskati, kurus sniedz kā vienas saimnieciskās vienības finanšu pārskatus.



  Kontrole ir spēja noteikt uzņēmuma finanšu un pamatdarbības politiku tā, lai gūtu labumu no tā darbības.



  Koncerns ir mātesuzņēmums un visi tā meitasuzņēmumi.



  Nekontrolējoša līdzdalība ir pašu kapitāls meitasuzņēmumā, kas nav tieši vai netieši attiecināms uz mātesuzņēmumu.



  Mātesuzņēmums ir uzņēmums, kuram ir viens vai vairāki meitasuzņēmumi.



  Atsevišķi finanšu pārskati ir pārskati, kurus sniedz mātesuzņēmums, ieguldītājs asociētā uzņēmumā vai kopīgi kontrolēta uzņēmuma dalībnieks, uzskaitot ieguldījumus, pamatojoties uz tiešu līdzdalību pašu kapitālā nevis ieguldījumu saņēmēju uzrādītajiem darbības rezultātiem un neto aktīviem.



  Meitasuzņēmums ir uzņēmums, arī tāds nereģistrēts uzņēmums kā personālsabiedrība, ko kontrolē cits uzņēmums (mātesuzņēmums). |
| --- | --- |

4

Konsolidētie finanšu pārskati ir koncerna finanšu pārskati, kurus sniedz kā vienas saimnieciskās vienības finanšu pārskatus.

Kontrole ir spēja noteikt uzņēmuma finanšu un pamatdarbības politiku tā, lai gūtu labumu no tā darbības.

Koncerns ir mātesuzņēmums un visi tā meitasuzņēmumi.

Nekontrolējoša līdzdalība ir pašu kapitāls meitasuzņēmumā, kas nav tieši vai netieši attiecināms uz mātesuzņēmumu.

Mātesuzņēmums ir uzņēmums, kuram ir viens vai vairāki meitasuzņēmumi.

Atsevišķi finanšu pārskati ir pārskati, kurus sniedz mātesuzņēmums, ieguldītājs asociētā uzņēmumā vai kopīgi kontrolēta uzņēmuma dalībnieks, uzskaitot ieguldījumus, pamatojoties uz tiešu līdzdalību pašu kapitālā nevis ieguldījumu saņēmēju uzrādītajiem darbības rezultātiem un neto aktīviem.

Meitasuzņēmums ir uzņēmums, arī tāds nereģistrēts uzņēmums kā personālsabiedrība, ko kontrolē cits uzņēmums (mātesuzņēmums).

| 5 | Mātesuzņēmums vai tā meitasuzņēmums var būt ieguldītājs asociētā uzņēmumā vai dalībnieks kopīgi kontrolētā uzņēmumā. Šādos gadījumos konsolidētos finanšu pārskatus, kas sagatavoti un sniegti saskaņā ar šo standartu, sagatavo, lai tie atbilstu arī 28. SGS Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos un 31. SGS Līdzdalība kopuzņēmumos. |
| --- | --- |

5

Mātesuzņēmums vai tā meitasuzņēmums var būt ieguldītājs asociētā uzņēmumā vai dalībnieks kopīgi kontrolētā uzņēmumā. Šādos gadījumos konsolidētos finanšu pārskatus, kas sagatavoti un sniegti saskaņā ar šo standartu, sagatavo, lai tie atbilstu arī 28. SGS Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos un 31. SGS Līdzdalība kopuzņēmumos.

| 6 | 5. punktā aprakstītajam uzņēmumam atsevišķi finanšu pārskati ir pārskati, kas sagatavoti papildus 5. punktā minētajiem finanšu pārskatiem. Atsevišķie finanšu pārskati nav jāietver šo pārskatu pielikumā vai jāpievieno tiem. |
| --- | --- |

6

5. punktā aprakstītajam uzņēmumam atsevišķi finanšu pārskati ir pārskati, kas sagatavoti papildus 5. punktā minētajiem finanšu pārskatiem. Atsevišķie finanšu pārskati nav jāietver šo pārskatu pielikumā vai jāpievieno tiem.

| 7 | Tāda uzņēmuma finanšu pārskati, kuram nav neviena meitasuzņēmuma, asociēta uzņēmuma vai kopuzņēmuma dalībnieka līdzdalības kopīgi kontrolētā uzņēmumā, nav atsevišķi finanšu pārskati. |
| --- | --- |

7

Tāda uzņēmuma finanšu pārskati, kuram nav neviena meitasuzņēmuma, asociēta uzņēmuma vai kopuzņēmuma dalībnieka līdzdalības kopīgi kontrolētā uzņēmumā, nav atsevišķi finanšu pārskati.

| 8 | Mātesuzņēmums, kas saskaņā ar 10. punktu ir atbrīvots no konsolidēto finanšu pārskatu sniegšanas, var sniegt atsevišķos finanšu pārskatus kā tā vienīgos finanšu pārskatus. |
| --- | --- |

8

Mātesuzņēmums, kas saskaņā ar 10. punktu ir atbrīvots no konsolidēto finanšu pārskatu sniegšanas, var sniegt atsevišķos finanšu pārskatus kā tā vienīgos finanšu pārskatus.

KONSOLIDĒTO FINANŠU PĀRSKATU SNIEGŠANA

| 9 | Mātesuzņēmums, kas nav aprakstīts 10. punktā, sniedz konsolidētos finanšu pārskatus, kuros tas konsolidē savus ieguldījumus meitasuzņēmumos saskaņā ar šo standartu. |
| --- | --- |

9

| 10 | Mātesuzņēmums var nesniegt konsolidētos finanšu pārskatus tikai un vienīgi tad, ja:







  a) | pats mātesuzņēmums ir citam uzņēmumam pilnīgi vai daļēji piederošs meitasuzņēmums un ja tā citi īpašnieki, arī tie, kam citādi nav balsstiesību, ir informēti un neiebilst, ka mātesuzņēmums nesniedz konsolidētos finanšu pārskatus; |
| --- | --- | --- |

10

a)

pats mātesuzņēmums ir citam uzņēmumam pilnīgi vai daļēji piederošs meitasuzņēmums un ja tā citi īpašnieki, arī tie, kam citādi nav balsstiesību, ir informēti un neiebilst, ka mātesuzņēmums nesniedz konsolidētos finanšu pārskatus;

| b) | mātesuzņēmuma parāda vai pašu kapitāla instrumenti nav publisko vērtspapīru tirgus apgrozībā (vietējā vai ārzemju biržā vai ārpusbiržas tirgū, tajā skaitā vietējos un reģionālos tirgos); |
| --- | --- |

b)

mātesuzņēmuma parāda vai pašu kapitāla instrumenti nav publisko vērtspapīru tirgus apgrozībā (vietējā vai ārzemju biržā vai ārpusbiržas tirgū, tajā skaitā vietējos un reģionālos tirgos);

| c) | mātesuzņēmums nav iesniedzis un pašlaik nesniedz finanšu pārskatus vērtspapīru tirgus uzraudzības komisijā vai citā regulējošā organizācijā ar mērķi emitēt jebkuras kategorijas instrumentus publiskajā vērtspapīru tirgū; un |
| --- | --- |

c)

mātesuzņēmums nav iesniedzis un pašlaik nesniedz finanšu pārskatus vērtspapīru tirgus uzraudzības komisijā vai citā regulējošā organizācijā ar mērķi emitēt jebkuras kategorijas instrumentus publiskajā vērtspapīru tirgū; un

| d) | mātesuzņēmuma galīgais vai jebkurš starpposma mātesuzņēmums uzrāda sabiedriski pieejamus konsolidētos finanšu pārskatus, kas atbilst starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem. |
| --- | --- |

d)

mātesuzņēmuma galīgais vai jebkurš starpposma mātesuzņēmums uzrāda sabiedriski pieejamus konsolidētos finanšu pārskatus, kas atbilst starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem.

| 11 | Mātesuzņēmums, kas saskaņā ar 10. punktu izvēlas nesniegt konsolidētos finanšu pārskatus un sniedz tikai atsevišķos finanšu pārskatus, ievēro 38.–43. punktu. |
| --- | --- |

11

Mātesuzņēmums, kas saskaņā ar 10. punktu izvēlas nesniegt konsolidētos finanšu pārskatus un sniedz tikai atsevišķos finanšu pārskatus, ievēro 38.–43. punktu.

KONSOLIDĒTO FINANŠU PĀRSKATU DARBĪBAS JOMA

| 12 | Konsolidētajos finanšu pārskatos mātesuzņēmums ietver visus tā meitasuzņēmumus
   (1). |
| --- | --- |

12

Konsolidētajos finanšu pārskatos mātesuzņēmums ietver visus tā meitasuzņēmumus
   (1).

| 13 | Uzskata, ka pastāv kontrole, ja mātesuzņēmumam tieši vai netieši ar meitasuzņēmumu starpniecību pieder vairāk nekā puse no uzņēmuma balsstiesībām, ja vien izņēmuma gadījumos nevar nepārprotami pierādīt, ka šīs īpašuma tiesības nenodrošina kontroli. Kontrole pastāv arī tad, ja mātesuzņēmumam pieder puse vai mazāk no uzņēmuma balsstiesībām un (2):






  a) | vara pār vairāk nekā pusi no balsstiesībām, kas iegūta, noslēdzot vienošanos ar citiem ieguldītājiem; |
| --- | --- | --- |

13

Uzskata, ka pastāv kontrole, ja mātesuzņēmumam tieši vai netieši ar meitasuzņēmumu starpniecību pieder vairāk nekā puse no uzņēmuma balsstiesībām, ja vien izņēmuma gadījumos nevar nepārprotami pierādīt, ka šīs īpašuma tiesības nenodrošina kontroli. Kontrole pastāv arī tad, ja mātesuzņēmumam pieder puse vai mazāk no uzņēmuma balsstiesībām un (2):

a)

vara pār vairāk nekā pusi no balsstiesībām, kas iegūta, noslēdzot vienošanos ar citiem ieguldītājiem;

| b) | vara noteikt uzņēmuma finanšu un pamatdarbības politiku saskaņā ar statūtiem vai līgumu; |
| --- | --- |

b)

vara noteikt uzņēmuma finanšu un pamatdarbības politiku saskaņā ar statūtiem vai līgumu;

| c) | vara iecelt amatā vai atbrīvot no tā lielāko daļu valdes vai līdzvērtīgas vadības institūcijas locekļu un šai valdei vai institūcijai ir kontrole šajā uzņēmumā; vai |
| --- | --- |

c)

vara iecelt amatā vai atbrīvot no tā lielāko daļu valdes vai līdzvērtīgas vadības institūcijas locekļu un šai valdei vai institūcijai ir kontrole šajā uzņēmumā; vai

| d) | vara pārstāvēt balsu vairākumu valdes vai līdzvērtīgas vadības institūcijas sanāksmēs un šai valdei vai institūcijai ir kontrole šajā uzņēmumā. |
| --- | --- |

d)

vara pārstāvēt balsu vairākumu valdes vai līdzvērtīgas vadības institūcijas sanāksmēs un šai valdei vai institūcijai ir kontrole šajā uzņēmumā.

| 14 | Uzņēmumam var piederēt akciju iegādes garantijas līgumi, akciju pirkšanas iespēju līgumi, parāda vai pašu kapitāla instrumenti, kuri ir pārveidojami parastajās akcijās, vai citi līdzīgi instrumenti, kuri potenciāli var, ja tos izmanto vai pārveido, dot uzņēmumam balsstiesības vai samazināt citas puses balsstiesības pār cita uzņēmuma finanšu un pamatdarbības politiku (potenciālās balsstiesības). Tādu potenciālo balsstiesību, kuras pašlaik ir izmantojamas vai pārveidojamas, tajā skaitā citam uzņēmumam piederošu potenciālo balsstiesību esamību un ietekmi ņem vērā, novērtējot, vai uzņēmumam ir vara pārvaldīt cita uzņēmuma finanšu un pamatdarbības politiku. Potenciālās balsstiesības nav pašlaik izmantojamas vai pārveidojamas, ja, piemēram, tās nevar izmantot vai pārveidot līdz turpmākam termiņam vai notikumam. |
| --- | --- |

14

Uzņēmumam var piederēt akciju iegādes garantijas līgumi, akciju pirkšanas iespēju līgumi, parāda vai pašu kapitāla instrumenti, kuri ir pārveidojami parastajās akcijās, vai citi līdzīgi instrumenti, kuri potenciāli var, ja tos izmanto vai pārveido, dot uzņēmumam balsstiesības vai samazināt citas puses balsstiesības pār cita uzņēmuma finanšu un pamatdarbības politiku (potenciālās balsstiesības). Tādu potenciālo balsstiesību, kuras pašlaik ir izmantojamas vai pārveidojamas, tajā skaitā citam uzņēmumam piederošu potenciālo balsstiesību esamību un ietekmi ņem vērā, novērtējot, vai uzņēmumam ir vara pārvaldīt cita uzņēmuma finanšu un pamatdarbības politiku. Potenciālās balsstiesības nav pašlaik izmantojamas vai pārveidojamas, ja, piemēram, tās nevar izmantot vai pārveidot līdz turpmākam termiņam vai notikumam.

| 15 | Novērtējot potenciālo balsstiesību ietekmi uz kontroli, uzņēmums izvērtē visus faktus un apstākļus (tajā skaitā atsevišķi vai kopumā izvērtējot potenciālo balsstiesību izmantošanas noteikumus un jebkurus citus līgumu nosacījumus), kas ietekmē potenciālās balsstiesības, izņemot vadības nodomus un finansiālo spēju tās izmantot vai pārveidot. |
| --- | --- |

15

Novērtējot potenciālo balsstiesību ietekmi uz kontroli, uzņēmums izvērtē visus faktus un apstākļus (tajā skaitā atsevišķi vai kopumā izvērtējot potenciālo balsstiesību izmantošanas noteikumus un jebkurus citus līgumu nosacījumus), kas ietekmē potenciālās balsstiesības, izņemot vadības nodomus un finansiālo spēju tās izmantot vai pārveidot.

| 16 | Meitasuzņēmumu neizslēdz no konsolidācijas tikai tādēļ, ka ieguldītājs ir riska kapitāla organizācija, kopējs fonds, ieguldījumu fonds vai līdzīgs uzņēmums. |
| --- | --- |

16

Meitasuzņēmumu neizslēdz no konsolidācijas tikai tādēļ, ka ieguldītājs ir riska kapitāla organizācija, kopējs fonds, ieguldījumu fonds vai līdzīgs uzņēmums.

| 17 | Meitasuzņēmumu neizslēdz no konsolidācijas tādēļ, ka tā uzņēmējdarbība atšķiras no citu koncerna uzņēmumu darbības. Atbilstošu informāciju sniedz, konsolidējot šos meitasuzņēmumus un konsolidētajos finanšu pārskatos sniedzot papildu informāciju par meitasuzņēmumu atšķirīgajiem uzņēmējdarbības veidiem. Piemēram, saskaņā ar 8. SFPS Darbības segmenti atklājamā informācija palīdz izprast, kāda nozīme koncernā ir tā dažādajiem uzņēmējdarbības veidiem. |
| --- | --- |

17

Meitasuzņēmumu neizslēdz no konsolidācijas tādēļ, ka tā uzņēmējdarbība atšķiras no citu koncerna uzņēmumu darbības. Atbilstošu informāciju sniedz, konsolidējot šos meitasuzņēmumus un konsolidētajos finanšu pārskatos sniedzot papildu informāciju par meitasuzņēmumu atšķirīgajiem uzņēmējdarbības veidiem. Piemēram, saskaņā ar 8. SFPS Darbības segmenti atklājamā informācija palīdz izprast, kāda nozīme koncernā ir tā dažādajiem uzņēmējdarbības veidiem.

KONSOLIDĀCIJAS PROCEDŪRAS

| 18 | Sagatavojot konsolidētos finanšu pārskatus, uzņēmums rindu pa rindai apvieno mātesuzņēmuma un tā meitasuzņēmumu finanšu pārskatus, saskaitot līdzīgos aktīvu, saistību, pašu kapitāla, ienākumu un izdevumu posteņus. Lai konsolidētie finanšu pārskati sniegtu finanšu informāciju par koncernu kā vienu saimniecisku vienību, rīkojas šādi:






  a) | izslēdz mātesuzņēmuma ieguldījuma katrā meitasuzņēmumā uzskaites vērtību un mātesuzņēmuma daļu katra meitasuzņēmuma pašu kapitālā (sk. 3. SFPS, kurā aprakstīta jebkādas radušās nemateriālās vērtības uzskaites metode); |
| --- | --- | --- |

18

Sagatavojot konsolidētos finanšu pārskatus, uzņēmums rindu pa rindai apvieno mātesuzņēmuma un tā meitasuzņēmumu finanšu pārskatus, saskaitot līdzīgos aktīvu, saistību, pašu kapitāla, ienākumu un izdevumu posteņus. Lai konsolidētie finanšu pārskati sniegtu finanšu informāciju par koncernu kā vienu saimniecisku vienību, rīkojas šādi:

a)

izslēdz mātesuzņēmuma ieguldījuma katrā meitasuzņēmumā uzskaites vērtību un mātesuzņēmuma daļu katra meitasuzņēmuma pašu kapitālā (sk. 3. SFPS, kurā aprakstīta jebkādas radušās nemateriālās vērtības uzskaites metode);

| b) | nosaka nekontrolējošo līdzdalību konsolidēto meitasuzņēmumu peļņā vai zaudējumos par pārskata periodu; un |
| --- | --- |

b)

nosaka nekontrolējošo līdzdalību konsolidēto meitasuzņēmumu peļņā vai zaudējumos par pārskata periodu; un

| c) | nekontrolējošo līdzdalību konsolidēto meitasuzņēmumu neto aktīvos identificē atsevišķi no mātesuzņēmuma līdzdalības daļas meitasuzņēmumos. Nekontrolējošā līdzdalība neto aktīvos sastāv no:






  i) | šādas nekontrolējošas līdzdalības apmēra sākotnējās apvienošanas datumā, kas aprēķināts saskaņā ar 3. SFPS; un |
| --- | --- | --- |

c)

nekontrolējošo līdzdalību konsolidēto meitasuzņēmumu neto aktīvos identificē atsevišķi no mātesuzņēmuma līdzdalības daļas meitasuzņēmumos. Nekontrolējošā līdzdalība neto aktīvos sastāv no:

i)

šādas nekontrolējošas līdzdalības apmēra sākotnējās apvienošanas datumā, kas aprēķināts saskaņā ar 3. SFPS; un

| ii) | nekontrolējošas līdzdalības daļa pašu kapitāla izmaiņās pēc apvienošanas datuma. |
| --- | --- |

ii)

nekontrolējošas līdzdalības daļa pašu kapitāla izmaiņās pēc apvienošanas datuma.

| 19 | Kad pastāv potenciālās balsstiesības, uz mātesuzņēmumu un nekontrolējošu līdzdalību attiecināto peļņas vai zaudējumu un pašu kapitāla izmaiņu daļu nosaka, pamatojoties uz pašreizējo līdzdalības daļu, neatspoguļojot potenciālo balsstiesību iespējamo izmantošanu vai pārveidošanu. |
| --- | --- |

19

Kad pastāv potenciālās balsstiesības, uz mātesuzņēmumu un nekontrolējošu līdzdalību attiecināto peļņas vai zaudējumu un pašu kapitāla izmaiņu daļu nosaka, pamatojoties uz pašreizējo līdzdalības daļu, neatspoguļojot potenciālo balsstiesību iespējamo izmantošanu vai pārveidošanu.

| 20 | Koncerna iekšējos atlikumus, darījumus, ienākumus un izdevumus izslēdz pilnībā. |
| --- | --- |

20

| 21 | Koncerna uzņēmumu savstarpējos atlikumus un darījumus, tajā skaitā ienākumus, izdevumus un dividendes izslēdz pilnībā. Peļņu un zaudējumus no tādiem darījumiem starp koncerna uzņēmumiem, kas atzīti aktīvos, piemēram, krājumos un pamatlīdzekļos, izslēdz pilnībā. Zaudējumi darījumos starp koncerna uzņēmumiem var norādīt uz vērtības samazināšanos, kas jāatzīst konsolidētajos finanšu pārskatos. Uz pagaidu starpībām, kas rodas, izslēdzot peļņu un zaudējumus darījumos starp koncerna uzņēmumiem, attiecas 12. SGS Ienākuma nodokļi. |
| --- | --- |

21

Koncerna uzņēmumu savstarpējos atlikumus un darījumus, tajā skaitā ienākumus, izdevumus un dividendes izslēdz pilnībā. Peļņu un zaudējumus no tādiem darījumiem starp koncerna uzņēmumiem, kas atzīti aktīvos, piemēram, krājumos un pamatlīdzekļos, izslēdz pilnībā. Zaudējumi darījumos starp koncerna uzņēmumiem var norādīt uz vērtības samazināšanos, kas jāatzīst konsolidētajos finanšu pārskatos. Uz pagaidu starpībām, kas rodas, izslēdzot peļņu un zaudējumus darījumos starp koncerna uzņēmumiem, attiecas 12. SGS Ienākuma nodokļi.

| 22 | Mātesuzņēmuma un tā meitasuzņēmumu finanšu pārskatus, kas izmantoti, sagatavojot konsolidētos finanšu pārskatus, sagatavo par situāciju vienā un tajā pašā datumā. Ja mātesuzņēmuma un meitasuzņēmuma pārskatu periodi atšķiras, meitasuzņēmums konsolidācijas nolūkā sagatavo papildu finanšu pārskatus par situāciju tajā pašā datumā, par kādu sagatavoti mātesuzņēmuma finanšu pārskati, ja vien to izdarīt nav neiespējami. |
| --- | --- |

22

| 23 | Ja saskaņā ar 22. punktu meitasuzņēmuma finanšu pārskati, ko izmanto konsolidēto finanšu pārskatu sagatavošanā, sagatavoti par situāciju datumā, kas atšķiras no datuma, par kādu sagatavoti mātesuzņēmuma finanšu pārskati, veic korekcijas atbilstoši tādu nozīmīgu darījumu vai notikumu ietekmei, kuri notikuši laikā starp šo datumu un mātesuzņēmuma finanšu pārskatu datumu. Jebkurā gadījumā laika periods starp meitasuzņēmuma un mātesuzņēmuma pārskatu datumiem nedrīkst pārsniegt trīs mēnešus. Pārskata periodu ilgumam un jebkurai atšķirībai starp pārskata periodu beigām visos periodos jābūt vienādai. |
| --- | --- |

23

| 24 | Konsolidētos finanšu pārskatus sagatavo, lietojot vienotas grāmatvedības politikas līdzīgiem darījumiem un citiem notikumiem līdzīgos apstākļos. |
| --- | --- |

24

| 25 | Ja kāds koncerna uzņēmums lieto grāmatvedības politiku, kas atšķiras no lietošanai konsolidētajos finanšu pārskatos pieņemtās grāmatvedības politikas līdzīgiem darījumiem un notikumiem līdzīgos apstākļos, šā uzņēmuma finanšu pārskatos, izmantojot tos konsolidēto finanšu pārskatu sagatavošanai, veic atbilstošas korekcijas. |
| --- | --- |

25

Ja kāds koncerna uzņēmums lieto grāmatvedības politiku, kas atšķiras no lietošanai konsolidētajos finanšu pārskatos pieņemtās grāmatvedības politikas līdzīgiem darījumiem un notikumiem līdzīgos apstākļos, šā uzņēmuma finanšu pārskatos, izmantojot tos konsolidēto finanšu pārskatu sagatavošanai, veic atbilstošas korekcijas.

| 26 | Meitasuzņēmuma ienākumus un izdevumus konsolidētajos finanšu pārskatos iekļauj ar iegādes datumu, kā noteikts 3. SFPS. Meitasuzņēmuma ienākumi un izdevumi pamatojas uz mātesuzņēmuma konsolidētajos finanšu pārskatos atzītajiem aktīviem un saistībām iegādes datumā. Piemēram, nolietojuma izdevumi, kuri pēc iegādes datuma atzīti konsolidētajā apvienotajā ienākumu pārskatā, pamatojas uz attiecīgo nolietojamo aktīvu patieso vērtību, kas atzīta konsolidētajos finanšu pārskatos iegādes datumā. Meitasuzņēmuma ienākumus un izdevumus konsolidētajos finanšu pārskatos iekļauj līdz brīdim, kad mātesuzņēmums zaudē kontroli pār meitasuzņēmumu. |
| --- | --- |

26

Meitasuzņēmuma ienākumus un izdevumus konsolidētajos finanšu pārskatos iekļauj ar iegādes datumu, kā noteikts 3. SFPS. Meitasuzņēmuma ienākumi un izdevumi pamatojas uz mātesuzņēmuma konsolidētajos finanšu pārskatos atzītajiem aktīviem un saistībām iegādes datumā. Piemēram, nolietojuma izdevumi, kuri pēc iegādes datuma atzīti konsolidētajā apvienotajā ienākumu pārskatā, pamatojas uz attiecīgo nolietojamo aktīvu patieso vērtību, kas atzīta konsolidētajos finanšu pārskatos iegādes datumā. Meitasuzņēmuma ienākumus un izdevumus konsolidētajos finanšu pārskatos iekļauj līdz brīdim, kad mātesuzņēmums zaudē kontroli pār meitasuzņēmumu.

| 27 | Nekontrolējošo līdzdalību uzrāda konsolidētā finanšu stāvokļa pārskata pašu kapitālā atsevišķi no mātesuzņēmuma īpašnieku pašu kapitāla. |
| --- | --- |

27

| 28 | Peļņu vai zaudējumus un katru peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļoto ienākumu sastāvdaļu attiecina uz mātesuzņēmuma īpašniekiem un nekontrolējošo līdzdalību. Kopējos ienākumus attiecina uz mātesuzņēmuma īpašniekiem un nekontrolējošo līdzdalību, pat ja tādēļ šīs nekontrolējošās līdzdalības atlikums kļūst negatīvs. |
| --- | --- |

28

Peļņu vai zaudējumus un katru peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļoto ienākumu sastāvdaļu attiecina uz mātesuzņēmuma īpašniekiem un nekontrolējošo līdzdalību. Kopējos ienākumus attiecina uz mātesuzņēmuma īpašniekiem un nekontrolējošo līdzdalību, pat ja tādēļ šīs nekontrolējošās līdzdalības atlikums kļūst negatīvs.

| 29 | Ja meitasuzņēmums ir laidis apgrozībā kumulatīvās priekšrocību akcijas, kas ir klasificētas kā pašu kapitāls un ko tur nekontrolējošas līdzdalības īpašnieki, mātesuzņēmums savu peļņas vai zaudējumu daļu aprēķina pēc tam, kad tā koriģēta par dividendēm, kuras izmaksājamas par šīm akcijām, neatkarīgi no tā, vai dividendes ir vai nav izsludinātas. |
| --- | --- |

29

Ja meitasuzņēmums ir laidis apgrozībā kumulatīvās priekšrocību akcijas, kas ir klasificētas kā pašu kapitāls un ko tur nekontrolējošas līdzdalības īpašnieki, mātesuzņēmums savu peļņas vai zaudējumu daļu aprēķina pēc tam, kad tā koriģēta par dividendēm, kuras izmaksājamas par šīm akcijām, neatkarīgi no tā, vai dividendes ir vai nav izsludinātas.

| 30 | Izmaiņas mātesuzņēmuma līdzdalības daļā meitasuzņēmumā, kuru rezultātā netiek zaudēta kontrole, uzskaita kā pašu kapitāla darījumus (t.i., darījumus ar īpašniekiem, kas rīkojas kā īpašnieki). |
| --- | --- |

30

| 31 | Šādos apstākļos kontrolējošās un nekontrolējošās līdzdalības uzskaites vērtības koriģē, lai atspoguļotu to salīdzinošās līdzdalības izmaiņas meitasuzņēmumā. Starpību starp summu, par kādu koriģēta nekontrolējošā līdzdalība, un samaksātās vai saņemtās atlīdzības patieso vērtību atzīst tieši pašu kapitālā un attiecina uz mātesuzņēmuma īpašniekiem. |
| --- | --- |

31

Šādos apstākļos kontrolējošās un nekontrolējošās līdzdalības uzskaites vērtības koriģē, lai atspoguļotu to salīdzinošās līdzdalības izmaiņas meitasuzņēmumā. Starpību starp summu, par kādu koriģēta nekontrolējošā līdzdalība, un samaksātās vai saņemtās atlīdzības patieso vērtību atzīst tieši pašu kapitālā un attiecina uz mātesuzņēmuma īpašniekiem.

KONTROLES ZAUDĒŠANA

| 32 | Mātesuzņēmums var zaudēt kontroli pār meitasuzņēmumu ar vai bez pārmaiņām absolūtajā vai relatīvajā īpašumtiesību līmenī. Tas var notikt, piemēram, ja meitasuzņēmumu pakļauj valdības, tiesas, administratora vai regulatora kontrolei. Tas var notikt arī vienošanās rezultātā. |
| --- | --- |

32

Mātesuzņēmums var zaudēt kontroli pār meitasuzņēmumu ar vai bez pārmaiņām absolūtajā vai relatīvajā īpašumtiesību līmenī. Tas var notikt, piemēram, ja meitasuzņēmumu pakļauj valdības, tiesas, administratora vai regulatora kontrolei. Tas var notikt arī vienošanās rezultātā.

| 33 | Mātesuzņēmums var zaudēt kontroli pār meitasuzņēmumu divu vai vairāku vienošanos (darījumu) rezultātā. Tomēr dažkārt apstākļi norāda, ka vairākas vienošanās jāuzskaita kā viens darījums. Nosakot, vai vienošanās jāuzskaita kā viens darījums, mātesuzņēmums ņem vērā visus vienošanās noteikumus un nosacījumus un to ekonomisko ietekmi. Viens vai vairāki no turpmāk norādītajiem apstākļiem var norādīt, ka mātesuzņēmumam jāuzskaita vairākas vienošanās kā viens darījums:






  a) | tās noslēdz vienlaikus vai, noslēdzot vienu, ņem vērā otru; |
| --- | --- | --- |

33

Mātesuzņēmums var zaudēt kontroli pār meitasuzņēmumu divu vai vairāku vienošanos (darījumu) rezultātā. Tomēr dažkārt apstākļi norāda, ka vairākas vienošanās jāuzskaita kā viens darījums. Nosakot, vai vienošanās jāuzskaita kā viens darījums, mātesuzņēmums ņem vērā visus vienošanās noteikumus un nosacījumus un to ekonomisko ietekmi. Viens vai vairāki no turpmāk norādītajiem apstākļiem var norādīt, ka mātesuzņēmumam jāuzskaita vairākas vienošanās kā viens darījums:

a)

tās noslēdz vienlaikus vai, noslēdzot vienu, ņem vērā otru;

| b) | tās veido vienu darījumu, kura mērķis ir sasniegt kopēju komerciālu rezultātu; |
| --- | --- |

b)

tās veido vienu darījumu, kura mērķis ir sasniegt kopēju komerciālu rezultātu;

| c) | vienas vienošanās izpilde ir atkarīga no vismaz vienas citas vienošanās; |
| --- | --- |

c)

vienas vienošanās izpilde ir atkarīga no vismaz vienas citas vienošanās;

| d) | izvērtējot vienu atsevišķu vienošanos, tai nav ekonomiskā pamatojuma, bet tai ir šāds ekonomiskais pamatojums, izvērtējot to kopā ar citām vienošanām. Piemērs: vienā darījumā akcijas atsavina par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu, bet to kompensē ar turpmāku atsavināšanas darījumu, kura cena pārsniedz tirgus cenu. |
| --- | --- |

d)

izvērtējot vienu atsevišķu vienošanos, tai nav ekonomiskā pamatojuma, bet tai ir šāds ekonomiskais pamatojums, izvērtējot to kopā ar citām vienošanām. Piemērs: vienā darījumā akcijas atsavina par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu, bet to kompensē ar turpmāku atsavināšanas darījumu, kura cena pārsniedz tirgus cenu.

| 34 | Ja mātesuzņēmums zaudē kontroli pār meitasuzņēmumu, tas:







  a) | pārtrauc atzīt meitasuzņēmuma aktīvus (arī nemateriālo vērtību) un saistības atbilstoši to uzskaites vērtībām kontroles zaudēšanas datumā; |
| --- | --- | --- |

34

a)

pārtrauc atzīt meitasuzņēmuma aktīvus (arī nemateriālo vērtību) un saistības atbilstoši to uzskaites vērtībām kontroles zaudēšanas datumā;

| b) | pārtrauc atzīt nekontrolējošo līdzdalību bijušajā meitasuzņēmumā atbilstoši tās uzskaites vērtībai kontroles zaudēšanas datumā (arī uz to attiecināmos citu tādu ienākumu komponentus, kas netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā); |
| --- | --- |

b)

pārtrauc atzīt nekontrolējošo līdzdalību bijušajā meitasuzņēmumā atbilstoši tās uzskaites vērtībai kontroles zaudēšanas datumā (arī uz to attiecināmos citu tādu ienākumu komponentus, kas netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā);

| c) | atzīst:








  i) | par darījumu, notikumu vai apstākļiem, kuru rezultātā zaudēta kontrole, saņemtās atlīdzības patieso vērtību; un |
| --- | --- | --- |

c)

atzīst:

i)

par darījumu, notikumu vai apstākļiem, kuru rezultātā zaudēta kontrole, saņemtās atlīdzības patieso vērtību; un

| ii) | ja darījums, kura rezultātā tika zaudēta kontrole, ir saistīts ar meitasuzņēmuma akciju sadali īpašniekiem, kas rīkojas kā īpašnieki, šo sadali; |
| --- | --- |

ii)

ja darījums, kura rezultātā tika zaudēta kontrole, ir saistīts ar meitasuzņēmuma akciju sadali īpašniekiem, kas rīkojas kā īpašnieki, šo sadali;

| d) | atzīst paturētos ieguldījumus bijušajā meitasuzņēmumā atbilstoši to patiesajai vērtībai kontroles zaudēšanas datumā; |
| --- | --- |

d)

atzīst paturētos ieguldījumus bijušajā meitasuzņēmumā atbilstoši to patiesajai vērtībai kontroles zaudēšanas datumā;

| e) | pārklasificē kā peļņu vai zaudējumus vai, ja nepieciešams, saskaņā ar citiem SFPS pārved tieši uz nesadalīto peļņu 35. punktā norādītās summas; un |
| --- | --- |

e)

pārklasificē kā peļņu vai zaudējumus vai, ja nepieciešams, saskaņā ar citiem SFPS pārved tieši uz nesadalīto peļņu 35. punktā norādītās summas; un

| f) | atzīst iegūtās atšķirības kā guvumu vai zaudējumus uz mātesuzņēmumu attiecināmajā peļņā vai zaudējumos. |
| --- | --- |

f)

atzīst iegūtās atšķirības kā guvumu vai zaudējumus uz mātesuzņēmumu attiecināmajā peļņā vai zaudējumos.

| 35 | Ja mātesuzņēmums zaudē kontroli pār meitasuzņēmumu, mātesuzņēmums uzskaita visas ar šo meitasuzņēmumu saistītās summas, kuras atzītas citos ienākumos, kas netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, atbilstoši tai pašai metodei, kāda būtu jāpiemēro, ja mātesuzņēmums būtu tieši atsavinājis atbilstošos aktīvus vai saistības. Tādēļ, ja guvums vai zaudējumi ir iepriekš atzīti citos ienākumos, kas netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, un pēc atbilstošo aktīvu vai saistību atsavināšanas tie būtu jāpārklasificē kā peļņa vai zaudējumi, mātesuzņēmums pārklasificē guvumu vai zaudējumus no pašu kapitāla par peļņu vai zaudējumiem (kā pārklasificēšanas korekciju), kad tas zaudē kontroli pār meitasuzņēmumu. Piemēram, ja meitasuzņēmumam ir pārdošanai pieejami finanšu aktīvi un mātesuzņēmums zaudē kontroli pār šo meitasuzņēmumu, mātesuzņēmums pārklasificē ar šiem aktīviem saistīto guvumu vai zaudējumus, kuri iepriekš atzīti citos ienākumos, kas netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, par peļņu vai zaudējumiem. Tāpat, ja pārvērtēšanas pārsniegumu, kas iepriekš atzīts citos ienākumos, kuri netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, aktīva atsavināšanas brīdī pārvestu tieši uz nesadalīto peļņu, mātesuzņēmums, zaudējot kontroli pār meitasuzņēmumu, pārved pārvērtēšanas pārsniegumu tieši uz nesadalīto peļņu. |
| --- | --- |

35

Ja mātesuzņēmums zaudē kontroli pār meitasuzņēmumu, mātesuzņēmums uzskaita visas ar šo meitasuzņēmumu saistītās summas, kuras atzītas citos ienākumos, kas netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, atbilstoši tai pašai metodei, kāda būtu jāpiemēro, ja mātesuzņēmums būtu tieši atsavinājis atbilstošos aktīvus vai saistības. Tādēļ, ja guvums vai zaudējumi ir iepriekš atzīti citos ienākumos, kas netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, un pēc atbilstošo aktīvu vai saistību atsavināšanas tie būtu jāpārklasificē kā peļņa vai zaudējumi, mātesuzņēmums pārklasificē guvumu vai zaudējumus no pašu kapitāla par peļņu vai zaudējumiem (kā pārklasificēšanas korekciju), kad tas zaudē kontroli pār meitasuzņēmumu. Piemēram, ja meitasuzņēmumam ir pārdošanai pieejami finanšu aktīvi un mātesuzņēmums zaudē kontroli pār šo meitasuzņēmumu, mātesuzņēmums pārklasificē ar šiem aktīviem saistīto guvumu vai zaudējumus, kuri iepriekš atzīti citos ienākumos, kas netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, par peļņu vai zaudējumiem. Tāpat, ja pārvērtēšanas pārsniegumu, kas iepriekš atzīts citos ienākumos, kuri netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, aktīva atsavināšanas brīdī pārvestu tieši uz nesadalīto peļņu, mātesuzņēmums, zaudējot kontroli pār meitasuzņēmumu, pārved pārvērtēšanas pārsniegumu tieši uz nesadalīto peļņu.

| 36 | Zaudējot kontroli pār meitasuzņēmumu, bijušajā meitasuzņēmumā paturēto līdzdalību un visas summas, ko meitasuzņēmums ir parādā mātesuzņēmumam vai pretēji, no kontroles zaudēšanas datuma uzskaita saskaņā ar citiem SFPS. |
| --- | --- |

36

| 37 | Bijušajā meitasuzņēmumā paturēto ieguldījumu patieso vērtību kontroles zaudēšanas datumā uzskata par finanšu aktīva patieso vērtību sākotnējās atzīšanas brīdī saskaņā ar 39. SGS Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtēšana vai, ja nepieciešams, par izmaksām asociētā vai kopīgi kontrolētā uzņēmumā veikta ieguldījuma sākotnējās atzīšanas brīdī. |
| --- | --- |

37

Bijušajā meitasuzņēmumā paturēto ieguldījumu patieso vērtību kontroles zaudēšanas datumā uzskata par finanšu aktīva patieso vērtību sākotnējās atzīšanas brīdī saskaņā ar 39. SGS Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtēšana vai, ja nepieciešams, par izmaksām asociētā vai kopīgi kontrolētā uzņēmumā veikta ieguldījuma sākotnējās atzīšanas brīdī.

MEITASUZŅĒMUMOS, KOPĪGI KONTROLĒTOS UZŅĒMUMOS UN ASOCIĒTAJOS UZŅĒMUMOS VEIKTO IEGULDĪJUMU UZSKAITE ATSEVIŠĶOS FINANŠU PĀRSKATOS

| 38 | Ja uzņēmums sagatavo atsevišķus finanšu pārskatus, tam jāuzskaita ieguldījumi meitasuzņēmumos, kopīgi kontrolētās sabiedrībās un asociētajos uzņēmumos:







  a) | atbilstoši izmaksām vai |
| --- | --- | --- |

38

a)

atbilstoši izmaksām vai

| b) | saskaņā ar 39. SGS. |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar 39. SGS.

Uzņēmumam tāda pati uzskaite jāpiemēro katrai ieguldījumu kategorijai. Ieguldījumi, kas tiek uzskaitīti izmaksās, jāuzskaita saskaņā ar 5. SFPS Pārdošanai turēti neapgrozāmi aktīvi un pārtrauktas darbības, ja tie ir klasificēti kā turēti pārdošanai (vai ietverti atsavinātajā grupā, kura tiek klasificēta kā turēta pārdošanai) saskaņā ar 5. SFPS. Šādā situācijā ieguldījumiem, kas tiek uzskaitīti saskaņā ar 39. SGS, novērtēšana netiek mainīta.

| 38A | Uzņēmums atzīst dividendi no meitasuzņēmuma, kopīgi kontrolēta uzņēmuma vai asociēta uzņēmuma peļņā vai zaudējumos atsevišķajos finanšu pārskatos, kad ir konstatētas tā tiesības saņemt dividendi. |
| --- | --- |

38A

| 38B | Kad mātesuzņēmums reorganizē savas grupas struktūru, nodibinot jaunu uzņēmumu kā savu mātesuzņēmumu tādā veidā, kas atbilst šādiem kritērijiem:






  a) | jaunais mātesuzņēmums iegūst kontroli pār sākotnējo mātesuzņēmumu, emitējot pašu kapitāla instrumentus apmaiņā pret sākotnējā mātesuzņēmuma esošiem pašu kapitāla instrumentiem; |
| --- | --- | --- |

38B

Kad mātesuzņēmums reorganizē savas grupas struktūru, nodibinot jaunu uzņēmumu kā savu mātesuzņēmumu tādā veidā, kas atbilst šādiem kritērijiem:

a)

jaunais mātesuzņēmums iegūst kontroli pār sākotnējo mātesuzņēmumu, emitējot pašu kapitāla instrumentus apmaiņā pret sākotnējā mātesuzņēmuma esošiem pašu kapitāla instrumentiem;

| b) | jaunās grupas un sākotnējās grupas aktīvi un saistības ir tādas pašas tieši pirms un pēc reorganizācijas; un |
| --- | --- |

b)

jaunās grupas un sākotnējās grupas aktīvi un saistības ir tādas pašas tieši pirms un pēc reorganizācijas; un

| c) | sākotnējā mātesuzņēmuma īpašniekiem pirms reorganizācijas ir tāda pati absolūtā un relatīvā līdzdalība sākotnējās grupas un jaunās grupas neto aktīvos tieši pirms un pēc reorganizācijas, |
| --- | --- |

c)

sākotnējā mātesuzņēmuma īpašniekiem pirms reorganizācijas ir tāda pati absolūtā un relatīvā līdzdalība sākotnējās grupas un jaunās grupas neto aktīvos tieši pirms un pēc reorganizācijas,

un jaunais mātesuzņēmums atsevišķajos finanšu pārskatos uzskaita ieguldījumu sākotnējā mātesuzņēmumā saskaņā ar 38. punkta a) apakšpunktu, jaunais mātesuzņēmums novērtē izmaksas to pašu kapitāla posteņu daļas uzskaites vērtībā, kuri norādīti sākotnējā mātesuzņēmuma atsevišķajos finanšu pārskatos reorganizācijas datumā.

| 38C | Tāpat uzņēmums, kas nav mātesuzņēmums, varētu nodibināt jaunu uzņēmumu kā savu mātesuzņēmumu tādā veidā, kas atbilst 38B punktā noteiktajiem kritērijiem. Uz šādām reorganizācijām tāpat attiecas 38B punktā noteiktās prasības. Šādos gadījumos atsauces uz “sākotnējo mātesuzņēmumu” un “sākotnējo grupu” ir uz “sākotnējo uzņēmumu”. |
| --- | --- |

38C

Tāpat uzņēmums, kas nav mātesuzņēmums, varētu nodibināt jaunu uzņēmumu kā savu mātesuzņēmumu tādā veidā, kas atbilst 38B punktā noteiktajiem kritērijiem. Uz šādām reorganizācijām tāpat attiecas 38B punktā noteiktās prasības. Šādos gadījumos atsauces uz “sākotnējo mātesuzņēmumu” un “sākotnējo grupu” ir uz “sākotnējo uzņēmumu”.

| 39 | Šis standarts nenosaka, kuriem uzņēmumiem jāgatavo publiski pieejami atsevišķi finanšu pārskati. 38. un 40.–43. punkts attiecas uz gadījumiem, kad uzņēmums gatavo atsevišķus finanšu pārskatus, kas atbilst starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem. Uzņēmums gatavo arī publiski pieejamus konsolidētos finanšu pārskatus, kā noteikts 9. punktā, ja vien uz to neattiecas 10. punktā minētais atbrīvojums. |
| --- | --- |

39

Šis standarts nenosaka, kuriem uzņēmumiem jāgatavo publiski pieejami atsevišķi finanšu pārskati. 38. un 40.–43. punkts attiecas uz gadījumiem, kad uzņēmums gatavo atsevišķus finanšu pārskatus, kas atbilst starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem. Uzņēmums gatavo arī publiski pieejamus konsolidētos finanšu pārskatus, kā noteikts 9. punktā, ja vien uz to neattiecas 10. punktā minētais atbrīvojums.

| 40 | Ieguldījumus kopīgi kontrolētos uzņēmumos un asociētajos uzņēmumos, kurus uzskaita saskaņā ar 39. SGS, konsolidētajos finanšu pārskatos uzskaita tāpat kā ieguldītāja atsevišķajos finanšu pārskatos. |
| --- | --- |

40

INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA

| 41 | Konsolidētajos finanšu pārskatos atklāj šādu informāciju:







  a) | attiecību raksturs starp mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu, ja mātesuzņēmumam tieši vai netieši ar meitasuzņēmumu starpniecību nepieder vairāk nekā puse no balsstiesībām; |
| --- | --- | --- |

41

a)

attiecību raksturs starp mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu, ja mātesuzņēmumam tieši vai netieši ar meitasuzņēmumu starpniecību nepieder vairāk nekā puse no balsstiesībām;

| b) | iemesli, kādēļ tieši vai netieši ar meitasuzņēmumu starpniecību iegūtas īpašuma tiesības uz vairāk nekā pusi no uzņēmuma esošajām vai potenciālajām balsstiesībām, nenodrošina kontroli; |
| --- | --- |

b)

iemesli, kādēļ tieši vai netieši ar meitasuzņēmumu starpniecību iegūtas īpašuma tiesības uz vairāk nekā pusi no uzņēmuma esošajām vai potenciālajām balsstiesībām, nenodrošina kontroli;

| c) | meitasuzņēmuma finanšu pārskatu periodu beigas, ja šādus finanšu pārskatus izmanto konsolidēto finanšu pārskatu sagatavošanai un tajos atspoguļota situācija datumā vai periodā, kas atšķiras no mātesuzņēmuma finanšu pārskatu datuma vai perioda, un šāda atšķirīga datuma vai perioda izmantošanas iemeslu; |
| --- | --- |

c)

meitasuzņēmuma finanšu pārskatu periodu beigas, ja šādus finanšu pārskatus izmanto konsolidēto finanšu pārskatu sagatavošanai un tajos atspoguļota situācija datumā vai periodā, kas atšķiras no mātesuzņēmuma finanšu pārskatu datuma vai perioda, un šāda atšķirīga datuma vai perioda izmantošanas iemeslu;

| d) | jebkuru būtisku ierobežojumu veids un apmērs (kas radies, piemēram, no aizņēmumu nosacījumiem vai reglamentējošām prasībām), kas ietekmē meitasuzņēmuma spēju pārskaitīt naudas līdzekļus mātesuzņēmumam naudas dividenžu veidā vai atmaksāt aizņēmumus vai avansus; |
| --- | --- |

d)

jebkuru būtisku ierobežojumu veids un apmērs (kas radies, piemēram, no aizņēmumu nosacījumiem vai reglamentējošām prasībām), kas ietekmē meitasuzņēmuma spēju pārskaitīt naudas līdzekļus mātesuzņēmumam naudas dividenžu veidā vai atmaksāt aizņēmumus vai avansus;

| e) | grafiks, kurā atspoguļota ietekme, ko izraisa mātesuzņēmuma līdzdalības daļas izmaiņas meitasuzņēmumā, kuru rezultātā netiek zaudēta kontrole pār pašu kapitālu, kas attiecināms uz mātesuzņēmuma īpašniekiem; un |
| --- | --- |

e)

grafiks, kurā atspoguļota ietekme, ko izraisa mātesuzņēmuma līdzdalības daļas izmaiņas meitasuzņēmumā, kuru rezultātā netiek zaudēta kontrole pār pašu kapitālu, kas attiecināms uz mātesuzņēmuma īpašniekiem; un

| f) | ja ir zaudēta kontrole pār meitasuzņēmumu, mātesuzņēmums atklāj guvumu vai zaudējumus, kas atzīti saskaņā ar 34. punktu, ja tādi ir, un:








  i) | to šāda guvuma vai zaudējuma daļu, kas ir attiecināma uz bijušajā meitasuzņēmumā paturēto ieguldījumu atzīšanu pēc to patiesās vērtības kontroles zaudēšanas datumā; un |
| --- | --- | --- |

f)

ja ir zaudēta kontrole pār meitasuzņēmumu, mātesuzņēmums atklāj guvumu vai zaudējumus, kas atzīti saskaņā ar 34. punktu, ja tādi ir, un:

i)

to šāda guvuma vai zaudējuma daļu, kas ir attiecināma uz bijušajā meitasuzņēmumā paturēto ieguldījumu atzīšanu pēc to patiesās vērtības kontroles zaudēšanas datumā; un

| ii) | apvienotā ienākumu pārskata rindu pozīciju(-as), kurā atzīts guvums vai zaudējumi (ja apvienotajā ienākumu pārskatā tie nav norādīti atsevišķi). |
| --- | --- |

ii)

apvienotā ienākumu pārskata rindu pozīciju(-as), kurā atzīts guvums vai zaudējumi (ja apvienotajā ienākumu pārskatā tie nav norādīti atsevišķi).

| 42 | Ja mātesuzņēmumam, kas saskaņā ar 10. punktu izvēlas negatavot konsolidētos finanšu pārskatus, sagatavoti atsevišķi finanšu pārskati, šajos atsevišķajos finanšu pārskatos atklāj šādu informāciju:







  a) | fakts, ka finanšu pārskati ir atsevišķie finanšu pārskati; ka ir izmantots atbrīvojums no konsolidācijas; uzņēmuma nosaukums un valsts, kurā reģistrēts vai atrodas uzņēmums, kura konsolidētie finanšu pārskati, kas atbilst starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem, ir publiski pieejami; un adrese, kur šie konsolidētie finanšu pārskati iegūstami; |
| --- | --- | --- |

42

a)

fakts, ka finanšu pārskati ir atsevišķie finanšu pārskati; ka ir izmantots atbrīvojums no konsolidācijas; uzņēmuma nosaukums un valsts, kurā reģistrēts vai atrodas uzņēmums, kura konsolidētie finanšu pārskati, kas atbilst starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem, ir publiski pieejami; un adrese, kur šie konsolidētie finanšu pārskati iegūstami;

| b) | saraksts ar būtiskiem ieguldījumiem meitasuzņēmumos, kopīgi kontrolētos uzņēmumos un asociētos uzņēmumos, norādot nosaukumus, valstis, kurās tie reģistrēti vai atrodas, līdzdalības proporcionālo daļu un balsstiesību proporciju, ja tā atšķiras; un |
| --- | --- |

b)

saraksts ar būtiskiem ieguldījumiem meitasuzņēmumos, kopīgi kontrolētos uzņēmumos un asociētos uzņēmumos, norādot nosaukumus, valstis, kurās tie reģistrēti vai atrodas, līdzdalības proporcionālo daļu un balsstiesību proporciju, ja tā atšķiras; un

| c) | apakšpunktā minēto ieguldījumu uzskaitei izmantotās metodes apraksts. |
| --- | --- |

c)

apakšpunktā minēto ieguldījumu uzskaitei izmantotās metodes apraksts.

| 43 | Ja mātesuzņēmums (izņemot tādu, kas aplūkots 42. punktā), dalībnieks ar līdzdalību kopīgi kontrolētā uzņēmumā vai ieguldītājs asociētajā uzņēmumā gatavo atsevišķus finanšu pārskatus, šajos atsevišķajos finanšu pārskatos atklāj šādu informāciju:







  a) | fakts, ka finanšu pārskati ir atsevišķie finanšu pārskati, un iemesli, kādēļ šie pārskati tiek gatavoti, ja to nepieprasa likums; |
| --- | --- | --- |

43

a)

fakts, ka finanšu pārskati ir atsevišķie finanšu pārskati, un iemesli, kādēļ šie pārskati tiek gatavoti, ja to nepieprasa likums;

| b) | saraksts ar būtiskiem ieguldījumiem meitasuzņēmumos, kopīgi kontrolētos uzņēmumos un asociētos uzņēmumos, norādot nosaukumus, valstis, kurās tie reģistrēti vai atrodas, līdzdalības proporcionālo daļu un balsstiesību proporciju, ja tā atšķiras; un |
| --- | --- |

b)

saraksts ar būtiskiem ieguldījumiem meitasuzņēmumos, kopīgi kontrolētos uzņēmumos un asociētos uzņēmumos, norādot nosaukumus, valstis, kurās tie reģistrēti vai atrodas, līdzdalības proporcionālo daļu un balsstiesību proporciju, ja tā atšķiras; un

| c) | b) apakšpunktā minēto ieguldījumu uzskaitei izmantotās metodes apraksts; |
| --- | --- |

c)

b) apakšpunktā minēto ieguldījumu uzskaitei izmantotās metodes apraksts;

un norāda finanšu pārskatus, kas sagatavoti saskaņā ar šā standarta 9. punktu, 28. SGS un 31. SGS, uz kuriem tie attiecas.

SPĒKĀ STĀŠANĀS DATUMS UN PĀREJA

| 44 | Uzņēmums šo standartu piemēro gada periodiem, kas sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma. Ieteicama standarta agrāka piemērošana. Ja uzņēmums piemēro šo standartu periodiem, kas sākas pirms 2005. gada 1. janvāra, tas šo faktu atklāj. |
| --- | --- |

44

| 45 | Uzņēmums piemēro Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes izdarītos 27. SGS 4., 18., 19. un 26.–37. punkta, kā arī 41. punkta e) un f) apakšpunkta grozījumus gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ir atļauts sākt piemērošanu agrāk. Tomēr uzņēmums nepiemēro šos grozījumus gada periodiem, kas sākas pirms 2009. gada 1. jūlija, ja vien tas nepiemēro arī 3. SFPS (pārstrādājusi Starptautiskā grāmatvedības standartu padome 2008. gadā). Ja uzņēmums piemēro šos grozījumus pirms 2009. gada 1. jūlija, tas šo faktu atklāj. Uzņēmums piemēro grozījumus retrospektīvi ar šādiem izņēmumiem:







  a) | 28. punkta grozījumus par kopējo ienākumu attiecināšanu uz mātesuzņēmuma īpašniekiem un nekontrolējošo līdzdalību, pat ja tādēļ šīs nekontrolējošās līdzdalības atlikums ir negatīvs. Tādējādi uzņēmums nekoriģē peļņas vai zaudējumu attiecinājumu uz pārskata periodiem pirms grozījuma piemērošanas. |
| --- | --- | --- |

45

a)

28. punkta grozījumus par kopējo ienākumu attiecināšanu uz mātesuzņēmuma īpašniekiem un nekontrolējošo līdzdalību, pat ja tādēļ šīs nekontrolējošās līdzdalības atlikums ir negatīvs. Tādējādi uzņēmums nekoriģē peļņas vai zaudējumu attiecinājumu uz pārskata periodiem pirms grozījuma piemērošanas.

| b) | 30. un 31. punkta prasības par līdzdalības daļu izmaiņu uzskaiti meitasuzņēmumā pēc kontroles iegūšanas. Tādējādi 30. un 31. punktā ietvertās prasības neattiecas uz izmaiņām, kas notikušas, pirms uzņēmums ir sācis piemērot šos grozījumus. |
| --- | --- |

b)

30. un 31. punkta prasības par līdzdalības daļu izmaiņu uzskaiti meitasuzņēmumā pēc kontroles iegūšanas. Tādējādi 30. un 31. punktā ietvertās prasības neattiecas uz izmaiņām, kas notikušas, pirms uzņēmums ir sācis piemērot šos grozījumus.

| c) | 34.–37. punktā ietvertās prasības par kontroles zaudēšanu pār meitasuzņēmumu. Uzņēmums nekoriģē ieguldījuma uzskaites vērtību bijušajā meitasuzņēmumā, ja kontrole ir zaudēta pirms šo grozījumu piemērošanas. Turklāt uzņēmums nepārrēķina guvumu vai zaudējumus no meitasuzņēmuma kontroles zaudēšanas, ja kontrole zaudēta pirms grozījumu piemērošanas. |
| --- | --- |

c)

34.–37. punktā ietvertās prasības par kontroles zaudēšanu pār meitasuzņēmumu. Uzņēmums nekoriģē ieguldījuma uzskaites vērtību bijušajā meitasuzņēmumā, ja kontrole ir zaudēta pirms šo grozījumu piemērošanas. Turklāt uzņēmums nepārrēķina guvumu vai zaudējumus no meitasuzņēmuma kontroles zaudēšanas, ja kontrole zaudēta pirms grozījumu piemērošanas.

| 45A | Ar 2008. gada maijā izdotajiem SFPS uzlabojumiem grozīts 38. punkts. Uzņēmums šo grozījumu piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma, sākot ar datumu, kad tas pirmoreiz piemēro 5. SFPS. Ir atļauta agrāka piemērošana. Ja uzņēmums piemēro grozījumu agrākam periodam, šis fakts ir jāatklāj. |
| --- | --- |

45A

Ar 2008. gada maijā izdotajiem SFPS uzlabojumiem grozīts 38. punkts. Uzņēmums šo grozījumu piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma, sākot ar datumu, kad tas pirmoreiz piemēro 5. SFPS. Ir atļauta agrāka piemērošana. Ja uzņēmums piemēro grozījumu agrākam periodam, šis fakts ir jāatklāj.

| 45B | Meitasuzņēmumā, kopīgi kontrolētā uzņēmumā vai asociētā uzņēmumā veikta ieguldījuma izmaksas – 1. SFPS grozījumi un 27. SGS grozījumi, kas izdoti 2008. gada maijā, – no 4. punkta svītroja izmaksu metodes definīciju un pievienoja 38A punktu. Uzņēmums šos grozījumus piemēro perspektīvi gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai pēc šā datuma. Ir atļauts sākt piemērošanu agrāk. Ja uzņēmums piemēro šīs izmaiņas agrākam periodam, tas atklāj šo faktu un vienlaicīgi piemēro saistītos 18. SGS, 21. SGS un 36. SGS grozījumus. |
| --- | --- |

45B

Meitasuzņēmumā, kopīgi kontrolētā uzņēmumā vai asociētā uzņēmumā veikta ieguldījuma izmaksas – 1. SFPS grozījumi un 27. SGS grozījumi, kas izdoti 2008. gada maijā, – no 4. punkta svītroja izmaksu metodes definīciju un pievienoja 38A punktu. Uzņēmums šos grozījumus piemēro perspektīvi gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai pēc šā datuma. Ir atļauts sākt piemērošanu agrāk. Ja uzņēmums piemēro šīs izmaiņas agrākam periodam, tas atklāj šo faktu un vienlaicīgi piemēro saistītos 18. SGS, 21. SGS un 36. SGS grozījumus.

| 45C | Meitasuzņēmumā, kopīgi kontrolētā uzņēmumā vai asociētā uzņēmumā veikta ieguldījuma izmaksas – 1. SFPS grozījumi un 27. SGS grozījumi, kas izdoti 2008. gada maijā, — pievienoja 38B un 38C punktu. Uzņēmums šos punktus piemēro perspektīvi reorganizācijām, kuras notiek gada periodos, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai pēc šā datuma. Ir atļauts sākt piemērošanu agrāk. Turklāt uzņēmums var izlemt 38B un 38C punktu ar atpakaļejošu spēku piemērot notikušām reorganizācijām minēto punktu darbības jomā. Ja tomēr uzņēmums koriģē kādu reorganizāciju, lai ievērotu 38B vai 38C punktu, tas koriģē visas vēlākas reorganizācijas minēto punktu darbības jomā. Ja uzņēmums piemēro 38B vai 38C punktu agrākam periodam, tas atklāj šo faktu. |
| --- | --- |

45C

Meitasuzņēmumā, kopīgi kontrolētā uzņēmumā vai asociētā uzņēmumā veikta ieguldījuma izmaksas – 1. SFPS grozījumi un 27. SGS grozījumi, kas izdoti 2008. gada maijā, — pievienoja 38B un 38C punktu. Uzņēmums šos punktus piemēro perspektīvi reorganizācijām, kuras notiek gada periodos, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai pēc šā datuma. Ir atļauts sākt piemērošanu agrāk. Turklāt uzņēmums var izlemt 38B un 38C punktu ar atpakaļejošu spēku piemērot notikušām reorganizācijām minēto punktu darbības jomā. Ja tomēr uzņēmums koriģē kādu reorganizāciju, lai ievērotu 38B vai 38C punktu, tas koriģē visas vēlākas reorganizācijas minēto punktu darbības jomā. Ja uzņēmums piemēro 38B vai 38C punktu agrākam periodam, tas atklāj šo faktu.

27. SGS ATSAUKŠANA (PĀRSTRĀDĀTS 2003. GADĀ)

| 46 | Šis standarts aizstāj 27. SGS Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati (pārstrādāts 2003. gadā). |
| --- | --- |

46

Šis standarts aizstāj 27. SGS Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati (pārstrādāts 2003. gadā).

---

(1)  Ja iegādes brīdī meitasuzņēmums atbilst visiem kritērijiem, lai saskaņā ar 5. SFPS Pārdošanai turēti ilgtermiņa aktīvi un pārtrauktas darbības to klasificētu kā turētu pārdošanai, tad to uzskaita saskaņā ar šo attiecīgo SFPS.

(2)  Sk. arī PIK–12 Konsolidācija – īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības.

Papildinājums

Citu SFPS grozījumi

Šajā pielikumā ietvertos grozījumus piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 27. SFPS grozījumus agrākam periodam, tad arī šos grozījumus piemēro šim agrākajam periodam. Grozītajos punktos dzēstais teksts ir pārsvītrots, bet jaunais teksts ir pasvītrots.

| A1. | Šajos starptautiskajos finanšu pārskatu standartos, kas ir spēkā 2009. gada 1. jūlijā, norādītajos punktos atsauces uz “mazākuma līdzdalību” aizstāj ar atsaucēm uz “nekontrolējošo līdzdalību”.






  SFPS | punkts(-i) |
| --- | --- | --- |
| 1. SFPS | B2.c.i), B2.g.i), B2.k) |
| 4. SFPS | 34.c) |
| 1. SGS | 54.q), 83.a)i), 83.b)i) |
| 7. SGS | 20.b) |
| 14. SGS | 16 |
| 21. SGS | 41 |
| 32. SGS | AG29. |
| 33. SGS | A1. |

A1.

Šajos starptautiskajos finanšu pārskatu standartos, kas ir spēkā 2009. gada 1. jūlijā, norādītajos punktos atsauces uz “mazākuma līdzdalību” aizstāj ar atsaucēm uz “nekontrolējošo līdzdalību”.

SFPS

punkts(-i)

1. SFPS

B2.c.i), B2.g.i), B2.k)

4. SFPS

34.c)

1. SGS

54.q), 83.a)i), 83.b)i)

7. SGS

20.b)

14. SGS

16

21. SGS

41

32. SGS

AG29.

33. SGS

A1.

1. SFPS   
  Starptautisko finanšu pārskatu standartu pirmreizēja pieņemšana

| A2. | 1. SFPS groza šādi.
  26. punktu groza šādi.






  “26. | Šis SFPS aizliedz dažu citu SFPS aspektu retrospektīvu piemērošanu attiecībā uz:
  ...






  c) | aplēsēm (31.–34. punkts); |
| --- | --- | --- | --- |

A2.

1. SFPS groza šādi.

26. punktu groza šādi.

“26.

Šis SFPS aizliedz dažu citu SFPS aspektu retrospektīvu piemērošanu attiecībā uz:

...

c)

aplēsēm (31.–34. punkts);

| d) | aktīviem, kas klasificēti kā turēti pārdošanai, un pārtrauktām darbībām (34.A punkts un 34.B punkts); un |
| --- | --- |

d)

aktīviem, kas klasificēti kā turēti pārdošanai, un pārtrauktām darbībām (34.A punkts un 34.B punkts); un

| e) | dažiem nekontrolējošas līdzdalības uzskaites aspektiem (34.C punkts).” |
| --- | --- |

e)

dažiem nekontrolējošas līdzdalības uzskaites aspektiem (34.C punkts).”

Pēc 34.B punkta pievieno jaunu virsrakstu un 34.C punktu šādā redakcijā.

| 34.C | Pirmreizējais piemērotājs perspektīvi piemēro šādas 27. SGS (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) prasības, sākot ar pārejas datumu uz SFPS: Pirmreizējais piemērotājs perspektīvi piemēro šādas 27. SGS Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati (ar 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) prasības, sākot ar pārejas datumu uz SFPS:






  a) | 28. punktā ietverto prasību, kas nosaka, ka kopējos ienākumus attiecina uz mātesuzņēmuma īpašniekiem un nekontrolējošo līdzdalību, pat ja tādēļ šīs nekontrolējošās līdzdalības atlikums ir negatīvs; |
| --- | --- | --- |

34.C

Pirmreizējais piemērotājs perspektīvi piemēro šādas 27. SGS (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) prasības, sākot ar pārejas datumu uz SFPS: Pirmreizējais piemērotājs perspektīvi piemēro šādas 27. SGS Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati (ar 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) prasības, sākot ar pārejas datumu uz SFPS:

a)

28. punktā ietverto prasību, kas nosaka, ka kopējos ienākumus attiecina uz mātesuzņēmuma īpašniekiem un nekontrolējošo līdzdalību, pat ja tādēļ šīs nekontrolējošās līdzdalības atlikums ir negatīvs;

| b) | 30. un 31. punktā ietvertās prasības par izmaiņām mātesuzņēmuma līdzdalības daļā meitasuzņēmumā, kuru rezultātā netiek zaudēta kontrole; un |
| --- | --- |

b)

30. un 31. punktā ietvertās prasības par izmaiņām mātesuzņēmuma līdzdalības daļā meitasuzņēmumā, kuru rezultātā netiek zaudēta kontrole; un

| c) | 34.–37. punktā ietvertās uzskaites prasības attiecībā uz kontroles zaudēšanu pār meitasuzņēmumu, kā arī saistītās 5. SFPS 8.A punkta prasības. [Grozījumi izdarīti ar ikgadējiem uzlabojumiem]” |
| --- | --- |

c)

34.–37. punktā ietvertās uzskaites prasības attiecībā uz kontroles zaudēšanu pār meitasuzņēmumu, kā arī saistītās 5. SFPS 8.A punkta prasības. [Grozījumi izdarīti ar ikgadējiem uzlabojumiem]”

Tomēr, ja pirmreizējais piemērotājs izvēlas retrospektīvi piemērot 3. SFPS (pārstrādājusi Starptautiskā grāmatvedības standartu padome 2008. gadā) iepriekš notikušai uzņēmējdarbības apvienošanai, tas piemēro arī 27. SGS (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) saskaņā ar šī SFPS B1. punktu.

Pievieno 47.J punktu šādā redakcijā.

| “47.J | Ar 27. SGS (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) grozīts 26. un 34.C punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 27. SGS (grozīts 2008. gadā) agrākam periodam, šos grozījumus piemēro šim agrākajam periodam.” |
| --- | --- |

“47.J

Ar 27. SGS (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) grozīts 26. un 34.C punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 27. SGS (grozīts 2008. gadā) agrākam periodam, šos grozījumus piemēro šim agrākajam periodam.”

5. SFPS   
  Pārdošanai turēti ilgtermiņa aktīvi un pārtrauktas darbības

| A3. | 5. SFPS groza šādi.
  33. punktu groza šādi.






  “33. | Uzņēmums atklāj šādu informāciju:






  a) | ... |
| --- | --- | --- | --- |

A3.

5. SFPS groza šādi.

33. punktu groza šādi.

“33.

Uzņēmums atklāj šādu informāciju:

a)

...

| d) | ienākumus no turpināmām darbībām un pārtrauktām darbībām, kas attiecināmi uz mātesuzņēmuma īpašniekiem. Šo informāciju var atklāt vai nu piezīmēs, vai arī apvienotajā ienākumu pārskatā.” |
| --- | --- |

d)

ienākumus no turpināmām darbībām un pārtrauktām darbībām, kas attiecināmi uz mātesuzņēmuma īpašniekiem. Šo informāciju var atklāt vai nu piezīmēs, vai arī apvienotajā ienākumu pārskatā.”

Pievieno 44.B punktu šādā redakcijā.

| “44.B | Ar 27. SGS (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) pievienots 33. punkta d) apakšpunkts. Uzņēmums šo grozījumu piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 27. SGS (ar 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) agrākam periodam, šo grozījumu piemēro šim agrākajam periodam. Grozījumu piemēro retrospektīvi.” |
| --- | --- |

“44.B

Ar 27. SGS (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) pievienots 33. punkta d) apakšpunkts. Uzņēmums šo grozījumu piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 27. SGS (ar 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) agrākam periodam, šo grozījumu piemēro šim agrākajam periodam. Grozījumu piemēro retrospektīvi.”

1. SGS   
  Finanšu pārskatu sniegšana

| A4. | 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) 106. punktu groza šādi.






  “106. | Uzņēmums sniedz pašu kapitāla izmaiņu pārskatu, tajā norādot:






  a) | perioda kopējos ienākumus, atsevišķi norādot kopsummas, kas attiecināmas uz mātesuzņēmuma īpašniekiem un uz nekontrolējošo līdzdalību; |
| --- | --- | --- | --- |

A4.

1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) 106. punktu groza šādi.

“106.

Uzņēmums sniedz pašu kapitāla izmaiņu pārskatu, tajā norādot:

a)

perioda kopējos ienākumus, atsevišķi norādot kopsummas, kas attiecināmas uz mātesuzņēmuma īpašniekiem un uz nekontrolējošo līdzdalību;

| b) | par katru pašu kapitāla sastāvdaļu – retrospektīvas piemērošanas vai retrospektīvas korekcijas, kas atzīta saskaņā ar 8. SGS, ietekmi; un |
| --- | --- |

b)

par katru pašu kapitāla sastāvdaļu – retrospektīvas piemērošanas vai retrospektīvas korekcijas, kas atzīta saskaņā ar 8. SGS, ietekmi; un

| c) | [svītrots] un |
| --- | --- |

c)

[svītrots] un

| d) | par katru pašu kapitāla sastāvdaļu summu perioda sākumā un beigās salīdzinājumu, atsevišķi atklājot izmaiņas, ko izraisa:






  i) | peļņa vai zaudējumi; |
| --- | --- | --- |

d)

par katru pašu kapitāla sastāvdaļu summu perioda sākumā un beigās salīdzinājumu, atsevišķi atklājot izmaiņas, ko izraisa:

i)

peļņa vai zaudējumi;

| ii) | katrs tādu citu ienākumu postenis, kas netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā; un |
| --- | --- |

ii)

katrs tādu citu ienākumu postenis, kas netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā; un

| iii) | darījumi ar īpašniekiem, kas rīkojas kā īpašnieki, atsevišķi atspoguļojot īpašnieku veiktās iemaksas un peļņas sadali īpašniekiem un izmaiņas līdzdalības daļā meitasuzņēmumos, kas neizraisa kontroles zaudēšanu.” |
| --- | --- |

iii)

darījumi ar īpašniekiem, kas rīkojas kā īpašnieki, atsevišķi atspoguļojot īpašnieku veiktās iemaksas un peļņas sadali īpašniekiem un izmaiņas līdzdalības daļā meitasuzņēmumos, kas neizraisa kontroles zaudēšanu.”

Pievieno 139.A punktu šādā redakcijā.

| “139.A | Ar 27. SGS (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) grozīts 106. punkts. Uzņēmums šo grozījumu piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 27. SGS (grozīts 2008. gadā) agrākam periodam, šo grozījumu piemēro šim agrākajam periodam. Grozījumu piemēro retrospektīvi.” |
| --- | --- |

“139.A

Ar 27. SGS (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) grozīts 106. punkts. Uzņēmums šo grozījumu piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 27. SGS (grozīts 2008. gadā) agrākam periodam, šo grozījumu piemēro šim agrākajam periodam. Grozījumu piemēro retrospektīvi.”

7. SGS   
  Naudas plūsmas pārskats

| A5. | 7. SGS groza šādi.
  Virsrakstu pirms 39. punkta un 39.–42. punktu groza šādi.






  39. | Naudas plūsmu kopumu, kas rodas, iegūstot vai zaudējot kontroli meitasuzņēmumos vai citos uzņēmējdarbības veidos, uzrāda atsevišķi un klasificē kā ieguldījumu darbību. |
| --- | --- | --- |

A5.

7. SGS groza šādi.

Virsrakstu pirms 39. punkta un 39.–42. punktu groza šādi.

39.

Naudas plūsmu kopumu, kas rodas, iegūstot vai zaudējot kontroli meitasuzņēmumos vai citos uzņēmējdarbības veidos, uzrāda atsevišķi un klasificē kā ieguldījumu darbību.

| 40. | Uzņēmums atklāj šādas kopējās summas attiecībā uz kontroles iegūšanu vai zaudēšanu meitasuzņēmumos vai citos uzņēmumos pārskata periodā:






  a) | kopējo samaksāto vai saņemto atlīdzību; |
| --- | --- | --- |

40.

Uzņēmums atklāj šādas kopējās summas attiecībā uz kontroles iegūšanu vai zaudēšanu meitasuzņēmumos vai citos uzņēmumos pārskata periodā:

a)

kopējo samaksāto vai saņemto atlīdzību;

| b) | to atlīdzības daļu, ko sastāda nauda un naudas ekvivalenti; |
| --- | --- |

b)

to atlīdzības daļu, ko sastāda nauda un naudas ekvivalenti;

| c) | to naudas un naudas ekvivalentu summu meitasuzņēmumos vai citos uzņēmumos, pār kuriem iegūta vai zaudēta kontrole; un |
| --- | --- |

c)

to naudas un naudas ekvivalentu summu meitasuzņēmumos vai citos uzņēmumos, pār kuriem iegūta vai zaudēta kontrole; un

| d) | tādu aktīvu un saistību summas, kas nav nauda vai naudas ekvivalenti, meitasuzņēmumos vai citos uzņēmumos, pār kuriem iegūta vai zaudēta kontrole, apkopojot tās pēc katras galvenās kategorijas. |
| --- | --- |

d)

tādu aktīvu un saistību summas, kas nav nauda vai naudas ekvivalenti, meitasuzņēmumos vai citos uzņēmumos, pār kuriem iegūta vai zaudēta kontrole, apkopojot tās pēc katras galvenās kategorijas.

| 41. | Atsevišķi uzrādot kontroles pār meitasuzņēmumiem un citiem uzņēmumiem iegūšanas vai zaudēšanas radītās naudas plūsmas kā vienotus posteņus, kā arī atsevišķi atklājot iegādāto vai atsavināto aktīvu un saistību summas, ir vieglāk nodalīt šīs naudas plūsmas no naudas plūsmām, kas rodas no citas pamatdarbības, ieguldījumu un finansēšanas darbības. Kontroles zaudēšanas ietekmi uz naudas plūsmu neatskaita no ietekmes, ko izraisa kontroles iegūšana. |
| --- | --- |

41.

Atsevišķi uzrādot kontroles pār meitasuzņēmumiem un citiem uzņēmumiem iegūšanas vai zaudēšanas radītās naudas plūsmas kā vienotus posteņus, kā arī atsevišķi atklājot iegādāto vai atsavināto aktīvu un saistību summas, ir vieglāk nodalīt šīs naudas plūsmas no naudas plūsmām, kas rodas no citas pamatdarbības, ieguldījumu un finansēšanas darbības. Kontroles zaudēšanas ietekmi uz naudas plūsmu neatskaita no ietekmes, ko izraisa kontroles iegūšana.

| 42. | Naudas kopsummu, kas samaksāta vai saņemta kā atlīdzība par kontroles iegūšanu vai zaudēšanu pār meitasuzņēmumiem vai citiem uzņēmumiem, uzrāda naudas plūsmas pārskatā, no tās atskaitot naudas un naudas ekvivalentu summas, kas iegūtas vai atsavinātas šādu darījumu, notikumu vai apstākļu izmaiņu rezultātā.” |
| --- | --- |

42.

Naudas kopsummu, kas samaksāta vai saņemta kā atlīdzība par kontroles iegūšanu vai zaudēšanu pār meitasuzņēmumiem vai citiem uzņēmumiem, uzrāda naudas plūsmas pārskatā, no tās atskaitot naudas un naudas ekvivalentu summas, kas iegūtas vai atsavinātas šādu darījumu, notikumu vai apstākļu izmaiņu rezultātā.”

Pievieno 42.A un 42.B punktu šādā redakcijā.

| “42.A | Naudas plūsmas, kas rodas no līdzdalības daļas izmaiņām meitasuzņēmumā, kuras neizraisa kontroles zaudēšanu pār to, klasificē kā naudas plūsmas no finansēšanas darbības. |
| --- | --- |

“42.A

Naudas plūsmas, kas rodas no līdzdalības daļas izmaiņām meitasuzņēmumā, kuras neizraisa kontroles zaudēšanu pār to, klasificē kā naudas plūsmas no finansēšanas darbības.

| 42.B | Izmaiņas līdzdalības daļā meitasuzņēmumā, kuras neizraisa kontroles zaudēšanu, piemēram, meitasuzņēmuma pašu kapitāla instrumentu turpmāku iegādi vai pārdošanu uzskaita kā darījumus ar pašu kapitālu (sk. 27. SGS Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem)). Līdz ar to atbilstošās naudas plūsmas klasificē tāpat kā citus darījumus ar īpašniekiem, kas aprakstīti 17. punktā. ” |
| --- | --- |

42.B

Izmaiņas līdzdalības daļā meitasuzņēmumā, kuras neizraisa kontroles zaudēšanu, piemēram, meitasuzņēmuma pašu kapitāla instrumentu turpmāku iegādi vai pārdošanu uzskaita kā darījumus ar pašu kapitālu (sk. 27. SGS Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem)). Līdz ar to atbilstošās naudas plūsmas klasificē tāpat kā citus darījumus ar īpašniekiem, kas aprakstīti 17. punktā. ”

Pievieno 54. punktu šādā redakcijā.

| “54. | Ar 27. SGS (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) grozīts 39.–42. punkts un pievienots 42.A un 42.B punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 27. SGS (ar 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) agrākam periodam, šos grozījumus piemēro šim agrākajam periodam. Grozījumus piemēro retrospektīvi.” |
| --- | --- |

“54.

Ar 27. SGS (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) grozīts 39.–42. punkts un pievienots 42.A un 42.B punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 27. SGS (ar 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) agrākam periodam, šos grozījumus piemēro šim agrākajam periodam. Grozījumus piemēro retrospektīvi.”

21. SGS   
  Ārvalstu valūtas kursu izmaiņu ietekme

| A6. | 21. SGS groza šādi.
  Groza virsrakstu pirms 48. punkta un pievieno 48.A–48.D punktu šādā redakcijā.






  48. | ... |
| --- | --- | --- |

A6.

21. SGS groza šādi.

Groza virsrakstu pirms 48. punkta un pievieno 48.A–48.D punktu šādā redakcijā.

48.

...

| 48.A | Papildus uzņēmuma ārvalstu darbības līdzdalības atsavināšanai arī šīs situācijas uzskaita kā atsavināšanu, pat ja uzņēmums saglabā līdzdalību bijušajā meitasuzņēmumā, asociētajā vai kopīgi kontrolētajā uzņēmumā:






  a) | kontroles zaudēšanu pār meitasuzņēmumu, kas veic darbību ārvalstīs; |
| --- | --- | --- |

48.A

Papildus uzņēmuma ārvalstu darbības līdzdalības atsavināšanai arī šīs situācijas uzskaita kā atsavināšanu, pat ja uzņēmums saglabā līdzdalību bijušajā meitasuzņēmumā, asociētajā vai kopīgi kontrolētajā uzņēmumā:

a)

kontroles zaudēšanu pār meitasuzņēmumu, kas veic darbību ārvalstīs;

| b) | būtiskas ietekmes zaudēšanu pār asociēto uzņēmumu, kas veic darbību ārvalstīs; un |
| --- | --- |

b)

būtiskas ietekmes zaudēšanu pār asociēto uzņēmumu, kas veic darbību ārvalstīs; un

| c) | kopīgas kontroles zaudēšanu pār kopīgi kontrolētu uzņēmumu, kas veic darbību ārvalstīs. |
| --- | --- |

c)

kopīgas kontroles zaudēšanu pār kopīgi kontrolētu uzņēmumu, kas veic darbību ārvalstīs.

| 48.B | Atsavinot meitasuzņēmumu, kas veic darbību ārvalstīs, pārtrauc atzīt valūtas kursu starpību kumulatīvo summu saistībā ar šo darbību ārvalstīs, kura attiecināta uz nekontrolējošo līdzdalību, bet to nepārklasificē kā peļņu vai zaudējumus. |
| --- | --- |

48.B

Atsavinot meitasuzņēmumu, kas veic darbību ārvalstīs, pārtrauc atzīt valūtas kursu starpību kumulatīvo summu saistībā ar šo darbību ārvalstīs, kura attiecināta uz nekontrolējošo līdzdalību, bet to nepārklasificē kā peļņu vai zaudējumus.

| 48.C | Daļēji atsavinot meitasuzņēmumu, kas veic darbību ārvalstīs, uzņēmums attiecina valūtas kursu starpības kumulatīvās summas proporcionālo daļu, kas atzīta citos ienākumos, kuri netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, uz nekontrolējošo līdzdalību šajā darbībā ārvalstīs. Visos citos ārvalstu darbības daļējas atsavināšanas gadījumos uzņēmums pārklasificē valūtas kursu starpības kumulatīvās summas proporcionālo daļu, kas atzīta citos ienākumos, kuri netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, tikai kā peļņu vai zaudējumus. |
| --- | --- |

48.C

Daļēji atsavinot meitasuzņēmumu, kas veic darbību ārvalstīs, uzņēmums attiecina valūtas kursu starpības kumulatīvās summas proporcionālo daļu, kas atzīta citos ienākumos, kuri netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, uz nekontrolējošo līdzdalību šajā darbībā ārvalstīs. Visos citos ārvalstu darbības daļējas atsavināšanas gadījumos uzņēmums pārklasificē valūtas kursu starpības kumulatīvās summas proporcionālo daļu, kas atzīta citos ienākumos, kuri netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, tikai kā peļņu vai zaudējumus.

| 48.D | Uzņēmumu līdzdalības ārvalstu darbībā daļēja atsavināšana ir uzņēmuma līdzdalības daļas ārvalstu darbībā samazinājums, izņemot 48.A punktā norādītos samazinājumus, ko uzskaita kā atsavināšanu.” |
| --- | --- |

48.D

Uzņēmumu līdzdalības ārvalstu darbībā daļēja atsavināšana ir uzņēmuma līdzdalības daļas ārvalstu darbībā samazinājums, izņemot 48.A punktā norādītos samazinājumus, ko uzskaita kā atsavināšanu.”

Pievieno 60.B punktu šādā redakcijā.

| “60.B | Ar 27. SGS (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) pievienots 48.A–48.D punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 27. SGS (ar 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) agrākam periodam, šos grozījumus piemēro šim agrākajam periodam.” |
| --- | --- |

“60.B

Ar 27. SGS (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) pievienots 48.A–48.D punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 27. SGS (ar 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) agrākam periodam, šos grozījumus piemēro šim agrākajam periodam.”

28. SGS   
  Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos

| A7. | 28. SGS groza šādi.
  18. un 19. punktu groza šādi.






  “18. | Ieguldītājs pārtrauc lietot pašu kapitāla metodi, sākot ar datumu, kad tas zaudē būtisku ietekmi asociētajā uzņēmumā, un no šā datuma ieguldījumus uzskaita saskaņā ar 39. SGS, ja vien asociētais uzņēmums nekļūst par meitasuzņēmumu vai kopuzņēmumu, kā noteikts 31. SGS. Zaudējot būtisku ietekmi, ieguldītājs novērtē patiesajā vērtībā ieguldījumus, ko ieguldītājs ir paturējis bijušajā asociētajā uzņēmumā. Ieguldītājs atzīst peļņā vai zaudējumos starpību starp:






  a) | paturēto ieguldījumu patieso vērtību un ieņēmumiem no līdzdalības daļas asociētajā uzņēmumā atsavināšanas; un |
| --- | --- | --- | --- |

A7.

28. SGS groza šādi.

18. un 19. punktu groza šādi.

“18.

Ieguldītājs pārtrauc lietot pašu kapitāla metodi, sākot ar datumu, kad tas zaudē būtisku ietekmi asociētajā uzņēmumā, un no šā datuma ieguldījumus uzskaita saskaņā ar 39. SGS, ja vien asociētais uzņēmums nekļūst par meitasuzņēmumu vai kopuzņēmumu, kā noteikts 31. SGS. Zaudējot būtisku ietekmi, ieguldītājs novērtē patiesajā vērtībā ieguldījumus, ko ieguldītājs ir paturējis bijušajā asociētajā uzņēmumā. Ieguldītājs atzīst peļņā vai zaudējumos starpību starp:

a)

paturēto ieguldījumu patieso vērtību un ieņēmumiem no līdzdalības daļas asociētajā uzņēmumā atsavināšanas; un

| b) | ieguldījuma uzskaites vērtību būtiskas ietekmes zaudēšanas datumā. |
| --- | --- |

b)

ieguldījuma uzskaites vērtību būtiskas ietekmes zaudēšanas datumā.

| 19. | Ja ieguldījums zaudē asociētā uzņēmuma statusu un to uzskaita saskaņā ar 39. SGS, tad šī ieguldījuma patieso vērtību datumā, kad tas zaudē asociētā uzņēmuma statusu, uzskata par tā patieso vērtību tā sākotnējās atzīšanas brīdī par finanšu aktīvu saskaņā ar 39. SGS.” |
| --- | --- |

19.

Ja ieguldījums zaudē asociētā uzņēmuma statusu un to uzskaita saskaņā ar 39. SGS, tad šī ieguldījuma patieso vērtību datumā, kad tas zaudē asociētā uzņēmuma statusu, uzskata par tā patieso vērtību tā sākotnējās atzīšanas brīdī par finanšu aktīvu saskaņā ar 39. SGS.”

Pievieno 19.A punktu šādā redakcijā.

| “19.A | Ja ieguldītājs zaudē būtisku ietekmi asociētajā uzņēmumā, ieguldītājs uzskaita visas summas, kas atzītas citos ienākumos, kuri netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, saistībā ar šo asociēto uzņēmumu atbilstoši tai pašai metodei, kāda būtu jāpiemēro, ja asociētais uzņēmums būtu tieši atsavinājis atbilstošos aktīvus vai saistības. Tādēļ, ja asociētā uzņēmuma guvums vai zaudējumi ir iepriekš atzīti citos ienākumos, kas netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā un pēc atbilstošo aktīvu vai saistību atsavināšanas būtu jāpārklasificē kā peļņa vai zaudējumi, ieguldītājs pārklasificē guvumu vai zaudējumus no pašu kapitāla par peļņu vai zaudējumiem (kā pārklasificēšanas korekciju), kad tas zaudē būtisku ietekmi asociētajā uzņēmumā. Piemēram, ja asociētajam uzņēmumam ir pārdošanai pieejami finanšu aktīvi un ieguldītājs zaudē būtisku ietekmi šajā asociētajā uzņēmumā, tad ieguldītājs pārklasificē ar šiem aktīviem saistīto guvumu vai zaudējumus, kas iepriekš atzīti citos ienākumos, kuri netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, par peļņu vai zaudējumiem. Ja ieguldītāja līdzdalības daļa asociētajā uzņēmumā ir samazinājusies, bet ieguldījuma saņēmējs joprojām uzskatāms par asociēto uzņēmumu, ieguldītājs pārklasificē par peļņu vai zaudējumiem tikai proporcionālu daļu guvuma vai zaudējumu, kas iepriekš atzīti kā citi ienākumi, kuri netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā.” |
| --- | --- |

“19.A

Ja ieguldītājs zaudē būtisku ietekmi asociētajā uzņēmumā, ieguldītājs uzskaita visas summas, kas atzītas citos ienākumos, kuri netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, saistībā ar šo asociēto uzņēmumu atbilstoši tai pašai metodei, kāda būtu jāpiemēro, ja asociētais uzņēmums būtu tieši atsavinājis atbilstošos aktīvus vai saistības. Tādēļ, ja asociētā uzņēmuma guvums vai zaudējumi ir iepriekš atzīti citos ienākumos, kas netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā un pēc atbilstošo aktīvu vai saistību atsavināšanas būtu jāpārklasificē kā peļņa vai zaudējumi, ieguldītājs pārklasificē guvumu vai zaudējumus no pašu kapitāla par peļņu vai zaudējumiem (kā pārklasificēšanas korekciju), kad tas zaudē būtisku ietekmi asociētajā uzņēmumā. Piemēram, ja asociētajam uzņēmumam ir pārdošanai pieejami finanšu aktīvi un ieguldītājs zaudē būtisku ietekmi šajā asociētajā uzņēmumā, tad ieguldītājs pārklasificē ar šiem aktīviem saistīto guvumu vai zaudējumus, kas iepriekš atzīti citos ienākumos, kuri netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, par peļņu vai zaudējumiem. Ja ieguldītāja līdzdalības daļa asociētajā uzņēmumā ir samazinājusies, bet ieguldījuma saņēmējs joprojām uzskatāms par asociēto uzņēmumu, ieguldītājs pārklasificē par peļņu vai zaudējumiem tikai proporcionālu daļu guvuma vai zaudējumu, kas iepriekš atzīti kā citi ienākumi, kuri netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā.”

Pievieno 41.B punktu šādā redakcijā.

| “41.B | Ar 27. SGS (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) grozīts 18. un 19. punkts un pievienots 19.A punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 27. SGS (ar 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) agrākam periodam, šos grozījumus piemēro šim agrākajam periodam.” |
| --- | --- |

“41.B

Ar 27. SGS (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) grozīts 18. un 19. punkts un pievienots 19.A punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 27. SGS (ar 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) agrākam periodam, šos grozījumus piemēro šim agrākajam periodam.”

31. SGS   
  Līdzalība kopuzņēmumos

| A8. | 31. SGS groza šādi.
  45. punktu groza šādi.






  “45. | Kad investors zaudē kopīgu kontroli uzņēmumā, tas no šī datuma uzskaita atlikušos ieguldījumus saskaņā ar 39. SGS, ja vien bijušais kopīgi kontrolētais uzņēmums nekļūst par meitasuzņēmumu vai asociēto uzņēmumu. No datuma, kad kopīgi kontrolētais uzņēmums kļūst par ieguldītāja meitasuzņēmumu, ieguldītājs uzskaita savu līdzdalību saskaņā ar 27. SGS un 3. SFPK Uzņēmējdarbības apvienošana (pārstrādājusi Starptautiskā grāmatvedības standartu padome 2008. gadā). Sākot ar datumu, kad kopīgi kontrolēts uzņēmums kļūst par ieguldītāja asociēto uzņēmumu, ieguldītājs uzskaita savu līdzdalību saskaņā ar 28. SGS. Zaudējot kopīgu kontroli, ieguldītājs novērtē patiesajā vērtībā ieguldījumus, ko ieguldītājs ir paturējis bijušajā kopīgi kontrolētajā uzņēmumā. Ieguldītājs atzīst peļņā vai zaudējumos starpību starp:






  a) | paturēto ieguldījumu patieso vērtību un ieņēmumiem no līdzdalības daļas kopīgi kontrolētajā uzņēmumā atsavināšanas; un |
| --- | --- | --- | --- |

A8.

31. SGS groza šādi.

45. punktu groza šādi.

“45.

Kad investors zaudē kopīgu kontroli uzņēmumā, tas no šī datuma uzskaita atlikušos ieguldījumus saskaņā ar 39. SGS, ja vien bijušais kopīgi kontrolētais uzņēmums nekļūst par meitasuzņēmumu vai asociēto uzņēmumu. No datuma, kad kopīgi kontrolētais uzņēmums kļūst par ieguldītāja meitasuzņēmumu, ieguldītājs uzskaita savu līdzdalību saskaņā ar 27. SGS un 3. SFPK Uzņēmējdarbības apvienošana (pārstrādājusi Starptautiskā grāmatvedības standartu padome 2008. gadā). Sākot ar datumu, kad kopīgi kontrolēts uzņēmums kļūst par ieguldītāja asociēto uzņēmumu, ieguldītājs uzskaita savu līdzdalību saskaņā ar 28. SGS. Zaudējot kopīgu kontroli, ieguldītājs novērtē patiesajā vērtībā ieguldījumus, ko ieguldītājs ir paturējis bijušajā kopīgi kontrolētajā uzņēmumā. Ieguldītājs atzīst peļņā vai zaudējumos starpību starp:

a)

paturēto ieguldījumu patieso vērtību un ieņēmumiem no līdzdalības daļas kopīgi kontrolētajā uzņēmumā atsavināšanas; un

| b) | ieguldījuma uzskaites vērtību kopīgas kontroles zaudēšanas datumā.” |
| --- | --- |

b)

ieguldījuma uzskaites vērtību kopīgas kontroles zaudēšanas datumā.”

Pievieno 45.A un 45.B punktu šādā redakcijā.

| “45.A | Ja ieguldījums zaudē kopīgi kontrolēta uzņēmuma statusu un to uzskaita saskaņā ar 39. SGS, tad šī ieguldījuma patieso vērtību datumā, kad tas zaudē kopīgi kontrolēta uzņēmuma statusu, uzskata par tā patieso vērtību tā sākotnējās atzīšanas brīdī par finanšu aktīvu saskaņā ar 39. SGS. |
| --- | --- |

“45.A

Ja ieguldījums zaudē kopīgi kontrolēta uzņēmuma statusu un to uzskaita saskaņā ar 39. SGS, tad šī ieguldījuma patieso vērtību datumā, kad tas zaudē kopīgi kontrolēta uzņēmuma statusu, uzskata par tā patieso vērtību tā sākotnējās atzīšanas brīdī par finanšu aktīvu saskaņā ar 39. SGS.

| 45.B | Ja ieguldītājs zaudē kopīgu kontroli uzņēmumā, ieguldītājs uzskaita visas summas, kas atzītas citos ienākumos, kuri netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, saistībā ar šo uzņēmumu atbilstoši tai pašai metodei, kāda būtu jāpiemēro, ja kopīgi kontrolētais uzņēmums būtu tieši atsavinājis atbilstošos aktīvus vai saistības. Tādēļ, ja guvums vai zaudējumi ir iepriekš atzīti citos ienākumos, kas netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā un pēc atbilstošo aktīvu vai saistību atsavināšanas būtu jāpārklasificē kā peļņa vai zaudējumi, tad ieguldītājs pārklasificē guvumu vai zaudējumus no pašu kapitāla par peļņu vai zaudējumiem (kā pārklasificēšanas korekciju), kad ieguldītājs zaudē kopīgu kontroli šajā uzņēmumā. Piemēram, ja kopīgi kontrolētajam uzņēmumam ir pārdošanai pieejami finanšu aktīvi un ieguldītājs zaudē kopīgu kontroli pār šo uzņēmumu, tad ieguldītājs pārklasificē ar šiem aktīviem saistīto guvumu vai zaudējumus, kas iepriekš atzīti citos ienākumos, kuri netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, par peļņu vai zaudējumiem. Ja ieguldītāja līdzdalības daļa kopīgi kontrolētajā uzņēmumā ir samazinājusies, bet ieguldījuma saņēmējs joprojām uzskatāms par kopīgi kontrolētu uzņēmumu, ieguldītājs pārklasificē par peļņu vai zaudējumiem tikai proporcionālu daļu guvuma vai zaudējumu, kas iepriekš atzīti kā citi ienākumi, kuri netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā.” |
| --- | --- |

45.B

Ja ieguldītājs zaudē kopīgu kontroli uzņēmumā, ieguldītājs uzskaita visas summas, kas atzītas citos ienākumos, kuri netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, saistībā ar šo uzņēmumu atbilstoši tai pašai metodei, kāda būtu jāpiemēro, ja kopīgi kontrolētais uzņēmums būtu tieši atsavinājis atbilstošos aktīvus vai saistības. Tādēļ, ja guvums vai zaudējumi ir iepriekš atzīti citos ienākumos, kas netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā un pēc atbilstošo aktīvu vai saistību atsavināšanas būtu jāpārklasificē kā peļņa vai zaudējumi, tad ieguldītājs pārklasificē guvumu vai zaudējumus no pašu kapitāla par peļņu vai zaudējumiem (kā pārklasificēšanas korekciju), kad ieguldītājs zaudē kopīgu kontroli šajā uzņēmumā. Piemēram, ja kopīgi kontrolētajam uzņēmumam ir pārdošanai pieejami finanšu aktīvi un ieguldītājs zaudē kopīgu kontroli pār šo uzņēmumu, tad ieguldītājs pārklasificē ar šiem aktīviem saistīto guvumu vai zaudējumus, kas iepriekš atzīti citos ienākumos, kuri netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, par peļņu vai zaudējumiem. Ja ieguldītāja līdzdalības daļa kopīgi kontrolētajā uzņēmumā ir samazinājusies, bet ieguldījuma saņēmējs joprojām uzskatāms par kopīgi kontrolētu uzņēmumu, ieguldītājs pārklasificē par peļņu vai zaudējumiem tikai proporcionālu daļu guvuma vai zaudējumu, kas iepriekš atzīti kā citi ienākumi, kuri netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā.”

Pievieno 58.A punktu šādā redakcijā.

| “58.A | Ar 27. SGS (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) grozīts 45. punkts un pievienots 45.A un 45.B punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 27. SGS (ar 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) agrākam periodam, šos grozījumus piemēro šim agrākajam periodam.” |
| --- | --- |

“58.A

Ar 27. SGS (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) grozīts 45. punkts un pievienots 45.A un 45.B punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 27. SGS (ar 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) agrākam periodam, šos grozījumus piemēro šim agrākajam periodam.”

39. SGS   
  Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtēšana

| A9. | 39. SGS groza šādi.
  102. punkta pēdējo teikumu groza šādi.






  “102. | ... Guvumu vai zaudējumus no riska ierobežošanas instrumenta saistībā ar efektīvo riska ierobežošanas daļu, kas atzīta citos ienākumos, kuri netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, no pašu kapitāla pārklasificē par peļņu vai zaudējumiem, veicot pārklasificēšanas korekciju (skatiet 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā)) saskaņā ar 21. SGS 48.–49. punktu, atsavinot vai daļēji atsavinot darbību ārvalstīs.” |
| --- | --- | --- |

A9.

39. SGS groza šādi.

102. punkta pēdējo teikumu groza šādi.

“102.

... Guvumu vai zaudējumus no riska ierobežošanas instrumenta saistībā ar efektīvo riska ierobežošanas daļu, kas atzīta citos ienākumos, kuri netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, no pašu kapitāla pārklasificē par peļņu vai zaudējumiem, veicot pārklasificēšanas korekciju (skatiet 1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā)) saskaņā ar 21. SGS 48.–49. punktu, atsavinot vai daļēji atsavinot darbību ārvalstīs.”

Pievieno 103.E punktu šādā redakcijā.

| “103.E | Ar 27. SGS (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) grozīts 102. punkts. Uzņēmums šo grozījumu piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 27. SGS (ar 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) agrākam periodam, šo grozījumu piemēro šim agrākajam periodam.” |
| --- | --- |

“103.E

Ar 27. SGS (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) grozīts 102. punkts. Uzņēmums šo grozījumu piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 27. SGS (ar 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) agrākam periodam, šo grozījumu piemēro šim agrākajam periodam.”

PIK-7   
  Eiro ieviešana

| A10. | 7. PIK groza šādi.
  Sadaļu “Atsauces” papildina ar “27. SGS Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati (ar 2008. gadā veiktajiem grozījumiem)”.
  4. punktu groza šādi.






  “4 | It sevišķi tas nozīmē, ka:






  a) | ... |
| --- | --- | --- | --- |

A10.

7. PIK groza šādi.

Sadaļu “Atsauces” papildina ar “27. SGS Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati (ar 2008. gadā veiktajiem grozījumiem)”.

4. punktu groza šādi.

“4

It sevišķi tas nozīmē, ka:

a)

...

| b) | kumulatīvās valūtas kursu starpības, kas saistītas ar ārvalstu darbības finanšu pārskatu pārrēķināšanu un atzītas citos ienākumos, kuri netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, uzkrāj pašu kapitālā un pārklasificē no pašu kapitāla par peļņu vai zaudējumiem tikai brīdī, kad notiek neto ieguldījumu ārvalstu darbībā atsavināšana vai daļēja atsavināšana.; un ...” |
| --- | --- |

b)

kumulatīvās valūtas kursu starpības, kas saistītas ar ārvalstu darbības finanšu pārskatu pārrēķināšanu un atzītas citos ienākumos, kuri netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, uzkrāj pašu kapitālā un pārklasificē no pašu kapitāla par peļņu vai zaudējumiem tikai brīdī, kad notiek neto ieguldījumu ārvalstu darbībā atsavināšana vai daļēja atsavināšana.; un ...”

Ar virsrakstu “Spēkā stāšanās datums” pievieno jaunu punktu pēc punkta, kas apraksta 1. SGS grozījumu spēkā stāšanās datumu, izsakot to šādā redakcijā.

“Ar 27. SGS (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) grozīts 4. punkta b) apakšpunkts. Uzņēmums šo grozījumu piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 27. SGS (ar 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) agrākam periodam, šo grozījumu piemēro šim agrākajam periodam.”

---

| 12.6.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 149/22 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 149/22

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 495/2009

(2009. gada 3. jūnijs),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002, attiecībā uz 3. starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (1) un jo īpaši tās 3. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1126/2008 (2) tika pieņemti noteikti starptautiski standarti un to interpretācijas, kas bija spēkā 2008. gada 15. oktobrī. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1126/2008 (2) tika pieņemti noteikti starptautiski standarti un to interpretācijas, kas bija spēkā 2008. gada 15. oktobrī.

| (2) | Starptautiskā grāmatvedības standartu padome (IASB) 2008. gada 10. janvārī publicēja 3. starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS) “Komercdarbības apvienošana” (pārskatīts), turpmāk “pārskatītais 3. SFPS”. Pārskatītajā 3. SFPS ir noteikti principi un noteikumi, kā komercdarbības apvienošanā pārņēmējam savā grāmatvedībā jāatzīst un jānovērtē dažādi elementi (piemēram, identificējamie aktīvi, pieņemtās saistības, nekontrolējoša līdzdalība uzņēmumā un nemateriālā vērtība), kas saistīti ar pārņemšanas darījumam piemērojamo grāmatvedības metodi. Tajā arī noteikts, kāda informācija jāatklāj par šādiem darījumiem. |
| --- | --- |

(2)

Starptautiskā grāmatvedības standartu padome (IASB) 2008. gada 10. janvārī publicēja 3. starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS) “Komercdarbības apvienošana” (pārskatīts), turpmāk “pārskatītais 3. SFPS”. Pārskatītajā 3. SFPS ir noteikti principi un noteikumi, kā komercdarbības apvienošanā pārņēmējam savā grāmatvedībā jāatzīst un jānovērtē dažādi elementi (piemēram, identificējamie aktīvi, pieņemtās saistības, nekontrolējoša līdzdalība uzņēmumā un nemateriālā vērtība), kas saistīti ar pārņemšanas darījumam piemērojamo grāmatvedības metodi. Tajā arī noteikts, kāda informācija jāatklāj par šādiem darījumiem.

| (3) | Apspriešanās ar Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) tehnisko ekspertu grupu (TEG) apstiprina, ka pārskatītais 3. SFPS atbilst Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. panta 2. punktā izklāstītajiem pieņemšanas tehniskajiem kritērijiem. Saskaņā ar Komisijas 2006. gada 14. jūlija Lēmumu 2006/505/EK, ar ko izveido Grāmatvedības standartu pārskata grupu, lai konsultētu Komisiju par Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) atzinumu objektivitāti un neitralitāti (3), Grāmatvedības standartu pārskata grupa izskatīja EFRAG atzinumu par apstiprināšanu un Komisijai ziņoja, ka tas ir līdzsvarots un objektīvs. |
| --- | --- |

(3)

Apspriešanās ar Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) tehnisko ekspertu grupu (TEG) apstiprina, ka pārskatītais 3. SFPS atbilst Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. panta 2. punktā izklāstītajiem pieņemšanas tehniskajiem kritērijiem. Saskaņā ar Komisijas 2006. gada 14. jūlija Lēmumu 2006/505/EK, ar ko izveido Grāmatvedības standartu pārskata grupu, lai konsultētu Komisiju par Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) atzinumu objektivitāti un neitralitāti (3), Grāmatvedības standartu pārskata grupa izskatīja EFRAG atzinumu par apstiprināšanu un Komisijai ziņoja, ka tas ir līdzsvarots un objektīvs.

| (4) | Pārskatītā 3. SFPS pieņemšana nozīmē, ka attiecīgi jāizdara grozījumi 1. SFPS, 2. SFPS, 7. SFPS, 12. starptautiskajā grāmatvedības standartā (SGS), 16. SGS, 28. SGS, 32. SGS, 33. SGS, 34. SGS, 36. SGS, 37. SGS, 38. SGS un 39. SGS, kā arī Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komitejas (SFPIK) 9. interpretācijā, lai nodrošinātu starptautisko grāmatvedības standartu saskanību. |
| --- | --- |

(4)

Pārskatītā 3. SFPS pieņemšana nozīmē, ka attiecīgi jāizdara grozījumi 1. SFPS, 2. SFPS, 7. SFPS, 12. starptautiskajā grāmatvedības standartā (SGS), 16. SGS, 28. SGS, 32. SGS, 33. SGS, 34. SGS, 36. SGS, 37. SGS, 38. SGS un 39. SGS, kā arī Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komitejas (SFPIK) 9. interpretācijā, lai nodrošinātu starptautisko grāmatvedības standartu saskanību.

| (5) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1126/2008. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1126/2008.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1126/2008 pielikumu groza šādi.

| 1) | Aizstāj 3. starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS) “Komercdarbības apvienošana” ar pārskatīto 3. SFPS, kā noteikts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

1)

Aizstāj 3. starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS) “Komercdarbības apvienošana” ar pārskatīto 3. SFPS, kā noteikts šīs regulas pielikumā.

| 2) | 1. SFPS, 2. SFPS, 7. SFPS, 12. starptautiskajā grāmatvedības standartu (SGS), 16. SGS, 28. SGS, 32. SGS, 33. SGS, 34. SGS, 36. SGS, 37. SGS, 38. SGS un 39. SGS, kā arī Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komitejas (SFPIK) 9. interpretāciju groza atbilstīgi 3. SFPS grozījumiem, kā noteikts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

2)

1. SFPS, 2. SFPS, 7. SFPS, 12. starptautiskajā grāmatvedības standartu (SGS), 16. SGS, 28. SGS, 32. SGS, 33. SGS, 34. SGS, 36. SGS, 37. SGS, 38. SGS un 39. SGS, kā arī Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komitejas (SFPIK) 9. interpretāciju groza atbilstīgi 3. SFPS grozījumiem, kā noteikts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Katrs uzņēmums piemēro pārskatīto 3. SFPS, kā noteikts šīs regulas pielikumā, vēlākais no dienas, kurā sākas tā pirmais finanšu gads pēc 2009. gada 30. jūnija.

3. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 3. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Charlie McCREEVY

---

(1)  OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 320, 29.11.2008., 1. lpp.

2

(3)  OV L 199, 21.7.2006., 33. lpp.

3

---

PIELIKUMS

STARPTAUTISKIE GRĀMATVEDĪBAS STANDARTI

| 3. SFPS | Komercdarbības apvienošana |
| --- | --- |

3. SFPS

Komercdarbības apvienošana

Pavairošana atļauta Eiropas Ekonomikas zonā. Visas esošās tiesības saglabātas ārpus EEZ, izņemot tiesības pavairot personīgai lietošanai vai cita godīga darījuma nolūkā. Papildu informāciju var saņemt no IASB šādā tīmekļa vietnē: www.iasb.org

3. STARPTAUTISKAIS FINANŠU PĀRSKATU STANDARTS

Uzņēmējdarbības apvienošana

MĒRĶIS

| 1. | Šī SFPS mērķis ir uzlabot informācijas, ko pārskatu sniedzējs uzņēmums sniedz savos finanšu pārskatos par uzņēmējdarbības apvienošanu un tās ietekmi, atbilstīgumu, ticamību un salīdzināmību. Lai sasniegtu šo mērķi, šajā SFPS noteikti principi un prasības attiecībā uz to, kā pircējs:






  a) | atzīst un novērtē savos finanšu pārskatos iegādātos identificējamos aktīvus, pārņemtās saistības un nekontrolējošo līdzdalību iegādātajā uzņēmumā; |
| --- | --- | --- |

1.

Šī SFPS mērķis ir uzlabot informācijas, ko pārskatu sniedzējs uzņēmums sniedz savos finanšu pārskatos par uzņēmējdarbības apvienošanu un tās ietekmi, atbilstīgumu, ticamību un salīdzināmību. Lai sasniegtu šo mērķi, šajā SFPS noteikti principi un prasības attiecībā uz to, kā pircējs:

a)

atzīst un novērtē savos finanšu pārskatos iegādātos identificējamos aktīvus, pārņemtās saistības un nekontrolējošo līdzdalību iegādātajā uzņēmumā;

| b) | atzīst un novērtē uzņēmējdarbības apvienošanas gaitā iegādāto nemateriālo vērtību vai guvumu no darījuma, kas noslēgts savstarpējas vienošanās ceļā; un |
| --- | --- |

b)

atzīst un novērtē uzņēmējdarbības apvienošanas gaitā iegādāto nemateriālo vērtību vai guvumu no darījuma, kas noslēgts savstarpējas vienošanās ceļā; un

| c) | nosaka, kāda informācija jāatklāj, lai finanšu pārskatu lietotāji varētu izvērtēt uzņēmējdarbības apvienošanas raksturu un finansiālo ietekmi. |
| --- | --- |

c)

nosaka, kāda informācija jāatklāj, lai finanšu pārskatu lietotāji varētu izvērtēt uzņēmējdarbības apvienošanas raksturu un finansiālo ietekmi.

DARBĪBAS JOMA

| 2. | Šis SFPS attiecas uz darījumu vai citu notikumu, kas atbilst uzņēmējdarbības apvienošanas definīcijai. Šis SFPS neattiecas uz:






  a) | kopuzņēmuma izveidi; |
| --- | --- | --- |

2.

Šis SFPS attiecas uz darījumu vai citu notikumu, kas atbilst uzņēmējdarbības apvienošanas definīcijai. Šis SFPS neattiecas uz:

a)

kopuzņēmuma izveidi;

| b) | tāda aktīva vai aktīvu grupas iegādi, kas neveido uzņēmējdarbību. Šādos gadījumos pircējs identificē un atzīst iegādātos atsevišķos identificējamos aktīvus (tajā skaitā tos aktīvus, kas atbilst 38. SGS Nemateriālie aktīvi noteiktajai nemateriālo aktīvu definīcijai un atzīšanas kritērijiem) un pārņemtās saistības. Koncerna izmaksas sadala pa atsevišķiem identificējamiem aktīviem un saistībām, pamatojoties uz to salīdzinošajām patiesajām vērtībām iegādes datumā. Šāds darījums vai notikums nerada nemateriālo vērtību. |
| --- | --- |

b)

tāda aktīva vai aktīvu grupas iegādi, kas neveido uzņēmējdarbību. Šādos gadījumos pircējs identificē un atzīst iegādātos atsevišķos identificējamos aktīvus (tajā skaitā tos aktīvus, kas atbilst 38. SGS Nemateriālie aktīvi noteiktajai nemateriālo aktīvu definīcijai un atzīšanas kritērijiem) un pārņemtās saistības. Koncerna izmaksas sadala pa atsevišķiem identificējamiem aktīviem un saistībām, pamatojoties uz to salīdzinošajām patiesajām vērtībām iegādes datumā. Šāds darījums vai notikums nerada nemateriālo vērtību.

| c) | tādu uzņēmumu vai uzņēmējdarbības apvienošanu, kas tiek kopīgi kontrolēti (atbilstošie piemērošanas norādījumi ietverti B1.-B4. punktā). |
| --- | --- |

c)

tādu uzņēmumu vai uzņēmējdarbības apvienošanu, kas tiek kopīgi kontrolēti (atbilstošie piemērošanas norādījumi ietverti B1.-B4. punktā).

UZŅĒMĒJDARBĪBAS APVIENOŠANAS IDENTIFICĒŠANA

| 3. | Uzņēmums nosaka, vai darījums vai kāds cits notikums ir uzņēmējdarbības apvienošana, piemērojot šajā SFPS ietverto definīciju, kurā ietverta prasība, ka iegādātajiem aktīviem un pārņemtajām saistībām jāveido uzņēmējdarbība. Ja iegādātie aktīvi nav uzņēmējdarbība, pārskatu sniedzējs uzņēmums uzskaita šo darījumu vai citu notikumu kā aktīvu iegādi. B5.-B12. punktā sniegti norādījumi par uzņēmējdarbības apvienošanas identificēšanu un uzņēmējdarbības definīcija. |
| --- | --- |

3.

IEGĀDES METODE

| 4. | Uzņēmums uzskaita katru uzņēmējdarbības apvienošanu, piemērojot iegādes metodi. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Lai piemērotu iegādes metodi, ir:






  a) | jāidentificē pircējs; |
| --- | --- | --- |

5.

Lai piemērotu iegādes metodi, ir:

a)

jāidentificē pircējs;

| b) | jānosaka iegādes datums; |
| --- | --- |

b)

jānosaka iegādes datums;

| c) | jāatzīst un jānovērtē iegādātie identificējamie aktīvi, pārņemtās saistības un nekontrolējošā līdzdalība iegādātajā uzņēmumā; un |
| --- | --- |

c)

jāatzīst un jānovērtē iegādātie identificējamie aktīvi, pārņemtās saistības un nekontrolējošā līdzdalība iegādātajā uzņēmumā; un

| d) | jāatzīst un jānovērtē nemateriālā vērtība vai guvums no darījuma, kas noslēgts savstarpējas vienošanās ceļā. |
| --- | --- |

d)

jāatzīst un jānovērtē nemateriālā vērtība vai guvums no darījuma, kas noslēgts savstarpējas vienošanās ceļā.

Pircēja identificēšana

| 6. | Katrā no uzņēmējdarbības apvienošanas darījumiem vienu no uzņēmumiem, kas apvienojas, identificē kā pircēju. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pircēja – uzņēmuma, kas iegūst kontroli pār iegādāto uzņēmumu, – identificēšanai izmanto 27. SGS Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati ietvertos norādījumus. Ja uzņēmējdarbības apvienošana ir notikusi, bet 27. SGS ietverto norādījumu piemērošana skaidri nenosaka, kurš no apvienotajiem uzņēmumiem ir pircējs, tad šī apstākļa noteikšanai izmanto B14.-B18. punktā ietvertos faktorus. |
| --- | --- |

7.

Pircēja – uzņēmuma, kas iegūst kontroli pār iegādāto uzņēmumu, – identificēšanai izmanto 27. SGS Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati ietvertos norādījumus. Ja uzņēmējdarbības apvienošana ir notikusi, bet 27. SGS ietverto norādījumu piemērošana skaidri nenosaka, kurš no apvienotajiem uzņēmumiem ir pircējs, tad šī apstākļa noteikšanai izmanto B14.-B18. punktā ietvertos faktorus.

Iegādes datuma noteikšana

| 8. | Pircējs nosaka iegādes datumu, kas ir datums, kurā pircējs iegūst kontroli pār iegādāto uzņēmumu. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Datums, kurā pircējs iegūst kontroli pār iegādāto uzņēmumu, parasti ir datums, kurā pircējs juridiski nodod atlīdzību, iegādājas aktīvus un pārņem pircēja saistības, – noslēguma datums. Tomēr pircējs var iegūt kontroli arī kādā datumā pirms vai pēc noslēguma datuma. Piemēram, iegādes datums pienāk pirms noslēguma datuma, ja rakstisks līgums paredz, ka pircējs iegūst kontroli pār iegādāto uzņēmumu pirms noslēguma datuma. Nosakot iegādes datumu, pircējs izvērtē visus attiecināmos faktus un apstākļus. |
| --- | --- |

9.

Datums, kurā pircējs iegūst kontroli pār iegādāto uzņēmumu, parasti ir datums, kurā pircējs juridiski nodod atlīdzību, iegādājas aktīvus un pārņem pircēja saistības, – noslēguma datums. Tomēr pircējs var iegūt kontroli arī kādā datumā pirms vai pēc noslēguma datuma. Piemēram, iegādes datums pienāk pirms noslēguma datuma, ja rakstisks līgums paredz, ka pircējs iegūst kontroli pār iegādāto uzņēmumu pirms noslēguma datuma. Nosakot iegādes datumu, pircējs izvērtē visus attiecināmos faktus un apstākļus.

Iegādāto identificējamo aktīvu, pārņemto saistību un nekontrolējošas līdzdalības iegādātajā uzņēmumā atzīšana un novērtēšana

Atzīšanas princips

| 10. | Pircējs, sākot ar iegādes datumu, atsevišķi no nemateriālās vērtības atzīst iegādātos identificējamos aktīvus, pārņemtās saistības un nekontrolējošo līdzdalību iegādātajā uzņēmumā. Uz iegādāto identificējamo aktīvu un pārņemto saistību atzīšanu attiecas 11. un 12. punkta nosacījumi. |
| --- | --- |

10.

Atzīšanas nosacījumi

| 11. | Lai varētu atzīt iegādātos identificējamos aktīvus un pārņemtās saistības, piemērojot iegādes metodi, tām jāatbilst Finanšu pārskatu sagatavošanas un sniegšanas pamatnostādnēs ietvertajām aktīvu un saistību definīcijām iegādes datumā. Piemēram, pircēja izmaksas, kuru rašanās nākotnē ir paredzama, bet nav obligāta saistībā ar iegādātā uzņēmuma darbības beigšanu, darba tiesisko attiecību izbeigšanu ar iegādātā uzņēmuma darbiniekiem vai viņu nodarbināšanas vietas maiņu, nav uzskatāmas par saistībām iegādes datumā. Tādēļ pircējs, piemērojot iegādes metodi, neatzīst šīs izmaksas. Tā vietā pircējs atzīst šīs izmaksas savos finanšu pārskatos par periodu pēc apvienošanas saskaņā ar citiem SFPS. |
| --- | --- |

11.

Lai varētu atzīt iegādātos identificējamos aktīvus un pārņemtās saistības, piemērojot iegādes metodi, tām jāatbilst Finanšu pārskatu sagatavošanas un sniegšanas pamatnostādnēs ietvertajām aktīvu un saistību definīcijām iegādes datumā. Piemēram, pircēja izmaksas, kuru rašanās nākotnē ir paredzama, bet nav obligāta saistībā ar iegādātā uzņēmuma darbības beigšanu, darba tiesisko attiecību izbeigšanu ar iegādātā uzņēmuma darbiniekiem vai viņu nodarbināšanas vietas maiņu, nav uzskatāmas par saistībām iegādes datumā. Tādēļ pircējs, piemērojot iegādes metodi, neatzīst šīs izmaksas. Tā vietā pircējs atzīst šīs izmaksas savos finanšu pārskatos par periodu pēc apvienošanas saskaņā ar citiem SFPS.

| 12. | Turklāt, lai varētu atzīt izmaksas, piemērojot iegādes metodi, iegādātajiem identificējamiem aktīviem un pārņemtajām saistībām jābūt ietvertām maiņas darījumā, ar kuru pircējs un iegādātais uzņēmums (jeb tā bijušie īpašnieki) apvienoja uzņēmējdarbību, nevis atsevišķu darījumu rezultātam. Nosakot, kuri iegādātie aktīvi vai pārņemtās saistības ir ietverti maiņas darījumā ar iegādāto uzņēmumu un kuri ir atsevišķu darījumu rezultāts un jāuzskaita atbilstoši to raksturam un piemērojamiem SFPS, pircējs piemēro 51.-53. punktā ietvertos norādījumus. |
| --- | --- |

12.

Turklāt, lai varētu atzīt izmaksas, piemērojot iegādes metodi, iegādātajiem identificējamiem aktīviem un pārņemtajām saistībām jābūt ietvertām maiņas darījumā, ar kuru pircējs un iegādātais uzņēmums (jeb tā bijušie īpašnieki) apvienoja uzņēmējdarbību, nevis atsevišķu darījumu rezultātam. Nosakot, kuri iegādātie aktīvi vai pārņemtās saistības ir ietverti maiņas darījumā ar iegādāto uzņēmumu un kuri ir atsevišķu darījumu rezultāts un jāuzskaita atbilstoši to raksturam un piemērojamiem SFPS, pircējs piemēro 51.-53. punktā ietvertos norādījumus.

| 13. | Pircējs, piemērojot šo atzīšanas principu un nosacījumus, var atzīt dažus aktīvus un saistības, ko iegādātais uzņēmums savos finanšu pārskatos nav iepriekš atzinis kā aktīvus un saistības. Piemēram, pircējs var atzīt tādus iegādātos identificējamos nemateriālos aktīvus kā zīmolu, patentu vai sadarbību ar klientiem, ko iegādātais uzņēmums savos finanšu pārskatos nav atzinis kā aktīvus, jo tas ir tos izstrādājis uzņēmuma ietvaros un grāmatojis ar tiem saistītās izmaksas izdevumos. |
| --- | --- |

13.

Pircējs, piemērojot šo atzīšanas principu un nosacījumus, var atzīt dažus aktīvus un saistības, ko iegādātais uzņēmums savos finanšu pārskatos nav iepriekš atzinis kā aktīvus un saistības. Piemēram, pircējs var atzīt tādus iegādātos identificējamos nemateriālos aktīvus kā zīmolu, patentu vai sadarbību ar klientiem, ko iegādātais uzņēmums savos finanšu pārskatos nav atzinis kā aktīvus, jo tas ir tos izstrādājis uzņēmuma ietvaros un grāmatojis ar tiem saistītās izmaksas izdevumos.

| 14. | B28.-B40. punktā sniegti norādījumi par operatīvās nomas un nemateriālo aktīvu atzīšanu. 22.-28. punktā norādīti identificējamo aktīvu un saistību veidi, uz kuriem saskaņā ar šo SFPS attiecas ierobežoti atbrīvojumi no atzīšanas principa un nosacījumiem. |
| --- | --- |

14.

B28.-B40. punktā sniegti norādījumi par operatīvās nomas un nemateriālo aktīvu atzīšanu. 22.-28. punktā norādīti identificējamo aktīvu un saistību veidi, uz kuriem saskaņā ar šo SFPS attiecas ierobežoti atbrīvojumi no atzīšanas principa un nosacījumiem.

Uzņēmējdarbības apvienošanas gaitā iegādāto identificējamo aktīvu un pārņemto saistību klasificēšana vai noteikšana

| 15. | Iegādes datumā pircējs pēc vajadzības klasificē vai nosaka iegādātos identificējamos aktīvus un pārņemtās saistības, lai varētu turpmāk piemērot citus SFPS. Klasificēšanu vai noteikšanu pircējs veic, pamatojoties uz līgumu noteikumiem, ekonomiskajiem apstākļiem, tā pamatdarbības vai uzskaites politikām un citiem attiecināmajiem nosacījumiem iegādes datumā. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Dažās situācijās SFPS paredz atšķirīgu uzskaiti atkarībā no tā, kā uzņēmums klasificē vai nosaka kādu konkrētu aktīvu vai saistības. Piemēri par klasifikāciju un noteikšanu, ko pircējs veic, pamatojoties uz attiecināmajiem nosacījumiem iegādes datumā, var būt šādi, bet ne tikai:






  a) | konkrētu finanšu aktīvu un saistību klasificēšana par finanšu aktīviem to patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, vai par pārdošanai pieejamu vai līdz termiņa beigām turētu finanšu aktīvu saskaņā ar 39. SGS Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtēšana; |
| --- | --- | --- |

16.

Dažās situācijās SFPS paredz atšķirīgu uzskaiti atkarībā no tā, kā uzņēmums klasificē vai nosaka kādu konkrētu aktīvu vai saistības. Piemēri par klasifikāciju un noteikšanu, ko pircējs veic, pamatojoties uz attiecināmajiem nosacījumiem iegādes datumā, var būt šādi, bet ne tikai:

a)

konkrētu finanšu aktīvu un saistību klasificēšana par finanšu aktīviem to patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, vai par pārdošanai pieejamu vai līdz termiņa beigām turētu finanšu aktīvu saskaņā ar 39. SGS Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtēšana;

| b) | atvasinātā instrumenta noteikšana par riska ierobežošanas instrumentu saskaņā ar 39. SGS; un |
| --- | --- |

b)

atvasinātā instrumenta noteikšana par riska ierobežošanas instrumentu saskaņā ar 39. SGS; un

| c) | novērtēšana, vai iegultais atvasinātais instruments jānošķir no galvenā līguma saskaņā ar 39. SGS (kas ir “klasifikācijas” jautājums – saskaņā ar šī termina lietojumu šajā SFPS). |
| --- | --- |

c)

novērtēšana, vai iegultais atvasinātais instruments jānošķir no galvenā līguma saskaņā ar 39. SGS (kas ir “klasifikācijas” jautājums – saskaņā ar šī termina lietojumu šajā SFPS).

| 17. | Šajā SFPS paredzēti divi izņēmumi 15. punktā ietvertajam principam:






  a) | nomas līguma klasificēšana par operatīvo nomu vai finanšu nomu saskaņā ar 17. SGS Nomas; un |
| --- | --- | --- |

17.

Šajā SFPS paredzēti divi izņēmumi 15. punktā ietvertajam principam:

a)

nomas līguma klasificēšana par operatīvo nomu vai finanšu nomu saskaņā ar 17. SGS Nomas; un

| b) | līguma klasificēšana par apdrošināšanas līgumu saskaņā ar 4. SFPS Apdrošināšanas līgumi. |
| --- | --- |

b)

līguma klasificēšana par apdrošināšanas līgumu saskaņā ar 4. SFPS Apdrošināšanas līgumi.

Pircējs klasificē šos līgumus, pamatojoties uz līgumu noteikumiem un citiem faktoriem līguma noslēgšanas datumā (vai, ja līguma noteikumi ir mainīti tā, ka mainās arī tā klasifikācija, šo izmaiņu veikšanas datumā, kas varētu būt iegādes datums).

Novērtēšanas princips

| 18. | Pircējs novērtē iegādātos identificējamos aktīvus un pārņemtās saistības to iegādes datuma patiesajās vērtībās. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Katrā uzņēmējdarbības apvienošanas gadījumā pircējs novērtē nekontrolējošo līdzdalību iegādātajā uzņēmumā vai nu pēc patiesās vērtības, vai arī pēc nekontrolējošās līdzdalības proporcionālās daļas iegādātā uzņēmuma identificējamos neto aktīvos. |
| --- | --- |

19.

Katrā uzņēmējdarbības apvienošanas gadījumā pircējs novērtē nekontrolējošo līdzdalību iegādātajā uzņēmumā vai nu pēc patiesās vērtības, vai arī pēc nekontrolējošās līdzdalības proporcionālās daļas iegādātā uzņēmuma identificējamos neto aktīvos.

| 20. | B41.-B45. punktā sniegti norādījumi par to, kā novērtēt konkrētu identificējamu aktīvu patieso vērtību un nekontrolējošo līdzdalību iegādātajā uzņēmumā. 24.-31. punktā norādīti identificējamo aktīvu un saistību veidi, tajā skaitā posteņi, uz kuriem saskaņā ar šo SFPS attiecas ierobežoti atbrīvojumi no novērtēšanas principa. |
| --- | --- |

20.

B41.-B45. punktā sniegti norādījumi par to, kā novērtēt konkrētu identificējamu aktīvu patieso vērtību un nekontrolējošo līdzdalību iegādātajā uzņēmumā. 24.-31. punktā norādīti identificējamo aktīvu un saistību veidi, tajā skaitā posteņi, uz kuriem saskaņā ar šo SFPS attiecas ierobežoti atbrīvojumi no novērtēšanas principa.

Atzīšanas vai novērtēšanas principu izņēmumi

| 21. | Šajā SFPS noteikti ierobežoti atbrīvojumi no atzīšanas un novērtēšanas principa. 22.-31. punktā norādīti gan konkrētie posteņi, uz kuriem attiecināmi izņēmumi, gan arī šo izņēmumu raksturs. Pircējs uzskaita šos posteņus, piemērojot 22.-31. punkta prasības, kuru rezultātā dažus posteņus:






  a) | atzīs, vai nu piemērojot atzīšanas nosacījumus, kas papildina 11. un 12. punktā ietvertos, vai arī piemērojot citu SFPS prasības, un iegūtie rezultāti atšķirsies no rezultātiem, kas būtu iegūti, piemērojot atzīšanas principu un nosacījumus; |
| --- | --- | --- |

21.

Šajā SFPS noteikti ierobežoti atbrīvojumi no atzīšanas un novērtēšanas principa. 22.-31. punktā norādīti gan konkrētie posteņi, uz kuriem attiecināmi izņēmumi, gan arī šo izņēmumu raksturs. Pircējs uzskaita šos posteņus, piemērojot 22.-31. punkta prasības, kuru rezultātā dažus posteņus:

a)

atzīs, vai nu piemērojot atzīšanas nosacījumus, kas papildina 11. un 12. punktā ietvertos, vai arī piemērojot citu SFPS prasības, un iegūtie rezultāti atšķirsies no rezultātiem, kas būtu iegūti, piemērojot atzīšanas principu un nosacījumus;

| b) | novērtēs par summu, kas nav to patiesā vērtība iegādes datumā. |
| --- | --- |

b)

novērtēs par summu, kas nav to patiesā vērtība iegādes datumā.

Atzīšanas principa izņēmums

Iespējamās saistības

| 22. | 37. SGS Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi iespējamās saistības definētas šādi:






  a) | iespējams pienākums, kura pamatā ir pagātnes notikumi un kura pastāvēšana apstiprināsies tikai atkarībā no tā, vai būs vai nebūs noticis viens vai vairāki nenoteikti nākotnes notikumi, kurus uzņēmums pilnībā nevar kontrolēt; vai |
| --- | --- | --- |

22.

37. SGS Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi iespējamās saistības definētas šādi:

a)

iespējams pienākums, kura pamatā ir pagātnes notikumi un kura pastāvēšana apstiprināsies tikai atkarībā no tā, vai būs vai nebūs noticis viens vai vairāki nenoteikti nākotnes notikumi, kurus uzņēmums pilnībā nevar kontrolēt; vai

| b) | pašreizējs pienākums, kura pamatā ir pagātnes notikumi, bet kuru neatzīst, jo:






  i) | nepastāv liela varbūtība, ka šā pienākuma izpildei būs nepieciešama saimnieciskos labumus ietverošu resursu aizplūde; vai |
| --- | --- | --- |

b)

pašreizējs pienākums, kura pamatā ir pagātnes notikumi, bet kuru neatzīst, jo:

i)

nepastāv liela varbūtība, ka šā pienākuma izpildei būs nepieciešama saimnieciskos labumus ietverošu resursu aizplūde; vai

| ii) | pienākuma summu nevar pietiekami ticami novērtēt. |
| --- | --- |

ii)

pienākuma summu nevar pietiekami ticami novērtēt.

| 23. | Nosakot, kuras iespējamās saistības jāatzīst iegādes datumā, 37. SGS prasības nepiemēro. Tā vietā pircējs iegādes datumā atzīst iespējamās saistības, kas pārņemtas uzņēmējdarbības apvienošanas rezultātā, ja tās ir pašlaik spēkā esošas saistības, kas izriet no pagātnes notikumiem, un to patieso vērtību var ticami novērtēt. Tādēļ pretrunā ar 37. SGS pircējs atzīst uzņēmējdarbības apvienošanas rezultātā pārņemtās iespējamās saistības iegādes datumā pat tad, ja nepastāv būtiska varbūtība, ka pienākuma izpildei būs nepieciešama saimnieciskos labumus ietverošu resursu aizplūde. 56. punktā sniegti norādījumi par iespējamo saistību turpmāku uzskaiti. |
| --- | --- |

23.

Nosakot, kuras iespējamās saistības jāatzīst iegādes datumā, 37. SGS prasības nepiemēro. Tā vietā pircējs iegādes datumā atzīst iespējamās saistības, kas pārņemtas uzņēmējdarbības apvienošanas rezultātā, ja tās ir pašlaik spēkā esošas saistības, kas izriet no pagātnes notikumiem, un to patieso vērtību var ticami novērtēt. Tādēļ pretrunā ar 37. SGS pircējs atzīst uzņēmējdarbības apvienošanas rezultātā pārņemtās iespējamās saistības iegādes datumā pat tad, ja nepastāv būtiska varbūtība, ka pienākuma izpildei būs nepieciešama saimnieciskos labumus ietverošu resursu aizplūde. 56. punktā sniegti norādījumi par iespējamo saistību turpmāku uzskaiti.

Atzīšanas un noteikšanas principu izņēmumi

Ienākuma nodokļi

| 24. | Pircējs atzīst un novērtē atliktā nodokļa aktīvu vai saistības, kas izriet no uzņēmējdarbības apvienošanas gaitā iegādātajiem aktīviem un pārņemtajām saistībām, saskaņā ar 12. SGS Ienākuma nodokļi. |
| --- | --- |

24.

Pircējs atzīst un novērtē atliktā nodokļa aktīvu vai saistības, kas izriet no uzņēmējdarbības apvienošanas gaitā iegādātajiem aktīviem un pārņemtajām saistībām, saskaņā ar 12. SGS Ienākuma nodokļi.

| 25. | Pircējs uzskaita iespējamo nodokļu ietekmi uz iegādātā uzņēmuma pagaidu starpību un uz nākamajiem periodiem pārnesto summu, kas pastāv iegādes datumā vai rodas iegādes rezultātā saskaņā ar 12. SGS. |
| --- | --- |

25.

Pircējs uzskaita iespējamo nodokļu ietekmi uz iegādātā uzņēmuma pagaidu starpību un uz nākamajiem periodiem pārnesto summu, kas pastāv iegādes datumā vai rodas iegādes rezultātā saskaņā ar 12. SGS.

Darbinieku pabalsti

| 26. | Pircējs atzīst un novērtē saistības (vai aktīvus, ja tādi ir), kas saistītas ar iegādātā uzņēmuma darbinieku pabalstu sistēmu saskaņā ar 19. SGS Darbinieku pabalsti. |
| --- | --- |

26.

Pircējs atzīst un novērtē saistības (vai aktīvus, ja tādi ir), kas saistītas ar iegādātā uzņēmuma darbinieku pabalstu sistēmu saskaņā ar 19. SGS Darbinieku pabalsti.

Zaudējumu atlīdzināšanas aktīvi

| 27. | Uzņēmējdarbības apvienošanas darījumā pārdevējs var ar līgumu apņemties atlīdzināt pircēja zaudējumus, kas var rasties tādas iespējamas situācijas vai nenoteiktības rezultātā, kas saistīta ar kādu konkrētu aktīvu vai saistībām, vai to daļu. Piemēram, pārdevējs var atlīdzināt pircēja zaudējumus no konkrētas nenoteiktības izraisītām saistībām, kas pārsniedz noteiktu summu; citiem vārdiem, pārdevējs garantē, ka pircēja saistības nepārsniegs norādīto summu. Šī darījuma rezultātā pircējs iegādājas zaudējumu atlīdzināšanas aktīvu. Pircējs atzīst zaudējumu atlīdzināšanas aktīvu vienlaikus ar posteni, par kuru zaudējumi atlīdzināmi, un novērtē to pēc tās pašas metodes kā šo posteni, ja nepieciešams, veicot novērtējuma korekciju par neiekasējamām summām. Tādēļ, ja zaudējumu atlīdzināšanas pienākums ir saistīts ar aktīvu vai saistībām, kas ir atzītas iegādes datumā un ir novērtētas pēc to patiesās vērtības iegādes datumā, pircējs atzīst šo zaudējumu atlīdzināšanas aktīvu iegādes datumā, novērtējot to pēc tā patiesās vērtības iegādes datumā. Nosakot zaudējumu atlīdzināšanas aktīva patieso vērtību, ņem vērā ietekmi, kāda var būt neskaidrībai par naudas plūsmām nākotnē iekasējamības apsvērumu dēļ, un atsevišķa novērtējuma korekcija nav nepieciešama (atbilstošie piemērošanas norādījumi sniegti B41. punktā). |
| --- | --- |

27.

Uzņēmējdarbības apvienošanas darījumā pārdevējs var ar līgumu apņemties atlīdzināt pircēja zaudējumus, kas var rasties tādas iespējamas situācijas vai nenoteiktības rezultātā, kas saistīta ar kādu konkrētu aktīvu vai saistībām, vai to daļu. Piemēram, pārdevējs var atlīdzināt pircēja zaudējumus no konkrētas nenoteiktības izraisītām saistībām, kas pārsniedz noteiktu summu; citiem vārdiem, pārdevējs garantē, ka pircēja saistības nepārsniegs norādīto summu. Šī darījuma rezultātā pircējs iegādājas zaudējumu atlīdzināšanas aktīvu. Pircējs atzīst zaudējumu atlīdzināšanas aktīvu vienlaikus ar posteni, par kuru zaudējumi atlīdzināmi, un novērtē to pēc tās pašas metodes kā šo posteni, ja nepieciešams, veicot novērtējuma korekciju par neiekasējamām summām. Tādēļ, ja zaudējumu atlīdzināšanas pienākums ir saistīts ar aktīvu vai saistībām, kas ir atzītas iegādes datumā un ir novērtētas pēc to patiesās vērtības iegādes datumā, pircējs atzīst šo zaudējumu atlīdzināšanas aktīvu iegādes datumā, novērtējot to pēc tā patiesās vērtības iegādes datumā. Nosakot zaudējumu atlīdzināšanas aktīva patieso vērtību, ņem vērā ietekmi, kāda var būt neskaidrībai par naudas plūsmām nākotnē iekasējamības apsvērumu dēļ, un atsevišķa novērtējuma korekcija nav nepieciešama (atbilstošie piemērošanas norādījumi sniegti B41. punktā).

| 28. | Dažos gadījumos zaudējumu atlīdzināšanas pienākums var būt saistīts ar aktīvu vai saistībām, uz kurām attiecas atzīšanas vai novērtēšanas principu izņēmums. Piemēram, zaudējumu atlīdzināšana var būt saistīta ar iespējamām saistībām, kas iegādes datumā netiek atzītas, jo šajā datumā to patiesā vērtība nav ticami novērtējama. Zaudējumu atlīdzināšana var būt saistīta arī ar aktīvu vai saistībām, kas, piemēram, izriet no darbinieku pabalstiem, ko nenovērtē, pamatojoties uz patieso vērtību iegādes datumā. Šajos apstākļos zaudējumu atlīdzināšanas aktīvu atzīst un novērtē, izmantojot pieņēmumus, kas konsekventi atspoguļo pieņēmumus, kas izmantoti tā posteņa novērtēšanai, par kuru var būt jāatlīdzina zaudējumi, saskaņā ar vadības novērtējumu par zaudējumu atlīdzināšanas aktīva iekasēšanas iespējām un līgumā paredzētajiem atlīdzināmās summas ierobežojumiem. 57. punktā sniegti norādījumi par zaudējumu atlīdzināšanas aktīva turpmāku uzskaiti. |
| --- | --- |

28.

Dažos gadījumos zaudējumu atlīdzināšanas pienākums var būt saistīts ar aktīvu vai saistībām, uz kurām attiecas atzīšanas vai novērtēšanas principu izņēmums. Piemēram, zaudējumu atlīdzināšana var būt saistīta ar iespējamām saistībām, kas iegādes datumā netiek atzītas, jo šajā datumā to patiesā vērtība nav ticami novērtējama. Zaudējumu atlīdzināšana var būt saistīta arī ar aktīvu vai saistībām, kas, piemēram, izriet no darbinieku pabalstiem, ko nenovērtē, pamatojoties uz patieso vērtību iegādes datumā. Šajos apstākļos zaudējumu atlīdzināšanas aktīvu atzīst un novērtē, izmantojot pieņēmumus, kas konsekventi atspoguļo pieņēmumus, kas izmantoti tā posteņa novērtēšanai, par kuru var būt jāatlīdzina zaudējumi, saskaņā ar vadības novērtējumu par zaudējumu atlīdzināšanas aktīva iekasēšanas iespējām un līgumā paredzētajiem atlīdzināmās summas ierobežojumiem. 57. punktā sniegti norādījumi par zaudējumu atlīdzināšanas aktīva turpmāku uzskaiti.

Novērtēšanas principa izņēmumi

Atpirktas tiesības

| 29. | Atpirktu tiesību, kas atzītas kā nemateriāls aktīvs, vērtību pircējs nosaka, pamatojoties uz atbilstošā līguma atlikušo darbības termiņu, neatkarīgi no tā, vai tirgus dalībnieki, nosakot to patieso vērtību, ņemtu vērā līguma atjaunošanas iespējamību. Atbilstošie norādījumi par piemērošanu ietverti B35. un B36. punktā. |
| --- | --- |

29.

Atpirktu tiesību, kas atzītas kā nemateriāls aktīvs, vērtību pircējs nosaka, pamatojoties uz atbilstošā līguma atlikušo darbības termiņu, neatkarīgi no tā, vai tirgus dalībnieki, nosakot to patieso vērtību, ņemtu vērā līguma atjaunošanas iespējamību. Atbilstošie norādījumi par piemērošanu ietverti B35. un B36. punktā.

Piešķirtie maksājumi ar akcijām

| 30. | Pircējs novērtē saistības vai pašu kapitāla instrumentu, kas saistīts ar iegādātā uzņēmuma piešķirto maksājumu ar akcijām aizstāšanu ar pircēja piešķirtajiem maksājumiem ar akcijām, saskaņā ar 2. SFPS Maksājums ar akcijām ietverto metodi. (Šajā SFPS šīs metodes rezultāts dēvēts par piešķirto maksājumu “tirgus vērtējumu”.) |
| --- | --- |

30.

Pircējs novērtē saistības vai pašu kapitāla instrumentu, kas saistīts ar iegādātā uzņēmuma piešķirto maksājumu ar akcijām aizstāšanu ar pircēja piešķirtajiem maksājumiem ar akcijām, saskaņā ar 2. SFPS Maksājums ar akcijām ietverto metodi. (Šajā SFPS šīs metodes rezultāts dēvēts par piešķirto maksājumu “tirgus vērtējumu”.)

Pārdošanai turēti aktīvi

| 31. | Pircējs novērtē iegādāto ilgtermiņa aktīvu (vai atsavināšanas grupu), kas klasificēts kā turēts pārdošanai iegādes datumā saskaņā ar 5. SFPS Pārdošanai turēti ilgtermiņa aktīvi un pārtrauktas darbības, no patiesās vērtības atskaitot pārdošanas izmaksas saskaņā ar šī SFPS 15.-18. punktu. |
| --- | --- |

31.

Pircējs novērtē iegādāto ilgtermiņa aktīvu (vai atsavināšanas grupu), kas klasificēts kā turēts pārdošanai iegādes datumā saskaņā ar 5. SFPS Pārdošanai turēti ilgtermiņa aktīvi un pārtrauktas darbības, no patiesās vērtības atskaitot pārdošanas izmaksas saskaņā ar šī SFPS 15.-18. punktu.

Nemateriālās vērtības vai guvuma no darījuma, kas noslēgts savstarpējas vienošanās ceļā, atzīšana un novērtēšana

| 32. | Pircējs atzīst nemateriālo vērtību iegādes datumā, izsakot to kā a) un b) starpību:







  a) | kopsumma, ko veido:








  i) | nodotā atlīdzība, kas novērtēta saskaņā ar šo SFPS, kuras noteikšanai parasti nepieciešama patiesā vērtība iegādes datumā (sk. 37. punktu); |
| --- | --- | --- | --- |

32.

a)

kopsumma, ko veido:

i)

nodotā atlīdzība, kas novērtēta saskaņā ar šo SFPS, kuras noteikšanai parasti nepieciešama patiesā vērtība iegādes datumā (sk. 37. punktu);

| ii) | nekontrolējošās līdzdalības apmērs iegādātajā uzņēmumā, kas noteikts saskaņā ar šo SFPS; un |
| --- | --- |

ii)

nekontrolējošās līdzdalības apmērs iegādātajā uzņēmumā, kas noteikts saskaņā ar šo SFPS; un

| iii) | pakāpeniski veiktā uzņēmējdarbības apvienošanā (sk. 41. un 42. punktu) pircēja bijusī līdzdalības iegādātā uzņēmuma pašu kapitālā patiesā vērtība iegādes datumā; |
| --- | --- |

iii)

pakāpeniski veiktā uzņēmējdarbības apvienošanā (sk. 41. un 42. punktu) pircēja bijusī līdzdalības iegādātā uzņēmuma pašu kapitālā patiesā vērtība iegādes datumā;

| b) | iegādāto identificējamo aktīvu un pārņemto saistību neto summas iegādes datumā, kas noteiktas saskaņā ar šo SFPS. |
| --- | --- |

b)

iegādāto identificējamo aktīvu un pārņemto saistību neto summas iegādes datumā, kas noteiktas saskaņā ar šo SFPS.

| 33. | Uzņēmējdarbības apvienošanā, kurā pircējs un iegādātais uzņēmums (vai tā bijušie īpašnieki) apmainās tikai ar līdzdalību pašu kapitālā, iegādātā uzņēmuma līdzdalības pašu kapitālā patieso vērtību iegādes datumā, iespējams, var novērtēt ticamāk nekā pircēja līdzdalības pašu kapitālā patieso vērtību iegādes datumā. Ja tā, pircējs nosaka nemateriālo vērtību, izmantojot iegādātā uzņēmuma līdzdalības pašu kapitālā patieso vērtību iegādes datumā, nevis nodotās līdzdalības pašu kapitālā patieso vērtību iegādes datumā. Lai noteiktu nemateriālo vērtību uzņēmējdarbības apvienošanā, kurā atlīdzība netiek nodota, pircējs izmanto pircēja līdzdalības iegādātajā uzņēmumā patieso vērtību iegādes datumā, kas noteikta, nodotās atlīdzības patiesās vērtības vietā izmantojot novērtēšanas metodi (32. punkta a) apakšpunkta i) daļa). B46.-B49. punktā sniegti atbilstošie norādījumi par piemērošanu. |
| --- | --- |

33.

Uzņēmējdarbības apvienošanā, kurā pircējs un iegādātais uzņēmums (vai tā bijušie īpašnieki) apmainās tikai ar līdzdalību pašu kapitālā, iegādātā uzņēmuma līdzdalības pašu kapitālā patieso vērtību iegādes datumā, iespējams, var novērtēt ticamāk nekā pircēja līdzdalības pašu kapitālā patieso vērtību iegādes datumā. Ja tā, pircējs nosaka nemateriālo vērtību, izmantojot iegādātā uzņēmuma līdzdalības pašu kapitālā patieso vērtību iegādes datumā, nevis nodotās līdzdalības pašu kapitālā patieso vērtību iegādes datumā. Lai noteiktu nemateriālo vērtību uzņēmējdarbības apvienošanā, kurā atlīdzība netiek nodota, pircējs izmanto pircēja līdzdalības iegādātajā uzņēmumā patieso vērtību iegādes datumā, kas noteikta, nodotās atlīdzības patiesās vērtības vietā izmantojot novērtēšanas metodi (32. punkta a) apakšpunkta i) daļa). B46.-B49. punktā sniegti atbilstošie norādījumi par piemērošanu.

Izdevīgi iegādes darījumi

| 34. | Dažkārt pircējs noslēdz izdevīgu iegādes darījumu, kas ir uzņēmējdarbības apvienošana, kurā 32. punkta b) apakšpunktā norādītā summa pārsniedz 32. punkta a) apakšpunktā norādīto summu kopsummu. Ja šāds pārsniegums vēl pastāv pēc 36. punkta prasību piemērošanas, pircējs atzīst atbilstošo guvumu peļņā vai zaudējumos iegādes datumā. Guvumu attiecina uz pircēju. |
| --- | --- |

34.

Dažkārt pircējs noslēdz izdevīgu iegādes darījumu, kas ir uzņēmējdarbības apvienošana, kurā 32. punkta b) apakšpunktā norādītā summa pārsniedz 32. punkta a) apakšpunktā norādīto summu kopsummu. Ja šāds pārsniegums vēl pastāv pēc 36. punkta prasību piemērošanas, pircējs atzīst atbilstošo guvumu peļņā vai zaudējumos iegādes datumā. Guvumu attiecina uz pircēju.

| 35. | Izdevīgi iegādes darījumi var rasties, piemēram, uzņēmējdarbības apvienošanā, kas ir piespiedu pārdošana, kurā pārdevējs rīkojas spaidu kārtā. Tomēr arī 22.-31. punktā aprakstītie konkrēto posteņu atzīšanas vai novērtēšanas izņēmumi var izraisīt guvuma atzīšanu (vai atzītā guvuma summas maiņu) izdevīgā iegādes darījumā. |
| --- | --- |

35.

Izdevīgi iegādes darījumi var rasties, piemēram, uzņēmējdarbības apvienošanā, kas ir piespiedu pārdošana, kurā pārdevējs rīkojas spaidu kārtā. Tomēr arī 22.-31. punktā aprakstītie konkrēto posteņu atzīšanas vai novērtēšanas izņēmumi var izraisīt guvuma atzīšanu (vai atzītā guvuma summas maiņu) izdevīgā iegādes darījumā.

| 36. | Pirms guvuma no izdevīga iegādes darījuma atzīšanas pircējs atkārtoti novērtē, vai tas ir pareizi identificējis visus iegādātos aktīvus un visas pārņemtās saistības, un atzīst šīs pārskatīšanas gaitā identificētos aktīvus vai saistības. Pēc tam pircējs pārskata to summu novērtēšanas procedūras, kas saskaņā ar šo SFPS jāatzīst iegādes datumā attiecībā uz visiem šiem elementiem:






  a) | identificējamie iegādātie aktīvi un pārņemtās saistības; |
| --- | --- | --- |

36.

Pirms guvuma no izdevīga iegādes darījuma atzīšanas pircējs atkārtoti novērtē, vai tas ir pareizi identificējis visus iegādātos aktīvus un visas pārņemtās saistības, un atzīst šīs pārskatīšanas gaitā identificētos aktīvus vai saistības. Pēc tam pircējs pārskata to summu novērtēšanas procedūras, kas saskaņā ar šo SFPS jāatzīst iegādes datumā attiecībā uz visiem šiem elementiem:

a)

identificējamie iegādātie aktīvi un pārņemtās saistības;

| b) | nekontrolējošā līdzdalība iegādātajā uzņēmumā, ja tāda ir; |
| --- | --- |

b)

nekontrolējošā līdzdalība iegādātajā uzņēmumā, ja tāda ir;

| c) | pakāpeniski veiktai uzņēmējdarbības apvienošanai – pircēja bijusī līdzdalība iegādātā uzņēmuma pašu kapitālā; un |
| --- | --- |

c)

pakāpeniski veiktai uzņēmējdarbības apvienošanai – pircēja bijusī līdzdalība iegādātā uzņēmuma pašu kapitālā; un

| d) | nodotā atlīdzība. |
| --- | --- |

d)

nodotā atlīdzība.

Pārskatīšanas mērķis – nodrošināt, lai novērtējums pareizi atspoguļotu visu pieejamo informāciju par situāciju iegādes datumā.

Nodotā atlīdzība

| 37. | Uzņēmējdarbības gaitā nodoto atlīdzību novērtē pēc tās patiesās vērtības, ko aprēķina kā šādu saskaitāmo summu: pircēja nodoto aktīvu patiesā vērtība iegādes datumā, pircēja uzņemtās saistības pret iegādātā uzņēmuma bijušajiem īpašniekiem un pircēja emitētās līdzdalības daļas pašu kapitālā. (Tomēr tādu pircēja piešķirtu maksājumu ar akcijām daļu, kas apmainīti pret iegādātā uzņēmuma darbiniekiem piešķirtajiem maksājumiem ar akcijām, kura iekļauta uzņēmējdarbības apvienošanas gaitā nodotajā atlīdzībā, novērtē saskaņā ar 30. punktu, nevis pēc tās patiesās vērtības.) Iespējamie atlīdzības veidi var būt šādi: nauda, citi aktīvi, pircēja uzņēmējdarbība vai meitasuzņēmums, iespējamā atlīdzība, pašu kapitāla parastie vai priekšrocību instrumenti, iespēju līgumi, garantijas un dalībnieku līdzdalība kopējos uzņēmumos. |
| --- | --- |

37.

Uzņēmējdarbības gaitā nodoto atlīdzību novērtē pēc tās patiesās vērtības, ko aprēķina kā šādu saskaitāmo summu: pircēja nodoto aktīvu patiesā vērtība iegādes datumā, pircēja uzņemtās saistības pret iegādātā uzņēmuma bijušajiem īpašniekiem un pircēja emitētās līdzdalības daļas pašu kapitālā. (Tomēr tādu pircēja piešķirtu maksājumu ar akcijām daļu, kas apmainīti pret iegādātā uzņēmuma darbiniekiem piešķirtajiem maksājumiem ar akcijām, kura iekļauta uzņēmējdarbības apvienošanas gaitā nodotajā atlīdzībā, novērtē saskaņā ar 30. punktu, nevis pēc tās patiesās vērtības.) Iespējamie atlīdzības veidi var būt šādi: nauda, citi aktīvi, pircēja uzņēmējdarbība vai meitasuzņēmums, iespējamā atlīdzība, pašu kapitāla parastie vai priekšrocību instrumenti, iespēju līgumi, garantijas un dalībnieku līdzdalība kopējos uzņēmumos.

| 38. | Nodotajā atlīdzībā var būt pircēja aktīvi vai saistības, kuru uzskaites vērtības atšķiras no patiesās vērtības iegādes datumā (piemēram, nemonetārie aktīvi vai pircēja uzņēmējdarbība). Ja tā, pircējs atkārtoti novērtē nodotos aktīvus vai saistības atbilstoši to patiesajai vērtībai iegādes datumā un atzīst aprēķinātos guvumus vai zaudējumus, ja tādi ir, peļņā vai zaudējumos. Tomēr dažkārt pēc uzņēmējdarbības apvienošanas nodotie aktīvi vai saistības paliek apvienotā uzņēmuma turējumā (piemēram, tādēļ ka aktīvi vai saistības ir nodoti iegādātajam uzņēmumam, nevis tā bijušajiem īpašniekiem), un tādēļ pircējs saglabā kontroli pār tiem. Šajā situācijā pircējs novērtē šos aktīvus un saistības pēc to uzskaites vērtības tieši pirms iegādes datuma un neatzīst guvumu vai zaudējumu peļņā vai zaudējumos par aktīviem vai saistībām, kuras tas kontrolē gan pirms, gan arī pēc uzņēmējdarbības apvienošanas. |
| --- | --- |

38.

Nodotajā atlīdzībā var būt pircēja aktīvi vai saistības, kuru uzskaites vērtības atšķiras no patiesās vērtības iegādes datumā (piemēram, nemonetārie aktīvi vai pircēja uzņēmējdarbība). Ja tā, pircējs atkārtoti novērtē nodotos aktīvus vai saistības atbilstoši to patiesajai vērtībai iegādes datumā un atzīst aprēķinātos guvumus vai zaudējumus, ja tādi ir, peļņā vai zaudējumos. Tomēr dažkārt pēc uzņēmējdarbības apvienošanas nodotie aktīvi vai saistības paliek apvienotā uzņēmuma turējumā (piemēram, tādēļ ka aktīvi vai saistības ir nodoti iegādātajam uzņēmumam, nevis tā bijušajiem īpašniekiem), un tādēļ pircējs saglabā kontroli pār tiem. Šajā situācijā pircējs novērtē šos aktīvus un saistības pēc to uzskaites vērtības tieši pirms iegādes datuma un neatzīst guvumu vai zaudējumu peļņā vai zaudējumos par aktīviem vai saistībām, kuras tas kontrolē gan pirms, gan arī pēc uzņēmējdarbības apvienošanas.

Iespējamā atlīdzība

| 39. | Atlīdzība, kuru pircējs nodod apmaiņā pret iegādāto uzņēmumu, ietver aktīvus vai saistības, kas izriet no vienošanās par iespējamu atlīdzību (sk. 37. punktu). Pircējs atzīst iespējamās atlīdzības patieso vērtību iegādes datumā kā daļu no atlīdzības, kas nodota apmaiņā pret iegādāto uzņēmumu. |
| --- | --- |

39.

Atlīdzība, kuru pircējs nodod apmaiņā pret iegādāto uzņēmumu, ietver aktīvus vai saistības, kas izriet no vienošanās par iespējamu atlīdzību (sk. 37. punktu). Pircējs atzīst iespējamās atlīdzības patieso vērtību iegādes datumā kā daļu no atlīdzības, kas nodota apmaiņā pret iegādāto uzņēmumu.

| 40. | Pircējs klasificē pienākumu maksāt iespējamu atlīdzību kā saistības vai kā pašu kapitālu, pamatojoties uz 32. SGS Finanšu instrumenti: informācijas sniegšana 11. punktā vai citos piemērojamos SFPS ietvertajām pašu kapitāla instrumenta un finanšu saistību definīcijām. Tiesības saņemt iepriekš nodoto atlīdzību, ja izpildās norādītie nosacījumi, pircējs klasificē kā aktīvu. 58. punktā sniegti norādījumi par iespējamās atlīdzības turpmāku uzskaiti. |
| --- | --- |

40.

Pircējs klasificē pienākumu maksāt iespējamu atlīdzību kā saistības vai kā pašu kapitālu, pamatojoties uz 32. SGS Finanšu instrumenti: informācijas sniegšana 11. punktā vai citos piemērojamos SFPS ietvertajām pašu kapitāla instrumenta un finanšu saistību definīcijām. Tiesības saņemt iepriekš nodoto atlīdzību, ja izpildās norādītie nosacījumi, pircējs klasificē kā aktīvu. 58. punktā sniegti norādījumi par iespējamās atlīdzības turpmāku uzskaiti.

Papildu norādījumi par iegādes metodes piemērošanu noteiktu veidu uzņēmējdarbības apvienošanā

Pakāpeniska uzņēmējdarbības apvienošana

| 41. | Dažkārt pircējs iegūst kontroli pār iegādāto uzņēmumu, kura pašu kapitālā tam ir bijusi līdzdalība tieši pirms iegādes datuma. Piemēram, 20X1. gada 31. decembrī Uzņēmuma A turējumā atrodas 35 procenti nekontrolējošas līdzdalības Uzņēmuma B pašu kapitālā. Šajā datumā Uzņēmums A iegādājas papildu 40 procentu līdzdalību Uzņēmumā B, kas tam nodrošina kontroli pār Uzņēmumu B. Šajā SFPS šāds darījums dēvēts par pakāpenisku uzņēmējdarbības apvienošanu, un dažkārt to sauc arī par pakāpenisku iegādi. |
| --- | --- |

41.

Dažkārt pircējs iegūst kontroli pār iegādāto uzņēmumu, kura pašu kapitālā tam ir bijusi līdzdalība tieši pirms iegādes datuma. Piemēram, 20X1. gada 31. decembrī Uzņēmuma A turējumā atrodas 35 procenti nekontrolējošas līdzdalības Uzņēmuma B pašu kapitālā. Šajā datumā Uzņēmums A iegādājas papildu 40 procentu līdzdalību Uzņēmumā B, kas tam nodrošina kontroli pār Uzņēmumu B. Šajā SFPS šāds darījums dēvēts par pakāpenisku uzņēmējdarbības apvienošanu, un dažkārt to sauc arī par pakāpenisku iegādi.

| 42. | Pakāpeniskas uzņēmējdarbības apvienošanas gaitā pircējs atkārtoti novērtē bijušo līdzdalību iegādātā uzņēmuma pašu kapitālā pēc tās patiesās vērtības iegādes datumā un atzīst atbilstošo ieguvumu vai zaudējumus, ja tādi ir, peļņā vai zaudējumos. Iespējams, iepriekšējos pārskata periodos pircējs ir atzinis līdzdalības iegādātā uzņēmuma pašu kapitālā vērtības izmaiņas citos ienākumos, kuri netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā (piemēram, tādēļ, ka ieguldījums bijis klasificēts kā pieejams pārdošanai). Ja tā, tad summu, kas atzīta citos ienākumos, kuri netiek iekļauti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, atzīst pēc tās pašas metodes, kas būtu jāpiemēro, ja iegādātājs būtu tieši atsavinājis iepriekš turēto līdzdalību pašu kapitālā. |
| --- | --- |

42.

Pakāpeniskas uzņēmējdarbības apvienošanas gaitā pircējs atkārtoti novērtē bijušo līdzdalību iegādātā uzņēmuma pašu kapitālā pēc tās patiesās vērtības iegādes datumā un atzīst atbilstošo ieguvumu vai zaudējumus, ja tādi ir, peļņā vai zaudējumos. Iespējams, iepriekšējos pārskata periodos pircējs ir atzinis līdzdalības iegādātā uzņēmuma pašu kapitālā vērtības izmaiņas citos ienākumos, kuri netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā (piemēram, tādēļ, ka ieguldījums bijis klasificēts kā pieejams pārdošanai). Ja tā, tad summu, kas atzīta citos ienākumos, kuri netiek iekļauti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, atzīst pēc tās pašas metodes, kas būtu jāpiemēro, ja iegādātājs būtu tieši atsavinājis iepriekš turēto līdzdalību pašu kapitālā.

Uzņēmējdarbības apvienošana, nenododot atlīdzību

| 43. | Dažkārt pircējs iegūst kontroli pār iegādāto uzņēmumu, nenododot atlīdzību. Šādas apvienošanas gadījumā piemēro uzņēmējdarbības apvienošanas uzskaites iegādes metodi. Šie apstākļi var būt šādi.






  a) | Iegādātais uzņēmums atpērk pietiekamu savu akciju skaitu, lai esošais ieguldītājs (pircējs) varētu iegūt kontroli. |
| --- | --- | --- |

43.

Dažkārt pircējs iegūst kontroli pār iegādāto uzņēmumu, nenododot atlīdzību. Šādas apvienošanas gadījumā piemēro uzņēmējdarbības apvienošanas uzskaites iegādes metodi. Šie apstākļi var būt šādi.

a)

Iegādātais uzņēmums atpērk pietiekamu savu akciju skaitu, lai esošais ieguldītājs (pircējs) varētu iegūt kontroli.

| b) | Zaudē spēku mazākuma akcionāru veto tiesības, kas iepriekš neļāva pircējam kontrolēt iegādāto uzņēmumu, kura balsstiesību vairākums bija pircēja turējumā. |
| --- | --- |

b)

Zaudē spēku mazākuma akcionāru veto tiesības, kas iepriekš neļāva pircējam kontrolēt iegādāto uzņēmumu, kura balsstiesību vairākums bija pircēja turējumā.

| c) | Pircējs un iegādātais uzņēmums vienojas par uzņēmējdarbības apvienošanu tikai uz līguma pamata. Pircējs nenodod atlīdzību apmaiņā pret kontroli iegādātajā uzņēmumā, un ne iegādes datumā, ne arī pirms tam pircēja turējumā neatrodas līdzdalība iegādātā uzņēmuma pašu kapitālā. Tikai uz līguma pamata notiekošas uzņēmējdarbības apvienošanas piemēri var būt divu uzņēmumu apvienošana pašu kapitāla vērtspapīru apvienošanas darījumā vai sabiedrības ar diviem akcionāru sarakstiem nodibināšana. |
| --- | --- |

c)

Pircējs un iegādātais uzņēmums vienojas par uzņēmējdarbības apvienošanu tikai uz līguma pamata. Pircējs nenodod atlīdzību apmaiņā pret kontroli iegādātajā uzņēmumā, un ne iegādes datumā, ne arī pirms tam pircēja turējumā neatrodas līdzdalība iegādātā uzņēmuma pašu kapitālā. Tikai uz līguma pamata notiekošas uzņēmējdarbības apvienošanas piemēri var būt divu uzņēmumu apvienošana pašu kapitāla vērtspapīru apvienošanas darījumā vai sabiedrības ar diviem akcionāru sarakstiem nodibināšana.

| 44. | Ja uzņēmējdarbības apvienošana notiek tikai uz līguma pamata, pircējs uz iegādātā uzņēmuma īpašniekiem attiecina tādu iegādātā uzņēmuma neto aktīvu summu, kas atzīta saskaņā ar šo SFPS. Citiem vārdiem, līdzdalība iegādātā uzņēmuma pašu kapitālā, kurš atrodas tādu citu pušu turējumā, kas nav pircējs, jāatspoguļo pircēja pēcapvienošanās finanšu pārskatos kā nekontrolējoša līdzdalība pat tad, ja tās rezultātā visa līdzdalība iegādātā uzņēmuma pašu kapitālā ir attiecināta uz nekontrolējošo līdzdalību. |
| --- | --- |

44.

Ja uzņēmējdarbības apvienošana notiek tikai uz līguma pamata, pircējs uz iegādātā uzņēmuma īpašniekiem attiecina tādu iegādātā uzņēmuma neto aktīvu summu, kas atzīta saskaņā ar šo SFPS. Citiem vārdiem, līdzdalība iegādātā uzņēmuma pašu kapitālā, kurš atrodas tādu citu pušu turējumā, kas nav pircējs, jāatspoguļo pircēja pēcapvienošanās finanšu pārskatos kā nekontrolējoša līdzdalība pat tad, ja tās rezultātā visa līdzdalība iegādātā uzņēmuma pašu kapitālā ir attiecināta uz nekontrolējošo līdzdalību.

Novērtējuma periods

| 45. | Ja uzņēmējdarbības apvienošanas sākotnējā uzskaite nav pabeigta līdz tā pārskata perioda beigām, kurā notiek apvienošana, pircējs savos finanšu pārskatos norāda provizoriskas summas par tiem posteņiem, kuru uzskaites dati ir nepilnīgi. Novērtējuma perioda laikā pircējs retrospektīvi koriģē iegādes datumā atzītās provizoriskās summas, lai tās atspoguļotu jauno informāciju, kas iegūta par faktiem un apstākļiem, kuri bija spēkā iegādes datumā un, ja tie būtu bijuši zināmi, būtu ietekmējuši šajā datumā atzīto summu novērtējumu. Novērtējuma perioda laikā pircējs arī atzīst papildu aktīvus vai saistības, ja ir saņemta informācija par faktiem un apstākļiem, kas bija spēkā iegādes datumā un, ja tie būtu bijuši zināmi, būtu izraisījuši šo aktīvu un saistību atzīšanu šajā datumā. Novērtējuma periods beidzas, tiklīdz pircējs saņem meklēto informāciju par faktiem un apstākļiem, kas bija spēkā iegādes datumā, vai uzzina, ka papildu informācija nav pieejama. Tomēr novērtējuma periods nepārsniedz vienu gadu no iegādes datuma. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Novērtējuma periods ir periods pēc iegādes datuma, kurā pircējs var koriģēt uzņēmējdarbības apvienošanā atzītās provizoriskās summas. Novērtējuma periods nodrošina pircējam pietiekami ilgu laiku nepieciešamās informācijas iegūšanai, lai varētu identificēt un novērtēt situāciju iegādes datumā saskaņā ar šī SFPS prasībām attiecībā uz šādiem elementiem:






  a) | iegādātie identificējamie aktīvi, pārņemtās saistības un nekontrolējoša līdzdalība iegādātajā uzņēmumā; |
| --- | --- | --- |

46.

Novērtējuma periods ir periods pēc iegādes datuma, kurā pircējs var koriģēt uzņēmējdarbības apvienošanā atzītās provizoriskās summas. Novērtējuma periods nodrošina pircējam pietiekami ilgu laiku nepieciešamās informācijas iegūšanai, lai varētu identificēt un novērtēt situāciju iegādes datumā saskaņā ar šī SFPS prasībām attiecībā uz šādiem elementiem:

a)

iegādātie identificējamie aktīvi, pārņemtās saistības un nekontrolējoša līdzdalība iegādātajā uzņēmumā;

| b) | iegādātajam uzņēmumam nodotā atlīdzība (vai cita summa, kas izmantota nemateriālās vērtības novērtēšanai); |
| --- | --- |

b)

iegādātajam uzņēmumam nodotā atlīdzība (vai cita summa, kas izmantota nemateriālās vērtības novērtēšanai);

| c) | pakāpeniski veiktai uzņēmējdarbības apvienošanai – līdzdalība iegādātā uzņēmuma pašu kapitālā, kas iepriekš atradās pircēja turējumā; un |
| --- | --- |

c)

pakāpeniski veiktai uzņēmējdarbības apvienošanai – līdzdalība iegādātā uzņēmuma pašu kapitālā, kas iepriekš atradās pircēja turējumā; un

| d) | nemateriālā vērtība vai ieguvums, kas radies tāda izdevīga iegādes darījuma rezultātā. |
| --- | --- |

d)

nemateriālā vērtība vai ieguvums, kas radies tāda izdevīga iegādes darījuma rezultātā.

| 47. | Nosakot, vai pēc iegādes datuma iegūtās informācijas rezultātā ir jākoriģē atzītās provizoriskās vērtības vai arī šī informācija izriet no notikumiem, kas bijuši pēc iegādes datuma, pircējs izvērtē visus attiecināmos faktorus. Par attiecināmiem faktoriem uzskata datumu, kad iegūta papildu informācija, un to, vai pircējs var identificēt provizorisko summu mainīšanas cēloni. Visticamāk, informācija, kas iegūta drīz pēc iegādes datuma, labāk atspoguļos apstākļus, kas bija spēkā iegādes datumā, nekā informācija, kas iegūta vairākus mēnešus vēlāk. Piemēram, ja vien pēc iegādes datuma nevar identificēt notikumu, kas mainījis aktīva patieso vērtību, tā pārdošana trešajai pusei neilgi pēc iegādes datuma par summu, kas būtiski atšķiras no tā provizoriskās patiesās vērtības, kas noteikta šajā datumā, visticamāk, norāda uz kļūdu provizoriskās summas noteikšanā. |
| --- | --- |

47.

Nosakot, vai pēc iegādes datuma iegūtās informācijas rezultātā ir jākoriģē atzītās provizoriskās vērtības vai arī šī informācija izriet no notikumiem, kas bijuši pēc iegādes datuma, pircējs izvērtē visus attiecināmos faktorus. Par attiecināmiem faktoriem uzskata datumu, kad iegūta papildu informācija, un to, vai pircējs var identificēt provizorisko summu mainīšanas cēloni. Visticamāk, informācija, kas iegūta drīz pēc iegādes datuma, labāk atspoguļos apstākļus, kas bija spēkā iegādes datumā, nekā informācija, kas iegūta vairākus mēnešus vēlāk. Piemēram, ja vien pēc iegādes datuma nevar identificēt notikumu, kas mainījis aktīva patieso vērtību, tā pārdošana trešajai pusei neilgi pēc iegādes datuma par summu, kas būtiski atšķiras no tā provizoriskās patiesās vērtības, kas noteikta šajā datumā, visticamāk, norāda uz kļūdu provizoriskās summas noteikšanā.

| 48. | Pircējs atzīst identificējama aktīva (saistību) atzītās provizoriskās summas palielinājumu (samazinājumu) kā nemateriālās vērtības samazinājumu (palielinājumu). Tomēr, ja novērtējuma perioda laikā iegūta jauna informācija, dažkārt var būt nepieciešama vairāk nekā viena aktīva vai saistību provizoriskās summas korekcija. Piemēram, pircējs var būt uzņēmies saistības apmaksāt izdevumus sakarā ar kaitējumu, kas radies negadījumā iegādātā uzņēmuma ražošanas telpās, kurus pilnīgi vai daļēji sedz iegādātā uzņēmuma apdrošināšanas polise. Ja pircējs novērtējuma perioda laikā saņem jaunu informāciju par šādu saistību patieso vērtību iegādes datumā, novērtējuma korekcija, kas izriet no izmaiņām atzītajā provizoriskajā saistību summā, būtu jāieskaita (pilnībā vai daļēji) pret atbilstošo nemateriālās vērtības korekciju, kas izriet no apdrošinātājam pieprasītās atlīdzības summas izmaiņām salīdzinājumā ar atzīto provizorisko summu. |
| --- | --- |

48.

Pircējs atzīst identificējama aktīva (saistību) atzītās provizoriskās summas palielinājumu (samazinājumu) kā nemateriālās vērtības samazinājumu (palielinājumu). Tomēr, ja novērtējuma perioda laikā iegūta jauna informācija, dažkārt var būt nepieciešama vairāk nekā viena aktīva vai saistību provizoriskās summas korekcija. Piemēram, pircējs var būt uzņēmies saistības apmaksāt izdevumus sakarā ar kaitējumu, kas radies negadījumā iegādātā uzņēmuma ražošanas telpās, kurus pilnīgi vai daļēji sedz iegādātā uzņēmuma apdrošināšanas polise. Ja pircējs novērtējuma perioda laikā saņem jaunu informāciju par šādu saistību patieso vērtību iegādes datumā, novērtējuma korekcija, kas izriet no izmaiņām atzītajā provizoriskajā saistību summā, būtu jāieskaita (pilnībā vai daļēji) pret atbilstošo nemateriālās vērtības korekciju, kas izriet no apdrošinātājam pieprasītās atlīdzības summas izmaiņām salīdzinājumā ar atzīto provizorisko summu.

| 49. | Novērtējuma perioda laikā pircējs atzīst provizorisko summu korekcijas tā, it kā uzņēmējdarbības apvienošanas uzskaite būtu pabeigta iegādes datumā. Tādējādi pircējs pēc nepieciešamības pārskata finanšu pārskatos sniegto salīdzinošo informāciju par iepriekšējiem periodiem, veicot arī izmaiņas nolietojuma, amortizācijas vai citos ienākumu ietekmes aspektos, kas atzīti, pabeidzot sākotnējo uzskaiti. |
| --- | --- |

49.

Novērtējuma perioda laikā pircējs atzīst provizorisko summu korekcijas tā, it kā uzņēmējdarbības apvienošanas uzskaite būtu pabeigta iegādes datumā. Tādējādi pircējs pēc nepieciešamības pārskata finanšu pārskatos sniegto salīdzinošo informāciju par iepriekšējiem periodiem, veicot arī izmaiņas nolietojuma, amortizācijas vai citos ienākumu ietekmes aspektos, kas atzīti, pabeidzot sākotnējo uzskaiti.

| 50. | Pēc novērtējuma perioda beigām pircējs uzņēmējdarbības apvienošanas uzskaiti pārskata tikai ar nolūku koriģēt kļūdu saskaņā ar 8. SGS Grāmatvedības politika, grāmatvedības aplēšu izmaiņas un kļūdas. |
| --- | --- |

50.

Pēc novērtējuma perioda beigām pircējs uzņēmējdarbības apvienošanas uzskaiti pārskata tikai ar nolūku koriģēt kļūdu saskaņā ar 8. SGS Grāmatvedības politika, grāmatvedības aplēšu izmaiņas un kļūdas.

Uzņēmējdarbības apvienošanas darījuma daļu noteikšana

| 51. | Iespējams, pircējs un iegādātais uzņēmums ir nodibinājis darījumu attiecības vai noslēdzis citu vienošanos pirms pārrunu sākšanas par uzņēmējdarbības apvienošanu, vai arī tie var pārrunu gaitā noslēgt vienošanos, kas nav uzņēmējdarbības apvienošanas daļa. Abās šajās situācijās pircējs identificē summas, ar kurām pircējs un iegādātais uzņēmums (vai tā bijušie īpašnieki) nav apmainījušies uzņēmējdarbības apvienošanas gaitā, t. i., summas, kas neietilpst iegādātā uzņēmuma apmaiņas darījumā. Piemērojot iegādes metodi, pircējs atzīst tikai iegādātajam uzņēmumam nodoto atlīdzību un iegādātā uzņēmuma apmaiņas darījumā iegādātos aktīvus un pārņemtās saistības. Atsevišķos darījumus uzskaita saskaņā ar atbilstošajiem SFPS. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Darījums, ko pirms apvienošanās noslēdzis pircējs vai kāda cita persona pircēja vārdā un kas galvenokārt nāk par labu pircējam vai apvienotajam uzņēmumam, nevis galvenokārt nāk par labu iegādātajam uzņēmumam (vai tā bijušajiem īpašniekiem), domājams, ir atsevišķs darījums. Turpmāk uzskaitīti atsevišķu darījumu piemēri, ko neietver apvienošanā, izmantojot iegādes metodi:






  a) | darījums, kurā iepriekš noslēgtu darījuma attiecību ietvaros faktiski notiek norēķināšanās starp pircēju un iegādāto uzņēmumu; |
| --- | --- | --- |

52.

Darījums, ko pirms apvienošanās noslēdzis pircējs vai kāda cita persona pircēja vārdā un kas galvenokārt nāk par labu pircējam vai apvienotajam uzņēmumam, nevis galvenokārt nāk par labu iegādātajam uzņēmumam (vai tā bijušajiem īpašniekiem), domājams, ir atsevišķs darījums. Turpmāk uzskaitīti atsevišķu darījumu piemēri, ko neietver apvienošanā, izmantojot iegādes metodi:

a)

darījums, kurā iepriekš noslēgtu darījuma attiecību ietvaros faktiski notiek norēķināšanās starp pircēju un iegādāto uzņēmumu;

| b) | darījums, kurā iegādātā uzņēmuma darbinieki vai bijušie īpašnieki saņem atlīdzību par turpmāko darbu; un |
| --- | --- |

b)

darījums, kurā iegādātā uzņēmuma darbinieki vai bijušie īpašnieki saņem atlīdzību par turpmāko darbu; un

| c) | darījums, kurā iegādātajam uzņēmumam vai tā bijušajiem īpašniekiem atlīdzina to apmaksātās pircēja izmaksas saistībā ar iegādi. |
| --- | --- |

c)

darījums, kurā iegādātajam uzņēmumam vai tā bijušajiem īpašniekiem atlīdzina to apmaksātās pircēja izmaksas saistībā ar iegādi.

B50.-B62. punktā sniegti atbilstošie norādījumi par piemērošanu.

Ar iegādi saistītās izmaksas

| 53. | Ar iegādi saistītās izmaksas ir izmaksas, kas pircējam radušās uzņēmējdarbības apvienošanas gaitā. Šīs izmaksas ietver: mākleru komisijas; juridiskās, grāmatvedības, vērtēšanas un citas profesionālās vai konsultāciju maksas; vispārīgas administratīvās izmaksas, tajā skaitā iekšēja iegādes departamenta uzturēšanas izmaksas; un parāda un pašu kapitāla vērtspapīru reģistrēšanas un emisijas izmaksas. Pircējs uzskaita ar iegādi saistītās izmaksas kā to periodu izdevumus, kuros izmaksas ir radušās un pakalpojumi ir saņemti, ar vienu izņēmumu. Parāda vai pašu kapitāla vērtspapīru emisijas izmaksas atzīst saskaņā ar 32. SGS un 39. SGS. |
| --- | --- |

53.

Ar iegādi saistītās izmaksas ir izmaksas, kas pircējam radušās uzņēmējdarbības apvienošanas gaitā. Šīs izmaksas ietver: mākleru komisijas; juridiskās, grāmatvedības, vērtēšanas un citas profesionālās vai konsultāciju maksas; vispārīgas administratīvās izmaksas, tajā skaitā iekšēja iegādes departamenta uzturēšanas izmaksas; un parāda un pašu kapitāla vērtspapīru reģistrēšanas un emisijas izmaksas. Pircējs uzskaita ar iegādi saistītās izmaksas kā to periodu izdevumus, kuros izmaksas ir radušās un pakalpojumi ir saņemti, ar vienu izņēmumu. Parāda vai pašu kapitāla vērtspapīru emisijas izmaksas atzīst saskaņā ar 32. SGS un 39. SGS.

TURPMĀKA NOVĒRTĒŠANA UN UZSKAITE

| 54. | Principā pircējs turpmāk novērtē un uzskaita uzņēmējdarbības apvienošanā iegādātos aktīvus, pārņemtās vai radušās saistības un emitētos pašu kapitāla instrumentus saskaņā ar citiem šiem posteņiem piemērojamiem SFPS – atkarībā no to dabas. Tomēr šajā SFPS sniegti norādījumi par šādu uzņēmējdarbības apvienošanā iegādāto aktīvu, pārņemto vai radušos saistību un emitēto pašu kapitāla instrumentu turpmāku novērtēšanu un uzskaiti:







  a) | atpirktas tiesības; |
| --- | --- | --- |

54.

a)

atpirktas tiesības;

| b) | iespējamās saistības, kas atzītas atbilstoši situācijai iegādes datumā; |
| --- | --- |

b)

iespējamās saistības, kas atzītas atbilstoši situācijai iegādes datumā;

| c) | zaudējumu atlīdzināšanas aktīvi; un |
| --- | --- |

c)

zaudējumu atlīdzināšanas aktīvi; un

| d) | iespējamā atlīdzība. |
| --- | --- |

d)

iespējamā atlīdzība.

Atbilstošie norādījumi par piemērošanu ietverti B63. punktā.

Atpirktas tiesības

| 55. | Atpirktās tiesības, kas atzītas par nemateriālu aktīvu, amortizē tā līguma atlikušajā darbības laikā, kurā šīs tiesības ir piešķirtas. Pircējs, kas pēc iegādes pārdod atpirktās tiesības trešajai pusei, nemateriālā aktīva uzskaites vērtību ietver pārdošanas rezultātā radušos guvumu vai zaudējumu aprēķinā. |
| --- | --- |

55.

Atpirktās tiesības, kas atzītas par nemateriālu aktīvu, amortizē tā līguma atlikušajā darbības laikā, kurā šīs tiesības ir piešķirtas. Pircējs, kas pēc iegādes pārdod atpirktās tiesības trešajai pusei, nemateriālā aktīva uzskaites vērtību ietver pārdošanas rezultātā radušos guvumu vai zaudējumu aprēķinā.

Iespējamās saistības

| 56. | Pēc sākotnējās atzīšanas un līdz saistību dzēšanai, anulēšanai vai termiņa beigām iegādātājs novērtē uzņēmējdarbības apvienošanā atzītas iespējamās saistības kā augstāko no šīm vērtībām:






  a) | summa, kas jāatzīst saskaņā ar 37. SGS; un |
| --- | --- | --- |

56.

Pēc sākotnējās atzīšanas un līdz saistību dzēšanai, anulēšanai vai termiņa beigām iegādātājs novērtē uzņēmējdarbības apvienošanā atzītas iespējamās saistības kā augstāko no šīm vērtībām:

a)

summa, kas jāatzīst saskaņā ar 37. SGS; un

| b) | sākotnēji atzītā summa, no kuras atskaitīta uzkrātā amortizācija, ja tādu aprēķina saskaņā ar 18. SGS Ieņēmumi. |
| --- | --- |

b)

sākotnēji atzītā summa, no kuras atskaitīta uzkrātā amortizācija, ja tādu aprēķina saskaņā ar 18. SGS Ieņēmumi.

Šo prasību nepiemēro attiecībā uz līgumiem, kas uzskaitīti saskaņā ar 39. SGS.

Zaudējumu atlīdzināšanas aktīvi

| 57. | Katra turpmākā pārskata perioda beigās pircējs novērtē iegādes datumā atzīto zaudējumu atlīdzināšanas aktīvu pēc tās pašas metodes kā apdrošinātās saistības vai aktīvu, ņemot vērā līgumā paredzētos tā summas ierobežojumus, un, ja zaudējumu atlīdzināšanas aktīvu turpmāk nenovērtē tā patiesajā vērtībā, vadības vērtējumu par zaudējumu atlīdzināšanas aktīva iekasēšanas iespējām. Pircējs pārtrauc zaudējumu atlīdzināšanas aktīva atzīšanu tikai tad, ja tas iekasē aktīvu, pārdod to vai kā citādi zaudē uz to tiesības. |
| --- | --- |

57.

Katra turpmākā pārskata perioda beigās pircējs novērtē iegādes datumā atzīto zaudējumu atlīdzināšanas aktīvu pēc tās pašas metodes kā apdrošinātās saistības vai aktīvu, ņemot vērā līgumā paredzētos tā summas ierobežojumus, un, ja zaudējumu atlīdzināšanas aktīvu turpmāk nenovērtē tā patiesajā vērtībā, vadības vērtējumu par zaudējumu atlīdzināšanas aktīva iekasēšanas iespējām. Pircējs pārtrauc zaudējumu atlīdzināšanas aktīva atzīšanu tikai tad, ja tas iekasē aktīvu, pārdod to vai kā citādi zaudē uz to tiesības.

Iespējama atlīdzība

| 58. | Dažas izmaiņas iespējamās atlīdzības patiesajā vērtībā, ko pircējs atzīst pēc iegādes datuma, var būt jāveic tādas papildu informācijas dēļ, ko pircējs pēc iegādes datuma ir ieguvis par faktiem un apstākļiem, kuri pastāvējuši iegādes datumā. Saskaņā ar 45.-49. punktu šādas izmaiņas ir novērtējuma perioda korekcijas. Bet izmaiņas, kas izriet no notikumiem pēc iegādes datuma, piemēram, peļņas uzdevumu izpildes, noteiktas akciju cenas sasniegšanas vai kāda izpētes un attīstības projekta posma sasniegšanas, nav novērtējuma perioda korekcijas. Izmaiņas iespējamās atlīdzības patiesajā vērtībā, kas nav novērtējuma perioda korekcijas, pircējs uzskaita šādi:






  a) | iespējamo atlīdzību, kas klasificēta kā pašu kapitāls, nenovērtē atkārtoti, un tās turpmāku apmaksu uzskaita pašu kapitālā; |
| --- | --- | --- |

58.

Dažas izmaiņas iespējamās atlīdzības patiesajā vērtībā, ko pircējs atzīst pēc iegādes datuma, var būt jāveic tādas papildu informācijas dēļ, ko pircējs pēc iegādes datuma ir ieguvis par faktiem un apstākļiem, kuri pastāvējuši iegādes datumā. Saskaņā ar 45.-49. punktu šādas izmaiņas ir novērtējuma perioda korekcijas. Bet izmaiņas, kas izriet no notikumiem pēc iegādes datuma, piemēram, peļņas uzdevumu izpildes, noteiktas akciju cenas sasniegšanas vai kāda izpētes un attīstības projekta posma sasniegšanas, nav novērtējuma perioda korekcijas. Izmaiņas iespējamās atlīdzības patiesajā vērtībā, kas nav novērtējuma perioda korekcijas, pircējs uzskaita šādi:

a)

iespējamo atlīdzību, kas klasificēta kā pašu kapitāls, nenovērtē atkārtoti, un tās turpmāku apmaksu uzskaita pašu kapitālā;

| b) | iespējamo atlīdzību, kas klasificēta kā aktīvs vai saistības un kas:






  i) | ir finanšu instruments un ietilpst 39. SGS darbības jomā, novērtē patiesajā vērtībā, guvumus vai zaudējumus atzīstot vai nu peļņā vai zaudējumos, vai arī citos ienākumos, kas netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, saskaņā ar šo SFPS; |
| --- | --- | --- |

b)

iespējamo atlīdzību, kas klasificēta kā aktīvs vai saistības un kas:

i)

ir finanšu instruments un ietilpst 39. SGS darbības jomā, novērtē patiesajā vērtībā, guvumus vai zaudējumus atzīstot vai nu peļņā vai zaudējumos, vai arī citos ienākumos, kas netiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, saskaņā ar šo SFPS;

| ii) | neietilpst 39. SGS darbības jomā, uzskaita attiecīgi saskaņā ar 37. SGS vai citiem SFPS. |
| --- | --- |

ii)

neietilpst 39. SGS darbības jomā, uzskaita attiecīgi saskaņā ar 37. SGS vai citiem SFPS.

INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA

| 59. | Pircējs atklāj informāciju, kura tā finanšu pārskatu lietotājiem sniedz iespēju izvērtēt tādas uzņēmējdarbības apvienošanas finanšu ietekmi, kas notiek:







  a) | pašreizējā pārskata perioda laikā; vai |
| --- | --- | --- |

59.

a)

pašreizējā pārskata perioda laikā; vai

| b) | pēc pārskata perioda beigām, bet pirms finanšu pārskatu apstiprināšanas publiskošanai. |
| --- | --- |

b)

pēc pārskata perioda beigām, bet pirms finanšu pārskatu apstiprināšanas publiskošanai.

| 60. | Lai sasniegtu 59. punktā noteikto mērķi, pircējs atklāj B64.-B66. punktā norādīto informāciju. |
| --- | --- |

60.

Lai sasniegtu 59. punktā noteikto mērķi, pircējs atklāj B64.-B66. punktā norādīto informāciju.

| 61. | Pircējs atklāj informāciju, kura tā finanšu pārskatu lietotājiem sniedz iespēju izvērtēt pašreizējā pārskata periodā atzīto korekciju finanšu ietekmi saistībā ar uzņēmējdarbības apvienošanu, kas notikusi šajā periodā vai iepriekšējos pārskata periodos. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Lai sasniegtu 61. punktā noteikto mērķi, pircējs atklāj B67. punktā norādīto informāciju. |
| --- | --- |

62.

Lai sasniegtu 61. punktā noteikto mērķi, pircējs atklāj B67. punktā norādīto informāciju.

| 63. | Ja šajā un citos SFPS noteiktās informācijas atklāšanas prasības nav pietiekamas 59. un 61. punktā noteikto mērķu sasniegšanai, pircējs atklāj visu papildu informāciju, kas nepieciešama šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

63.

Ja šajā un citos SFPS noteiktās informācijas atklāšanas prasības nav pietiekamas 59. un 61. punktā noteikto mērķu sasniegšanai, pircējs atklāj visu papildu informāciju, kas nepieciešama šo mērķu sasniegšanai.

SPĒKĀ STĀŠANĀS DATUMS UN PĀREJA

Spēkā stāšanās datums

| 64. | Šo SFPS perspektīvi piemēro uzņēmējdarbības apvienošanai, kuras iegādes datums sakrīt ar pirmā gada pārskata perioda, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma, sākumu vai pienāk pēc tam. Ir atļauts sākt piemērošanu agrāk. Tomēr šo SFPS piemēro tikai tāda gada pārskata perioda sākumā, kas sākas 2007. gada 30. jūnijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro šo SFPS pirms 2009. gada 1. jūlija, tas šo faktu atklāj un vienlaikus piemēro 27. SGS (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem). |
| --- | --- |

64.

Šo SFPS perspektīvi piemēro uzņēmējdarbības apvienošanai, kuras iegādes datums sakrīt ar pirmā gada pārskata perioda, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma, sākumu vai pienāk pēc tam. Ir atļauts sākt piemērošanu agrāk. Tomēr šo SFPS piemēro tikai tāda gada pārskata perioda sākumā, kas sākas 2007. gada 30. jūnijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro šo SFPS pirms 2009. gada 1. jūlija, tas šo faktu atklāj un vienlaikus piemēro 27. SGS (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem).

Pāreja

| 65. | Piemērojot šo SFPS, no uzņēmējdarbības apvienošanas, kuras iegādes datums pienāk pirms šī SFPS piemērošanas, izrietošos aktīvus un saistības nekoriģē. |
| --- | --- |

65.

Piemērojot šo SFPS, no uzņēmējdarbības apvienošanas, kuras iegādes datums pienāk pirms šī SFPS piemērošanas, izrietošos aktīvus un saistības nekoriģē.

| 66. | Uzņēmums, piemēram, kopējs uzņēmums, kas vēl nav piemērojis 3. SFPS un vienreiz vai vairākkārt ir veicis uzņēmējdarbības apvienošanu, kura uzskaitīta, izmantojot iegādes metodi, piemēro B68. un B69. punktā ietvertos pārejas noteikumus. |
| --- | --- |

66.

Uzņēmums, piemēram, kopējs uzņēmums, kas vēl nav piemērojis 3. SFPS un vienreiz vai vairākkārt ir veicis uzņēmējdarbības apvienošanu, kura uzskaitīta, izmantojot iegādes metodi, piemēro B68. un B69. punktā ietvertos pārejas noteikumus.

Ienākuma nodokļi

| 67. | Uzņēmējdarbības apvienošanā, kuras iegādes datums pienāk pirms šī SFPS piemērošanas, pircējs perspektīvi piemēro 12. SGS 68. punkta prasības saskaņā ar šī SFPS veiktajiem grozījumiem. Tas nozīmē, ka pircējs nekoriģē iepriekš veiktas uzņēmējdarbības apvienošanas uzskaiti atbilstoši iepriekš atzītajām izmaiņām atzītajos atliktā nodokļa aktīvos. Tomēr no šī SFPS piemērošanas datuma pircējs atzīst izmaiņas atzītajos atliktā nodokļa aktīvos kā peļņas vai zaudējumu korekciju (vai, ja 12. SGS tā nosaka, neiekļaujot tos peļņas vai zaudējumu aprēķinā). |
| --- | --- |

67.

Uzņēmējdarbības apvienošanā, kuras iegādes datums pienāk pirms šī SFPS piemērošanas, pircējs perspektīvi piemēro 12. SGS 68. punkta prasības saskaņā ar šī SFPS veiktajiem grozījumiem. Tas nozīmē, ka pircējs nekoriģē iepriekš veiktas uzņēmējdarbības apvienošanas uzskaiti atbilstoši iepriekš atzītajām izmaiņām atzītajos atliktā nodokļa aktīvos. Tomēr no šī SFPS piemērošanas datuma pircējs atzīst izmaiņas atzītajos atliktā nodokļa aktīvos kā peļņas vai zaudējumu korekciju (vai, ja 12. SGS tā nosaka, neiekļaujot tos peļņas vai zaudējumu aprēķinā).

3. SFPS (2004.) ATSAUKŠANA

| 68. | Šis SFPS aizstāj 3. SFPS Uzņēmējdarbības apvienošana (publicēts 2004. gadā). |
| --- | --- |

68.

Šis SFPS aizstāj 3. SFPS Uzņēmējdarbības apvienošana (publicēts 2004. gadā).

A pielikums

Terminu definīcijas

Šis pielikums ir šā SFPS neatņemama daļa.

| iegādātais uzņēmums | Uzņēmums vai uzņēmumi, pār kuriem pircējs iegūst kontroli uzņēmējdarbības apvienošanā. |
| --- | --- |
| pircējs | Uzņēmums, kas iegūst kontroli pār iegādāto uzņēmumu. |
| iegādes datums | Datums, kurā pircējs iegūst kontroli pār iegādāto uzņēmumu. |
| uzņēmējdarbība | Integrēts darbību un aktīvu kopums, ko var vadīt un pārvaldīt ar mērķi tieši ieguldītājiem vai citiem īpašniekiem, biedriem vai dalībniekiem nodrošināt atdevi dividenžu veidā, zemākas izmaksas vai citus ekonomiskos labumus. |
| uzņēmējdarbības apvienošana | Darījums vai kāds cits notikums, kurā pircējs iegūst kontroli pār vienu vai vairākām uzņēmējdarbībām. Arī darījumi, ko dažkārt sauc par “faktisku sapludināšanu” vai “vienlīdzīgu uzņēmumu sapludināšanu”, ir uzņēmējdarbības apvienošana saskaņā ar šī termina lietojumu šajā SFPS. |
| iespējamā atlīdzība | Parasti pircēja
  pienākums nodot papildu aktīvus vai līdzdalību pašu kapitālā iegādātā uzņēmuma bijušajiem īpašniekiem apmaiņā pret kontroli pār iegādāto uzņēmumu, ja notiek norādītie notikumi vai tiek izpildīti norādītie nosacījumi. Tomēr iespējamā atlīdzība var arī piešķirt pircējam tiesības uz iepriekš nodotās atlīdzības atgūšanu, ja tiek izpildīti norādītie nosacījumi. |
| kontrole | Spēja noteikt uzņēmuma finanšu un pamatdarbības politiku tā, lai gūtu labumus no tā darbības. |
| līdzdalība pašu kapitālā | Šajā SFPS termins līdzdalība pašu kapitālā lietots plašā nozīmē un nozīmē īpašumtiesības ieguldītājam piederošajos uzņēmumos un īpašnieka, biedra un dalībnieka līdzdalību kopējos uzņēmumos. |
| patiesā vērtība | Summa, pret kuru varētu apmainīt aktīvu vai nokārtot saistības starp informētām, ieinteresētām pusēm nesaistītu pušu darījumu nosacījumiem atbilstošā darījumā. |
| nemateriālā vērtība | Aktīvs, kurš nākotnē nodrošinās ekonomiskos labumus, kas izriet no citiem uzņēmējdarbības apvienošanā iegādātiem aktīviem, kas nav individuāli identificēti un atsevišķi atzīti. |
| identificējams | Aktīvs ir identificējams, ja tas vai nu:






  a) | ir nošķirams, t. i., to var nošķirt vai atdalīt no uzņēmuma un pārdot, nodot, licencēt, iznomāt vai apmainīt vai nu individuāli, vai arī kopā ar attiecīgu līgumu, identificējamu aktīvu vai saistībām, neskatoties uz to, vai uzņēmums plāno tā rīkoties; vai arī |

iegādātais uzņēmums

Uzņēmums vai uzņēmumi, pār kuriem pircējs iegūst kontroli uzņēmējdarbības apvienošanā.

pircējs

Uzņēmums, kas iegūst kontroli pār iegādāto uzņēmumu.

iegādes datums

Datums, kurā pircējs iegūst kontroli pār iegādāto uzņēmumu.

uzņēmējdarbība

Integrēts darbību un aktīvu kopums, ko var vadīt un pārvaldīt ar mērķi tieši ieguldītājiem vai citiem īpašniekiem, biedriem vai dalībniekiem nodrošināt atdevi dividenžu veidā, zemākas izmaksas vai citus ekonomiskos labumus.

uzņēmējdarbības apvienošana

Darījums vai kāds cits notikums, kurā pircējs iegūst kontroli pār vienu vai vairākām uzņēmējdarbībām. Arī darījumi, ko dažkārt sauc par “faktisku sapludināšanu” vai “vienlīdzīgu uzņēmumu sapludināšanu”, ir uzņēmējdarbības apvienošana saskaņā ar šī termina lietojumu šajā SFPS.

iespējamā atlīdzība

Parasti pircēja
  pienākums nodot papildu aktīvus vai līdzdalību pašu kapitālā iegādātā uzņēmuma bijušajiem īpašniekiem apmaiņā pret kontroli pār iegādāto uzņēmumu, ja notiek norādītie notikumi vai tiek izpildīti norādītie nosacījumi. Tomēr iespējamā atlīdzība var arī piešķirt pircējam tiesības uz iepriekš nodotās atlīdzības atgūšanu, ja tiek izpildīti norādītie nosacījumi.

kontrole

Spēja noteikt uzņēmuma finanšu un pamatdarbības politiku tā, lai gūtu labumus no tā darbības.

līdzdalība pašu kapitālā

Šajā SFPS termins līdzdalība pašu kapitālā lietots plašā nozīmē un nozīmē īpašumtiesības ieguldītājam piederošajos uzņēmumos un īpašnieka, biedra un dalībnieka līdzdalību kopējos uzņēmumos.

patiesā vērtība

Summa, pret kuru varētu apmainīt aktīvu vai nokārtot saistības starp informētām, ieinteresētām pusēm nesaistītu pušu darījumu nosacījumiem atbilstošā darījumā.

nemateriālā vērtība

Aktīvs, kurš nākotnē nodrošinās ekonomiskos labumus, kas izriet no citiem uzņēmējdarbības apvienošanā iegādātiem aktīviem, kas nav individuāli identificēti un atsevišķi atzīti.

identificējams

Aktīvs ir identificējams, ja tas vai nu:

a)

ir nošķirams, t. i., to var nošķirt vai atdalīt no uzņēmuma un pārdot, nodot, licencēt, iznomāt vai apmainīt vai nu individuāli, vai arī kopā ar attiecīgu līgumu, identificējamu aktīvu vai saistībām, neskatoties uz to, vai uzņēmums plāno tā rīkoties; vai arī

| b) | radies no līgumiskām vai citām juridiskām tiesībām, neskatoties uz to, vai šīs tiesības ir nododamas vai nošķiramas no uzņēmuma vai no citām tiesībām un pienākumiem. |
| --- | --- |

b)

radies no līgumiskām vai citām juridiskām tiesībām, neskatoties uz to, vai šīs tiesības ir nododamas vai nošķiramas no uzņēmuma vai no citām tiesībām un pienākumiem.

nemateriāls aktīvs

Identificējams nemonetārs, bezķermenisks aktīvs.

kopējs uzņēmums

Uzņēmums, kas nav ieguldītājam piederošs uzņēmums un nodrošina dividendes, zemākas izmaksas vai citus ekonomiskos labumus tieši saviem īpašniekiem, biedriem vai dalībniekiem. Piemēram, savstarpējā apdrošināšanas sabiedrība, kredītsabiedrība un kooperatīvais uzņēmums ir kopēji uzņēmumi.

nekontrolējoša līdzdalība

Pašu kapitāls meitasuzņēmumā, kas nav tieši vai netieši attiecināms uz mātesuzņēmumu.

īpašnieki

Šajā SFPS termins īpašnieki lietots plašā nozīmē un ietver līdzdalības pašu kapitālā turētājus ieguldītājam piederošajos uzņēmumos un kopējo uzņēmumu īpašniekus, biedrus vai dalībniekus.

B pielikums

Piemērošanas norādījumi

Šis pielikums ir šā SFPS neatņemama daļa.

KOPĪGI KONTROLĒTU UZŅĒMUMU UZŅĒMĒJDARBĪBAS APVIENOŠANA (2. PUNKTA c) APAKŠPUNKTA PIEMĒROŠANA)

| B1. | Šis SFPS neattiecas uz vienotā kontrolē esošu uzņēmumu vai struktūrvienību uzņēmējdarbības apvienošanu. Vienotā kontrolē esošu uzņēmumu vai struktūrvienību uzņēmējdarbības apvienošana ir uzņēmējdarbības apvienošana, kuras rezultātā visus apvienotos uzņēmumus vai struktūrvienības kontrolē viena un tā pati puse vai puses gan pirms, gan pēc uzņēmējdarbības apvienošanas un šī kontrole nav pārejoša. |
| --- | --- |

B1.

Šis SFPS neattiecas uz vienotā kontrolē esošu uzņēmumu vai struktūrvienību uzņēmējdarbības apvienošanu. Vienotā kontrolē esošu uzņēmumu vai struktūrvienību uzņēmējdarbības apvienošana ir uzņēmējdarbības apvienošana, kuras rezultātā visus apvienotos uzņēmumus vai struktūrvienības kontrolē viena un tā pati puse vai puses gan pirms, gan pēc uzņēmējdarbības apvienošanas un šī kontrole nav pārejoša.

| B2. | Uzskata, ka personu grupa kontrolē uzņēmumu, ja līgumiskas vienošanās rezultātā tām pieder kopēja vara finanšu un pamatdarbības politikas pārvaldīt tā, lai tā darbība dotu saimnieciskus labumus. Tādēļ uzņēmējdarbības apvienošana neietilpst šī SFPS darbības jomā, ja vienai un tai pašai personu grupai līgumiskas vienošanās rezultātā pieder galīga kopēja vara pārvaldīt finanšu un pamatdarbības politiku katrā no apvienotajiem uzņēmumiem, lai gūtu saimnieciskos labumus no to darbības, un šī galīgā kopējā vara nav pārejoša. |
| --- | --- |

B2.

Uzskata, ka personu grupa kontrolē uzņēmumu, ja līgumiskas vienošanās rezultātā tām pieder kopēja vara finanšu un pamatdarbības politikas pārvaldīt tā, lai tā darbība dotu saimnieciskus labumus. Tādēļ uzņēmējdarbības apvienošana neietilpst šī SFPS darbības jomā, ja vienai un tai pašai personu grupai līgumiskas vienošanās rezultātā pieder galīga kopēja vara pārvaldīt finanšu un pamatdarbības politiku katrā no apvienotajiem uzņēmumiem, lai gūtu saimnieciskos labumus no to darbības, un šī galīgā kopējā vara nav pārejoša.

| B3. | Uzņēmumu var kontrolēt persona vai personu grupa, kas darbojas kopā saskaņā ar līgumisku vienošanos, un uz šo personu vai personu grupu var neattiekties SFPS finanšu pārskatu sniegšanas prasības. Tādēļ apvienotajiem uzņēmumiem nav jābūt iekļautiem vienos un tajos pašos apvienoto uzņēmumu konsolidētajos pārskatos, lai to uzskatītu par kopīgi kontrolētu uzņēmumu apvienošanu. |
| --- | --- |

B3.

Uzņēmumu var kontrolēt persona vai personu grupa, kas darbojas kopā saskaņā ar līgumisku vienošanos, un uz šo personu vai personu grupu var neattiekties SFPS finanšu pārskatu sniegšanas prasības. Tādēļ apvienotajiem uzņēmumiem nav jābūt iekļautiem vienos un tajos pašos apvienoto uzņēmumu konsolidētajos pārskatos, lai to uzskatītu par kopīgi kontrolētu uzņēmumu apvienošanu.

| B4. | Nosakot, vai uzņēmējdarbības apvienošanā ir iesaistīti kopīgi kontrolēti uzņēmumi, nekontrolējošās līdzdalības apmērs katrā no apvienotajiem uzņēmumiem pirms un pēc uzņēmējdarbības apvienošanas nav būtisks. Tāpat, nosakot, vai uzņēmējdarbības apvienošanā ir iesaistīti kopīgi kontrolēti uzņēmumi, fakts, ka kāds no apvienotajiem uzņēmumiem ir meitasuzņēmums, kas ir izslēgts no konsolidētajiem finanšu pārskatiem, nav būtisks. |
| --- | --- |

B4.

Nosakot, vai uzņēmējdarbības apvienošanā ir iesaistīti kopīgi kontrolēti uzņēmumi, nekontrolējošās līdzdalības apmērs katrā no apvienotajiem uzņēmumiem pirms un pēc uzņēmējdarbības apvienošanas nav būtisks. Tāpat, nosakot, vai uzņēmējdarbības apvienošanā ir iesaistīti kopīgi kontrolēti uzņēmumi, fakts, ka kāds no apvienotajiem uzņēmumiem ir meitasuzņēmums, kas ir izslēgts no konsolidētajiem finanšu pārskatiem, nav būtisks.

UZŅĒMĒJDARBĪBAS APVIENOŠANAS IDENTIFICĒŠANA (3. PUNKTA PIEMĒROŠANA)

| B5. | Šajā SFPS uzņēmējdarbības apvienošana definēta kā darījums vai cits notikums, kurā pircējs iegūst kontroli pār vienu vai vairākiem uzņēmumiem. Pircējs var iegūt kontroli pār iegādāto uzņēmumu dažādos veidos, piemēram:






  a) | nododot naudu, naudas ekvivalentus vai citus aktīvus (arī neto aktīvus, kas veido uzņēmējdarbību); |
| --- | --- | --- |

B5.

Šajā SFPS uzņēmējdarbības apvienošana definēta kā darījums vai cits notikums, kurā pircējs iegūst kontroli pār vienu vai vairākiem uzņēmumiem. Pircējs var iegūt kontroli pār iegādāto uzņēmumu dažādos veidos, piemēram:

a)

nododot naudu, naudas ekvivalentus vai citus aktīvus (arī neto aktīvus, kas veido uzņēmējdarbību);

| b) | uzņemoties saistības; |
| --- | --- |

b)

uzņemoties saistības;

| c) | emitējot līdzdalību pašu kapitālā; |
| --- | --- |

c)

emitējot līdzdalību pašu kapitālā;

| d) | nodrošinot vairāk nekā vienu atlīdzības veidu; vai |
| --- | --- |

d)

nodrošinot vairāk nekā vienu atlīdzības veidu; vai

| e) | nenododot atlīdzību, piemēram, tikai noslēdzot līgumu (sk. 43. punktu). |
| --- | --- |

e)

nenododot atlīdzību, piemēram, tikai noslēdzot līgumu (sk. 43. punktu).

| B6. | Uzņēmējdarbības apvienošana var būt strukturēta dažādos veidos atkarībā no juridiskiem, nodokļu vai citiem apsvērumiem, tajā skaitā, bet ne tikai:






  a) | viena vai vairākas uzņēmējdarbības kļūst par pircēja meitasuzņēmumiem vai vienas vai vairāku uzņēmējdarbību neto aktīvus juridiski apvieno, iekļaujot tos pircējā; |
| --- | --- | --- |

B6.

Uzņēmējdarbības apvienošana var būt strukturēta dažādos veidos atkarībā no juridiskiem, nodokļu vai citiem apsvērumiem, tajā skaitā, bet ne tikai:

a)

viena vai vairākas uzņēmējdarbības kļūst par pircēja meitasuzņēmumiem vai vienas vai vairāku uzņēmējdarbību neto aktīvus juridiski apvieno, iekļaujot tos pircējā;

| b) | viens no apvienošanā iekļautajiem uzņēmumiem nodod savus neto aktīvus vai tā īpašnieki nodod savu līdzdalību pašu kapitālā kādam citam apvienošanā iekļautam uzņēmumam vai tā īpašniekiem; |
| --- | --- |

b)

viens no apvienošanā iekļautajiem uzņēmumiem nodod savus neto aktīvus vai tā īpašnieki nodod savu līdzdalību pašu kapitālā kādam citam apvienošanā iekļautam uzņēmumam vai tā īpašniekiem;

| c) | visi apvienošanā iekļautie uzņēmumi nodod savus neto aktīvus vai šo uzņēmumu īpašnieki nodod savu līdzdalību pašu kapitālā jaunizveidotam uzņēmumam (dažkārt to sauc par sapulcēšanas vai salikšanas darījumu); vai |
| --- | --- |

c)

visi apvienošanā iekļautie uzņēmumi nodod savus neto aktīvus vai šo uzņēmumu īpašnieki nodod savu līdzdalību pašu kapitālā jaunizveidotam uzņēmumam (dažkārt to sauc par sapulcēšanas vai salikšanas darījumu); vai

| d) | īpašnieku grupa kādā no apvienotās uzņēmējdarbības uzņēmumiem iegūst kontroli pār apvienoto uzņēmumu. |
| --- | --- |

d)

īpašnieku grupa kādā no apvienotās uzņēmējdarbības uzņēmumiem iegūst kontroli pār apvienoto uzņēmumu.

UZŅĒMĒJDARBĪBAS DEFINĪCIJA (3. PUNKTA PIEMĒROŠANA)

| B7. | Uzņēmējdarbība sastāv no izejmateriāliem un šo izejmateriālu apstrādes procesiem, ar kuriem var radīt produkciju. Lai gan uzņēmējdarbības rezultātā parasti saražo produkciju, produkcija nav obligāti nepieciešama, lai varētu atzīt integrētu kopumu par uzņēmējdarbību. Uzņēmējdarbības trīs elementus definē šādi:
  a)   Izejmateriāli: jebkurš saimniecisks resurss, kas izveido vai var izveidot produkciju, ja to apstrādā viena vai vairāku procesu gaitā. Kā piemērus var minēt ilgtermiņa aktīvus (tajā skaitā nemateriālos aktīvus vai tiesības izmantot nemateriālos aktīvus), intelektuālo īpašumu, spēju piekļūt vajadzīgajiem materiāliem vai tiesībām un darbiniekiem.
  b)   Process: jebkura sistēma, standarts, protokols, vienošanās vai noteikumi, kas, ja tos pielieto saistībā ar izejmateriālu vai izejmateriāliem, var izveidot produkciju. Kā piemērus var minēt stratēģiskās vadības procesus, pamatdarbības procesus un resursu pārvaldības procesus. Šie procesi parasti ir dokumentēti, bet organizēts darbaspēks, kam ir nepieciešamās iemaņas un pieredze un tas ievēro noteikumus un vienošanās, var paredzēt, kādi procesi var tikt pielietoti, lai no izejmateriāliem saražotu produkciju. (Uzskaite, rēķinu izrakstīšana, algu aprēķina un citas administratīvās sistēmas parasti nav procesi, ko izmanto produkcijas ražošanai.)
  c)   Produkcija: izejmateriālu un saistībā ar šiem izejmateriāliem pielietoto procesu rezultāts, kas tieši ieguldītājiem vai citiem īpašniekiem, biedriem vai dalībniekiem nodrošina vai var nodrošināt atdevi dividenžu, zemāku izmaksu vai citu saimniecisko labumu veidā. |
| --- | --- |

B7.

Uzņēmējdarbība sastāv no izejmateriāliem un šo izejmateriālu apstrādes procesiem, ar kuriem var radīt produkciju. Lai gan uzņēmējdarbības rezultātā parasti saražo produkciju, produkcija nav obligāti nepieciešama, lai varētu atzīt integrētu kopumu par uzņēmējdarbību. Uzņēmējdarbības trīs elementus definē šādi:

a)   Izejmateriāli: jebkurš saimniecisks resurss, kas izveido vai var izveidot produkciju, ja to apstrādā viena vai vairāku procesu gaitā. Kā piemērus var minēt ilgtermiņa aktīvus (tajā skaitā nemateriālos aktīvus vai tiesības izmantot nemateriālos aktīvus), intelektuālo īpašumu, spēju piekļūt vajadzīgajiem materiāliem vai tiesībām un darbiniekiem.

b)   Process: jebkura sistēma, standarts, protokols, vienošanās vai noteikumi, kas, ja tos pielieto saistībā ar izejmateriālu vai izejmateriāliem, var izveidot produkciju. Kā piemērus var minēt stratēģiskās vadības procesus, pamatdarbības procesus un resursu pārvaldības procesus. Šie procesi parasti ir dokumentēti, bet organizēts darbaspēks, kam ir nepieciešamās iemaņas un pieredze un tas ievēro noteikumus un vienošanās, var paredzēt, kādi procesi var tikt pielietoti, lai no izejmateriāliem saražotu produkciju. (Uzskaite, rēķinu izrakstīšana, algu aprēķina un citas administratīvās sistēmas parasti nav procesi, ko izmanto produkcijas ražošanai.)

c)   Produkcija: izejmateriālu un saistībā ar šiem izejmateriāliem pielietoto procesu rezultāts, kas tieši ieguldītājiem vai citiem īpašniekiem, biedriem vai dalībniekiem nodrošina vai var nodrošināt atdevi dividenžu, zemāku izmaksu vai citu saimniecisko labumu veidā.

| B8. | Lai to varētu vadīt un pārvaldīt atbilstoši definētajiem mērķiem, integrētam darbību un aktīvu kopumam nepieciešami divi būtiski elementi – izejmateriāli un šiem izejmateriāliem pielietoti procesi, kurus kopā izmanto vai izmantos produkcijas ražošanai. Tomēr uzņēmējdarbībai nav jāietver visi izejmateriāli vai procesi, ko pārdevējs ir izmantojis uzņēmējdarbības veikšanai, ja tirgus dalībnieki var iegādāties šo uzņēmējdarbību un turpināt ražot produkciju, piemēram, integrējot uzņēmējdarbību ar saviem izejmateriāliem un procesiem. |
| --- | --- |

B8.

Lai to varētu vadīt un pārvaldīt atbilstoši definētajiem mērķiem, integrētam darbību un aktīvu kopumam nepieciešami divi būtiski elementi – izejmateriāli un šiem izejmateriāliem pielietoti procesi, kurus kopā izmanto vai izmantos produkcijas ražošanai. Tomēr uzņēmējdarbībai nav jāietver visi izejmateriāli vai procesi, ko pārdevējs ir izmantojis uzņēmējdarbības veikšanai, ja tirgus dalībnieki var iegādāties šo uzņēmējdarbību un turpināt ražot produkciju, piemēram, integrējot uzņēmējdarbību ar saviem izejmateriāliem un procesiem.

| B9. | Uzņēmējdarbības elementu raksturs atšķiras atkarībā no nozares un uzņēmuma pamatdarbības (darbību) struktūras, arī no uzņēmuma attīstības pakāpes. Uzņēmumos, kas jau nostiprinājušies, bieži vien ir daudz dažādu izejmateriālu, procesu un produkcijas veidu, savukārt jaundibinātiem uzņēmumiem ir maz izejmateriālu un procesu un dažkārt tikai viens produkcijas veids (produkts). Gandrīz jebkurā uzņēmējdarbībā ir arī saistības, bet uzņēmējdarbībā nav obligāti jābūt saistībām. |
| --- | --- |

B9.

Uzņēmējdarbības elementu raksturs atšķiras atkarībā no nozares un uzņēmuma pamatdarbības (darbību) struktūras, arī no uzņēmuma attīstības pakāpes. Uzņēmumos, kas jau nostiprinājušies, bieži vien ir daudz dažādu izejmateriālu, procesu un produkcijas veidu, savukārt jaundibinātiem uzņēmumiem ir maz izejmateriālu un procesu un dažkārt tikai viens produkcijas veids (produkts). Gandrīz jebkurā uzņēmējdarbībā ir arī saistības, bet uzņēmējdarbībā nav obligāti jābūt saistībām.

| B10. | Integrētai darbību un aktīvu kopai, kas atrodas attīstības posmā, var nebūt produkcijas. Ja tās nav, pircējam ir jāizvērtē citi faktori, lai noteiktu, vai attiecīgais kopums ir uzņēmējdarbība. Šie faktori ietver šādus (bet ne tikai) apstākļus:






  a) | vai šis kopums ir sācis īstenot galvenās plānotās darbības; |
| --- | --- | --- |

B10.

Integrētai darbību un aktīvu kopai, kas atrodas attīstības posmā, var nebūt produkcijas. Ja tās nav, pircējam ir jāizvērtē citi faktori, lai noteiktu, vai attiecīgais kopums ir uzņēmējdarbība. Šie faktori ietver šādus (bet ne tikai) apstākļus:

a)

vai šis kopums ir sācis īstenot galvenās plānotās darbības;

| b) | vai tam ir darbinieki, intelektuālais īpašums un citi izejmateriāli un procesi, ko var pielietot saistībā ar šiem izejmateriāliem; |
| --- | --- |

b)

vai tam ir darbinieki, intelektuālais īpašums un citi izejmateriāli un procesi, ko var pielietot saistībā ar šiem izejmateriāliem;

| c) | vai tas cenšas īstenot plānu ražot produkciju; un |
| --- | --- |

c)

vai tas cenšas īstenot plānu ražot produkciju; un

| d) | vai tas spēs piekļūt klientiem, kas iegādāsies šo produkciju. |
| --- | --- |

d)

vai tas spēs piekļūt klientiem, kas iegādāsies šo produkciju.

Ne visi šie faktori ir nepieciešami, lai kādu noteiktu integrētu darbību un aktīvu kopumu, kas atrodas attīstības posmā, varētu uzskatīt par uzņēmējdarbību.

| B11. | Nosakot, vai attiecīgais aktīvu un darbību kopums ir uzņēmējdarbība, jāpamatojas uz to, vai tirgus dalībnieks var veikt un pārvaldīt šo integrēto kopumu kā uzņēmējdarbību. Tādējādi, novērtējot, vai attiecīgais kopums ir uzņēmējdarbība, nav būtiski, vai pārdevējs ir vadījis šo kopumu kā uzņēmējdarbību un vai pircējs plāno vadīt šo kopumu kā uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

B11.

Nosakot, vai attiecīgais aktīvu un darbību kopums ir uzņēmējdarbība, jāpamatojas uz to, vai tirgus dalībnieks var veikt un pārvaldīt šo integrēto kopumu kā uzņēmējdarbību. Tādējādi, novērtējot, vai attiecīgais kopums ir uzņēmējdarbība, nav būtiski, vai pārdevējs ir vadījis šo kopumu kā uzņēmējdarbību un vai pircējs plāno vadīt šo kopumu kā uzņēmējdarbību.

| B12. | Ja nekas neliecina par pretējo, uzskata, ka attiecīgais aktīvu un darbību kopums, kurā ir nemateriālā vērtība, ir uzņēmējdarbība. Tomēr uzņēmējdarbībā nav obligāti jābūt nemateriālajai vērtībai. |
| --- | --- |

B12.

Ja nekas neliecina par pretējo, uzskata, ka attiecīgais aktīvu un darbību kopums, kurā ir nemateriālā vērtība, ir uzņēmējdarbība. Tomēr uzņēmējdarbībā nav obligāti jābūt nemateriālajai vērtībai.

PIRCĒJA IDENTIFICĒŠANA (6. UN 7. PUNKTA PIEMĒROŠANA)

| B13. | Pircēja – uzņēmuma, kas iegūst kontroli pār iegādāto uzņēmumu, – identificēšanai izmanto 27. SGS Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati ietvertos norādījumus. Ja uzņēmējdarbības apvienošana ir notikusi, bet 27. SGS ietverto norādījumu piemērošana skaidri nenosaka, kurš no apvienotajiem uzņēmumiem ir pircējs, tad šī apstākļa noteikšanai izmanto B14.-B18. punktos ietvertos faktorus. |
| --- | --- |

B13.

Pircēja – uzņēmuma, kas iegūst kontroli pār iegādāto uzņēmumu, – identificēšanai izmanto 27. SGS Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati ietvertos norādījumus. Ja uzņēmējdarbības apvienošana ir notikusi, bet 27. SGS ietverto norādījumu piemērošana skaidri nenosaka, kurš no apvienotajiem uzņēmumiem ir pircējs, tad šī apstākļa noteikšanai izmanto B14.-B18. punktos ietvertos faktorus.

| B14. | Uzņēmējdarbības apvienošanā, kuru īsteno, galvenokārt nododot naudu vai citus aktīvus vai uzņemoties saistības, parasti pircējs ir uzņēmums, kas nodod naudu vai citus aktīvus vai uzņemas saistības. |
| --- | --- |

B14.

Uzņēmējdarbības apvienošanā, kuru īsteno, galvenokārt nododot naudu vai citus aktīvus vai uzņemoties saistības, parasti pircējs ir uzņēmums, kas nodod naudu vai citus aktīvus vai uzņemas saistības.

| B15. | Uzņēmējdarbības apvienošanā, kuru īsteno, galvenokārt apmainoties ar līdzdalību pašu kapitālā, pircējs parasti ir uzņēmums, kas emitē līdzdalību pašu kapitālā. Tomēr dažos uzņēmējdarbības apvienošanas gadījumos, ko parasti sauc par “apvērsto iegādi”, emitējošais uzņēmums ir iegādātais uzņēmums. Norādījumi par apvērsto iegādes darījumu uzskaiti sniegti B19.-B27. punktā. Identificējot pircēju uzņēmējdarbības apvienošanā, ko īsteno, apmainoties ar līdzdalību pašu kapitālā, ņem vērā arī citus attiecināmos faktus un apstākļus, to skaitā:






  a) | relatīvās balsstiesības apvienotajā uzņēmumā pēc uzņēmējdarbības apvienošanas – pircējs parasti ir tas no apvienotajiem uzņēmumiem, kura īpašnieki kā grupa patur vai iegūst lielāko balsstiesību daļu apvienotajā uzņēmumā. Nosakot, kura īpašnieku grupa patur vai saņem balsstiesību lielāko daļu, uzņēmums izvērtē, vai nepastāv neparastas vai īpašas balsošanas vienošanās un iespēju līgumi, garantijas līgumi vai konvertējami vērtspapīri. |
| --- | --- | --- |

B15.

Uzņēmējdarbības apvienošanā, kuru īsteno, galvenokārt apmainoties ar līdzdalību pašu kapitālā, pircējs parasti ir uzņēmums, kas emitē līdzdalību pašu kapitālā. Tomēr dažos uzņēmējdarbības apvienošanas gadījumos, ko parasti sauc par “apvērsto iegādi”, emitējošais uzņēmums ir iegādātais uzņēmums. Norādījumi par apvērsto iegādes darījumu uzskaiti sniegti B19.-B27. punktā. Identificējot pircēju uzņēmējdarbības apvienošanā, ko īsteno, apmainoties ar līdzdalību pašu kapitālā, ņem vērā arī citus attiecināmos faktus un apstākļus, to skaitā:

a)

relatīvās balsstiesības apvienotajā uzņēmumā pēc uzņēmējdarbības apvienošanas – pircējs parasti ir tas no apvienotajiem uzņēmumiem, kura īpašnieki kā grupa patur vai iegūst lielāko balsstiesību daļu apvienotajā uzņēmumā. Nosakot, kura īpašnieku grupa patur vai saņem balsstiesību lielāko daļu, uzņēmums izvērtē, vai nepastāv neparastas vai īpašas balsošanas vienošanās un iespēju līgumi, garantijas līgumi vai konvertējami vērtspapīri.

| b) | lielas mazākuma balsošanas līdzdalības pastāvēšana apvienotajā uzņēmumā, ja nevienam citam īpašniekam vai organizētai īpašnieku grupai nav būtiskas balsošanas līdzdalības – pircējs parasti ir tas apvienošanā iesaistītais uzņēmums, kura viens īpašnieks vai vairāku īpašnieku organizēta grupa tur lielāko mazākuma balsošanas līdzdalību apvienotajā uzņēmumā. |
| --- | --- |

b)

lielas mazākuma balsošanas līdzdalības pastāvēšana apvienotajā uzņēmumā, ja nevienam citam īpašniekam vai organizētai īpašnieku grupai nav būtiskas balsošanas līdzdalības – pircējs parasti ir tas apvienošanā iesaistītais uzņēmums, kura viens īpašnieks vai vairāku īpašnieku organizēta grupa tur lielāko mazākuma balsošanas līdzdalību apvienotajā uzņēmumā.

| c) | apvienotā uzņēmuma vadības institūcijas sastāvs – pircējs parasti ir tas apvienošanā iesaistītais uzņēmums, kura īpašnieki var ievēlēt vai iecelt, vai atcelt lielāko daļu apvienotā uzņēmuma vadības institūcijas locekļu. |
| --- | --- |

c)

apvienotā uzņēmuma vadības institūcijas sastāvs – pircējs parasti ir tas apvienošanā iesaistītais uzņēmums, kura īpašnieki var ievēlēt vai iecelt, vai atcelt lielāko daļu apvienotā uzņēmuma vadības institūcijas locekļu.

| d) | apvienotā uzņēmuma augstākās vadības sastāvs – pircējs parasti ir tas apvienošanā iesaistītais uzņēmums, kura (bijušie) vadošie darbinieki dominē apvienotā uzņēmuma vadībā. |
| --- | --- |

d)

apvienotā uzņēmuma augstākās vadības sastāvs – pircējs parasti ir tas apvienošanā iesaistītais uzņēmums, kura (bijušie) vadošie darbinieki dominē apvienotā uzņēmuma vadībā.

| e) | līdzdalības pašu kapitālā apmaiņas noteikumi – pircējs parasti ir tas apvienošanā iesaistītais uzņēmums, kas maksā uzcenojumu par līdzdalības apvienošanā iesaistītā uzņēmuma vai uzņēmumu pašu kapitālā patieso vērtību pirms apvienošanās. |
| --- | --- |

e)

līdzdalības pašu kapitālā apmaiņas noteikumi – pircējs parasti ir tas apvienošanā iesaistītais uzņēmums, kas maksā uzcenojumu par līdzdalības apvienošanā iesaistītā uzņēmuma vai uzņēmumu pašu kapitālā patieso vērtību pirms apvienošanās.

| B16. | Pircējs parasti ir tas apvienošanā iesaistītais uzņēmums, kura salīdzinošais lielums (kas, izteikts, piemēram, aktīvos, ieņēmumos vai peļņā) ir būtiski lielāks nekā cita vai citu apvienoto uzņēmumu lielums. |
| --- | --- |

B16.

Pircējs parasti ir tas apvienošanā iesaistītais uzņēmums, kura salīdzinošais lielums (kas, izteikts, piemēram, aktīvos, ieņēmumos vai peļņā) ir būtiski lielāks nekā cita vai citu apvienoto uzņēmumu lielums.

| B17. | Nosakot pircēju uzņēmējdarbības apvienošanā, kurā ir iesaistīti vairāk nekā divi uzņēmumi, papildus citiem faktoriem izvērtē, kurš no apvienotajiem uzņēmumiem ir uzsācis apvienošanas darījumu, kā arī apvienoto uzņēmumu relatīvo lielumu. |
| --- | --- |

B17.

Nosakot pircēju uzņēmējdarbības apvienošanā, kurā ir iesaistīti vairāk nekā divi uzņēmumi, papildus citiem faktoriem izvērtē, kurš no apvienotajiem uzņēmumiem ir uzsācis apvienošanas darījumu, kā arī apvienoto uzņēmumu relatīvo lielumu.

| B18. | Jauns uzņēmums, kas izveidots uzņēmējdarbības apvienošanas nolūkos, ne vienmēr ir pircējs. Ja ir izveidots jauns uzņēmums ar mērķi emitēt līdzdalību pašu kapitālā uzņēmējdarbības apvienošanai, piemērojot B13.–B17. punktā ietvertos norādījumus, par pircēju uzskata vienu no uzņēmumiem, kas pastāvēja pirms uzņēmējdarbības apvienošanas. Savukārt, ja jaunizveidots uzņēmums nodod naudu vai citus aktīvus vai uzņemas saistības kā atlīdzību, iespējams, tas ir pircējs. |
| --- | --- |

B18.

Jauns uzņēmums, kas izveidots uzņēmējdarbības apvienošanas nolūkos, ne vienmēr ir pircējs. Ja ir izveidots jauns uzņēmums ar mērķi emitēt līdzdalību pašu kapitālā uzņēmējdarbības apvienošanai, piemērojot B13.–B17. punktā ietvertos norādījumus, par pircēju uzskata vienu no uzņēmumiem, kas pastāvēja pirms uzņēmējdarbības apvienošanas. Savukārt, ja jaunizveidots uzņēmums nodod naudu vai citus aktīvus vai uzņemas saistības kā atlīdzību, iespējams, tas ir pircējs.

APVĒRSTĀS IEGĀDES

| B19. | Apvērstā iegāde notiek, ja uzņēmumu, kas emitē vērtspapīrus, (juridisko pircēju), pamatojoties uz B13.–B18. punktā ietvertajiem norādījumiem, identificē kā iegādāto uzņēmumu. Lai darījumu varētu uzskatīt par apvērsto iegādi, uzņēmums, kura līdzdalību pašu kapitālā iegādājas (juridiskais iegādātais uzņēmums), uzskaites mērķiem jāuzskata par pircēju. Piemēram, apvērstā iegāde dažkārt notiek, ja privāts uzņēmums vēlas kļūt par publisku uzņēmumu, bet nevēlas reģistrēt savas pašu kapitāla akcijas. Lai sasniegtu šo mērķi, privātais uzņēmums vienojas ar kādu publisku uzņēmumu, ka tas iegādāsies līdzdalību privātā uzņēmuma pašu kapitālā apmaiņā pret līdzdalību publiskā uzņēmuma pašu kapitālā. Šajā piemērā, publiskais uzņēmums ir juridiskais pircējs, jo tas ir emitējis līdzdalību savā pašu kapitālā, un privātais uzņēmums ir juridiskais iegādātais uzņēmums, jo ir iegādāta līdzdalība tā pašu kapitālā. Tomēr, piemērojot B13.–B18. punktā ietvertos norādījumus, tiek noteikts, ka:






  a) | publiskais uzņēmums uzskaites mērķiem ir iegādātais uzņēmums (uzskaites iegādātais uzņēmums); un |
| --- | --- | --- |

B19.

Apvērstā iegāde notiek, ja uzņēmumu, kas emitē vērtspapīrus, (juridisko pircēju), pamatojoties uz B13.–B18. punktā ietvertajiem norādījumiem, identificē kā iegādāto uzņēmumu. Lai darījumu varētu uzskatīt par apvērsto iegādi, uzņēmums, kura līdzdalību pašu kapitālā iegādājas (juridiskais iegādātais uzņēmums), uzskaites mērķiem jāuzskata par pircēju. Piemēram, apvērstā iegāde dažkārt notiek, ja privāts uzņēmums vēlas kļūt par publisku uzņēmumu, bet nevēlas reģistrēt savas pašu kapitāla akcijas. Lai sasniegtu šo mērķi, privātais uzņēmums vienojas ar kādu publisku uzņēmumu, ka tas iegādāsies līdzdalību privātā uzņēmuma pašu kapitālā apmaiņā pret līdzdalību publiskā uzņēmuma pašu kapitālā. Šajā piemērā, publiskais uzņēmums ir juridiskais pircējs, jo tas ir emitējis līdzdalību savā pašu kapitālā, un privātais uzņēmums ir juridiskais iegādātais uzņēmums, jo ir iegādāta līdzdalība tā pašu kapitālā. Tomēr, piemērojot B13.–B18. punktā ietvertos norādījumus, tiek noteikts, ka:

a)

publiskais uzņēmums uzskaites mērķiem ir iegādātais uzņēmums (uzskaites iegādātais uzņēmums); un

| b) | privātais uzņēmums uzskaites mērķiem ir pircējs (uzskaites pircējs). |
| --- | --- |

b)

privātais uzņēmums uzskaites mērķiem ir pircējs (uzskaites pircējs).

Lai darījumu varētu uzskaitīt kā apvērsto iegādi, uzskaites iegādātajam uzņēmumam ir jāatbilst uzņēmējdarbības definīcijai un tam ir piemērojami visi šā SFPS atzīšanas un novērtēšanas principi, arī prasība atzīt nemateriālo vērtību.

Nodotās atlīdzības novērtēšana

| B20. | Apvērstajā iegādē uzskaites pircējs parasti nenodod atlīdzību iegādātajam uzņēmumam. Tā vietā uzskaites iegādātais uzņēmums parasti emitē sava pašu kapitāla akcijas uzskaites pircēja īpašniekiem. Tādēļ uzskaites pircēja nodotās atlīdzības patiesā vērtība iegādes datumā par tā līdzdalību uzskaites iegādātajā uzņēmumā pamatojas uz līdzdalības pašu kapitālā apmēru, kas juridiskajam meitasuzņēmumam būtu bijis jāemitē, lai sniegtu juridiskā mātesuzņēmuma īpašniekiem tādu pašu procentuālu līdzdalību apvienotajā uzņēmumā, kāda izriet no apvērstās iegādes. Šādi aprēķināto līdzdalības pašu kapitālā patieso vērtību var izmantot kā apmaiņas darījumā pret iegādāto uzņēmumu nodotās atlīdzības patieso vērtību. |
| --- | --- |

B20.

Apvērstajā iegādē uzskaites pircējs parasti nenodod atlīdzību iegādātajam uzņēmumam. Tā vietā uzskaites iegādātais uzņēmums parasti emitē sava pašu kapitāla akcijas uzskaites pircēja īpašniekiem. Tādēļ uzskaites pircēja nodotās atlīdzības patiesā vērtība iegādes datumā par tā līdzdalību uzskaites iegādātajā uzņēmumā pamatojas uz līdzdalības pašu kapitālā apmēru, kas juridiskajam meitasuzņēmumam būtu bijis jāemitē, lai sniegtu juridiskā mātesuzņēmuma īpašniekiem tādu pašu procentuālu līdzdalību apvienotajā uzņēmumā, kāda izriet no apvērstās iegādes. Šādi aprēķināto līdzdalības pašu kapitālā patieso vērtību var izmantot kā apmaiņas darījumā pret iegādāto uzņēmumu nodotās atlīdzības patieso vērtību.

Konsolidēto finanšu pārskatu sagatavošana un sniegšana

| B21. | Pēc apvērstās iegādes sagatavotos konsolidētos finanšu pārskatus sastāda ar juridiskā mātesuzņēmuma (uzskaites iegādātā uzņēmuma) nosaukumu, bet piezīmēs ir norādīts, ka tie ir juridiskā meitasuzņēmuma (uzskaites pircēja) finanšu pārskatu turpinājums, veicot vienu korekciju – retroaktīvi koriģējot uzskaites pircēja juridisko kapitālu, lai atspoguļotu uzskaites iegādātā uzņēmuma juridisko kapitālu. Šī korekcija ir nepieciešama, lai atspoguļotu juridiskā mātesuzņēmuma (uzskaites iegādātā uzņēmuma) kapitālu. Retroaktīvi koriģē arī šajos konsolidētajos finanšu pārskatos sniegto salīdzinošo informāciju, lai atspoguļotu juridiskā mātesuzņēmuma (uzskaites pircēja) juridisko kapitālu. |
| --- | --- |

B21.

Pēc apvērstās iegādes sagatavotos konsolidētos finanšu pārskatus sastāda ar juridiskā mātesuzņēmuma (uzskaites iegādātā uzņēmuma) nosaukumu, bet piezīmēs ir norādīts, ka tie ir juridiskā meitasuzņēmuma (uzskaites pircēja) finanšu pārskatu turpinājums, veicot vienu korekciju – retroaktīvi koriģējot uzskaites pircēja juridisko kapitālu, lai atspoguļotu uzskaites iegādātā uzņēmuma juridisko kapitālu. Šī korekcija ir nepieciešama, lai atspoguļotu juridiskā mātesuzņēmuma (uzskaites iegādātā uzņēmuma) kapitālu. Retroaktīvi koriģē arī šajos konsolidētajos finanšu pārskatos sniegto salīdzinošo informāciju, lai atspoguļotu juridiskā mātesuzņēmuma (uzskaites pircēja) juridisko kapitālu.

| B22. | Tā kā konsolidētie finanšu pārskati ir juridiskā meitasuzņēmuma finanšu pārskatu turpinājums, izņemot tā kapitāla struktūru, konsolidētie finanšu pārskati atspoguļo:






  a) | juridiskā meitasuzņēmuma (uzskaites pircēja) aktīvus un saistības, kas atzīti un novērtēti atbilstoši to uzskaites vērtībām pirms apvienošanas; |
| --- | --- | --- |

B22.

Tā kā konsolidētie finanšu pārskati ir juridiskā meitasuzņēmuma finanšu pārskatu turpinājums, izņemot tā kapitāla struktūru, konsolidētie finanšu pārskati atspoguļo:

a)

juridiskā meitasuzņēmuma (uzskaites pircēja) aktīvus un saistības, kas atzīti un novērtēti atbilstoši to uzskaites vērtībām pirms apvienošanas;

| b) | juridiskā mātesuzņēmuma (uzskaites pircēja) aktīvus un saistības, kas atzītas un novērtētas atbilstoši šim SFPS; |
| --- | --- |

b)

juridiskā mātesuzņēmuma (uzskaites pircēja) aktīvus un saistības, kas atzītas un novērtētas atbilstoši šim SFPS;

| c) | juridiskā meitasuzņēmuma (uzskaites pircēja) nesadalīto peļņu un citus pašu kapitāla atlikumus pirms uzņēmējdarbības apvienošanas; |
| --- | --- |

c)

juridiskā meitasuzņēmuma (uzskaites pircēja) nesadalīto peļņu un citus pašu kapitāla atlikumus pirms uzņēmējdarbības apvienošanas;

| d) | summu, kas konsolidētajos finanšu pārskatos atzīta kā emitētā līdzdalība pašu kapitālā un noteikta, pieskaitot emitēto līdzdalību juridiskā meitasuzņēmuma (uzskaites pircēja) pašu kapitālā tieši pirms uzņēmējdarbības apvienošanas juridiskā mātesuzņēmuma (uzskaites iegādātā uzņēmuma) patiesajai vērtībai, kas noteikta saskaņā ar šo SFPS. Tomēr pašu kapitāla struktūra (t. i., emitētās līdzdalības pašu kapitālā instrumentu skaits un veids) atspoguļo juridiskā mātesuzņēmuma (uzskaites iegādātā uzņēmuma) pašu kapitāla struktūru, arī līdzdalību juridiskā mātesuzņēmuma pašu kapitālā, kas emitēta apvienošanās rezultātā. Līdz ar to juridiskā meitasuzņēmuma (uzskaites pircēja) pašu kapitāla struktūru pārrēķina, izmantojot iegādes līgumā noteikto apmaiņas koeficientu, lai noteiktu apvērstajā iegādē emitēto juridiskā mātesuzņēmuma (uzskaites iegādātā uzņēmuma) akciju skaitu. |
| --- | --- |

d)

summu, kas konsolidētajos finanšu pārskatos atzīta kā emitētā līdzdalība pašu kapitālā un noteikta, pieskaitot emitēto līdzdalību juridiskā meitasuzņēmuma (uzskaites pircēja) pašu kapitālā tieši pirms uzņēmējdarbības apvienošanas juridiskā mātesuzņēmuma (uzskaites iegādātā uzņēmuma) patiesajai vērtībai, kas noteikta saskaņā ar šo SFPS. Tomēr pašu kapitāla struktūra (t. i., emitētās līdzdalības pašu kapitālā instrumentu skaits un veids) atspoguļo juridiskā mātesuzņēmuma (uzskaites iegādātā uzņēmuma) pašu kapitāla struktūru, arī līdzdalību juridiskā mātesuzņēmuma pašu kapitālā, kas emitēta apvienošanās rezultātā. Līdz ar to juridiskā meitasuzņēmuma (uzskaites pircēja) pašu kapitāla struktūru pārrēķina, izmantojot iegādes līgumā noteikto apmaiņas koeficientu, lai noteiktu apvērstajā iegādē emitēto juridiskā mātesuzņēmuma (uzskaites iegādātā uzņēmuma) akciju skaitu.

| e) | nekontrolējošās līdzdalības proporcionālo daļu juridiskā meitasuzņēmuma (uzskaites pircēja) nesadalītās peļņas un citu pašu kapitāla atlikumu uzskaites vērtībās pirms apvienošanās, kā norādīts B23. un B24. punktā. |
| --- | --- |

e)

nekontrolējošās līdzdalības proporcionālo daļu juridiskā meitasuzņēmuma (uzskaites pircēja) nesadalītās peļņas un citu pašu kapitāla atlikumu uzskaites vērtībās pirms apvienošanās, kā norādīts B23. un B24. punktā.

Nekontrolējoša līdzdalība

| B23. | Iespējams, apvērstajā iegādē daži no juridiskā iegādātā uzņēmuma (uzskaites pircēja) īpašniekiem neapmaina savu līdzdalību pašu kapitālā pret līdzdalību juridiskā mātesuzņēmuma (uzskaites iegādātā uzņēmuma) pašu kapitālā. Pēc apvērstās iegādes šos īpašniekus konsolidētajos finanšu pārskatos uzskata par nekontrolējošo līdzdalību. Tā notiek, jo juridiskā iegādātā uzņēmuma īpašniekiem, kas neapmaina savu līdzdalību pašu kapitālā pret līdzdalību juridiskā pircēja pašu kapitālā, ir līdzdalība tikai juridiskā iegādātā uzņēmuma rezultātos un neto aktīvos – bet ne apvienotā uzņēmuma rezultātos un neto aktīvos. Un pretēji – lai gan juridiskais pircējs uzskaites mērķiem ir iegādātais uzņēmums, juridiskā pircēja īpašniekiem ir līdzdalība apvienotā uzņēmuma rezultātos un neto aktīvos. |
| --- | --- |

B23.

Iespējams, apvērstajā iegādē daži no juridiskā iegādātā uzņēmuma (uzskaites pircēja) īpašniekiem neapmaina savu līdzdalību pašu kapitālā pret līdzdalību juridiskā mātesuzņēmuma (uzskaites iegādātā uzņēmuma) pašu kapitālā. Pēc apvērstās iegādes šos īpašniekus konsolidētajos finanšu pārskatos uzskata par nekontrolējošo līdzdalību. Tā notiek, jo juridiskā iegādātā uzņēmuma īpašniekiem, kas neapmaina savu līdzdalību pašu kapitālā pret līdzdalību juridiskā pircēja pašu kapitālā, ir līdzdalība tikai juridiskā iegādātā uzņēmuma rezultātos un neto aktīvos – bet ne apvienotā uzņēmuma rezultātos un neto aktīvos. Un pretēji – lai gan juridiskais pircējs uzskaites mērķiem ir iegādātais uzņēmums, juridiskā pircēja īpašniekiem ir līdzdalība apvienotā uzņēmuma rezultātos un neto aktīvos.

| B24. | Juridiskā iegādātā uzņēmuma aktīvus un saistības konsolidētajos finanšu pārskatos novērtē un atzīst atbilstoši to uzskaites vērtībai pirms apvienošanas (skatiet B22. punkta a) apakšpunktu). Tādēļ apvērstajā iegādē nekontrolējošā līdzdalība atspoguļo nekontrolējošo akcionāru proporcionālo līdzdalību juridiskā iegādātā uzņēmuma neto aktīvu uzskaites vērtībās pirms apvienošanas, pat ja nekontrolējošo līdzdalību citos apvienošanas darījumos novērtē pēc tās patiesās vērtības iegādes datumā. |
| --- | --- |

B24.

Juridiskā iegādātā uzņēmuma aktīvus un saistības konsolidētajos finanšu pārskatos novērtē un atzīst atbilstoši to uzskaites vērtībai pirms apvienošanas (skatiet B22. punkta a) apakšpunktu). Tādēļ apvērstajā iegādē nekontrolējošā līdzdalība atspoguļo nekontrolējošo akcionāru proporcionālo līdzdalību juridiskā iegādātā uzņēmuma neto aktīvu uzskaites vērtībās pirms apvienošanas, pat ja nekontrolējošo līdzdalību citos apvienošanas darījumos novērtē pēc tās patiesās vērtības iegādes datumā.

Peļņa par akciju

| B25. | Kā noteikts B22. punkta d) apakšpunktā, konsolidētajos finanšu pārskatos, kas sagatavoti pēc apvērstās iegādes, pašu kapitāla struktūra atspoguļo juridiskā pircēja (uzskaites iegādātā uzņēmuma) pašu kapitāla struktūru, ieskaitot juridiskā pircēja emitēto līdzdalību pašu kapitālā uzņēmējdarbības apvienošanai. |
| --- | --- |

B25.

Kā noteikts B22. punkta d) apakšpunktā, konsolidētajos finanšu pārskatos, kas sagatavoti pēc apvērstās iegādes, pašu kapitāla struktūra atspoguļo juridiskā pircēja (uzskaites iegādātā uzņēmuma) pašu kapitāla struktūru, ieskaitot juridiskā pircēja emitēto līdzdalību pašu kapitālā uzņēmējdarbības apvienošanai.

| B26. | Aprēķinot apgrozībā esošo parasto akciju vidējo svērto skaitu (saucējs peļņas par akciju aprēķinā) periodā, kurā notikusi apvērstā iegāde:






  a) | apgrozībā esošo parasto akciju skaitu no perioda sākuma līdz iegādes datumam aprēķina, pamatojoties uz šajā periodā apgrozībā esošo juridiskā iegādātā uzņēmuma (uzskaites pircēja) parasto akciju vidējo svērto skaitu, kas reizināts ar apvienošanās līgumā noteikto apmaiņas koeficientu; un |
| --- | --- | --- |

B26.

Aprēķinot apgrozībā esošo parasto akciju vidējo svērto skaitu (saucējs peļņas par akciju aprēķinā) periodā, kurā notikusi apvērstā iegāde:

a)

apgrozībā esošo parasto akciju skaitu no perioda sākuma līdz iegādes datumam aprēķina, pamatojoties uz šajā periodā apgrozībā esošo juridiskā iegādātā uzņēmuma (uzskaites pircēja) parasto akciju vidējo svērto skaitu, kas reizināts ar apvienošanās līgumā noteikto apmaiņas koeficientu; un

| b) | apgrozībā esošo parasto akciju skaits no iegādes datuma līdz šī perioda beigām ir juridiskā pircēja (uzskaites iegādātā uzņēmuma) faktiskais šajā periodā apgrozībā esošo parasto akciju skaits. |
| --- | --- |

b)

apgrozībā esošo parasto akciju skaits no iegādes datuma līdz šī perioda beigām ir juridiskā pircēja (uzskaites iegādātā uzņēmuma) faktiskais šajā periodā apgrozībā esošo parasto akciju skaits.

| B27. | Pēc apvērstās iegādes finanšu pārskatos atspoguļotā pamatpeļņa par akciju katrā salīdzinošajā periodā pirms iegādes datuma tiek aprēķināta, dalot:






  a) | juridiskā iegādātā uzņēmuma peļņu vai zaudējumus, kas katrā no šiem periodiem attiecināmi uz parastajiem akcionāriem, ar |
| --- | --- | --- |

B27.

Pēc apvērstās iegādes finanšu pārskatos atspoguļotā pamatpeļņa par akciju katrā salīdzinošajā periodā pirms iegādes datuma tiek aprēķināta, dalot:

a)

juridiskā iegādātā uzņēmuma peļņu vai zaudējumus, kas katrā no šiem periodiem attiecināmi uz parastajiem akcionāriem, ar

| b) | juridiskā iegādātā uzņēmuma vēsturisko apgrozībā esošo parasto akciju vidējo svērto skaitu, kas reizināts ar iegādes līgumā noteikto apmaiņas koeficientu. |
| --- | --- |

b)

juridiskā iegādātā uzņēmuma vēsturisko apgrozībā esošo parasto akciju vidējo svērto skaitu, kas reizināts ar iegādes līgumā noteikto apmaiņas koeficientu.

KONKRĒTU IEGĀDĀTO AKTĪVU UN PĀRŅEMTO SAISTĪBU ATZĪŠANA (10.–13. PUNKTA PIEMĒROŠANA)

Operatīvā noma

| B28. | Pircējs neatzīst ar tādu operatīvo nomu saistītos aktīvus vai saistības, kurā iegādātais uzņēmums ir nomnieks, izņemot B29. un B30. punktā noteiktajos gadījumos. |
| --- | --- |

B28.

Pircējs neatzīst ar tādu operatīvo nomu saistītos aktīvus vai saistības, kurā iegādātais uzņēmums ir nomnieks, izņemot B29. un B30. punktā noteiktajos gadījumos.

| B29. | Pircējs nosaka, vai katras operatīvās nomas, kurā iegādātais uzņēmums ir nomnieks, noteikumi ir labvēlīgi vai nelabvēlīgi. Pircējs atzīst nemateriālo aktīvu, ja operatīvās nomas noteikumi ir labvēlīgi salīdzinājumā ar tirgus noteikumiem, un saistības, ja šie noteikumi ir nelabvēlīgi salīdzinājumā ar tirgus noteikumiem. B42. punktā sniegti norādījumi par aktīvu, kas ir tādas operatīvās nomas priekšmets, kurā iegādātais uzņēmums ir iznomātājs, iegādes datumā esošās patiesās vērtības novērtēšanu. |
| --- | --- |

B29.

Pircējs nosaka, vai katras operatīvās nomas, kurā iegādātais uzņēmums ir nomnieks, noteikumi ir labvēlīgi vai nelabvēlīgi. Pircējs atzīst nemateriālo aktīvu, ja operatīvās nomas noteikumi ir labvēlīgi salīdzinājumā ar tirgus noteikumiem, un saistības, ja šie noteikumi ir nelabvēlīgi salīdzinājumā ar tirgus noteikumiem. B42. punktā sniegti norādījumi par aktīvu, kas ir tādas operatīvās nomas priekšmets, kurā iegādātais uzņēmums ir iznomātājs, iegādes datumā esošās patiesās vērtības novērtēšanu.

| B30. | Operatīvā noma var būt saistīta ar identificējamu nemateriālo aktīvu, par ko var liecināt tirgus dalībnieku vēlme maksāt par šo nomu, pat ja tā ir noslēgta atbilstoši tirgus noteikumiem. Piemēram, sektora noma lidostā vai mazumtirdzniecības telpu noma augstākā līmeņa lielveikalā, iespējams, nākotnē var nodrošināt piekļuvi tirgum vai citus saimnieciskos labumus, ko var uzskatīt par identificējamiem nemateriālajiem aktīviem, piemēram, klientu bāzi. Šajos apstākļos pircējs atzīst saistītos identificējamos nemateriālos aktīvus saskaņā ar B31. punktu. |
| --- | --- |

B30.

Operatīvā noma var būt saistīta ar identificējamu nemateriālo aktīvu, par ko var liecināt tirgus dalībnieku vēlme maksāt par šo nomu, pat ja tā ir noslēgta atbilstoši tirgus noteikumiem. Piemēram, sektora noma lidostā vai mazumtirdzniecības telpu noma augstākā līmeņa lielveikalā, iespējams, nākotnē var nodrošināt piekļuvi tirgum vai citus saimnieciskos labumus, ko var uzskatīt par identificējamiem nemateriālajiem aktīviem, piemēram, klientu bāzi. Šajos apstākļos pircējs atzīst saistītos identificējamos nemateriālos aktīvus saskaņā ar B31. punktu.

Nemateriālie aktīvi

| B31. | Pircējs atzīst uzņēmējdarbības apvienošanā iegādātos identificējamos nemateriālos aktīvus atsevišķi no nemateriālās vērtības. Nemateriālais aktīvs ir identificējams, ja tas atbilst nošķiramības kritērijam vai līgumu juridiskajam kritērijam. |
| --- | --- |

B31.

Pircējs atzīst uzņēmējdarbības apvienošanā iegādātos identificējamos nemateriālos aktīvus atsevišķi no nemateriālās vērtības. Nemateriālais aktīvs ir identificējams, ja tas atbilst nošķiramības kritērijam vai līgumu juridiskajam kritērijam.

| B32. | Nemateriālais aktīvs, kas atbilst līgumu juridiskajam kritērijam, ir identificējams pat tad, ja aktīvs nav nododams vai nošķirams no iegādātā uzņēmuma vai no citām tiesībām un pienākumiem. Piemēram:






  a) | iegādātais uzņēmums nomā ražošanas telpas atbilstoši operatīvās nomas līgumam, kura noteikumi salīdzinājumā ar tirgus noteikumiem vērtējami kā labvēlīgi. Nomas noteikumi skaidri nosaka, ka nomas nodošana (pārdošanas vai apakšnomas veidā) ir aizliegta. Summa, par kādu nomas noteikumi ir labvēlīgi salīdzinājumā ar pašreizējo tirgus darījumu noteikumiem ar tādiem pašiem vai līdzīgiem darījuma priekšmetiem, ir nemateriāls aktīvs, kas atbilst līguma juridiskajam kritērijam par atzīšanu atsevišķi no nemateriālās vērtības, lai gan pircējs šo nomas līgumu nevar pārdot vai kā citādi nodot. |
| --- | --- | --- |

B32.

Nemateriālais aktīvs, kas atbilst līgumu juridiskajam kritērijam, ir identificējams pat tad, ja aktīvs nav nododams vai nošķirams no iegādātā uzņēmuma vai no citām tiesībām un pienākumiem. Piemēram:

a)

iegādātais uzņēmums nomā ražošanas telpas atbilstoši operatīvās nomas līgumam, kura noteikumi salīdzinājumā ar tirgus noteikumiem vērtējami kā labvēlīgi. Nomas noteikumi skaidri nosaka, ka nomas nodošana (pārdošanas vai apakšnomas veidā) ir aizliegta. Summa, par kādu nomas noteikumi ir labvēlīgi salīdzinājumā ar pašreizējo tirgus darījumu noteikumiem ar tādiem pašiem vai līdzīgiem darījuma priekšmetiem, ir nemateriāls aktīvs, kas atbilst līguma juridiskajam kritērijam par atzīšanu atsevišķi no nemateriālās vērtības, lai gan pircējs šo nomas līgumu nevar pārdot vai kā citādi nodot.

| b) | pircējam pieder atomelektrostacija, kuras darbību tas pārvalda. Atomelektrostacijas darbības atļauja ir nemateriāls aktīvs, kas atbilst līguma juridiskajam kritērijam par atzīšanu atsevišķi no nemateriālās vērtības, pat ja pircējs nevar pārdot vai nodot to atsevišķi no iegādātās atomelektrostacijas. Pircējs var finanšu pārskatos atzīt darbības atļaujas patieso vērtību un atomelektrostacijas patieso vērtību kā vienu aktīvu, ja šo aktīvu lietderīgas lietošanas laiks ir līdzīgs. |
| --- | --- |

b)

pircējam pieder atomelektrostacija, kuras darbību tas pārvalda. Atomelektrostacijas darbības atļauja ir nemateriāls aktīvs, kas atbilst līguma juridiskajam kritērijam par atzīšanu atsevišķi no nemateriālās vērtības, pat ja pircējs nevar pārdot vai nodot to atsevišķi no iegādātās atomelektrostacijas. Pircējs var finanšu pārskatos atzīt darbības atļaujas patieso vērtību un atomelektrostacijas patieso vērtību kā vienu aktīvu, ja šo aktīvu lietderīgas lietošanas laiks ir līdzīgs.

| c) | iegādātajam uzņēmumam pieder tehnoloģiju patents. Tas ir licencējis šo patentu citiem uzņēmumiem ekskluzīvai lietošanai ārpus vietējā tirgus, apmaiņā saņemot noteiktu procentuālu daļu no ārvalstīs gūstamajiem ieņēmumiem. Gan tehnoloģiju patents, gan ar to saistītais licences līgums atbilst līguma juridiskajam kritērijam par atzīšanu atsevišķi no nemateriālās vērtības, pat ja patenta un ar to saistītās licences atsevišķa pārdošana vai maiņa nebūtu lietderīga. |
| --- | --- |

c)

iegādātajam uzņēmumam pieder tehnoloģiju patents. Tas ir licencējis šo patentu citiem uzņēmumiem ekskluzīvai lietošanai ārpus vietējā tirgus, apmaiņā saņemot noteiktu procentuālu daļu no ārvalstīs gūstamajiem ieņēmumiem. Gan tehnoloģiju patents, gan ar to saistītais licences līgums atbilst līguma juridiskajam kritērijam par atzīšanu atsevišķi no nemateriālās vērtības, pat ja patenta un ar to saistītās licences atsevišķa pārdošana vai maiņa nebūtu lietderīga.

| B33. | Nošķiramības kritērijs nozīmē, ka iegādāto nemateriālo aktīvu var nošķirt vai atdalīt no iegādātā uzņēmuma un pārdot, nodot, licencēt, iznomāt vai apmainīt vai nu atsevišķi, vai arī kopā ar saistītu līgumu, identificējamu aktīvu vai saistībām. Nemateriālais aktīvs, ko pircējs varētu pārdot, licencēt vai kā citādi apmainīt pret ko citu, kam ir vērtība, atbilst nošķiramības kritērijam pat tad, ja pircējs neplāno to pārdot, licencēt vai kā citādi apmainīt. Iegādātais nemateriālais aktīvs atbilst nošķiramības kritērijam, ja ir pieejami pierādījumi par šāda vai līdzīga veida aktīva apmaiņas darījumiem pat tad, ja šādi darījumi nenotiek bieži, un neatkarīgi no tā, vai pircējs tajos ir iesaistīts. Piemēram, klientu un abonentu sarakstus nereti licencē, tādējādi tie atbilst nošķiramības kritērijam, Pat tad, ja iegādātais uzņēmums uzskata, ka tā klientu sarakstiem ir raksturiezīmes, kuru dēļ tie atšķiras no citiem klientu sarakstiem, fakts, ka klientu sarakstus nereti licencē, vispārīgi nozīmē, ka iegādātais klientu saraksts atbilst nošķiramības kritērijam. Tomēr uzņēmējdarbības apvienošanā iegādāts klientu saraksts neatbilstu nošķiramības kritērijam, ja konfidencialitātes vai citu līgumu noteikumi liegtu uzņēmumam pārdot, iznomāt vai kā citādi apmainīties ar informāciju par saviem klientiem. |
| --- | --- |

B33.

Nošķiramības kritērijs nozīmē, ka iegādāto nemateriālo aktīvu var nošķirt vai atdalīt no iegādātā uzņēmuma un pārdot, nodot, licencēt, iznomāt vai apmainīt vai nu atsevišķi, vai arī kopā ar saistītu līgumu, identificējamu aktīvu vai saistībām. Nemateriālais aktīvs, ko pircējs varētu pārdot, licencēt vai kā citādi apmainīt pret ko citu, kam ir vērtība, atbilst nošķiramības kritērijam pat tad, ja pircējs neplāno to pārdot, licencēt vai kā citādi apmainīt. Iegādātais nemateriālais aktīvs atbilst nošķiramības kritērijam, ja ir pieejami pierādījumi par šāda vai līdzīga veida aktīva apmaiņas darījumiem pat tad, ja šādi darījumi nenotiek bieži, un neatkarīgi no tā, vai pircējs tajos ir iesaistīts. Piemēram, klientu un abonentu sarakstus nereti licencē, tādējādi tie atbilst nošķiramības kritērijam, Pat tad, ja iegādātais uzņēmums uzskata, ka tā klientu sarakstiem ir raksturiezīmes, kuru dēļ tie atšķiras no citiem klientu sarakstiem, fakts, ka klientu sarakstus nereti licencē, vispārīgi nozīmē, ka iegādātais klientu saraksts atbilst nošķiramības kritērijam. Tomēr uzņēmējdarbības apvienošanā iegādāts klientu saraksts neatbilstu nošķiramības kritērijam, ja konfidencialitātes vai citu līgumu noteikumi liegtu uzņēmumam pārdot, iznomāt vai kā citādi apmainīties ar informāciju par saviem klientiem.

| B34. | Nemateriālais aktīvs, kas nav individuāli nošķirams no iegādātā vai apvienotā uzņēmuma, atbilst nošķiramības kritērijam, ja tas ir nošķirams kopā ar saistītu līgumu, identificējamu aktīvu vai saistībām. Piemēram:






  a) | Tirgus dalībnieki apmainās ar noguldījumu saistībām un ar tām saistītajiem noguldītāju bāzes nemateriālajiem aktīviem pārbaudāmos apmaiņas darījumos. Tādēļ pircējam jāatzīst noguldītāju bāzes nemateriālais aktīvs atsevišķi no nemateriālās vērtības. |
| --- | --- | --- |

B34.

Nemateriālais aktīvs, kas nav individuāli nošķirams no iegādātā vai apvienotā uzņēmuma, atbilst nošķiramības kritērijam, ja tas ir nošķirams kopā ar saistītu līgumu, identificējamu aktīvu vai saistībām. Piemēram:

a)

Tirgus dalībnieki apmainās ar noguldījumu saistībām un ar tām saistītajiem noguldītāju bāzes nemateriālajiem aktīviem pārbaudāmos apmaiņas darījumos. Tādēļ pircējam jāatzīst noguldītāju bāzes nemateriālais aktīvs atsevišķi no nemateriālās vērtības.

| b) | Iegādātajam uzņēmumam pieder reģistrēta preču zīme un dokumentētas, bet nepatentētas tehniskās zināšanas, kas tiek izmantotas ar preču zīmi aizsargātās produkcijas ražošanai. Lai nodotu īpašumtiesības uz preču zīmi, īpašniekam ir jānodod arī viss pārējais, kas jaunajam īpašniekam nepieciešams, lai varētu piedāvāt tādu produktu vai pakalpojumu, kas neatšķiras no bijušā īpašnieka piedāvātā. Tā kā nepatentētās tehniskās zināšanas ir jānošķir no iegādātā vai apvienotā uzņēmuma un jāpārdod, ja pārdod ar tām saistīto preču zīmi, tās atbilst nošķiramības kritērijam. |
| --- | --- |

b)

Iegādātajam uzņēmumam pieder reģistrēta preču zīme un dokumentētas, bet nepatentētas tehniskās zināšanas, kas tiek izmantotas ar preču zīmi aizsargātās produkcijas ražošanai. Lai nodotu īpašumtiesības uz preču zīmi, īpašniekam ir jānodod arī viss pārējais, kas jaunajam īpašniekam nepieciešams, lai varētu piedāvāt tādu produktu vai pakalpojumu, kas neatšķiras no bijušā īpašnieka piedāvātā. Tā kā nepatentētās tehniskās zināšanas ir jānošķir no iegādātā vai apvienotā uzņēmuma un jāpārdod, ja pārdod ar tām saistīto preču zīmi, tās atbilst nošķiramības kritērijam.

Atpirktas tiesības

| B35. | Uzņēmējdarbības apvienošanas gaitā pircējs var atpirkt iegādātajam uzņēmumam iepriekš piešķirtās tiesības lietot vienu vai vairākus no pircēja atzītiem vai neatzītiem aktīviem. Šādu tiesību piemēri var būt šādi: tiesības izmantot pircēja preču zīmi saskaņā ar franšīzes līguma noteikumiem vai tiesības izmantot pircēja tehnoloģijas saskaņā ar tehnoloģiju licencēšanas līgumu. Atpirktas tiesības ir identificējams nemateriālais aktīvs, ko pircējs atzīst atsevišķi no nemateriālās vērtības. 29. punktā sniegti norādījumi par atpirkto tiesību novērtēšanu, un 55. punktā sniegti norādījumi par atpirktu tiesību turpmāko uzskaiti. |
| --- | --- |

B35.

Uzņēmējdarbības apvienošanas gaitā pircējs var atpirkt iegādātajam uzņēmumam iepriekš piešķirtās tiesības lietot vienu vai vairākus no pircēja atzītiem vai neatzītiem aktīviem. Šādu tiesību piemēri var būt šādi: tiesības izmantot pircēja preču zīmi saskaņā ar franšīzes līguma noteikumiem vai tiesības izmantot pircēja tehnoloģijas saskaņā ar tehnoloģiju licencēšanas līgumu. Atpirktas tiesības ir identificējams nemateriālais aktīvs, ko pircējs atzīst atsevišķi no nemateriālās vērtības. 29. punktā sniegti norādījumi par atpirkto tiesību novērtēšanu, un 55. punktā sniegti norādījumi par atpirktu tiesību turpmāko uzskaiti.

| B36. | Ja līguma noteikumi, ar kuriem tiesības tiek atpirktas, ir labvēlīgi vai nelabvēlīgi salīdzinājumā ar pašreizējo tirgus darījumu noteikumiem par tiem pašiem vai līdzīgiem posteņiem, pircējs atzīst norēķinu guvumu vai zaudējumus. B52. punktā sniegti norādījumi par šāda norēķinu guvuma vai zaudējumu novērtēšanu. |
| --- | --- |

B36.

Ja līguma noteikumi, ar kuriem tiesības tiek atpirktas, ir labvēlīgi vai nelabvēlīgi salīdzinājumā ar pašreizējo tirgus darījumu noteikumiem par tiem pašiem vai līdzīgiem posteņiem, pircējs atzīst norēķinu guvumu vai zaudējumus. B52. punktā sniegti norādījumi par šāda norēķinu guvuma vai zaudējumu novērtēšanu.

Pieejamais darbaspēks un citi neidentificējami posteņi

| B37. | Tāda iegādāta nemateriālā aktīva vērtību, kas iegādes datumā nav identificējams, pircējs ietver nemateriālajā vērtībā. Piemēram, pircējs var attiecināt vērtību uz pieejamo darbaspēku, kas ir darbinieku kopums, kurš ļauj pircējam turpināt iegādāto uzņēmējdarbību jau iegādes datumā. Pieejamais darbaspēks neatspoguļo prasmīgā darbaspēka intelektuālo kapitālu – tās (nereti specializētās) zināšanas un pieredzi, ko savā darbā izmanto iegādātā uzņēmuma darbinieki. Tā kā pieejamais darbaspēks nav identificējams aktīvs, ko atzīst atsevišķi no nemateriālās vērtības, uz to attiecināto vērtību ietver nemateriālajā vērtībā. |
| --- | --- |

B37.

Tāda iegādāta nemateriālā aktīva vērtību, kas iegādes datumā nav identificējams, pircējs ietver nemateriālajā vērtībā. Piemēram, pircējs var attiecināt vērtību uz pieejamo darbaspēku, kas ir darbinieku kopums, kurš ļauj pircējam turpināt iegādāto uzņēmējdarbību jau iegādes datumā. Pieejamais darbaspēks neatspoguļo prasmīgā darbaspēka intelektuālo kapitālu – tās (nereti specializētās) zināšanas un pieredzi, ko savā darbā izmanto iegādātā uzņēmuma darbinieki. Tā kā pieejamais darbaspēks nav identificējams aktīvs, ko atzīst atsevišķi no nemateriālās vērtības, uz to attiecināto vērtību ietver nemateriālajā vērtībā.

| B38. | Pircējs ietver nemateriālajā vērtībā arī uz tādiem posteņiem attiecināto vērtību, kas iegādes datumā nav uzskatāmi par aktīviem. Piemēram, pircējs var attiecināt vērtību uz potenciālajiem līgumiem, par kuru noslēgšanu iegādātais uzņēmums iegādes datumā ved pārrunas ar iespējamiem jaunajiem klientiem. Tā kā potenciālie līgumi iegādes datumā paši par sevi vēl nav uzskatāmi par aktīviem, pircējs tos neatzīst atsevišķi no nemateriālās vērtības. Pircējam nevajadzētu vēlāk pārklasificēt šo līgumu vērtību no nemateriālās vērtības uz notikumiem, kas notiek pēc iegādes datuma. Tomēr pircējam ir jāizvērtē fakti un apstākļi saistībā ar notikumiem, kas notiek drīz pēc iegādes datuma, lai noteiktu, vai iegādes datumā nepastāvēja atsevišķi atzīstams nemateriālais aktīvs. |
| --- | --- |

B38.

Pircējs ietver nemateriālajā vērtībā arī uz tādiem posteņiem attiecināto vērtību, kas iegādes datumā nav uzskatāmi par aktīviem. Piemēram, pircējs var attiecināt vērtību uz potenciālajiem līgumiem, par kuru noslēgšanu iegādātais uzņēmums iegādes datumā ved pārrunas ar iespējamiem jaunajiem klientiem. Tā kā potenciālie līgumi iegādes datumā paši par sevi vēl nav uzskatāmi par aktīviem, pircējs tos neatzīst atsevišķi no nemateriālās vērtības. Pircējam nevajadzētu vēlāk pārklasificēt šo līgumu vērtību no nemateriālās vērtības uz notikumiem, kas notiek pēc iegādes datuma. Tomēr pircējam ir jāizvērtē fakti un apstākļi saistībā ar notikumiem, kas notiek drīz pēc iegādes datuma, lai noteiktu, vai iegādes datumā nepastāvēja atsevišķi atzīstams nemateriālais aktīvs.

| B39. | Pēc sākotnējās atzīšanas pircējs uzskaita uzņēmējdarbības apvienošanā iegādātos nemateriālos aktīvus saskaņā ar 38. SGS Nemateriālie aktīvi noteikumiem. Tomēr, kā aprakstīts 38. SGS 3. punktā, dažu iegādāto nemateriālo aktīvu uzskaiti pēc sākotnējās atzīšanas reglamentē citi SFPS. |
| --- | --- |

B39.

Pēc sākotnējās atzīšanas pircējs uzskaita uzņēmējdarbības apvienošanā iegādātos nemateriālos aktīvus saskaņā ar 38. SGS Nemateriālie aktīvi noteikumiem. Tomēr, kā aprakstīts 38. SGS 3. punktā, dažu iegādāto nemateriālo aktīvu uzskaiti pēc sākotnējās atzīšanas reglamentē citi SFPS.

| B40. | Identificējamības kritēriji nosaka, vai nemateriālo aktīvu atzīst atsevišķi no nemateriālās vērtības. Tomēr šie kritēriji nesniedz norādījumus par nemateriālā aktīva patiesās vērtības novērtēšanu un arī neierobežo nemateriālā aktīva patiesās vērtības novērtēšanā izmantotos pieņēmumus. Tā, novērtējot patieso vērtību, pircējs ņemtu vērā pieņēmumus, ko apsvērtu arī citi tirgus dalībnieki, piemēram, līguma termiņa turpmākas pagarināšanas izredzes. Līguma termiņa pagarināšanas iespējām nav obligāti jāatbilst identificējamības kritērijiem. (Tomēr skatiet arī 29. punktu, kurā noteikts patiesās vērtības novērtēšanas principa izņēmums attiecībā uz uzņēmējdarbības apvienošanā atzītām atpirktām tiesībām.) 38. SGS 36. un 37. punktā sniegti norādījumi, kā noteikt, vai nemateriālie aktīvi ir jāapvieno vienā uzskaites vienībā ar citiem nemateriāliem vai materiāliem aktīviem. |
| --- | --- |

B40.

Identificējamības kritēriji nosaka, vai nemateriālo aktīvu atzīst atsevišķi no nemateriālās vērtības. Tomēr šie kritēriji nesniedz norādījumus par nemateriālā aktīva patiesās vērtības novērtēšanu un arī neierobežo nemateriālā aktīva patiesās vērtības novērtēšanā izmantotos pieņēmumus. Tā, novērtējot patieso vērtību, pircējs ņemtu vērā pieņēmumus, ko apsvērtu arī citi tirgus dalībnieki, piemēram, līguma termiņa turpmākas pagarināšanas izredzes. Līguma termiņa pagarināšanas iespējām nav obligāti jāatbilst identificējamības kritērijiem. (Tomēr skatiet arī 29. punktu, kurā noteikts patiesās vērtības novērtēšanas principa izņēmums attiecībā uz uzņēmējdarbības apvienošanā atzītām atpirktām tiesībām.) 38. SGS 36. un 37. punktā sniegti norādījumi, kā noteikt, vai nemateriālie aktīvi ir jāapvieno vienā uzskaites vienībā ar citiem nemateriāliem vai materiāliem aktīviem.

NOTEIKTU IDENTIFICĒJAMU AKTĪVU UN NEKONTROLĒJOŠAS LĪDZDALĪBAS IEGĀDĀTAJĀ UZŅĒMUMĀ PATIESĀS VĒRTĪBAS NOVĒRTĒŠANA (18. UN 19. PUNKTA PIEMĒROŠANA)

Aktīvi ar nenoteiktām naudas plūsmām (novērtēšanas uzkrājumi)

| B41. | Pircējs iegādes datumā neatzīst atsevišķus novērtēšanas uzkrājumus attiecībā uz uzņēmējdarbības apvienošanā iegādātajiem aktīviem, kas novērtēti atbilstoši to patiesajai vērtībai iegādes datumā, jo nenoteiktība par naudas plūsmām nākotnē ir ietverta patiesās vērtības novērtējumā. Piemēram, tā kā šis SFPS nosaka, ka pircējs novērtē iegādātos debitoru parādus, tajā skaitā aizdevumus, to patiesajā vērtībā iegādes datumā, pircējs neatzīst atsevišķus novērtēšanas uzkrājumus attiecībā uz līgumos paredzētajām naudas plūsmām, kas šajā datumā uzskatāmas par neiekasējamām. |
| --- | --- |

B41.

Pircējs iegādes datumā neatzīst atsevišķus novērtēšanas uzkrājumus attiecībā uz uzņēmējdarbības apvienošanā iegādātajiem aktīviem, kas novērtēti atbilstoši to patiesajai vērtībai iegādes datumā, jo nenoteiktība par naudas plūsmām nākotnē ir ietverta patiesās vērtības novērtējumā. Piemēram, tā kā šis SFPS nosaka, ka pircējs novērtē iegādātos debitoru parādus, tajā skaitā aizdevumus, to patiesajā vērtībā iegādes datumā, pircējs neatzīst atsevišķus novērtēšanas uzkrājumus attiecībā uz līgumos paredzētajām naudas plūsmām, kas šajā datumā uzskatāmas par neiekasējamām.

Aktīvu operatīvā noma, kur iegādātais uzņēmums ir iznomātājs

| B42. | Novērtējot tāda aktīva, piemēram, ēkas vai patenta, patieso vērtību iegādes datumā, par kuru noslēgts operatīvās nomas līgums, kurā iegādātais uzņēmums ir iznomātājs, pircējs ņem vērā nomas noteikumus. Citiem vārdiem, pircējs neatzīst atsevišķu aktīvu vai saistības, ja operatīvās nomas noteikumi salīdzinājumā ar tirgus noteikumiem ir labvēlīgi vai nelabvēlīgi, kā noteikts B29. punktā attiecībā uz nomas darījumiem, kuros iegādātais uzņēmums ir nomnieks. |
| --- | --- |

B42.

Novērtējot tāda aktīva, piemēram, ēkas vai patenta, patieso vērtību iegādes datumā, par kuru noslēgts operatīvās nomas līgums, kurā iegādātais uzņēmums ir iznomātājs, pircējs ņem vērā nomas noteikumus. Citiem vārdiem, pircējs neatzīst atsevišķu aktīvu vai saistības, ja operatīvās nomas noteikumi salīdzinājumā ar tirgus noteikumiem ir labvēlīgi vai nelabvēlīgi, kā noteikts B29. punktā attiecībā uz nomas darījumiem, kuros iegādātais uzņēmums ir nomnieks.

Aktīvi, kurus pircējs neplāno izmantot vai plāno izmantot citādi, nekā tos izmantotu citi tirgus dalībnieki

| B43. | Konkurences vai citu apsvērumu dēļ pircējs, iespējams, neplāno izmantot iegādāto aktīvu, piemēram, pētniecības un attīstības nemateriālo aktīvu, vai plāno to izmantot citādi, nekā to izmantotu citi tirgus dalībnieki. Tomēr pircējam aktīvs jānovērtē atbilstoši tā patiesajai vērtībai, kas noteikta atbilstoši tam, kā to izmantotu citi tirgus dalībnieki. |
| --- | --- |

B43.

Konkurences vai citu apsvērumu dēļ pircējs, iespējams, neplāno izmantot iegādāto aktīvu, piemēram, pētniecības un attīstības nemateriālo aktīvu, vai plāno to izmantot citādi, nekā to izmantotu citi tirgus dalībnieki. Tomēr pircējam aktīvs jānovērtē atbilstoši tā patiesajai vērtībai, kas noteikta atbilstoši tam, kā to izmantotu citi tirgus dalībnieki.

Nekontrolējoša līdzdalība iegādātajā uzņēmumā

| B44. | Šis SFPS ļauj pircējam novērtēt nekontrolējošo līdzdalību iegādātajā uzņēmumā atbilstoši tās patiesajai vērtībai iegādes datumā. Dažkārt pircējs varēs novērtēt nekontrolējošas līdzdalības patieso vērtību iegādes datumā, pamatojoties uz tām cenām aktīvā tirgū, kādas ir pašu kapitāla akcijām, kas neatrodas pircēja turējumā,. Tomēr dažās situācijās pašu kapitāla akciju cena aktīvā tirgū nebūs pieejama. Šajās situācijās pircējs nosaka nekontrolējošās līdzdalības patieso vērtību, izmantojot citas novērtēšanas metodes. |
| --- | --- |

B44.

Šis SFPS ļauj pircējam novērtēt nekontrolējošo līdzdalību iegādātajā uzņēmumā atbilstoši tās patiesajai vērtībai iegādes datumā. Dažkārt pircējs varēs novērtēt nekontrolējošas līdzdalības patieso vērtību iegādes datumā, pamatojoties uz tām cenām aktīvā tirgū, kādas ir pašu kapitāla akcijām, kas neatrodas pircēja turējumā,. Tomēr dažās situācijās pašu kapitāla akciju cena aktīvā tirgū nebūs pieejama. Šajās situācijās pircējs nosaka nekontrolējošās līdzdalības patieso vērtību, izmantojot citas novērtēšanas metodes.

| B45. | Pircēja līdzdalības iegādātajā uzņēmumā patiesā vērtība un nekontrolējošas līdzdalības akciju patiesā vērtība var atšķirties. Visticamāk, galveno atšķirību izraisa kontroles uzcenojums pircēja līdzdalības iegādātajā uzņēmumā akcijas patiesajā vērtībā vai, tieši pretēji, diskonta iekļaušana par kontroles trūkumu (to sauc arī par mazākuma diskontu) nekontrolējošās līdzdalības akcijas patiesajā vērtībā. |
| --- | --- |

B45.

Pircēja līdzdalības iegādātajā uzņēmumā patiesā vērtība un nekontrolējošas līdzdalības akciju patiesā vērtība var atšķirties. Visticamāk, galveno atšķirību izraisa kontroles uzcenojums pircēja līdzdalības iegādātajā uzņēmumā akcijas patiesajā vērtībā vai, tieši pretēji, diskonta iekļaušana par kontroles trūkumu (to sauc arī par mazākuma diskontu) nekontrolējošās līdzdalības akcijas patiesajā vērtībā.

NEMATERIĀLĀS VĒRTĪBAS VAI SAVSTARPĒJAS VIENOŠANĀS CEĻĀ NOSLĒGTA DARĪJUMA GUVUMA NOVĒRTĒŠANA

Pircēja līdzdalības iegādātajā uzņēmumā patiesās vērtības iegādes datumā noteikšana, izmantojot novērtēšanas paņēmienus (33. punkta piemērošana)

| B46. | Uzņēmējdarbības apvienošanā, kas veikta, nenododot atlīdzību, pircējam ir jāaizstāj tā līdzdalības iegādātajā uzņēmumā patiesā vērtība iegādes datumā ar nodotās atlīdzības patieso vērtību iegādes datumā, lai novērtētu nemateriālo vērtību vai guvumu no darījuma, kas noslēgts savstarpējas vienošanās ceļā (sk. 32.-34. punktu). Pircējam ir jānovērtē tā līdzdalības iegādātajā uzņēmumā patiesā vērtība iegādes datumā, izmantojot vienu vai vairākus novērtēšanas paņēmienus, kuri ir piemēroti attiecīgajiem apstākļiem un kuriem ir pieejami pietiekami dati. Izmantojot vairāk nekā vienu novērtēšanas paņēmienu, pircējam jānovērtē šo paņēmienu sniegtie rezultāti, ņemot vērā izmantoto datu atbilstību un uzticamību un datu pieejamību. |
| --- | --- |

B46.

Uzņēmējdarbības apvienošanā, kas veikta, nenododot atlīdzību, pircējam ir jāaizstāj tā līdzdalības iegādātajā uzņēmumā patiesā vērtība iegādes datumā ar nodotās atlīdzības patieso vērtību iegādes datumā, lai novērtētu nemateriālo vērtību vai guvumu no darījuma, kas noslēgts savstarpējas vienošanās ceļā (sk. 32.-34. punktu). Pircējam ir jānovērtē tā līdzdalības iegādātajā uzņēmumā patiesā vērtība iegādes datumā, izmantojot vienu vai vairākus novērtēšanas paņēmienus, kuri ir piemēroti attiecīgajiem apstākļiem un kuriem ir pieejami pietiekami dati. Izmantojot vairāk nekā vienu novērtēšanas paņēmienu, pircējam jānovērtē šo paņēmienu sniegtie rezultāti, ņemot vērā izmantoto datu atbilstību un uzticamību un datu pieejamību.

Īpaši apsvērumi par iegādes metodes piemērošanu kopēju uzņēmumu apvienošanā (33. punkta piemērošana)

| B47. | Apvienojot divus kopējus uzņēmumus, pašu kapitāla vai dalībnieku līdzdalības iegādātajā uzņēmumā patieso vērtību (vai iegādātā uzņēmuma patieso vērtību), iespējams, var novērtēt ar lielāku ticamību nekā pircēja nodotās dalībnieku līdzdalības patieso vērtību. 33. punkts nosaka, ka šajā situācijā pircējs nosaka nemateriālo vērtību, izmantojot iegādātā uzņēmuma līdzdalības pašu kapitālā patieso vērtību iegādes datumā, nevis atlīdzībā nodotās pircēja līdzdalības pašu kapitālā patieso vērtību iegādes datumā. Turklāt kopēju uzņēmumu apvienošanas darījumā pircējs savā finanšu stāvokļa pārskatā atzīst iegādātā uzņēmuma neto aktīvus kā tiešu kapitāla vai pašu kapitāla papildinājumu nevis kā nesadalītās peļņas papildinājumu, kas atbilst tam, kā citu veidu uzņēmumi piemēro iegādes metodi. |
| --- | --- |

B47.

Apvienojot divus kopējus uzņēmumus, pašu kapitāla vai dalībnieku līdzdalības iegādātajā uzņēmumā patieso vērtību (vai iegādātā uzņēmuma patieso vērtību), iespējams, var novērtēt ar lielāku ticamību nekā pircēja nodotās dalībnieku līdzdalības patieso vērtību. 33. punkts nosaka, ka šajā situācijā pircējs nosaka nemateriālo vērtību, izmantojot iegādātā uzņēmuma līdzdalības pašu kapitālā patieso vērtību iegādes datumā, nevis atlīdzībā nodotās pircēja līdzdalības pašu kapitālā patieso vērtību iegādes datumā. Turklāt kopēju uzņēmumu apvienošanas darījumā pircējs savā finanšu stāvokļa pārskatā atzīst iegādātā uzņēmuma neto aktīvus kā tiešu kapitāla vai pašu kapitāla papildinājumu nevis kā nesadalītās peļņas papildinājumu, kas atbilst tam, kā citu veidu uzņēmumi piemēro iegādes metodi.

| B48. | Lai gan kopējie uzņēmumi savā ziņā ir līdzīgi citiem uzņēmējdarbības veidiem, tiem ir atšķirīgas raksturiezīmes, kas galvenokārt rodas tādēļ, ka to dalībnieki vienlaikus ir gan klienti, gan īpašnieki. Kopēju uzņēmumu dalībnieki parasti plāno par savu dalību saņemt priekšrocības, nereti samazinātas preču vai pakalpojumu cenas vai pastāvīga klienta atlaižu veidā. Katram dalībniekam piešķirtā pastāvīga klienta atlaižu daļa nereti pamatojas uz dalībnieka un kopējā uzņēmuma darījumu apmēru attiecīgajā gadā. |
| --- | --- |

B48.

Lai gan kopējie uzņēmumi savā ziņā ir līdzīgi citiem uzņēmējdarbības veidiem, tiem ir atšķirīgas raksturiezīmes, kas galvenokārt rodas tādēļ, ka to dalībnieki vienlaikus ir gan klienti, gan īpašnieki. Kopēju uzņēmumu dalībnieki parasti plāno par savu dalību saņemt priekšrocības, nereti samazinātas preču vai pakalpojumu cenas vai pastāvīga klienta atlaižu veidā. Katram dalībniekam piešķirtā pastāvīga klienta atlaižu daļa nereti pamatojas uz dalībnieka un kopējā uzņēmuma darījumu apmēru attiecīgajā gadā.

| B49. | Kopējā uzņēmuma patiesās vērtības novērtējumā jāietver tirgus dalībnieku pieņēmumi par kopējā uzņēmuma dalībnieku priekšrocībām nākotnē, kā arī visi citi atbilstošie tirgus dalībnieku pieņēmumi par kopējo uzņēmumu. Piemēram, kopējā uzņēmuma patiesās vērtības noteikšanai var izmantot naudas plūsmu aplēšu modeli. Modelī izmantotajiem datiem par naudas plūsmām jāpamatojas uz paredzamām kopējā uzņēmuma naudas plūsmām, kas, visticamāk, atspoguļo dalībnieku priekšrocību izraisītos samazinājumus, piemēram, samazinātas preču un pakalpojumu cenas. |
| --- | --- |

B49.

Kopējā uzņēmuma patiesās vērtības novērtējumā jāietver tirgus dalībnieku pieņēmumi par kopējā uzņēmuma dalībnieku priekšrocībām nākotnē, kā arī visi citi atbilstošie tirgus dalībnieku pieņēmumi par kopējo uzņēmumu. Piemēram, kopējā uzņēmuma patiesās vērtības noteikšanai var izmantot naudas plūsmu aplēšu modeli. Modelī izmantotajiem datiem par naudas plūsmām jāpamatojas uz paredzamām kopējā uzņēmuma naudas plūsmām, kas, visticamāk, atspoguļo dalībnieku priekšrocību izraisītos samazinājumus, piemēram, samazinātas preču un pakalpojumu cenas.

UZŅĒMĒJDARBĪBAS APVIENOŠANAS DAĻU NOTEIKŠANA (51. UN 52. PUNKTA PIEMĒROŠANA)

| B50. | Nosakot, vai darījums ir iegādātā uzņēmuma apmaiņas darījuma daļa vai darījums ir nošķirams no uzņēmējdarbības apvienošanas darījuma, pircējam jāņem vērā turpmāk norādītie faktori, kas nav ne savstarpēji izslēdzoši, ne katrs par sevi izšķiroši:






  a) | Darījuma noslēgšanas iemesli – saprotot iemeslus, kādēļ apvienošanās darījuma puses (pircējs un iegādātais uzņēmums, kā arī to īpašnieki, valdes locekļi un vadītāji – un to pilnvarotās personas) ir noslēgušas konkrēto darījumu vai vienošanos, var gūt ieskatu, vai darījums ir nodotās atlīdzības un iegūto aktīvu vai pārņemto saistību daļa. Piemēram, ja darījums ir noorganizēts galvenokārt pircēja vai apvienotā uzņēmuma labā nevis galvenokārt iegādātā uzņēmuma vai tā bijušo īpašnieku labā, kam uzņēmums piederēja pirms apvienošanās, tad samaksātā darījuma cenas daļa (un atbilstošie aktīvi vai saistības), visticamāk, neietilpst iegādātā uzņēmuma apmaiņas darījumā. Tādēļ pircējs uzskaitītu šo daļu atsevišķi no uzņēmējdarbības apvienošanas darījuma. |
| --- | --- | --- |

B50.

Nosakot, vai darījums ir iegādātā uzņēmuma apmaiņas darījuma daļa vai darījums ir nošķirams no uzņēmējdarbības apvienošanas darījuma, pircējam jāņem vērā turpmāk norādītie faktori, kas nav ne savstarpēji izslēdzoši, ne katrs par sevi izšķiroši:

a)

Darījuma noslēgšanas iemesli – saprotot iemeslus, kādēļ apvienošanās darījuma puses (pircējs un iegādātais uzņēmums, kā arī to īpašnieki, valdes locekļi un vadītāji – un to pilnvarotās personas) ir noslēgušas konkrēto darījumu vai vienošanos, var gūt ieskatu, vai darījums ir nodotās atlīdzības un iegūto aktīvu vai pārņemto saistību daļa. Piemēram, ja darījums ir noorganizēts galvenokārt pircēja vai apvienotā uzņēmuma labā nevis galvenokārt iegādātā uzņēmuma vai tā bijušo īpašnieku labā, kam uzņēmums piederēja pirms apvienošanās, tad samaksātā darījuma cenas daļa (un atbilstošie aktīvi vai saistības), visticamāk, neietilpst iegādātā uzņēmuma apmaiņas darījumā. Tādēļ pircējs uzskaitītu šo daļu atsevišķi no uzņēmējdarbības apvienošanas darījuma.

| b) | Kas uzsāka darījumu – saprotot, kas uzsāka darījumu, var gūt ieskatu, vai darījums ir iegādātā uzņēmuma apmaiņas darījuma daļa. Piemēram, darījums vai cits notikums, ko ir uzsācis pircējs, iespējams, ir noslēgts, lai nākotnē nodrošinātu saimnieciskos labumus pircējam vai apvienotajam uzņēmumam, bet iegādātais uzņēmums vai tā bijušie īpašnieki, kam uzņēmums piederēja pirms apvienošanās, saņemtu maz saimniecisko labumu vai nesaņemtu tos nemaz. No otras puses, darījums vai vienošanās, ko ir uzsācis iegādātais uzņēmums vai tā bijušie īpašnieki, visticamāk, nav noslēgti pircēja vai apvienotā uzņēmuma labā un ir uzņēmējdarbības apvienošanas darījuma daļa. |
| --- | --- |

b)

Kas uzsāka darījumu – saprotot, kas uzsāka darījumu, var gūt ieskatu, vai darījums ir iegādātā uzņēmuma apmaiņas darījuma daļa. Piemēram, darījums vai cits notikums, ko ir uzsācis pircējs, iespējams, ir noslēgts, lai nākotnē nodrošinātu saimnieciskos labumus pircējam vai apvienotajam uzņēmumam, bet iegādātais uzņēmums vai tā bijušie īpašnieki, kam uzņēmums piederēja pirms apvienošanās, saņemtu maz saimniecisko labumu vai nesaņemtu tos nemaz. No otras puses, darījums vai vienošanās, ko ir uzsācis iegādātais uzņēmums vai tā bijušie īpašnieki, visticamāk, nav noslēgti pircēja vai apvienotā uzņēmuma labā un ir uzņēmējdarbības apvienošanas darījuma daļa.

| c) | Darījuma laiks – arī darījuma laiks var sniegt ieskatu, vai darījums ir iegādātā uzņēmuma apmaiņas darījuma daļa. Piemēram, darījums starp pircēju un iegādāto uzņēmumu, kas notiek vienlaikus ar pārrunām par uzņēmējdarbības apvienošanas noteikumiem, iespējams, ir noslēgts, paredzot, ka uzņēmējdarbības apvienošana nākotnē nodrošinās saimnieciskos labumus pircējam vai apvienotajam uzņēmumam. Ja tā, iegādātais uzņēmums vai tā bijušie īpašnieki, kam uzņēmums piederēja pirms uzņēmējdarbības apvienošanas, visticamāk, no darījuma gūs maz labuma vai no tā negūs labumu, izņemot priekšrocības, ko tas saņems kā apvienotā uzņēmuma daļa. |
| --- | --- |

c)

Darījuma laiks – arī darījuma laiks var sniegt ieskatu, vai darījums ir iegādātā uzņēmuma apmaiņas darījuma daļa. Piemēram, darījums starp pircēju un iegādāto uzņēmumu, kas notiek vienlaikus ar pārrunām par uzņēmējdarbības apvienošanas noteikumiem, iespējams, ir noslēgts, paredzot, ka uzņēmējdarbības apvienošana nākotnē nodrošinās saimnieciskos labumus pircējam vai apvienotajam uzņēmumam. Ja tā, iegādātais uzņēmums vai tā bijušie īpašnieki, kam uzņēmums piederēja pirms uzņēmējdarbības apvienošanas, visticamāk, no darījuma gūs maz labuma vai no tā negūs labumu, izņemot priekšrocības, ko tas saņems kā apvienotā uzņēmuma daļa.

Faktiska norēķināšanās par pircēja un iegādātā uzņēmuma iepriekšējām attiecībām uzņēmējdarbības apvienošanā (52. punkta a) apakšpunkta piemērošana)

| B51. | Iespējams, pircēja un iegādātā uzņēmuma starpā pastāv attiecības, kas nodibinātas, pirms tie apsvēra uzņēmējdarbības apvienošanu, kas šeit sauktas par “iepriekšējām attiecībām”. Iepriekšējas attiecības starp pircēju un iegādāto uzņēmumu var būt līgumattiecības (piemēram, pārdevējs un klients vai licenciārs un licenciāts) vai nebūt līgumiskas (piemēram, prasītājs un atbildētājs). |
| --- | --- |

B51.

Iespējams, pircēja un iegādātā uzņēmuma starpā pastāv attiecības, kas nodibinātas, pirms tie apsvēra uzņēmējdarbības apvienošanu, kas šeit sauktas par “iepriekšējām attiecībām”. Iepriekšējas attiecības starp pircēju un iegādāto uzņēmumu var būt līgumattiecības (piemēram, pārdevējs un klients vai licenciārs un licenciāts) vai nebūt līgumiskas (piemēram, prasītājs un atbildētājs).

| B52. | Ja ar uzņēmējdarbības apvienošanu norēķinās par iepriekšējām attiecībām, pircējs atzīst guvumu vai zaudējumus, ko novērtē šādi:






  a) | iepriekšējās attiecībās, kas nav līgumiskas, (piemēram, tiesas prāvā) patiesā vērtība; |
| --- | --- | --- |

B52.

Ja ar uzņēmējdarbības apvienošanu norēķinās par iepriekšējām attiecībām, pircējs atzīst guvumu vai zaudējumus, ko novērtē šādi:

a)

iepriekšējās attiecībās, kas nav līgumiskas, (piemēram, tiesas prāvā) patiesā vērtība;

| b) | iepriekšējās līgumattiecībās mazākā vērtība no i) un ii):






  i) | summa, par kuru līgums ir labvēlīgs vai nelabvēlīgs no pircēja skatupunkta, salīdzinot ar noteikumiem, kādi ir pašreizējos tirgus darījumos ar tādu pašu vai līdzīgu darījuma priekšmetu; (Nelabvēlīgs līgums ir tāds līgums, kas salīdzinājumā ar pašreizējiem tirgus noteikumiem ir nelabvēlīgs. Tam nav obligāti jābūt apgrūtinošam līgumam, kurā noteikto pienākumu izpildes nenovēršamās izmaksas pārsniedz saimnieciskos labumus, kas sagaidāmi no tā izpildes.) |
| --- | --- | --- |

b)

iepriekšējās līgumattiecībās mazākā vērtība no i) un ii):

i)

summa, par kuru līgums ir labvēlīgs vai nelabvēlīgs no pircēja skatupunkta, salīdzinot ar noteikumiem, kādi ir pašreizējos tirgus darījumos ar tādu pašu vai līdzīgu darījuma priekšmetu; (Nelabvēlīgs līgums ir tāds līgums, kas salīdzinājumā ar pašreizējiem tirgus noteikumiem ir nelabvēlīgs. Tam nav obligāti jābūt apgrūtinošam līgumam, kurā noteikto pienākumu izpildes nenovēršamās izmaksas pārsniedz saimnieciskos labumus, kas sagaidāmi no tā izpildes.)

| ii) | norādīto norēķinu noteikumu summa tai līgumslēdzējai pusei pieejamajā līgumā, kurai līgums ir nelabvēlīgs. |
| --- | --- |

ii)

norādīto norēķinu noteikumu summa tai līgumslēdzējai pusei pieejamajā līgumā, kurai līgums ir nelabvēlīgs.

Ja ii) ir mazāks nekā i), starpību ietver uzņēmējdarbības apvienošanas uzskaitē.

Atzītā guvuma vai zaudējuma summa daļēji var būt atkarīga no tā, vai pircējs ir iepriekš atzinis kādu no saistītajiem aktīviem vai saistībām, un tādēļ pārskatos norādītais guvums vai zaudējumi var atšķirties no summas, kas aprēķināta, piemērojot iepriekšminētās prasības.

| B53. | Iepriekšējas attiecības var būt līgums, ko pircējs atzīst kā atpirktas tiesības. Ja līgumā ietverti noteikumi, kas salīdzinājumā ar cenām pašreizējos tirgus darījumos ar tādu pašu vai līdzīgu darījuma priekšmetu ir labvēlīgi vai nelabvēlīgi, pircējs atsevišķi no uzņēmējdarbības apvienošanas atzīst guvumu vai zaudējumus no faktiskās norēķināšanās par līgumu, novērtējot tos saskaņā ar B52. punktu. |
| --- | --- |

B53.

Iepriekšējas attiecības var būt līgums, ko pircējs atzīst kā atpirktas tiesības. Ja līgumā ietverti noteikumi, kas salīdzinājumā ar cenām pašreizējos tirgus darījumos ar tādu pašu vai līdzīgu darījuma priekšmetu ir labvēlīgi vai nelabvēlīgi, pircējs atsevišķi no uzņēmējdarbības apvienošanas atzīst guvumu vai zaudējumus no faktiskās norēķināšanās par līgumu, novērtējot tos saskaņā ar B52. punktu.

Vienošanās par iespējamiem maksājumiem darbiniekiem vai pārdodošajiem akcionāriem (52. punkta b) apakšpunkta piemērošana)

| B54. | Tas, vai vienošanās par iespējamiem maksājumiem darbiniekiem vai pārdodošajiem akcionāriem ir iespējams maksājums uzņēmējdarbības apvienošanas ietvaros vai atsevišķs darījums, ir atkarīgs no vienošanās rakstura. Novērtējot vienošanās raksturu, būtu jāizprot, kādu iemeslu dēļ līgumā ir ietverts noteikums par iespējamiem maksājumiem, un jāzina, kas šo vienošanos ir ierosinājis un kad puses šo vienošanos ir noslēgušas. |
| --- | --- |

B54.

Tas, vai vienošanās par iespējamiem maksājumiem darbiniekiem vai pārdodošajiem akcionāriem ir iespējams maksājums uzņēmējdarbības apvienošanas ietvaros vai atsevišķs darījums, ir atkarīgs no vienošanās rakstura. Novērtējot vienošanās raksturu, būtu jāizprot, kādu iemeslu dēļ līgumā ir ietverts noteikums par iespējamiem maksājumiem, un jāzina, kas šo vienošanos ir ierosinājis un kad puses šo vienošanos ir noslēgušas.

| B55. | Ja nav skaidrs, vai vienošanās par maksājumiem darbiniekiem vai pārdodošajiem akcionāriem ir iegādātā uzņēmuma apmaiņas darījuma daļa vai arī darījums ir nošķirts no uzņēmējdarbības apvienošanas, pircējam jāizvērtē šādi faktori:






  a) | Darba attiecību turpināšana – ja noteikumi paredz, ka pārdodošie akcionāri kļūst par vadošiem darbiniekiem, iespējams, tas norāda uz vienošanos par iespējamu atlīdzību. Atbilstošie darba attiecību turpināšanas noteikumi var būt ietverti darba līgumā, iegādes līgumā vai kādā citā dokumentā. Vienošanās par iespējamu atlīdzību, kas paredz, ka darba tiesisko attiecību izbeigšanas gadījumā saņēmējs zaudē tiesības uz maksājumiem, ir atalgojums par darbu, kas veikts pēc apvienošanas. Ja vienošanās paredz, ka darba attiecību izbeigšana neietekmē iespējamos maksājumus, iespējams, tas nozīmē, ka iespējamie maksājumi ir papildu atlīdzība nevis atalgojums. |
| --- | --- | --- |

B55.

Ja nav skaidrs, vai vienošanās par maksājumiem darbiniekiem vai pārdodošajiem akcionāriem ir iegādātā uzņēmuma apmaiņas darījuma daļa vai arī darījums ir nošķirts no uzņēmējdarbības apvienošanas, pircējam jāizvērtē šādi faktori:

a)

Darba attiecību turpināšana – ja noteikumi paredz, ka pārdodošie akcionāri kļūst par vadošiem darbiniekiem, iespējams, tas norāda uz vienošanos par iespējamu atlīdzību. Atbilstošie darba attiecību turpināšanas noteikumi var būt ietverti darba līgumā, iegādes līgumā vai kādā citā dokumentā. Vienošanās par iespējamu atlīdzību, kas paredz, ka darba tiesisko attiecību izbeigšanas gadījumā saņēmējs zaudē tiesības uz maksājumiem, ir atalgojums par darbu, kas veikts pēc apvienošanas. Ja vienošanās paredz, ka darba attiecību izbeigšana neietekmē iespējamos maksājumus, iespējams, tas nozīmē, ka iespējamie maksājumi ir papildu atlīdzība nevis atalgojums.

| b) | Darba attiecību ilgums – ja paredzēto darba attiecību periods sakrīt ar iespējamo maksājumu periodu vai ir par to ilgāks, iespējams, tas norāda, ka iespējamie maksājumi pēc būtības ir atalgojums. |
| --- | --- |

b)

Darba attiecību ilgums – ja paredzēto darba attiecību periods sakrīt ar iespējamo maksājumu periodu vai ir par to ilgāks, iespējams, tas norāda, ka iespējamie maksājumi pēc būtības ir atalgojums.

| c) | Atalgojuma līmenis – apstāklis, ka darbinieku atalgojums, kas nav iespējamie maksājumi, salīdzinājumā ar citu vadošo darbinieku atalgojumu apvienotajā uzņēmumā ir pieņemamā līmenī, var norādīt, ka iespējamie maksājumi ir papildu atlīdzība nevis atalgojums. |
| --- | --- |

c)

Atalgojuma līmenis – apstāklis, ka darbinieku atalgojums, kas nav iespējamie maksājumi, salīdzinājumā ar citu vadošo darbinieku atalgojumu apvienotajā uzņēmumā ir pieņemamā līmenī, var norādīt, ka iespējamie maksājumi ir papildu atlīdzība nevis atalgojums.

| d) | Papildu maksājumi darbiniekiem – ja pārdodošie akcionāri, kas nekļūst par darbiniekiem, saņem mazākus iespējamos maksājumus par akciju nekā pārdodošie darbinieki, kas kļūst par apvienotā uzņēmuma darbiniekiem, iespējams, šis fakts norāda, ka iespējamo papildu maksājumu summa pārdodošajiem akcionāriem, kas kļūst par darbiniekiem, ir atalgojums. |
| --- | --- |

d)

Papildu maksājumi darbiniekiem – ja pārdodošie akcionāri, kas nekļūst par darbiniekiem, saņem mazākus iespējamos maksājumus par akciju nekā pārdodošie darbinieki, kas kļūst par apvienotā uzņēmuma darbiniekiem, iespējams, šis fakts norāda, ka iespējamo papildu maksājumu summa pārdodošajiem akcionāriem, kas kļūst par darbiniekiem, ir atalgojums.

| e) | Piederošo akciju skaits – salīdzinošais akciju skaits, kas pieder pārdodošajiem akcionāriem, kuri turpina strādāt kā vadoši darbinieki, iespējams, norāda uz iespējamās atlīdzības vienošanās būtību. Piemēram, ja pārdodošie akcionāri, kuriem būtībā piederēja visas iegādātā uzņēmuma akcijas, turpina strādāt kā vadoši darbinieki, šis fakts var norādīt, ka vienošanās pēc būtības ir vienošanās par peļņas sadali, kuras mērķis ir nodrošināt atalgojumu par darbu pēc apvienošanas. Savukārt, ja pārdodošajiem akcionāriem, kas turpina strādāt kā vadoši darbinieki, ir piederējis tikai neliels iegādātā uzņēmuma akciju skaits un visi pārdodošie akcionāri saņem vienādu iespējamās atlīdzības summu par akciju, iespējams, tas norāda, ka iespējamie maksājumi ir papildu atlīdzība. Jāņem vērā arī līdzdalības daļa, kas pirms iegādes atradās ar pārdodošajiem akcionāriem, kas turpina strādāt kā vadoši darbinieki, saistītu pušu, piemēram, ģimenes locekļu, īpašumā. |
| --- | --- |

e)

Piederošo akciju skaits – salīdzinošais akciju skaits, kas pieder pārdodošajiem akcionāriem, kuri turpina strādāt kā vadoši darbinieki, iespējams, norāda uz iespējamās atlīdzības vienošanās būtību. Piemēram, ja pārdodošie akcionāri, kuriem būtībā piederēja visas iegādātā uzņēmuma akcijas, turpina strādāt kā vadoši darbinieki, šis fakts var norādīt, ka vienošanās pēc būtības ir vienošanās par peļņas sadali, kuras mērķis ir nodrošināt atalgojumu par darbu pēc apvienošanas. Savukārt, ja pārdodošajiem akcionāriem, kas turpina strādāt kā vadoši darbinieki, ir piederējis tikai neliels iegādātā uzņēmuma akciju skaits un visi pārdodošie akcionāri saņem vienādu iespējamās atlīdzības summu par akciju, iespējams, tas norāda, ka iespējamie maksājumi ir papildu atlīdzība. Jāņem vērā arī līdzdalības daļa, kas pirms iegādes atradās ar pārdodošajiem akcionāriem, kas turpina strādāt kā vadoši darbinieki, saistītu pušu, piemēram, ģimenes locekļu, īpašumā.

| f) | Saikne ar vērtējumu – ja iegādes datumā nodotā sākotnējā atlīdzība pamatojas uz iegādātā uzņēmuma novērtējumā noteiktā vērtību diapazona apakšējo daļu un iespējamās atlīdzības formula ir saistīta ar šo novērtēšanas pieeju, šis fakts var norādīt, ka iespējamie maksājumi ir papildu atlīdzība. Savukārt, ja iespējamo maksājumu formula atbilst iepriekšējām vienošanām par peļņas sadali, šis fakts var norādīt, ka vienošanās būtība ir atalgojuma nodrošināšana. |
| --- | --- |

f)

Saikne ar vērtējumu – ja iegādes datumā nodotā sākotnējā atlīdzība pamatojas uz iegādātā uzņēmuma novērtējumā noteiktā vērtību diapazona apakšējo daļu un iespējamās atlīdzības formula ir saistīta ar šo novērtēšanas pieeju, šis fakts var norādīt, ka iespējamie maksājumi ir papildu atlīdzība. Savukārt, ja iespējamo maksājumu formula atbilst iepriekšējām vienošanām par peļņas sadali, šis fakts var norādīt, ka vienošanās būtība ir atalgojuma nodrošināšana.

| g) | Atlīdzības noteikšanas formula – novērtējot vienošanās būtību, var noderēt iespējamo maksājumu noteikšanai izmantotā formula. Piemēram, ja iespējamā maksājuma summu nosaka, pamatojoties uz vairākiem peļņas rādītājiem, tas var norādīt, ka šis pienākums ir iespējamā atlīdzība uzņēmējdarbības apvienošanā un ka šī formula ir paredzēta iegādātā uzņēmuma patiesās vērtības noteikšanai vai pārbaudīšanai. Savukārt, ja iespējamais maksājums ir noteikta procentuāla ieņēmumu daļa, tas var nozīmēt, ka šis pienākums pret darbiniekiem ir vienošanās par peļņas sadali, lai atalgotu darbiniekus par veikto darbu. |
| --- | --- |

g)

Atlīdzības noteikšanas formula – novērtējot vienošanās būtību, var noderēt iespējamo maksājumu noteikšanai izmantotā formula. Piemēram, ja iespējamā maksājuma summu nosaka, pamatojoties uz vairākiem peļņas rādītājiem, tas var norādīt, ka šis pienākums ir iespējamā atlīdzība uzņēmējdarbības apvienošanā un ka šī formula ir paredzēta iegādātā uzņēmuma patiesās vērtības noteikšanai vai pārbaudīšanai. Savukārt, ja iespējamais maksājums ir noteikta procentuāla ieņēmumu daļa, tas var nozīmēt, ka šis pienākums pret darbiniekiem ir vienošanās par peļņas sadali, lai atalgotu darbiniekus par veikto darbu.

| h) | Citi līgumi un jautājumi – citu ar pārdodošajiem akcionāriem noslēgto līgumu noteikumi (piemēram, nekonkurēšanas līgumi, izpildāmi līgumi, konsultāciju līgumi un īpašuma nomas līgumi) un noteikumi par iespējamo maksājumu aplikšanu ar nodokļiem var norādīt, ka iespējamie maksājumi ir attiecināmi uz ko citu, nevis uz atlīdzību iegādātajam uzņēmumam. Piemēram, saistībā ar iegādi pircējs ar ievērojamu pārdodošo akcionāru var noslēgt līgumu par īpašuma nomu. Ja nomas līgumā norādītie nomas maksājumi ir būtiski zemāki par tirgus cenu, daži vai visi no iespējamiem maksājumiem iznomātājam (pārdodošajam akcionāram), kas jāveic saskaņā ar atsevišķu vienošanos par iespējamiem maksājumiem, iespējams, pēc būtības ir maksājumi par iznomātā īpašuma lietošanu, kuri pircējam finanšu pārskatos, kas sastādīti pēc apvienošanas, jāatzīst atsevišķi. Savukārt, ja nomas līgumā ir norādīti nomas maksājumi par iznomāto īpašumu, kas atbilst tirgus noteikumiem, vienošanās par iespējamiem maksājumiem pārdodošajam akcionāram var būt iespējama atlīdzība uzņēmējdarbības apvienošanā. |
| --- | --- |

h)

Citi līgumi un jautājumi – citu ar pārdodošajiem akcionāriem noslēgto līgumu noteikumi (piemēram, nekonkurēšanas līgumi, izpildāmi līgumi, konsultāciju līgumi un īpašuma nomas līgumi) un noteikumi par iespējamo maksājumu aplikšanu ar nodokļiem var norādīt, ka iespējamie maksājumi ir attiecināmi uz ko citu, nevis uz atlīdzību iegādātajam uzņēmumam. Piemēram, saistībā ar iegādi pircējs ar ievērojamu pārdodošo akcionāru var noslēgt līgumu par īpašuma nomu. Ja nomas līgumā norādītie nomas maksājumi ir būtiski zemāki par tirgus cenu, daži vai visi no iespējamiem maksājumiem iznomātājam (pārdodošajam akcionāram), kas jāveic saskaņā ar atsevišķu vienošanos par iespējamiem maksājumiem, iespējams, pēc būtības ir maksājumi par iznomātā īpašuma lietošanu, kuri pircējam finanšu pārskatos, kas sastādīti pēc apvienošanas, jāatzīst atsevišķi. Savukārt, ja nomas līgumā ir norādīti nomas maksājumi par iznomāto īpašumu, kas atbilst tirgus noteikumiem, vienošanās par iespējamiem maksājumiem pārdodošajam akcionāram var būt iespējama atlīdzība uzņēmējdarbības apvienošanā.

Pircēja piešķirto maksājumu ar akcijām maiņa pret iegādātā uzņēmuma darbinieku turējumā esošajiem maksājumiem (52. punkta b) apakšpunkta piemērošana)

| B56. | Pircējs var mainīt tā piešķirtos maksājumus ar akcijām (aizvietošanas maksājumus) pret iegādātā uzņēmuma darbinieku turējumā esošajiem maksājumiem. Akciju iespējas līgumu vai citu piešķirto maksājumu ar akcijām apmaiņu kopā ar uzņēmējdarbības apvienošanu uzskaita saskaņā ar 2. SFPS Maksājumi ar akcijām kā izmaiņas piešķirtajos maksājumos ar akcijām. Ja pircējam ir pienākums aizstāt iegādātā uzņēmuma piešķirtos maksājumus ar akcijām, novērtējot uzņēmējdarbības apvienošanā nodoto atlīdzību, jāņem vērā vai nu visa pircēja aizstāto maksājumu tirgus cenas vērtējuma summa, vai arī tās daļa. Pircējam ir pienākums aizstāt iegādātā uzņēmuma piešķirtos maksājumus ar akcijām, ja iegādātais uzņēmums vai tā darbinieki var panākt saistību piespiedu izpildi. Piemēram, šo prasību piemērošanas nolūkos pircējam ir pienākums aizstāt iegādātā uzņēmuma piešķirtos maksājumus ar akcijām, ja tos prasa aizstāt:






  a) | iegādes līguma noteikumi; |
| --- | --- | --- |

B56.

Pircējs var mainīt tā piešķirtos maksājumus ar akcijām (aizvietošanas maksājumus) pret iegādātā uzņēmuma darbinieku turējumā esošajiem maksājumiem. Akciju iespējas līgumu vai citu piešķirto maksājumu ar akcijām apmaiņu kopā ar uzņēmējdarbības apvienošanu uzskaita saskaņā ar 2. SFPS Maksājumi ar akcijām kā izmaiņas piešķirtajos maksājumos ar akcijām. Ja pircējam ir pienākums aizstāt iegādātā uzņēmuma piešķirtos maksājumus ar akcijām, novērtējot uzņēmējdarbības apvienošanā nodoto atlīdzību, jāņem vērā vai nu visa pircēja aizstāto maksājumu tirgus cenas vērtējuma summa, vai arī tās daļa. Pircējam ir pienākums aizstāt iegādātā uzņēmuma piešķirtos maksājumus ar akcijām, ja iegādātais uzņēmums vai tā darbinieki var panākt saistību piespiedu izpildi. Piemēram, šo prasību piemērošanas nolūkos pircējam ir pienākums aizstāt iegādātā uzņēmuma piešķirtos maksājumus ar akcijām, ja tos prasa aizstāt:

a)

iegādes līguma noteikumi;

| b) | iegādātā uzņēmuma piešķirto maksājumu ar akcijām noteikumi; vai |
| --- | --- |

b)

iegādātā uzņēmuma piešķirto maksājumu ar akcijām noteikumi; vai

| c) | piemērojamie tiesību akti vai noteikumi. |
| --- | --- |

c)

piemērojamie tiesību akti vai noteikumi.

Dažos gadījumos uzņēmējdarbības apvienošanas rezultātā iegādātā uzņēmuma piešķirtie maksājumi ar akcijām var zaudēt spēku. Ja pircējs aizstāj šos piešķirtos maksājumus, lai gan tam nav pienākums to darīt, visu šo aizstāto maksājumu tirgus vērtējuma summu finanšu pārskatos pēc apvienošanas atzīst kā atalgojuma izmaksas. Tas ir, nevienu šī tirgus cenas vērtējuma daļu neņem vērā, novērtējot uzņēmējdarbības apvienošanā nodoto atlīdzību.

| B57. | Lai noteiktu to aizstājošo maksājumu daļu, kas ir attiecināma uz iegādātajam uzņēmumam nodoto atlīdzību, un to daļu, kas ir atalgojums par darbu pēc apvienošanās, pircējs novērtē gan pircēja piešķirto maksājumu ar akcijām, gan arī iegādātā uzņēmuma piešķirto maksājumu ar akcijām vērtību iegādes datumā saskaņā ar 2. SFPS. Tā piešķirto aizstājošo maksājumu tirgus cenas novērtējuma summas daļa, kura ir attiecināma uz atlīdzību, kas nodota apmaiņā pret iegādāto uzņēmumu, ir vienāda ar to iegādātā uzņēmuma piešķirto maksājumu daļu, kas attiecināma uz darbu pirms apvienošanas. |
| --- | --- |

B57.

Lai noteiktu to aizstājošo maksājumu daļu, kas ir attiecināma uz iegādātajam uzņēmumam nodoto atlīdzību, un to daļu, kas ir atalgojums par darbu pēc apvienošanās, pircējs novērtē gan pircēja piešķirto maksājumu ar akcijām, gan arī iegādātā uzņēmuma piešķirto maksājumu ar akcijām vērtību iegādes datumā saskaņā ar 2. SFPS. Tā piešķirto aizstājošo maksājumu tirgus cenas novērtējuma summas daļa, kura ir attiecināma uz atlīdzību, kas nodota apmaiņā pret iegādāto uzņēmumu, ir vienāda ar to iegādātā uzņēmuma piešķirto maksājumu daļu, kas attiecināma uz darbu pirms apvienošanas.

| B58. | Tā piešķirto aizstājošo maksājumu daļa, kas attiecināma uz darbu pirms apvienošanas, ir iegādātā uzņēmuma piešķirto maksājumu tirgus cenas vērtējuma summa, reizināta ar attiecību starp nostrādāto piešķiršanas periodu un lielāko no šīm vērtībām: iegādātā uzņēmuma kopējo maksājumu piešķiršanas periodu vai sākotnējo piešķiršanas periodu. Piešķiršanas periods ir periods, kura gaitā jāizpilda visi norādītie piešķiršanas nosacījumi. Piešķiršanas nosacījumi ir definēti 2. SFPS. |
| --- | --- |

B58.

Tā piešķirto aizstājošo maksājumu daļa, kas attiecināma uz darbu pirms apvienošanas, ir iegādātā uzņēmuma piešķirto maksājumu tirgus cenas vērtējuma summa, reizināta ar attiecību starp nostrādāto piešķiršanas periodu un lielāko no šīm vērtībām: iegādātā uzņēmuma kopējo maksājumu piešķiršanas periodu vai sākotnējo piešķiršanas periodu. Piešķiršanas periods ir periods, kura gaitā jāizpilda visi norādītie piešķiršanas nosacījumi. Piešķiršanas nosacījumi ir definēti 2. SFPS.

| B59. | Nepiešķirtā aizstājošo maksājumu daļa, kas attiecināma uz darbu pēc apvienošanas un tādēļ finanšu pārskatos pēc apvienošanas atzīstama kā atalgojuma izmaksas, ir vienāda ar aizstājošo maksājumu tirgus cenas vērtējuma kopsummu, no kuras atskaitīta summa, kas attiecināma uz darbu pirms apvienošanas. Tādēļ pircējs attiecina aizstājošo maksājumu tirgus cenas vērtējuma summas pārsniegumu pār iegādātā uzņēmuma piešķirto maksājumu tirgus cenas vērtējuma summu uz darbu pēc apvienošanas un finanšu pārskatos pēc apvienošanas atzīst šo pārsniegumu kā atalgojuma izmaksas. Pircējs attiecina aizstājošo maksājumu daļu uz darbu pēc apvienošanas, ja to piešķiršanas noteikumi paredz darbu pēc apvienošanas, neatkarīgi no tā, vai darbinieki pirms iegādes datuma bija nostrādājuši iegādātā uzņēmuma maksājumu ar akcijām piešķiršanai nepieciešamo laiku. |
| --- | --- |

B59.

Nepiešķirtā aizstājošo maksājumu daļa, kas attiecināma uz darbu pēc apvienošanas un tādēļ finanšu pārskatos pēc apvienošanas atzīstama kā atalgojuma izmaksas, ir vienāda ar aizstājošo maksājumu tirgus cenas vērtējuma kopsummu, no kuras atskaitīta summa, kas attiecināma uz darbu pirms apvienošanas. Tādēļ pircējs attiecina aizstājošo maksājumu tirgus cenas vērtējuma summas pārsniegumu pār iegādātā uzņēmuma piešķirto maksājumu tirgus cenas vērtējuma summu uz darbu pēc apvienošanas un finanšu pārskatos pēc apvienošanas atzīst šo pārsniegumu kā atalgojuma izmaksas. Pircējs attiecina aizstājošo maksājumu daļu uz darbu pēc apvienošanas, ja to piešķiršanas noteikumi paredz darbu pēc apvienošanas, neatkarīgi no tā, vai darbinieki pirms iegādes datuma bija nostrādājuši iegādātā uzņēmuma maksājumu ar akcijām piešķiršanai nepieciešamo laiku.

| B60. | Nepiešķirto aizstājošo maksājumu daļa, kas attiecināma uz darbu pirms apvienošanas, kā arī uz darbu pēc apvienošanas attiecināmā daļa atspoguļo vislabāko pieejamo aplēsi par piešķiramo aizstājošo maksājumu prognozējamo skaitu. Piemēram, ja aizstājošo maksājumu daļas, kas attiecināta uz darbu pirms apvienošanas, tirgus cenas vērtējums ir 100 NV un pircējs prognozē, ka tiks piešķirti tikai 95 procenti no šiem maksājumiem, uzņēmējdarbības apvienošanā nodotajā atlīdzībā ietveramā summa ir 95 NV. Izmaiņas prognozēto piešķiramo aizstājošo maksājumu aplēstajā skaitā atspoguļo to periodu atalgojuma izmaksās, kad šīs izmaiņas vai zaudējumi rodas, – nevis koriģē uzņēmējdarbības apvienošanā nodoto atlīdzību. Tāpat arī citu tādu notikumu ietekmi, kas notiek pēc iegādes datuma, piemēram, korekcijas piešķirtajos maksājumos, kuri ir atkarīgi no darbības apstākļiem, vai to galīgo rezultātu uzskaita saskaņā ar 2. SFPS, nosakot atalgojuma izmaksas periodam, kurā notiek šāds notikums. |
| --- | --- |

B60.

Nepiešķirto aizstājošo maksājumu daļa, kas attiecināma uz darbu pirms apvienošanas, kā arī uz darbu pēc apvienošanas attiecināmā daļa atspoguļo vislabāko pieejamo aplēsi par piešķiramo aizstājošo maksājumu prognozējamo skaitu. Piemēram, ja aizstājošo maksājumu daļas, kas attiecināta uz darbu pirms apvienošanas, tirgus cenas vērtējums ir 100 NV un pircējs prognozē, ka tiks piešķirti tikai 95 procenti no šiem maksājumiem, uzņēmējdarbības apvienošanā nodotajā atlīdzībā ietveramā summa ir 95 NV. Izmaiņas prognozēto piešķiramo aizstājošo maksājumu aplēstajā skaitā atspoguļo to periodu atalgojuma izmaksās, kad šīs izmaiņas vai zaudējumi rodas, – nevis koriģē uzņēmējdarbības apvienošanā nodoto atlīdzību. Tāpat arī citu tādu notikumu ietekmi, kas notiek pēc iegādes datuma, piemēram, korekcijas piešķirtajos maksājumos, kuri ir atkarīgi no darbības apstākļiem, vai to galīgo rezultātu uzskaita saskaņā ar 2. SFPS, nosakot atalgojuma izmaksas periodam, kurā notiek šāds notikums.

| B61. | Neatkarīgi no tā, vai aizstājošie maksājumi ir klasificēti kā saistības vai kā pašu kapitāla instruments saskaņā ar 2. SFPS noteikumiem, ir spēkā tās pašas prasības par aizstājošo maksājumu daļu attiecināšanu uz darbu periodos pirms un pēc apvienošanas. Visas izmaiņas piešķirto maksājumu, kas klasificēti kā saistības, tirgus cenas vērtējumā pēc iegādes datuma un ar tām saistīto ienākuma nodokļa ietekmi pircēja finanšu pārskatos pēc apvienošanas atzīst periodā(-os), kad šīs izmaiņas notiek. |
| --- | --- |

B61.

Neatkarīgi no tā, vai aizstājošie maksājumi ir klasificēti kā saistības vai kā pašu kapitāla instruments saskaņā ar 2. SFPS noteikumiem, ir spēkā tās pašas prasības par aizstājošo maksājumu daļu attiecināšanu uz darbu periodos pirms un pēc apvienošanas. Visas izmaiņas piešķirto maksājumu, kas klasificēti kā saistības, tirgus cenas vērtējumā pēc iegādes datuma un ar tām saistīto ienākuma nodokļa ietekmi pircēja finanšu pārskatos pēc apvienošanas atzīst periodā(-os), kad šīs izmaiņas notiek.

| B62. | Piešķirto aizstājošo maksājumu ar akcijām ietekmi uz ienākuma nodokļa summu atzīst saskaņā ar 12. SGS Ienākuma nodokļi noteikumiem. |
| --- | --- |

B62.

Piešķirto aizstājošo maksājumu ar akcijām ietekmi uz ienākuma nodokļa summu atzīst saskaņā ar 12. SGS Ienākuma nodokļi noteikumiem.

CITI SFPS, KUROS SNIEGTI NORĀDĪJUMI PAR TURPMĀKO VĒRTĒŠANU UN UZSKAITI (54. PUNKTA PIEMĒROŠANA)

| B63. | Dažu citu SFPS piemēri, kas sniedz norādījumus par uzņēmējdarbības apvienošanā iegādāto aktīvu un pārņemto vai radušos saistību novērtēšanu un uzskaiti:






  a) | 38. SGS reglamentē uzņēmējdarbības apvienošanā iegādātu identificējamu nemateriālu aktīvu uzskaiti. Pircējs novērtē nemateriālo vērtību atbilstoši iegādes datumā atzītajai summai, atskaitot no tās uzkrātos vērtības samazināšanās zaudējumus. Vērtības samazināšanās zaudējumu uzskaiti reglamentē 36. SGS Aktīvu vērtības samazināšanās. |
| --- | --- | --- |

B63.

Dažu citu SFPS piemēri, kas sniedz norādījumus par uzņēmējdarbības apvienošanā iegādāto aktīvu un pārņemto vai radušos saistību novērtēšanu un uzskaiti:

a)

38. SGS reglamentē uzņēmējdarbības apvienošanā iegādātu identificējamu nemateriālu aktīvu uzskaiti. Pircējs novērtē nemateriālo vērtību atbilstoši iegādes datumā atzītajai summai, atskaitot no tās uzkrātos vērtības samazināšanās zaudējumus. Vērtības samazināšanās zaudējumu uzskaiti reglamentē 36. SGS Aktīvu vērtības samazināšanās.

| b) | 4. SFPS Apdrošināšanas līgumi sniegti norādījumi par uzņēmējdarbības apvienošanā iegādāta apdrošināšanas līguma turpmāku uzskaiti. |
| --- | --- |

b)

4. SFPS Apdrošināšanas līgumi sniegti norādījumi par uzņēmējdarbības apvienošanā iegādāta apdrošināšanas līguma turpmāku uzskaiti.

| c) | 12. SGS reglamentē arī uzņēmējdarbības apvienošanā iegādāto atliktā nodokļa aktīvu (arī neatzītu atliktā nodokļa aktīvu) un saistību turpmāku uzskaiti. |
| --- | --- |

c)

12. SGS reglamentē arī uzņēmējdarbības apvienošanā iegādāto atliktā nodokļa aktīvu (arī neatzītu atliktā nodokļa aktīvu) un saistību turpmāku uzskaiti.

| d) | 2. SFPS sniegti norādījumi par tādas pircēja piešķirto aizvietojošo maksājumu ar akcijām daļas turpmāku uzskaiti, kas attiecināma uz darbinieku darbu nākotnē. |
| --- | --- |

d)

2. SFPS sniegti norādījumi par tādas pircēja piešķirto aizvietojošo maksājumu ar akcijām daļas turpmāku uzskaiti, kas attiecināma uz darbinieku darbu nākotnē.

| e) | 27. SGS (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) sniedz norādījumus par mātesuzņēmuma līdzdalības daļas meitasuzņēmumā izmaiņu uzskaiti pēc kontroles iegūšanas. |
| --- | --- |

e)

27. SGS (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) sniedz norādījumus par mātesuzņēmuma līdzdalības daļas meitasuzņēmumā izmaiņu uzskaiti pēc kontroles iegūšanas.

INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA (59. UN 61. PUNKTA PIEMĒROŠANA)

| B64. | Lai sasniegtu 59. punktā norādīto mērķi, pircējs par katru pārskata periodā notikušo uzņēmējdarbības apvienošanas gadījumu atklāj šādu informāciju:






  a) | iegādātā uzņēmuma nosaukums un apraksts; |
| --- | --- | --- |

B64.

Lai sasniegtu 59. punktā norādīto mērķi, pircējs par katru pārskata periodā notikušo uzņēmējdarbības apvienošanas gadījumu atklāj šādu informāciju:

a)

iegādātā uzņēmuma nosaukums un apraksts;

| b) | iegādes datums; |
| --- | --- |

b)

iegādes datums;

| c) | iegādātās balsstiesīgās līdzdalības pašu kapitālā procentuālā daļa; |
| --- | --- |

c)

iegādātās balsstiesīgās līdzdalības pašu kapitālā procentuālā daļa;

| d) | uzņēmējdarbības apvienošanas galvenie iemesli un apraksts, kā pircējs ir ieguvis kontroli pār iegādāto uzņēmumu; |
| --- | --- |

d)

uzņēmējdarbības apvienošanas galvenie iemesli un apraksts, kā pircējs ir ieguvis kontroli pār iegādāto uzņēmumu;

| e) | kvalitatīvs apraksts, kurā minēti tie faktori, no kuriem sastāv atzītā nemateriālā vērtība, piemēram, prognozējamā sinerģija no iegādātā uzņēmuma un pircēja pamatdarbības apvienošanas, nemateriālie aktīvi, kas neatbilst atsevišķas atzīšanas kritērijiem, vai citi faktori; |
| --- | --- |

e)

kvalitatīvs apraksts, kurā minēti tie faktori, no kuriem sastāv atzītā nemateriālā vērtība, piemēram, prognozējamā sinerģija no iegādātā uzņēmuma un pircēja pamatdarbības apvienošanas, nemateriālie aktīvi, kas neatbilst atsevišķas atzīšanas kritērijiem, vai citi faktori;

| f) | kopējās nodotās atlīdzības patiesā vērtība iegādes datumā un katras atlīdzības grupas patiesā vērtība iegādes datumā, piemēram:






  i) | nauda; |
| --- | --- | --- |

f)

kopējās nodotās atlīdzības patiesā vērtība iegādes datumā un katras atlīdzības grupas patiesā vērtība iegādes datumā, piemēram:

i)

nauda;

| ii) | citi materiālie vai nemateriālie aktīvi, tajā skaitā pircēja uzņēmējdarbība vai meitasuzņēmums; |
| --- | --- |

ii)

citi materiālie vai nemateriālie aktīvi, tajā skaitā pircēja uzņēmējdarbība vai meitasuzņēmums;

| iii) | radušās saistības, piemēram, iespējamas atlīdzības saistības; un |
| --- | --- |

iii)

radušās saistības, piemēram, iespējamas atlīdzības saistības; un

| iv) | pircēja līdzdalība pašu kapitālā, tajā skaitā emitēto vai emitējamo instrumentu vai līdzdalības daļu skaits un šo instrumentu vai līdzdalības patiesās vērtības noteikšanas metode; |
| --- | --- |

iv)

pircēja līdzdalība pašu kapitālā, tajā skaitā emitēto vai emitējamo instrumentu vai līdzdalības daļu skaits un šo instrumentu vai līdzdalības patiesās vērtības noteikšanas metode;

| g) | par iespējamas atlīdzības vienošanos un zaudējamu atlīdzināšanas aktīviem:






  i) | summa, kas atzīta atbilstoši situācijai iegādes datumā; |
| --- | --- | --- |

g)

par iespējamas atlīdzības vienošanos un zaudējamu atlīdzināšanas aktīviem:

i)

summa, kas atzīta atbilstoši situācijai iegādes datumā;

| ii) | vienošanās apraksts un maksājuma summas noteikšanas pamatojums; un |
| --- | --- |

ii)

vienošanās apraksts un maksājuma summas noteikšanas pamatojums; un

| iii) | rezultātu diapazona aplēse (nediskontēta) vai, ja šādu diapazonu nevar aprēķināt, tas ir jānorāda, paskaidrojot iemeslus, kādēļ diapazonu nevar aprēķināt. Ja maksājuma maksimālā summa ir neierobežota, pircējs šo faktu atklāj; |
| --- | --- |

iii)

rezultātu diapazona aplēse (nediskontēta) vai, ja šādu diapazonu nevar aprēķināt, tas ir jānorāda, paskaidrojot iemeslus, kādēļ diapazonu nevar aprēķināt. Ja maksājuma maksimālā summa ir neierobežota, pircējs šo faktu atklāj;

| h) | par iegādātajiem debitoru parādiem:






  i) | debitoru parādu patiesā vērtība; |
| --- | --- | --- |

h)

par iegādātajiem debitoru parādiem:

i)

debitoru parādu patiesā vērtība;

| ii) | līgumā paredzētās debitoru parādu bruto summas; un |
| --- | --- |

ii)

līgumā paredzētās debitoru parādu bruto summas; un

| iii) | to līgumos paredzēto naudas plūsmu, kuru iekasēšana nav paredzama, labākā aplēse iegādes datumā. |
| --- | --- |

iii)

to līgumos paredzēto naudas plūsmu, kuru iekasēšana nav paredzama, labākā aplēse iegādes datumā.

Šo informāciju atklāj pēc galvenajām debitoru parādu grupām, piemēram, aizdevumiem, tiešās finanšu nomas un jebkuras citas debitoru parādu grupas;

| i) | katras galvenās iegādāto aktīvu un pārņemto saistību grupas atzītās vērtības iegādes datumā; |
| --- | --- |

i)

katras galvenās iegādāto aktīvu un pārņemto saistību grupas atzītās vērtības iegādes datumā;

| j) | par katru iespējamo saistību veidu, kas atzītas saskaņā ar 23. punktu, 37. SGS Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi 85. punktā noteiktā informācija. Ja iespējamās saistības nav atzītas, jo to patieso vērtību nevar ticami novērtēt, pircējs atklāj:






  i) | 37. SGS 86. punktā noteikto informāciju; un |
| --- | --- | --- |

j)

par katru iespējamo saistību veidu, kas atzītas saskaņā ar 23. punktu, 37. SGS Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi 85. punktā noteiktā informācija. Ja iespējamās saistības nav atzītas, jo to patieso vērtību nevar ticami novērtēt, pircējs atklāj:

i)

37. SGS 86. punktā noteikto informāciju; un

| ii) | iemeslus, kādēļ saistības nevar ticami novērtēt; |
| --- | --- |

ii)

iemeslus, kādēļ saistības nevar ticami novērtēt;

| k) | prognozējamā nemateriālās vērtības kopsumma, kas būs atskaitāma nodokļa aprēķina vajadzībām; |
| --- | --- |

k)

prognozējamā nemateriālās vērtības kopsumma, kas būs atskaitāma nodokļa aprēķina vajadzībām;

| l) | par darījumiem, ko atzīst atsevišķi no aktīvu iegādes un saistību uzņemšanās uzņēmējdarbības apvienošanas gaitā saskaņā ar 51. punktu:






  i) | katra darījuma apraksts; |
| --- | --- | --- |

l)

par darījumiem, ko atzīst atsevišķi no aktīvu iegādes un saistību uzņemšanās uzņēmējdarbības apvienošanas gaitā saskaņā ar 51. punktu:

i)

katra darījuma apraksts;

| ii) | kā pircējs ir uzskaitījis katru darījumu; |
| --- | --- |

ii)

kā pircējs ir uzskaitījis katru darījumu;

| iii) | katrā darījumā atzītās summas un finanšu pārskatu postenis, kurā katra no summām ir atzīta; un |
| --- | --- |

iii)

katrā darījumā atzītās summas un finanšu pārskatu postenis, kurā katra no summām ir atzīta; un

| iv) | ja darījums ir faktiska norēķināšanās par iepriekšējām attiecībām, norēķinu summas noteikšanai izmantotā metode; |
| --- | --- |

iv)

ja darījums ir faktiska norēķināšanās par iepriekšējām attiecībām, norēķinu summas noteikšanai izmantotā metode;

| m) | atklājot l) apakšpunktā noteikto informāciju par atsevišķi atzītiem darījumiem, norāda ar iegādi saistīto izmaksu summu un atsevišķi tādu šo izmaksu summu, kas atzīta kā izdevumi, un peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļoto ienākumu pārskata posteni vai posteņus, kuros šie izdevumi ir atzīti. Atklāj arī tādu emitēšanas izmaksu summu, kas nav atzīti par izdevumiem, un to atzīšanas veidu; |
| --- | --- |

m)

atklājot l) apakšpunktā noteikto informāciju par atsevišķi atzītiem darījumiem, norāda ar iegādi saistīto izmaksu summu un atsevišķi tādu šo izmaksu summu, kas atzīta kā izdevumi, un peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļoto ienākumu pārskata posteni vai posteņus, kuros šie izdevumi ir atzīti. Atklāj arī tādu emitēšanas izmaksu summu, kas nav atzīti par izdevumiem, un to atzīšanas veidu;

| n) | par darījumu, kas noslēgts savstarpējas vienošanās ceļā (skatiet 34.-36. punktu):






  i) | saskaņā ar 34. punktu atzītā guvuma summa un peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļoto ienākumu pārskata postenis, kurā šis guvums ir atzīts; un |
| --- | --- | --- |

n)

par darījumu, kas noslēgts savstarpējas vienošanās ceļā (skatiet 34.-36. punktu):

i)

saskaņā ar 34. punktu atzītā guvuma summa un peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļoto ienākumu pārskata postenis, kurā šis guvums ir atzīts; un

| ii) | to iemeslu apraksts, kādēļ darījuma rezultātā ir radies guvums; |
| --- | --- |

ii)

to iemeslu apraksts, kādēļ darījuma rezultātā ir radies guvums;

| o) | par katru uzņēmējdarbības apvienošanas gadījumu, kur iegādes datumā pircēja turējumā atrodas mazāk nekā 100 procenti līdzdalības iegādātā uzņēmuma pašu kapitālā:






  i) | iegādes datumā atzītā nekontrolējošās līdzdalības summa iegādātajā uzņēmumā un šīs summas vērtējuma pamatojums; un |
| --- | --- | --- |

o)

par katru uzņēmējdarbības apvienošanas gadījumu, kur iegādes datumā pircēja turējumā atrodas mazāk nekā 100 procenti līdzdalības iegādātā uzņēmuma pašu kapitālā:

i)

iegādes datumā atzītā nekontrolējošās līdzdalības summa iegādātajā uzņēmumā un šīs summas vērtējuma pamatojums; un

| ii) | par katru nekontrolējošo līdzdalību iegādātajā uzņēmumā, kas novērtēta patiesajā vērtībā, šīs vērtības noteikšanā izmantotās vērtēšanas metodes un galvenie modeļa dati; |
| --- | --- |

ii)

par katru nekontrolējošo līdzdalību iegādātajā uzņēmumā, kas novērtēta patiesajā vērtībā, šīs vērtības noteikšanā izmantotās vērtēšanas metodes un galvenie modeļa dati;

| p) | par pakāpeniski veiktu uzņēmējdarbības apvienošanu:






  i) | tieši pirms iegādes datuma pircēja turējumā esošās līdzdalības iegādātā uzņēmuma pašu kapitālā patiesā vērtība iegādes datumā; un |
| --- | --- | --- |

p)

par pakāpeniski veiktu uzņēmējdarbības apvienošanu:

i)

tieši pirms iegādes datuma pircēja turējumā esošās līdzdalības iegādātā uzņēmuma pašu kapitālā patiesā vērtība iegādes datumā; un

| ii) | guvuma vai zaudējuma summa, kas atzīta, atkārtoti novērtējot pirms uzņēmējdarbības apvienošanas iegādātāja turējumā esošo līdzdalību iegādātā uzņēmuma pašu kapitālā atbilstoši patiesajai vērtībai (skatiet 42. punktu), un apvienotā ienākumu pārskata postenis, kurā šis guvums vai zaudējums ir atzīts; |
| --- | --- |

ii)

guvuma vai zaudējuma summa, kas atzīta, atkārtoti novērtējot pirms uzņēmējdarbības apvienošanas iegādātāja turējumā esošo līdzdalību iegādātā uzņēmuma pašu kapitālā atbilstoši patiesajai vērtībai (skatiet 42. punktu), un apvienotā ienākumu pārskata postenis, kurā šis guvums vai zaudējums ir atzīts;

| q) | šāda informācija:






  i) | iegādātā uzņēmuma ieņēmumu un peļņas vai zaudējumu summa kopš iegādes datuma, kas ietverta konsolidētajā apvienotajā ienākumu pārskatā par pārskata periodu; un |
| --- | --- | --- |

q)

šāda informācija:

i)

iegādātā uzņēmuma ieņēmumu un peļņas vai zaudējumu summa kopš iegādes datuma, kas ietverta konsolidētajā apvienotajā ienākumu pārskatā par pārskata periodu; un

| ii) | apvienotā uzņēmuma ieņēmumi un peļņa vai zaudējumi pašreizējā pārskata periodā, kāda tā būtu, ja visu gada laikā notikušo uzņēmējdarbības apvienošanas gadījumu iegādes datums būtu gada pārskata perioda sākums. |
| --- | --- |

ii)

apvienotā uzņēmuma ieņēmumi un peļņa vai zaudējumi pašreizējā pārskata periodā, kāda tā būtu, ja visu gada laikā notikušo uzņēmējdarbības apvienošanas gadījumu iegādes datums būtu gada pārskata perioda sākums.

Ja šajā apakšpunktā norādītās informācijas atklāšana ir neiespējama, pircējs to atklāj un paskaidro, kādēļ atklāšana ir neiespējama. Šajā SFPS termins “neiespējams” lietots tādā pašā nozīmē kā 8. SGS Grāmatvedības politika, grāmatvedības aplēšu izmaiņas un kļūdas.

| B65. | Par pārskata periodā notikušiem uzņēmējdarbības apvienošanas gadījumiem, kas katrs atsevišķi ir nebūtiski, bet visi kopā ir būtiski, pircējs B64. punkta e) līdz q) apakšpunktā noteikto informāciju atklāj apkopotā veidā. |
| --- | --- |

B65.

Par pārskata periodā notikušiem uzņēmējdarbības apvienošanas gadījumiem, kas katrs atsevišķi ir nebūtiski, bet visi kopā ir būtiski, pircējs B64. punkta e) līdz q) apakšpunktā noteikto informāciju atklāj apkopotā veidā.

| B66. | Ja uzņēmējdarbības apvienošanas iegādes datums pienāk pēc pārskata perioda beigām, bet pirms finanšu pārskatu apstiprināšanas publiskošanai, pircējs atklāj B64. punktā noteikto informāciju, ja vien uzņēmējdarbības apvienošanas sākotnējā uzskaite brīdī, kad finanšu pārskatus apstiprina publiskošanai, nav nepilnīga. Šādā situācijā pircējs apraksta, kādu informāciju nevar atklāt, un iemeslus, kādēļ to nevar atklāt. |
| --- | --- |

B66.

Ja uzņēmējdarbības apvienošanas iegādes datums pienāk pēc pārskata perioda beigām, bet pirms finanšu pārskatu apstiprināšanas publiskošanai, pircējs atklāj B64. punktā noteikto informāciju, ja vien uzņēmējdarbības apvienošanas sākotnējā uzskaite brīdī, kad finanšu pārskatus apstiprina publiskošanai, nav nepilnīga. Šādā situācijā pircējs apraksta, kādu informāciju nevar atklāt, un iemeslus, kādēļ to nevar atklāt.

| B67. | Lai sasniegtu 61. punkta mērķi, pircējs atklāj šādu informāciju par katru būtisku uzņēmējdarbības apvienošanas gadījumu vai apkopotā veidā par atsevišķi nebūtiskiem uzņēmējdarbības apvienošanas gadījumiem, kas visi kopā ir būtiski:






  a) | ja uzņēmējdarbības apvienošanas sākotnējā uzskaite ir nepilnīga (skatiet 45. punktu) attiecībā uz konkrētiem aktīviem, saistībām, nokontrolējošu līdzdalību vai atlīdzības posteņiem un tādējādi finanšu pārskatos atzītās summas attiecībā uz uzņēmējdarbības apvienošanu ir noteiktas tikai aptuveni:






  i) | iemesli, kādēļ uzņēmējdarbības apvienošanas sākotnējā uzskaite ir nepilnīga; |
| --- | --- | --- | --- |

B67.

Lai sasniegtu 61. punkta mērķi, pircējs atklāj šādu informāciju par katru būtisku uzņēmējdarbības apvienošanas gadījumu vai apkopotā veidā par atsevišķi nebūtiskiem uzņēmējdarbības apvienošanas gadījumiem, kas visi kopā ir būtiski:

a)

ja uzņēmējdarbības apvienošanas sākotnējā uzskaite ir nepilnīga (skatiet 45. punktu) attiecībā uz konkrētiem aktīviem, saistībām, nokontrolējošu līdzdalību vai atlīdzības posteņiem un tādējādi finanšu pārskatos atzītās summas attiecībā uz uzņēmējdarbības apvienošanu ir noteiktas tikai aptuveni:

i)

iemesli, kādēļ uzņēmējdarbības apvienošanas sākotnējā uzskaite ir nepilnīga;

| ii) | aktīvi, saistības, līdzdalība pašu kapitālā vai atlīdzības posteņi, kuru sākotnējā uzskaite ir nepilnīga; un |
| --- | --- |

ii)

aktīvi, saistības, līdzdalība pašu kapitālā vai atlīdzības posteņi, kuru sākotnējā uzskaite ir nepilnīga; un

| iii) | pārskata perioda laikā saskaņā ar 49. punktu atzīto novērtēšanas perioda korekciju raksturs un summa; |
| --- | --- |

iii)

pārskata perioda laikā saskaņā ar 49. punktu atzīto novērtēšanas perioda korekciju raksturs un summa;

| b) | par katru pārskata periodu pēc iegādes datuma, līdz uzņēmums izmanto iespējamas atlīdzības aktīvu, pārdod to vai kā citādi zaudē uz to tiesības vai līdz uzņēmums nokārto iespējamas atlīdzības saistības, vai šīs saistības tiek anulētas vai zaudē spēku:






  i) | atzīto summu izmaiņas, tajā skaitā norēķināšanās rezultātā radušās atšķirības; |
| --- | --- | --- |

b)

par katru pārskata periodu pēc iegādes datuma, līdz uzņēmums izmanto iespējamas atlīdzības aktīvu, pārdod to vai kā citādi zaudē uz to tiesības vai līdz uzņēmums nokārto iespējamas atlīdzības saistības, vai šīs saistības tiek anulētas vai zaudē spēku:

i)

atzīto summu izmaiņas, tajā skaitā norēķināšanās rezultātā radušās atšķirības;

| ii) | rezultātu (nediskontētu) diapazona izmaiņas un šo izmaiņu iemesli; un |
| --- | --- |

ii)

rezultātu (nediskontētu) diapazona izmaiņas un šo izmaiņu iemesli; un

| iii) | iespējamās atlīdzības vērtējumā izmantotās vērtēšanas metodes un galvenie modeļa dati; |
| --- | --- |

iii)

iespējamās atlīdzības vērtējumā izmantotās vērtēšanas metodes un galvenie modeļa dati;

| c) | par uzņēmējdarbības apvienošanā atzītajām iespējamām saistībām pircējs atklāj 37. SGS 84. un 85. punktā noteikto informāciju par katru uzkrājumu grupu; |
| --- | --- |

c)

par uzņēmējdarbības apvienošanā atzītajām iespējamām saistībām pircējs atklāj 37. SGS 84. un 85. punktā noteikto informāciju par katru uzkrājumu grupu;

| d) | nemateriālās vērtības uzskaites summas saskaņošana pārskata perioda sākumā un beigās, atsevišķi norādot:






  i) | bruto summu un uzkrātos zaudējumus no vērtības samazināšanās pārskata perioda sākumā; |
| --- | --- | --- |

d)

nemateriālās vērtības uzskaites summas saskaņošana pārskata perioda sākumā un beigās, atsevišķi norādot:

i)

bruto summu un uzkrātos zaudējumus no vērtības samazināšanās pārskata perioda sākumā;

| ii) | pārskata periodā atzīto papildu nemateriālo vērtību, izņemot nemateriālo vērtību, kas ietverta atsavināšanas grupā, kura iegādes brīdī atbilst pārdošanai turētu aktīvu kritērijiem saskaņā ar 5. SFPS Pārdošanai turēti ilgtermiņa aktīvi un pārtrauktas darbības; |
| --- | --- |

ii)

pārskata periodā atzīto papildu nemateriālo vērtību, izņemot nemateriālo vērtību, kas ietverta atsavināšanas grupā, kura iegādes brīdī atbilst pārdošanai turētu aktīvu kritērijiem saskaņā ar 5. SFPS Pārdošanai turēti ilgtermiņa aktīvi un pārtrauktas darbības;

| iii) | korekcijas, kas vēlākas atlikto nodokļu aktīvu atzīšanas dēļ radušās pārskata perioda laikā saskaņā ar 67. punktu; |
| --- | --- |

iii)

korekcijas, kas vēlākas atlikto nodokļu aktīvu atzīšanas dēļ radušās pārskata perioda laikā saskaņā ar 67. punktu;

| iv) | nemateriālo vērtību, kura ietverta atsavināšanas grupā, kas klasificēta kā turēta pārdošanai saskaņā ar 5. SFPS, un nemateriālo vērtību, kuras atzīšana pārtraukta šajā pārskata periodā un kura iepriekš nav bijusi iekļauta atsavināšanas grupā, kas klasificēta kā turēta pārdošanai; |
| --- | --- |

iv)

nemateriālo vērtību, kura ietverta atsavināšanas grupā, kas klasificēta kā turēta pārdošanai saskaņā ar 5. SFPS, un nemateriālo vērtību, kuras atzīšana pārtraukta šajā pārskata periodā un kura iepriekš nav bijusi iekļauta atsavināšanas grupā, kas klasificēta kā turēta pārdošanai;

| v) | pārskata perioda laikā atzītos zaudējumus no vērtības samazināšanās saskaņā ar 36. SGS; (36. SGS papildus šai prasībai ietverta arī prasība atklāt informāciju par atgūstamo summu un nemateriālās vērtības samazināšanos.) |
| --- | --- |

v)

pārskata perioda laikā atzītos zaudējumus no vērtības samazināšanās saskaņā ar 36. SGS; (36. SGS papildus šai prasībai ietverta arī prasība atklāt informāciju par atgūstamo summu un nemateriālās vērtības samazināšanos.)

| vi) | pārskata perioda laikā radušās valūtas kursu atšķirības saskaņā ar 21. SGS Ārvalstu valūtas kursu izmaiņu ietekme; |
| --- | --- |

vi)

pārskata perioda laikā radušās valūtas kursu atšķirības saskaņā ar 21. SGS Ārvalstu valūtas kursu izmaiņu ietekme;

| vii) | jebkuras citas uzskaites vērtības izmaiņas pārskata periodā; |
| --- | --- |

vii)

jebkuras citas uzskaites vērtības izmaiņas pārskata periodā;

| viii) | bruto summu un uzkrātos zaudējumus no vērtības samazināšanās pārskata perioda beigās; |
| --- | --- |

viii)

bruto summu un uzkrātos zaudējumus no vērtības samazināšanās pārskata perioda beigās;

| e) | jebkura tāda pārskata periodā atzīta guvuma vai zaudējuma summa un apraksts, kas gan:






  i) | attiecas uz pašreizējā vai iepriekšējā pārskata periodā veiktas uzņēmējdarbības apvienošanas gaitā iegādātiem identificējamiem aktīviem vai pārņemtām saistībām; gan arī |
| --- | --- | --- |

e)

jebkura tāda pārskata periodā atzīta guvuma vai zaudējuma summa un apraksts, kas gan:

i)

attiecas uz pašreizējā vai iepriekšējā pārskata periodā veiktas uzņēmējdarbības apvienošanas gaitā iegādātiem identificējamiem aktīviem vai pārņemtām saistībām; gan arī

| ii) | rodas tādā apmērā vai veidā, vai tik bieži, ka informācijas atklāšana ir svarīga, lai izprastu apvienotā uzņēmuma finanšu pārskatus. |
| --- | --- |

ii)

rodas tādā apmērā vai veidā, vai tik bieži, ka informācijas atklāšana ir svarīga, lai izprastu apvienotā uzņēmuma finanšu pārskatus.

PĀREJAS NOTEIKUMI UZŅĒMĒJDARBĪBAS APVIENOŠANAI, KURĀ IESAISTĪTI TIKAI KOPĒJI UZŅĒMUMI VAI KAS NOTIEK TIKAI UZ LĪGUMA PAMATA (66. PUNKTA PIEMĒROŠANA)

| B68. | 64. punkts paredz, ka šo SFPS perspektīvi piemēro uzņēmējdarbības apvienošanai, kuras iegādes datums sakrīt ar pirmā gada pārskata perioda, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šā datuma, sākumu vai pienāk pēc tam. Ir atļauts sākt piemērošanu agrāk. Tomēr uzņēmums šo SFPS piemēro tikai tāda pārskata perioda sākumā, kas sākas 2007. gada 30. jūnijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro šo SFPS pirms tā spēkā stāšanās datuma, tas šo faktu atklāj un vienlaikus piemēro 27. SGS (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem). |
| --- | --- |

B68.

64. punkts paredz, ka šo SFPS perspektīvi piemēro uzņēmējdarbības apvienošanai, kuras iegādes datums sakrīt ar pirmā gada pārskata perioda, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šā datuma, sākumu vai pienāk pēc tam. Ir atļauts sākt piemērošanu agrāk. Tomēr uzņēmums šo SFPS piemēro tikai tāda pārskata perioda sākumā, kas sākas 2007. gada 30. jūnijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro šo SFPS pirms tā spēkā stāšanās datuma, tas šo faktu atklāj un vienlaikus piemēro 27. SGS (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem).

| B69. | Šā SFPS perspektīvas piemērošanas prasība ietekmē uzņēmējdarbības apvienošanu, kurā iesaistīti tikai kopēji uzņēmumi vai kura notiek tikai uz līguma pamata, turpmāk aprakstītajā veidā, ja šīs uzņēmējdarbības apvienošanas iegādes datums pienāk pirms šī SFPS piemērošanas.






  a) | Klasifikācija – uzņēmums iepriekšējo uzņēmējdarbības apvienošanu arī turpmāk klasificē saskaņā ar uzņēmuma iepriekšējām grāmatvedības politikām šādām apvienošanām. |
| --- | --- | --- |

B69.

Šā SFPS perspektīvas piemērošanas prasība ietekmē uzņēmējdarbības apvienošanu, kurā iesaistīti tikai kopēji uzņēmumi vai kura notiek tikai uz līguma pamata, turpmāk aprakstītajā veidā, ja šīs uzņēmējdarbības apvienošanas iegādes datums pienāk pirms šī SFPS piemērošanas.

a)

Klasifikācija – uzņēmums iepriekšējo uzņēmējdarbības apvienošanu arī turpmāk klasificē saskaņā ar uzņēmuma iepriekšējām grāmatvedības politikām šādām apvienošanām.

| b) | Iepriekš atzītā nemateriālā vērtība – pirmā gada perioda sākumā, kurā piemēro šo SFPS, no iepriekšējas uzņēmējdarbības apvienošanas izrietošā nemateriālās vērtības uzskaites summa ir tās uzskaites summa šajā datumā saskaņā ar uzņēmuma iepriekšējām grāmatvedības politikām. Nosakot šo summu, uzņēmums izslēdz šīs nemateriālās vērtības uzkrāto amortizāciju un atbilstošo nemateriālās vērtības samazinājumu. Nemateriālās vērtības uzskaites summai citas korekcijas neveic. |
| --- | --- |

b)

Iepriekš atzītā nemateriālā vērtība – pirmā gada perioda sākumā, kurā piemēro šo SFPS, no iepriekšējas uzņēmējdarbības apvienošanas izrietošā nemateriālās vērtības uzskaites summa ir tās uzskaites summa šajā datumā saskaņā ar uzņēmuma iepriekšējām grāmatvedības politikām. Nosakot šo summu, uzņēmums izslēdz šīs nemateriālās vērtības uzkrāto amortizāciju un atbilstošo nemateriālās vērtības samazinājumu. Nemateriālās vērtības uzskaites summai citas korekcijas neveic.

| c) | Nemateriālā vērtība, kas iepriekš atzīta kā atskaitījums no pašu kapitāla – iespējams, uzņēmuma iepriekšējo grāmatvedības politiku rezultātā no iepriekšējās uzņēmējdarbības apvienošanas izrietošā nemateriālā vērtība atzīta kā atskaitījums no pašu kapitāla. Šajā gadījumā pirmā pārskata perioda sākumā, kurā piemēro šo SFPS, uzņēmums neatzīst šo nemateriālo vērtību kā aktīvu. Turklāt uzņēmums neatzīst peļņā vai zaudējumos nevienu šīs nemateriālās vērtības daļu, kad tas atsavina visu, ar šo nemateriālo vērtību saistīto uzņēmējdarbību vai tās daļu vai kad naudu ienesošai vienībai, ar kuru šī nemateriālā vērtība ir saistīta, samazinās vērtība. |
| --- | --- |

c)

Nemateriālā vērtība, kas iepriekš atzīta kā atskaitījums no pašu kapitāla – iespējams, uzņēmuma iepriekšējo grāmatvedības politiku rezultātā no iepriekšējās uzņēmējdarbības apvienošanas izrietošā nemateriālā vērtība atzīta kā atskaitījums no pašu kapitāla. Šajā gadījumā pirmā pārskata perioda sākumā, kurā piemēro šo SFPS, uzņēmums neatzīst šo nemateriālo vērtību kā aktīvu. Turklāt uzņēmums neatzīst peļņā vai zaudējumos nevienu šīs nemateriālās vērtības daļu, kad tas atsavina visu, ar šo nemateriālo vērtību saistīto uzņēmējdarbību vai tās daļu vai kad naudu ienesošai vienībai, ar kuru šī nemateriālā vērtība ir saistīta, samazinās vērtība.

| d) | Nemateriālās vērtības turpmāka uzskaite – no pirmā gada perioda sākuma, kurā piemēro šo SFPS, uzņēmums pārtrauc no iepriekšējas uzņēmējdarbības apvienošanas izrietošās nemateriālās vērtības amortizēšanu un saskaņā ar 36. SGS novērtē, vai nav samazinājusies nemateriālā vērtība. |
| --- | --- |

d)

Nemateriālās vērtības turpmāka uzskaite – no pirmā gada perioda sākuma, kurā piemēro šo SFPS, uzņēmums pārtrauc no iepriekšējas uzņēmējdarbības apvienošanas izrietošās nemateriālās vērtības amortizēšanu un saskaņā ar 36. SGS novērtē, vai nav samazinājusies nemateriālā vērtība.

| e) | Iepriekš atzīta negatīva nemateriālā vērtība – iespējams, uzņēmums, kas ir uzskaitījis iepriekšēju uzņēmējdarbības apvienošanu, piemērojot iegādes metodi, ir atzinis atlikto kredītu par līdzdalības iegādātā uzņēmuma identificējamo aktīvu un saistību neto patiesajā vērtībā pārsniegumu pār šīs līdzdalības izmaksām (to dažkārt sauc par negatīvu nemateriālo vērtību). Šādā gadījumā uzņēmums pārtrauc šī atliktā kredīta uzskaites vērtības atzīšanu pirmā gada perioda sākumā, kurā piemēro šo SFPS, veicot atbilstošu korekciju nesadalītās peļņas sākuma atlikumā šajā datumā. |
| --- | --- |

e)

Iepriekš atzīta negatīva nemateriālā vērtība – iespējams, uzņēmums, kas ir uzskaitījis iepriekšēju uzņēmējdarbības apvienošanu, piemērojot iegādes metodi, ir atzinis atlikto kredītu par līdzdalības iegādātā uzņēmuma identificējamo aktīvu un saistību neto patiesajā vērtībā pārsniegumu pār šīs līdzdalības izmaksām (to dažkārt sauc par negatīvu nemateriālo vērtību). Šādā gadījumā uzņēmums pārtrauc šī atliktā kredīta uzskaites vērtības atzīšanu pirmā gada perioda sākumā, kurā piemēro šo SFPS, veicot atbilstošu korekciju nesadalītās peļņas sākuma atlikumā šajā datumā.

C pielikums

Citu SFPS grozījumi

Šajā pielikumā ietvertos grozījumus piemēro gada pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro šo SFPS agrākam periodam, šos grozījumus piemēro šim agrākajam periodam.

1. SFPS   STARPTAUTISKO FINANŠU PĀRSKATU STANDARTU PIRMREIZĒJA PIEŅEMŠANA

| C1. | 1. SFPS groza šādi.
  14. punktu groza šādi.






  “14. | Daži turpmākie atbrīvojumi attiecas uz patieso vērtību. Nosakot patiesās vērtības saskaņā ar šo SFPS, uzņēmums piemēro A pielikumā ietverto patiesās vērtības definīciju un konkrētākus norādījumus citos SFPS par attiecīgā aktīva vai saistību patieso vērtību noteikšanu. Šīs patiesās vērtības atspoguļo apstākļus, kas bija spēkā datumā, par kuru tās tika noteiktas.” |
| --- | --- | --- |

C1.

1. SFPS groza šādi.

14. punktu groza šādi.

“14.

Daži turpmākie atbrīvojumi attiecas uz patieso vērtību. Nosakot patiesās vērtības saskaņā ar šo SFPS, uzņēmums piemēro A pielikumā ietverto patiesās vērtības definīciju un konkrētākus norādījumus citos SFPS par attiecīgā aktīva vai saistību patieso vērtību noteikšanu. Šīs patiesās vērtības atspoguļo apstākļus, kas bija spēkā datumā, par kuru tās tika noteiktas.”

Pievieno 47.I punktu šādā redakcijā:

| “47.I | Ar 3. SFPS (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) grozīts 14. un B1. punkts, B2. punkta f) un g) apakšpunkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 3. SFPS (pārstrādāts 2008. gadā) agrākam periodam, šos grozījumus piemēro šim agrākajam periodam.” |
| --- | --- |

“47.I

Ar 3. SFPS (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) grozīts 14. un B1. punkts, B2. punkta f) un g) apakšpunkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 3. SFPS (pārstrādāts 2008. gadā) agrākam periodam, šos grozījumus piemēro šim agrākajam periodam.”

B pielikuma B1. punktu un B2. punkta f) un g) apakšpunktu groza šādi.

| “B1. | Pirmreizējs piemērotājs var izvēlēties retrospektīvi nepiemērot 3. SFPS Uzņēmējdarbības apvienošana iepriekšējai uzņēmējdarbības apvienošanai (uzņēmējdarbības apvienošana, kas notika pirms datuma, kad notika pāreja uz SFPS). Tomēr, ja pirmreizējs piemērotājs pārrēķina uzņēmējdarbības apvienošanu, lai tā atbilstu 3. SFPS, tas pārrēķina visas vēlāk notikušās uzņēmējdarbības apvienošanas un piemēro arī 27. SGS (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) no šī paša datuma. Piemēram, ja pirmreizējs piemērotājs izvēlas pārrēķināt uzņēmējdarbības apvienošanu, kas notikusi 20X6. gada 30. jūnijā, tas pārrēķina arī visus uzņēmējdarbības apvienošanas gadījumus, kas notikuši no 20X6. gada 30. jūnija līdz pārejas datumam uz SFPS, un piemēro arī 27. SGS (ar 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) no 20X6. gada 30. jūnija. |
| --- | --- |

“B1.

Pirmreizējs piemērotājs var izvēlēties retrospektīvi nepiemērot 3. SFPS Uzņēmējdarbības apvienošana iepriekšējai uzņēmējdarbības apvienošanai (uzņēmējdarbības apvienošana, kas notika pirms datuma, kad notika pāreja uz SFPS). Tomēr, ja pirmreizējs piemērotājs pārrēķina uzņēmējdarbības apvienošanu, lai tā atbilstu 3. SFPS, tas pārrēķina visas vēlāk notikušās uzņēmējdarbības apvienošanas un piemēro arī 27. SGS (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) no šī paša datuma. Piemēram, ja pirmreizējs piemērotājs izvēlas pārrēķināt uzņēmējdarbības apvienošanu, kas notikusi 20X6. gada 30. jūnijā, tas pārrēķina arī visus uzņēmējdarbības apvienošanas gadījumus, kas notikuši no 20X6. gada 30. jūnija līdz pārejas datumam uz SFPS, un piemēro arī 27. SGS (ar 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) no 20X6. gada 30. jūnija.

| B2.f) | Ja iepriekšējā uzņēmējdarbības apvienošanā iegādāts aktīvs vai pārņemtas saistības nebija atzītas atbilstoši iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem, saskaņā ar SFPS sagatavotajā sākuma finanšu stāvokļa pārskatā aktīvam vai saistībām nenorāda domātās izmaksas nulles vērtībā. Tā vietā pircējs atzīst un novērtē aktīvu vai saistības savā konsolidētajā finanšu stāvokļa pārskatā pēc metodes, kas saskaņā ar SFPS būtu jāizmanto iegādātā uzņēmuma finanšu stāvokļa pārskatā. Piemēram, ja pircējs saskaņā ar saviem iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem nav kapitalizējis iepriekšējā uzņēmējdarbības apvienošanā iegādātu finanšu nomu, tas kapitalizē šo nomu savos konsolidētajos finanšu pārskatos, kā tas saskaņā ar 17. SGS Noma būtu jādara iegādātajam uzņēmumam savā atbilstoši SFPS sagatavotajā finanšu stāvokļa pārskatā. Tāpat, ja pircējs saskaņā ar saviem iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem nav atzinis iespējamās saistības, kas datumā, kad notiek pāreja uz SFPS, joprojām pastāv, pircējs atzīst šīs iespējamās saistības šajā datumā, ja vien 37. SGS neaizliedz to atzīšanu iegādātā uzņēmuma finanšu pārskatos. Un otrādi – ... |
| --- | --- |

B2.f)

Ja iepriekšējā uzņēmējdarbības apvienošanā iegādāts aktīvs vai pārņemtas saistības nebija atzītas atbilstoši iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem, saskaņā ar SFPS sagatavotajā sākuma finanšu stāvokļa pārskatā aktīvam vai saistībām nenorāda domātās izmaksas nulles vērtībā. Tā vietā pircējs atzīst un novērtē aktīvu vai saistības savā konsolidētajā finanšu stāvokļa pārskatā pēc metodes, kas saskaņā ar SFPS būtu jāizmanto iegādātā uzņēmuma finanšu stāvokļa pārskatā. Piemēram, ja pircējs saskaņā ar saviem iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem nav kapitalizējis iepriekšējā uzņēmējdarbības apvienošanā iegādātu finanšu nomu, tas kapitalizē šo nomu savos konsolidētajos finanšu pārskatos, kā tas saskaņā ar 17. SGS Noma būtu jādara iegādātajam uzņēmumam savā atbilstoši SFPS sagatavotajā finanšu stāvokļa pārskatā. Tāpat, ja pircējs saskaņā ar saviem iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem nav atzinis iespējamās saistības, kas datumā, kad notiek pāreja uz SFPS, joprojām pastāv, pircējs atzīst šīs iespējamās saistības šajā datumā, ja vien 37. SGS neaizliedz to atzīšanu iegādātā uzņēmuma finanšu pārskatos. Un otrādi – ...

| B2.g) | nemateriālās vērtības uzskaites vērtība saskaņā ar SFPS sagatavotajā sākuma finanšu stāvokļa pārskatā ir tās uzskaites vērtība saskaņā ar iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem pārejas datumā uz SFPS pēc šādām divām korekcijām:






  i) | ... |
| --- | --- | --- |

B2.g)

nemateriālās vērtības uzskaites vērtība saskaņā ar SFPS sagatavotajā sākuma finanšu stāvokļa pārskatā ir tās uzskaites vērtība saskaņā ar iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem pārejas datumā uz SFPS pēc šādām divām korekcijām:

i)

...

| ii) | [svītrots] |
| --- | --- |

ii)

[svītrots]

| iii) | neatkarīgi no ...” |
| --- | --- |

iii)

neatkarīgi no ...”

2. SFPS   AKCIJU MAKSĀJUMI

| C2. | 2. SFPS groza šādi.
  5. punktu groza šādi.






  “5. | Kā atzīmēts 2. punktā, šis SFPS ... Tāpat arī vienošanās veikt maksājumus ar akcijām atcelšanu, aizstāšanu vai citas izmaiņas, ko veic uzņēmējdarbības apvienošanas vai citas pašu kapitāla pārstrukturēšanas rezultātā, uzskaita saskaņā ar šo SFPS. 3. SFPS sniegti norādījumi, kā noteikt, vai uzņēmējdarbības apvienošanā emitēti pašu kapitāla instrumenti ir uzskatāmi par atlīdzību, kas nodota apmaiņā pret kontroli iegādātajā uzņēmumā (un tādēļ ietilpst 3. SFPS darbības jomā),vai tiek maksāti par darba attiecību turpināšanu, ko atzīst pēcapvienošanas periodā (un tādēļ ietilpst šā SFPS darbības jomā).” |
| --- | --- | --- |

C2.

2. SFPS groza šādi.

5. punktu groza šādi.

“5.

Kā atzīmēts 2. punktā, šis SFPS ... Tāpat arī vienošanās veikt maksājumus ar akcijām atcelšanu, aizstāšanu vai citas izmaiņas, ko veic uzņēmējdarbības apvienošanas vai citas pašu kapitāla pārstrukturēšanas rezultātā, uzskaita saskaņā ar šo SFPS. 3. SFPS sniegti norādījumi, kā noteikt, vai uzņēmējdarbības apvienošanā emitēti pašu kapitāla instrumenti ir uzskatāmi par atlīdzību, kas nodota apmaiņā pret kontroli iegādātajā uzņēmumā (un tādēļ ietilpst 3. SFPS darbības jomā),vai tiek maksāti par darba attiecību turpināšanu, ko atzīst pēcapvienošanas periodā (un tādēļ ietilpst šā SFPS darbības jomā).”

Pievieno 61. punktu šādā redakcijā:

| “61. | Ar 3. SFPS (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) grozīts 5. punkts. Uzņēmums šo grozījumu piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 3. SFPS (pārstrādāts 2008. gadā) agrākam periodam, arī šo grozījumu piemēro šim agrākajam periodam.” |
| --- | --- |

“61.

Ar 3. SFPS (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) grozīts 5. punkts. Uzņēmums šo grozījumu piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 3. SFPS (pārstrādāts 2008. gadā) agrākam periodam, arī šo grozījumu piemēro šim agrākajam periodam.”

7. SFPS   FINANŠU INSTRUMENTI: INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA

| C3. | 7. SFPS groza šādi.
  3. punkta c) apakšpunktu svītro.
  Pievieno 44.B punktu šādā redakcijā:






  “44.B | Ar 3. SFPS (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) ir dzēsts 3. punkta c) apakšpunkts. Uzņēmums šo grozījumu piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 3. SFPS (pārstrādāts 2008. gadā) agrākam periodam, arī šo grozījumu piemēro šim agrākajam periodam.” |
| --- | --- | --- |

C3.

7. SFPS groza šādi.

3. punkta c) apakšpunktu svītro.

Pievieno 44.B punktu šādā redakcijā:

“44.B

Ar 3. SFPS (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) ir dzēsts 3. punkta c) apakšpunkts. Uzņēmums šo grozījumu piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 3. SFPS (pārstrādāts 2008. gadā) agrākam periodam, arī šo grozījumu piemēro šim agrākajam periodam.”

12. SGS   IENĀKUMA NODOKLIS

| C4. | 12. SGS groza šādi.
  Sadaļas “Mērķis” trešo rindkopu groza šādi.
  “Mērķis

  Šā standarta ... Tāpat atliktā nodokļa aktīvu un saistību atzīšana uzņēmējdarbības apvienošanā ietekmē no šīs uzņēmējdarbības apvienošanas izrietošās nemateriālās vērtības summu vai izdevīga iegādes darījuma rezultātā atzītā guvuma summu.”
  18., 19., 21.-22. un 26. punktu groza šādi.






  “18. | Pagaidu starpības rodas arī tad, kad:






  a) | uzņēmējdarbības apvienošanā iegādātos identificējamos aktīvus un pārņemtās saistības atzīst atbilstoši to patiesajai vērtībai saskaņā ar 3. SFPS Uzņēmējdarbības apvienošana, bet neveic atbilstošu korekciju nodokļu mērķiem (skatiet 19. punktu); |
| --- | --- | --- | --- |

C4.

12. SGS groza šādi.

Sadaļas “Mērķis” trešo rindkopu groza šādi.

“Mērķis

Šā standarta ... Tāpat atliktā nodokļa aktīvu un saistību atzīšana uzņēmējdarbības apvienošanā ietekmē no šīs uzņēmējdarbības apvienošanas izrietošās nemateriālās vērtības summu vai izdevīga iegādes darījuma rezultātā atzītā guvuma summu.”

18., 19., 21.-22. un 26. punktu groza šādi.

“18.

Pagaidu starpības rodas arī tad, kad:

a)

uzņēmējdarbības apvienošanā iegādātos identificējamos aktīvus un pārņemtās saistības atzīst atbilstoši to patiesajai vērtībai saskaņā ar 3. SFPS Uzņēmējdarbības apvienošana, bet neveic atbilstošu korekciju nodokļu mērķiem (skatiet 19. punktu);

| b) | ... |
| --- | --- |

b)

...

Uzņēmējdarbības apvienošana

| 19. | Ar dažiem izņēmumiem uzņēmējdarbības apvienošanā iegādātos identificējamos aktīvus un pārņemtās saistības atzīst atbilstoši to patiesajai vērtībai iegādes datumā. Pagaidu starpības ... |
| --- | --- |

19.

Ar dažiem izņēmumiem uzņēmējdarbības apvienošanā iegādātos identificējamos aktīvus un pārņemtās saistības atzīst atbilstoši to patiesajai vērtībai iegādes datumā. Pagaidu starpības ...

Nemateriālā vērtība

| 21. | No uzņēmējdarbības apvienošanas izrietošo nemateriālo vērtību novērtē kā a) pārsniegumu pār b):






  a) | kopsummu, ko veido:






  i) | nodotā atlīdzība, kas novērtēta saskaņā ar 3. SFPS, kuras noteikšanai parasti nepieciešama patiesā vērtība iegādes datumā; |
| --- | --- | --- | --- |

21.

No uzņēmējdarbības apvienošanas izrietošo nemateriālo vērtību novērtē kā a) pārsniegumu pār b):

a)

kopsummu, ko veido:

i)

nodotā atlīdzība, kas novērtēta saskaņā ar 3. SFPS, kuras noteikšanai parasti nepieciešama patiesā vērtība iegādes datumā;

| ii) | nekontrolējošās līdzdalības apmērs iegādātajā uzņēmumā, kas atzīts saskaņā ar 3. SFPS; un |
| --- | --- |

ii)

nekontrolējošās līdzdalības apmērs iegādātajā uzņēmumā, kas atzīts saskaņā ar 3. SFPS; un

| iii) | pakāpeniski veiktā uzņēmējdarbības apvienošanā pircēja bijusī līdzdalības iegādātā uzņēmuma pašu kapitālā patiesā vērtība iegādes datumā; |
| --- | --- |

iii)

pakāpeniski veiktā uzņēmējdarbības apvienošanā pircēja bijusī līdzdalības iegādātā uzņēmuma pašu kapitālā patiesā vērtība iegādes datumā;

| b) | iegādāto identificējamo aktīvu un pārņemto saistību neto summas iegādes datumā, kas noteiktas saskaņā ar 3. SFPS. |
| --- | --- |

b)

iegādāto identificējamo aktīvu un pārņemto saistību neto summas iegādes datumā, kas noteiktas saskaņā ar 3. SFPS.

Daudzas nodokļu administrācijas ...

| 21.A | Turpmākus atliktā nodokļa saistību samazinājumus, kas netiek atzīti, jo tie izriet no nemateriālās vērtības sākotnējās atzīšanas, uzskata par izrietošiem no nemateriālās vērtības sākotnējās atzīšanas un tādēļ neatzīst saskaņā ar 15. punkta a) apakšpunktu. Piemēram, ja uzņēmējdarbības apvienošanā uzņēmums atzīst nemateriālo vērtību 100 NV apmērā, kuras nodokļu bāze ir nulle, 15. punkta a) apakšpunkts aizliedz uzņēmumam atzīt rezultātā iegūtās atliktā nodokļa saistības. Ja pēc tam uzņēmums attiecībā uz šo nemateriālo vērtību atzīst vērtības samazinājumu 20 NV apmērā, ar nemateriālo vērtību saistītās ar nodokli apliekamās pagaidu starpības summa tiek samazināta no 100 NV līdz 80 NV, atbilstoši samazinoties neatzītā atliktā nodokļa saistību vērtībai. Šo neatzīto atliktā nodokļa saistību vērtības samazinājumu arī uzskata par saistītu ar nemateriālās vērtības sākotnējo atzīšanu, un tādēļ to nedrīkst atzīt saskaņā ar 15. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

21.A

Turpmākus atliktā nodokļa saistību samazinājumus, kas netiek atzīti, jo tie izriet no nemateriālās vērtības sākotnējās atzīšanas, uzskata par izrietošiem no nemateriālās vērtības sākotnējās atzīšanas un tādēļ neatzīst saskaņā ar 15. punkta a) apakšpunktu. Piemēram, ja uzņēmējdarbības apvienošanā uzņēmums atzīst nemateriālo vērtību 100 NV apmērā, kuras nodokļu bāze ir nulle, 15. punkta a) apakšpunkts aizliedz uzņēmumam atzīt rezultātā iegūtās atliktā nodokļa saistības. Ja pēc tam uzņēmums attiecībā uz šo nemateriālo vērtību atzīst vērtības samazinājumu 20 NV apmērā, ar nemateriālo vērtību saistītās ar nodokli apliekamās pagaidu starpības summa tiek samazināta no 100 NV līdz 80 NV, atbilstoši samazinoties neatzītā atliktā nodokļa saistību vērtībai. Šo neatzīto atliktā nodokļa saistību vērtības samazinājumu arī uzskata par saistītu ar nemateriālās vērtības sākotnējo atzīšanu, un tādēļ to nedrīkst atzīt saskaņā ar 15. punkta a) apakšpunktu.

| 21.B | Atliktā nodokļa saistības, kas izriet no ar nodokli apliekamajām pagaidu starpībām, kas ir saistītas ar nemateriālo vērtību, tomēr atzīst, ciktāl tās neizriet no nemateriālās vērtības sākotnējās atzīšanas. Piemēram, ja uzņēmējdarbības apvienošanā uzņēmums atzīst nemateriālo vērtību 100 NV apmērā, kas nodokļu vajadzībām ir atskaitāma atbilstoši likmei 20 procenti gadā, sākot ar iegādes gadu, nemateriālās vērtības nodokļu bāze sākotnējās atzīšanas brīdī ir 100 NV un iegādes gada beigās 80 NV. Ja nemateriālās vērtības uzskaites vērtība iegādes gada beigās nav mainījusies un ir 100 NV, ar nodokli apliekamā pagaidu starpība 20 NV veidojas šī gada beigās. Tā kā ... |
| --- | --- |

21.B

Atliktā nodokļa saistības, kas izriet no ar nodokli apliekamajām pagaidu starpībām, kas ir saistītas ar nemateriālo vērtību, tomēr atzīst, ciktāl tās neizriet no nemateriālās vērtības sākotnējās atzīšanas. Piemēram, ja uzņēmējdarbības apvienošanā uzņēmums atzīst nemateriālo vērtību 100 NV apmērā, kas nodokļu vajadzībām ir atskaitāma atbilstoši likmei 20 procenti gadā, sākot ar iegādes gadu, nemateriālās vērtības nodokļu bāze sākotnējās atzīšanas brīdī ir 100 NV un iegādes gada beigās 80 NV. Ja nemateriālās vērtības uzskaites vērtība iegādes gada beigās nav mainījusies un ir 100 NV, ar nodokli apliekamā pagaidu starpība 20 NV veidojas šī gada beigās. Tā kā ...

Aktīva vai saistību sākotnējā atzīšana

| 22. | Pagaidu starpība var rasties, veicot aktīva vai saistību sākotnējo atzīšanu, piemēram, ja visas aktīva izmaksas vai to daļa nebūs atskaitāma nodokļa aprēķina vajadzībām. Šīs pagaidu starpības grāmatvedības metode ir atkarīga no tā darījuma veida, kura dēļ veikta aktīva vai saistību sākotnējā atzīšana:






  a) | uzņēmējdarbības apvienošanā uzņēmums atzīst atliktā nodokļa saistības vai aktīvu, un tas ietekmē tā atzītās nemateriālās vērtības vai no izdevīga iegādes darījuma izrietoša guvuma summu (sk. 19. punktu); |
| --- | --- | --- |

22.

Pagaidu starpība var rasties, veicot aktīva vai saistību sākotnējo atzīšanu, piemēram, ja visas aktīva izmaksas vai to daļa nebūs atskaitāma nodokļa aprēķina vajadzībām. Šīs pagaidu starpības grāmatvedības metode ir atkarīga no tā darījuma veida, kura dēļ veikta aktīva vai saistību sākotnējā atzīšana:

a)

uzņēmējdarbības apvienošanā uzņēmums atzīst atliktā nodokļa saistības vai aktīvu, un tas ietekmē tā atzītās nemateriālās vērtības vai no izdevīga iegādes darījuma izrietoša guvuma summu (sk. 19. punktu);

| b) | ... |
| --- | --- |

b)

...

| 26. | Tālāk minēti tādu atskaitāmo pagaidu starpību piemēri, kuras rada atliktā nodokļa aktīvus:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

26.

Tālāk minēti tādu atskaitāmo pagaidu starpību piemēri, kuras rada atliktā nodokļa aktīvus:

a)

...

| c) | ar dažiem izņēmumiem uzņēmums atzīst uzņēmējdarbības apvienošanā iegādātos identificējamos aktīvus un pārņemtās saistības atbilstoši to patiesajai vērtībai iegādes datumā. Kad saistības pārņem iegādes datumā, bet, nosakot ar nodokli apliekamo peļņu, saistītās izmaksas neatskaita līdz vēlākam periodam, rodas atskaitāma pagaidu starpība, no kuras rodas atliktā nodokļa aktīvs. Atliktā nodokļa aktīvs rodas arī tad, ja iegādātā identificējamā aktīva patiesā vērtība ir mazāka par tā nodokļa bāzi. Abos gadījumos rezultātā izveidojies atliktā nodokļa aktīvs ietekmē nemateriālo vērtību (sk. 66. punktu); un |
| --- | --- |

c)

ar dažiem izņēmumiem uzņēmums atzīst uzņēmējdarbības apvienošanā iegādātos identificējamos aktīvus un pārņemtās saistības atbilstoši to patiesajai vērtībai iegādes datumā. Kad saistības pārņem iegādes datumā, bet, nosakot ar nodokli apliekamo peļņu, saistītās izmaksas neatskaita līdz vēlākam periodam, rodas atskaitāma pagaidu starpība, no kuras rodas atliktā nodokļa aktīvs. Atliktā nodokļa aktīvs rodas arī tad, ja iegādātā identificējamā aktīva patiesā vērtība ir mazāka par tā nodokļa bāzi. Abos gadījumos rezultātā izveidojies atliktā nodokļa aktīvs ietekmē nemateriālo vērtību (sk. 66. punktu); un

| d) | ...” |
| --- | --- |

d)

...”

Pēc 31. punkta pievieno jaunu virsrakstu un 32.A punktu šādā redakcijā:

| “32. | Svītrots |
| --- | --- |

“32.

Svītrots

Nemateriālā vērtība

| 32.A | Ja uzņēmējdarbības apvienošanā radušās nemateriālās vērtības uzskaites vērtība ir mazāka par tās nodokļa bāzi, šī starpība rada atliktā nodokļa aktīvu. Atliktā nodokļa aktīvs, kas rodas no nemateriālās vērtības sākotnējās atzīšanas, tiek atzīts, uzskaitot uzņēmējdarbības apvienošanu, ja ir ticams, ka būs pieejama ar nodokli apliekamā peļņa, no kuras varēs atskaitīt atskaitāmo pagaidu atšķirību.” |
| --- | --- |

32.A

Ja uzņēmējdarbības apvienošanā radušās nemateriālās vērtības uzskaites vērtība ir mazāka par tās nodokļa bāzi, šī starpība rada atliktā nodokļa aktīvu. Atliktā nodokļa aktīvs, kas rodas no nemateriālās vērtības sākotnējās atzīšanas, tiek atzīts, uzskaitot uzņēmējdarbības apvienošanu, ja ir ticams, ka būs pieejama ar nodokli apliekamā peļņa, no kuras varēs atskaitīt atskaitāmo pagaidu atšķirību.”

66.-68. punktu groza šādi.

“Atliktais nodoklis, kas rodas no uzņēmējdarbības apvienošanas

| 66. | Kā paskaidrots 19. punktā un 26. punkta c) apakšpunktā, uzņēmējdarbības apvienošanā var rasties pagaidu starpības. Saskaņā ar 3. SFPS uzņēmums atzīst rezultātā radušos atliktā nodokļa aktīvus (ja tie atbilst 24. punktā minētajiem atzīšanas kritērijiem) vai atliktā nodokļa saistības kā identificējamus aktīvus un saistības iegādes datumā. Līdz ar to šie atliktā nodokļa aktīvi vai atliktā nodokļa saistības ietekmē uzņēmuma atzīto nemateriālās vērtības vai no izdevīga iegādes darījuma izrietošā guvuma summu. Tomēr saskaņā ar 15. punkta a) apakšpunktu uzņēmums neatzīst atliktā nodokļa saistības, kas radušās no nemateriālās vērtības sākotnējās atzīšanas. |
| --- | --- |

66.

Kā paskaidrots 19. punktā un 26. punkta c) apakšpunktā, uzņēmējdarbības apvienošanā var rasties pagaidu starpības. Saskaņā ar 3. SFPS uzņēmums atzīst rezultātā radušos atliktā nodokļa aktīvus (ja tie atbilst 24. punktā minētajiem atzīšanas kritērijiem) vai atliktā nodokļa saistības kā identificējamus aktīvus un saistības iegādes datumā. Līdz ar to šie atliktā nodokļa aktīvi vai atliktā nodokļa saistības ietekmē uzņēmuma atzīto nemateriālās vērtības vai no izdevīga iegādes darījuma izrietošā guvuma summu. Tomēr saskaņā ar 15. punkta a) apakšpunktu uzņēmums neatzīst atliktā nodokļa saistības, kas radušās no nemateriālās vērtības sākotnējās atzīšanas.

| 67. | Uzņēmējdarbības apvienošanas rezultātā pircēja pirmsapvienošanas atliktā nodokļa aktīva realizēšanas varbūtība var mainīties. Pircējs var uzskatīt par ticamu, ka tas atgūs savu atliktā nodokļa aktīvu, kas nebija atzīts pirms uzņēmējdarbības apvienošanas. Piemēram, pircējs var ieskaitīt savus neizmantotos nodokļa zaudējumus pret iegādātā uzņēmuma ar nodokli apliekamo peļņu nākotnē. Vai arī uzņēmējdarbības apvienošanas rezultātā, iespējams, ir maz ticams, ka ar nodokli apliekamā peļņa nākotnē ļaus atgūt atliktā nodokļa aktīvu. Šādos gadījumos pircējs atzīst atliktā nodokļa aktīva izmaiņas uzņēmējdarbības apvienošanas periodā, bet tās neiekļauj uzņēmējdarbības apvienošanas uzskaitē. Tādēļ pircējs neņem to vērā, novērtējot uzņēmējdarbības apvienošanā atzīstamo nemateriālo vērtību vai guvumu no darījuma, kas noslēgts savstarpējas vienošanās ceļā. |
| --- | --- |

67.

Uzņēmējdarbības apvienošanas rezultātā pircēja pirmsapvienošanas atliktā nodokļa aktīva realizēšanas varbūtība var mainīties. Pircējs var uzskatīt par ticamu, ka tas atgūs savu atliktā nodokļa aktīvu, kas nebija atzīts pirms uzņēmējdarbības apvienošanas. Piemēram, pircējs var ieskaitīt savus neizmantotos nodokļa zaudējumus pret iegādātā uzņēmuma ar nodokli apliekamo peļņu nākotnē. Vai arī uzņēmējdarbības apvienošanas rezultātā, iespējams, ir maz ticams, ka ar nodokli apliekamā peļņa nākotnē ļaus atgūt atliktā nodokļa aktīvu. Šādos gadījumos pircējs atzīst atliktā nodokļa aktīva izmaiņas uzņēmējdarbības apvienošanas periodā, bet tās neiekļauj uzņēmējdarbības apvienošanas uzskaitē. Tādēļ pircējs neņem to vērā, novērtējot uzņēmējdarbības apvienošanā atzīstamo nemateriālo vērtību vai guvumu no darījuma, kas noslēgts savstarpējas vienošanās ceļā.

| 68. | Potenciālās priekšrocības, ko var sniegt iegādātā uzņēmuma ienākuma nodokļa zaudējumu pārcelšana uz nākamajiem periodiem vai citi atliktā nodokļa aktīvi, iespējams, neatbilst atsevišķas atzīšanas kritērijiem uzņēmējdarbības apvienošanas sākotnējās uzskaites brīdī, bet būs realizējamas vēlāk.
  Iegādātās atliktā nodokļa priekšrocības, ko uzņēmums realizēs pēc uzņēmējdarbības apvienošanas, uzņēmums atzīst šādi:






  a) | Iegādātās atliktā nodokļa priekšrocības, kas ir atzītas novērtēšanas periodā un izriet no jaunas informācijas par faktiem un apstākļiem iegādes datumā, atskaita no ar šo iegādi saistītās nemateriālās vērtības uzskaites vērtības. Ja šīs nemateriālās vērtības uzskaites vērtība ir nulle, atlikušās atliktā nodokļa priekšrocības atzīst peļņā vai zaudējumos. |
| --- | --- | --- |

68.

Potenciālās priekšrocības, ko var sniegt iegādātā uzņēmuma ienākuma nodokļa zaudējumu pārcelšana uz nākamajiem periodiem vai citi atliktā nodokļa aktīvi, iespējams, neatbilst atsevišķas atzīšanas kritērijiem uzņēmējdarbības apvienošanas sākotnējās uzskaites brīdī, bet būs realizējamas vēlāk.

Iegādātās atliktā nodokļa priekšrocības, ko uzņēmums realizēs pēc uzņēmējdarbības apvienošanas, uzņēmums atzīst šādi:

a)

Iegādātās atliktā nodokļa priekšrocības, kas ir atzītas novērtēšanas periodā un izriet no jaunas informācijas par faktiem un apstākļiem iegādes datumā, atskaita no ar šo iegādi saistītās nemateriālās vērtības uzskaites vērtības. Ja šīs nemateriālās vērtības uzskaites vērtība ir nulle, atlikušās atliktā nodokļa priekšrocības atzīst peļņā vai zaudējumos.

| b) | Visas citas iegādātās un realizētās atliktā nodokļa priekšrocības atzīst peļņā vai zaudējumos (vai, ja šis standarts tā nosaka, ārpus peļņas vai zaudējumiem).” |
| --- | --- |

b)

Visas citas iegādātās un realizētās atliktā nodokļa priekšrocības atzīst peļņā vai zaudējumos (vai, ja šis standarts tā nosaka, ārpus peļņas vai zaudējumiem).”

Piemēru pēc 68. punkta dzēš.

81. punktu groza šādi.

| “81. | Atsevišķi atklāj arī šādu informāciju:







  a) | ... |
| --- | --- | --- |

“81.

a)

...

| h) | attiecībā uz pārtrauktām darbībām – nodokļa izdevumi par:








  i) | guvumiem vai zaudējumiem pārtraukšanas brīdī; un |
| --- | --- | --- |

h)

attiecībā uz pārtrauktām darbībām – nodokļa izdevumi par:

i)

guvumiem vai zaudējumiem pārtraukšanas brīdī; un

| ii) | peļņu vai zaudējumiem no parastās darbības attiecīgajā periodā saistībā ar pārtraukto darbību līdz ar attiecīgajām summām par katru uzrādīto iepriekšējo periodu; |
| --- | --- |

ii)

peļņu vai zaudējumiem no parastās darbības attiecīgajā periodā saistībā ar pārtraukto darbību līdz ar attiecīgajām summām par katru uzrādīto iepriekšējo periodu;

| i) | ienākuma nodokļa summas sekas no tādu dividenžu izmaksas uzņēmuma akcionāriem, kuru sadali ierosināja vai izsludināja pirms finanšu pārskatu apstiprināšanas publiskošanai, bet kuras neatzīst par saistībām finanšu pārskatos; |
| --- | --- |

i)

ienākuma nodokļa summas sekas no tādu dividenžu izmaksas uzņēmuma akcionāriem, kuru sadali ierosināja vai izsludināja pirms finanšu pārskatu apstiprināšanas publiskošanai, bet kuras neatzīst par saistībām finanšu pārskatos;

| j) | ja uzņēmējdarbības apvienošana, kurā uzņēmums ir pircējs, izraisa pirmsiegādes atliktā nodokļa aktīva atzītās summas izmaiņas (sk. 67. punktu), šo izmaiņu summu; un |
| --- | --- |

j)

ja uzņēmējdarbības apvienošana, kurā uzņēmums ir pircējs, izraisa pirmsiegādes atliktā nodokļa aktīva atzītās summas izmaiņas (sk. 67. punktu), šo izmaiņu summu; un

| k) | ja uzņēmējdarbības apvienošanā iegādātās atliktā nodokļa priekšrocības neatzīst iegādes datumā, bet atzīst pēc iegādes datuma (sk. 68. punktu), tā notikuma vai apstākļu maiņas apraksts, kas izraisīja atliktā nodokļa priekšrocību atzīšanu.” |
| --- | --- |

k)

ja uzņēmējdarbības apvienošanā iegādātās atliktā nodokļa priekšrocības neatzīst iegādes datumā, bet atzīst pēc iegādes datuma (sk. 68. punktu), tā notikuma vai apstākļu maiņas apraksts, kas izraisīja atliktā nodokļa priekšrocību atzīšanu.”

Pievieno 93.-95. punktu šādā redakcijā:

| “93. | 68. punktu perspektīvi piemēro no 3. SFPS (pārstrādājusi Starptautiskā grāmatvedības standartu padome 2008. gadā) spēkā stāšanās datuma līdz uzņēmējdarbības apvienošanā iegādāto atliktā nodokļa aktīvu atzīšanai. |
| --- | --- |

“93.

| 94. | Tādējādi uzņēmumi nekoriģē iepriekšējas uzņēmējdarbības apvienošanas uzskaiti, ja nodokļa priekšrocības iegādes datumā neatbilda atsevišķas atzīšanas kritērijiem un tiek atzītas pēc iegādes datuma, ja vien šīs priekšrocības neatzīst novērtējuma periodā un tās neizriet no jaunas informācijas par faktiem un apstākļiem iegādes datumā. Citas atzītās nodokļu priekšrocības atzīst peļņā vai zaudējumos (vai, ja šis standarts to nosaka, ārpus peļņas vai zaudējumu aprēķina). |
| --- | --- |

94.

Tādējādi uzņēmumi nekoriģē iepriekšējas uzņēmējdarbības apvienošanas uzskaiti, ja nodokļa priekšrocības iegādes datumā neatbilda atsevišķas atzīšanas kritērijiem un tiek atzītas pēc iegādes datuma, ja vien šīs priekšrocības neatzīst novērtējuma periodā un tās neizriet no jaunas informācijas par faktiem un apstākļiem iegādes datumā. Citas atzītās nodokļu priekšrocības atzīst peļņā vai zaudējumos (vai, ja šis standarts to nosaka, ārpus peļņas vai zaudējumu aprēķina).

| 95. | Ar 3. SFPS (pārstrādājusi Starptautiskā grāmatvedības standartu padome 2008. gadā) grozīts 21. un 67. punkts un pievienots 32.A punkts un 81. punkta j) un k) apakšpunkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 3. SFPS (pārstrādāts 2008. gadā) agrākam periodam, šos grozījumus piemēro šim agrākajam periodam.” |
| --- | --- |

95.

Ar 3. SFPS (pārstrādājusi Starptautiskā grāmatvedības standartu padome 2008. gadā) grozīts 21. un 67. punkts un pievienots 32.A punkts un 81. punkta j) un k) apakšpunkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 3. SFPS (pārstrādāts 2008. gadā) agrākam periodam, šos grozījumus piemēro šim agrākajam periodam.”

16. SGS   PAMATLĪDZEKĻI

| C5. | 16. SGS 44. punktu groza šādi.






  “44. | Uzņēmums pieskaita saistībā ar pamatlīdzekļu objektu sākotnēji atzīto summu tā svarīgajām daļām un katru šādu daļu nolieto atsevišķi. Piemēram, var būt lietderīgi atsevišķi nolietot lidaparātu korpusus un dzinējus neatkarīgi no tā, vai tie pieder uzņēmumam vai ir finanšu nomas objekts. Tāpat, ja uzņēmums iegādājas pamatlīdzekli, uz kuru attiecas operatīvās nomas līgums, kurā tas ir iznomātājs, var būt lietderīgi atsevišķi nolietot šī objekta izmaksās atspoguļotās summas, kas attiecināmas uz labvēlīgiem vai nelabvēlīgiem nomas noteikumiem salīdzinājumā ar tirgus noteikumiem.” |
| --- | --- | --- |

C5.

16. SGS 44. punktu groza šādi.

“44.

Uzņēmums pieskaita saistībā ar pamatlīdzekļu objektu sākotnēji atzīto summu tā svarīgajām daļām un katru šādu daļu nolieto atsevišķi. Piemēram, var būt lietderīgi atsevišķi nolietot lidaparātu korpusus un dzinējus neatkarīgi no tā, vai tie pieder uzņēmumam vai ir finanšu nomas objekts. Tāpat, ja uzņēmums iegādājas pamatlīdzekli, uz kuru attiecas operatīvās nomas līgums, kurā tas ir iznomātājs, var būt lietderīgi atsevišķi nolietot šī objekta izmaksās atspoguļotās summas, kas attiecināmas uz labvēlīgiem vai nelabvēlīgiem nomas noteikumiem salīdzinājumā ar tirgus noteikumiem.”

Pievieno 81.C punktu šādā redakcijā.

| “81.C | Ar 3. SFPS Uzņēmējdarbības apvienošana (pārstrādājusi Starptautiskā grāmatvedības standartu padome 2008. gadā) grozīts 44. punkts. Uzņēmums šo grozījumu piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 3. SFPS (pārstrādāts 2008. gadā) agrākam periodam, arī šo grozījumu piemēro šim agrākajam periodam.” |
| --- | --- |

“81.C

Ar 3. SFPS Uzņēmējdarbības apvienošana (pārstrādājusi Starptautiskā grāmatvedības standartu padome 2008. gadā) grozīts 44. punkts. Uzņēmums šo grozījumu piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 3. SFPS (pārstrādāts 2008. gadā) agrākam periodam, arī šo grozījumu piemēro šim agrākajam periodam.”

28. SGS   IEGULDĪJUMI ASOCIĒTAJOS UZŅĒMUMOS

| C6. | 28. SGS 23. punktu groza šādi.






  “23. | Ieguldījumu asociētajā uzņēmumā uzskaita pēc pašu kapitāla metodes ar datumu, kad uzņēmums kļūst par asociēto uzņēmumu. Iegādājoties ieguldījumu, starpību starp ieguldījuma izmaksām un ieguldītāja daļu asociētā uzņēmuma identificējamo aktīvu un saistību patiesajā neto vērtībā uzskaita šādi:






  a) | ar asociēto uzņēmumu saistīto nemateriālo vērtību iekļauj ieguldījuma uzskaites vērtībā. Šīs nemateriālās vērtības amortizācija nav atļauta. |
| --- | --- | --- | --- |

C6.

28. SGS 23. punktu groza šādi.

“23.

Ieguldījumu asociētajā uzņēmumā uzskaita pēc pašu kapitāla metodes ar datumu, kad uzņēmums kļūst par asociēto uzņēmumu. Iegādājoties ieguldījumu, starpību starp ieguldījuma izmaksām un ieguldītāja daļu asociētā uzņēmuma identificējamo aktīvu un saistību patiesajā neto vērtībā uzskaita šādi:

a)

ar asociēto uzņēmumu saistīto nemateriālo vērtību iekļauj ieguldījuma uzskaites vērtībā. Šīs nemateriālās vērtības amortizācija nav atļauta.

| b) | jebkuru ieguldītāja līdzdalības asociētā uzņēmuma identificējamo aktīvu un saistību patiesajā neto vērtībā pārsniegumu pār ieguldījuma izmaksām uzskaita kā ieņēmumus, nosakot ieguldītāja līdzdalību asociētā uzņēmuma peļņā vai zaudējumos periodā, kurā ieguldījums iegādāts. |
| --- | --- |

b)

jebkuru ieguldītāja līdzdalības asociētā uzņēmuma identificējamo aktīvu un saistību patiesajā neto vērtībā pārsniegumu pār ieguldījuma izmaksām uzskaita kā ieņēmumus, nosakot ieguldītāja līdzdalību asociētā uzņēmuma peļņā vai zaudējumos periodā, kurā ieguldījums iegādāts.

Attiecīgas ...”

32. SGS   FINANŠU INSTRUMENTI: INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA

| C7. | 32. SGS groza šādi.
  4. punkta c) apakšpunktu svītro.
  Pievieno 97.B punktu šādā redakcijā:






  “97.B | Ar 3. SFPS (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) ir dzēsts 4. punkta c) apakšpunkts. Uzņēmums šo grozījumu piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 3. SFPS (pārstrādāts 2008. gadā) agrākam periodam, arī šo grozījumu piemēro šim agrākajam periodam.” |
| --- | --- | --- |

C7.

32. SGS groza šādi.

4. punkta c) apakšpunktu svītro.

Pievieno 97.B punktu šādā redakcijā:

“97.B

Ar 3. SFPS (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) ir dzēsts 4. punkta c) apakšpunkts. Uzņēmums šo grozījumu piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 3. SFPS (pārstrādāts 2008. gadā) agrākam periodam, arī šo grozījumu piemēro šim agrākajam periodam.”

33. SGS   PEĻŅA PAR AKCIJU

| C8. | 33. SGS 22. punktu groza šādi.






  “22. | Parastās akcijas, kas emitētas kā uzņēmējdarbības apvienošanā nodotās atlīdzības daļa, no iegādes datuma iekļauj akciju vidējā svērtajā skaitā. Tas nepieciešams, jo pircējs no šī datuma iekļauj iegādātā uzņēmuma peļņu un zaudējumus savā peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļoto ienākumu pārskatā.” |
| --- | --- | --- |

C8.

33. SGS 22. punktu groza šādi.

“22.

Parastās akcijas, kas emitētas kā uzņēmējdarbības apvienošanā nodotās atlīdzības daļa, no iegādes datuma iekļauj akciju vidējā svērtajā skaitā. Tas nepieciešams, jo pircējs no šī datuma iekļauj iegādātā uzņēmuma peļņu un zaudējumus savā peļņas vai zaudējumu aprēķinā neatspoguļoto ienākumu pārskatā.”

34. SGS   STARPPERIODA FINANŠU PĀRSKATU SNIEGŠANA

| C9. | 34. SGS groza šādi.
  16. punkta i) apakšpunktu groza šādi.






  “i) | ietekme, ko starpperioda laikā radījušas uzņēmuma struktūras izmaiņas, to skaitā uzņēmējdarbības apvienošana, kontroles iegūšana vai zaudēšana meitasuzņēmumos un ilgtermiņa ieguldījumi, pārstrukturēšana un darbības pārtraukšana. Uzņēmējdarbības apvienošanas gadījumā uzņēmums atklāj 3. SFPS Uzņēmējdarbības apvienošana prasīto informāciju; un” |
| --- | --- | --- |

C9.

34. SGS groza šādi.

16. punkta i) apakšpunktu groza šādi.

“i)

ietekme, ko starpperioda laikā radījušas uzņēmuma struktūras izmaiņas, to skaitā uzņēmējdarbības apvienošana, kontroles iegūšana vai zaudēšana meitasuzņēmumos un ilgtermiņa ieguldījumi, pārstrukturēšana un darbības pārtraukšana. Uzņēmējdarbības apvienošanas gadījumā uzņēmums atklāj 3. SFPS Uzņēmējdarbības apvienošana prasīto informāciju; un”

Pievieno 48. punktu šādā redakcijā:

| “48. | Ar 3. SFPS (pārstrādājusi Starptautiskā grāmatvedības standartu padome 2008. gadā) grozīts 16. punkta i) apakšpunkts. Uzņēmums šo grozījumu piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 3. SFPS (pārstrādāts 2008. gadā) agrākam periodam, arī šo grozījumu piemēro šim agrākajam periodam.” |
| --- | --- |

“48.

Ar 3. SFPS (pārstrādājusi Starptautiskā grāmatvedības standartu padome 2008. gadā) grozīts 16. punkta i) apakšpunkts. Uzņēmums šo grozījumu piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 3. SFPS (pārstrādāts 2008. gadā) agrākam periodam, arī šo grozījumu piemēro šim agrākajam periodam.”

36. SGS   AKTĪVU VĒRTĪBAS SAMAZINĀŠANĀS

| C10. | 36. SGS groza šādi.
  6. punktā dzēš vienošanās datuma definīciju.
  65. punktu groza šādi.






  “65. | 66.–108. punktā un C pielikumā izklāstītas prasības, kā identificēt naudu ienesošo vienību, kurai pieder aktīvs, un noteikt naudu ienesošu vienību un nemateriālās vērtības uzskaites vērtību, un atzīt zaudējumus no to vērtības samazināšanās.” |
| --- | --- | --- |

C10.

36. SGS groza šādi.

6. punktā dzēš vienošanās datuma definīciju.

65. punktu groza šādi.

“65.

66.–108. punktā un C pielikumā izklāstītas prasības, kā identificēt naudu ienesošo vienību, kurai pieder aktīvs, un noteikt naudu ienesošu vienību un nemateriālās vērtības uzskaites vērtību, un atzīt zaudējumus no to vērtības samazināšanās.”

81. un 85. punktu groza šādi.

| “81. | Uzņēmējdarbības apvienošanā atzīta nemateriālā vērtība ir aktīvs, kurš nākotnē nodrošinās ekonomiskos labumus, kas izriet no citiem uzņēmējdarbības apvienošanā iegādātiem aktīviem, kuri nav individuāli identificēti un atsevišķi atzīti. Nemateriālā vērtība nerada naudas plūsmas neatkarīgi no citiem aktīviem vai aktīvu grupām un bieži papildina vairāku naudu ienesošu vienību naudas plūsmas. Dažkārt nemateriālo vērtību nevar nepatvaļīgi attiecināt uz atsevišķām naudu ienesošām vienībām, bet tikai uz naudu ienesošo vienību grupām. Rezultātā zemākais līmenis uzņēmumā, kurā nemateriālā vērtība tiek uzraudzīta iekšējās vadības nolūkos, dažreiz ietver virkni naudu ienesošo vienību, ar kurām nemateriālā vērtība ir saistīta, bet uz kurām to nevar attiecināt. Atsauces 83.–99. punktā un C pielikumā uz naudu ienesošo vienību, uz kuru attiecas nemateriālā vērtība, jālasa kā atsauces arī uz naudu ienesošo vienību grupām, uz kurām attiecas nemateriālā vērtība. |
| --- | --- |

“81.

Uzņēmējdarbības apvienošanā atzīta nemateriālā vērtība ir aktīvs, kurš nākotnē nodrošinās ekonomiskos labumus, kas izriet no citiem uzņēmējdarbības apvienošanā iegādātiem aktīviem, kuri nav individuāli identificēti un atsevišķi atzīti. Nemateriālā vērtība nerada naudas plūsmas neatkarīgi no citiem aktīviem vai aktīvu grupām un bieži papildina vairāku naudu ienesošu vienību naudas plūsmas. Dažkārt nemateriālo vērtību nevar nepatvaļīgi attiecināt uz atsevišķām naudu ienesošām vienībām, bet tikai uz naudu ienesošo vienību grupām. Rezultātā zemākais līmenis uzņēmumā, kurā nemateriālā vērtība tiek uzraudzīta iekšējās vadības nolūkos, dažreiz ietver virkni naudu ienesošo vienību, ar kurām nemateriālā vērtība ir saistīta, bet uz kurām to nevar attiecināt. Atsauces 83.–99. punktā un C pielikumā uz naudu ienesošo vienību, uz kuru attiecas nemateriālā vērtība, jālasa kā atsauces arī uz naudu ienesošo vienību grupām, uz kurām attiecas nemateriālā vērtība.

| 85. | Saskaņā ar 3. SFPS Uzņēmējdarbības apvienošana, ja līdz perioda beigām, kurā notiek uzņēmējdarbības apvienošana, tās sākotnējo uzskaiti var veikt tikai aptuveni, pircējs:






  a) | apvienošanas uzskaiti veic, izmantojot šīs aptuvenās vērtības; un |
| --- | --- | --- |

85.

Saskaņā ar 3. SFPS Uzņēmējdarbības apvienošana, ja līdz perioda beigām, kurā notiek uzņēmējdarbības apvienošana, tās sākotnējo uzskaiti var veikt tikai aptuveni, pircējs:

a)

apvienošanas uzskaiti veic, izmantojot šīs aptuvenās vērtības; un

| b) | atzīst jebkuras šo provizorisko vērtību korekcijas kā sākotnējās uzskaites pabeigšanas rezultātu novērtējuma periodā, kas nepārsniedz divpadsmit mēnešus no iegādes datuma. |
| --- | --- |

b)

atzīst jebkuras šo provizorisko vērtību korekcijas kā sākotnējās uzskaites pabeigšanas rezultātu novērtējuma periodā, kas nepārsniedz divpadsmit mēnešus no iegādes datuma.

Šādos apstākļos varētu arī nebūt iespējams pabeigt sākotnējo nemateriālās vērtības attiecināšanu, kas atzīta uzņēmējdarbības apvienošanā, līdz gada perioda beigām, kurā apvienošana ir īstenota. Šajā gadījumā uzņēmums atklāj 133. punktā noteikto informāciju.”

Pēc 90. punkta dzēš virsrakstu un 91.-95. punktu.

Dzēš 138. punktu.

139. punktu groza šādi.

| “139. | Uzņēmums piemēro šo standartu:







  a) | ...” |
| --- | --- | --- |

“139.

a)

...”

Pievieno 140.B punktu šādā redakcijā.

| “140.B | Ar 3. SFPS (pārstrādājusi Starptautiskā grāmatvedības standartu padome 2008. gadā) ir grozīts 65., 81., 85. un 139. punkts; ir dzēsts 91.-95. un 138. punkts un pievienots C pielikums. Uzņēmums šos grozījumus piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 3. SFPS (pārstrādāts 2008. gadā) agrākam periodam, šos grozījumus piemēro šim agrākajam periodam.” |
| --- | --- |

“140.B

Ar 3. SFPS (pārstrādājusi Starptautiskā grāmatvedības standartu padome 2008. gadā) ir grozīts 65., 81., 85. un 139. punkts; ir dzēsts 91.-95. un 138. punkts un pievienots C pielikums. Uzņēmums šos grozījumus piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 3. SFPS (pārstrādāts 2008. gadā) agrākam periodam, šos grozījumus piemēro šim agrākajam periodam.”

Pievienots jauns pielikums (C pielikums), kā aprakstīts zemāk. Tajā ietvertas dzēstā 91.-95. punkta prasības.

“C pielikums

Šis pielikums ir standarta neatņemama daļa.

Naudu ienesošo vienību vērtības samazināšanās pārbaude attiecībā uz nemateriālo vērtību un nekontrolējošo līdzdalību

| C1. | Saskaņā ar 3. SFPS (pārstrādājusi Starptautiskā grāmatvedības standartu padome 2008. gadā) pircējs novērtē un atzīst nemateriālo vērtību iegādes datumā kā a) pārsniegumu pār b):






  a) | kopsummu, ko veido:






  i) | nodotā atlīdzība, kas novērtēta saskaņā ar 3. SFPS, kuras noteikšanai parasti nepieciešama patiesā vērtība iegādes datumā; |
| --- | --- | --- | --- |

C1.

Saskaņā ar 3. SFPS (pārstrādājusi Starptautiskā grāmatvedības standartu padome 2008. gadā) pircējs novērtē un atzīst nemateriālo vērtību iegādes datumā kā a) pārsniegumu pār b):

a)

kopsummu, ko veido:

i)

nodotā atlīdzība, kas novērtēta saskaņā ar 3. SFPS, kuras noteikšanai parasti nepieciešama patiesā vērtība iegādes datumā;

| ii) | nekontrolējošās līdzdalības apmērs iegādātajā uzņēmumā, kas novērtēts saskaņā ar 3. SFPS; un |
| --- | --- |

ii)

nekontrolējošās līdzdalības apmērs iegādātajā uzņēmumā, kas novērtēts saskaņā ar 3. SFPS; un

| iii) | pakāpeniski veiktā uzņēmējdarbības apvienošanā pircēja bijusī līdzdalības iegādātā uzņēmuma pašu kapitālā patiesā vērtība iegādes datumā; |
| --- | --- |

iii)

pakāpeniski veiktā uzņēmējdarbības apvienošanā pircēja bijusī līdzdalības iegādātā uzņēmuma pašu kapitālā patiesā vērtība iegādes datumā;

| b) | iegādāto identificējamo aktīvu un pārņemto saistību neto summas iegādes datumā, kas noteiktas saskaņā ar 3. SFPS. |
| --- | --- |

b)

iegādāto identificējamo aktīvu un pārņemto saistību neto summas iegādes datumā, kas noteiktas saskaņā ar 3. SFPS.

Nemateriālās vērtības attiecināšana

| C2. | Šā standarta 80. punkts nosaka, ka uzņēmējdarbības apvienošanā iegādāta nemateriālā vērtība jāattiecina uz katru pircēja naudu ienesošo vienību vai uz naudu ienesošo vienību grupu, kura, gaidāms, gūs labumu no uzņēmējdarbības apvienošanas sinerģijas, neatkarīgi no tā, vai citi iegādātā uzņēmuma aktīvi vai saistības ir attiecinātas uz šīm vienībām vai vienību grupām. Iespējams, dažas no uzņēmējdarbības apvienošanas izrietošās sinerģijas tiks attiecinātas uz naudu ienesošu vienību, kurā nekontrolējošajai līdzdalībai nav līdzdalības. |
| --- | --- |

C2.

Šā standarta 80. punkts nosaka, ka uzņēmējdarbības apvienošanā iegādāta nemateriālā vērtība jāattiecina uz katru pircēja naudu ienesošo vienību vai uz naudu ienesošo vienību grupu, kura, gaidāms, gūs labumu no uzņēmējdarbības apvienošanas sinerģijas, neatkarīgi no tā, vai citi iegādātā uzņēmuma aktīvi vai saistības ir attiecinātas uz šīm vienībām vai vienību grupām. Iespējams, dažas no uzņēmējdarbības apvienošanas izrietošās sinerģijas tiks attiecinātas uz naudu ienesošu vienību, kurā nekontrolējošajai līdzdalībai nav līdzdalības.

Vērtības samazināšanās pārbaudīšana

| C3. | Vērtības samazināšanās pārbaudīšana ir saistīta ar naudu ienesošās vienības atgūstamās summas salīdzināšanu ar naudu ienesošās vienības uzskaites vērtību. |
| --- | --- |

C3.

Vērtības samazināšanās pārbaudīšana ir saistīta ar naudu ienesošās vienības atgūstamās summas salīdzināšanu ar naudu ienesošās vienības uzskaites vērtību.

| C4. | Ja uzņēmums novērtē nekontrolējošo līdzdalību kā tā proporcionālo līdzdalību meitasuzņēmuma neto identificējamos aktīvos iegādes datumā, nevis kā tās patieso vērtību, tad uz nekontrolējošo līdzdalību attiecināmo nemateriālo vērtību ietver saistītās naudu ienesošās vērtības atgūstamajā summā, bet neatzīst mātesuzņēmuma konsolidētajos finanšu pārskatos. Līdz ar to uzņēmums palielina uz vienību attiecinātās nemateriālās vērtības uzskaites vērtību, ietverot tajā uz nekontrolējošo līdzdalību attiecināmo nemateriālo vērtību. Pēc tam šo koriģēto uzskaites vērtību salīdzina ar vienības atgūstamo vērtību, lai noteiktu, vai naudu ienesošās vienības vērtība nav samazinājusies. |
| --- | --- |

C4.

Ja uzņēmums novērtē nekontrolējošo līdzdalību kā tā proporcionālo līdzdalību meitasuzņēmuma neto identificējamos aktīvos iegādes datumā, nevis kā tās patieso vērtību, tad uz nekontrolējošo līdzdalību attiecināmo nemateriālo vērtību ietver saistītās naudu ienesošās vērtības atgūstamajā summā, bet neatzīst mātesuzņēmuma konsolidētajos finanšu pārskatos. Līdz ar to uzņēmums palielina uz vienību attiecinātās nemateriālās vērtības uzskaites vērtību, ietverot tajā uz nekontrolējošo līdzdalību attiecināmo nemateriālo vērtību. Pēc tam šo koriģēto uzskaites vērtību salīdzina ar vienības atgūstamo vērtību, lai noteiktu, vai naudu ienesošās vienības vērtība nav samazinājusies.

Zaudējumu no vērtības samazināšanās attiecināšana

| C5. | 104. punkts nosaka, ka identificētie vērtības samazināšanās zaudējumi vispirms jāattiecina uz nemateriālās vērtības, kas attiecināta uz vienību, uzskaites vērtību un pēc tam uz citiem vienības aktīviem atbilstoši katra aktīva uzskaites vērtības proporcionālajai daļai vienībā. |
| --- | --- |

C5.

104. punkts nosaka, ka identificētie vērtības samazināšanās zaudējumi vispirms jāattiecina uz nemateriālās vērtības, kas attiecināta uz vienību, uzskaites vērtību un pēc tam uz citiem vienības aktīviem atbilstoši katra aktīva uzskaites vērtības proporcionālajai daļai vienībā.

| C6. | Ja meitasuzņēmums vai meitasuzņēmuma daļa ar nekontrolējošo līdzdalību pati ir naudu ienesoša vienība, vērtības samazinājuma zaudējumus attiecina starp mātesuzņēmumu un nekontrolējošo līdzdalību tāpat kā peļņu vai zaudējumus. |
| --- | --- |

C6.

Ja meitasuzņēmums vai meitasuzņēmuma daļa ar nekontrolējošo līdzdalību pati ir naudu ienesoša vienība, vērtības samazinājuma zaudējumus attiecina starp mātesuzņēmumu un nekontrolējošo līdzdalību tāpat kā peļņu vai zaudējumus.

| C7. | Ja meitasuzņēmums vai meitasuzņēmuma daļa ar nekontrolējošo līdzdalību ir lielākas naudu ienesošas vienības daļa, nemateriālās vērtības samazinājuma zaudējumus attiecina uz tām naudu ienesošās vienības daļām, kurām ir nekontrolējoša līdzdalība, un uz tām, kurām tās nav. Vērtības samazinājuma zaudējumi jāattiecina uz naudu ienesošās vienības daļām, pamatojoties uz:






  a) | ciktāl vērtības samazinājums ir saistīts ar naudu ienesošās vienības nemateriālo vērtību, daļu nemateriālās vērtības salīdzinošajām uzskaites vērtībām pirms vērtības samazināšanās; un |
| --- | --- | --- |

C7.

Ja meitasuzņēmums vai meitasuzņēmuma daļa ar nekontrolējošo līdzdalību ir lielākas naudu ienesošas vienības daļa, nemateriālās vērtības samazinājuma zaudējumus attiecina uz tām naudu ienesošās vienības daļām, kurām ir nekontrolējoša līdzdalība, un uz tām, kurām tās nav. Vērtības samazinājuma zaudējumi jāattiecina uz naudu ienesošās vienības daļām, pamatojoties uz:

a)

ciktāl vērtības samazinājums ir saistīts ar naudu ienesošās vienības nemateriālo vērtību, daļu nemateriālās vērtības salīdzinošajām uzskaites vērtībām pirms vērtības samazināšanās; un

| b) | ciktāl vērtības samazinājums ir saistīts ar naudu ienesošās vienības identificējamiem aktīviem, daļu identificējamo aktīvu salīdzinošajām uzskaites vērtībām pirms vērtības samazināšanās. Jebkuru šādu vērtības samazinājumu attiecina uz katras naudu ienesošās vienības daļu aktīviem proporcionāli katra aktīva uzskaites vērtībai daļā. |
| --- | --- |

b)

ciktāl vērtības samazinājums ir saistīts ar naudu ienesošās vienības identificējamiem aktīviem, daļu identificējamo aktīvu salīdzinošajām uzskaites vērtībām pirms vērtības samazināšanās. Jebkuru šādu vērtības samazinājumu attiecina uz katras naudu ienesošās vienības daļu aktīviem proporcionāli katra aktīva uzskaites vērtībai daļā.

Tajās daļās, kurām ir nekontrolējoša līdzdalība, vērtības samazināšanās zaudējumus attiecina starp mātesuzņēmumu un nekontrolējošo līdzdalību tāpat kā peļņu vai zaudējumus.

| C8. | Ja uz nekontrolējošo līdzdalību attiecināmie vērtības samazināšanās zaudējumi ir saistīti ar nemateriālo vērtību, kas nav atzīta mātesuzņēmuma konsolidētajos finanšu pārskatos (sk. C4. punktu), šo vērtības samazinājumu neatzīst kā nemateriālās vērtības samazinājuma zaudējumus. Šādos gadījumos par nemateriālās vērtības samazinājuma zaudējumiem atzīst tikai tos vērtības samazināšanās zaudējumus, kuri saistīti ar nemateriālo vērtību, kas ir attiecināta uz mātesuzņēmumu. |
| --- | --- |

C8.

Ja uz nekontrolējošo līdzdalību attiecināmie vērtības samazināšanās zaudējumi ir saistīti ar nemateriālo vērtību, kas nav atzīta mātesuzņēmuma konsolidētajos finanšu pārskatos (sk. C4. punktu), šo vērtības samazinājumu neatzīst kā nemateriālās vērtības samazinājuma zaudējumus. Šādos gadījumos par nemateriālās vērtības samazinājuma zaudējumiem atzīst tikai tos vērtības samazināšanās zaudējumus, kuri saistīti ar nemateriālo vērtību, kas ir attiecināta uz mātesuzņēmumu.

| C9. | 7. ilustratīvajā piemērā parādīta daļēji piederošas naudu ienesošas vienības vērtības samazinājuma pārbaude ar nemateriālo vērtību.” |
| --- | --- |

C9.

7. ilustratīvajā piemērā parādīta daļēji piederošas naudu ienesošas vienības vērtības samazinājuma pārbaude ar nemateriālo vērtību.”

37. SGS   UZKRĀJUMI, IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS UN IESPĒJAMIE AKTĪVI

UZKRĀJUMI, IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS UN IESPĒJAMIE AKTĪVI

| C11. | 37. SGS 5. punktu groza šādi.






  “5. | Ja kāds cits standarts aplūko kādu konkrētu uzkrājumu, iespējamo saistību vai iespējamā aktīva veidu, uzņēmums šā standarta vietā piemēro attiecīgo citu standartu. Piemēram, daži uzkrājumu veidi aplūkoti standartos par:






  a) | būvlīgumiem (sk. 11. SGS Būvlīgumi); |
| --- | --- | --- | --- |

C11.

37. SGS 5. punktu groza šādi.

“5.

Ja kāds cits standarts aplūko kādu konkrētu uzkrājumu, iespējamo saistību vai iespējamā aktīva veidu, uzņēmums šā standarta vietā piemēro attiecīgo citu standartu. Piemēram, daži uzkrājumu veidi aplūkoti standartos par:

a)

būvlīgumiem (sk. 11. SGS Būvlīgumi);

Būvlīgumi

...”

38. SGS   NEMATERIĀLIE AKTĪVI

NEMATERIĀLIE AKTĪVI

| C12. | 38. SGS groza šādi.
  8. punktā dzēš vienošanās datuma definīciju.
  11., 12., 25. un 33.-35. punktu groza šādi.






  “11. | Nemateriāla aktīva definīcija nosaka, ka nemateriālajam aktīvam jābūt identificējamam, lai to varētu atšķirt no nemateriālās vērtības. Uzņēmējdarbības apvienošanā atzīta nemateriālā vērtība ir aktīvs, kurš nākotnē nodrošinās saimnieciskos labumus, kas izriet no citiem uzņēmējdarbības apvienošanā iegādātiem aktīviem, kuri nav individuāli identificēti un atsevišķi atzīti. Saimnieciskie labumi nākotnē var izrietēt no iegādāto identificējamo aktīvu savstarpējās sinerģijas vai no aktīviem, kas atsevišķi neatbilst kritērijiem par atzīšanu finanšu pārskatos. |
| --- | --- | --- |

C12.

38. SGS groza šādi.

8. punktā dzēš vienošanās datuma definīciju.

11., 12., 25. un 33.-35. punktu groza šādi.

“11.

Nemateriāla aktīva definīcija nosaka, ka nemateriālajam aktīvam jābūt identificējamam, lai to varētu atšķirt no nemateriālās vērtības. Uzņēmējdarbības apvienošanā atzīta nemateriālā vērtība ir aktīvs, kurš nākotnē nodrošinās saimnieciskos labumus, kas izriet no citiem uzņēmējdarbības apvienošanā iegādātiem aktīviem, kuri nav individuāli identificēti un atsevišķi atzīti. Saimnieciskie labumi nākotnē var izrietēt no iegādāto identificējamo aktīvu savstarpējās sinerģijas vai no aktīviem, kas atsevišķi neatbilst kritērijiem par atzīšanu finanšu pārskatos.

| 12. | Aktīvs ir identificējams, ja tas vai nu:







  a) | ir nošķirams, t. i., to var nošķirt vai atdalīt no uzņēmuma un pārdot, nodot, licencēt, iznomāt vai apmainīt vai nu individuāli, vai arī kopā ar attiecīgu līgumu, identificējamu aktīvu vai saistībām, neskatoties uz to, vai uzņēmums plāno tā rīkoties; vai |
| --- | --- | --- |

12.

12.

Aktīvs ir identificējams, ja tas vai nu:

a)

a)

ir nošķirams, t. i., to var nošķirt vai atdalīt no uzņēmuma un pārdot, nodot, licencēt, iznomāt vai apmainīt vai nu individuāli, vai arī kopā ar attiecīgu līgumu, identificējamu aktīvu vai saistībām, neskatoties uz to, vai uzņēmums plāno tā rīkoties; vai

ir nošķirams, t. i., to var nošķirt vai atdalīt no uzņēmuma un pārdot, nodot, licencēt, iznomāt vai apmainīt vai nu individuāli, vai arī kopā ar attiecīgu līgumu, identificējamu aktīvu vai saistībām, neskatoties uz to, vai uzņēmums plāno tā rīkoties; vai

| b) | radies no līguma vai citām juridiskām tiesībām, neskatoties uz to, vai šīs tiesības ir nododamas vai nošķiramas no uzņēmuma vai no citām tiesībām un pienākumiem. |
| --- | --- |

b)

b)

radies no līguma vai citām juridiskām tiesībām, neskatoties uz to, vai šīs tiesības ir nododamas vai nošķiramas no uzņēmuma vai no citām tiesībām un pienākumiem.

radies no līguma vai citām juridiskām tiesībām, neskatoties uz to, vai šīs tiesības ir nododamas vai nošķiramas no uzņēmuma vai no citām tiesībām un pienākumiem

| 25. | Parasti cena, kuru uzņēmums maksā, lai atsevišķi iegādātos nemateriālo aktīvu, atspoguļo prognozējamo ticamību, ka aktīvā ietvertie paredzamie nākotnes saimnieciskie labumi ieplūdīs uzņēmumā. Citiem vārdiem, uzņēmums prognozē saimniecisko labumu ieplūdi, pat ja ieplūdes laiks vai apmērs ir neskaidrs. Tādēļ vienmēr uzskata, ka attiecībā uz atsevišķi iegādātiem nemateriālajiem aktīviem piepildās 21. punkta a) apakšpunktā ietvertais ticamības atzīšanas kritērijs. |
| --- | --- |

25.

Parasti cena, kuru uzņēmums maksā, lai atsevišķi iegādātos nemateriālo aktīvu, atspoguļo prognozējamo ticamību, ka aktīvā ietvertie paredzamie nākotnes saimnieciskie labumi ieplūdīs uzņēmumā. Citiem vārdiem, uzņēmums prognozē saimniecisko labumu ieplūdi, pat ja ieplūdes laiks vai apmērs ir neskaidrs. Tādēļ vienmēr uzskata, ka attiecībā uz atsevišķi iegādātiem nemateriālajiem aktīviem piepildās 21. punkta a) apakšpunktā ietvertais ticamības atzīšanas kritērijs.

| 33. | Saskaņā ar 3. SFPS Uzņēmējdarbības apvienošana, ja nemateriālais aktīvs ir iegādāts uzņēmējdarbības apvienošanā, šī nemateriālā aktīva izmaksas ir tā patiesā vērtība iegādes datumā. Nemateriālā aktīva patiesā vērtība atspoguļo prognozējamo varbūtību, ka aktīvā ietvertie nākotnes saimnieciskie labumi ieplūdīs uzņēmumā. Citiem vārdiem, uzņēmums prognozē saimniecisko labumu ieplūdi, pat ja ieplūdes laiks vai apmērs ir neskaidrs. Tādēļ vienmēr uzskata, ka attiecībā uz uzņēmējdarbības apvienošanā iegādātiem nemateriālajiem aktīviem piepildās 21. punkta a) apakšpunktā ietvertais ticamības atzīšanas kritērijs. Ja uzņēmējdarbības apvienošanā iegādāts aktīvs ir nošķirams vai izriet no līgumtiesībām vai citām juridiskām tiesībām, pastāv pietiekama informācija aktīva patiesās vērtības ticamai novērtēšanai. Tādēļ vienmēr uzskata, ka attiecībā uz uzņēmējdarbības apvienošanā iegādātiem nemateriālajiem aktīviem piepildās 21. punkta b) apakšpunktā ietvertais ticamas novērtēšanas kritērijs. |
| --- | --- |

33.

Saskaņā ar 3. SFPS Uzņēmējdarbības apvienošana, ja nemateriālais aktīvs ir iegādāts uzņēmējdarbības apvienošanā, šī nemateriālā aktīva izmaksas ir tā patiesā vērtība iegādes datumā. Nemateriālā aktīva patiesā vērtība atspoguļo prognozējamo varbūtību, ka aktīvā ietvertie nākotnes saimnieciskie labumi ieplūdīs uzņēmumā. Citiem vārdiem, uzņēmums prognozē saimniecisko labumu ieplūdi, pat ja ieplūdes laiks vai apmērs ir neskaidrs. Tādēļ vienmēr uzskata, ka attiecībā uz uzņēmējdarbības apvienošanā iegādātiem nemateriālajiem aktīviem piepildās 21. punkta a) apakšpunktā ietvertais ticamības atzīšanas kritērijs. Ja uzņēmējdarbības apvienošanā iegādāts aktīvs ir nošķirams vai izriet no līgumtiesībām vai citām juridiskām tiesībām, pastāv pietiekama informācija aktīva patiesās vērtības ticamai novērtēšanai. Tādēļ vienmēr uzskata, ka attiecībā uz uzņēmējdarbības apvienošanā iegādātiem nemateriālajiem aktīviem piepildās 21. punkta b) apakšpunktā ietvertais ticamas novērtēšanas kritērijs.

Uzņēmējdarbības apvienošana

| 34. | Saskaņā ar šo standartu un 3. SFPS (pārstrādājusi Starptautiskā grāmatvedības standartu padome 2008. gadā) pircējs iegādes datumā atsevišķi no nemateriālās vērtības atzīst iegādātā uzņēmuma nemateriālu aktīvu neatkarīgi no tā, vai iegādātais uzņēmums šo aktīvu bija atzinis pirms uzņēmējdarbības apvienošanas. Tas nozīmē, ka pircējs atzīst notiekošu iegādātā uzņēmuma pētniecības un attīstības projektu atsevišķi no nemateriālās vērtības kā aktīvu, ja projekts atbilst nemateriāla aktīva definīcijai. Iegādātā uzņēmuma notiekošais pētniecības un attīstības projekts atbilst nemateriāla aktīva definīcijai, ja tas:






  a) | atbilst aktīva definīcijai; un |
| --- | --- | --- |

34.

Saskaņā ar šo standartu un 3. SFPS (pārstrādājusi Starptautiskā grāmatvedības standartu padome 2008. gadā) pircējs iegādes datumā atsevišķi no nemateriālās vērtības atzīst iegādātā uzņēmuma nemateriālu aktīvu neatkarīgi no tā, vai iegādātais uzņēmums šo aktīvu bija atzinis pirms uzņēmējdarbības apvienošanas. Tas nozīmē, ka pircējs atzīst notiekošu iegādātā uzņēmuma pētniecības un attīstības projektu atsevišķi no nemateriālās vērtības kā aktīvu, ja projekts atbilst nemateriāla aktīva definīcijai. Iegādātā uzņēmuma notiekošais pētniecības un attīstības projekts atbilst nemateriāla aktīva definīcijai, ja tas:

a)

atbilst aktīva definīcijai; un

| b) | ir identificējams, t. i., ir nošķirams vai rodas no līgumiskām vai citām juridiskām tiesībām. |
| --- | --- |

b)

ir identificējams, t. i., ir nošķirams vai rodas no līgumiskām vai citām juridiskām tiesībām.

Uzņēmējdarbības apvienošanā iegādāta nemateriālā aktīva patiesās vērtības novērtēšana

Uzņēmējdarbības apvienošanā iegādāta nemateriālā aktīva patiesās vērtības novērtēšana

| 35. | Ja uzņēmējdarbības apvienošanā iegādāts nemateriālais aktīvs ir nošķirams vai izriet no līgumtiesībām vai citām juridiskām tiesībām, pastāv pietiekama informācija aktīva patiesās vērtības ticamai novērtēšanai. Kad aplēsēm, kuras izmanto nemateriāla aktīva patiesās vērtības novērtēšanai, ir dažādi iespējamie iznākumi ar atšķirīgām ticamības pakāpēm, šo nenoteiktību ņem vērā, novērtējot aktīva patieso vērtību.” |
| --- | --- |

35.

Ja uzņēmējdarbības apvienošanā iegādāts nemateriālais aktīvs ir nošķirams vai izriet no līgumtiesībām vai citām juridiskām tiesībām, pastāv pietiekama informācija aktīva patiesās vērtības ticamai novērtēšanai. Kad aplēsēm, kuras izmanto nemateriāla aktīva patiesās vērtības novērtēšanai, ir dažādi iespējamie iznākumi ar atšķirīgām ticamības pakāpēm, šo nenoteiktību ņem vērā, novērtējot aktīva patieso vērtību.”

Dzēš 38. punktu.

68. punktu groza šādi.

| “68. | Izdevumus par nemateriālu posteni par izdevumiem atzīst, kad tie rodas, izņemot, ja:







  a) | tie ir daļa no atzīšanas kritērijiem atbilstoša nemateriāla aktīva izmaksām (sk. 18.-67. punktu); vai |
| --- | --- | --- |

“68.

68.

Izdevumus par nemateriālu posteni par izdevumiem atzīst, kad tie rodas, izņemot, ja:

a)

a)

tie ir daļa no atzīšanas kritērijiem atbilstoša nemateriāla aktīva izmaksām (sk. 18.-67. punktu); vai

tie ir daļa no atzīšanas kritērijiem atbilstoša nemateriāla aktīva izmaksām (sk. 18.-67. punktu); vai

| b) | postenis tiek iegādāts uzņēmējdarbības apvienošanā un to nevar atzīt par nemateriālu aktīvu. Šajā gadījumā tas ir daļa no summas, kas atzīta par nemateriālo vērtību iegādes datumā (sk. 3. SFPS).” |
| --- | --- |

b)

b)

postenis tiek iegādāts uzņēmējdarbības apvienošanā un to nevar atzīt par nemateriālu aktīvu. Šajā gadījumā tas ir daļa no summas, kas atzīta par nemateriālo vērtību iegādes datumā (sk. 3. SFPS).”

postenis tiek iegādāts uzņēmējdarbības apvienošanā un to nevar atzīt par nemateriālu aktīvu. Šajā gadījumā tas ir daļa no summas, kas atzīta par nemateriālo vērtību iegādes datumā (sk. 3. SFPS)

94. punktu groza šādi.

| “94. | Tāda nemateriāla aktīva lietderīgās lietošanas laiks, kas rodas no līgumiskām vai citām juridiskām tiesībām, nepārsniedz līgumisko vai citu juridisko tiesību termiņu, bet var būt īsāks atkarībā no perioda, kurā uzņēmums plāno izmantot konkrēto aktīvu. Ja līgumiskās vai citas juridiskās tiesības ir nodotas uz ierobežotu termiņu, kuru var atjaunot, atjaunošanas periodu(s) nemateriālā aktīva lietderīgās lietošanas laikā ietver tikai tad, ja ir pierādījumi, kas pamato atjaunošanu bez nozīmīgām izmaksām. Atpirktu tiesību, kas atzītas kā nemateriāls aktīvs uzņēmējdarbības apvienošanā, lietderīgais lietošanas laiks ir atlikušais līguma darbības periods, kurā šīs tiesības ir piešķirtas, un neietver atjaunošanas periodus.” |
| --- | --- |

“94.

94.

Tāda nemateriāla aktīva lietderīgās lietošanas laiks, kas rodas no līgumiskām vai citām juridiskām tiesībām, nepārsniedz līgumisko vai citu juridisko tiesību termiņu, bet var būt īsāks atkarībā no perioda, kurā uzņēmums plāno izmantot konkrēto aktīvu. Ja līgumiskās vai citas juridiskās tiesības ir nodotas uz ierobežotu termiņu, kuru var atjaunot, atjaunošanas periodu(s) nemateriālā aktīva lietderīgās lietošanas laikā ietver tikai tad, ja ir pierādījumi, kas pamato atjaunošanu bez nozīmīgām izmaksām. Atpirktu tiesību, kas atzītas kā nemateriāls aktīvs uzņēmējdarbības apvienošanā, lietderīgais lietošanas laiks ir atlikušais līguma darbības periods, kurā šīs tiesības ir piešķirtas, un neietver atjaunošanas periodus.”

Tāda nemateriāla aktīva lietderīgās lietošanas laiks, kas rodas no līgumiskām vai citām juridiskām tiesībām, nepārsniedz līgumisko vai citu juridisko tiesību termiņu, bet var būt īsāks atkarībā no perioda, kurā uzņēmums plāno izmantot konkrēto aktīvu. Ja līgumiskās vai citas juridiskās tiesības ir nodotas uz ierobežotu termiņu, kuru var atjaunot, atjaunošanas periodu(s) nemateriālā aktīva lietderīgās lietošanas laikā ietver tikai tad, ja ir pierādījumi, kas pamato atjaunošanu bez nozīmīgām izmaksām. Atpirktu tiesību, kas atzītas kā nemateriāls aktīvs uzņēmējdarbības apvienošanā, lietderīgais lietošanas laiks ir atlikušais līguma darbības periods, kurā šīs tiesības ir piešķirtas, un neietver atjaunošanas periodus

Pievieno 115.A punktu šādā redakcijā.

| “115.A | Uzņēmējdarbības apvienošanā atpirktu tiesību gadījumā, ja tiesības vēlāk atkārtoti emitē (pārdod) trešajai pusei, atbilstošo uzskaites vērtību, ja tāda ir, izmanto atkārtotas emitēšanas guvuma vai zaudējumu noteikšanai.” |
| --- | --- |

“115.A

Uzņēmējdarbības apvienošanā atpirktu tiesību gadījumā, ja tiesības vēlāk atkārtoti emitē (pārdod) trešajai pusei, atbilstošo uzskaites vērtību, ja tāda ir, izmanto atkārtotas emitēšanas guvuma vai zaudējumu noteikšanai.”

Dzēš 129. punktu.

130. punktu groza šādi.

| “130. | Uzņēmums piemēro šo standartu:







  a) | ...” |
| --- | --- | --- |

“130.

130.

Uzņēmums piemēro šo standartu:

a)

a)

...”

...

Pievieno 130.C punktu šādā redakcijā.

| “130.C | Ar 3. SFPS (pārstrādājusi Starptautiskā grāmatvedības standartu padome 2008. gadā) grozīts 12., 33.-35., 68., 69., 94. un 130. punkts, dzēsts 38. un 129. punkts un pievienots 115.A punkts. Uzņēmums perspektīvi piemēro šos grozījumus gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Tādēļ iepriekšējos uzņēmējdarbības apvienošanas gadījumos atzītās nemateriālo aktīvu un nemateriālās vērtības summas nekoriģē. Ja uzņēmums piemēro 3. SFPS (pārstrādāts 2008. gadā) agrākam periodam, šos grozījumus piemēro šim agrākajam periodam.” |
| --- | --- |

“130.C

130.C

Ar 3. SFPS (pārstrādājusi Starptautiskā grāmatvedības standartu padome 2008. gadā) grozīts 12., 33.-35., 68., 69., 94. un 130. punkts, dzēsts 38. un 129. punkts un pievienots 115.A punkts. Uzņēmums perspektīvi piemēro šos grozījumus gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Tādēļ iepriekšējos uzņēmējdarbības apvienošanas gadījumos atzītās nemateriālo aktīvu un nemateriālās vērtības summas nekoriģē. Ja uzņēmums piemēro 3. SFPS (pārstrādāts 2008. gadā) agrākam periodam, šos grozījumus piemēro šim agrākajam periodam.”

Ar 3. SFPS (pārstrādājusi Starptautiskā grāmatvedības standartu padome 2008. gadā) grozīts 12., 33.-35., 68., 69., 94. un 130. punkts, dzēsts 38. un 129. punkts un pievienots 115.A punkts. Uzņēmums perspektīvi piemēro šos grozījumus gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Tādēļ iepriekšējos uzņēmējdarbības apvienošanas gadījumos atzītās nemateriālo aktīvu un nemateriālās vērtības summas nekoriģē. Ja uzņēmums piemēro 3. SFPS (pārstrādāts 2008. gadā) agrākam periodam, šos grozījumus piemēro šim agrākajam periodam

39. SGS   FINANŠU INSTRUMENTI: ATZĪŠANA UN NOVĒRTĒŠANA

FINANŠU INSTRUMENTI: ATZĪŠANA UN NOVĒRTĒŠANA

| C13. | 39. SGS groza šādi.
  Dzēš 2. punkta f) apakšpunktu.
  Pievieno 103.D punktu šādā redakcijā.






  “103.D | Ar 3. SFPS (pārstrādājusi Starptautiskā grāmatvedības standartu padome 2008. gadā) dzēsts 2. punkta f) apakšpunkts. Uzņēmums šo grozījumu piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 3. SFPS (pārstrādāts 2008. gadā) agrākam periodam, arī šo grozījumu piemēro šim agrākajam periodam.” |
| --- | --- | --- |

C13.

39. SGS groza šādi.

Dzēš 2. punkta f) apakšpunktu.

Pievieno 103.D punktu šādā redakcijā.

“103.D

103.D

Ar 3. SFPS (pārstrādājusi Starptautiskā grāmatvedības standartu padome 2008. gadā) dzēsts 2. punkta f) apakšpunkts. Uzņēmums šo grozījumu piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 3. SFPS (pārstrādāts 2008. gadā) agrākam periodam, arī šo grozījumu piemēro šim agrākajam periodam.”

Ar 3. SFPS (pārstrādājusi Starptautiskā grāmatvedības standartu padome 2008. gadā) dzēsts 2. punkta f) apakšpunkts. Uzņēmums šo grozījumu piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 3. SFPS (pārstrādāts 2008. gadā) agrākam periodam, arī šo grozījumu piemēro šim agrākajam periodam

9. SFPIK   IEGULTO ATVASINĀJUMU ATKĀRTOTA NOVĒRTĒŠANA

IEGULTO ATVASINĀJUMU ATKĀRTOTA NOVĒRTĒŠANA

| C14. | 9. SFPIK 5. punktam pievieno šādu zemsvītras piezīmi.






  “5. | Šajā interpretācijā nav aplūkota ne līgumu ar iegultiem atvasinājumiem iegāde uzņēmējdarbības apvienošanā, ne to iespējamā pārvērtēšana iegādes datumā (1). |
| --- | --- | --- |

C14.

9. SFPIK 5. punktam pievieno šādu zemsvītras piezīmi.

“5.

Šajā interpretācijā nav aplūkota ne līgumu ar iegultiem atvasinājumiem iegāde uzņēmējdarbības apvienošanā, ne to iespējamā pārvērtēšana iegādes datumā (1).

1

---

(1)  3. SFPS (pārstrādājusi Starptautiskā grāmatvedības standartu padome 2008. gadā) aplūkota līgumu ar iegultiem atvasinājumiem iegāde uzņēmējdarbības apvienošanā.”

1

---

| 12.6.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 149/60 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 149/60

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 496/2009

(2009. gada 11. jūnijs),

ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 872/2004 par turpmākiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Libēriju

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 872/2004 par turpmākiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Libēriju (1) un jo īpaši tās 11. panta a) punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 872/2004 I pielikumā ir uzskaitītas fiziskas un juridiskas personas, iestādes un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 872/2004 I pielikumā ir uzskaitītas fiziskas un juridiskas personas, iestādes un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2009. gada 12. maijā nolēma grozīt informāciju par vienu fizisko personu, kurai piemēro līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšanu. Tādēļ attiecīgi jāgroza I pielikums, |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2009. gada 12. maijā nolēma grozīt informāciju par vienu fizisko personu, kurai piemēro līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšanu. Tādēļ attiecīgi jāgroza I pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 872/2004 I pielikumu groza, kā noteikts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 11. jūnijā

Komisijas vārdā —

ārējo attiecību ģenerāldirektors

Eneko LANDÁBURU

---

(1)  OV L 162, 30.4.2004., 32. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Padomes Regulas (EK) Nr. 872/2004 I pielikumu groza šādi.

Ierakstu “Edwin M., Snowe jr. Valstspiederība: Libērijas. Pases numurs: a) OR/0056672-01, b) D/005072, c) D-00172 (ECOWAS-DPL pase, derīga 7.8.2008.–6.7.2010.). Cita informācija: “Liberian Petroleum and Refining Corporation ”(LPRC). 6. panta b) punktā minētais paziņošanas datums: 10.9.2004.” rīkotājdirektors aizstāj ar:

“Edwin M., Snowe jr. Adrese: Elwa Road, Monrovia, Liberia. Dzimšanas datums: 11.2.1970. Dzimšanas vieta: Mano River, Grand Cape Mount, Liberia. Valstspiederība: Libērijas. Pases numurs: a) OR/0056672-01, b) D/005072, c) D-005640 (diplomātiskā pase), d) D-00172 (ECOWAS-DPL pase, derīga 7.8.2008.–6.7.2010.). Cita informācija: “Liberian Petroleum and Refining Corporation” (LPRC) rīkotājdirektors. 6. panta b) punktā minētais paziņošanas datums: 10.9.2004.”.

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

| 12.6.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 149/62 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 149/62

---

PADOMES LĒMUMS

(2009. gada 25. maijs),

ar ko atceļ Direktīvu 83/515/EK un 11 novecojušus lēmumus kopējās zivsaimniecības politikas jomā

(2009/447/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu, 300. panta 2. punktu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā 1985. gada Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 167. panta 3. punktu un 354. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,

tā kā:

| (1) | Kopienas iestāžu īstenotajā labākas likumdošanas stratēģijā viens no būtiskākajiem elementiem ir uzlabot Kopienas tiesību aktu pārskatāmību. Šajā sakarā ir lietderīgi svītrot no aktīvā tiesību aktu kopuma tos tiesību aktus, kas faktiski vairs nav spēkā. |
| --- | --- |

(1)

Kopienas iestāžu īstenotajā labākas likumdošanas stratēģijā viens no būtiskākajiem elementiem ir uzlabot Kopienas tiesību aktu pārskatāmību. Šajā sakarā ir lietderīgi svītrot no aktīvā tiesību aktu kopuma tos tiesību aktus, kas faktiski vairs nav spēkā.

| (2) | Turpmāk norādītā ar kopējo zivsaimniecības politiku saistītā direktīva un lēmumi ir novecojuši, pat ja formāli tie joprojām ir spēkā:






  — | Padomes Direktīva 83/515/EEK (1983. gada 4. oktobris) par atsevišķiem pasākumiem kapacitātes pielāgošanai zivsaimniecības nozarē (1). Minētā direktīva vairs nav spēkā, jo tās noteikumi patlaban ir ietverti Padomes Regulā (EK) Nr. 1198/2006 (2); |
| --- | --- | --- |

(2)

Turpmāk norādītā ar kopējo zivsaimniecības politiku saistītā direktīva un lēmumi ir novecojuši, pat ja formāli tie joprojām ir spēkā:

—

Padomes Direktīva 83/515/EEK (1983. gada 4. oktobris) par atsevišķiem pasākumiem kapacitātes pielāgošanai zivsaimniecības nozarē (1). Minētā direktīva vairs nav spēkā, jo tās noteikumi patlaban ir ietverti Padomes Regulā (EK) Nr. 1198/2006 (2);

| — | Padomes Lēmums 89/631/EEK (1989. gada 27. novembris) par Kopienas finanšu ieguldījumu dalībvalstu izdevumu segšanā ar nolūku nodrošināt atbilstību Kopienas zivsaimniecības resursu saglabāšanas un apsaimniekošanas sistēmai (3). Minētais lēmums vairs nav spēkā, jo tas attiecas uz atbilstīgajiem izdevumiem, kas dalībvalstīm radās laikposmā no 1991. gada 1. janvāra līdz 1995. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

—

Padomes Lēmums 89/631/EEK (1989. gada 27. novembris) par Kopienas finanšu ieguldījumu dalībvalstu izdevumu segšanā ar nolūku nodrošināt atbilstību Kopienas zivsaimniecības resursu saglabāšanas un apsaimniekošanas sistēmai (3). Minētais lēmums vairs nav spēkā, jo tas attiecas uz atbilstīgajiem izdevumiem, kas dalībvalstīm radās laikposmā no 1991. gada 1. janvāra līdz 1995. gada 31. decembrim;

| — | Padomes Lēmums 94/117/EK (1994. gada 21. februāris) par obligātajām prasībām attiecībā uz būvēm un aprīkojumu, kas jāievēro dažiem maziem uzņēmumiem, kuri nodrošina zvejniecības produktu izplatīšanu Grieķijā (4). Minētais lēmums vairs nav spēkā, jo faktiskā situācija, kurā tas bija jāpiemēro, vairs nepastāv; |
| --- | --- |

—

Padomes Lēmums 94/117/EK (1994. gada 21. februāris) par obligātajām prasībām attiecībā uz būvēm un aprīkojumu, kas jāievēro dažiem maziem uzņēmumiem, kuri nodrošina zvejniecības produktu izplatīšanu Grieķijā (4). Minētais lēmums vairs nav spēkā, jo faktiskā situācija, kurā tas bija jāpiemēro, vairs nepastāv;

| — | Padomes Lēmums 94/317/EK (1994. gada 2. jūnijs), ar ko Spānijas Karalistei atļauj pagarināt līdz 1995. gada 7. martam Nolīgumu par savstarpējām attiecībām zvejniecības jomā ar Dienvidāfrikas Republiku (5). Minētais lēmums vairs nav spēkā, jo to bija paredzēts piemērot laikposmā, kas jau ir beidzies; |
| --- | --- |

—

Padomes Lēmums 94/317/EK (1994. gada 2. jūnijs), ar ko Spānijas Karalistei atļauj pagarināt līdz 1995. gada 7. martam Nolīgumu par savstarpējām attiecībām zvejniecības jomā ar Dienvidāfrikas Republiku (5). Minētais lēmums vairs nav spēkā, jo to bija paredzēts piemērot laikposmā, kas jau ir beidzies;

| — | Padomes Lēmums 94/318/EK (1994. gada 2. jūnijs), ar ko Portugāles Republikai atļauj pagarināt līdz 1995. gada 7. martam Nolīgumu par savstarpējām attiecībām zvejniecības jomā ar Dienvidāfrikas Republiku (6). Minētais lēmums vairs nav spēkā, jo to bija paredzēts piemērot laikposmā, kas jau ir beidzies; |
| --- | --- |

—

Padomes Lēmums 94/318/EK (1994. gada 2. jūnijs), ar ko Portugāles Republikai atļauj pagarināt līdz 1995. gada 7. martam Nolīgumu par savstarpējām attiecībām zvejniecības jomā ar Dienvidāfrikas Republiku (6). Minētais lēmums vairs nav spēkā, jo to bija paredzēts piemērot laikposmā, kas jau ir beidzies;

| — | Padomes Lēmums 1999/386/EK (1999. gada 7. jūnijs) par to, kā Eiropas Kopiena pagaidām piemēro Nolīgumu par Starptautisko delfīnu saudzēšanas programmu (7). Minētais lēmums vairs nav spēkā, jo tas bija paredzēts pārejas periodam, kas ir beidzies; |
| --- | --- |

—

Padomes Lēmums 1999/386/EK (1999. gada 7. jūnijs) par to, kā Eiropas Kopiena pagaidām piemēro Nolīgumu par Starptautisko delfīnu saudzēšanas programmu (7). Minētais lēmums vairs nav spēkā, jo tas bija paredzēts pārejas periodam, kas ir beidzies;

| — | Padomes Lēmums 2001/179/EK (2001. gada 26. februāris), ar ko paredz noteikumus par finansiāla atbalsta piešķiršanu Gvinejai-Bisavai zivsaimniecības nozarē (8). Minētais lēmums vairs nav spēkā, jo to bija paredzēts piemērot laikposmā, kas jau ir beidzies; |
| --- | --- |

—

Padomes Lēmums 2001/179/EK (2001. gada 26. februāris), ar ko paredz noteikumus par finansiāla atbalsta piešķiršanu Gvinejai-Bisavai zivsaimniecības nozarē (8). Minētais lēmums vairs nav spēkā, jo to bija paredzēts piemērot laikposmā, kas jau ir beidzies;

| — | Padomes Lēmums 2001/382/EK (2001. gada 14. maijs) par Kopienas finanšu iemaksām attiecībā uz konkrētiem izdevumiem, lai īstenotu konkrētus vadības pasākumus par tālu migrējošām zivīm (9). Minētais lēmums vairs nav spēkā, jo tas bija paredzēts pārejas periodam, kas ir beidzies; |
| --- | --- |

—

Padomes Lēmums 2001/382/EK (2001. gada 14. maijs) par Kopienas finanšu iemaksām attiecībā uz konkrētiem izdevumiem, lai īstenotu konkrētus vadības pasākumus par tālu migrējošām zivīm (9). Minētais lēmums vairs nav spēkā, jo tas bija paredzēts pārejas periodam, kas ir beidzies;

| — | Padomes Lēmums 2001/431/EK (2001. gada 28. maijs) par Kopienas finanšu iemaksām attiecībā uz konkrētiem dalībvalstu izdevumiem, kas rodas, īstenojot kopējai zivsaimniecības politikai piemērojamās kontroles, pārbaudes un uzraudzības sistēmas (10). Minētais lēmums vairs nav spēkā, jo tas attiecās uz atbilstīgajiem izdevumiem, kas dalībvalstīm radās laikposmā no 2001. gada 1. janvāra līdz 2003. gada 31. decembrim, kā arī tāpēc, ka faktiskā situācija, kādai tas bija pieņemts, vairs nepastāv. Turklāt ir pieņemts Padomes Lēmums 2004/465/EK (11), lai segtu izdevumus, sākot no 2004. gada; |
| --- | --- |

—

Padomes Lēmums 2001/431/EK (2001. gada 28. maijs) par Kopienas finanšu iemaksām attiecībā uz konkrētiem dalībvalstu izdevumiem, kas rodas, īstenojot kopējai zivsaimniecības politikai piemērojamās kontroles, pārbaudes un uzraudzības sistēmas (10). Minētais lēmums vairs nav spēkā, jo tas attiecās uz atbilstīgajiem izdevumiem, kas dalībvalstīm radās laikposmā no 2001. gada 1. janvāra līdz 2003. gada 31. decembrim, kā arī tāpēc, ka faktiskā situācija, kādai tas bija pieņemts, vairs nepastāv. Turklāt ir pieņemts Padomes Lēmums 2004/465/EK (11), lai segtu izdevumus, sākot no 2004. gada;

| — | Padomes Lēmums 2004/662/EK (2004. gada 24. septembris), ar ko Spānijas Karalistei atļauj pagarināt līdz 2005. gada 7. martam Nolīgumu par savstarpējām attiecībām zvejniecības jomā ar Dienvidāfrikas Republiku (12). Minētais lēmums vairs nav spēkā, jo tas bija paredzēts pārejas periodam, kas ir beidzies; |
| --- | --- |

—

Padomes Lēmums 2004/662/EK (2004. gada 24. septembris), ar ko Spānijas Karalistei atļauj pagarināt līdz 2005. gada 7. martam Nolīgumu par savstarpējām attiecībām zvejniecības jomā ar Dienvidāfrikas Republiku (12). Minētais lēmums vairs nav spēkā, jo tas bija paredzēts pārejas periodam, kas ir beidzies;

| — | Padomes Lēmums 2004/890/EK (2004. gada 20. decembris) par Eiropas Kopienas izstāšanos no Konvencijas par zveju un dzīvo resursu saglabāšanu Baltijas jūrā un Beltos (13). Minētais lēmums vairs nav spēkā, jo par Kopienas izstāšanos ir paziņots minētās Konvencijas depozitāram; |
| --- | --- |

—

Padomes Lēmums 2004/890/EK (2004. gada 20. decembris) par Eiropas Kopienas izstāšanos no Konvencijas par zveju un dzīvo resursu saglabāšanu Baltijas jūrā un Beltos (13). Minētais lēmums vairs nav spēkā, jo par Kopienas izstāšanos ir paziņots minētās Konvencijas depozitāram;

| — | Padomes Lēmums 2005/76/EK (2004. gada 22. novembris) attiecībā uz to, lai parakstītu Eiropas Kopienas vārdā un provizoriski piemērotu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas formā par to, lai uz laikposmu no 2004. gada 28. februāra līdz 2004. gada 31. decembrim pagarinātu Protokolu, ar ko nosaka zvejas iespējas un finansiālo kompensāciju, kā paredzēts Nolīgumā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Komoru Islāma Federatīvo Republiku par zveju pie Komoru salām (14). Minētais lēmums vairs nav spēkā, jo to bija paredzēts piemērot laikposmā, kas jau ir beidzies. |
| --- | --- |

—

Padomes Lēmums 2005/76/EK (2004. gada 22. novembris) attiecībā uz to, lai parakstītu Eiropas Kopienas vārdā un provizoriski piemērotu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas formā par to, lai uz laikposmu no 2004. gada 28. februāra līdz 2004. gada 31. decembrim pagarinātu Protokolu, ar ko nosaka zvejas iespējas un finansiālo kompensāciju, kā paredzēts Nolīgumā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Komoru Islāma Federatīvo Republiku par zveju pie Komoru salām (14). Minētais lēmums vairs nav spēkā, jo to bija paredzēts piemērot laikposmā, kas jau ir beidzies.

| (3) | Juridiskās noteiktības un skaidrības labad iepriekšminētā novecojusī direktīva un iepriekšminētie novecojušie lēmumi būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(3)

Juridiskās noteiktības un skaidrības labad iepriekšminētā novecojusī direktīva un iepriekšminētie novecojušie lēmumi būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atceļamā direktīva un lēmumi

Atceļ Direktīvu 83/515/EEK un Lēmumus 89/631/EEK, 94/117/EK, 94/317/EK, 94/318/EK, 1999/386/EK, 2001/179/EK, 2001/382/EK, 2001/431/EK, 2004/662/EK, 2004/890/EK un 2005/76/EK.

2. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 25. maijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. ŠEBESTA

---

(1)  OV L 290, 22.10.1983., 15. lpp.

1

(2)  OV L 223, 15.8.2006., 1. lpp.

2

(3)  OV L 364, 14.12.1989., 64. lpp.

3

(4)  OV L 54, 25.2.1994., 28. lpp.

4

(5)  OV L 142, 7.6.1994., 30. lpp.

5

(6)  OV L 142, 7.6.1994., 31. lpp.

6

(7)  OV L 147, 12.6.1999., 23. lpp.

7

(8)  OV L 66, 8.3.2001., 33. lpp.

8

(9)  OV L 137, 19.5.2001., 25. lpp.

9

(10)  OV L 154, 9.6.2001., 22. lpp.

10

(11)  OV L 157, 30.4.2004., 114. lpp.

11

(12)  OV L 302, 29.9.2004., 5. lpp.

12

(13)  OV L 375, 23.12.2004., 27. lpp.

13

(14)  OV L 29, 2.2.2005., 20. lpp.

14

---

| 12.6.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 149/64 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 149/64

---

PADOMES LĒMUMS

(2009. gada 28. maijs),

ar ko attiecībā uz De Nederlandsche Bank ārējo revidentu groza Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem

(2009/448/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par Eiropas Centrālo banku sistēmas Statūtiem un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem un jo īpaši tā 27.1. pantu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Ieteikumu ECB/2009/8 (2009. gada 3. aprīlis) Eiropas Savienības Padomei par De Nederlandsche Bank ārējo revidentu (1),

tā kā:

| (1) | Eiropas Centrālās bankas (ECB) un Eurosistēmas valstu centrālo banku pārskatus jārevidē neatkarīgiem ārējiem revidentiem, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Centrālās bankas (ECB) un Eurosistēmas valstu centrālo banku pārskatus jārevidē neatkarīgiem ārējiem revidentiem, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome.

| (2) | 2005. gada 12. jūlijā par De Nederlandsche Bank ārējo revidentu uz nenoteiktu laikposmu no 2005. gada apstiprināja reģistrētu grāmatvedi un Pricewaterhouse Coopers Accountants N.V. valdes priekšsēdētāju Josephus Andreas Nijhuis kungu, kas darbojas savā vārdā, ar nosacījumu, ka minēto laikposmu katru gadu no jauna apstiprina. |
| --- | --- |

(2)

2005. gada 12. jūlijā par De Nederlandsche Bank ārējo revidentu uz nenoteiktu laikposmu no 2005. gada apstiprināja reģistrētu grāmatvedi un Pricewaterhouse Coopers Accountants N.V. valdes priekšsēdētāju Josephus Andreas Nijhuis kungu, kas darbojas savā vārdā, ar nosacījumu, ka minēto laikposmu katru gadu no jauna apstiprina.

| (3) | Nijhuis kungs atkāpās no amata Pricewaterhouse Coopers Accountants N.V. no 2008. gada 1.oktobra, un tādēļ ir jāieceļ jauns revidents. |
| --- | --- |

(3)

Nijhuis kungs atkāpās no amata Pricewaterhouse Coopers Accountants N.V. no 2008. gada 1.oktobra, un tādēļ ir jāieceļ jauns revidents.

| (4) | De Nederlandsche Bank par tās ārējo revidentu laikposmam no 2008. finanšu gada līdz 2011. finanšu gadam ir izvēlējusies Pricewaterhouse Coopers Accountants N.V. |
| --- | --- |

(4)

De Nederlandsche Bank par tās ārējo revidentu laikposmam no 2008. finanšu gada līdz 2011. finanšu gadam ir izvēlējusies Pricewaterhouse Coopers Accountants N.V.

| (5) | ECB Padome ir ieteikusi par De Nederlandsche Bank ārējo revidentu laikposmam no 2008. finanšu gada līdz 2011. finanšu gadam iecelt Pricewaterhouse Coopers Accountants N.V. |
| --- | --- |

(5)

ECB Padome ir ieteikusi par De Nederlandsche Bank ārējo revidentu laikposmam no 2008. finanšu gada līdz 2011. finanšu gadam iecelt Pricewaterhouse Coopers Accountants N.V.

| (6) | Ir lietderīgi ievērot ECB Padomes ieteikumu un atbilstīgi grozīt Lēmumu 1999/70/EK (2), |
| --- | --- |

(6)

Ir lietderīgi ievērot ECB Padomes ieteikumu un atbilstīgi grozīt Lēmumu 1999/70/EK (2),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 1999/70/EK 1. panta 8. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“8.   Par De Nederlandsche Bank ārējo revidentu laikposmam no 2008. finanšu gada līdz 2011. finanšu gadam apstiprina Pricewaterhouse Coopers Accountants N.V.”.

2. pants

Šo lēmumu dara zināmu ECB.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Briselē, 2009. gada 28. maijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

V. TOŠOVSKÝ

---

(1)  OV C 93, 22.4.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 22, 29.1.1999., 69. lpp.

2

---

Komisija

| 12.6.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 149/65 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 149/65

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 13. maijs)

par operatoru atlasi Eiropas sistēmām, kas nodrošina mobilo satelītsakaru pakalpojumus (MSP)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 3746)

(2009/449/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 30. jūnija Lēmumu Nr. 626/2008/EK par sistēmu atlasi mobilo satelītsakaru pakalpojumu (MSP) nodrošināšanai un atļauju piešķiršanu šīm sistēmām (1) un jo īpaši tā 5. pantu,

tā kā:

| (1) | Lai veicinātu konkurētspējīga iekšējā tirgus attīstību mobilo satelītsakaru pakalpojumiem (MSP) visā Kopienā un lai nodrošinātu pakāpenisku pārklājumu visās dalībvalstīs, ar Lēmumu Nr. 626/2008/EK tiek izveidota Kopienas procedūra, lai veiktu tādu mobilo satelītsakaru sistēmu operatoru kopīgu atlasi, kuras saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2007/98/EK (2) izmanto 2 GHz frekvenču joslu, kas ietver radiofrekvenču spektru no 1 980 līdz 2 010 MHz sakariem “Zeme–izplatījums” un no 2 170 līdz 2 200 MHz sakariem “izplatījums–Zeme”. |
| --- | --- |

(1)

Lai veicinātu konkurētspējīga iekšējā tirgus attīstību mobilo satelītsakaru pakalpojumiem (MSP) visā Kopienā un lai nodrošinātu pakāpenisku pārklājumu visās dalībvalstīs, ar Lēmumu Nr. 626/2008/EK tiek izveidota Kopienas procedūra, lai veiktu tādu mobilo satelītsakaru sistēmu operatoru kopīgu atlasi, kuras saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2007/98/EK (2) izmanto 2 GHz frekvenču joslu, kas ietver radiofrekvenču spektru no 1 980 līdz 2 010 MHz sakariem “Zeme–izplatījums” un no 2 170 līdz 2 200 MHz sakariem “izplatījums–Zeme”.

| (2) | Komisija 2008. gada 7. augustā publicēja uzaicinājumu iesniegt pieteikumus par Eiropas mobilo satelītsakaru pakalpojumu (MSP) sistēmām (2008/C 201/03) (3). Pieteikumu iesniegšanai noteiktais termiņš bija 2008. gada 7. oktobris. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2008. gada 7. augustā publicēja uzaicinājumu iesniegt pieteikumus par Eiropas mobilo satelītsakaru pakalpojumu (MSP) sistēmām (2008/C 201/03) (3). Pieteikumu iesniegšanai noteiktais termiņš bija 2008. gada 7. oktobris.

| (3) | Šajā termiņā tika saņemti pieteikumi no ICO Satellite Limited, Inmarsat Ventures Limited, Solaris Mobile Limited un TerreStar Europe Limited. |
| --- | --- |

(3)

Šajā termiņā tika saņemti pieteikumi no ICO Satellite Limited, Inmarsat Ventures Limited, Solaris Mobile Limited un TerreStar Europe Limited.

| (4) | Pieprasījumi sniegt papildu informāciju par atbilstības prasību izpildi 2008. gada 24. oktobrī tika nosūtīti ICO Satellite Limited, Inmarsat Ventures Limited un TerreStar Europe Limited. Visi trīs pieteikumu iesniedzēji atbildēja līdz 2008. gada 7. novembrim. |
| --- | --- |

(4)

Pieprasījumi sniegt papildu informāciju par atbilstības prasību izpildi 2008. gada 24. oktobrī tika nosūtīti ICO Satellite Limited, Inmarsat Ventures Limited un TerreStar Europe Limited. Visi trīs pieteikumu iesniedzēji atbildēja līdz 2008. gada 7. novembrim.

| (5) | Ar 2008. gada 11. decembra Lēmumu C(2008) 8123 par to pieteikumu atbilstību, kas iesniegti, atsaucoties uz uzaicinājumu iesniegt pieteikumus par Eiropas mobilo satelītsakaru pakalpojumu (MSP) sistēmām (2008/C 201/03), Komisija nolēma, ka četri pieteikumi, ko attiecīgi iesniedza ICO Satellite Limited, Inmarsat Ventures Limited, Solaris Mobile Limited un TerreStar Europe Limited, ir atbilstīgi. Lēmumu tūlīt paziņoja pieteikumu iesniedzējiem un atbilstīgo pieteikumu iesniedzēju sarakstu publicēja Komisijas tīmekļa vietnē (4). |
| --- | --- |

(5)

Ar 2008. gada 11. decembra Lēmumu C(2008) 8123 par to pieteikumu atbilstību, kas iesniegti, atsaucoties uz uzaicinājumu iesniegt pieteikumus par Eiropas mobilo satelītsakaru pakalpojumu (MSP) sistēmām (2008/C 201/03), Komisija nolēma, ka četri pieteikumi, ko attiecīgi iesniedza ICO Satellite Limited, Inmarsat Ventures Limited, Solaris Mobile Limited un TerreStar Europe Limited, ir atbilstīgi. Lēmumu tūlīt paziņoja pieteikumu iesniedzējiem un atbilstīgo pieteikumu iesniedzēju sarakstu publicēja Komisijas tīmekļa vietnē (4).

| (6) | Papildus pieteikumam ICO Satellite Limited, Inmarsat Ventures Limited un TerreStar Europe Limited ne vēlāk kā 80 darbdienas pēc pieteikuma iesniegšanas (līdz 2009. gada 6. februārim) iesniedza informāciju par kritiskas projekta pārskatīšanas pabeigšanu saskaņā ar Lēmuma Nr. 626/2008/EK pielikumu. |
| --- | --- |

(6)

Papildus pieteikumam ICO Satellite Limited, Inmarsat Ventures Limited un TerreStar Europe Limited ne vēlāk kā 80 darbdienas pēc pieteikuma iesniegšanas (līdz 2009. gada 6. februārim) iesniedza informāciju par kritiskas projekta pārskatīšanas pabeigšanu saskaņā ar Lēmuma Nr. 626/2008/EK pielikumu.

| (7) | Turklāt saraksti, kura ietvēra papildinājumus pieteikuma tehniskajam vai darbības saturam, TerreStar Europe Limited un ICO Satellite Limited iesniedza pēc termiņa beigām pieteikumu iesniegšanai un informācijas iesniegšanai par kritiskās projekta pārskatīšanas procedūras pabeigšanu, un tādēļ to nevarēja ņemt vērā. |
| --- | --- |

(7)

Turklāt saraksti, kura ietvēra papildinājumus pieteikuma tehniskajam vai darbības saturam, TerreStar Europe Limited un ICO Satellite Limited iesniedza pēc termiņa beigām pieteikumu iesniegšanai un informācijas iesniegšanai par kritiskās projekta pārskatīšanas procedūras pabeigšanu, un tādēļ to nevarēja ņemt vērā.

| (8) | Pirmajā atlases posmā Komisijai 40 darbdienās pēc atbilstīgo pieteikumu iesniedzēju saraksta publicēšanas jāizvērtē, vai pieteikumu iesniedzēji ir pierādījuši, ka to mobilo satelītsakaru sistēmas atbilst vajadzīgajam tehniskās un komerciālās attīstības līmenim. Minētajam vērtējumam ir jābūt balstītam uz pirmo piecu starpposma uzdevumu apmierinošu izpildi, kā minēts Lēmuma Nr. 626/2008/EK pielikumā. Pirmajā atlases posmā jāņem vērā pieteikumu iesniedzēju uzticamība un piedāvāto mobilo satelītsakaru sistēmu dzīvotspēja. |
| --- | --- |

(8)

Pirmajā atlases posmā Komisijai 40 darbdienās pēc atbilstīgo pieteikumu iesniedzēju saraksta publicēšanas jāizvērtē, vai pieteikumu iesniedzēji ir pierādījuši, ka to mobilo satelītsakaru sistēmas atbilst vajadzīgajam tehniskās un komerciālās attīstības līmenim. Minētajam vērtējumam ir jābūt balstītam uz pirmo piecu starpposma uzdevumu apmierinošu izpildi, kā minēts Lēmuma Nr. 626/2008/EK pielikumā. Pirmajā atlases posmā jāņem vērā pieteikumu iesniedzēju uzticamība un piedāvāto mobilo satelītsakaru sistēmu dzīvotspēja.

| (9) | Lai atvieglotu salīdzinošās atlases procedūras īstenošanu un jo īpaši lai palīdzētu Komisijai sagatavot lēmumus saistībā ar atlases procedūru, tika izveidota Sakaru jautājumu komitejas darba grupa salīdzinošās atlases procedūrai Eiropas mobilo satelītsakaru pakalpojumu (MSP) sistēmām. |
| --- | --- |

(9)

Lai atvieglotu salīdzinošās atlases procedūras īstenošanu un jo īpaši lai palīdzētu Komisijai sagatavot lēmumus saistībā ar atlases procedūru, tika izveidota Sakaru jautājumu komitejas darba grupa salīdzinošās atlases procedūrai Eiropas mobilo satelītsakaru pakalpojumu (MSP) sistēmām.

| (10) | Lai veiktu pieteikumu analīzi un novērtēšanu pirmajā atlases posmā, Komisija lūdza konsultācijas un palīdzību ārējiem ekspertiem, kuri tika izvēlēti konkursa procedūrā, pamatojoties uz viņu ekspertu zināšanām un neatkarību, un objektivitāti augstā līmenī. |
| --- | --- |

(10)

Lai veiktu pieteikumu analīzi un novērtēšanu pirmajā atlases posmā, Komisija lūdza konsultācijas un palīdzību ārējiem ekspertiem, kuri tika izvēlēti konkursa procedūrā, pamatojoties uz viņu ekspertu zināšanām un neatkarību, un objektivitāti augstā līmenī.

| (11) | Pēc sīkas analīzes un vispārējām apspriedēm sanāksmēs eksperti sagatavoja un sniedza Komisijai konsolidētu ziņojumu, tostarp secinājumus par starpposma uzdevumu izpildi. |
| --- | --- |

(11)

Pēc sīkas analīzes un vispārējām apspriedēm sanāksmēs eksperti sagatavoja un sniedza Komisijai konsolidētu ziņojumu, tostarp secinājumus par starpposma uzdevumu izpildi.

| (12) | Ārējo ekspertu pirmā posma novērtējumā ietvertos secinājumus dalībvalstu eksperti apsprieda Sakaru jautājumu komitejas darba grupā salīdzinošās atlases procedūrai Eiropas mobilo satelītsakaru pakalpojumu (MSP) sistēmām. Šo apspriežu rezultātus iesniedza Sakaru jautājumu komitejai, kura tos apsprieda. |
| --- | --- |

(12)

Ārējo ekspertu pirmā posma novērtējumā ietvertos secinājumus dalībvalstu eksperti apsprieda Sakaru jautājumu komitejas darba grupā salīdzinošās atlases procedūrai Eiropas mobilo satelītsakaru pakalpojumu (MSP) sistēmām. Šo apspriežu rezultātus iesniedza Sakaru jautājumu komitejai, kura tos apsprieda.

| (13) | Komisija ņēma vērā ārējo ekspertu konsolidēto ziņojumu, kā arī dalībvalstu ekspertu atzinumu, kas tika izteikts Sakaru jautājumu komitejas darba grupā salīdzinošās atlases procedūrai Eiropas mobilo satelītsakaru pakalpojumu (MSP) sistēmām, lai novērtētu atlases pirmo posmu. |
| --- | --- |

(13)

Komisija ņēma vērā ārējo ekspertu konsolidēto ziņojumu, kā arī dalībvalstu ekspertu atzinumu, kas tika izteikts Sakaru jautājumu komitejas darba grupā salīdzinošās atlases procedūrai Eiropas mobilo satelītsakaru pakalpojumu (MSP) sistēmām, lai novērtētu atlases pirmo posmu.

| (14) | Saskaņā ar Komisijas novērtējumu Inmarsat Ventures Limited un Solaris Mobile Limited pierādīja, ka to mobilo satelītsakaru sistēmas atbilst vajadzīgajam tehniskās un komerciālās attīstības līmenim, un tie ir atbilstīgi pieteikumu iesniedzēji, savukārt ICO Satellite Limited un TerreStar Europe Limited nepierādīja, ka to mobilo satelītsakaru sistēmas atbilst vajadzīgajam tehniskās un komerciālās attīstības līmenim, un tie nevar būt atbilstīgi pieteikumu iesniedzēji. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar Komisijas novērtējumu Inmarsat Ventures Limited un Solaris Mobile Limited pierādīja, ka to mobilo satelītsakaru sistēmas atbilst vajadzīgajam tehniskās un komerciālās attīstības līmenim, un tie ir atbilstīgi pieteikumu iesniedzēji, savukārt ICO Satellite Limited un TerreStar Europe Limited nepierādīja, ka to mobilo satelītsakaru sistēmas atbilst vajadzīgajam tehniskās un komerciālās attīstības līmenim, un tie nevar būt atbilstīgi pieteikumu iesniedzēji.

| (15) | Pirmais starpposma mērķis ir “Koordinācijas pieprasījuma iesniegšana Starptautiskajai Telekomunikāciju savienībai (ITU)”, un tajā noteikts, ka pieteikuma iesniedzējam ir jāsniedz skaidri pierādījumi, ka administrācija, kura atbildīga par mobilo satelītsakaru sistēmu, kuru izmantos komerciālu MSP sniegšanai dalībvalstu teritorijās, ir iesniegusi informāciju, kas pieprasīta ITU noteikumu par radiosakariem 4. pielikumā. Attiecībā uz šo jautājumu visiem četriem pieteikumu iesniedzējiem bija skaidri pierādījumi, tāpēc Komisija uzskatīja, ka šo starpposma mērķi ir sekmīgi izpildījuši visi četri pieteikumu iesniedzēji. |
| --- | --- |

(15)

Pirmais starpposma mērķis ir “Koordinācijas pieprasījuma iesniegšana Starptautiskajai Telekomunikāciju savienībai (ITU)”, un tajā noteikts, ka pieteikuma iesniedzējam ir jāsniedz skaidri pierādījumi, ka administrācija, kura atbildīga par mobilo satelītsakaru sistēmu, kuru izmantos komerciālu MSP sniegšanai dalībvalstu teritorijās, ir iesniegusi informāciju, kas pieprasīta ITU noteikumu par radiosakariem 4. pielikumā. Attiecībā uz šo jautājumu visiem četriem pieteikumu iesniedzējiem bija skaidri pierādījumi, tāpēc Komisija uzskatīja, ka šo starpposma mērķi ir sekmīgi izpildījuši visi četri pieteikumu iesniedzēji.

| (16) | Otrais starpposma mērķis ir “Satelītu ražošana”, un tas nosaka, ka pieteikuma iesniedzējam jāsniedz skaidri pierādījumi, ka tas ir noslēdzis saistošu līgumu par to, ka tiks uzbūvēti satelīti, kas nepieciešami komerciālu MSP sniegšanai dalībvalstu teritorijās. Šajā dokumentā norāda būvēšanas starpposmu mērķus, kuru izpildes rezultātā tiks izgatavoti komerciāliem MSP nepieciešamie satelīti. Dokumentu paraksta pieteikuma iesniedzējs un satelītus ražojošā uzņēmuma pārstāvis. Attiecībā uz to Inmarsat Ventures Limited un Solaris Mobile Limited pieteikumiem bija pievienoti skaidri pierādījumi, tāpēc Komisija uzskatīja, ka šie pieteikumu iesniedzēji ir sekmīgi izpildījuši šo starpposma mērķi. |
| --- | --- |

(16)

Otrais starpposma mērķis ir “Satelītu ražošana”, un tas nosaka, ka pieteikuma iesniedzējam jāsniedz skaidri pierādījumi, ka tas ir noslēdzis saistošu līgumu par to, ka tiks uzbūvēti satelīti, kas nepieciešami komerciālu MSP sniegšanai dalībvalstu teritorijās. Šajā dokumentā norāda būvēšanas starpposmu mērķus, kuru izpildes rezultātā tiks izgatavoti komerciāliem MSP nepieciešamie satelīti. Dokumentu paraksta pieteikuma iesniedzējs un satelītus ražojošā uzņēmuma pārstāvis. Attiecībā uz to Inmarsat Ventures Limited un Solaris Mobile Limited pieteikumiem bija pievienoti skaidri pierādījumi, tāpēc Komisija uzskatīja, ka šie pieteikumu iesniedzēji ir sekmīgi izpildījuši šo starpposma mērķi.

| (17) | Trešais starpposma mērķis ir “Nolīgums par satelītu palaišanu”, un tas nosaka, ka pieteikuma iesniedzējam jāsniedz skaidri pierādījumi, ka tas ir noslēdzis saistošu līgumu par tādu satelītu minimālā skaita palaišanu, kas nepieciešami komerciālu MSP sniegšanai dalībvalstu teritorijās. Šajā dokumentā ir norādīti palaišanas datumi un palaišanas pakalpojumi, kā arī līguma noteikumi un noteikumi par apdrošināšanas atlīdzības samaksu. Dokumentu paraksta mobilo satelītsakaru sistēmas operators un tā uzņēmuma pārstāvis, kas palaidīs satelītus. Attiecībā uz šo jautājumu visiem četriem pieteikumiem bija pievienoti skaidri pierādījumi, tāpēc Komisija uzskatīja, ka šo starpposma mērķi ir sekmīgi izpildījuši visi četri pieteikumu iesniedzēji. |
| --- | --- |

(17)

Trešais starpposma mērķis ir “Nolīgums par satelītu palaišanu”, un tas nosaka, ka pieteikuma iesniedzējam jāsniedz skaidri pierādījumi, ka tas ir noslēdzis saistošu līgumu par tādu satelītu minimālā skaita palaišanu, kas nepieciešami komerciālu MSP sniegšanai dalībvalstu teritorijās. Šajā dokumentā ir norādīti palaišanas datumi un palaišanas pakalpojumi, kā arī līguma noteikumi un noteikumi par apdrošināšanas atlīdzības samaksu. Dokumentu paraksta mobilo satelītsakaru sistēmas operators un tā uzņēmuma pārstāvis, kas palaidīs satelītus. Attiecībā uz šo jautājumu visiem četriem pieteikumiem bija pievienoti skaidri pierādījumi, tāpēc Komisija uzskatīja, ka šo starpposma mērķi ir sekmīgi izpildījuši visi četri pieteikumu iesniedzēji.

| (18) | Ceturtais starpposma mērķis ir “Vārtejas Zemes stacijas”, un tas nosaka, ka pieteikuma iesniedzējam jāsniedz skaidri pierādījumi, ka tas ir noslēdzis saistošu līgumu par to, ka tiks uzbūvētas un uzstādītas vārtejas Zemes stacijas, kuras izmantos komerciālu MSP sniegšanai dalībvalstu teritorijās. Attiecībā uz šo jautājumu visiem četriem pieteikumiem bija pievienoti skaidri pierādījumi, tāpēc Komisija uzskatīja, ka šo starpposma mērķi ir sekmīgi izpildījuši visi četri pieteikumu iesniedzēji. |
| --- | --- |

(18)

Ceturtais starpposma mērķis ir “Vārtejas Zemes stacijas”, un tas nosaka, ka pieteikuma iesniedzējam jāsniedz skaidri pierādījumi, ka tas ir noslēdzis saistošu līgumu par to, ka tiks uzbūvētas un uzstādītas vārtejas Zemes stacijas, kuras izmantos komerciālu MSP sniegšanai dalībvalstu teritorijās. Attiecībā uz šo jautājumu visiem četriem pieteikumiem bija pievienoti skaidri pierādījumi, tāpēc Komisija uzskatīja, ka šo starpposma mērķi ir sekmīgi izpildījuši visi četri pieteikumu iesniedzēji.

| (19) | Piektais starpposma mērķis ir “Kritiskas projekta pārskatīšanas pabeigšana”. Kritiska projekta pārskatīšana ir definēta kā “fāze kosmisko aparātu būvēšanas procesā, kad ir beigusies projektēšanas un izstrādes fāze un sākas ražošanas fāze”. Šis starpposma mērķis nosaka, ka ne vēlāk kā 80 darbdienas pēc pieteikuma iesniegšanas pieteikuma iesniedzējam jāsniedz skaidri pierādījumi par kritiskās projekta pārskatīšanas fāzes pabeigšanu atbilstīgi būvēšanas starpposmu mērķiem, kas norādīti līgumā par satelīta būvēšanu. Šo dokumentu paraksta satelītus ražojošā uzņēmuma pārstāvis, un tajā ir norādīts kritiskās projekta pārskatīšanas fāzes pabeigšanas datums. Attiecībā uz to ICO Satellite Limited, Inmarsat Ventures Limited un Solaris Mobile Limited pieteikumiem bija pievienoti skaidri pierādījumi, tāpēc Komisija uzskatīja, ka šie pieteikumu iesniedzēji ir sekmīgi izpildījuši šo starpposma mērķi. |
| --- | --- |

(19)

Piektais starpposma mērķis ir “Kritiskas projekta pārskatīšanas pabeigšana”. Kritiska projekta pārskatīšana ir definēta kā “fāze kosmisko aparātu būvēšanas procesā, kad ir beigusies projektēšanas un izstrādes fāze un sākas ražošanas fāze”. Šis starpposma mērķis nosaka, ka ne vēlāk kā 80 darbdienas pēc pieteikuma iesniegšanas pieteikuma iesniedzējam jāsniedz skaidri pierādījumi par kritiskās projekta pārskatīšanas fāzes pabeigšanu atbilstīgi būvēšanas starpposmu mērķiem, kas norādīti līgumā par satelīta būvēšanu. Šo dokumentu paraksta satelītus ražojošā uzņēmuma pārstāvis, un tajā ir norādīts kritiskās projekta pārskatīšanas fāzes pabeigšanas datums. Attiecībā uz to ICO Satellite Limited, Inmarsat Ventures Limited un Solaris Mobile Limited pieteikumiem bija pievienoti skaidri pierādījumi, tāpēc Komisija uzskatīja, ka šie pieteikumu iesniedzēji ir sekmīgi izpildījuši šo starpposma mērķi.

| (20) | Attiecībā uz otro starpposma mērķi [...] (5). [...] (5) trūkst līgumisku un aktuālu pierādījumu par būvniecības starpposma mērķu izpildi, kā rezultātā varētu pabeigt komerciāliem MSP nepieciešamo satelītu būvi, tādējādi Komisija saskaņā ar Lēmuma Nr. 626/2008/EK 5. panta 1. punktu uzskata, ka ICO Satellite Limited nav apmierinoši izpildījis šo starpposma mērķi. |
| --- | --- |

(20)

Attiecībā uz otro starpposma mērķi [...] (5). [...] (5) trūkst līgumisku un aktuālu pierādījumu par būvniecības starpposma mērķu izpildi, kā rezultātā varētu pabeigt komerciāliem MSP nepieciešamo satelītu būvi, tādējādi Komisija saskaņā ar Lēmuma Nr. 626/2008/EK 5. panta 1. punktu uzskata, ka ICO Satellite Limited nav apmierinoši izpildījis šo starpposma mērķi.

| (21) | [...] (5) Pastāv neatbilstība starp pieteikumā sniegto informāciju un informāciju par kritisko projekta pārskatīšanu, ko iesniedza pēc tam, kā arī trūkst skaidru pierādījumu par kritiskās projekta pārskatīšanas pabeigšanu attiecībā uz satelītu, kas minēts pieteikumam pievienotajā līgumā par satelīta būvēšanu, tādējādi Komisija saskaņā ar Lēmuma Nr. 626/2008/EK 5. panta 1. punktu uzskata, ka TerreStar Europe Limited nav apmierinoši izpildījis piekto starpposma mērķi saistībā ar otro starpposma mērķi. |
| --- | --- |

(21)

[...] (5) Pastāv neatbilstība starp pieteikumā sniegto informāciju un informāciju par kritisko projekta pārskatīšanu, ko iesniedza pēc tam, kā arī trūkst skaidru pierādījumu par kritiskās projekta pārskatīšanas pabeigšanu attiecībā uz satelītu, kas minēts pieteikumam pievienotajā līgumā par satelīta būvēšanu, tādējādi Komisija saskaņā ar Lēmuma Nr. 626/2008/EK 5. panta 1. punktu uzskata, ka TerreStar Europe Limited nav apmierinoši izpildījis piekto starpposma mērķi saistībā ar otro starpposma mērķi.

| (22) | Inmarsat Ventures Limited savā pieteikumā pieprasīja 15 MHz radiofrekvenču spektru sakariem “Zeme–izplatījums” un 15 MHz radiofrekvenču spektru sakariem “izplatījums–Zeme”. Solaris Mobile Limited savā pieteikumā pieprasīja 15 MHz radiofrekvenču spektru sakariem “Zeme–izplatījums” un 15 MHz radiofrekvenču spektru sakariem “izplatījums–Zeme”. |
| --- | --- |

(22)

Inmarsat Ventures Limited savā pieteikumā pieprasīja 15 MHz radiofrekvenču spektru sakariem “Zeme–izplatījums” un 15 MHz radiofrekvenču spektru sakariem “izplatījums–Zeme”. Solaris Mobile Limited savā pieteikumā pieprasīja 15 MHz radiofrekvenču spektru sakariem “Zeme–izplatījums” un 15 MHz radiofrekvenču spektru sakariem “izplatījums–Zeme”.

| (23) | Tā kā Inmarsat Ventures Limited un Solaris Mobile Limited radiofrekvenču spektra kopējais pieprasījums nepārsniedz radiofrekvenču spektra pieejamo apjomu, kas norādīts Lēmuma Nr. 626/2008/EK 1. panta 1. punktā, saskaņā ar Lēmuma Nr. 626/2008/EK 5. panta 2. punktu ir jāizraugās šie divi pieteikumu iesniedzēji. |
| --- | --- |

(23)

Tā kā Inmarsat Ventures Limited un Solaris Mobile Limited radiofrekvenču spektra kopējais pieprasījums nepārsniedz radiofrekvenču spektra pieejamo apjomu, kas norādīts Lēmuma Nr. 626/2008/EK 1. panta 1. punktā, saskaņā ar Lēmuma Nr. 626/2008/EK 5. panta 2. punktu ir jāizraugās šie divi pieteikumu iesniedzēji.

| (24) | Visos lēmumos, ko pieņem pirmā atlases posma rezultātā, jānorāda attiecīgās frekvences, kuras katram no atlasē izraudzītajiem pieteikumu iesniedzējiem atļauts izmantot katrā dalībvalstī saskaņā ar Lēmuma Nr. 626/2008/EK III sadaļu. |
| --- | --- |

(24)

Visos lēmumos, ko pieņem pirmā atlases posma rezultātā, jānorāda attiecīgās frekvences, kuras katram no atlasē izraudzītajiem pieteikumu iesniedzējiem atļauts izmantot katrā dalībvalstī saskaņā ar Lēmuma Nr. 626/2008/EK III sadaļu.

| (25) | Frekvences jānorāda, balstoties uz objektīviem, pārredzamiem, nediskriminējošiem un samērīgiem kritērijiem. Šajā sakarā jāpiemēro radiofrekvenču efektīvas pārvaldīšanas princips, kas minēts 9. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvā 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīva) (6). Saskaņā ar šo principu izmantojamie divreiz 30 MHz ir jāsadala blakusesošās apakšjoslās ar vienādu joslas platumu gan sakariem “Zeme–izplatījums” (augšupsaite), gan sakariem “izplatījums–Zeme” (lejupsaite), lai pēc iespējas efektīvāk izmantotu apakšjoslas. Apakšjoslu apakšējā pāra frekvenču spektram ir jābūt 1 980–1 995 MHz sakariem “Zeme–izplatījums” (augšupsaite) un 2 170–2 185 MHz sakariem “izplatījums–Zeme” (lejupsaite); apakšjoslu augšējā pāra frekvenču spektram ir jābūt 1 995–2 010 MHz augšupsaitei un 2 185–2 200 MHz lejupsaitei. Kā noteikts 4.4. iedaļā uzaicinājumā iesniegt pieteikumus 2008/C 201/03, Komisija ņēma vērā atbilstīgo pieteikumu iesniedzēju norādes par izvēli, kā norādīts to pieteikumos. [...] (5). |
| --- | --- |

(25)

Frekvences jānorāda, balstoties uz objektīviem, pārredzamiem, nediskriminējošiem un samērīgiem kritērijiem. Šajā sakarā jāpiemēro radiofrekvenču efektīvas pārvaldīšanas princips, kas minēts 9. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvā 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīva) (6). Saskaņā ar šo principu izmantojamie divreiz 30 MHz ir jāsadala blakusesošās apakšjoslās ar vienādu joslas platumu gan sakariem “Zeme–izplatījums” (augšupsaite), gan sakariem “izplatījums–Zeme” (lejupsaite), lai pēc iespējas efektīvāk izmantotu apakšjoslas. Apakšjoslu apakšējā pāra frekvenču spektram ir jābūt 1 980–1 995 MHz sakariem “Zeme–izplatījums” (augšupsaite) un 2 170–2 185 MHz sakariem “izplatījums–Zeme” (lejupsaite); apakšjoslu augšējā pāra frekvenču spektram ir jābūt 1 995–2 010 MHz augšupsaitei un 2 185–2 200 MHz lejupsaitei. Kā noteikts 4.4. iedaļā uzaicinājumā iesniegt pieteikumus 2008/C 201/03, Komisija ņēma vērā atbilstīgo pieteikumu iesniedzēju norādes par izvēli, kā norādīts to pieteikumos. [...] (5).

| (26) | Pēc izraudzīto pieteikumu iesniedzēju saraksta publicēšanas tiem pieteikumu iesniedzējiem, kuri neplāno izmantot radiofrekvences, 30 darbdienās par to rakstiski jāpaziņo Komisijai. |
| --- | --- |

(26)

Pēc izraudzīto pieteikumu iesniedzēju saraksta publicēšanas tiem pieteikumu iesniedzējiem, kuri neplāno izmantot radiofrekvences, 30 darbdienās par to rakstiski jāpaziņo Komisijai.

| (27) | Saskaņā ar Lēmuma Nr. 626/2008/EK 7. pantu dalībvalstis nodrošina, ka izraudzītajiem pieteikuma iesniedzējiem atbilstīgi termiņiem un pārklājuma zonām, ko izraudzītie pieteikuma iesniedzēji ir apņēmušies ievērot saskaņā ar 4. panta 1. punkta c) apakšpunktu un saskaņā ar dalībvalstu un Kopienas tiesību aktiem, ir tiesības izmantot konkrētās radiofrekvences, kas norādītas saskaņā ar 5. panta 2. punktu vai 6. panta 3. punktu pieņemtajā Komisijas lēmumā, un tiesības ekspluatēt mobilo satelītsakaru sistēmas. Tās atbilstīgi informē izraudzītos pieteikuma iesniedzējus par minētajām tiesībām. Lēmumā Nr. 626/2008/EK arī paredzēts, ka tiesības izmantot konkrētas radiofrekvences izraudzītajiem pieteikumu iesniedzējiem būtu jāpiešķir pēc iespējas ātrāk pēc to izraudzīšanas saskaņā ar 5. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvā 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (atļauju izsniegšanas direktīva) (7). |
| --- | --- |

(27)

Saskaņā ar Lēmuma Nr. 626/2008/EK 7. pantu dalībvalstis nodrošina, ka izraudzītajiem pieteikuma iesniedzējiem atbilstīgi termiņiem un pārklājuma zonām, ko izraudzītie pieteikuma iesniedzēji ir apņēmušies ievērot saskaņā ar 4. panta 1. punkta c) apakšpunktu un saskaņā ar dalībvalstu un Kopienas tiesību aktiem, ir tiesības izmantot konkrētās radiofrekvences, kas norādītas saskaņā ar 5. panta 2. punktu vai 6. panta 3. punktu pieņemtajā Komisijas lēmumā, un tiesības ekspluatēt mobilo satelītsakaru sistēmas. Tās atbilstīgi informē izraudzītos pieteikuma iesniedzējus par minētajām tiesībām. Lēmumā Nr. 626/2008/EK arī paredzēts, ka tiesības izmantot konkrētas radiofrekvences izraudzītajiem pieteikumu iesniedzējiem būtu jāpiešķir pēc iespējas ātrāk pēc to izraudzīšanas saskaņā ar 5. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvā 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (atļauju izsniegšanas direktīva) (7).

| (28) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Komunikāciju komitejas atzinumu, kas tika sniegts 2009. gada 2. aprīlī, |
| --- | --- |

(28)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Komunikāciju komitejas atzinumu, kas tika sniegts 2009. gada 2. aprīlī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Saskaņā ar Lēmuma Nr. 626/2008/EK II sadaļā paredzētās salīdzinošās atlases procedūras pirmā atlases posma rezultātiem ICO Satellite Limited un TerreStar Europe Limited nav atbilstīgi pieteikuma iesniedzēji.

2. pants

Saskaņā ar Lēmuma Nr. 626/2008/EK II sadaļā paredzētās salīdzinošās atlases procedūras pirmā atlases posma rezultātiem Inmarsat Ventures Limited un Solaris Mobile Limited ir atbilstīgi pieteikuma iesniedzēji.

Tā kā salīdzinošās atlases procedūras, kas paredzēta Lēmuma Nr. 626/2008/EK II sadaļā, pirmajā atlases posmā noteikto atbilstīgo pieteikumu iesniedzēju kopējais pieprasītais radiofrekvenču spektra apjoms nepārsniedz pieejamo radiofrekvenču spektra apjomu, kas noteikts Lēmuma Nr. 626/2008/EK 1. panta 1. punktā, tiek izraudzīti Inmarsat Ventures Limited un Solaris Mobile Limited.

3. pants

Frekvences, ko katram no izraudzītajiem pieteikuma iesniedzējiem atļauts izmantot katrā dalībvalstī saskaņā ar Lēmuma Nr. 626/2008/EK III sadaļu, ir šādas:

| a) | Inmarsat Ventures Limited: no 1 980 līdz 1 995 MHz sakariem “Zeme–izplatījums” un no 2 170 līdz 2 185 MHz sakariem “izplatījums–Zeme”; |
| --- | --- |

a)

Inmarsat Ventures Limited: no 1 980 līdz 1 995 MHz sakariem “Zeme–izplatījums” un no 2 170 līdz 2 185 MHz sakariem “izplatījums–Zeme”;

| b) | Solaris Mobile Limited: no 1 995 līdz 2 010 MHz sakariem “Zeme–izplatījums” un no 2 185 līdz 2 200 MHz sakariem “izplatījums–Zeme”. |
| --- | --- |

b)

Solaris Mobile Limited: no 1 995 līdz 2 010 MHz sakariem “Zeme–izplatījums” un no 2 185 līdz 2 200 MHz sakariem “izplatījums–Zeme”.

4. pants

Ar nosacījumu, ka 30 darbdienās pēc Komisijas izraudzīto pieteikumu iesniedzēju saraksta publicēšanas attiecīgais izraudzītais pieteikuma iesniedzējs neiesniedz rakstisku informāciju par to, ka tas neplāno izmantot norādītās radiofrekvences, tiek izraudzīti Inmarsat Ventures Limited un Solaris Mobile Limited, un izraudzītajiem pieteikumu iesniedzējiem tiek norādītas attiecīgās frekvenču joslas, kas paredzētas 2. un 3. pantā.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts:

| 1) | dalībvalstīm un |
| --- | --- |

1)

dalībvalstīm un

| 2) | a) | ICO Satellite Limited, 269 Argyll Avenue, Slough SL1 4HE, United Kingdom; |
| --- | --- | --- |

2)

a)

ICO Satellite Limited, 269 Argyll Avenue, Slough SL1 4HE, United Kingdom;

| b) | Inmarsat Ventures Limited, 99 City Road, London EC1Y 1AX, United Kingdom; |
| --- | --- |

b)

Inmarsat Ventures Limited, 99 City Road, London EC1Y 1AX, United Kingdom;

| c) | Solaris Mobile Limited, 30 Upper Pembroke Street, Dublin 2, Republic of Ireland; |
| --- | --- |

c)

Solaris Mobile Limited, 30 Upper Pembroke Street, Dublin 2, Republic of Ireland;

| d) | TerreStar Europe Limited, c/o TerreStar Global Ltd., 2nd Floor, 145–157 St John Street, London EC1V 4PY, United Kingdom. |
| --- | --- |

d)

TerreStar Europe Limited, c/o TerreStar Global Ltd., 2nd Floor, 145–157 St John Street, London EC1V 4PY, United Kingdom.

Brisele, 2009. gada 13. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Viviane REDING

---

(1)  OV L 172, 2.7.2008., 15. lpp.

1

(2)  OV L 43, 15.2.2007., 32. lpp.

2

(3)  OV C 201, 7.8.2008., 4. lpp.

3

(4)  http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/current/pan_european/index_en.htm

4

(5)  Atsevišķas šā dokumenta daļas ir izņemtas, lai netiktu publicēta konfidenciāla informācija; tās aizstātas ar daudzpunkti kvadrātiekavās un atzīmētas ar zvaigznīti.

5

(6)  OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.

6

(7)  OV L 108, 24.4.2002., 21. lpp.

7

---

| 12.6.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 149/69 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 149/69

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 8. jūnijs)

par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā uzskaitīto aviācijas darbību precīzu interpretāciju

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 4293)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/450/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (1), un jo īpaši tās 3.b pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvu 2008/101/EK, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai aviācijas darbības iekļautu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (2), Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā tika iekļautas aviācijas darbības. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvu 2008/101/EK, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai aviācijas darbības iekļautu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (2), Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā tika iekļautas aviācijas darbības.

| (2) | Aviācijas darbību definīcija un jo īpaši Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā uzskaitītie atbrīvojumi ir galvenokārt balstīti uz atbrīvojumiem, kas paredzēti Komisijas 2006. gada 6. decembra Regulā (EK) Nr. 1794/2006, ar ko nosaka kopēju tarifikācijas sistēmu aeronavigācijas pakalpojumiem (3), kurā ietvertie atbrīvojumi savukārt atbilst Eurocontrol Maršrutu maksājumu sistēmas (Route Charges System) satvarā noteiktajiem atbrīvojumiem. |
| --- | --- |

(2)

Aviācijas darbību definīcija un jo īpaši Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā uzskaitītie atbrīvojumi ir galvenokārt balstīti uz atbrīvojumiem, kas paredzēti Komisijas 2006. gada 6. decembra Regulā (EK) Nr. 1794/2006, ar ko nosaka kopēju tarifikācijas sistēmu aeronavigācijas pakalpojumiem (3), kurā ietvertie atbrīvojumi savukārt atbilst Eurocontrol Maršrutu maksājumu sistēmas (Route Charges System) satvarā noteiktajiem atbrīvojumiem.

| (3) | Aeronavigācijas pakalpojumu procedūru 2. papildinājumā – “Gaisa satiksmes pārvaldība”, kuru pieņēmusi Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija (ICAO) (4), – ir aprakstīts ICAO lidojuma plāna veidlapas paraugs un sniegtas norādes šīs veidlapas aizpildīšanai. Lidojuma plānu var izmantot, lai identificētu lidojumus, uz kuriem attiecas Kopienas režīms. |
| --- | --- |

(3)

Aeronavigācijas pakalpojumu procedūru 2. papildinājumā – “Gaisa satiksmes pārvaldība”, kuru pieņēmusi Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija (ICAO) (4), – ir aprakstīts ICAO lidojuma plāna veidlapas paraugs un sniegtas norādes šīs veidlapas aizpildīšanai. Lidojuma plānu var izmantot, lai identificētu lidojumus, uz kuriem attiecas Kopienas režīms.

| (4) | Šajā lēmumā sniegtā aviācijas darbību interpretācija jāpiemēro saskaņā ar Komisijas 2007. gada 18. jūlija Lēmumu 2007/589/EK, ar ko nosaka pamatnostādnes siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringam un ziņošanai par tām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (5). |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā sniegtā aviācijas darbību interpretācija jāpiemēro saskaņā ar Komisijas 2007. gada 18. jūlija Lēmumu 2007/589/EK, ar ko nosaka pamatnostādnes siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringam un ziņošanai par tām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (5).

| (5) | Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību interpretācija jāpiemēro saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Regulu (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā (pārstrādāta versija) (6). |
| --- | --- |

(5)

Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību interpretācija jāpiemēro saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Regulu (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā (pārstrādāta versija) (6).

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Direktīvas 2003/87/EK 23. pantā minētā komiteja klimata pārmaiņu jautājumos, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Direktīvas 2003/87/EK 23. pantā minētā komiteja klimata pārmaiņu jautājumos,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā uzskaitīto aviācijas darbību sīka interpretācija ir izklāstīta šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 8. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Stavros DIMAS

---

(1)  OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.

1

(2)  OV L 8, 13.1.2009., 3. lpp.

2

(3)  OV L 341, 7.12.2006., 3. lpp.

3

(4)  PANS-ATM, Doc 4444.

4

(5)  OV L 229, 31.8.2007., 1. lpp.

5

(6)  OV L 293, 31.10.2008., 3. lpp.

6

---

PIELIKUMS

Vadlīnijas, lai sīki interpretētu Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā uzskaitītās aviācijas darbības

1.   AVIĀCIJAS DARBĪBU DEFINĪCIJA

| 1. | Termins “lidojums” nozīmē lidojuma sektoru, proti, lidojumu vai vienu no vairākiem lidojumiem, kas sākas un beidzas gaisakuģu stāvvietā. |
| --- | --- |

1.

Termins “lidojums” nozīmē lidojuma sektoru, proti, lidojumu vai vienu no vairākiem lidojumiem, kas sākas un beidzas gaisakuģu stāvvietā.

| 2. | “Lidlauks” ir noteikta teritorija uz zemes vai ūdenī (tostarp ēkas, iekārtas un aprīkojums), kas paredzēta, lai to pilnībā vai daļēji izmantotu priekš gaisakuģu nolaišanās, izlidošanas, kā arī gaisakuģa darbībām uz zemes. |
| --- | --- |

2.

“Lidlauks” ir noteikta teritorija uz zemes vai ūdenī (tostarp ēkas, iekārtas un aprīkojums), kas paredzēta, lai to pilnībā vai daļēji izmantotu priekš gaisakuģu nolaišanās, izlidošanas, kā arī gaisakuģa darbībām uz zemes.

| 3. | Ja gaisakuģa operators veic aviācijas darbību, kas uzskaitīta Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā, tam piemēro Kopienas sistēmu neatkarīgi no tā, vai tas ir iekļauts gaisakuģu operatoru sarakstā, kuru Komisija publicējusi atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 18.a panta 3. punktam. |
| --- | --- |

3.

Ja gaisakuģa operators veic aviācijas darbību, kas uzskaitīta Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā, tam piemēro Kopienas sistēmu neatkarīgi no tā, vai tas ir iekļauts gaisakuģu operatoru sarakstā, kuru Komisija publicējusi atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 18.a panta 3. punktam.

2.   ATBRĪVOJUMU INTERPRETĀCIJA

| 4. | Direktīvas 2003/83/EK I pielikumā darbību kategorijā “Aviācija” ir uzskaitīts, kāda veida lidojumus atbrīvo no Kopienas shēmas. |
| --- | --- |

4.

Direktīvas 2003/83/EK I pielikumā darbību kategorijā “Aviācija” ir uzskaitīts, kāda veida lidojumus atbrīvo no Kopienas shēmas.

2.1.   Atbrīvojums atbilstīgi a) apakšpunktam

| 5. | Šis atbrīvojums jāinterpretē vienīgi saskaņā ar konkrētā lidojuma nolūku. |
| --- | --- |

5.

Šis atbrīvojums jāinterpretē vienīgi saskaņā ar konkrētā lidojuma nolūku.

| 6. | Par tuvākajiem radiniekiem ir uzskatāmi: dzīvesbiedrs/dzīvesbiedre, jebkuru attiecību partneris, ko var uzskatīt par dzīvesbiedru/dzīvesbiedri, bērni un vecāki. |
| --- | --- |

6.

Par tuvākajiem radiniekiem ir uzskatāmi: dzīvesbiedrs/dzīvesbiedre, jebkuru attiecību partneris, ko var uzskatīt par dzīvesbiedru/dzīvesbiedri, bērni un vecāki.

| 7. | Valdību ministri ir valdības locekļi, kas uzskaitīti attiecīgās valsts oficiālajā vēstnesī. Atbrīvojums atbilstīgi šim punktam neattiecas uz valsts reģionālo vai vietējo pašvaldību locekļiem. |
| --- | --- |

7.

Valdību ministri ir valdības locekļi, kas uzskaitīti attiecīgās valsts oficiālajā vēstnesī. Atbrīvojums atbilstīgi šim punktam neattiecas uz valsts reģionālo vai vietējo pašvaldību locekļiem.

| 8. | Oficiāls komandējums ir komandējums, kurā attiecīgā persona pilda sava oficiālā amata funkcijas. |
| --- | --- |

8.

Oficiāls komandējums ir komandējums, kurā attiecīgā persona pilda sava oficiālā amata funkcijas.

| 9. | Šis atbrīvojums neattiecas uz pārlidojumiem vai gaisakuģa pārtransportēšanu. |
| --- | --- |

9.

Šis atbrīvojums neattiecas uz pārlidojumiem vai gaisakuģa pārtransportēšanu.

| 10. | Lidojumi, kurus Eurocontrol Centrālais maršruta maksājumu birojs (Central Route Charges Office) uzskata par tādiem, kam var piemērot atbrīvojumu no maršruta maksājumiem (turpmāk tekstā – CRCO atbrīvojuma kods), un kuri klasificēti kā “S” lidojumi, tiek pieņemti par lidojumiem, ko veic vienīgi valdošo monarhu un viņu tuvāko radinieku, valsts vadītāju, valdību vadītāju un valdību ministru pārvadāšanai oficiālos komandējumos, ja tas pamatots ar atbilstīgu statusa indikatoru lidojuma plānā. |
| --- | --- |

10.

Lidojumi, kurus Eurocontrol Centrālais maršruta maksājumu birojs (Central Route Charges Office) uzskata par tādiem, kam var piemērot atbrīvojumu no maršruta maksājumiem (turpmāk tekstā – CRCO atbrīvojuma kods), un kuri klasificēti kā “S” lidojumi, tiek pieņemti par lidojumiem, ko veic vienīgi valdošo monarhu un viņu tuvāko radinieku, valsts vadītāju, valdību vadītāju un valdību ministru pārvadāšanai oficiālos komandējumos, ja tas pamatots ar atbilstīgu statusa indikatoru lidojuma plānā.

2.2.   Atbrīvojumi atbilstīgi b) apakšpunktam

2.2.1.   Militārie lidojumi

| 11. | Militārie lidojumi nozīmē lidojumus, kas ir tieši saistīti ar militāru darbību veikšanu. |
| --- | --- |

11.

Militārie lidojumi nozīmē lidojumus, kas ir tieši saistīti ar militāru darbību veikšanu.

| 12. | Šis atbrīvojums neattiecas uz militāriem lidojumiem, kas veikti ar gaisakuģiem, kuri reģistrēti kā civilās aviācijas gaisakuģi. Līdzīgā veidā šo atbrīvojumu atbilstīgi b) apakšpunktam nevar piemērot civilās aviācijas lidojumiem, kas veikti ar militārās aviācijas gaisakuģiem. |
| --- | --- |

12.

Šis atbrīvojums neattiecas uz militāriem lidojumiem, kas veikti ar gaisakuģiem, kuri reģistrēti kā civilās aviācijas gaisakuģi. Līdzīgā veidā šo atbrīvojumu atbilstīgi b) apakšpunktam nevar piemērot civilās aviācijas lidojumiem, kas veikti ar militārās aviācijas gaisakuģiem.

| 13. | Tiek uzskatīts, ka lidojumi ar CRCO atbrīvojuma kodu “M” vai “X” ir atbrīvoti militārie lidojumi. |
| --- | --- |

13.

Tiek uzskatīts, ka lidojumi ar CRCO atbrīvojuma kodu “M” vai “X” ir atbrīvoti militārie lidojumi.

2.2.2.   Muitas un policijas lidojumi

| 14. | Atbrīvojumu piemēro muitas un policijas lidojumiem, kas veikti ar tādiem gaisakuģiem, kas reģistrēti kā civilās aviācijas gaisakuģi, un ar militārās aviācijas gaisakuģiem. |
| --- | --- |

14.

Atbrīvojumu piemēro muitas un policijas lidojumiem, kas veikti ar tādiem gaisakuģiem, kas reģistrēti kā civilās aviācijas gaisakuģi, un ar militārās aviācijas gaisakuģiem.

| 15. | Tiek uzskatīts, ka lidojumi ar CRCO atbrīvojuma kodu “P” ir atbrīvoti muitas un policijas lidojumi. |
| --- | --- |

15.

Tiek uzskatīts, ka lidojumi ar CRCO atbrīvojuma kodu “P” ir atbrīvoti muitas un policijas lidojumi.

2.3.   Atbrīvojumi atbilstīgi c) apakšpunktam

| 16. | Saistībā ar turpmāk minētajām lidojumu kategorijām atbrīvojums attiecas uz pārlidojumiem vai gaisakuģa pārtransportēšanas lidojumiem, kā arī lidojumiem, kuros pārvadā vienīgi aprīkojumu vai personas, kas tieši saistīti ar attiecīgo pakalpojumu sniegšanu. Turklāt, nosakot šos atbrīvojumus, nav atšķirības, vai šie lidojumi veikti, izmantojot publiskos vai privātos resursus. |
| --- | --- |

16.

Saistībā ar turpmāk minētajām lidojumu kategorijām atbrīvojums attiecas uz pārlidojumiem vai gaisakuģa pārtransportēšanas lidojumiem, kā arī lidojumiem, kuros pārvadā vienīgi aprīkojumu vai personas, kas tieši saistīti ar attiecīgo pakalpojumu sniegšanu. Turklāt, nosakot šos atbrīvojumus, nav atšķirības, vai šie lidojumi veikti, izmantojot publiskos vai privātos resursus.

2.3.1.   Meklēšanas un glābšanas lidojumi

| 17. | “Meklēšanas un glābšanas lidojumi” ir meklēšanas un glābšanas pakalpojumu lidojumi. “Meklēšanas un glābšanas pakalpojums” ir nelaimes gadījumu monitorings, ziņošana, koordinēšana un meklēšana, kā arī glābšanas funkcijas, pirmā medicīniskā palīdzība vai medicīniskā evakuācija, izmantojot publiskos vai privātos resursus, tostarp gaisakuģus, kuģus un citas iekārtas, kas iesaistītas konkrēto darbību veikšanā. |
| --- | --- |

17.

“Meklēšanas un glābšanas lidojumi” ir meklēšanas un glābšanas pakalpojumu lidojumi. “Meklēšanas un glābšanas pakalpojums” ir nelaimes gadījumu monitorings, ziņošana, koordinēšana un meklēšana, kā arī glābšanas funkcijas, pirmā medicīniskā palīdzība vai medicīniskā evakuācija, izmantojot publiskos vai privātos resursus, tostarp gaisakuģus, kuģus un citas iekārtas, kas iesaistītas konkrēto darbību veikšanā.

| 18. | Tiek uzskatīts, ka atbrīvoti meklēšanas un glābšanas lidojumi ir lidojumi ar CRCO atbrīvojuma kodu “R” un lidojumi, kas lidojuma plāna 18. ailē identificēti ar STS/SAR. |
| --- | --- |

18.

Tiek uzskatīts, ka atbrīvoti meklēšanas un glābšanas lidojumi ir lidojumi ar CRCO atbrīvojuma kodu “R” un lidojumi, kas lidojuma plāna 18. ailē identificēti ar STS/SAR.

2.3.2.   Ugunsdzēsības lidojumi

| 19. | Ugunsdzēsības lidojumi ir lidojumi, kurus veic vienīgi tādēļ, lai nodrošinātu ugunsdzēšanas pakalpojumu no gaisa, proti, izmantojot gaisakuģus un citus gaisa resursus, lai dzēstu ugunsgrēkus. |
| --- | --- |

19.

Ugunsdzēsības lidojumi ir lidojumi, kurus veic vienīgi tādēļ, lai nodrošinātu ugunsdzēšanas pakalpojumu no gaisa, proti, izmantojot gaisakuģus un citus gaisa resursus, lai dzēstu ugunsgrēkus.

| 20. | Tiek uzskatīts, ka atbrīvoti ugunsdzēsības lidojumi ir lidojumi, kas lidojuma plāna 18. ailē identificēti ar STS/FFR. |
| --- | --- |

20.

Tiek uzskatīts, ka atbrīvoti ugunsdzēsības lidojumi ir lidojumi, kas lidojuma plāna 18. ailē identificēti ar STS/FFR.

2.3.3.   Lidojumi, ko veic humāniem mērķiem

| 21. | Humāniem mērķiem veikti lidojumi ir lidojumi, kurus veic vienīgi humānos nolūkos, lai pārvadātu humānās palīdzības darbā iesaistītās personas un produktus (pārtiku, apģērbus, mitekļus, medikamentus un citus priekšmetus) kādas ārkārtas situācijas un/vai katastrofas apstākļos vai pēc tās, un/vai kurus izmanto, lai evakuētu personas no vietas, kur to dzīvību apdraud šāda ārkārtas situācija un/vai katastrofa, uz kādu drošu vietu tajā pašā valstī vai citā valstī, kas ir gatava šādas personas uzņemt. |
| --- | --- |

21.

Humāniem mērķiem veikti lidojumi ir lidojumi, kurus veic vienīgi humānos nolūkos, lai pārvadātu humānās palīdzības darbā iesaistītās personas un produktus (pārtiku, apģērbus, mitekļus, medikamentus un citus priekšmetus) kādas ārkārtas situācijas un/vai katastrofas apstākļos vai pēc tās, un/vai kurus izmanto, lai evakuētu personas no vietas, kur to dzīvību apdraud šāda ārkārtas situācija un/vai katastrofa, uz kādu drošu vietu tajā pašā valstī vai citā valstī, kas ir gatava šādas personas uzņemt.

| 22. | Tiek uzskatīts, ka atbrīvoti lidojumi, ko veic humāniem mērķiem, ir lidojumi ar CRCO atbrīvojuma kodu “H” un lidojumi, kas lidojuma plāna 18. ailē identificēti ar STS/HUM. |
| --- | --- |

22.

Tiek uzskatīts, ka atbrīvoti lidojumi, ko veic humāniem mērķiem, ir lidojumi ar CRCO atbrīvojuma kodu “H” un lidojumi, kas lidojuma plāna 18. ailē identificēti ar STS/HUM.

2.3.4.   Neatliekamās medicīniskās palīdzības dienestu lidojumi

| 23. | Neatliekamās medicīniskās palīdzības dienestu lidojumi ir lidojumi, kuru vienīgais nolūks ir vienkāršot medicīniskās palīdzības sniegšanu, kad izšķiroša nozīme ir tūlītējai un ātrai transportēšanai, pārvadājot medicīnisko personālu un nodrošinājumu, tostarp aprīkojumu, asinis, orgānus, medikamentus vai slimniekus, vai ievainotas personas, kā arī citas tieši iesaistītas personas. |
| --- | --- |

23.

Neatliekamās medicīniskās palīdzības dienestu lidojumi ir lidojumi, kuru vienīgais nolūks ir vienkāršot medicīniskās palīdzības sniegšanu, kad izšķiroša nozīme ir tūlītējai un ātrai transportēšanai, pārvadājot medicīnisko personālu un nodrošinājumu, tostarp aprīkojumu, asinis, orgānus, medikamentus vai slimniekus, vai ievainotas personas, kā arī citas tieši iesaistītas personas.

| 24. | Tiek uzskatīts, ka atbrīvoti neatliekamās medicīniskās palīdzības dienestu lidojumi ir lidojumi, kas lidojuma plāna 18. ailē identificēti ar STS/MEDEVAC vai STS/HOSP. |
| --- | --- |

24.

Tiek uzskatīts, ka atbrīvoti neatliekamās medicīniskās palīdzības dienestu lidojumi ir lidojumi, kas lidojuma plāna 18. ailē identificēti ar STS/MEDEVAC vai STS/HOSP.

2.4.   Atbrīvojums atbilstīgi f) apakšpunktam

| 25. | Tiek uzskatīts, ka atbilstīgi f) apakšpunktam atbrīvojumu piemēro lidojumiem ar CRCO atbrīvojuma kodu “T” un lidojumiem, kas lidojuma plāna 18. ailē identificēti ar RMK/“Mācību lidojums”. |
| --- | --- |

25.

Tiek uzskatīts, ka atbilstīgi f) apakšpunktam atbrīvojumu piemēro lidojumiem ar CRCO atbrīvojuma kodu “T” un lidojumiem, kas lidojuma plāna 18. ailē identificēti ar RMK/“Mācību lidojums”.

2.5.   Atbrīvojumi atbilstīgi g) apakšpunktam

| 26. | Saistībā ar turpmāk minētajām lidojumu kategorijām atbrīvojumi neattiecas uz pārlidojumiem un gaisakuģa pārtransportēšanas lidojumiem. |
| --- | --- |

26.

Saistībā ar turpmāk minētajām lidojumu kategorijām atbrīvojumi neattiecas uz pārlidojumiem un gaisakuģa pārtransportēšanas lidojumiem.

2.5.1.   Lidojumi, kurus veic vienīgi tādēļ, lai veiktu zinātniskus pētījumus

| 27. | Atbilstīgi šai kategorijai atbrīvojumu piemēro lidojumiem, kuru vienīgais nolūks ir zinātniska pētījuma veikšana. Lai šo atbrīvojumu piemērotu, konkrētajam zinātniskajam pētījumam daļēji vai pilnībā ir jānotiek lidojuma laikā. Zinātnieku vai zinātniskā aprīkojuma pārvadāšana pati par sevi nav pietiekams iemesls, lai lidojumam piemērotu atbrīvojumu. |
| --- | --- |

27.

Atbilstīgi šai kategorijai atbrīvojumu piemēro lidojumiem, kuru vienīgais nolūks ir zinātniska pētījuma veikšana. Lai šo atbrīvojumu piemērotu, konkrētajam zinātniskajam pētījumam daļēji vai pilnībā ir jānotiek lidojuma laikā. Zinātnieku vai zinātniskā aprīkojuma pārvadāšana pati par sevi nav pietiekams iemesls, lai lidojumam piemērotu atbrīvojumu.

2.5.2.   Lidojumi, ko veic vienīgi tādēļ, lai pārbaudītu, testētu vai sertificētu gaisakuģi vai tā iekārtas neatkarīgi no tā, vai attiecīgās iekārtas izmanto lidojumā vai uz zemes

| 28. | Tiek uzskatīts, ka atbilstīgi g) apakšpunktam atbrīvojumu piemēro lidojumiem ar CRCO atbrīvojuma kodu “N” un lidojumiem, kas lidojuma plāna 18. ailē identificēti ar STS/FLTCK. |
| --- | --- |

28.

Tiek uzskatīts, ka atbilstīgi g) apakšpunktam atbrīvojumu piemēro lidojumiem ar CRCO atbrīvojuma kodu “N” un lidojumiem, kas lidojuma plāna 18. ailē identificēti ar STS/FLTCK.

2.6.   Atbrīvojumi atbilstīgi i) apakšpunktam (sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību lidojumi)

| 29. | Šis atbrīvojums, kas noteikts lidojumiem, ko veic, pamatojoties uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām (SPSS), jāinterpretē kā atbrīvojums, ko piemēro EK līguma 299. panta 2. punktā minētajiem reģioniem un kas attiecas vienīgi uz SPSS lidojumiem attālākajos reģionos un lidojumiem, kas nodrošina savienojumus starp diviem attālākajiem reģioniem. |
| --- | --- |

29.

Šis atbrīvojums, kas noteikts lidojumiem, ko veic, pamatojoties uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām (SPSS), jāinterpretē kā atbrīvojums, ko piemēro EK līguma 299. panta 2. punktā minētajiem reģioniem un kas attiecas vienīgi uz SPSS lidojumiem attālākajos reģionos un lidojumiem, kas nodrošina savienojumus starp diviem attālākajiem reģioniem.

2.7.   Atbrīvojumi atbilstīgi j) apakšpunktam (“de minimis noteikums”)

| 30. | Atbilstīgi Čikāgas konvencijas 6. pielikuma I daļai visiem komerciālā gaisa transporta operatoriem ir jābūt gaisakuģa ekspluatanta apliecībai (AOC). Operatori, kuriem šādas apliecības nav, nav “komerciālā gaisa transporta operatori”. |
| --- | --- |

30.

Atbilstīgi Čikāgas konvencijas 6. pielikuma I daļai visiem komerciālā gaisa transporta operatoriem ir jābūt gaisakuģa ekspluatanta apliecībai (AOC). Operatori, kuriem šādas apliecības nav, nav “komerciālā gaisa transporta operatori”.

| 31. | De minimis noteikuma piemērošanas nolūkā šis “komerciālais” aspekts ir saistīts ar operatoru, nevis ar attiecīgo lidojumu. Proti, tas nozīmē, ka, pieņemot lēmumu, vai minētais operators pārsniedz atbrīvojuma robežas vai arī tās nesasniedz, komerciāla operatora veikti lidojumi ir jāņem vērā pat tad, ja šie lidojumi netiek veikti peļņas gūšanas nolūkā. |
| --- | --- |

31.

De minimis noteikuma piemērošanas nolūkā šis “komerciālais” aspekts ir saistīts ar operatoru, nevis ar attiecīgo lidojumu. Proti, tas nozīmē, ka, pieņemot lēmumu, vai minētais operators pārsniedz atbrīvojuma robežas vai arī tās nesasniedz, komerciāla operatora veikti lidojumi ir jāņem vērā pat tad, ja šie lidojumi netiek veikti peļņas gūšanas nolūkā.

| 32. | Pieņemot lēmumu, vai gaisakuģa operators pārsniedz saskaņā ar de minimis noteikumu paredzētās atbrīvojuma robežas vai arī tās nesasniedz, ņem vērā tikai lidojumus no lidlauka vai uz lidlauku, kas atrodas tādas dalībvalsts teritorijā, uz kuru attiecas Līgums. Šajā pašā nolūkā neņem vērā lidojumus, kuriem piemēro atbrīvojumu atbilstīgi a) līdz j) apakšpunktam. |
| --- | --- |

32.

Pieņemot lēmumu, vai gaisakuģa operators pārsniedz saskaņā ar de minimis noteikumu paredzētās atbrīvojuma robežas vai arī tās nesasniedz, ņem vērā tikai lidojumus no lidlauka vai uz lidlauku, kas atrodas tādas dalībvalsts teritorijā, uz kuru attiecas Līgums. Šajā pašā nolūkā neņem vērā lidojumus, kuriem piemēro atbrīvojumu atbilstīgi a) līdz j) apakšpunktam.

| 33. | Atbrīvojumu piemēro lidojumiem, kurus veic komerciāls gaisakuģa operators, kas trīs secīgos četru mēnešu laikposmos ekspluatē mazāk par 243 lidojumiem katrā no šiem laikposmiem. Četru mēnešu laikposmi ir: janvāris–aprīlis; maijs–augusts; septembris–decembris. Pieņemot lēmumu, vai gaisakuģa operators pārsniedz saskaņā ar de minimis noteikumu paredzētās atbrīvojuma robežas vai arī tās nesasniedz, lidojuma izlidošanas vietējais laiks ir tas, pēc kura nosaka, kurā četru mēnešu laikposmā attiecīgais lidojums ir jāņem vērā. |
| --- | --- |

33.

Atbrīvojumu piemēro lidojumiem, kurus veic komerciāls gaisakuģa operators, kas trīs secīgos četru mēnešu laikposmos ekspluatē mazāk par 243 lidojumiem katrā no šiem laikposmiem. Četru mēnešu laikposmi ir: janvāris–aprīlis; maijs–augusts; septembris–decembris. Pieņemot lēmumu, vai gaisakuģa operators pārsniedz saskaņā ar de minimis noteikumu paredzētās atbrīvojuma robežas vai arī tās nesasniedz, lidojuma izlidošanas vietējais laiks ir tas, pēc kura nosaka, kurā četru mēnešu laikposmā attiecīgais lidojums ir jāņem vērā.

| 34. | Komerciāls gaisa transporta operators, kas vienā četru mēnešu laikposmā apkalpo vairāk nekā 243 lidojumus, tiek iekļauts Kopienas shēmā uz visu kalendāro gadu, kurā tas ir sasniedzis noteikto 243 lidojumu slieksni vai to pārsniedzis. |
| --- | --- |

34.

Komerciāls gaisa transporta operators, kas vienā četru mēnešu laikposmā apkalpo vairāk nekā 243 lidojumus, tiek iekļauts Kopienas shēmā uz visu kalendāro gadu, kurā tas ir sasniedzis noteikto 243 lidojumu slieksni vai to pārsniedzis.

| 35. | Komerciāls gaisa transporta operators, kas apkalpo lidojumus, kuru gada emisijas ir 10 000 tonnu vai vairāk, tiek iekļauts Kopienas shēmā uz kalendāro gadu, kurā tas ir sasniedzis 10 000 tonnu slieksni vai to pārsniedzis. |
| --- | --- |

35.

Komerciāls gaisa transporta operators, kas apkalpo lidojumus, kuru gada emisijas ir 10 000 tonnu vai vairāk, tiek iekļauts Kopienas shēmā uz kalendāro gadu, kurā tas ir sasniedzis 10 000 tonnu slieksni vai to pārsniedzis.

---

| 12.6.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 149/73 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 149/73

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 8. jūnijs)

par Apvienotās Karalistes nodomu pieņemt Padomes Regulu (EK) Nr. 4/2009 par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, nolēmumu atzīšanu un izpildi un sadarbību uzturēšanas saistību lietās

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 4427)

(2009/451/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 11.a pantu,

ņemot vērā Apvienotās Karalistes 2009. gada 15 janvāra vēstuli Padomei un Komisijai,

tā kā:

| (1) | Padome 2008. gada 18. decembrī pieņēma Regulu (EK) Nr. 4/2009 par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, nolēmumu atzīšanu un izpildi un sadarbību uzturēšanas saistību lietās (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2008. gada 18. decembrī pieņēma Regulu (EK) Nr. 4/2009 par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, nolēmumu atzīšanu un izpildi un sadarbību uzturēšanas saistību lietās (1).

| (2) | Atbilstoši 1. pantam protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Apvienotā Karaliste nepiedalījās Regulas (EK) Nr. 4/2009 pieņemšanā. |
| --- | --- |

(2)

Atbilstoši 1. pantam protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Apvienotā Karaliste nepiedalījās Regulas (EK) Nr. 4/2009 pieņemšanā.

| (3) | Saskaņā ar minētā protokola 4. pantu Apvienotā Karaliste 2009. gada 15. janvāra vēstulē, kuru Komisija saņēma 2009. gada 17. janvārī, paziņoja Padomei un Komisijai savu nodomu pieņemt Regulu (EK) Nr. 4/2009. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar minētā protokola 4. pantu Apvienotā Karaliste 2009. gada 15. janvāra vēstulē, kuru Komisija saņēma 2009. gada 17. janvārī, paziņoja Padomei un Komisijai savu nodomu pieņemt Regulu (EK) Nr. 4/2009.

| (4) | Komisija 2009. gada 21. aprīlī sniedza pozitīvu atzinumu Padomei par Apvienotās Karalistes nodomu pieņemt Regulu (EK) Nr. 4/2009, |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2009. gada 21. aprīlī sniedza pozitīvu atzinumu Padomei par Apvienotās Karalistes nodomu pieņemt Regulu (EK) Nr. 4/2009,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 4/2009 Apvienotajai Karalistei piemēro saskaņā ar 2. pantu.

2. pants

Regula (EK) Nr. 4/2009 Apvienotajā Karalistē stājas spēkā 2009. gada 1. jūlijā.

Regulas 2. panta 2. punktu, 47. panta 3. punktu, 71., 72. un 73. pantu piemēro no 2010. gada 18. septembra.

Pārējos regulas noteikumus piemēro no 2011. gada 18. jūnija ar nosacījumu, ka līdz minētajam datumam Kopienā spēkā būs stājies Hāgas 2007. gada Protokols par uzturēšanas saistībām piemērojamiem tiesību aktiem. Ja tā nav, šo regulu piemēro, sākot no dienas, kad Kopienā piemēro šo protokolu.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 8. jūnijā

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Jacques BARROT

---

(1)  OV L 7, 10.1.2009., 1. lpp.

1

---

| 12.6.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 149/74 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 149/74

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 11. jūnijs)

par antisubsīdiju procedūras izbeigšanu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes metāliska nātrija importu

(2009/452/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 6. oktobra Regulu (EK) Nr. 2026/97 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 14. pantu,

pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

| (1) | Komisija 2008. gada 23. jūlijā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par antisubsīdiju procedūras sākšanu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu (ASV) izcelsmes beztaras nātrija, ko parasti deklarē ar KN kodu ex 2805 11 00 (“attiecīgais ražojums”), importu Kopienā. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2008. gada 23. jūlijā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par antisubsīdiju procedūras sākšanu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu (ASV) izcelsmes beztaras nātrija, ko parasti deklarē ar KN kodu ex 2805 11 00 (“attiecīgais ražojums”), importu Kopienā.

| (2) | Procedūru sāka pēc tam, kad vienīgais Kopienas ražotājs Métaux Spéciaux (MSSA SAS) (sūdzības iesniedzējs) 2008. gada 10. jūnijā iesniedza sūdzību. |
| --- | --- |

(2)

Procedūru sāka pēc tam, kad vienīgais Kopienas ražotājs Métaux Spéciaux (MSSA SAS) (sūdzības iesniedzējs) 2008. gada 10. jūnijā iesniedza sūdzību.

| (3) | Komisija 2008. gada 23. jūlijā sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz šā paša Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes ražojuma importu (3). Šo izmeklēšanu izbeidza ar Komisijas Lēmumu 2009/453/EK (4). |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2008. gada 23. jūlijā sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz šā paša Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes ražojuma importu (3). Šo izmeklēšanu izbeidza ar Komisijas Lēmumu 2009/453/EK (4).

1.2.   Iesaistītās personas un pārbaudes apmeklējumi

| (4) | Pirms procedūras sākšanas Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2026/97 10. panta 9. punktu informēja ASV pārstāvjus, ka tā ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu sūdzību, kurā apgalvots, ka ASV izcelsmes beztaras nātrija subsidētais imports rada būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. ASV pārstāvji tika uzaicināti apspriesties, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz sūdzības saturu un abpusēji vienotos par risinājumu. ASV pārstāvji pieņēma piedāvājumu apspriesties, un apspriedes notika 2008. gada 11. jūlijā. Apspriežu laikā neizdevās panākt abpusēji saskaņotu risinājumu. Tomēr pienācīgi ņēma vērā ASV pārstāvju piezīmes attiecībā uz sūdzībā izteiktajiem apgalvojumiem par apgalvotās subsīdijas kompensācijas iespējamību. |
| --- | --- |

(4)

Pirms procedūras sākšanas Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2026/97 10. panta 9. punktu informēja ASV pārstāvjus, ka tā ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu sūdzību, kurā apgalvots, ka ASV izcelsmes beztaras nātrija subsidētais imports rada būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. ASV pārstāvji tika uzaicināti apspriesties, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz sūdzības saturu un abpusēji vienotos par risinājumu. ASV pārstāvji pieņēma piedāvājumu apspriesties, un apspriedes notika 2008. gada 11. jūlijā. Apspriežu laikā neizdevās panākt abpusēji saskaņotu risinājumu. Tomēr pienācīgi ņēma vērā ASV pārstāvju piezīmes attiecībā uz sūdzībā izteiktajiem apgalvojumiem par apgalvotās subsīdijas kompensācijas iespējamību.

| (5) | Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, vienīgo zināmo ASV eksportētāju/ražotāju, importētājus un zināmos iesaistītos lietotājus, kā arī ASV pārstāvjus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņot savu viedokli rakstiski un pieprasīt uzklausīšanu paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā. |
| --- | --- |

(5)

Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, vienīgo zināmo ASV eksportētāju/ražotāju, importētājus un zināmos iesaistītos lietotājus, kā arī ASV pārstāvjus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņot savu viedokli rakstiski un pieprasīt uzklausīšanu paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā.

| (6) | Komisija nosūtīja aptaujas anketas visām zināmajām iesaistītajām personām un saņēma atbildes no ASV pārstāvjiem, no ASV vienīgā ražotāja eksportētāja (ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās), no sūdzības iesniedzēja un trim lietotājiem Kopienā. |
| --- | --- |

(6)

Komisija nosūtīja aptaujas anketas visām zināmajām iesaistītajām personām un saņēma atbildes no ASV pārstāvjiem, no ASV vienīgā ražotāja eksportētāja (ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās), no sūdzības iesniedzēja un trim lietotājiem Kopienā.

| (7) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai konstatētu subsidēšanu, tās radīto kaitējumu un Kopienas intereses. |
| --- | --- |

(7)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai konstatētu subsidēšanu, tās radīto kaitējumu un Kopienas intereses.

| (8) | Pārbaudes apmeklējumus veica šādā ASV pārstāvja iestādē:






  — | New York Power Authority (NYPA), White Plains, New York. |
| --- | --- | --- |

(8)

Pārbaudes apmeklējumus veica šādā ASV pārstāvja iestādē:

—

New York Power Authority (NYPA), White Plains, New York.

| (9) | Pārbaudes apmeklējumus veica arī šādos uzņēmumos. | Ražotājs Kopienā:







  — | Métaux Spéciaux (MSSA SAS), Saint-Marcel, Francija. |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Pārbaudes apmeklējumus veica arī šādos uzņēmumos.

Ražotājs Kopienā:

—

Métaux Spéciaux (MSSA SAS), Saint-Marcel, Francija.

| | Ražotājs eksportētājs ASV:







  — | DuPont Reactive Metals (DuPont), Niagara Falls, New York, un E. I. DuPont De Nemours and Company, Wilmington, Delaware. |
| --- | --- | --- |

Ražotājs eksportētājs ASV:

—

DuPont Reactive Metals (DuPont), Niagara Falls, New York, un E. I. DuPont De Nemours and Company, Wilmington, Delaware.

| | Lietotāji Kopienā:







  — | Rohm and Haas Europe Sàrl, Morges, Šveice, |
| --- | --- | --- |

Lietotāji Kopienā:

—

Rohm and Haas Europe Sàrl, Morges, Šveice,

| — | Evonik Degussa GmbH, Frankfurt, Vācija. |
| --- | --- |

—

Evonik Degussa GmbH, Frankfurt, Vācija.

1.3.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (10) | Subsidēšanas un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanas būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2005. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(10)

Subsidēšanas un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanas būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2005. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

2.   SŪDZĪBAS ATSAUKŠANA UN PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA

| (11) | Sūdzības iesniedzējs ar 2009. gada 1. aprīļa vēstuli Komisijai oficiāli atsauca sūdzību. Pēc sūdzības iesniedzēja teiktā, sūdzības atsaukšanu rosināja tas, ka mainījušies apstākļi. |
| --- | --- |

(11)

Sūdzības iesniedzējs ar 2009. gada 1. aprīļa vēstuli Komisijai oficiāli atsauca sūdzību. Pēc sūdzības iesniedzēja teiktā, sūdzības atsaukšanu rosināja tas, ka mainījušies apstākļi.

| (12) | Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 1. punktu procedūru var izbeigt, ja ir atsaukta sūdzība, izņemot gadījumus, kad šāda izbeigšana nav Kopienas interesēs. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 1. punktu procedūru var izbeigt, ja ir atsaukta sūdzība, izņemot gadījumus, kad šāda izbeigšana nav Kopienas interesēs.

| (13) | Komisija uzskatīja, ka pašreizējā procedūra jāizbeidz, jo izmeklēšanā neatklāja apsvērumus, kas norādītu, ka šī procedūras izbeigšana būtu pretrunā Kopienas interesēm. Ieinteresētajām personām sniedza attiecīgu informāciju un iespēju izteikt piezīmes. Tomēr piezīmes par to, ka šāda izbeigšana būtu pretrunā Kopienas interesēm, netika saņemtas. |
| --- | --- |

(13)

Komisija uzskatīja, ka pašreizējā procedūra jāizbeidz, jo izmeklēšanā neatklāja apsvērumus, kas norādītu, ka šī procedūras izbeigšana būtu pretrunā Kopienas interesēm. Ieinteresētajām personām sniedza attiecīgu informāciju un iespēju izteikt piezīmes. Tomēr piezīmes par to, ka šāda izbeigšana būtu pretrunā Kopienas interesēm, netika saņemtas.

| (14) | Tādēļ Komisija secina, ka antisubsīdiju procedūra attiecībā uz ASV izcelsmes beztaras nātrija importu Kopienā ir jāizbeidz, nepiemērojot kompensācijas pasākumus, |
| --- | --- |

(14)

Tādēļ Komisija secina, ka antisubsīdiju procedūra attiecībā uz ASV izcelsmes beztaras nātrija importu Kopienā ir jāizbeidz, nepiemērojot kompensācijas pasākumus,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Ar šo izbeidz antisubsīdiju procedūru attiecībā uz ASV izcelsmes beztaras nātrija, ko klasificē ar KN kodu ex 2805 11 00, importu.

Briselē, 2009. gada 11. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Catherine ASHTON

---

(1)  OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV C 186, 23.7.2008., 35. lpp.

2

(3)  OV C 186, 23.7.2008., 32. lpp.

3

(4)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 76. lpp.

4

Oficiālā Vēstneša

---

| 12.6.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 149/76 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 149/76

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 11. jūnijs)

par antidempinga procedūras izbeigšanu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes metāliska nātrija importu

(2009/453/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”) (1), un jo īpaši tās 9. pantu,

pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

| (1) | Komisija 2008. gada 23. jūlijā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu (ASV) izcelsmes beztaras nātrija, ko parasti klasificē ar KN kodu ex 2805 11 00 (“attiecīgais ražojums”), importu Kopienā. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2008. gada 23. jūlijā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu (ASV) izcelsmes beztaras nātrija, ko parasti klasificē ar KN kodu ex 2805 11 00 (“attiecīgais ražojums”), importu Kopienā.

| (2) | Procedūru sāka pēc tam, kad vienīgais Kopienas ražotājs Métaux Spéciaux (MSSA SAS) (“sūdzības iesniedzējs”) 2008. gada 10. jūnijā iesniedza sūdzību. |
| --- | --- |

(2)

Procedūru sāka pēc tam, kad vienīgais Kopienas ražotājs Métaux Spéciaux (MSSA SAS) (“sūdzības iesniedzējs”) 2008. gada 10. jūnijā iesniedza sūdzību.

| (3) | Komisija 2008. gada 23. jūlijā sāka antisubsīdiju izmeklēšanu attiecībā uz šā paša Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes ražojuma importu (3). Šo izmeklēšanu izbeidza ar Komisijas Lēmumu 2009/452/EK (4). |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2008. gada 23. jūlijā sāka antisubsīdiju izmeklēšanu attiecībā uz šā paša Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes ražojuma importu (3). Šo izmeklēšanu izbeidza ar Komisijas Lēmumu 2009/452/EK (4).

1.2.   Iesaistītās personas un pārbaudes apmeklējumi

| (4) | Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, vienīgo zināmo ASV eksportētāju/ražotāju, importētājus un zināmos iesaistītos lietotājus, kā arī ASV pārstāvjus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņot savu viedokli rakstiski un pieprasīt uzklausīšanu paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā. |
| --- | --- |

(4)

Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, vienīgo zināmo ASV eksportētāju/ražotāju, importētājus un zināmos iesaistītos lietotājus, kā arī ASV pārstāvjus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņot savu viedokli rakstiski un pieprasīt uzklausīšanu paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā.

| (5) | Komisija nosūtīja aptaujas anketas visām zināmajām iesaistītajām personām un saņēma atbildes no ASV pārstāvjiem, no ASV vienīgā ražotāja eksportētāja (“ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās”), no sūdzības iesniedzēja un trim lietotājiem Kopienā. |
| --- | --- |

(5)

Komisija nosūtīja aptaujas anketas visām zināmajām iesaistītajām personām un saņēma atbildes no ASV pārstāvjiem, no ASV vienīgā ražotāja eksportētāja (“ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās”), no sūdzības iesniedzēja un trim lietotājiem Kopienā.

| (6) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai konstatētu dempingu, tās radīto kaitējumu un Kopienas intereses, un veica pārbaudes šādu uzņēmumu telpās: | Kopienas ražotājs:







  — | Métaux Spéciaux (MSSA SAS), Saint Marcel, Francija. |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai konstatētu dempingu, tās radīto kaitējumu un Kopienas intereses, un veica pārbaudes šādu uzņēmumu telpās:

Kopienas ražotājs:

—

Métaux Spéciaux (MSSA SAS), Saint Marcel, Francija.

| | Ražotājs eksportētājs ASV:







  — | E.I. DuPont De Nemours and Company, Wilmington, Delaware. |
| --- | --- | --- |

Ražotājs eksportētājs ASV:

—

E.I. DuPont De Nemours and Company, Wilmington, Delaware.

| | Saistītais tirgotājs Šveicē:







  — | DuPont De Nemours International S.A., Geneva. |
| --- | --- | --- |

Saistītais tirgotājs Šveicē:

—

DuPont De Nemours International S.A., Geneva.

| | lietotāji Kopienā:







  — | Rohm and Haas Europe Sàrl, Morges, Šveice, |
| --- | --- | --- |

lietotāji Kopienā:

—

Rohm and Haas Europe Sàrl, Morges, Šveice,

| — | Evonik Degussa GmbH, Frankfurt, Vācija. |
| --- | --- |

—

Evonik Degussa GmbH, Frankfurt, Vācija.

1.3.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (7) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanas būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2005. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(7)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanas būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2005. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

2.   SŪDZĪBAS ATSAUKŠANA UN PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA

| (8) | Sūdzības iesniedzējs ar 2009. gada 1. aprīļa vēstuli Komisijai oficiāli atsauca sūdzību. Pēc sūdzības iesniedzēja teiktā, sūdzības atsaukšanu rosināja tas, ka mainījušies apstākļi. |
| --- | --- |

(8)

Sūdzības iesniedzējs ar 2009. gada 1. aprīļa vēstuli Komisijai oficiāli atsauca sūdzību. Pēc sūdzības iesniedzēja teiktā, sūdzības atsaukšanu rosināja tas, ka mainījušies apstākļi.

| (9) | Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu procedūru var izbeigt, ja ir atsaukta sūdzība, izņemot gadījumus, kad šāda izbeigšana nav Kopienas interesēs. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu procedūru var izbeigt, ja ir atsaukta sūdzība, izņemot gadījumus, kad šāda izbeigšana nav Kopienas interesēs.

| (10) | Komisija uzskatīja, ka pašreizējā procedūra jāizbeidz, jo izmeklēšanā neatklāja apsvērumus, kas norādītu, ka šī procedūras izbeigšana būtu pretrunā Kopienas interesēm. Ieinteresētajām personām sniedza attiecīgu informāciju un iespēju izteikt piezīmes. Piezīmes par to, ka šāda izbeigšana būtu pretrunā Kopienas interesēm, netika saņemtas. |
| --- | --- |

(10)

Komisija uzskatīja, ka pašreizējā procedūra jāizbeidz, jo izmeklēšanā neatklāja apsvērumus, kas norādītu, ka šī procedūras izbeigšana būtu pretrunā Kopienas interesēm. Ieinteresētajām personām sniedza attiecīgu informāciju un iespēju izteikt piezīmes. Piezīmes par to, ka šāda izbeigšana būtu pretrunā Kopienas interesēm, netika saņemtas.

| (11) | Tādēļ Komisija secina, ka antidempinga procedūra attiecībā uz ASV izcelsmes beztaras nātrija importu Kopienā ir jāizbeidz, nepiemērojot antidempinga pasākumus, |
| --- | --- |

(11)

Tādēļ Komisija secina, ka antidempinga procedūra attiecībā uz ASV izcelsmes beztaras nātrija importu Kopienā ir jāizbeidz, nepiemērojot antidempinga pasākumus,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Ar šo izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz ASV izcelsmes beztaras nātrija, ko klasificē ar KN kodu ex 2805 11 00, importu.

Briselē, 2009. gada 11. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Catherine ASHTON

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

1

(2)  OV C 186, 23.7.2008., 32. lpp.

2

(3)  OV C 186, 23.7.2008., 35. lpp.

3

(4)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 74. lpp.

4

Oficiālā Vēstneša

---

| 12.6.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 149/78 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 149/78

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 11. jūnijs),

ar ko groza Lēmumu 2008/938/EK par to valstu sarakstu, kurām piešķirams īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, kā paredzēts Padomes Regulā (EK) Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 4383)

(2009/454/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2008. gada 22. jūlija Regulu (EK) Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim un par grozījumiem Regulās (EK) Nr. 552/97, (EK) Nr. 1933/2006 un Komisijas Regulās (EK) Nr. 1100/2006 un (EK) Nr. 964/2007 (1) un jo īpaši tās 10. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 732/2008 paredzēts piešķirt īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai jaunattīstības valstīm, kuras atbilst minētās regulas 8. un 9. pantā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 732/2008 paredzēts piešķirt īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai jaunattīstības valstīm, kuras atbilst minētās regulas 8. un 9. pantā noteiktajām prasībām.

| (2) | Saskaņā ar minētās regulas 10. panta 2. punktu Komisija 2008. gada 9. decembrī pieņēma Lēmumu 2008/938/EK par to valstu sarakstu, kurām piešķirams īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, kā paredzēts Padomes Regulā (EK) Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim (2). |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar minētās regulas 10. panta 2. punktu Komisija 2008. gada 9. decembrī pieņēma Lēmumu 2008/938/EK par to valstu sarakstu, kurām piešķirams īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, kā paredzēts Padomes Regulā (EK) Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim (2).

| (3) | Saskaņā ar minēto lēmumu Venecuēlas Bolivāra Republikai (turpmāk “Venecuēla”) tika piešķirts īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar minēto lēmumu Venecuēlas Bolivāra Republikai (turpmāk “Venecuēla”) tika piešķirts īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai.

| (4) | Taču ir konstatēts, ka Venecuēla nav ratificējusi Regulas (EK) Nr. 732/2008 III pielikuma B daļas 27. punktā minēto Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par cīņu pret korupciju. Tādējādi Venecuēla nav izpildījusi visas Regulā (EK) Nr. 732/2008 noteiktās prasības, lai saņemtu īpašo veicināšanas režīmu. Lēmums 2008/938/EK ir attiecīgi jāgroza, nosakot piemērotu pārejas periodu lēmuma piemērošanai. Saskaņā ar 214. pantu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (3) netiks ietekmēti muitas parādi, kas līdz šā lēmuma piemērošanas datumam radušies saistībā ar Lēmumu 2008/938/EK. |
| --- | --- |

(4)

Taču ir konstatēts, ka Venecuēla nav ratificējusi Regulas (EK) Nr. 732/2008 III pielikuma B daļas 27. punktā minēto Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par cīņu pret korupciju. Tādējādi Venecuēla nav izpildījusi visas Regulā (EK) Nr. 732/2008 noteiktās prasības, lai saņemtu īpašo veicināšanas režīmu. Lēmums 2008/938/EK ir attiecīgi jāgroza, nosakot piemērotu pārejas periodu lēmuma piemērošanai. Saskaņā ar 214. pantu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (3) netiks ietekmēti muitas parādi, kas līdz šā lēmuma piemērošanas datumam radušies saistībā ar Lēmumu 2008/938/EK.

| (5) | Vispārējo preferenču komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā; tāpēc 2009. gada 2. aprīlī saskaņā ar Padomes Lēmuma 1999/468/EK (4) 5. panta 4. punktu Komisija iesniedza Padomei priekšlikumu, un Padomei trīs mēnešos bija jāpieņem lēmums. |
| --- | --- |

(5)

Vispārējo preferenču komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā; tāpēc 2009. gada 2. aprīlī saskaņā ar Padomes Lēmuma 1999/468/EK (4) 5. panta 4. punktu Komisija iesniedza Padomei priekšlikumu, un Padomei trīs mēnešos bija jāpieņem lēmums.

| (6) | Taču Padome 2009. gada 18. maijā apstiprināja, ka nav kvalificēta balsu vairākuma ne balsojumam par priekšlikumu, ne pret to un ka Komisija var rīkoties saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punkta pēdējo daļu, tādēļ lēmums tagad ir jāpieņem Komisijai. |
| --- | --- |

(6)

Taču Padome 2009. gada 18. maijā apstiprināja, ka nav kvalificēta balsu vairākuma ne balsojumam par priekšlikumu, ne pret to un ka Komisija var rīkoties saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punkta pēdējo daļu, tādēļ lēmums tagad ir jāpieņem Komisijai.

| (7) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 732/2008 10. panta 3. punktu šis lēmums ir jāpaziņo Venecuēlai, |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 732/2008 10. panta 3. punktu šis lēmums ir jāpaziņo Venecuēlai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2008/938/EK 1. pantā svītro tekstu “(VE) Venecuēlai”.

2. pants

Šo lēmumu piemēro no sešdesmitās dienas pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Venecuēlas Bolivāra Republikai.

Briselē, 2009. gada 11. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Catherine ASHTON

---

(1)  OV L 211, 6.8.2008., 1. lpp.

1

(2)  OV L 334, 12.12.2008., 90. lpp.

2

(3)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

3

(4)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

4

---

NOLĪGUMI

Komisija

| 12.6.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 149/80 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 149/80

---

Saskaņā ar 3. panta 2. punktu 2005. gada 19. oktobra Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (1) (turpmāk – nolīgums), kas tika noslēgts ar Padomes Lēmumu 2006/325/EK (2), ja tiek pieņemti grozījumi Padomes 2000. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (3), Dānija paziņo Komisijai lēmumu īstenot vai neīstenot šo grozījumu saturu.

Padomes Regula (EK) Nr. 4/2009 (4) par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, nolēmumu atzīšanu un izpildi un sadarbību uzturēšanas saistību lietās tika pieņemta 2008. gada 18. decembrī. Regulas (EK) Nr. 4/2009 68. pantā noteikts, ka, ievērojot Regulas (EK) Nr. 4/2009 75. panta 2. punktā ietvertos pārejas noteikumus, ar Regulu (EK) Nr. 4/2009 groza Regulu (EK) Nr. 44/2001, aizstājot minētās regulas noteikumus, kas piemērojami uzturēšanas saistību lietās.

Saskaņā ar nolīguma 3. panta 2. punktu Dānija 2009. gada 14. janvāra vēstulē paziņoja Komisijai lēmumu īstenot Regulas (EK) Nr. 4/2009 saturu tiktāl, ciktāl ar minēto regulu groza Regulu (EK) Nr. 44/2001. Tas nozīmē, ka Kopienas un Dānijas attiecībām piemēro noteikumus, kas ietverti Regulā (EK) Nr. 4/2009 par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, nolēmumu atzīšanu un izpildi un sadarbību uzturēšanas saistību lietās, izņemot III un VII nodaļas noteikumus. Regulas (EK) Nr. 4/2009 2. panta un IX nodaļas noteikumi ir piemērojami vienīgi tiktāl, ciktāl tie attiecas uz jurisdikciju, spriedumu atzīšanu, izpildāmību un izpildi un tiesu pieejamību.

Saskaņā ar nolīguma 3. panta 6. punktu Dānijas paziņojums uzliek Dānijai un Kopienai savstarpējas saistības. Tādējādi ar Regulu (EK) Nr. 4/2009 nolīgumu groza tiktāl, ciktāl ar minēto regulu groza Regulu (EK) Nr. 44/2001, un tiek uzskatīts, ka tā ir tam pievienota.

Attiecībā uz nolīguma 3. panta 3. un 4. punktu minētos Regulas (EK) Nr. 4/2009 noteikumus Dānijā var īstenot administratīvā kārtā saskaņā ar 9. nodaļu Dānijas 2006. gada 20. decembra Likumā Nr. 1563 par Briseles I regulu, un tādēļ tam nav vajadzīgs Dānijas parlamenta apstiprinājums. Nepieciešamie administratīvie pasākumi stājās spēkā dienā, kad stājās spēkā Regula (EK) Nr. 4/2009, t. i., 2009. gada 30. janvārī.

---

(1)  OV L 299, 16.11.2005., 62. lpp.

(2)  OV L 120, 5.5.2006., 22. lpp.

(3)  OV L 12, 16.1.2001., 1. lpp.

(4)  OV L 7, 10.1.2009., 1. lpp.

---