# Uradni list L 185/2009

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2009.185.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 185 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5217. julij 2009 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2009.185.slv

Uradni list

Evropske unije

L 185

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5217. julij 2009

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 625/2009 z dne 7. julija 2009 o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav (Kodificirana različica) | 1 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 626/2009 z dne 13. julija 2009 o zaključku delnega vmesnega pregleda protidampinške dajatve na uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Indije v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 384/96 | 16 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 627/2009 z dne 16. julija 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 19 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 628/2009 z dne 16. julija 2009 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dnevih meseca julija 2009 v okviru tarifnih kvot za perutninsko meso, odprtih z Uredbo (ES) št. 616/2007 | 21 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (ES) št. 625/2009 z dne 7. julija 2009 o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav (Kodificirana različica)

1

*

Uredba Sveta (ES) št. 626/2009 z dne 13. julija 2009 o zaključku delnega vmesnega pregleda protidampinške dajatve na uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Indije v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 384/96

16

Uredba Komisije (ES) št. 627/2009 z dne 16. julija 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

19

Uredba Komisije (ES) št. 628/2009 z dne 16. julija 2009 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dnevih meseca julija 2009 v okviru tarifnih kvot za perutninsko meso, odprtih z Uredbo (ES) št. 616/2007

21

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Svet |
| | | 2009/552/ES, Euratom |
| | * | Sklep Sveta z dne 16. julija 2009 o imenovanju novega člana Komisije Evropskih skupnosti | 23 |
| | | Komisija |
| | | 2009/553/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 24. marca 2009 o ukrepu C 52/07 (ex NN 64/07) Španije za načrt pomoči tekstilni in oblačilni industriji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 2017)

   (
  1
  ) | 24 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

2009/552/ES, Euratom

*

Sklep Sveta z dne 16. julija 2009 o imenovanju novega člana Komisije Evropskih skupnosti

23

Komisija

2009/553/ES

*

Odločba Komisije z dne 24. marca 2009 o ukrepu C 52/07 (ex NN 64/07) Španije za načrt pomoči tekstilni in oblačilni industriji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 2017)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 2017)

1

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 17.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 185/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 625/2009

z dne 7. julija 2009

o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav

(Kodificirana različica)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, in zlasti člena 133 Pogodbe,

ob upoštevanju instrumentov, ki vzpostavljajo skupno ureditev kmetijskih trgov, in instrumentov v zvezi s predelanimi kmetijskimi proizvodi, sprejetih po členu 308 Pogodbe, zlasti predpisov tistih instrumentov, ki dovoljujejo odstopanje od splošnega načela, da lahko količinske omejitve ali ukrepe z enakim učinkom nadomestijo samo ukrepi, ki jih predvidevajo ti isti instrumenti,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 519/94 z dne 7. marca 1994 o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav (1) je bila večkrat (2) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno uredbo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 519/94 z dne 7. marca 1994 o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav (1) je bila večkrat (2) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno uredbo kodificirati.

| (2) | Skupna trgovinska politika bi morala temeljiti na enotnih načelih. |
| --- | --- |

(2)

Skupna trgovinska politika bi morala temeljiti na enotnih načelih.

| (3) | Po členu 14 Pogodbe notranji trg od 1. januarja 1993 zajema območje brez notranjih meja, na katerem je zagotovljen prosti pretok blaga, oseb, storitev in kapitala. |
| --- | --- |

(3)

Po členu 14 Pogodbe notranji trg od 1. januarja 1993 zajema območje brez notranjih meja, na katerem je zagotovljen prosti pretok blaga, oseb, storitev in kapitala.

| (4) | Dokončno oblikovanje skupne trgovinske politike na področju uvoznih pravil je edino sredstvo zagotavljanja, da pravila, ki se uporabljajo pri trgovini Skupnosti s tretjimi državami, pravilno odražajo združevanje trgov. |
| --- | --- |

(4)

Dokončno oblikovanje skupne trgovinske politike na področju uvoznih pravil je edino sredstvo zagotavljanja, da pravila, ki se uporabljajo pri trgovini Skupnosti s tretjimi državami, pravilno odražajo združevanje trgov.

| (5) | Večje poenotenje uvoznih pravil bi bilo treba doseči z določitvijo določb, podobnih tistim, ki se v okviru skupnih pravil uporabljajo za druge tretje države, kolikor je to mogoče ob upoštevanju posebnosti gospodarskih sistemov v zadevnih tretjih državah. |
| --- | --- |

(5)

Večje poenotenje uvoznih pravil bi bilo treba doseči z določitvijo določb, podobnih tistim, ki se v okviru skupnih pravil uporabljajo za druge tretje države, kolikor je to mogoče ob upoštevanju posebnosti gospodarskih sistemov v zadevnih tretjih državah.

| (6) | Skupna pravila, ki veljajo za uvoz, se uporabljajo tudi za izdelke iz premoga in jekla, brez poseganja v kakršne koli ukrepe za izvajanje sporazuma, ki velja posebej za take izdelke. |
| --- | --- |

(6)

Skupna pravila, ki veljajo za uvoz, se uporabljajo tudi za izdelke iz premoga in jekla, brez poseganja v kakršne koli ukrepe za izvajanje sporazuma, ki velja posebej za take izdelke.

| (7) | Zato bi morala liberalizacija uvoza, namreč odsotnost kakršnih koli količinskih omejitev, predstavljati izhodiščno točko za pravila Skupnosti. |
| --- | --- |

(7)

Zato bi morala liberalizacija uvoza, namreč odsotnost kakršnih koli količinskih omejitev, predstavljati izhodiščno točko za pravila Skupnosti.

| (8) | Komisija bi morala v primeru nekaterih izdelkov pregledati uvozne pogoje, uvozne trende in različne vidike gospodarske in trgovinske razmere ter sprejeti morebitne ukrepe. |
| --- | --- |

(8)

Komisija bi morala v primeru nekaterih izdelkov pregledati uvozne pogoje, uvozne trende in različne vidike gospodarske in trgovinske razmere ter sprejeti morebitne ukrepe.

| (9) | Za te izdelke se lahko izkaže, da je za nekatere izmed njih treba pri uvozu izvajati nadzor Skupnosti. |
| --- | --- |

(9)

Za te izdelke se lahko izkaže, da je za nekatere izmed njih treba pri uvozu izvajati nadzor Skupnosti.

| (10) | Komisija in Svet morata ob upoštevanju obstoječih mednarodnih obveznosti sprejeti zaščitne ukrepe, ki jih zahtevajo interesi Skupnosti. |
| --- | --- |

(10)

Komisija in Svet morata ob upoštevanju obstoječih mednarodnih obveznosti sprejeti zaščitne ukrepe, ki jih zahtevajo interesi Skupnosti.

| (11) | Lahko se izkaže, da so nadzorni ali zaščitni ukrepi, omejeni na eno regijo Skupnosti ali več, primernejši od ukrepov, ki veljajo za celotno Skupnost. Take ukrepe pa bi bilo treba odobriti le izjemoma in če ni nobene druge možnosti. Treba je zagotoviti, da so taki ukrepi začasni in povzročajo čim manj motenj v delovanju notranjega trga. |
| --- | --- |

(11)

Lahko se izkaže, da so nadzorni ali zaščitni ukrepi, omejeni na eno regijo Skupnosti ali več, primernejši od ukrepov, ki veljajo za celotno Skupnost. Take ukrepe pa bi bilo treba odobriti le izjemoma in če ni nobene druge možnosti. Treba je zagotoviti, da so taki ukrepi začasni in povzročajo čim manj motenj v delovanju notranjega trga.

| (12) | V primeru nadzora Skupnosti bi morala biti sprostitev zadevnega izdelka v prosti promet pogojena s predložitvijo listine o nadzoru, ki mora izpolnjevati enotna merila. Ta dokument bi morali na podlagi enostavne vloge uvoznika v določenem roku izdati organi držav članic, ne da bi uvoznik s tem pridobil pravico do uvoza. Listina o nadzoru bi morala zato veljati samo toliko časa, dokler se uvozna pravila ne spremenijo. |
| --- | --- |

(12)

V primeru nadzora Skupnosti bi morala biti sprostitev zadevnega izdelka v prosti promet pogojena s predložitvijo listine o nadzoru, ki mora izpolnjevati enotna merila. Ta dokument bi morali na podlagi enostavne vloge uvoznika v določenem roku izdati organi držav članic, ne da bi uvoznik s tem pridobil pravico do uvoza. Listina o nadzoru bi morala zato veljati samo toliko časa, dokler se uvozna pravila ne spremenijo.

| (13) | V interesu dobrega upravnega poslovanja in pomoči bi subjektom Skupnosti bilo treba vsebino in izgled z listine o nadzoru čimbolj prilagoditi skupnim obrazcem uvoznih dovoljenj, določenih v Uredbi Komisije (ES) št. 738/94 z dne 30. marca 1994 o določitvi nekaterih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 520/94 o določitvi postopka Skupnosti za upravljanje s količinskimi kvotami (3), Uredbi Komisije (ES) št. 3168/94 z dne 21. decembra 1994 o uvedbi uvoznega dovoljenja Skupnosti na področju uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 517/94 o skupnih pravilih za uvoz tekstilnih izdelkov iz nekaterih tretjih držav, ki jih ne urejajo dvostranski sporazumi, protokoli ali drugi dogovori ali druga posebna uvozna pravila Skupnosti, in o spremembi nekaterih določb Uredbe (4) in Uredbi Komisije (ES) št. 3169/94 z dne 21. decembra 1994 o spremembi Priloge III Uredbe Sveta (EGS) št. 3030/93 o skupnih pravilih za uvoz nekaterih tekstilnih izdelkov po poreklu iz tretjih držav in uvedbi uvoznega dovoljenja za področje uporabe Uredbe (5) in ob upoštevanju tehničnih značilnosti listine o nadzoru. |
| --- | --- |

(13)

V interesu dobrega upravnega poslovanja in pomoči bi subjektom Skupnosti bilo treba vsebino in izgled z listine o nadzoru čimbolj prilagoditi skupnim obrazcem uvoznih dovoljenj, določenih v Uredbi Komisije (ES) št. 738/94 z dne 30. marca 1994 o določitvi nekaterih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 520/94 o določitvi postopka Skupnosti za upravljanje s količinskimi kvotami (3), Uredbi Komisije (ES) št. 3168/94 z dne 21. decembra 1994 o uvedbi uvoznega dovoljenja Skupnosti na področju uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 517/94 o skupnih pravilih za uvoz tekstilnih izdelkov iz nekaterih tretjih držav, ki jih ne urejajo dvostranski sporazumi, protokoli ali drugi dogovori ali druga posebna uvozna pravila Skupnosti, in o spremembi nekaterih določb Uredbe (4) in Uredbi Komisije (ES) št. 3169/94 z dne 21. decembra 1994 o spremembi Priloge III Uredbe Sveta (EGS) št. 3030/93 o skupnih pravilih za uvoz nekaterih tekstilnih izdelkov po poreklu iz tretjih držav in uvedbi uvoznega dovoljenja za področje uporabe Uredbe (5) in ob upoštevanju tehničnih značilnosti listine o nadzoru.

| (14) | V interesu Skupnosti je, da si države članice in Komisija v čim večjem obsegu izmenjujejo rezultate, ki izhajajo iz nadzora Skupnosti. |
| --- | --- |

(14)

V interesu Skupnosti je, da si države članice in Komisija v čim večjem obsegu izmenjujejo rezultate, ki izhajajo iz nadzora Skupnosti.

| (15) | Treba je sprejeti podrobna merila za ugotavljanje morebitne škode in uvesti preiskavo v času, ki Komisiji omogoča, da v nujnih primerih sprejme ustrezne ukrepe. |
| --- | --- |

(15)

Treba je sprejeti podrobna merila za ugotavljanje morebitne škode in uvesti preiskavo v času, ki Komisiji omogoča, da v nujnih primerih sprejme ustrezne ukrepe.

| (16) | V ta namen bi bilo treba sprejeti podrobne predpise o začetku preiskav, potrebnih preverjanjih in pregledih, zasliševanju udeležencev, ravnanju s pridobljenimi informacijami in merilih za ocenjevanje škode. |
| --- | --- |

(16)

V ta namen bi bilo treba sprejeti podrobne predpise o začetku preiskav, potrebnih preverjanjih in pregledih, zasliševanju udeležencev, ravnanju s pridobljenimi informacijami in merilih za ocenjevanje škode.

| (17) | Določbe te uredbe o preiskavah ne posegajo v predpise Skupnosti ali nacionalne predpise v zvezi s poslovno tajnostjo. |
| --- | --- |

(17)

Določbe te uredbe o preiskavah ne posegajo v predpise Skupnosti ali nacionalne predpise v zvezi s poslovno tajnostjo.

| (18) | Prav tako je treba določiti roke za začetek preiskav in zaradi sprejemanja hitrih odločitev tudi roke za ugotavljanje smotrnosti ukrepov, da bi se povečala pravna varnost zadevnih gospodarskih subjektov. |
| --- | --- |

(18)

Prav tako je treba določiti roke za začetek preiskav in zaradi sprejemanja hitrih odločitev tudi roke za ugotavljanje smotrnosti ukrepov, da bi se povečala pravna varnost zadevnih gospodarskih subjektov.

| (19) | Zaradi enotnosti uvoznih pravil je treba formalnosti, ki jih morajo izpolniti uvozniki, poenostaviti in bi morale biti med seboj enake, ne glede na kraj carinjenja. Zato je zaželeno predvideti, da se vse formalnosti izpolnijo z uporabo obrazcev, ki ustrezajo vzorcem, priloženim k tej uredbi. |
| --- | --- |

(19)

Zaradi enotnosti uvoznih pravil je treba formalnosti, ki jih morajo izpolniti uvozniki, poenostaviti in bi morale biti med seboj enake, ne glede na kraj carinjenja. Zato je zaželeno predvideti, da se vse formalnosti izpolnijo z uporabo obrazcev, ki ustrezajo vzorcem, priloženim k tej uredbi.

| (20) | Listine o nadzoru, izdane v zvezi z nadzornimi ukrepi Skupnosti, naj veljajo po vsej Skupnosti, ne glede na državo članico izdajateljico. |
| --- | --- |

(20)

Listine o nadzoru, izdane v zvezi z nadzornimi ukrepi Skupnosti, naj veljajo po vsej Skupnosti, ne glede na državo članico izdajateljico.

| (21) | Tekstilni izdelki, ki spadajo pod Uredbo Sveta (ES) št. 517/94 z dne 7. marca 1994 o skupnih pravilih za uvoz tekstilnih izdelkov iz nekaterih tretjih držav, ki jih ne urejajo dvostranski sporazumi, protokoli ali drugi dogovori ali druga posebna uvozna pravila Skupnosti (6), so predmet posebnega obravnavanja na ravni Skupnosti in mednarodni ravni. Zato jih je treba v celoti izvzeti s področja uporabe te uredbe – |
| --- | --- |

(21)

Tekstilni izdelki, ki spadajo pod Uredbo Sveta (ES) št. 517/94 z dne 7. marca 1994 o skupnih pravilih za uvoz tekstilnih izdelkov iz nekaterih tretjih držav, ki jih ne urejajo dvostranski sporazumi, protokoli ali drugi dogovori ali druga posebna uvozna pravila Skupnosti (6), so predmet posebnega obravnavanja na ravni Skupnosti in mednarodni ravni. Zato jih je treba v celoti izvzeti s področja uporabe te uredbe –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNA NAČELA

Člen 1

1.   Ta uredba se uporablja za uvoz izdelkov s poreklom iz tretjih držav, navedenih v Prilogi I, razen tekstilnih izdelkov, ki jih zajema Uredba (ES) št. 517/94.

2.   Uvoz izdelkov iz odstavka 1 v Skupnost je prost in zato ni podvržen nobenim količinskim omejitvam, brez poseganja v ukrepe, ki se lahko sprejmejo po Poglavju V.

POGLAVJE II

POSTOPEK OBVEŠČANJA IN POSVETOVANJA V SKUPNOSTI

Člen 2

Države članice obvestijo Komisijo, če bi uvozni trendi zahtevali sprejem nadzornih ali zaščitnih ukrepov. To obvestilo vsebuje razpoložljive dokaze na podlagi meril iz člena 9. Komisija takoj posreduje to obvestilo vsem državam članicam.

Člen 3

1.   Posvetovanja lahko potekajo bodisi na zahtevo države članice bodisi na pobudo Komisije.

2.   Posvetovanja se začnejo v osmih delovnih dnevih po tem, ko Komisija prejme obvestilo iz člena 2, in v vsakem primeru, preden Skupnost uvede kakršne koli nadzorne ali zaščitne ukrepe.

Člen 4

1.   Posvetovanja potekajo v okviru svetovalnega odbora, v nadaljnjem besedilu: odbor, ki ga sestavljajo predstavniki vseh držav članic in predstavnik Komisije kot predsednik.

2.   Odbor se sestane, ko ga skliče predsednik. Predsednik priskrbi državam članicam vse potrebne informacije v najkrajšem možnem času.

3.   Posvetovanja zadevajo zlasti:

| (a) | pogoje uvoza, uvozne trende ter različne vidike gospodarskih in trgovinskih razmer v zvezi z zadevnim izdelkom; |
| --- | --- |

(a)

pogoje uvoza, uvozne trende ter različne vidike gospodarskih in trgovinskih razmer v zvezi z zadevnim izdelkom;

| (b) | vprašanja glede izvajanja trgovinskih sporazumov med Skupnostjo in tretjimi državami, navedenimi v Prilogi I; |
| --- | --- |

(b)

vprašanja glede izvajanja trgovinskih sporazumov med Skupnostjo in tretjimi državami, navedenimi v Prilogi I;

| (c) | morebitne ukrepe, ki jih je treba sprejeti. |
| --- | --- |

(c)

morebitne ukrepe, ki jih je treba sprejeti.

4.   Po potrebi lahko posvetovanja potekajo v pisni obliki. V tem primeru Komisija obvesti države članice, ki lahko v roku, ki ga določi Komisija in znaša pet do osem delovnih dni, izrazijo svoje mnenje ali zahtevajo ustna posvetovanja.

POGLAVJE III

PREISKOVALNI POSTOPEK SKUPNOSTI

Člen 5

1.   Kadar Komisija po posvetovanjih iz člena 3 in 4 meni, da obstaja dovolj dokazov, ki upravičujejo preiskavo, sproži preiskavo v enem mesecu po prejemu obvestila od države članice in objavi sporočilo v Uradnem listu Evropske unije. To sporočilo vsebuje:

| (a) | povzetek prejetega obvestila in navodilo, naj se vse ustrezne informacije predložijo Komisiji; |
| --- | --- |

(a)

povzetek prejetega obvestila in navodilo, naj se vse ustrezne informacije predložijo Komisiji;

| (b) | rok, v katerem lahko zainteresirane stranke pisno sporočijo svoja stališča in predložijo informacije, če je taka stališča in informacije treba upoštevati med preiskavo; |
| --- | --- |

(b)

rok, v katerem lahko zainteresirane stranke pisno sporočijo svoja stališča in predložijo informacije, če je taka stališča in informacije treba upoštevati med preiskavo;

| (c) | prav tako rok, v katerem lahko zainteresirane stranke zaprosijo za zaslišanje pri Komisiji v skladu s členom 4. |
| --- | --- |

(c)

prav tako rok, v katerem lahko zainteresirane stranke zaprosijo za zaslišanje pri Komisiji v skladu s členom 4.

Komisija začne preiskavo, pri čemer sodeluje z državami članicami.

2.   Komisija si prizadeva dobiti vse informacije, za katere meni, da so potrebne, in jih poskuša preveriti pri uvoznikih, trgovcih, posrednikih, proizvajalcih, trgovinskih združenjih in organizacijah, če po posvetovanju z odborom meni, da je to smiselno.

Komisiji pri tej nalogi pomagajo uslužbenci države članice, na katere ozemlju se ta preverjanja izvajajo, če ta država članica to želi.

Zainteresirane stranke, ki so se javile v skladu s prvim pododstavkom odstavka 1, pa tudi predstavniki države izvoznice, lahko pregledajo vse informacije, ki jih je Komisija pridobila v okviru preiskave, razen internih dokumentov, ki so jih pripravili organi Skupnosti ali njenih držav članic, če so te informacije pomembne za zaščito njihovih interesov in niso zaupni v smislu člena 7 ter jih Komisija uporablja pri preiskavi. V ta namen na Komisijo naslovijo pisno zahtevo, v kateri navedejo zahtevane informacije.

3.   Države članice predložijo Komisiji na njeno zahtevo in po postopkih, ki jih določi Komisija, razpoložljive informacije o razvoju na trgu preiskovanega izdelka.

4.   Komisija lahko zasliši zainteresirane stranke. Te stranke morajo biti zaslišane, če so pisno zahtevo vložile v roku, določenem v sporočilu, ki je bilo objavljeno v Uradnem listu Evropske unije, pri čemer morajo dokazati, da bo izid preiskave dejansko vplival nanje in da obstajajo posebni razlogi za njihovo ustno zaslišanje.

5.   Kadar informacije niso predložene v rokih, ki jih določa ta uredba ali Komisija v okviru te uredbe, ali je preiskava znatno ovirana, je ugotovitve preiskave mogoče sprejeti na podlagi razpoložljivih dejstev. Če Komisija ugotovi, da je kakšna zainteresirana stranka ali tretja stranka predložila napačne ali zavajajoče informacije, teh informacij ne upošteva in lahko uporabi razpoložljiva dejstva.

6.   Če Komisija po posvetovanjih iz odstavka 1 oceni, da ni zadostnih dokazov, ki bi upravičevali preiskavo, sporoči svojo odločitev državam članicam v enem mesecu po prejemu informacij od držav članic.

Člen 6

1.   Po koncu preiskave Komisija predloži odboru poročilo o izsledkih.

2.   Če Komisija v devetih mesecih po začetku preiskave oceni, da nadzorni ali zaščitni ukrepi Skupnosti niso potrebni, se po posvetovanju z odborom preiskava zaključi v roku enega meseca. Odločitev o zaključku preiskave z navedbo glavnih sklepov preiskave in povzetkom razlogov zanje se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

3.   Če Komisija oceni, da so potrebni nadzorni ali zaščitni ukrepi Skupnosti, sprejme potrebne odločitve v skladu s Poglavjema IV in V najpozneje devet mesecev po začetku preiskave. V izjemnih okoliščinah se lahko ta rok podaljša za nadaljnje obdobje dveh mesecev. Komisija nato v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo o trajanju podaljšanja in navede povzetek razlogov zanj.

4.   Določbe tega poglavja v nobenem primeru ne preprečujejo uporabe nadzornih ukrepov v skladu s členi 9 do 14 ali, kadar kritične razmere, v katerih bi vsako odlašanje povzročilo težko popravljivo škodo, zahtevajo takojšnje ukrepanje, zaščitnih ukrepov v skladu s členi 15, 16 in 17.

Komisija nemudoma sprejme vse preiskovalne ukrepe, za katere oceni, da so še potrebni. Rezultati preiskave se uporabijo za ponovno preučitev sprejetih ukrepov.

Člen 7

1.   Na podlagi te uredbe prejete informacije se uporabljajo samo za namen, zaradi katerega so bile zahtevane.

2.   Svet, Komisija, države članice ali njihovi uradniki ne smejo razkriti nobene informacije zaupne narave, prejete na podlagi te uredbe, ali informacije, ki so jim bile zaupno predložene, brez izrecnega dovoljenja osebe, ki je te informacije predložila.

3.   Vsak zahtevek po zaupnosti navaja razloge zaupnosti informacij.

Vendar, če se izkaže, da je zahtevek po zaupnosti neupravičen, in če oseba, ki je informacije predložila, teh niti ne želi objaviti niti ne dovoli njihovega razkritja na splošno ali v obliki povzetka, zadevnih informacij ni treba upoštevati.

4.   Informacije se v vsakem primeru obravnavajo kot zaupne, če bi njihovo razkritje po vsej verjetnosti imelo znaten škodljiv učinek na osebo, ki je te informacije predložila, ali na vir teh informacij.

5.   Odstavki 1 do 4 ne preprečujejo možnosti sklicevanja organov Skupnosti na splošne informacije in zlasti na razloge, na katerih temeljijo odločbe, sprejete na podlagi te uredbe. Vendar morajo navedeni organi upoštevati zakonite interese zadevnih pravnih in fizičnih oseb, da se ne razkrijejo njihove poslovne tajnosti.

Člen 8

1.   Pregled uvoznih trendov, pogojev, pod katerimi ta uvoz poteka, in iz tega uvoza izhajajoče že povzročene resne škode ali grožnje resne škode za proizvajalce Skupnosti zajema zlasti naslednje dejavnike:

| (a) | obseg uvoza, zlasti pri znatnem povečanju, bodisi v absolutnem smislu bodisi v sorazmernem glede na proizvodnjo ali potrošnjo v Skupnosti; |
| --- | --- |

(a)

obseg uvoza, zlasti pri znatnem povečanju, bodisi v absolutnem smislu bodisi v sorazmernem glede na proizvodnjo ali potrošnjo v Skupnosti;

| (b) | ceno uvoza, zlasti ob ponudbi po znatno nižjih cenah za istovrstni izdelek v Skupnosti; |
| --- | --- |

(b)

ceno uvoza, zlasti ob ponudbi po znatno nižjih cenah za istovrstni izdelek v Skupnosti;

| (c) | posledični vpliv na proizvajalce Skupnosti podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov, ki se kaže s trendi nekaterih gospodarskih indikatorjev, kot so:






  — | proizvodnja, |
| --- | --- | --- |

(c)

posledični vpliv na proizvajalce Skupnosti podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov, ki se kaže s trendi nekaterih gospodarskih indikatorjev, kot so:

—

proizvodnja,

| — | izkoriščenost zmogljivosti, |
| --- | --- |

—

izkoriščenost zmogljivosti,

| — | zaloge, |
| --- | --- |

—

zaloge,

| — | prodaja, |
| --- | --- |

—

prodaja,

| — | tržni delež, |
| --- | --- |

—

tržni delež,

| — | cene (tj. znižanje cen ali preprečitev zvišanja cen, do katerega bi običajno prišlo), |
| --- | --- |

—

cene (tj. znižanje cen ali preprečitev zvišanja cen, do katerega bi običajno prišlo),

| — | dobički, |
| --- | --- |

—

dobički,

| — | donos investiranega kapitala, |
| --- | --- |

—

donos investiranega kapitala,

| — | denarni tok, |
| --- | --- |

—

denarni tok,

| — | zaposlenost. |
| --- | --- |

—

zaposlenost.

2.   Pri vodenju preiskave Komisija upošteva posebni gospodarski sistem držav, navedenih v Prilogi I.

3.   Če se domneva nevarnost resne škode, Komisija prav tako preuči, ali je jasno predvidljivo, da se bo določena situacija po vsej verjetnosti povzročila dejansko škodo. Pri tem se lahko upoštevajo dejavniki, kot so:

| (a) | stopnja rasti izvoza v Skupnost; |
| --- | --- |

(a)

stopnja rasti izvoza v Skupnost;

| (b) | izvozna zmogljivost v državi porekla ali izvoza, kakršna je ali kakršna bo v predvidljivi prihodnosti, in verjetnost, da se bo zadevni izvoz stekal v Skupnost. |
| --- | --- |

(b)

izvozna zmogljivost v državi porekla ali izvoza, kakršna je ali kakršna bo v predvidljivi prihodnosti, in verjetnost, da se bo zadevni izvoz stekal v Skupnost.

POGLAVJE IV

NADZOR

Člen 9

1.   Če tako zahtevajo interesi Skupnosti, lahko Komisija na zahtevo države članice ali na lastno pobudo:

| (a) | odloči, da se za nekatere uvoze uvede naknadni nadzor Skupnosti po postopku, ki ga določi Komisija; |
| --- | --- |

(a)

odloči, da se za nekatere uvoze uvede naknadni nadzor Skupnosti po postopku, ki ga določi Komisija;

| (b) | odloči, da se zaradi spremljanja trenda teh uvozov za nekatere uvoze uvede predhodni nadzor Skupnosti v skladu s členom 10. |
| --- | --- |

(b)

odloči, da se zaradi spremljanja trenda teh uvozov za nekatere uvoze uvede predhodni nadzor Skupnosti v skladu s členom 10.

2.   Nadzorni ukrepi veljajo samo omejen čas. Če ni drugače določeno, prenehajo veljati ob koncu drugega šestmesečnega obdobja, ki sledi šestmesečnemu obdobju, v katerem so bili uvedeni.

Člen 10

1.   Izdelki, ki so predmet predhodnega nadzora Skupnosti, se lahko sprostijo v prosti promet samo ob predložitvi listine o nadzoru. To listino brezplačno izda pristojni organ, ki ga imenujejo države članice, za katero koli zahtevano količino in najkasneje v petih delovnih dneh po tem, ko je pristojni nacionalni organ prejel zahtevek katerega koli uvoznika Skupnosti, ne glede na to, kje v Skupnosti ima svojo poslovno enoto. Šteje se, da so pristojni nacionalni organi prejeli ta zahtevek najkasneje v treh delovnih dneh po njeni oddaji, razen če se dokaže drugače.

2.   Listina o nadzoru se izpolni na obrazcu, ki ustreza vzorcu v Prilogi II.

Razen kjer odločitev o uvedbi nadzora določa drugače, mora uvoznikov zahtevek za listino o nadzoru vsebovati le naslednje:

| (a) | polno ime in naslov vlagatelja (vključno s številkami telefona in faksa in številko, s katero se vlagatelj identificira pri pristojnem nacionalnem organu) ter vlagateljevo registracijsko številko DDV, če je zavezanec zanj; |
| --- | --- |

(a)

polno ime in naslov vlagatelja (vključno s številkami telefona in faksa in številko, s katero se vlagatelj identificira pri pristojnem nacionalnem organu) ter vlagateljevo registracijsko številko DDV, če je zavezanec zanj;

| (b) | kjer je ustrezno, polno ime in naslov deklaranta ali zastopnika, ki ga je imenoval vlagatelj (vključno s telefonsko in faks številko); |
| --- | --- |

(b)

kjer je ustrezno, polno ime in naslov deklaranta ali zastopnika, ki ga je imenoval vlagatelj (vključno s telefonsko in faks številko);

| (c) | opis blaga z naslednjimi podatki:






  — | trgovsko ime, |
| --- | --- | --- |

(c)

opis blaga z naslednjimi podatki:

—

trgovsko ime,

| — | oznako kombinirane nomenklature, |
| --- | --- |

—

oznako kombinirane nomenklature,

| — | kraj porekla in kraj odpreme; |
| --- | --- |

—

kraj porekla in kraj odpreme;

| (d) | deklarirano količino v kg, in kjer je ustrezno v drugi dodatni enoti (pari, kosi itd.); |
| --- | --- |

(d)

deklarirano količino v kg, in kjer je ustrezno v drugi dodatni enoti (pari, kosi itd.);

| (e) | vrednost blaga cif na meji Skupnosti v eurih; |
| --- | --- |

(e)

vrednost blaga cif na meji Skupnosti v eurih;

| (f) | spodaj navedeno izjavo, ki jo podpiše in datira vlagatelj, z vlagateljevim imenom, izpisanim z velikimi tiskanimi črkami:
  „Spodaj podpisani potrjujem, da so informacije v tem zahtevku resnične in dane v dobri veri, in da imam sedež v Skupnosti.“ |
| --- | --- |

(f)

spodaj navedeno izjavo, ki jo podpiše in datira vlagatelj, z vlagateljevim imenom, izpisanim z velikimi tiskanimi črkami:

„Spodaj podpisani potrjujem, da so informacije v tem zahtevku resnične in dane v dobri veri, in da imam sedež v Skupnosti.“

3.   Listina o nadzoru velja v celotni Skupnosti, ne glede na državo članico, ki jo je izdala.

4.   Ugotovitev, da cena na enoto, pri kateri je izvedena transakcija, presega ceno, navedeno v listini o nadzoru, za manj kakor 5 % ali da skupna vrednost ali količina izdelkov, predložena za uvoz, presega vrednost ali količino, navedeno v listini o nadzoru, za manj kakor 5 %, ne preprečuje sprostitve zadevnega izdelka v prosti promet. Komisija lahko po seznanitvi s stališči, izraženimi v odboru, ter upoštevanju kakovosti izdelkov in drugih posebnih značilnosti zadevnih transakcij, določi drugačen odstotek, ki pa običajno ne bi smel presegati 10 %.

5.   Listine o nadzoru se lahko uporabljajo le tako dolgo, dokler veljajo dogovori glede liberalizacije uvoza za zadevne transakcije. Te listine o nadzoru se v nobenem primeru ne smejo uporabljati po izteku obdobja, ki je določeno istočasno in po istem postopku kakor sama uvedba nadzora, pri čemer se upoštevajo kakovost izdelkov in druge posebne značilnosti transakcij.

6.   Če tako zahteva odločitev, sprejeta po členu 9, je treba dokazati poreklo izdelkov, ki so pod nadzorom Skupnosti, s potrdilom o poreklu. Ta odstavek ne posega v druge določbe v zvezi s predložitvijo katerega koli takega potrdila.

7.   Kadar za izdelek, ki je pod predhodnim nadzorom Skupnosti, veljajo regionalni zaščitni ukrepi v državi članici, se lahko listina o nadzoru nadomesti z uvoznim dovoljenjem, ki ga izda ta država članica.

8.   Obrazci listin o nadzoru in delne listine o nadzoru se izdajo v dvojniku, pri čemer se en izvod označi kot „Izvod za imetnika“, ki nosi številko 1 izda vlagatelju, drugi izvod, ki je označen kot „Izvod za pristojni organ“, ki nosi številko 2, pa zadrži organ izdaje. Za upravne namene lahko pristojni organ pripne dodatne izvode k obrazcu 2.

9.   Obrazci se natisnejo na bel, klejen, brezlesni pisalni papir, ki tehta med 55 in 65 gramov na kvadratni meter. Merijo 210 X 297 mm. Razmak med vrsticami pa je 4,24 mm (šestino palca). Oblikovanju obrazca je potrebno natančno slediti. Obe strani obrazca morata imeti ozadje s tiskanim vzorcem „guilloche“ v rumeni barvi, tako da je vsako ponarejanje z mehanskimi ali kemičnimi sredstvi opazno že na prvi pogled.

10.   Države članice so odgovorne za tiskanje obrazcev. Obrazce lahko natisnejo tiskarji, ki jih imenuje država članica, v kateri imajo sedež. V tem primeru mora biti na vsakem obrazcu razvidno imenovanje. Vsak obrazec mora vsebovati ime in naslov tiskarja ali oznako, na podlagi katere se ga lahko identificira.

Člen 11

Kadar tako zahtevajo interesi Skupnosti, lahko Komisija na zahtevo države članice ali na lastno pobudo, če bo po vsej verjetnosti nastopila situacija, navedena v členu 15(1):

| — | omeji čas veljavnosti katere koli zahtevane listine o nadzoru; |
| --- | --- |

—

omeji čas veljavnosti katere koli zahtevane listine o nadzoru;

| — | postavi določene pogoje za izdajo tega dokumenta in, kot izjemen ukrep, zanj uvede vstavitev razveljavitvene klavzule ali postopek predhodnega obveščanja in posvetovanja iz člena 3, katerega pogostost in trajanje sama določi. |
| --- | --- |

—

postavi določene pogoje za izdajo tega dokumenta in, kot izjemen ukrep, zanj uvede vstavitev razveljavitvene klavzule ali postopek predhodnega obveščanja in posvetovanja iz člena 3, katerega pogostost in trajanje sama določi.

Člen 12

Če se v osmih delovnih dnevih po koncu posvetovanj iz člena 3 za uvoz izdelka ne uvede predhodni nadzor Skupnosti, lahko Komisija v skladu s členom 17 uvede nadzor, ki je omejen na uvoz v eno regijo Skupnosti ali več.

Člen 13

1.   Izdelki pod regionalnim nadzorom se lahko sprostijo v prosti promet v zadevni regiji samo po predložitvi listine o nadzoru. To listino brezplačno izda pristojni organ, ki ga imenujejo države članice, za katero koli zahtevano količino in najkasneje v petih delovnih dneh po tem, ko pristojni nacionalni organ prejme zahtevek katerega koli uvoznika Skupnosti, ne glede na to, kje v Skupnosti ima svojo poslovno enoto. Šteje se, da je pristojni nacionalni organ prejel zahtevek najkasneje v treh delovnih dneh po oddaji, razen če ni drugače dokazano. Listine o nadzoru se lahko uporablja samo dokler ostanejo dogovori o uvozu liberalizirani glede zadevnih poslov.

2.   Uporablja se člen 10(2).

Člen 14

1.   Države članice predložijo Komisiji v primeru nadzora Skupnosti ali regionalnega nadzora v prvih desetih dneh vsakega meseca:

| (a) | v primeru predhodnega nadzora, podrobnosti glede vsot denarja (računano na podlagi cen cif) in količin blaga, za katerega so bile v preteklem obdobju izdane ali potrjene listine o nadzoru; |
| --- | --- |

(a)

v primeru predhodnega nadzora, podrobnosti glede vsot denarja (računano na podlagi cen cif) in količin blaga, za katerega so bile v preteklem obdobju izdane ali potrjene listine o nadzoru;

| (b) | v vsakem primeru, podrobnosti o uvozu v obdobju pred obdobjem iz točke (a). |
| --- | --- |

(b)

v vsakem primeru, podrobnosti o uvozu v obdobju pred obdobjem iz točke (a).

Podatki, ki jih predložijo države članice, so razvrščeni po izdelkih in po državah.

Istočasno in po istem postopku kot nadzorni ukrepi se lahko določijo tudi drugačne določbe.

2.   Kadar kakovost izdelkov ali posebne okoliščine tako zahtevajo, lahko Komisija na zahtevo države članice ali na lastno pobudo spremeni časovne razporede za predložitev teh podatkov.

3.   Komisija obvesti države članice.

POGLAVJE V

ZAŠČITNI UKREPI

Člen 15

1.   Če se izdelek uvaža v Skupnost v tako izrazito povečanih količinah ali pod takimi pogoji, da povzroča ali grozi, da bo povzročil, resno škodo proizvajalcem enakovrstnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov v Skupnosti, lahko Komisija, da bi zaščitila interese Skupnosti, na zahtevo države članice ali na lastno pobudo spremeni uvozna pravila za ta izdelek, tako da ga je mogoče sprostiti v prosti promet samo ob predložitvi uvoznega dovoljenja, katerega izdajo urejajo določbe in omejitve, ki jih določi Komisija.

2.   Sprejeti ukrepi se nemudoma sporočijo Svetu in državam članicam ter začnejo takoj uporabljati.

3.   Ukrepi iz tega člena veljajo za vsak izdelek, ki se sprosti v prosti promet po začetku njihove veljavnosti. V skladu s členom 17 so lahko omejeni na eno regijo Skupnosti ali več.

Vendar pa ti ukrepi ne preprečujejo sprostitve izdelkov v prosti promet, ki že potujejo v Skupnost, če destinacije teh izdelkov ni mogoče spremeniti in te izdelke, ki se lahko po členih 10 in 13 sprostijo v prosti promet samo ob predložitvi listine o nadzoru, dejansko spremlja tak dokument.

4.   Kadar je posredovanje Komisije zahtevala država članica, Komisija sprejme odločitev v roku največ petih delovnih dni po prejemu takega zahtevka.

5.   Vsaka odločitev, ki jo sprejme Komisija po tem členu, se sporoči Svetu in državam članicam. Vsaka država članica lahko v enem mesecu po dnevu sporočila predloži tako odločitev Svetu.

6.   Če država članica predloži odločitev Komisije Svetu, lahko Svet s kvalificirano večino potrdi, spremeni ali zavrne odločitev Komisije.

Če Svet v treh mesecih po predložitvi zadeve ne odloči, se šteje, da je odločitev Komisije zavrnjena.

Člen 16

1.   Svet lahko zlasti v situaciji iz člena 15(1) sprejme ustrezne ukrepe. Odloča s kvalificirano večino na predlog Komisije.

2.   Uporablja se člen 15(3).

Člen 17

Če se izkaže, zlasti na podlagi dejavnikov iz člena 8, da so pogoji, določeni za sprejem ukrepov po poglavju IV in členu 15, izpolnjeni v eni regiji Skupnosti ali več, lahko Komisija po preučitvi drugih možnih rešitev izjemoma dovoli izvajanje nadzornih ali zaščitnih ukrepov, omejenih na zadevno(-e) regijo(-e), če meni, da so taki ukrepi, ki se izvajajo na tej ravni, primernejši od ukrepov, ki bi se izvajali na ravni Skupnosti.

Ti ukrepi morajo biti začasni in povzročati čim manj motenj v delovanju notranjega trga.

Ti ukrepi se sprejmejo po postopkih iz členov 9 in 15.

Člen 18

1.   Med izvajanjem kakršnega koli nadzornega ali zaščitnega ukrepa v skladu s poglavjema IV in V potekajo v okviru odbora posvetovanja, predvidena v členu 3, bodisi na zahtevo države članice bodisi na pobudo Komisije. Namen takih posvetovanj je:

| (a) | preučiti učinke ukrepa; |
| --- | --- |

(a)

preučiti učinke ukrepa;

| (b) | preveriti, ali je uporaba ukrepa še potrebna. |
| --- | --- |

(b)

preveriti, ali je uporaba ukrepa še potrebna.

2.   Kadar Komisija na podlagi posvetovanj iz odstavka 1 oceni, da je treba kateri koli nadzorni ali zaščitni ukrep iz poglavij IV in V preklicati ali spremeniti, ravna, kakor sledi:

| (a) | če Svet ni sprejel nobene odločitve glede ukrepa, ki ga je sprejela Komisija, slednja nemudoma spremeni ali prekliče tak ukrep in o tem takoj poroča Svetu; |
| --- | --- |

(a)

če Svet ni sprejel nobene odločitve glede ukrepa, ki ga je sprejela Komisija, slednja nemudoma spremeni ali prekliče tak ukrep in o tem takoj poroča Svetu;

| (b) | v vseh drugih primerih Komisija predlaga Svetu, da se ukrepi, ki jih je sprejel Svet, prekličejo ali spremenijo. Svet odloča s kvalificirano večino. |
| --- | --- |

(b)

v vseh drugih primerih Komisija predlaga Svetu, da se ukrepi, ki jih je sprejel Svet, prekličejo ali spremenijo. Svet odloča s kvalificirano večino.

Če se ta sklep nanaša na regionalne nadzorne ukrepe, začne veljati šesti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

POGLAVJE VI

KONČNE DOLOČBE

Člen 19

1.   Ta uredba ne preprečuje izpolnjevanja obveznosti, ki izhajajo iz posebnih pravil, vsebovanih v sporazumih, ki jih je Skupnost sklenila s tretjimi državami.

2.   Brez poseganja v druge predpise Skupnosti, ta uredba ne preprečuje, da države članice sprejmejo ali uporabljajo:

| (a) | prepovedi, količinske omejitve ali nadzorne ukrepe iz razlogov javne morale, javnega reda ali javne varnosti; varstvo zdravja in življenja ljudi, živali ali rastlin, varstvo nacionalnih bogastev umetniške, zgodovinske ali arheološke vrednosti ali varstvo industrijske in poslovne lastnine; |
| --- | --- |

(a)

prepovedi, količinske omejitve ali nadzorne ukrepe iz razlogov javne morale, javnega reda ali javne varnosti; varstvo zdravja in življenja ljudi, živali ali rastlin, varstvo nacionalnih bogastev umetniške, zgodovinske ali arheološke vrednosti ali varstvo industrijske in poslovne lastnine;

| (b) | posebne formalnosti deviznega poslovanja; |
| --- | --- |

(b)

posebne formalnosti deviznega poslovanja;

| (c) | formalnosti, uvedene po mednarodnih sporazumih v skladu s Pogodbo. |
| --- | --- |

(c)

formalnosti, uvedene po mednarodnih sporazumih v skladu s Pogodbo.

Države članice obvestijo Komisijo o ukrepih ali formalnostih, ki jih nameravajo uvesti ali spremeniti v skladu s tem odstavkom. V primeru izjemne nujnosti se zadevni nacionalni ukrepi ali formalnosti sporočijo Komisiji takoj po njihovem sprejetju.

Člen 20

1.   Ta uredba ne posega v uporabo instrumentov, ki vzpostavljajo skupno ureditev kmetijskih trgov, ali iz njih izhajajočih upravnih predpisov Skupnosti ali nacionalnih upravnih predpisov ali posebnih instrumentov, sprejetih po členu 308 Pogodbe, ki veljajo za blago, ki izhaja iz predelave kmetijskih proizvodov. Uporablja se kot dopolnitev navedenih instrumentov.

2.   V primeru izdelkov, za katere veljajo instrumenti iz odstavka 1, se ne uporabljajo členi 9 do 14 in člen 18 za tiste izdelke, za katere pravila Skupnosti o trgovini s tretjimi državami zahtevajo predložitev dovoljenja ali drugega uvoznega dokumenta.

Členi 15, 17 in 18 se ne uporabljajo za tiste izdelke, za katere taka pravila predvidevajo možnost količinskih uvoznih omejitev.

Člen 21

Uredba (ES) št. 519/94 se razveljavi.

Sklicevanja na razveljavljeno uredbo, se štejejo kot sklicevanja na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge IV.

Člen 22

Ta uredba začne veljati na dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. julija 2009

Za Svet

Predsednik

A. BORG

---

(1)  UL L 67, 10.3.1994, str. 89.

1

(2)  Glej Prilogo III.

2

(3)  UL L 87, 31.3.1994, str. 47.

3

(4)  UL L 335, 23.12.1994, str. 23.

4

(5)  UL L 335, 23.12.1994, str. 33.

5

(6)  UL L 67, 10.3.1994, str. 1.

6

---

PRILOGA I

SEZNAM TRETJIH DRŽAV

| | Armenija |
| --- | --- |

Armenija

| | Azerbajdžan |
| --- | --- |

Azerbajdžan

| | Belorusija |
| --- | --- |

Belorusija

| | Kazahstan |
| --- | --- |

Kazahstan

| | Severna Koreja |
| --- | --- |

Severna Koreja

| | Rusija |
| --- | --- |

Rusija

| | Tadžikistan |
| --- | --- |

Tadžikistan

| | Turkmenistan |
| --- | --- |

Turkmenistan

| | Uzbekistan |
| --- | --- |

Uzbekistan

| | Vietnam |
| --- | --- |

Vietnam

---

PRILOGA II

Image

Image

Image

Image

---

PRILOGA III

RAZVELJAVLJENA UREDBA S SEZNAMOM NJENIH ZAPOREDNIH SPREMEMB

| Uredba Sveta (ES) št. 519/94
  (UL L 67, 10.3.1994, str. 89). | |
| --- | --- |
| Uredba Sveta (ES) št. 1921/94
  (UL L 198, 30.7.1994, str. 1). | |
| Uredba Sveta (ES) št. 538/95
  (UL L 55, 11.3.1995, str. 1). | |
| Uredba Sveta (ES) št. 839/95
  (UL L 85, 19.4.1995, str. 9). | |
| Uredba Sveta (ES) št. 139/96
  (UL L 21, 27.1.1996, str. 7). | Samo člen 2 |
| Uredba Sveta (ES) št. 168/96
  (UL L 25, 1.2.1996, str. 2). | |
| Uredba Sveta (ES) št. 752/96
  (UL L 103, 26.4.1996, str. 1). | |
| Uredba Sveta (ES) št. 1897/96
  (UL L 250, 2.10.1996, str. 1). | |
| Uredba Sveta (ES) št. 847/97
  (UL L 122, 14.5.1997, str. 1). | |
| Uredba Sveta (ES) št. 1138/98
  (UL L 159, 3.6.1998, str. 1). | |
| Uredba Sveta (ES) št. 427/2003
  (UL L 65, 8.3.2003, str. 1). | Samo člen 22(1) in (2) |
| Uredba Komisije (ES) št. 110/2009
  (UL L 37, 6.2.2009, str. 4). | |

Uredba Sveta (ES) št. 519/94

(UL L 67, 10.3.1994, str. 89).

Uredba Sveta (ES) št. 1921/94

(UL L 198, 30.7.1994, str. 1).

Uredba Sveta (ES) št. 538/95

(UL L 55, 11.3.1995, str. 1).

Uredba Sveta (ES) št. 839/95

(UL L 85, 19.4.1995, str. 9).

Uredba Sveta (ES) št. 139/96

(UL L 21, 27.1.1996, str. 7).

Samo člen 2

Uredba Sveta (ES) št. 168/96

(UL L 25, 1.2.1996, str. 2).

Uredba Sveta (ES) št. 752/96

(UL L 103, 26.4.1996, str. 1).

Uredba Sveta (ES) št. 1897/96

(UL L 250, 2.10.1996, str. 1).

Uredba Sveta (ES) št. 847/97

(UL L 122, 14.5.1997, str. 1).

Uredba Sveta (ES) št. 1138/98

(UL L 159, 3.6.1998, str. 1).

Uredba Sveta (ES) št. 427/2003

(UL L 65, 8.3.2003, str. 1).

Samo člen 22(1) in (2)

Uredba Komisije (ES) št. 110/2009

(UL L 37, 6.2.2009, str. 4).

---

PRILOGA IV

KORELACIJSKA TABELA

| Uredba (ES) št. 519/94 | Ta uredba |
| --- | --- |
| Člen 1(1) in (2) | Člen 1(1) in (2) |
| Člen 1(4) | — |
| Člen 2 | Člen 2 |
| Člen 3, prvi stavek | Člen 3(1) |
| Člen 3, drugi stavek | Člen 3(2) |
| Člen 4 | Člen 4 |
| Člen 5(1), uvodno besedilo | Člen 5(1), prvi pododstavek, uvodni stavek, uvodno besedilo |
| Člen 5(1), točka (a) | Člen 5(1), prvi pododstavek, uvodni stavek, končno besedilo in točke (a), (b) in (c) |
| Člen 5(1), točka (b) | Člen 5(1), drugi pododstavek |
| Člen 5(2) do (6) | Člen 5(2) do (6) |
| Člen 6 | Člen 6 |
| Člen 7(1) | Člen 7(1) |
| Člen 7(2), točka (a) | Člen 7(2) |
| Člen 7(2), točka (b), prvi pododstavek | Člen 7(3), prvi pododstavek |
| Člen 7(2), točka (b), drugi pododstavek | Člen 7(3), drugi pododstavek |
| Člen 7(3) | Člen 7(4) |
| Člen 7(4) | Člen 7(5) |
| Členi 8 do 14 | Členi 8 do 14 |
| Člen 15(1) in (2) | Člen 15(1) in (2) |
| Člen 15(3), točka (a) | Člen 15(3), prvi pododstavek |
| Člen 15(3), točka (b) | Člen 15(3), drugi pododstavek |
| Člen 15(4), (5) in (6) | Člen 15(4), (5) in (6) |
| Členi 16, 17 in 18 | Členi 16, 17 in 18 |
| Člen 19(1) | Člen 19(1) |
| Člen 19(2), točka (a), uvodno besedilo | Člen 19(2), prvi pododstaek, uvodno besedilo |
| Člen 19(2), točke (a)(i), (ii) in (iii) | Člen 19(2), prvi pododstavek, točke (a), (b) in (c) |
| Člen 19(2), točka (b) | Člen 19(2), drugi pododstavek |
| Člen 20 | Člen 20 |
| Člen 21 | — |
| Člen 22 | — |
| Člen 23 | — |
| — | Člen 21 |
| Člen 24 | Člen 22 |
| Priloga I | Priloga I |
| Priloga IV | Priloga II |
| — | Priloga III |
| — | Priloga IV |

Uredba (ES) št. 519/94

Ta uredba

Člen 1(1) in (2)

Člen 1(1) in (2)

Člen 1(4)

—

Člen 2

Člen 2

Člen 3, prvi stavek

Člen 3(1)

Člen 3, drugi stavek

Člen 3(2)

Člen 4

Člen 4

Člen 5(1), uvodno besedilo

Člen 5(1), prvi pododstavek, uvodni stavek, uvodno besedilo

Člen 5(1), točka (a)

Člen 5(1), prvi pododstavek, uvodni stavek, končno besedilo in točke (a), (b) in (c)

Člen 5(1), točka (b)

Člen 5(1), drugi pododstavek

Člen 5(2) do (6)

Člen 5(2) do (6)

Člen 6

Člen 6

Člen 7(1)

Člen 7(1)

Člen 7(2), točka (a)

Člen 7(2)

Člen 7(2), točka (b), prvi pododstavek

Člen 7(3), prvi pododstavek

Člen 7(2), točka (b), drugi pododstavek

Člen 7(3), drugi pododstavek

Člen 7(3)

Člen 7(4)

Člen 7(4)

Člen 7(5)

Členi 8 do 14

Členi 8 do 14

Člen 15(1) in (2)

Člen 15(1) in (2)

Člen 15(3), točka (a)

Člen 15(3), prvi pododstavek

Člen 15(3), točka (b)

Člen 15(3), drugi pododstavek

Člen 15(4), (5) in (6)

Člen 15(4), (5) in (6)

Členi 16, 17 in 18

Členi 16, 17 in 18

Člen 19(1)

Člen 19(1)

Člen 19(2), točka (a), uvodno besedilo

Člen 19(2), prvi pododstaek, uvodno besedilo

Člen 19(2), točke (a)(i), (ii) in (iii)

Člen 19(2), prvi pododstavek, točke (a), (b) in (c)

Člen 19(2), točka (b)

Člen 19(2), drugi pododstavek

Člen 20

Člen 20

Člen 21

—

Člen 22

—

Člen 23

—

—

Člen 21

Člen 24

Člen 22

Priloga I

Priloga I

Priloga IV

Priloga II

—

Priloga III

—

Priloga IV

---

| 17.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 185/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 185/16

---

UREDBA SVETA (ES) št. 626/2009

z dne 13. julija 2009

o zaključku delnega vmesnega pregleda protidampinške dajatve na uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Indije v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 384/96

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), ter zlasti člena 9 in člena 11(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije, predloženega po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   OBSTOJEČI UKREPI

| (1) | Po preiskavi („prvotna preiskava“) je Svet z Uredbo (ES) št. 1629/2004 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Indije. |
| --- | --- |

(1)

Po preiskavi („prvotna preiskava“) je Svet z Uredbo (ES) št. 1629/2004 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Indije.

1.1   Začetek vmesnega pregleda

| (2) | Na zahtevo družbe Hindustan Electro Graphite Limited („HEG“ oziroma „družba“), indijskega proizvajalca izvoznika, za katerega veljajo protidampinški ukrepi, je bil začet delni vmesni pregled navedene uredbe v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Na zahtevo družbe Hindustan Electro Graphite Limited („HEG“ oziroma „družba“), indijskega proizvajalca izvoznika, za katerega veljajo protidampinški ukrepi, je bil začet delni vmesni pregled navedene uredbe v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe.

| (3) | Delni vmesni pregled se je začel na podlagi prima facie dokazov, ki jih je predložila družba, in sicer da so se po njenem mnenju okoliščine, zaradi katerih so bili uvedeni ukrepi, spremenile in da so te spremembe trajne. |
| --- | --- |

(3)

Delni vmesni pregled se je začel na podlagi prima facie dokazov, ki jih je predložila družba, in sicer da so se po njenem mnenju okoliščine, zaradi katerih so bili uvedeni ukrepi, spremenile in da so te spremembe trajne.

| (4) | V zahtevku za pregled se je trdilo, da so se stroški proizvodnje zadevnega izdelka zmanjšali zaradi izboljšanja učinkovitosti proizvodnje po prvotni preiskavi in da je družba lahko občutno zvišala svoje izvozne cene. Zato je družba trdila, da nadaljevanje ukrepov na obstoječi ravni, ki temelji na predhodno ugotovljeni stopnji dampinga, ni več potrebno za izravnavo dampinga. |
| --- | --- |

(4)

V zahtevku za pregled se je trdilo, da so se stroški proizvodnje zadevnega izdelka zmanjšali zaradi izboljšanja učinkovitosti proizvodnje po prvotni preiskavi in da je družba lahko občutno zvišala svoje izvozne cene. Zato je družba trdila, da nadaljevanje ukrepov na obstoječi ravni, ki temelji na predhodno ugotovljeni stopnji dampinga, ni več potrebno za izravnavo dampinga.

| (5) | Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek delnega vmesnega pregleda, in objavila obvestilo („obvestilo o začetku“) (3) ter začela preiskavo, omejeno na preiskavo dampinga. |
| --- | --- |

(5)

Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek delnega vmesnega pregleda, in objavila obvestilo („obvestilo o začetku“) (3) ter začela preiskavo, omejeno na preiskavo dampinga.

1.2   Stranke, ki jih zadeva preiskava

| (6) | Komisija je o začetku pregleda uradno obvestila družbo HEG ter predstavnike države izvoznice in industrije Skupnosti. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je o začetku pregleda uradno obvestila družbo HEG ter predstavnike države izvoznice in industrije Skupnosti. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje.

| (7) | Komisija je vložniku poslala vprašalnik in v roku za ta namen prejela odgovor. Komisija je poiskala in preverila vse informacije, po njenem mnenju potrebne za določitev dampinga, ter opravila preveritvene obiske v prostorih družbe HEG v indijskem mestu Bhopal. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je vložniku poslala vprašalnik in v roku za ta namen prejela odgovor. Komisija je poiskala in preverila vse informacije, po njenem mnenju potrebne za določitev dampinga, ter opravila preveritvene obiske v prostorih družbe HEG v indijskem mestu Bhopal.

1.3   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

| (8) | Preiskava dampinga je zajela obdobje od 1. aprila 2007 do 31. marca 2008 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). |
| --- | --- |

(8)

Preiskava dampinga je zajela obdobje od 1. aprila 2007 do 31. marca 2008 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

| (9) | Izdelek iz tega pregleda je isti kot izdelek iz prvotne preiskave, tj. grafitne elektrode, ki se uporabljajo za električne peči, navidezne gostote 1,65 g/cm3 ali več in električnega upora 6,0 μΩ.m ali manj, in se uvrščajo pod oznako KN ex 8545 11 00, ter elektrodni nastavki, ki se uporabljajo za takšne elektrode in se uvrščajo pod oznako KN ex 8545 90 90, ne glede na to, ali so uvožene skupaj ali ločeno, s poreklom iz Indije. |
| --- | --- |

(9)

Izdelek iz tega pregleda je isti kot izdelek iz prvotne preiskave, tj. grafitne elektrode, ki se uporabljajo za električne peči, navidezne gostote 1,65 g/cm3 ali več in električnega upora 6,0 μΩ.m ali manj, in se uvrščajo pod oznako KN ex 8545 11 00, ter elektrodni nastavki, ki se uporabljajo za takšne elektrode in se uvrščajo pod oznako KN ex 8545 90 90, ne glede na to, ali so uvožene skupaj ali ločeno, s poreklom iz Indije.

2.2   Podobni izdelek

| (10) | Sedanji pregled je pokazal, da so sistemi grafitnih elektrod, ki jih proizvaja in na indijskem notranjem trgu prodaja družba HEG, podobni tistim, ki so se izvažali v Skupnost, zato so se lahko šteli za podobni izdelek zadevnemu izdelku. |
| --- | --- |

(10)

Sedanji pregled je pokazal, da so sistemi grafitnih elektrod, ki jih proizvaja in na indijskem notranjem trgu prodaja družba HEG, podobni tistim, ki so se izvažali v Skupnost, zato so se lahko šteli za podobni izdelek zadevnemu izdelku.

3.   DAMPING

3.1   Normalna vrednost

| (11) | V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej proučila, ali je bila domača prodaja zadevnega izdelka neodvisnim strankam reprezentativna, tj. ali je bil celoten obseg takšne prodaje enak ali večji od 5 % celotnega obsega ustreznega izvoza v Skupnost. Ugotovljeno je bilo, da je bila domača prodaja družbe HEG v obdobju preiskave reprezentativna. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej proučila, ali je bila domača prodaja zadevnega izdelka neodvisnim strankam reprezentativna, tj. ali je bil celoten obseg takšne prodaje enak ali večji od 5 % celotnega obsega ustreznega izvoza v Skupnost. Ugotovljeno je bilo, da je bila domača prodaja družbe HEG v obdobju preiskave reprezentativna.

| (12) | Komisija je nato določila tiste vrste izdelka, ki jih je navedena družba prodajala na domačem trgu in so bile enake ali neposredno primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Skupnost. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je nato določila tiste vrste izdelka, ki jih je navedena družba prodajala na domačem trgu in so bile enake ali neposredno primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Skupnost.

| (13) | Domača prodaja posamezne vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, kadar je v obdobju preiskave obseg navedene vrste izdelka, prodane neodvisnim strankam na domačem trgu, predstavljal 5 % ali več celotnega obsega primerljive vrste izdelka, prodane za izvoz v Skupnost. |
| --- | --- |

(13)

Domača prodaja posamezne vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, kadar je v obdobju preiskave obseg navedene vrste izdelka, prodane neodvisnim strankam na domačem trgu, predstavljal 5 % ali več celotnega obsega primerljive vrste izdelka, prodane za izvoz v Skupnost.

| (14) | Komisija je nato proučila, ali bi se za domačo prodajo posameznih vrst sistemov grafitnih elektrod, ki se v reprezentativnih količinah prodajajo na notranjem trgu, lahko štelo, da se izvaja v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je Komisija izvedla tako, da je določila delež dobičkonosne domače prodaje vsake posamezne vrste izvoženega izdelka neodvisnim strankam na notranjem trgu v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je nato proučila, ali bi se za domačo prodajo posameznih vrst sistemov grafitnih elektrod, ki se v reprezentativnih količinah prodajajo na notranjem trgu, lahko štelo, da se izvaja v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je Komisija izvedla tako, da je določila delež dobičkonosne domače prodaje vsake posamezne vrste izvoženega izdelka neodvisnim strankam na notranjem trgu v obdobju preiskave.

| (15) | Za domačo prodajo posamezne vrste sistemov grafitnih elektrod, ki se v reprezentativnih količinah prodajajo na notranjem trgu in katerih prodaja je bila po obsegu dobičkonosna v več kot 80 %, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni vseh transakcij v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(15)

Za domačo prodajo posamezne vrste sistemov grafitnih elektrod, ki se v reprezentativnih količinah prodajajo na notranjem trgu in katerih prodaja je bila po obsegu dobičkonosna v več kot 80 %, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni vseh transakcij v obdobju preiskave.

| (16) | Za vse druge izvožene vrste, ki so se tudi prodajale na notranjem trgu in katerih prodaja je bila po obsegu dobičkonosna v manj kot 80 %, je normalna vrednost temeljila na domačih cenah dobičkonosnih transakcij v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(16)

Za vse druge izvožene vrste, ki so se tudi prodajale na notranjem trgu in katerih prodaja je bila po obsegu dobičkonosna v manj kot 80 %, je normalna vrednost temeljila na domačih cenah dobičkonosnih transakcij v obdobju preiskave.

| (17) | Kadar domačih cen določene vrste izdelka ni bilo mogoče uporabiti za določitev normalne vrednosti, je bilo treba uporabiti drugo metodo. Zato je Komisija v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe izračunala konstruirano normalno vrednost, kot je pojasnjeno v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(17)

Kadar domačih cen določene vrste izdelka ni bilo mogoče uporabiti za določitev normalne vrednosti, je bilo treba uporabiti drugo metodo. Zato je Komisija v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe izračunala konstruirano normalno vrednost, kot je pojasnjeno v nadaljevanju.

| (18) | Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da so se stroškom izdelave izvoženih vrst izdelka, ki jih je imel izvoznik, prišteli razumni zneski za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA-stroški“) ter primerna stopnja dobička. |
| --- | --- |

(18)

Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da so se stroškom izdelave izvoženih vrst izdelka, ki jih je imel izvoznik, prišteli razumni zneski za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA-stroški“) ter primerna stopnja dobička.

| (19) | V vseh primerih so se PSA-stroški in dobiček določili v skladu z metodami iz člena 2(6) osnovne uredbe. Zato je Komisija proučila, ali so podatki o nastalih PSA-stroških ter dobiček, ki ga je ustvaril proizvajalec izvoznik pri prodaji podobnega izdelka na notranjem trgu, zanesljivi, in v tem primeru sklenila, da so primerni za konstruiranje normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(19)

V vseh primerih so se PSA-stroški in dobiček določili v skladu z metodami iz člena 2(6) osnovne uredbe. Zato je Komisija proučila, ali so podatki o nastalih PSA-stroških ter dobiček, ki ga je ustvaril proizvajalec izvoznik pri prodaji podobnega izdelka na notranjem trgu, zanesljivi, in v tem primeru sklenila, da so primerni za konstruiranje normalne vrednosti.

3.2   Izvozna cena

| (20) | Družba HEG je zadevni izdelek neposredno izvažala neodvisnim strankam v Skupnosti, zato je bila izvozna cena določena na podlagi cen, ki so se dejansko plačale ali se plačujejo za zadevni izdelek v OPP v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(20)

Družba HEG je zadevni izdelek neposredno izvažala neodvisnim strankam v Skupnosti, zato je bila izvozna cena določena na podlagi cen, ki so se dejansko plačale ali se plačujejo za zadevni izdelek v OPP v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.

3.3   Primerjava

| (21) | Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila opravljena na osnovi franko tovarna in na isti ravni trgovine. Zaradi poštene primerjave so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike v dejavnikih, za katere se je pokazalo, da so vplivali na cene in primerljivost cen. Na podlagi tega so bila po potrebi in kadar je bilo upravičeno odobrena nadomestila za razlike v popustih, stroških prevoza, zavarovanju, manipulativnih stroških, stroških pakiranja, kredita in uvoznih dajatvah. |
| --- | --- |

(21)

Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila opravljena na osnovi franko tovarna in na isti ravni trgovine. Zaradi poštene primerjave so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike v dejavnikih, za katere se je pokazalo, da so vplivali na cene in primerljivost cen. Na podlagi tega so bila po potrebi in kadar je bilo upravičeno odobrena nadomestila za razlike v popustih, stroških prevoza, zavarovanju, manipulativnih stroških, stroških pakiranja, kredita in uvoznih dajatvah.

3.4   Stopnja dampinga

| (22) | V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila tehtana povprečna normalna vrednost posamezne vrste izdelka primerjana s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(22)

V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila tehtana povprečna normalna vrednost posamezne vrste izdelka primerjana s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka.

| (23) | Stopnja dampinga družbe HEG, izražena kot odstotek neto cene CIF na meji Skupnosti, dajatev neplačana, je bila de minimis v smislu člena 9(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(23)

Stopnja dampinga družbe HEG, izražena kot odstotek neto cene CIF na meji Skupnosti, dajatev neplačana, je bila de minimis v smislu člena 9(3) osnovne uredbe.

4.   TRAJNOST SPREMENJENIH OKOLIŠČIN

| (24) | V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe se je proučevalo tudi, ali se spremenjene okoliščine lahko obravnavajo kot trajne. |
| --- | --- |

(24)

V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe se je proučevalo tudi, ali se spremenjene okoliščine lahko obravnavajo kot trajne.

| (25) | Medtem ko se stroški proizvodnje družbe HEG od prvotne preiskave niso bistveno zmanjšali, se je izvozna cena zadevnega izdelka v OPP občutno zvišala, zaradi česar ugotovitve o dampingu iz prvotne preiskave niso več veljavne. |
| --- | --- |

(25)

Medtem ko se stroški proizvodnje družbe HEG od prvotne preiskave niso bistveno zmanjšali, se je izvozna cena zadevnega izdelka v OPP občutno zvišala, zaradi česar ugotovitve o dampingu iz prvotne preiskave niso več veljavne.

| (26) | Iz najnovejših podatkov za obdobje po OPP je razvidno, da so se cene uvoza od družbe HEG ohranile na visoki ravni in bile stabilne, s čimer se potrjuje, da je družba zadevni izdelek tudi po OPP izvažala po nedampinških cenah. |
| --- | --- |

(26)

Iz najnovejših podatkov za obdobje po OPP je razvidno, da so se cene uvoza od družbe HEG ohranile na visoki ravni in bile stabilne, s čimer se potrjuje, da je družba zadevni izdelek tudi po OPP izvažala po nedampinških cenah.

| (27) | Ugotovljeno je bilo tudi, da je družba HEG zadevni izdelek na trge izven EU izvažala po cenah, višjih od cen na indijskem notranjem trgu. |
| --- | --- |

(27)

Ugotovljeno je bilo tudi, da je družba HEG zadevni izdelek na trge izven EU izvažala po cenah, višjih od cen na indijskem notranjem trgu.

| (28) | V teh okoliščinah se ugotovitve iz OPP lahko štejejo za trajne. |
| --- | --- |

(28)

V teh okoliščinah se ugotovitve iz OPP lahko štejejo za trajne.

5.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (29) | Kakor je navedeno zgoraj, je bil za družbo HEG ugotovljen damping na ravni de minimis v OPP. Vendar je treba opozoriti, da je bila stopnja dampinga, ugotovljena za zadevno družbo v prvotni preiskavi, 22,4 %, trenutno veljavna protidampinška dajatev za to družbo pa je 0 % (4). Vzrok za to so vzporedne izravnalne dajatve, ki veljajo za uvoz zadevnega izdelka. V takšnih okoliščinah ugotovitev dampinga na ravni de minimis nima neposrednega učinka na raven trenutno veljavnih ukrepov (5). |
| --- | --- |

(29)

Kakor je navedeno zgoraj, je bil za družbo HEG ugotovljen damping na ravni de minimis v OPP. Vendar je treba opozoriti, da je bila stopnja dampinga, ugotovljena za zadevno družbo v prvotni preiskavi, 22,4 %, trenutno veljavna protidampinška dajatev za to družbo pa je 0 % (4). Vzrok za to so vzporedne izravnalne dajatve, ki veljajo za uvoz zadevnega izdelka. V takšnih okoliščinah ugotovitev dampinga na ravni de minimis nima neposrednega učinka na raven trenutno veljavnih ukrepov (5).

6.   RAZKRITJE

| (30) | Zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih, premislekih in ugotovitvah preiskave ter imele možnost predložiti svoje pripombe. Prejeta ni bila nobena pripomba, ki bi lahko spremenila zgornje sklepe – |
| --- | --- |

(30)

Zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih, premislekih in ugotovitvah preiskave ter imele možnost predložiti svoje pripombe. Prejeta ni bila nobena pripomba, ki bi lahko spremenila zgornje sklepe –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Delni vmesni pregled protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Indije, začet v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 384/96, je s tem končan, pri čemer stopnja veljavnih protidampinških ukrepov ostane nespremenjena.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. julija 2009

Za Svet

Predsednik

E. ERLANDSSON

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1.

1

(2)  UL L 295, 18.9.2004, str. 10.

2

(3)  UL C 164, 27.6.2008, str. 15.

3

(4)  Glej uvodno izjavo 30 Uredbe (ES) št. 1629/2004.

4

(5)  UL L 295, 18.9.2004, str. 4.

5

---

| 17.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 185/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 185/19

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 627/2009

z dne 16. julija 2009

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 17. julija 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. julija 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 26,9 |
| ZZ | 26,9 |
| 0707 00 05 | TR | 114,1 |
| ZZ | 114,1 |
| 0709 90 70 | TR | 103,7 |
| ZZ | 103,7 |
| 0805 50 10 | AR | 52,3 |
| TR | 53,0 |
| ZA | 71,6 |
| ZZ | 59,0 |
| 0808 10 80 | AR | 126,4 |
| BR | 80,9 |
| CL | 88,2 |
| CN | 93,5 |
| NZ | 94,7 |
| US | 92,2 |
| ZA | 82,1 |
| ZZ | 94,0 |
| 0808 20 50 | AR | 168,4 |
| CL | 81,3 |
| NZ | 87,2 |
| ZA | 101,0 |
| ZZ | 109,5 |
| 0809 10 00 | HR | 90,0 |
| TR | 182,1 |
| XS | 103,5 |
| ZZ | 125,2 |
| 0809 20 95 | TR | 332,5 |
| US | 236,3 |
| ZZ | 284,4 |
| 0809 30 | TR | 134,2 |
| ZZ | 134,2 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

26,9

ZZ

26,9

0707 00 05

TR

114,1

ZZ

114,1

0709 90 70

TR

103,7

ZZ

103,7

0805 50 10

AR

52,3

TR

53,0

ZA

71,6

ZZ

59,0

0808 10 80

AR

126,4

BR

80,9

CL

88,2

CN

93,5

NZ

94,7

US

92,2

ZA

82,1

ZZ

94,0

0808 20 50

AR

168,4

CL

81,3

NZ

87,2

ZA

101,0

ZZ

109,5

0809 10 00

HR

90,0

TR

182,1

XS

103,5

ZZ

125,2

0809 20 95

TR

332,5

US

236,3

ZZ

284,4

0809 30

TR

134,2

ZZ

134,2

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 17.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 185/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 185/21

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 628/2009

z dne 16. julija 2009

o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dnevih meseca julija 2009 v okviru tarifnih kvot za perutninsko meso, odprtih z Uredbo (ES) št. 616/2007

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (2), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 616/2007 z dne 4. junija 2007 o odprtju in načinu upravljanja tarifnih kvot Skupnosti v sektorju perutninskega mesa s poreklom iz Brazilije, Tajske in drugih tretjih držav (3) ter zlasti člena 5(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 616/2007 odpira tarifne kvote za uvoz proizvodov v sektorju perutninskega mesa. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 616/2007 odpira tarifne kvote za uvoz proizvodov v sektorju perutninskega mesa.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih v prvih sedmih dnevih meseca julija 2009 za podobdobje med 1. oktobrom in 31. decembrom 2009, so za nekatere kvote višje od razpoložljivih količin. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja – |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih v prvih sedmih dnevih meseca julija 2009 za podobdobje med 1. oktobrom in 31. decembrom 2009, so za nekatere kvote višje od razpoložljivih količin. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vložena v skladu z Uredbo (ES) št. 616/2007 za podobdobje med 1. oktobrom in 31. decembrom 2009, se uporabi koeficient dodelitve iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 17. julija 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. julija 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13.

2

(3)  UL L 142, 5.6.2007, str. 3.

3

---

PRILOGA

| Številka skupine | Zaporedna številka | Koeficient dodelitve za zahtevke za uvozna dovoljenja, predložene za podobdobje od 1.10.2009-31.12.2009
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 0,439 |
| 5 | 09.4215 | 27,345272 |
| 7 | 09.4217 | 62,153962 |

Številka skupine

Zaporedna številka

Koeficient dodelitve za zahtevke za uvozna dovoljenja, predložene za podobdobje od 1.10.2009-31.12.2009

(%)

1

09.4211

0,439

5

09.4215

27,345272

7

09.4217

62,153962

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

| 17.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 185/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 185/23

---

SKLEP SVETA

z dne 16. julija 2009

o imenovanju novega člana Komisije Evropskih skupnosti

(2009/552/ES, Euratom)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti drugega odstavka člena 215 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti drugega odstavka člena 128 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

S pismom z dne 5. julija 2009 je g. Louis MICHEL odstopil s položaja člana Komisije, z učinkom od 14. julija 2009. Za preostanek njegovega mandata bi bilo treba imenovati novega člana Komisije –

SKLENIL:

Člen 1

G Karel DE GUCHT je imenovan za člana Komisije za obdobje od 17. julija 2009 do 31. oktobra 2009.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati 17. julija 2009.

Člen 3

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 16. julija 2009

Za Svet

Predsednik

C. BILDT

---

Komisija

| 17.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 185/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 185/24

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 24. marca 2009

o ukrepu C 52/07 (ex NN 64/07) Španije za načrt pomoči tekstilni in oblačilni industriji

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 2017)

(Besedilo v španskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/553/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Komisija je 5. julija 2006 prejela pritožbo v zvezi s programom, ki ga je Španija vzpostavila za pomoč svoji tekstilni industriji („Plan de apoyo al sector textil y de la confección“, v nadaljnjem besedilu: načrt za tekstilno industrijo). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 5. julija 2006 prejela pritožbo v zvezi s programom, ki ga je Španija vzpostavila za pomoč svoji tekstilni industriji („Plan de apoyo al sector textil y de la confección“, v nadaljnjem besedilu: načrt za tekstilno industrijo).

| (2) | Komisija je z dopisom z dne 1. avgusta 2006 španske organe pozvala, naj posredujejo vse potrebne informacije o tem načrtu za tekstilno industrijo, pri čemer so ti organi odgovorili z dopisom z dne 29. septembra 2006, evidentiranim 2. oktobra 2006. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je z dopisom z dne 1. avgusta 2006 španske organe pozvala, naj posredujejo vse potrebne informacije o tem načrtu za tekstilno industrijo, pri čemer so ti organi odgovorili z dopisom z dne 29. septembra 2006, evidentiranim 2. oktobra 2006.

| (3) | Komisija je 13. novembra 2007 sprožila formalni postopek preiskave. Po objavi tega postopka je Komisija 22. februarja 2008 in 9. aprila 2008 prejela pripombe dveh zainteresiranih strank, ki sta želeli ostati anonimni. Komisija je z dopisom z dne 18. aprila 2008 zahtevala pojasnila, ki so jih španski organi poslali v dopisu z dne 30. maja 2008. Komisija je 6. maja 2008 španskim organom posredovala pripombe zainteresiranih strank, na katere so ti organi odgovorili z dopisom z dne 12. junija 2008. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 13. novembra 2007 sprožila formalni postopek preiskave. Po objavi tega postopka je Komisija 22. februarja 2008 in 9. aprila 2008 prejela pripombe dveh zainteresiranih strank, ki sta želeli ostati anonimni. Komisija je z dopisom z dne 18. aprila 2008 zahtevala pojasnila, ki so jih španski organi poslali v dopisu z dne 30. maja 2008. Komisija je 6. maja 2008 španskim organom posredovala pripombe zainteresiranih strank, na katere so ti organi odgovorili z dopisom z dne 12. junija 2008.

| (4) | Različna španska ministrstva in Komisija so se sestali 11. septembra 2008. Španski organi so z dopisom z dne 17. septembra 2008 predložili dodatne informacije. |
| --- | --- |

(4)

Različna španska ministrstva in Komisija so se sestali 11. septembra 2008. Španski organi so z dopisom z dne 17. septembra 2008 predložili dodatne informacije.

| (5) | Komisija je 3. oktobra 2008 in 19. februarja 2009 po elektronski pošti poslala zahtevo po dodatnih informacijah, na katero so španski organi odgovorili 21. oktobra 2008 in 20. februarja 2009. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 3. oktobra 2008 in 19. februarja 2009 po elektronski pošti poslala zahtevo po dodatnih informacijah, na katero so španski organi odgovorili 21. oktobra 2008 in 20. februarja 2009.

2.   OPIS PREJEMNIKA IN UKREPOV POMOČI

2.1   Cilji španskega načrta za tekstilno industrijo

| (6) | Cilji načrta za tekstilno industrijo so pomoč tekstilnim podjetjem pri prilagajanju popolni liberalizaciji trgovine s tekstilom in krepitev njihove konkurenčnosti ter hkrati ohranjanje čim več podjetij in delovnih mest v sektorju. Načrt je bil oblikovan tudi za ublažitev negativnih učinkov liberalizacije trgovine s tekstilnimi izdelki in oblačili na delavce in celotna področja dejavnosti. |
| --- | --- |

(6)

Cilji načrta za tekstilno industrijo so pomoč tekstilnim podjetjem pri prilagajanju popolni liberalizaciji trgovine s tekstilom in krepitev njihove konkurenčnosti ter hkrati ohranjanje čim več podjetij in delovnih mest v sektorju. Načrt je bil oblikovan tudi za ublažitev negativnih učinkov liberalizacije trgovine s tekstilnimi izdelki in oblačili na delavce in celotna področja dejavnosti.

| (7) | Vključeval je neposredne ukrepe za pomoč podjetjem (tehnične raziskave, inovativni projekti in spodbujanje izvoza). Drugi ukrepi so bili namenjeni zlasti vprašanjem usposabljanja in zaposlovanja, vendar so posredno koristili tudi podjetjem in prispevali k ponovnemu industrijskemu razvoju regij, na katere je vplivalo preseljevanje podjetij v sektorju. |
| --- | --- |

(7)

Vključeval je neposredne ukrepe za pomoč podjetjem (tehnične raziskave, inovativni projekti in spodbujanje izvoza). Drugi ukrepi so bili namenjeni zlasti vprašanjem usposabljanja in zaposlovanja, vendar so posredno koristili tudi podjetjem in prispevali k ponovnemu industrijskemu razvoju regij, na katere je vplivalo preseljevanje podjetij v sektorju.

2.2   Prejemniki

| (8) | Načrt za tekstilno industrijo se je uporabljal za vsa podjetja v tekstilnem in oblačilnem sektorju, na industrijske dejavnosti katerih so vplivale splošne kolektivne pogodbe v tekstilnem in oblačilnem sektorju ali za katera so veljali naslovi 17, 18.1 in 2 španske nacionalne klasifikacije gospodarskih dejavnosti (Clasificación Nacional de Actividades Económicas – CNAE). Glede na informacije, ki so jih predložili španski organi, je bilo leta 2001 v sektorju 15 438 podjetij z 211 831 delavci; do leta 2007 se je to število zmanjšalo na 11 554 podjetij s 140 541 delavcev, leta 2008 pa je bilo delavcev le še 127 354. To ustreza 25-odstotnemu zmanjšanju števila podjetij med letoma 2001 in 2007 zaradi globalizacije sektorja. |
| --- | --- |

(8)

Načrt za tekstilno industrijo se je uporabljal za vsa podjetja v tekstilnem in oblačilnem sektorju, na industrijske dejavnosti katerih so vplivale splošne kolektivne pogodbe v tekstilnem in oblačilnem sektorju ali za katera so veljali naslovi 17, 18.1 in 2 španske nacionalne klasifikacije gospodarskih dejavnosti (Clasificación Nacional de Actividades Económicas – CNAE). Glede na informacije, ki so jih predložili španski organi, je bilo leta 2001 v sektorju 15 438 podjetij z 211 831 delavci; do leta 2007 se je to število zmanjšalo na 11 554 podjetij s 140 541 delavcev, leta 2008 pa je bilo delavcev le še 127 354. To ustreza 25-odstotnemu zmanjšanju števila podjetij med letoma 2001 in 2007 zaradi globalizacije sektorja.

| (9) | V španskem tekstilnem in oblačilnem sektorju je 75 % podjetij z manj kot desetimi delavci, medtem ko ima 35 % podjetij v sektorju enega ali dva zaposlena. |
| --- | --- |

(9)

V španskem tekstilnem in oblačilnem sektorju je 75 % podjetij z manj kot desetimi delavci, medtem ko ima 35 % podjetij v sektorju enega ali dva zaposlena.

2.3   Ukrepi

| (10) | Komisija je sprožila formalni postopek preiskave v zvezi z naslednjimi ukrepi: |
| --- | --- |

(10)

Komisija je sprožila formalni postopek preiskave v zvezi z naslednjimi ukrepi:

1.   Program za pospeševanje tehničnih raziskav v tekstilnem in oblačilnem sektorju

| (11) | Cilj tega posebnega ukrepa je bil pospeševanje projektov industrijskih raziskav in tehnološkega razvoja, ki so povečali tehnološke zmogljivosti podjetij ter okrepili sodelovanje na področju raziskav in razvoja med podjetji v tekstilnem in oblačilnem sektorju in raziskovalnimi organi ter poleg tega spodbudili razširjanje rezultatov. |
| --- | --- |

(11)

Cilj tega posebnega ukrepa je bil pospeševanje projektov industrijskih raziskav in tehnološkega razvoja, ki so povečali tehnološke zmogljivosti podjetij ter okrepili sodelovanje na področju raziskav in razvoja med podjetji v tekstilnem in oblačilnem sektorju in raziskovalnimi organi ter poleg tega spodbudili razširjanje rezultatov.

| (12) | Projekti, ki so izpolnjevali pogoje za ta ukrep pomoči, so bili raziskovalni in razvojni projekti, naložbe v opredmetena ali neopredmetena sredstva (le za MSP z namenom vključevanja napredne tehnologije v njihove proizvodne postopke), projekti za razširjanje rezultatov raziskovalnih in razvojnih dejavnosti ter projekti za pripravo in razvoj sporazumov o sodelovanju med podjetji. |
| --- | --- |

(12)

Projekti, ki so izpolnjevali pogoje za ta ukrep pomoči, so bili raziskovalni in razvojni projekti, naložbe v opredmetena ali neopredmetena sredstva (le za MSP z namenom vključevanja napredne tehnologije v njihove proizvodne postopke), projekti za razširjanje rezultatov raziskovalnih in razvojnih dejavnosti ter projekti za pripravo in razvoj sporazumov o sodelovanju med podjetji.

| (13) | Glede na navedbe španskih organov je ta program temeljil na odobreni shemi pomoči N 415/2004 (2). Cilj programa je bil pospeševanje tehničnih raziskav v tekstilnem in oblačilnem sektorju. Njegov proračun med letoma 2005 in 2007 je bil 12,5 milijona EUR v obliki donacij in 51 milijonov EUR v obliki brezobrestnih posojil z rokom odplačila 12 let, ki je vključeval dveletno obdobje odloga. |
| --- | --- |

(13)

Glede na navedbe španskih organov je ta program temeljil na odobreni shemi pomoči N 415/2004 (2). Cilj programa je bil pospeševanje tehničnih raziskav v tekstilnem in oblačilnem sektorju. Njegov proračun med letoma 2005 in 2007 je bil 12,5 milijona EUR v obliki donacij in 51 milijonov EUR v obliki brezobrestnih posojil z rokom odplačila 12 let, ki je vključeval dveletno obdobje odloga.

2.   Program za ponovni industrijski razvoj območij, ki so jih prizadele strukturne spremembe v tekstilnem sektorju

| (14) | Cilj tega ukrepa je bila pomoč za ponovni industrijski razvoj območij, ki so jih prizadele strukturne spremembe. Upravičeni so bili naslednji projekti:






  (a) | naložbe v tehnično in industrijsko infrastrukturo; |
| --- | --- | --- |

(14)

Cilj tega ukrepa je bila pomoč za ponovni industrijski razvoj območij, ki so jih prizadele strukturne spremembe. Upravičeni so bili naslednji projekti:

(a)

naložbe v tehnično in industrijsko infrastrukturo;

| (b) | vzpostavitev novih industrijskih dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

vzpostavitev novih industrijskih dejavnosti;

| (c) | tehnološka partnerstva med inovativnimi podjetji na primer v obliki znanstvenih/tehnoloških parkov, inovacijskih in tehnoloških središč, evropskih inovacijskih in tehnoloških središč, razvojnih agencij ali organov za prenos tehnologije; |
| --- | --- |

(c)

tehnološka partnerstva med inovativnimi podjetji na primer v obliki znanstvenih/tehnoloških parkov, inovacijskih in tehnoloških središč, evropskih inovacijskih in tehnoloških središč, razvojnih agencij ali organov za prenos tehnologije;

| (d) | prizadevanja različnih podjetij za oživitev lokalnega gospodarstva; |
| --- | --- |

(d)

prizadevanja različnih podjetij za oživitev lokalnega gospodarstva;

| (e) | razvoj podjetij iz dobro razvitih sektorjev, ki so vključevala tehnološke postopke; |
| --- | --- |

(e)

razvoj podjetij iz dobro razvitih sektorjev, ki so vključevala tehnološke postopke;

| (f) | vzpostavitev in širjenje novih sektorjev. |
| --- | --- |

(f)

vzpostavitev in širjenje novih sektorjev.

| (15) | Med letoma 2006 in 2008 so bila zagotovljena finančna sredstva v višini 11,1 milijona EUR v obliki donacij in 155,2 milijona EUR v obliki brezobrestnih posojil z rokom odplačila 15 let in petletnim obdobjem odloga. Španski organi so navedli, da je ta ukrep temeljil na odobreni shemi N 101/2005 (3). |
| --- | --- |

(15)

Med letoma 2006 in 2008 so bila zagotovljena finančna sredstva v višini 11,1 milijona EUR v obliki donacij in 155,2 milijona EUR v obliki brezobrestnih posojil z rokom odplačila 15 let in petletnim obdobjem odloga. Španski organi so navedli, da je ta ukrep temeljil na odobreni shemi N 101/2005 (3).

3.   Posebna posojila podjetja Empresa Nacional de Innovación S.A. (ENISA)
   (4)
  za posodobitev MSP

| (16) | Z ukrepom so bila zagotovljena prednostna posojila, enakovredna kapitalskemu vložku, za pospeševanje posodobitve izdelkov, postopkov in upravljanja MSP ter ustanovitev novih tehnoloških podjetij na območjih, ki so jih prizadele strukturne spremembe. Upravičena so bila gospodarsko in finančno trdna MSP, medtem ko so bila velika podjetja in podjetja v težavah izključena. Podjetje ENISA je izbranim projektom dodelilo subvencionirano obrestno mero v višini 0,5 %. Fiksna obrestna mera je bila enoletni Euribor + 0,25 % za posojila z rokom odplačila 4–8 let in obdobjem odloga 2–6 let. Najvišja subvencija na podjetje je bila 30 000 EUR. |
| --- | --- |

(16)

Z ukrepom so bila zagotovljena prednostna posojila, enakovredna kapitalskemu vložku, za pospeševanje posodobitve izdelkov, postopkov in upravljanja MSP ter ustanovitev novih tehnoloških podjetij na območjih, ki so jih prizadele strukturne spremembe. Upravičena so bila gospodarsko in finančno trdna MSP, medtem ko so bila velika podjetja in podjetja v težavah izključena. Podjetje ENISA je izbranim projektom dodelilo subvencionirano obrestno mero v višini 0,5 %. Fiksna obrestna mera je bila enoletni Euribor + 0,25 % za posojila z rokom odplačila 4–8 let in obdobjem odloga 2–6 let. Najvišja subvencija na podjetje je bila 30 000 EUR.

| (17) | Za ukrep je bil med letoma 2006 in 2008 dodeljen proračun v višini 4,07 milijona EUR. Cilj je bil, da element pomoči (subvencionirana obrestna mera v višini 50 bazičnih točk) ne sme presegati praga de minimis v višini 200 000 EUR (5). |
| --- | --- |

(17)

Za ukrep je bil med letoma 2006 in 2008 dodeljen proračun v višini 4,07 milijona EUR. Cilj je bil, da element pomoči (subvencionirana obrestna mera v višini 50 bazičnih točk) ne sme presegati praga de minimis v višini 200 000 EUR (5).

4.   Posojila po ugodnejših obrestnih merah, ki jih je dodelil ICO

| (18) | Na podlagi tega ukrepa so imela podjetja koristi od posojil po ugodnejših obrestnih merah za inovativne in produktivne naložbe. Ta posojila so temeljila na sporazumu med Ministrstvom za industrijo, turizem in trgovino ter, od 5. septembra 2006, javnim finančnim organom Instituto de Crédito Oficial (ICO). ICO je deloval kot posrednik med vključenimi komercialnimi bankami, medtem ko je Ministrstvo za industrijo, turizem in trgovino financiralo ugodnejše obrestne mere. Pogoji financiranja so bili naslednji:






  (a) | do 70 % naložb brez DDV, omejitev v skladu z zgornjimi mejami državne pomoči v EU; |
| --- | --- | --- |

(18)

Na podlagi tega ukrepa so imela podjetja koristi od posojil po ugodnejših obrestnih merah za inovativne in produktivne naložbe. Ta posojila so temeljila na sporazumu med Ministrstvom za industrijo, turizem in trgovino ter, od 5. septembra 2006, javnim finančnim organom Instituto de Crédito Oficial (ICO). ICO je deloval kot posrednik med vključenimi komercialnimi bankami, medtem ko je Ministrstvo za industrijo, turizem in trgovino financiralo ugodnejše obrestne mere. Pogoji financiranja so bili naslednji:

(a)

do 70 % naložb brez DDV, omejitev v skladu z zgornjimi mejami državne pomoči v EU;

| (b) | naložbe so omejene na nova sredstva; |
| --- | --- |

(b)

naložbe so omejene na nova sredstva;

| (c) | naložbe je treba izvesti v dveh letih od podpisa posla (v izjemnih okoliščinah v treh letih, če se organu ICO predloži utemeljen zahtevek); |
| --- | --- |

(c)

naložbe je treba izvesti v dveh letih od podpisa posla (v izjemnih okoliščinah v treh letih, če se organu ICO predloži utemeljen zahtevek);

| (d) | prejemnik je lahko izbiral med rokom odplačila petih let brez obdobja odloga, rokom sedmih let z dveletnim obdobjem odloga in rokom desetih let z dveletnim obdobjem odloga; |
| --- | --- |

(d)

prejemnik je lahko izbiral med rokom odplačila petih let brez obdobja odloga, rokom sedmih let z dveletnim obdobjem odloga in rokom desetih let z dveletnim obdobjem odloga;

| (e) | kreditna institucija se je lahko odločila za obrestno mero šestletni Euribor + 0,75 % ali šestmesečni Euribor + 0,50 %, če je bil posel zavarovan z vzajemno jamstveno shemo. Kreditna institucija ni mogla prejeti provizije in v primeru fiksne obrestne mere je bila za predčasno odplačilo določena kazen v višini 1 %. Posel so izvedle sodelujoče banke in hranilnice; |
| --- | --- |

(e)

kreditna institucija se je lahko odločila za obrestno mero šestletni Euribor + 0,75 % ali šestmesečni Euribor + 0,50 %, če je bil posel zavarovan z vzajemno jamstveno shemo. Kreditna institucija ni mogla prejeti provizije in v primeru fiksne obrestne mere je bila za predčasno odplačilo določena kazen v višini 1 %. Posel so izvedle sodelujoče banke in hranilnice;

| (f) | podjetje, ki je bilo končni prejemnik, je plačalo obrestno mero Euribor – 0,5 %; |
| --- | --- |

(f)

podjetje, ki je bilo končni prejemnik, je plačalo obrestno mero Euribor – 0,5 %;

| (g) | da bi podjetja enostavneje prejela jamstva, je 67 % stroškov jamstev iz regionalnih vzajemnih jamstvenih shem refinanciralo podjetje Compañía Española de Reafianzamiento S.A. (CERSA); |
| --- | --- |

(g)

da bi podjetja enostavneje prejela jamstva, je 67 % stroškov jamstev iz regionalnih vzajemnih jamstvenih shem refinanciralo podjetje Compañía Española de Reafianzamiento S.A. (CERSA);

| (h) | Ministrstvo za industrijo, turizem in trgovino je dodelilo letno obrestno mero do 1,25 % na splošno ali do 1 %, če je bila zavarovana z vzajemno jamstveno shemo. |
| --- | --- |

(h)

Ministrstvo za industrijo, turizem in trgovino je dodelilo letno obrestno mero do 1,25 % na splošno ali do 1 %, če je bila zavarovana z vzajemno jamstveno shemo.

Izključena so bila podjetja ali skupine podjetij, katerih glavna dejavnost je vključevala distribucijo. Načrtovani proračun za ta ukrep je bil 450 milijonov EUR.

5.   Spodbujanje izvoza španskih izdelkov (ICEX)

| (19) | Španski inštitut za zunanjo trgovino (ICEX) je na podlagi načrta za tekstilno industrijo izvedel več ukrepov pomoči:






  (a) | vzpostavitev informacijske infrastrukture, kot so spletni portali; |
| --- | --- | --- |

(19)

Španski inštitut za zunanjo trgovino (ICEX) je na podlagi načrta za tekstilno industrijo izvedel več ukrepov pomoči:

(a)

vzpostavitev informacijske infrastrukture, kot so spletni portali;

| (b) | storitve, namenjene podjetjem za skupinsko udeležbo na sejmih; |
| --- | --- |

(b)

storitve, namenjene podjetjem za skupinsko udeležbo na sejmih;

| (c) | svetovanje o možnostih izvoza za podjetja, ki do zdaj niso izvažala. |
| --- | --- |

(c)

svetovanje o možnostih izvoza za podjetja, ki do zdaj niso izvažala.

| (20) | Ukrepi so se izvajali kot del pobud, kot so globalni načrt za modo (Plan Global de la Moda), načrt za špansko življenjsko okolje (Plan Hábitat de España), uradna stališča, sektorski načrti, izvozni konzorciji, načrti za ustanavljanje podjetij v tujini, načrti za promocijo španskih blagovnih znamk, začetni načrti za pospeševanje zunanjetrgovinskega poslovanja (PIPE), pomoč za sodelovanje na sejmih, srečanjih predstavnikov, v trgovinskih misijah ter forumih za poslovne naložbe in sodelovanje, vzpostavljanje in posodabljanje zbirk podatkov o nosilcih dejavnosti ter komunikacijske in oglaševalske kampanje. |
| --- | --- |

(20)

Ukrepi so se izvajali kot del pobud, kot so globalni načrt za modo (Plan Global de la Moda), načrt za špansko življenjsko okolje (Plan Hábitat de España), uradna stališča, sektorski načrti, izvozni konzorciji, načrti za ustanavljanje podjetij v tujini, načrti za promocijo španskih blagovnih znamk, začetni načrti za pospeševanje zunanjetrgovinskega poslovanja (PIPE), pomoč za sodelovanje na sejmih, srečanjih predstavnikov, v trgovinskih misijah ter forumih za poslovne naložbe in sodelovanje, vzpostavljanje in posodabljanje zbirk podatkov o nosilcih dejavnosti ter komunikacijske in oglaševalske kampanje.

6.   Stalno usposabljanje

| (21) | Cilj tega ukrepa je bil zagotovitev usposabljanja za delavce, ki so zaposleni v španskem tekstilnem in oblačilnem sektorju, da bi se izboljšali njihovo znanje in izkušnje ter bi s tem okrepili konkurenčnost podjetij in sledili modernizaciji. |
| --- | --- |

(21)

Cilj tega ukrepa je bil zagotovitev usposabljanja za delavce, ki so zaposleni v španskem tekstilnem in oblačilnem sektorju, da bi se izboljšali njihovo znanje in izkušnje ter bi s tem okrepili konkurenčnost podjetij in sledili modernizaciji.

| (22) | Podjetja so lahko za pomoč pri financiranju svojih posebnih programov usposabljanja na podlagi nacionalne zakonodaje (6) uporabila del prispevkov, ki so bili v prejšnjem letu vplačani v Splošni sklad za socialno varnost, za posebne programe usposabljanja, tako da so jih odštela od svojih običajnih prispevkov za socialno varnost. Nekatere odstotne vrednosti za tekstilni in oblačilni sektor so se izboljšale:






  — | za podjetja z enim ali dvema zaposlenima: 100 % prispevka ali 420 EUR (420 EUR pri splošnem ukrepu), |
| --- | --- | --- |

(22)

Podjetja so lahko za pomoč pri financiranju svojih posebnih programov usposabljanja na podlagi nacionalne zakonodaje (6) uporabila del prispevkov, ki so bili v prejšnjem letu vplačani v Splošni sklad za socialno varnost, za posebne programe usposabljanja, tako da so jih odštela od svojih običajnih prispevkov za socialno varnost. Nekatere odstotne vrednosti za tekstilni in oblačilni sektor so se izboljšale:

—

za podjetja z enim ali dvema zaposlenima: 100 % prispevka ali 420 EUR (420 EUR pri splošnem ukrepu),

| — | za podjetja s tremi do petimi zaposlenimi: 100 % prispevka ali 600 EUR (420 EUR pri splošnem ukrepu), |
| --- | --- |

—

za podjetja s tremi do petimi zaposlenimi: 100 % prispevka ali 600 EUR (420 EUR pri splošnem ukrepu),

| — | za podjetja s šestimi do devetimi zaposlenimi: 100 % prispevka ali 720 EUR (pri splošnem ukrepu je bila edina zahteva 100 % prispevka), |
| --- | --- |

—

za podjetja s šestimi do devetimi zaposlenimi: 100 % prispevka ali 720 EUR (pri splošnem ukrepu je bila edina zahteva 100 % prispevka),

| — | za podjetja z 10 do 49 zaposlenimi: 100 % prispevka (namesto 75 %), |
| --- | --- |

—

za podjetja z 10 do 49 zaposlenimi: 100 % prispevka (namesto 75 %),

| — | za podjetja s 50 do 249 zaposlenimi: 80 % prispevka (namesto 60 %), |
| --- | --- |

—

za podjetja s 50 do 249 zaposlenimi: 80 % prispevka (namesto 60 %),

| — | za podjetja z 250 ali več zaposlenimi: 60 % prispevka (namesto 50 %). |
| --- | --- |

—

za podjetja z 250 ali več zaposlenimi: 60 % prispevka (namesto 50 %).

| (23) | Podjetja so bila upravičena tudi do dodatnega posojila v višini 5 % za nadomestitev delovnega časa, porabljenega za usposabljanje. |
| --- | --- |

(23)

Podjetja so bila upravičena tudi do dodatnega posojila v višini 5 % za nadomestitev delovnega časa, porabljenega za usposabljanje.

| (24) | Če so podjetja želela izkoristiti te ukrepe, so morala španskemu zavodu za zaposlovanje predložiti načrt preusposabljanja, v katerem so bile opisane spremembe proizvodnega postopka, uvajanje nove organizacijske strukture, usposabljanje za uporabo novih strojev in preusposabljanje odpuščenih delavcev. V ločenem dokumentu so morala navesti tudi cilje glede produktivnosti in ohranjanja delovnih mest ter znesek naložb in svojega prispevka. Ta načrt preusposabljanja je moral potrditi tudi Skupni odbor sektorja (50 % predstavnikov podjetij in 50 % predstavnikov sindikatov tekstilne industrije). |
| --- | --- |

(24)

Če so podjetja želela izkoristiti te ukrepe, so morala španskemu zavodu za zaposlovanje predložiti načrt preusposabljanja, v katerem so bile opisane spremembe proizvodnega postopka, uvajanje nove organizacijske strukture, usposabljanje za uporabo novih strojev in preusposabljanje odpuščenih delavcev. V ločenem dokumentu so morala navesti tudi cilje glede produktivnosti in ohranjanja delovnih mest ter znesek naložb in svojega prispevka. Ta načrt preusposabljanja je moral potrditi tudi Skupni odbor sektorja (50 % predstavnikov podjetij in 50 % predstavnikov sindikatov tekstilne industrije).

7.   Ohranjanje delovnih mest za starejše delavce

| (25) | V skladu s špansko splošno zakonodajo je podjetje, ki zaposluje delavca, starejšega od 60 let, upravičeno do 50-odstotnega znižanja prispevkov za socialno varnost. V načrtu za tekstilno industrijo je ta starost za delavce s pogodbami za nedoločen čas, ki so za podjetje delali vsaj pet let, spremenjena na 55 let. |
| --- | --- |

(25)

V skladu s špansko splošno zakonodajo je podjetje, ki zaposluje delavca, starejšega od 60 let, upravičeno do 50-odstotnega znižanja prispevkov za socialno varnost. V načrtu za tekstilno industrijo je ta starost za delavce s pogodbami za nedoločen čas, ki so za podjetje delali vsaj pet let, spremenjena na 55 let.

8.   Opustitev zavarovanja za odložena plačila v sistem socialne varnosti

| (26) | V skladu s splošno zakonodajo Španije o socialni varnosti (člen 33(4) Kraljevega odloka 1415/2004 z dne 11. junija 2004) se lahko dolgovani prispevki za socialno varnost odložijo in plačajo v obrokih, če so izpolnjeni nekateri pogoji, vključno z zagotovitvijo jamstev za kritje teh dolgov. Vendar izvedbene določbe tega odloka (7) španskim organom dovoljujejo, da v „izjemnih okoliščinah“ odobrijo opustitev zavarovanja za dolgovane prispevke za socialno varnost. |
| --- | --- |

(26)

V skladu s splošno zakonodajo Španije o socialni varnosti (člen 33(4) Kraljevega odloka 1415/2004 z dne 11. junija 2004) se lahko dolgovani prispevki za socialno varnost odložijo in plačajo v obrokih, če so izpolnjeni nekateri pogoji, vključno z zagotovitvijo jamstev za kritje teh dolgov. Vendar izvedbene določbe tega odloka (7) španskim organom dovoljujejo, da v „izjemnih okoliščinah“ odobrijo opustitev zavarovanja za dolgovane prispevke za socialno varnost.

2.4   Pravna podlaga sheme

| (27) | Pravna podlaga za ukrep 1 (uvodne izjave 11 do 13) je Odredba ITC/217/2005 z dne 4. februarja 2005 (8), ki temelji na Uredbi Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (9). |
| --- | --- |

(27)

Pravna podlaga za ukrep 1 (uvodne izjave 11 do 13) je Odredba ITC/217/2005 z dne 4. februarja 2005 (8), ki temelji na Uredbi Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (9).

| (28) | Ukrep 2 (uvodni izjavi 14 in 15) je temeljil na ukrepih pomoči N 101/2005, ki so bili odobreni z Odločbo Komisije C(2005) 1523 (uvodna izjava 15), in XR/70/2007 na podlagi sheme regionalne pomoči za naložbe (10). |
| --- | --- |

(28)

Ukrep 2 (uvodni izjavi 14 in 15) je temeljil na ukrepih pomoči N 101/2005, ki so bili odobreni z Odločbo Komisije C(2005) 1523 (uvodna izjava 15), in XR/70/2007 na podlagi sheme regionalne pomoči za naložbe (10).

| (29) | Pravna podlaga za ukrep 3 (uvodni izjavi 16 in 17) je Zakon 30/2005 z dne 29. decembra 2005 (11). |
| --- | --- |

(29)

Pravna podlaga za ukrep 3 (uvodni izjavi 16 in 17) je Zakon 30/2005 z dne 29. decembra 2005 (11).

| (30) | Pravna podlaga za ukrep 4 je 21. dodatna določba zgoraj navedenega Zakona 30/2005 – ukrep Inštituta za posojila v zvezi s posojili za podjetja v sektorju tekstila, obutve, pohištva in igrač. |
| --- | --- |

(30)

Pravna podlaga za ukrep 4 je 21. dodatna določba zgoraj navedenega Zakona 30/2005 – ukrep Inštituta za posojila v zvezi s posojili za podjetja v sektorju tekstila, obutve, pohištva in igrač.

| (31) | Ukrep 5 (uvodni izjavi 19 in 20) je temeljil na členu 14(1)(d) in členu 17(3)(m) Zakona 38/2003 z dne 17. novembra 2003. |
| --- | --- |

(31)

Ukrep 5 (uvodni izjavi 19 in 20) je temeljil na členu 14(1)(d) in členu 17(3)(m) Zakona 38/2003 z dne 17. novembra 2003.

| (32) | Ukrep 6 (uvodne izjave 21 do 24) urejata Kraljevi odlok 1046/2003 z dne 1. avgusta 2003 in Odredba TAS/500/2004 z dne 13. februarja 2004 |
| --- | --- |

(32)

Ukrep 6 (uvodne izjave 21 do 24) urejata Kraljevi odlok 1046/2003 z dne 1. avgusta 2003 in Odredba TAS/500/2004 z dne 13. februarja 2004

| (33) | Splošna določba, ki zajema ukrep 7 (uvodna izjava 25), je vključena v Kraljevi zakonski odlok 5/2006 z dne 9. junija 2006. |
| --- | --- |

(33)

Splošna določba, ki zajema ukrep 7 (uvodna izjava 25), je vključena v Kraljevi zakonski odlok 5/2006 z dne 9. junija 2006.

| (34) | Ukrep 8 (uvodna izjava 26) zajema člen 33(4)(d) Kraljevega odloka 1415/2004 z dne 11. junija 2004. |
| --- | --- |

(34)

Ukrep 8 (uvodna izjava 26) zajema člen 33(4)(d) Kraljevega odloka 1415/2004 z dne 11. junija 2004.

2.5   Trajanje sheme

| (35) | Načrt za tekstilno industrijo naj bi bil podpisan junija 2006 in naj bi se uporabljal do 31. decembra 2008. Glede na informacije, ki so jih španski organi predložili 17. septembra 2008, podaljšanje tega načrta ni predvideno (kot je navedeno v členu I(2) načrta za tekstilno industrijo). Vendar se je ukrep 1 uporabljal od leta 2005 do leta 2007. |
| --- | --- |

(35)

Načrt za tekstilno industrijo naj bi bil podpisan junija 2006 in naj bi se uporabljal do 31. decembra 2008. Glede na informacije, ki so jih španski organi predložili 17. septembra 2008, podaljšanje tega načrta ni predvideno (kot je navedeno v členu I(2) načrta za tekstilno industrijo). Vendar se je ukrep 1 uporabljal od leta 2005 do leta 2007.

3.   RAZLOGI ZA SPROŽITEV POSTOPKA

| (36) | Komisija je v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave („odločitev o sprožitvi postopka“) z dne 13. novembra 2007 dvomila v združljivost ukrepov s skupnim trgom in navedla možnost neupravičenega združevanja različnih ukrepov na podlagi načrta za tekstilno industrijo:






  (a) | kar zadeva ukrep 1, se je shema N 415/2004 uporabljala le do leta 2007, medtem ko se je načrt za tekstilno industrijo uporabljal do leta 2008. Španski organi so morali pojasniti, kako so predvideni ukrepi pomoči za tehnične raziskave izpolnjevali pogoje iz sheme N 415/2004; |
| --- | --- | --- |

(36)

Komisija je v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave („odločitev o sprožitvi postopka“) z dne 13. novembra 2007 dvomila v združljivost ukrepov s skupnim trgom in navedla možnost neupravičenega združevanja različnih ukrepov na podlagi načrta za tekstilno industrijo:

(a)

kar zadeva ukrep 1, se je shema N 415/2004 uporabljala le do leta 2007, medtem ko se je načrt za tekstilno industrijo uporabljal do leta 2008. Španski organi so morali pojasniti, kako so predvideni ukrepi pomoči za tehnične raziskave izpolnjevali pogoje iz sheme N 415/2004;

| (b) | kar zadeva ukrep 2, je Komisija dvomila, ali je ukrep izpolnjeval vse pogoje iz uredbe Skupnosti o skupinskih izjemah za regionalno pomoč (12); |
| --- | --- |

(b)

kar zadeva ukrep 2, je Komisija dvomila, ali je ukrep izpolnjeval vse pogoje iz uredbe Skupnosti o skupinskih izjemah za regionalno pomoč (12);

| (c) | kar zadeva ukrep 3, Komisija ni razumela, kako bodo španski organi ravnali v skladu z Uredbo de minimis; |
| --- | --- |

(c)

kar zadeva ukrep 3, Komisija ni razumela, kako bodo španski organi ravnali v skladu z Uredbo de minimis;

| (d) | Komisija je bila zaskrbljena, da bi lahko bil ukrep 4 de minimis neupravičeno združen z drugimi vrstami pomoči za iste upravičene stroške; |
| --- | --- |

(d)

Komisija je bila zaskrbljena, da bi lahko bil ukrep 4 de minimis neupravičeno združen z drugimi vrstami pomoči za iste upravičene stroške;

| (e) | kar zadeva ukrep 5, informacije, ki so jih predložili španski organi, niso bile dovolj za oceno združljivosti z Uredbo Komisije o skupinskih izjemah za majhna in srednje velika podjetja (13); |
| --- | --- |

(e)

kar zadeva ukrep 5, informacije, ki so jih predložili španski organi, niso bile dovolj za oceno združljivosti z Uredbo Komisije o skupinskih izjemah za majhna in srednje velika podjetja (13);

| (f) | pravna podlaga za ukrepa 6 in 7 ni bila navedena; |
| --- | --- |

(f)

pravna podlaga za ukrepa 6 in 7 ni bila navedena;

| (g) | kar zadeva ukrep 8, Komisija ni bila prepričana, ali je bil ukrep diskriminatoren in je bila zanj potrebna predhodna priglasitev Komisiji. |
| --- | --- |

(g)

kar zadeva ukrep 8, Komisija ni bila prepričana, ali je bil ukrep diskriminatoren in je bila zanj potrebna predhodna priglasitev Komisiji.

4.   PRIPOMBE ŠPANIJE

| (37) | Španski organi so trdili, da odločitev o sprožitvi postopka odstopa od sodne prakse v zadevi Italgrani II
   (14). |
| --- | --- |

(37)

Španski organi so trdili, da odločitev o sprožitvi postopka odstopa od sodne prakse v zadevi Italgrani II
   (14).

| (38) | Španski organi so pojasnili, da sta se poleg pravne podlage N 415/2004 uporabljali tudi shema za velika podjetja, ki je prenehala veljati 31. decembra 2007 in je bila navedena v prejšnjih dopisih, ter shema XS 50/2005 (15) za MSP, ki je že bila odobrena in je prenehala veljati 30. junija 2007. |
| --- | --- |

(38)

Španski organi so pojasnili, da sta se poleg pravne podlage N 415/2004 uporabljali tudi shema za velika podjetja, ki je prenehala veljati 31. decembra 2007 in je bila navedena v prejšnjih dopisih, ter shema XS 50/2005 (15) za MSP, ki je že bila odobrena in je prenehala veljati 30. junija 2007.

| (39) | Iz proračuna se je dejansko izplačalo 14,24 milijona EUR v donacijah in 36,72 milijona EUR v brezobrestnih posojilih z 12-letnim rokom odplačila. Španski organi so 21. oktobra 2008 ponovno poudarili, da bo bili pogoji iz sheme izpolnjeni, ter potrdili, da se shema N 415/2004 ni in se ne bo uporabljala po 31. decembru 2007, shema XS 50/2005 pa se ni se ne bo uporabljala po 30. juniju 2008. |
| --- | --- |

(39)

Iz proračuna se je dejansko izplačalo 14,24 milijona EUR v donacijah in 36,72 milijona EUR v brezobrestnih posojilih z 12-letnim rokom odplačila. Španski organi so 21. oktobra 2008 ponovno poudarili, da bo bili pogoji iz sheme izpolnjeni, ter potrdili, da se shema N 415/2004 ni in se ne bo uporabljala po 31. decembru 2007, shema XS 50/2005 pa se ni se ne bo uporabljala po 30. juniju 2008.

| (40) | Španski organi so pojasnili, da je shema N 101/2005 prenehala veljati, ko je začela veljati Uredba 1628/2006 (16). Španski organi so pozneje priglasili shemo N 430/2006, ki je bila 26. januarja 2007 preklicana. Glede na informacije, ki so jih 30. maja 2008 predložili španski organi, so od takrat ukrepi temeljili na shemi XR/70/2007 (17). Industrija sintetičnih vlaken na podlagi odstavka 4 Odredbe ITC/1014/2005 in odstavka 4 Odredbe ITC/3098/2006, kakor je bila spremenjena z odstavkom 3 Odredbe ITC/643/2007, ni bila upravičena do shem N 101/2005 in XR/70/2007. |
| --- | --- |

(40)

Španski organi so pojasnili, da je shema N 101/2005 prenehala veljati, ko je začela veljati Uredba 1628/2006 (16). Španski organi so pozneje priglasili shemo N 430/2006, ki je bila 26. januarja 2007 preklicana. Glede na informacije, ki so jih 30. maja 2008 predložili španski organi, so od takrat ukrepi temeljili na shemi XR/70/2007 (17). Industrija sintetičnih vlaken na podlagi odstavka 4 Odredbe ITC/1014/2005 in odstavka 4 Odredbe ITC/3098/2006, kakor je bila spremenjena z odstavkom 3 Odredbe ITC/643/2007, ni bila upravičena do shem N 101/2005 in XR/70/2007.

| (41) | Poleg tega so španski organi potrdili, da bi se lahko ukrep obravnaval kot začetna naložba, kot je navedeno v Ministrski odredbi ITC/643/2007 z dne 2. oktobra 2007 o spremembi Odredbe ITC/3098/2006 (18). Opis prejemnikov iz odstavka 4 Ministrske odredbe ITC/643/2007 je ustrezal opredelitvi začetne naložbe iz smernic o regionalni pomoči (19) in Uredbe št. 1628/2006. |
| --- | --- |

(41)

Poleg tega so španski organi potrdili, da bi se lahko ukrep obravnaval kot začetna naložba, kot je navedeno v Ministrski odredbi ITC/643/2007 z dne 2. oktobra 2007 o spremembi Odredbe ITC/3098/2006 (18). Opis prejemnikov iz odstavka 4 Ministrske odredbe ITC/643/2007 je ustrezal opredelitvi začetne naložbe iz smernic o regionalni pomoči (19) in Uredbe št. 1628/2006.

| (42) | Iz proračuna se je izplačalo 10,97 milijona EUR v donacijah in 150,8 milijona EUR v vračljivih posojilih. |
| --- | --- |

(42)

Iz proračuna se je izplačalo 10,97 milijona EUR v donacijah in 150,8 milijona EUR v vračljivih posojilih.

| (43) | Španski organi so potrdili, da so bili prejemniki izključno MSP. Ocenjeni najvišji znesek pomoči v višini 30 000 EUR na podjetje je bil izračunan na podlagi najvišjega posojila v višini 1 000 000 EUR. Koristi od ukrepa je od 1. januarja 2006 do 13. januarja 2008 imelo deset podjetij, medtem ko je bilo 23 podjetij zavrnjenih. Subvencionirana obrestna mera v višini 0,5 odstotne točke ni bila dodeljena. |
| --- | --- |

(43)

Španski organi so potrdili, da so bili prejemniki izključno MSP. Ocenjeni najvišji znesek pomoči v višini 30 000 EUR na podjetje je bil izračunan na podlagi najvišjega posojila v višini 1 000 000 EUR. Koristi od ukrepa je od 1. januarja 2006 do 13. januarja 2008 imelo deset podjetij, medtem ko je bilo 23 podjetij zavrnjenih. Subvencionirana obrestna mera v višini 0,5 odstotne točke ni bila dodeljena.

| (44) | Španski organi so 30. maja 2008 in na sestanku dne 11. septembra 2008 poudarili, da je bilo financiranje odobreno na podlagi normalnih tržnih pogojev, vendar so bila velika podjetja in podjetja v težavah izključena. Španski organi so to pisno potrdili v dopisu z dne 21. oktobra 2008 in se zavezali, da tega ukrepa ne bodo uporabljali do prenehanja veljavnosti načrta za tekstilno industrijo. |
| --- | --- |

(44)

Španski organi so 30. maja 2008 in na sestanku dne 11. septembra 2008 poudarili, da je bilo financiranje odobreno na podlagi normalnih tržnih pogojev, vendar so bila velika podjetja in podjetja v težavah izključena. Španski organi so to pisno potrdili v dopisu z dne 21. oktobra 2008 in se zavezali, da tega ukrepa ne bodo uporabljali do prenehanja veljavnosti načrta za tekstilno industrijo.

| (45) | Pravna podlaga za ta ukrep je bila Uredba de minimis. Najvišji znesek posojila na prejemnika je bil 2,3 milijona EUR. Pragi de minimis so se v celoti upoštevali. Teh zneskov ni bilo mogoče združevati z drugo pomočjo, če je to pomenilo prekoračitev dovoljenega praga de minimis. V skladu s tem je moral vsak prejemnik izpolniti letni prijavni obrazec. ICO je pripravil letno evidenco v zvezi z ukrepom in jo poslal kreditnim institucijam, ki so sodelovale z ICO. |
| --- | --- |

(45)

Pravna podlaga za ta ukrep je bila Uredba de minimis. Najvišji znesek posojila na prejemnika je bil 2,3 milijona EUR. Pragi de minimis so se v celoti upoštevali. Teh zneskov ni bilo mogoče združevati z drugo pomočjo, če je to pomenilo prekoračitev dovoljenega praga de minimis. V skladu s tem je moral vsak prejemnik izpolniti letni prijavni obrazec. ICO je pripravil letno evidenco v zvezi z ukrepom in jo poslal kreditnim institucijam, ki so sodelovale z ICO.

| (46) | Do septembra 2008 se je izplačalo 54,79 milijona EUR od 450 milijonov EUR. Najvišji znesek posojila je bil 2,3 milijona EUR. Obrestne mere so bile med 5,59 % in 4,94 %, potem ko je bila določena evropska referenčna obrestna mera za Španijo v višini 5,19 %. Španski organi so potrdili, da so s 1. julijem 2008 začeli uporabljati novo sporočilo o referenčnih obrestnih merah (20). Glede na navedbe španskih organov so sodelujoči finančni organi določili maržo, ki je bila dodana referenčni obrestni meri. ICO jih je obvestil tudi o povprečnih maržah v Španiji na podlagi podatkov Banke Španije. |
| --- | --- |

(46)

Do septembra 2008 se je izplačalo 54,79 milijona EUR od 450 milijonov EUR. Najvišji znesek posojila je bil 2,3 milijona EUR. Obrestne mere so bile med 5,59 % in 4,94 %, potem ko je bila določena evropska referenčna obrestna mera za Španijo v višini 5,19 %. Španski organi so potrdili, da so s 1. julijem 2008 začeli uporabljati novo sporočilo o referenčnih obrestnih merah (20). Glede na navedbe španskih organov so sodelujoči finančni organi določili maržo, ki je bila dodana referenčni obrestni meri. ICO jih je obvestil tudi o povprečnih maržah v Španiji na podlagi podatkov Banke Španije.

| (47) | Španski organi so 21. oktobra 2008 predložili pregled pomoči de minimis, dodeljene v letih 2006, 2007 in 2008, skupaj z ustreznimi izjavami. Španski organi so se zavezali, da bodo v prihodnosti upoštevali Uredbo de minimis. |
| --- | --- |

(47)

Španski organi so 21. oktobra 2008 predložili pregled pomoči de minimis, dodeljene v letih 2006, 2007 in 2008, skupaj z ustreznimi izjavami. Španski organi so se zavezali, da bodo v prihodnosti upoštevali Uredbo de minimis.

| (48) | Zadevni ukrepi so bili splošni ukrepi, ki so bili na voljo za vse sektorje. Subvencionirane dejavnosti so bile podobne dejavnostim iz člena 5 Uredbe o MSP. Znesek pomoči je bilo zelo zapleteno oceniti, ker se je shema uporabljala s prekinitvami, posredno in nejasno. |
| --- | --- |

(48)

Zadevni ukrepi so bili splošni ukrepi, ki so bili na voljo za vse sektorje. Subvencionirane dejavnosti so bile podobne dejavnostim iz člena 5 Uredbe o MSP. Znesek pomoči je bilo zelo zapleteno oceniti, ker se je shema uporabljala s prekinitvami, posredno in nejasno.

| (49) | Med letoma 2006 in 2008 so bila izplačana sredstva v skupni višini 7,5 milijona EUR. Španski organi so navedli, da je bil ta ukrep, ki je koristil tudi velikim podjetjem, zajet v Uredbi de minimis. |
| --- | --- |

(49)

Med letoma 2006 in 2008 so bila izplačana sredstva v skupni višini 7,5 milijona EUR. Španski organi so navedli, da je bil ta ukrep, ki je koristil tudi velikim podjetjem, zajet v Uredbi de minimis.

| (50) | Kar zadeva izvajanje Uredbe de minimis, so španski organi pojasnili, da je ICEX v skladu s členom 14(1)(d) Zakona 38/2003 z dne 17. novembra 2003 od vsakega prejemnika zahteval izjavo o pomoči, prejeti na podlagi upravičenih stroškov. Prejemniki so morali ICEX obveščati o prihodnjih subvencijah. ICEX je moral v skladu s členom 17(3)(m) preveriti združljivost z drugo pomočjo, prejeto na podlagi istih upravičenih stroškov. Španski organi so predložili tabelo, v kateri je prikazano, da višina pomoči de minimis, ki sta jo ICO in ICEX dodelila v tekstilnem in oblačilnem sektorju med letoma 2006 in 2008, ni presegla praga v višini 200 000 EUR na podjetje v treh davčnih letih. |
| --- | --- |

(50)

Kar zadeva izvajanje Uredbe de minimis, so španski organi pojasnili, da je ICEX v skladu s členom 14(1)(d) Zakona 38/2003 z dne 17. novembra 2003 od vsakega prejemnika zahteval izjavo o pomoči, prejeti na podlagi upravičenih stroškov. Prejemniki so morali ICEX obveščati o prihodnjih subvencijah. ICEX je moral v skladu s členom 17(3)(m) preveriti združljivost z drugo pomočjo, prejeto na podlagi istih upravičenih stroškov. Španski organi so predložili tabelo, v kateri je prikazano, da višina pomoči de minimis, ki sta jo ICO in ICEX dodelila v tekstilnem in oblačilnem sektorju med letoma 2006 in 2008, ni presegla praga v višini 200 000 EUR na podjetje v treh davčnih letih.

| (51) | Ukrep je bil splošen, čeprav je namenjen zlasti MSP. Zato so lahko le podjetja z manj kot pet zaposlenimi prejela višje zneske od zneskov, ki so bili prejšnje leto plačani v Splošni sklad za socialno varnost. Drugi prejemniki so lahko izterjali le delež prispevka, ki je bil v tekočem poslovnem letu plačan za posebno usposabljanje. Glede na navedbe španskih organov je bila intenzivnost pomoči za MSP približno 11,3 %, za velika podjetja pa 20 %. Načrtovani proračun je bil 50 000 EUR na leto. |
| --- | --- |

(51)

Ukrep je bil splošen, čeprav je namenjen zlasti MSP. Zato so lahko le podjetja z manj kot pet zaposlenimi prejela višje zneske od zneskov, ki so bili prejšnje leto plačani v Splošni sklad za socialno varnost. Drugi prejemniki so lahko izterjali le delež prispevka, ki je bil v tekočem poslovnem letu plačan za posebno usposabljanje. Glede na navedbe španskih organov je bila intenzivnost pomoči za MSP približno 11,3 %, za velika podjetja pa 20 %. Načrtovani proračun je bil 50 000 EUR na leto.

| (52) | Do 13. januarja 2008 je bilo za ukrep izbrano le eno podjetje. Španski organi so potrdili, da so bila v skladu s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje (21) podjetja v težavah izključena iz sheme. |
| --- | --- |

(52)

Do 13. januarja 2008 je bilo za ukrep izbrano le eno podjetje. Španski organi so potrdili, da so bila v skladu s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje (21) podjetja v težavah izključena iz sheme.

| (53) | Španski organi so poudarili, da so bila podjetja upravičena le, če so bili njihovi delavci, starejši od 55 let, zaposleni v podjetju najmanj 5 let, zato se je stopnja upravičenosti zmanjšala na približno 50 %. Večina prejemnikov (53 %) je bila žensk, pri čemer jih je bilo 76 % zelo nizko kvalificiranih in usposobljenih, zato so le težko našle drugo zaposlitev. |
| --- | --- |

(53)

Španski organi so poudarili, da so bila podjetja upravičena le, če so bili njihovi delavci, starejši od 55 let, zaposleni v podjetju najmanj 5 let, zato se je stopnja upravičenosti zmanjšala na približno 50 %. Večina prejemnikov (53 %) je bila žensk, pri čemer jih je bilo 76 % zelo nizko kvalificiranih in usposobljenih, zato so le težko našle drugo zaposlitev.

| (54) | Španski organi so poudarili, da so države članice na podlagi člena 137(1) in člena 4 Pogodbe ES v zadevah socialne varnosti samostojne. |
| --- | --- |

(54)

Španski organi so poudarili, da so države članice na podlagi člena 137(1) in člena 4 Pogodbe ES v zadevah socialne varnosti samostojne.

| (55) | Do 1. januarja 2008 je bilo v shemo vključenih 6 313 delavcev v 2 015 podjetjih, kar pomeni 16,6 % podjetij in 4,5 % delavcev v sektorju. Koristi od ukrepa za le enega delavca je imelo 56 % podjetij, ki so prejela pomoč, za 2, 3 ali 4 delavce je imelo koristi 30 % podjetij, ki so prejela pomoč, za 5 do 30 delavcev pa je imelo koristi 13 % podjetij, ki so prejela pomoč; koristi od ukrepa za več kot 30 delavcev je imel le 1 % podjetij, ki so prejela pomoč. Subvencijo, nižjo od 500 EUR, je prejelo 1 428 podjetij. Proračun za ta ukrep je bil 15 milijonov EUR na leto. Povprečna pomoč na delavca, starega 55 do 58 let, je bila 151 EUR/mesec, kar pomeni intenzivnost 8,3 % stroškov dela. Pomoč za delavce, stare 59 let, je znašala 44 EUR/mesec, tj. 2,6 % stroškov dela. Do tega ukrepa je bilo upravičenih le 5,2 % delavcev v sektorju. Povprečen učinek za podjetje je bil 0,3 % stroškov dela. |
| --- | --- |

(55)

Do 1. januarja 2008 je bilo v shemo vključenih 6 313 delavcev v 2 015 podjetjih, kar pomeni 16,6 % podjetij in 4,5 % delavcev v sektorju. Koristi od ukrepa za le enega delavca je imelo 56 % podjetij, ki so prejela pomoč, za 2, 3 ali 4 delavce je imelo koristi 30 % podjetij, ki so prejela pomoč, za 5 do 30 delavcev pa je imelo koristi 13 % podjetij, ki so prejela pomoč; koristi od ukrepa za več kot 30 delavcev je imel le 1 % podjetij, ki so prejela pomoč. Subvencijo, nižjo od 500 EUR, je prejelo 1 428 podjetij. Proračun za ta ukrep je bil 15 milijonov EUR na leto. Povprečna pomoč na delavca, starega 55 do 58 let, je bila 151 EUR/mesec, kar pomeni intenzivnost 8,3 % stroškov dela. Pomoč za delavce, stare 59 let, je znašala 44 EUR/mesec, tj. 2,6 % stroškov dela. Do tega ukrepa je bilo upravičenih le 5,2 % delavcev v sektorju. Povprečen učinek za podjetje je bil 0,3 % stroškov dela.

| (56) | Ta ukrep kljub svojemu imenu ni bil namenjen ohranjanju delovnih mest, ampak je bil nadomestna možnost za predčasno upokojitev. Poleg tega so španski organi navedli, da je bil znesek v višini 151 EUR/mesec dovolj velika spodbuda, da je oseba ostala zaposlena, namesto da bi jo najeli in je ne bi prijavili. |
| --- | --- |

(56)

Ta ukrep kljub svojemu imenu ni bil namenjen ohranjanju delovnih mest, ampak je bil nadomestna možnost za predčasno upokojitev. Poleg tega so španski organi navedli, da je bil znesek v višini 151 EUR/mesec dovolj velika spodbuda, da je oseba ostala zaposlena, namesto da bi jo najeli in je ne bi prijavili.

| (57) | Ta ukrep se je lahko uporabljal za industrijo sintetičnih vlaken, če je podjetje glavno dejavnost izvajalo v tekstilnem sektorju in je bilo vključeno v pogajanja za sklenitev kolektivne pogodbe za tekstilni in oblačilni sektor in ne za kemično industrijo. Zato je bila možnost, da bi koristi od ukrepa imeli ti proizvajalci sintetičnih vlaken, zelo majhna. |
| --- | --- |

(57)

Ta ukrep se je lahko uporabljal za industrijo sintetičnih vlaken, če je podjetje glavno dejavnost izvajalo v tekstilnem sektorju in je bilo vključeno v pogajanja za sklenitev kolektivne pogodbe za tekstilni in oblačilni sektor in ne za kemično industrijo. Zato je bila možnost, da bi koristi od ukrepa imeli ti proizvajalci sintetičnih vlaken, zelo majhna.

| (58) | Španski organi so z dopisom z dne 17. septembra 2008 potrdili, da je bil to splošen ukrep in da podjetjem v tekstilnem sektorju ni bil odobren odlog plačila davkov v skladu z načrtom za tekstilno industrijo. |
| --- | --- |

(58)

Španski organi so z dopisom z dne 17. septembra 2008 potrdili, da je bil to splošen ukrep in da podjetjem v tekstilnem sektorju ni bil odobren odlog plačila davkov v skladu z načrtom za tekstilno industrijo.

| (59) | Španski organi so se 21. oktobra 2008 strinjali, da bi se zahteva tekstilnega ali oblačilnega podjetja glede oprostitve plačila zavarovanja za odlog plačila davkov obravnavala na podlagi splošne zakonodaje in ne na podlagi načrta za tekstilno industrijo, pri čemer takšna zahteva ni verjetna. |
| --- | --- |

(59)

Španski organi so se 21. oktobra 2008 strinjali, da bi se zahteva tekstilnega ali oblačilnega podjetja glede oprostitve plačila zavarovanja za odlog plačila davkov obravnavala na podlagi splošne zakonodaje in ne na podlagi načrta za tekstilno industrijo, pri čemer takšna zahteva ni verjetna.

| (60) | Španski organi so se zavezali, da bodo upoštevali zakonodajo Skupnosti o združevanju ukrepov de minimis. |
| --- | --- |

(60)

Španski organi so se zavezali, da bodo upoštevali zakonodajo Skupnosti o združevanju ukrepov de minimis.

5.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

| (61) | Komisija je prejela pripombe dveh strank, ki sta želeli ostati anonimni. |
| --- | --- |

(61)

Komisija je prejela pripombe dveh strank, ki sta želeli ostati anonimni.

| (62) | V prvem sklopu pripomb je bila sektorska državna pomoč za tekstilno industrijo zavrnjena, ker je izkrivljala konkurenco. Avtorji so podprli pristop Komisije iz odločitve o sprožitvi postopka in poudarili, da načrt za tekstilno industrijo ne določa omejitev za subvencije, ki jih je lahko prejelo posamezno podjetje. Utemeljitve španskih organov so bile nezadostne. Pomoč za raziskave in razvoj je bila koristna, vendar bi morala biti omejena na MSP. Avtorji so menili, da je treba državno pomoč za neopredmetena sredstva zavrniti, ker jo je mogoče preveč preprosto zlorabiti. Čeprav so bili ukrepi usposabljanja za odpuščene delavce koristni, bi 80-odstotno znižanje prispevkov za socialno varnost imelo za delavce le posredno korist in ni bilo sprejemljivo. Če bi tekstilna podjetja imela več prednosti glede obročnega plačevanja dolgovanih prispevkov za socialno varnost kot drugi sektorji, bi to bila nezakonita državna pomoč. |
| --- | --- |

(62)

V prvem sklopu pripomb je bila sektorska državna pomoč za tekstilno industrijo zavrnjena, ker je izkrivljala konkurenco. Avtorji so podprli pristop Komisije iz odločitve o sprožitvi postopka in poudarili, da načrt za tekstilno industrijo ne določa omejitev za subvencije, ki jih je lahko prejelo posamezno podjetje. Utemeljitve španskih organov so bile nezadostne. Pomoč za raziskave in razvoj je bila koristna, vendar bi morala biti omejena na MSP. Avtorji so menili, da je treba državno pomoč za neopredmetena sredstva zavrniti, ker jo je mogoče preveč preprosto zlorabiti. Čeprav so bili ukrepi usposabljanja za odpuščene delavce koristni, bi 80-odstotno znižanje prispevkov za socialno varnost imelo za delavce le posredno korist in ni bilo sprejemljivo. Če bi tekstilna podjetja imela več prednosti glede obročnega plačevanja dolgovanih prispevkov za socialno varnost kot drugi sektorji, bi to bila nezakonita državna pomoč.

| (63) | Druge pripombe so bile povezane z zelo nizkimi cenami podjetja Geotexan na španskem trgu, kar bi lahko bila posledica izvajanja španskega načrta za tekstilno industrijo. |
| --- | --- |

(63)

Druge pripombe so bile povezane z zelo nizkimi cenami podjetja Geotexan na španskem trgu, kar bi lahko bila posledica izvajanja španskega načrta za tekstilno industrijo.

6.   ODGOVOR ŠPANIJE NA PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

| (64) | Španski organi so navedli, da Komisija v odločitvi o sprožitvi postopka ukrepov ni opredelila kot državno pomoč, ampak je to možnost le omenila. Poleg tega je Španija odgovorila, da se je subvencija za usposabljanje za podjetja s 50–249 delavci povečala za 20 % in ne za 80 %. Intenzivnost je bila v skladu z omejitvami iz člena 4 Uredbe Komisije (ES) št. 68/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje (22). Poleg tega je bil prejemnik ukrepa usposabljanja delavec, ki je lahko ostal v podjetju ali nadgradil usposabljanje, da bi lahko poiskal novo zaposlitev. |
| --- | --- |

(64)

Španski organi so navedli, da Komisija v odločitvi o sprožitvi postopka ukrepov ni opredelila kot državno pomoč, ampak je to možnost le omenila. Poleg tega je Španija odgovorila, da se je subvencija za usposabljanje za podjetja s 50–249 delavci povečala za 20 % in ne za 80 %. Intenzivnost je bila v skladu z omejitvami iz člena 4 Uredbe Komisije (ES) št. 68/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje (22). Poleg tega je bil prejemnik ukrepa usposabljanja delavec, ki je lahko ostal v podjetju ali nadgradil usposabljanje, da bi lahko poiskal novo zaposlitev.

| (65) | V zvezi z drugo pripombo so španski organi navedli, da so bile trditve predložene pozno in da niso bili zagotovljeni dokazi. Namen načrta za tekstilno industrijo ni bil prednostno obravnavati položaj posameznega podjetja, ampak prilagoditi podjetja v tem sektorju liberalizaciji trga. V zvezi z izrecno omejenim podjetjem Geotexan je bilo navedeno, da je bilo ustanovljeno leta 2004. V skladu z merili upravičenosti za ohranjanje delovnih mest starejših delavcev so morali ti delavci delati v podjetju več kot pet let, kar v tem primeru ni bilo možno. O tem, da je Geotexan imel koristi od ukrepov pomoči za usposabljanje, ni podatkov. V vsakem primeru bi podjetje prejelo subvencijo v višini 970 EUR na leto, kar ne bi odločilno vplivalo na razvoj agresivne cenovne politike. |
| --- | --- |

(65)

V zvezi z drugo pripombo so španski organi navedli, da so bile trditve predložene pozno in da niso bili zagotovljeni dokazi. Namen načrta za tekstilno industrijo ni bil prednostno obravnavati položaj posameznega podjetja, ampak prilagoditi podjetja v tem sektorju liberalizaciji trga. V zvezi z izrecno omejenim podjetjem Geotexan je bilo navedeno, da je bilo ustanovljeno leta 2004. V skladu z merili upravičenosti za ohranjanje delovnih mest starejših delavcev so morali ti delavci delati v podjetju več kot pet let, kar v tem primeru ni bilo možno. O tem, da je Geotexan imel koristi od ukrepov pomoči za usposabljanje, ni podatkov. V vsakem primeru bi podjetje prejelo subvencijo v višini 970 EUR na leto, kar ne bi odločilno vplivalo na razvoj agresivne cenovne politike.

| (66) | Pripombe niso vsebovale novih pravnih dejstev ali podlage, pri čemer so bile splošne in niso bile utemeljene z dokazi. Zato se jih ne sme upoštevati. |
| --- | --- |

(66)

Pripombe niso vsebovale novih pravnih dejstev ali podlage, pri čemer so bile splošne in niso bile utemeljene z dokazi. Zato se jih ne sme upoštevati.

7.   OCENA

7.1   Značaj državne pomoči, ki ga imajo ukrepi

| (67) | V skladu s členom 87(1) Pogodbe je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(67)

V skladu s členom 87(1) Pogodbe je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

| (68) | Po navedbah španskih organov se ukrep 3 ni uporabljal: subvencionirana obrestna mera v višini 0,5 % ni bila dodeljena in financiranje je temeljilo na normalnih tržnih pogojih. Komisija je španske organe zaprosila za informacije o obrestnih merah, ki so bile desetim prejemnikom dejansko dodeljene. Španski organi so odgovorili 13. marca 2009. Obrestna mera je bila nižja od najnižje referenčne obrestne mere le v dveh primerih (posojilo v višini 300 000 EUR in posojilo v višini 100 000 EUR z obrestno mero 4,114 % leta 2007, kadar je bila najnižja referenčna obrestna mera 4,62 %). Glede na neznatno razliko med obrestnima merama Komisija ugotavlja, da bi bila državna pomoč tako nizka, da bi bila pod pragom de minimis. Španski organi so se zavezali, da tega ukrepa do izteka načrta ne bodo uporabljali. Glede na to Komisija ugotavlja, da je bil znesek pomoči pod pragom de minimis in da ni šlo za vprašanje državne pomoči. |
| --- | --- |

(68)

Po navedbah španskih organov se ukrep 3 ni uporabljal: subvencionirana obrestna mera v višini 0,5 % ni bila dodeljena in financiranje je temeljilo na normalnih tržnih pogojih. Komisija je španske organe zaprosila za informacije o obrestnih merah, ki so bile desetim prejemnikom dejansko dodeljene. Španski organi so odgovorili 13. marca 2009. Obrestna mera je bila nižja od najnižje referenčne obrestne mere le v dveh primerih (posojilo v višini 300 000 EUR in posojilo v višini 100 000 EUR z obrestno mero 4,114 % leta 2007, kadar je bila najnižja referenčna obrestna mera 4,62 %). Glede na neznatno razliko med obrestnima merama Komisija ugotavlja, da bi bila državna pomoč tako nizka, da bi bila pod pragom de minimis. Španski organi so se zavezali, da tega ukrepa do izteka načrta ne bodo uporabljali. Glede na to Komisija ugotavlja, da je bil znesek pomoči pod pragom de minimis in da ni šlo za vprašanje državne pomoči.

| (69) | V zvezi z ukrepoma 4 in 5 so španski organi navedli, da ju zajema Uredba Komisije o pomoči de minimis, zato nista pomenila državne pomoči. Glede na to mora Komisija preučiti, ali so bili izpolnjeni pogoji iz Uredbe de minimis. |
| --- | --- |

(69)

V zvezi z ukrepoma 4 in 5 so španski organi navedli, da ju zajema Uredba Komisije o pomoči de minimis, zato nista pomenila državne pomoči. Glede na to mora Komisija preučiti, ali so bili izpolnjeni pogoji iz Uredbe de minimis.

| (70) | V zvezi z ukrepom 4 so španski organi predložili dokaze, da so v preteklosti upoštevali Uredbo de minimis, in so se zavezali, da bodo tako ravnali tudi v prihodnosti. Poleg tega so zagotovili, da od 1. julija 2008 upoštevajo novo sporočilo o referenčnih obrestnih merah. |
| --- | --- |

(70)

V zvezi z ukrepom 4 so španski organi predložili dokaze, da so v preteklosti upoštevali Uredbo de minimis, in so se zavezali, da bodo tako ravnali tudi v prihodnosti. Poleg tega so zagotovili, da od 1. julija 2008 upoštevajo novo sporočilo o referenčnih obrestnih merah.

| (71) | V zvezi z ukrepom 5 Uredba de minimis izključuje pomoč za spodbujanje izvoza. Na splošno je izvozna pomoč opredeljena v členu 1(d) kot „pomoč, neposredno povezana z izvoženimi količinami, z ustanovitvijo in delovanjem distribucijske mreže ali drugimi tekočimi izdatki, povezanimi z izvozno dejavnostjo“. V uvodni izjavi 6 Uredbe de minimis je dodatno pojasnjeno, da „pomoč za stroške, povezane s sodelovanjem na sejmih, raziskave ali svetovalne storitve, potrebne za uvajanje novega ali obstoječega proizvoda na novem tržišču, ponavadi ne predstavlja izvozne pomoči“. Če je pomoč dodeljena za skupinsko sodelovanje na sejmih, je zato zajeta z Uredbo de minimis
   (23). Španski organi so z dopisom z dne 30. maja 2008 potrdili, da je bil ukrep namenjen spodbujanju podjetij, ki do zdaj niso izvažala, da se udeležijo mednarodnih sejmov. Zato je izpolnjeval ta pogoj. Pomoč za vzpostavitev informacijske infrastrukture s spletnimi portali ni izvozna pomoč, zato se zanjo uporablja Uredba de minimis. Zagotavljanje svetovalnih storitev za spodbujanje izvoznih možnosti podjetij je zajeto z Uredbo de minimis, zato ni vključeno v opredelitev izvozne pomoči. |
| --- | --- |

(71)

V zvezi z ukrepom 5 Uredba de minimis izključuje pomoč za spodbujanje izvoza. Na splošno je izvozna pomoč opredeljena v členu 1(d) kot „pomoč, neposredno povezana z izvoženimi količinami, z ustanovitvijo in delovanjem distribucijske mreže ali drugimi tekočimi izdatki, povezanimi z izvozno dejavnostjo“. V uvodni izjavi 6 Uredbe de minimis je dodatno pojasnjeno, da „pomoč za stroške, povezane s sodelovanjem na sejmih, raziskave ali svetovalne storitve, potrebne za uvajanje novega ali obstoječega proizvoda na novem tržišču, ponavadi ne predstavlja izvozne pomoči“. Če je pomoč dodeljena za skupinsko sodelovanje na sejmih, je zato zajeta z Uredbo de minimis
   (23). Španski organi so z dopisom z dne 30. maja 2008 potrdili, da je bil ukrep namenjen spodbujanju podjetij, ki do zdaj niso izvažala, da se udeležijo mednarodnih sejmov. Zato je izpolnjeval ta pogoj. Pomoč za vzpostavitev informacijske infrastrukture s spletnimi portali ni izvozna pomoč, zato se zanjo uporablja Uredba de minimis. Zagotavljanje svetovalnih storitev za spodbujanje izvoznih možnosti podjetij je zajeto z Uredbo de minimis, zato ni vključeno v opredelitev izvozne pomoči.

| (72) | Kljub temu je Komisija še vedno imela pomisleke, ali so španski organi v preteklosti upoštevali Uredbo de minimis. Zato je španske organe pozvala, da na podlagi člena 3(3) Uredbe de minimis dokažejo, da je bila v zvezi z ukrepoma 4 in 5 ta uredba v preteklosti upoštevana. Poleg tega je Komisija španske organe pozvala, da se zavežejo k upoštevanju Uredbe v prihodnosti v skladu s členom 3(1). To je pomenilo, da je bila zgornja meja v višini 200 000 EUR na podjetje upoštevana v vseh treh davčnih letih, zlasti v zvezi z možnim združevanjem z drugimi ukrepi iz načrta za tekstilno industrijo na podlagi enakih upravičenih stroškov. Kot je navedeno v uvodni izjavi 47, so španski organi predložili dokaze, da so v preteklosti upoštevali Uredbo de minimis, in so se zavezali, da jo bodo upoštevali tudi v prihodnosti. Zato ukrepa 4 in 5 ne pomenita državne pomoči. |
| --- | --- |

(72)

Kljub temu je Komisija še vedno imela pomisleke, ali so španski organi v preteklosti upoštevali Uredbo de minimis. Zato je španske organe pozvala, da na podlagi člena 3(3) Uredbe de minimis dokažejo, da je bila v zvezi z ukrepoma 4 in 5 ta uredba v preteklosti upoštevana. Poleg tega je Komisija španske organe pozvala, da se zavežejo k upoštevanju Uredbe v prihodnosti v skladu s členom 3(1). To je pomenilo, da je bila zgornja meja v višini 200 000 EUR na podjetje upoštevana v vseh treh davčnih letih, zlasti v zvezi z možnim združevanjem z drugimi ukrepi iz načrta za tekstilno industrijo na podlagi enakih upravičenih stroškov. Kot je navedeno v uvodni izjavi 47, so španski organi predložili dokaze, da so v preteklosti upoštevali Uredbo de minimis, in so se zavezali, da jo bodo upoštevali tudi v prihodnosti. Zato ukrepa 4 in 5 ne pomenita državne pomoči.

| (73) | Ukrep 8 je splošni ukrep, ki ga določa španska zakonodaja in ki po navedbah španskih organov ni bil nikoli uporabljen v skladu z načrtom za tekstilno industrijo. Če bi podjetje v prihodnosti zahtevalo odlog plačila davkov, so se španski organi zavezali, da ne bodo uporabili tega ukrepa, ampak splošna pravila. Ker ukrep 8 ni bil uporabljen, s tem ni povezana državna pomoč. |
| --- | --- |

(73)

Ukrep 8 je splošni ukrep, ki ga določa španska zakonodaja in ki po navedbah španskih organov ni bil nikoli uporabljen v skladu z načrtom za tekstilno industrijo. Če bi podjetje v prihodnosti zahtevalo odlog plačila davkov, so se španski organi zavezali, da ne bodo uporabili tega ukrepa, ampak splošna pravila. Ker ukrep 8 ni bil uporabljen, s tem ni povezana državna pomoč.

| (74) | Ukrepi 1, 2, 6 in 7 so bili dodeljeni iz državnih sredstev. Zdi se, da ti ukrepi zagotavljajo podjetjem iz tekstilnega in oblačilnega sektorja boljšo selektivno prednost kot pogoji, ki se uporabljajo v skladu s splošnimi pravili, zato dajejo navedenim podjetjem prednost. V tekstilnem in oblačilnem sektorju je trgovina zelo obsežna, zato bi lahko ukrepi prizadeli trgovino med državami članicami. Zato ti ukrepi pomenijo državno pomoč v skladu s členom 87(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(74)

Ukrepi 1, 2, 6 in 7 so bili dodeljeni iz državnih sredstev. Zdi se, da ti ukrepi zagotavljajo podjetjem iz tekstilnega in oblačilnega sektorja boljšo selektivno prednost kot pogoji, ki se uporabljajo v skladu s splošnimi pravili, zato dajejo navedenim podjetjem prednost. V tekstilnem in oblačilnem sektorju je trgovina zelo obsežna, zato bi lahko ukrepi prizadeli trgovino med državami članicami. Zato ti ukrepi pomenijo državno pomoč v skladu s členom 87(1) Pogodbe.

7.2   Združljivost s skupnim trgom

| (75) | V zvezi z ukrepom 1 je Komisija ugotovila, da se odobrena shema pomoči N 415/2004 uporablja le za velika podjetja in upravičene raziskovalne in razvojne dejavnosti: stroške dela, ustrezne instrumente in opremo, stroške zunanjega svetovanja, operativne stroške in dodatne splošne stroške, ki nastanejo zaradi raziskovalne dejavnosti. Proračun je bil 16 milijonov EUR v obliki donacij in 74,45 milijona EUR v obliki subvencioniranih posojil. |
| --- | --- |

(75)

V zvezi z ukrepom 1 je Komisija ugotovila, da se odobrena shema pomoči N 415/2004 uporablja le za velika podjetja in upravičene raziskovalne in razvojne dejavnosti: stroške dela, ustrezne instrumente in opremo, stroške zunanjega svetovanja, operativne stroške in dodatne splošne stroške, ki nastanejo zaradi raziskovalne dejavnosti. Proračun je bil 16 milijonov EUR v obliki donacij in 74,45 milijona EUR v obliki subvencioniranih posojil.

| (76) | V načrtu za tekstilno industrijo so bili kot upravičeni projekti za velika podjetja opredeljeni: raziskovalni in razvojni projekti, projekti za razširjanje rezultatov raziskovalnih in razvojnih dejavnosti ter projekti za pripravo in razvoj sporazumov o sodelovanju med podjetji. Proračun je bil 12,5 milijona EUR v obliki donacij in 51 milijonov EUR v obliki subvencioniranih posojil. |
| --- | --- |

(76)

V načrtu za tekstilno industrijo so bili kot upravičeni projekti za velika podjetja opredeljeni: raziskovalni in razvojni projekti, projekti za razširjanje rezultatov raziskovalnih in razvojnih dejavnosti ter projekti za pripravo in razvoj sporazumov o sodelovanju med podjetji. Proračun je bil 12,5 milijona EUR v obliki donacij in 51 milijonov EUR v obliki subvencioniranih posojil.

| (77) | Španski organi so 13. januarja 2008 ponovno potrdili, da bodo upoštevali pogoje, opredeljene za shemo. Glede na to Komisija ugotavlja, da ukrep 1 za velika podjetja izpolnjuje merila iz sheme. |
| --- | --- |

(77)

Španski organi so 13. januarja 2008 ponovno potrdili, da bodo upoštevali pogoje, opredeljene za shemo. Glede na to Komisija ugotavlja, da ukrep 1 za velika podjetja izpolnjuje merila iz sheme.

| (78) | V zvezi z ukrepom 1 za MSP, ki so v skladu z načrtom za tekstilno industrijo glavni element ukrepa 1, so španski organi pojasnili, da ga bo zajemala shema pomoči XS 50/2005. Cilji sheme XS 50/2005 so pospeševanje raziskovalnih projektov za MSP, okrepitev sodelovanja med MSP in raziskovalnimi subjekti ter razširjanje rezultatov raziskav. Podobno kot prejšnja shema tudi ta zajema stroške dela, ustrezne instrumente in opremo, stroške zunanjega svetovanja, operativne stroške in dodatne splošne stroške, ki nastanejo zaradi raziskovalne dejavnosti, naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva ter svetovalne storitve. Letni proračun je bil 22 milijonov EUR v obliki donacij in subvencioniranih posojil. |
| --- | --- |

(78)

V zvezi z ukrepom 1 za MSP, ki so v skladu z načrtom za tekstilno industrijo glavni element ukrepa 1, so španski organi pojasnili, da ga bo zajemala shema pomoči XS 50/2005. Cilji sheme XS 50/2005 so pospeševanje raziskovalnih projektov za MSP, okrepitev sodelovanja med MSP in raziskovalnimi subjekti ter razširjanje rezultatov raziskav. Podobno kot prejšnja shema tudi ta zajema stroške dela, ustrezne instrumente in opremo, stroške zunanjega svetovanja, operativne stroške in dodatne splošne stroške, ki nastanejo zaradi raziskovalne dejavnosti, naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva ter svetovalne storitve. Letni proračun je bil 22 milijonov EUR v obliki donacij in subvencioniranih posojil.

| (79) | Upravičeni projekti iz načrta za tekstilno industrijo so bili raziskovalni in razvojni projekti, naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva, katerih namen je bil vključitev napredne tehnologije v njihove proizvodne postopke, projekti za razširjanje rezultatov raziskovalnih in razvojnih dejavnosti ter projekti za pripravo in razvoj sporazumov o sodelovanju med podjetji. |
| --- | --- |

(79)

Upravičeni projekti iz načrta za tekstilno industrijo so bili raziskovalni in razvojni projekti, naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva, katerih namen je bil vključitev napredne tehnologije v njihove proizvodne postopke, projekti za razširjanje rezultatov raziskovalnih in razvojnih dejavnosti ter projekti za pripravo in razvoj sporazumov o sodelovanju med podjetji.

| (80) | Komisija meni, da ukrep 1, ki se uporablja za MSP, izpolnjuje merila iz že odobrene sheme pomoči N 415/2004 in sheme pomoči XS 50/2005. |
| --- | --- |

(80)

Komisija meni, da ukrep 1, ki se uporablja za MSP, izpolnjuje merila iz že odobrene sheme pomoči N 415/2004 in sheme pomoči XS 50/2005.

| (81) | Ukrep 2 je temeljil na odobreni shemi pomoči N 101/2005, ki je trajala od junija do 1. novembra 2006. Cilj te sheme je bil spodbuditi prestrukturiranje nazadujočih industrijskih območij v regijah prejemnicah pomoči. V shemo so se lahko vključila vsa industrijska podjetja, ki so vlagala v regije prejemnice pomoči, razen premogovništva, jeklarstva in sektorja sintetičnih vlaken. Pomoč je bilo treba izplačati v obliki brezobrestnih posojil z največ 10-letnim trajanjem, vključno s 5-letnim obdobjem odloga. Načrtovani proračun je bil 400 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(81)

Ukrep 2 je temeljil na odobreni shemi pomoči N 101/2005, ki je trajala od junija do 1. novembra 2006. Cilj te sheme je bil spodbuditi prestrukturiranje nazadujočih industrijskih območij v regijah prejemnicah pomoči. V shemo so se lahko vključila vsa industrijska podjetja, ki so vlagala v regije prejemnice pomoči, razen premogovništva, jeklarstva in sektorja sintetičnih vlaken. Pomoč je bilo treba izplačati v obliki brezobrestnih posojil z največ 10-letnim trajanjem, vključno s 5-letnim obdobjem odloga. Načrtovani proračun je bil 400 milijonov EUR.

| (82) | Načrt za tekstilno industrijo izpolnjuje osnovna merila, razen za brezobrestna posojila. Ta posojila so trajala največ 15 let s 5-letnim obdobjem odloga namesto največ 10 let, kot je opredeljeno v točki 11 sheme. Potem ko je Komisija to točko preučila, jo mora sprejeti, ker je v poglavju I 7.2 Odredbe ITC/3098/2006 navedeno, da je najdaljše trajanje 10 let z dodatnim 5-letnim obdobjem odloga. Zato Komisija ugotavlja, da ukrep 2 izpolnjuje merila iz sheme. |
| --- | --- |

(82)

Načrt za tekstilno industrijo izpolnjuje osnovna merila, razen za brezobrestna posojila. Ta posojila so trajala največ 15 let s 5-letnim obdobjem odloga namesto največ 10 let, kot je opredeljeno v točki 11 sheme. Potem ko je Komisija to točko preučila, jo mora sprejeti, ker je v poglavju I 7.2 Odredbe ITC/3098/2006 navedeno, da je najdaljše trajanje 10 let z dodatnim 5-letnim obdobjem odloga. Zato Komisija ugotavlja, da ukrep 2 izpolnjuje merila iz sheme.

| (83) | Španski organi so 3. julija 2006 shemo ponovno priglasili, da bi jo uskladili z novimi smernicami o regionalni pomoči (24) (N 430/2007), pri čemer so jo 26. januarja 2007 preklicali, da bi jo pripravili na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 z dne 24. oktobra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni regionalni pomoči za naložbe (25). Shema XR/70/2007 je bila sprejeta 20. marca 2007. |
| --- | --- |

(83)

Španski organi so 3. julija 2006 shemo ponovno priglasili, da bi jo uskladili z novimi smernicami o regionalni pomoči (24) (N 430/2007), pri čemer so jo 26. januarja 2007 preklicali, da bi jo pripravili na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 z dne 24. oktobra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni regionalni pomoči za naložbe (25). Shema XR/70/2007 je bila sprejeta 20. marca 2007.

| (84) | V skladu z Odredbo ITC/3098/2006 in Odredbo ITC/643/2007 so upravičeni projekti vključevali: tehnično infrastrukturo, ustanovitev tehnoloških parkov, prenos strokovnega znanja in izkušenj, okrepitev in diverzifikacijo lokalnega gospodarstva, vzpostavitev novih industrijskih dejavnosti, razvoj zrelih sektorjev ter vzpostavitev in širitev sektorjev v vzponu. Industrija sintetičnih vlaken ni bila upravičena in ukrep se je štel kot začetna naložba. |
| --- | --- |

(84)

V skladu z Odredbo ITC/3098/2006 in Odredbo ITC/643/2007 so upravičeni projekti vključevali: tehnično infrastrukturo, ustanovitev tehnoloških parkov, prenos strokovnega znanja in izkušenj, okrepitev in diverzifikacijo lokalnega gospodarstva, vzpostavitev novih industrijskih dejavnosti, razvoj zrelih sektorjev ter vzpostavitev in širitev sektorjev v vzponu. Industrija sintetičnih vlaken ni bila upravičena in ukrep se je štel kot začetna naložba.

| (85) | Zato Komisija meni, da ukrep 2 izpolnjuje merila iz odobrenih shem pomoči N 101/2005 in XR/70/2007. |
| --- | --- |

(85)

Zato Komisija meni, da ukrep 2 izpolnjuje merila iz odobrenih shem pomoči N 101/2005 in XR/70/2007.

| (86) | Poleg tega so se španski organi zavezali, da ukrepov ne bodo uporabljali po prenehanju veljavnosti shem, na katerih temeljijo. Zato Komisija meni, da sta bila ukrepa 1 in 2 zajeta z navedenima shemama, zato morata pomeniti združljivo pomoč. |
| --- | --- |

(86)

Poleg tega so se španski organi zavezali, da ukrepov ne bodo uporabljali po prenehanju veljavnosti shem, na katerih temeljijo. Zato Komisija meni, da sta bila ukrepa 1 in 2 zajeta z navedenima shemama, zato morata pomeniti združljivo pomoč.

| (87) | Komisija meni, da ta ukrep o posebnem usposabljanju ni zajet z Uredbo Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah) (26) ali prejšnjo Uredbo o pomoči za usposabljanje, ker ukrep ni povezan z „novim zaposlovanjem“ in imajo koristi od njega tudi velika podjetja. |
| --- | --- |

(87)

Komisija meni, da ta ukrep o posebnem usposabljanju ni zajet z Uredbo Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah) (26) ali prejšnjo Uredbo o pomoči za usposabljanje, ker ukrep ni povezan z „novim zaposlovanjem“ in imajo koristi od njega tudi velika podjetja.

| (88) | Zato ga mora Komisija oceniti neposredno na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe. V skladu s tem se lahko pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti šteje za združljivo s skupnim trgom, kadar ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. |
| --- | --- |

(88)

Zato ga mora Komisija oceniti neposredno na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe. V skladu s tem se lahko pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti šteje za združljivo s skupnim trgom, kadar ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi.

| (89) | Komisija bo ocenila združljivost ukrepa 6 po analogiji (27) z Uredbo o pomoči za usposabljanje med letom 2006 in 1. avgustom 2008 in z Uredbo o splošnih skupinskih izjemah od 29. avgusta 2008 do 31. decembra 2008. |
| --- | --- |

(89)

Komisija bo ocenila združljivost ukrepa 6 po analogiji (27) z Uredbo o pomoči za usposabljanje med letom 2006 in 1. avgustom 2008 in z Uredbo o splošnih skupinskih izjemah od 29. avgusta 2008 do 31. decembra 2008.

| (90) | Intenzivnost pomoči za posebno usposabljanje je bila 19,96 % za MSP in 20 % za velika podjetja. Ta intenzivnost pomoči je znatno nižja od praga 35 %, ki ga Uredba o pomoči za usposabljanje določa za uporabo pomoči za usposabljanje, in praga 25 % iz člena 39 Uredbe o splošnih skupinskih izjemah. |
| --- | --- |

(90)

Intenzivnost pomoči za posebno usposabljanje je bila 19,96 % za MSP in 20 % za velika podjetja. Ta intenzivnost pomoči je znatno nižja od praga 35 %, ki ga Uredba o pomoči za usposabljanje določa za uporabo pomoči za usposabljanje, in praga 25 % iz člena 39 Uredbe o splošnih skupinskih izjemah.

| (91) | Poleg tega se zneski skoraj ne razlikujejo od splošnih pravil. Povečanje je odvisno od števila zaposlenih in prispevka, ki je bil prejšnje leto plačan v sistem za socialno varnost. Pogoji upravičenosti do ukrepa so bili zelo restriktivni, ker so morala podjetja pripraviti načrt, ki ga je moral potrditi Skupni odbor (glejte uvodno izjavo 24). |
| --- | --- |

(91)

Poleg tega se zneski skoraj ne razlikujejo od splošnih pravil. Povečanje je odvisno od števila zaposlenih in prispevka, ki je bil prejšnje leto plačan v sistem za socialno varnost. Pogoji upravičenosti do ukrepa so bili zelo restriktivni, ker so morala podjetja pripraviti načrt, ki ga je moral potrditi Skupni odbor (glejte uvodno izjavo 24).

| (92) | Španski organi so 20. februarja 2009 potrdili, da je bil dodatni spodbujevalni učinek za velika podjetja v skladu s členom 8(3) Uredbe o splošnih skupinskih izjemah upoštevan že v odstavku I. 1.A c) načrta za tekstilno industrijo. V skladu s tem so morala podjetja, ki so zaprosila za pomoč, javnemu zavodu za zaposlovanje predložiti načrt preusposabljanja, v katerem so bili natančno opredeljeni cilji zaposlovanja in posebni ukrepi. Javni zavod za zaposlovanje je preveril, ali je izpolnjena ena ali več zahtev iz navedenega člena Uredbe o splošnih skupinskih izjemah. Ta načrt je vključeval dokument, v katerem so bili navedeni cilji glede produktivnosti in ohranitve delovnih mest ter obseg zadevne naložbe. Poleg tega je Skupni odbor izdal poročilo o načrtu preusposabljanja, ki ga je predložilo vsako podjetje ali skupina. Na podlagi informacij iz načrta in poročila, ki so ga predložili industrijski observatoriji, je država članica preverila, ali so merila za spodbujevalni učinek za velika podjetja izpolnjena. |
| --- | --- |

(92)

Španski organi so 20. februarja 2009 potrdili, da je bil dodatni spodbujevalni učinek za velika podjetja v skladu s členom 8(3) Uredbe o splošnih skupinskih izjemah upoštevan že v odstavku I. 1.A c) načrta za tekstilno industrijo. V skladu s tem so morala podjetja, ki so zaprosila za pomoč, javnemu zavodu za zaposlovanje predložiti načrt preusposabljanja, v katerem so bili natančno opredeljeni cilji zaposlovanja in posebni ukrepi. Javni zavod za zaposlovanje je preveril, ali je izpolnjena ena ali več zahtev iz navedenega člena Uredbe o splošnih skupinskih izjemah. Ta načrt je vključeval dokument, v katerem so bili navedeni cilji glede produktivnosti in ohranitve delovnih mest ter obseg zadevne naložbe. Poleg tega je Skupni odbor izdal poročilo o načrtu preusposabljanja, ki ga je predložilo vsako podjetje ali skupina. Na podlagi informacij iz načrta in poročila, ki so ga predložili industrijski observatoriji, je država članica preverila, ali so merila za spodbujevalni učinek za velika podjetja izpolnjena.

| (93) | Komisija ugotavlja, da je vpliv pomoči na konkurenco in trgovino zelo omejen. Zato Komisija meni, da ukrep ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. Zato Komisija meni, da je ta ukrep združljiv s skupnim trgom na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe. |
| --- | --- |

(93)

Komisija ugotavlja, da je vpliv pomoči na konkurenco in trgovino zelo omejen. Zato Komisija meni, da ukrep ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. Zato Komisija meni, da je ta ukrep združljiv s skupnim trgom na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe.

| (94) | Tudi ukrep 7 je dodeljen iz državnih sredstev in domnevno daje prednost sektorju. V zvezi z združljivostjo se zdi, da ga ne zajema v celoti člen 15 Uredbe (ES) št. 800/2008 (Uredba o splošnih skupinskih izjemah) ali Uredba Komisije (ES) št. 2204/2002 z dne 12. decembra 2002 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe o ES za državne pomoči na področju zaposlovanja (28), ker je 37 podjetij od skupaj 11 544 podjetij, ki so bila leta 2007 dejavna v tem sektorju, velikih podjetij in ukrep ni povezan z novim zaposlovanjem. Zato je ta ukrep ocenjen na podlagi člena 87(3)(c) (29). |
| --- | --- |

(94)

Tudi ukrep 7 je dodeljen iz državnih sredstev in domnevno daje prednost sektorju. V zvezi z združljivostjo se zdi, da ga ne zajema v celoti člen 15 Uredbe (ES) št. 800/2008 (Uredba o splošnih skupinskih izjemah) ali Uredba Komisije (ES) št. 2204/2002 z dne 12. decembra 2002 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe o ES za državne pomoči na področju zaposlovanja (28), ker je 37 podjetij od skupaj 11 544 podjetij, ki so bila leta 2007 dejavna v tem sektorju, velikih podjetij in ukrep ni povezan z novim zaposlovanjem. Zato je ta ukrep ocenjen na podlagi člena 87(3)(c) (29).

| (95) | Državna pomoč v obliki subvencij plače, ki naj bi prispevala k večjemu povpraševanju po prikrajšanih delavcih, „lahko dodatno spodbudi podjetja k večjemu zaposlovanju te kategorije delavcev“. Zadevni delavci spadajo v kategorijo prikrajšanih delavcev, ker so starejši od 50 let. 76 % delavcev, starih 55 do 59 let, je bilo nizko kvalificiranih in usposobljenih, kar bi oteževalo njihov prehod v druge sektorje, če bi bili odpuščeni. V zvezi s številom zadevnih delavcev je ugotovljeno, da je bilo od 123 574 delavcev v sektorju leta 2008 le 10 215 delavcev starih 55 do 59 let, pri čemer jih je le 6 700 delalo v podjetju več kot 5 let in so imeli pogodbe za nedoločen čas. To pomeni 5,2 % vseh delavcev v sektorju, pri čemer je bila intenzivnost ukrepa na podjetje ocenjena na 0,3 % njegovih stroškov dela, kar je znatno pod pragom 50 % upravičenih stroškov iz člena 40 Uredbe o splošnih skupinskih izjemah. Poleg tega je bil učinek ukrepa majhen, ker je bil povezan zlasti (74 %) z mikropodjetji in je bil znesek pomoči zelo majhen (0,3 % stroškov dela). Čeprav je bil finančni učinek za podjetje zelo majhen, je po navedbah španskih organov pomenil spodbudo za ohranitev delovnih mest zadevnih delavcev za nekaj let, namesto da bi jih odpustili ali zaposlili brez prijave. Zato se zdi, da je pomoč potrebna, sorazmerna in ustrezno usmerjena v starostno skupino prikrajšanih delavcev. |
| --- | --- |

(95)

Državna pomoč v obliki subvencij plače, ki naj bi prispevala k večjemu povpraševanju po prikrajšanih delavcih, „lahko dodatno spodbudi podjetja k večjemu zaposlovanju te kategorije delavcev“. Zadevni delavci spadajo v kategorijo prikrajšanih delavcev, ker so starejši od 50 let. 76 % delavcev, starih 55 do 59 let, je bilo nizko kvalificiranih in usposobljenih, kar bi oteževalo njihov prehod v druge sektorje, če bi bili odpuščeni. V zvezi s številom zadevnih delavcev je ugotovljeno, da je bilo od 123 574 delavcev v sektorju leta 2008 le 10 215 delavcev starih 55 do 59 let, pri čemer jih je le 6 700 delalo v podjetju več kot 5 let in so imeli pogodbe za nedoločen čas. To pomeni 5,2 % vseh delavcev v sektorju, pri čemer je bila intenzivnost ukrepa na podjetje ocenjena na 0,3 % njegovih stroškov dela, kar je znatno pod pragom 50 % upravičenih stroškov iz člena 40 Uredbe o splošnih skupinskih izjemah. Poleg tega je bil učinek ukrepa majhen, ker je bil povezan zlasti (74 %) z mikropodjetji in je bil znesek pomoči zelo majhen (0,3 % stroškov dela). Čeprav je bil finančni učinek za podjetje zelo majhen, je po navedbah španskih organov pomenil spodbudo za ohranitev delovnih mest zadevnih delavcev za nekaj let, namesto da bi jih odpustili ali zaposlili brez prijave. Zato se zdi, da je pomoč potrebna, sorazmerna in ustrezno usmerjena v starostno skupino prikrajšanih delavcev.

| (96) | V zvezi z negativnimi učinki pomoči je treba opozoriti, da je ukrep namenjen le tekstilnemu in oblačilnemu sektorju, tj. nazadujoči industriji s 40-odstotno stopnjo izgube delovnih mest od leta 2001. |
| --- | --- |

(96)

V zvezi z negativnimi učinki pomoči je treba opozoriti, da je ukrep namenjen le tekstilnemu in oblačilnemu sektorju, tj. nazadujoči industriji s 40-odstotno stopnjo izgube delovnih mest od leta 2001.

| (97) | Po preučitvi pozitivnih in negativnih učinkov je ugotovljeno, da je imela pomoč pozitivne učinke, ker je podjetja, zlasti mikropodjetja, spodbujala k nadaljnjemu zaposlovanju delavcev, starejših od 55 let (namesto neregistriranega zaposlovanja), do starosti 60 let, medtem ko je bilo izkrivljanje konkurence zaradi zelo majhnega zneska pomoči verjetno omejeno. |
| --- | --- |

(97)

Po preučitvi pozitivnih in negativnih učinkov je ugotovljeno, da je imela pomoč pozitivne učinke, ker je podjetja, zlasti mikropodjetja, spodbujala k nadaljnjemu zaposlovanju delavcev, starejših od 55 let (namesto neregistriranega zaposlovanja), do starosti 60 let, medtem ko je bilo izkrivljanje konkurence zaradi zelo majhnega zneska pomoči verjetno omejeno.

| (98) | Zato je ukrep 7 združljiv s skupnim trgom in v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe – |
| --- | --- |

(98)

Zato je ukrep 7 združljiv s skupnim trgom in v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe –

8.   SKLEPNE UGOTOVITVE

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1.   Pomoč, ki jo je Španija dodelila v skladu z ukrepoma 1 in 2 iz uvodnih izjav 11 do 15 v zvezi s programom za pospeševanje tehničnih raziskav in programom za ponovni industrijski razvoj tekstilnega in oblačilnega sektorja, je zajeta z odobritvijo shem N 415/2004 in N 101/200 in shemama XS 50/2005 in XS 70/2007, zato ne pomeni državne pomoči.

2.   Ukrepi 3, 4 in 5 iz uvodnih izjav 16 do 20 v zvezi s prednostnimi posojili, ki jih je dodelila ENISA za posodobitev MSP, posojili po ugodnejših obrestnih merah, ki jih je dodelil ICO, in spodbujanjem izvoza, ki ga je izvajal ICEX, so pod pragom iz Uredbe de minimis, zato ne pomenijo državne pomoči.

3.   Pomoč, ki jo je Španija dodelila v skladu z ukrepoma 6 in 7 iz uvodnih izjav 21 do 25 za stalno usposabljanje delavcev in ohranitev delovnih mest starejših delavcev v tekstilnem in oblačilnem sektorju, je v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe združljiva s skupnim trgom.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Španijo.

V Bruslju, 24. marca 2009

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 239, 11.10.2007, str. 12.

1

(2)  Odločba Komisije C(2004) 4709 z dne 1. decembra 2004 o ukrepu N 415/2004: Pospeševanje tehničnih raziskav v tekstilnem sektorju (2005–2007) (UL C 72, 24.3.2006, str. 2).

2

(3)  Odločba Komisije C(2005) 1532 z dne 18. maja 2005 o pomoči za prestrukturiranje nazadujočih industrijskih con (UL C 235, 23.9.2005, str. 3).

3

(4)  ENISA je javno podjetje, povezano z Ministrstvom za industrijo, turizem in trgovino prek Generalnega direktorata za politiko o MSP.

4

(5)  V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1998/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči de minimis (UL L 379, 28.12.2006, str. 5).

5

de minimis

(6)  Kraljevi odlok 395/2007 z dne 23. marca 2007, Odredba TAS 2307/2007 z dne 27. julija 2007 in Zakon 51/2007 z dne 26. decembra 2007.

6

(7)  Člen 33(4)(d) Kraljevega odloka 1415/2004 z dne 11. junija 2004.

7

(8)  Državni uradni list (B.O.E.) z dne 9. februarja 2005.

8

(9)  UL L 10, 13.1.2001, str. 33.

9

(10)  UL C 169, 21.7.2007, str. 18.

10

(11)  Splošni zakon o državnem proračunu, 27. dodatna določba.

11

(12)  UL L 302, 1.11.2006, str. 29.

12

(13)  Uredba Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (UL L 10, 13.1.2001, str. 33).

13

(14)  Sodba Sodišča Evropskih skupnosti v zadevi C-47/91, Italija proti Komisiji (Italgrani II), [1992] Recueil I-4635.

14

Italija proti Komisiji (Italgrani II

(15)  XS 50/2005: Program za spodbujanje tehničnih raziskav za sektor tekstila/oblačil (UL C 19, 26.1.2006, str. 3).

15

(16)  Uredba Komisije (ES) št. 1628/2006 z dne 24. oktobra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni regionalni pomoči za naložbe (UL L 302, 1.11.2006, str. 29).

16

(17)  UL C 169, 21.7.2007, str. 18.

17

(18)  Državni uradni list z dne 10. oktobra 2006.

18

(19)  Smernice o državni regionalni pomoči za 2007–2013 (UL C 54, 4.3.2006, str. 13).

19

(20)  UL C 14, 19.1.2008, str. 6.

20

(21)  Smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (UL C 244, 1.10.2004, str. 2).

21

(22)  UL L 10, 13.1.2001, str. 20.

22

(23)  Glejte tudi Odločbo Komisije C 89/01 z dne 24. septembra 2002 o shemi pomoči, ki jo je predvidela Nemčija – „Smernice o pomoči za mala in srednje velika podjetja – Izboljšanje storilnosti saških podjetij“ (UL L 91, 8.4.2003, str. 13), in zlasti uvodno izjavo 72 („pomoč za stroške, povezane s sodelovanjem na sejmih, raziskave ali svetovalne storitve, potrebne za uvajanje novega ali obstoječega proizvoda na novem tržišču, [...] ponavadi ne predstavlja izvozne pomoči“).

23

(24)  Smernice o državni regionalni pomoči za 2007–2013 (UL C 54, 4.3.2006, str. 13).

24

(25)  UL L 302, 1.11.2006, str. 29.

25

(26)  UL L 214, 9.8.2008, str. 3.

26

(27)  Glejte Odločbo Komisije z dne 2. junija 2004 v zadevi N 443/03, Drugi pretok, Belgija (C(2004) 1356 konč.).

27

(28)  UL L 337, 13.12.2002, str. 3.

28

(29)  Glejte utemeljitev v ukrepu A2 v Odločbi Komisije N 244/2008, Španski program za sektor obutve, strojenja in usnjarstva (UL C 52, 5.3.2009, str. 1).

29

---