# Euroopa Liidu L 103/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 103 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik19. aprill 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 103

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik19. aprill 2016

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2016/590, 11. aprill 2016, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppe Euroopa Liidu nimel allakirjutamise kohta | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2016/591, 15. aprill 2016, millega muudetakse määrust (EL) nr 1370/2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed, või ja lõssipulbri kokkuostu suhtes kohaldatavate koguseliste piirangute osas | 3 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/592, 1. märts 2016, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 kliiringukohustust käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega (
  1
  ) | 5 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/593, 5. aprill 2016, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Olive de Nîmes (KPN)] | 12 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/594, 18. aprill 2016, millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 223/2014 vorm struktureeritud uuringu jaoks, milles käsitletakse sellise abi lõppsaajaid, mida antakse enim puudust kannatavate isikute Euroopa abifondist toidu- ja/või esmase materiaalse abi rakenduskavade raames | 13 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/595, 18. aprill 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 22 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/596, 18. aprill 2016, millega pikendatakse Kesk-Aasiasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 24 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/597, 18. aprill 2016, millega pikendatakse Lähis-Ida rahuprotsessi jaoks nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 29 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/598, 14. aprill 2016, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97 laiendada toidu uuendkoostisosa, tavalisest hiilgevähist (Euphausia superba) saadud lipiidiekstrakti kasutusala | 34 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/599, 15. aprill 2016, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 549/2004 kohaselt esitatud läbivaadatud riiklikes või funktsionaalse õhuruumiosa kavades sisalduvate teatavate eesmärkide kooskõla kogu Euroopa Liitu hõlmavate teiseks võrdlusperioodiks seatud tulemuseesmärkidega
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 2140 all)

   (
  1
  ) | 37 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/600, 15. aprill 2016, millega muudetakse otsust 2007/453/EÜ Rumeenia BSE staatuse osas
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 2186 all)

   (
  1
  ) | 41 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/601, 15. aprill 2016, millega muudetakse otsust 2011/163/EL nõukogu direktiivi 96/23/EÜ artikli 29 kohaselt kolmandate riikide esitatud kavade tunnustamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 2187 all)

   (
  1
  ) | 43 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (EL) 2016/590, 11. aprill 2016, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppe Euroopa Liidu nimel allakirjutamise kohta

1

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) 2016/591, 15. aprill 2016, millega muudetakse määrust (EL) nr 1370/2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed, või ja lõssipulbri kokkuostu suhtes kohaldatavate koguseliste piirangute osas

3

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/592, 1. märts 2016, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 kliiringukohustust käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega (
  1
  )

1

5

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/593, 5. aprill 2016, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Olive de Nîmes (KPN)]

12

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/594, 18. aprill 2016, millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 223/2014 vorm struktureeritud uuringu jaoks, milles käsitletakse sellise abi lõppsaajaid, mida antakse enim puudust kannatavate isikute Euroopa abifondist toidu- ja/või esmase materiaalse abi rakenduskavade raames

13

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/595, 18. aprill 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

22

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/596, 18. aprill 2016, millega pikendatakse Kesk-Aasiasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

24

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/597, 18. aprill 2016, millega pikendatakse Lähis-Ida rahuprotsessi jaoks nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

29

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/598, 14. aprill 2016, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97 laiendada toidu uuendkoostisosa, tavalisest hiilgevähist (Euphausia superba) saadud lipiidiekstrakti kasutusala

Euphausia superba

34

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/599, 15. aprill 2016, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 549/2004 kohaselt esitatud läbivaadatud riiklikes või funktsionaalse õhuruumiosa kavades sisalduvate teatavate eesmärkide kooskõla kogu Euroopa Liitu hõlmavate teiseks võrdlusperioodiks seatud tulemuseesmärkidega
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 2140 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 2140 all)

1

37

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/600, 15. aprill 2016, millega muudetakse otsust 2007/453/EÜ Rumeenia BSE staatuse osas
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 2186 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 2186 all)

1

41

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/601, 15. aprill 2016, millega muudetakse otsust 2011/163/EL nõukogu direktiivi 96/23/EÜ artikli 29 kohaselt kolmandate riikide esitatud kavade tunnustamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 2187 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 2187 all)

1

43

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määruse (EL) nr 528/2012 (milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist) parandus ( ELT L 167, 27.6.2012 ) | 50 |

Parandused

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määruse (EL) nr 528/2012 (milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist) parandus ( ELT L 167, 27.6.2012 )

( ELT L 167, 27.6.2012 )

50

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 19.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2016/590,

11. aprill 2016,

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppe Euroopa Liidu nimel allakirjutamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP 21), mis toimus 30. novembrist 2015 kuni 12. detsembrini 2015 Pariisis, võeti vastu kliimamuutustest tulenevale ohule ülemaailmse reageerimise tugevdamist käsitleva kokkuleppe tekst. Pariisi kokkulepe jõustub kolmekümnendal päeval pärast kuupäeva, millal vähemalt 55 konventsiooniosalist, kelle kasvuhoonegaaside heide kokku moodustab hinnanguliselt vähemalt 55 % kasvuhoonegaaside koguheitest, on andnud hoiule oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja. Ka liit ja selle liikmesriigid on kõnealuse konventsiooni osalised. |
| --- | --- |

(1)

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP 21), mis toimus 30. novembrist 2015 kuni 12. detsembrini 2015 Pariisis, võeti vastu kliimamuutustest tulenevale ohule ülemaailmse reageerimise tugevdamist käsitleva kokkuleppe tekst. Pariisi kokkulepe jõustub kolmekümnendal päeval pärast kuupäeva, millal vähemalt 55 konventsiooniosalist, kelle kasvuhoonegaaside heide kokku moodustab hinnanguliselt vähemalt 55 % kasvuhoonegaaside koguheitest, on andnud hoiule oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja. Ka liit ja selle liikmesriigid on kõnealuse konventsiooni osalised.

| (2) | Kõnealuses kokkuleppes on muu hulgas püstitatud pikaajaline eesmärk, mis on kooskõlas eesmärgiga hoida üleilmne temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 °C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega ning jätkata jõupingutusi temperatuuri tõusu hoidmiseks alla 1,5 °C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega. Selle eesmärgi saavutamiseks peavad kokkuleppe osalised koostama järjestikused riiklikult kindlaks määratud panused, neist teatama ja need säilitama. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuses kokkuleppes on muu hulgas püstitatud pikaajaline eesmärk, mis on kooskõlas eesmärgiga hoida üleilmne temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 °C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega ning jätkata jõupingutusi temperatuuri tõusu hoidmiseks alla 1,5 °C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega. Selle eesmärgi saavutamiseks peavad kokkuleppe osalised koostama järjestikused riiklikult kindlaks määratud panused, neist teatama ja need säilitama.

| (3) | Liit ja selle liikmesriigid edastasid 6. märtsil 2015 oma kavatsetava riiklikult kindlaks määratud panuse, mis näeb ette pühendumise siduvale eesmärgile vähendada liidus 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heidet 1990. aastaga võrreldes vähemalt 40 %, nagu on sätestatud Euroopa Ülemkogu 23. oktoobri 2014. aasta järeldustes kliima- ja energiapoliitika raamistiku 2030 kohta. |
| --- | --- |

(3)

Liit ja selle liikmesriigid edastasid 6. märtsil 2015 oma kavatsetava riiklikult kindlaks määratud panuse, mis näeb ette pühendumise siduvale eesmärgile vähendada liidus 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heidet 1990. aastaga võrreldes vähemalt 40 %, nagu on sätestatud Euroopa Ülemkogu 23. oktoobri 2014. aasta järeldustes kliima- ja energiapoliitika raamistiku 2030 kohta.

| (4) | Kokkulepe on ÜRO peakorteris New Yorgis allakirjutamiseks avatud 22. aprillist 2016 kuni 21. aprillini 2017. |
| --- | --- |

(4)

Kokkulepe on ÜRO peakorteris New Yorgis allakirjutamiseks avatud 22. aprillist 2016 kuni 21. aprillini 2017.

| (5) | Kokkulepe on kooskõlas järgmiste liidu keskkonnaeesmärkidega, millele on osutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 191: keskkonna säilitamine, kaitsmine ja selle kvaliteedi parandamine; inimese tervise kaitsmine ning meetmete edendamine rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegelda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega ja eelkõige võidelda kliimamuutuste vastu. |
| --- | --- |

(5)

Kokkulepe on kooskõlas järgmiste liidu keskkonnaeesmärkidega, millele on osutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 191: keskkonna säilitamine, kaitsmine ja selle kvaliteedi parandamine; inimese tervise kaitsmine ning meetmete edendamine rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegelda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega ja eelkõige võidelda kliimamuutuste vastu.

| (6) | Liidus on olemas õigusaktid, millega rakendatakse mõnda nimetatud eesmärki. Osa nendest olemasolevatest liidu õigusaktidest tuleb kokkuleppe teatavate sätete rakendamiseks läbi vaadata. |
| --- | --- |

(6)

Liidus on olemas õigusaktid, millega rakendatakse mõnda nimetatud eesmärki. Osa nendest olemasolevatest liidu õigusaktidest tuleb kokkuleppe teatavate sätete rakendamiseks läbi vaadata.

| (7) | Seetõttu tuleks kokkulepe liidu nimel alla kirjutada, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval, |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu tuleks kokkulepe liidu nimel alla kirjutada, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga antakse luba kirjutada liidu nimel alla Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppele (1).

Allakirjutamine toimub New Yorgis 22. aprillil 2016 või võimalikult kiiresti pärast seda.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud liidu nimel kokkuleppele alla kirjutama.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 11. aprill 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

M.H.P. VAN DAM

---

(1)  Kokkuleppe tekst avaldatakse koos selle sõlmimist käsitleva otsusega.

1

---

MÄÄRUSED

| 19.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/3

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2016/591,

15. aprill 2016,

millega muudetakse määrust (EL) nr 1370/2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed, või ja lõssipulbri kokkuostu suhtes kohaldatavate koguseliste piirangute osas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Piima- ja piimatoodete sektoris on turg olnud pikka aega tõsiselt tasakaalust väljas. Kuigi maailmas on impordinõudlus piima ja piimatoodete järele jäänud 2015. aastal võrreldes 2014. aastaga üldiselt stabiilseks, on tootmine liidus ja muudes peamistes eksportivates piirkondades märkimisväärselt suurenenud. |
| --- | --- |

(1)

Piima- ja piimatoodete sektoris on turg olnud pikka aega tõsiselt tasakaalust väljas. Kuigi maailmas on impordinõudlus piima ja piimatoodete järele jäänud 2015. aastal võrreldes 2014. aastaga üldiselt stabiilseks, on tootmine liidus ja muudes peamistes eksportivates piirkondades märkimisväärselt suurenenud.

| (2) | Selleks et valmistuda piimakvootide kehtivuse lõppemiseks ja pidades silmas maailmaturu positiivseid väljavaateid, on liidus tehtud piimatootmisesse investeeringuid, mille tulemusel on liidus piimatootmine pidevalt suurenenud. Ülemäära toodetud piimakogused töödeldakse sellisteks pikaajaliselt ladustatavateks toodeteks nagu või ja lõssipulber. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et valmistuda piimakvootide kehtivuse lõppemiseks ja pidades silmas maailmaturu positiivseid väljavaateid, on liidus tehtud piimatootmisesse investeeringuid, mille tulemusel on liidus piimatootmine pidevalt suurenenud. Ülemäära toodetud piimakogused töödeldakse sellisteks pikaajaliselt ladustatavateks toodeteks nagu või ja lõssipulber.

| (3) | Või ja lõssipulbri hinnad langesid liidus 2014. ja 2015. aastal pidevalt ning 2015. aastal langes lõssipulbri hind sekkumishinna tasemele. Võihind on jätkuvalt kõrgem kui sekkumishind, kuid on näha langustendentsi. |
| --- | --- |

(3)

Või ja lõssipulbri hinnad langesid liidus 2014. ja 2015. aastal pidevalt ning 2015. aastal langes lõssipulbri hind sekkumishinna tasemele. Võihind on jätkuvalt kõrgem kui sekkumishind, kuid on näha langustendentsi.

| (4) | Nõukogu määrusega (EL) nr 1370/2013 (1) kehtestatakse koguselised piirangud või ja lõssipulbri kokkuostuks kindlaksmääratud hinnaga vastavalt kõnealusele määrusele. Kui kõnealused piirangud on saavutatud, toimub kokkuost pakkumusmenetluse teel, et määrata kindlaks kokkuostuhinna ülemmäär. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu määrusega (EL) nr 1370/2013 (1) kehtestatakse koguselised piirangud või ja lõssipulbri kokkuostuks kindlaksmääratud hinnaga vastavalt kõnealusele määrusele. Kui kõnealused piirangud on saavutatud, toimub kokkuost pakkumusmenetluse teel, et määrata kindlaks kokkuostuhinna ülemmäär.

| (5) | Selleks et tagada riikliku sekkumise mehhanismi katkestuseta kättesaadavus olukorras, kus piima- ja piimatoodete sektoris valitsevad turuhäired, toodi erakorralise meetmena 2016. aastal komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2015/1549 (2) või ja lõssipulbri suhtes kehtiva riikliku sekkumise ajavahemik varasemaks, st 1. jaanuarile. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et tagada riikliku sekkumise mehhanismi katkestuseta kättesaadavus olukorras, kus piima- ja piimatoodete sektoris valitsevad turuhäired, toodi erakorralise meetmena 2016. aastal komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2015/1549 (2) või ja lõssipulbri suhtes kehtiva riikliku sekkumise ajavahemik varasemaks, st 1. jaanuarile.

| (6) | Delegeeritud määrusega (EL) 2015/1549 aastaks 2016 avatud täiendava riikliku sekkumise ajavahemikul jõuti pooleni sellise koguselise piirangu mahust, mis on kehtestatud määrusega (EL) nr 1370/2013 kindlaks määratud hinnaga lõssipulbri kokkuostu suhtes. |
| --- | --- |

(6)

Delegeeritud määrusega (EL) 2015/1549 aastaks 2016 avatud täiendava riikliku sekkumise ajavahemikul jõuti pooleni sellise koguselise piirangu mahust, mis on kehtestatud määrusega (EL) nr 1370/2013 kindlaks määratud hinnaga lõssipulbri kokkuostu suhtes.

| (7) | Selleks et piima- ja piimatoodete sektor leiaks jätkuvalt raskes turuolukorras uuesti tasakaalu ning säiliks usaldus riikliku sekkumise mehhanismi vastu, on asjakohane suurendada või ja lõssipulbri kindlaksmääratud hinnaga kokkuostu koguselisi piiranguid 2016. aastal. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et piima- ja piimatoodete sektor leiaks jätkuvalt raskes turuolukorras uuesti tasakaalu ning säiliks usaldus riikliku sekkumise mehhanismi vastu, on asjakohane suurendada või ja lõssipulbri kindlaksmääratud hinnaga kokkuostu koguselisi piiranguid 2016. aastal.

| (8) | Kui pakkumusmenetlus on käivitatud enne käesoleva määruse jõustumist, ei tohiks kõnealuse menetluse raames kokku ostetud tooteid võtta 2016. aastal või ja lõssipulbri kindlaksmääratud hinnaga kokkuostu puhul saadaolevate koguste kindlaksmääramisel arvesse. |
| --- | --- |

(8)

Kui pakkumusmenetlus on käivitatud enne käesoleva määruse jõustumist, ei tohiks kõnealuse menetluse raames kokku ostetud tooteid võtta 2016. aastal või ja lõssipulbri kindlaksmääratud hinnaga kokkuostu puhul saadaolevate koguste kindlaksmääramisel arvesse.

| (9) | Selle tagamiseks, et käesoleva määrusega ette nähtud ajutistel meetmetel oleks vahetu mõju turule ja et aidata stabiliseerida hindu, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist, |
| --- | --- |

(9)

Selle tagamiseks, et käesoleva määrusega ette nähtud ajutistel meetmetel oleks vahetu mõju turule ja et aidata stabiliseerida hindu, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 1370/2013 artikli 3 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„Erandina esimesest lõigust on 2016. aastal või ja lõssipulbri kindlaksmääratud hinnaga kokkuostu koguselised piirangud või puhul 100 000 tonni ja lõssipulbri puhul 218 000 tonni. 19. aprillil 2016 poolelioleva pakkumusmenetluse teel kokku ostetud koguseid ei arvata nimetatud koguselistest piirangutest maha.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. aprill 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

A.G. KOENDERS

---

(1)  Nõukogu 16. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1370/2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed (ELT L 346, 20.12.2013, lk 12).

1

(2)  Komisjoni 17. septembri 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/1549, millega kehtestatakse piima ja piimatoodete sektori ajutised erakorralised meetmed või ja lõssipulbri suhtes kehtiva riikliku sekkumise ajavahemiku pikendamisega 2015. aastal ning või ja lõssipulbri suhtes kehtiva riikliku sekkumise ajavahemiku ettepoole tõstmisega 2016. aastal (ELT L 242, 18.9.2015, lk 28).

2

---

| 19.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/5

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2016/592,

1. märts 2016,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 kliiringukohustust käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele (ESMA) on teatatud, millist liiki börsiväliseid krediidituletisinstrumente on kesksel vastaspoolel luba kliirida. ESMA on iga liigi puhul hinnanud kriteeriumeid, mis on olulised nende suhtes kliiringukohustuse kohaldamiseks, sealhulgas standardimise määr, maht ja likviidsus ning hinnateabe kättesaadavus. Pidades silmas peamist eesmärki, milleks on süsteemse riski vähendamine, on ESMA määranud vastavalt määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud korrale kindlaks börsiväliste krediidituletisinstrumentide liigid, mille suhtes tuleks kliiringukohustust kohaldada. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele (ESMA) on teatatud, millist liiki börsiväliseid krediidituletisinstrumente on kesksel vastaspoolel luba kliirida. ESMA on iga liigi puhul hinnanud kriteeriumeid, mis on olulised nende suhtes kliiringukohustuse kohaldamiseks, sealhulgas standardimise määr, maht ja likviidsus ning hinnateabe kättesaadavus. Pidades silmas peamist eesmärki, milleks on süsteemse riski vähendamine, on ESMA määranud vastavalt määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud korrale kindlaks börsiväliste krediidituletisinstrumentide liigid, mille suhtes tuleks kliiringukohustust kohaldada.

| (2) | Tähtaeg on üks börsiväliste krediidituletisinstrumentide ühiseid ja peamisi tunnuseid. See vastab kindlaksmääratud kuupäevale, mil krediidituletisleping lõppeb. Seda omadust tuleks kliirimisele kuuluvate börsiväliste krediidituletisinstrumentide liikide määratlemisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

(2)

Tähtaeg on üks börsiväliste krediidituletisinstrumentide ühiseid ja peamisi tunnuseid. See vastab kindlaksmääratud kuupäevale, mil krediidituletisleping lõppeb. Seda omadust tuleks kliirimisele kuuluvate börsiväliste krediidituletisinstrumentide liikide määratlemisel arvesse võtta.

| (3) | Eri vastaspooltel on vaja erineva pikkusega tähtaegu, et võtta vajalikud meetmed selliste börsiväliste krediidituletisinstrumentide kliirimiseks, mille suhtes kohaldatakse kliiringukohustust. Selle kohustuse nõuetekohase ja õigeaegse täitmise tagamiseks tuleks vastaspooled jagada kategooriatesse, mille alusel hakatakse piisavalt sarnaste vastaspoolte suhtes kliiringukohustust kohaldama samast kuupäevast. |
| --- | --- |

(3)

Eri vastaspooltel on vaja erineva pikkusega tähtaegu, et võtta vajalikud meetmed selliste börsiväliste krediidituletisinstrumentide kliirimiseks, mille suhtes kohaldatakse kliiringukohustust. Selle kohustuse nõuetekohase ja õigeaegse täitmise tagamiseks tuleks vastaspooled jagada kategooriatesse, mille alusel hakatakse piisavalt sarnaste vastaspoolte suhtes kliiringukohustust kohaldama samast kuupäevast.

| (4) | 1. kategooria peaks hõlmama nii finantssektori vastaspooli kui ka finantssektoriväliseid vastaspooli, kes käesoleva määruse jõustumise kuupäeval on kliirivad liikmed vähemalt ühe asjaomase keskse vastaspoole jaoks vähemalt ühe sellise börsiväliste krediidituletisinstrumentide liigi puhul, mille suhtes kohaldatakse kliiringukohustust, kuna sellistel vastaspooltel on juba kogemusi vabatahtliku kliirimisega ja neil on juba olemas ühendused kõnealuste kesksete vastaspooltega vähemalt ühe liigi kliirmiseks. Finantssektorivälised vastaspooled, kes on kliirivad liikmed, peaksid samuti kuuluma 1. kategooriasse, kuna nende kogemused ja ettevalmistused keskseks kliirimiseks on võrreldavad 1. kategooriasse kuuluvate finantssektori vastaspoolte omadega. |
| --- | --- |

(4)

1. kategooria peaks hõlmama nii finantssektori vastaspooli kui ka finantssektoriväliseid vastaspooli, kes käesoleva määruse jõustumise kuupäeval on kliirivad liikmed vähemalt ühe asjaomase keskse vastaspoole jaoks vähemalt ühe sellise börsiväliste krediidituletisinstrumentide liigi puhul, mille suhtes kohaldatakse kliiringukohustust, kuna sellistel vastaspooltel on juba kogemusi vabatahtliku kliirimisega ja neil on juba olemas ühendused kõnealuste kesksete vastaspooltega vähemalt ühe liigi kliirmiseks. Finantssektorivälised vastaspooled, kes on kliirivad liikmed, peaksid samuti kuuluma 1. kategooriasse, kuna nende kogemused ja ettevalmistused keskseks kliirimiseks on võrreldavad 1. kategooriasse kuuluvate finantssektori vastaspoolte omadega.

| (5) | 2. ja 3. kategooria peaks hõlmama 1. kategooriasse mittekuuluvaid finantssektori vastaspooli, kes on rühmitatud vastavalt õigus- ja tegevusvõime tasemele börsiväliste tuletisinstrumentide osas. Finantssektori vastaspoolte õigus- ja tegevusvõime astmete eristamisel tuleks võtta aluseks aktiivsuse tase börsiväliste tuletisinstrumentide osas; 2. ja 3. kategooria eristamiseks tuleks seetõttu määrata kindlaks kvantitatiivne künnis, lähtudes mittekeskselt kliiritavate tuletisinstrumentide tinglike väärtuste summeeritud kuulõpu keskmisest. Määrata tuleks selline sobiv künnisväärtuse tase, mis võimaldaks eristada väiksemaid turuosalisi, kajastades samal ajal 2. kategooria riskide märkimisväärset taset. Lisaks peaks see künnis olema kookõlas künnisega, milles on kokku lepitud rahvusvahelisel tasandil seoses mittekeskselt kliiritavate tuletisinstrumentide võimendustagatise nõuetega, et toetada õigusnormide lähendamist ja piirata vastaspoolte kantavaid nõuetele vastavuse tagamise kulusid. Nagu ka kõnealustes rahvusvahelistes standardites kohaldatakse künnist tavaliselt grupi tasandil, arvestades, et grupi sees võib olla ühiseid riske, kuid investeerimisfondide künnist tuleks kohaldada eraldi iga fondi suhtes, sest fondi kohustusi ei mõjuta tavaliselt ei muude fondide ega nende investeerimisjuhtide kohustused. Järelikult tuleks künnist kohaldada iga fondi suhtes eraldi, eeldusel et iga investeerimisfond moodustab maksejõuetuse või pankroti korral täiesti eraldiseisva ja eraldatud varakogumi, mida muud investeerimisfondid või investeerimisjuht ei kollateraliseeri, taga või toeta. |
| --- | --- |

(5)

2. ja 3. kategooria peaks hõlmama 1. kategooriasse mittekuuluvaid finantssektori vastaspooli, kes on rühmitatud vastavalt õigus- ja tegevusvõime tasemele börsiväliste tuletisinstrumentide osas. Finantssektori vastaspoolte õigus- ja tegevusvõime astmete eristamisel tuleks võtta aluseks aktiivsuse tase börsiväliste tuletisinstrumentide osas; 2. ja 3. kategooria eristamiseks tuleks seetõttu määrata kindlaks kvantitatiivne künnis, lähtudes mittekeskselt kliiritavate tuletisinstrumentide tinglike väärtuste summeeritud kuulõpu keskmisest. Määrata tuleks selline sobiv künnisväärtuse tase, mis võimaldaks eristada väiksemaid turuosalisi, kajastades samal ajal 2. kategooria riskide märkimisväärset taset. Lisaks peaks see künnis olema kookõlas künnisega, milles on kokku lepitud rahvusvahelisel tasandil seoses mittekeskselt kliiritavate tuletisinstrumentide võimendustagatise nõuetega, et toetada õigusnormide lähendamist ja piirata vastaspoolte kantavaid nõuetele vastavuse tagamise kulusid. Nagu ka kõnealustes rahvusvahelistes standardites kohaldatakse künnist tavaliselt grupi tasandil, arvestades, et grupi sees võib olla ühiseid riske, kuid investeerimisfondide künnist tuleks kohaldada eraldi iga fondi suhtes, sest fondi kohustusi ei mõjuta tavaliselt ei muude fondide ega nende investeerimisjuhtide kohustused. Järelikult tuleks künnist kohaldada iga fondi suhtes eraldi, eeldusel et iga investeerimisfond moodustab maksejõuetuse või pankroti korral täiesti eraldiseisva ja eraldatud varakogumi, mida muud investeerimisfondid või investeerimisjuht ei kollateraliseeri, taga või toeta.

| (6) | Määruse (EL) nr 648/2012 kohane finantssektori vastaspoolte määratlus ei hõlma teatavaid alternatiivseid investeerimisfonde, kuigi nende tegevusvõime börsiväliste tuletislepingute osas sarnaneb määratlusega hõlmatud alternatiivsete investeerimisfondide tegevusvõimega. Finantssektorivälisteks vastaspoolteks liigitatud alternatiivsed investeerimisfondid peaksid seega kuuluma samadesse vastaspoolte kategooriatesse nagu finantssektori vastaspoolteks liigitatud alternatiivseid investeerimisfondid. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) nr 648/2012 kohane finantssektori vastaspoolte määratlus ei hõlma teatavaid alternatiivseid investeerimisfonde, kuigi nende tegevusvõime börsiväliste tuletislepingute osas sarnaneb määratlusega hõlmatud alternatiivsete investeerimisfondide tegevusvõimega. Finantssektorivälisteks vastaspoolteks liigitatud alternatiivsed investeerimisfondid peaksid seega kuuluma samadesse vastaspoolte kategooriatesse nagu finantssektori vastaspoolteks liigitatud alternatiivseid investeerimisfondid.

| (7) | 4. kategooria peaks hõlmama finantssektoriväliseid vastaspooli, kes ei kuulu muudesse kategooriatesse, kuna nende kogemused ja tegevusvõime börsiväliste tuletisinstrumentide ja keskse kliirimise osas on piiratumad kui vastaspoolte muudel kategooriatel. |
| --- | --- |

(7)

4. kategooria peaks hõlmama finantssektoriväliseid vastaspooli, kes ei kuulu muudesse kategooriatesse, kuna nende kogemused ja tegevusvõime börsiväliste tuletisinstrumentide ja keskse kliirimise osas on piiratumad kui vastaspoolte muudel kategooriatel.

| (8) | 1. kategooria vastaspoolte kliiringukohustuse jõustumise kuupäeva puhul tuleb võtta arvesse asjaolu, et neil ei pruugi olla olemas vajalikke ühendusi kesksete vastaspooltega kõigi selliste tuletisinstrumentide liikide jaoks, mille suhtes kliiringukohustust kohaldatakse. Lisaks tagavad selle kategooria vastaspooled juurdepääsu kliiringule nendele vastaspooltele, kes ei ole kliirivad liikmed, pidades silmas, et klientide kliirimine ja kaudsete klientide kliirimine peaksid kliiringukohustuse jõustumise tõttu märkimisväärselt suurenema. Vastaspoolte 1. kategooria arvele langeb märkimisväärne osa juba kliiritud börsiväliste krediidituletisinstrumentide mahust ja kliiritavate tehingute maht suureneb pärast käesolevas määruses sätestatud kliiringukohustuse jõustumise kuupäeva märkimisväärselt. Seetõttu tuleks sätestada mõistlik kuuekuuline tähtaeg, et 1. kategooria vastaspooled saaksid täiendavate liikide kliirimist ette valmistada, tegeleda klientide kliirimise ja kaudsete klientide kliirimise suurenemisega ning kohaneda kliiritavate tehingute kasvava mahuga. Lisaks tuleb 1. kategooria vastaspoolte kliiringukohustuse jõustumise kuupäeva puhul arvesse võtta ka seda, kui mitu keskset vastaspoolt käesoleva määruse jõustumise ajal sama börsiväliste tuletisinstrumentide liiki kliirib. Eriti juhul, kui suur hulk vastaspooli korraga soovib luua kliirimiskorra ühe ja sama keskse vastaspoolega, on vaja rohkem aega kui siis, kui vastaspooled saavad kliirimiskorra loomiseks valida mitme erineva keskse vastaspoole vahel. Seega tuleks võimaldada täiendav kolmekuuline periood, et tagada kliirimiskohustuse nõuetekohane täitmine. |
| --- | --- |

(8)

1. kategooria vastaspoolte kliiringukohustuse jõustumise kuupäeva puhul tuleb võtta arvesse asjaolu, et neil ei pruugi olla olemas vajalikke ühendusi kesksete vastaspooltega kõigi selliste tuletisinstrumentide liikide jaoks, mille suhtes kliiringukohustust kohaldatakse. Lisaks tagavad selle kategooria vastaspooled juurdepääsu kliiringule nendele vastaspooltele, kes ei ole kliirivad liikmed, pidades silmas, et klientide kliirimine ja kaudsete klientide kliirimine peaksid kliiringukohustuse jõustumise tõttu märkimisväärselt suurenema. Vastaspoolte 1. kategooria arvele langeb märkimisväärne osa juba kliiritud börsiväliste krediidituletisinstrumentide mahust ja kliiritavate tehingute maht suureneb pärast käesolevas määruses sätestatud kliiringukohustuse jõustumise kuupäeva märkimisväärselt. Seetõttu tuleks sätestada mõistlik kuuekuuline tähtaeg, et 1. kategooria vastaspooled saaksid täiendavate liikide kliirimist ette valmistada, tegeleda klientide kliirimise ja kaudsete klientide kliirimise suurenemisega ning kohaneda kliiritavate tehingute kasvava mahuga. Lisaks tuleb 1. kategooria vastaspoolte kliiringukohustuse jõustumise kuupäeva puhul arvesse võtta ka seda, kui mitu keskset vastaspoolt käesoleva määruse jõustumise ajal sama börsiväliste tuletisinstrumentide liiki kliirib. Eriti juhul, kui suur hulk vastaspooli korraga soovib luua kliirimiskorra ühe ja sama keskse vastaspoolega, on vaja rohkem aega kui siis, kui vastaspooled saavad kliirimiskorra loomiseks valida mitme erineva keskse vastaspoole vahel. Seega tuleks võimaldada täiendav kolmekuuline periood, et tagada kliirimiskohustuse nõuetekohane täitmine.

| (9) | 2. ja 3. kategooria vastaspoolte kliiringukohustuse jõustumise kuupäeva puhul tuleb võtta arvesse asjaolu, et enamik neist saavad juurdepääsu kesksele vastaspoolele, kui neist saab kliiriva liikme klient või kaudne klient. See protsess võib kesta 12–18 kuud, sõltuvalt vastaspoolte õigus- ja tegevusvõimest ning nende valmisolekutasemest seoses kliirivate liikmetega lepingute kliirimiseks vajalike meetmete võtmisega. Lisaks tuleb 2. ja 3. kategooria vastaspoolte kliiringukohustuse jõustumise kuupäeva puhul arvesse võtta ka seda, kui mitu keskset vastaspoolt käesoleva määruse jõustumise ajal sama börsiväliste tuletisinstrumentide liiki kliirib. Eriti juhul, kui suur hulk vastaspooli korraga soovib luua kliirimiskorra ühe ja sama keskse vastaspoolega, on vaja rohkem aega kui siis, kui vastaspooled saavad kliirimiskorra loomiseks valida mitme erineva keskse vastaspoole vahel. Seega tuleks võimaldada täiendav kolmekuuline periood, et tagada kliirimiskohustuse nõuetekohane täitmine. |
| --- | --- |

(9)

2. ja 3. kategooria vastaspoolte kliiringukohustuse jõustumise kuupäeva puhul tuleb võtta arvesse asjaolu, et enamik neist saavad juurdepääsu kesksele vastaspoolele, kui neist saab kliiriva liikme klient või kaudne klient. See protsess võib kesta 12–18 kuud, sõltuvalt vastaspoolte õigus- ja tegevusvõimest ning nende valmisolekutasemest seoses kliirivate liikmetega lepingute kliirimiseks vajalike meetmete võtmisega. Lisaks tuleb 2. ja 3. kategooria vastaspoolte kliiringukohustuse jõustumise kuupäeva puhul arvesse võtta ka seda, kui mitu keskset vastaspoolt käesoleva määruse jõustumise ajal sama börsiväliste tuletisinstrumentide liiki kliirib. Eriti juhul, kui suur hulk vastaspooli korraga soovib luua kliirimiskorra ühe ja sama keskse vastaspoolega, on vaja rohkem aega kui siis, kui vastaspooled saavad kliirimiskorra loomiseks valida mitme erineva keskse vastaspoole vahel. Seega tuleks võimaldada täiendav kolmekuuline periood, et tagada kliirimiskohustuse nõuetekohane täitmine.

| (10) | 4. kategooria vastaspoolte kliiringukohustuse jõustumise kuupäeva puhul tuleb võtta arvesse nende õigus- ja tegevusvõimet ning nende piiratumat kogemust börsiväliste tuletisinstrumentide ja keskse kliirimise osas võrreldes vastaspoolte muude kategooriatega. |
| --- | --- |

(10)

4. kategooria vastaspoolte kliiringukohustuse jõustumise kuupäeva puhul tuleb võtta arvesse nende õigus- ja tegevusvõimet ning nende piiratumat kogemust börsiväliste tuletisinstrumentide ja keskse kliirimise osas võrreldes vastaspoolte muude kategooriatega.

| (11) | Niisuguste börsiväliste vahetuslepingute jaoks, mille on sõlminud kolmandas riigis asutatud vastaspool ja liidus asutatud vastaspool, kes kuuluvad samasse gruppi ja on täielikult hõlmatud sama konsolideeritud aruandlusega ning kelle suhtes kohaldatakse sobivaid keskseid riski hindamise, mõõtmise ja kontrollimise protseduure, tuleks näha ette hilisem kliiringukohustuse kohaldamise kuupäev. Hilisem kohaldamine peaks tagama, et olukorras, kus puuduvad määruse (EL) nr 648/2012 artikli 13 lõike 2 kohased rakendusaktid, mis hõlmaksid käesoleva määruse lisas sätestatud börsiväliseid tuletislepinguid ja milles käsitletaks kolmandat riiki, kus liiduväline vastaspool on asutatud, ei kohaldata selliste lepingute suhtes piiratud aja jooksul kliiringukohustust. Pädevad asutused peaksid saama eelnevalt kontrollida, kas kõnealuseid lepinguid sõlmivad vastaspooled kuuluvad samasse gruppi ja kas nad on täitnud muud määruse (EL) nr 648/2012 kohased grupisiseste tehingute tingimused. |
| --- | --- |

(11)

Niisuguste börsiväliste vahetuslepingute jaoks, mille on sõlminud kolmandas riigis asutatud vastaspool ja liidus asutatud vastaspool, kes kuuluvad samasse gruppi ja on täielikult hõlmatud sama konsolideeritud aruandlusega ning kelle suhtes kohaldatakse sobivaid keskseid riski hindamise, mõõtmise ja kontrollimise protseduure, tuleks näha ette hilisem kliiringukohustuse kohaldamise kuupäev. Hilisem kohaldamine peaks tagama, et olukorras, kus puuduvad määruse (EL) nr 648/2012 artikli 13 lõike 2 kohased rakendusaktid, mis hõlmaksid käesoleva määruse lisas sätestatud börsiväliseid tuletislepinguid ja milles käsitletaks kolmandat riiki, kus liiduväline vastaspool on asutatud, ei kohaldata selliste lepingute suhtes piiratud aja jooksul kliiringukohustust. Pädevad asutused peaksid saama eelnevalt kontrollida, kas kõnealuseid lepinguid sõlmivad vastaspooled kuuluvad samasse gruppi ja kas nad on täitnud muud määruse (EL) nr 648/2012 kohased grupisiseste tehingute tingimused.

| (12) | Erinevalt börsivälistest tuletisinstrumentidest, mille puhul vastaspooled on finantssektorivälised, tuleb finantssektori vastaspooltega börsiväliste tuletislepingute korral määruse (EL) nr 648/2012 kohaselt kohaldada kliiringukohustust selliste lepingute suhtes, mis sõlmiti pärast seda, kui ESMA-le oli esitatud teade kesksele vastaspoolele börsiväliste tuletislepingute teatava liigi kliirimiseks tegevusloa andmise kohta, kuid enne kliiringukohustuse jõustumise kuupäeva, eeldusel et lepingute järelejäänud tähtaeg kliiringukohustuse jõustumise kuupäeva seisuga õigustab seda. Kliiringukohustuse kohaldamisel kõnealuste lepingute suhtes peaks lähtuma määruse (EL) nr 648/2012 ühetaolise ja ühtse kohaldamise eesmärgist. Eesmärk peaks olema finantsstabiilsuse tagamine ja süsteemse riski vähendamine, samuti turuosalistele võrdsete võimaluste tagamine, kui börsiväliste tuletislepingute liigi suhtes tuleb kohaldada kliiringukohustust. Seega tuleb kehtestada minimaalne järelejäänud tähtaeg, mis tagab nende eesmärkide saavutamise. |
| --- | --- |

(12)

Erinevalt börsivälistest tuletisinstrumentidest, mille puhul vastaspooled on finantssektorivälised, tuleb finantssektori vastaspooltega börsiväliste tuletislepingute korral määruse (EL) nr 648/2012 kohaselt kohaldada kliiringukohustust selliste lepingute suhtes, mis sõlmiti pärast seda, kui ESMA-le oli esitatud teade kesksele vastaspoolele börsiväliste tuletislepingute teatava liigi kliirimiseks tegevusloa andmise kohta, kuid enne kliiringukohustuse jõustumise kuupäeva, eeldusel et lepingute järelejäänud tähtaeg kliiringukohustuse jõustumise kuupäeva seisuga õigustab seda. Kliiringukohustuse kohaldamisel kõnealuste lepingute suhtes peaks lähtuma määruse (EL) nr 648/2012 ühetaolise ja ühtse kohaldamise eesmärgist. Eesmärk peaks olema finantsstabiilsuse tagamine ja süsteemse riski vähendamine, samuti turuosalistele võrdsete võimaluste tagamine, kui börsiväliste tuletislepingute liigi suhtes tuleb kohaldada kliiringukohustust. Seega tuleb kehtestada minimaalne järelejäänud tähtaeg, mis tagab nende eesmärkide saavutamise.

| (13) | Vastaspooled ei saa enne määruse (EL) nr 648/2012 artikli 5 lõike 2 kohaselt vastu võetud regulatiivsete tehniliste standardite jõustumist teada, kas nende sõlmitavate börsiväliste tuletislepingute suhtes kohaldatakse kliiringukohustuse jõustumise kuupäeval kliiringukohustust. See ebakindlus mõjutab märkimisväärselt turuosaliste võimet täpselt hinnastada sõlmitavaid börsiväliseid tuletislepinguid, sest keskselt kliiritavate lepingute suhtes kehtib teistsugune tagatiste režiim kui mittekeskselt kliiritavate lepingute suhtes. Kui enne käesoleva määruse jõustumist sõlmitud börsiväliste tuletislepingute suhtes hakataks kohaldama tagantjärele kliirimist (forward-clearing), olenemata nende järelejäänud tähtajast kliiringukohustuse jõustumise kuupäeva seisuga, võib see piirata vastaspoolte võimet maandada piisavalt oma tururiske ning kas mõjutada turu toimimist ja finantsstabiilsust või takistada neil tegelemast oma tavapäraste tegevustega, sest riske maandataks muul sobival viisi. |
| --- | --- |

(13)

Vastaspooled ei saa enne määruse (EL) nr 648/2012 artikli 5 lõike 2 kohaselt vastu võetud regulatiivsete tehniliste standardite jõustumist teada, kas nende sõlmitavate börsiväliste tuletislepingute suhtes kohaldatakse kliiringukohustuse jõustumise kuupäeval kliiringukohustust. See ebakindlus mõjutab märkimisväärselt turuosaliste võimet täpselt hinnastada sõlmitavaid börsiväliseid tuletislepinguid, sest keskselt kliiritavate lepingute suhtes kehtib teistsugune tagatiste režiim kui mittekeskselt kliiritavate lepingute suhtes. Kui enne käesoleva määruse jõustumist sõlmitud börsiväliste tuletislepingute suhtes hakataks kohaldama tagantjärele kliirimist (forward-clearing), olenemata nende järelejäänud tähtajast kliiringukohustuse jõustumise kuupäeva seisuga, võib see piirata vastaspoolte võimet maandada piisavalt oma tururiske ning kas mõjutada turu toimimist ja finantsstabiilsust või takistada neil tegelemast oma tavapäraste tegevustega, sest riske maandataks muul sobival viisi.

| (14) | Pärast käesoleva määruse jõustumist ja enne kliiringukohustuse jõustumist sõlmitud börsiväliste tuletislepingute suhtes ei tuleks kohaldada kliiringukohustust enne, kui nende lepingute vastaspooled saavad teha kindlaks, millisesse kategooriasse nad kuuluvad, millisel kesksel vastaspoolel on võimalik neid lepinguid kliirida ja kas nende suhtes kohaldatakse teatava lepingu, sh grupisisese tehingu puhul kliiringukohustust, ning enne, kui nad saavad võtta vajalikud meetmed kõnealuste lepingute sõlmimiseks kliiringukohustust arvesse võttes. Seetõttu võib turu nõuetekohase toimimise ja stabiilsuse ning vastaspoolte võrdsete võimaluste tagamiseks pidada asjakohaseks seda, et kõnealuste lepingute suhtes ei tuleks kliiringukohustust kohaldada, olenemata nende järelejäänud tähtaegadest. |
| --- | --- |

(14)

Pärast käesoleva määruse jõustumist ja enne kliiringukohustuse jõustumist sõlmitud börsiväliste tuletislepingute suhtes ei tuleks kohaldada kliiringukohustust enne, kui nende lepingute vastaspooled saavad teha kindlaks, millisesse kategooriasse nad kuuluvad, millisel kesksel vastaspoolel on võimalik neid lepinguid kliirida ja kas nende suhtes kohaldatakse teatava lepingu, sh grupisisese tehingu puhul kliiringukohustust, ning enne, kui nad saavad võtta vajalikud meetmed kõnealuste lepingute sõlmimiseks kliiringukohustust arvesse võttes. Seetõttu võib turu nõuetekohase toimimise ja stabiilsuse ning vastaspoolte võrdsete võimaluste tagamiseks pidada asjakohaseks seda, et kõnealuste lepingute suhtes ei tuleks kliiringukohustust kohaldada, olenemata nende järelejäänud tähtaegadest.

| (15) | Selliste börsiväliste tuletislepingute suhtes, mis sõlmiti pärast seda, kui ESMA-le oli esitatud teade kesksele vastaspoolele börsiväliste tuletislepingute teatava liigi kliirimiseks tegevusloa andmise kohta, kuid enne kliiringukohustuse jõustumise kuupäeva, ei tuleks kliiringukohustust kohaldada, kui nad ei ole süsteemse riski seisukohast märkimisväärselt olulised või kui nende suhtes kliiringukohustuse kohaldamine võib takistada määruse (EL) nr 648/2012 ühetaolist ja ühtset kohaldamist. Pikema järelejäänud tähtajaga börsiväliste krediidituletislepingutega seotud vastaspoole krediidirisk püsib turul kauem kui see, mis on seotud lühikese järelejäänud tähtajaga börsiväliste krediidituletislepingutega. Kliiringukohustuse kohaldamisega lühikese järelejäänud tähtajaga lepingute suhtes kaasneks vastaspooltele koormus, mis oleks maandatava riski tasemega võrreldes ebaproportsionaalne. Lühikese järelejäänud tähtajaga börsivälised krediidituletisinstrumendid moodustavad koguturust ja seega ka selle turuga seotud kogu süsteemsest riskist suhteliselt väikse osa. Seega tuleks kehtestada minimaalsed järelejäänud tähtajad, mis tagavad, et maksimaalselt mõne kuu pikkuse järelejäänud tähtajaga lepingute suhtes kliiringukohustust ei kohaldata. |
| --- | --- |

(15)

Selliste börsiväliste tuletislepingute suhtes, mis sõlmiti pärast seda, kui ESMA-le oli esitatud teade kesksele vastaspoolele börsiväliste tuletislepingute teatava liigi kliirimiseks tegevusloa andmise kohta, kuid enne kliiringukohustuse jõustumise kuupäeva, ei tuleks kliiringukohustust kohaldada, kui nad ei ole süsteemse riski seisukohast märkimisväärselt olulised või kui nende suhtes kliiringukohustuse kohaldamine võib takistada määruse (EL) nr 648/2012 ühetaolist ja ühtset kohaldamist. Pikema järelejäänud tähtajaga börsiväliste krediidituletislepingutega seotud vastaspoole krediidirisk püsib turul kauem kui see, mis on seotud lühikese järelejäänud tähtajaga börsiväliste krediidituletislepingutega. Kliiringukohustuse kohaldamisega lühikese järelejäänud tähtajaga lepingute suhtes kaasneks vastaspooltele koormus, mis oleks maandatava riski tasemega võrreldes ebaproportsionaalne. Lühikese järelejäänud tähtajaga börsivälised krediidituletisinstrumendid moodustavad koguturust ja seega ka selle turuga seotud kogu süsteemsest riskist suhteliselt väikse osa. Seega tuleks kehtestada minimaalsed järelejäänud tähtajad, mis tagavad, et maksimaalselt mõne kuu pikkuse järelejäänud tähtajaga lepingute suhtes kliiringukohustust ei kohaldata.

| (16) | 3. kategooria vastaspooled kannavad kogu süsteemsest riskist suhteliselt piiratud osa ja nende õigus- ja tegevusvõime tase börsiväliste tuletisinstrumentide osas on madalam kui 1. ja 2. kategooria vastaspoolte oma. Börsiväliste tuletislepingute olulisi elemente, sh selliste börsiväliste krediidituletislepingute hinnastamist, mille suhtes kohaldatakse kliiringukohustust ja mis sõlmiti enne kliiringukohustuse jõustumist, tuleb lühikese aja jooksul kohandada, et võtta arvesse kliirimist, mis toimub alles mitu kuud pärast lepingu sõlmimist. See tagantjärele kliirimise protsess hõlmab oluliste kohanduste tegemist hinnastamismudelis ja asjaomaste börsiväliste tuletislepingute dokumentide muutmist. 3. kategooria vastaspooltel on väga piiratud võime lisada tagantjärele kliirimine oma börsivälistesse tuletislepingutesse. Kui börsiväliste tuletislepingute kliirimine oleks nendele vastaspooltele kohustuslik enne kliiringukohustuse jõustumist, võiks see järelikult piirata nende võimet maandada piisavalt oma riske ning kas mõjutada turu toimimist ja stabiilsust või takistada neil tegelemast oma tavapäraste tegevustega, kui nad ei saa riske edasi maandada. Kliiringukohustust ei peaks seega kohaldama selliste börsiväliste tuletislepingute suhtes, mille 3. kategooria vastaspooled on sõlminud enne kliiringukohustuse jõustumist. |
| --- | --- |

(16)

3. kategooria vastaspooled kannavad kogu süsteemsest riskist suhteliselt piiratud osa ja nende õigus- ja tegevusvõime tase börsiväliste tuletisinstrumentide osas on madalam kui 1. ja 2. kategooria vastaspoolte oma. Börsiväliste tuletislepingute olulisi elemente, sh selliste börsiväliste krediidituletislepingute hinnastamist, mille suhtes kohaldatakse kliiringukohustust ja mis sõlmiti enne kliiringukohustuse jõustumist, tuleb lühikese aja jooksul kohandada, et võtta arvesse kliirimist, mis toimub alles mitu kuud pärast lepingu sõlmimist. See tagantjärele kliirimise protsess hõlmab oluliste kohanduste tegemist hinnastamismudelis ja asjaomaste börsiväliste tuletislepingute dokumentide muutmist. 3. kategooria vastaspooltel on väga piiratud võime lisada tagantjärele kliirimine oma börsivälistesse tuletislepingutesse. Kui börsiväliste tuletislepingute kliirimine oleks nendele vastaspooltele kohustuslik enne kliiringukohustuse jõustumist, võiks see järelikult piirata nende võimet maandada piisavalt oma riske ning kas mõjutada turu toimimist ja stabiilsust või takistada neil tegelemast oma tavapäraste tegevustega, kui nad ei saa riske edasi maandada. Kliiringukohustust ei peaks seega kohaldama selliste börsiväliste tuletislepingute suhtes, mille 3. kategooria vastaspooled on sõlminud enne kliiringukohustuse jõustumist.

| (17) | Lisaks võib teatavate tingimuste täitmise korral vabastada kliiringukohustusest samasse gruppi kuuluvate vastaspoolte vahel sõlmitud börsivälised tuletislepingud, et vältida grupisisese riski juhtimise protsesside tõhususe piiramist ning seega määruse (EL) nr 648/2012 peamise eesmärgi saavutamise takistamist. Kliiringukohustust ei peaks seega kohaldama teatavatele tingimustele vastavate ja enne kliiringukohustuse jõustumist sõlmitud grupisiseste tehingute suhtes. |
| --- | --- |

(17)

Lisaks võib teatavate tingimuste täitmise korral vabastada kliiringukohustusest samasse gruppi kuuluvate vastaspoolte vahel sõlmitud börsivälised tuletislepingud, et vältida grupisisese riski juhtimise protsesside tõhususe piiramist ning seega määruse (EL) nr 648/2012 peamise eesmärgi saavutamise takistamist. Kliiringukohustust ei peaks seega kohaldama teatavatele tingimustele vastavate ja enne kliiringukohustuse jõustumist sõlmitud grupisiseste tehingute suhtes.

| (18) | Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõudel, mille ESMA on komisjonile esitanud. |
| --- | --- |

(18)

Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõudel, mille ESMA on komisjonile esitanud.

| (19) | ESMA on korraldanud käesoleva määruse aluseks olevate regulatiivsete tehniliste standardite eelnõude kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsinud potentsiaalseid seonduvaid kulusid ja tulusid ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (2) artikli 37 kohaselt moodustatud väärtpaberituru sidusrühmade kogult ning konsulteerinud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga, |
| --- | --- |

(19)

ESMA on korraldanud käesoleva määruse aluseks olevate regulatiivsete tehniliste standardite eelnõude kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsinud potentsiaalseid seonduvaid kulusid ja tulusid ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (2) artikli 37 kohaselt moodustatud väärtpaberituru sidusrühmade kogult ning konsulteerinud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Börsiväliste tuletisinstrumentide liigid, mille suhtes kohaldatakse kliiringukohustust

Lisas sätestatud börsiväliste tuletisinstrumentide liikide suhtes kohaldatakse kliiringukohustust.

kliiringukohustust

Artikkel 2

Vastaspoolte kategooriad

1.   Artiklite 3 ja 4 kohaldamisel jagatakse vastaspooled, kelle suhtes kohaldatakse kliiringukohustust, järgmistesse kategooriatesse:

| a) | 1. kategooria hõlmab vastaspooli, kes käesoleva määruse jõustumise kuupäeval on kliirivad liikmed määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punkti 14 tähenduses vähemalt ühe käesoleva määruse lisas sätestatud börsiväliste tuletisinstrumentide liigi puhul vähemalt ühe sellise vastaspoole jaoks, kellele on antud tegevusluba või keda on tunnustatud enne seda kuupäeva, andes talle õiguse kliirida vähemalt üht kõnealust liiki; |
| --- | --- |

a)

1. kategooria hõlmab vastaspooli, kes käesoleva määruse jõustumise kuupäeval on kliirivad liikmed määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punkti 14 tähenduses vähemalt ühe käesoleva määruse lisas sätestatud börsiväliste tuletisinstrumentide liigi puhul vähemalt ühe sellise vastaspoole jaoks, kellele on antud tegevusluba või keda on tunnustatud enne seda kuupäeva, andes talle õiguse kliirida vähemalt üht kõnealust liiki;

| b) | 2. kategooria hõlmab järgmiseid 1. kategooriasse mittekuuluvaid vastaspooli, kes kuuluvad gruppi, mille mittekeskselt kliiritavate tuletisinstrumentide tinglike väärtuste tagasi maksmata brutosummade summeeritud kuulõpu keskmine perioodil jaanuar, veebruar ja märts 2016 on suurem kui 8 miljardit eurot:






  i) | finantssektori vastaspooled; |
| --- | --- | --- |

b)

2. kategooria hõlmab järgmiseid 1. kategooriasse mittekuuluvaid vastaspooli, kes kuuluvad gruppi, mille mittekeskselt kliiritavate tuletisinstrumentide tinglike väärtuste tagasi maksmata brutosummade summeeritud kuulõpu keskmine perioodil jaanuar, veebruar ja märts 2016 on suurem kui 8 miljardit eurot:

i)

finantssektori vastaspooled;

| ii) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL (3) artikli 4 lõike 1 punkti a määratluse kohased alternatiivsed investeerimisfondid, kes kujutavad endast finantssektoriväliseid vastaspooli; |
| --- | --- |

ii)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL (3) artikli 4 lõike 1 punkti a määratluse kohased alternatiivsed investeerimisfondid, kes kujutavad endast finantssektoriväliseid vastaspooli;

| c) | 3. kategooria hõlmab järgmisi 1. ja 2. kategooriasse mittekuuluvaid vastaspooli:






  i) | finantssektori vastaspooled; |
| --- | --- | --- |

c)

3. kategooria hõlmab järgmisi 1. ja 2. kategooriasse mittekuuluvaid vastaspooli:

i)

finantssektori vastaspooled;

| ii) | direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punkti a määratluse kohased alternatiivsed investeerimisfondid, kes kujutavad endast finantssektoriväliseid vastaspooli; |
| --- | --- |

ii)

direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punkti a määratluse kohased alternatiivsed investeerimisfondid, kes kujutavad endast finantssektoriväliseid vastaspooli;

| d) | 4. kategooria hõlmab 1., 2. ja 3. kategooriasse mittekuuluvaid finantssektoriväliseid vastaspooli. |
| --- | --- |

d)

4. kategooria hõlmab 1., 2. ja 3. kategooriasse mittekuuluvaid finantssektoriväliseid vastaspooli.

2.   Lõike 1 punktis b osutatud grupi tinglike väärtuste tagasimaksmata brutosummade summeeritud kuulõpu keskmise arvutamisel võetakse arvesse grupi kõiki mittekeskselt kliiritavaid tuletisinstrumente, sh valuutaforvardid, vahetustehingud ja valuuta vahetustehingud.

3.   Kui vastaspoolteks on direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punkti a määratluse kohased alternatiivsed investeerimisfondid või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ (4) artikli 1 lõike 2 määratluse kohased vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad, kohaldatakse käesoleva artikli lõike 1 punktis b osutatud künnist (8 miljardit eurot) individuaalselt fondi tasandil.

Artikkel 3

Kliiringukohustuse jõustumise kuupäevad

1.   Lisas sätestatud börsiväliste tuletisinstrumentide liikidesse kuuluvate lepingute puhul jõustub kliiringukohustus järgmistel kuupäevadel:

| a) | 9. veebruaril 2017, kui vastaspool kuulub 1. kategooriasse; |
| --- | --- |

a)

9. veebruaril 2017, kui vastaspool kuulub 1. kategooriasse;

| b) | 9. augustil 2017, kui vastaspool kuulub 2. kategooriasse; |
| --- | --- |

b)

9. augustil 2017, kui vastaspool kuulub 2. kategooriasse;

| c) | 9. veebruaril 2018, kui vastaspool kuulub 3. kategooriasse; |
| --- | --- |

c)

9. veebruaril 2018, kui vastaspool kuulub 3. kategooriasse;

| d) | 9. mail 2019, kui vastaspool kuulub 4. kategooriasse. |
| --- | --- |

d)

9. mail 2019, kui vastaspool kuulub 4. kategooriasse.

Kui lepingu sõlmivad kaks erinevatesse vastaspoolte kategooriatesse kuuluvat vastaspoolt, jõustub kliiringukohustus selle lepingu puhul hilisemal kuupäeval.

2.   Erandina lõike 1 punktidest a, b ja c jõustuvad lisas sätestatud tuletisinstrumentide liikidesse kuuluvad lepingud, mille on sõlminud muud kui 4. kategooriasse kuuluvad vastaspooled, kes kuuluvad samasse gruppi ning kellest üks on asutatud kolmandas riigis ja teine liidus, järgmistel kuupäevadel:

| a) | 9. mail 2019, kui määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 kohaldamise eesmärgil ei ole asjaomase kolmanda riigiga seoses võetud vastu nimetatud määruse artikli 13 lõike 2 kohast samaväärsust kinnitavat otsust, mis hõlmab käesoleva määruse lisas sätestatud börsiväliseid tuletislepinguid, või |
| --- | --- |

a)

9. mail 2019, kui määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 kohaldamise eesmärgil ei ole asjaomase kolmanda riigiga seoses võetud vastu nimetatud määruse artikli 13 lõike 2 kohast samaväärsust kinnitavat otsust, mis hõlmab käesoleva määruse lisas sätestatud börsiväliseid tuletislepinguid, või

| b) | järgmistest kuupäevadest hilisem, kui määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 kohaldamise eesmärgil on võetud asjaomase kolmanda riigiga seoses vastu nimetatud määruse artikli 13 lõike 2 kohane samaväärsust kinnitav otsus, mis hõlmab käesoleva määruse lisas sätestatud börsiväliseid tuletislepinguid:






  i) | 60 päeva pärast seda, kui jõustub määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 kohaldamise eesmärgil nimetatud määruse artikli 13 lõike 2 kohaselt asjaomase kolmanda riigiga seoses vastu võetud otsus, mis hõlmab käesoleva määruse lisas sätestatud börsiväliseid tuletislepinguid, |
| --- | --- | --- |

b)

järgmistest kuupäevadest hilisem, kui määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 kohaldamise eesmärgil on võetud asjaomase kolmanda riigiga seoses vastu nimetatud määruse artikli 13 lõike 2 kohane samaväärsust kinnitav otsus, mis hõlmab käesoleva määruse lisas sätestatud börsiväliseid tuletislepinguid:

i)

60 päeva pärast seda, kui jõustub määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 kohaldamise eesmärgil nimetatud määruse artikli 13 lõike 2 kohaselt asjaomase kolmanda riigiga seoses vastu võetud otsus, mis hõlmab käesoleva määruse lisas sätestatud börsiväliseid tuletislepinguid,

| ii) | kuupäev, mil lõike 1 kohaselt jõustub kliiringukohustus. |
| --- | --- |

ii)

kuupäev, mil lõike 1 kohaselt jõustub kliiringukohustus.

Seda erandit kohaldatakse ainult juhul, kui vastaspooled vastavad järgmistele tingimustele:

| a) | kolmandas riigis asutatud vastaspool on kas finantssektori vastaspool või finantssektoriväline vastaspool; |
| --- | --- |

a)

kolmandas riigis asutatud vastaspool on kas finantssektori vastaspool või finantssektoriväline vastaspool;

| b) | liidus asutatud vastaspool on






  i) | finantssektori vastaspool, finantssektoriväline vastaspool, finantsvaldusettevõtja, finantsasutus või abiettevõtja, kelle suhtes kohaldatakse asjakohaseid usaldatavusnõudeid, ja punktis a osutatud vastaspool on finantssektori vastaspool; |
| --- | --- | --- |

b)

liidus asutatud vastaspool on

i)

finantssektori vastaspool, finantssektoriväline vastaspool, finantsvaldusettevõtja, finantsasutus või abiettevõtja, kelle suhtes kohaldatakse asjakohaseid usaldatavusnõudeid, ja punktis a osutatud vastaspool on finantssektori vastaspool;

| ii) | kas finantssektori vastaspool või finantssektoriväline vastaspool ja punktis a osutatud vastaspool on finantssektoriväline vastaspool; |
| --- | --- |

ii)

kas finantssektori vastaspool või finantssektoriväline vastaspool ja punktis a osutatud vastaspool on finantssektoriväline vastaspool;

| c) | mõlemad vastaspooled on täielikult hõlmatud sama konsolideeritud aruandlusega vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 3 lõikele 3; |
| --- | --- |

c)

mõlemad vastaspooled on täielikult hõlmatud sama konsolideeritud aruandlusega vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 3 lõikele 3;

| d) | mõlema vastaspoole suhtes kohaldatakse sobivaid keskseid riski hindamise, mõõtmise ja kontrollimise protseduure; |
| --- | --- |

d)

mõlema vastaspoole suhtes kohaldatakse sobivaid keskseid riski hindamise, mõõtmise ja kontrollimise protseduure;

| e) | liidus asutatud vastaspool on teatanud asjaomasele pädevale asutusele kirjalikult, et punktides a, b, c ja d sätestatud tingimused on täidetud, ning pädev asutus on kinnitanud 30 päeva jooksul pärast teate saamist, et kõnealused tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

e)

liidus asutatud vastaspool on teatanud asjaomasele pädevale asutusele kirjalikult, et punktides a, b, c ja d sätestatud tingimused on täidetud, ning pädev asutus on kinnitanud 30 päeva jooksul pärast teate saamist, et kõnealused tingimused on täidetud.

Artikkel 4

Minimaalne järelejäänud tähtaeg

1.   1. kategooriasse kuuluvate finantssektori vastaspoolte puhul peab määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 lõike 1 punkti b alapunktis ii osutatud minimaalne järelejäänud tähtaeg olema kliiringukohustuse jõustumise kuupäeva seisuga järgmine:

| a) | 5 aastat ja 3 kuud lepingute puhul, mis on sõlmitud või uuendatud enne 9. oktoobrit 2016 ja mis on lisa tabelis esitatud liiki; |
| --- | --- |

a)

5 aastat ja 3 kuud lepingute puhul, mis on sõlmitud või uuendatud enne 9. oktoobrit 2016 ja mis on lisa tabelis esitatud liiki;

| b) | kuus kuud lepingute puhul, mis on sõlmitud või uuendatud pärast 9. oktoobrit 2016 ja mis on lisa tabelis esitatud liiki; |
| --- | --- |

b)

kuus kuud lepingute puhul, mis on sõlmitud või uuendatud pärast 9. oktoobrit 2016 ja mis on lisa tabelis esitatud liiki;

2.   2. kategooriasse kuuluvate finantssektori vastaspoolte puhul peab määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 lõike 2 punkti b alapunktis ii osutatud minimaalne järelejäänud tähtaeg olema kliiringukohustuse jõustumise kuupäeva seisuga järgmine:

| a) | 5 aastat ja 3 kuud lepingute puhul, mis on sõlmitud või uuendatud enne 9. oktoobrit 2016 ja mis on lisa tabelis esitatud liiki; |
| --- | --- |

a)

5 aastat ja 3 kuud lepingute puhul, mis on sõlmitud või uuendatud enne 9. oktoobrit 2016 ja mis on lisa tabelis esitatud liiki;

| b) | kuus kuud lepingute puhul, mis on sõlmitud või uuendatud pärast 9. oktoobrit 2016 ja mis on lisa tabelis esitatud liiki. |
| --- | --- |

b)

kuus kuud lepingute puhul, mis on sõlmitud või uuendatud pärast 9. oktoobrit 2016 ja mis on lisa tabelis esitatud liiki.

3.   3. kategooriasse kuuluvate finantssektori vastaspoolte ja käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 osutatud finantssektori vastaspoolte vaheliste tehingute puhul peab määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 lõike 1 punkti b alapunktis ii osutatud minimaalne järelejäänud tähtaeg olema kliiringukohustuse jõustumise kuupäeva seisuga 5 aastat ja 3 kuud.

4.   Kui lepingu sõlmivad kaks erinevatesse vastaspoolte kategooriatesse kuuluvat finantssektori vastaspoolt või kaks finantssektori vastaspoolt, kes on seotud artikli 3 lõikes 2 osutatud tehingutega, võetakse käesoleva artikli kohaldamisel arvesse minimaalset järelejäänud tähtaega, mis on järelejäänud tähtaegadest pikem.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. märts 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010 (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (ELT L 302, 17.11.2009, lk 32).

4

---

LISA

Börsiväliste krediidiriski tuletisinstrumentide liigid, mille suhtes kohaldatakse kliiringukohustust

Euroopa seeriatesse jaotamata indeksipõhiste krediidiriski vahetustehingute liigid

| Kood | Liik | Alaliik | Geograafiline ala | Võrdlusindeks | Arveldusvaluuta | Seeria | Tähtaeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| B.1.1 | Indeksipõhine krediidiriski vahetusleping | Seeriatesse jaotamata indeks | Euroopa | iTraxx Europe Main | EUR | 17. ja järgnevad | 5 aastat |
| B.1.2 | Indeksipõhine krediidiriski vahetusleping | Seeriatesse jaotamata indeks | Euroopa | iTraxx Europe Crossover | EUR | 17. ja järgnevad | 5 aastat |

Kood

Liik

Alaliik

Geograafiline ala

Võrdlusindeks

Arveldusvaluuta

Seeria

Tähtaeg

B.1.1

Indeksipõhine krediidiriski vahetusleping

Seeriatesse jaotamata indeks

Euroopa

iTraxx Europe Main

EUR

17. ja järgnevad

5 aastat

B.1.2

Indeksipõhine krediidiriski vahetusleping

Seeriatesse jaotamata indeks

Euroopa

iTraxx Europe Crossover

EUR

17. ja järgnevad

5 aastat

---

| 19.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/12

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/593,

5. aprill 2016,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Olive de Nîmes (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Prantsusmaa taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EL) nr 991/2010 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Olive de Nîmes“ spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Prantsusmaa taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EL) nr 991/2010 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Olive de Nîmes“ spetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3). |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Olive de Nîmes“ (KPN) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. aprill 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 4. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 991/2010 millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Olive de Nîmes“ (KPN)] (ELT L 288, 5.11.2010, lk 12).

2

(3)  
  ELT C 358, 30.10.2015, lk 11.

3

---

| 19.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/13

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/594,

18. aprill 2016,

millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 223/2014 vorm struktureeritud uuringu jaoks, milles käsitletakse sellise abi lõppsaajaid, mida antakse enim puudust kannatavate isikute Euroopa abifondist toidu- ja/või esmase materiaalse abi rakenduskavade raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 223/2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudustkannatavate isikute jaoks, (1) eriti selle artikli 17 lõiget 4,

olles konsulteerinud enim puudust kannatavate isikute Euroopa abifondi komiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 223/2014 kohaselt peab toidu- ja/või esmase materiaalse abi rakenduskava (edaspidi „I rakenduskava“) korraldusasutus teostama 2017. ja 2022. aastal struktureeritud uuringu abi lõppsaajate kohta. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 223/2014 kohaselt peab toidu- ja/või esmase materiaalse abi rakenduskava (edaspidi „I rakenduskava“) korraldusasutus teostama 2017. ja 2022. aastal struktureeritud uuringu abi lõppsaajate kohta.

| (2) | See struktureeritud uuring abi lõppsaajate kohta on üks vahenditest, mille abil hinnatakse enim puudust kannatavate isikute Euroopa abifondi (edaspidi „abifond“). Selleks et tagada enim puudust kannatavate isikute Euroopa abifondi hindamise tulemuste kõrge kvaliteet ja uuringu tulemuslikkus, on vaja kehtestada vorm, mis võimaldab andmete koondamist Euroopa Liidu tasandil, |
| --- | --- |

(2)

See struktureeritud uuring abi lõppsaajate kohta on üks vahenditest, mille abil hinnatakse enim puudust kannatavate isikute Euroopa abifondi (edaspidi „abifond“). Selleks et tagada enim puudust kannatavate isikute Euroopa abifondi hindamise tulemuste kõrge kvaliteet ja uuringu tulemuslikkus, on vaja kehtestada vorm, mis võimaldab andmete koondamist Euroopa Liidu tasandil,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 223/2014 artikli 17 lõikes 4 osutatud struktureeritud uuring lõppsaajate kohta tehakse vastavalt lisas esitatud vormile.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. aprill 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 72, 12.3.2014, lk 1.

1

---

LISA

ENIM PUUDUST KANNATAVATE ISIKUTE EUROOPA ABIFONDI (FEAD) STRUKTUREERITUD UURING – KÜSIMUSED

Küsitleja nimi
  :

Koht
  :

Organisatsioon
  :

Kuupäev
  :

Kellaaeg
  :

A.   KÜSIMUSED PARTNERORGANISATSIOONI POOLT LÕPPSAAJATELE ANTAVA ABI ULATUSE KOHTA (1)

A1.   Millist liiki FEADi poolset abi lõppsaajatele antakse ja kui sageli seda tehakse?

| | Iga päev | Iga nädal | Iga kuu | Muu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Toidupakid (2) | | | | (täpsustage) |
| Eined | | | | (täpsustage) |
| Lastele jagatavad kaubad | | | | (täpsustage) |
| Kodututele jagatavad kaubad | | | | (täpsustage) |
| Muu (täpsustage) | [täpsustage liik] | [täpsustage liik] | [täpsustage liik] | [täpsustage liik ja sagedus] |

Iga päev

Iga nädal

Iga kuu

Muu

Toidupakid (2)

(täpsustage)

Eined

(täpsustage)

Lastele jagatavad kaubad

(täpsustage)

Kodututele jagatavad kaubad

(täpsustage)

Muu (täpsustage)

[täpsustage liik]

[täpsustage liik]

[täpsustage liik]

[täpsustage liik ja sagedus]

A2.   Milliseid täiendavaid meetmeid kohaldatakse lõppsaajatele FEADi abi andmise korral?

| Nõuanded toidu valmistamiseks ja säilitamiseks, toiduvalmistamise õpitoad, abisaajate harimine tervisliku toitumise edendamise alal või nõuanded toidujäätmete vähendamiseks | |
| --- | --- |
| Isikliku puhtuse alane nõustamine | |
| Pädevate (nt sotsiaal- või haldus-)talituste juurde suunamine | |
| Individuaalne nõustamine ja õpitoad | |
| Psühholoogia- ja teraapiaalane tugi | |
| Leibkonna eelarve kavandamise alane nõustamine | |
| Muu (täpsustage) | [Täita lahter] |
| Puuduvad | |

Nõuanded toidu valmistamiseks ja säilitamiseks, toiduvalmistamise õpitoad, abisaajate harimine tervisliku toitumise edendamise alal või nõuanded toidujäätmete vähendamiseks

Isikliku puhtuse alane nõustamine

Pädevate (nt sotsiaal- või haldus-)talituste juurde suunamine

Individuaalne nõustamine ja õpitoad

Psühholoogia- ja teraapiaalane tugi

Leibkonna eelarve kavandamise alane nõustamine

Muu (täpsustage)

[Täita lahter]

Puuduvad

A3.   Kas partnerorganisatsioon annab lõppsaajatele ka materiaalset abi, mida FEAD ei kaasrahasta?

| Jah | Ei |
| --- | --- |
| | |

Jah

Ei

A3a.   Kui jah, siis millist abi partnerorganisatsioon lisaks FEADi abile annab?

| Toidupakid | |
| --- | --- |
| Eined | |
| Lastele jagatavad kaubad | |
| Kodututele jagatavad kaubad | |
| Muud kaubad | [täpsustage liik] |

Toidupakid

Eined

Lastele jagatavad kaubad

Kodututele jagatavad kaubad

Muud kaubad

[täpsustage liik]

B.   KÜSIMUSED ABI LÕPPSAAJALE

B1.   Kas olete mees või naine?

| Mees | Naine |
| --- | --- |
| | |

Mees

Naine

B2.   Kui vana Te olete?

| 15 või alla selle | 16–24 | 25–49 | 50–64 | 65 või üle selle | Ei soovi vastata | Ei tea või ei mõista küsimust |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | |

15 või alla selle

16–24

25–49

50–64

65 või üle selle

Ei soovi vastata

Ei tea või ei mõista küsimust

B3.   Kas olete üksikvanem?

| Jah | Ei | Ei soovi vastata | Ei tea või ei mõista küsimust |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Jah

Ei

Ei soovi vastata

Ei tea või ei mõista küsimust

B4.   Millist abi Te äsja saite (või kohe saate)?

| | Jah | Ei | Ei soovi vastata | Ei tea või ei mõista küsimust |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Toidupakid | | | | |
| Eined | | | | |
| Imikuvarustus (hädavajalikud beebitarbed) | | | | |
| Koolikotid | | | | |
| Kirjatarbed, kooliõpikud ja töövihikud, pliiatsid, joonistustarbed ja muu koolis vajalik (v.a riided) | | | | |
| Spordivarustus (spordijalatsid, ujumisriided jne) | | | | |
| Riided (talveriided, jalanõud, kooliriided jne) | | | | |
| Magamiskotid/tekid | | | | |
| Köögitarbed (potid, pannid, noad-kahvlid jne) | | | | |
| Kodutekstiil (käterätid, voodipesu) | | | | |
| Hügieenitarbed (esmaabipakk, seep, hambahari, ühekordsed žiletid jne) | | | | |
| Muud liiki kaubad | [Täita lahter] |

Jah

Ei

Ei soovi vastata

Ei tea või ei mõista küsimust

Toidupakid

Eined

Imikuvarustus (hädavajalikud beebitarbed)

Koolikotid

Kirjatarbed, kooliõpikud ja töövihikud, pliiatsid, joonistustarbed ja muu koolis vajalik (v.a riided)

Spordivarustus (spordijalatsid, ujumisriided jne)

Riided (talveriided, jalanõud, kooliriided jne)

Magamiskotid/tekid

Köögitarbed (potid, pannid, noad-kahvlid jne)

Kodutekstiil (käterätid, voodipesu)

Hügieenitarbed (esmaabipakk, seep, hambahari, ühekordsed žiletid jne)

Muud liiki kaubad

[Täita lahter]

B5.   Kes on abi saaja?

| Teie ise | Teie leibkonna teised liikmed | Ei soovi vastata | Ei tea või ei mõista küsimust |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Teie ise

Teie leibkonna teised liikmed

Ei soovi vastata

Ei tea või ei mõista küsimust

Kui vastus küsimusele B5 on üksnes
  „Teie ise“, jätke küsimus B6 vahele.

B6.   Kas abi kasutavad ka teised inimesed? Kui jah, siis mitu inimest (lisaks Teile) ja milline on nende vanus ja sugu?

| | Mees | Naine |
| --- | --- | --- |
| 5 või alla selle | | |
| 6–15 | | |
| 16–24 | | |
| 25–49 | | |
| 50–64 | | |
| 65 või üle selle | | |
| Ei soovi vastata | | |
| Ei tea või ei mõista küsimust | | |

Mees

Naine

5 või alla selle

6–15

16–24

25–49

50–64

65 või üle selle

Ei soovi vastata

Ei tea või ei mõista küsimust

B7.   Kas tulite abi saama esimest korda?

| Jah | Ei | Ei soovi vastata | Ei tea või ei mõista küsimust |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Jah

Ei

Ei soovi vastata

Ei tea või ei mõista küsimust

Kui vastus küsimusele B7 on „Jah“, „Ei soovi vastata“ või „Ei tea või ei mõista küsimust“, siis jätkake küsimusega nr B9.

B8.   Kui tihti Te abi saamas käite?

| Iga päev | Iga nädal | Iga kuu | Muu | Ei soovi vastata | Ei tea või ei mõista küsimust |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

Iga päev

Iga nädal

Iga kuu

Muu

Ei soovi vastata

Ei tea või ei mõista küsimust

B9.   Kas teate, millal jälle samasugust abi vajate?

| Homme | Järgmisel nädalal | Järgmisel kuul | Muu | Ei soovi vastata | Ei tea või ei mõista küsimust |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

Homme

Järgmisel nädalal

Järgmisel kuul

Muu

Ei soovi vastata

Ei tea või ei mõista küsimust

B10.   Kas Teil on olnud raskusi abi saamisel?

| Jah | Ei | Ei soovi vastata | Ei tea või ei mõista küsimust |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Jah

Ei

Ei soovi vastata

Ei tea või ei mõista küsimust

B10a.   Kui jah, siis milliseid raskusi olete kogenud?

| Vajadus muretseda dokumente mõnest riiklikust, piirkondlikust või kohalikust asutusest | |
| --- | --- |
| Vajadus läbida pikki vahemaid | |
| Psühholoogilised tõkked | |
| Muu (täpsustage) | [Täita lahter] |
| Ei soovi vastata | |
| Ei tea või ei mõista küsimust | |

Vajadus muretseda dokumente mõnest riiklikust, piirkondlikust või kohalikust asutusest

Vajadus läbida pikki vahemaid

Psühholoogilised tõkked

Muu (täpsustage)

[Täita lahter]

Ei soovi vastata

Ei tea või ei mõista küsimust

B11.   Kas tänu FEADi pakutavale abile on Teie või Teie leibkonna liikmete olukord paremaks muutunud?

| Jah | Osaliselt | Ei | Ei soovi vastata | Ei tea või ei mõista küsimust |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Jah

Osaliselt

Ei

Ei soovi vastata

Ei tea või ei mõista küsimust

B11a.   Kui vastus on „Ei“ või „Osaliselt“, siis selgitage, miks?

| Toiduainete ja kaupade hulk ei ole piisav | |
| --- | --- |
| Toiduaineid ja kaupu jagatakse liiga harva | |
| Toiduainete ja kaupade kvaliteet ei ole piisav | |
| Vaja oleks muud liiki abi (täpsustage) | [Täita lahter] |
| Ei soovi vastata | |
| Ei tea või ei mõista küsimust | |

Toiduainete ja kaupade hulk ei ole piisav

Toiduaineid ja kaupu jagatakse liiga harva

Toiduainete ja kaupade kvaliteet ei ole piisav

Vaja oleks muud liiki abi (täpsustage)

[Täita lahter]

Ei soovi vastata

Ei tea või ei mõista küsimust

B12.   Kas Teil või Teie leibkonnal oli aasta tagasi võimalik osta toiduaineid/kaupu, mida äsja saite?

| Jah | Ei | Ei soovi vastata | Ei tea või ei mõista küsimust |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Jah

Ei

Ei soovi vastata

Ei tea või ei mõista küsimust

B13.   Kas Teie saate ja/või teised Teie leibkonna liikmed saavad abi muudelt organisatsioonidelt?

| Jah | Ei | Ei soovi vastata | Ei tea või ei mõista küsimust |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Jah

Ei

Ei soovi vastata

Ei tea või ei mõista küsimust

B13a.   Kui jah, siis millist abi Te muudelt organisatsioonidelt saate?

| | Jah | Ei soovi vastata | Ei tea või ei mõista küsimust |
| --- | --- | --- | --- |
| Toidupakid | | | |
| Eined | | | |
| Imikuvarustus (hädavajalikud beebitarbed) | | | |
| Koolikotid | | | |
| Kirjatarbed, kooliõpikud ja töövihikud, pliiatsid, joonistustarbed ja muu koolis vajalik (v.a riided) | | | |
| Spordivarustus (spordijalatsid, ujumisriided jne) | | | |
| Riided (talveriided, jalanõud, kooliriided jne) | | | |
| Magamiskotid/tekid | | | |
| Köögitarbed (potid, pannid, noad-kahvlid jne) | | | |
| Kodutekstiil (käterätid, voodipesu) | | | |
| Hügieenitarbed (esmaabipakk, seep, hambahari, ühekordsed žiletid jne) | | | |
| Muu | [Täita lahter] |

Jah

Ei soovi vastata

Ei tea või ei mõista küsimust

Toidupakid

Eined

Imikuvarustus (hädavajalikud beebitarbed)

Koolikotid

Kirjatarbed, kooliõpikud ja töövihikud, pliiatsid, joonistustarbed ja muu koolis vajalik (v.a riided)

Spordivarustus (spordijalatsid, ujumisriided jne)

Riided (talveriided, jalanõud, kooliriided jne)

Magamiskotid/tekid

Köögitarbed (potid, pannid, noad-kahvlid jne)

Kodutekstiil (käterätid, voodipesu)

Hügieenitarbed (esmaabipakk, seep, hambahari, ühekordsed žiletid jne)

Muu

[Täita lahter]

B14.   Kui olete (praegu või varem) saanud selle organisatsiooni kaudu nõuandeid või juhtnööre, siis milliseid?

| Nõuanded toidu valmistamiseks ja säilitamiseks, toiduvalmistamise õpitoad, abisaajate harimine tervisliku toitumise edendamise alal või nõuanded toidujäätmete vähendamiseks | |
| --- | --- |
| Isikliku puhtuse alane nõustamine | |
| Pädevate (nt sotsiaal- või haldus-) talituste juurde suunamine | |
| Individuaalne nõustamine ja õpitoad | |
| Psühholoogia- ja teraapiaalane tugi | |
| Leibkonna eelarve kavandamise alane nõustamine | |
| Muu (täpsustage) | [Täita lahter] |
| Ei soovi vastata | |
| Ei tea või ei mõista küsimust | |

Nõuanded toidu valmistamiseks ja säilitamiseks, toiduvalmistamise õpitoad, abisaajate harimine tervisliku toitumise edendamise alal või nõuanded toidujäätmete vähendamiseks

Isikliku puhtuse alane nõustamine

Pädevate (nt sotsiaal- või haldus-) talituste juurde suunamine

Individuaalne nõustamine ja õpitoad

Psühholoogia- ja teraapiaalane tugi

Leibkonna eelarve kavandamise alane nõustamine

Muu (täpsustage)

[Täita lahter]

Ei soovi vastata

Ei tea või ei mõista küsimust

B15.   Kas need nõuanded või juhtnöörid on/olid kasulikud?

| Väga kasulikud | Küllaltki kasulikud | Mitte eriti kasulikud | Täiesti kasutud | Ei soovi vastata | Ei tea või ei mõista küsimust |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

Väga kasulikud

Küllaltki kasulikud

Mitte eriti kasulikud

Täiesti kasutud

Ei soovi vastata

Ei tea või ei mõista küsimust

B16.   Kas saate tööga teenitavat tulu?

| Jah | Ei | Ei soovi vastata | Ei tea või ei mõista küsimust |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Jah

Ei

Ei soovi vastata

Ei tea või ei mõista küsimust

B17.   Kas Teil on muid sissetulekuid või kas saate muid soodustusi?

| Jah | Ei | Ei soovi vastata | Ei tea või ei mõista küsimust |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Jah

Ei

Ei soovi vastata

Ei tea või ei mõista küsimust

B18.   Kas mõni Teie leibkonna liige saab tööga teenitavat tulu?

| Jah | Ei | Ei soovi vastata | Ei tea või ei mõista küsimust |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Jah

Ei

Ei soovi vastata

Ei tea või ei mõista küsimust

B19.   Kas mõnel Teie leibkonna liikmel on muid sissetulekuid või kas mõni neist saab muid soodustusi?

| Jah | Ei | Ei soovi vastata | Ei tea või ei mõista küsimust |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Jah

Ei

Ei soovi vastata

Ei tea või ei mõista küsimust

B20.   Kas Teil on selle riigi kodakondsus?

| Jah | Ei | Ei soovi vastata | Ei tea või ei mõista küsimust |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Jah

Ei

Ei soovi vastata

Ei tea või ei mõista küsimust

B21.   Kui mitte, siis kas Teil on ELi mõne muu riigi kodakondsus?

| Jah | Ei | Ei soovi vastata | Ei tea või ei mõista küsimust |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Jah

Ei

Ei soovi vastata

Ei tea või ei mõista küsimust

B22.   Kas olete varjupaigataotleja või pagulane?

| Jah | Ei | Ei soovi vastata | Ei tea või ei mõista küsimust |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Jah

Ei

Ei soovi vastata

Ei tea või ei mõista küsimust

B23.   Kas Teil on elukoht?

| Jah | Ei | Ei soovi vastata | Ei tea või ei mõista küsimust |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Jah

Ei

Ei soovi vastata

Ei tea või ei mõista küsimust

B23a.   Kui jah, siis mis tüüpi see on?

| Elamu- või korteriomand või üürielamu või -korter, kas üksi või koos perega | |
| --- | --- |
| Sõprade ja muude isikutega ühine eluruum | |
| Pikaajaline hoolekandeasutus (nt vanadekodu, elukoht üksikemadele, varjupaigataotlejatele) | |
| Varjupaik | |
| Lagunenud maja või slumm | |
| Auto-/haagiselamu | |
| Pagulaslaager | |
| Muu (täpsustada) | [Täita lahter] |
| Ei soovi vastata | |
| Ei tea või ei mõista küsimust | |

Elamu- või korteriomand või üürielamu või -korter, kas üksi või koos perega

Sõprade ja muude isikutega ühine eluruum

Pikaajaline hoolekandeasutus (nt vanadekodu, elukoht üksikemadele, varjupaigataotlejatele)

Varjupaik

Lagunenud maja või slumm

Auto-/haagiselamu

Pagulaslaager

Muu (täpsustada)

[Täita lahter]

Ei soovi vastata

Ei tea või ei mõista küsimust

---

(1)  Küsimused puudutavad abi, mida antakse jaotuspunktis, kus küsitlused toimuvad.

(2)  Täpsem toidupaki määratlus võidakse esitada partnerorganisatsiooni tasandil / meetme raames / korraldusasutuse poolt. Pakid ei pea olema suuruselt ega sisult standardsed.

---

| 19.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/22

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/595,

18. aprill 2016,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. aprill 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 279,2 |
| MA | 98,8 |
| SN | 175,5 |
| TR | 108,9 |
| ZZ | 165,6 |
| 0707 00 05 | MA | 80,7 |
| TR | 115,3 |
| ZZ | 98,0 |
| 0709 93 10 | MA | 99,6 |
| TR | 137,2 |
| ZZ | 118,4 |
| 0805 10 20 | CR | 66,6 |
| EG | 46,5 |
| IL | 77,6 |
| MA | 56,9 |
| TR | 38,9 |
| ZZ | 57,3 |
| 0808 10 80 | AR | 107,0 |
| BR | 106,3 |
| CL | 120,8 |
| CN | 131,9 |
| US | 140,4 |
| ZA | 80,5 |
| ZZ | 114,5 |
| 0808 30 90 | AR | 104,9 |
| CL | 120,4 |
| CN | 77,1 |
| ZA | 111,1 |
| ZZ | 103,4 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

279,2

MA

98,8

SN

175,5

TR

108,9

ZZ

165,6

0707 00 05

MA

80,7

TR

115,3

ZZ

98,0

0709 93 10

MA

99,6

TR

137,2

ZZ

118,4

0805 10 20

CR

66,6

EG

46,5

IL

77,6

MA

56,9

TR

38,9

ZZ

57,3

0808 10 80

AR

107,0

BR

106,3

CL

120,8

CN

131,9

US

140,4

ZA

80,5

ZZ

114,5

0808 30 90

AR

104,9

CL

120,4

CN

77,1

ZA

111,1

ZZ

103,4

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.

---

OTSUSED

| 19.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/24

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2016/596,

18. aprill 2016,

millega pikendatakse Kesk-Aasiasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 33 ja artikli 31 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 15. aprillil 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/598, (1) millega nimetati Peter BURIAN Euroopa Liidu eriesindajaks („ELi eriesindaja“) Kesk-Aasias. ELi eriesindaja volitused lõpevad 30. aprillil 2016. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 15. aprillil 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/598, (1) millega nimetati Peter BURIAN Euroopa Liidu eriesindajaks („ELi eriesindaja“) Kesk-Aasias. ELi eriesindaja volitused lõpevad 30. aprillil 2016.

| (2) | ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada veel 10 kuu võrra. |
| --- | --- |

(2)

ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada veel 10 kuu võrra.

| (3) | ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(3)

ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Kesk-Aasiasse nimetatud ELi eriesindaja Peter BURIANi volitusi pikendatakse kuni 28. veebruarini 2017. Nõukogu võib poliitika- ja julgeolekukomitee hinnangule tuginedes ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja“) ettepaneku põhjal otsustada, et ELi eriesindaja volituste kehtivus lõpetatakse varem.

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

ELi eriesindaja volitused põhinevad liidu poliitilistel eesmärkidel Kesk-Aasias. Nende hulka kuuluvad järgmised eesmärgid:

| a) | edendada häid ja tihedaid suhteid liidu ja Kesk-Aasia riikide vahel vastavates kokkulepetes määratud ühiste väärtuste ja huvide alusel; |
| --- | --- |

a)

edendada häid ja tihedaid suhteid liidu ja Kesk-Aasia riikide vahel vastavates kokkulepetes määratud ühiste väärtuste ja huvide alusel;

| b) | toetada piirkonnas asuvate riikide stabiilsuse ja omavahelise koostöö tugevdamist; |
| --- | --- |

b)

toetada piirkonnas asuvate riikide stabiilsuse ja omavahelise koostöö tugevdamist;

| c) | toetada demokraatia, õigusriigi põhimõtte, hea valitsemistava ning inimõiguste ja põhivabaduste austamise tugevdamist Kesk-Aasias; |
| --- | --- |

c)

toetada demokraatia, õigusriigi põhimõtte, hea valitsemistava ning inimõiguste ja põhivabaduste austamise tugevdamist Kesk-Aasias;

| d) | käsitleda peamisi ohte, eelkõige spetsiifilisi probleeme, millel on otsene mõju liidule; |
| --- | --- |

d)

käsitleda peamisi ohte, eelkõige spetsiifilisi probleeme, millel on otsene mõju liidule;

| e) | edendada liidu tõhusust ja nähtavust piirkonnas, sealhulgas tegevuse tihedama kooskõlastamise kaudu teiste asjaomaste partnerite ja rahvusvaheliste organisatsioonide, näiteks Euroopa Julgeoleku- ja Koostöö Organisatsiooni (OSCE) ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooniga (ÜRO). |
| --- | --- |

e)

edendada liidu tõhusust ja nähtavust piirkonnas, sealhulgas tegevuse tihedama kooskõlastamise kaudu teiste asjaomaste partnerite ja rahvusvaheliste organisatsioonide, näiteks Euroopa Julgeoleku- ja Koostöö Organisatsiooni (OSCE) ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooniga (ÜRO).

Artikkel 3

Volitused

1.   Poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:

| a) | edendada üldist liidu poliitilist kooskõlastamist Kesk-Aasias ja aidata tagada liidu välistegevuse järjepidevus piirkonnas; |
| --- | --- |

a)

edendada üldist liidu poliitilist kooskõlastamist Kesk-Aasias ja aidata tagada liidu välistegevuse järjepidevus piirkonnas;

| b) | kõrge esindaja nimel ning koostöös Euroopa välisteenistuse ja komisjoniga jälgida Kesk-Aasiaga loodud uut partnerlust käsitleva liidu strateegia rakendamisprotsessi, mida täiendavad asjakohased nõukogu järeldused ja hilisemad eduaruanded Kesk-Aasiat käsitleva liidu strateegia rakendamise kohta, esitada korrapäraselt soovitusi ja anda aru asjaomastele nõukogu organitele; |
| --- | --- |

b)

kõrge esindaja nimel ning koostöös Euroopa välisteenistuse ja komisjoniga jälgida Kesk-Aasiaga loodud uut partnerlust käsitleva liidu strateegia rakendamisprotsessi, mida täiendavad asjakohased nõukogu järeldused ja hilisemad eduaruanded Kesk-Aasiat käsitleva liidu strateegia rakendamise kohta, esitada korrapäraselt soovitusi ja anda aru asjaomastele nõukogu organitele;

| c) | abistada nõukogu Kesk-Aasia suunalise tervikpoliitika edasiarendamisel; |
| --- | --- |

c)

abistada nõukogu Kesk-Aasia suunalise tervikpoliitika edasiarendamisel;

| d) | jälgida tähelepanelikult poliitilist arengut Kesk-Aasias, arendades ja säilitades tihedaid suhteid valitsuste, parlamentide, kohtusüsteemi, kodanikuühiskonna ja massimeediaga; |
| --- | --- |

d)

jälgida tähelepanelikult poliitilist arengut Kesk-Aasias, arendades ja säilitades tihedaid suhteid valitsuste, parlamentide, kohtusüsteemi, kodanikuühiskonna ja massimeediaga;

| e) | julgustada Kasahstani, Kõrgõzstani, Tadžikistani, Türkmenistani ja Usbekistani tegema koostööd ühist huvi pakkuvates piirkondlikes küsimustes; |
| --- | --- |

e)

julgustada Kasahstani, Kõrgõzstani, Tadžikistani, Türkmenistani ja Usbekistani tegema koostööd ühist huvi pakkuvates piirkondlikes küsimustes;

| f) | arendada asjakohaseid kontakte ja koostööd peamiste huvitatud osalejatega piirkonnas ning kõikide asjaomaste piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

f)

arendada asjakohaseid kontakte ja koostööd peamiste huvitatud osalejatega piirkonnas ning kõikide asjaomaste piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega;

| g) | koostöös liidu inimõiguste eriesindajaga aidata kaasa liidu inimõigustepoliitika (sh inimõigusi käsitlevad liidu suunised, eelkõige liidu suunised laste ja relvastatud konfliktide kohta ning naiste ja tütarlaste vastu suunatud vägivalla ning diskrimineerimise kõigi vormide vastase võitluse kohta, ning liidu poliitika, mis käsitleb ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 (2000) naiste, rahu ja julgeoleku kohta) rakendamisele piirkonnas, sealhulgas jälgides arenguid ja koostades nende kohta aruandeid ning soovitusi; |
| --- | --- |

g)

koostöös liidu inimõiguste eriesindajaga aidata kaasa liidu inimõigustepoliitika (sh inimõigusi käsitlevad liidu suunised, eelkõige liidu suunised laste ja relvastatud konfliktide kohta ning naiste ja tütarlaste vastu suunatud vägivalla ning diskrimineerimise kõigi vormide vastase võitluse kohta, ning liidu poliitika, mis käsitleb ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 (2000) naiste, rahu ja julgeoleku kohta) rakendamisele piirkonnas, sealhulgas jälgides arenguid ja koostades nende kohta aruandeid ning soovitusi;

| h) | toetada tihedas koostöös ÜRO ja OSCEga konfliktide ärahoidmist ja lahendamist, luues suhted ametiasutuste ja muude kohalike osalejatega (valitsusväliste organisatsioonide, erakondade, vähemuste, religioossete rühmituste ja nende juhtidega); |
| --- | --- |

h)

toetada tihedas koostöös ÜRO ja OSCEga konfliktide ärahoidmist ja lahendamist, luues suhted ametiasutuste ja muude kohalike osalejatega (valitsusväliste organisatsioonide, erakondade, vähemuste, religioossete rühmituste ja nende juhtidega);

| i) | aidata kaasa Kesk-Aasiaga seonduva energiavarustuse kindluse, piirijulgeoleku, raske kuritegevuse vastase võitluse (mis hõlmab narkootikume ja inimkaubandust), samuti veeressursside majandamise ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika keskkonna- ja kliimamuutusi käsitlevate aspektide sõnastamisele; |
| --- | --- |

i)

aidata kaasa Kesk-Aasiaga seonduva energiavarustuse kindluse, piirijulgeoleku, raske kuritegevuse vastase võitluse (mis hõlmab narkootikume ja inimkaubandust), samuti veeressursside majandamise ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika keskkonna- ja kliimamuutusi käsitlevate aspektide sõnastamisele;

| j) | edendada piirkondlikku julgeolekut Kesk-Aasia piires seoses rahvusvahelise kohaloleku vähenemisega Afganistanis. |
| --- | --- |

j)

edendada piirkondlikku julgeolekut Kesk-Aasia piires seoses rahvusvahelise kohaloleku vähenemisega Afganistanis.

2.   ELi eriesindaja toetab kõrge esindaja tegevust ning omab ülevaadet liidu kogu tegevusest piirkonnas.

Artikkel 4

Volituste täitmine

1.   ELi eriesindaja vastutab oma volituste täitmise eest, tegutsedes kõrge esindaja alluvuses.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning ta on ELi eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid, ilma et see piiraks kõrge esindaja volitusi.

3.   ELi eriesindaja teeb tihedat koostööd Euroopa välisteenistuse ja selle asjaomaste osakondadega.

Artikkel 5

Rahastamine

1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. maist 2016 kuni 28. veebruarini 2017 ette nähtud lähtesumma on 800 000 eurot.

2.   Kulusid hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3.   Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

Artikkel 6

Meeskonna moodustamine ja koosseis

1.   ELi eriesindaja vastutab oma volituste ja talle eraldatud rahaliste vahendite piires oma meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitikaküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata oma meeskonna koosseisust.

2.   Liikmesriigid, liidu institutsioonid ja Euroopa välisteenistus võivad teha ettepaneku isikkoosseisu liikmete lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Lähetatud isikkoosseisu liikmete töötasu katab vastavalt kas asjaomane liikmesriik, liidu asjaomane institutsioon või Euroopa välisteenistus. Liikmesriikide poolt liidu institutsioonidesse või Euroopa välisteenistusse lähetatud eksperdid võib määrata ka ELi eriesindaja juurde. Rahvusvahelistel lepingulistel töötajatel peab olema liikmesriigi kodakondsus.

3.   Kõik lähetatud isikkoosseisu liikmed jäävad neid lähetanud liikmesriigi, lähetanud liidu institutsiooni või Euroopa välisteenistuse haldusalluvusse ning täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ELi eriesindaja volituste huvides.

4.   ELi eriesindaja isikkoosseis paigutatakse kokku Euroopa välisteenistuse asjaomase osakonnaga, et tagada nende vastava tegevuse sidusus ja järjepidevus.

Artikkel 7

ELi eriesindaja ja tema isikkooseisu liikmete privileegid ja immuniteedid

ELi eriesindaja ja tema isikkoosseisu liikmete ülesannete täitmiseks ja sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja täiendavad tagatised lepitakse asjakohasel juhul kokku vastuvõtvate riikidega. Liikmesriigid ja Euroopa välisteenistus annavad selleks kogu vajaliku toetuse.

Artikkel 8

ELi salastatud teabe kaitse

ELi eriesindaja ja ELi eriesindaja meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu otsusega 2013/488/EL (2) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest.

2

Artikkel 9

Juurdepääs teabele ja logistiline tugi

1.   Liikmesriigid, komisjon, Euroopa välisteenistus ja nõukogu peasekretariaat tagavad, et ELi eriesindajale võimaldatakse juurdepääs igasugusele asjakohasele teabele.

2.   Liidu delegatsioonid piirkonnas ja/või liikmesriigid osutavad piirkonnas logistilist abi, kui see on asjakohane.

Artikkel 10

Julgeolek

ELi eriesindaja võtab kõigi oma otseses alluvuses olevate isikkoosseisu liikmete julgeoleku tagamiseks kõik otstarbekad meetmed, tehes seda kooskõlas liidu poliitikaga aluslepingu V jaotise alusel väljapoole liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta ning vastavalt ELi eriesindaja volitustele ja julgeolekuolukorrale tema vastutuspiirkonnas, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

| a) | koostades Euroopa välisteenistuse suunistele tuginedes eriomase julgeolekukava, milles nähakse ette eriomased füüsilised, organisatsioonilised ja menetluslikud julgeolekumeetmed, millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda vastutuspiirkonda ja vastutuspiirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite ohjamist, ning milles nähakse ette erandolukorra lahendamise plaan ja evakueerimisplaan; |
| --- | --- |

a)

koostades Euroopa välisteenistuse suunistele tuginedes eriomase julgeolekukava, milles nähakse ette eriomased füüsilised, organisatsioonilised ja menetluslikud julgeolekumeetmed, millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda vastutuspiirkonda ja vastutuspiirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite ohjamist, ning milles nähakse ette erandolukorra lahendamise plaan ja evakueerimisplaan;

| b) | tagades vastutuspiirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkooseisu liikmetele; |
| --- | --- |

b)

tagades vastutuspiirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkooseisu liikmetele;

| c) | tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel esitatud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ning esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile kirjalikke aruandeid eduaruande ja volituste täitmist käsitleva aruande raames. |
| --- | --- |

c)

tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel esitatud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ning esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile kirjalikke aruandeid eduaruande ja volituste täitmist käsitleva aruande raames.

Artikkel 11

Aruandlus

ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale ning poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt suulisi ja kirjalikke aruandeid. Vajaduse korral annab ELi eriesindaja aru ka nõukogu töörühmadele. Korrapärased aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. ELi eriesindaja võib esitada aruandeid välisasjade nõukogule. Aluslepingu artikli 36 kohaselt võib ELi eriesindaja osaleda Euroopa Parlamendi teavitamises.

Artikkel 12

Koordineerimine

1.   ELi eriesindaja aitab kaasa liidu tegevuse ühtsuse, järjepidevuse ja tõhususe saavutamisele ning aitab tagada, et kõiki liidu vahendeid ning liikmesriikide meetmeid rakendatakse järjekindlalt liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. ELi eriesindaja tegevus kooskõlastatakse Euroopa välisteenistuse asjaomase geograafilise osakonna, komisjoni ja Afganistani nimetatud ELi eriesindajaga. ELi eriesindaja korraldab korrapäraseid teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja liidu delegatsioonidele.

2.   Kohapeal toimub tihe koostöö liikmesriikide esinduste juhtide ja liidu delegatsioonide juhtidega. Nad teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja teeb samuti koostööd teiste kohapeal tegutsevate rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.

Artikkel 13

Läbivaatamine

Käesoleva otsuse rakendamine ja selle kooskõla muude liidu meetmetega kõnealuses piirkonnas vaadatakse korrapäraselt läbi. ELi eriesindaja esitab 2016. aasta augusti lõpuks nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile eduaruande ning 2016. aasta novembri lõpuks täieliku aruande volituste täitmise kohta.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 18. aprill 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  Nõukogu 15. aprilli 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/598, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Kesk-Aasias (ELT L 99, 16.4.2015, lk 25).

1

(2)  Nõukogu 23. septembri 2013. aasta otsus 2013/488/EL ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta (ELT L 274, 15.10.2013, lk 1).

2

---

| 19.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/29

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2016/597,

18. aprill 2016,

millega pikendatakse Lähis-Ida rahuprotsessi jaoks nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 33 ja artikli 31 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 15. aprillil 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/599, (1) millega nimetati Fernando GENTILINI Euroopa Liidu eriesindajaks („ELi eriesindaja“) Lähis-Ida rahuprotsessi jaoks. ELi eriesindaja volitused lõpevad 30. aprillil 2016. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 15. aprillil 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/599, (1) millega nimetati Fernando GENTILINI Euroopa Liidu eriesindajaks („ELi eriesindaja“) Lähis-Ida rahuprotsessi jaoks. ELi eriesindaja volitused lõpevad 30. aprillil 2016.

| (2) | ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada veel kümne kuu võrra. |
| --- | --- |

(2)

ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada veel kümne kuu võrra.

| (3) | ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(3)

ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Lähis-Ida rahuprotsessi jaoks nimetatud ELi eriesindaja Fernando GENTILINI volitusi pikendatakse kuni 28. veebruarini 2017. Nõukogu võib poliitika- ja julgeolekukomitee hinnangule tuginedes ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja“) ettepaneku põhjal otsustada, et ELi eriesindaja volituste kehtivus lõpetatakse varem.

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

1.   ELi eriesindaja volitused põhinevad liidu poliitilistel eesmärkidel seoses Lähis-Ida rahuprotsessiga.

2.   Üldine eesmärk on saavutada kõikehõlmav rahu kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse alusel, mis hõlmab Iisraeli ning demokraatlikku, terviklikku, elujõulist, rahumeelset ja suveräänset Palestiina riiki, mis eksisteerivad kõrvuti turvaliste ja tunnustatud piiride raames ning millel on normaalsed suhted naaberriikidega vastavalt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) Julgeolekunõukogu asjakohastele resolutsioonidele, Madridi põhimõtetele (sealhulgas maade vahetamine rahu vastu), teekaardile, poolte eelnevatele kokkulepetele ning Araabia rahualgatusele. Pidades silmas Iisraeli-Araabia suhete erinevaid valdkondi, on piirkondlik mõõde kõikehõlmava rahu saavutamisel väga tähtis tegur.

3.   Selle eesmärgi saavutamisel on poliitilisteks prioriteetideks kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse säilitamine ning rahuprotsessi taasalustamine ja toetamine. Eduka lõpptulemuse saavutamiseks on äärmiselt olulised selged parameetrid, millega määratakse kindlaks läbirääkimiste alus, ning liit on nõukogu 2009. aasta detsembri, 2010. aasta detsembri ja 2014. aasta juuli järeldustes määranud selliste parameetrite suhtes kindlaks oma seisukoha, mille aktiivset propageerimist ta jätkab.

4.   Liit on võtnud kohustuse teha koostööd poolte ja partneritega rahvusvahelises kogukonnas, osaledes muu hulgas Lähis-Ida neliku tegevuses ja järgides aktiivselt asjakohaseid rahvusvahelisi algatusi, et anda läbirääkimistele uut hoogu.

Artikkel 3

Volitused

1.   Poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:

| a) | anda aktiivne ja tõhus liidu panus tegevustesse ja algatustesse, mis on suunatud Iisraeli-Palestiina konflikti lõplikule, kahe riigi kooseksisteerimisel põhinevale lahendamisele, ning on kooskõlas liidu parameetritega; |
| --- | --- |

a)

anda aktiivne ja tõhus liidu panus tegevustesse ja algatustesse, mis on suunatud Iisraeli-Palestiina konflikti lõplikule, kahe riigi kooseksisteerimisel põhinevale lahendamisele, ning on kooskõlas liidu parameetritega;

| b) | hõlbustada ja säilitada tihedaid suhteid kõigi rahuprotsessis osalejate, asjaomaste poliitiliste poolte, teiste piirkonna riikide, neliku liikmete ja teiste asjaomaste riikidega, samuti ÜRO ja teiste asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu Araabia Riikide Liiga, et teha nendega koostööd rahuprotsessi tugevdamisel; |
| --- | --- |

b)

hõlbustada ja säilitada tihedaid suhteid kõigi rahuprotsessis osalejate, asjaomaste poliitiliste poolte, teiste piirkonna riikide, neliku liikmete ja teiste asjaomaste riikidega, samuti ÜRO ja teiste asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu Araabia Riikide Liiga, et teha nendega koostööd rahuprotsessi tugevdamisel;

| c) | teha asjakohast tööd, et edendada ja toetada võimalikku uut läbirääkimiste raamistikku, konsulteerides kõikide peamiste sidusrühmade ja liidu liikmesriikidega; |
| --- | --- |

c)

teha asjakohast tööd, et edendada ja toetada võimalikku uut läbirääkimiste raamistikku, konsulteerides kõikide peamiste sidusrühmade ja liidu liikmesriikidega;

| d) | aktiivselt toetada ja edendada rahuläbirääkimisi poolte vahel, muu hulgas esitades nende läbirääkimiste kontekstis liidu nimel ettepanekuid; |
| --- | --- |

d)

aktiivselt toetada ja edendada rahuläbirääkimisi poolte vahel, muu hulgas esitades nende läbirääkimiste kontekstis liidu nimel ettepanekuid;

| e) | tagada liidu pidev kohalolek asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel; |
| --- | --- |

e)

tagada liidu pidev kohalolek asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel;

| f) | osaleda kriisiohjamises ja -ennetamises, sealhulgas seoses Gaza sektoriga; |
| --- | --- |

f)

osaleda kriisiohjamises ja -ennetamises, sealhulgas seoses Gaza sektoriga;

| g) | toetada taotluse korral poolte vahel saavutatud rahvusvaheliste kokkulepete rakendamist ning võtta diplomaatilisi meetmeid, kui nimetatud kokkulepete tingimusi ei täideta; |
| --- | --- |

g)

toetada taotluse korral poolte vahel saavutatud rahvusvaheliste kokkulepete rakendamist ning võtta diplomaatilisi meetmeid, kui nimetatud kokkulepete tingimusi ei täideta;

| h) | toetada poliitilisi jõupingutusi, et saavutada põhjalik muutus, mis viiks jätkusuutliku lahenduse leidmiseni Gaza sektori jaoks, mis on tulevase Palestiina riigi lahutamatu osa ja millega peaks läbirääkimiste käigus tegelema; |
| --- | --- |

h)

toetada poliitilisi jõupingutusi, et saavutada põhjalik muutus, mis viiks jätkusuutliku lahenduse leidmiseni Gaza sektori jaoks, mis on tulevase Palestiina riigi lahutamatu osa ja millega peaks läbirääkimiste käigus tegelema;

| i) | pöörata erilist tähelepanu rahuprotsessi piirkondlikku mõõdet mõjutavatele teguritele, Araabia partnerite kaasamisele ja Araabia rahualgatuse rakendamisele; |
| --- | --- |

i)

pöörata erilist tähelepanu rahuprotsessi piirkondlikku mõõdet mõjutavatele teguritele, Araabia partnerite kaasamisele ja Araabia rahualgatuse rakendamisele;

| j) | võtta rahuprotsessi raames koos kokkulepetele alla kirjutanud pooltega konstruktiivseid meetmeid, et edendada demokraatia, sealhulgas rahvusvahelise humanitaarabiõiguse, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamise põhinormidest kinnipidamist; |
| --- | --- |

j)

võtta rahuprotsessi raames koos kokkulepetele alla kirjutanud pooltega konstruktiivseid meetmeid, et edendada demokraatia, sealhulgas rahvusvahelise humanitaarabiõiguse, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamise põhinormidest kinnipidamist;

| k) | teha ettepanekuid liidu sekkumise kohta rahuprotsessi ning selle kohta, milline on parim viis viia ellu liidu algatusi ja käimasoleva rahuprotsessiga seotud liidu jõupingutusi (nt liidu panus Palestiinas läbiviidavatesse reformidesse), sealhulgas seoses liidu asjaomaste arendusprojektide poliitiliste aspektidega; |
| --- | --- |

k)

teha ettepanekuid liidu sekkumise kohta rahuprotsessi ning selle kohta, milline on parim viis viia ellu liidu algatusi ja käimasoleva rahuprotsessiga seotud liidu jõupingutusi (nt liidu panus Palestiinas läbiviidavatesse reformidesse), sealhulgas seoses liidu asjaomaste arendusprojektide poliitiliste aspektidega;

| l) | mõjutada osapooli hoiduma ühepoolsetest meetmetest, mis võiksid kahjustada kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse elujõulisust; |
| --- | --- |

l)

mõjutada osapooli hoiduma ühepoolsetest meetmetest, mis võiksid kahjustada kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse elujõulisust;

| m) | anda neliku esindajana aru läbirääkimiste edenemisest ja kulgemisest ning liidu seisukohtade alusel ja koostöös neliku ülejäänud liikmetega aidata kaasa neliku esindajate kohtumiste ettevalmistamisele; |
| --- | --- |

m)

anda neliku esindajana aru läbirääkimiste edenemisest ja kulgemisest ning liidu seisukohtade alusel ja koostöös neliku ülejäänud liikmetega aidata kaasa neliku esindajate kohtumiste ettevalmistamisele;

| n) | koostöös ELi inimõiguste eriesindajaga aidata kaasa liidu inimõigustepoliitika (sh inimõigusi käsitlevad liidu suunised, eelkõige liidu suunised laste ja relvastatud konfliktide kohta ning naiste ja tütarlaste vastu suunatud vägivalla ning diskrimineerimise kõigi vormide vastase võitluse kohta, ning liidu poliitika, mis käsitleb ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 (2000) naiste, rahu ja julgeoleku kohta) rakendamisele, sealhulgas jälgides sündmusi ja koostades nende kohta aruandeid ning soovitusi; |
| --- | --- |

n)

koostöös ELi inimõiguste eriesindajaga aidata kaasa liidu inimõigustepoliitika (sh inimõigusi käsitlevad liidu suunised, eelkõige liidu suunised laste ja relvastatud konfliktide kohta ning naiste ja tütarlaste vastu suunatud vägivalla ning diskrimineerimise kõigi vormide vastase võitluse kohta, ning liidu poliitika, mis käsitleb ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 (2000) naiste, rahu ja julgeoleku kohta) rakendamisele, sealhulgas jälgides sündmusi ja koostades nende kohta aruandeid ning soovitusi;

| o) | aidata piirkonna arvamusliidritel paremini mõista liidu rolli. |
| --- | --- |

o)

aidata piirkonna arvamusliidritel paremini mõista liidu rolli.

2.   ELi eriesindaja toetab kõrge esindaja tegevust ning omab ülevaadet kõigist liidu Lähis-Ida rahuprotsessiga seotud tegevustest piirkonnas.

Artikkel 4

Volituste täitmine

1.   ELi eriesindaja vastutab oma volituste täitmise eest, tegutsedes kõrge esindaja alluvuses.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning ta on ELi eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid, ilma et see piiraks kõrge esindaja volitusi.

3.   ELi eriesindaja teeb tihedat koostööd Euroopa välisteenistuse ja selle asjaomaste osakondadega.

4.   ELi eriesindaja teeb tihedat koostööd liidu esindusega Jeruusalemmas, liidu delegatsiooniga Tel Avivis ning piirkonna kõigi muude asjakohaste liidu delegatsioonidega.

5.   ELi eriesindaja asub peamiselt kõnealuses piirkonnas, tagades samal ajal regulaarse kohalolu Euroopa välisteenistuse peakorteris.

Artikkel 5

Rahastamine

1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. maist 2016 kuni 28. veebruarini 2017 ette nähtud lähtesumma on 1 250 000 eurot.

2.   Kulusid hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3.   Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

Artikkel 6

Meeskonna moodustamine ja koosseis

1.   ELi eriesindaja vastutab oma volituste ja talle eraldatud vastavate rahaliste vahendite piires oma meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitikaküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata oma meeskonna koosseisust.

2.   Liikmesriigid, liidu institutsioonid ja Euroopa välisteenistus võivad teha ettepaneku isikkoosseisu liikmete lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Lähetatud isikkoosseisu liikmete töötasu katab kas asjaomane liikmesriik, liidu asjaomane institutsioon või Euroopa välisteenistus. Liikmesriikide poolt liidu institutsioonidesse või Euroopa välisteenistusse lähetatud eksperdid võib määrata ka ELi eriesindaja juurde. Rahvusvahelistel lepingulistel töötajatel peab olema liikmesriigi kodakondsus.

3.   Kõik lähetatud isikkoosseisu liikmed jäävad neid lähetanud liikmesriigi, lähetanud liidu institutsiooni või Euroopa välisteenistuse haldusalluvusse ning täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ELi eriesindaja volituste huvides.

Artikkel 7

ELi eriesindaja ja tema isikkooseisu liikmete privileegid ja immuniteedid

ELi eriesindaja ja tema isikkoosseisu liikmete ülesannete täitmiseks ja sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja täiendavad tagatised lepitakse asjakohasel juhul kokku vastuvõtvate riikidega. Liikmesriigid ja Euroopa välisteenistus annavad selleks kogu vajaliku toetuse.

Artikkel 8

ELi salastatud teabe kaitse

ELi eriesindaja ja ELi eriesindaja meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu otsusega 2013/488/EL (2) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest.

2

Artikkel 9

Juurdepääs teabele ja logistiline tugi

1.   Liikmesriigid, komisjon, Euroopa välisteenistus ja nõukogu peasekretariaat tagavad, et ELi eriesindajale võimaldatakse juurdepääs igasugusele asjakohasele teabele.

2.   Liidu delegatsioonid piirkonnas ja/või liikmesriigid osutavad piirkonnas logistilist abi, kui see on asjakohane.

Artikkel 10

Julgeolek

ELi eriesindaja võtab kõigi oma otseses alluvuses olevate isikkoosseisu liikmete julgeoleku tagamiseks kõik otstarbekad meetmed, tehes seda kooskõlas liidu poliitikaga aluslepingu V jaotise alusel väljapoole liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta ning vastavalt ELi eriesindaja volitustele ja julgeolekuolukorrale tema vastutuspiirkonnas, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

| a) | koostades Euroopa välisteenistuse suunistele tuginedes eriomase julgeolekukava, milles nähakse ette eriomased füüsilised, organisatsioonilised ja menetluslikud julgeolekumeetmed, millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda vastutuspiirkonda ja vastutuspiirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite ohjamist, ning milles nähakse ette erandolukorra lahendamise plaan ja evakueerimisplaan; |
| --- | --- |

a)

koostades Euroopa välisteenistuse suunistele tuginedes eriomase julgeolekukava, milles nähakse ette eriomased füüsilised, organisatsioonilised ja menetluslikud julgeolekumeetmed, millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda vastutuspiirkonda ja vastutuspiirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite ohjamist, ning milles nähakse ette erandolukorra lahendamise plaan ja evakueerimisplaan;

| b) | tagades vastutuspiirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkooseisu liikmetele; |
| --- | --- |

b)

tagades vastutuspiirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkooseisu liikmetele;

| c) | tagades, et kõik ELi eriesindaja meeskonna väljapoole liitu lähetatud liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud lepingulised isikkoosseisu liikmed, on saanud enne vastutuspiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb kõnealusele piirkonnale Euroopa välisteenistuse poolt omistatud riskiastmele; |
| --- | --- |

c)

tagades, et kõik ELi eriesindaja meeskonna väljapoole liitu lähetatud liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud lepingulised isikkoosseisu liikmed, on saanud enne vastutuspiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb kõnealusele piirkonnale Euroopa välisteenistuse poolt omistatud riskiastmele;

| d) | tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel esitatud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ning esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile kirjalikke aruandeid eduaruande ja volituste täitmist käsitleva aruande raames. |
| --- | --- |

d)

tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel esitatud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ning esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile kirjalikke aruandeid eduaruande ja volituste täitmist käsitleva aruande raames.

Artikkel 11

Aruandlus

ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale ja Euroopa välisteenistusele korrapäraselt suulisi ja kirjalikke aruandeid. Lisaks ELi eriesindajate ametisse nimetamist, volitusi ja rahastamist käsitlevates suunistes kehtestatud aruandluse ja eesmärkide seadmise miinimumnõuetele annab ELi eriesindaja korrapäraselt aru poliitika- ja julgeolekukomiteele. Vajaduse korral annab ELi eriesindaja aru ka nõukogu töörühmadele. Korrapärased aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. ELi eriesindaja võib esitada aruandeid välisasjade nõukogule. Aluslepingu artikli 36 kohaselt võib ELi eriesindaja osaleda Euroopa Parlamendi teavitamises.

Artikkel 12

Koordineerimine

1.   ELi eriesindaja aitab kaasa liidu tegevuse ühtsuse, järjepidevuse ja tõhususe saavutamisele ning aitab tagada, et kõiki liidu vahendeid ning liikmesriikide meetmeid rakendatakse järjekindlalt liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. ELi eriesindaja tegevus kooskõlastatakse komisjoni tegevusega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraseid teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja liidu delegatsioonidele.

2.   Kohapeal toimub tihe koostöö liikmesriikide esinduste juhtide, liidu delegatsioonide juhtide ja ÜJKP missioonide juhtidega. Nad teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja annab tihedas koostöös liidu delegatsiooni juhiga Tel Avivis ja liidu esindusega Jeruusalemmas Palestiina aladel läbiviidava Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPOL COPPS) ja Rafahi piiriületuspunktis läbiviidava Euroopa Liidu piirihaldamise abimissiooni (EU BAM Rafah) juhtidele poliitilisi suuniseid kohalikul tasandil. ELi eriesindaja teeb samuti koostööd teiste kohapealsete rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.

Artikkel 13

Läbivaatamine

Käesoleva otsuse rakendamine ja selle kooskõla muude liidu meetmetega kõnealuses piirkonnas vaadatakse korrapäraselt läbi. ELi eriesindaja esitab 2016. aasta augusti lõpuks nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile eduaruande ning 2016. aasta novembri lõpuks täieliku aruande volituste täitmise kohta.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 18. aprill 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  Nõukogu 15. aprilli 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/599, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Lähis-Ida rahuprotsessi jaoks (ELT L 99, 16.4.2015, lk 29).

1

(2)  Nõukogu 23. septembri 2013. aasta otsus 2013/488/EL ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta (ELT L 274, 15.10.2013, lk 1).

2

---

| 19.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/34

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/598,

14. aprill 2016,

millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97 laiendada toidu uuendkoostisosa, tavalisest hiilgevähist (Euphausia superba) saadud lipiidiekstrakti kasutusala

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrust (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta, (1) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsusega 2009/752/EÜ (2) anti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 alusel luba tavalise hiilgevähi (Euphausia superba) lipiididest saadud ekstrakti turuleviimiseks teatavate toitude ja toiduainete uuendkoostisosana. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsusega 2009/752/EÜ (2) anti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 alusel luba tavalise hiilgevähi (Euphausia superba) lipiididest saadud ekstrakti turuleviimiseks teatavate toitude ja toiduainete uuendkoostisosana.

| (2) | 11. detsembril 2009 teatas äriühing Aker Biomarine Antarctic AS komisjonile kavatsusest viia turule tavalisest hiilgevähist (Euphausia superba) saadud lipiidiekstrakt toetudes Soome pädeva toiduhindamisasutuse arvamusele ja selle sisulisele samaväärsusele tavalisest hiigelvähist (Euphausia superba) saadud lipiidiekstraktiga, mille kasutamine on lubatud otsusega 2009/752/EÜ. |
| --- | --- |

(2)

11. detsembril 2009 teatas äriühing Aker Biomarine Antarctic AS komisjonile kavatsusest viia turule tavalisest hiilgevähist (Euphausia superba) saadud lipiidiekstrakt toetudes Soome pädeva toiduhindamisasutuse arvamusele ja selle sisulisele samaväärsusele tavalisest hiigelvähist (Euphausia superba) saadud lipiidiekstraktiga, mille kasutamine on lubatud otsusega 2009/752/EÜ.

| (3) | Äriühing Aker BioMarine Antarctic AS esitas 15. septembril 2014 Iirimaa pädevatele asutustele taotluse laiendada toidu uuendkoostisosa, tavalisest hiilgevähist (Euphausia superba) saadud lipiidiekstrakti kasutusala. |
| --- | --- |

(3)

Äriühing Aker BioMarine Antarctic AS esitas 15. septembril 2014 Iirimaa pädevatele asutustele taotluse laiendada toidu uuendkoostisosa, tavalisest hiilgevähist (Euphausia superba) saadud lipiidiekstrakti kasutusala.

| (4) | Iirimaa pädev toiduhindamisasutus esitas 23. detsembril 2014 esmase hindamisaruande. Kõnealuses aruandes tegi toiduhindamisasutus järelduse, et tavalisest hiilgevähist (Euphausia superba) saadud lipiidiekstrakti kasutusala laiendamine vastab määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud uuendtoidu kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(4)

Iirimaa pädev toiduhindamisasutus esitas 23. detsembril 2014 esmase hindamisaruande. Kõnealuses aruandes tegi toiduhindamisasutus järelduse, et tavalisest hiilgevähist (Euphausia superba) saadud lipiidiekstrakti kasutusala laiendamine vastab määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud uuendtoidu kriteeriumidele.

| (5) | Komisjon edastas esmase hindamisaruande teistele liikmesriikidele 22. jaanuaril 2015. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon edastas esmase hindamisaruande teistele liikmesriikidele 22. jaanuaril 2015.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõike 4 esimeses lõigus ettenähtud 60 päeva jooksul esitati põhjendatud vastuväiteid. Taotleja muutis hiljem taotlust seoses taotletud toidugruppidega. Liikmesriigid ja komisjon jäid selle muudatuse ja taotleja esitatud lisaselgitustega rahule. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõike 4 esimeses lõigus ettenähtud 60 päeva jooksul esitati põhjendatud vastuväiteid. Taotleja muutis hiljem taotlust seoses taotletud toidugruppidega. Liikmesriigid ja komisjon jäid selle muudatuse ja taotleja esitatud lisaselgitustega rahule.

| (7) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/46/EÜ (3) on sätestatud nõuded, mis kehtivad toidulisandite kohta. Tavalisest hiilgevähist (Euphausia superba) saadud lipiidiekstrakti kasutamine tuleks lubada viisil, mis ei piira kõnealuse õigusakti sätete kohaldamist. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/46/EÜ (3) on sätestatud nõuded, mis kehtivad toidulisandite kohta. Tavalisest hiilgevähist (Euphausia superba) saadud lipiidiekstrakti kasutamine tuleks lubada viisil, mis ei piira kõnealuse õigusakti sätete kohaldamist.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Tavalisest hiilgevähist (Euphausia superba) saadud lipiidiekstrakti, mille andmed on täpsustatud I lisas, võib viia Euroopa Liidu turule ja seda võib kasutada toidu uuendkoostisosana II lisas sätestatud otstarbel ja piirnormi piires, piiramata sellega direktiivi 2002/46/EÜ asjaomaste sätete kohaldamist.

Artikkel 2

Käesoleva otsusega lubatud tavalisest hiilgevähist (Euphausia superba) saadud lipiidiekstrakti sisaldava toidu märgistusele kantakse nimetus „tavalisest hiilgevähist (Euphausia superba) saadud lipiidiekstrakt“.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud ettevõtjale Aker BioMarine Antarctic, PO Box 496, NO-1327, Lysaker, Norra.

Brüssel, 14. aprill 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 12. oktoobri 2009. aasta otsus 2009/752/EÜ, millega antakse luba tavalisest hiilgevähist (Euphausia superba) saadud lipiidiekstrakti turule laskmiseks toidu uuendkoostisosana Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 alusel (ELT L 268, 13.10.2009, lk 33).

2

Euphausia superba

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 51).

3

---

I LISA

Tavalisest hiilgevähist (Euphausia superba) saadud lipiidiekstrakti tehnilised nõuded

Kirjeldus. Tavalisest hiilgevähist (Euphausia superba) saadud lipiidiekstrakti tootmiseks tuleb see jahvatatud hiilgevähist etanooliga ekstraheerida. Valgud ja vähijäänused eemaldatakse lipiidiekstraktist filtreerimisega. Etanool ja jääkvesi eemaldatakse aurustamisega.

| Näitaja | Väärtus |
| --- | --- |
| Seebistumisarv | mitte üle 185 mg KOH/g |
| Peroksiidiarv | mitte üle 2 meq O2/kg õlis |
| Niiskus ja lenduvad koostisosad | mitte üle 0,6 (1) |
| Fosfolipiidid | vähemalt 35 % (massiprotsent) |
| Trans-rasvhapped | mitte üle 1 % (massiprotsent) |
| EPA (eikosapentaeenhape) | vähemalt 15 % rasvhapete kogusisaldusest |
| DHA (dokosaheksaeenhape) | vähemalt 7 % rasvhapete kogusisaldusest |

Näitaja

Väärtus

Seebistumisarv

mitte üle 185 mg KOH/g

Peroksiidiarv

mitte üle 2 meq O2/kg õlis

Niiskus ja lenduvad koostisosad

mitte üle 0,6 (1)

Fosfolipiidid

vähemalt 35 % (massiprotsent)

Trans-rasvhapped

mitte üle 1 % (massiprotsent)

EPA (eikosapentaeenhape)

vähemalt 15 % rasvhapete kogusisaldusest

DHA (dokosaheksaeenhape)

vähemalt 7 % rasvhapete kogusisaldusest

---

(1)  Väljendatud vee aktiivsusena temperatuuril 25 °C.

---

II LISA

Tavalisest hiilgevähist (Euphausia superba) saadud lipiidiekstrakti lubatud kasutus

| Toidugrupp | DHA ja EPA sisaldus kokku, ülempiir |
| --- | --- |
| Toidulisandid, nagu on määratletud direktiivis 2002/46/EÜ | 3,0 g/päevas üldelanikkonna puhul
  450 mg/päevas rasedate ja imetavate naiste puhul |
| Märkus. Kõigi tavalisest hiilgevähist saadud suure DHA ja EPA sisaldusega õli sisaldavate toiduainete puhul peab tõendama sobivate ja tunnustatud riiklike või rahvusvaheliste katsemeetodite abil (nt AOAC) oksüdatsioonikindlust. |

Toidugrupp

DHA ja EPA sisaldus kokku, ülempiir

Toidulisandid, nagu on määratletud direktiivis 2002/46/EÜ

3,0 g/päevas üldelanikkonna puhul

450 mg/päevas rasedate ja imetavate naiste puhul

Märkus. Kõigi tavalisest hiilgevähist saadud suure DHA ja EPA sisaldusega õli sisaldavate toiduainete puhul peab tõendama sobivate ja tunnustatud riiklike või rahvusvaheliste katsemeetodite abil (nt AOAC) oksüdatsioonikindlust.

---

| 19.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/37 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/37

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/599,

15. aprill 2016,

milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 549/2004 kohaselt esitatud läbivaadatud riiklikes või funktsionaalse õhuruumiosa kavades sisalduvate teatavate eesmärkide kooskõla kogu Euroopa Liitu hõlmavate teiseks võrdlusperioodiks seatud tulemuseesmärkidega

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 2140 all)

(Ainult bulgaaria-, hispaania-, horvaadi-, itaalia-, portugali-, rumeenia-, saksa-, slovaki-, sloveeni-, tšehhi- ja ungarikeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus), (1) eriti selle artikli 11 lõike 3 punkti c,

võttes arvesse komisjoni 3. mai 2013. aasta rakendusmäärust (EL) nr 390/2013, millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgustiku funktsioonide tulemuslikkuse kava, (2) eriti selle artikli 15 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 549/2004 peavad liikmesriigid vastu võtma riiklikud või funktsionaalse õhuruumiosa kavad, mis sisaldavad siduvaid riiklikke eesmärke või eesmärke funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil, et tagada kooskõla kogu Euroopa Liitu hõlmavate tulemuseesmärkidega. Lisaks on kõnealuses määruses sätestatud, et komisjon peab hindama eespool nimetatud eesmärkide kooskõla määruse artikli 11 lõike 6 punktis d osutatud hindamiskriteeriumide alusel. Sellekohased üksikasjalikud eeskirjad on sätestatud rakendusmääruses (EL) nr 390/2013. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 549/2004 peavad liikmesriigid vastu võtma riiklikud või funktsionaalse õhuruumiosa kavad, mis sisaldavad siduvaid riiklikke eesmärke või eesmärke funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil, et tagada kooskõla kogu Euroopa Liitu hõlmavate tulemuseesmärkidega. Lisaks on kõnealuses määruses sätestatud, et komisjon peab hindama eespool nimetatud eesmärkide kooskõla määruse artikli 11 lõike 6 punktis d osutatud hindamiskriteeriumide alusel. Sellekohased üksikasjalikud eeskirjad on sätestatud rakendusmääruses (EL) nr 390/2013.

| (2) | Komisjoni rakendusotsusega 2014/132/EL (3) võeti teiseks võrdlusperioodiks (2015–2019) vastu kogu Euroopa Liitu hõlmavad tulemuseesmärgid põhilistes tulemusvaldkondades, nagu ohutus, keskkond, läbilaskevõime ja kulutõhusus. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusotsusega 2014/132/EL (3) võeti teiseks võrdlusperioodiks (2015–2019) vastu kogu Euroopa Liitu hõlmavad tulemuseesmärgid põhilistes tulemusvaldkondades, nagu ohutus, keskkond, läbilaskevõime ja kulutõhusus.

| (3) | Komisjon võttis 2. märtsil 2015 vastu rakendusotsuse (EL) 2015/347, (4) milles käsitletakse esialgsetes tulemuslikkuse kavades sisalduvaid teatavaid eesmärke, mis ei ole kooskõlas kogu Euroopa Liitu hõlmavate tulemuseesmärkidega, ja esitatakse soovitused eespool nimetatud eesmärkide läbivaatamiseks. Otsus oli adresseeritud Belgiale, Bulgaariale, Tšehhi Vabariigile, Saksamaale, Kreekale, Hispaaniale, Prantsusmaale, Horvaatiale, Itaaliale, Küprosele, Luksemburgile, Ungarile, Maltale, Madalmaadele, Austriale, Portugalile, Rumeeniale, Sloveeniale ja Slovaki Vabariigile ning selles nõuti tulemuseesmärkide läbivaatamist läbilaskevõime ja/või kulutõhususega seotud põhilistes tulemusvaldkondades. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon võttis 2. märtsil 2015 vastu rakendusotsuse (EL) 2015/347, (4) milles käsitletakse esialgsetes tulemuslikkuse kavades sisalduvaid teatavaid eesmärke, mis ei ole kooskõlas kogu Euroopa Liitu hõlmavate tulemuseesmärkidega, ja esitatakse soovitused eespool nimetatud eesmärkide läbivaatamiseks. Otsus oli adresseeritud Belgiale, Bulgaariale, Tšehhi Vabariigile, Saksamaale, Kreekale, Hispaaniale, Prantsusmaale, Horvaatiale, Itaaliale, Küprosele, Luksemburgile, Ungarile, Maltale, Madalmaadele, Austriale, Portugalile, Rumeeniale, Sloveeniale ja Slovaki Vabariigile ning selles nõuti tulemuseesmärkide läbivaatamist läbilaskevõime ja/või kulutõhususega seotud põhilistes tulemusvaldkondades.

| (4) | Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Saksamaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia, Küpros, Luksemburg, Ungari, Malta, Madalmaad, Austria, Portugal, Rumeenia, Sloveenia ja Slovaki Vabariik esitasid 2. juuliks 2015 läbivaadatud riiklikud või funktsionaalse õhuruumiosa kavad koos läbivaadatud tulemuseesmärkidega. Hispaania ja Portugal esitasid funktsionaalse õhuruumiosa kava muudatuse koos täiendavalt läbivaadatud tulemuseesmärkidega 4. veebruaril 2016. |
| --- | --- |

(4)

Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Saksamaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia, Küpros, Luksemburg, Ungari, Malta, Madalmaad, Austria, Portugal, Rumeenia, Sloveenia ja Slovaki Vabariik esitasid 2. juuliks 2015 läbivaadatud riiklikud või funktsionaalse õhuruumiosa kavad koos läbivaadatud tulemuseesmärkidega. Hispaania ja Portugal esitasid funktsionaalse õhuruumiosa kava muudatuse koos täiendavalt läbivaadatud tulemuseesmärkidega 4. veebruaril 2016.

| (5) | Tulemuslikkuse hindamise asutus, kes vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artiklile 3 abistab komisjoni tulemuslikkuse kava rakendamisel, esitas komisjonile hindamisaruande 15. oktoobril 2015. |
| --- | --- |

(5)

Tulemuslikkuse hindamise asutus, kes vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artiklile 3 abistab komisjoni tulemuslikkuse kava rakendamisel, esitas komisjonile hindamisaruande 15. oktoobril 2015.

| (6) | Läbivaadatud tulemuseesmärkide ja kogu Euroopa Liitu hõlmavate tulemuseesmärkide kooskõla hindamisel kasutati samu kriteeriume ja metoodikat, mida kasutati algselt esitatud tulemuseesmärkide hindamisel. |
| --- | --- |

(6)

Läbivaadatud tulemuseesmärkide ja kogu Euroopa Liitu hõlmavate tulemuseesmärkide kooskõla hindamisel kasutati samu kriteeriume ja metoodikat, mida kasutati algselt esitatud tulemuseesmärkide hindamisel.

| (7) | Läbilaskevõimega seotud põhilise tulemusvaldkonna puhul on hinnatud liikmesriikide poolt lennuliiklusvoo juhtimisest (ATFM) tulenevate marsruutlennu hilinemiste kohta seatud eesmärkide kooskõla rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 IV lisa punktis 4 sätestatud põhimõtte alusel, kasutades funktsionaalse õhuruumiosa (FAB) läbilaskevõime asjakohaseid kontrollväärtusi, mille kohaldamise korral on tagatud, et liidu tasandil täidetakse kogu Euroopa Liitu hõlmav tulemuseesmärk, mille on välja arvutanud võrgu haldusasutus ja mis on sätestatud võrgu operatiivkava (2014–2018/2019) kõige viimases, 2014. aasta juunis avaldatud versioonis (võrgu operatiivkava). Hindamine on näidanud, et Austria, Horvaatia, Tšehhi Vabariigi, Ungari, Slovaki Vabariigi ja Sloveenia poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (FABCE) kohta, Hispaania ja Portugali poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (SW FAB) kohta ning Bulgaaria ja Rumeenia poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (Danube FAB) kohta esitatud läbivaadatud eesmärgid on kooskõlas kogu Euroopa Liitu hõlmava asjakohase tulemuseesmärgiga. |
| --- | --- |

(7)

Läbilaskevõimega seotud põhilise tulemusvaldkonna puhul on hinnatud liikmesriikide poolt lennuliiklusvoo juhtimisest (ATFM) tulenevate marsruutlennu hilinemiste kohta seatud eesmärkide kooskõla rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 IV lisa punktis 4 sätestatud põhimõtte alusel, kasutades funktsionaalse õhuruumiosa (FAB) läbilaskevõime asjakohaseid kontrollväärtusi, mille kohaldamise korral on tagatud, et liidu tasandil täidetakse kogu Euroopa Liitu hõlmav tulemuseesmärk, mille on välja arvutanud võrgu haldusasutus ja mis on sätestatud võrgu operatiivkava (2014–2018/2019) kõige viimases, 2014. aasta juunis avaldatud versioonis (võrgu operatiivkava). Hindamine on näidanud, et Austria, Horvaatia, Tšehhi Vabariigi, Ungari, Slovaki Vabariigi ja Sloveenia poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (FABCE) kohta, Hispaania ja Portugali poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (SW FAB) kohta ning Bulgaaria ja Rumeenia poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (Danube FAB) kohta esitatud läbivaadatud eesmärgid on kooskõlas kogu Euroopa Liitu hõlmava asjakohase tulemuseesmärgiga.

| (8) | Kulutõhususega seotud põhilise tulemusvaldkonna puhul on hinnatud liikmesriikide poolt marsruudi kindlaksmääratud ühikuhindade kohta esitatud eesmärke rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 IV lisa punktis 5 koostoimes punktiga 1 sätestatud põhimõtete alusel, võttes arvesse marsruudi kindlaksmääratud ühikuhindade arengusuundumusi teisel võrdlusperioodil ning nii esimest kui ka teist võrdlusperioodi hõlmaval kombineeritud võrdlusperioodil (2012–2019), teenuseühikute arvu (lennuliiklusprognoos) ja marsruudi kindlaksmääratud ühikuhindu võrrelduna selliste liikmesriikide ühikuhindadega, millel on samasugune kasutus- ja majanduskeskkond. See hindamine on näidanud, et Austria ja Slovaki Vabariigi poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (FABCE) kohta esitatud läbivaadatud tulemuslikkuse kavas sisalduvad läbivaadatud eesmärgid ning Itaalia poolt funktsionaalse õhuruumiosa (BLUE MED FAB) kohta esitatud läbivaadatud tulemuslikkuse kavas sisalduvad tulemuseesmärgid on kooskõlas kogu Euroopa Liitu hõlmava asjakohase tulemuseesmärgiga. |
| --- | --- |

(8)

Kulutõhususega seotud põhilise tulemusvaldkonna puhul on hinnatud liikmesriikide poolt marsruudi kindlaksmääratud ühikuhindade kohta esitatud eesmärke rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 IV lisa punktis 5 koostoimes punktiga 1 sätestatud põhimõtete alusel, võttes arvesse marsruudi kindlaksmääratud ühikuhindade arengusuundumusi teisel võrdlusperioodil ning nii esimest kui ka teist võrdlusperioodi hõlmaval kombineeritud võrdlusperioodil (2012–2019), teenuseühikute arvu (lennuliiklusprognoos) ja marsruudi kindlaksmääratud ühikuhindu võrrelduna selliste liikmesriikide ühikuhindadega, millel on samasugune kasutus- ja majanduskeskkond. See hindamine on näidanud, et Austria ja Slovaki Vabariigi poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (FABCE) kohta esitatud läbivaadatud tulemuslikkuse kavas sisalduvad läbivaadatud eesmärgid ning Itaalia poolt funktsionaalse õhuruumiosa (BLUE MED FAB) kohta esitatud läbivaadatud tulemuslikkuse kavas sisalduvad tulemuseesmärgid on kooskõlas kogu Euroopa Liitu hõlmava asjakohase tulemuseesmärgiga.

| (9) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas ühtse taeva komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas ühtse taeva komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 549/2004 kohaselt esitatud läbivaadatud tulemuslikkuse kavades sisalduvad eesmärgid, mis on loetletud lisas, on kooskõlas kogu Euroopa Liitu hõlmavate teiseks võrdlusperioodiks seatud tulemuseesmärkidega, mis on sätestatud rakendusotsuses 2014/132/EL.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Bulgaaria Vabariigile, Tšehhi Vabariigile, Hispaania Kuningriigile, Horvaatia Vabariigile, Itaalia Vabariigile, Ungarile, Austria Vabariigile, Portugali Vabariigile, Rumeeniale, Sloveenia Vabariigile ja Slovaki Vabariigile.

Brüssel, 15. aprill 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Violeta BULC

---

(1)  
  ELT L 96, 31.3.2004, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 128, 9.5.2013, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 11. märtsi 2014. aasta rakendusotsus 2014/132/EL, milles määratakse kindlaks kogu Euroopa Liitu hõlmavad lennuliikluse juhtimisvõrgu tulemuseesmärgid ja häiretasemed teiseks võrdlusperioodiks (aastateks 2015–2019) (ELT L 71, 12.3.2014, lk 20).

3

(4)  Komisjoni 2. märtsi 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/347, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 549/2004 kohaselt esitatud riiklikes või funktsionaalse õhuruumiosa kavades sisalduvaid eesmärke, mis ei ole kooskõlas kogu Euroopa Liidule teiseks võrdlusperioodiks seatud tulemuseesmärkidega, ja esitatakse soovitused kõnealuste eesmärkide läbivaatamiseks (ELT L 60, 4.3.2015, lk 48).

4

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 549/2004 kohaselt esitatud läbivaadatud riiklikes või funktsionaalse õhuruumiosa kavades läbilaskevõime ja kulutõhususega seotud põhilistes tulemusvaldkondades seatud tulemuseesmärgid, mille puhul leiti, et need on kooskõlas kogu Euroopa Liitu hõlmavate teiseks võrdlusperioodiks seatud tulemuseesmärkidega

LÄBILASKEVÕIMEGA SEOTUD PÕHILINE TULEMUSVALDKOND

Lennuliiklusvoo juhtimisest (ATFM) tulenevad marsruutlennu hilinemised minutites lennu kohta

| LIIKMESRIIK | Funktsionaalne õhuruumiosa (FAB) | FUNKTSIONAALSE ÕHURUUMIOSA MARSRUUDI LÄBILASKEVÕIME EESMÄRK |
| --- | --- | --- |
| 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| Tšehhi Vabariik | FAB CE | 0,29 | 0,29 | 0,28 | 0,28 | 0,27 |
| Horvaatia |
| Ungari |
| Austria |
| Sloveenia |
| Slovakkia |
| Bulgaaria | Danube | 0,03 | 0,03 | 0,03 | 0,03 | 0,04 |
| Rumeenia |
| Portugal | SW | 0,30 | 0,31 | 0,31 | 0,30 | 0,30 |
| Hispaania |

LIIKMESRIIK

Funktsionaalne õhuruumiosa (FAB)

FUNKTSIONAALSE ÕHURUUMIOSA MARSRUUDI LÄBILASKEVÕIME EESMÄRK

2015

2016

2017

2018

2019

Tšehhi Vabariik

FAB CE

0,29

0,29

0,28

0,28

0,27

Horvaatia

Ungari

Austria

Sloveenia

Slovakkia

Bulgaaria

Danube

0,03

0,03

0,03

0,03

0,04

Rumeenia

Portugal

SW

0,30

0,31

0,31

0,30

0,30

Hispaania

KULUTÕHUSUSEGA SEOTUD PÕHILINE TULEMUSVALDKOND

Selgitus

| Tunnus | Kirje | Ühikud |
| --- | --- | --- |
| (A) | Marsruudi kindlaksmääratud kulud kokku | (nominaalväärtuses ja liikmesriigi omavääringus) |
| (B) | Inflatsioonimäär | (%) |
| (C) | Inflatsiooniindeks | (100 = 2009) |
| (D) | Marsruudi kindlaksmääratud kulud kokku | (2009. aasta reaalhindades ja liikmesriigi omavääringus) |
| (E) | Marsruudi teenuseühikud kokku | (Total En-route Services Units, TSUd) |
| (F) | Marsruudi kindlaksmääratud ühikukulu (Determined Unit Cost, DUC) | (2009. aasta reaalhindades ja liikmesriigi omavääringus) |

Tunnus

Kirje

Ühikud

(A)

Marsruudi kindlaksmääratud kulud kokku

(nominaalväärtuses ja liikmesriigi omavääringus)

(B)

Inflatsioonimäär

(%)

(C)

Inflatsiooniindeks

(100 = 2009)

(D)

Marsruudi kindlaksmääratud kulud kokku

(2009. aasta reaalhindades ja liikmesriigi omavääringus)

(E)

Marsruudi teenuseühikud kokku

(Total En-route Services Units, TSUd)

(F)

Marsruudi kindlaksmääratud ühikukulu (Determined Unit Cost, DUC)

(2009. aasta reaalhindades ja liikmesriigi omavääringus)

BLUE MED FAB

| Tasude sissenõudmise piirkond: Itaalia – vääring: euro |
| --- |
| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| (A) | 674 742 285 | 693 557 255 | 711 992 044 | 710 883 664 | 707 016 612 |
| (B) | 1,0 % | 1,1 % | 1,3 % | 1,5 % | 1,6 % |
| (C) | 110,8 | 112,0 | 113,5 | 115,2 | 117,0 |
| (D) | 609 005 804 | 619 176 790 | 627 477 336 | 617 241 895 | 604 216 765 |
| (E) | 8 557 964 | 8 866 051 | 9 207 393 | 9 553 591 | 9 897 521 |
| (F) | 71,16 | 69,84 | 68,15 | 64,61 | 61,05 |

Tasude sissenõudmise piirkond: Itaalia – vääring: euro

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

674 742 285

693 557 255

711 992 044

710 883 664

707 016 612

(B)

1,0 %

1,1 %

1,3 %

1,5 %

1,6 %

(C)

110,8

112,0

113,5

115,2

117,0

(D)

609 005 804

619 176 790

627 477 336

617 241 895

604 216 765

(E)

8 557 964

8 866 051

9 207 393

9 553 591

9 897 521

(F)

71,16

69,84

68,15

64,61

61,05

FAB CE

| Tasude sissenõudmise piirkond: Austria – vääring: euro |
| --- |
| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| (A) | 188 243 000 | 194 934 000 | 204 696 000 | 209 564 000 | 207 200 000 |
| (B) | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % |
| (C) | 114,2 | 116,1 | 118,1 | 120,1 | 122,1 |
| (D) | 164 901 573 | 167 908 470 | 173 369 786 | 174 525 859 | 169 672 673 |
| (E) | 2 693 000 | 2 777 000 | 2 850 000 | 2 928 000 | 3 014 000 |
| (F) | 61,23 | 60,46 | 60,83 | 59,61 | 56,29 |

Tasude sissenõudmise piirkond: Austria – vääring: euro

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

188 243 000

194 934 000

204 696 000

209 564 000

207 200 000

(B)

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

(C)

114,2

116,1

118,1

120,1

122,1

(D)

164 901 573

167 908 470

173 369 786

174 525 859

169 672 673

(E)

2 693 000

2 777 000

2 850 000

2 928 000

3 014 000

(F)

61,23

60,46

60,83

59,61

56,29

| Tasude sissenõudmise piirkond: Slovaki Vabariik – vääring: euro |
| --- |
| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| (A) | 59 272 906 | 61 912 217 | 62 981 088 | 66 300 093 | 67 598 994 |
| (B) | 0,0 % | 1,4 % | 1,7 % | 1,8 % | 2,0 % |
| (C) | 110,3 | 111,8 | 113,7 | 115,7 | 118,1 |
| (D) | 53 754 368 | 55 355 807 | 55 381 628 | 57 279 434 | 57 253 112 |
| (E) | 1 078 000 | 1 126 000 | 1 186 000 | 1 250 000 | 1 312 000 |
| (F) | 49,86 | 49,16 | 46,70 | 45,82 | 43,64 |

Tasude sissenõudmise piirkond: Slovaki Vabariik – vääring: euro

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

59 272 906

61 912 217

62 981 088

66 300 093

67 598 994

(B)

0,0 %

1,4 %

1,7 %

1,8 %

2,0 %

(C)

110,3

111,8

113,7

115,7

118,1

(D)

53 754 368

55 355 807

55 381 628

57 279 434

57 253 112

(E)

1 078 000

1 126 000

1 186 000

1 250 000

1 312 000

(F)

49,86

49,16

46,70

45,82

43,64

---

| 19.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/41

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/600,

15. aprill 2016,

millega muudetakse otsust 2007/453/EÜ Rumeenia BSE staatuse osas

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 2186 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad, (1) eriti selle artikli 5 lõike 2 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 999/2001 on ette nähtud, et liikmesriigid, kolmandad riigid või nende piirkonnad (edaspidi „riigid või piirkonnad“) klassifitseeritakse vastavalt nende staatusele veiste spongioosse entsefalopaatia (BSE) osas ühte järgmisest kolmest kategooriast: väheolulise BSE ohuga riigid, kontrollitud BSE ohuga riigid ja määratlemata BSE ohuga riigid. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 999/2001 on ette nähtud, et liikmesriigid, kolmandad riigid või nende piirkonnad (edaspidi „riigid või piirkonnad“) klassifitseeritakse vastavalt nende staatusele veiste spongioosse entsefalopaatia (BSE) osas ühte järgmisest kolmest kategooriast: väheolulise BSE ohuga riigid, kontrollitud BSE ohuga riigid ja määratlemata BSE ohuga riigid.

| (2) | Komisjoni otsuse 2007/453/EÜ (2) lisas on riigid või piirkonnad loetletud vastavalt nende BSE staatusele. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsuse 2007/453/EÜ (2) lisas on riigid või piirkonnad loetletud vastavalt nende BSE staatusele.

| (3) | Riikide ja piirkondade liigitamisel BSE ohu alusel on määrav roll Maailma Loomatervishoiu Organisatsioonil (OIE). |
| --- | --- |

(3)

Riikide ja piirkondade liigitamisel BSE ohu alusel on määrav roll Maailma Loomatervishoiu Organisatsioonil (OIE).

| (4) | 2014. aasta maikuus otsustas OIE peaassamblee anda oma resolutsiooniga nr 18, mis käsitleb OIE liikmesriikide staatuse tunnustamist seoses veiste spongioosse entsefalopaatia ohuga, (3) Rumeeniale väheolulise BSE ohuga riigi staatuse. 27. juunil 2014 peatas OIE loomataudide teaduskomitee kõnealuse väheolulise BSE ohuga riigi staatuse, kuna Rumeenia teatas 20. juunil 2014 ühest ebatüüpilise BSE juhtumist. |
| --- | --- |

(4)

2014. aasta maikuus otsustas OIE peaassamblee anda oma resolutsiooniga nr 18, mis käsitleb OIE liikmesriikide staatuse tunnustamist seoses veiste spongioosse entsefalopaatia ohuga, (3) Rumeeniale väheolulise BSE ohuga riigi staatuse. 27. juunil 2014 peatas OIE loomataudide teaduskomitee kõnealuse väheolulise BSE ohuga riigi staatuse, kuna Rumeenia teatas 20. juunil 2014 ühest ebatüüpilise BSE juhtumist.

| (5) | 2015. aasta maikuus muutis OIE peaassamblee OIE maismaaloomade tervishoiu eeskirja („eeskiri“) BSEd käsitlevat peatükki, lisades eeskirja artikli 11.4.1 järgmise lause: „BSE ohuga staatuse ametlikul tunnistamisel ei võeta BSE-na arvesse ebatüüpilist BSE-d, mida arvatakse esinevat spontaanselt väga vähesel määral kõigis veisepopulatsioonides (4).“ |
| --- | --- |

(5)

2015. aasta maikuus muutis OIE peaassamblee OIE maismaaloomade tervishoiu eeskirja („eeskiri“) BSEd käsitlevat peatükki, lisades eeskirja artikli 11.4.1 järgmise lause: „BSE ohuga staatuse ametlikul tunnistamisel ei võeta BSE-na arvesse ebatüüpilist BSE-d, mida arvatakse esinevat spontaanselt väga vähesel määral kõigis veisepopulatsioonides (4).“

| (6) | Kuna Rumeenia staatus väheolulise BSE ohuga riigina peatati ebatüüpilise BSE juhtumi tuvastamise tõttu ja kuna eeskirja uues versioonis ei võeta ebatüüpilist BSE-d BSE ohuga staatuse ametlikul tunnistamisel arvesse, otsustas OIE loomataudide teaduskomitee Rumeenia staatuse väheolulise BSE ohuga riigina alates 8. detsembrist 2015 ennistada. |
| --- | --- |

(6)

Kuna Rumeenia staatus väheolulise BSE ohuga riigina peatati ebatüüpilise BSE juhtumi tuvastamise tõttu ja kuna eeskirja uues versioonis ei võeta ebatüüpilist BSE-d BSE ohuga staatuse ametlikul tunnistamisel arvesse, otsustas OIE loomataudide teaduskomitee Rumeenia staatuse väheolulise BSE ohuga riigina alates 8. detsembrist 2015 ennistada.

| (7) | Kõnealuse otsuse kajastamiseks tuleks otsuse 2007/453/EÜ riikide loetelu muuta. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealuse otsuse kajastamiseks tuleks otsuse 2007/453/EÜ riikide loetelu muuta.

| (8) | Seega tuleks otsust 2007/453/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seega tuleks otsust 2007/453/EÜ vastavalt muuta.

| (9) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2007/453/EÜ lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | osasse „A. Väheolulise BSE ohuga riigid ja piirkonnad“ lisatakse kande „— Portugal“ järele ja kande „— Sloveenia“ ette kanne „— Rumeenia“; |
| --- | --- |

1)

osasse „A. Väheolulise BSE ohuga riigid ja piirkonnad“ lisatakse kande „— Portugal“ järele ja kande „— Sloveenia“ ette kanne „— Rumeenia“;

| 2) | osast „B. Kontrollitud BSE ohuga riigid ja piirkonnad“ jäetakse välja kanne „— Rumeenia“. |
| --- | --- |

2)

osast „B. Kontrollitud BSE ohuga riigid ja piirkonnad“ jäetakse välja kanne „— Rumeenia“.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 15. aprill 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 29. juuni 2007. aasta otsus 2007/453/EÜ, millega määratakse BSE ohu alusel liikmesriikide, kolmandate riikide või nende piirkondade BSE staatus (ELT L 172, 30.6.2007, lk 84).

2

(3)  http://www.oie.int/fileadmin/Home/eng/Animal_Health_in_the_World/docs/pdf/2014_A_RESO-18_BSE.pdf

3

(4)  http://www.oie.int/index.php?id=169&L=0&htmfile=chapitre_bse.htm

4

---

| 19.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/43 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/43

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/601,

15. aprill 2016,

millega muudetakse otsust 2011/163/EL nõukogu direktiivi 96/23/EÜ artikli 29 kohaselt kolmandate riikide esitatud kavade tunnustamise kohta

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 2187 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiivi 96/23/EÜ, millega nähakse ette teatavate ainete ja nende jääkide kontrollimise meetmed elusloomades ja loomsetes toodetes ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 85/358/EMÜ ja 86/469/EMÜ ning otsused 89/187/EMÜ ja 91/664/EMÜ, (1) eriti selle artikli 29 lõike 1 neljandat lõiku ja artikli 29 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 96/23/EÜ on kehtestatud meetmed kõnealuse direktiivi I lisas loetletud ainete ja jääkide rühmade kontrollimiseks. Kõnealuse direktiivi kohaselt peavad kolmandad riigid, kellelt liikmesriigid võivad importida kõnealuse direktiiviga hõlmatud loomi ja loomseid tooteid, esitama jääkide seire kava, millega nähakse ette nõutavad tagatised. See kava peaks hõlmama vähemalt I lisas loetletud jääkide ja ainete rühmi. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 96/23/EÜ on kehtestatud meetmed kõnealuse direktiivi I lisas loetletud ainete ja jääkide rühmade kontrollimiseks. Kõnealuse direktiivi kohaselt peavad kolmandad riigid, kellelt liikmesriigid võivad importida kõnealuse direktiiviga hõlmatud loomi ja loomseid tooteid, esitama jääkide seire kava, millega nähakse ette nõutavad tagatised. See kava peaks hõlmama vähemalt I lisas loetletud jääkide ja ainete rühmi.

| (2) | Komisjoni otsusega 2011/163/EL (2) kiideti heaks direktiivi 96/23/EÜ artikli 29 kohased kavad (edaspidi „kavad“), mille on esitanud teatavad kõnealuse otsuse lisas loetletud kolmandad riigid ning mis hõlmavad kõnealuse direktiivi I lisas sätestatud loetelus osutatud loomi ja loomseid tooteid. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsusega 2011/163/EL (2) kiideti heaks direktiivi 96/23/EÜ artikli 29 kohased kavad (edaspidi „kavad“), mille on esitanud teatavad kõnealuse otsuse lisas loetletud kolmandad riigid ning mis hõlmavad kõnealuse direktiivi I lisas sätestatud loetelus osutatud loomi ja loomseid tooteid.

| (3) | Teatavate kolmandate riikide esitatud hiljutisi kavasid ja komisjonile laekunud täiendavat teavet silmas pidades on vaja ajakohastada nende kolmandate riikide loetelu, kust liikmesriikidel on direktiivi 96/23/EÜ kohaselt lubatud importida teatavaid loomi ja loomseid tooteid, mis praegu on loetletud otsuse 2011/163/EL lisas (edaspidi „loetelu“). |
| --- | --- |

(3)

Teatavate kolmandate riikide esitatud hiljutisi kavasid ja komisjonile laekunud täiendavat teavet silmas pidades on vaja ajakohastada nende kolmandate riikide loetelu, kust liikmesriikidel on direktiivi 96/23/EÜ kohaselt lubatud importida teatavaid loomi ja loomseid tooteid, mis praegu on loetletud otsuse 2011/163/EL lisas (edaspidi „loetelu“).

| (4) | Dominikaani Vabariik on komisjonile esitanud mett käsitleva kava. Kava annab piisavad tagatised ja see tuleks heaks kiita. Seepärast tuleks loetelusse lisada kanne Dominikaani Vabariigist pärit mee kohta. |
| --- | --- |

(4)

Dominikaani Vabariik on komisjonile esitanud mett käsitleva kava. Kava annab piisavad tagatised ja see tuleks heaks kiita. Seepärast tuleks loetelusse lisada kanne Dominikaani Vabariigist pärit mee kohta.

| (5) | Falklandi saared on komisjonile esitanud vesiviljelustooteid käsitleva kava. Kava annab piisavad tagatised ja see tuleks heaks kiita. Seepärast tuleks loetelusse lisada kanne Falklandi saartelt pärit vesiviljelustoodete kohta. |
| --- | --- |

(5)

Falklandi saared on komisjonile esitanud vesiviljelustooteid käsitleva kava. Kava annab piisavad tagatised ja see tuleks heaks kiita. Seepärast tuleks loetelusse lisada kanne Falklandi saartelt pärit vesiviljelustoodete kohta.

| (6) | Komisjon taotles Prantsuse Polüneesialt teavet mett käsitleva kava rakendamise kohta. Oma vastuses märkisid Prantsuse Polüneesia pädevad asutused, et jääkide seire kava mee kohta ei ole koostatud, sest Prantsuse Polüneesia ei kavatse mett ELi eksportida. Seepärast tuleks kõnealuse kolmanda riigi puhul mett käsitlev kanne loetelust välja jätta. Prantsuse Polüneesiat on sellest teavitatud. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon taotles Prantsuse Polüneesialt teavet mett käsitleva kava rakendamise kohta. Oma vastuses märkisid Prantsuse Polüneesia pädevad asutused, et jääkide seire kava mee kohta ei ole koostatud, sest Prantsuse Polüneesia ei kavatse mett ELi eksportida. Seepärast tuleks kõnealuse kolmanda riigi puhul mett käsitlev kanne loetelust välja jätta. Prantsuse Polüneesiat on sellest teavitatud.

| (7) | Komisjon taotles Namiibialt teavet looduslikke ulukeid käsitleva kava rakendamise kohta. Oma vastuses märkisid Namiibia pädevad asutused, et jääkide seire kava looduslike ulukite kohta ei ole koostatud, sest Namiibia ei kavatse looduslikke ulukeid ELi eksportida. Seepärast tuleks kõnealuse kolmanda riigi puhul looduslikest ulukitest saadud tooteid käsitlev kanne loetelust välja jätta. Namiibiat on sellest teavitatud. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon taotles Namiibialt teavet looduslikke ulukeid käsitleva kava rakendamise kohta. Oma vastuses märkisid Namiibia pädevad asutused, et jääkide seire kava looduslike ulukite kohta ei ole koostatud, sest Namiibia ei kavatse looduslikke ulukeid ELi eksportida. Seepärast tuleks kõnealuse kolmanda riigi puhul looduslikest ulukitest saadud tooteid käsitlev kanne loetelust välja jätta. Namiibiat on sellest teavitatud.

| (8) | Korea Vabariik esitas komisjonile kodulinde käsitleva kava. Kava annab piisavad tagatised ja see tuleks heaks kiita. Seepärast tuleks loetelusse lisada kanne Korea Vabariigist pärit kodulinnutoodete kohta. |
| --- | --- |

(8)

Korea Vabariik esitas komisjonile kodulinde käsitleva kava. Kava annab piisavad tagatised ja see tuleks heaks kiita. Seepärast tuleks loetelusse lisada kanne Korea Vabariigist pärit kodulinnutoodete kohta.

| (9) | Saint-Pierre ja Miquelon esitas komisjonile kodulinde käsitleva kava. Kava annab piisavad tagatised ja see tuleks heaks kiita. Seepärast tuleks loetelusse lisada kanne Saint-Pierre'ist ja Miquelonist pärit kodulinnutoodete kohta. |
| --- | --- |

(9)

Saint-Pierre ja Miquelon esitas komisjonile kodulinde käsitleva kava. Kava annab piisavad tagatised ja see tuleks heaks kiita. Seepärast tuleks loetelusse lisada kanne Saint-Pierre'ist ja Miquelonist pärit kodulinnutoodete kohta.

| (10) | Komisjoni määrusega (EL) nr 206/2010 (3) on antud Singapurile luba tuua liitu Uus-Meremaalt pärit värske liha saadetisi, mis vastavad asjaomaste saadetiste liitu toomise nõuetele ja on suunatud liitu. Kõnealuse tegevuse lubamiseks tuleks loetelu Singapuri käsitlevasse kandesse lisada hobuslased, looduslikud ulukid ja tehistingimustes peetavad ulukid, kuid lisada piirang, et see kanne kehtib vaid Uus-Meremaalt pärit värske liha suhtes, mis on suunatud liitu ning mis laaditakse Singapuris maha või ümber või mida veetakse läbi Singapuri seda seal ladustades või ilma seda seal ladustamata. Singapuri ja Uus-Meremaad on sellest teavitatud. Loetelu kandesse tuleks teha joonealune märkus, milles sätestatakse Singapuri puhul kõnealune piirang. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni määrusega (EL) nr 206/2010 (3) on antud Singapurile luba tuua liitu Uus-Meremaalt pärit värske liha saadetisi, mis vastavad asjaomaste saadetiste liitu toomise nõuetele ja on suunatud liitu. Kõnealuse tegevuse lubamiseks tuleks loetelu Singapuri käsitlevasse kandesse lisada hobuslased, looduslikud ulukid ja tehistingimustes peetavad ulukid, kuid lisada piirang, et see kanne kehtib vaid Uus-Meremaalt pärit värske liha suhtes, mis on suunatud liitu ning mis laaditakse Singapuris maha või ümber või mida veetakse läbi Singapuri seda seal ladustades või ilma seda seal ladustamata. Singapuri ja Uus-Meremaad on sellest teavitatud. Loetelu kandesse tuleks teha joonealune märkus, milles sätestatakse Singapuri puhul kõnealune piirang.

| (11) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2011/163/EL lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Liikmesriigid lubavad üleminekuperioodil kuni 15. maini 2016 looduslike ulukite saadetisi Namiibiast ja mee saadetisi Prantsuse Polüneesiast, tingimusel et importija suudab tõendada, et sellised saadetised on sertifitseeritud ja lähetatud liitu vastavalt otsusele 2011/163/EL enne 31. märtsi 2016.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 15. aprill 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 125, 23.5.1996, lk 10.

1

(2)  Komisjoni 16. märtsi 2011. aasta otsus 2011/163/EL nõukogu direktiivi 96/23/EÜ artikli 29 kohaselt kolmandate riikide esitatud kavade tunnustamise kohta (ELT L 70, 17.3.2011, lk 40).

2

(3)  Komisjoni 12. märtsi 2010. aasta määrus (EL) nr 206/2010, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide või nende osade loetelud, kust on lubatud Euroopa Liitu tuua teatavaid loomi ja värsket liha, ning veterinaarsertifitseerimise nõuded (ELT L 73, 20.3.2010, lk 1).

3

---

LISA

„LISA

| ISO2 kood | Riik | Veised | Lambad/kitsed | Sead | Hobuslased | Kodulinnud | Vesiviljelus | Piim | Munad | Küülikud | Looduslikud ulukid | Tehistingimustes peetavad ulukid | Mesi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AD | Andorra | X | X | | X | | | | | | | | X |
| AE | Araabia Ühendemiraadid | | | | | | | X (1) | | | | | |
| AL | Albaania | | X | | | | X | | X | | | | |
| AM | Armeenia | | | | | | X | | | | | | X |
| AR | Argentina | X | X | | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| AU | Austraalia | X | X | | X | | X | X | | | X | X | X |
| BA | Bosnia ja Hertsegoviina | | | | | X | X | X | X | | | | X |
| BD | Bangladesh | | | | | | X | | | | | | |
| BN | Brunei | | | | | | X | | | | | | |
| BR | Brasiilia | X | | | X | X | X | | | | | | X |
| BW | Botswana | X | | | X | | | | | | | X | |
| BY | Valgevene | | | | X (2) | | X | X | X | | | | |
| BZ | Belize | | | | | | X | | | | | | |
| CA | Kanada | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CH | Šveits | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CL | Tšiili | X | X | X | | X | X | X | | | X | | X |
| CM | Kamerun | | | | | | | | | | | | X |
| CN | Hiina | | | | | X | X | | X | X | | | X |
| CO | Colombia | | | | | | X | | | | | | |
| CR | Costa Rica | | | | | | X | | | | | | |
| CU | Kuuba | | | | | | X | | | | | | X |
| DO | Dominikaani Vabariik | | | | | | | | | | | | X |
| EC | Ecuador | | | | | | X | | | | | | |
| ET | Etioopia | | | | | | | | | | | | X |
| FK | Falklandi saared | X | X | | | | X | | | | | | |
| FO | Fääri saared | | | | | | X | | | | | | |
| GH | Ghana | | | | | | | | | | | | X |
| GM | Gambia | | | | | | X | | | | | | |
| GL | Gröönimaa | | X | | | | | | | | X | X | |
| GT | Guatemala | | | | | | X | | | | | | X |
| HN | Honduras | | | | | | X | | | | | | |
| ID | Indoneesia | | | | | | X | | | | | | |
| IL | Iisrael (7) | | | | | X | X | X | X | | | X | X |
| IN | India | | | | | | X | | X | | | | X |
| IR | Iraan | | | | | | X | | | | | | |
| JM | Jamaica | | | | | | | | | | | | X |
| JP | Jaapan | X | | | | | X | | | | | | |
| KE | Keenia | | | | | | X | X (1) | | | | | |
| KG | Kõrgõzstan | | | | | | | | | | | | X |
| KR | Lõuna-Korea | | | | | X | X | | | | | | |
| LB | Liibanon | | | | | | | | | | | | X |
| LK | Sri Lanka | | | | | | X | | | | | | |
| MA | Maroko | | | | | X | X | | | | | | |
| MD | Moldova | | | | | X | X | | X | | | | X |
| ME | Montenegro | X | X | X | | X | X | | X | | | | X |
| MG | Madagaskar | | | | | | X | | | | | | X |
| MK | Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik (4) | X | X | X | | X | X | X | X | | X | | X |
| MM | Myanmari Liidu Vabariik | | | | | | X | | | | | | |
| MU | Mauritius | | | | | | X | | | | | | |
| MX | Mehhiko | | | | | | X | | X | | | | X |
| MY | Malaisia | | | | | X (3) | X | | | | | | |
| MZ | Mosambiik | | | | | | X | | | | | | |
| NA | Namiibia | X | X | | | | | | | | | | |
| NC | Uus-Kaledoonia | X (3) | | | | | X | | | | X | X | X |
| NI | Nicaragua | | | | | | X | | | | | | X |
| NZ | Uus-Meremaa | X | X | | X | | X | X | | | X | X | X |
| PA | Panama | | | | | | X | | | | | | |
| PE | Peruu | | | | | | X | | | | | | |
| PH | Filipiinid | | | | | | X | | | | | | |
| PM | Saint-Pierre ja Miquelon | | | | | X | | | | | | | |
| PN | Pitcairn | | | | | | | | | | | | X |
| PY | Paraguay | X | | | | | | | | | | | |
| RS | Serbia (5) | X | X | X | X (2) | X | X | X | X | | X | | X |
| RU | Venemaa | X | X | X | | X | | X | X | | | X (6) | X |
| RW | Ruanda | | | | | | | | | | | | X |
| SA | Saudi Araabia | | | | | | X | | | | | | |
| SG | Singapur | X (3) | X (3) | X (3) | X (8) | X (3) | X | X (3) | | | X (8) | X (8) | |
| SM | San Marino | X | | X (3) | | | | | | | | | X |
| SR | Suriname | | | | | | X | | | | | | |
| SV | El Salvador | | | | | | | | | | | | X |
| SZ | Svaasimaa | X | | | | | | | | | | | |
| TH | Tai | | | | | X | X | | | | | | X |
| TN | Tuneesia | | | | | X | X | | | | X | | |
| TR | Türgi | | | | | X | X | X | X | | | | X |
| TW | Taiwan | | | | | | X | | | | | | X |
| TZ | Tansaania | | | | | | X | | | | | | X |
| UA | Ukraina | X | | X | | X | X | X | X | | | | X |
| UG | Uganda | | | | | | X | | | | | | X |
| US | Ameerika Ühendriigid | X | X | X | | X | X | X | X | X | X | X | X |
| UY | Uruguay | X | X | | X | | X | X | | | X | | X |
| VE | Venetsueela | | | | | | X | | | | | | |
| VN | Vietnam | | | | | | X | | | | | | X |
| ZA | Lõuna-Aafrika | | | | | | | | | | X | X | |
| ZM | Sambia | | | | | | | | | | | | X |
| ZW | Zimbabwe | | | | | | X | | | | | X | |

ISO2 kood

Riik

Veised

Lambad/kitsed

Sead

Hobuslased

Kodulinnud

Vesiviljelus

Piim

Munad

Küülikud

Looduslikud ulukid

Tehistingimustes peetavad ulukid

Mesi

AD

Andorra

X

X

X

X

AE

Araabia Ühendemiraadid

X (1)

AL

Albaania

X

X

X

AM

Armeenia

X

X

AR

Argentina

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

AU

Austraalia

X

X

X

X

X

X

X

X

BA

Bosnia ja Hertsegoviina

X

X

X

X

X

BD

Bangladesh

X

BN

Brunei

X

BR

Brasiilia

X

X

X

X

X

BW

Botswana

X

X

X

BY

Valgevene

X (2)

X

X

X

BZ

Belize

X

CA

Kanada

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CH

Šveits

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CL

Tšiili

X

X

X

X

X

X

X

X

CM

Kamerun

X

CN

Hiina

X

X

X

X

X

CO

Colombia

X

CR

Costa Rica

X

CU

Kuuba

X

X

DO

Dominikaani Vabariik

X

EC

Ecuador

X

ET

Etioopia

X

FK

Falklandi saared

X

X

X

FO

Fääri saared

X

GH

Ghana

X

GM

Gambia

X

GL

Gröönimaa

X

X

X

GT

Guatemala

X

X

HN

Honduras

X

ID

Indoneesia

X

IL

Iisrael (7)

X

X

X

X

X

X

IN

India

X

X

X

IR

Iraan

X

JM

Jamaica

X

JP

Jaapan

X

X

KE

Keenia

X

X (1)

KG

Kõrgõzstan

X

KR

Lõuna-Korea

X

X

LB

Liibanon

X

LK

Sri Lanka

X

MA

Maroko

X

X

MD

Moldova

X

X

X

X

ME

Montenegro

X

X

X

X

X

X

X

MG

Madagaskar

X

X

MK

Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik (4)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

MM

Myanmari Liidu Vabariik

X

MU

Mauritius

X

MX

Mehhiko

X

X

X

MY

Malaisia

X (3)

X

MZ

Mosambiik

X

NA

Namiibia

X

X

NC

Uus-Kaledoonia

X (3)

X

X

X

X

NI

Nicaragua

X

X

NZ

Uus-Meremaa

X

X

X

X

X

X

X

X

PA

Panama

X

PE

Peruu

X

PH

Filipiinid

X

PM

Saint-Pierre ja Miquelon

X

PN

Pitcairn

X

PY

Paraguay

X

RS

Serbia (5)

X

X

X

X (2)

X

X

X

X

X

X

RU

Venemaa

X

X

X

X

X

X

X (6)

X

RW

Ruanda

X

SA

Saudi Araabia

X

SG

Singapur

X (3)

X (3)

X (3)

X (8)

X (3)

X

X (3)

X (8)

X (8)

SM

San Marino

X

X (3)

X

SR

Suriname

X

SV

El Salvador

X

SZ

Svaasimaa

X

TH

Tai

X

X

X

TN

Tuneesia

X

X

X

TR

Türgi

X

X

X

X

X

TW

Taiwan

X

X

TZ

Tansaania

X

X

UA

Ukraina

X

X

X

X

X

X

X

UG

Uganda

X

X

US

Ameerika Ühendriigid

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

UY

Uruguay

X

X

X

X

X

X

X

VE

Venetsueela

X

VN

Vietnam

X

X

ZA

Lõuna-Aafrika

X

X

ZM

Sambia

X

ZW

Zimbabwe

X

X

---

(1)  Üksnes kaamelipiim.

1

(2)  Tapmiseks ette nähtud elushobuslaste eksport liitu (ainult toiduks tarvitatavad loomad).

2

(3)  Kolmandad riigid, kus kasutatakse üksnes toorainet, mis on pärit kas liikmesriikidest või artikli 2 kohaselt sellise tooraine liitu importimiseks heakskiidu saanud kolmandatest riikidest.

3

(4)  Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik; selle riigi lõplik nomenklatuur lepitakse kokku pärast ÜRO tasemel toimuvate läbirääkimiste lõppemist.

4

(5)  Välja arvatud Kosovo (kõnealune määratlus ei piira Kosovo staatust käsitlevaid seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta).

5

(6)  Ainult põhjapõdrad Murmanski ja Jamali Neenetsi piirkonnast.

6

(7)  Siin tähenduses Iisraeli Riik, v.a Golani kõrgendikud, Gaza sektor, Ida-Jeruusalemm ja Jordani Läänekalda ülejäänud osa, mis kuuluvad Iisraeli valitsusalasse alates 1967. aasta juunist.

7

(8)  Üksnes kaup, mis on toodetud Uus-Meremaalt pärit värskest lihast ja mida viiakse liitu Singapuri kaudu ning laaditakse Singapuris maha või ümber või mida veetakse läbi Singapuri seda seal ladustades või seal ladustamata.“

8

---

Parandused

| 19.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/50 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/50

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määruse (EL) nr 528/2012 (milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 167, 27. juuni 2012
  )

Leheküljel 13 artikli 5 lõike 3 esimeses lõigus

asendatakse

„3.   Komisjon võtab hiljemalt 31. detsembril 2013 kooskõlas artikliga 83 vastu delegeeritud õigusaktid, millega määratakse kindlaks teaduslikud kriteeriumid endokriinseid häireid põhjustavate omaduste määratlemiseks.“

järgmisega:

„3.   Komisjon võtab hiljemalt 13. detsembril 2013 kooskõlas artikliga 83 vastu delegeeritud õigusaktid, millega määratakse kindlaks teaduslikud kriteeriumid endokriinseid häireid põhjustavate omaduste määratlemiseks.“

---