# Uradni list L 67/2009

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 67 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5212. marec 2009 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 67

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5212. marec 2009

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 188/2009 z dne 9. marca 2009 o zaključku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo pri uvozu ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 1 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 189/2009 z dne 9. marca 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1425/2006 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vreč in vrečk iz plastičnih mas s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajske ter o zaključku postopka glede uvoza nekaterih vreč in vrečk iz plastičnih mas s poreklom iz Malezije | 5 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 190/2009 z dne 11. marca 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 7 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 191/2009 z dne 11. marca 2009 o določitvi koeficienta dodelitve za izdajo uvoznih dovoljenj, za katera so bili zahtevki predloženi od 2. do 6. marca 2009 za proizvode iz sektorja sladkorja v okviru tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov | 9 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 192/2009 z dne 11. marca 2009 o izvedbi Uredbe (ES) št. 177/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupnega okvira za poslovne registre v statistične namene glede izmenjave zaupnih podatkov med Komisijo (Eurostat) in državami članicami (
  1
  ) | 14 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 193/2009 z dne 11. marca 2009 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike | 22 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 194/2009 z dne 11. marca 2009 o uvedbi začasne izravnalne dajatve na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike | 50 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (ES) št. 188/2009 z dne 9. marca 2009 o zaključku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo pri uvozu ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

1

*

Uredba Sveta (ES) št. 189/2009 z dne 9. marca 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1425/2006 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vreč in vrečk iz plastičnih mas s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajske ter o zaključku postopka glede uvoza nekaterih vreč in vrečk iz plastičnih mas s poreklom iz Malezije

5

Uredba Komisije (ES) št. 190/2009 z dne 11. marca 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

7

Uredba Komisije (ES) št. 191/2009 z dne 11. marca 2009 o določitvi koeficienta dodelitve za izdajo uvoznih dovoljenj, za katera so bili zahtevki predloženi od 2. do 6. marca 2009 za proizvode iz sektorja sladkorja v okviru tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov

9

*

Uredba Komisije (ES) št. 192/2009 z dne 11. marca 2009 o izvedbi Uredbe (ES) št. 177/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupnega okvira za poslovne registre v statistične namene glede izmenjave zaupnih podatkov med Komisijo (Eurostat) in državami članicami (
  1
  )

1

14

*

Uredba Komisije (ES) št. 193/2009 z dne 11. marca 2009 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike

22

*

Uredba Komisije (ES) št. 194/2009 z dne 11. marca 2009 o uvedbi začasne izravnalne dajatve na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike

50

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2009/180/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 11. marca 2009 o omejeni objavi sklicevanja na standard EN 12312-9:2005 Podporna oprema na tleh za letalski promet – Posebne zahteve – 9. del: Nakladalniki zabojnikov/palet v skladu z Direktivo 98/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 1551)

   (
  1
  ) | 85 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2009/180/ES

*

Odločba Komisije z dne 11. marca 2009 o omejeni objavi sklicevanja na standard EN 12312-9:2005 Podporna oprema na tleh za letalski promet – Posebne zahteve – 9. del: Nakladalniki zabojnikov/palet v skladu z Direktivo 98/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 1551)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 1551)

1

85

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU |
| | * | Skupni ukrep Sveta 2009/181/SZVP z dne 11. marca 2009 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije v Bosni in Hercegovini | 88 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

*

Skupni ukrep Sveta 2009/181/SZVP z dne 11. marca 2009 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije v Bosni in Hercegovini

88

| | | IV   Drugi akti |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | | Stalni odbor držav Efte |
| | * | Sklep Stalnega odbora držav Efte št. 5/2008/SC z dne 4. decembra 2008 o spremembi sklepov Stalnega odbora držav Efte št. 5/2004/SC in 1/2007/SC o vzpostavitvi načela delitve stroškov za finančni mehanizem EGP | 93 |

IV   Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

Stalni odbor držav Efte

*

Sklep Stalnega odbora držav Efte št. 5/2008/SC z dne 4. decembra 2008 o spremembi sklepov Stalnega odbora držav Efte št. 5/2004/SC in 1/2007/SC o vzpostavitvi načela delitve stroškov za finančni mehanizem EGP

93

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Direktive Sveta 96/96 ES z dne 20. decembra 1996 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na tehnične preglede motornih vozil in njihovih priklopnikov (UL L 46, 17.2.1997) (Slovenska posebna izdaja, poglavje 07, zvezek 02, str. 514) | 95 |

Popravki

*

Popravek Direktive Sveta 96/96 ES z dne 20. decembra 1996 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na tehnične preglede motornih vozil in njihovih priklopnikov (UL L 46, 17.2.1997) (Slovenska posebna izdaja, poglavje 07, zvezek 02, str. 514)

95

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 12.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 67/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 188/2009

z dne 9. marca 2009

o zaključku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo pri uvozu ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je Komisija predložila po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je po preiskavi („prvotna preiskava“) z Uredbo (ES) št. 1174/2005 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov („RVP“) s poreklom Ljudske republike Kitajske („LRK“). Obdobje preiskave v prvotni preiskavi je potekalo od 1. aprila 2003 do 31. marca 2004. |
| --- | --- |

(1)

Svet je po preiskavi („prvotna preiskava“) z Uredbo (ES) št. 1174/2005 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov („RVP“) s poreklom Ljudske republike Kitajske („LRK“). Obdobje preiskave v prvotni preiskavi je potekalo od 1. aprila 2003 do 31. marca 2004.

| (2) | Z Uredbo (ES) št. 684/2008 (3) je Svet pojasnil obseg izdelka iz prvotne preiskave. |
| --- | --- |

(2)

Z Uredbo (ES) št. 684/2008 (3) je Svet pojasnil obseg izdelka iz prvotne preiskave.

2.   Zahtevek za pregled

| (3) | Ta delni vmesni pregled je bil začet na podlagi zahtevka, ki ga je vložila družba Yale (Hangzhou) Industrial Products Co. Ltd. („Yale“), in informacij, ki jih je predložila ta ista družba, proizvajalec izvoznik iz LRK. V informacijah je bilo navedeno, da so se okoliščine, na podlagi katerih so bili uvedeni ukrepi v zvezi z družbo Yale, spremenile in da so te spremembe trajne. Družba Yale je zlasti predložila prima facie dokaze, da izpolnjuje merila za tržnogospodarsko obravnavo in da bi primerjava normalne vrednosti, temelječe na njenih lastnih stroških, z izvoznimi cenami v Skupnost pokazala bistveno nižjo stopnjo dampinga od trenutne ravni ukrepov. Zato se zdi, da nadaljevanje ukrepov na obstoječi ravni, ki temeljijo na prej vzpostavljeni ravni dampinga, za izravnavo dampinga ni več potrebno. |
| --- | --- |

(3)

Ta delni vmesni pregled je bil začet na podlagi zahtevka, ki ga je vložila družba Yale (Hangzhou) Industrial Products Co. Ltd. („Yale“), in informacij, ki jih je predložila ta ista družba, proizvajalec izvoznik iz LRK. V informacijah je bilo navedeno, da so se okoliščine, na podlagi katerih so bili uvedeni ukrepi v zvezi z družbo Yale, spremenile in da so te spremembe trajne. Družba Yale je zlasti predložila prima facie dokaze, da izpolnjuje merila za tržnogospodarsko obravnavo in da bi primerjava normalne vrednosti, temelječe na njenih lastnih stroških, z izvoznimi cenami v Skupnost pokazala bistveno nižjo stopnjo dampinga od trenutne ravni ukrepov. Zato se zdi, da nadaljevanje ukrepov na obstoječi ravni, ki temeljijo na prej vzpostavljeni ravni dampinga, za izravnavo dampinga ni več potrebno.

3.   Preiskava v zvezi s pregledom

| (4) | Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni prima facie dokazi, ki upravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, zato je z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (4), začela delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, po obsegu omejen na preiskavo dampinga v zvezi z družbo Yale. |
| --- | --- |

(4)

Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni prima facie dokazi, ki upravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, zato je z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (4), začela delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, po obsegu omejen na preiskavo dampinga v zvezi z družbo Yale.

| (5) | Obdobje preiskave dampinga je zajelo obdobje od 1. oktobra 2006 do 30. septembra 2007 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). |
| --- | --- |

(5)

Obdobje preiskave dampinga je zajelo obdobje od 1. oktobra 2006 do 30. septembra 2007 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“).

| (6) | Komisija je o začetku pregleda uradno obvestila družbo Yale, predstavnike LRK („zadevna država“) in industrijo Skupnosti, kakor so opredeljeni v prvotni preiskavi. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno predstavijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je o začetku pregleda uradno obvestila družbo Yale, predstavnike LRK („zadevna država“) in industrijo Skupnosti, kakor so opredeljeni v prvotni preiskavi. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno predstavijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno.

| (7) | Komisija je poslala vprašalnike družbi Yale, proizvajalcem industrije Skupnosti, za katere je znano, da jih to zadeva, znanim proizvajalcem RVP v Kanadi, ki je bila izbrana za primerljivo državo v prvotni preiskavi, in znanim proizvajalcem RVP v Indiji in Maleziji, ki sta bili med prvotno preiskavo omenjeni kot možni alternativi za primerljivo državo. Komisija je družbi Yale poslala tudi obrazec zahtevka za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“). |
| --- | --- |

(7)

Komisija je poslala vprašalnike družbi Yale, proizvajalcem industrije Skupnosti, za katere je znano, da jih to zadeva, znanim proizvajalcem RVP v Kanadi, ki je bila izbrana za primerljivo državo v prvotni preiskavi, in znanim proizvajalcem RVP v Indiji in Maleziji, ki sta bili med prvotno preiskavo omenjeni kot možni alternativi za primerljivo državo. Komisija je družbi Yale poslala tudi obrazec zahtevka za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“).

| (8) | Izpolnjeni vprašalniki ter pripombe in informacije so bili prejeti od družbe Yale in enega proizvajalca industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(8)

Izpolnjeni vprašalniki ter pripombe in informacije so bili prejeti od družbe Yale in enega proizvajalca industrije Skupnosti.

| (9) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za določitev TGO in dampinga, opravila analizo predloženih informacij ter preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:






  — | Yale (Hangzhou) Industrial Products Co. Ltd., Hangzhou, LRK, |
| --- | --- | --- |

(9)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za določitev TGO in dampinga, opravila analizo predloženih informacij ter preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:

—

Yale (Hangzhou) Industrial Products Co. Ltd., Hangzhou, LRK,

| — | Yale Industrial Products GmbH, Velbert, Nemčija. |
| --- | --- |

—

Yale Industrial Products GmbH, Velbert, Nemčija.

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (10) | Opredelitev zadevnega izdelka je v skladu z opredelitvijo, uporabljeno v prvotni preiskavi, kakor je bila pojasnjena z Uredbo (ES) št. 684/2008. Zadevni izdelek so ročni vozički za premeščanje palet brez lastnega pogona, ki se uporabljajo za manipuliranje z materiali, običajno nameščenimi na palete, in njihovi osnovni deli, tj. šasija in hidravlika, s poreklom iz LRK, ki so običajno uvrščeni pod oznaki KN ex 8427 90 00 in ex 8431 20 00. Za namen uredbe, ki uvaja dokončno protidampinško dajatev, navedene v uvodni izjavi (1), so ročni vozički za premeščanje palet transportne naprave, opremljene z dvižnimi vilicami za manipuliranje palet, namenjene temu, da jih upravljavec na tleh z uporabo premičnega krmila potiska, vleče ali krmili na gladki, ravni in trdi površini. Ročni vozički za premeščanje palet imajo le eno funkcijo, in sicer da omogočijo dvigovanje tovora z zamahovanjem krmila do višine, primerne za prevažanje, in nimajo nobenih drugih dodatnih funkcij ali uporab, kot na primer (i) za premeščanje ali dvigovanje tovora, da bi se ga postavilo više, ali za pomoč pri skladiščenju tovora (dvigalne naprave), (ii) za nakladanje ene palete na drugo (nakladalniki), (iii) za dvigovanje tovora na delovno površino (škarjasta dvigala) ali (iv) za dvigovanje in tehtanje tovora (vozički za tehtanje). |
| --- | --- |

(10)

Opredelitev zadevnega izdelka je v skladu z opredelitvijo, uporabljeno v prvotni preiskavi, kakor je bila pojasnjena z Uredbo (ES) št. 684/2008. Zadevni izdelek so ročni vozički za premeščanje palet brez lastnega pogona, ki se uporabljajo za manipuliranje z materiali, običajno nameščenimi na palete, in njihovi osnovni deli, tj. šasija in hidravlika, s poreklom iz LRK, ki so običajno uvrščeni pod oznaki KN ex 8427 90 00 in ex 8431 20 00. Za namen uredbe, ki uvaja dokončno protidampinško dajatev, navedene v uvodni izjavi (1), so ročni vozički za premeščanje palet transportne naprave, opremljene z dvižnimi vilicami za manipuliranje palet, namenjene temu, da jih upravljavec na tleh z uporabo premičnega krmila potiska, vleče ali krmili na gladki, ravni in trdi površini. Ročni vozički za premeščanje palet imajo le eno funkcijo, in sicer da omogočijo dvigovanje tovora z zamahovanjem krmila do višine, primerne za prevažanje, in nimajo nobenih drugih dodatnih funkcij ali uporab, kot na primer (i) za premeščanje ali dvigovanje tovora, da bi se ga postavilo više, ali za pomoč pri skladiščenju tovora (dvigalne naprave), (ii) za nakladanje ene palete na drugo (nakladalniki), (iii) za dvigovanje tovora na delovno površino (škarjasta dvigala) ali (iv) za dvigovanje in tehtanje tovora (vozički za tehtanje).

2.   Podobni izdelek

| (11) | Sedanji pregled je pokazal, da imajo RVP, ki jih družba Yale proizvaja v LRK in so prodani na kitajskem trgu, enake osnovne fizikalne lastnosti in enako uporabo kot tisti, ki so izvoženi v Skupnost. Zato se ti izdelki štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Sedanji pregled je pokazal, da imajo RVP, ki jih družba Yale proizvaja v LRK in so prodani na kitajskem trgu, enake osnovne fizikalne lastnosti in enako uporabo kot tisti, ki so izvoženi v Skupnost. Zato se ti izdelki štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C.   UGOTOVITVE PREISKAVE

1.   Tržnogospodarska obravnava („TGO“)

| (12) | V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, ki so dokazali, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, tj. če so takšni proizvajalci izvozniki dokazali, da v zvezi z njihovo proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka veljajo pogoji tržnega gospodarstva. Merila so na kratko in le zaradi lažjega sklicevanja povzeta takole:






  1. | poslovne odločitve in stroški se oblikujejo v skladu s tržnimi razmerami, brez občutnega vmešavanja države, pri čemer stroški odražajo tržne vrednosti; |
| --- | --- | --- |

(12)

V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, ki so dokazali, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, tj. če so takšni proizvajalci izvozniki dokazali, da v zvezi z njihovo proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka veljajo pogoji tržnega gospodarstva. Merila so na kratko in le zaradi lažjega sklicevanja povzeta takole:

1.

poslovne odločitve in stroški se oblikujejo v skladu s tržnimi razmerami, brez občutnega vmešavanja države, pri čemer stroški odražajo tržne vrednosti;

| 2. | družbe imajo en sam jasen sklop osnovnih računovodskih evidenc, ki se neodvisno pregledujejo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi („MRS“) in uporabljajo za vse namene; |
| --- | --- |

2.

družbe imajo en sam jasen sklop osnovnih računovodskih evidenc, ki se neodvisno pregledujejo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi („MRS“) in uporabljajo za vse namene;

| 3. | odsotnost znatnih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

3.

odsotnost znatnih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva;

| 4. | pravno varnost in stabilnost zagotavljata stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij; |
| --- | --- |

4.

pravno varnost in stabilnost zagotavljata stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij;

| 5. | menjava valut se izvaja po tržni stopnji. |
| --- | --- |

5.

menjava valut se izvaja po tržni stopnji.

| (13) | Družba Yale je v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe zahtevala obrazec zahtevka za TGO za proizvajalce izvoznike v danih rokih. |
| --- | --- |

(13)

Družba Yale je v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe zahtevala obrazec zahtevka za TGO za proizvajalce izvoznike v danih rokih.

| (14) | Komisija je poiskala vse potrebne informacije in preverila vse informacije iz zahtevka za TGO v prostorih zadevne družbe. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je poiskala vse potrebne informacije in preverila vse informacije iz zahtevka za TGO v prostorih zadevne družbe.

| (15) | Družba Yale ni dokazala, da izpolnjuje merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. Družba ni izpolnjevala meril 1 in 2. |
| --- | --- |

(15)

Družba Yale ni dokazala, da izpolnjuje merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. Družba ni izpolnjevala meril 1 in 2.

| (16) | V zvezi z merilom 1 je bilo na kraju samem ugotovljeno, da statut družbe vsebuje izrecne omejitve v zvezi z domačo prodajo, zlasti obvezo, da mora družba 100 % svojih izdelkov prodati na trge drugih celin. Družba Yale je trdila, da navedene omejitve nikoli niso igrale pomembne vloge, saj je med OPP imela domačo prodajo, čeprav majhno. Vendar družbi ni uspelo predložiti konkretnih dokazov, da de facto in de jure ni podvržena zgoraj omenjenim omejitvam na podlagi svojega statuta. Poleg tega so bili na kraju samem zbrani dokazi za vpliv države na odločitve družbe v zvezi z izvozom. Ugotovljeno je bilo, da je družba Yale od leta 2002 upravičena do 50-odstotnega znižanja davka od dobička. To znižanje davka temelji na ustreznih izvedbenih določbah zakona o davku od dobička podjetij s tujimi naložbami in tujih podjetij. V skladu s temi pravili so podjetja s tujimi naložbami, usmerjena v izvoz, kot je družba Yale, katerih izvoz predstavlja 70 % ali več celotne letne prodaje, upravičena do 50-odstotnega znižanja, potem ko poteče obdobje znižanja davkov od dobička podjetja. Iz zgoraj navedenega je možno sklepati, da družba Yale ne sprejema svojih poslovnih odločitev glede izvoza zgolj glede na stanje trga, ki odraža gibanje ponudbe in povpraševanja. Družba je podvržena močnemu vplivu države v obliki nekaterih davčnih koristi pod izrecnim pogojem, da svoje poslovne odločitve sprejema glede na domačo prodajo in izvoz. Glede na zgoraj navedeno je bilo zato sklenjeno, da družba ni dokazala izpolnjevanja merila 1. |
| --- | --- |

(16)

V zvezi z merilom 1 je bilo na kraju samem ugotovljeno, da statut družbe vsebuje izrecne omejitve v zvezi z domačo prodajo, zlasti obvezo, da mora družba 100 % svojih izdelkov prodati na trge drugih celin. Družba Yale je trdila, da navedene omejitve nikoli niso igrale pomembne vloge, saj je med OPP imela domačo prodajo, čeprav majhno. Vendar družbi ni uspelo predložiti konkretnih dokazov, da de facto in de jure ni podvržena zgoraj omenjenim omejitvam na podlagi svojega statuta. Poleg tega so bili na kraju samem zbrani dokazi za vpliv države na odločitve družbe v zvezi z izvozom. Ugotovljeno je bilo, da je družba Yale od leta 2002 upravičena do 50-odstotnega znižanja davka od dobička. To znižanje davka temelji na ustreznih izvedbenih določbah zakona o davku od dobička podjetij s tujimi naložbami in tujih podjetij. V skladu s temi pravili so podjetja s tujimi naložbami, usmerjena v izvoz, kot je družba Yale, katerih izvoz predstavlja 70 % ali več celotne letne prodaje, upravičena do 50-odstotnega znižanja, potem ko poteče obdobje znižanja davkov od dobička podjetja. Iz zgoraj navedenega je možno sklepati, da družba Yale ne sprejema svojih poslovnih odločitev glede izvoza zgolj glede na stanje trga, ki odraža gibanje ponudbe in povpraševanja. Družba je podvržena močnemu vplivu države v obliki nekaterih davčnih koristi pod izrecnim pogojem, da svoje poslovne odločitve sprejema glede na domačo prodajo in izvoz. Glede na zgoraj navedeno je bilo zato sklenjeno, da družba ni dokazala izpolnjevanja merila 1.

| (17) | V zvezi z merilom 2 je bilo na kraju samem ugotovljeno, da niti v finančnem poročilu niti v reviziji poročila niso bila upoštevana temeljna načela mednarodnih računovodskih standardov (tj. obračunsko načelo, politike pretvorb menjalnih tečajev, nepošteno prikazovanje finančnega položaja in uporaba finančnega poročila, pripravljenega izrecno za namen preiskave), kar postavlja zanesljivost finančnega poročila družbe pod vprašaj. Tako je bilo sklenjeno, da družba ni dokazala izpolnjevanja merila 2. |
| --- | --- |

(17)

V zvezi z merilom 2 je bilo na kraju samem ugotovljeno, da niti v finančnem poročilu niti v reviziji poročila niso bila upoštevana temeljna načela mednarodnih računovodskih standardov (tj. obračunsko načelo, politike pretvorb menjalnih tečajev, nepošteno prikazovanje finančnega položaja in uporaba finančnega poročila, pripravljenega izrecno za namen preiskave), kar postavlja zanesljivost finančnega poročila družbe pod vprašaj. Tako je bilo sklenjeno, da družba ni dokazala izpolnjevanja merila 2.

| (18) | Družbi Yale in industriji Skupnosti je bilo omogočeno, da predložita pripombe na zgoraj navedene ugotovitve. Družba Yale ni predložila nobene posebne pripombe v zvezi z zgoraj navedenimi ugotovitvami, en proizvajalec industrije Skupnosti pa je predložil nekaj splošnih pripomb. |
| --- | --- |

(18)

Družbi Yale in industriji Skupnosti je bilo omogočeno, da predložita pripombe na zgoraj navedene ugotovitve. Družba Yale ni predložila nobene posebne pripombe v zvezi z zgoraj navedenimi ugotovitvami, en proizvajalec industrije Skupnosti pa je predložil nekaj splošnih pripomb.

| (19) | Na podlagi zgoraj navedenega je bilo sklenjeno, da družba Yale ni dokazala izpolnjevanja vseh meril iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, zato ji ni bilo možno odobriti TGO. |
| --- | --- |

(19)

Na podlagi zgoraj navedenega je bilo sklenjeno, da družba Yale ni dokazala izpolnjevanja vseh meril iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, zato ji ni bilo možno odobriti TGO.

2.   Individualna obravnava („IO“)

| (20) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, po potrebi uvede dajatev na ravni države razen v primerih, ko družbe dokažejo izpolnjevanje vseh meril iz člena 9(5) osnovne uredbe, in se jim zato odobri IO. |
| --- | --- |

(20)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, po potrebi uvede dajatev na ravni države razen v primerih, ko družbe dokažejo izpolnjevanje vseh meril iz člena 9(5) osnovne uredbe, in se jim zato odobri IO.

| (21) | Družba Yale je zaprosila tudi za IO, če ji ne bi bila odobrena TGO. |
| --- | --- |

(21)

Družba Yale je zaprosila tudi za IO, če ji ne bi bila odobrena TGO.

| (22) | Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo ugotovljeno, da družba ni izpolnjevala zahtev iz člena 9(5) osnovne uredbe. Kakor je podrobno opisano v uvodni izjavi (16), je bilo med preiskavo na kraju samem ugotovljeno, da družbi ni bilo omogočeno, da bi svobodno odločala o količini uvoza in pogojih prodaje. Kakor je poudarjeno zgoraj, so bile odločitve družbe v zvezi z domačo prodajo in izvozom povezane z omejitvami prodaje, ki jih je določala država in ki so bile navedene v statutu družbe. Zato je bilo sklenjeno, da družbi ni možno odobriti IO. |
| --- | --- |

(22)

Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo ugotovljeno, da družba ni izpolnjevala zahtev iz člena 9(5) osnovne uredbe. Kakor je podrobno opisano v uvodni izjavi (16), je bilo med preiskavo na kraju samem ugotovljeno, da družbi ni bilo omogočeno, da bi svobodno odločala o količini uvoza in pogojih prodaje. Kakor je poudarjeno zgoraj, so bile odločitve družbe v zvezi z domačo prodajo in izvozom povezane z omejitvami prodaje, ki jih je določala država in ki so bile navedene v statutu družbe. Zato je bilo sklenjeno, da družbi ni možno odobriti IO.

3.   Stopnja dampinga med OPP

| (23) | Kakor je navedeno v uvodnih izjavah (18) in (22), družbi Yale nista bili odobreni ne TGO ne IO. Položaj družbe Yale se torej glede na prvotno preiskavo ni spremenil. Glede tega se poudarja, da je ta preiskava po obsegu omejena na damping, kar zadeva družbo Yale, kakor je navedeno v uvodni izjavi (4). Ker družbi Yale nista bili odobreni ne TGO ne IO, se zanjo pri tem pregledu ne more določiti nova stopnja dampinga, višja ali nižja od obstoječe. Nazadnje je treba omeniti, da je med prvotno preiskavo družba Yale veljala za znanega proizvajalca izvoznika v LRK, katerega je Komisija ob začetku prvotne preiskave uradno obvestila o začetku preiskave, vendar pri preiskavi ni sodeloval. V prvotni preiskavi je sodelovalo pet proizvajalcev izvoznikov, pri čemer je enemu bila odobrena TGO, štirim pa IO. Stopnja dampinga za družbo Yale je bila stopnja dampinga na ravni države, ki se uporablja za vse izvoznike, ki niso sodelovali pri prvotni preiskavi. |
| --- | --- |

(23)

Kakor je navedeno v uvodnih izjavah (18) in (22), družbi Yale nista bili odobreni ne TGO ne IO. Položaj družbe Yale se torej glede na prvotno preiskavo ni spremenil. Glede tega se poudarja, da je ta preiskava po obsegu omejena na damping, kar zadeva družbo Yale, kakor je navedeno v uvodni izjavi (4). Ker družbi Yale nista bili odobreni ne TGO ne IO, se zanjo pri tem pregledu ne more določiti nova stopnja dampinga, višja ali nižja od obstoječe. Nazadnje je treba omeniti, da je med prvotno preiskavo družba Yale veljala za znanega proizvajalca izvoznika v LRK, katerega je Komisija ob začetku prvotne preiskave uradno obvestila o začetku preiskave, vendar pri preiskavi ni sodeloval. V prvotni preiskavi je sodelovalo pet proizvajalcev izvoznikov, pri čemer je enemu bila odobrena TGO, štirim pa IO. Stopnja dampinga za družbo Yale je bila stopnja dampinga na ravni države, ki se uporablja za vse izvoznike, ki niso sodelovali pri prvotni preiskavi.

D.   ZAKLJUČEK PREGLEDA

| (24) | Ob upoštevanju rezultatov preiskave je treba pregled zaključiti brez spremembe ravni dajatve, ki se uporablja za družbo Yale, in sicer je treba dajatev ohraniti na ravni dokončne protidampinške dajatve, določene v prvotni preiskavi, tj. 46,7 %. |
| --- | --- |

(24)

Ob upoštevanju rezultatov preiskave je treba pregled zaključiti brez spremembe ravni dajatve, ki se uporablja za družbo Yale, in sicer je treba dajatev ohraniti na ravni dokončne protidampinške dajatve, določene v prvotni preiskavi, tj. 46,7 %.

E.   RAZKRITJE

| (25) | Zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo zaključiti sedanji pregled in ohraniti obstoječe protidampinške dajatve na uvoz RVP, ki jih proizvaja družba Yale. |
| --- | --- |

(25)

Zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo zaključiti sedanji pregled in ohraniti obstoječe protidampinške dajatve na uvoz RVP, ki jih proizvaja družba Yale.

| (26) | Vsem strankam je bila dana možnost, da predložijo pripombe. Komisija ni prejela nobenih pripomb, ki bi lahko spremenile sklepe. |
| --- | --- |

(26)

Vsem strankam je bila dana možnost, da predložijo pripombe. Komisija ni prejela nobenih pripomb, ki bi lahko spremenile sklepe.

| (27) | Po razkritju je družba Yale trdila, da bi ji morala biti odobrena IO. Vendar predloženi argumenti niso bili ustrezno podkrepljeni in niso mogli izpodbiti rezultatov preiskave, kakor je navedeno v uvodnih izjavah (16) in (22). Poleg tega je družba Yale na Komisijo naslovila pismo z dne 22. januarja 2009, s katerim je umaknila zahtevek za delni vmesni pregled. |
| --- | --- |

(27)

Po razkritju je družba Yale trdila, da bi ji morala biti odobrena IO. Vendar predloženi argumenti niso bili ustrezno podkrepljeni in niso mogli izpodbiti rezultatov preiskave, kakor je navedeno v uvodnih izjavah (16) in (22). Poleg tega je družba Yale na Komisijo naslovila pismo z dne 22. januarja 2009, s katerim je umaknila zahtevek za delni vmesni pregled.

| (28) | Pregled je zato treba zaključiti brez sprememb k Uredbi (ES) št. 1174/2005 – |
| --- | --- |

(28)

Pregled je zato treba zaključiti brez sprememb k Uredbi (ES) št. 1174/2005 –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Delni vmesni pregled protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo pri uvozu ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, začet v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 384/96, se s tem zaključi brez spremembe veljavnih protidampinških ukrepov.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 9. marca 2009

Za Svet

Predsednik

P. NEČAS

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1.

1

(2)  UL L 189, 21.7.2005, str. 1.

2

(3)  UL L 192, 19.7.2008, str. 1.

3

(4)  UL C 308, 19.12.2007, str. 15.

4

---

| 12.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 67/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 67/5

---

UREDBA SVETA (ES) št. 189/2009

z dne 9. marca 2009

o spremembi Uredbe (ES) št. 1425/2006 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vreč in vrečk iz plastičnih mas s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajske ter o zaključku postopka glede uvoza nekaterih vreč in vrečk iz plastičnih mas s poreklom iz Malezije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dumpinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), („osnovna uredba“),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1425/2006 (2), zlasti njenega člena 2,

ob upoštevanju predloga, ki ga je Komisija predložila po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   PREDHODNI POSTOPEK

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 1425/2006 uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz v Skupnost nekaterih vreč in vrečk iz plastičnih mas, ki se uvrščajo pod oznake KN ex 3923 21 00 (oznaka TARIC 3923210020), ex 3923 29 10 (oznaka TARIC 3923291020) in ex 3923 29 90 (oznaka TARIC 3923299020), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) in Tajske. Zaradi velikega števila sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v preiskavi, ki je privedla do uvedbe protidampinške dajatve („prvotna preiskava“), je bil izbran vzorec kitajskih in tajskih proizvajalcev izvoznikov in za družbe, vključene v vzorec, so bile uvedene individualne stopnje dajatve v višini od 4,8 % do 14,3 %, pri drugih sodelujočih družbah, ki niso bile vključene v vzorec, pa je bila določena stopnja dajatve v višini 8,4 % za LRK in 7,9 % za Tajsko. Za družbe, ki se niso predstavile ali v preiskavi niso sodelovale, je bila uvedena stopnja dajatve v višini 28,8 % za LRK in 14,3 % za Tajsko. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 1425/2006 uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz v Skupnost nekaterih vreč in vrečk iz plastičnih mas, ki se uvrščajo pod oznake KN ex 3923 21 00 (oznaka TARIC 3923210020), ex 3923 29 10 (oznaka TARIC 3923291020) in ex 3923 29 90 (oznaka TARIC 3923299020), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) in Tajske. Zaradi velikega števila sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v preiskavi, ki je privedla do uvedbe protidampinške dajatve („prvotna preiskava“), je bil izbran vzorec kitajskih in tajskih proizvajalcev izvoznikov in za družbe, vključene v vzorec, so bile uvedene individualne stopnje dajatve v višini od 4,8 % do 14,3 %, pri drugih sodelujočih družbah, ki niso bile vključene v vzorec, pa je bila določena stopnja dajatve v višini 8,4 % za LRK in 7,9 % za Tajsko. Za družbe, ki se niso predstavile ali v preiskavi niso sodelovale, je bila uvedena stopnja dajatve v višini 28,8 % za LRK in 14,3 % za Tajsko.

| (2) | Člen 2 Uredbe (ES) št. 1425/2006 določa, da kadar kateri koli novi proizvajalec izvoznik v LRK ali na Tajskem Komisiji predloži zadostne dokaze, da






  — | v obdobju preiskave (od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005) („obdobje preiskave“) v Skupnost ni izvažal izdelkov, opisanih v členu 1(1) navedene uredbe (prvo merilo), |
| --- | --- | --- |

(2)

Člen 2 Uredbe (ES) št. 1425/2006 določa, da kadar kateri koli novi proizvajalec izvoznik v LRK ali na Tajskem Komisiji predloži zadostne dokaze, da

—

v obdobju preiskave (od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005) („obdobje preiskave“) v Skupnost ni izvažal izdelkov, opisanih v členu 1(1) navedene uredbe (prvo merilo),

| — | da ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem v LRK ali na Tajskem, za katerega veljajo protidampinški ukrepi, uvedeni z navedeno uredbo (drugo merilo), ter |
| --- | --- |

—

da ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem v LRK ali na Tajskem, za katerega veljajo protidampinški ukrepi, uvedeni z navedeno uredbo (drugo merilo), ter

| — | da je dejansko izvažal zadevne izdelke v Skupnost po obdobju preiskave, na katerem temeljijo ukrepi, ali je sklenil nepreklicno pogodbeno obveznost o izvozu velike količine v Skupnost (tretje merilo), |
| --- | --- |

—

da je dejansko izvažal zadevne izdelke v Skupnost po obdobju preiskave, na katerem temeljijo ukrepi, ali je sklenil nepreklicno pogodbeno obveznost o izvozu velike količine v Skupnost (tretje merilo),

potem se člen 1 navedene uredbe lahko spremeni tako, da se novemu proizvajalcu izvozniku odobri stopnja dajatve, ki se uporablja za sodelujoče družbe, ki niso vključene v vzorec, in sicer 8,4 % za kitajske in 7,9 % za tajske družbe.

B.   ZAHTEVE NOVIH PROIZVAJALCEV IZVOZNIKOV

| (3) | Sedem družb (pet kitajskih in dve tajski) je vložilo zahtevek za odobritev enake obravnave, kot je bila odobrena družbam, ki so sodelovale pri prvotni preiskavi in niso bile vključene v vzorec („obravnava novega proizvajalca izvoznika“). |
| --- | --- |

(3)

Sedem družb (pet kitajskih in dve tajski) je vložilo zahtevek za odobritev enake obravnave, kot je bila odobrena družbam, ki so sodelovale pri prvotni preiskavi in niso bile vključene v vzorec („obravnava novega proizvajalca izvoznika“).

| (4) | S preiskavo se je preverilo, ali navedenih sedem družb izpolnjuje pogoje za odobritev obravnave novega proizvajalca izvoznika iz člena 2 Uredbe (ES) št. 1425/2006. |
| --- | --- |

(4)

S preiskavo se je preverilo, ali navedenih sedem družb izpolnjuje pogoje za odobritev obravnave novega proizvajalca izvoznika iz člena 2 Uredbe (ES) št. 1425/2006.

| (5) | Vsem sedmim vložnikom, ki so bili pozvani k predložitvi dokazov o izpolnjevanju zgoraj navedenih pogojev, je bil poslan vprašalnik. |
| --- | --- |

(5)

Vsem sedmim vložnikom, ki so bili pozvani k predložitvi dokazov o izpolnjevanju zgoraj navedenih pogojev, je bil poslan vprašalnik.

| (6) | Dve kitajski družbi, ki sta vložili zahtevek za obravnavo novega proizvajalca izvoznika, nista predložili zahtevanih informacij. Zato ni bilo mogoče preveriti, ali izpolnjujeta pogoje iz člena 2 Uredbe (ES) št. 1425/2006 in njun zahtevek je bilo treba zavrniti. |
| --- | --- |

(6)

Dve kitajski družbi, ki sta vložili zahtevek za obravnavo novega proizvajalca izvoznika, nista predložili zahtevanih informacij. Zato ni bilo mogoče preveriti, ali izpolnjujeta pogoje iz člena 2 Uredbe (ES) št. 1425/2006 in njun zahtevek je bilo treba zavrniti.

| (7) | Ena tajska družba je predložila zavajajoče informacije, zato je bil njen zahtevek zavrnjen. |
| --- | --- |

(7)

Ena tajska družba je predložila zavajajoče informacije, zato je bil njen zahtevek zavrnjen.

| (8) | Ena tajska družba je zadevni izdelek v Skupnost izvažala v obdobju preiskave. Tako ni izpolnila prvega pogoja in zato je bil njen zahtevek zavrnjen. |
| --- | --- |

(8)

Ena tajska družba je zadevni izdelek v Skupnost izvažala v obdobju preiskave. Tako ni izpolnila prvega pogoja in zato je bil njen zahtevek zavrnjen.

| (9) | Dokazi o izpolnjevanju pogojev iz člena 2 Uredbe (ES) št. 1425/2006, ki so jih predložili preostali trije kitajski proizvajalci izvozniki se štejejo za zadostne, zato se jim odobri stopnja dajatve, ki se uporablja za sodelujoče družbe, ki niso bile vključene v vzorec (8,4 % za kitajske družbe), in se jih doda na seznam izvoznikov proizvajalcev v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1425/2006. |
| --- | --- |

(9)

Dokazi o izpolnjevanju pogojev iz člena 2 Uredbe (ES) št. 1425/2006, ki so jih predložili preostali trije kitajski proizvajalci izvozniki se štejejo za zadostne, zato se jim odobri stopnja dajatve, ki se uporablja za sodelujoče družbe, ki niso bile vključene v vzorec (8,4 % za kitajske družbe), in se jih doda na seznam izvoznikov proizvajalcev v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1425/2006.

| (10) | Vložniki in industrija Skupnosti so bili obveščeni o ugotovitvah preiskave in so lahko predložili pripombe. |
| --- | --- |

(10)

Vložniki in industrija Skupnosti so bili obveščeni o ugotovitvah preiskave in so lahko predložili pripombe.

| (11) | Vsi argumenti in predlogi zainteresiranih strank so bili analizirani in upoštevani, če so bili utemeljeni – |
| --- | --- |

(11)

Vsi argumenti in predlogi zainteresiranih strank so bili analizirani in upoštevani, če so bili utemeljeni –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Na seznam proizvajalcev iz Ljudske republike Kitajske, navedenih v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1425/2006, se dodajo naslednje družbe:

| Družba | Mesto |
| --- | --- |
| Huiyang Kanlun Polyethylene Manufacture Factory | Huizhou |
| Bao Xiang Plastic Bag Manufacturing (Shenzhen) Co., Ltd. | Shenzhen |
| Quanzhou Polywin Packaging Co. Ltd. | Nanan |

Družba

Mesto

Huiyang Kanlun Polyethylene Manufacture Factory

Huizhou

Bao Xiang Plastic Bag Manufacturing (Shenzhen) Co., Ltd.

Shenzhen

Quanzhou Polywin Packaging Co. Ltd.

Nanan

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 9. marca 2009

Za Svet

Predsednik

P. NEČAS

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1.

1

(2)  UL L 270, 29.9.2006, str. 4.

2

---

| 12.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 67/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 67/7

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 190/2009

z dne 11. marca 2009

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 12. marca 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. marca 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | JO | 78,3 |
| MA | 64,4 |
| TN | 134,4 |
| TR | 101,2 |
| ZZ | 94,6 |
| 0707 00 05 | EG | 147,3 |
| JO | 166,9 |
| MA | 93,4 |
| MK | 133,4 |
| TR | 147,6 |
| ZZ | 137,7 |
| 0709 90 70 | JO | 249,0 |
| MA | 58,8 |
| TR | 90,4 |
| ZZ | 132,7 |
| 0709 90 80 | EG | 74,5 |
| ZZ | 74,5 |
| 0805 10 20 | EG | 42,0 |
| IL | 52,8 |
| MA | 45,2 |
| TN | 56,6 |
| TR | 62,9 |
| ZZ | 51,9 |
| 0805 50 10 | EG | 51,3 |
| MA | 61,0 |
| TR | 46,2 |
| ZZ | 52,8 |
| 0808 10 80 | AR | 103,2 |
| CA | 86,3 |
| CL | 100,5 |
| CN | 85,4 |
| MK | 22,7 |
| US | 119,3 |
| UY | 68,9 |
| ZZ | 83,8 |
| 0808 20 50 | AR | 81,0 |
| CL | 144,0 |
| CN | 46,0 |
| US | 105,7 |
| ZA | 97,6 |
| ZZ | 94,9 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

JO

78,3

MA

64,4

TN

134,4

TR

101,2

ZZ

94,6

0707 00 05

EG

147,3

JO

166,9

MA

93,4

MK

133,4

TR

147,6

ZZ

137,7

0709 90 70

JO

249,0

MA

58,8

TR

90,4

ZZ

132,7

0709 90 80

EG

74,5

ZZ

74,5

0805 10 20

EG

42,0

IL

52,8

MA

45,2

TN

56,6

TR

62,9

ZZ

51,9

0805 50 10

EG

51,3

MA

61,0

TR

46,2

ZZ

52,8

0808 10 80

AR

103,2

CA

86,3

CL

100,5

CN

85,4

MK

22,7

US

119,3

UY

68,9

ZZ

83,8

0808 20 50

AR

81,0

CL

144,0

CN

46,0

US

105,7

ZA

97,6

ZZ

94,9

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 12.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 67/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 67/9

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 191/2009

z dne 11. marca 2009

o določitvi koeficienta dodelitve za izdajo uvoznih dovoljenj, za katera so bili zahtevki predloženi od 2. do 6. marca 2009 za proizvode iz sektorja sladkorja v okviru tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 950/2006 z dne 28. junija 2006 o podrobnih pravilih za izvajanje uvoza in prečiščevanja proizvodov v sektorju sladkorja v okviru nekaterih tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov za tržna leta 2006/2007, 2007/2008 in 2008/2009 (2) ter zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zahtevki za uvozna dovoljenja so bili pristojnim organom predloženi v obdobju od 2. do 6. marca 2009 v skladu z Uredbo (ES) št. 950/2006 in/ali Uredbo (ES) št. 508/2007 z dne 7. maja 2007 o odprtju tarifnih kvot za uvoz surovega trsnega sladkorja v Bolgarijo in Romunijo za dobavo rafinerijam v tržnih letih 2006/2007, 2007/2008 in 2008/2009 (3) za skupno količino, ki je enaka ali presega razpoložljivo količino z zaporednimi številko 09.4341 (2008–2009). |
| --- | --- |

(1)

Zahtevki za uvozna dovoljenja so bili pristojnim organom predloženi v obdobju od 2. do 6. marca 2009 v skladu z Uredbo (ES) št. 950/2006 in/ali Uredbo (ES) št. 508/2007 z dne 7. maja 2007 o odprtju tarifnih kvot za uvoz surovega trsnega sladkorja v Bolgarijo in Romunijo za dobavo rafinerijam v tržnih letih 2006/2007, 2007/2008 in 2008/2009 (3) za skupno količino, ki je enaka ali presega razpoložljivo količino z zaporednimi številko 09.4341 (2008–2009).

| (2) | V teh okoliščinah mora Komisija določiti koeficient dodelitve, ki omogoča izdajo dovoljenj sorazmerno z razpoložljivo količino, in/ali države članice obvestiti, da je bila določena meja dosežena – |
| --- | --- |

(2)

V teh okoliščinah mora Komisija določiti koeficient dodelitve, ki omogoča izdajo dovoljenj sorazmerno z razpoložljivo količino, in/ali države članice obvestiti, da je bila določena meja dosežena –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za zahtevke za uvozna dovoljenja, predložene od 2. do 6. marca 2009 v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 950/2006 in/ali v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 508/2007, se dovoljenja izdajo v okviru količin, ki so navedene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. marca 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 1.

2

(3)  UL L 122, 11.5.2007, str. 1.

3

---

PRILOGA

Preferencialni sladkor AKP–INDIJA

Poglavje IV Uredbe (ES) št. 950/2006

Tržno leto 2008/2009

| Zaporedna številka | Država | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 2.3.2009-6.3.2009 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 0 | Dosežena |
| 09.4333 | Slonokoščena obala | 100 | |
| 09.4334 | Republika Kongo | 100 | |
| 09.4335 | Fidži | 100 | |
| 09.4336 | Gvajana | 100 | |
| 09.4337 | Indija | 0 | Dosežena |
| 09.4338 | Jamajka | 100 | |
| 09.4339 | Kenija | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskar | 100 | |
| 09.4341 | Malavi | 53,3492 | Dosežena |
| 09.4342 | Mauritius | 100 | |
| 09.4343 | Mozambik | 0 | Dosežena |
| 09.4344 | Saint Kitts in Nevis | — | |
| 09.4345 | Surinam | — | |
| 09.4346 | Svazi | 0 | Dosežena |
| 09.4347 | Tanzanija | 100 | |
| 09.4348 | Trinidad in Tobago | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambija | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabve | 0 | Dosežena |

Zaporedna številka

Država

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 2.3.2009-6.3.2009

Meja

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

0

Dosežena

09.4333

Slonokoščena obala

100

09.4334

Republika Kongo

100

09.4335

Fidži

100

09.4336

Gvajana

100

09.4337

Indija

0

Dosežena

09.4338

Jamajka

100

09.4339

Kenija

100

09.4340

Madagaskar

100

09.4341

Malavi

53,3492

Dosežena

09.4342

Mauritius

100

09.4343

Mozambik

0

Dosežena

09.4344

Saint Kitts in Nevis

—

09.4345

Surinam

—

09.4346

Svazi

0

Dosežena

09.4347

Tanzanija

100

09.4348

Trinidad in Tobago

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambija

100

09.4351

Zimbabve

0

Dosežena

Preferencialni sladkor AKP–INDIJA

Poglavje IV Uredbe (ES) št. 950/2006

Tržno leto julija–septembra 2009

| Zaporedna številka | Država | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 2.3.2009-6.3.2009 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | — | |
| 09.4332 | Belize | 100 | |
| 09.4333 | Slonokoščena obala | — | |
| 09.4334 | Republika Kongo | — | |
| 09.4335 | Fidži | — | |
| 09.4336 | Gvajana | — | |
| 09.4337 | Indija | 0 | Dosežena |
| 09.4338 | Jamajka | — | |
| 09.4339 | Kenija | — | |
| 09.4340 | Madagaskar | — | |
| 09.4341 | Malavi | — | |
| 09.4342 | Mauritius | — | |
| 09.4343 | Mozambik | 100 | |
| 09.4344 | Saint Kitts in Nevis | — | |
| 09.4345 | Surinam | — | |
| 09.4346 | Svazi | 100 | |
| 09.4347 | Tanzanija | — | |
| 09.4348 | Trinidad in Tobago | — | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambija | — | |
| 09.4351 | Zimbabve | 0 | Dosežena |

Zaporedna številka

Država

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 2.3.2009-6.3.2009

Meja

09.4331

Barbados

—

09.4332

Belize

100

09.4333

Slonokoščena obala

—

09.4334

Republika Kongo

—

09.4335

Fidži

—

09.4336

Gvajana

—

09.4337

Indija

0

Dosežena

09.4338

Jamajka

—

09.4339

Kenija

—

09.4340

Madagaskar

—

09.4341

Malavi

—

09.4342

Mauritius

—

09.4343

Mozambik

100

09.4344

Saint Kitts in Nevis

—

09.4345

Surinam

—

09.4346

Svazi

100

09.4347

Tanzanija

—

09.4348

Trinidad in Tobago

—

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambija

—

09.4351

Zimbabve

0

Dosežena

Dopolnilni sladkor

Poglavje V Uredbe (ES) št. 950/2006

Tržno leto 2008/2009

| Zaporedna številka | Država | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 2.3.2009-6.3.2009 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | Indija | — | |
| 09.4316 | Države, podpisnice Protokola AKP | — | |

Zaporedna številka

Država

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 2.3.2009-6.3.2009

Meja

09.4315

Indija

—

09.4316

Države, podpisnice Protokola AKP

—

Sladkor iz koncesij CXL

Poglavje VI Uredbe (ES) št. 950/2006

Tržno leto 2008/2009

| Zaporedna številka | Država | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 2.3.2009-6.3.2009 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Avstralija | 0 | Dosežena |
| 09.4318 | Brazilija | 0 | Dosežena |
| 09.4319 | Kuba | 0 | Dosežena |
| 09.4320 | Druge tretje države | 0 | Dosežena |

Zaporedna številka

Država

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 2.3.2009-6.3.2009

Meja

09.4317

Avstralija

0

Dosežena

09.4318

Brazilija

0

Dosežena

09.4319

Kuba

0

Dosežena

09.4320

Druge tretje države

0

Dosežena

Balkanski sladkor

Poglavje VII Uredbe (ES) št. 950/2006

Tržno leto 2008/2009

| Zaporedna številka | Država | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 2.3.2009-6.3.2009 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albanija | 100 | |
| 09.4325 | Bosna in Hercegovina | 0 | Dosežena |
| 09.4326 | Srbija in Kosovo (1) | 100 | |
| 09.4327 | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija | 100 | |
| 09.4328 | Hrvaška | 100 | |

Zaporedna številka

Država

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 2.3.2009-6.3.2009

Meja

09.4324

Albanija

100

09.4325

Bosna in Hercegovina

0

Dosežena

09.4326

Srbija in Kosovo (1)

100

09.4327

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

100

09.4328

Hrvaška

100

Sladkor iz posebnega in industrijskega uvoza

Poglavje VIII Uredbe (ES) št. 950/2006

Tržno leto 2008/2009

| Zaporedna številka | Vrsta | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 2.3.2009-6.3.2009 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Posebni | — | |
| 09.4390 | Industrijski | 100 | |

Zaporedna številka

Vrsta

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 2.3.2009-6.3.2009

Meja

09.4380

Posebni

—

09.4390

Industrijski

100

Dodatni sladkor v okviru sporazuma o gospodarskem partnerstvu

Poglavje VIIIa Uredbe (ES) št. 950/2006

Tržno leto 2008/2009

| Zaporedna številka | Država | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 2.3.2009-6.3.2009 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4431 | Komori, Madagaskar, Mauritius, Sejšeli, Zambija, Zimbabve | 100 | |
| 09.4432 | Burundi, Kenija, Ruanda, Tanzanija, Uganda | 100 | |
| 09.4433 | Svazi | 100 | |
| 09.4434 | Mozambik | 0 | Dosežena |
| 09.4435 | Antigva in Barbuda, Bahami, Barbados, Belize, Dominika, Dominikanska republika, Grenada, Gvajana, Haiti, Jamajka, Saint Kitts in Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent in Grenadine, Surinam, Trinidad in Tobago | 0 | Dosežena |
| 09.4436 | Dominikanska republika | 0 | Dosežena |
| 09.4437 | Fidži, Papua Nova Gvineja | 100 | |

Zaporedna številka

Država

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 2.3.2009-6.3.2009

Meja

09.4431

Komori, Madagaskar, Mauritius, Sejšeli, Zambija, Zimbabve

100

09.4432

Burundi, Kenija, Ruanda, Tanzanija, Uganda

100

09.4433

Svazi

100

09.4434

Mozambik

0

Dosežena

09.4435

Antigva in Barbuda, Bahami, Barbados, Belize, Dominika, Dominikanska republika, Grenada, Gvajana, Haiti, Jamajka, Saint Kitts in Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent in Grenadine, Surinam, Trinidad in Tobago

0

Dosežena

09.4436

Dominikanska republika

0

Dosežena

09.4437

Fidži, Papua Nova Gvineja

100

Uvoz sladkorja v okviru prehodnih tarifnih kvot, odprtih za Bolgarijo in Romunijo

Člen 1 Uredbe (ES) št. 508/2007

Tržno leto 2008/2009

| Zaporedna številka | Vrsta | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 2.3.2009-6.3.2009 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bolgarija | 0 | Dosežena |
| 09.4366 | Romunija | 100 | |

Zaporedna številka

Vrsta

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 2.3.2009-6.3.2009

Meja

09.4365

Bolgarija

0

Dosežena

09.4366

Romunija

100

---

(1)  Kakor je opredeljeno z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1244 z dne 10. junija 1999.

---

| 12.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 67/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 67/14

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 192/2009

z dne 11. marca 2009

o izvedbi Uredbe (ES) št. 177/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupnega okvira za poslovne registre v statistične namene glede izmenjave zaupnih podatkov med Komisijo (Eurostat) in državami članicami

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 177/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o vzpostavitvi skupnega okvira za poslovne registre v statistične namene in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2186/93 (1) ter zlasti člena 11(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 177/2008 vzpostavlja nov skupni okvir za poslovne registre izključno za statistične namene za vzdrževanje razvoja poslovnih registrov v usklajenem okviru. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 177/2008 vzpostavlja nov skupni okvir za poslovne registre izključno za statistične namene za vzdrževanje razvoja poslovnih registrov v usklajenem okviru.

| (2) | Po členu 11 Uredbe (ES) št. 177/2008 je treba določiti obliko, ukrepe za varnost in zaupnost ter postopek posredovanja podatkov o posameznih enotah Komisiji (Eurostatu) in postopek posredovanja podatkov o večnacionalnih skupinah podjetij ustreznim nacionalnim organom. |
| --- | --- |

(2)

Po členu 11 Uredbe (ES) št. 177/2008 je treba določiti obliko, ukrepe za varnost in zaupnost ter postopek posredovanja podatkov o posameznih enotah Komisiji (Eurostatu) in postopek posredovanja podatkov o večnacionalnih skupinah podjetij ustreznim nacionalnim organom.

| (3) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za statistični program, ustanovljenega s Sklepom Sveta 89/382/EGS, Euratom (2) – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za statistični program, ustanovljenega s Sklepom Sveta 89/382/EGS, Euratom (2) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Oblika

Komisija (Eurostat) in ustrezni nacionalni organi posredujejo podatke iz člena 11 Uredbe (ES) št. 177/2008 v obliki, določeni v delu A Priloge k tej uredbi.

Komisija (Eurostat) in ustrezni nacionalni organi zagotovijo za vsako pošiljko podatkov potrebne informacije o metapodatkih v elektronski obliki v skladu s standardi evropskega statističnega sistema in v strukturi iz najnovejše različice Eurostatovega priročnika o priporočilih za poslovne registre, ki je na voljo pri Komisiji (Eurostatu).

Člen 2

Ukrepi za zaupnost

1.   Podatki, ki so jih Komisiji (Eurostatu) posredovali ustrezni nacionalni organi ali jih je Komisija (Eurostat) prejela iz drugih virov, se shranijo v registru Skupnosti za večnacionalne skupine podjetij in njihove sestavne enote (v nadaljnjem besedilu: register EuroGroups).

2.   Pri posredovanju podatkov Komisiji (Eurostatu) v skladu s členom 11(1) Uredbe (ES) št. 177/2008 ustrezni nacionalni organi označijo podatke, ki so zaupni v skladu z nacionalno zakonodajo.

3.   Za zagotovitev dosledne evidence podatkov Komisija (Eurostat) posreduje izključno za statistične namene ustreznim nacionalnim organom držav članic, ki niso država poročevalka, značilnosti iz dela B Priloge, ki se nanašajo na večnacionalne skupine podjetij in njihove sestavne enote, vključno z oznakami zaupnosti, če je vsaj ena enota te skupine na ozemlju navedene države članice.

Člen 3

Ukrepi za varnost

Komisija (Eurostat) in ustrezni nacionalni organi shranijo podatke, ki so jih nacionalni organi označili za zaupne po členu 2(2), na varovanem območju z omejenim in nadzorovanim dostopom. Ustrezni nacionalni organi na zahtevo obvestijo Komisijo (Eurostat) o varnostnih ukrepih, ki se uporabljajo v zadevni državi članici. Komisija (Eurostat) posreduje te podatke drugim državam članicam. Komisija (Eurostat) podobno obvesti nacionalne organe o svojih varnostnih ukrepih.

Prenos podatkov poteka šifrirano po varni poti, ki jo uporablja Komisija (Eurostat) za izmenjavo zaupnih podatkov.

Člen 4

Postopek prenosa

1.   Podatki in metapodatki, preneseni v skladu s to uredbo, se elektronsko izmenjajo med ustreznimi nacionalnimi organi in Komisijo (Eurostatom). Oblika prenosa podatkov je v skladu z ustreznimi standardi izmenjave podatkov, ki jih je določila Komisija (Eurostat). Podatki se prenesejo elektronsko in naložijo pri Komisiji (Eurostatu) po njeni enotni vnosni točki za podatke.

2.   Države članice izvajajo standarde in smernice za izmenjavo, ki jih je zagotovila Komisija (Eurostat) v skladu s to uredbo.

Člen 5

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. marca 2009

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Član Komisije

---

(1)  UL L 61, 5.3.2008, str. 6.

1

(2)  UL L 181, 28.6.1989, str. 47.

2

---

PRILOGA

A.   STRUKTURA IN OBLIKA ZA PRENOS

1.   Uvod

Za učinkovito obdelavo podatkov je bistvena standardizacija strukture podatkovnih zapisov. Je nujen korak za zagotavljanje podatkov v skladu s standardi izmenjave, ki jih je določila Komisija (Eurostat).

Podatki se pošljejo kot niz zapisov (podatkovni niz).

Zaupni podatki se morajo poslati s pravo vrednostjo, zapisano v polju vrednosti, in z oznako, ki označuje, da so podatki zaupni po členu 2(2).

Denarni podatki morajo biti izraženi v tisočih enot nacionalne valute (v EUR za države euroobmočja). Države, ki pristopajo k euroobmočju, z letom pristopa poročajo o denarnih podatkih v EUR in ne v nacionalni valuti.

2.   Oznaka podatkovnega niza

Vsi podatkovni nizi, ki jih prenesejo Komisija (Eurostat) in nacionalni organi, se označijo z uporabo dogovora o poimenovanju, navedenem v podrobni dokumentaciji in smernicah za standarde izmenjave, ki jih da na voljo Komisija (Eurostat).

3.   Podatkovni nizi, struktura in opredelitev polj

Ta oddelek navaja vsebine podatkovnih nizov, ki jih prenesejo Komisija (Eurostat) in nacionalni organi. Tehnična imena, struktura, polja, oznake in atributi podatkovnih nizov, ki jih je treba uporabiti, so vključeni v najnovejši različici Eurostatovega priročnika s priporočili za poslovne registre iz člena 7 Uredbe (ES) št. 177/2008.

Obdelava podatkov registra EuroGroups je ciklični postopek, ki ga centralno začne Komisija (Eurostat). Na koncu vsakega ciklusa je za sestavljavce statistik v državah članicah na voljo okvir populacije.

Na začetku vsakega ciklusa Komisija (Eurostat) pošlje podatkovne nize z metapodatki, npr. klasifikacijo NACE, ustreznim nacionalnim statističnim organom (v nadaljnjem besedilu: NSO), zato da so v vseh državah isti metapodatki na voljo in v rabi.

3.1   Prva izmenjava podatkov

Prva izmenjava podatkov poteka po začetku obdelave novih podatkov o pravnih enotah, ki so jih poslali zasebni ponudniki osnovnih registrskih podatkov. Če je več ponudnikov, se podatki o isti pravni enoti povežejo. Komisija (Eurostat) pošlje NSO naslednje podatkovne nize z informacijami o rezultatu tega povezovanja in informacijami o pravnih enotah. NSO pošljejo nazaj iste podatkovne nize s popravljenimi in dopolnjenimi informacijami, vključno z oznakami zaupnosti.

Podatkovni niz z rezultati povezovanja

| Vsebine | Identifikacijska številka (1.1)
  Ime (1.2a)
  Identifikacijska številka za davek na dodano vrednost (DDV) ali, če ta ni na voljo, druga administrativna identifikacijska številka (1.3) |
| --- | --- |

Vsebine

Identifikacijska številka (1.1)

Ime (1.2a)

Identifikacijska številka za davek na dodano vrednost (DDV) ali, če ta ni na voljo, druga administrativna identifikacijska številka (1.3)

Podatkovni nizi z informacijami o pravnih enotah

| Vsebine | Identifikacijska številka (1.1)
  Ime (1.2a)
  Čim bolj natančen naslov (vključno s poštno številko) (1.2b)

  Neobvezno: Telefonska številka in številka faksa, naslov e-pošte in informacije, ki omogočajo elektronsko zbiranje podatkov (1.2c)
  Identifikacijska številka za davek na dodano vrednost (DDV) ali, če ta ni na voljo, druga administrativna identifikacijska številka (1.3)
  Datum ustanovitve za pravne osebe ali datum uradnega priznanja gospodarskega subjekta za fizične osebe (1.4)
  Datum, s katerim je pravna enota prenehala biti del podjetja (kakor je opredeljeno v 3.3) (1.5)
  Pravnoorganizacijska oblika (1.6)
  Sklicevanje na register gospodarskih subjektov znotraj Skupnosti in sklicevanje na carinski register ali register gospodarskih subjektov zunaj Skupnosti (1.7a)

  Neobvezno: Sklicevanje na podatke iz bilance stanja (za enote, ki so zavezane k objavi zaključnega računa) in sklicevanje na register plačilnih bilanc ali register tujih neposrednih naložb in sklicevanje na register kmetij (1.7b)
  Identifikacijska številka okrnjene skupine podjetij (4.1), ki ji enota pripada (1.8) |
| --- | --- |

Vsebine

Identifikacijska številka (1.1)

Ime (1.2a)

Čim bolj natančen naslov (vključno s poštno številko) (1.2b)

Neobvezno: Telefonska številka in številka faksa, naslov e-pošte in informacije, ki omogočajo elektronsko zbiranje podatkov (1.2c)

Identifikacijska številka za davek na dodano vrednost (DDV) ali, če ta ni na voljo, druga administrativna identifikacijska številka (1.3)

Datum ustanovitve za pravne osebe ali datum uradnega priznanja gospodarskega subjekta za fizične osebe (1.4)

Datum, s katerim je pravna enota prenehala biti del podjetja (kakor je opredeljeno v 3.3) (1.5)

Pravnoorganizacijska oblika (1.6)

Sklicevanje na register gospodarskih subjektov znotraj Skupnosti in sklicevanje na carinski register ali register gospodarskih subjektov zunaj Skupnosti (1.7a)

Neobvezno: Sklicevanje na podatke iz bilance stanja (za enote, ki so zavezane k objavi zaključnega računa) in sklicevanje na register plačilnih bilanc ali register tujih neposrednih naložb in sklicevanje na register kmetij (1.7b)

Identifikacijska številka okrnjene skupine podjetij (4.1), ki ji enota pripada (1.8)

3.2   Povezovanje virov podatkov iz različnih držav članic

Naslednji korak pri obdelavi podatkov je povezovanje informacij, ki centralno prihajajo h Komisiji (Eurostatu) iz različnih držav članic. Te informacije se nanašajo na nadzor in lastništvo pravnih enot ter statistično enoto podjetja, ki jo določijo države članice in je lahko sestavljena iz ene ali več pravnih enot. Komisija (Eurostat) pošlje rezultat povezovanja NSO, ki pošljejo nazaj podatkovne nize s popravljenimi in dopolnjenimi informacijami, vključno z oznakami zaupnosti.

Podatkovni nizi z informacijami o nadzoru in lastništvu enot

| Vsebine | Identifikacijska(-e) številka(-e) rezidenčnih pravnih enot, ki so pod nadzorom pravne enote (1.11a)
  Identifikacijska številka rezidenčne pravne enote, ki nadzoruje pravno enoto (1.11b)
  Države registracije nerezidenčnih pravnih enot, ki so pod nadzorom pravne enote (1.12a)
  Identifikacijske številke ali imena in naslovi nerezidenčnih pravnih enot, ki so pod nadzorom pravne enote (1.12a)

  Pogojno: Številke DDV nerezidenčnih pravnih enot, ki so pod nadzorom pravne enote (1.12b)
  Država registracije nerezidenčne pravne enote, ki nadzoruje pravno enoto (1.13a)
  Identifikacijska številka ali ime in naslov nerezidenčne pravne enote, ki nadzoruje pravno enoto (1.13a)

  Pogojno: Številka DDV nerezidenčne pravne enote, ki nadzoruje pravno enoto (1.13b)

  Pogojno: Identifikacijske številke in delež (%) rezidenčnih pravnih enot v lasti pravne enote (1.14a)

  Pogojno: Identifikacijske številke in delež (%) rezidenčnih pravnih enot, ki imajo v lasti pravno enoto (1.14b)

  Pogojno: Države registracije nerezidenčnih pravnih enot v lasti pravne enote (1.15)
  Identifikacijske številke ali imena, naslovi in delež (%) nerezidenčnih pravnih enot v lasti pravne enote (1.15)
  Številke DDV nerezidenčnih pravnih enot v lasti pravne enote (1.15)

  Pogojno: Države registracije nerezidenčnih pravnih enot, ki imajo v lasti pravno enoto (1.16)
  Identifikacijske številke ali imena, naslovi in delež (%) nerezidenčnih pravnih enot, ki imajo v lasti pravno enoto (1.16)
  Številke DDV nerezidenčnih pravnih enot, ki imajo v lasti pravno enoto (1.16) |
| --- | --- |

Vsebine

Identifikacijska(-e) številka(-e) rezidenčnih pravnih enot, ki so pod nadzorom pravne enote (1.11a)

Identifikacijska številka rezidenčne pravne enote, ki nadzoruje pravno enoto (1.11b)

Države registracije nerezidenčnih pravnih enot, ki so pod nadzorom pravne enote (1.12a)

Identifikacijske številke ali imena in naslovi nerezidenčnih pravnih enot, ki so pod nadzorom pravne enote (1.12a)

Pogojno: Številke DDV nerezidenčnih pravnih enot, ki so pod nadzorom pravne enote (1.12b)

Država registracije nerezidenčne pravne enote, ki nadzoruje pravno enoto (1.13a)

Identifikacijska številka ali ime in naslov nerezidenčne pravne enote, ki nadzoruje pravno enoto (1.13a)

Pogojno: Številka DDV nerezidenčne pravne enote, ki nadzoruje pravno enoto (1.13b)

Pogojno: Identifikacijske številke in delež (%) rezidenčnih pravnih enot v lasti pravne enote (1.14a)

Pogojno: Identifikacijske številke in delež (%) rezidenčnih pravnih enot, ki imajo v lasti pravno enoto (1.14b)

Pogojno: Države registracije nerezidenčnih pravnih enot v lasti pravne enote (1.15)

Identifikacijske številke ali imena, naslovi in delež (%) nerezidenčnih pravnih enot v lasti pravne enote (1.15)

Številke DDV nerezidenčnih pravnih enot v lasti pravne enote (1.15)

Pogojno: Države registracije nerezidenčnih pravnih enot, ki imajo v lasti pravno enoto (1.16)

Identifikacijske številke ali imena, naslovi in delež (%) nerezidenčnih pravnih enot, ki imajo v lasti pravno enoto (1.16)

Številke DDV nerezidenčnih pravnih enot, ki imajo v lasti pravno enoto (1.16)

Podatkovni nizi z informacijami o podjetjih

| Vsebine | Identifikacijska številka (3.1)
  Ime (3.2a)

  Neobvezno: Poštni, elektronski naslov, naslov spletne strani (3.2b)
  Identifikacijska(-e) številka(-e) pravne(-ih) enot(-e), iz katerih(-e) je podjetje sestavljeno (3.3)
  Datum začetka dejavnosti (3.4)
  Datum dokončne ukinitve dejavnosti (3.5)
  Šifra glavne dejavnosti na 4-mestni ravni NACE (3.6)

  Pogojno: Stranske dejavnosti, če obstajajo, na 4-mestni ravni NACE (3.7)
  Število oseb, ki delajo (3.8)
  Število zaposlenih (3.9a)

  Neobvezno: Število zaposlenih v ekvivalentu polne zaposlitve (3.9b)
  Prihodki od prodaje (3.10a in Neobvezno: 3.10b)
  Institucionalni sektor in podsektor v skladu z Evropskim sistemom računov (3.11)
  Identifikacijska številka okrnjene skupine podjetij (4.1), kateri pripada podjetje (3.12) |
| --- | --- |

Vsebine

Identifikacijska številka (3.1)

Ime (3.2a)

Neobvezno: Poštni, elektronski naslov, naslov spletne strani (3.2b)

Identifikacijska(-e) številka(-e) pravne(-ih) enot(-e), iz katerih(-e) je podjetje sestavljeno (3.3)

Datum začetka dejavnosti (3.4)

Datum dokončne ukinitve dejavnosti (3.5)

Šifra glavne dejavnosti na 4-mestni ravni NACE (3.6)

Pogojno: Stranske dejavnosti, če obstajajo, na 4-mestni ravni NACE (3.7)

Število oseb, ki delajo (3.8)

Število zaposlenih (3.9a)

Neobvezno: Število zaposlenih v ekvivalentu polne zaposlitve (3.9b)

Prihodki od prodaje (3.10a in Neobvezno: 3.10b)

Institucionalni sektor in podsektor v skladu z Evropskim sistemom računov (3.11)

Identifikacijska številka okrnjene skupine podjetij (4.1), kateri pripada podjetje (3.12)

3.3   Sestavljanje podatkov o okrnjenih in globalnih skupinah podjetij

Naslednji korak je sestava podatkov o okrnjenih skupinah podjetij in globalnih skupinah podjetij. Komisija (Eurostat) pošlje rezultat sestave NSO, ki pošljejo nazaj podatkovne nize s popravljenimi in dopolnjenimi informacijami, vključno z oznakami zaupnosti.

Na koncu ciklusa Komisija (Eurostat) pošlje NSO rezultate končne sestave okrnjenih in globalnih skupin podjetij. Komisija (Eurostat) pošlje podatke NSO držav članic, ki niso država poročevalka, samo za značilnosti iz dela B te priloge.

Podatkovni nizi z informacijami o globalnih skupinah podjetij

| Vsebine | Identifikacijska številka globalne skupine (4.11)
  Ime globalne skupine (4.12a)

  Neobvezno: Država registracije, poštni, elektronski naslov, naslov spletne strani globalnega sedeža (4.12b)
  Identifikacijska številka vodje globalne skupine, če je vodja skupine rezident (4.13a)
  Država registracije vodje globalne skupine, če je vodja skupine nerezident (4.13a)

  Neobvezno: Identifikacijska številka ali ime in naslov vodje globalne skupine, če ni rezident (4.13b)

  Neobvezno: Globalno število zaposlenih oseb (4.14)

  Neobvezno: Konsolidirani globalni prihodki od prodaje (4.15)

  Neobvezno: Država globalnega središča odločanja (4.16)

  Neobvezno: Države, kjer so podjetja ali lokalne enote (4.17) |
| --- | --- |

Vsebine

Identifikacijska številka globalne skupine (4.11)

Ime globalne skupine (4.12a)

Neobvezno: Država registracije, poštni, elektronski naslov, naslov spletne strani globalnega sedeža (4.12b)

Identifikacijska številka vodje globalne skupine, če je vodja skupine rezident (4.13a)

Država registracije vodje globalne skupine, če je vodja skupine nerezident (4.13a)

Neobvezno: Identifikacijska številka ali ime in naslov vodje globalne skupine, če ni rezident (4.13b)

Neobvezno: Globalno število zaposlenih oseb (4.14)

Neobvezno: Konsolidirani globalni prihodki od prodaje (4.15)

Neobvezno: Država globalnega središča odločanja (4.16)

Neobvezno: Države, kjer so podjetja ali lokalne enote (4.17)

Podatkovni nizi z informacijami o okrnjenih skupinah podjetjih

| Vsebine | Identifikacijska številka okrnjene skupine (4.1)
  Ime okrnjene skupine (4.2a)

  Neobvezno: Poštni, elektronski naslov, naslov spletne strani sedeža okrnjene skupine (4.2b)

  Pogojno: Identifikacijska številka vodje okrnjene skupine (4.3)
  Vrsta skupine podjetij (4.4)
  Datum začetka delovanja okrnjene skupine podjetij (4.5)
  Datum ukinitve okrnjene skupine podjetij (4.6)
  Šifra glavne dejavnosti okrnjene skupine na 2-mestni ravni NACE (4.7)

  Neobvezno: Stranske dejavnosti okrnjene skupine na 2-mestni ravni NACE (4.8)
  Število oseb, ki delajo v okrnjeni skupini (4.9)

  Neobvezno: Konsolidirani prihodki od prodaje (4.10)
  Datum združitve z okrnjeno skupino (pravnih enot) (1.9)
  Datum ločitve od okrnjene skupine (pravnih enot) (1.10) |
| --- | --- |

Vsebine

Identifikacijska številka okrnjene skupine (4.1)

Ime okrnjene skupine (4.2a)

Neobvezno: Poštni, elektronski naslov, naslov spletne strani sedeža okrnjene skupine (4.2b)

Pogojno: Identifikacijska številka vodje okrnjene skupine (4.3)

Vrsta skupine podjetij (4.4)

Datum začetka delovanja okrnjene skupine podjetij (4.5)

Datum ukinitve okrnjene skupine podjetij (4.6)

Šifra glavne dejavnosti okrnjene skupine na 2-mestni ravni NACE (4.7)

Neobvezno: Stranske dejavnosti okrnjene skupine na 2-mestni ravni NACE (4.8)

Število oseb, ki delajo v okrnjeni skupini (4.9)

Neobvezno: Konsolidirani prihodki od prodaje (4.10)

Datum združitve z okrnjeno skupino (pravnih enot) (1.9)

Datum ločitve od okrnjene skupine (pravnih enot) (1.10)

B.   ZNAČILNOSTI, KI SE POSREDUJEJO PO ČLENU 2(3)

Komisija (Eurostat) izključno za statistične namene posreduje ustreznim nacionalnim organom držav članic, ki niso država poročevalka, naslednje značilnosti, vključno z oznakami zaupnosti, ki se nanašajo na večnacionalne skupine podjetij in njihove sestavne enote, če je vsaj ena pravna enota te skupine na ozemlju navedene države članice.

| 1.   PRAVNA ENOTA |
| --- |
| IDENTIFIKACIJSKE ZNAČILNOSTI | 1.1 | | Identifikacijska številka |
| 1.2a | | Ime |
| 1.2b | | Čim bolj natančen naslov (vključno s poštno številko) |
| 1.2c | Neobvezno | Telefonska številka in številka faksa, naslov e-pošte in informacije, ki omogočajo elektronsko zbiranje podatkov |
| 1.3 | | Identifikacijska številka za davek na dodano vrednost (DDV) ali, če ta ni na voljo, druga administrativna identifikacijska številka |
| DEMOGRAFSKE ZNAČILNOSTI | 1.4 | | Datum ustanovitve za pravne osebe ali datum uradnega priznanja gospodarskega subjekta za fizične osebe |
| 1.5 | | Datum, s katerim je pravna enota prenehala biti del podjetja (kakor je opredeljeno v 3.3) |
| EKONOMSKE/STRATIFIKACIJSKE ZNAČILNOSTI | 1.6 | | Pravnoorganizacijska oblika |
| POVEZAVE Z DRUGIMI REGISTRI | 1.7a | | Sklicevanje na register gospodarskih subjektov znotraj Skupnosti, ustanovljen v skladu z Uredbo (ES) št. 638/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (1), in sklicevanje na carinski register ali register gospodarskih subjektov zunaj Skupnosti |
| POVEZAVA S SKUPINO PODJETIJ | 1.8 | | Identifikacijska številka okrnjene skupine podjetij (4.1), ki ji enota pripada |
| 1.9 | | Datum združitve z okrnjeno skupino |
| 1.10 | | Datum ločitve od okrnjene skupine |
| NADZOR ENOT | 1.11a | | Identifikacijska(-e) številka(-e) rezidenčnih pravnih enot, ki so pod nadzorom pravne enote |
| 1.11b | | Identifikacijska številka rezidenčne pravne enote, ki nadzoruje pravno enoto |
| 1.12a | | Država(-e) registracije in identifikacijska(-e) številka(-e) ali ime(-na) in naslov(-i) nerezidenčnih(-e) pravnih(-e) enote(-), ki so/je pod nadzorom pravne enote |
| 1.12b | Pogojno | Številka(-e) DDV nerezidenčnih pravnih enot, ki so pod nadzorom pravne enote |
| 1.13a | | Država registracije in identifikacijska številka ali ime in naslov nerezidenčne pravne enote, ki nadzoruje pravno enoto |
| 1.13b | Pogojno | Številka DDV nerezidenčne pravne enote, ki nadzoruje pravno enoto |
| LASTNIŠTVO ENOT | 1.14a | Pogojno | (a) | Identifikacijska(-e) številka(-e) in |

PRAVNA ENOTA

IDENTIFIKACIJSKE ZNAČILNOSTI

1.1

Identifikacijska številka

1.2a

Ime

1.2b

Čim bolj natančen naslov (vključno s poštno številko)

1.2c

Neobvezno

Telefonska številka in številka faksa, naslov e-pošte in informacije, ki omogočajo elektronsko zbiranje podatkov

1.3

Identifikacijska številka za davek na dodano vrednost (DDV) ali, če ta ni na voljo, druga administrativna identifikacijska številka

DEMOGRAFSKE ZNAČILNOSTI

1.4

Datum ustanovitve za pravne osebe ali datum uradnega priznanja gospodarskega subjekta za fizične osebe

1.5

Datum, s katerim je pravna enota prenehala biti del podjetja (kakor je opredeljeno v 3.3)

EKONOMSKE/STRATIFIKACIJSKE ZNAČILNOSTI

1.6

Pravnoorganizacijska oblika

POVEZAVE Z DRUGIMI REGISTRI

1.7a

Sklicevanje na register gospodarskih subjektov znotraj Skupnosti, ustanovljen v skladu z Uredbo (ES) št. 638/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (1), in sklicevanje na carinski register ali register gospodarskih subjektov zunaj Skupnosti

POVEZAVA S SKUPINO PODJETIJ

1.8

Identifikacijska številka okrnjene skupine podjetij (4.1), ki ji enota pripada

1.9

Datum združitve z okrnjeno skupino

1.10

Datum ločitve od okrnjene skupine

NADZOR ENOT

1.11a

Identifikacijska(-e) številka(-e) rezidenčnih pravnih enot, ki so pod nadzorom pravne enote

1.11b

Identifikacijska številka rezidenčne pravne enote, ki nadzoruje pravno enoto

1.12a

Država(-e) registracije in identifikacijska(-e) številka(-e) ali ime(-na) in naslov(-i) nerezidenčnih(-e) pravnih(-e) enote(-), ki so/je pod nadzorom pravne enote

1.12b

Pogojno

Številka(-e) DDV nerezidenčnih pravnih enot, ki so pod nadzorom pravne enote

1.13a

Država registracije in identifikacijska številka ali ime in naslov nerezidenčne pravne enote, ki nadzoruje pravno enoto

1.13b

Pogojno

Številka DDV nerezidenčne pravne enote, ki nadzoruje pravno enoto

LASTNIŠTVO ENOT

1.14a

Pogojno

(a)

Identifikacijska(-e) številka(-e) in

| (b) | delež (%) rezidenčnih(-e) pravnih(-e) enot(-e) v lasti pravne enote |
| --- | --- |

(b)

delež (%) rezidenčnih(-e) pravnih(-e) enot(-e) v lasti pravne enote

1.14b

Pogojno

| (a) | Identifikacijska(-e) številka(-e) in |
| --- | --- |

(a)

Identifikacijska(-e) številka(-e) in

| (b) | delež (%) rezidenčnih(-e) pravnih(-e) enot(-e), ki ima(-jo) v lasti pravno enoto |
| --- | --- |

(b)

delež (%) rezidenčnih(-e) pravnih(-e) enot(-e), ki ima(-jo) v lasti pravno enoto

1.15

Pogojno

| (a) | Država(-e) registracije in |
| --- | --- |

(a)

Država(-e) registracije in

| (b) | identifikacijska(-e) številka(-e) ali ime(-na), naslov(-i) in številke(-e) DDV in |
| --- | --- |

(b)

identifikacijska(-e) številka(-e) ali ime(-na), naslov(-i) in številke(-e) DDV in

| (c) | delež (%) nerezidenčnih(-e) pravnih(-e) enot(-e) v lasti pravne enote |
| --- | --- |

(c)

delež (%) nerezidenčnih(-e) pravnih(-e) enot(-e) v lasti pravne enote

1.16

Pogojno

| (a) | Država(-e) registracije in |
| --- | --- |

(a)

Država(-e) registracije in

| (b) | identifikacijska(-e) številka(-e) ali ime(-na), naslov(-i) in številke(-e) DDV in |
| --- | --- |

(b)

identifikacijska(-e) številka(-e) ali ime(-na), naslov(-i) in številke(-e) DDV in

| (c) | delež (%) nerezidenčnih(-e) pravnih(-e) enot(-e), ki ima(-jo) v lasti pravno enoto |
| --- | --- |

(c)

delež (%) nerezidenčnih(-e) pravnih(-e) enot(-e), ki ima(-jo) v lasti pravno enoto

PODJETJE

IDENTIFIKACIJSKE ZNAČILNOSTI

3.1

Identifikacijska številka

3.2a

Ime

3.2b

Neobvezno

Poštni, elektronski naslov, naslov spletne strani

3.3

Identifikacijska(-e) številka(-e) pravnih(-e) enot(-e), iz katerih(-e) je podjetje sestavljeno

DEMOGRAFSKE ZNAČILNOSTI

3.4

Datum začetka dejavnosti

3.5

Datum dokončne ukinitve dejavnosti

EKONOMSKE/STRATIFIKACIJSKE ZNAČILNOSTI

3.6

Šifra glavne dejavnosti na 4-mestni ravni NACE

3.8

Število oseb, ki delajo

3.11

Institucionalni sektor in podsektor v skladu z Evropskim sistemom računov

POVEZAVA S SKUPINO PODJETIJ

3.12

Identifikacijska številka okrnjene skupine podjetij (4.1), kateri podjetje pripada

SKUPINA PODJETIJ

IDENTIFIKACIJSKE ZNAČILNOSTI

4.1

Identifikacijska številka okrnjene skupine

4.2a

Ime okrnjene skupine

4.2b

Neobvezno

Poštni, elektronski naslov, naslov spletne strani sedeža okrnjene skupine

4.3

Deloma pogojno

Identifikacijska številka vodje okrnjene skupine (ustreza identifikacijski številki pravne enote, ki je vodja rezidenčne skupine).

Pogojno, če je enota, ki nadzoruje, fizična oseba, ki ni gospodarski subjekt, je evidentiranje odvisno od tega, ali je ta informacija na voljo v administrativnih virih

4.4

Vrsta skupine podjetij:

| 2. | okrnjena skupina pod domačim nadzorom |
| --- | --- |

2.

okrnjena skupina pod domačim nadzorom

| 3. | okrnjena skupina pod tujim nadzorom |
| --- | --- |

3.

okrnjena skupina pod tujim nadzorom

DEMOGRAFSKE ZNAČILNOSTI

4.5

Datum začetka delovanja okrnjene skupine podjetij

4.6

Datum ukinitve okrnjene skupine podjetij

EKONOMSKE/STRATIFIKACIJSKE ZNAČILNOSTI

4.7

Šifra glavne dejavnosti okrnjene skupine na 2-mestni ravni NACE

4.9

Število oseb, ki delajo v okrnjeni skupini

IDENTIFIKACIJSKE ZNAČILNOSTI

4.11

Identifikacijska številka globalne skupine

4.12a

Ime globalne skupine

4.12b

Neobvezno

Država registracije, poštni, elektronski naslov, naslov spletne strani globalnega sedeža

4.13a

Identifikacijska številka vodje globalne skupine, če je vodja skupine rezident (ustreza identifikacijski številki pravne enote, ki je vodja skupine)

Če je vodja globalne skupine nerezident, njegova država registracije

4.13b

Neobvezno

Identifikacijska številka ali ime ter naslov vodje globalne skupine, če ni rezident

EKONOMSKE/STRATIFIKACIJSKE ZNAČILNOSTI

4.14

Neobvezno

Globalno število zaposlenih oseb

4.16

Neobvezno

Država globalnega središča odločanja

4.17

Neobvezno

Države, kjer so podjetja ali lokalne enote

---

(1)  UL L 102, 7.4.2004, str. 1.

---

| 12.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 67/22 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 67/22

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 193/2009

z dne 11. marca 2009

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Komisija je 13. junija 2008 z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), objavila začetek protidampinškega postopka („protidampinška preiskava“ ali „preiskava“) o uvozu biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike („ZDA“ ali „zadevna država“) v Skupnost. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 13. junija 2008 z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), objavila začetek protidampinškega postopka („protidampinška preiskava“ ali „preiskava“) o uvozu biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike („ZDA“ ali „zadevna država“) v Skupnost.

| (2) | Komisija je istega dne z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (3), objavila začetek protisubvencijskega postopka v zvezi z uvozom biodizla s poreklom iz ZDA v Skupnost in začela ločeno preiskavo („protisubvencijski postopek“). |
| --- | --- |

(2)

Komisija je istega dne z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (3), objavila začetek protisubvencijskega postopka v zvezi z uvozom biodizla s poreklom iz ZDA v Skupnost in začela ločeno preiskavo („protisubvencijski postopek“).

| (3) | Protidampinška preiskava je bila uvedena, potem ko je Evropski odbor za biodizel („pritožnik“) 29. aprila 2008 vložil pritožbo v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje biodizla Skupnosti. Pritožba je vsebovala prima facie dokaze o dampingu zadevnega izdelka in o znatni škodi, ki je nastala zaradi tega, kar je zadostovalo za utemeljitev začetka protidampinške preiskave. |
| --- | --- |

(3)

Protidampinška preiskava je bila uvedena, potem ko je Evropski odbor za biodizel („pritožnik“) 29. aprila 2008 vložil pritožbo v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje biodizla Skupnosti. Pritožba je vsebovala prima facie dokaze o dampingu zadevnega izdelka in o znatni škodi, ki je nastala zaradi tega, kar je zadostovalo za utemeljitev začetka protidampinške preiskave.

| (4) | Komisija je o začetku postopka uradno obvestila proizvajalce izvoznike v ZDA, uvoznike, dobavitelje, uporabnike in združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, pristojne organe ZDA, proizvajalce Skupnosti pritožnike in druge proizvajalce Skupnosti, za katere je znano, da jih zadeva začetek postopka. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je o začetku postopka uradno obvestila proizvajalce izvoznike v ZDA, uvoznike, dobavitelje, uporabnike in združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, pristojne organe ZDA, proizvajalce Skupnosti pritožnike in druge proizvajalce Skupnosti, za katere je znano, da jih zadeva začetek postopka. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno.

1.1.   Vzorčenje za proizvajalce izvoznike v ZDA

| (5) | Glede na očitno veliko število proizvajalcev izvoznikov v ZDA je bilo v obvestilu o začetku postopka za ugotavljanje dampinga predvideno vzorčenje v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(5)

Glede na očitno veliko število proizvajalcev izvoznikov v ZDA je bilo v obvestilu o začetku postopka za ugotavljanje dampinga predvideno vzorčenje v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe.

| (6) | Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in če je, da bi izbrala vzorec, so bili proizvajalci izvozniki iz ZDA pozvani, da se javijo v 15 dneh od začetka preiskave in predložijo osnovne informacije o svojem izvozu in domači prodaji, natančnih dejavnostih v zvezi s proizvodnjo in mešanjem biodizla ter trgovanjem z njim ter o imenih in dejavnostih vseh njihovih povezanih družb, vključenih v proizvodnjo in mešanje zadevnega izdelka ter trgovanje z njim v obdobju od 1. aprila 2007 do 31. marca 2008 („OP“), kakor je določeno tudi v uvodni izjavi (15). |
| --- | --- |

(6)

Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in če je, da bi izbrala vzorec, so bili proizvajalci izvozniki iz ZDA pozvani, da se javijo v 15 dneh od začetka preiskave in predložijo osnovne informacije o svojem izvozu in domači prodaji, natančnih dejavnostih v zvezi s proizvodnjo in mešanjem biodizla ter trgovanjem z njim ter o imenih in dejavnostih vseh njihovih povezanih družb, vključenih v proizvodnjo in mešanje zadevnega izdelka ter trgovanje z njim v obdobju od 1. aprila 2007 do 31. marca 2008 („OP“), kakor je določeno tudi v uvodni izjavi (15).

| (7) | Bilo je izvedeno posvetovanje s pristojnimi organi ZDA in nacionalnim odborom za biodizel (združenje proizvajalcev ZDA) v zvezi z izbiro reprezentativnega vzorca. |
| --- | --- |

(7)

Bilo je izvedeno posvetovanje s pristojnimi organi ZDA in nacionalnim odborom za biodizel (združenje proizvajalcev ZDA) v zvezi z izbiro reprezentativnega vzorca.

1.1.1.   Predizbor sodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz ZDA

| (8) | Javilo se je 54 proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov, ki so predložili zahtevane informacije v roku iz obvestila o začetku. Od teh je 29 družb navedlo, da je izvažalo biodizel v Skupnost v OP in izrazilo željo za sodelovanje v vzorcu, 25 družb, od katerih sta dve zaprosili za umaknitev iz postopka, je navedlo, da ni izvažalo biodizla v Skupnost v OP. Torej se je štelo, da je v preiskavi sodelovalo 52 proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(8)

Javilo se je 54 proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov, ki so predložili zahtevane informacije v roku iz obvestila o začetku. Od teh je 29 družb navedlo, da je izvažalo biodizel v Skupnost v OP in izrazilo željo za sodelovanje v vzorcu, 25 družb, od katerih sta dve zaprosili za umaknitev iz postopka, je navedlo, da ni izvažalo biodizla v Skupnost v OP. Torej se je štelo, da je v preiskavi sodelovalo 52 proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov.

| (9) | Proizvajalci izvozniki, ki se niso javili v zgoraj navedenem roku ali niso pravočasno predložili zahtevanih informacij, so se šteli za nesodelujoče v okviru preiskave. Primerjava med statističnimi podatki ZDA o izvozu in obsegom izvoza zadevnega izdelka v Skupnost v OP, ki so ga navedle zgoraj navedene sodelujoče družbe, kaže, da je sodelovanje proizvajalcev izvoznikov ZDA bilo močno, kakor je navedeno v uvodni izjavi (57). |
| --- | --- |

(9)

Proizvajalci izvozniki, ki se niso javili v zgoraj navedenem roku ali niso pravočasno predložili zahtevanih informacij, so se šteli za nesodelujoče v okviru preiskave. Primerjava med statističnimi podatki ZDA o izvozu in obsegom izvoza zadevnega izdelka v Skupnost v OP, ki so ga navedle zgoraj navedene sodelujoče družbe, kaže, da je sodelovanje proizvajalcev izvoznikov ZDA bilo močno, kakor je navedeno v uvodni izjavi (57).

1.1.2.   Izbira vzorca sodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz ZDA

| (10) | V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe je bil vzorec izbran na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Skupnost, ki se lahko ustrezno preišče v razpoložljivem času. Na podlagi informacij, prejetih od proizvajalcev izvoznikov, je Komisija izbrala vzorec šestih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov z največjim obsegom izvoza v Skupnost. Na podlagi informacij v zvezi z vzorčenjem so izbrane družbe ali skupine predstavljale 73 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Skupnost v OP, ki so ga navedli proizvajalci izvozniki iz uvodne izjave (8). Zato se je štelo, da bo takšen vzorec omogočil omejitev preiskave na razumno število proizvajalcev izvoznikov, ki jih je možno preiskati v razpoložljivem času ob zagotavljanju visoke stopnje reprezentativnosti. Izvedeno je bilo posvetovanje z vsemi zadevnimi proizvajalci izvozniki, z združenjem proizvajalcev iz ZDA in pristojnimi organi ZDA, pri čemer so se vsi ti strinjali z izbiro vzorca. |
| --- | --- |

(10)

V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe je bil vzorec izbran na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Skupnost, ki se lahko ustrezno preišče v razpoložljivem času. Na podlagi informacij, prejetih od proizvajalcev izvoznikov, je Komisija izbrala vzorec šestih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov z največjim obsegom izvoza v Skupnost. Na podlagi informacij v zvezi z vzorčenjem so izbrane družbe ali skupine predstavljale 73 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Skupnost v OP, ki so ga navedli proizvajalci izvozniki iz uvodne izjave (8). Zato se je štelo, da bo takšen vzorec omogočil omejitev preiskave na razumno število proizvajalcev izvoznikov, ki jih je možno preiskati v razpoložljivem času ob zagotavljanju visoke stopnje reprezentativnosti. Izvedeno je bilo posvetovanje z vsemi zadevnimi proizvajalci izvozniki, z združenjem proizvajalcev iz ZDA in pristojnimi organi ZDA, pri čemer so se vsi ti strinjali z izbiro vzorca.

1.2.   Vzorčenje proizvajalcev Skupnosti

| (11) | Za proizvajalce Skupnosti je bil v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe vzorec izbran po posvetovanju s pritožnikom na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje in prodaje znotraj Skupnosti, kakor je navedeno v uvodni izjavi (63). Ta način izbora je omogočil tudi določeno geografsko porazdelitev proizvajalcev v Skupnosti. Tako je bilo v vzorec izbranih enajst proizvajalcev Skupnosti. Komisija je enajstim izbranim družbam poslala vprašalnike. Vendar je bil eden od proizvajalcev, prvotno izbranih v vzorec, izključen, ker ni zagotovil smiselnega odgovora na vprašalnik. Popolne odgovore je torej v določenih rokih zagotovilo preostalih deset družb. Teh deset proizvajalcev, izbranih v vzorec, se je obravnavalo kot reprezentativen vzorec vseh proizvajalcev v Skupnosti. |
| --- | --- |

(11)

Za proizvajalce Skupnosti je bil v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe vzorec izbran po posvetovanju s pritožnikom na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje in prodaje znotraj Skupnosti, kakor je navedeno v uvodni izjavi (63). Ta način izbora je omogočil tudi določeno geografsko porazdelitev proizvajalcev v Skupnosti. Tako je bilo v vzorec izbranih enajst proizvajalcev Skupnosti. Komisija je enajstim izbranim družbam poslala vprašalnike. Vendar je bil eden od proizvajalcev, prvotno izbranih v vzorec, izključen, ker ni zagotovil smiselnega odgovora na vprašalnik. Popolne odgovore je torej v določenih rokih zagotovilo preostalih deset družb. Teh deset proizvajalcev, izbranih v vzorec, se je obravnavalo kot reprezentativen vzorec vseh proizvajalcev v Skupnosti.

1.3.   Stranke, ki jih zadeva postopek

| (12) | Komisija je poslala vprašalnike vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih iz obvestila o začetku. Vprašalniki so bili torej poslani šestim vzorčenim proizvajalcem izvoznikom ali skupinam proizvajalcev izvozniko v ZDA, 11 vzorčenim proizvajalcem Skupnosti, 18 uporabnikom in 90 dobaviteljem surovin. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je poslala vprašalnike vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih iz obvestila o začetku. Vprašalniki so bili torej poslani šestim vzorčenim proizvajalcem izvoznikom ali skupinam proizvajalcev izvozniko v ZDA, 11 vzorčenim proizvajalcem Skupnosti, 18 uporabnikom in 90 dobaviteljem surovin.

| (13) | Izpolnjeni vprašalniki so bili prejeti od šestih vzorčenih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev iz ZDA, desetih vzorčenih proizvajalcev Skupnosti, enega uporabnika in šestih dobaviteljev surovin. |
| --- | --- |

(13)

Izpolnjeni vprašalniki so bili prejeti od šestih vzorčenih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev iz ZDA, desetih vzorčenih proizvajalcev Skupnosti, enega uporabnika in šestih dobaviteljev surovin.

| (14) | Komisija je pridobila in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno ugotavljanje dampinga, nastale škode in interesa Skupnosti. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:






  (a) | Proizvajalci v Skupnosti







  — | Biopetrol Industries AG, Schwarzheide, Nemčija |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Komisija je pridobila in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno ugotavljanje dampinga, nastale škode in interesa Skupnosti. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

(a)

Proizvajalci v Skupnosti

—

Biopetrol Industries AG, Schwarzheide, Nemčija

| — | skupina Diester






  — | Diester Industries SAS, Paris, Francija |
| --- | --- | --- |

—

skupina Diester

—

Diester Industries SAS, Paris, Francija

| — | Mannheim Bio Fuel GmbH, Mannheim, Nemčija |
| --- | --- |

—

Mannheim Bio Fuel GmbH, Mannheim, Nemčija

| — | Natural Energy West GmbH, Neuss, Nemčija |
| --- | --- |

—

Natural Energy West GmbH, Neuss, Nemčija

| — | Novaol Austria GmbH, Bruck an der Leitha, Avstrija |
| --- | --- |

—

Novaol Austria GmbH, Bruck an der Leitha, Avstrija

| — | Novaol Srl, Milan, Italija |
| --- | --- |

—

Novaol Srl, Milan, Italija

| — | skupina Ecomotion






  — | Ecomotion GmbH, Sternberg, Nemčija |
| --- | --- | --- |

—

skupina Ecomotion

—

Ecomotion GmbH, Sternberg, Nemčija

| — | Daka Biodiesel a.m.b.a, Løsning, Danska |
| --- | --- |

—

Daka Biodiesel a.m.b.a, Løsning, Danska

| — | GATE Global Alternative Energy Germany GmbH, Wittenberg in Halle, Nemčija |
| --- | --- |

—

GATE Global Alternative Energy Germany GmbH, Wittenberg in Halle, Nemčija

| — | Neochim SA, Feluy, Belgija |
| --- | --- |

—

Neochim SA, Feluy, Belgija

| (b) | Proizvajalci izvozniki v ZDA







  — | Peter Cremer North America LP, Cincinnati, Ohio |
| --- | --- | --- |

(b)

Proizvajalci izvozniki v ZDA

—

Peter Cremer North America LP, Cincinnati, Ohio

| — | Cargill Inc., Wayzata, Minnesota |
| --- | --- |

—

Cargill Inc., Wayzata, Minnesota

| — | Imperium Renewables Inc., Seattle, Washington |
| --- | --- |

—

Imperium Renewables Inc., Seattle, Washington

| — | Archer Daniels Midland Company, Decatur, Illinois |
| --- | --- |

—

Archer Daniels Midland Company, Decatur, Illinois

| — | World Energy Alternatives LLC, Boston, Massachusetts |
| --- | --- |

—

World Energy Alternatives LLC, Boston, Massachusetts

| — | Green Earth Fuels of Houston LLC, Texas |
| --- | --- |

—

Green Earth Fuels of Houston LLC, Texas

| (c) | Povezani uvozniki v Skupnosti







  — | Cremer Energy GmbH, Hamburg, Nemčija |
| --- | --- | --- |

(c)

Povezani uvozniki v Skupnosti

—

Cremer Energy GmbH, Hamburg, Nemčija

| — | Cargill NV, Ghent, Belgija |
| --- | --- |

—

Cargill NV, Ghent, Belgija

| — | ADM Europoort BV, Rotterdam, Nizozemska |
| --- | --- |

—

ADM Europoort BV, Rotterdam, Nizozemska

| — | ADM Hamburg AG, Hamburg, Nemčija |
| --- | --- |

—

ADM Hamburg AG, Hamburg, Nemčija

| — | ADM International, Rolle, Švica |
| --- | --- |

—

ADM International, Rolle, Švica

1.4.   Obdobje preiskave

| (15) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje med 1. aprilom 2007 in 31. marcem 2008 („OP“). Preučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od januarja 2004 do konca OP („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(15)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje med 1. aprilom 2007 in 31. marcem 2008 („OP“). Preučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od januarja 2004 do konca OP („obravnavano obdobje“).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

| (16) | Izdelek, ki se domnevno izvaža po dampinških cenah, je v obvestilu o začetku opredeljen kot mono-alkilni estri maščobnih kislin in/ali parafinska plinska olja, pridobljeni s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora (splošno znan kot „biodizel“), v čisti obliki ali mešanici, ki se zlasti, a ne izključno, uporabljajo kot obnovljivo gorivo s poreklom iz Združenih držav Amerike („zadevni izdelek“), navadno uvrščeni pod oznake KN 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 in ex 1518 00 99. |
| --- | --- |

(16)

Izdelek, ki se domnevno izvaža po dampinških cenah, je v obvestilu o začetku opredeljen kot mono-alkilni estri maščobnih kislin in/ali parafinska plinska olja, pridobljeni s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora (splošno znan kot „biodizel“), v čisti obliki ali mešanici, ki se zlasti, a ne izključno, uporabljajo kot obnovljivo gorivo s poreklom iz Združenih držav Amerike („zadevni izdelek“), navadno uvrščeni pod oznake KN 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 in ex 1518 00 99.

| (17) | V skladu z notranjim davčnim zakonikom ZDA (4) (US. CODE), naslov 26, oddelek 40A(d), je izraz biodizel opredeljen kot monoalkilni estri dolgoverižnih maščobnih kislin rastlinskega ali živalskega izvora, ki izpolnjujejo (a) zahteve glede registracije goriv in dodatkov goriv, ki jih določa Agencija za varstvo okolja v oddelku 211 Zakona o čistem zraku (Clean Air Act – 42 U.S.C 7545), in (b) zahteve Ameriškega združenja za testiranje in materiale D6751 (American Society of Testing and Materials D6751). |
| --- | --- |

(17)

V skladu z notranjim davčnim zakonikom ZDA (4) (US. CODE), naslov 26, oddelek 40A(d), je izraz biodizel opredeljen kot monoalkilni estri dolgoverižnih maščobnih kislin rastlinskega ali živalskega izvora, ki izpolnjujejo (a) zahteve glede registracije goriv in dodatkov goriv, ki jih določa Agencija za varstvo okolja v oddelku 211 Zakona o čistem zraku (Clean Air Act – 42 U.S.C 7545), in (b) zahteve Ameriškega združenja za testiranje in materiale D6751 (American Society of Testing and Materials D6751).

| (18) | Glede na informacije, dostopne na trgu, in javno dostopne informacije (5) se vse vrste biodizla in mešanice biodizla (mešanica biodizla in mineralnega dizla, kakor je navedeno v uvodni izjavi (20), proizvedene in prodane v ZDA, obravnavajo kot biodizelska goriva ter so del zakonodajnega paketa o energetski učinkovitosti, obnovljivih virih energije in alternativnih gorivih. |
| --- | --- |

(18)

Glede na informacije, dostopne na trgu, in javno dostopne informacije (5) se vse vrste biodizla in mešanice biodizla (mešanica biodizla in mineralnega dizla, kakor je navedeno v uvodni izjavi (20), proizvedene in prodane v ZDA, obravnavajo kot biodizelska goriva ter so del zakonodajnega paketa o energetski učinkovitosti, obnovljivih virih energije in alternativnih gorivih.

| (19) | Preiskava je pokazala, da je biodizel, ki se proizvaja v ZDA, pretežno „metilni ester maščobnih kislin“ (FAME), pridobljen iz vrste različnih rastlinskih olj, ki se uporabljajo kot surovina za biodizel (6). Izraz „ester“ se nanaša na trans-zaestrenje rastlinskih olj, natančneje na združitev olja z alkoholom. Izraz „metilni“ se nanaša na metanol; alkohol, ki se običajno uporablja v tem procesu, čeprav se lahko v proizvodnem procesu uporabi tudi etanol, pri čemer nastane „etilni ester maščobnih kislin“. Trans-zaestrenje je sorazmerno enostaven kemični proces, vendar mora izpolnjevati najvišje industrijske standarde, da se zagotovi visoka kakovost biodizla. |
| --- | --- |

(19)

Preiskava je pokazala, da je biodizel, ki se proizvaja v ZDA, pretežno „metilni ester maščobnih kislin“ (FAME), pridobljen iz vrste različnih rastlinskih olj, ki se uporabljajo kot surovina za biodizel (6). Izraz „ester“ se nanaša na trans-zaestrenje rastlinskih olj, natančneje na združitev olja z alkoholom. Izraz „metilni“ se nanaša na metanol; alkohol, ki se običajno uporablja v tem procesu, čeprav se lahko v proizvodnem procesu uporabi tudi etanol, pri čemer nastane „etilni ester maščobnih kislin“. Trans-zaestrenje je sorazmerno enostaven kemični proces, vendar mora izpolnjevati najvišje industrijske standarde, da se zagotovi visoka kakovost biodizla.

| (20) | Preiskava je potrdila, da biodizel, proizveden v ZDA, proizvajalci običajno mešajo z mineralnim dizlom, pri čemer nastanejo različne vrste mešanic (v tem besedilu „mešanice biodizla“), ki se nato prodajo na trgu različnim strankam. Pokazalo se je tudi, da se biodizel v čisti obliki prodaja neodvisnim družbam, ki ga kupujejo ali uvažajo za mešanje z mineralnim dizlom. Mešanje biodizla z mineralnim dizlom je sorazmerno enostaven postopek, ki ga je mogoče izvesti na primer z mešanjem v rezervoarjih v proizvodnem obratu pred vnosom v cisterno tovornjak ali z mešanjem z vbrizgavanjem v cisterni tovornjaku, pri čemer se dodajajo želeni deleži biodizla in mineralnega dizla, ali z usklajenim mešanjem, pri čemer se obe sestavini istočasno dodajata v cisterno tovornjak. |
| --- | --- |

(20)

Preiskava je potrdila, da biodizel, proizveden v ZDA, proizvajalci običajno mešajo z mineralnim dizlom, pri čemer nastanejo različne vrste mešanic (v tem besedilu „mešanice biodizla“), ki se nato prodajo na trgu različnim strankam. Pokazalo se je tudi, da se biodizel v čisti obliki prodaja neodvisnim družbam, ki ga kupujejo ali uvažajo za mešanje z mineralnim dizlom. Mešanje biodizla z mineralnim dizlom je sorazmerno enostaven postopek, ki ga je mogoče izvesti na primer z mešanjem v rezervoarjih v proizvodnem obratu pred vnosom v cisterno tovornjak ali z mešanjem z vbrizgavanjem v cisterni tovornjaku, pri čemer se dodajajo želeni deleži biodizla in mineralnega dizla, ali z usklajenim mešanjem, pri čemer se obe sestavini istočasno dodajata v cisterno tovornjak.

| (21) | Za jasno opredelitev različnih vrst mešanic biodizla se uporablja mednarodno priznan sistem, znan kot faktor „B“, ki navaja natančno količino biodizla v vsaki mešanici biodizla, na primer mešanica z vsebnostjo „X“ % biodizla se označi z B„X“, medtem ko se čisti biodizel označuje z B100, kar pomeni 100-odstotni biodizel. V ZDA se je na trgu običajno prodajala mešanica iz 99 % (7) biodizla in 1 % mineralnega dizla (B99). V nasprotju z mineralnim dizlom je treba čisti biodizel porabiti sorazmerno hitro in ga ni mogoče hraniti dlje kot tri do štiri mesece, ker po tem času oksidira in je neprimeren za uporabo. Mešanje biodizla z mineralnim dizlom omogoča daljšo hrambo goriva. 1 % mineralnega dizla v mešanici B99 je dovolj toksičen za poznejši nastanek plesni biodizla. |
| --- | --- |

(21)

Za jasno opredelitev različnih vrst mešanic biodizla se uporablja mednarodno priznan sistem, znan kot faktor „B“, ki navaja natančno količino biodizla v vsaki mešanici biodizla, na primer mešanica z vsebnostjo „X“ % biodizla se označi z B„X“, medtem ko se čisti biodizel označuje z B100, kar pomeni 100-odstotni biodizel. V ZDA se je na trgu običajno prodajala mešanica iz 99 % (7) biodizla in 1 % mineralnega dizla (B99). V nasprotju z mineralnim dizlom je treba čisti biodizel porabiti sorazmerno hitro in ga ni mogoče hraniti dlje kot tri do štiri mesece, ker po tem času oksidira in je neprimeren za uporabo. Mešanje biodizla z mineralnim dizlom omogoča daljšo hrambo goriva. 1 % mineralnega dizla v mešanici B99 je dovolj toksičen za poznejši nastanek plesni biodizla.

| (22) | Preiskava je pokazala, da so biodizel in mešanice z visoko stopnjo biodizla (8) običajno namenjenio prodaji na trgu ZDA za nadaljnje mešanje, medtem ko se mešanice z nizko stopnjo biodizla (9) običajno prodajajo za uporabo na trgu ZDA. Zato se v ZDA razlikuje med trgom za mešanice z visoko stopnjo biodizla in trgom za mešanice z nizko stopnjo biodizla. |
| --- | --- |

(22)

Preiskava je pokazala, da so biodizel in mešanice z visoko stopnjo biodizla (8) običajno namenjenio prodaji na trgu ZDA za nadaljnje mešanje, medtem ko se mešanice z nizko stopnjo biodizla (9) običajno prodajajo za uporabo na trgu ZDA. Zato se v ZDA razlikuje med trgom za mešanice z visoko stopnjo biodizla in trgom za mešanice z nizko stopnjo biodizla.

| (23) | V pritožbi so bili navedeni prima facie dokazi, da biodizel in nekatere mešanice, ki se proizvajajo in prodajajo v ZDA ter izvažajo v Skupnost, vplivajo na gospodarski položaj proizvajalcev pritožnikov biodizla v Skupnosti. V skladu z značilnostmi zadevnih proizvajalcev iz ZDA in notranjega trga naj bi opredelitev zadevnega izdelka vključevala biodizel, tudi ko je ta del zadevne mešanice biodizla. Opredelitev zadevnega izdelka, kakor je navedena v obvestilu o začetku in uvodni izjavi (16), je treba pojasniti, da se opredelijo izdelki, ki naj bi bili vključeni v preiskavo. |
| --- | --- |

(23)

V pritožbi so bili navedeni prima facie dokazi, da biodizel in nekatere mešanice, ki se proizvajajo in prodajajo v ZDA ter izvažajo v Skupnost, vplivajo na gospodarski položaj proizvajalcev pritožnikov biodizla v Skupnosti. V skladu z značilnostmi zadevnih proizvajalcev iz ZDA in notranjega trga naj bi opredelitev zadevnega izdelka vključevala biodizel, tudi ko je ta del zadevne mešanice biodizla. Opredelitev zadevnega izdelka, kakor je navedena v obvestilu o začetku in uvodni izjavi (16), je treba pojasniti, da se opredelijo izdelki, ki naj bi bili vključeni v preiskavo.

| (24) | Preiskava je pokazala, da so mešanice biodizla, prodane za neposredno uporabo v ZDA, večinoma mešanice vrste B20 (tj. mešanice z 20 % biodizla, kakor je pojasnjeno v uvodni izjavi (21), katerih uporaba omogoča skladnost s pogoji Energetskega zakona iz leta 1992 (EZ) (Energy Policy Act) (10) ter B6, B5 in B2. Glede na javno dostopne informacije se lahko te mešanice uporabljajo za vsak dizelski motor, ne da bi se ta spremenil, pri čemer se ohrani garancija proizvajalcev avtomobilov. Pri mešanicah z nizko stopnjo biodizla (med 2 % in 20 % biodizla) je delovanje mešanice podobno delovanju mineralnega dizla. Kadar se v motorju uporabi biodizelsko gorivo nad B20, lahko uporabnik opazi določeno zmanjšanje moči, navora in ekonomičnosti porabe goriva, garancija proizvajalca avtomobila v primeru poškodb motorja pa ne velja. |
| --- | --- |

(24)

Preiskava je pokazala, da so mešanice biodizla, prodane za neposredno uporabo v ZDA, večinoma mešanice vrste B20 (tj. mešanice z 20 % biodizla, kakor je pojasnjeno v uvodni izjavi (21), katerih uporaba omogoča skladnost s pogoji Energetskega zakona iz leta 1992 (EZ) (Energy Policy Act) (10) ter B6, B5 in B2. Glede na javno dostopne informacije se lahko te mešanice uporabljajo za vsak dizelski motor, ne da bi se ta spremenil, pri čemer se ohrani garancija proizvajalcev avtomobilov. Pri mešanicah z nizko stopnjo biodizla (med 2 % in 20 % biodizla) je delovanje mešanice podobno delovanju mineralnega dizla. Kadar se v motorju uporabi biodizelsko gorivo nad B20, lahko uporabnik opazi določeno zmanjšanje moči, navora in ekonomičnosti porabe goriva, garancija proizvajalca avtomobila v primeru poškodb motorja pa ne velja.

| (25) | Preiskava je pokazala, da čisti biodizel in mešanice z visoko stopnjo biodizla običajno niso namenjene neposredni potrošnji v ZDA. Čisti biodizel se običajno najprej nameni za pripravo mešanic, preden se proda na trgu. Mešanice se končno uporabijo v sektorju prevoza kot goriva za dizelske motorje cestnih vozil, kot so avtomobili, tovornjaki in avtobusi, ter tudi za vlake. Biodizel se lahko uporablja tudi kot gorivo za ogrevanje v domačih, komercialnih ali industrijskih kotlih ter kot gorivo generatorjev za proizvodnjo električne energije. Izvajajo se tudi preskusi glede možnosti uporabe mešanic biodizla v letalih. |
| --- | --- |

(25)

Preiskava je pokazala, da čisti biodizel in mešanice z visoko stopnjo biodizla običajno niso namenjene neposredni potrošnji v ZDA. Čisti biodizel se običajno najprej nameni za pripravo mešanic, preden se proda na trgu. Mešanice se končno uporabijo v sektorju prevoza kot goriva za dizelske motorje cestnih vozil, kot so avtomobili, tovornjaki in avtobusi, ter tudi za vlake. Biodizel se lahko uporablja tudi kot gorivo za ogrevanje v domačih, komercialnih ali industrijskih kotlih ter kot gorivo generatorjev za proizvodnjo električne energije. Izvajajo se tudi preskusi glede možnosti uporabe mešanic biodizla v letalih.

| (26) | Zato je treba izdelek, vključen v preiskavo, opredeliti kot monoalkilni estri maščobnih kislin in/ali parafinska plinska olja, pridobljeni s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znan kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanicah nad B20. Drugače povedano, zadevni izdelek vključuje čisti biodizel (B100) s poreklom iz ZDA in vse mešanice nad B20, to so mešanice z več kot 20 % biodizla s poreklom iz ZDA („zadevni izdelek“). Ta prag se obravnava kot ustrezen za omogočanje jasnega razlikovanja med različnimi vrstami mešanic, ki so na voljo na trgu ZDA. |
| --- | --- |

(26)

Zato je treba izdelek, vključen v preiskavo, opredeliti kot monoalkilni estri maščobnih kislin in/ali parafinska plinska olja, pridobljeni s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znan kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanicah nad B20. Drugače povedano, zadevni izdelek vključuje čisti biodizel (B100) s poreklom iz ZDA in vse mešanice nad B20, to so mešanice z več kot 20 % biodizla s poreklom iz ZDA („zadevni izdelek“). Ta prag se obravnava kot ustrezen za omogočanje jasnega razlikovanja med različnimi vrstami mešanic, ki so na voljo na trgu ZDA.

| (27) | Ugotovljeno je bilo, da imajo vse vrste biodizla in biodizel v mešanicah, ki so vključeni v to preiskavo, kljub možnim razlikam v surovinah, uporabljenih pri proizvodnji, ali razlikam v proizvodnem postopku, enake ali zelo podobne osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter se uporabljajo v enake namene. Morebitne spremembe zadevnega izdelka ne spremenijo njegove osnovne opredelitve, njegovih lastnosti ali dojemanja različnih strank. |
| --- | --- |

(27)

Ugotovljeno je bilo, da imajo vse vrste biodizla in biodizel v mešanicah, ki so vključeni v to preiskavo, kljub možnim razlikam v surovinah, uporabljenih pri proizvodnji, ali razlikam v proizvodnem postopku, enake ali zelo podobne osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter se uporabljajo v enake namene. Morebitne spremembe zadevnega izdelka ne spremenijo njegove osnovne opredelitve, njegovih lastnosti ali dojemanja različnih strank.

| (28) | Zadevni izdelek se uvršča pod oznake KN 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 in ex 1518 00 99. |
| --- | --- |

(28)

Zadevni izdelek se uvršča pod oznake KN 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 in ex 1518 00 99.

2.1.   Podobni izdelek

| (29) | Ugotovljeno je bilo, da imajo izdelki, proizvedeni in prodani na notranjem trgu ZDA, ki so vključeni v to preiskavo, podobne osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter uporabe kot izdelki, ki se iz ZDA izvažajo na trg Skupnosti. Podobno imajo izdelki, ki jih proizvajalci Skupnosti proizvajajo in prodajajo na trgu Skupnosti, podobne osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter uporabe kot izdelki, ki se iz zadevne države izvažajo v Skupnost. |
| --- | --- |

(29)

Ugotovljeno je bilo, da imajo izdelki, proizvedeni in prodani na notranjem trgu ZDA, ki so vključeni v to preiskavo, podobne osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter uporabe kot izdelki, ki se iz ZDA izvažajo na trg Skupnosti. Podobno imajo izdelki, ki jih proizvajalci Skupnosti proizvajajo in prodajajo na trgu Skupnosti, podobne osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter uporabe kot izdelki, ki se iz zadevne države izvažajo v Skupnost.

| (30) | Trdilo se je, da nekateri uporabniki, zlasti v Nemčiji, neposredno uporabljajo čisti biodizel (B100) kot cenejšo alternativo mineralnemu dizlu ali običajnim mešanicam, namenjenim neposredni uporabi na trgu Skupnosti. Preučitev te navedbe je pokazala, da je bila večina prodaje, ki so jo proizvajalci Skupnosti opravili na trgu Skupnosti, namenjene družbam, ki so biodizel mešale z mineralnim dizlom. Dejstvo, da se nekateri lastniki voznih parkov vrnejo k uporabi B100, je na ravni Skupnosti izjema. Biodizel se na trgu Skupnosti ne uporablja kot nadomestek za mineralni dizel, ampak kot dopolnilni izdelek. |
| --- | --- |

(30)

Trdilo se je, da nekateri uporabniki, zlasti v Nemčiji, neposredno uporabljajo čisti biodizel (B100) kot cenejšo alternativo mineralnemu dizlu ali običajnim mešanicam, namenjenim neposredni uporabi na trgu Skupnosti. Preučitev te navedbe je pokazala, da je bila večina prodaje, ki so jo proizvajalci Skupnosti opravili na trgu Skupnosti, namenjene družbam, ki so biodizel mešale z mineralnim dizlom. Dejstvo, da se nekateri lastniki voznih parkov vrnejo k uporabi B100, je na ravni Skupnosti izjema. Biodizel se na trgu Skupnosti ne uporablja kot nadomestek za mineralni dizel, ampak kot dopolnilni izdelek.

| (31) | To ne spremeni dejstva, da so različne vrste zadevnega izdelka, ki se proizvajajo v ZDA in izvažajo v Skupnost, zamenljive z izdelki, ki jih proizvajalci biodizla iz Skupnosti proizvajajo in prodajajo v Skupnosti. Med njimi ni bistvenih razlik v uporabi in dojemanju s strani gospodarskih subjektov in uporabnikov, ki bi spremenile opredelitev podobnega izdelka. |
| --- | --- |

(31)

To ne spremeni dejstva, da so različne vrste zadevnega izdelka, ki se proizvajajo v ZDA in izvažajo v Skupnost, zamenljive z izdelki, ki jih proizvajalci biodizla iz Skupnosti proizvajajo in prodajajo v Skupnosti. Med njimi ni bistvenih razlik v uporabi in dojemanju s strani gospodarskih subjektov in uporabnikov, ki bi spremenile opredelitev podobnega izdelka.

| (32) | Ena zainteresirana stranka je trdila, da ima zadevni izdelek, zlasti čisti biodizel, drugačne fizikalne in kemične lastnosti kot podobni biodizel, proizveden v Skupnosti. Medtem ko naj bi proizvodnja biodizla v ES temeljila na repičnem olju, naj bi proizvajalci v ZDA uporabljali le sojino olje. Zato se je trdilo, da ti dve vrsti izdelka nista zamenljivi in neposredno konkurenčni na trgu Skupnosti. Zainteresirana stranka je opozorila predvsem na razlike v značilnostih v zvezi z deformacijo zaradi temperature (cold flow) in vrednostmi joda. |
| --- | --- |

(32)

Ena zainteresirana stranka je trdila, da ima zadevni izdelek, zlasti čisti biodizel, drugačne fizikalne in kemične lastnosti kot podobni biodizel, proizveden v Skupnosti. Medtem ko naj bi proizvodnja biodizla v ES temeljila na repičnem olju, naj bi proizvajalci v ZDA uporabljali le sojino olje. Zato se je trdilo, da ti dve vrsti izdelka nista zamenljivi in neposredno konkurenčni na trgu Skupnosti. Zainteresirana stranka je opozorila predvsem na razlike v značilnostih v zvezi z deformacijo zaradi temperature (cold flow) in vrednostmi joda.

| (33) | Komisija je preučila to trditev in ugotovila naslednje:






  (a) | Zadevni izdelek in podobni izdelek Skupnosti imata zelo podobne osnovne lastnosti in se na trgu Skupnosti prodajata po podobnih ali istih prodajnih poteh, torej podobnim strankam. |
| --- | --- | --- |

(33)

Komisija je preučila to trditev in ugotovila naslednje:

(a)

Zadevni izdelek in podobni izdelek Skupnosti imata zelo podobne osnovne lastnosti in se na trgu Skupnosti prodajata po podobnih ali istih prodajnih poteh, torej podobnim strankam.

| (b) | Zadevni izdelek in podobni izdelek Skupnosti sta oba namenjena enaki ali zelo podobni končni uporabi (glej uvodno izjavo (25)). |
| --- | --- |

(b)

Zadevni izdelek in podobni izdelek Skupnosti sta oba namenjena enaki ali zelo podobni končni uporabi (glej uvodno izjavo (25)).

| (c) | Glede sprememb zaradi temperature je treba pojasniti, da zadevajo sposobnost filtra (Cold Filter Plugging Point – CFPP), tj. temperatura, pri kateri se filter goriva zamaši zaradi sestavin goriva, ki so začele kristalizirati ali želatinirati. Preiskava je pokazala, da je CFPP podobnega izdelka Skupnosti nižja od CFPP biodizla, ki se izvaža iz ZDA. Vendar je to manjša razlika, ki jo je mogoče enostavno odpraviti z mešanjem različnih vrst biodizla ali z uporabo aditivov v čistem biodizlu, zlasti pozimi. Razlika v CFPP dejansko nima nobene vloge pri večini mešanic, ki se prodajajo na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(c)

Glede sprememb zaradi temperature je treba pojasniti, da zadevajo sposobnost filtra (Cold Filter Plugging Point – CFPP), tj. temperatura, pri kateri se filter goriva zamaši zaradi sestavin goriva, ki so začele kristalizirati ali želatinirati. Preiskava je pokazala, da je CFPP podobnega izdelka Skupnosti nižja od CFPP biodizla, ki se izvaža iz ZDA. Vendar je to manjša razlika, ki jo je mogoče enostavno odpraviti z mešanjem različnih vrst biodizla ali z uporabo aditivov v čistem biodizlu, zlasti pozimi. Razlika v CFPP dejansko nima nobene vloge pri večini mešanic, ki se prodajajo na trgu Skupnosti.

| (d) | V zvezi z vsebnostjo joda, ki je merilo za odpornost goriva proti oksidaciji, je bilo ugotovljeno, da se vrednosti repičnega olja in sojinega olja nekoliko ujemajo: za repično olje se vrednost giblje med 94 in 120, za sojino olje pa med 117 in 143. Medtem ko je glavna surovina v Skupnosti repično seme, je treba navesti, da proizvajalci iz Skupnosti in ZDA za proizvodnjo biodizla uporabljajo vrsto različnih surovin. Različne vrste biodizla se pogosto mešajo za pridobitev bolj homogenega izdelka. |
| --- | --- |

(d)

V zvezi z vsebnostjo joda, ki je merilo za odpornost goriva proti oksidaciji, je bilo ugotovljeno, da se vrednosti repičnega olja in sojinega olja nekoliko ujemajo: za repično olje se vrednost giblje med 94 in 120, za sojino olje pa med 117 in 143. Medtem ko je glavna surovina v Skupnosti repično seme, je treba navesti, da proizvajalci iz Skupnosti in ZDA za proizvodnjo biodizla uporabljajo vrsto različnih surovin. Različne vrste biodizla se pogosto mešajo za pridobitev bolj homogenega izdelka.

| (34) | Ker „podobnost“ v skladu s členom 1(4) osnovne uredbe ne pomeni, da morajo biti izdelki popolnoma enaki v vseh vidikih, vsaka manjša razlika pri različnih vrstah izdelkov ne zadostuje za spremembo splošne ugotovitve o podobnosti med zadevnim izdelkom in podobnim izdelkom Skupnosti. |
| --- | --- |

(34)

Ker „podobnost“ v skladu s členom 1(4) osnovne uredbe ne pomeni, da morajo biti izdelki popolnoma enaki v vseh vidikih, vsaka manjša razlika pri različnih vrstah izdelkov ne zadostuje za spremembo splošne ugotovitve o podobnosti med zadevnim izdelkom in podobnim izdelkom Skupnosti.

| (35) | Med različnimi vrstami zadevnega izdelka in podobnimi izdelki Skupnosti, ki se prodajajo na trgu Skupnosti, torej niso bile ugotovljene nobene razlike, na podlagi katerih bi se lahko sklenilo, da izdelki, ki jih proizvajalci Skupnosti proizvajajo in prodajajo na trgu Skupnosti, niso podobni izdelki z enakimi ali zelo podobnimi osnovnimi fizikalnimi, kemičnimi in tehničnimi lastnostmi, kot jih imajo vrste zadevnega izdelka, ki se proizvajajo v ZDA in izvažajo v Skupnost. Zato se začasno sklene, da se vse vrste biodizla obravnavajo kot podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(35)

Med različnimi vrstami zadevnega izdelka in podobnimi izdelki Skupnosti, ki se prodajajo na trgu Skupnosti, torej niso bile ugotovljene nobene razlike, na podlagi katerih bi se lahko sklenilo, da izdelki, ki jih proizvajalci Skupnosti proizvajajo in prodajajo na trgu Skupnosti, niso podobni izdelki z enakimi ali zelo podobnimi osnovnimi fizikalnimi, kemičnimi in tehničnimi lastnostmi, kot jih imajo vrste zadevnega izdelka, ki se proizvajajo v ZDA in izvažajo v Skupnost. Zato se začasno sklene, da se vse vrste biodizla obravnavajo kot podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3.   DAMPING

3.1.   Uvodna opomba

| (36) | S preiskavo je bilo ugotovljeno, da so pristojni organi ZDA pripravljavcem mešanice odobrili olajšave pri plačilu trošarine v višini 1 USD na galono čistega biodizla, prisotnega v mešanici biodizla z mineralnim dizlom. |
| --- | --- |

(36)

S preiskavo je bilo ugotovljeno, da so pristojni organi ZDA pripravljavcem mešanice odobrili olajšave pri plačilu trošarine v višini 1 USD na galono čistega biodizla, prisotnega v mešanici biodizla z mineralnim dizlom.

| (37) | Vsi proizvajalci izvozniki, izbrani v vzorec, so trdili, da je treba izvesti prilagoditev za njihov izvoz in domačo prodajo mešanega biodizla z namenom določitve njihove dampinške stopnje, in sicer s prilagoditvijo navzgor njihove prodajne cene s prištetjem ustrezne prejete davčne olajšave ali z odštetjem davčne olajšave, ki jo je prejel pripravljavec mešanice, od stroškov proizvodnje ustrezne prodane količine. |
| --- | --- |

(37)

Vsi proizvajalci izvozniki, izbrani v vzorec, so trdili, da je treba izvesti prilagoditev za njihov izvoz in domačo prodajo mešanega biodizla z namenom določitve njihove dampinške stopnje, in sicer s prilagoditvijo navzgor njihove prodajne cene s prištetjem ustrezne prejete davčne olajšave ali z odštetjem davčne olajšave, ki jo je prejel pripravljavec mešanice, od stroškov proizvodnje ustrezne prodane količine.

| (38) | Treba je opozoriti, da v skladu z ustreznimi zakonodajnimi določbami, zlasti členom 14(1) osnovne uredbe in členom 24(1) Uredbe Sveta (ES) št. 2026/97 z dne 6. oktobra 1997 o zaščiti proti subvencioniranemu izvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (11), ne smejo za noben izdelek istočasno veljati protidampinške in protisubvencijske dajatve, saj gre za eno in isto stanje, ki je posledica dampinga ali subvencioniranja izvoza. Vendar je protisubvencijska preiskava pokazala, da je davčna olajšava za pripravljavce mešanice subvencija, ki je na voljo za izvoz in domačo prodajo pod natanko istimi pogoji in za iste zneske ter zato ni izvozna subvencija. Zato se začasno štelo, da zahteve za prilagoditev niso sprejemljive. |
| --- | --- |

(38)

Treba je opozoriti, da v skladu z ustreznimi zakonodajnimi določbami, zlasti členom 14(1) osnovne uredbe in členom 24(1) Uredbe Sveta (ES) št. 2026/97 z dne 6. oktobra 1997 o zaščiti proti subvencioniranemu izvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (11), ne smejo za noben izdelek istočasno veljati protidampinške in protisubvencijske dajatve, saj gre za eno in isto stanje, ki je posledica dampinga ali subvencioniranja izvoza. Vendar je protisubvencijska preiskava pokazala, da je davčna olajšava za pripravljavce mešanice subvencija, ki je na voljo za izvoz in domačo prodajo pod natanko istimi pogoji in za iste zneske ter zato ni izvozna subvencija. Zato se začasno štelo, da zahteve za prilagoditev niso sprejemljive.

3.2.   Normalna vrednost

| (39) | Za določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej ugotavljala, ali je bil obseg domače prodaje zadevnega izdelka neodvisnim strankam reprezentativen, tj. ali je celoten obseg takšne prodaje predstavljal najmanj 5 % celotnega obsega prodaje za izvoz v Skupnost med OP. |
| --- | --- |

(39)

Za določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej ugotavljala, ali je bil obseg domače prodaje zadevnega izdelka neodvisnim strankam reprezentativen, tj. ali je celoten obseg takšne prodaje predstavljal najmanj 5 % celotnega obsega prodaje za izvoz v Skupnost med OP.

| (40) | Za enega vzorčenega proizvajalca izvoznika je bilo ugotovljeno, da njegova prodaja zadevnega izdelka na notranjem trgu ni bila reprezentativna. Za tega proizvajalca izvoznika je bilo treba normalno vrednost določiti na podlagi člena 2(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(40)

Za enega vzorčenega proizvajalca izvoznika je bilo ugotovljeno, da njegova prodaja zadevnega izdelka na notranjem trgu ni bila reprezentativna. Za tega proizvajalca izvoznika je bilo treba normalno vrednost določiti na podlagi člena 2(3) osnovne uredbe.

3.2.1.   Vzorčeni proizvajalci izvozniki z v celoti reprezentativnim obsegom domače prodaje

| (41) | Za vzorčene proizvajalce izvoznike z v celoti reprezentativno domačo prodajo je Komisija nato opredelila tiste vrste izdelka, ki jih proizvajalec izvoznik prodaja na notranjem trgu, in ki so enaki ali neposredno primerljivi z vrstami, prodanimi za izvoz v Skupnost. |
| --- | --- |

(41)

Za vzorčene proizvajalce izvoznike z v celoti reprezentativno domačo prodajo je Komisija nato opredelila tiste vrste izdelka, ki jih proizvajalec izvoznik prodaja na notranjem trgu, in ki so enaki ali neposredno primerljivi z vrstami, prodanimi za izvoz v Skupnost.

| (42) | Domača prodaja posameznih vrst izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, če je obseg posamezne vrste izdelka, prodanega neodvisnim strankam na domačem trgu v OP, predstavljal 5 % ali več celotnega obsega primerljive vrste izdelka, prodanega za izvoz v Skupnost. |
| --- | --- |

(42)

Domača prodaja posameznih vrst izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, če je obseg posamezne vrste izdelka, prodanega neodvisnim strankam na domačem trgu v OP, predstavljal 5 % ali več celotnega obsega primerljive vrste izdelka, prodanega za izvoz v Skupnost.

| (43) | Komisija je nato preučila, ali se lahko domača prodaja zadevnih družb šteje za prodajo v okviru običajnega poteka trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo narejeno z določitvijo deleža dobičkonosne prodaje vsake vrste izdelka neodvisnim strankam na notranjem trgu v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(43)

Komisija je nato preučila, ali se lahko domača prodaja zadevnih družb šteje za prodajo v okviru običajnega poteka trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo narejeno z določitvijo deleža dobičkonosne prodaje vsake vrste izdelka neodvisnim strankam na notranjem trgu v obdobju preiskave.

| (44) | Če je obseg prodaje vrste izdelka, prodanega po neto prodajni ceni, enaki ali višji od stroškov proizvodnje, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in če je tehtana povprečna cena navedene vrste bila enaka ali višja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni. Ta cena je bila izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste v OP, ne glede na to, ali je bila prodaja dobičkonosna ali ne. |
| --- | --- |

(44)

Če je obseg prodaje vrste izdelka, prodanega po neto prodajni ceni, enaki ali višji od stroškov proizvodnje, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in če je tehtana povprečna cena navedene vrste bila enaka ali višja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni. Ta cena je bila izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste v OP, ne glede na to, ali je bila prodaja dobičkonosna ali ne.

| (45) | Kadar je obseg dobičkonosne prodaje neke vrste izdelka predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje samo navedene vrste. |
| --- | --- |

(45)

Kadar je obseg dobičkonosne prodaje neke vrste izdelka predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje samo navedene vrste.

| (46) | Za vrste izdelkov, ki na notranjem trgu niso bile prodane v reprezentativnih količinah, ali ki se niso prodajale v okviru običajnega poteka trgovine, je bilo treba normalno vrednost konstruirati na podlagi člena 2(3) osnovne uredbe. Zato so bili povprečnim izvoznikovim stroškom proizvodnje za posamezne vrste izdelka v OP prišteti prodajni, splošni in administrativni stroški (PSA-stroški) ter razumna stopnja dobička. V skladu s členom 2(6) osnovne uredbe sta odstotek za PSA-stroške in stopnja dobička temeljila na povprečnih PSA-stroških in stopnji dobička od prodaje v običajnem poteku trgovine podobnega izdelka. |
| --- | --- |

(46)

Za vrste izdelkov, ki na notranjem trgu niso bile prodane v reprezentativnih količinah, ali ki se niso prodajale v okviru običajnega poteka trgovine, je bilo treba normalno vrednost konstruirati na podlagi člena 2(3) osnovne uredbe. Zato so bili povprečnim izvoznikovim stroškom proizvodnje za posamezne vrste izdelka v OP prišteti prodajni, splošni in administrativni stroški (PSA-stroški) ter razumna stopnja dobička. V skladu s členom 2(6) osnovne uredbe sta odstotek za PSA-stroške in stopnja dobička temeljila na povprečnih PSA-stroških in stopnji dobička od prodaje v običajnem poteku trgovine podobnega izdelka.

3.2.2.   Vzorčeni sodelujoči proizvajalec izvoznik, ki ni imel v celoti reprezentativnega obsega domače prodaje

| (47) | Za sodelujočega proizvajalca izvoznika, ki ni imel reprezentativne domače prodaje, je bila normalna vrednost v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe konstruirana tako, da so bili proizvodnim stroškom družbe za zadevni izdelek prišteti PSA-stroški in razumna stopnja dobička. V skladu s členom 2(6) osnovne uredbe sta odstotek za PSA-stroške in stopnja dobička temeljila na tehtanih povprečnih PSA-stroških in stopnji dobička, ugotovljeni za druge proizvajalce izvoznike, ki so bili preiskani v zvezi s proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(47)

Za sodelujočega proizvajalca izvoznika, ki ni imel reprezentativne domače prodaje, je bila normalna vrednost v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe konstruirana tako, da so bili proizvodnim stroškom družbe za zadevni izdelek prišteti PSA-stroški in razumna stopnja dobička. V skladu s členom 2(6) osnovne uredbe sta odstotek za PSA-stroške in stopnja dobička temeljila na tehtanih povprečnih PSA-stroških in stopnji dobička, ugotovljeni za druge proizvajalce izvoznike, ki so bili preiskani v zvezi s proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka na notranjem trgu.

| (48) | V skladu s členom 2(5) osnovne uredbe je bila za to družbo izvedena prilagoditev zaradi upoštevanja dejstva, da je delovanje družbe v začetni fazi. Bila je izvedena prilagoditev za njene splošne stroške, da se je upošteval slab izkoristek zmogljivosti proizvodnih obratov v začetni fazi delovanja družbe. |
| --- | --- |

(48)

V skladu s členom 2(5) osnovne uredbe je bila za to družbo izvedena prilagoditev zaradi upoštevanja dejstva, da je delovanje družbe v začetni fazi. Bila je izvedena prilagoditev za njene splošne stroške, da se je upošteval slab izkoristek zmogljivosti proizvodnih obratov v začetni fazi delovanja družbe.

3.3.   Izvozna cena

| (49) | V skladu s členom 2(8) osnovne uredbe so bile izvozne prodajne cene določene na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(49)

V skladu s členom 2(8) osnovne uredbe so bile izvozne prodajne cene določene na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek.

| (50) | Kadar so se izdelki v Skupnost izvažali prek povezanih trgovinskih družb s sedežem znotraj ali zunaj Skupnosti, so bile izvozne cene določene na podlagi cen pri nadaljnji prodaji prvim neodvisnim strankam v Skupnosti, v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe, in prilagojene glede na vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, ter dobičke. |
| --- | --- |

(50)

Kadar so se izdelki v Skupnost izvažali prek povezanih trgovinskih družb s sedežem znotraj ali zunaj Skupnosti, so bile izvozne cene določene na podlagi cen pri nadaljnji prodaji prvim neodvisnim strankam v Skupnosti, v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe, in prilagojene glede na vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, ter dobičke.

3.4.   Primerjava

| (51) | Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(51)

Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna.

| (52) | Da bi zagotovili pošteno primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. |
| --- | --- |

(52)

Da bi zagotovili pošteno primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen.

| (53) | Na podlagi tega so bili izvedeni popravki vrednosti za prevozne stroške, stroške čezmorskega prevoza in zavarovalne stroške, manipulativne stroške, stroške natovarjanja in tozadevne stroške, stroške za kredite in provizije, če je bilo to ustrezno in upravičeno. |
| --- | --- |

(53)

Na podlagi tega so bili izvedeni popravki vrednosti za prevozne stroške, stroške čezmorskega prevoza in zavarovalne stroške, manipulativne stroške, stroške natovarjanja in tozadevne stroške, stroške za kredite in provizije, če je bilo to ustrezno in upravičeno.

3.5.   Stopnje dampinga

3.5.1.   Za vzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike

| (54) | Za vzorčene družbe se je tehtana povprečna normalna vrednost vsake vrste zadevnega izdelka, izvoženega v Skupnost, primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka, kakor je določeno v členih 2(11) in 2(12) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(54)

Za vzorčene družbe se je tehtana povprečna normalna vrednost vsake vrste zadevnega izdelka, izvoženega v Skupnost, primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka, kakor je določeno v členih 2(11) in 2(12) osnovne uredbe.

| (55) | Na podlagi tega so začasne tehtane povprečne stopnje dampinga, izražene v odstotkih cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, naslednje:






  Družba | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company | 3,4 % |
| Cargill Inc. | 10,4 % |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 73,4 % |
| Imperium Renewables Inc. | 29,5 % |
| Peter Cremer North America LP | 57,3 % |
| World Energy Alternatives LLC | 51,7 % |

(55)

Na podlagi tega so začasne tehtane povprečne stopnje dampinga, izražene v odstotkih cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, naslednje:

Družba

Začasna stopnja dampinga

Archer Daniels Midland Company

3,4 %

Cargill Inc.

10,4 %

Green Earth Fuels of Houston LLC

73,4 %

Imperium Renewables Inc.

29,5 %

Peter Cremer North America LP

57,3 %

World Energy Alternatives LLC

51,7 %

3.5.2.   Za druge sodelujoče proizvajalce izvoznike

| (56) | Tehtana povprečna stopnja dampinga sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki niso bili vključeni v vzorec, je bila izračunana v skladu z določbami člena 9(6) osnovne uredbe. Ta stopnja je bila izračunana na podlagi stopenj, ugotovljenih za vzorčene proizvajalce izvoznike. Na tej podlagi je bila stopnja dampinga, izračunana za sodelujoče družbe, ki niso bile vključene v vzorec, začasno določena na 33,7 % cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve. |
| --- | --- |

(56)

Tehtana povprečna stopnja dampinga sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki niso bili vključeni v vzorec, je bila izračunana v skladu z določbami člena 9(6) osnovne uredbe. Ta stopnja je bila izračunana na podlagi stopenj, ugotovljenih za vzorčene proizvajalce izvoznike. Na tej podlagi je bila stopnja dampinga, izračunana za sodelujoče družbe, ki niso bile vključene v vzorec, začasno določena na 33,7 % cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve.

3.5.3.   Za nesodelujoče proizvajalce izvoznike

| (57) | Za vse ostale izvoznike iz ZDA je Komisija najprej opredelila raven sodelovanja. Narejena je bila primerjava med celotnimi izvoznimi količinami, navedenimi v prejetih izpolnjenih vprašalnikih za vzorčenje vseh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, in celotnim uvozom iz ZDA, kot ga prikazujejo statistični podatki ZDA o izvozu. Ugotovljen odstotek sodelovanja je bil 81 %. Na tej podlagi se je štelo, da je bila raven sodelovanja visoka. Zato se je zdelo primerno stopnjo dampinga za nesodelujoče proizvajalce izvoznike določiti na ravni najvišje ugotovljene stopnje dampinga in škode za vzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike, da se zagotovi učinkovitost ukrepov. |
| --- | --- |

(57)

Za vse ostale izvoznike iz ZDA je Komisija najprej opredelila raven sodelovanja. Narejena je bila primerjava med celotnimi izvoznimi količinami, navedenimi v prejetih izpolnjenih vprašalnikih za vzorčenje vseh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, in celotnim uvozom iz ZDA, kot ga prikazujejo statistični podatki ZDA o izvozu. Ugotovljen odstotek sodelovanja je bil 81 %. Na tej podlagi se je štelo, da je bila raven sodelovanja visoka. Zato se je zdelo primerno stopnjo dampinga za nesodelujoče proizvajalce izvoznike določiti na ravni najvišje ugotovljene stopnje dampinga in škode za vzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike, da se zagotovi učinkovitost ukrepov.

| (58) | Na podlagi tega je bila stopnja dampinga na ravni države začasno določena v višini 57,3 % cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve. |
| --- | --- |

(58)

Na podlagi tega je bila stopnja dampinga na ravni države začasno določena v višini 57,3 % cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve.

4.   INDUSTRIJA SKUPNOSTI

4.1.   Proizvodnja in položaj Skupnosti

| (59) | Za določitev celotne proizvodnje Skupnosti in podporo preiskavi so bile uporabljene vse razpoložljive informacije, vključno z informacijami iz pritožbe in podatki, ki so jih zagotovili proizvajalci Skupnosti pred začetkom preiskave in po njem. |
| --- | --- |

(59)

Za določitev celotne proizvodnje Skupnosti in podporo preiskavi so bile uporabljene vse razpoložljive informacije, vključno z informacijami iz pritožbe in podatki, ki so jih zagotovili proizvajalci Skupnosti pred začetkom preiskave in po njem.

| (60) | Na podlagi teh informacij je bilo ugotovljeno, da je skupna proizvodnja Skupnosti v OP znašala približno 5 400 000 ton. Ugotovljeno je bilo, da so bile tri družbe, ki spadajo v isto skupino, povezane s proizvajalci izvozniki iz ZDA, pri čemer je tudi sama skupina uvažala velike količine zadevnega izdelka od svojih povezanih izvoznikov v ZDA. Te družbe so zato bile izključene iz proizvodnje Skupnosti v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe. Obseg proizvodnje, na podlagi katerega je bil določen položaj Skupnosti, je zato bil med 4 200 000 do 4 600 000 ton. |
| --- | --- |

(60)

Na podlagi teh informacij je bilo ugotovljeno, da je skupna proizvodnja Skupnosti v OP znašala približno 5 400 000 ton. Ugotovljeno je bilo, da so bile tri družbe, ki spadajo v isto skupino, povezane s proizvajalci izvozniki iz ZDA, pri čemer je tudi sama skupina uvažala velike količine zadevnega izdelka od svojih povezanih izvoznikov v ZDA. Te družbe so zato bile izključene iz proizvodnje Skupnosti v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe. Obseg proizvodnje, na podlagi katerega je bil določen položaj Skupnosti, je zato bil med 4 200 000 do 4 600 000 ton.

| (61) | Ugotovljeno je bilo, da so družbe, ki so podprle pritožbo in sodelovale v preiskavi, predstavljale več kot 60 % proizvodnje biodizla v Skupnosti v OP, kakor je navedeno v uvodni izjavi (60). Za družbo iz uvodne izjave (63), ki ni sodelovala v preiskavi, se je štelo, da pritožbe ni podprla. Zato je bilo sklenjeno, da pritožbo in preiskavo podpira večji delež proizvodnje Skupnosti v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(61)

Ugotovljeno je bilo, da so družbe, ki so podprle pritožbo in sodelovale v preiskavi, predstavljale več kot 60 % proizvodnje biodizla v Skupnosti v OP, kakor je navedeno v uvodni izjavi (60). Za družbo iz uvodne izjave (63), ki ni sodelovala v preiskavi, se je štelo, da pritožbe ni podprla. Zato je bilo sklenjeno, da pritožbo in preiskavo podpira večji delež proizvodnje Skupnosti v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe.

4.2.   Vzorčenje

| (62) | Zaradi velikega števila proizvajalcev Skupnosti je bilo sklenjeno, da se za ugotovitev obstoja znatne škode uporabi vzorčenje. Obrazci za vzorčenje so bili poslani vsem potencialnim proizvajalcem podobnega izdelka v Skupnosti. Jasno izpolnjene obrazce za vzorčenje je prvotno predložilo več kot 40 družb, ki so se strinjale s sodelovanjem v postopku. Tri družbe iz uvodne izjave (60) niso bile vključene v vzorčenje zaradi razlogov iz navedene uvodne izjave. |
| --- | --- |

(62)

Zaradi velikega števila proizvajalcev Skupnosti je bilo sklenjeno, da se za ugotovitev obstoja znatne škode uporabi vzorčenje. Obrazci za vzorčenje so bili poslani vsem potencialnim proizvajalcem podobnega izdelka v Skupnosti. Jasno izpolnjene obrazce za vzorčenje je prvotno predložilo več kot 40 družb, ki so se strinjale s sodelovanjem v postopku. Tri družbe iz uvodne izjave (60) niso bile vključene v vzorčenje zaradi razlogov iz navedene uvodne izjave.

| (63) | Med preostalimi družbami je bil izbran vzorec 11 družb na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje in prodaje v Skupnosti, kakor je navedeno v uvodni izjavi (11). Eden od proizvajalcev, prvotno izbranih v vzorec, je bil izključen, ker ni sodeloval v preiskavi. Preostalih deset vzorčenih družb se šteje za reprezentativne za celotno proizvodnjo Skupnosti. |
| --- | --- |

(63)

Med preostalimi družbami je bil izbran vzorec 11 družb na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje in prodaje v Skupnosti, kakor je navedeno v uvodni izjavi (11). Eden od proizvajalcev, prvotno izbranih v vzorec, je bil izključen, ker ni sodeloval v preiskavi. Preostalih deset vzorčenih družb se šteje za reprezentativne za celotno proizvodnjo Skupnosti.

| (64) | Sklicevanje na „industrijo Skupnosti“ ali „vzorčene proizvajalce Skupnosti“ se v nadaljnjem besedilu nanaša na teh deset vzorčenih proizvajalcev. |
| --- | --- |

(64)

Sklicevanje na „industrijo Skupnosti“ ali „vzorčene proizvajalce Skupnosti“ se v nadaljnjem besedilu nanaša na teh deset vzorčenih proizvajalcev.

5.   ŠKODA

| (65) | Kakor je navedeno v uvodni izjavi (15), je preučitev trendov v zvezi z oceno škode zajela obdobje od januarja 2004 do konca OP. Vendar je preiskava pokazala, da se je industrija Skupnosti dejansko začela razvijati leta 2004. Zato se je zdelo primernejše, da se opravi analiza na podlagi trendov za obdobje od leta 2005 do OP („analizirano obdobje“). Kljub temu so v oceni v nadaljevanju predstavljene tudi informacije za leto 2004. |
| --- | --- |

(65)

Kakor je navedeno v uvodni izjavi (15), je preučitev trendov v zvezi z oceno škode zajela obdobje od januarja 2004 do konca OP. Vendar je preiskava pokazala, da se je industrija Skupnosti dejansko začela razvijati leta 2004. Zato se je zdelo primernejše, da se opravi analiza na podlagi trendov za obdobje od leta 2005 do OP („analizirano obdobje“). Kljub temu so v oceni v nadaljevanju predstavljene tudi informacije za leto 2004.

5.1.   Potrošnja Skupnosti

Preglednica 1

| Potrošnja Skupnosti | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| V tonah | 1 936 034 | 3 204 504 | 4 968 838 | 6 644 042 | 6 608 659 |
| Indeks 2005 = 100 | 60 | 100 | 155 | 207 | 206 |

Potrošnja Skupnosti

2004

2005

2006

2007

OP

V tonah

1 936 034

3 204 504

4 968 838

6 644 042

6 608 659

Indeks 2005 = 100

60

100

155

207

206

| (66) | Potrošnja Skupnosti je bila določena na podlagi obsega celotne proizvodnje Skupnosti vseh proizvajalcev na trgu Skupnosti, kakor določa uvodna izjava (60), pri čemer se odšteje njihov izvoz in prišteje uvoz iz države, ki jo zadeva ta preiskava, ter uvoz iz drugih tretjih držav. |
| --- | --- |

(66)

Potrošnja Skupnosti je bila določena na podlagi obsega celotne proizvodnje Skupnosti vseh proizvajalcev na trgu Skupnosti, kakor določa uvodna izjava (60), pri čemer se odšteje njihov izvoz in prišteje uvoz iz države, ki jo zadeva ta preiskava, ter uvoz iz drugih tretjih držav.

| (67) | V zvezi z obsegom uvoza iz ZDA so bili na voljo naslednji viri informacij:






  — | podatki Eurostata za različne oznake KN, pod katere je bil izdelek uvrščen, |
| --- | --- | --- |

(67)

V zvezi z obsegom uvoza iz ZDA so bili na voljo naslednji viri informacij:

—

podatki Eurostata za različne oznake KN, pod katere je bil izdelek uvrščen,

| — | statistični podatki ZDA o izvozu, |
| --- | --- |

—

statistični podatki ZDA o izvozu,

| — | druge zaupne statistične informacije o uvozu, ki so jih predložile zainteresirane stranke. |
| --- | --- |

—

druge zaupne statistične informacije o uvozu, ki so jih predložile zainteresirane stranke.

| (68) | Vendar je analiza teh informacij pokazala, da se podatki Eurostata ne morejo uporabiti za oceno potrošnje, ker do konca leta 2007 ni bilo jasne oznake KN, ki bi bila na voljo kot carinska oznaka za različne vrste zadevnega izdelka. Uvoz zadevnega izdelka se je razvrstil pod številne oznake, ki prav tako vključujejo podatke o uvozu drugih izdelkov. Zato se je zdelo primerneje, da se za določanje zanesljivih podatkov o uvozu in potrošnji ter trendov uvoza uporabijo statistični podatki ZDA o izvozu. Pri uporabi tega vira informacij se je upošteval čas, v katerem blago iz ZDA prispe v Skupnost, pri čemer se je ta zakasnitev upoštevala tako, da so se statistični podatki o izvozu prilagodili za en mesec. |
| --- | --- |

(68)

Vendar je analiza teh informacij pokazala, da se podatki Eurostata ne morejo uporabiti za oceno potrošnje, ker do konca leta 2007 ni bilo jasne oznake KN, ki bi bila na voljo kot carinska oznaka za različne vrste zadevnega izdelka. Uvoz zadevnega izdelka se je razvrstil pod številne oznake, ki prav tako vključujejo podatke o uvozu drugih izdelkov. Zato se je zdelo primerneje, da se za določanje zanesljivih podatkov o uvozu in potrošnji ter trendov uvoza uporabijo statistični podatki ZDA o izvozu. Pri uporabi tega vira informacij se je upošteval čas, v katerem blago iz ZDA prispe v Skupnost, pri čemer se je ta zakasnitev upoštevala tako, da so se statistični podatki o izvozu prilagodili za en mesec.

| (69) | V zvezi z uvozom iz drugih držav in izvozom proizvajalcev Skupnosti se je glede na omejitev v zvezi z uporabo podatkov Eurostata, kakor je opisano zgoraj, preiskava oprla na podatke, ki so bili sporočeni v pritožbi. |
| --- | --- |

(69)

V zvezi z uvozom iz drugih držav in izvozom proizvajalcev Skupnosti se je glede na omejitev v zvezi z uporabo podatkov Eurostata, kakor je opisano zgoraj, preiskava oprla na podatke, ki so bili sporočeni v pritožbi.

| (70) | Na podlagi navedenega je bilo ugotovljeno, da je potrošnja biodizla v Skupnosti med letoma 2005 in 2007 narasla za 107 % in se nato nekoliko zmanjšala v OP, tj. za eno odstotno točko. Skupno se je potrošnja v analiziranem obdobju več kot podvojila. |
| --- | --- |

(70)

Na podlagi navedenega je bilo ugotovljeno, da je potrošnja biodizla v Skupnosti med letoma 2005 in 2007 narasla za 107 % in se nato nekoliko zmanjšala v OP, tj. za eno odstotno točko. Skupno se je potrošnja v analiziranem obdobju več kot podvojila.

| (71) | Večje povpraševanje je bilo zlasti posledica spodbud držav članic k pospeševanju rabe biogoriv po sprejetju Direktive 2003/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. maja 2003 o pospeševanju rabe biogoriv in drugih obnovljivih goriv v sektorju prevoza (12) ter Direktive Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (13). |
| --- | --- |

(71)

Večje povpraševanje je bilo zlasti posledica spodbud držav članic k pospeševanju rabe biogoriv po sprejetju Direktive 2003/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. maja 2003 o pospeševanju rabe biogoriv in drugih obnovljivih goriv v sektorju prevoza (12) ter Direktive Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (13).

5.2.   Obseg uvoza iz zadevne države in tržni delež

Preglednica 2

| Uvoz iz ZDA | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| V tonah | 2 634 | 11 504 | 50 838 | 730 922 | 1 137 152 |
| Indeks 2005 = 100 | 23 | 100 | 442 | 6 354 | 9 885 |
| Tržni delež | 0,1 % | 0,4 % | 1,0 % | 11,0 % | 17,2 % |
| Indeks 2005 = 100 | 25 | 100 | 250 | 2 750 | 4 300 |
| Vir: statistični podatki ZDA o izvozu. |

Uvoz iz ZDA

2004

2005

2006

2007

OP

V tonah

2 634

11 504

50 838

730 922

1 137 152

Indeks 2005 = 100

23

100

442

6 354

9 885

Tržni delež

0,1 %

0,4 %

1,0 %

11,0 %

17,2 %

Indeks 2005 = 100

25

100

250

2 750

4 300

Vir: statistični podatki ZDA o izvozu.

| (72) | Obseg uvoza iz ZDA se je znatno povečal s približno 11 500 ton v letu 2005 na približno 1 137 000 ton v OP. |
| --- | --- |

(72)

Obseg uvoza iz ZDA se je znatno povečal s približno 11 500 ton v letu 2005 na približno 1 137 000 ton v OP.

| (73) | V analiziranem obdobju je tržni delež dampinškega uvoza iz ZDA na trgu Skupnosti stalno naraščal in se je med 2005 in OP povečal z 0,4 % na 17,2 %. Torej je bilo povečanje dampinškega uvoza v absolutnih in relativnih vrednostih znatno glede na potrošnjo Skupnosti v navedenem obdobju. |
| --- | --- |

(73)

V analiziranem obdobju je tržni delež dampinškega uvoza iz ZDA na trgu Skupnosti stalno naraščal in se je med 2005 in OP povečal z 0,4 % na 17,2 %. Torej je bilo povečanje dampinškega uvoza v absolutnih in relativnih vrednostih znatno glede na potrošnjo Skupnosti v navedenem obdobju.

| (74) | Splash and dash je izraz, ki ga uporabljajo dobavitelji biodizla za opis vzorca, po katerem se biodizel domnevno tujega izvora pretovori v Skupnost prek ZDA, kjer se zmeša z minimalno količino (0,01 % končne mešanice) konvencionalnega dizelskega goriva, tako da je pripravljavec mešanice upravičen do subvencije v ZDA. |
| --- | --- |

(74)

Splash and dash je izraz, ki ga uporabljajo dobavitelji biodizla za opis vzorca, po katerem se biodizel domnevno tujega izvora pretovori v Skupnost prek ZDA, kjer se zmeša z minimalno količino (0,01 % končne mešanice) konvencionalnega dizelskega goriva, tako da je pripravljavec mešanice upravičen do subvencije v ZDA.

| (75) | Ameriške stranke so trdile, da pojav splash and dash pojasnjuje nenadno povečanje uvoza ZDA na trg Skupnosti, saj naj bi predstavljal 40 % uvoza iz ZDA v OP. Te stranke so trdile tudi, da je treba zaradi preiskave v zvezi z uvozom biodizla s poreklom iz ZDA, količine, ki jih zadeva pojav splash and dash, ločiti od analize škode ter obravnavati kot uvoz iz drugih tretjih držav. |
| --- | --- |

(75)

Ameriške stranke so trdile, da pojav splash and dash pojasnjuje nenadno povečanje uvoza ZDA na trg Skupnosti, saj naj bi predstavljal 40 % uvoza iz ZDA v OP. Te stranke so trdile tudi, da je treba zaradi preiskave v zvezi z uvozom biodizla s poreklom iz ZDA, količine, ki jih zadeva pojav splash and dash, ločiti od analize škode ter obravnavati kot uvoz iz drugih tretjih držav.

| (76) | Po drugi strani je pritožnik trdil, da je morebiten uvoz splash and dash predstavljal največ 10 % obsega ameriškega izvoza in je zato zanemarljiv ter ne vpliva na ugotovitve o velikem obsegu dampinškega uvoza iz ZDA na trg Skupnosti, zlasti v OP. |
| --- | --- |

(76)

Po drugi strani je pritožnik trdil, da je morebiten uvoz splash and dash predstavljal največ 10 % obsega ameriškega izvoza in je zato zanemarljiv ter ne vpliva na ugotovitve o velikem obsegu dampinškega uvoza iz ZDA na trg Skupnosti, zlasti v OP.

| (77) | Preiskava je pokazala, da statistični podatki ZDA o izvozu ne omogočajo razlikovanja med biodizlom, izvoženim v okviru domnevnega procesa splash and dash, in drugim ameriškim izvozom, zabeleženim v poglavju „Izvoz“. V istih statističnih podatkih so v poglavju „Ponovni izvoz“ navedene zelo majhne količine. Ameriški pristojni organi so navedli tudi, da predstavljajo vse količine, vključene v poglavje „Izvoz“, izdelke s poreklom iz ZDA. |
| --- | --- |

(77)

Preiskava je pokazala, da statistični podatki ZDA o izvozu ne omogočajo razlikovanja med biodizlom, izvoženim v okviru domnevnega procesa splash and dash, in drugim ameriškim izvozom, zabeleženim v poglavju „Izvoz“. V istih statističnih podatkih so v poglavju „Ponovni izvoz“ navedene zelo majhne količine. Ameriški pristojni organi so navedli tudi, da predstavljajo vse količine, vključene v poglavje „Izvoz“, izdelke s poreklom iz ZDA.

| (78) | Poleg tega je večina preiskanih ameriških družb navedla, da pri količinah, izvoženih v Skupnost ali prodanih na notranjem trgu, ni bilo mogoče razlikovati med količinami, proizvedenimi v ZDA ali s poreklom iz ZDA, in izvoženimi količinami v okviru procesa splash and dash. |
| --- | --- |

(78)

Poleg tega je večina preiskanih ameriških družb navedla, da pri količinah, izvoženih v Skupnost ali prodanih na notranjem trgu, ni bilo mogoče razlikovati med količinami, proizvedenimi v ZDA ali s poreklom iz ZDA, in izvoženimi količinami v okviru procesa splash and dash.

| (79) | Prav tako je bilo v primeru preiskanih družb v ZDA ugotovljeno, da je bil celoten izvoz biodizla v okviru izvoza ameriških izvoznikov in uvoza povezanih uvoznikov v Skupnosti prijavljen kot izvoz biodizla s poreklom iz ZDA. |
| --- | --- |

(79)

Prav tako je bilo v primeru preiskanih družb v ZDA ugotovljeno, da je bil celoten izvoz biodizla v okviru izvoza ameriških izvoznikov in uvoza povezanih uvoznikov v Skupnosti prijavljen kot izvoz biodizla s poreklom iz ZDA.

| (80) | Na podlagi navedenega in ob upoštevanju zlasti tega, da je bil morebiten izvoz splash and dash prijavljen kot izvoz s poreklom iz ZDA in so ga ameriški pristojni organi obravnavali kot izvoz s poreklom iz ZDA, se je štelo, da ni razloga za obravnavanje tega izvoza kot neameriškega uvoza. |
| --- | --- |

(80)

Na podlagi navedenega in ob upoštevanju zlasti tega, da je bil morebiten izvoz splash and dash prijavljen kot izvoz s poreklom iz ZDA in so ga ameriški pristojni organi obravnavali kot izvoz s poreklom iz ZDA, se je štelo, da ni razloga za obravnavanje tega izvoza kot neameriškega uvoza.

5.3.   Cene dampinškega uvoza in nelojalno nižanje cen

5.3.1.   Prodajna cena na enoto

Preglednica 3

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cene v EUR/tono | 463 | 575 | 600 | 596 | 616 |
| Indeks (2005 = 100) | 81 | 100 | 104 | 104 | 107 |
| Vir: statistični podatki ZDA o izvozu in izpolnjeni vprašalniki vzorčenih ameriških izvoznikov. |

2004

2005

2006

2007

OP

Cene v EUR/tono

463

575

600

596

616

Indeks (2005 = 100)

81

100

104

104

107

Vir: statistični podatki ZDA o izvozu in izpolnjeni vprašalniki vzorčenih ameriških izvoznikov.

| (81) | Statistični podatki ZDA o izvozu so se uporabili tudi za določitev gibanja cen dampinškega uvoza s poreklom iz ZDA, zlasti za leto 2007 in OP. Za prikaz ravni cen na meji Skupnosti so se povprečne izvozne cene prilagodile glede na ustrezne prevozne stroške in stroške zavarovanja. Opozoriti je treba, da statistični podatki ZDA o izvozu za zgodnejša obdobja analiziranega obdobja, in sicer za leti 2005 in 2006 ter tudi za leto 2004, niso bili popolnoma zanesljivi v smislu prodajnih vrednosti, ker je bilo ugotovljeno, da so bile izračunane povprečne izvozne cene nesorazmerno visoke v primerjavi s cenami, ki so jih sporočili sodelujoči proizvajalci izvozniki. Ob upoštevanju tega je povprečna izvozna cena ZDA za ta leta temeljila na izpolnjenih vprašalnikih, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci izvozniki v ZDA. |
| --- | --- |

(81)

Statistični podatki ZDA o izvozu so se uporabili tudi za določitev gibanja cen dampinškega uvoza s poreklom iz ZDA, zlasti za leto 2007 in OP. Za prikaz ravni cen na meji Skupnosti so se povprečne izvozne cene prilagodile glede na ustrezne prevozne stroške in stroške zavarovanja. Opozoriti je treba, da statistični podatki ZDA o izvozu za zgodnejša obdobja analiziranega obdobja, in sicer za leti 2005 in 2006 ter tudi za leto 2004, niso bili popolnoma zanesljivi v smislu prodajnih vrednosti, ker je bilo ugotovljeno, da so bile izračunane povprečne izvozne cene nesorazmerno visoke v primerjavi s cenami, ki so jih sporočili sodelujoči proizvajalci izvozniki. Ob upoštevanju tega je povprečna izvozna cena ZDA za ta leta temeljila na izpolnjenih vprašalnikih, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci izvozniki v ZDA.

| (82) | Povprečne cene za uvoz iz ZDA so v obravnavanem obdobju nihale in so se med letom 2005 in OP skupno povečale za 7 %. |
| --- | --- |

(82)

Povprečne cene za uvoz iz ZDA so v obravnavanem obdobju nihale in so se med letom 2005 in OP skupno povečale za 7 %.

5.3.2.   Nelojalno nižanje cen

| (83) | Za analizo nelojalnega nižanja cen so se tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Skupnosti, ki se zaračunavajo nepovezanim strankam na trgu Skupnosti in ki so prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za uvoz iz ZDA, določenimi na podlagi CIF za vzorčene proizvajalce izvoznike v ZDA. Carine, stroški po uvozu in razlike v surovinah (glej naslednjo uvodno izjavo), ki se uporabljajo za proizvodnjo biodizla, so se po potrebi prilagodili. |
| --- | --- |

(83)

Za analizo nelojalnega nižanja cen so se tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Skupnosti, ki se zaračunavajo nepovezanim strankam na trgu Skupnosti in ki so prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za uvoz iz ZDA, določenimi na podlagi CIF za vzorčene proizvajalce izvoznike v ZDA. Carine, stroški po uvozu in razlike v surovinah (glej naslednjo uvodno izjavo), ki se uporabljajo za proizvodnjo biodizla, so se po potrebi prilagodili.

| (84) | V okviru preiskave so bile ugotovljene različne vrste zadevnega izdelka, zlasti na podlagi surovine, ki se uporablja v proizvodnem procesu. Medtem ko je glavna surovina, ki se uporablja v Skupnosti, repično seme, proizvajalci ZDA uporabljajo druge surovine, kot so soja, kanola, palma itd. Ob upoštevanju, da so te surovine najprimernejše za proizvodnjo zadevnega izdelka, se je štelo, da je treba odobriti prilagoditev za razliko v surovinah. Ta prilagoditev je bila izračunana tako, da je ustrezala tržni vrednosti razlike med ustreznimi vrstami zadevnega izdelka in vrsto izdelkov, ki se proizvaja iz repičnih semen. Tako so se tehtane povprečne prodajne cene industrije Skupnosti in tehtane povprečne cene zadevnega uvoza primerjale na podlagi iste surovine, tj. repičnega semena. |
| --- | --- |

(84)

V okviru preiskave so bile ugotovljene različne vrste zadevnega izdelka, zlasti na podlagi surovine, ki se uporablja v proizvodnem procesu. Medtem ko je glavna surovina, ki se uporablja v Skupnosti, repično seme, proizvajalci ZDA uporabljajo druge surovine, kot so soja, kanola, palma itd. Ob upoštevanju, da so te surovine najprimernejše za proizvodnjo zadevnega izdelka, se je štelo, da je treba odobriti prilagoditev za razliko v surovinah. Ta prilagoditev je bila izračunana tako, da je ustrezala tržni vrednosti razlike med ustreznimi vrstami zadevnega izdelka in vrsto izdelkov, ki se proizvaja iz repičnih semen. Tako so se tehtane povprečne prodajne cene industrije Skupnosti in tehtane povprečne cene zadevnega uvoza primerjale na podlagi iste surovine, tj. repičnega semena.

| (85) | Na podlagi navedene metodologije je bila razlika med cenami v ZDA in v Skupnosti, izražena kot odstotek tehtane povprečne cene franko tovarna industrije Skupnosti, tj. stopnja nelojalnega znižanja cen, med 18,9 % in 33,0 %. |
| --- | --- |

(85)

Na podlagi navedene metodologije je bila razlika med cenami v ZDA in v Skupnosti, izražena kot odstotek tehtane povprečne cene franko tovarna industrije Skupnosti, tj. stopnja nelojalnega znižanja cen, med 18,9 % in 33,0 %.

5.4.   Gospodarski položaj industrije Skupnosti

| (86) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preučitev vpliva dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti vključevala oceno vseh gospodarskih kazalcev, ki so bili v analiziranem obdobju določeni za industrijo Skupnosti. |
| --- | --- |

(86)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preučitev vpliva dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti vključevala oceno vseh gospodarskih kazalcev, ki so bili v analiziranem obdobju določeni za industrijo Skupnosti.

5.4.1.   Proizvodna zmogljivost, proizvodnja in izkoriščenost zmogljivosti

Preglednica 4

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodna zmogljivost
  (v tonah) | 529 000 | 920 000 | 1 306 572 | 2 189 910 | 2 520 508 |
| Indeks (2005 = 100) | 58 | 100 | 142 | 238 | 274 |
| Proizvodnja (v tonah) | 475 710 | 813 657 | 1 214 054 | 1 832 649 | 2 016 573 |
| Indeks (2005 = 100) | 58 | 100 | 149 | 225 | 248 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 90 % | 88 % | 93 % | 84 % | 80 % |
| Indeks (2005 = 100) | 102 | 100 | 106 | 95 | 91 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Skupnosti. |

2004

2005

2006

2007

OP

Proizvodna zmogljivost

(v tonah)

529 000

920 000

1 306 572

2 189 910

2 520 508

Indeks (2005 = 100)

58

100

142

238

274

Proizvodnja (v tonah)

475 710

813 657

1 214 054

1 832 649

2 016 573

Indeks (2005 = 100)

58

100

149

225

248

Izkoriščenost zmogljivosti

90 %

88 %

93 %

84 %

80 %

Indeks (2005 = 100)

102

100

106

95

91

Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Skupnosti.

| (87) | V skladu s povečano potrošnjo se je proizvodna zmogljivost vzorčenih proizvajalcev Skupnosti v analiziranem obdobju nenehno povečevala. Med letoma 2005 in 2006 se je povečala za 42 %, nato za dodatnih 68 % leta 2007 in še za dodatnih 15 % med letom 2007 in OP. V analiziranem obdobju se je skupno povečala za 174 %. Proizvodna zmogljivost se je povečala zaradi novih naložb v pričakovanju povečanega povpraševanja. |
| --- | --- |

(87)

V skladu s povečano potrošnjo se je proizvodna zmogljivost vzorčenih proizvajalcev Skupnosti v analiziranem obdobju nenehno povečevala. Med letoma 2005 in 2006 se je povečala za 42 %, nato za dodatnih 68 % leta 2007 in še za dodatnih 15 % med letom 2007 in OP. V analiziranem obdobju se je skupno povečala za 174 %. Proizvodna zmogljivost se je povečala zaradi novih naložb v pričakovanju povečanega povpraševanja.

| (88) | Povečano proizvodno zmogljivost industrije Skupnosti je treba obravnavati z vidika cilja Skupnosti v zvezi s potrošnjo biogoriv in drugih obnovljivih goriv, katerega referenčna vrednost je 5,75 % in ki je določen v Direktivi 2003/30/ES, pri čemer je ta vrednost izračunana na podlagi energijske vsebnosti vsega motornega bencina in dizelskega goriva, namenjenega za sektor prevoza in danega v promet na trg Skupnosti do 31. decembra 2010. Poleg tega je Evropski svet marca 2007 potrdil minimalni zavezujoči cilj v zvezi z 10-odstotnim deležem biogoriv v celotni potrošnji motornega bencina in dizelskega goriva v sektorju prevoza Skupnosti, ki ga morajo države članice doseči do leta 2020 (14). Z doseganjem tega cilja bi se potrošnja biogoriv v Skupnosti do navedenega leta povečala na približno 33 milijonov ton ekvivalenta nafte. Proizvodna zmogljivost v celotni Skupnosti v letu 2006 je bila ocenjena le na 6 milijonov ton. Ob upoštevanju navedenega je razumljivo, da so proizvajalci Skupnosti v pričakovanju povečanega povpraševanja vlagali v dodatno zmogljivost. |
| --- | --- |

(88)

Povečano proizvodno zmogljivost industrije Skupnosti je treba obravnavati z vidika cilja Skupnosti v zvezi s potrošnjo biogoriv in drugih obnovljivih goriv, katerega referenčna vrednost je 5,75 % in ki je določen v Direktivi 2003/30/ES, pri čemer je ta vrednost izračunana na podlagi energijske vsebnosti vsega motornega bencina in dizelskega goriva, namenjenega za sektor prevoza in danega v promet na trg Skupnosti do 31. decembra 2010. Poleg tega je Evropski svet marca 2007 potrdil minimalni zavezujoči cilj v zvezi z 10-odstotnim deležem biogoriv v celotni potrošnji motornega bencina in dizelskega goriva v sektorju prevoza Skupnosti, ki ga morajo države članice doseči do leta 2020 (14). Z doseganjem tega cilja bi se potrošnja biogoriv v Skupnosti do navedenega leta povečala na približno 33 milijonov ton ekvivalenta nafte. Proizvodna zmogljivost v celotni Skupnosti v letu 2006 je bila ocenjena le na 6 milijonov ton. Ob upoštevanju navedenega je razumljivo, da so proizvajalci Skupnosti v pričakovanju povečanega povpraševanja vlagali v dodatno zmogljivost.

| (89) | Nenehno se je povečevala tudi proizvodnja podobnega izdelka v industriji Skupnosti, pri čemer se je v analiziranem obdobju skupno povečala za 148 %. |
| --- | --- |

(89)

Nenehno se je povečevala tudi proizvodnja podobnega izdelka v industriji Skupnosti, pri čemer se je v analiziranem obdobju skupno povečala za 148 %.

| (90) | Zaradi razmeroma počasnejšega povečevanja obsega proizvodnje v primerjavi s povečevanjem proizvodne zmogljivosti se je izkoriščenost zmogljivosti industrije Skupnosti v analiziranem obdobju zmanjšala za 9 %. |
| --- | --- |

(90)

Zaradi razmeroma počasnejšega povečevanja obsega proizvodnje v primerjavi s povečevanjem proizvodne zmogljivosti se je izkoriščenost zmogljivosti industrije Skupnosti v analiziranem obdobju zmanjšala za 9 %.

5.4.2.   Obseg prodaje, tržni delež in povprečne cene na enoto v Skupnosti

Preglednica 5

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje
  (v tonah) | 476 552 | 810 168 | 1 194 594 | 1 792 502 | 1 972 184 |
| Indeks (2005 = 100) | 59 | 100 | 147 | 221 | 243 |
| Tržni delež | 24,6 % | 25,3 % | 24,0 % | 27,0 % | 29,8 % |
| Indeks (2005 = 100) | 97 | 100 | 95 | 107 | 118 |
| Povprečne cene
  (EUR/tonne) | 655 | 759 | 900 | 892 | 933 |
| Indeks (2005 = 100) | 86 | 100 | 119 | 118 | 123 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Skupnosti. |

2004

2005

2006

2007

OP

Obseg prodaje

(v tonah)

476 552

810 168

1 194 594

1 792 502

1 972 184

Indeks (2005 = 100)

59

100

147

221

243

Tržni delež

24,6 %

25,3 %

24,0 %

27,0 %

29,8 %

Indeks (2005 = 100)

97

100

95

107

118

Povprečne cene

(EUR/tonne)

655

759

900

892

933

Indeks (2005 = 100)

86

100

119

118

123

Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Skupnosti.

| (91) | V skladu z razvojem potrošnje se je obseg prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti stalno povečeval, pri čemer se je v analiziranem obdobju skupno povečal za 143 %. V istem obdobju se je povečal tudi tržni delež industrije Skupnosti, in sicer za 4,5 odstotne točke. |
| --- | --- |

(91)

V skladu z razvojem potrošnje se je obseg prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti stalno povečeval, pri čemer se je v analiziranem obdobju skupno povečal za 143 %. V istem obdobju se je povečal tudi tržni delež industrije Skupnosti, in sicer za 4,5 odstotne točke.

| (92) | Povprečne prodajne cene industrije Skupnosti na trgu Skupnosti so se v analiziranem obdobju povečale za 23 %. Zvišanje cen je bilo upravičeno glede na povečanje stroškov surovin in drugih materialov. |
| --- | --- |

(92)

Povprečne prodajne cene industrije Skupnosti na trgu Skupnosti so se v analiziranem obdobju povečale za 23 %. Zvišanje cen je bilo upravičeno glede na povečanje stroškov surovin in drugih materialov.

5.4.3.   Rast

| (93) | Rast industrije Skupnosti odražajo kazalci njenega obsega, kot so proizvodnja, prodaja in zlasti njen tržni delež. Čeprav je bila potrošnja na trgu Skupnosti v analiziranem obdobju zelo velika, je bila rast tržnega deleža vzorčenih proizvajalcev Skupnosti razmeroma skromna. Zlasti med letom 2006 in OP se je tržni delež vzorčenih proizvajalcev Skupnosti povečal le za 5,8 odstotne točke. V istem obdobju je dampinškemu uvozu uspelo pridobiti več kot 16 odstotnih točk tržnega deleža. Dejstvo, da industrija Skupnosti ni mogla v celoti izkoristiti rasti trga, je na splošno negativno vplivalo na njen gospodarski položaj. Resno je bilo prizadetih več dejavnikov škode, kot so proizvodnja, stopnja izkoriščenosti proizvodne zmogljivosti, produktivnost, prodaja, naložbena politika in donosnost naložb. |
| --- | --- |

(93)

Rast industrije Skupnosti odražajo kazalci njenega obsega, kot so proizvodnja, prodaja in zlasti njen tržni delež. Čeprav je bila potrošnja na trgu Skupnosti v analiziranem obdobju zelo velika, je bila rast tržnega deleža vzorčenih proizvajalcev Skupnosti razmeroma skromna. Zlasti med letom 2006 in OP se je tržni delež vzorčenih proizvajalcev Skupnosti povečal le za 5,8 odstotne točke. V istem obdobju je dampinškemu uvozu uspelo pridobiti več kot 16 odstotnih točk tržnega deleža. Dejstvo, da industrija Skupnosti ni mogla v celoti izkoristiti rasti trga, je na splošno negativno vplivalo na njen gospodarski položaj. Resno je bilo prizadetih več dejavnikov škode, kot so proizvodnja, stopnja izkoriščenosti proizvodne zmogljivosti, produktivnost, prodaja, naložbena politika in donosnost naložb.

5.4.4.   Zaloge

Preglednica 6

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaloge
  (v tonah) | 11 195 | 14 663 | 34 123 | 55 410 | 58 566 |
| Indeks 2005 = 100 | 76 | 100 | 233 | 378 | 399 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Skupnosti. |

2004

2005

2006

2007

OP

Zaloge

(v tonah)

11 195

14 663

34 123

55 410

58 566

Indeks 2005 = 100

76

100

233

378

399

Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Skupnosti.

| (94) | V analiziranem obdobju so se zaloge biodizla povečale za približno 200 %. To povečanje zalog v analiziranem obdobju je bilo še izrazitejše od večanja obsega proizvodnje industrije Skupnosti v istem obdobju. Vendar se ocenjuje, da imajo podatki v zvezi z zalogami le omejeno vrednost za oceno gospodarskega položaja industrije Skupnosti, ker biodizla ni mogoče skladiščiti več kot 6 mesecev (povprečno obdobje skladiščenja je približno le tri mesece). |
| --- | --- |

(94)

V analiziranem obdobju so se zaloge biodizla povečale za približno 200 %. To povečanje zalog v analiziranem obdobju je bilo še izrazitejše od večanja obsega proizvodnje industrije Skupnosti v istem obdobju. Vendar se ocenjuje, da imajo podatki v zvezi z zalogami le omejeno vrednost za oceno gospodarskega položaja industrije Skupnosti, ker biodizla ni mogoče skladiščiti več kot 6 mesecev (povprečno obdobje skladiščenja je približno le tri mesece).

5.4.5.   Dobičkonosnost, naložbe, donosnost naložb, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala

Preglednica 7

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost | 9,3 % | 18,3 % | 18,0 % | 5,7 % | 5,7 % |
| Indeks 2005 = 100 | 51 | 100 | 98 | 31 | 31 |
| Naložbe v 1 000 EUR | 19 497 | 70 885 | 237 115 | 140 014 | 131 358 |
| Indeks 2005 = 100 | 28 | 100 | 335 | 198 | 185 |
| Donosnost naložb | 92 % | 114 % | 108 % | 23 % | 23 % |
| Indeks 2005 = 100 | 81 | 100 | 95 | 20 | 20 |
| Denarni tok v 1 000 EUR | 24 113 | 131 211 | 213 560 | 167 042 | 180 602 |
| Indeks 2005 = 100 | 18 | 100 | 163 | 127 | 138 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Skupnosti. |

2004

2005

2006

2007

OP

Dobičkonosnost

9,3 %

18,3 %

18,0 %

5,7 %

5,7 %

Indeks 2005 = 100

51

100

98

31

31

Naložbe v 1 000 EUR

19 497

70 885

237 115

140 014

131 358

Indeks 2005 = 100

28

100

335

198

185

Donosnost naložb

92 %

114 %

108 %

23 %

23 %

Indeks 2005 = 100

81

100

95

20

20

Denarni tok v 1 000 EUR

24 113

131 211

213 560

167 042

180 602

Indeks 2005 = 100

18

100

163

127

138

Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Skupnosti.

| (95) | Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Skupnosti je bila določena tako, da se je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka na trgu Skupnosti izrazil kot odstotek prihodkov od te prodaje. V analiziranem obdobju se je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Skupnosti zmanjšala z 18,3-odstotnega dobička v letu 2005 na 5,7-odstotni dobiček v OP. To pomeni zmanjšanje za 12,6 odstotnih točk v analiziranem obdobju. |
| --- | --- |

(95)

Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Skupnosti je bila določena tako, da se je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka na trgu Skupnosti izrazil kot odstotek prihodkov od te prodaje. V analiziranem obdobju se je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Skupnosti zmanjšala z 18,3-odstotnega dobička v letu 2005 na 5,7-odstotni dobiček v OP. To pomeni zmanjšanje za 12,6 odstotnih točk v analiziranem obdobju.

| (96) | Stopnja naložb vzorčenih proizvajalcev Skupnosti v proizvodnjo biodizla se je med letoma 2005 in 2006 povečala za 235 %. To povečanje je bilo povezano s širitvijo proizvodne zmogljivosti v pričakovanju povečanega povpraševanja v Skupnosti. V zvezi s tem je treba poudariti, da se naložbe večinoma načrtujejo vsaj dve leti, preden začne obrat za proizvodnjo biodizla delovati v celoti. Isti proizvajalci so z naložbami nadaljevali v letu 2007 in v OP, vendar so bile naložbe manjše. To obdobje sovpada z nenadnim povečanjem dampinškega uvoza na trg Skupnosti. |
| --- | --- |

(96)

Stopnja naložb vzorčenih proizvajalcev Skupnosti v proizvodnjo biodizla se je med letoma 2005 in 2006 povečala za 235 %. To povečanje je bilo povezano s širitvijo proizvodne zmogljivosti v pričakovanju povečanega povpraševanja v Skupnosti. V zvezi s tem je treba poudariti, da se naložbe večinoma načrtujejo vsaj dve leti, preden začne obrat za proizvodnjo biodizla delovati v celoti. Isti proizvajalci so z naložbami nadaljevali v letu 2007 in v OP, vendar so bile naložbe manjše. To obdobje sovpada z nenadnim povečanjem dampinškega uvoza na trg Skupnosti.

| (97) | Donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev industrije Skupnosti, ki njihov rezultat pred obdavčitvijo izraža kot odstotek povprečne začetne in končne neto knjigovodske vrednosti sredstev, uporabljenih v proizvodnji biodizla, je sledila negativnemu trendu v zvezi z dobičkonosnostjo. Vendar je bilo dejansko zmanjšanje še izrazitejše, saj se je donosnost naložb v analiziranem obdobju zmanjšala za 91 odstotnih točk. Šteje se, da zmanjšanje donosnosti naložb jasno kaže na poslabšanje gospodarskega položaja industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(97)

Donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev industrije Skupnosti, ki njihov rezultat pred obdavčitvijo izraža kot odstotek povprečne začetne in končne neto knjigovodske vrednosti sredstev, uporabljenih v proizvodnji biodizla, je sledila negativnemu trendu v zvezi z dobičkonosnostjo. Vendar je bilo dejansko zmanjšanje še izrazitejše, saj se je donosnost naložb v analiziranem obdobju zmanjšala za 91 odstotnih točk. Šteje se, da zmanjšanje donosnosti naložb jasno kaže na poslabšanje gospodarskega položaja industrije Skupnosti.

| (98) | Trend v zvezi z denarnim tokom, tj. sposobnostjo industrije, da sama financira dejavnosti, je pokazal povečanje za 38 % v analiziranem obdobju. Kljub zmanjšanju dobičkonosnosti v istem obdobju ta kazalec kaže na pozitiven trend zlasti zaradi povečanja stroškov amortizacije, ki so vključeni v določanje stopnje denarnega toka. Poleg tega zmanjšanje dobička v absolutnih vrednostih v obravnavanem obdobju ni bilo tako izrazito kot zmanjšanje prihodkov od prodaje. Vendar se je stopnja denarnega toka med letom 2006 in OP zmanjšala za 15 %, kar kaže na zmanjšanje v zadnjem delu analiziranega obdobja, v katerem je bila prisotnost dampinškega uvoza na trgu Skupnosti večja. |
| --- | --- |

(98)

Trend v zvezi z denarnim tokom, tj. sposobnostjo industrije, da sama financira dejavnosti, je pokazal povečanje za 38 % v analiziranem obdobju. Kljub zmanjšanju dobičkonosnosti v istem obdobju ta kazalec kaže na pozitiven trend zlasti zaradi povečanja stroškov amortizacije, ki so vključeni v določanje stopnje denarnega toka. Poleg tega zmanjšanje dobička v absolutnih vrednostih v obravnavanem obdobju ni bilo tako izrazito kot zmanjšanje prihodkov od prodaje. Vendar se je stopnja denarnega toka med letom 2006 in OP zmanjšala za 15 %, kar kaže na zmanjšanje v zadnjem delu analiziranega obdobja, v katerem je bila prisotnost dampinškega uvoza na trgu Skupnosti večja.

5.4.6.   Zaposlenost, produktivnost in plače

Preglednica 8

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlenost – ekvivalent polnega delovnega časa (FTE) | 61 | 182 | 278 | 462 | 506 |
| Indeks 2005 = 100 | 34 | 100 | 153 | 254 | 278 |
| Produktivnost (ton/FTE) | 7 798 | 4 470 | 4 367 | 3 967 | 3 985 |
| Indeks 2005 = 100 | 174 | 100 | 98 | 89 | 89 |
| Plače EUR/FTE | 62 374 | 59 395 | 54 290 | 55 433 | 55 555 |
| Indeks 2005 = 100 | 105 | 100 | 91 | 93 | 94 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Skupnosti. |

2004

2005

2006

2007

OP

Zaposlenost – ekvivalent polnega delovnega časa (FTE)

61

182

278

462

506

Indeks 2005 = 100

34

100

153

254

278

Produktivnost (ton/FTE)

7 798

4 470

4 367

3 967

3 985

Indeks 2005 = 100

174

100

98

89

89

Plače EUR/FTE

62 374

59 395

54 290

55 433

55 555

Indeks 2005 = 100

105

100

91

93

94

Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Skupnosti.

| (99) | V skladu s povečanjem obsega proizvodnje in prodaje se je zaposlenost industrije Skupnosti v analiziranem obdobju povečala za 178 %. Poudariti je treba, da je industrija biodizla kapitalsko intenzivna industrija, ki v proizvodnem procesu ne potrebuje veliko delovne sile. |
| --- | --- |

(99)

V skladu s povečanjem obsega proizvodnje in prodaje se je zaposlenost industrije Skupnosti v analiziranem obdobju povečala za 178 %. Poudariti je treba, da je industrija biodizla kapitalsko intenzivna industrija, ki v proizvodnem procesu ne potrebuje veliko delovne sile.

| (100) | Povprečne plače so se v analiziranem obdobju zmanjšale za 6 %. To je mogoče pojasniti z dejstvom, da je bila za dodatno delovno silo, ki jo je industrija Skupnosti najela, da bi proti koncu analiziranega obdobja razširila proizvodnjo, potrebna nižja stopnja usposobljenosti. |
| --- | --- |

(100)

Povprečne plače so se v analiziranem obdobju zmanjšale za 6 %. To je mogoče pojasniti z dejstvom, da je bila za dodatno delovno silo, ki jo je industrija Skupnosti najela, da bi proti koncu analiziranega obdobja razširila proizvodnjo, potrebna nižja stopnja usposobljenosti.

| (101) | Produktivnost se je med letom 2005 in OP zmanjšala za 11 %. |
| --- | --- |

(101)

Produktivnost se je med letom 2005 in OP zmanjšala za 11 %.

5.4.7.   Višina dejanske stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

| (102) | Stopnje dampinga za proizvajalce izvoznike iz ZDA so navedene zgoraj v oddelku o dampingu in so veliko višje od stopnje de minimis. Poleg tega vpliva dejanske stopnje dampinga glede na obseg in cene dampinškega uvoza ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega. |
| --- | --- |

(102)

Stopnje dampinga za proizvajalce izvoznike iz ZDA so navedene zgoraj v oddelku o dampingu in so veliko višje od stopnje de minimis. Poleg tega vpliva dejanske stopnje dampinga glede na obseg in cene dampinškega uvoza ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega.

5.4.8.   Proizvajalci v Skupnosti, ki niso bili zajeti v vzorec

| (103) | Analiza podatkov o trgu Skupnosti je pokazala, da so proizvajalci Skupnosti, razen vzorčenih proizvajalcev in proizvajalcev iz uvodne izjave (60), v analiziranem obdobju izgubili znaten tržni delež v prodaji biodizla, ki so ga sami proizvedli, na trgu Skupnosti. Ocenjuje se, da se je tržni delež teh proizvajalcev v analiziranem obdobju zmanjšal za več kot 20 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(103)

Analiza podatkov o trgu Skupnosti je pokazala, da so proizvajalci Skupnosti, razen vzorčenih proizvajalcev in proizvajalcev iz uvodne izjave (60), v analiziranem obdobju izgubili znaten tržni delež v prodaji biodizla, ki so ga sami proizvedli, na trgu Skupnosti. Ocenjuje se, da se je tržni delež teh proizvajalcev v analiziranem obdobju zmanjšal za več kot 20 odstotnih točk.

| (104) | Na podlagi informacij, ki jih je zagotovil pritožnik, se zdi, da so številne od teh družb ukinile ali zmanjšale proizvodnjo biodizla in zato niso mogle ustrezno sodelovati v preiskavi. |
| --- | --- |

(104)

Na podlagi informacij, ki jih je zagotovil pritožnik, se zdi, da so številne od teh družb ukinile ali zmanjšale proizvodnjo biodizla in zato niso mogle ustrezno sodelovati v preiskavi.

| (105) | Poleg tega so številne družbe, ki so predložile informacije v okviru vzorčenja, navedle, da so morale zaradi poceni uvoza iz ZDA zmanjšati proizvodnjo in število zaposlenih. Podobne pripombe so predložile tudi druge družbe, ki so bile pripravljene začeti s proizvodnjo, vendar so morale odložiti svoj vstop na trg zaradi nenadnega povečanja poceni uvoza iz ZDA, zlasti v OP. |
| --- | --- |

(105)

Poleg tega so številne družbe, ki so predložile informacije v okviru vzorčenja, navedle, da so morale zaradi poceni uvoza iz ZDA zmanjšati proizvodnjo in število zaposlenih. Podobne pripombe so predložile tudi druge družbe, ki so bile pripravljene začeti s proizvodnjo, vendar so morale odložiti svoj vstop na trg zaradi nenadnega povečanja poceni uvoza iz ZDA, zlasti v OP.

| (106) | Navedeni podatki v zvezi s proizvajalci, ki niso bili zajeti v vzorec, bi okrepili sklepne ugotovitve glede škode, ki so jo utrpeli vzorčeni proizvajalci Skupnosti. |
| --- | --- |

(106)

Navedeni podatki v zvezi s proizvajalci, ki niso bili zajeti v vzorec, bi okrepili sklepne ugotovitve glede škode, ki so jo utrpeli vzorčeni proizvajalci Skupnosti.

5.5.   Sklep o škodi

| (107) | V okviru povečanega povpraševanja je preiskava pokazala, da se je položaj vzorčenih proizvajalcev Skupnosti v analiziranem obdobju izboljšal v zvezi s kazalci obsega, kot so proizvodnja (+ 150 %), proizvodna zmogljivost (+ 174 %) in obseg prodaje (+ 143 %). Povečal se je tudi tržni delež vzorčenih proizvajalcev Skupnosti, in sicer s 25,3 % v letu 2005 na 29,8 % v OP, tj. za skromne 4,5 odstotne točke. Zaradi povečanega povpraševanja po biodizlu na trgu Skupnosti v tem obdobju so se povečale tudi zaposlenost in naložbe. Ker pa se z rastjo trga ni povečal tudi obseg proizvodnje, se je stopnja izkoriščenosti proizvodne zmogljivosti v analiziranem obdobju zmanjšala za 9 %, medtem ko se je produktivnost zmanjšala za 11 %. |
| --- | --- |

(107)

V okviru povečanega povpraševanja je preiskava pokazala, da se je položaj vzorčenih proizvajalcev Skupnosti v analiziranem obdobju izboljšal v zvezi s kazalci obsega, kot so proizvodnja (+ 150 %), proizvodna zmogljivost (+ 174 %) in obseg prodaje (+ 143 %). Povečal se je tudi tržni delež vzorčenih proizvajalcev Skupnosti, in sicer s 25,3 % v letu 2005 na 29,8 % v OP, tj. za skromne 4,5 odstotne točke. Zaradi povečanega povpraševanja po biodizlu na trgu Skupnosti v tem obdobju so se povečale tudi zaposlenost in naložbe. Ker pa se z rastjo trga ni povečal tudi obseg proizvodnje, se je stopnja izkoriščenosti proizvodne zmogljivosti v analiziranem obdobju zmanjšala za 9 %, medtem ko se je produktivnost zmanjšala za 11 %.

| (108) | Glavni kazalci, povezani s finančnim položajem vzorčenih proizvajalcev Skupnosti, so se v analiziranem obdobju poslabšali. Dobičkonosnost se je zmanjšala s približno 18 % v letih 2005 in 2006 na manj kot 6 % v OP. Ne glede na zmožnost proizvajalcev, da sami financirajo svoje dejavnosti, zlasti zaradi povečanja denarnega toka, se je donosnost naložb v OP zelo zmanjšala, in sicer za 80 %. |
| --- | --- |

(108)

Glavni kazalci, povezani s finančnim položajem vzorčenih proizvajalcev Skupnosti, so se v analiziranem obdobju poslabšali. Dobičkonosnost se je zmanjšala s približno 18 % v letih 2005 in 2006 na manj kot 6 % v OP. Ne glede na zmožnost proizvajalcev, da sami financirajo svoje dejavnosti, zlasti zaradi povečanja denarnega toka, se je donosnost naložb v OP zelo zmanjšala, in sicer za 80 %.

| (109) | Preiskava je tudi pokazala, da so se stroški vzorčenih proizvajalcev Skupnosti občutno povečali med letoma 2005 in 2007 (+ 36 %) ter med letom 2005 in OP (+ 42 %) zaradi zvišanja cen surovin (zlasti repičnega in sojinega olja), ki predstavljajo skoraj 80 % celotnih stroškov proizvodnje biodizla. Tega povečanja stroškov ni bilo mogoče v celoti prenesti na stranke na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(109)

Preiskava je tudi pokazala, da so se stroški vzorčenih proizvajalcev Skupnosti občutno povečali med letoma 2005 in 2007 (+ 36 %) ter med letom 2005 in OP (+ 42 %) zaradi zvišanja cen surovin (zlasti repičnega in sojinega olja), ki predstavljajo skoraj 80 % celotnih stroškov proizvodnje biodizla. Tega povečanja stroškov ni bilo mogoče v celoti prenesti na stranke na trgu Skupnosti.

| (110) | Glede na navedeno je mogoče sklepati, da je industrija Skupnosti kot celota utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(110)

Glede na navedeno je mogoče sklepati, da je industrija Skupnosti kot celota utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

6.   VZROČNOST

6.1.   Uvod

| (111) | V skladu s členom 3(6) in členom 3(7) osnovne uredbe se je preučilo, ali je dampinški uvoz s poreklom iz ZDA povzročil industriji Skupnosti takšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg dampinškega uvoza so se preučili še drugi faktorji, ki bi istočasno lahko povzročili škodo proizvajalcem Skupnosti, da bi se zagotovilo, da se možna škoda, ki bi jo lahko povzročili ti faktorji, ni pripisala dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(111)

V skladu s členom 3(6) in členom 3(7) osnovne uredbe se je preučilo, ali je dampinški uvoz s poreklom iz ZDA povzročil industriji Skupnosti takšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg dampinškega uvoza so se preučili še drugi faktorji, ki bi istočasno lahko povzročili škodo proizvajalcem Skupnosti, da bi se zagotovilo, da se možna škoda, ki bi jo lahko povzročili ti faktorji, ni pripisala dampinškemu uvozu.

6.2.   Učinek dampinškega uvoza

| (112) | Preiskava je pokazala, da se je obseg poceni dampinškega uvoza iz ZDA v analiziranem obdobju znatno povečal, in sicer za 100-krat. Posledično se je tržni delež tega uvoza znatno povečal, tj. za 16,8 odstotne točke, in sicer z 0,4 % v letu 2005 na 17,2 % v OP. Za ponazoritev pomembnosti vpliva nenadnega povečanja dampinškega uvoza iz ZDA na Skupnost, je treba poudariti, da je bilo povečanje tržnega deleža za 16,8 odstotne točke doseženo v 15 mesecih. |
| --- | --- |

(112)

Preiskava je pokazala, da se je obseg poceni dampinškega uvoza iz ZDA v analiziranem obdobju znatno povečal, in sicer za 100-krat. Posledično se je tržni delež tega uvoza znatno povečal, tj. za 16,8 odstotne točke, in sicer z 0,4 % v letu 2005 na 17,2 % v OP. Za ponazoritev pomembnosti vpliva nenadnega povečanja dampinškega uvoza iz ZDA na Skupnost, je treba poudariti, da je bilo povečanje tržnega deleža za 16,8 odstotne točke doseženo v 15 mesecih.

| (113) | Hkrati je industriji Skupnosti v osrednjem segmentu svojega trga kljub znatnemu povečanju potrošnje uspelo pridobiti le približno 4,5 odstotne točke tržnega deleža v analiziranem obdobju. Preiskava je pokazala, da se je tržni delež povečal le zato, ker so drugi proizvajalci Skupnosti v analiziranem obdobju prenehali s proizvodnjo ali jo zmanjšali. |
| --- | --- |

(113)

Hkrati je industriji Skupnosti v osrednjem segmentu svojega trga kljub znatnemu povečanju potrošnje uspelo pridobiti le približno 4,5 odstotne točke tržnega deleža v analiziranem obdobju. Preiskava je pokazala, da se je tržni delež povečal le zato, ker so drugi proizvajalci Skupnosti v analiziranem obdobju prenehali s proizvodnjo ali jo zmanjšali.

| (114) | Povprečne cene dampinškega uvoza so se med letom 2005 in OP povečale za 7 %, vendar so bile znatno nižje od cen industrije Skupnosti v istem obdobju. Torej so cene dampinškega uvoza znatno nelojalno nižale cene industrije Skupnosti, pri čemer je povprečna stopnja nelojalno znižanih cen v OP znašala 25 %. |
| --- | --- |

(114)

Povprečne cene dampinškega uvoza so se med letom 2005 in OP povečale za 7 %, vendar so bile znatno nižje od cen industrije Skupnosti v istem obdobju. Torej so cene dampinškega uvoza znatno nelojalno nižale cene industrije Skupnosti, pri čemer je povprečna stopnja nelojalno znižanih cen v OP znašala 25 %.

| (115) | Pritisk, ki se je izvajal z nenadnim povečanjem poceni dampinškega uvoza na trg Skupnosti, je industriji Skupnosti preprečeval, da bi svoje prodajne cene določala v skladu s tržnimi razmerami in povečanjem stroškov. Povprečne cene surovin, ki jih industrija Skupnosti uporablja za proizvodnjo biodizla, so bile v OP za 25 % višje kot leta 2006. Industrija Skupnosti je lahko na svoje stranke prenesla le zvišanje cen za največ 4 %, medtem ko so se njeni celotni stroški v istem obdobju povečali za 20 %. Omeniti je treba, da se je v istem obdobju znatno povečala tudi cena glavne surovine, ki jo uporabljajo proizvajalci ZDA, tj. sojinega olja. Vendar to povečanje stroškov ni vplivalo na cene dampinškega uvoza, kakor je navedeno v uvodni izjavi (109). |
| --- | --- |

(115)

Pritisk, ki se je izvajal z nenadnim povečanjem poceni dampinškega uvoza na trg Skupnosti, je industriji Skupnosti preprečeval, da bi svoje prodajne cene določala v skladu s tržnimi razmerami in povečanjem stroškov. Povprečne cene surovin, ki jih industrija Skupnosti uporablja za proizvodnjo biodizla, so bile v OP za 25 % višje kot leta 2006. Industrija Skupnosti je lahko na svoje stranke prenesla le zvišanje cen za največ 4 %, medtem ko so se njeni celotni stroški v istem obdobju povečali za 20 %. Omeniti je treba, da se je v istem obdobju znatno povečala tudi cena glavne surovine, ki jo uporabljajo proizvajalci ZDA, tj. sojinega olja. Vendar to povečanje stroškov ni vplivalo na cene dampinškega uvoza, kakor je navedeno v uvodni izjavi (109).

| (116) | Da bi se dodatno pokazala vzročna zveza med nenadnim povečanjem poceni dampinškega uvoza iz ZDA in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, so se razmere na trgu Skupnosti v obdobju 2005–2006, ko dampinški uvoz ni bil prisoten, primerjale s prevladujočimi razmerami na trgu med letom 2006 in OP, ko se je poceni dampinški uvoz nenadno povečal. |
| --- | --- |

(116)

Da bi se dodatno pokazala vzročna zveza med nenadnim povečanjem poceni dampinškega uvoza iz ZDA in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, so se razmere na trgu Skupnosti v obdobju 2005–2006, ko dampinški uvoz ni bil prisoten, primerjale s prevladujočimi razmerami na trgu med letom 2006 in OP, ko se je poceni dampinški uvoz nenadno povečal.

| (117) | V obdobju 2005–2006, ko dampinški uvoz ni bil prisoten na trgu Skupnosti, se je potrošnja povečala za približno 1,8 milijona ton. Vsi proizvajalci v Skupnosti so lahko pripravili svoje poslovne načrte v pričakovanju hitro rastočega in zdravega trga. V tem obdobju so se cene zvišale za 19 %, pri čemer je dobiček, ki ga je ustvarila industrija Skupnosti, znašal tudi do 18,3 %. V letu 2007 in v OP so se razmere zelo spremenile. Na trg je začel prodirati poceni dampinški uvoz iz ZDA. Čeprav se je trg še naprej širil za 1,6 milijona ton, je večino tega povečanja (več kot 1 milijon ton) predstavljal dampinški uvoz iz ZDA. Industrija Skupnosti je pridobila le skromen tržni delež, saj so se njeni glavni stroški proizvodnje biodizla znatno povečali za približno 25 %, medtem ko se je njena povprečna prodajna cena v istem obdobju zvišala le za približno 4 %. Posledično se je njen splošni gospodarski in finančni položaj v OP poslabšal, saj se je dobiček znatno zmanjšal, tj. na manj kot 6 % prihodkov od prodaje. |
| --- | --- |

(117)

V obdobju 2005–2006, ko dampinški uvoz ni bil prisoten na trgu Skupnosti, se je potrošnja povečala za približno 1,8 milijona ton. Vsi proizvajalci v Skupnosti so lahko pripravili svoje poslovne načrte v pričakovanju hitro rastočega in zdravega trga. V tem obdobju so se cene zvišale za 19 %, pri čemer je dobiček, ki ga je ustvarila industrija Skupnosti, znašal tudi do 18,3 %. V letu 2007 in v OP so se razmere zelo spremenile. Na trg je začel prodirati poceni dampinški uvoz iz ZDA. Čeprav se je trg še naprej širil za 1,6 milijona ton, je večino tega povečanja (več kot 1 milijon ton) predstavljal dampinški uvoz iz ZDA. Industrija Skupnosti je pridobila le skromen tržni delež, saj so se njeni glavni stroški proizvodnje biodizla znatno povečali za približno 25 %, medtem ko se je njena povprečna prodajna cena v istem obdobju zvišala le za približno 4 %. Posledično se je njen splošni gospodarski in finančni položaj v OP poslabšal, saj se je dobiček znatno zmanjšal, tj. na manj kot 6 % prihodkov od prodaje.

| (118) | Na podlagi navedenega se začasno sklene, da je bil poceni dampinški uvoz iz ZDA, ki je znatno nelojalno znižal cene industrije Skupnosti v OP in se je tudi znatno povečal v obsegu, odločilen za znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti in ki se odraža zlasti v poslabšanju finančnega položaja industrije Skupnosti v OP. |
| --- | --- |

(118)

Na podlagi navedenega se začasno sklene, da je bil poceni dampinški uvoz iz ZDA, ki je znatno nelojalno znižal cene industrije Skupnosti v OP in se je tudi znatno povečal v obsegu, odločilen za znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti in ki se odraža zlasti v poslabšanju finančnega položaja industrije Skupnosti v OP.

6.3.   Učinek drugih dejavnikov

6.3.1.   Uvoz iz drugih tretjih držav

Preglednica 9

| Druge tretje države | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotni uvoz
  (v tonah) | 0 | 30 000 | 55 000 | 144 596 | 147 812 |
| (indeks) | 0 | 100 | 183 | 482 | 493 |
| Tržni delež | 0 % | 0,9 % | 1,1 % | 2,2 % | 2,2 % |
| Indeks (2005 = 100) | 0 | 100 | 122 | 244 | 244 |
| Vir: informacije, ki jih je predložil pritožnik. |

Druge tretje države

2004

2005

2006

2007

OP

Celotni uvoz

(v tonah)

0

30 000

55 000

144 596

147 812

(indeks)

0

100

183

482

493

Tržni delež

0 %

0,9 %

1,1 %

2,2 %

2,2 %

Indeks (2005 = 100)

0

100

122

244

244

Vir: informacije, ki jih je predložil pritožnik.

| (119) | Obsega uvoza iz tretjih držav v preiskavi ni bilo mogoče natančno oceniti iz razlogov, ki so navedeni v uvodni izjavi (69). Zato podatki iz preglednice temeljijo na ocenah, ki jih je predložil pritožnik. |
| --- | --- |

(119)

Obsega uvoza iz tretjih držav v preiskavi ni bilo mogoče natančno oceniti iz razlogov, ki so navedeni v uvodni izjavi (69). Zato podatki iz preglednice temeljijo na ocenah, ki jih je predložil pritožnik.

| (120) | Uvoz iz tretjih držav, ki ni zajet v to preiskavo, se je povečal s približno 30 000 ton v letu 2005 na 147 812 ton v OP. Posledično se je tržni delež v istem obdobju povečal za skromne 1,3 odstotne točke. Zato se je začasno sklenilo, da če je uvoz iz drugih tretjih držav prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, je bil ta prispevek zanemarljiv. |
| --- | --- |

(120)

Uvoz iz tretjih držav, ki ni zajet v to preiskavo, se je povečal s približno 30 000 ton v letu 2005 na 147 812 ton v OP. Posledično se je tržni delež v istem obdobju povečal za skromne 1,3 odstotne točke. Zato se je začasno sklenilo, da če je uvoz iz drugih tretjih držav prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, je bil ta prispevek zanemarljiv.

6.3.2.   Razvoj povpraševanja

| (121) | Ob upoštevanju znatnega povečanja povpraševanja v obravnavanem in analiziranem obdobju znatne škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti v OP, ni mogoče pripisati zanemarljivemu zmanjšanju povpraševanja na trgu Skupnosti (– 0,5 %), ki je bilo ugotovljeno med letom 2007 in OP. |
| --- | --- |

(121)

Ob upoštevanju znatnega povečanja povpraševanja v obravnavanem in analiziranem obdobju znatne škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti v OP, ni mogoče pripisati zanemarljivemu zmanjšanju povpraševanja na trgu Skupnosti (– 0,5 %), ki je bilo ugotovljeno med letom 2007 in OP.

6.3.3.   Odločitve javne politike

| (122) | Ena od zainteresiranih strank je trdila, da je ponovna uvedba davkov na energijo za biodizel v Nemčiji (15) negativno vplivala na gospodarski položaj proizvajalcev Skupnosti, ki dobavljajo tej državi članici. |
| --- | --- |

(122)

Ena od zainteresiranih strank je trdila, da je ponovna uvedba davkov na energijo za biodizel v Nemčiji (15) negativno vplivala na gospodarski položaj proizvajalcev Skupnosti, ki dobavljajo tej državi članici.

| (123) | Preiskava je odkrila, da so čista biogoriva, ki se uporabljajo v Nemčiji, dejansko imela ugodnosti od davčne olajšave od leta 1999 in da se je ta olajšava zmanjšala 1. avgusta 2006. Vendar je bila 1. januarja 2007 uvedena obvezna zahteva v zvezi z mešanjem biodizla (16), ki določa kvoto za biodizel v višini 4,4 %, izračunano na podlagi energijske vsebnosti vsega motornega bencina in dizelskega goriva, danega v promet na nemški trg in namenjenega za sektor prevoza. Gospodarski subjekti, ki ne izpolnjujejo te kvote, morajo plačati denarno kazen v višini 0,60 EUR za vsak liter biodizla, ki manjka do izpolnitve kvote. Zdi se, da je ta obvezna zahteva v zvezi z mešanjem biodizla v veliki meri nadomestila domnevne prodajne izgube in izravnala zmanjšanje spodbud. Preiskava je pokazala, da se je obseg prodaje vzorčenih proizvajalcev Skupnosti, ki dobavljajo nemškemu trgu, med letom 2006 in OP povečal za 68 %. |
| --- | --- |

(123)

Preiskava je odkrila, da so čista biogoriva, ki se uporabljajo v Nemčiji, dejansko imela ugodnosti od davčne olajšave od leta 1999 in da se je ta olajšava zmanjšala 1. avgusta 2006. Vendar je bila 1. januarja 2007 uvedena obvezna zahteva v zvezi z mešanjem biodizla (16), ki določa kvoto za biodizel v višini 4,4 %, izračunano na podlagi energijske vsebnosti vsega motornega bencina in dizelskega goriva, danega v promet na nemški trg in namenjenega za sektor prevoza. Gospodarski subjekti, ki ne izpolnjujejo te kvote, morajo plačati denarno kazen v višini 0,60 EUR za vsak liter biodizla, ki manjka do izpolnitve kvote. Zdi se, da je ta obvezna zahteva v zvezi z mešanjem biodizla v veliki meri nadomestila domnevne prodajne izgube in izravnala zmanjšanje spodbud. Preiskava je pokazala, da se je obseg prodaje vzorčenih proizvajalcev Skupnosti, ki dobavljajo nemškemu trgu, med letom 2006 in OP povečal za 68 %.

| (124) | Na podlagi navedenega se ocenjuje, da odločitve javnih organov v Skupnosti ne morejo prekiniti vzročne zveze med dampinškim uvozom in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(124)

Na podlagi navedenega se ocenjuje, da odločitve javnih organov v Skupnosti ne morejo prekiniti vzročne zveze med dampinškim uvozom in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

6.3.4.   Neizkoriščenost proizvodne zmogljivosti proizvajalcev Skupnosti

| (125) | Ena od zainteresiranih strank je trdila, da so ukrepi javne politike za povečanje proizvodnje biodizla spodbudili številne družbe v Skupnosti k naložbam v širitev obstoječe proizvodne zmogljivosti in nove obrate. Ta stranka je trdila, da je proizvodna zmogljivost za biodizel v Skupnosti v OP znašala 11,5 milijona ton. Poleg tega je trdila, da je znaten del proizvodne zmogljivosti ostal neizkoriščen in bi ostal neizkoriščen tudi brez uvoza iz ZDA, ker razvoj potrošnje ni izpolnjeval pričakovanj. Posledično so relativni stalni stroški negativno vplivali na dobičkonosnost ter tudi na donosnost naložb in denarni tok proizvajalcev Skupnosti. |
| --- | --- |

(125)

Ena od zainteresiranih strank je trdila, da so ukrepi javne politike za povečanje proizvodnje biodizla spodbudili številne družbe v Skupnosti k naložbam v širitev obstoječe proizvodne zmogljivosti in nove obrate. Ta stranka je trdila, da je proizvodna zmogljivost za biodizel v Skupnosti v OP znašala 11,5 milijona ton. Poleg tega je trdila, da je znaten del proizvodne zmogljivosti ostal neizkoriščen in bi ostal neizkoriščen tudi brez uvoza iz ZDA, ker razvoj potrošnje ni izpolnjeval pričakovanj. Posledično so relativni stalni stroški negativno vplivali na dobičkonosnost ter tudi na donosnost naložb in denarni tok proizvajalcev Skupnosti.

| (126) | V zvezi s tem je treba poudariti, da se je preiskava osredotočila na položaj proizvajalcev Skupnosti. Kljub dejstvu, da se je proizvodna zmogljivost industrije Skupnosti povečala razmeroma bolj (+ 189 %) kot povpraševanje (+ 106 %), je treba omeniti, da so spremenljivi stroški glavni stroški proizvodnje biodizla. Kakor je navedeno v uvodni izjavi (109), surovine za proizvodnjo biodizla predstavljajo 80 % celotnih stroškov. Dodatna preiskava te trditve je pokazala, da delež stalnih stroškov proizvodnje in prodaje biodizla predstavlja le 6 % celotnih stroškov. Zato s kakršnim koli domnevnim učinkom povečanih stalnih stroškov zaradi neizkoriščene zmogljivosti ni mogoče pojasniti znatnega poslabšanja finančnega položaja industrije Skupnosti v OP. |
| --- | --- |

(126)

V zvezi s tem je treba poudariti, da se je preiskava osredotočila na položaj proizvajalcev Skupnosti. Kljub dejstvu, da se je proizvodna zmogljivost industrije Skupnosti povečala razmeroma bolj (+ 189 %) kot povpraševanje (+ 106 %), je treba omeniti, da so spremenljivi stroški glavni stroški proizvodnje biodizla. Kakor je navedeno v uvodni izjavi (109), surovine za proizvodnjo biodizla predstavljajo 80 % celotnih stroškov. Dodatna preiskava te trditve je pokazala, da delež stalnih stroškov proizvodnje in prodaje biodizla predstavlja le 6 % celotnih stroškov. Zato s kakršnim koli domnevnim učinkom povečanih stalnih stroškov zaradi neizkoriščene zmogljivosti ni mogoče pojasniti znatnega poslabšanja finančnega položaja industrije Skupnosti v OP.

| (127) | Poleg tega je treba omeniti, da je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti vzorčenih proizvajalcev Skupnosti v OP znašala 80 %, kakor je navedeno v preglednici 4. Zato domnevna presežna zmogljivost v Skupnosti v primeru vzorčenih proizvajalcev Skupnosti ni bila dokazana. |
| --- | --- |

(127)

Poleg tega je treba omeniti, da je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti vzorčenih proizvajalcev Skupnosti v OP znašala 80 %, kakor je navedeno v preglednici 4. Zato domnevna presežna zmogljivost v Skupnosti v primeru vzorčenih proizvajalcev Skupnosti ni bila dokazana.

| (128) | Na podlagi navedenega se šteje, da morebiten negativen vpliv neizkoriščene proizvodne zmogljivosti na industrijo Skupnosti ne more prekiniti vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(128)

Na podlagi navedenega se šteje, da morebiten negativen vpliv neizkoriščene proizvodne zmogljivosti na industrijo Skupnosti ne more prekiniti vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

6.3.5.   Povečano povpraševanje po surovinah in zvišanje cen

| (129) | Ena od zainteresiranih strank je trdila, da so visoke cene surovin v Skupnosti posledica povečanega povpraševanja po repičnih semenih in repičnem olju. Dejstvo, da proizvajalci Skupnosti uporabljajo zlasti repično olje kot glavno surovino, pojasnjuje, zakaj so utrpeli večjo škodo kot drugi proizvajalci, ki za proizvodnjo biodizla uporabljajo druga rastlinska olja, kot je sojino ali palmovo olje. |
| --- | --- |

(129)

Ena od zainteresiranih strank je trdila, da so visoke cene surovin v Skupnosti posledica povečanega povpraševanja po repičnih semenih in repičnem olju. Dejstvo, da proizvajalci Skupnosti uporabljajo zlasti repično olje kot glavno surovino, pojasnjuje, zakaj so utrpeli večjo škodo kot drugi proizvajalci, ki za proizvodnjo biodizla uporabljajo druga rastlinska olja, kot je sojino ali palmovo olje.

| (130) | Najprej je treba poudariti, da je preiskava pokazala, da vzorčeni proizvajalci Skupnosti za proizvodnjo biodizla niso uporabljali le repičnega olja, ampak tudi druga rastlinska olja (sojino, palmovo in sončnično) ter občasno živalsko maščobo. |
| --- | --- |

(130)

Najprej je treba poudariti, da je preiskava pokazala, da vzorčeni proizvajalci Skupnosti za proizvodnjo biodizla niso uporabljali le repičnega olja, ampak tudi druga rastlinska olja (sojino, palmovo in sončnično) ter občasno živalsko maščobo.

| (131) | Poleg tega je v uvodni izjavi (109) navedeno, da se je industrija Skupnosti v analiziranem obdobju soočila z znatnim povečanjem stroškov surovin. Vendar je treba to povečanje obravnavati glede na splošno zvišanje cen kmetijskih proizvodov po vsem svetu, pri čemer je treba poudariti, da je bilo zvišanje cen sojinega olja (tj. glavne surovine, ki jo uporabljajo proizvajalci v zadevni državi) v istem obdobju izrazitejše. Zato je zvišanje cen surovin vplivalo na vse vrste biodizla. |
| --- | --- |

(131)

Poleg tega je v uvodni izjavi (109) navedeno, da se je industrija Skupnosti v analiziranem obdobju soočila z znatnim povečanjem stroškov surovin. Vendar je treba to povečanje obravnavati glede na splošno zvišanje cen kmetijskih proizvodov po vsem svetu, pri čemer je treba poudariti, da je bilo zvišanje cen sojinega olja (tj. glavne surovine, ki jo uporabljajo proizvajalci v zadevni državi) v istem obdobju izrazitejše. Zato je zvišanje cen surovin vplivalo na vse vrste biodizla.

| (132) | Na trgu, na katerem vlada učinkovita konkurenca, je pričakovati, da bodo proizvajalci zmožni kriti povečane stroške in jih prenesti na trg. Vendar je preiskava pokazala, da proizvajalci Skupnosti niso mogli določati svojih prodajnih cen v skladu s tržnimi razmerami in povečanjem stroškov zaradi pritiska, ki se je izvajal z nenadnim povečanjem poceni dampinškega uvoza na trg Skupnosti. Kakor je že bilo omenjeno, se je v analiziranem obdobju znatno zvišala tudi cena glavne surovine, ki jo uporabljajo proizvajalci ZDA, tj. sojinega olja. Vendar se ti povečani stroški v ZDA niso odražali v cenah dampinškega uvoza na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(132)

Na trgu, na katerem vlada učinkovita konkurenca, je pričakovati, da bodo proizvajalci zmožni kriti povečane stroške in jih prenesti na trg. Vendar je preiskava pokazala, da proizvajalci Skupnosti niso mogli določati svojih prodajnih cen v skladu s tržnimi razmerami in povečanjem stroškov zaradi pritiska, ki se je izvajal z nenadnim povečanjem poceni dampinškega uvoza na trg Skupnosti. Kakor je že bilo omenjeno, se je v analiziranem obdobju znatno zvišala tudi cena glavne surovine, ki jo uporabljajo proizvajalci ZDA, tj. sojinega olja. Vendar se ti povečani stroški v ZDA niso odražali v cenah dampinškega uvoza na trgu Skupnosti.

| (133) | Glede na navedeno se ocenjuje, da zvišanje cen surovin ne more prekiniti vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(133)

Glede na navedeno se ocenjuje, da zvišanje cen surovin ne more prekiniti vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

6.3.6.   Razvoj cen mineralnega dizla

| (134) | Ena od zainteresiranih strank je trdila, da je zvišanje cen biodizla, ki je bilo zlasti v Nemčiji večje od zvišanja cen mineralnega dizla, povzročilo zmanjšanje prodaje za proizvajalce, ki dobavljajo trgu te države članice, ker so cene mineralnega dizla in biodizla tesno povezane. |
| --- | --- |

(134)

Ena od zainteresiranih strank je trdila, da je zvišanje cen biodizla, ki je bilo zlasti v Nemčiji večje od zvišanja cen mineralnega dizla, povzročilo zmanjšanje prodaje za proizvajalce, ki dobavljajo trgu te države članice, ker so cene mineralnega dizla in biodizla tesno povezane.

| (135) | Najprej je treba poudariti, da zadevna stranka ni predložila nobenih informacij, s katerimi bi utemeljila svojo trditev. Poleg tega je v nasprotju s trditvijo te stranke preiskava pokazala, da sta se prodaja in tržni delež industrije Skupnosti v analiziranem obdobju povečala. Ker so cene surove nafte odvisne od svetovnih razmer, bi moral biti vpliv na prodajo zadevnega izdelka enak vplivu na prodajo biodizla, ki se proizvaja v Skupnosti. |
| --- | --- |

(135)

Najprej je treba poudariti, da zadevna stranka ni predložila nobenih informacij, s katerimi bi utemeljila svojo trditev. Poleg tega je v nasprotju s trditvijo te stranke preiskava pokazala, da sta se prodaja in tržni delež industrije Skupnosti v analiziranem obdobju povečala. Ker so cene surove nafte odvisne od svetovnih razmer, bi moral biti vpliv na prodajo zadevnega izdelka enak vplivu na prodajo biodizla, ki se proizvaja v Skupnosti.

| (136) | Na podlagi navedenega je bilo treba to trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(136)

Na podlagi navedenega je bilo treba to trditev zavrniti.

6.3.7.   Pomembnost lokacije obratov za proizvodnjo biodizla v Skupnosti

| (137) | Ena od zainteresiranih strank je trdila, da lokacija posameznega proizvajalca biodizla pomembno vpliva na konkurenčnost, pri čemer Nemčijo navaja za primer, da se proizvajalci biodizla na neobalnih lokacijah soočajo z visokimi stroški prevoza, saj se vse velike stranke, zlasti rafinerije in njihovi obrati za mešanje biodizla, nahajajo na obali. |
| --- | --- |

(137)

Ena od zainteresiranih strank je trdila, da lokacija posameznega proizvajalca biodizla pomembno vpliva na konkurenčnost, pri čemer Nemčijo navaja za primer, da se proizvajalci biodizla na neobalnih lokacijah soočajo z visokimi stroški prevoza, saj se vse velike stranke, zlasti rafinerije in njihovi obrati za mešanje biodizla, nahajajo na obali.

| (138) | Preiskava je pokazala, da se zelo malo proizvajalcev Skupnosti nahaja na neobalnih lokacijah. Poleg tega je bilo v zvezi z nekaterimi od teh proizvajalcev ugotovljeno, da obstajajo rafinerije tudi na neobalnih lokacijah v bližini teh proizvajalcev. V zvezi z drugimi proizvajalci je preiskava odkrila, da proizvajalci biodizla na neobalnih lokacijah morebitno prikrajšanost zaradi velike oddaljenosti od svojih strank (obratov za mešanje biodizla, rafinerij) nadomestijo tako, da se nahajajo v bližini drobilnic in/ali dobaviteljev surovin. |
| --- | --- |

(138)

Preiskava je pokazala, da se zelo malo proizvajalcev Skupnosti nahaja na neobalnih lokacijah. Poleg tega je bilo v zvezi z nekaterimi od teh proizvajalcev ugotovljeno, da obstajajo rafinerije tudi na neobalnih lokacijah v bližini teh proizvajalcev. V zvezi z drugimi proizvajalci je preiskava odkrila, da proizvajalci biodizla na neobalnih lokacijah morebitno prikrajšanost zaradi velike oddaljenosti od svojih strank (obratov za mešanje biodizla, rafinerij) nadomestijo tako, da se nahajajo v bližini drobilnic in/ali dobaviteljev surovin.

| (139) | Na podlagi zgoraj navedenega je bila trditev, da neobalna lokacija obratov povzroča znatno škodo industriji Skupnosti, zavrnjena. |
| --- | --- |

(139)

Na podlagi zgoraj navedenega je bila trditev, da neobalna lokacija obratov povzroča znatno škodo industriji Skupnosti, zavrnjena.

6.3.8.   Proizvajalci, povezani z izvozniki iz ZDA

| (140) | Navesti je treba, da se je vpliv uvoza iz ZDA od treh ameriških družb iz uvodne izjave (60) upošteval pri analizi učinka dampinškega uvoza iz ZDA, podani v uvodnih izjavah od (112) do (118). V zvezi s prodajo biodizla, ki so ga te družbe same proizvedle, v okviru preiskave ni bilo ugotovljenih nobenih razlik v ceni ali obnašanju v primerjavi z vzorčenimi proizvajalci Skupnosti, zlasti v OP. |
| --- | --- |

(140)

Navesti je treba, da se je vpliv uvoza iz ZDA od treh ameriških družb iz uvodne izjave (60) upošteval pri analizi učinka dampinškega uvoza iz ZDA, podani v uvodnih izjavah od (112) do (118). V zvezi s prodajo biodizla, ki so ga te družbe same proizvedle, v okviru preiskave ni bilo ugotovljenih nobenih razlik v ceni ali obnašanju v primerjavi z vzorčenimi proizvajalci Skupnosti, zlasti v OP.

6.4.   Sklep o vzročni zvezi

| (141) | Navedena analiza je pokazala, da sta se obseg in tržni delež poceni dampinškega uvoza s poreklom iz ZDA med letom 2005 in OP znatno povečala. Hkrati je bilo ugotovljeno, da je ta uvoz v OP znatno nelojalno zniževal cene industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(141)

Navedena analiza je pokazala, da sta se obseg in tržni delež poceni dampinškega uvoza s poreklom iz ZDA med letom 2005 in OP znatno povečala. Hkrati je bilo ugotovljeno, da je ta uvoz v OP znatno nelojalno zniževal cene industrije Skupnosti.

| (142) | Številne ugotovitve preiskave in analize, izvedene za obdobje 2005–2006 v primerjavi z obdobjem med letom 2007 in OP, so pokazale, da nenadno povečanje poceni uvoza iz ZDA nedvomno sovpada z znatnim poslabšanjem gospodarskega položaja industrije Skupnosti, zlasti v OP. |
| --- | --- |

(142)

Številne ugotovitve preiskave in analize, izvedene za obdobje 2005–2006 v primerjavi z obdobjem med letom 2007 in OP, so pokazale, da nenadno povečanje poceni uvoza iz ZDA nedvomno sovpada z znatnim poslabšanjem gospodarskega položaja industrije Skupnosti, zlasti v OP.

| (143) | Na podlagi navedene analize, ki je ustrezno ločila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Skupnosti od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, je bilo začasno sklenjeno, da je dampinški uvoz iz ZDA industriji Skupnosti povzročil znatno škodo v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(143)

Na podlagi navedene analize, ki je ustrezno ločila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Skupnosti od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, je bilo začasno sklenjeno, da je dampinški uvoz iz ZDA industriji Skupnosti povzročil znatno škodo v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe.

7.   INTERES SKUPNOSTI

7.1.   Uvodna opomba

| (144) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija preučila, ali so kljub sklepni ugotovitvi o škodljivem dampingu obstajali utemeljeni razlogi za sklep, da sprejetje ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Skupnosti. Določanje interesa Skupnosti je temeljilo na oceni vseh različnih interesov, vključno z interesi industrije Skupnosti, uvoznikov, dobaviteljev surovin in uporabnikov zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(144)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija preučila, ali so kljub sklepni ugotovitvi o škodljivem dampingu obstajali utemeljeni razlogi za sklep, da sprejetje ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Skupnosti. Določanje interesa Skupnosti je temeljilo na oceni vseh različnih interesov, vključno z interesi industrije Skupnosti, uvoznikov, dobaviteljev surovin in uporabnikov zadevnega izdelka.

7.2.   Interes industrije Skupnosti

7.2.1.   Učinek uvedbe ali neuvedbe ukrepov na industrijo Skupnosti

| (145) | Kakor je bilo navedeno, je industrija Skupnosti zaradi dampinškega uvoza s poreklom iz ZDA utrpela znatno škodo. Brez ukrepov bi se negativni trend v zvezi s finančnim položajem industrije Skupnosti najverjetneje nadaljeval. Na položaj industrije Skupnosti je vplivalo zlasti zmanjšanje dobičkonosnosti za 12,6 odstotnih točk med letom 2005 in OP zaradi nezadostnega zvišanja cen. Ob upoštevanju negativnega trenda v zvezi z dobičkonosnostjo je mogoče domnevati, da se bo finančni položaj industrije Skupnosti brez ukrepov najverjetneje še poslabšal. To bi končno pripeljalo do zmanjšanja proizvodnje in zaprtja več proizvodnih enot, kar bi ogrozilo zaposlovanje in naložbe v Skupnosti. |
| --- | --- |

(145)

Kakor je bilo navedeno, je industrija Skupnosti zaradi dampinškega uvoza s poreklom iz ZDA utrpela znatno škodo. Brez ukrepov bi se negativni trend v zvezi s finančnim položajem industrije Skupnosti najverjetneje nadaljeval. Na položaj industrije Skupnosti je vplivalo zlasti zmanjšanje dobičkonosnosti za 12,6 odstotnih točk med letom 2005 in OP zaradi nezadostnega zvišanja cen. Ob upoštevanju negativnega trenda v zvezi z dobičkonosnostjo je mogoče domnevati, da se bo finančni položaj industrije Skupnosti brez ukrepov najverjetneje še poslabšal. To bi končno pripeljalo do zmanjšanja proizvodnje in zaprtja več proizvodnih enot, kar bi ogrozilo zaposlovanje in naložbe v Skupnosti.

| (146) | Šteje se, da bi uvedba ukrepov ponovno vzpostavila lojalno konkurenco na trgu. Poudariti je treba, da je negativen trend v zvezi z dobičkonosnostjo industrije Skupnosti posledica njenega težkega položaja zaradi konkurence poceni dampinškega uvoza s poreklom iz ZDA. Uvedba protidampinških ukrepov bi verjetno omogočila industriji Skupnosti, da ohrani dobičkonosnost na stopnji, ki je potrebna za to kapitalsko intenzivno industrijo. |
| --- | --- |

(146)

Šteje se, da bi uvedba ukrepov ponovno vzpostavila lojalno konkurenco na trgu. Poudariti je treba, da je negativen trend v zvezi z dobičkonosnostjo industrije Skupnosti posledica njenega težkega položaja zaradi konkurence poceni dampinškega uvoza s poreklom iz ZDA. Uvedba protidampinških ukrepov bi verjetno omogočila industriji Skupnosti, da ohrani dobičkonosnost na stopnji, ki je potrebna za to kapitalsko intenzivno industrijo.

| (147) | Pričakuje se, da bodo ukrepi industriji Skupnosti omogočili, da okreva od škodljivega dampinga, ugotovljenega med preiskavo. |
| --- | --- |

(147)

Pričakuje se, da bodo ukrepi industriji Skupnosti omogočili, da okreva od škodljivega dampinga, ugotovljenega med preiskavo.

7.3.   Interes nepovezanih uvoznikov/trgovcev v Skupnosti

| (148) | Na začetku preiskave je bil vzpostavljen stik s približno 25 nepovezanimi uvozniki/trgovci v Skupnosti. Vendar te stranke v preiskavi niso sodelovale. |
| --- | --- |

(148)

Na začetku preiskave je bil vzpostavljen stik s približno 25 nepovezanimi uvozniki/trgovci v Skupnosti. Vendar te stranke v preiskavi niso sodelovale.

| (149) | Zato je bilo začasno nemogoče natančno oceniti morebiten vpliv ukrepov na uvoznike. |
| --- | --- |

(149)

Zato je bilo začasno nemogoče natančno oceniti morebiten vpliv ukrepov na uvoznike.

7.4.   Interes uporabnikov

| (150) | Na začetku preiskave je bil vzpostavljen stik z vsemi znanimi družbami uporabnicami, ki se ukvarjajo s proizvodnjo in distribucijo mineralnega dizla ter obveznim mešanjem mineralnega dizla z biodizlom, pri čemer so bili tem družbam poslani vprašalniki. |
| --- | --- |

(150)

Na začetku preiskave je bil vzpostavljen stik z vsemi znanimi družbami uporabnicami, ki se ukvarjajo s proizvodnjo in distribucijo mineralnega dizla ter obveznim mešanjem mineralnega dizla z biodizlom, pri čemer so bili tem družbam poslani vprašalniki.

| (151) | Le ena družba uporabnica je bila pripravljena sodelovati. Ta uporabnica je predložila izpolnjen vprašalnik, v katerem je navedla, da podpira prekinitev poceni uvoza iz ZDA, saj ta izkrivlja konkurenco v Skupnosti in s tem povzroča škodo družbam, pristojnim za proizvodnjo in prodajo dizla, saj imajo družbe, ki kupujejo ta poceni izdelek, nepošteno konkurenčno prednost v primerjavi z družbami, ki tega poceni izdelka ne kupujejo. Poleg tega je trdila, da bi ukrepi omogočili ponovno obratovanje tovarn za proizvodnjo estra (zlasti v Nemčiji) in/ali nadaljevanje projektov v zvezi z odpiranjem novih tovarn za zaestrenje v Skupnosti. Ker se evropski ester običajno proizvaja iz repičnih semen (kakovostnejša surovina od palmovega ali sojinega olja, ki se uporablja za proizvodnjo mešanice B99), bi povečanje števila proizvajalcev v Evropi pomenilo več kakovostnejših izdelkov, s čimer bi se znižale cene estra, kar bi bilo v končno korist potrošnika. |
| --- | --- |

(151)

Le ena družba uporabnica je bila pripravljena sodelovati. Ta uporabnica je predložila izpolnjen vprašalnik, v katerem je navedla, da podpira prekinitev poceni uvoza iz ZDA, saj ta izkrivlja konkurenco v Skupnosti in s tem povzroča škodo družbam, pristojnim za proizvodnjo in prodajo dizla, saj imajo družbe, ki kupujejo ta poceni izdelek, nepošteno konkurenčno prednost v primerjavi z družbami, ki tega poceni izdelka ne kupujejo. Poleg tega je trdila, da bi ukrepi omogočili ponovno obratovanje tovarn za proizvodnjo estra (zlasti v Nemčiji) in/ali nadaljevanje projektov v zvezi z odpiranjem novih tovarn za zaestrenje v Skupnosti. Ker se evropski ester običajno proizvaja iz repičnih semen (kakovostnejša surovina od palmovega ali sojinega olja, ki se uporablja za proizvodnjo mešanice B99), bi povečanje števila proizvajalcev v Evropi pomenilo več kakovostnejših izdelkov, s čimer bi se znižale cene estra, kar bi bilo v končno korist potrošnika.

| (152) | Eno od združenj uporabnikov, ki zastopa interese vkrcevalcev v eni od držav članic, je trdilo, da bi imela uvedba ukrepov škodljiv učinek na dejavnost njegovih članov. Trdilo je, da dizel predstavlja 20–25 % stroškov sektorja prevoza in da je ob upoštevanju nizke stopnje dobičkonosnosti tega sektorja (0–5 %) cena dizla ključna za preživetje več tisoč družb. Vendar teh trditev ni bilo mogoče preveriti, ker posamezni člani zadevnega združenja niso predložili odgovorov na vprašalnik. |
| --- | --- |

(152)

Eno od združenj uporabnikov, ki zastopa interese vkrcevalcev v eni od držav članic, je trdilo, da bi imela uvedba ukrepov škodljiv učinek na dejavnost njegovih članov. Trdilo je, da dizel predstavlja 20–25 % stroškov sektorja prevoza in da je ob upoštevanju nizke stopnje dobičkonosnosti tega sektorja (0–5 %) cena dizla ključna za preživetje več tisoč družb. Vendar teh trditev ni bilo mogoče preveriti, ker posamezni člani zadevnega združenja niso predložili odgovorov na vprašalnik.

| (153) | V teh okoliščinah je bilo na podlagi predloženih informacij začasno sklenjeno, da se zdi učinek protidampinških ukrepov mešan, zato ni mogoče jasno sklepati o obstoju utemeljenih razlogov v interesu uporabnikov, ki bi nasprotovali uvedbi ukrepov v tem posebnem primeru. |
| --- | --- |

(153)

V teh okoliščinah je bilo na podlagi predloženih informacij začasno sklenjeno, da se zdi učinek protidampinških ukrepov mešan, zato ni mogoče jasno sklepati o obstoju utemeljenih razlogov v interesu uporabnikov, ki bi nasprotovali uvedbi ukrepov v tem posebnem primeru.

7.5.   Interes dobaviteljev surovin

| (154) | Na vprašalnik je odgovorilo šest dobaviteljev. Štirje dobavitelji so podprli uvedbo protidampinških ukrepov, pri čemer so navedli, da bi bil brez protidampinških ukrepov dolgoročen obstoj industrije Skupnosti ogrožen. V tem primeru bi to jasno negativno vplivalo na njihov položaj. |
| --- | --- |

(154)

Na vprašalnik je odgovorilo šest dobaviteljev. Štirje dobavitelji so podprli uvedbo protidampinških ukrepov, pri čemer so navedli, da bi bil brez protidampinških ukrepov dolgoročen obstoj industrije Skupnosti ogrožen. V tem primeru bi to jasno negativno vplivalo na njihov položaj.

| (155) | Preostala dva dobavitelja, ki sta povezana s proizvajalci izvozniki biodizla v ZDA, sta navedla, da morebitni ukrepi ne bi imeli znatnega učinka, saj bi povzročili le spremembo trgovinskih tokov (tj. prehod na uvoz iz držav, za katere ukrepi ne veljajo). |
| --- | --- |

(155)

Preostala dva dobavitelja, ki sta povezana s proizvajalci izvozniki biodizla v ZDA, sta navedla, da morebitni ukrepi ne bi imeli znatnega učinka, saj bi povzročili le spremembo trgovinskih tokov (tj. prehod na uvoz iz držav, za katere ukrepi ne veljajo).

| (156) | Na podlagi navedenega je mogoče skleniti, da bi uvedba ukrepov na splošno pozitivno vplivala na položaj dobaviteljev surovin. |
| --- | --- |

(156)

Na podlagi navedenega je mogoče skleniti, da bi uvedba ukrepov na splošno pozitivno vplivala na položaj dobaviteljev surovin.

7.6.   Učinki izkrivljanja konkurence in trgovine

| (157) | Ena od zainteresiranih strani je trdila, da ta postopek ni skladen z odločitvami mednarodne politike in politike Skupnosti v zvezi s spodbujanjem proizvodnje in prodaje biogoriv za varstvo okolja ter zmanjšanjem odvisnosti od mineralnih goriv. |
| --- | --- |

(157)

Ena od zainteresiranih strani je trdila, da ta postopek ni skladen z odločitvami mednarodne politike in politike Skupnosti v zvezi s spodbujanjem proizvodnje in prodaje biogoriv za varstvo okolja ter zmanjšanjem odvisnosti od mineralnih goriv.

| (158) | V zvezi s tem je treba poudariti, da člen 21 osnovne uredbe določa, da je treba upoštevati zlasti potrebo po odpravi učinkov škodljivega dampinga, ki izkrivljajo trgovino, in ponovni vzpostavitvi učinkovite konkurence. Glede na navedeno splošni premisleki o varstvu okolja in dobavi mineralnega dizla ne upravičujejo nepoštenih trgovinskih praks in jih ni mogoče upoštevati v analizi. |
| --- | --- |

(158)

V zvezi s tem je treba poudariti, da člen 21 osnovne uredbe določa, da je treba upoštevati zlasti potrebo po odpravi učinkov škodljivega dampinga, ki izkrivljajo trgovino, in ponovni vzpostavitvi učinkovite konkurence. Glede na navedeno splošni premisleki o varstvu okolja in dobavi mineralnega dizla ne upravičujejo nepoštenih trgovinskih praks in jih ni mogoče upoštevati v analizi.

| (159) | Na trgu Skupnosti bi po uvedbi protidampinških ukrepov zadevni proizvajalci izvozniki iz ZDA glede na svoj trden tržni položaj verjetno še naprej prodajali svoje izdelke, vendar po nedampinških cenah. Prav tako je verjetno, da bi bilo na trgu Skupnosti še vedno zadostno število pomembnih tekmecev, tj. proizvajalcev Skupnosti, ki so začasno prenehali s proizvodnjo, in drugih, ki zaradi dampinškega uvoza niso mogli začeti s svojimi proizvodnimi dejavnostmi. V zvezi s tem je treba poudariti, da je na začetku analiziranega obdobja prodaja proizvajalcev Skupnosti, ki niso bili zajeti v preiskavo, predstavljala vsaj 30 % trga Skupnosti, pri čemer se je ta delež zaradi dampinškega uvoza iz ZDA zelo zmanjšal. Zato je verjetno, da bodo uporabniki še naprej izbirali med različnimi dobavitelji biodizla. Brez uvedbe ukrepov pa bo ogrožena prihodnost industrije Skupnosti. Njeno prenehanje delovanja bi zelo zmanjšalo konkurenco na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(159)

Na trgu Skupnosti bi po uvedbi protidampinških ukrepov zadevni proizvajalci izvozniki iz ZDA glede na svoj trden tržni položaj verjetno še naprej prodajali svoje izdelke, vendar po nedampinških cenah. Prav tako je verjetno, da bi bilo na trgu Skupnosti še vedno zadostno število pomembnih tekmecev, tj. proizvajalcev Skupnosti, ki so začasno prenehali s proizvodnjo, in drugih, ki zaradi dampinškega uvoza niso mogli začeti s svojimi proizvodnimi dejavnostmi. V zvezi s tem je treba poudariti, da je na začetku analiziranega obdobja prodaja proizvajalcev Skupnosti, ki niso bili zajeti v preiskavo, predstavljala vsaj 30 % trga Skupnosti, pri čemer se je ta delež zaradi dampinškega uvoza iz ZDA zelo zmanjšal. Zato je verjetno, da bodo uporabniki še naprej izbirali med različnimi dobavitelji biodizla. Brez uvedbe ukrepov pa bo ogrožena prihodnost industrije Skupnosti. Njeno prenehanje delovanja bi zelo zmanjšalo konkurenco na trgu Skupnosti.

7.7.   Sklep o interesu Skupnosti

| (160) | Uvedba ukrepov v zvezi z uvozom biodizla s poreklom iz ZDA bi bila nedvomno v interesu industrije Skupnosti. Industriji Skupnosti bi omogočila rast in okrevanje od škode, ki ji jo je povzročil dampinški uvoz. Brez ukrepov pa bi se gospodarski položaj industrije Skupnosti verjetno še naprej slabšal in vedno več gospodarskih subjektov bi nehalo poslovati. Medtem ko ni bilo mogoče jasno sklepati o uporabnikih in uvoznikih, se pričakuje, da bo uvedba ukrepov tudi v interesu dobaviteljev surovin. |
| --- | --- |

(160)

Uvedba ukrepov v zvezi z uvozom biodizla s poreklom iz ZDA bi bila nedvomno v interesu industrije Skupnosti. Industriji Skupnosti bi omogočila rast in okrevanje od škode, ki ji jo je povzročil dampinški uvoz. Brez ukrepov pa bi se gospodarski položaj industrije Skupnosti verjetno še naprej slabšal in vedno več gospodarskih subjektov bi nehalo poslovati. Medtem ko ni bilo mogoče jasno sklepati o uporabnikih in uvoznikih, se pričakuje, da bo uvedba ukrepov tudi v interesu dobaviteljev surovin.

| (161) | Glede na navedeno je bilo začasno sklenjeno, da v tem primeru ni utemeljenih razlogov v interesu Skupnosti, ki bi nasprotovali uvedbi protidampinških dajatev. |
| --- | --- |

(161)

Glede na navedeno je bilo začasno sklenjeno, da v tem primeru ni utemeljenih razlogov v interesu Skupnosti, ki bi nasprotovali uvedbi protidampinških dajatev.

8.   PREDLOG ZA UVEDBO ZAČASNIH PROTIDAMPINŠKIH UKREPOV

8.1.   Stopnja odprave škode

| (162) | Glede na sklepne ugotovitve v zvezi s dampingom, škodo, vzročno zvezo in interesom Skupnosti je treba uvesti začasne protidampinške ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(162)

Glede na sklepne ugotovitve v zvezi s dampingom, škodo, vzročno zvezo in interesom Skupnosti je treba uvesti začasne protidampinške ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Skupnosti.

| (163) | Stopnja protidampinških ukrepov bi morala biti zadostna za odpravo škode, ki jo je industriji Skupnosti povzročil dampinški uvoz, ne da bi presegla ugotovljene stopnje dampinga. Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo upoštevano, da morajo ukrepi industriji Skupnosti omogočiti ustvarjanje dobička pred davkom, kar se lahko doseže v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. v odsotnosti dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(163)

Stopnja protidampinških ukrepov bi morala biti zadostna za odpravo škode, ki jo je industriji Skupnosti povzročil dampinški uvoz, ne da bi presegla ugotovljene stopnje dampinga. Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo upoštevano, da morajo ukrepi industriji Skupnosti omogočiti ustvarjanje dobička pred davkom, kar se lahko doseže v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. v odsotnosti dampinškega uvoza.

| (164) | V zvezi s tem bi se lahko stopnja dobička v višini 15 % prihodkov od prodaje obravnavala kot ustrezna stopnja, ki bi jo lahko industrija Skupnosti pričakovala v odsotnosti škodljivega dampinga ob upoštevanju uspešnosti industrije Skupnosti v prvem delu obravnavanega obdobja (v letih 2004, 2005 in 2006), in kot zadostna za zagotavljanje dolgoročnih produktivnih naložb v to novo industrijo. |
| --- | --- |

(164)

V zvezi s tem bi se lahko stopnja dobička v višini 15 % prihodkov od prodaje obravnavala kot ustrezna stopnja, ki bi jo lahko industrija Skupnosti pričakovala v odsotnosti škodljivega dampinga ob upoštevanju uspešnosti industrije Skupnosti v prvem delu obravnavanega obdobja (v letih 2004, 2005 in 2006), in kot zadostna za zagotavljanje dolgoročnih produktivnih naložb v to novo industrijo.

| (165) | Potrebno zvišanje cen je bilo potem določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno, kakor je bila določena za izračun nelojalnega nižanja cen, in neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki ga industrija Skupnosti prodaja na trgu Skupnosti. Neškodljiva cena je bila določena s prilagoditvijo prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Skupnosti glede na dejanski dobiček/izgubo v OP in s prištetjem navedene stopnje dobička. Vsakršna razlika, ki je posledica te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek celotne uvozne vrednosti CIF. |
| --- | --- |

(165)

Potrebno zvišanje cen je bilo potem določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno, kakor je bila določena za izračun nelojalnega nižanja cen, in neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki ga industrija Skupnosti prodaja na trgu Skupnosti. Neškodljiva cena je bila določena s prilagoditvijo prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Skupnosti glede na dejanski dobiček/izgubo v OP in s prištetjem navedene stopnje dobička. Vsakršna razlika, ki je posledica te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek celotne uvozne vrednosti CIF.

8.2.   Začasni ukrepi

| (166) | Na podlagi navedenega se ocenjuje, da je treba v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe uvesti začasne protidampinške v zvezi z uvozom s poreklom iz ZDA na stopnji, ki je nižja od stopnje dampinga ali stopnje škode, izračunani v skladu s pravilom nižje dajatve. |
| --- | --- |

(166)

Na podlagi navedenega se ocenjuje, da je treba v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe uvesti začasne protidampinške v zvezi z uvozom s poreklom iz ZDA na stopnji, ki je nižja od stopnje dampinga ali stopnje škode, izračunani v skladu s pravilom nižje dajatve.

| (167) | Vendar se sočasno s protidampinškim postopkom uvedejo tudi izravnalne dajatve na uvoz biodizla s poreklom iz ZDA. Subvencije, ugotovljene v tem vzporednem postopku, niso izvozne subvencije in se zato šteje, da niso vplivale na izvozno ceno in ustrezno stopnjo dampinga. Zato se glede na dejstvo, da je preučeni uvoz skupen obema postopkoma, protidampinške dajatve lahko uvedejo hkrati z izravnalnimi dajatvami pod pogojem, da seštevek obeh dajatev ne presega stopnje odprave škode. |
| --- | --- |

(167)

Vendar se sočasno s protidampinškim postopkom uvedejo tudi izravnalne dajatve na uvoz biodizla s poreklom iz ZDA. Subvencije, ugotovljene v tem vzporednem postopku, niso izvozne subvencije in se zato šteje, da niso vplivale na izvozno ceno in ustrezno stopnjo dampinga. Zato se glede na dejstvo, da je preučeni uvoz skupen obema postopkoma, protidampinške dajatve lahko uvedejo hkrati z izravnalnimi dajatvami pod pogojem, da seštevek obeh dajatev ne presega stopnje odprave škode.

| (168) | Na podlagi navedenega so bile stopnje protidampinških dajatev določene s primerjavo med stopnjami odprave škode, stopnjami dampinga in stopnjami izravnalnih dajatev. V skladu s tem so predlagane protidampinške dajatve naslednje:









  Družba | Stopnja škode | Stopnja dampinga | Stopnja izravnalne dajatve | Stopnja protidampinške dajatve |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company | 54,6 % | 3,4 % | 35,1 % | 3,4 % |
| Cargill Inc. | 58,9 % | 10,4 % | 34,5 % | 10,4 % |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 39,8 % | 73,4 % | 39,0 % | 0,8 % |
| Imperium Renewables Inc. | 41,6 % | 29,5 % | 29,1 % | 12,5 % |
| Peter Cremer North America LP | 69,9 % | 57,3 % | 41,0 % | 28,9 % |
| World Energy Alternatives LLC | 41,7 % | 51,7 % | 37,6 % | 4,1 % |
| Sodelujoče nevzorčene družbe | 51,4 % | 33,7 % | 36,0 % | 15,4 % |

(168)

Na podlagi navedenega so bile stopnje protidampinških dajatev določene s primerjavo med stopnjami odprave škode, stopnjami dampinga in stopnjami izravnalnih dajatev. V skladu s tem so predlagane protidampinške dajatve naslednje:

Družba

Stopnja škode

Stopnja dampinga

Stopnja izravnalne dajatve

Stopnja protidampinške dajatve

Archer Daniels Midland Company

54,6 %

3,4 %

35,1 %

3,4 %

Cargill Inc.

58,9 %

10,4 %

34,5 %

10,4 %

Green Earth Fuels of Houston LLC

39,8 %

73,4 %

39,0 %

0,8 %

Imperium Renewables Inc.

41,6 %

29,5 %

29,1 %

12,5 %

Peter Cremer North America LP

69,9 %

57,3 %

41,0 %

28,9 %

World Energy Alternatives LLC

41,7 %

51,7 %

37,6 %

4,1 %

Sodelujoče nevzorčene družbe

51,4 %

33,7 %

36,0 %

15,4 %

| (169) | Ob upoštevanju dejstva, da se bo protidampinška dajatev uporabljala za mešanice, ki vsebujejo več kot 20 mas % biodizla, sorazmerno z njihovo vsebnostjo biodizla, se za učinkovito izvajanje ukrepov s strani carinskih organov držav članic šteje kot primerno, da se dajatve določijo kot fiksni zneski na podlagi vsebnosti biodizla. |
| --- | --- |

(169)

Ob upoštevanju dejstva, da se bo protidampinška dajatev uporabljala za mešanice, ki vsebujejo več kot 20 mas % biodizla, sorazmerno z njihovo vsebnostjo biodizla, se za učinkovito izvajanje ukrepov s strani carinskih organov držav članic šteje kot primerno, da se dajatve določijo kot fiksni zneski na podlagi vsebnosti biodizla.

| (170) | Stopnje protidampinških dajatev iz te uredbe za posamezne družbe so bile določene na podlagi izsledkov te preiskave. Zato odražajo stanje teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za vse druge družbe) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države, ki jih proizvajajo te družbe, torej specifični pravni subjekti. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(170)

Stopnje protidampinških dajatev iz te uredbe za posamezne družbe so bile določene na podlagi izsledkov te preiskave. Zato odražajo stanje teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za vse druge družbe) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države, ki jih proizvajajo te družbe, torej specifični pravni subjekti. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

9.   RAZKRITJE

| (171) | Navedene začasne ugotovitve bodo razkrite vsem zainteresiranim strankam, ki bodo pozvane, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Njihove pripombe se bodo analizirale in upoštevale, če bodo utemeljene, preden bodo sprejete dokončne ugotovitve. Možno je, da bo treba začasne ugotovitve za namene dokončnih ugotovitev ponovno preučiti – |
| --- | --- |

(171)

Navedene začasne ugotovitve bodo razkrite vsem zainteresiranim strankam, ki bodo pozvane, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Njihove pripombe se bodo analizirale in upoštevale, če bodo utemeljene, preden bodo sprejete dokončne ugotovitve. Možno je, da bo treba začasne ugotovitve za namene dokončnih ugotovitev ponovno preučiti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenega s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, uvrščenih pod oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209820), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009120), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009920), ex 2710 19 41 (oznaka TARIC 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (oznaka TARIC 3824909787) ter s poreklom iz Združenih držav Amerike.

2.   Stopnja začasne protidampinške dajatve, ki se uporablja za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo družbe, navedene v nadaljevanju, je:

| Družba | Stopnja protidampinške dajatve, EUR/tono neto teže | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company, Decatur | 23,6 | A933 |
| Cargill Inc., Wayzata | 60,5 | A934 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston | 70,6 | A935 |
| Imperium Renewables Inc., Seattle | 76,5 | A936 |
| Peter Cremer North America LP, Cincinnati | 208,2 | A937 |
| World Energy Alternatives LLC, Boston | 82,7 | A939 |
| Družbe iz Priloge | 122,9 | glej Prilogo |
| Vse druge družbe | 182,4 | A999 |

Družba

Stopnja protidampinške dajatve, EUR/tono neto teže

Dodatna oznaka TARIC

Archer Daniels Midland Company, Decatur

23,6

A933

Cargill Inc., Wayzata

60,5

A934

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston

70,6

A935

Imperium Renewables Inc., Seattle

76,5

A936

Peter Cremer North America LP, Cincinnati

208,2

A937

World Energy Alternatives LLC, Boston

82,7

A939

Družbe iz Priloge

122,9

glej Prilogo

Vse druge družbe

182,4

A999

Stopnja protidampinške dajatve za mešanice se uporablja glede na masni delež skupne vsebnosti monoalkilnih estrov maščobnih kislin in parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora (vsebnost biodizla), v mešanici.

3.   Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Skupnosti je predmet varščine, ki je enaka znesku začasne dajatve.

4.   Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne carinske določbe.

Člen 2

1.   Brez poseganja v člen 20 Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 lahko zainteresirane stranke zahtevajo razkritje osnovnih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, pisno podajo svoja stališča in zahtevajo ustno zaslišanje pred Komisijo v 16 dneh od začetka veljavnosti te uredbe.

2.   V skladu s členom 21(4) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 lahko zadevne stranke predložijo pripombe v zvezi z uporabo te uredbe v enem mesecu od dneva začetka njene veljavnosti.

Člen 3

Člen 1 te uredbe se uporablja največ šest mesecev.

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. marca 2009

Za Komisijo

Catherine ASHTON

Članica Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1.

1

(2)  UL C 147, 13.6.2008, str. 5.

2

(3)  UL C 147, 13.6.2008, str. 10.

3

(4)  Vlada ZDA je predložila celoten notranji davčni zakonik, posodobljen tako, da odraža celotno davčno zakonodajo do 15. decembra 2006 (različica iz decembra 2006), ki je pomembna za zadevno OP.

4

(5)  Na primer (a) priročnik o ravnanju z biodizlom in uporabi biodizla, ki ga je septembra 2008 izdal NREL (nacionalni laboratorij obnovljivih virov energije – National renewable energy laboratory), (b) analiza nafte iz biomase, ki jo je junija 2004 objavil NREL, (c) javne novice, informacije in specifikacije v zvezi z biodizlom, ki jih je objavilo Ameriško združenje za testiranje in materiale, (d) javne novice in in informacije v zvezi z biodizlom, ki jih je objavil nacionalni odbor za biodizel, (e) seznami, ki jih je objavilo Ministrstvo za energetiko ZDA v okviru ukrepov za čista mesta itd.

5

(6)  Deviška olja, vključno z estri, pridobljenimi iz različnih kmetijskih proizvodov, kot so koruza, soja, sončnično seme, seme bombaževca, kanola, krambe, repično seme, žafranika, laneno seme, riževi otrobi, gorčično seme itd., ali iz živalskih maščob.

6

(7)  Dejansko iz 99,9 % biodizla, ker v ZDA zadostuje dodatek 0,1 % mineralnega dizla za upravičenost pripravljavca mešanice do davčne olajšave.

7

(8)  Mešanice od B99 do B50.

8

(9)  Mešanice od B2 do B20.

9

(10)  Glej Energetski zakon iz leta 1992.

10

(11)  UL L 288, 21.10.1997, str. 1.

11

(12)  UL L 123, 17.5.2003, str. 42.

12

(13)  UL L 283, 31.10.2003, str. 51.

13

(14)  Po potrditvi sta Parlament in Svet decembra 2008 predlagala direktivo o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, ki vključuje cilj 10-odstotnega deleža uporabe obnovljivih virov energije v sektorju prevoza do leta 2020, ki se bo predvidoma dosegel predvsem z biogorivi.

14

(15)  Zakon o davku na energijo (Energiesteuergesetz) je začel veljati 1. avgusta 2006 in določa davek v višini 0,09 EUR na liter biodizla B 100.

15

(16)  Zakon o kvotah za biogoriva (Biokraftstoffquotengesetz), BGBl, 2006, del I, št. 62, 21.12.2006, str. 3180, o izvajanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2003/30/ES in Direktive Sveta 2003/96/ES.

16

---

PRILOGA

Sodelujoči proizvajalci izvozniki iz ZDA, ki niso bili zajeti v vzorec

| Ime družbe | Mesto | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| AG Processing Inc. | Omaha | A942 |
| Alabama Clean Fuels Coalition Inc. | Birmingham | A940 |
| Central Iowa Energy, LLC | Newton | A940 |
| Chesapeake Custom Chemical Corp. | Ridgeway | A940 |
| Delta BioFuels, Inc. | Natchez | A940 |
| East Fork Biodiesel, LLC | Algona | A940 |
| Ecogy Biofuels, LLC | Tulsa | A940 |
| ED & F Man Biofuels Inc. | New Orleans | A940 |
| Freedom Biofuels, Inc. | Madison | A940 |
| Fuel Bio | Elizabeth | A940 |
| FUMPA Bio Fuels | Redwood Falls | A940 |
| Galveston Bay Biodiesel, LP (BioSelect Fuels) | Houston | A940 |
| Geo Green Fuels, LLC | Houston | A940 |
| Griffin Industries, Inc. | Cold Spring | A940 |
| Huish Detergents, Inc. | Salt Lake City | A940 |
| Incobrasa Industries, Ltd. | Gilman | A940 |
| Independence Renewable Energy Corp | Perdue Hill | A940 |
| Innovation Fuels, Inc. | Newark | A940 |
| Iowa Renewable Energy, LLC | Washington | A940 |
| Johann Haltermann Ltd. | Houston | A940 |
| Lake Erie Biofuels, LLC | Erie | A940 |
| Louis Dreyfus Agricultural Industries, LLC | Wilton | A940 |
| Memphis Biofuels, LLC | Memphis | A942 |
| Middletown Biofuels, LLC | Blairsville | A940 |
| Musket Corporation | Oklahoma City | A940 |
| Nova Biofuels Clinton County, LLC | Clinton | A940 |
| Organic Fuels, Ltd | Houston | A940 |
| Owensboro Grain Company LLC | Owensboro | A940 |
| Peach State Labs, Inc. | Rome | A940 |
| Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. | Philadelphia | A940 |
| RBF Port Neches LLC | Houston | A940 |
| REG Ralston, LLC | Ralston | A940 |
| Riksch BioFuels LLC | Crawfordsville | A940 |
| Sanimax Energy Inc. | DeForest | A940 |
| Scott Petroleum | Itta Bena | A942 |
| Soy Solutions | Milford | A940 |
| SoyMor Biodiesel, LLC | Albert Lea | A940 |
| Trafigura AG | Stamford | A940 |
| U.S. Biofuels, Inc. | Rome | A940 |
| United Oil Company | Pittsbourgh | A940 |
| Vinmar Overseas, Ltd | Houston | A938 |
| Vitol Inc. | Houston | A940 |
| Western Dubque Biodiesel, LLC | Farley | A940 |
| Western Iowa Energy, LLC | Wall Lake | A940 |
| Western Petroleum Company | Eden Prairie | A940 |

Ime družbe

Mesto

Dodatna oznaka TARIC

AG Processing Inc.

Omaha

A942

Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

Birmingham

A940

Central Iowa Energy, LLC

Newton

A940

Chesapeake Custom Chemical Corp.

Ridgeway

A940

Delta BioFuels, Inc.

Natchez

A940

East Fork Biodiesel, LLC

Algona

A940

Ecogy Biofuels, LLC

Tulsa

A940

ED & F Man Biofuels Inc.

New Orleans

A940

Freedom Biofuels, Inc.

Madison

A940

Fuel Bio

Elizabeth

A940

FUMPA Bio Fuels

Redwood Falls

A940

Galveston Bay Biodiesel, LP (BioSelect Fuels)

Houston

A940

Geo Green Fuels, LLC

Houston

A940

Griffin Industries, Inc.

Cold Spring

A940

Huish Detergents, Inc.

Salt Lake City

A940

Incobrasa Industries, Ltd.

Gilman

A940

Independence Renewable Energy Corp

Perdue Hill

A940

Innovation Fuels, Inc.

Newark

A940

Iowa Renewable Energy, LLC

Washington

A940

Johann Haltermann Ltd.

Houston

A940

Lake Erie Biofuels, LLC

Erie

A940

Louis Dreyfus Agricultural Industries, LLC

Wilton

A940

Memphis Biofuels, LLC

Memphis

A942

Middletown Biofuels, LLC

Blairsville

A940

Musket Corporation

Oklahoma City

A940

Nova Biofuels Clinton County, LLC

Clinton

A940

Organic Fuels, Ltd

Houston

A940

Owensboro Grain Company LLC

Owensboro

A940

Peach State Labs, Inc.

Rome

A940

Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

Philadelphia

A940

RBF Port Neches LLC

Houston

A940

REG Ralston, LLC

Ralston

A940

Riksch BioFuels LLC

Crawfordsville

A940

Sanimax Energy Inc.

DeForest

A940

Scott Petroleum

Itta Bena

A942

Soy Solutions

Milford

A940

SoyMor Biodiesel, LLC

Albert Lea

A940

Trafigura AG

Stamford

A940

U.S. Biofuels, Inc.

Rome

A940

United Oil Company

Pittsbourgh

A940

Vinmar Overseas, Ltd

Houston

A938

Vitol Inc.

Houston

A940

Western Dubque Biodiesel, LLC

Farley

A940

Western Iowa Energy, LLC

Wall Lake

A940

Western Petroleum Company

Eden Prairie

A940

---

| 12.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 67/50 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 67/50

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 194/2009

z dne 11. marca 2009

o uvedbi začasne izravnalne dajatve na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2026/97 z dne 6. oktobra 1997 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 12 Uredbe,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Komisija je 13. junija 2008 z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), objavila začetek protisubvencijskega postopka („protisubvencijska preiskava“ ali „preiskava“) o uvozu biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike („ZDA“ ali „zadevna država“) v Skupnost. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 13. junija 2008 z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), objavila začetek protisubvencijskega postopka („protisubvencijska preiskava“ ali „preiskava“) o uvozu biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike („ZDA“ ali „zadevna država“) v Skupnost.

| (2) | Komisija je istega dne z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (3), objavila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom biodizla s poreklom iz ZDA v Skupnost in uvedla ločeno preiskavo („protidampinški postopek“). |
| --- | --- |

(2)

Komisija je istega dne z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (3), objavila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom biodizla s poreklom iz ZDA v Skupnost in uvedla ločeno preiskavo („protidampinški postopek“).

| (3) | Protisubvencijska preiskava je bila uvedena, potem ko je Evropski odbor za biodizel („pritožnik“) 29. aprila 2008 vložil pritožbo v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje biodizla Skupnosti. Pritožba je vsebovala prima facie dokaze o subvencioniranju zadevnega izdelka in o znatni škodi, ki je nastala zaradi tega, kar je zadostovalo za utemeljitev začetka protisubvencijske preiskave. |
| --- | --- |

(3)

Protisubvencijska preiskava je bila uvedena, potem ko je Evropski odbor za biodizel („pritožnik“) 29. aprila 2008 vložil pritožbo v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje biodizla Skupnosti. Pritožba je vsebovala prima facie dokaze o subvencioniranju zadevnega izdelka in o znatni škodi, ki je nastala zaradi tega, kar je zadostovalo za utemeljitev začetka protisubvencijske preiskave.

| (4) | Komisija je pred začetkom postopka in v skladu s členom 10(9) osnovne uredbe obvestila vlado ZDA, da je prejela pravilno dokumentirano pritožbo, da je subvencioniran uvoz biodizla s poreklom iz ZDA povzročil znatno škodo industriji Skupnosti. Vlada ZDA je bila povabljena na posvetovanje, da se pojasni vsebina pritožbe in doseže sporazumna rešitev. Vlada ZDA je sprejela povabilo na posvetovanje, ki je potekalo 2. junija 2008. Na posvetovanju ni bila dosežena sporazumna rešitev. Vendar so se ustrezno upoštevale pripombe pristojnih organov ZDA, v katerih je bilo poudarjeno, da v zvezi z nekaterimi državnimi programi iz pritožbe na podlagi vsebovanih informacij ni bilo vedno jasno, da so imeli proizvajalci/izvozniki biodizla iz ZDA ugodnosti, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Po preučitvi razpoložljivih informacij je bilo sklenjeno, da se naslednje državne sheme izključijo iz področja preiskave, čeprav so navedene v obvestilu o začetku: program subvencioniranja tehnologije za izkoriščanje obnovljivih energetskih virov zvezne države Florida, program za raziskave in razvoj novih tehnologij zvezne države Teksas, program za neodvisnost od energetskih virov zvezne države Washington (drugi del), razvojni sklad za alternativna goriva in raziskave zvezne države Alabama, davčna olajšava na infrastrukturo za prodajo biodizla zvezne države Severna Dakota ter posojila za vzpostavitev infrastrukture za vozila s pogonom na alternativna goriva in infrastrukturo za točenje goriva zvezne države Nebraska. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je pred začetkom postopka in v skladu s členom 10(9) osnovne uredbe obvestila vlado ZDA, da je prejela pravilno dokumentirano pritožbo, da je subvencioniran uvoz biodizla s poreklom iz ZDA povzročil znatno škodo industriji Skupnosti. Vlada ZDA je bila povabljena na posvetovanje, da se pojasni vsebina pritožbe in doseže sporazumna rešitev. Vlada ZDA je sprejela povabilo na posvetovanje, ki je potekalo 2. junija 2008. Na posvetovanju ni bila dosežena sporazumna rešitev. Vendar so se ustrezno upoštevale pripombe pristojnih organov ZDA, v katerih je bilo poudarjeno, da v zvezi z nekaterimi državnimi programi iz pritožbe na podlagi vsebovanih informacij ni bilo vedno jasno, da so imeli proizvajalci/izvozniki biodizla iz ZDA ugodnosti, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Po preučitvi razpoložljivih informacij je bilo sklenjeno, da se naslednje državne sheme izključijo iz področja preiskave, čeprav so navedene v obvestilu o začetku: program subvencioniranja tehnologije za izkoriščanje obnovljivih energetskih virov zvezne države Florida, program za raziskave in razvoj novih tehnologij zvezne države Teksas, program za neodvisnost od energetskih virov zvezne države Washington (drugi del), razvojni sklad za alternativna goriva in raziskave zvezne države Alabama, davčna olajšava na infrastrukturo za prodajo biodizla zvezne države Severna Dakota ter posojila za vzpostavitev infrastrukture za vozila s pogonom na alternativna goriva in infrastrukturo za točenje goriva zvezne države Nebraska.

| (5) | Komisija je o začetku postopka uradno obvestila izvoznike/proizvajalce v ZDA, uvoznike, dobavitelje, uporabnike in združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, organe ZDA, proizvajalce Skupnosti pritožnike in druge proizvajalce Skupnosti, za katere je znano, da jih to zadeva. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je o začetku postopka uradno obvestila izvoznike/proizvajalce v ZDA, uvoznike, dobavitelje, uporabnike in združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, organe ZDA, proizvajalce Skupnosti pritožnike in druge proizvajalce Skupnosti, za katere je znano, da jih to zadeva. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno.

1.1.   Vzorčenje izvoznikov v ZDA

| (6) | Glede na očitno veliko število izvoznikov/proizvajalcev v ZDA je bilo v obvestilu o začetku postopka za ugotavljanje subvencioniranja predvideno vzorčenje v skladu s členom 27 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Glede na očitno veliko število izvoznikov/proizvajalcev v ZDA je bilo v obvestilu o začetku postopka za ugotavljanje subvencioniranja predvideno vzorčenje v skladu s členom 27 osnovne uredbe.

| (7) | Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in če je, da bi izbrala vzorec, so bili izvozniki/proizvajalci iz ZDA pozvani, da se javijo v 15 dneh od začetka preiskave in posredujejo osnovne informacije o svojem izvozu in domači prodaji, natančnih dejavnostih v zvezi s proizvodnjo in mešanjem biodizla ter trgovanjem z njim ter o imenih in dejavnostih vseh njihovih povezanih družb, vključenih v proizvodnjo in mešanje zadevnega izdelka ter trgovanje z njim v obdobju od 1. aprila 2007 do 31. marca 2008 („OP“), kot je navedeno tudi v uvodni izjavi (17) spodaj. |
| --- | --- |

(7)

Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in če je, da bi izbrala vzorec, so bili izvozniki/proizvajalci iz ZDA pozvani, da se javijo v 15 dneh od začetka preiskave in posredujejo osnovne informacije o svojem izvozu in domači prodaji, natančnih dejavnostih v zvezi s proizvodnjo in mešanjem biodizla ter trgovanjem z njim ter o imenih in dejavnostih vseh njihovih povezanih družb, vključenih v proizvodnjo in mešanje zadevnega izdelka ter trgovanje z njim v obdobju od 1. aprila 2007 do 31. marca 2008 („OP“), kot je navedeno tudi v uvodni izjavi (17) spodaj.

| (8) | V okviru vzorčenja se je odzvalo več kot 50 družb, ki so v 15 dneh predložile zahtevane informacije. Te družbe so pokrivale več kot 80 % celotnega uvoza biodizla iz Združenih držav Amerike v Skupnost. |
| --- | --- |

(8)

V okviru vzorčenja se je odzvalo več kot 50 družb, ki so v 15 dneh predložile zahtevane informacije. Te družbe so pokrivale več kot 80 % celotnega uvoza biodizla iz Združenih držav Amerike v Skupnost.

| (9) | V skladu s členom 27(1)(b) osnovne uredbe je bil vzorec izbran na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Skupnost, ki se lahko ustrezno preišče v razpoložljivem času. V skladu s členom 27(2) osnovne uredbe je potekalo posvetovanje o predlaganem vzorcu z družbami, ki so zahtevale vključitev v vzorec, s poklicnim združenjem proizvajalcev biodizla iz Združenih držav Amerike (nacionalni odbor za biodizel – the National Biodiesel Board) in z vlado ZDA. Na podlagi pripomb zainteresiranih strank je bilo v vzorec najprej izbranih sedem družb. Vendar je bilo začasno sklenjeno, da je treba eno od družb izključiti iz vzorca, da se zagotovi vzporednost z izbranim vzorcem v protidampinškem postopku v zvezi z uvozom biodizla iz ZDA. Utemeljitev je bila, da je bila zadevna družba le trgovec z biodizlom, medtem ko druge vzorčene družbe proizvajajo biodizel. Za to družbo se kljub temu izvede individualna preiskava v skladu s členom 27(3) osnovne uredbe in se zanjo uvede posebna protisubvencijska dajatev. Šest družb, izbranih v vzorec, je v skladu s statistiko o izvozu ZDA v obdobju preiskave predstavljalo 50 % celotnega obsega izvoza iz ZDA in 73 % uvoza biodizla družb, ki so se javile, kot je navedeno v uvodni izjavi (8). |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členom 27(1)(b) osnovne uredbe je bil vzorec izbran na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Skupnost, ki se lahko ustrezno preišče v razpoložljivem času. V skladu s členom 27(2) osnovne uredbe je potekalo posvetovanje o predlaganem vzorcu z družbami, ki so zahtevale vključitev v vzorec, s poklicnim združenjem proizvajalcev biodizla iz Združenih držav Amerike (nacionalni odbor za biodizel – the National Biodiesel Board) in z vlado ZDA. Na podlagi pripomb zainteresiranih strank je bilo v vzorec najprej izbranih sedem družb. Vendar je bilo začasno sklenjeno, da je treba eno od družb izključiti iz vzorca, da se zagotovi vzporednost z izbranim vzorcem v protidampinškem postopku v zvezi z uvozom biodizla iz ZDA. Utemeljitev je bila, da je bila zadevna družba le trgovec z biodizlom, medtem ko druge vzorčene družbe proizvajajo biodizel. Za to družbo se kljub temu izvede individualna preiskava v skladu s členom 27(3) osnovne uredbe in se zanjo uvede posebna protisubvencijska dajatev. Šest družb, izbranih v vzorec, je v skladu s statistiko o izvozu ZDA v obdobju preiskave predstavljalo 50 % celotnega obsega izvoza iz ZDA in 73 % uvoza biodizla družb, ki so se javile, kot je navedeno v uvodni izjavi (8).

| (10) | Deset sodelujočih družb, ki niso bile izbrane v vzorec, je zahtevalo izračun individualnih stopenj v skladu s členom 27(3) in členom 15(3) osnovne uredbe. Zadevnim družbam so bili poslani vprašalniki. Na vprašalnik je v določenem roku odgovorila le ena družba. Vendar je bil zahtevek pozneje umaknjen. |
| --- | --- |

(10)

Deset sodelujočih družb, ki niso bile izbrane v vzorec, je zahtevalo izračun individualnih stopenj v skladu s členom 27(3) in členom 15(3) osnovne uredbe. Zadevnim družbam so bili poslani vprašalniki. Na vprašalnik je v določenem roku odgovorila le ena družba. Vendar je bil zahtevek pozneje umaknjen.

1.2.   Vzorčenje proizvajalcev Skupnosti

| (11) | Za proizvajalce Skupnosti je bil v skladu s členom 27 osnovne uredbe vzorec izbran po posvetovanju s pritožnikom na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje in prodaje znotraj Skupnosti, kot je navedeno v uvodni izjavi (164) spodaj. Ta način izbora je omogočal tudi določeno geografsko porazdelitev proizvajalcev v Skupnosti. Tako je bilo v vzorec izbranih enajst proizvajalcev Skupnosti. Komisija je enajstim izbranim družbam poslala vprašalnike. Vendar je bil eden od proizvajalcev, prvotno izbranih v vzorec, izključen, ker ni zagotovil smiselnega odgovora na vprašalnik. Popolne odgovore je torej v določenih rokih zagotovilo preostalih deset družb. Teh deset proizvajalcev, izbranih v vzorec, se je obravnavalo kot reprezentativni vzorec vseh proizvajalcev v Skupnosti. |
| --- | --- |

(11)

Za proizvajalce Skupnosti je bil v skladu s členom 27 osnovne uredbe vzorec izbran po posvetovanju s pritožnikom na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje in prodaje znotraj Skupnosti, kot je navedeno v uvodni izjavi (164) spodaj. Ta način izbora je omogočal tudi določeno geografsko porazdelitev proizvajalcev v Skupnosti. Tako je bilo v vzorec izbranih enajst proizvajalcev Skupnosti. Komisija je enajstim izbranim družbam poslala vprašalnike. Vendar je bil eden od proizvajalcev, prvotno izbranih v vzorec, izključen, ker ni zagotovil smiselnega odgovora na vprašalnik. Popolne odgovore je torej v določenih rokih zagotovilo preostalih deset družb. Teh deset proizvajalcev, izbranih v vzorec, se je obravnavalo kot reprezentativni vzorec vseh proizvajalcev v Skupnosti.

1.3.   Stranke, ki jih zadeva postopek

| (12) | Komisija je poslala vprašalnike vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih iz obvestila o začetku. Vprašalniki so se torej poslali pristojnim organom ZDA, sedmim družbam, prvotno izbranim v vzorec družb ZDA, desetim družbam iz uvodne izjave (10), enajstim vzorčenim proizvajalcem Skupnosti, osemnajstim uporabnikom in devetdesetim dobaviteljem surovin. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je poslala vprašalnike vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih iz obvestila o začetku. Vprašalniki so se torej poslali pristojnim organom ZDA, sedmim družbam, prvotno izbranim v vzorec družb ZDA, desetim družbam iz uvodne izjave (10), enajstim vzorčenim proizvajalcem Skupnosti, osemnajstim uporabnikom in devetdesetim dobaviteljem surovin.

| (13) | Odgovore na vprašalnike so poslali pristojni organi ZDA, sedem družb, prvotno izbranih v vzorec družb ZDA in ena družba, ki je zahtevala individualno preiskavo, iz uvodne izjave (10) zgoraj, deset vzorčenih proizvajalcev Skupnosti, en uporabnik in šest dobaviteljev surovin. |
| --- | --- |

(13)

Odgovore na vprašalnike so poslali pristojni organi ZDA, sedem družb, prvotno izbranih v vzorec družb ZDA in ena družba, ki je zahtevala individualno preiskavo, iz uvodne izjave (10) zgoraj, deset vzorčenih proizvajalcev Skupnosti, en uporabnik in šest dobaviteljev surovin.

| (14) | Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno ugotavljanje subvencioniranja, nastale škode in interesa Skupnosti. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno ugotavljanje subvencioniranja, nastale škode in interesa Skupnosti.

| (15) | Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih pristojnih organov Združenih držav Amerike: | Zvezna uprava Združenih držav Amerike:







  — | Finančno ministrstvo |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih pristojnih organov Združenih držav Amerike:

Zvezna uprava Združenih držav Amerike:

—

Finančno ministrstvo

| — | Ministrstvo za kmetijstvo |
| --- | --- |

—

Ministrstvo za kmetijstvo

| — | Urad trgovinskega predstavnika |
| --- | --- |

—

Urad trgovinskega predstavnika

| | Državni organi:






  — | državni organi zvezne države Illinois, Springfield |
| --- | --- | --- |

Državni organi:

—

državni organi zvezne države Illinois, Springfield

| — | državni organi zvezne države Missouri, Jefferson City |
| --- | --- |

—

državni organi zvezne države Missouri, Jefferson City

| — | državni organi zvezne države Severne Dakote, Bismarck |
| --- | --- |

—

državni organi zvezne države Severne Dakote, Bismarck

| — | upravitelj javnih računov (Comptroller of Public Accounts) zvezne države Texas, Austin |
| --- | --- |

—

upravitelj javnih računov (Comptroller of Public Accounts) zvezne države Texas, Austin

| — | Ministrstvo za kmetijstvo zvezne države Texas, Austin |
| --- | --- |

—

Ministrstvo za kmetijstvo zvezne države Texas, Austin

| — | državni organi zvezne države Washington, Olympia |
| --- | --- |

—

državni organi zvezne države Washington, Olympia

| (16) | Preveritveni obiski so bili opravljeni tudi v prostorih naslednjih družb:






  (a) | Proizvajalci v Skupnosti







  — | Biopetrol Industries AG, Schwarzheide, Nemčija |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Preveritveni obiski so bili opravljeni tudi v prostorih naslednjih družb:

(a)

Proizvajalci v Skupnosti

—

Biopetrol Industries AG, Schwarzheide, Nemčija

| — | skupina Diester






  — | Diester Industries SAS, Paris, Francija |
| --- | --- | --- |

—

skupina Diester

—

Diester Industries SAS, Paris, Francija

| — | Mannheim Bio Fuel GmbH, Mannheim, Nemčija |
| --- | --- |

—

Mannheim Bio Fuel GmbH, Mannheim, Nemčija

| — | Natural Energy West GmbH, Neuss, Nemčija |
| --- | --- |

—

Natural Energy West GmbH, Neuss, Nemčija

| — | Novaol Austria GmbH, Bruck an der Leitha, Avstrija |
| --- | --- |

—

Novaol Austria GmbH, Bruck an der Leitha, Avstrija

| — | Novaol Srl, Milan, Italija |
| --- | --- |

—

Novaol Srl, Milan, Italija

| — | skupina Ecomotion






  — | Ecomotion GmbH, Sternberg, Nemčija |
| --- | --- | --- |

—

skupina Ecomotion

—

Ecomotion GmbH, Sternberg, Nemčija

| — | Daka Biodiesel a.m.b.a, Løsning, Danska |
| --- | --- |

—

Daka Biodiesel a.m.b.a, Løsning, Danska

| — | GATE Global Alternative Energy Germany GmbH, Wittenberg in Halle, Nemčija |
| --- | --- |

—

GATE Global Alternative Energy Germany GmbH, Wittenberg in Halle, Nemčija

| — | Neochim SA, Feluy, Belgija |
| --- | --- |

—

Neochim SA, Feluy, Belgija

| (b) | Proizvajalci izvozniki v ZDA







  — | Archer Daniels Midland Company, Decatur, Illinois |
| --- | --- | --- |

(b)

Proizvajalci izvozniki v ZDA

—

Archer Daniels Midland Company, Decatur, Illinois

| — | Cargill Inc, Wayzata, Minnesota |
| --- | --- |

—

Cargill Inc, Wayzata, Minnesota

| — | Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston, Texas |
| --- | --- |

—

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston, Texas

| — | Imperium Renewables Inc., Seattle, Washington |
| --- | --- |

—

Imperium Renewables Inc., Seattle, Washington

| — | Peter Cremer North America LP, Cincinnati, Ohio |
| --- | --- |

—

Peter Cremer North America LP, Cincinnati, Ohio

| — | Vinmar Overseas Limited, Houston, Texas |
| --- | --- |

—

Vinmar Overseas Limited, Houston, Texas

| — | World Energy Alternatives LLC, Boston, Massachusetts |
| --- | --- |

—

World Energy Alternatives LLC, Boston, Massachusetts

| (c) | Povezani uvozniki v Skupnosti







  — | Cremer Energy GmbH, Hamburg, Nemčija |
| --- | --- | --- |

(c)

Povezani uvozniki v Skupnosti

—

Cremer Energy GmbH, Hamburg, Nemčija

| — | Cargill NV, Ghent, Belgija |
| --- | --- |

—

Cargill NV, Ghent, Belgija

| — | ADM Europoort BV, Rotterdam, Nizozemska |
| --- | --- |

—

ADM Europoort BV, Rotterdam, Nizozemska

| — | ADM Hamburg AG, Hamburg, Nemčija |
| --- | --- |

—

ADM Hamburg AG, Hamburg, Nemčija

| — | ADM International, Rolle, Švica |
| --- | --- |

—

ADM International, Rolle, Švica

1.4.   Obdobje preiskave

| (17) | Preiskava subvencioniranja in škode je zajela obdobje med 1. aprilom 2007 in 31. marcem 2008 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od januarja 2004 do konca OP („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(17)

Preiskava subvencioniranja in škode je zajela obdobje med 1. aprilom 2007 in 31. marcem 2008 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od januarja 2004 do konca OP („obravnavano obdobje“).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1.   Zadevni izdelek

| (18) | Izdelek, ki se domnevno subvencionira, je v obvestilu o začetku opredeljen kot mono-alkilni estri maščobnih kislin in/ali parafinska plinska olja, pridobljena s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora (splošno znani kot „biodizel“), v čisti obliki ali mešanici, ki se zlasti, a ne izključno, uporabljajo kot obnovljivo gorivo s poreklom iz Združenih držav Amerike („zadevni izdelek“), navadno uvrščeni pod oznake KN 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99. |
| --- | --- |

(18)

Izdelek, ki se domnevno subvencionira, je v obvestilu o začetku opredeljen kot mono-alkilni estri maščobnih kislin in/ali parafinska plinska olja, pridobljena s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora (splošno znani kot „biodizel“), v čisti obliki ali mešanici, ki se zlasti, a ne izključno, uporabljajo kot obnovljivo gorivo s poreklom iz Združenih držav Amerike („zadevni izdelek“), navadno uvrščeni pod oznake KN 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99.

| (19) | Glede na notranji davčni zakonik ZDA (4) (U.S.C.), naslov 26, oddelek 40A(d), je izraz biodizel opredeljen kot monoalkilni estri dolgoverižnih maščobnih kislin rastlinskega ali živalskega izvora, ki izpolnjujejo (a) zahteve glede registracije goriv in dodatkov goriv, ki jih določa Agencija za varstvo okolja v oddelku 211 Zakona o čistem zraku (Clean Air Act – 42 U.S.C 7545), in (b) zahteve Ameriškega združenja za testiranje in materiale D6751 (American Society of Testing and Materials D6751). |
| --- | --- |

(19)

Glede na notranji davčni zakonik ZDA (4) (U.S.C.), naslov 26, oddelek 40A(d), je izraz biodizel opredeljen kot monoalkilni estri dolgoverižnih maščobnih kislin rastlinskega ali živalskega izvora, ki izpolnjujejo (a) zahteve glede registracije goriv in dodatkov goriv, ki jih določa Agencija za varstvo okolja v oddelku 211 Zakona o čistem zraku (Clean Air Act – 42 U.S.C 7545), in (b) zahteve Ameriškega združenja za testiranje in materiale D6751 (American Society of Testing and Materials D6751).

| (20) | Glede na informacije, dostopne na trgu, in javno dostopne informacije (5) se vse vrste biodizla in mešanice biodizla (mešanica biodizla in mineralnega dizla, kot je navedeno v uvodni izjavi (22), proizvedene in prodane v ZDA, obravnavajo kot biodizelska goriva ter so del zakonodajnega paketa o energetski učinkovitosti, obnovljivih virih energije in alternativnih gorivih. |
| --- | --- |

(20)

Glede na informacije, dostopne na trgu, in javno dostopne informacije (5) se vse vrste biodizla in mešanice biodizla (mešanica biodizla in mineralnega dizla, kot je navedeno v uvodni izjavi (22), proizvedene in prodane v ZDA, obravnavajo kot biodizelska goriva ter so del zakonodajnega paketa o energetski učinkovitosti, obnovljivih virih energije in alternativnih gorivih.

| (21) | Preiskava je pokazala, da je biodizel, ki se proizvaja v ZDA, pretežno „metilni ester maščobnih kislin“ (FAME), dobljen iz vrste različnih rastlinskih olj, ki se uporabljajo kot surovina za biodizel (6). Izraz „ester“ se nanaša na trans-zaestrenje rastlinskih olj, natančneje na združitev olja z alkoholom. Izraz „metilni“ se nanaša na metanol, alkohol, ki se običajno uporablja v tem procesu, čeprav se lahko v proizvodnem procesu uporabi tudi etanol, pri čemer nastane „etilni ester maščobnih kislin“. Trans-zaestrenje je sorazmerno enostaven kemični proces, vendar mora izpolnjevati najvišje industrijske standarde, da se zagotovi visoka kakovost biodizla. |
| --- | --- |

(21)

Preiskava je pokazala, da je biodizel, ki se proizvaja v ZDA, pretežno „metilni ester maščobnih kislin“ (FAME), dobljen iz vrste različnih rastlinskih olj, ki se uporabljajo kot surovina za biodizel (6). Izraz „ester“ se nanaša na trans-zaestrenje rastlinskih olj, natančneje na združitev olja z alkoholom. Izraz „metilni“ se nanaša na metanol, alkohol, ki se običajno uporablja v tem procesu, čeprav se lahko v proizvodnem procesu uporabi tudi etanol, pri čemer nastane „etilni ester maščobnih kislin“. Trans-zaestrenje je sorazmerno enostaven kemični proces, vendar mora izpolnjevati najvišje industrijske standarde, da se zagotovi visoka kakovost biodizla.

| (22) | Preiskava je potrdila, da biodizel, proizveden v ZDA, proizvajalci običajno mešajo z mineralnim dizlom, pri čemer nastanejo različne vrste mešanic (v tem besedilu „mešanice biodizla“), ki se nato prodajo na trgu različnim strankam. Pokazalo se je tudi, da se biodizel v čisti obliki prodaja neodvisnim družbam, ki ga kupujejo ali uvažajo za mešanje z mineralnim dizlom. Mešanje biodizla z mineralnim dizlom je sorazmerno enostaven postopek, ki ga je mogoče izvesti na primer z mešanjem v rezervoarjih v proizvodnem obratu pred vnosom v cisterno tovornjak ali z mešanjem z vbrizgavanjem v cisterni tovornjaku, pri čemer se dodajajo želeni deleži biodizla in mineralnega dizla, ali z usklajenim mešanjem, pri čemer se dve sestavini istočasno dodajata v cisterno tovornjak. |
| --- | --- |

(22)

Preiskava je potrdila, da biodizel, proizveden v ZDA, proizvajalci običajno mešajo z mineralnim dizlom, pri čemer nastanejo različne vrste mešanic (v tem besedilu „mešanice biodizla“), ki se nato prodajo na trgu različnim strankam. Pokazalo se je tudi, da se biodizel v čisti obliki prodaja neodvisnim družbam, ki ga kupujejo ali uvažajo za mešanje z mineralnim dizlom. Mešanje biodizla z mineralnim dizlom je sorazmerno enostaven postopek, ki ga je mogoče izvesti na primer z mešanjem v rezervoarjih v proizvodnem obratu pred vnosom v cisterno tovornjak ali z mešanjem z vbrizgavanjem v cisterni tovornjaku, pri čemer se dodajajo želeni deleži biodizla in mineralnega dizla, ali z usklajenim mešanjem, pri čemer se dve sestavini istočasno dodajata v cisterno tovornjak.

| (23) | Za jasno opredelitev različnih vrst mešanic biodizla se uporablja mednarodno priznan sistem, znan kot faktor „B“, ki navaja natančno količino biodizla v vsaki mešanici biodizla, na primer mešanica z vsebnostjo „X“ % biodizla se označi z B„X“, medtem ko se čisti biodizel označuje z B100, kar pomeni 100 % biodizel. V ZDA se je na trgu običajno prodajala mešanica iz 99 % (7) biodizla in 1 % mineralnega dizla (B99). V nasprotju z mineralnim dizlom je treba čisti biodizel porabiti sorazmerno hitro in ga ni mogoče hraniti dlje kot tri do štiri mesece, ker po tem času oksidira in je neprimeren za uporabo. Mešanje biodizla z mineralnim dizlom omogoča daljšo hrambo goriva. 1 % mineralnega dizla v mešanici B99 je dovolj toksičen za poznejši nastanek plesni biodizla. |
| --- | --- |

(23)

Za jasno opredelitev različnih vrst mešanic biodizla se uporablja mednarodno priznan sistem, znan kot faktor „B“, ki navaja natančno količino biodizla v vsaki mešanici biodizla, na primer mešanica z vsebnostjo „X“ % biodizla se označi z B„X“, medtem ko se čisti biodizel označuje z B100, kar pomeni 100 % biodizel. V ZDA se je na trgu običajno prodajala mešanica iz 99 % (7) biodizla in 1 % mineralnega dizla (B99). V nasprotju z mineralnim dizlom je treba čisti biodizel porabiti sorazmerno hitro in ga ni mogoče hraniti dlje kot tri do štiri mesece, ker po tem času oksidira in je neprimeren za uporabo. Mešanje biodizla z mineralnim dizlom omogoča daljšo hrambo goriva. 1 % mineralnega dizla v mešanici B99 je dovolj toksičen za poznejši nastanek plesni biodizla.

| (24) | Preiskava je pokazala, da se biodizel in mešanice z visoko stopnjo biodizla (8) običajno namenijo za prodajo na trgu ZDA za nadaljnje mešanje, medtem ko se mešanice z nizko stopnjo biodizla (9) običajno prodajajo za uporabo na trgu ZDA. Zato se v ZDA razlikuje med trgom za mešanice z visoko stopnjo biodizla in trgom za mešanice z nizko stopnjo biodizla. |
| --- | --- |

(24)

Preiskava je pokazala, da se biodizel in mešanice z visoko stopnjo biodizla (8) običajno namenijo za prodajo na trgu ZDA za nadaljnje mešanje, medtem ko se mešanice z nizko stopnjo biodizla (9) običajno prodajajo za uporabo na trgu ZDA. Zato se v ZDA razlikuje med trgom za mešanice z visoko stopnjo biodizla in trgom za mešanice z nizko stopnjo biodizla.

| (25) | V pritožbi so bili navedeni prima facie dokazi, da biodizel in nekatere mešanice, ki se proizvajajo in prodajajo v ZDA ter izvažajo v Skupnost, vplivajo na gospodarski položaj proizvajalcev biodizla pritožnikov v Skupnosti. V skladu z značilnostmi zadevnih proizvajalcev iz ZDA in notranjega trga naj bi opredelitev zadevnega izdelka vključevala biodizel, tudi ko je ta del zadevne mešanice biodizla. Opredelitev zadevnega izdelka, kot je navedena v obvestilu o začetku in uvodni izjavi (18) je treba pojasniti, da se opredelijo izdelki, ki naj bi bili vključeni v preiskavo. |
| --- | --- |

(25)

V pritožbi so bili navedeni prima facie dokazi, da biodizel in nekatere mešanice, ki se proizvajajo in prodajajo v ZDA ter izvažajo v Skupnost, vplivajo na gospodarski položaj proizvajalcev biodizla pritožnikov v Skupnosti. V skladu z značilnostmi zadevnih proizvajalcev iz ZDA in notranjega trga naj bi opredelitev zadevnega izdelka vključevala biodizel, tudi ko je ta del zadevne mešanice biodizla. Opredelitev zadevnega izdelka, kot je navedena v obvestilu o začetku in uvodni izjavi (18) je treba pojasniti, da se opredelijo izdelki, ki naj bi bili vključeni v preiskavo.

| (26) | Preiskava je pokazala, da so mešanice biodizla, prodane za neposredno uporabo v ZDA, večinoma mešanice vrste B20 (tj. mešanice z 20 % biodizla, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (22), katerih uporaba omogoča skladnost s pogoji Energetskega zakona iz leta 1992 (EZ) (10) (Energy Policy Act) ter B6, B5 in B2. Glede na javno dostopne informacije se lahko te mešanice uporabljajo za vsak dizelski motor, ne da bi se ta spremenil, pri čemer se ohrani garancija proizvajalcev avtomobilov. Pri mešanicah z nizko stopnjo biodizla (med 2 % in 20 % biodizla) je delovanje mešanice podobno delovanju mineralnega dizla. Kadar se v motorju uporabi biodizelsko gorivo nad B20, lahko uporabnik opazi določeno zmanjšanje moči, navora in ekonomičnosti porabe goriva, garancija proizvajalca avtomobila v primeru poškodb motorja pa ne velja. |
| --- | --- |

(26)

Preiskava je pokazala, da so mešanice biodizla, prodane za neposredno uporabo v ZDA, večinoma mešanice vrste B20 (tj. mešanice z 20 % biodizla, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (22), katerih uporaba omogoča skladnost s pogoji Energetskega zakona iz leta 1992 (EZ) (10) (Energy Policy Act) ter B6, B5 in B2. Glede na javno dostopne informacije se lahko te mešanice uporabljajo za vsak dizelski motor, ne da bi se ta spremenil, pri čemer se ohrani garancija proizvajalcev avtomobilov. Pri mešanicah z nizko stopnjo biodizla (med 2 % in 20 % biodizla) je delovanje mešanice podobno delovanju mineralnega dizla. Kadar se v motorju uporabi biodizelsko gorivo nad B20, lahko uporabnik opazi določeno zmanjšanje moči, navora in ekonomičnosti porabe goriva, garancija proizvajalca avtomobila v primeru poškodb motorja pa ne velja.

| (27) | Preiskava je pokazala, da se čisti biodizel in mešanice z visoko stopnjo biodizla običajno ne namenjajo za neposredno potrošnjo v ZDA. Čisti biodizel se običajno najprej nameni za pripravo mešanic, preden se proda na trgu. Te mešanice se končno uporabijo v sektorju prevoza kot goriva za dizelske motorje cestnih vozil, kot so avtomobili, tovornjaki in avtobusi, ter tudi za vlake. Biodizel se lahko uporablja tudi kot gorivo za ogrevanje v domačih, komercialnih ali industrijskih kotlih ter kot gorivo generatorjev za proizvodnjo električne energije. Izvajajo se tudi preskusi glede možnosti uporabe mešanic biodizla v letalih. |
| --- | --- |

(27)

Preiskava je pokazala, da se čisti biodizel in mešanice z visoko stopnjo biodizla običajno ne namenjajo za neposredno potrošnjo v ZDA. Čisti biodizel se običajno najprej nameni za pripravo mešanic, preden se proda na trgu. Te mešanice se končno uporabijo v sektorju prevoza kot goriva za dizelske motorje cestnih vozil, kot so avtomobili, tovornjaki in avtobusi, ter tudi za vlake. Biodizel se lahko uporablja tudi kot gorivo za ogrevanje v domačih, komercialnih ali industrijskih kotlih ter kot gorivo generatorjev za proizvodnjo električne energije. Izvajajo se tudi preskusi glede možnosti uporabe mešanic biodizla v letalih.

| (28) | Zato je treba izdelek, vključen v preiskavo, opredeliti kot monoalkilni estri maščobnih kislin in/ali parafinska plinska olja, dobljena s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znana kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanicah nad B20. Drugače povedano, zadevni izdelek vključuje čisti biodizel (B100) s poreklom iz ZDA in vse mešanice nad B20, to so mešanice z več kot 20 % biodizla s poreklom iz ZDA („zadevni izdelek“). Ta prag se obravnava kot ustrezen za omogočanje jasnega razlikovanja med različnimi vrstami mešanic, ki so na voljo na trgu ZDA. |
| --- | --- |

(28)

Zato je treba izdelek, vključen v preiskavo, opredeliti kot monoalkilni estri maščobnih kislin in/ali parafinska plinska olja, dobljena s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znana kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanicah nad B20. Drugače povedano, zadevni izdelek vključuje čisti biodizel (B100) s poreklom iz ZDA in vse mešanice nad B20, to so mešanice z več kot 20 % biodizla s poreklom iz ZDA („zadevni izdelek“). Ta prag se obravnava kot ustrezen za omogočanje jasnega razlikovanja med različnimi vrstami mešanic, ki so na voljo na trgu ZDA.

| (29) | Ugotovljeno je bilo, da imajo vse vrste biodizla in biodizel v mešanicah, ki so vključeni v to preiskavo, kljub možnim razlikam v surovinah, uporabljenih pri proizvodnji, ali razlikam v proizvodnem postopku, enake ali zelo podobne osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter se uporabljajo v enake namene. Morebitne spremembe zadevnega izdelka ne spremenijo njegove osnovne opredelitve, njegovih lastnosti ali dojemanja različnih strank. |
| --- | --- |

(29)

Ugotovljeno je bilo, da imajo vse vrste biodizla in biodizel v mešanicah, ki so vključeni v to preiskavo, kljub možnim razlikam v surovinah, uporabljenih pri proizvodnji, ali razlikam v proizvodnem postopku, enake ali zelo podobne osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter se uporabljajo v enake namene. Morebitne spremembe zadevnega izdelka ne spremenijo njegove osnovne opredelitve, njegovih lastnosti ali dojemanja različnih strank.

| (30) | Zadevni izdelek se uvršča pod oznake KN 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 in ex 1518 00 99. |
| --- | --- |

(30)

Zadevni izdelek se uvršča pod oznake KN 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 in ex 1518 00 99.

2.2.   Podobni izdelek

| (31) | Ugotovljeno je bilo, da imajo izdelki, proizvedeni in prodani na notranjem trgu ZDA, ki so vključeni v to preiskavo, podobne osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter uporabe kot izdelki, ki se iz ZDA izvažajo v Skupnost. Podobno imajo izdelki, ki jih proizvajalci Skupnosti proizvajajo in prodajajo na trgu Skupnosti, podobne osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter uporabe kot izdelki, ki se iz zadevne države izvažajo v Skupnost. |
| --- | --- |

(31)

Ugotovljeno je bilo, da imajo izdelki, proizvedeni in prodani na notranjem trgu ZDA, ki so vključeni v to preiskavo, podobne osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter uporabe kot izdelki, ki se iz ZDA izvažajo v Skupnost. Podobno imajo izdelki, ki jih proizvajalci Skupnosti proizvajajo in prodajajo na trgu Skupnosti, podobne osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter uporabe kot izdelki, ki se iz zadevne države izvažajo v Skupnost.

| (32) | Trdilo se je, da nekateri uporabniki, zlasti v Nemčiji, neposredno uporabljajo čisti biodizel (B100) kot cenejšo nadomestno možnost za uporabo mineralnega dizla ali običajnih mešanic, namenjenih za neposredno uporabo na trgu Skupnosti. Preučitev te navedbe je pokazala, da je bila večina prodaje, ki so jo proizvajalci Skupnosti opravili na trgu Skupnosti, namenjene družbam, ki so biodizel mešale z mineralnim dizlom. Dejstvo, da se nekateri lastniki voznih parkov vrnejo k uporabi B100, je na ravni Skupnosti izjema. Biodizel se na trgu Skupnosti ne uporablja kot nadomestek za mineralni dizel, ampak kot dopolnilni izdelek. |
| --- | --- |

(32)

Trdilo se je, da nekateri uporabniki, zlasti v Nemčiji, neposredno uporabljajo čisti biodizel (B100) kot cenejšo nadomestno možnost za uporabo mineralnega dizla ali običajnih mešanic, namenjenih za neposredno uporabo na trgu Skupnosti. Preučitev te navedbe je pokazala, da je bila večina prodaje, ki so jo proizvajalci Skupnosti opravili na trgu Skupnosti, namenjene družbam, ki so biodizel mešale z mineralnim dizlom. Dejstvo, da se nekateri lastniki voznih parkov vrnejo k uporabi B100, je na ravni Skupnosti izjema. Biodizel se na trgu Skupnosti ne uporablja kot nadomestek za mineralni dizel, ampak kot dopolnilni izdelek.

| (33) | To ne spremeni dejstva, da so različne vrste zadevnega izdelka, ki se proizvajajo v ZDA in izvažajo v Skupnost, zamenljive z izdelki, ki jih proizvajalci biodizla iz Skupnosti proizvajajo in prodajajo v Skupnosti. Med njimi ni bistvenih razlik v uporabi in dojemanju s strani gospodarskih subjektov in uporabnikov, ki bi spremenile opredelitev podobnega izdelka. |
| --- | --- |

(33)

To ne spremeni dejstva, da so različne vrste zadevnega izdelka, ki se proizvajajo v ZDA in izvažajo v Skupnost, zamenljive z izdelki, ki jih proizvajalci biodizla iz Skupnosti proizvajajo in prodajajo v Skupnosti. Med njimi ni bistvenih razlik v uporabi in dojemanju s strani gospodarskih subjektov in uporabnikov, ki bi spremenile opredelitev podobnega izdelka.

| (34) | Ena zainteresirana stranka je trdila, da ima zadevni izdelek, zlasti čisti biodizel, drugačne fizikalne in kemične lastnosti kot biodizel, proizveden v Skupnosti. Medtem ko naj bi proizvodnja biodizla v ES temeljila na repičnem olju, naj bi proizvajalci v ZDA uporabljali le sojino olje. Zato ti dve vrsti izdelka naj ne bi bili zamenljivi in neposredno konkurenčni na trgu Skupnosti. Zainteresirana stranka je opozorila predvsem na razlike v značilnostih v zvezi z deformacijo zaradi temperature (cold flow) in vrednostmi joda. |
| --- | --- |

(34)

Ena zainteresirana stranka je trdila, da ima zadevni izdelek, zlasti čisti biodizel, drugačne fizikalne in kemične lastnosti kot biodizel, proizveden v Skupnosti. Medtem ko naj bi proizvodnja biodizla v ES temeljila na repičnem olju, naj bi proizvajalci v ZDA uporabljali le sojino olje. Zato ti dve vrsti izdelka naj ne bi bili zamenljivi in neposredno konkurenčni na trgu Skupnosti. Zainteresirana stranka je opozorila predvsem na razlike v značilnostih v zvezi z deformacijo zaradi temperature (cold flow) in vrednostmi joda.

| (35) | Komisija je preučila to trditev in ugotovila naslednje:






  (a) | Zadevni izdelek in podobni izdelek Skupnosti imata zelo podobne osnovne lastnosti in se na trgu Skupnosti prodajata po podobnih ali istih prodajnih poteh, torej podobnim strankam. |
| --- | --- | --- |

(35)

Komisija je preučila to trditev in ugotovila naslednje:

(a)

Zadevni izdelek in podobni izdelek Skupnosti imata zelo podobne osnovne lastnosti in se na trgu Skupnosti prodajata po podobnih ali istih prodajnih poteh, torej podobnim strankam.

| (b) | Zadevni izdelek in podobni izdelek Skupnosti sta oba namenjena enaki ali zelo podobni končni uporabi (glej uvodno izjavo (27). |
| --- | --- |

(b)

Zadevni izdelek in podobni izdelek Skupnosti sta oba namenjena enaki ali zelo podobni končni uporabi (glej uvodno izjavo (27).

| (c) | Glede sprememb zaradi temperature je treba pojasniti, da zadevajo sposobnost filtra (Cold Filter Plugging Point – CFPP), tj. temperatura, pri kateri se filter goriva zamaši zaradi sestavin goriva, ki so začele kristalizirati ali želatinirati. Preiskava je pokazala, da je CFPP podobnega izdelka Skupnosti nižja od CFPP biodizla, ki se izvaža iz ZDA. Vendar je to manjša razlika, ki jo je mogoče enostavno odpraviti z mešanjem različnih vrst biodizla ali z uporabo aditivov v čistem biodizlu, zlasti pozimi. Razlika v CFPP dejansko nima nobene vloge pri večini mešanic, ki se prodajajo na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(c)

Glede sprememb zaradi temperature je treba pojasniti, da zadevajo sposobnost filtra (Cold Filter Plugging Point – CFPP), tj. temperatura, pri kateri se filter goriva zamaši zaradi sestavin goriva, ki so začele kristalizirati ali želatinirati. Preiskava je pokazala, da je CFPP podobnega izdelka Skupnosti nižja od CFPP biodizla, ki se izvaža iz ZDA. Vendar je to manjša razlika, ki jo je mogoče enostavno odpraviti z mešanjem različnih vrst biodizla ali z uporabo aditivov v čistem biodizlu, zlasti pozimi. Razlika v CFPP dejansko nima nobene vloge pri večini mešanic, ki se prodajajo na trgu Skupnosti.

| (d) | V zvezi z vsebnostjo joda, ki je merilo za odpornost goriva proti oksidaciji, je bilo ugotovljeno, da se vrednosti repičnega olja in sojinega olja nekoliko ujemajo: za repično olje se vrednost giblje med 94 in 120, za sojino olje pa med 117 in 143. Medtem ko je glavna surovina v Skupnosti repično seme, je treba navesti, da proizvajalci iz Skupnosti in ZDA za proizvodnjo biodizla uporabljajo vrsto različnih surovin. Različne vrste biodizla se pogosto mešajo za pridobitev bolj homogenega izdelka. |
| --- | --- |

(d)

V zvezi z vsebnostjo joda, ki je merilo za odpornost goriva proti oksidaciji, je bilo ugotovljeno, da se vrednosti repičnega olja in sojinega olja nekoliko ujemajo: za repično olje se vrednost giblje med 94 in 120, za sojino olje pa med 117 in 143. Medtem ko je glavna surovina v Skupnosti repično seme, je treba navesti, da proizvajalci iz Skupnosti in ZDA za proizvodnjo biodizla uporabljajo vrsto različnih surovin. Različne vrste biodizla se pogosto mešajo za pridobitev bolj homogenega izdelka.

| (36) | Ker „podobnost“ v skladu s členom 1(5) osnovne uredbe ne pomeni, da morajo biti izdelki popolnoma enaki v vseh vidikih, vsaka manjša razlika med različnimi vrstami izdelkov ne zadostuje za spremembo splošne ugotovitve o podobnosti med zadevnim izdelkom in podobnimi izdelki Skupnosti. |
| --- | --- |

(36)

Ker „podobnost“ v skladu s členom 1(5) osnovne uredbe ne pomeni, da morajo biti izdelki popolnoma enaki v vseh vidikih, vsaka manjša razlika med različnimi vrstami izdelkov ne zadostuje za spremembo splošne ugotovitve o podobnosti med zadevnim izdelkom in podobnimi izdelki Skupnosti.

| (37) | Med različnimi vrstami zadevnega izdelka in podobnimi izdelki Skupnosti, ki se prodajajo na trgu Skupnosti, torej niso bile ugotovljene nobene razlike, na podlagi katerih bi se lahko sklenilo, da izdelki, ki se proizvajajo in prodajajo na trgu Skupnosti, niso podobni izdelki z enakimi ali zelo podobnimi osnovnimi fizikalnimi, kemičnimi in tehničnimi lastnostmi, kot jih imajo vrste zadevnega izdelka, ki se proizvajajo v ZDA in izvažajo v Skupnost. Zato se začasno sklene, da se vse vrste biodizla obravnavajo kot podobni izdelki v smislu člena 1(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(37)

Med različnimi vrstami zadevnega izdelka in podobnimi izdelki Skupnosti, ki se prodajajo na trgu Skupnosti, torej niso bile ugotovljene nobene razlike, na podlagi katerih bi se lahko sklenilo, da izdelki, ki se proizvajajo in prodajajo na trgu Skupnosti, niso podobni izdelki z enakimi ali zelo podobnimi osnovnimi fizikalnimi, kemičnimi in tehničnimi lastnostmi, kot jih imajo vrste zadevnega izdelka, ki se proizvajajo v ZDA in izvažajo v Skupnost. Zato se začasno sklene, da se vse vrste biodizla obravnavajo kot podobni izdelki v smislu člena 1(5) osnovne uredbe.

3.   SUBVENCIONIRANJE

3.1.   Uvod

| (38) | Na podlagi informacij iz pritožbe in odgovorov na vprašalnik Komisije so bile preiskane naslednje zvezne sheme, ki so domnevno vključevale dodeljevanje subvencij:

  Zvezne sheme







  (a) | olajšave pri plačilu trošarine/davčna olajšava na dobiček |
| --- | --- | --- |

(38)

Na podlagi informacij iz pritožbe in odgovorov na vprašalnik Komisije so bile preiskane naslednje zvezne sheme, ki so domnevno vključevale dodeljevanje subvencij:

Zvezne sheme

(a)

olajšave pri plačilu trošarine/davčna olajšava na dobiček

| (b) | davčna olajšava na dobiček malih proizvajalcev agro-biodizla |
| --- | --- |

(b)

davčna olajšava na dobiček malih proizvajalcev agro-biodizla

| (c) | program za bioenergijo ameriškega ministrstva za kmetijstvo |
| --- | --- |

(c)

program za bioenergijo ameriškega ministrstva za kmetijstvo

| (39) | Na podlagi informacij iz pritožbe in odgovorov na vprašalnik Komisije so bile preiskane tudi naslednje državne sheme, ki so domnevno vključevale dodeljevanje subvencij:

  Državne sheme







  (a) | Illinois
  Oprostitev davka na biodizel zvezne države Illinois |
| --- | --- | --- |

(39)

Na podlagi informacij iz pritožbe in odgovorov na vprašalnik Komisije so bile preiskane tudi naslednje državne sheme, ki so domnevno vključevale dodeljevanje subvencij:

Državne sheme

(a)

Illinois

Oprostitev davka na biodizel zvezne države Illinois

| (b) | Missouri
  Sklad za financiranje proizvajalcev biodizla zvezne države Missouri |
| --- | --- |

(b)

Missouri

Sklad za financiranje proizvajalcev biodizla zvezne države Missouri

| (c) | Severna Dakota






  (i) | partnerstvo za biogoriva kot dodatek k programu za posojila za financiranje rasti lokalnih skupnosti zvezne države Severna Dakota |
| --- | --- | --- |

(c)

Severna Dakota

(i)

partnerstvo za biogoriva kot dodatek k programu za posojila za financiranje rasti lokalnih skupnosti zvezne države Severna Dakota

| (ii) | davčna olajšava na naprave za proizvodnjo biodizla zvezne države Severna Dakota |
| --- | --- |

(ii)

davčna olajšava na naprave za proizvodnjo biodizla zvezne države Severna Dakota

| (iii) | davčna olajšava na dobiček proizvajalcev biodizla zvezne države Severna Dakota |
| --- | --- |

(iii)

davčna olajšava na dobiček proizvajalcev biodizla zvezne države Severna Dakota

| (iv) | davčna olajšava na infrastrukturo za proizvodnjo biodizla zvezne države Severna Dakota |
| --- | --- |

(iv)

davčna olajšava na infrastrukturo za proizvodnjo biodizla zvezne države Severna Dakota

| (d) | Texas






  (i) | oprostitev davka na etanol in biodizelske mešanice zvezne države Teksas |
| --- | --- | --- |

(d)

Texas

(i)

oprostitev davka na etanol in biodizelske mešanice zvezne države Teksas

| (ii) | program za financiranje proizvodnje etanola za gorivo in biodizla v zvezni državi Teksas |
| --- | --- |

(ii)

program za financiranje proizvodnje etanola za gorivo in biodizla v zvezni državi Teksas

| (e) | Washington






  (i) | program za neodvisnost od energetskih virov zvezne države Washington |
| --- | --- | --- |

(e)

Washington

(i)

program za neodvisnost od energetskih virov zvezne države Washington

| (ii) | odbitek davka pri proizvodnji biogoriv zvezne države Washington |
| --- | --- |

(ii)

odbitek davka pri proizvodnji biogoriv zvezne države Washington

| (iii) | oprostitev davka pri maloprodaji biogoriv zvezne države Washington |
| --- | --- |

(iii)

oprostitev davka pri maloprodaji biogoriv zvezne države Washington

| (iv) | odbitek davka za biogoriva zvezne države Washington. |
| --- | --- |

(iv)

odbitek davka za biogoriva zvezne države Washington.

| (40) | Nekatere od drugih državnih shem iz točke 3 obvestila o začetku, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (4), so bile po posvetovanju z vlado Združenih držav Amerike pred začetkom preiskave iz te izključene. V zvezi z ostalimi državnimi shemami so vzorčene družbe in družba iz uvodne izjave (9), kateri je bila odobrena individualna preiskava, navedle, da v OP v okviru zadevnih shem niso prejele nobenih ugodnosti, pri čemer nobeni dokazi ne dokazujejo nasprotno. Zato se je začasno sklenilo, da ni razlogov za nadaljnjo preiskavo teh shem v okviru te preiskave. |
| --- | --- |

(40)

Nekatere od drugih državnih shem iz točke 3 obvestila o začetku, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (4), so bile po posvetovanju z vlado Združenih držav Amerike pred začetkom preiskave iz te izključene. V zvezi z ostalimi državnimi shemami so vzorčene družbe in družba iz uvodne izjave (9), kateri je bila odobrena individualna preiskava, navedle, da v OP v okviru zadevnih shem niso prejele nobenih ugodnosti, pri čemer nobeni dokazi ne dokazujejo nasprotno. Zato se je začasno sklenilo, da ni razlogov za nadaljnjo preiskavo teh shem v okviru te preiskave.

3.2.   Olajšava pri plačilu trošarine/davčna olajšava na prihodek

(a)   Pravna podlaga

| (41) | Pravna podlaga za sistem davčne olajšave za pripravljavce mešanic, prodajalce na drobno in končne uporabnike biodizla je naslov 26, oddelek 40A Zakonika ZDA (U.S.C.). Določa naslednje olajšave za biodizelsko gorivo:






  (i) | olajšava za mešanico biodizla; |
| --- | --- | --- |

(41)

Pravna podlaga za sistem davčne olajšave za pripravljavce mešanic, prodajalce na drobno in končne uporabnike biodizla je naslov 26, oddelek 40A Zakonika ZDA (U.S.C.). Določa naslednje olajšave za biodizelsko gorivo:

(i)

olajšava za mešanico biodizla;

| (ii) | olajšava za biodizel; |
| --- | --- |

(ii)

olajšava za biodizel;

| (iii) | olajšava za male proizvajalce agro-biodizla. |
| --- | --- |

(iii)

olajšava za male proizvajalce agro-biodizla.

| (42) | Davčna olajšava na dobiček malih proizvajalcev agro-biodizla je davčna olajšava, ki velja samo za male proizvajalce agro-biodizla. Ta shema je obravnavana v uvodnih izjavah od (64) do (72). |
| --- | --- |

(42)

Davčna olajšava na dobiček malih proizvajalcev agro-biodizla je davčna olajšava, ki velja samo za male proizvajalce agro-biodizla. Ta shema je obravnavana v uvodnih izjavah od (64) do (72).

| (43) | Oddelek 202(a) Zakona o energetskem izboljšanju in razširitvi (Energy and Improvement and Extension Act) iz leta 2008 določa, da se davčne olajšave iz uvodne izjave (41) uporabljajo do 31. decembra 2009. |
| --- | --- |

(43)

Oddelek 202(a) Zakona o energetskem izboljšanju in razširitvi (Energy and Improvement and Extension Act) iz leta 2008 določa, da se davčne olajšave iz uvodne izjave (41) uporabljajo do 31. decembra 2009.

(b)   Upravičenost

| (44) | Za upravičenost do olajšave za mešanice biodizla iz točke (i) uvodne izjave (41) mora družba proizvesti mešanico biodizla in dizelskega goriva, ki se prodaja kot gorivo ali za uporabo kot gorivo. Oseba, ki uveljavlja finančno pomoč, mora pridobiti potrdilo proizvajalca ali uvoznika biodizla, v katerem so opredeljeni izdelek, odstotek biodizla in odstotek agro-biodizla v izdelku. Ta olajšava se izvede kot olajšava pri plačilu trošarine. Če je trošarinska obveznost družbe manjša od skupne olajšave pri plačilu trošarine, pa lahko družba uveljavlja preostanek olajšave kot vračljivo davčno olajšavo na prihodek. Vračljiva davčna olajšava na dobiček je olajšava na podlagi davka na dobiček davkoplačevalca ali neposrednega plačila. Vračljiva pa je, ker je mogoče presežek olajšave davkoplačevalcu izplačati kot neposredno gotovinsko plačilo, če je olajšava večja od davčne obveznosti posameznika. |
| --- | --- |

(44)

Za upravičenost do olajšave za mešanice biodizla iz točke (i) uvodne izjave (41) mora družba proizvesti mešanico biodizla in dizelskega goriva, ki se prodaja kot gorivo ali za uporabo kot gorivo. Oseba, ki uveljavlja finančno pomoč, mora pridobiti potrdilo proizvajalca ali uvoznika biodizla, v katerem so opredeljeni izdelek, odstotek biodizla in odstotek agro-biodizla v izdelku. Ta olajšava se izvede kot olajšava pri plačilu trošarine. Če je trošarinska obveznost družbe manjša od skupne olajšave pri plačilu trošarine, pa lahko družba uveljavlja preostanek olajšave kot vračljivo davčno olajšavo na prihodek. Vračljiva davčna olajšava na dobiček je olajšava na podlagi davka na dobiček davkoplačevalca ali neposrednega plačila. Vračljiva pa je, ker je mogoče presežek olajšave davkoplačevalcu izplačati kot neposredno gotovinsko plačilo, če je olajšava večja od davčne obveznosti posameznika.

| (45) | Olajšava za biodizel iz točke (ii) uvodne izjave (41) je nevračljiva davčna olajšava na dobiček za trgovce na drobno ali končne uporabnike čistega biodizla. Olajšava za čisti biodizel velja samo za osebo, ki ima v rezervoarju za gorivo vozila galono čistega biodizla ali ga uporablja kot gorivo. Opozoriti je treba, da lahko to olajšavo prejmejo tudi proizvajalci biodizla, ki proizvajajo svoj biodizel. Za uveljavljanje olajšave mora torej biti proizvajalec biodizla dejaven kot trgovec na drobno (dajanje galone biodizla v rezervoar goriva končnega uporabnika) ali kot končni uporabnik (npr. uporaba biodizla v lastnih vozilih). |
| --- | --- |

(45)

Olajšava za biodizel iz točke (ii) uvodne izjave (41) je nevračljiva davčna olajšava na dobiček za trgovce na drobno ali končne uporabnike čistega biodizla. Olajšava za čisti biodizel velja samo za osebo, ki ima v rezervoarju za gorivo vozila galono čistega biodizla ali ga uporablja kot gorivo. Opozoriti je treba, da lahko to olajšavo prejmejo tudi proizvajalci biodizla, ki proizvajajo svoj biodizel. Za uveljavljanje olajšave mora torej biti proizvajalec biodizla dejaven kot trgovec na drobno (dajanje galone biodizla v rezervoar goriva končnega uporabnika) ali kot končni uporabnik (npr. uporaba biodizla v lastnih vozilih).

(c)   Praktično izvajanje

| (46) | Glede olajšave za biodizel v zvezi z nemešanim (čistim) biodizlom lahko trgovec na drobno (ali proizvajalec biodizla, ki deluje kot trgovec na drobno) ali končni uporabnik nemešanega biodizla uveljavlja 1,00 USD na galono nemešanega (čistega) agro-biodizla ali 0,50 USD na galono drugega nemešanega (čistega) biodizla v obliki nevračljive splošne davčne olajšave na poslovni dobiček. Nevračljiva splošna poslovna olajšava je olajšava na podlagi davka na dobiček družbe. Nevračljiva pa je, ker presežka olajšave družbi ni mogoče izplačati kot neposrednega gotovinskega plačila, če je olajšava družbe večja od njene davčne obveznosti. |
| --- | --- |

(46)

Glede olajšave za biodizel v zvezi z nemešanim (čistim) biodizlom lahko trgovec na drobno (ali proizvajalec biodizla, ki deluje kot trgovec na drobno) ali končni uporabnik nemešanega biodizla uveljavlja 1,00 USD na galono nemešanega (čistega) agro-biodizla ali 0,50 USD na galono drugega nemešanega (čistega) biodizla v obliki nevračljive splošne davčne olajšave na poslovni dobiček. Nevračljiva splošna poslovna olajšava je olajšava na podlagi davka na dobiček družbe. Nevračljiva pa je, ker presežka olajšave družbi ni mogoče izplačati kot neposrednega gotovinskega plačila, če je olajšava družbe večja od njene davčne obveznosti.

| (47) | Preiskava je pokazala, da nobena vzorčena družba ali družba, ki ji je bila odobrena individualna preiskava, kot je navedeno v uvodni izjavi (9), ni koristila olajšave za biodizel v zvezi z nemešanim (čistim) biodizlom. Zato ta del sheme (olajšava za biodizel) v okviru te preiskave ni nadalje ocenjen. |
| --- | --- |

(47)

Preiskava je pokazala, da nobena vzorčena družba ali družba, ki ji je bila odobrena individualna preiskava, kot je navedeno v uvodni izjavi (9), ni koristila olajšave za biodizel v zvezi z nemešanim (čistim) biodizlom. Zato ta del sheme (olajšava za biodizel) v okviru te preiskave ni nadalje ocenjen.

| (48) | Vse družbe, vključene v preiskavo, so prejele davčne olajšave v okviru olajšave za mešanice biodizla v zvezi z mešanicami biodizla, prodanimi za uporabo kot gorivo. |
| --- | --- |

(48)

Vse družbe, vključene v preiskavo, so prejele davčne olajšave v okviru olajšave za mešanice biodizla v zvezi z mešanicami biodizla, prodanimi za uporabo kot gorivo.

| (49) | Biodizel v mešanici z mineralnim dizelskim gorivom je upravičen do olajšave pri plačilu trošarine za mešanico biodizla ali davčne olajšave na dobiček. Prevladujoča olajšava v obdobju preiskave je bila 1 USD na galono nemešanega agro-biodizla (11) ali 0,50 USD (12) na galono drugega nemešanega biodizla, uporabljenega v mešanici goriva. Zato je končna davčna olajšava za mešano gorivo odvisna od deleža biodizla v gorivu. Najmanjša zahteva, ki je tudi najpogostejša praksa, je mešanica 0,1 % mineralnega dizla in 99,9 % biodizla (ta mešan izdelek je v ZDA označen kot B99), ker se s tem zagotovi pridobitev najvišje davčne olajšave. Delež biodizla v mešanem izdelku upravičuje davčno olajšavo (npr. 100 galon B99 vsebuje 99,9 galon biodizla in upravičuje davčno olajšavo v višini 99,90 USD). Predelava biodizla iz čistega izdelka (B100) v mešan izdelek (B99) je enostaven postopek. V čisti biodizel se doda 0,1 % mineralnega dizla, pri čemer ne pride do velike spremembe zadevnega izdelka. Z mešanjem se pridobi tudi upravičenost do olajšave. |
| --- | --- |

(49)

Biodizel v mešanici z mineralnim dizelskim gorivom je upravičen do olajšave pri plačilu trošarine za mešanico biodizla ali davčne olajšave na dobiček. Prevladujoča olajšava v obdobju preiskave je bila 1 USD na galono nemešanega agro-biodizla (11) ali 0,50 USD (12) na galono drugega nemešanega biodizla, uporabljenega v mešanici goriva. Zato je končna davčna olajšava za mešano gorivo odvisna od deleža biodizla v gorivu. Najmanjša zahteva, ki je tudi najpogostejša praksa, je mešanica 0,1 % mineralnega dizla in 99,9 % biodizla (ta mešan izdelek je v ZDA označen kot B99), ker se s tem zagotovi pridobitev najvišje davčne olajšave. Delež biodizla v mešanem izdelku upravičuje davčno olajšavo (npr. 100 galon B99 vsebuje 99,9 galon biodizla in upravičuje davčno olajšavo v višini 99,90 USD). Predelava biodizla iz čistega izdelka (B100) v mešan izdelek (B99) je enostaven postopek. V čisti biodizel se doda 0,1 % mineralnega dizla, pri čemer ne pride do velike spremembe zadevnega izdelka. Z mešanjem se pridobi tudi upravičenost do olajšave.

| (50) | Proizvajalci biodizla lahko uveljavljajo spodbudo, če sami pripravijo mešanico biodizla. Proizvajalec mora čisti biodizel zmešati z mineralnim dizelskim gorivom. Glede upravičenosti do spodbude ni razlik med mešanico biodizla, namenjeno prodaji na domačem trgu, in mešanico biodizla za izvoz. |
| --- | --- |

(50)

Proizvajalci biodizla lahko uveljavljajo spodbudo, če sami pripravijo mešanico biodizla. Proizvajalec mora čisti biodizel zmešati z mineralnim dizelskim gorivom. Glede upravičenosti do spodbude ni razlik med mešanico biodizla, namenjeno prodaji na domačem trgu, in mešanico biodizla za izvoz.

| (51) | Družbe, ki ne proizvajajo čistega biodizla, ampak ga kupijo in naredijo mešanico biodizla, so prav tako upravičene do davčne olajšave. Te družbe morajo dobiti potrdilo proizvajalca (in po potrebi vsakega naslednjega prodajnega posrednika) biodizla, v katerem proizvajalec jasno potrdi, da ni uveljavljal davčne olajšave. To potrdilo je prenosljivo in imetnika upravičuje do 1 USD davčne olajšave na galono čistega biodizla. |
| --- | --- |

(51)

Družbe, ki ne proizvajajo čistega biodizla, ampak ga kupijo in naredijo mešanico biodizla, so prav tako upravičene do davčne olajšave. Te družbe morajo dobiti potrdilo proizvajalca (in po potrebi vsakega naslednjega prodajnega posrednika) biodizla, v katerem proizvajalec jasno potrdi, da ni uveljavljal davčne olajšave. To potrdilo je prenosljivo in imetnika upravičuje do 1 USD davčne olajšave na galono čistega biodizla.

| (52) | Spodbuda se lahko uveljavlja kot olajšava na podlagi trošarinske obveznosti ali davčne obveznosti na dobiček ali kot neposredno gotovinsko plačilo. Skupni znesek spodbude je enak (1 USD na galono) ne glede na to, ali se spodbuda uveljavlja kot olajšava pri plačilu trošarine, davčna olajšava na dobiček, neposredno plačilo davkoplačevalcu ali kot kakršna koli kombinacija navedenega. |
| --- | --- |

(52)

Spodbuda se lahko uveljavlja kot olajšava na podlagi trošarinske obveznosti ali davčne obveznosti na dobiček ali kot neposredno gotovinsko plačilo. Skupni znesek spodbude je enak (1 USD na galono) ne glede na to, ali se spodbuda uveljavlja kot olajšava pri plačilu trošarine, davčna olajšava na dobiček, neposredno plačilo davkoplačevalcu ali kot kakršna koli kombinacija navedenega.

| (53) | V obdobju preiskave je večina družb prejela neposredna plačila na podlagi količine mešanice biodizla, medtem ko so druge prejele davčno olajšavo (v smislu, da se je olajšava za mešanico biodizla delno uporabila za izravnavo trošarinske obveznosti ali davčne obveznosti na dobiček) in neposredno plačilo. Davčne obveznosti zadevnih družb so bile majhne v primerjavi z uveljavljanim zneskom olajšave za mešanico biodizla, zato je bila večina spodbud izvedenih v obliki neposrednega plačila, nekaj pa kot davčna olajšava. |
| --- | --- |

(53)

V obdobju preiskave je večina družb prejela neposredna plačila na podlagi količine mešanice biodizla, medtem ko so druge prejele davčno olajšavo (v smislu, da se je olajšava za mešanico biodizla delno uporabila za izravnavo trošarinske obveznosti ali davčne obveznosti na dobiček) in neposredno plačilo. Davčne obveznosti zadevnih družb so bile majhne v primerjavi z uveljavljanim zneskom olajšave za mešanico biodizla, zato je bila večina spodbud izvedenih v obliki neposrednega plačila, nekaj pa kot davčna olajšava.

| (54) | U.S.C. določa, da se olajšava za mešanico biodizla odobri le, če družba, ki pripravlja mešanice biodizla in mineralnega dizla, dobi potrdilo („potrdilo za biodizel“) proizvajalca biodizla, v katerem proizvajalec med drugim potrdi količino biodizla, na katerega se potrdilo nanaša, ter ali je biodizel agro-biodizel ali drug biodizel. Če družba, ki proizvaja biodizel, pozneje ta biodizel zmeša z mineralnim dizlom in uveljavlja davčno olajšavo, mora predložiti potrdilo za biodizel skupaj s potrebno dokumentacijo za uveljavljanje olajšave. Oseba, ki prejme potrdilo za biodizel in nato proda biodizel, ne da bi pripravila mešanico biodizla, izroči zadevno potrdilo kupcu in zagotovi „izjavo prodajnega posrednika biodizla“. Drugače povedano, družba, ki pripravi mešanico biodizla in uveljavlja davčno olajšavo, lahko dobi potrdilo za biodizel neposredno od proizvajalca biodizla ali neposredno od prodajnega posrednika biodizla. To potrdilo je torej prenosljivo in imetnika upravičuje do davčne olajšave 1 USD na galono za toliko galon biodizla, kot jih upravičenec uporabi pri pripravi katere koli mešanice biodizla. |
| --- | --- |

(54)

U.S.C. določa, da se olajšava za mešanico biodizla odobri le, če družba, ki pripravlja mešanice biodizla in mineralnega dizla, dobi potrdilo („potrdilo za biodizel“) proizvajalca biodizla, v katerem proizvajalec med drugim potrdi količino biodizla, na katerega se potrdilo nanaša, ter ali je biodizel agro-biodizel ali drug biodizel. Če družba, ki proizvaja biodizel, pozneje ta biodizel zmeša z mineralnim dizlom in uveljavlja davčno olajšavo, mora predložiti potrdilo za biodizel skupaj s potrebno dokumentacijo za uveljavljanje olajšave. Oseba, ki prejme potrdilo za biodizel in nato proda biodizel, ne da bi pripravila mešanico biodizla, izroči zadevno potrdilo kupcu in zagotovi „izjavo prodajnega posrednika biodizla“. Drugače povedano, družba, ki pripravi mešanico biodizla in uveljavlja davčno olajšavo, lahko dobi potrdilo za biodizel neposredno od proizvajalca biodizla ali neposredno od prodajnega posrednika biodizla. To potrdilo je torej prenosljivo in imetnika upravičuje do davčne olajšave 1 USD na galono za toliko galon biodizla, kot jih upravičenec uporabi pri pripravi katere koli mešanice biodizla.

| (55) | Preiskava je pokazala jasno razliko v cenah med čistim biodizlom (B100) in mešanicami biodizla (B99). Čeprav je edina razlika med tema dvema vrstama izdelka dodatek 0,1 % mineralnega dizelskega goriva za pripravo mešanice B99, je bila prodaja B100 po 1 USD na galono dražja od prodaje B99. Trg ZDA biodizla je se izkazal za zelo preglednega. Gospodarski subjekti na trgu biodizla v Združenih državah Amerike vedo, da prejemajo pripravljavci mešanic biodizla davčno olajšavo 1 USD na galono. Pri nekaterih vzorčenih družbah sta bili na fakturah za prodajo B100 na notranjem trgu navedeni cena izdelka in olajšava pripravljavca mešanice, kar pomeni, da se je olajšava dejansko prenesla na kupca B100. Na podlagi tega se šteje, da se vse vrste biodizla subvencionirajo prek te davčne olajšave. |
| --- | --- |

(55)

Preiskava je pokazala jasno razliko v cenah med čistim biodizlom (B100) in mešanicami biodizla (B99). Čeprav je edina razlika med tema dvema vrstama izdelka dodatek 0,1 % mineralnega dizelskega goriva za pripravo mešanice B99, je bila prodaja B100 po 1 USD na galono dražja od prodaje B99. Trg ZDA biodizla je se izkazal za zelo preglednega. Gospodarski subjekti na trgu biodizla v Združenih državah Amerike vedo, da prejemajo pripravljavci mešanic biodizla davčno olajšavo 1 USD na galono. Pri nekaterih vzorčenih družbah sta bili na fakturah za prodajo B100 na notranjem trgu navedeni cena izdelka in olajšava pripravljavca mešanice, kar pomeni, da se je olajšava dejansko prenesla na kupca B100. Na podlagi tega se šteje, da se vse vrste biodizla subvencionirajo prek te davčne olajšave.

(d)   Sklepna ugotovitev

| (56) | Olajšavo za mešanico biodizla je treba obravnavati kot davčno spodbudo ne glede na to, ali se izvede kot gotovinsko plačilo ali se izravna z davčnimi obveznostmi. |
| --- | --- |

(56)

Olajšavo za mešanico biodizla je treba obravnavati kot davčno spodbudo ne glede na to, ali se izvede kot gotovinsko plačilo ali se izravna z davčnimi obveznostmi.

| (57) | Ta shema se šteje za subvencijo v smislu člena 2(1)(a)(i) in člena (2)(1)(a)(ii) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek vlade Združenih držav Amerike v obliki neposrednih subvencij (gotovinskih plačil) in izpadlih dohodkov, ki jih je treba izplačati (davčna izravnava). Spodbude pomenijo ugodnost za družbe, ki jih prejemajo. |
| --- | --- |

(57)

Ta shema se šteje za subvencijo v smislu člena 2(1)(a)(i) in člena (2)(1)(a)(ii) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek vlade Združenih držav Amerike v obliki neposrednih subvencij (gotovinskih plačil) in izpadlih dohodkov, ki jih je treba izplačati (davčna izravnava). Spodbude pomenijo ugodnost za družbe, ki jih prejemajo.

| (58) | Shema je omejena na družbe, ki so dejavne v industriji biodizla, in se zato obravnava kot specifična v skladu s členom 3(2)(a) osnovne uredbe ter proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep. |
| --- | --- |

(58)

Shema je omejena na družbe, ki so dejavne v industriji biodizla, in se zato obravnava kot specifična v skladu s členom 3(2)(a) osnovne uredbe ter proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep.

(e)   Izračun zneska subvencije

| (59) | Olajšava za mešanico biodizla je bila odobrena glede na količino uporabljenega biodizla v mešanici, tj. 1 USD na galono, ker so vse zadevne družbe uporabile agro-biodizel. Znesek ugodnosti v OP je bil izračunan na podlagi 1 USD na galono čistega biodizla, ki je bil prodan v OP kot čisti biodizel (B100) ali kot mešanica. Za določitev ugodnosti se je pri izračunu zneska subvencije upošteval dodatek mineralnega dizla v mešanici. |
| --- | --- |

(59)

Olajšava za mešanico biodizla je bila odobrena glede na količino uporabljenega biodizla v mešanici, tj. 1 USD na galono, ker so vse zadevne družbe uporabile agro-biodizel. Znesek ugodnosti v OP je bil izračunan na podlagi 1 USD na galono čistega biodizla, ki je bil prodan v OP kot čisti biodizel (B100) ali kot mešanica. Za določitev ugodnosti se je pri izračunu zneska subvencije upošteval dodatek mineralnega dizla v mešanici.

| (60) | Eden od vzorčenih proizvajalcev biodizla je posredno prejel ugodnosti v okviru te sheme, ker je za vnovčitev olajšave za biodizel, do katere je bil upravičen, uporabil sistem odkupa terjatev. Mešanico je pripravila nepovezana družba, ki je uveljavljala olajšavo in nato plačala zadevni družbi znesek, od katerega se je odštelo plačilo za odkup terjatev. |
| --- | --- |

(60)

Eden od vzorčenih proizvajalcev biodizla je posredno prejel ugodnosti v okviru te sheme, ker je za vnovčitev olajšave za biodizel, do katere je bil upravičen, uporabil sistem odkupa terjatev. Mešanico je pripravila nepovezana družba, ki je uveljavljala olajšavo in nato plačala zadevni družbi znesek, od katerega se je odštelo plačilo za odkup terjatev.

| (61) | Znesek subvencije se je dodelil za celotno prodajo zadevnega proizvoda v OP. |
| --- | --- |

(61)

Znesek subvencije se je dodelil za celotno prodajo zadevnega proizvoda v OP.

| (62) | Izdelki, s katerimi se trguje, so bili izključeni iz navedenega izračuna. |
| --- | --- |

(62)

Izdelki, s katerimi se trguje, so bili izključeni iz navedenega izračuna.

| (63) | Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep, izračunan v okviru te sheme in izražen kot ad valorem, se je za družbe, vključene v preiskavo, gibal med 28,4 % in 41,1 %. |
| --- | --- |

(63)

Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep, izračunan v okviru te sheme in izražen kot ad valorem, se je za družbe, vključene v preiskavo, gibal med 28,4 % in 41,1 %.

3.3.   Davčna olajšava na dobiček malih proizvajalcev agro-biodizla

(a)   Pravna podlaga

| (64) | Naslov 26, U.S.C., oddelek 40A predvideva tudi davčno olajšavo na dobiček malih proizvajalcev agro-biodizla. |
| --- | --- |

(64)

Naslov 26, U.S.C., oddelek 40A predvideva tudi davčno olajšavo na dobiček malih proizvajalcev agro-biodizla.

(b)   Upravičenost

| (65) | Ta shema je na voljo le malim proizvajalcem čistega agro-biodizla. Do olajšave ni upravičena vsaka družba, ki pripravlja mešanice, ali trgovec, ki kupi biodizel, vendar ga ne proizvaja. Mali proizvajalec je vsak, čigar proizvodna zmogljivost ne presega 60 milijonov galon agro-biodizla na leto. Mali proizvajalec agro-biodizla lahko za vsako galono proizvedenega agro-biodizla uveljavlja 0,10 USD nevračljive splošne poslovne davčne olajšave na dobiček. Proizvodnja proizvajalca, upravičena do olajšave, v nobenem davčnem letu ne sme preseči 15 milijonov galon. Proizvajalec lahko uveljavlja olajšavo, če se agro-biodizel uporablja kot gorivo, prodaja za uporabo kot gorivo ali uporablja za pripravo mešanice biodizla in dizelskega goriva, ki se uporablja kot gorivo ali prodaja za uporabo kot gorivo. |
| --- | --- |

(65)

Ta shema je na voljo le malim proizvajalcem čistega agro-biodizla. Do olajšave ni upravičena vsaka družba, ki pripravlja mešanice, ali trgovec, ki kupi biodizel, vendar ga ne proizvaja. Mali proizvajalec je vsak, čigar proizvodna zmogljivost ne presega 60 milijonov galon agro-biodizla na leto. Mali proizvajalec agro-biodizla lahko za vsako galono proizvedenega agro-biodizla uveljavlja 0,10 USD nevračljive splošne poslovne davčne olajšave na dobiček. Proizvodnja proizvajalca, upravičena do olajšave, v nobenem davčnem letu ne sme preseči 15 milijonov galon. Proizvajalec lahko uveljavlja olajšavo, če se agro-biodizel uporablja kot gorivo, prodaja za uporabo kot gorivo ali uporablja za pripravo mešanice biodizla in dizelskega goriva, ki se uporablja kot gorivo ali prodaja za uporabo kot gorivo.

(c)   Praktično izvajanje

| (66) | Nevračljive splošne poslovne davčne olajšave na dobiček se uveljavljajo enkrat na leto, ko upravičenec izpolnjuje napoved za odmero davka. Olajšava za vsako galono biodizla, ki jo upravičenec proizvede v zadevnem davčnem letu, do največ 15 milijonov galon se izravna z obveznostjo upravičenca za davek od dobička pravnih oseb. Če je davčna obveznost upravičenca manjša od zneska olajšave, ki se uveljavlja, se lahko presežni znesek prenese v naslednje davčno leto. |
| --- | --- |

(66)

Nevračljive splošne poslovne davčne olajšave na dobiček se uveljavljajo enkrat na leto, ko upravičenec izpolnjuje napoved za odmero davka. Olajšava za vsako galono biodizla, ki jo upravičenec proizvede v zadevnem davčnem letu, do največ 15 milijonov galon se izravna z obveznostjo upravičenca za davek od dobička pravnih oseb. Če je davčna obveznost upravičenca manjša od zneska olajšave, ki se uveljavlja, se lahko presežni znesek prenese v naslednje davčno leto.

| (67) | V obdobju preiskave je shemo koristila ena od vzorčenih družb. Družba je uporabila olajšavo za zmanjšanje svoje obveznosti za davek na dobiček. |
| --- | --- |

(67)

V obdobju preiskave je shemo koristila ena od vzorčenih družb. Družba je uporabila olajšavo za zmanjšanje svoje obveznosti za davek na dobiček.

(d)   Sklepna ugotovitev

| (68) | Ta shema se šteje za subvencijo v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek vlade Združenih držav Amerike v obliki izpadlih dohodkov, ki jih je treba izplačati. Spodbuda pomeni ugodnost za družbe, ki jo prejemajo. |
| --- | --- |

(68)

Ta shema se šteje za subvencijo v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek vlade Združenih držav Amerike v obliki izpadlih dohodkov, ki jih je treba izplačati. Spodbuda pomeni ugodnost za družbe, ki jo prejemajo.

| (69) | Shema je omejena na družbe, ki proizvajajo biodizel, in se zato obravnava kot specifična v skladu s členom 3(2)(a) osnovne uredbe ter proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep. |
| --- | --- |

(69)

Shema je omejena na družbe, ki proizvajajo biodizel, in se zato obravnava kot specifična v skladu s členom 3(2)(a) osnovne uredbe ter proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep.

(e)   Izračun zneska subvencije

| (70) | Znesek subvencije se je izračunal na podlagi zneska znižanja davka na dobiček za davčno leto, ki se je končalo med obdobjem preiskave. |
| --- | --- |

(70)

Znesek subvencije se je izračunal na podlagi zneska znižanja davka na dobiček za davčno leto, ki se je končalo med obdobjem preiskave.

| (71) | Znesek subvencije (števec) se je dodelil za celotno prodajo zadevnega izdelka v OP. |
| --- | --- |

(71)

Znesek subvencije (števec) se je dodelil za celotno prodajo zadevnega izdelka v OP.

| (72) | Zadevna družba je v skladu s to shemo v obdobju preiskave prejela subvencije v višini 0,4 %. |
| --- | --- |

(72)

Zadevna družba je v skladu s to shemo v obdobju preiskave prejela subvencije v višini 0,4 %.

3.4.   Program za bioenergijo ameriškega ministrstva za kmetijstvo

(a)   Pravna podlaga

| (73) | Program za bioenergijo ameriškega ministrstva za kmetijstvo je prvotno odobrila in financirala družba za olajšave za izvoz blaga (Commodity Credit Corporation – CCC) ameriškega ministrstva za kmetijstvo v okviru svoje splošne pristojnosti v skladu z oddelkom 5 listine CCC, kodificirane v Zakoniku ZDA (naslov 15, poglavje 15, podpoglavje II, oddelek 714c(e)). Ta statut določa izključne namene, v katere lahko CCC uporablja svoje splošne pristojnosti v skladu z zakonom. Natančneje, shema temelji na pristojnosti iz oddelka 5(e) Zakona, ki CCC pooblašča, da:

  „poveča domačo porabo kmetijskih proizvodov (razen tobaka) z razširitvijo ali pomočjo pri razširitvi notranjih trgov ali z razvojem ali pomočjo pri razvoju novih in dodatnih trgov, tržnih zmogljivosti ter uporab zadevnih proizvodov.“ |
| --- | --- |

(73)

Program za bioenergijo ameriškega ministrstva za kmetijstvo je prvotno odobrila in financirala družba za olajšave za izvoz blaga (Commodity Credit Corporation – CCC) ameriškega ministrstva za kmetijstvo v okviru svoje splošne pristojnosti v skladu z oddelkom 5 listine CCC, kodificirane v Zakoniku ZDA (naslov 15, poglavje 15, podpoglavje II, oddelek 714c(e)). Ta statut določa izključne namene, v katere lahko CCC uporablja svoje splošne pristojnosti v skladu z zakonom. Natančneje, shema temelji na pristojnosti iz oddelka 5(e) Zakona, ki CCC pooblašča, da:

„poveča domačo porabo kmetijskih proizvodov (razen tobaka) z razširitvijo ali pomočjo pri razširitvi notranjih trgov ali z razvojem ali pomočjo pri razvoju novih in dodatnih trgov, tržnih zmogljivosti ter uporab zadevnih proizvodov.“

| (74) | CCC je objavil končni člen, s katerim so bili določeni predpisi za shemo, kodificirani v kodeksu zveznih predpisov kot 7 C.F.R., oddelek 1424. |
| --- | --- |

(74)

CCC je objavil končni člen, s katerim so bili določeni predpisi za shemo, kodificirani v kodeksu zveznih predpisov kot 7 C.F.R., oddelek 1424.

| (75) | Kot prvotno zasnovano, je CCC uporabljal financiranje iz oddelka 5(e) za shemo le do proračunskega leta 2002 (13). Vendar je kongres ZDA leta 2002 posebej odobril in financiral nadaljevanje sheme do konca proračunskega leta 2006. |
| --- | --- |

(75)

Kot prvotno zasnovano, je CCC uporabljal financiranje iz oddelka 5(e) za shemo le do proračunskega leta 2002 (13). Vendar je kongres ZDA leta 2002 posebej odobril in financiral nadaljevanje sheme do konca proračunskega leta 2006.

| (76) | Shema je delovala od 1. decembra 2000 do junija 2006. Upravljala jo je kmetijska agencija (Farm Service Agency – FSA) ameriškega ministrstva za kmetijstvo. |
| --- | --- |

(76)

Shema je delovala od 1. decembra 2000 do junija 2006. Upravljala jo je kmetijska agencija (Farm Service Agency – FSA) ameriškega ministrstva za kmetijstvo.

(b)   Upravičenost

| (77) | Med potekom programa so bili do sodelovanja upravičeni vsi komercialni proizvajalci bioenergije. Proizvajalci so bili pozvani k predložitvi dokazov o proizvodnji ter tudi dokazov o nakupu in uporabi kmetijskih proizvodov, povezanih z navedeno proizvodnjo. Od proizvajalcev biodizla se je zahtevala zlasti komercialna proizvodnja in prodaja biodizla. |
| --- | --- |

(77)

Med potekom programa so bili do sodelovanja upravičeni vsi komercialni proizvajalci bioenergije. Proizvajalci so bili pozvani k predložitvi dokazov o proizvodnji ter tudi dokazov o nakupu in uporabi kmetijskih proizvodov, povezanih z navedeno proizvodnjo. Od proizvajalcev biodizla se je zahtevala zlasti komercialna proizvodnja in prodaja biodizla.

| (78) | Statut opredeljuje „biodizel“ kot monoalkilni ester, ki izpolnjuje ustrezni standard Ameriškega združenja za testiranje in materiale (American Society for Testing and Materials). Za upravičenost mora proizvajalec izpolnjevati določene zahteve glede vodenja evidenc ter zagotoviti potrebne informacije in dovoliti CCC, da take informacije preveri. Ustrezni predpisi določajo podrobnosti o postopkih, ki jih je treba upoštevati pri vpisu v program, zahtevkih za plačila in postopkih poročanja, ki jih morajo prejemniki upoštevati, da so upravičeni do plačil. |
| --- | --- |

(78)

Statut opredeljuje „biodizel“ kot monoalkilni ester, ki izpolnjuje ustrezni standard Ameriškega združenja za testiranje in materiale (American Society for Testing and Materials). Za upravičenost mora proizvajalec izpolnjevati določene zahteve glede vodenja evidenc ter zagotoviti potrebne informacije in dovoliti CCC, da take informacije preveri. Ustrezni predpisi določajo podrobnosti o postopkih, ki jih je treba upoštevati pri vpisu v program, zahtevkih za plačila in postopkih poročanja, ki jih morajo prejemniki upoštevati, da so upravičeni do plačil.

| (79) | Statut iz leta 2002 določa, da upravičeni proizvodi, ki bi se lahko uporabili za proizvodnjo bioenergije (biodizel ali etanol za gorivo), vključujejo:






  — | pšenico, koruzo, sirek v zrnu, ječmen, oves, riž, sojo, sončnično seme, repično seme, kanolo, žafraniko, laneno seme, gorčico, krambe, sezamovo seme in seme bombaževca, |
| --- | --- | --- |

(79)

Statut iz leta 2002 določa, da upravičeni proizvodi, ki bi se lahko uporabili za proizvodnjo bioenergije (biodizel ali etanol za gorivo), vključujejo:

—

pšenico, koruzo, sirek v zrnu, ječmen, oves, riž, sojo, sončnično seme, repično seme, kanolo, žafraniko, laneno seme, gorčico, krambe, sezamovo seme in seme bombaževca,

| — | celulozne proizvode, kot so hibridni topol ali proso, |
| --- | --- |

—

celulozne proizvode, kot so hibridni topol ali proso,

| — | maščobe, olja, masti (reciklirane ali ne) iz kmetijskih proizvodov in |
| --- | --- |

—

maščobe, olja, masti (reciklirane ali ne) iz kmetijskih proizvodov in

| — | vse živalske stranske proizvode, razen maščob, olj in masti, ki so določeni za proizvajanje bioenergije. |
| --- | --- |

—

vse živalske stranske proizvode, razen maščob, olj in masti, ki so določeni za proizvajanje bioenergije.

| (80) | Pristojni organi Združenih držav Amerike menijo, da je večina proizvajalcev biodizla, ki je prejela finančne spodbude v okviru te sheme, uporabljala sojo. |
| --- | --- |

(80)

Pristojni organi Združenih držav Amerike menijo, da je večina proizvajalcev biodizla, ki je prejela finančne spodbude v okviru te sheme, uporabljala sojo.

| (81) | Vsi komercialni proizvajalci biodizla so bili upravičeni do sodelovanja, če so upoštevali postopke prijave in poročanja, ki so opisani zgoraj. Vlada ni uveljavljala nobene diskrecijske pravice razen zagotavljanja, da so bila merila za upravičenost izpolnjena. |
| --- | --- |

(81)

Vsi komercialni proizvajalci biodizla so bili upravičeni do sodelovanja, če so upoštevali postopke prijave in poročanja, ki so opisani zgoraj. Vlada ni uveljavljala nobene diskrecijske pravice razen zagotavljanja, da so bila merila za upravičenost izpolnjena.

(c)   Praktično izvajanje

| (82) | V vsakem proračunskem letu se lahko proizvajalci biodizla ob predložitvi ustreznih obrazcev vključijo v shemo. Po vključitvi proizvajalci biodizla vsake tri mesece predložijo zahtevek za finančna sredstva. Proizvajalci biodizla morajo zagotoviti dokumentacijo o svojih neto nakupih upravičenih proizvodov in neto proizvodnji biodizla v ustreznih obdobjih. |
| --- | --- |

(82)

V vsakem proračunskem letu se lahko proizvajalci biodizla ob predložitvi ustreznih obrazcev vključijo v shemo. Po vključitvi proizvajalci biodizla vsake tri mesece predložijo zahtevek za finančna sredstva. Proizvajalci biodizla morajo zagotoviti dokumentacijo o svojih neto nakupih upravičenih proizvodov in neto proizvodnji biodizla v ustreznih obdobjih.

| (83) | S shemo so se zagotovila plačila za proizvajalce biodizla na podlagi njihove osnovne proizvodnje biodizla in povečane proizvodnje biodizla v ustreznem obdobju prejšnjega proračunskega leta. Za proračunsko leto 2006 so družbe prejele spodbude le za povečano proizvodnjo biodizla. Na podlagi proizvodnje biodizla posameznega prejemnika in povečane proizvodnje biodizla iz upravičenih kmetijskih proizvodov je ameriško ministrstvo za kmetijstvo izračunalo znesek plačil, kot določajo predpisi. |
| --- | --- |

(83)

S shemo so se zagotovila plačila za proizvajalce biodizla na podlagi njihove osnovne proizvodnje biodizla in povečane proizvodnje biodizla v ustreznem obdobju prejšnjega proračunskega leta. Za proračunsko leto 2006 so družbe prejele spodbude le za povečano proizvodnjo biodizla. Na podlagi proizvodnje biodizla posameznega prejemnika in povečane proizvodnje biodizla iz upravičenih kmetijskih proizvodov je ameriško ministrstvo za kmetijstvo izračunalo znesek plačil, kot določajo predpisi.

| (84) | Ker se je shema končala junija 2006, nobena družba iz vzorca ali družba iz uvodne izjave (9), kateri je bila odobrena individualna preiskava, v obdobju preiskave ni prejela spodbud iz te sheme. Med izvajanjem sheme so tri vzorčene družbe prejemale plačila v obdobju 2002–2006. Ena družba je od kmetijske agencije prejemala neposredna plačila. V okviru te sheme je posredna plačila prejemala še ena družba, ker je družba, ki je bila upravičena do te sheme, prenesla delež prejetih zneskov na družbo v vzorcu v okviru sporazuma o delitvi dobička zaradi pristojbinskih ureditev med tema družbama. Tretja družba je v proračunskem letu 2006 prejela le manjši znesek. |
| --- | --- |

(84)

Ker se je shema končala junija 2006, nobena družba iz vzorca ali družba iz uvodne izjave (9), kateri je bila odobrena individualna preiskava, v obdobju preiskave ni prejela spodbud iz te sheme. Med izvajanjem sheme so tri vzorčene družbe prejemale plačila v obdobju 2002–2006. Ena družba je od kmetijske agencije prejemala neposredna plačila. V okviru te sheme je posredna plačila prejemala še ena družba, ker je družba, ki je bila upravičena do te sheme, prenesla delež prejetih zneskov na družbo v vzorcu v okviru sporazuma o delitvi dobička zaradi pristojbinskih ureditev med tema družbama. Tretja družba je v proračunskem letu 2006 prejela le manjši znesek.

(d)   Sklepna ugotovitev

| (85) | Ugotovljeno je bilo, da so se spodbude v okviru te sheme več let zagotavljale nekaterim proizvajalcem biodizla na podlagi njihove proizvodnje biodizla, vlada Združenih držav Amerike pa je zagotovila finančni prispevek v obliki subvencij, namenjenih industriji biodizla. Vendar pa se subvencije štejejo za ponavljajoče in se vsako posamično leto obravnavajo kot izdatek, zato v obdobju preiskave ni bilo prejetih ugodnosti. |
| --- | --- |

(85)

Ugotovljeno je bilo, da so se spodbude v okviru te sheme več let zagotavljale nekaterim proizvajalcem biodizla na podlagi njihove proizvodnje biodizla, vlada Združenih držav Amerike pa je zagotovila finančni prispevek v obliki subvencij, namenjenih industriji biodizla. Vendar pa se subvencije štejejo za ponavljajoče in se vsako posamično leto obravnavajo kot izdatek, zato v obdobju preiskave ni bilo prejetih ugodnosti.

| (86) | Ugotovljeno je bilo tudi, da je bila shema ponovno uvedena za proračunsko leto 2009 (oktober 2008 – september 2009). Vendar ob upoštevanju, da je obdobje preiskave potekalo od aprila 2007 do marca 2008, ni razlogov za izravnavo ugodnosti, ki bi lahko nastale v okviru ponovno uvedene sheme. |
| --- | --- |

(86)

Ugotovljeno je bilo tudi, da je bila shema ponovno uvedena za proračunsko leto 2009 (oktober 2008 – september 2009). Vendar ob upoštevanju, da je obdobje preiskave potekalo od aprila 2007 do marca 2008, ni razlogov za izravnavo ugodnosti, ki bi lahko nastale v okviru ponovno uvedene sheme.

Štirih državnih shem, ki so bile preiskane, ni uporabljala nobena od družb v vzorcu in niti družba, kateri je bila odobrena individualna preiskava. V teh okoliščinah se te sheme niso dodatno analizirale. Te sheme so: davčna oprostitev za infrastrukturo za proizvodnjo biodizla v zvezni državi Severna Dakota, program za neodvisnost od energetskih virov zvezne države Washington, oprostitev davka pri maloprodaji biogoriv zvezne države Washington ter odbitek davka za biogoriva zvezne države Washington.

3.5.   Oprostitev davka za biodizel zvezne države Illinois

| (87) | V zvezni državi Illinois „davek na promet“ vključuje dve vrsti davka, ki pa sta dopolnilni. Prodajalec na drobno osebne materialne lastnine (14) prevzame davčno obveznost prodajalca na drobno („ROT“), kupec osebne materialne lastnine pa ustrezno trošarinsko obveznost. |
| --- | --- |

(87)

V zvezni državi Illinois „davek na promet“ vključuje dve vrsti davka, ki pa sta dopolnilni. Prodajalec na drobno osebne materialne lastnine (14) prevzame davčno obveznost prodajalca na drobno („ROT“), kupec osebne materialne lastnine pa ustrezno trošarinsko obveznost.

| (88) | Pravna podlaga za ROT je 35 zbranih statutov zvezne države Illinois („ILCS“), poglavje 120, oddelek 2, medtem ko je podlaga za trošarino 35 ILCS, poglavje 105, oddelek 3-45. V skladu s prejšnjimi določbami se „davek uvede za osebe, ki se ukvarjajo z maloprodajo osebne materialne lastnine ...“. Zadnja določba navaja, da trgovci na drobno „izterjajo davke od uporabnikov z dodajanjem davka prodajni ceni materialne lastnine, ko se proda za uporabo, ...“. |
| --- | --- |

(88)

Pravna podlaga za ROT je 35 zbranih statutov zvezne države Illinois („ILCS“), poglavje 120, oddelek 2, medtem ko je podlaga za trošarino 35 ILCS, poglavje 105, oddelek 3-45. V skladu s prejšnjimi določbami se „davek uvede za osebe, ki se ukvarjajo z maloprodajo osebne materialne lastnine ...“. Zadnja določba navaja, da trgovci na drobno „izterjajo davke od uporabnikov z dodajanjem davka prodajni ceni materialne lastnine, ko se proda za uporabo, ...“.

| (89) | Stopnja ROT v OP je bila 6,25 % bruto prejemkov od prodaje osebne materialne lastnine, ustvarjene med poslovanjem, skupaj z vsemi veljavnimi lokalnimi davki okrožij zvezne države Illinois (35 ILCS, poglavje 120, oddelek 2-10). |
| --- | --- |

(89)

Stopnja ROT v OP je bila 6,25 % bruto prejemkov od prodaje osebne materialne lastnine, ustvarjene med poslovanjem, skupaj z vsemi veljavnimi lokalnimi davki okrožij zvezne države Illinois (35 ILCS, poglavje 120, oddelek 2-10).

| (90) | Stopnja trošarine v OP je bila 6,25 % prodajne cene ali morebitne poštene tržne vrednosti osebne materialne lastnine skupaj z vsemi veljavnimi lokalnimi davki okrožij zvezne države Illinois (35 ILCS, poglavje 105, oddelek 3-10). |
| --- | --- |

(90)

Stopnja trošarine v OP je bila 6,25 % prodajne cene ali morebitne poštene tržne vrednosti osebne materialne lastnine skupaj z vsemi veljavnimi lokalnimi davki okrožij zvezne države Illinois (35 ILCS, poglavje 105, oddelek 3-10).

| (91) | Dejansko bi družba, ki bi pobrala trošarino za prodajo, ta davek plačala ministrstvu za finance zvezne države Illinois kot ROT. |
| --- | --- |

(91)

Dejansko bi družba, ki bi pobrala trošarino za prodajo, ta davek plačala ministrstvu za finance zvezne države Illinois kot ROT.

(a)   Pravna podlaga

| (92) | V zvezi z uvedbo ROT za biodizel in mešanice biodizla oddelek 2-10 poglavja 120 35 ILCS določa, da je iztržek od prodaje, opravljene 1. julija 2003 ali po tem datumu ter 31. decembra 2013 ali pred tem datumom,






  (i) | za mešanice z najmanj 1 % biodizla in največ 10 % biodizla zavezan davku le za 80 % iztržka ter |
| --- | --- | --- |

(92)

V zvezi z uvedbo ROT za biodizel in mešanice biodizla oddelek 2-10 poglavja 120 35 ILCS določa, da je iztržek od prodaje, opravljene 1. julija 2003 ali po tem datumu ter 31. decembra 2013 ali pred tem datumom,

(i)

za mešanice z najmanj 1 % biodizla in največ 10 % biodizla zavezan davku le za 80 % iztržka ter

| (ii) | za 100 % biodizel in mešanice biodizla, ki vsebuje več kot 10 % biodizla, vendar največ 99 % biodizla, ni zavezan ROT. |
| --- | --- |

(ii)

za 100 % biodizel in mešanice biodizla, ki vsebuje več kot 10 % biodizla, vendar največ 99 % biodizla, ni zavezan ROT.

| (93) | V zvezi z uvedbo trošarine za biodizel in mešanice biodizla se uporabljajo enake delne ali popolne oprostitve kot za ROT (35 ILCS, poglavje 105, oddelek 3-10). |
| --- | --- |

(93)

V zvezi z uvedbo trošarine za biodizel in mešanice biodizla se uporabljajo enake delne ali popolne oprostitve kot za ROT (35 ILCS, poglavje 105, oddelek 3-10).

| (94) | Oprostitve ROT in trošarin so v navedeni zakonodaji prav tako predvidene za iztržke od prodaje drugih izdelkov. |
| --- | --- |

(94)

Oprostitve ROT in trošarin so v navedeni zakonodaji prav tako predvidene za iztržke od prodaje drugih izdelkov.

(b)   Upravičenost

| (95) | Vsak prodajalec na drobno ali kupec biodizla lahko zahteva oprostitve, navedene v uvodnih izjavah (92) in (93). |
| --- | --- |

(95)

Vsak prodajalec na drobno ali kupec biodizla lahko zahteva oprostitve, navedene v uvodnih izjavah (92) in (93).

(c)   Praktično izvajanje

| (96) | Določbe o oprostitvi, navedene v uvodnih izjavah (92) in (93), določajo, da se trošarina ne pobere za maloprodajo biodizla/mešanic biodizla. Na podlagi dejstva, da je maloprodaja biodizla/mešanic biodizla oproščena plačevanja trošarin, tudi družbe, ki prodajajo biodizel/mešanice biodizla (vključno s proizvajalci/pripravljavci mešanic) trgovcem na drobno, za to prodajo niso zavezane plačevanju ROT. |
| --- | --- |

(96)

Določbe o oprostitvi, navedene v uvodnih izjavah (92) in (93), določajo, da se trošarina ne pobere za maloprodajo biodizla/mešanic biodizla. Na podlagi dejstva, da je maloprodaja biodizla/mešanic biodizla oproščena plačevanja trošarin, tudi družbe, ki prodajajo biodizel/mešanice biodizla (vključno s proizvajalci/pripravljavci mešanic) trgovcem na drobno, za to prodajo niso zavezane plačevanju ROT.

(d)   Sklepne ugotovitve

| (97) | Jasno je, da je oprostitev trošarin in ROT povezana z maloprodajo biodizla/mešanic biodizla. Na podlagi tega so oprostitve v korist potrošnikom izdelka. V teh okoliščinah se v skladu s členom 1(1) osnovne uredbe ne sme uvesti nobena izravnalna dajatev za namene nadomestitve te subvencije, ker ni bila neposredno ali posredno odobrena za izdelavo, proizvodnjo, izvoz ali prevoz zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(97)

Jasno je, da je oprostitev trošarin in ROT povezana z maloprodajo biodizla/mešanic biodizla. Na podlagi tega so oprostitve v korist potrošnikom izdelka. V teh okoliščinah se v skladu s členom 1(1) osnovne uredbe ne sme uvesti nobena izravnalna dajatev za namene nadomestitve te subvencije, ker ni bila neposredno ali posredno odobrena za izdelavo, proizvodnjo, izvoz ali prevoz zadevnega izdelka.

| (98) | Ena od vzorčenih sodelujočih družb ni pobrala trošarine za svojo prodajo biodizla/mešanic biodizla trgovcem na drobno in zato ni plačala ROT za to prodajo. Vendar glede na sklepne ugotovitve iz uvodne izjave (97), se obravnava, da ta družba ni imela ugodnosti, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep. |
| --- | --- |

(98)

Ena od vzorčenih sodelujočih družb ni pobrala trošarine za svojo prodajo biodizla/mešanic biodizla trgovcem na drobno in zato ni plačala ROT za to prodajo. Vendar glede na sklepne ugotovitve iz uvodne izjave (97), se obravnava, da ta družba ni imela ugodnosti, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep.

3.6.   Sklad za financiranje proizvajalcev biodizla zvezne države Missouri

(a)   Pravna podlaga

| (99) | V skladu z državnim zakonom zvezne države Missouri („RSMo“) (poglavje 142, oddelek 142.031) je bil leta 2002 ustanovljen sklad za financiranje proizvajalcev biodizla zvezne države Missouri („sklad“). Namen sklada je „... zagotavljanje ekonomskih subvencij proizvajalcem biodizla zvezne države Missouri ...“. |
| --- | --- |

(99)

V skladu z državnim zakonom zvezne države Missouri („RSMo“) (poglavje 142, oddelek 142.031) je bil leta 2002 ustanovljen sklad za financiranje proizvajalcev biodizla zvezne države Missouri („sklad“). Namen sklada je „... zagotavljanje ekonomskih subvencij proizvajalcem biodizla zvezne države Missouri ...“.

| (100) | Ministrstvo za kmetijstvo zvezne države Missouri vsako proračunsko leto (ki traja od 1. julija do 30. junija naslednjega leta) omogoči proizvajalcem zvezne države Missouri („MQBP“) vsa denarna sredstva, ki jih zakonodajno telo zvezne države Missouri nameni skladu in ki jih podpiše guverner zvezne države Missouri. |
| --- | --- |

(100)

Ministrstvo za kmetijstvo zvezne države Missouri vsako proračunsko leto (ki traja od 1. julija do 30. junija naslednjega leta) omogoči proizvajalcem zvezne države Missouri („MQBP“) vsa denarna sredstva, ki jih zakonodajno telo zvezne države Missouri nameni skladu in ki jih podpiše guverner zvezne države Missouri.

(b)   Upravičenost

| (101) | Na začetku OP (1. aprila 2007) so MQBP predstavljali obrat, ki proizvaja biodizel in






  (i) | je registriran pri Agenciji Združenih držav Amerike za varstvo okolja (United States Environmental Protection Agency – USEPA) |
| --- | --- | --- |

(101)

Na začetku OP (1. aprila 2007) so MQBP predstavljali obrat, ki proizvaja biodizel in

(i)

je registriran pri Agenciji Združenih držav Amerike za varstvo okolja (United States Environmental Protection Agency – USEPA)

| (ii) | je najmanj v 51-odstotni lasti kmetijskih proizvajalcev, ki so prebivalci zvezne države Missouri in dejavno sodelujejo v kmetijski proizvodnji za komercialne namene; ali |
| --- | --- |

(ii)

je najmanj v 51-odstotni lasti kmetijskih proizvajalcev, ki so prebivalci zvezne države Missouri in dejavno sodelujejo v kmetijski proizvodnji za komercialne namene; ali

| (iii) | pa najmanj 80 % surovin, ki jih uporablja obrat, izvira iz zvezne države Missouri. Surovine pomenijo kmetijski proizvod iz zvezne države Missouri, kot je opredeljen v oddelku 348.400 RSMo. Ta opredelitev med drugim vključuje kmetijske in rastlinske proizvode v naravni ali predelani obliki, ki so bili proizvedeni, predelani ali jim je bila vrednost drugače dodana v zvezni državi Missouri. |
| --- | --- |

(iii)

pa najmanj 80 % surovin, ki jih uporablja obrat, izvira iz zvezne države Missouri. Surovine pomenijo kmetijski proizvod iz zvezne države Missouri, kot je opredeljen v oddelku 348.400 RSMo. Ta opredelitev med drugim vključuje kmetijske in rastlinske proizvode v naravni ali predelani obliki, ki so bili proizvedeni, predelani ali jim je bila vrednost drugače dodana v zvezni državi Missouri.

| (102) | Ta merila za upravičenost so bila spremenjena in veljajo od 28. avgusta 2007, pri čemer se je točka (iii) zgoraj nadomestila z naslednjim in se je dodal dodaten pogoj ((iv) spodaj):






  (iii) | pa najmanj 80 % surovin, ki jih uporablja obrat, izvira iz zvezne države Missouri. Surovine pomenijo kmetijski, vrtnarski, vinogradniški, rastlinski, ribogojni, živalski, gozdarski ali perutninski proizvod v naravni ali predelani obliki. |
| --- | --- | --- |

(102)

Ta merila za upravičenost so bila spremenjena in veljajo od 28. avgusta 2007, pri čemer se je točka (iii) zgoraj nadomestila z naslednjim in se je dodal dodaten pogoj ((iv) spodaj):

(iii)

pa najmanj 80 % surovin, ki jih uporablja obrat, izvira iz zvezne države Missouri. Surovine pomenijo kmetijski, vrtnarski, vinogradniški, rastlinski, ribogojni, živalski, gozdarski ali perutninski proizvod v naravni ali predelani obliki.

| (iv) | izpolnjuje vse od naštetega:






  — | je registriran pri ministrstvu za kmetijstvo zvezne države Missouri do 1. septembra 2007, |
| --- | --- | --- |

(iv)

izpolnjuje vse od naštetega:

—

je registriran pri ministrstvu za kmetijstvo zvezne države Missouri do 1. septembra 2007,

| — | je začel z gradnjo objekta pred 1. novembrom 2007 ter |
| --- | --- |

—

je začel z gradnjo objekta pred 1. novembrom 2007 ter

| — | je začel s proizvodnjo biodizla pred 1. marcem 2009. |
| --- | --- |

—

je začel s proizvodnjo biodizla pred 1. marcem 2009.

(c)   Praktično izvajanje

| (103) | Za pridobitev subvencije iz sklada mora MQBP med drugim imeti dovoljenje. Dovoljenje se izda MQBP, če izpolnjuje navedena merila in zagotovi dodatne informacije ministrstvu za kmetijstvo zvezne države Missouri („MDA“), vključno s številko USEPA družbe, identifikacijsko številko zveznega delodajalca itd. Dovoljenje začne veljati na dan, ko MDA prejme in odobri vse potrebne informacije, in preneha veljati po 60 mesecih prejemanja subvencij ali če MQBP ne upošteva določb o upravičenosti. |
| --- | --- |

(103)

Za pridobitev subvencije iz sklada mora MQBP med drugim imeti dovoljenje. Dovoljenje se izda MQBP, če izpolnjuje navedena merila in zagotovi dodatne informacije ministrstvu za kmetijstvo zvezne države Missouri („MDA“), vključno s številko USEPA družbe, identifikacijsko številko zveznega delodajalca itd. Dovoljenje začne veljati na dan, ko MDA prejme in odobri vse potrebne informacije, in preneha veljati po 60 mesecih prejemanja subvencij ali če MQBP ne upošteva določb o upravičenosti.

| (104) | Po izdaji dovoljenja se lahko MQBP prijavi za subvencijo za financiranje proizvajalcev, pri čemer je potreben obrazec za vlogo za odobritev mesečne subvencije MDA iz sklada za financiranje proizvajalcev biodizla. Za pridobitev subvencije za proizvajalca za posamezen mesec mora MQBP izpolniti predpisani obrazec za vlogo za odobritev subvencije. |
| --- | --- |

(104)

Po izdaji dovoljenja se lahko MQBP prijavi za subvencijo za financiranje proizvajalcev, pri čemer je potreben obrazec za vlogo za odobritev mesečne subvencije MDA iz sklada za financiranje proizvajalcev biodizla. Za pridobitev subvencije za proizvajalca za posamezen mesec mora MQBP izpolniti predpisani obrazec za vlogo za odobritev subvencije.

| (105) | MQBP mora izpolnjeni obrazec za vlogo za odobritev subvencije predložiti MDA najpozneje v 15 dneh od zadnjega dneva meseca, za katerega se zahteva subvencija. Vloge, predložene po tem roku, se samodejno zavrnejo. |
| --- | --- |

(105)

MQBP mora izpolnjeni obrazec za vlogo za odobritev subvencije predložiti MDA najpozneje v 15 dneh od zadnjega dneva meseca, za katerega se zahteva subvencija. Vloge, predložene po tem roku, se samodejno zavrnejo.

| (106) | Znesek mesečne subvencije se izračuna tako, da se najprej ugotovi število galon biodizla, upravičenega do financiranja, proizvedenega iz kmetijskih proizvodov zvezne države Missouri v prejšnjem mesecu proračunskega leta, kot ga je potrdilo MDA. To število se nato pomnoži z olajšavo na galono, kot je določena v oddelku 142.031 državnega zakona RSMo in pod naslovom 2 kodeksa državnih predpisov („CSR“) 110-2.010. Vsak MQBP je upravičen do subvencije v vsakem proračunskem letu, ki skupno znaša 0,30 USD na galono za prvih 15 milijonov galon biodizla, upravičenega do financiranja, proizvedenega iz kmetijskih proizvodov zvezne države Missouri v proračunskem letu, k čemur se prišteje 0,10 USD na galono za dodatnih 15 milijonov galon biodizla, upravičenega do financiranja, proizvedenega iz kmetijskih proizvodov zvezne države Missouri v proračunskem letu. Količina biodizla, proizvedena s strani MQBP in upravičena do financiranja, ki presega 30 milijonov galon v proračunskem letu, se pri izračunu subvencije ne upošteva. |
| --- | --- |

(106)

Znesek mesečne subvencije se izračuna tako, da se najprej ugotovi število galon biodizla, upravičenega do financiranja, proizvedenega iz kmetijskih proizvodov zvezne države Missouri v prejšnjem mesecu proračunskega leta, kot ga je potrdilo MDA. To število se nato pomnoži z olajšavo na galono, kot je določena v oddelku 142.031 državnega zakona RSMo in pod naslovom 2 kodeksa državnih predpisov („CSR“) 110-2.010. Vsak MQBP je upravičen do subvencije v vsakem proračunskem letu, ki skupno znaša 0,30 USD na galono za prvih 15 milijonov galon biodizla, upravičenega do financiranja, proizvedenega iz kmetijskih proizvodov zvezne države Missouri v proračunskem letu, k čemur se prišteje 0,10 USD na galono za dodatnih 15 milijonov galon biodizla, upravičenega do financiranja, proizvedenega iz kmetijskih proizvodov zvezne države Missouri v proračunskem letu. Količina biodizla, proizvedena s strani MQBP in upravičena do financiranja, ki presega 30 milijonov galon v proračunskem letu, se pri izračunu subvencije ne upošteva.

| (107) | Če je za plačilo vseh največjih mesečnih subvencij za MQBP v skladu z zakonom na voljo premalo denarnih sredstev, se razpoložljiva denarna sredstva porazdelijo tako, da vsak MQBP prejme del sredstev v sorazmerju z upravičeno proizvodnjo biodizla vseh MQBP za zadevni mesec. |
| --- | --- |

(107)

Če je za plačilo vseh največjih mesečnih subvencij za MQBP v skladu z zakonom na voljo premalo denarnih sredstev, se razpoložljiva denarna sredstva porazdelijo tako, da vsak MQBP prejme del sredstev v sorazmerju z upravičeno proizvodnjo biodizla vseh MQBP za zadevni mesec.

| (108) | MDA si prizadeva za plačilo vseh subvencij za zadevni mesec v roku 30 dni od dneva prejema in odobritve obrazca za vlogo za odobritev subvencije. |
| --- | --- |

(108)

MDA si prizadeva za plačilo vseh subvencij za zadevni mesec v roku 30 dni od dneva prejema in odobritve obrazca za vlogo za odobritev subvencije.

(d)   Sklepne ugotovitve

| (109) | Ta shema se šteje za subvencijo v smislu člena 2(1)(a)(i) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek vlade zvezne države Missouri (15) v obliki neposrednih subvencij. Subvencije pomenijo ugodnost za družbe, ki jih prejemajo. |
| --- | --- |

(109)

Ta shema se šteje za subvencijo v smislu člena 2(1)(a)(i) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek vlade zvezne države Missouri (15) v obliki neposrednih subvencij. Subvencije pomenijo ugodnost za družbe, ki jih prejemajo.

| (110) | Shema je omejena na proizvajalce biodizla in se zato obravnava kot specifična v skladu s členom 3(2)(a) osnovne uredbe ter proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(110)

Shema je omejena na proizvajalce biodizla in se zato obravnava kot specifična v skladu s členom 3(2)(a) osnovne uredbe ter proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

(e)   Izračun zneska subvencije

| (111) | Eden od vzorčenih sodelujočih izvoznikov je v OP koristil to shemo. Višina prejetih subvencij v OP se je dodelila za celotno prodajo zadevnega izdelka v OP. Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi in ki se je izračunal v okviru te sheme, izražen kot ad valorem, je bil za to družbo 3,8 %. |
| --- | --- |

(111)

Eden od vzorčenih sodelujočih izvoznikov je v OP koristil to shemo. Višina prejetih subvencij v OP se je dodelila za celotno prodajo zadevnega izdelka v OP. Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi in ki se je izračunal v okviru te sheme, izražen kot ad valorem, je bil za to družbo 3,8 %.

3.7.   Partnerstvo za biogoriva kot dodatek k programu za posojila za financiranje rasti lokalnih skupnosti zvezne države Severna Dakota (PACE)

| (112) | Pred shemo PACE za biogoriva, ki je začela veljati julija 2007, je obstajalo partnerstvo za biodizel kot dodatek k shemi za posojila za financiranje rasti lokalnih skupnosti (PACE za biodizel, ki je trajalo od julija 2005 do junija 2007). |
| --- | --- |

(112)

Pred shemo PACE za biogoriva, ki je začela veljati julija 2007, je obstajalo partnerstvo za biodizel kot dodatek k shemi za posojila za financiranje rasti lokalnih skupnosti (PACE za biodizel, ki je trajalo od julija 2005 do junija 2007).

(a)   Pravna podlaga

| (113) | Shema PACE za biodizel je bila vzpostavljena na podlagi zakonodaje zvezne države Severna Dakota z uvedbo zakonika zvezne države Severna Dakota (North Dakota Century Code – N.D.C.C) 6-09.17 „Partnerstvo za biodizel za financiranje rasti lokalnih skupnosti“ leta 2005. V skladu s tem zakonikom je bil ustanovljen sklad partnerstva za biodizel za financiranje rasti lokalnih skupnosti („sklad“). |
| --- | --- |

(113)

Shema PACE za biodizel je bila vzpostavljena na podlagi zakonodaje zvezne države Severna Dakota z uvedbo zakonika zvezne države Severna Dakota (North Dakota Century Code – N.D.C.C) 6-09.17 „Partnerstvo za biodizel za financiranje rasti lokalnih skupnosti“ leta 2005. V skladu s tem zakonikom je bil ustanovljen sklad partnerstva za biodizel za financiranje rasti lokalnih skupnosti („sklad“).

| (114) | Navedeni zakonik 6-09.17 je bil leta 2007 po sprejetju senatnega predloga zakona št. 2180 spremenjen, spremenjena shema PACE za biodizel pa je začela veljati julija 2007 in se je preimenovala v shemo PACE za biogoriva. |
| --- | --- |

(114)

Navedeni zakonik 6-09.17 je bil leta 2007 po sprejetju senatnega predloga zakona št. 2180 spremenjen, spremenjena shema PACE za biodizel pa je začela veljati julija 2007 in se je preimenovala v shemo PACE za biogoriva.

(b)   Upravičenost

| (115) | V skladu s shemo PACE za biodizel je bil obrat za proizvodnjo biodizla upravičen do financiranja iz sklada. |
| --- | --- |

(115)

V skladu s shemo PACE za biodizel je bil obrat za proizvodnjo biodizla upravičen do financiranja iz sklada.

| (116) | „Obrat za proizvodnjo biodizla“ je bil opredeljen kot „gospodarska družba, družba z omejeno odgovornostjo, partnerstvo, posameznik ali združenje, vključeni v proizvodnjo dizelskega goriva z vsebnostjo najmanj 5 % biodizla, ki izpolnjuje specifikacije, ki jih je sprejelo Ameriško združenje za testiranje in materiale“. |
| --- | --- |

(116)

„Obrat za proizvodnjo biodizla“ je bil opredeljen kot „gospodarska družba, družba z omejeno odgovornostjo, partnerstvo, posameznik ali združenje, vključeni v proizvodnjo dizelskega goriva z vsebnostjo najmanj 5 % biodizla, ki izpolnjuje specifikacije, ki jih je sprejelo Ameriško združenje za testiranje in materiale“.

| (117) | Financiranje je bilo izvedeno v obliki nižje obrestne mere (znižana zaračunana obrestna mera) za posojila vodilne (komercialne) finančne ustanove v sodelovanju z ustanovo Bank of North Dakota. Ta banka je državna ustanova zvezne države Severna Dakota. Prejemnikom posojil se lahko obrestna mera zniža, tako da je za 5 % nižja od dejanske obrestne mere. Posamezen objekt za proizvodnjo biodizla je upravičen do skupno največ 400 000 USD sredstev po znižani obrestni meri na posojilo. |
| --- | --- |

(117)

Financiranje je bilo izvedeno v obliki nižje obrestne mere (znižana zaračunana obrestna mera) za posojila vodilne (komercialne) finančne ustanove v sodelovanju z ustanovo Bank of North Dakota. Ta banka je državna ustanova zvezne države Severna Dakota. Prejemnikom posojil se lahko obrestna mera zniža, tako da je za 5 % nižja od dejanske obrestne mere. Posamezen objekt za proizvodnjo biodizla je upravičen do skupno največ 400 000 USD sredstev po znižani obrestni meri na posojilo.

| (118) | Shema PACE za biogoriva je bila uvedena z namenom znižanja obrestne mere posojil obratom za proizvodnjo biodizla in etanola, živinorejski dejavnosti, prodajalcem biogoriv na drobno ter obratom za obdelavo žit. Obrati za proizvodnjo biodizla, ki izpolnjujejo ustrezna merila, so upravičeni do te sheme. |
| --- | --- |

(118)

Shema PACE za biogoriva je bila uvedena z namenom znižanja obrestne mere posojil obratom za proizvodnjo biodizla in etanola, živinorejski dejavnosti, prodajalcem biogoriv na drobno ter obratom za obdelavo žit. Obrati za proizvodnjo biodizla, ki izpolnjujejo ustrezna merila, so upravičeni do te sheme.

(c)   Praktično izvajanje

| (119) | Denarna sredstva v skladu se uporabijo za znižanje obrestne mere posojilojemalcu za posojila lokalnega posojilodajalca in ustanove Bank of North Dakota („BND“), ki je oseba javnega prava v lasti zvezne države Severna Dakota. Posojilo se dodeli prek lokalne posojilne institucije, tj. banka, hranilnica, kreditna zadruga ali institucije za kmetijske kredite, ki zahteva sodelovanje BND. Lokalne posojilne institucije so lahko javne ali zasebne. Posojilodajalec in BND skupaj s posojilojemalcem določijo pogoje posojila, vključno z obrestno mero. Glavni posojilodajalec nato zaprosi, da se sklad uporabi za znižanje obrestne mere. Postopek prijave dejansko sproži glavni posojilodajalec (običajno zasebna banka) pri BND. |
| --- | --- |

(119)

Denarna sredstva v skladu se uporabijo za znižanje obrestne mere posojilojemalcu za posojila lokalnega posojilodajalca in ustanove Bank of North Dakota („BND“), ki je oseba javnega prava v lasti zvezne države Severna Dakota. Posojilo se dodeli prek lokalne posojilne institucije, tj. banka, hranilnica, kreditna zadruga ali institucije za kmetijske kredite, ki zahteva sodelovanje BND. Lokalne posojilne institucije so lahko javne ali zasebne. Posojilodajalec in BND skupaj s posojilojemalcem določijo pogoje posojila, vključno z obrestno mero. Glavni posojilodajalec nato zaprosi, da se sklad uporabi za znižanje obrestne mere. Postopek prijave dejansko sproži glavni posojilodajalec (običajno zasebna banka) pri BND.

| (120) | Družba glavnemu posojilodajalcu plača povračila po nižjih obrestih. Glavni posojilodajalec nato od BND (iz sklada) prejme razliko med povračilom, ki ga je treba plačati na podlagi „običajne“ obrestne mere, in nižjim zneskom, ki ga plača družba. |
| --- | --- |

(120)

Družba glavnemu posojilodajalcu plača povračila po nižjih obrestih. Glavni posojilodajalec nato od BND (iz sklada) prejme razliko med povračilom, ki ga je treba plačati na podlagi „običajne“ obrestne mere, in nižjim zneskom, ki ga plača družba.

| (121) | Izvajanje shem PACE za biodizel in PACE za biogoriva je opisano v predhodnih dveh uvodnih izjavah. |
| --- | --- |

(121)

Izvajanje shem PACE za biodizel in PACE za biogoriva je opisano v predhodnih dveh uvodnih izjavah.

(d)   Sklepne ugotovitve

| (122) | K shemama PACE za biodizel in PACE za biogoriva finančno prispevajo državni organi zvezne države Severna Dakota, saj opravljajo plačila za mehanizem financiranja (sklad partnerstva za biodizel za financiranje rasti lokalnih skupnosti ali sklad partnerstva za biogoriva za financiranje rasti lokalnih skupnosti). Navedeni sklad se uporablja za financiranje deleža obrestnih povračil, ki jih mora družba plačati zaradi posojila. Upravičeno financiranje iz obeh shem je med drugim omejeno na proizvajalce biodizla. V teh okoliščinah sta obe shemi specifični v skladu s členom 3(2)(a) osnovne uredbe. Družbe, ki uporabljajo to shemo, imajo koristi v obliki nižjih obrestnih povračil. |
| --- | --- |

(122)

K shemama PACE za biodizel in PACE za biogoriva finančno prispevajo državni organi zvezne države Severna Dakota, saj opravljajo plačila za mehanizem financiranja (sklad partnerstva za biodizel za financiranje rasti lokalnih skupnosti ali sklad partnerstva za biogoriva za financiranje rasti lokalnih skupnosti). Navedeni sklad se uporablja za financiranje deleža obrestnih povračil, ki jih mora družba plačati zaradi posojila. Upravičeno financiranje iz obeh shem je med drugim omejeno na proizvajalce biodizla. V teh okoliščinah sta obe shemi specifični v skladu s členom 3(2)(a) osnovne uredbe. Družbe, ki uporabljajo to shemo, imajo koristi v obliki nižjih obrestnih povračil.

(e)   Izračun zneska subvencije

| (123) | Ena družba je v OP imela ugodnosti od PACE za biodizel. Vendar se je ugodnost za družbo štela za zanemarljivo, ker je bila manj kot 0,1 %. |
| --- | --- |

(123)

Ena družba je v OP imela ugodnosti od PACE za biodizel. Vendar se je ugodnost za družbo štela za zanemarljivo, ker je bila manj kot 0,1 %.

3.8.   Davčna olajšava na naprave za proizvodnjo biodizla zvezne države Severna Dakota

(a)   Pravna podlaga

| (124) | Pravna podlaga za obdavčevanje dohodkov pravnih oseb v zvezni državi Severna Dakota je navedena v členu X(3) Ustave zvezne države Severna Dakota in odstavku 57-38-30 N.D.C.C. Davčna olajšava v okviru te sheme, ki je na voljo za posodobitev naprav za proizvodnjo biodizla, temelji na odstavku 57-38-30.6 navedenega kodeksa. |
| --- | --- |

(124)

Pravna podlaga za obdavčevanje dohodkov pravnih oseb v zvezni državi Severna Dakota je navedena v členu X(3) Ustave zvezne države Severna Dakota in odstavku 57-38-30 N.D.C.C. Davčna olajšava v okviru te sheme, ki je na voljo za posodobitev naprav za proizvodnjo biodizla, temelji na odstavku 57-38-30.6 navedenega kodeksa.

(b)   Upravičenost

| (125) | Davkoplačevalec mora biti gospodarska družba, za katero velja davek na dobiček zvezne države Severna Dakota. |
| --- | --- |

(125)

Davkoplačevalec mora biti gospodarska družba, za katero velja davek na dobiček zvezne države Severna Dakota.

(c)   Praktično izvajanje

| (126) | Davčna olajšava na dobiček se uporabi na podlagi davčne obveznosti v višini 10 % letno za pet let neposrednih stroškov, ki jih ima davkoplačevalec po 31. decembru 2002. Stroški so neposredni stroški davkoplačevalca za prilagoditev ali dodajanje opreme za posodobitev obstoječega obrata ali prilagoditev novega obrata v državi za namene proizvajanja ali mešanja dizelskega goriva z vsebnostjo najmanj 2 % prostornine dizelskega goriva. |
| --- | --- |

(126)

Davčna olajšava na dobiček se uporabi na podlagi davčne obveznosti v višini 10 % letno za pet let neposrednih stroškov, ki jih ima davkoplačevalec po 31. decembru 2002. Stroški so neposredni stroški davkoplačevalca za prilagoditev ali dodajanje opreme za posodobitev obstoječega obrata ali prilagoditev novega obrata v državi za namene proizvajanja ali mešanja dizelskega goriva z vsebnostjo najmanj 2 % prostornine dizelskega goriva.

(d)   Sklepne ugotovitve

| (127) | Ta shema je omejena na davkoplačevalce, ki prilagajajo ali dodajajo opremo za posodobitev obstoječega obrata ali prilagajajo nov obrat v državi za namene proizvajanja ali mešanja dizelskega goriva z vsebnostjo najmanj 2 % prostornine dizelskega goriva. Shema je zato specifična v skladu s členom 3(2)(a) osnovne uredbe. Ta shema se šteje za subvencijo v smislu člena 2(1)(a)(i) osnovne uredbe, saj se prihodek vlade, ki je sicer zapadel (davek od dobička pravnih oseb), opusti oziroma se ne izterja. Manjša davčna obveznost družbe predstavlja ugodnost. |
| --- | --- |

(127)

Ta shema je omejena na davkoplačevalce, ki prilagajajo ali dodajajo opremo za posodobitev obstoječega obrata ali prilagajajo nov obrat v državi za namene proizvajanja ali mešanja dizelskega goriva z vsebnostjo najmanj 2 % prostornine dizelskega goriva. Shema je zato specifična v skladu s členom 3(2)(a) osnovne uredbe. Ta shema se šteje za subvencijo v smislu člena 2(1)(a)(i) osnovne uredbe, saj se prihodek vlade, ki je sicer zapadel (davek od dobička pravnih oseb), opusti oziroma se ne izterja. Manjša davčna obveznost družbe predstavlja ugodnost.

(e)   Izračun zneska subvencije

| (128) | Ena družba je v OP izkoristila to shemo. Vendar se je ugodnost za družbo štela za zanemarljivo, ker je bila manj kot 0,1 %. |
| --- | --- |

(128)

Ena družba je v OP izkoristila to shemo. Vendar se je ugodnost za družbo štela za zanemarljivo, ker je bila manj kot 0,1 %.

3.9.   Davčna olajšava na dobiček proizvajalcev biodizla zvezne države Severna Dakota

(a)   Pravna podlaga

| (129) | Davčna olajšava za mešanice biodizelskega goriva temelji na odstavku 57-38-01.22 N.D.C.C. |
| --- | --- |

(129)

Davčna olajšava za mešanice biodizelskega goriva temelji na odstavku 57-38-01.22 N.D.C.C.

(b)   Upravičenost

| (130) | Davkoplačevalec je zavezan davku na dobiček zvezne države Severna Dakota in ohrani obstoječe dovoljenje pri državnem davčnem uradu kot dobavitelj goriva, ki meša biodizelsko gorivo v skladu z odstavkom 57-43.2-05(1) N.D.C.C. |
| --- | --- |

(130)

Davkoplačevalec je zavezan davku na dobiček zvezne države Severna Dakota in ohrani obstoječe dovoljenje pri državnem davčnem uradu kot dobavitelj goriva, ki meša biodizelsko gorivo v skladu z odstavkom 57-43.2-05(1) N.D.C.C.

(c)   Praktično izvajanje

| (131) | Davkoplačevalec je upravičen do olajšave na podlagi davčne obveznosti 0,05 USD na galono mešanice biodizelskega goriva, če je prostornina biogoriva najmanj 5 % (B5). |
| --- | --- |

(131)

Davkoplačevalec je upravičen do olajšave na podlagi davčne obveznosti 0,05 USD na galono mešanice biodizelskega goriva, če je prostornina biogoriva najmanj 5 % (B5).

(d)   Sklepne ugotovitve

| (132) | Ta shema se šteje za subvencijo v smislu člena 2(1)(a)(i) osnovne uredbe, ker se prihodek vlade, ki je sicer zapadel (davek od dohodkov pravnih oseb), opusti oziroma se ne izterja. Manjša davčna obveznost družbe predstavlja ugodnost. |
| --- | --- |

(132)

Ta shema se šteje za subvencijo v smislu člena 2(1)(a)(i) osnovne uredbe, ker se prihodek vlade, ki je sicer zapadel (davek od dohodkov pravnih oseb), opusti oziroma se ne izterja. Manjša davčna obveznost družbe predstavlja ugodnost.

(e)   Izračun zneska subvencije

| (133) | Ena družba je v OP izkoristila to shemo. Vendar se je ugodnost za družbo štela za zanemarljivo, ker je bila manj kot 0,1 %. |
| --- | --- |

(133)

Ena družba je v OP izkoristila to shemo. Vendar se je ugodnost za družbo štela za zanemarljivo, ker je bila manj kot 0,1 %.

3.10.   Oprostitev davka na etanol in biodizelske mešanice zvezne države Teksas

| (134) | V skladu s teksaškim zakonikom veljajo za motorna goriva, vključno z dizelskim gorivom, državne trošarine. Državni davek, plačan za dizelsko gorivo, se mora v skladu z zakonom dodati prodajni ceni pri vsaki naknadni prodaji, tako da davek končno plača oseba, ki gorivo uporablja. Biodizel se v skladu s teksaškim državnim zakonom obravnava kot ločen izdelek. Ta izdelek ni obdavčljiv. To pomeni, da proizvajalcem biodizla ni treba izterjati nobenih davkov od kupca v imenu državnega davčnega organa. Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da proizvajalci biogoriva nimajo ugodnosti zaradi oprostitve davka na etanol in biodizelske mešanice zvezne države Teksas ter da ima to ugodnost končni potrošnik, če se po teksaškem zakonu zadevni izdelek ne obdavčuje in to koristi vsakomur v državi. V teh okoliščinah se ta shema obravnava kot shema, proti kateri se ne morejo uvesti izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(134)

V skladu s teksaškim zakonikom veljajo za motorna goriva, vključno z dizelskim gorivom, državne trošarine. Državni davek, plačan za dizelsko gorivo, se mora v skladu z zakonom dodati prodajni ceni pri vsaki naknadni prodaji, tako da davek končno plača oseba, ki gorivo uporablja. Biodizel se v skladu s teksaškim državnim zakonom obravnava kot ločen izdelek. Ta izdelek ni obdavčljiv. To pomeni, da proizvajalcem biodizla ni treba izterjati nobenih davkov od kupca v imenu državnega davčnega organa. Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da proizvajalci biogoriva nimajo ugodnosti zaradi oprostitve davka na etanol in biodizelske mešanice zvezne države Teksas ter da ima to ugodnost končni potrošnik, če se po teksaškem zakonu zadevni izdelek ne obdavčuje in to koristi vsakomur v državi. V teh okoliščinah se ta shema obravnava kot shema, proti kateri se ne morejo uvesti izravnalni ukrepi.

3.11.   Program za financiranje proizvodnje etanola za gorivo in biodizla v zvezni državi Teksas

(a)   Pravna podlaga

| (135) | Poglavje 16 teksaškega kmetijskega zakonika; predpisi za program za financiranje proizvodnje etanola za gorivo in biodizla ter smernice za program za financiranje proizvodnje etanola za gorivo in biodizla. |
| --- | --- |

(135)

Poglavje 16 teksaškega kmetijskega zakonika; predpisi za program za financiranje proizvodnje etanola za gorivo in biodizla ter smernice za program za financiranje proizvodnje etanola za gorivo in biodizla.

(b)   Upravičenost

| (136) | S to shemo so se zagotovile subvencije za upravičene družbe, ki proizvajajo etanol in biodizel. Proizvajalec, ki zaproša za subvencijo, mora predložiti vlogo, v kateri dokazuje, da:






  1. | lahko obrat proizvaja etanol za gorivo ali biodizel; |
| --- | --- | --- |

(136)

S to shemo so se zagotovile subvencije za upravičene družbe, ki proizvajajo etanol in biodizel. Proizvajalec, ki zaproša za subvencijo, mora predložiti vlogo, v kateri dokazuje, da:

1.

lahko obrat proizvaja etanol za gorivo ali biodizel;

| 2. | proizvajalec veliko vlaga v obrat in |
| --- | --- |

2.

proizvajalec veliko vlaga v obrat in

| 3. | je obrat stalna naprava v Teksasu. |
| --- | --- |

3.

je obrat stalna naprava v Teksasu.

(c)   Praktično izvajanje

| (137) | Po shemi je določeno, da je proizvajalec, ki je plačal pristojbino v višini 3,2 centa na galono biodizla, proizvedenega v registriranem obratu, upravičen do 20 centov za vsako galono biodizla, proizvedenega v vsakem registriranem obratu, še 10 let po začetku proizvodnje v obratu. |
| --- | --- |

(137)

Po shemi je določeno, da je proizvajalec, ki je plačal pristojbino v višini 3,2 centa na galono biodizla, proizvedenega v registriranem obratu, upravičen do 20 centov za vsako galono biodizla, proizvedenega v vsakem registriranem obratu, še 10 let po začetku proizvodnje v obratu.

| (138) | Registriran obrat je moral vsak mesec predložiti poročilo o proizvodnji, vsake tri mesece pa poročilo, ki ga je potrdil certificirani državni računovodja. Ob predložitvi četrtletnega poročila plača obrat tudi pristojbino v višini 3,2 centa na galono. Znesek plačane pristojbine se je pomnožil s 5,25, tako da se je obratu namenila spodbuda 20 centov na galono. Prejem spodbude je bil omejen na proizvodnjo prvih 18 milijonov galon letno na obrat. |
| --- | --- |

(138)

Registriran obrat je moral vsak mesec predložiti poročilo o proizvodnji, vsake tri mesece pa poročilo, ki ga je potrdil certificirani državni računovodja. Ob predložitvi četrtletnega poročila plača obrat tudi pristojbino v višini 3,2 centa na galono. Znesek plačane pristojbine se je pomnožil s 5,25, tako da se je obratu namenila spodbuda 20 centov na galono. Prejem spodbude je bil omejen na proizvodnjo prvih 18 milijonov galon letno na obrat.

| (139) | Shema je začela veljati septembra 2003, vendar se prva plačila v okviru te sheme niso opravila do junija 2006, ker sredstva niso bila dodeljena do proračunskega leta od septembra 2005 do avgusta 2006. Shema se ne izvaja od 31. avgusta 2007, ker je teksaška zakonodaja prenehala financirati shemo iz odobrenih proračunskih sredstev za dveletno obdobje 2008–2009 (september 2007–avgust 2009). V pravnem smislu shema v zvezni državi Teksas še vedno obstaja. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je ena od zadevnih družb v obdobju preiskave izkoristila ugodnosti te sheme. |
| --- | --- |

(139)

Shema je začela veljati septembra 2003, vendar se prva plačila v okviru te sheme niso opravila do junija 2006, ker sredstva niso bila dodeljena do proračunskega leta od septembra 2005 do avgusta 2006. Shema se ne izvaja od 31. avgusta 2007, ker je teksaška zakonodaja prenehala financirati shemo iz odobrenih proračunskih sredstev za dveletno obdobje 2008–2009 (september 2007–avgust 2009). V pravnem smislu shema v zvezni državi Teksas še vedno obstaja. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je ena od zadevnih družb v obdobju preiskave izkoristila ugodnosti te sheme.

(d)   Sklepna ugotovitev

| (140) | Ta shema se šteje za subvencijo v smislu člena 2(1)(a)(i) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek vlade zvezne države Teksas v obliki neposrednih subvencij. Subvencije pomenijo ugodnost za družbe, ki jih prejemajo, v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe. Shema je med drugim omejena na proizvajalce biodizla in se zato obravnava kot specifična v skladu s členom 3(2)(a) osnovne uredbe ter proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(140)

Ta shema se šteje za subvencijo v smislu člena 2(1)(a)(i) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek vlade zvezne države Teksas v obliki neposrednih subvencij. Subvencije pomenijo ugodnost za družbe, ki jih prejemajo, v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe. Shema je med drugim omejena na proizvajalce biodizla in se zato obravnava kot specifična v skladu s členom 3(2)(a) osnovne uredbe ter proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

(e)   Izračun zneska subvencije

| (141) | Ena družba je v OP izkoristila to shemo. Znesek subvencije se je izračunal na podlagi zneska plačil, prejetih v obdobju preiskave. Obvezne pristojbine za pridobitev subvencije so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od prejetih plačil, s čimer je znesek subvencije postal števec. |
| --- | --- |

(141)

Ena družba je v OP izkoristila to shemo. Znesek subvencije se je izračunal na podlagi zneska plačil, prejetih v obdobju preiskave. Obvezne pristojbine za pridobitev subvencije so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od prejetih plačil, s čimer je znesek subvencije postal števec.

| (142) | Znesek subvencije se je nato dodelil za celotno prodajo biodizla, ki jo je izvedla zadevna družba v OP, kot ustrezni imenovalec. |
| --- | --- |

(142)

Znesek subvencije se je nato dodelil za celotno prodajo biodizla, ki jo je izvedla zadevna družba v OP, kot ustrezni imenovalec.

| (143) | Zadevna družba je v skladu s to shemo v obdobju preiskave prejela subvencije v višini 0,3 %. |
| --- | --- |

(143)

Zadevna družba je v skladu s to shemo v obdobju preiskave prejela subvencije v višini 0,3 %.

3.12.   Odbitek davka pri proizvodnji biogoriv zvezne države Washington

| (144) | Zvezna država Washington določa znižanje davka od dohodka in dejavnosti ter davčno oprostitev nepremičninskega davka in trošarine za zemljišča v zakupu. |
| --- | --- |

(144)

Zvezna država Washington določa znižanje davka od dohodka in dejavnosti ter davčno oprostitev nepremičninskega davka in trošarine za zemljišča v zakupu.

| (145) | Zvezna država Washington nima sistema davka od dobička pravnih oseb. Podjetja so namesto tega zavezana davku od dohodka in dejavnosti, ki velja za proizvodne dejavnosti. Običajna davčna stopnja, ki velja za proizvodne dejavnosti, je 0,484 %, razen če je drugače določeno v zakonodaji zvezne države Washington. |
| --- | --- |

(145)

Zvezna država Washington nima sistema davka od dobička pravnih oseb. Podjetja so namesto tega zavezana davku od dohodka in dejavnosti, ki velja za proizvodne dejavnosti. Običajna davčna stopnja, ki velja za proizvodne dejavnosti, je 0,484 %, razen če je drugače določeno v zakonodaji zvezne države Washington.

| (146) | Za določitev stopnje v zvezi z nepremičninskim davkom je pristojnih več organov s prekrivajočimi se pristojnostmi in stopnje, ki jih določijo posamezni lokalni davčni organi v zvezni državi Washington, se med seboj razlikujejo. Povprečje za celotno državo znaša približno 1,2 % poštene tržne vrednosti. |
| --- | --- |

(146)

Za določitev stopnje v zvezi z nepremičninskim davkom je pristojnih več organov s prekrivajočimi se pristojnostmi in stopnje, ki jih določijo posamezni lokalni davčni organi v zvezni državi Washington, se med seboj razlikujejo. Povprečje za celotno državo znaša približno 1,2 % poštene tržne vrednosti.

| (147) | Trošarina za zemljišča v zakupu je davek, ki velja namesto nepremičninskega davka, kadar izvzeto nepremičnino, kot je javna pristaniška lastnina, uporablja subjekt, ki ni oproščen davka, na primer dobičkonosno podjetje. Stopnja znaša 12,84 % pogodbene najemnine. |
| --- | --- |

(147)

Trošarina za zemljišča v zakupu je davek, ki velja namesto nepremičninskega davka, kadar izvzeto nepremičnino, kot je javna pristaniška lastnina, uporablja subjekt, ki ni oproščen davka, na primer dobičkonosno podjetje. Stopnja znaša 12,84 % pogodbene najemnine.

(a)   Pravna podlaga

| (148) | V skladu s poglavjem 82.04.260(1)(e) dopolnjenega zakonika zvezne države Washington se stopnja davka od dohodka in dejavnosti za proizvajalce čistih biogoriv, vključno z biodizlom, z 0,484 % zmanjša na 0,138 %. Ta znižana stopnja velja do 1. julija 2009. |
| --- | --- |

(148)

V skladu s poglavjem 82.04.260(1)(e) dopolnjenega zakonika zvezne države Washington se stopnja davka od dohodka in dejavnosti za proizvajalce čistih biogoriv, vključno z biodizlom, z 0,484 % zmanjša na 0,138 %. Ta znižana stopnja velja do 1. julija 2009.

| (149) | V zvezi z oprostitvijo nepremičninskega davka in trošarine za zemljišča v zakupu je v poglavjih 84.36.635 in 82.29A.135 dopolnjenega zakonika zvezne države Washington določeno, da so ustrezne nepremičnine in osebna lastnina izvzete iz nepremičninskega davka ter trošarine za zemljišča v zakupu. |
| --- | --- |

(149)

V zvezi z oprostitvijo nepremičninskega davka in trošarine za zemljišča v zakupu je v poglavjih 84.36.635 in 82.29A.135 dopolnjenega zakonika zvezne države Washington določeno, da so ustrezne nepremičnine in osebna lastnina izvzete iz nepremičninskega davka ter trošarine za zemljišča v zakupu.

(b)   Upravičenost

| (150) | Vsa tri navedena znižanja/oprostitve davka veljajo za proizvajalce biogoriv. Znižanja/oprostitve veljajo za celotno državo brez omejitev, razen kar zadeva zahtevo po izpolnjevanju pogojev upravičenosti. |
| --- | --- |

(150)

Vsa tri navedena znižanja/oprostitve davka veljajo za proizvajalce biogoriv. Znižanja/oprostitve veljajo za celotno državo brez omejitev, razen kar zadeva zahtevo po izpolnjevanju pogojev upravičenosti.

| (151) | Kot je navedeno, so proizvajalci biodizla upravičeni do znižanja davka od dohodka in dejavnosti. |
| --- | --- |

(151)

Kot je navedeno, so proizvajalci biodizla upravičeni do znižanja davka od dohodka in dejavnosti.

| (152) | Kot je navedeno, so v zvezi z oprostitvijo nepremičninskega davka in trošarine za zemljišča v zakupu ustrezne nepremičnine in osebna lastnina izvzete iz nepremičninskega davka ter trošarine za zemljišča v zakupu. Ustrezne nepremičnine in osebna lastnina se morajo uporabljati predvsem pri proizvodnji čistih biogoriv. Ustrezne nepremičnine vključujejo zgradbe, stroje in opremo, drugo osebno lastnino in zemljišča v zvezi s proizvodnjo biogoriv, razen zemljišč za gojenje pridelkov. Zgradbe in oprema morajo biti nove, kar pomeni, da niso obstajale pred julijem 2003. |
| --- | --- |

(152)

Kot je navedeno, so v zvezi z oprostitvijo nepremičninskega davka in trošarine za zemljišča v zakupu ustrezne nepremičnine in osebna lastnina izvzete iz nepremičninskega davka ter trošarine za zemljišča v zakupu. Ustrezne nepremičnine in osebna lastnina se morajo uporabljati predvsem pri proizvodnji čistih biogoriv. Ustrezne nepremičnine vključujejo zgradbe, stroje in opremo, drugo osebno lastnino in zemljišča v zvezi s proizvodnjo biogoriv, razen zemljišč za gojenje pridelkov. Zgradbe in oprema morajo biti nove, kar pomeni, da niso obstajale pred julijem 2003.

(c)   Praktično izvajanje

| (153) | Za izkoriščanje znižane stopnje davka od dohodka in dejavnosti, ki se uporablja za proizvajalce biodizla, upravičena družba poroča o vrednosti prodaje zadevnih izdelkov v ustrezni napovedi za odmero davka. |
| --- | --- |

(153)

Za izkoriščanje znižane stopnje davka od dohodka in dejavnosti, ki se uporablja za proizvajalce biodizla, upravičena družba poroča o vrednosti prodaje zadevnih izdelkov v ustrezni napovedi za odmero davka.

| (154) | Zahtevke za oprostitev nepremičninskega davka in trošarine za zemljišča v zakupu je treba predložiti do 1. novembra za vsako leto. Zahtevek za oprostitev nepremičninskega davka se vloži pri lokalnem davčnem ocenjevalcu v okrožju. Zahtevek za oprostitev trošarine za zemljišča v zakupu se vloži pri ministrstvu za finance. |
| --- | --- |

(154)

Zahtevke za oprostitev nepremičninskega davka in trošarine za zemljišča v zakupu je treba predložiti do 1. novembra za vsako leto. Zahtevek za oprostitev nepremičninskega davka se vloži pri lokalnem davčnem ocenjevalcu v okrožju. Zahtevek za oprostitev trošarine za zemljišča v zakupu se vloži pri ministrstvu za finance.

(d)   Sklepne ugotovitve

| (155) | Ta shema se šteje za subvencijo v smislu člena 2(1)(a)(i) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek vlade zvezne države Washington, ker se prihodek vlade, ki je sicer zapadel (davek na od dohodka in dejavnosti), opusti ali se ne izterja. Manjša davčna obveznost družbe, ki uporablja to shemo, predstavlja ugodnost. Znižana davčna stopnja od dohodka in dejavnosti, ki se uporablja za proizvajalce biogoriva, je specifična, ker je omejena na proizvajalce biogoriva, vključno z biodizlom, in nekatere druge specifične dejavnosti ter se zato obravnava kot stopnja, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(155)

Ta shema se šteje za subvencijo v smislu člena 2(1)(a)(i) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek vlade zvezne države Washington, ker se prihodek vlade, ki je sicer zapadel (davek na od dohodka in dejavnosti), opusti ali se ne izterja. Manjša davčna obveznost družbe, ki uporablja to shemo, predstavlja ugodnost. Znižana davčna stopnja od dohodka in dejavnosti, ki se uporablja za proizvajalce biogoriva, je specifična, ker je omejena na proizvajalce biogoriva, vključno z biodizlom, in nekatere druge specifične dejavnosti ter se zato obravnava kot stopnja, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

| (156) | Nobena od vzorčenih družb ni izkoristila ugodnosti oprostitve nepremičninskega davka. Zato glede te davčne oprostitve ni sklepnih ugotovitev. Ena družba je izkoristila ugodnost oprostitve trošarine za zemljišča v zakupu, vendar je bil znesek ugodnosti manj kot 0,1 %, zato se je štel kot zanemarljiv. Zato glede te davčne oprostitve ni sklepnih ugotovitev. |
| --- | --- |

(156)

Nobena od vzorčenih družb ni izkoristila ugodnosti oprostitve nepremičninskega davka. Zato glede te davčne oprostitve ni sklepnih ugotovitev. Ena družba je izkoristila ugodnost oprostitve trošarine za zemljišča v zakupu, vendar je bil znesek ugodnosti manj kot 0,1 %, zato se je štel kot zanemarljiv. Zato glede te davčne oprostitve ni sklepnih ugotovitev.

(e)   Izračun zneska subvencije

| (157) | Ena družba je v OP izkoristila ugodnosti sheme nižjega davka od dohodka in dejavnosti. Znesek subvencije se je izračunal z uporabo nižje stopnje davka od dohodka in dejavnosti za prihodke od prodaje biodizla, ki ga je družba proizvedla v OP. Znesek subvencije, izražen v odstotkih celotnega obsega prodaje biodizla v OP, je znašal 0,7 %. |
| --- | --- |

(157)

Ena družba je v OP izkoristila ugodnosti sheme nižjega davka od dohodka in dejavnosti. Znesek subvencije se je izračunal z uporabo nižje stopnje davka od dohodka in dejavnosti za prihodke od prodaje biodizla, ki ga je družba proizvedla v OP. Znesek subvencije, izražen v odstotkih celotnega obsega prodaje biodizla v OP, je znašal 0,7 %.

3.13.   Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi

| (158) | Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, določen v skladu z določbami osnovne uredbe, izražen ad valorem, je za preiskane družbe med 29,0 % in 41,1 %.











  (%) |
| --- | --- |
| SHEMA
  DRUŽBA | Olajšava za mešanice biodizla | Davčna olajšava na dobiček malih proizvajalcev agro-biodizla | Sklad za financiranje proizvajalcev biodizla zvezne države Missouri | Program za financiranje proizvodnje etanola za gorivo in biodizla zvezne države Teksas | Odbitek davka pri proizvodnji biogoriv zvezne države Washington | Skupaj |
| Archer Daniels Midland Company | 31,3 | | 3,8 | | | 35,1 |
| Cargill Inc. | 34,1 | 0,4 | | | | 34,5 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 38,7 | | | 0,3 | | 39,0 |
| Imperium Renewables Inc. | 28,4 | | | | 0,7 | 29,1 |
| Peter Cremer North America LP | 41,0 | | | | | 41,0 |
| Vinmar Overseas Limited | 41,1 | | | | | 41,1 |
| World Energy Alternatives LLC | 37,6 | | | | | 37,6 |

(158)

Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, določen v skladu z določbami osnovne uredbe, izražen ad valorem, je za preiskane družbe med 29,0 % in 41,1 %.

(%)

SHEMA

DRUŽBA

Olajšava za mešanice biodizla

Davčna olajšava na dobiček malih proizvajalcev agro-biodizla

Sklad za financiranje proizvajalcev biodizla zvezne države Missouri

Program za financiranje proizvodnje etanola za gorivo in biodizla zvezne države Teksas

Odbitek davka pri proizvodnji biogoriv zvezne države Washington

Skupaj

Archer Daniels Midland Company

31,3

3,8

35,1

Cargill Inc.

34,1

0,4

34,5

Green Earth Fuels of Houston LLC

38,7

0,3

39,0

Imperium Renewables Inc.

28,4

0,7

29,1

Peter Cremer North America LP

41,0

41,0

Vinmar Overseas Limited

41,1

41,1

World Energy Alternatives LLC

37,6

37,6

| (159) | V skladu s členom 15(3) osnovne uredbe je stopnja subvencije za sodelujoče družbe, ki niso zajete v vzorcu, 36,0 % in je izračunana na podlagi tehtanega povprečja stopnje subvencije, določene za družbe v vzorcu. |
| --- | --- |

(159)

V skladu s členom 15(3) osnovne uredbe je stopnja subvencije za sodelujoče družbe, ki niso zajete v vzorcu, 36,0 % in je izračunana na podlagi tehtanega povprečja stopnje subvencije, določene za družbe v vzorcu.

| (160) | Za vse ostale izvoznike iz ZDA je Komisija najprej opredelila raven sodelovanja. Narejena je bila primerjava med celotnimi izvoznimi količinami, navedenimi v prejetih izpolnjenih vprašalnikih za vzorčenje vseh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, in celotnim uvozom iz ZDA, kot ga prikazujejo statistični podatki ZDA o izvozu. Ugotovljen odstotek sodelovanja je bil 81 %. Na tej podlagi se je štelo, da je bila raven sodelovanja visoka. Zato se je zdelo primerno določiti raven subvencije za nesodelujoče proizvajalce izvoznike na raven največjega ugotovljenega subvencioniranja za vzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike, da se zagotovi učinkovitost ukrepov. |
| --- | --- |

(160)

Za vse ostale izvoznike iz ZDA je Komisija najprej opredelila raven sodelovanja. Narejena je bila primerjava med celotnimi izvoznimi količinami, navedenimi v prejetih izpolnjenih vprašalnikih za vzorčenje vseh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, in celotnim uvozom iz ZDA, kot ga prikazujejo statistični podatki ZDA o izvozu. Ugotovljen odstotek sodelovanja je bil 81 %. Na tej podlagi se je štelo, da je bila raven sodelovanja visoka. Zato se je zdelo primerno določiti raven subvencije za nesodelujoče proizvajalce izvoznike na raven največjega ugotovljenega subvencioniranja za vzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike, da se zagotovi učinkovitost ukrepov.

4.   INDUSTRIJA SKUPNOSTI

4.1.   Proizvodnja in položaj Skupnosti

| (161) | Za določitev celotne proizvodnje Skupnosti in podporo preiskavi so bile uporabljene vse razpoložljive informacije, vključno z informacijami iz pritožbe in podatki, ki so jih zagotovili proizvajalci Skupnosti pred začetkom preiskave in po njem. |
| --- | --- |

(161)

Za določitev celotne proizvodnje Skupnosti in podporo preiskavi so bile uporabljene vse razpoložljive informacije, vključno z informacijami iz pritožbe in podatki, ki so jih zagotovili proizvajalci Skupnosti pred začetkom preiskave in po njem.

| (162) | Na podlagi teh informacij je bilo ugotovljeno, da je skupna proizvodnja Skupnosti v OP znašala približno 5 400 000 ton. Tri družbe, ki spadajo v isto skupino, so bile povezane s proizvajalci izvozniki iz ZDA, pri čemer je tudi sama skupina uvažala velike količine zadevnega izdelka od povezanih izvoznikov v ZDA. Te družbe so zato bile izključene iz proizvodnje Skupnosti v smislu člena 9(1) in člena 10(8) osnovne uredbe. Obseg proizvodnje, na podlagi katerega je bil določen položaj Skupnosti, je zato bil med 4 200 000 do 4 600 000 ton. |
| --- | --- |

(162)

Na podlagi teh informacij je bilo ugotovljeno, da je skupna proizvodnja Skupnosti v OP znašala približno 5 400 000 ton. Tri družbe, ki spadajo v isto skupino, so bile povezane s proizvajalci izvozniki iz ZDA, pri čemer je tudi sama skupina uvažala velike količine zadevnega izdelka od povezanih izvoznikov v ZDA. Te družbe so zato bile izključene iz proizvodnje Skupnosti v smislu člena 9(1) in člena 10(8) osnovne uredbe. Obseg proizvodnje, na podlagi katerega je bil določen položaj Skupnosti, je zato bil med 4 200 000 do 4 600 000 ton.

| (163) | Ugotovljeno je bilo, da so družbe, ki so podprle pritožbo in se strinjale s sodelovanjem v preiskavi, predstavljale več kot 60 % proizvodnje biodizla v Skupnosti v OP, kot je navedeno v uvodni izjavi (162). Družba iz uvodne izjave (163), ki ni sodelovala v preiskavi, se je obravnavala, kot da pritožbe ni podprla. Zato se je sklenilo, da pritožbo in preiskavo podpira večji delež proizvodnje Skupnosti v smislu člena 9(1) in člena 10(8) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(163)

Ugotovljeno je bilo, da so družbe, ki so podprle pritožbo in se strinjale s sodelovanjem v preiskavi, predstavljale več kot 60 % proizvodnje biodizla v Skupnosti v OP, kot je navedeno v uvodni izjavi (162). Družba iz uvodne izjave (163), ki ni sodelovala v preiskavi, se je obravnavala, kot da pritožbe ni podprla. Zato se je sklenilo, da pritožbo in preiskavo podpira večji delež proizvodnje Skupnosti v smislu člena 9(1) in člena 10(8) osnovne uredbe.

4.2.   Vzorčenje

| (164) | Zaradi velikega števila proizvajalcev Skupnosti je bilo sklenjeno, da se za ugotovitev obstoja znatne škode uporabi vzorčenje. Obrazci za vzorčenje so bili poslani vsem potencialnim proizvajalcem podobnega izdelka v Skupnosti. Jasno izpolnjene obrazce za vzorčenje je prvotno predložilo več kot 40 družb, ki so se strinjale s sodelovanjem v postopku. Tri družbe iz uvodne izjave (162) niso bile vključene v vzorčenje zaradi razlogov, navedenih v zadevni uvodni izjavi. |
| --- | --- |

(164)

Zaradi velikega števila proizvajalcev Skupnosti je bilo sklenjeno, da se za ugotovitev obstoja znatne škode uporabi vzorčenje. Obrazci za vzorčenje so bili poslani vsem potencialnim proizvajalcem podobnega izdelka v Skupnosti. Jasno izpolnjene obrazce za vzorčenje je prvotno predložilo več kot 40 družb, ki so se strinjale s sodelovanjem v postopku. Tri družbe iz uvodne izjave (162) niso bile vključene v vzorčenje zaradi razlogov, navedenih v zadevni uvodni izjavi.

| (165) | Med preostalimi družbami je bil izbran vzorec 11 družb na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje in prodaje v Skupnosti, kot je navedeno v uvodni izjavi (11). Eden od proizvajalcev, prvotno izbranih v vzorec, je bil izključen, ker ni sodeloval v preiskavi. Preostalih deset vzorčenih družb se šteje za reprezentativne za celotno proizvodnjo Skupnosti. |
| --- | --- |

(165)

Med preostalimi družbami je bil izbran vzorec 11 družb na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje in prodaje v Skupnosti, kot je navedeno v uvodni izjavi (11). Eden od proizvajalcev, prvotno izbranih v vzorec, je bil izključen, ker ni sodeloval v preiskavi. Preostalih deset vzorčenih družb se šteje za reprezentativne za celotno proizvodnjo Skupnosti.

| (166) | Sklicevanje na „industrijo Skupnosti“ ali „vzorčene proizvajalce Skupnosti“ se v nadaljnjem besedilu nanaša na teh 10 vzorčenih proizvajalcev. |
| --- | --- |

(166)

Sklicevanje na „industrijo Skupnosti“ ali „vzorčene proizvajalce Skupnosti“ se v nadaljnjem besedilu nanaša na teh 10 vzorčenih proizvajalcev.

5.   ŠKODA

| (167) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (17), je preučitev trendov v zvezi z oceno škode zajela obdobje od januarja 2004 do konca OP. Vendar je preiskava pokazala, da se je industrija Skupnosti dejansko začela razvijati leta 2004. Zato se je zdelo primerneje, da se opravi analiza na podlagi trendov za obdobje od leta 2005 do OP („analizirano obdobje“). Kljub temu so v oceni v nadaljevanju predstavljene tudi informacije za leto 2004. |
| --- | --- |

(167)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (17), je preučitev trendov v zvezi z oceno škode zajela obdobje od januarja 2004 do konca OP. Vendar je preiskava pokazala, da se je industrija Skupnosti dejansko začela razvijati leta 2004. Zato se je zdelo primerneje, da se opravi analiza na podlagi trendov za obdobje od leta 2005 do OP („analizirano obdobje“). Kljub temu so v oceni v nadaljevanju predstavljene tudi informacije za leto 2004.

5.1.   Potrošnja Skupnosti

Preglednica 1

| Potrošnja Skupnosti | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| V tonah | 1 936 034 | 3 204 504 | 4 968 838 | 6 644 042 | 6 608 659 |
| Indeks 2005 = 100 | 60 | 100 | 155 | 207 | 206 |

Potrošnja Skupnosti

2004

2005

2006

2007

OP

V tonah

1 936 034

3 204 504

4 968 838

6 644 042

6 608 659

Indeks 2005 = 100

60

100

155

207

206

| (168) | Potrošnja Skupnosti je bila določena na podlagi obsega celotne proizvodnje Skupnosti vseh proizvajalcev na trgu Skupnosti, kot določa uvodna izjava (162), pri čemer se odšteje njihov izvoz in prišteje uvoz iz države, ki jo zadeva ta preiskava, ter uvoz iz drugih tretjih držav. |
| --- | --- |

(168)

Potrošnja Skupnosti je bila določena na podlagi obsega celotne proizvodnje Skupnosti vseh proizvajalcev na trgu Skupnosti, kot določa uvodna izjava (162), pri čemer se odšteje njihov izvoz in prišteje uvoz iz države, ki jo zadeva ta preiskava, ter uvoz iz drugih tretjih držav.

| (169) | V zvezi z obsegom uvoza iz ZDA so bili na voljo naslednji viri informacij:






  — | podatki Eurostata za različne oznake KN, pod katere je bil izdelek uvrščen, |
| --- | --- | --- |

(169)

V zvezi z obsegom uvoza iz ZDA so bili na voljo naslednji viri informacij:

—

podatki Eurostata za različne oznake KN, pod katere je bil izdelek uvrščen,

| — | statistični podatki ZDA o izvozu, |
| --- | --- |

—

statistični podatki ZDA o izvozu,

| — | druge zaupne statistične informacije o uvozu, ki so jih predložile zainteresirane stranke. |
| --- | --- |

—

druge zaupne statistične informacije o uvozu, ki so jih predložile zainteresirane stranke.

| (170) | Vendar je analiza teh informacij pokazala, da se podatki Eurostata ne morejo uporabiti za namene ocenjevanja potrošnje, ker do konca leta 2007 ni bilo jasne oznake KN, ki bi bila na voljo kot carinska oznaka za različne vrste zadevnega izdelka. Uvoz zadevnega izdelka se je razvrstil pod številne oznake, ki prav tako vključujejo podatke o uvozu drugih izdelkov. Zato se je zdelo primernejše, da se za določanje zanesljivih podatkov o uvozu in potrošnji ter trendov uvoza uporabijo statistični podatki ZDA o izvozu. Pri uporabi tega vira informacij se je upošteval čas, v katerem blago iz ZDA prispe v Skupnost, pri čemer se je ta zakasnitev upoštevala tako, da so se statistični podatki o izvozu prilagodili za en mesec. |
| --- | --- |

(170)

Vendar je analiza teh informacij pokazala, da se podatki Eurostata ne morejo uporabiti za namene ocenjevanja potrošnje, ker do konca leta 2007 ni bilo jasne oznake KN, ki bi bila na voljo kot carinska oznaka za različne vrste zadevnega izdelka. Uvoz zadevnega izdelka se je razvrstil pod številne oznake, ki prav tako vključujejo podatke o uvozu drugih izdelkov. Zato se je zdelo primernejše, da se za določanje zanesljivih podatkov o uvozu in potrošnji ter trendov uvoza uporabijo statistični podatki ZDA o izvozu. Pri uporabi tega vira informacij se je upošteval čas, v katerem blago iz ZDA prispe v Skupnost, pri čemer se je ta zakasnitev upoštevala tako, da so se statistični podatki o izvozu prilagodili za en mesec.

| (171) | V zvezi z uvozom iz drugih držav in izvozom proizvajalcev Skupnosti se je glede na omejitev v zvezi z uporabo podatkov Eurostata, kot je opisano zgoraj, preiskava oprla na podatke, ki so bili sporočeni v pritožbi. |
| --- | --- |

(171)

V zvezi z uvozom iz drugih držav in izvozom proizvajalcev Skupnosti se je glede na omejitev v zvezi z uporabo podatkov Eurostata, kot je opisano zgoraj, preiskava oprla na podatke, ki so bili sporočeni v pritožbi.

| (172) | Na podlagi navedenega je bilo ugotovljeno, da je potrošnja biodizla v Skupnosti med letoma 2005 in 2007 narasla za 107 % in se nato nekoliko zmanjšala v OP, tj. za eno odstotno točko. Skupno se je potrošnja v analiziranem obdobju več kot podvojila. |
| --- | --- |

(172)

Na podlagi navedenega je bilo ugotovljeno, da je potrošnja biodizla v Skupnosti med letoma 2005 in 2007 narasla za 107 % in se nato nekoliko zmanjšala v OP, tj. za eno odstotno točko. Skupno se je potrošnja v analiziranem obdobju več kot podvojila.

| (173) | Večje povpraševanje je bilo zlasti posledica spodbud držav članic k pospeševanju rabe biogoriv po sprejetju Direktive 2003/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. maja 2003 o pospeševanju rabe biogoriv in drugih obnovljivih goriv v sektorju prevoza (16) ter Direktive Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (17). |
| --- | --- |

(173)

Večje povpraševanje je bilo zlasti posledica spodbud držav članic k pospeševanju rabe biogoriv po sprejetju Direktive 2003/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. maja 2003 o pospeševanju rabe biogoriv in drugih obnovljivih goriv v sektorju prevoza (16) ter Direktive Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (17).

5.2.   Obseg uvoza iz zadevne države in tržni delež

Preglednica 2

| Uvoz iz ZDA | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| V tonah | 2 634 | 11 504 | 50 838 | 730 922 | 1 137 152 |
| Indeks 2005 = 100 | 23 | 100 | 442 | 6 354 | 9 885 |
| Tržni delež | 0,1 % | 0,4 % | 1,0 % | 11,0 % | 17,2 % |
| Indeks 2005 = 100 | 25 | 100 | 250 | 2 750 | 4 300 |
| Vir: statistični podatki ZDA o izvozu. |

Uvoz iz ZDA

2004

2005

2006

2007

OP

V tonah

2 634

11 504

50 838

730 922

1 137 152

Indeks 2005 = 100

23

100

442

6 354

9 885

Tržni delež

0,1 %

0,4 %

1,0 %

11,0 %

17,2 %

Indeks 2005 = 100

25

100

250

2 750

4 300

Vir: statistični podatki ZDA o izvozu.

| (174) | Obseg uvoza iz ZDA se je znatno povečal s približno 11 500 ton v letu 2005 na približno 1 137 000 ton v OP. |
| --- | --- |

(174)

Obseg uvoza iz ZDA se je znatno povečal s približno 11 500 ton v letu 2005 na približno 1 137 000 ton v OP.

| (175) | V analiziranem obdobju se je delež subvencioniranega uvoza iz ZDA na trgu Skupnosti stalno povečeval, tj. z 0,4 % v letu 2005 na 17,2 % v OP. Zato se je v primerjavi s potrošnjo Skupnosti v zadevnem obdobju subvencionirani uvoz bistveno povečal v absolutnih in relativnih vrednostih. |
| --- | --- |

(175)

V analiziranem obdobju se je delež subvencioniranega uvoza iz ZDA na trgu Skupnosti stalno povečeval, tj. z 0,4 % v letu 2005 na 17,2 % v OP. Zato se je v primerjavi s potrošnjo Skupnosti v zadevnem obdobju subvencionirani uvoz bistveno povečal v absolutnih in relativnih vrednostih.

| (176) | Splash and dash je izraz, ki ga uporabljajo dobavitelji biodizla za opis vzorca, po katerem se biodizel domnevno tujega izvora pretovori v Skupnost prek ZDA, kjer se zmeša z minimalno količino (0,01 % končne mešanice) konvencionalnega dizelskega goriva, tako da je pripravljavec mešanice upravičen do subvencije v ZDA. |
| --- | --- |

(176)

Splash and dash je izraz, ki ga uporabljajo dobavitelji biodizla za opis vzorca, po katerem se biodizel domnevno tujega izvora pretovori v Skupnost prek ZDA, kjer se zmeša z minimalno količino (0,01 % končne mešanice) konvencionalnega dizelskega goriva, tako da je pripravljavec mešanice upravičen do subvencije v ZDA.

| (177) | Ameriške stranke so trdile, da pojav splash and dash pojasnjuje nenadno povečanje uvoza ZDA na trg Skupnosti, saj naj bi predstavljal 40 % uvoza iz ZDA v OP. Te stranke so trdile tudi, da je treba zaradi preiskave v zvezi z uvozom biodizla s poreklom iz ZDA, količine, ki jih zadeva pojav splash and dash, ločiti od analize škode ter obravnavati kot uvoz iz drugih tretjih držav. |
| --- | --- |

(177)

Ameriške stranke so trdile, da pojav splash and dash pojasnjuje nenadno povečanje uvoza ZDA na trg Skupnosti, saj naj bi predstavljal 40 % uvoza iz ZDA v OP. Te stranke so trdile tudi, da je treba zaradi preiskave v zvezi z uvozom biodizla s poreklom iz ZDA, količine, ki jih zadeva pojav splash and dash, ločiti od analize škode ter obravnavati kot uvoz iz drugih tretjih držav.

| (178) | Po drugi strani je pritožnik trdil, da je morebiten uvoz splash and dash predstavljal največ 10 % obsega ameriškega izvoza in je zato zanemarljiv ter ne vpliva na ugotovitve o velikem obsegu subvencioniranega uvoza iz ZDA na trg Skupnosti, zlasti v OP. |
| --- | --- |

(178)

Po drugi strani je pritožnik trdil, da je morebiten uvoz splash and dash predstavljal največ 10 % obsega ameriškega izvoza in je zato zanemarljiv ter ne vpliva na ugotovitve o velikem obsegu subvencioniranega uvoza iz ZDA na trg Skupnosti, zlasti v OP.

| (179) | Preiskava je pokazala, da statistični podatki ZDA o izvozu ne omogočajo razlikovanja med biodizlom, izvoženim v okviru domnevnega procesa splash and dash, in drugim ameriškim izvozom, zabeleženim v poglavju „Izvoz“. V istih statističnih podatkih je v poglavju Ponovni izvoz navedenih zelo malo količin. Ameriški pristojni organi so navedli tudi, da predstavljajo vse količine, vključene v poglavje „Izvoz“, izdelke s poreklom iz ZDA. |
| --- | --- |

(179)

Preiskava je pokazala, da statistični podatki ZDA o izvozu ne omogočajo razlikovanja med biodizlom, izvoženim v okviru domnevnega procesa splash and dash, in drugim ameriškim izvozom, zabeleženim v poglavju „Izvoz“. V istih statističnih podatkih je v poglavju Ponovni izvoz navedenih zelo malo količin. Ameriški pristojni organi so navedli tudi, da predstavljajo vse količine, vključene v poglavje „Izvoz“, izdelke s poreklom iz ZDA.

| (180) | Poleg tega je večina preiskanih ameriških družb navedla, da pri količinah, izvoženih v Skupnost ali prodanih na notranjem trgu, ni bilo mogoče razlikovati med količinami, proizvedenimi v ZDA ali s poreklom iz ZDA, in izvoženimi količinami v okviru procesa splash and dash. |
| --- | --- |

(180)

Poleg tega je večina preiskanih ameriških družb navedla, da pri količinah, izvoženih v Skupnost ali prodanih na notranjem trgu, ni bilo mogoče razlikovati med količinami, proizvedenimi v ZDA ali s poreklom iz ZDA, in izvoženimi količinami v okviru procesa splash and dash.

| (181) | Prav tako je bilo v primeru preiskanih družb v ZDA ugotovljeno, da je bil celoten izvoz biodizla v okviru izvoza ameriških izvoznikov in uvoza povezanih uvoznikov v Skupnosti prijavljen kot izvoz biodizla s poreklom iz ZDA. |
| --- | --- |

(181)

Prav tako je bilo v primeru preiskanih družb v ZDA ugotovljeno, da je bil celoten izvoz biodizla v okviru izvoza ameriških izvoznikov in uvoza povezanih uvoznikov v Skupnosti prijavljen kot izvoz biodizla s poreklom iz ZDA.

| (182) | Na podlagi navedenega in ob upoštevanju zlasti tega, da je bil morebiten izvoz splash and dash prijavljen kot izvoz s poreklom iz ZDA in so ga ameriški pristojni organi obravnavali kot izvoz s poreklom iz ZDA, se je sklenilo, da ni razloga za obravnavanje tega izvoza kot neameriškega uvoza. |
| --- | --- |

(182)

Na podlagi navedenega in ob upoštevanju zlasti tega, da je bil morebiten izvoz splash and dash prijavljen kot izvoz s poreklom iz ZDA in so ga ameriški pristojni organi obravnavali kot izvoz s poreklom iz ZDA, se je sklenilo, da ni razloga za obravnavanje tega izvoza kot neameriškega uvoza.

5.3.   Cene subvencioniranega uvoza in nelojalno nižanje cen

5.3.1.   Prodajna cena na enoto

Preglednica 3

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cene v EUR/tono | 463 | 575 | 600 | 596 | 616 |
| Indeks (2005 = 100) | 81 | 100 | 104 | 104 | 107 |
| Vir: statistični podatki ZDA o izvozu in izpolnjeni vprašalniki vzorčenih ameriških izvoznikov. |

2004

2005

2006

2007

OP

Cene v EUR/tono

463

575

600

596

616

Indeks (2005 = 100)

81

100

104

104

107

Vir: statistični podatki ZDA o izvozu in izpolnjeni vprašalniki vzorčenih ameriških izvoznikov.

| (183) | Statistični podatki ZDA o izvozu so se uporabili tudi za določitev gibanja cen subvencioniranega uvoza s poreklom iz ZDA, zlasti za leto 2007 in OP. Za prikaz ravni cen na meji Skupnosti so se povprečne izvozne cene prilagodile glede na ustrezne prevozne stroške in stroške zavarovanja. Opozoriti je treba, da statistični podatki ZDA o izvozu za zgodnejša obdobja analiziranega obdobja, in sicer za leti 2005 in 2006 ter tudi za leto 2004, niso bili popolnoma zanesljivi v smislu prodajnih vrednosti, ker je bilo ugotovljeno, da so bile izračunane povprečne izvozne cene nesorazmerno visoke v primerjavi s cenami, ki so jih sporočili sodelujoči proizvajalci izvozniki. Ob upoštevanju tega je povprečna izvozna cena ZDA za ta leta temeljila na izpolnjenih vprašalnikih, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci izvozniki v ZDA. |
| --- | --- |

(183)

Statistični podatki ZDA o izvozu so se uporabili tudi za določitev gibanja cen subvencioniranega uvoza s poreklom iz ZDA, zlasti za leto 2007 in OP. Za prikaz ravni cen na meji Skupnosti so se povprečne izvozne cene prilagodile glede na ustrezne prevozne stroške in stroške zavarovanja. Opozoriti je treba, da statistični podatki ZDA o izvozu za zgodnejša obdobja analiziranega obdobja, in sicer za leti 2005 in 2006 ter tudi za leto 2004, niso bili popolnoma zanesljivi v smislu prodajnih vrednosti, ker je bilo ugotovljeno, da so bile izračunane povprečne izvozne cene nesorazmerno visoke v primerjavi s cenami, ki so jih sporočili sodelujoči proizvajalci izvozniki. Ob upoštevanju tega je povprečna izvozna cena ZDA za ta leta temeljila na izpolnjenih vprašalnikih, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci izvozniki v ZDA.

| (184) | Povprečne cene za uvoz iz ZDA so v obravnavanem obdobju nihale in so se med letom 2005 in OP skupno povečale za 7 %. |
| --- | --- |

(184)

Povprečne cene za uvoz iz ZDA so v obravnavanem obdobju nihale in so se med letom 2005 in OP skupno povečale za 7 %.

5.3.2.   Nelojalno nižanje cen

| (185) | Za analizo nelojalnega nižanja cen so se tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Skupnosti, ki se zaračunavajo nepovezanim strankam na trgu Skupnosti in ki so prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za uvoz iz ZDA, določenimi na podlagi CIF za vzorčene proizvajalce izvoznike v ZDA. Carine, stroški po uvozu in razlike v surovinah (glej naslednjo uvodno izjavo), ki se uporabljajo za proizvodnjo biodizla, so se po potrebi prilagodili. |
| --- | --- |

(185)

Za analizo nelojalnega nižanja cen so se tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Skupnosti, ki se zaračunavajo nepovezanim strankam na trgu Skupnosti in ki so prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za uvoz iz ZDA, določenimi na podlagi CIF za vzorčene proizvajalce izvoznike v ZDA. Carine, stroški po uvozu in razlike v surovinah (glej naslednjo uvodno izjavo), ki se uporabljajo za proizvodnjo biodizla, so se po potrebi prilagodili.

| (186) | V okviru preiskave so bile ugotovljene različne vrste zadevnega izdelka, zlasti na podlagi surovine, ki se uporablja v proizvodnem procesu. Medtem ko je glavna surovina, ki se uporablja v Skupnosti, repično seme, proizvajalci ZDA uporabljajo druge surovine, kot so soja, kanola, palma itd. Ob upoštevanju, da so te surovine najprimernejše za proizvodnjo zadevnega izdelka, je bilo sklenjeno, da je treba odobriti prilagoditev za razliko v surovinah. Ta prilagoditev je bila izračunana tako, da je ustrezala tržni vrednosti razlike med ustreznimi vrstami zadevnega izdelka in vrsto izdelkov, ki se proizvaja iz repičnih semen. Tako so se tehtane povprečne prodajne cene industrije Skupnosti in tehtane povprečne cene zadevnega uvoza primerjale na podlagi iste surovine, tj. repičnega semena. |
| --- | --- |

(186)

V okviru preiskave so bile ugotovljene različne vrste zadevnega izdelka, zlasti na podlagi surovine, ki se uporablja v proizvodnem procesu. Medtem ko je glavna surovina, ki se uporablja v Skupnosti, repično seme, proizvajalci ZDA uporabljajo druge surovine, kot so soja, kanola, palma itd. Ob upoštevanju, da so te surovine najprimernejše za proizvodnjo zadevnega izdelka, je bilo sklenjeno, da je treba odobriti prilagoditev za razliko v surovinah. Ta prilagoditev je bila izračunana tako, da je ustrezala tržni vrednosti razlike med ustreznimi vrstami zadevnega izdelka in vrsto izdelkov, ki se proizvaja iz repičnih semen. Tako so se tehtane povprečne prodajne cene industrije Skupnosti in tehtane povprečne cene zadevnega uvoza primerjale na podlagi iste surovine, tj. repičnega semena.

| (187) | Na podlagi navedene metodologije je bila razlika med cenami v ZDA in v Skupnosti, izražena kot odstotek tehtane povprečne cene franko tovarna industrije Skupnosti, tj. stopnja nelojalnega znižanja cen, med 18,9 % in 33,0 %. |
| --- | --- |

(187)

Na podlagi navedene metodologije je bila razlika med cenami v ZDA in v Skupnosti, izražena kot odstotek tehtane povprečne cene franko tovarna industrije Skupnosti, tj. stopnja nelojalnega znižanja cen, med 18,9 % in 33,0 %.

5.4.   Gospodarski položaj industrije Skupnosti

| (188) | V skladu s členom 8(5) osnovne uredbe je preučitev vpliva subvencioniranega uvoza na industrijo Skupnosti vključevala oceno vseh gospodarskih kazalcev, ki so bili v analiziranem obdobju določeni za industrijo Skupnosti. |
| --- | --- |

(188)

V skladu s členom 8(5) osnovne uredbe je preučitev vpliva subvencioniranega uvoza na industrijo Skupnosti vključevala oceno vseh gospodarskih kazalcev, ki so bili v analiziranem obdobju določeni za industrijo Skupnosti.

5.4.1.   Proizvodna zmogljivost, proizvodnja in izkoriščenost zmogljivosti

Preglednica 4

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodna zmogljivost
  (v tonah) | 529 000 | 920 000 | 1 306 572 | 2 189 910 | 2 520 508 |
| Indeks (2005 = 100) | 58 | 100 | 142 | 238 | 274 |
| Proizvodnja
  (v tonah) | 475 710 | 813 657 | 1 214 054 | 1 832 649 | 2 016 573 |
| Indeks (2005 = 100) | 58 | 100 | 149 | 225 | 248 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 90 % | 88 % | 93 % | 84 % | 80 % |
| Indeks (2005 = 100) | 102 | 100 | 106 | 95 | 91 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Skupnosti. |

2004

2005

2006

2007

OP

Proizvodna zmogljivost

(v tonah)

529 000

920 000

1 306 572

2 189 910

2 520 508

Indeks (2005 = 100)

58

100

142

238

274

Proizvodnja

(v tonah)

475 710

813 657

1 214 054

1 832 649

2 016 573

Indeks (2005 = 100)

58

100

149

225

248

Izkoriščenost zmogljivosti

90 %

88 %

93 %

84 %

80 %

Indeks (2005 = 100)

102

100

106

95

91

Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Skupnosti.

| (189) | V skladu s povečano potrošnjo se je proizvodna zmogljivost vzorčenih proizvajalcev Skupnosti v analiziranem obdobju nenehno povečevala. Med letoma 2005 in 2006 se je povečala za 42 %, nato za dodatnih 68 % leta 2007 in še za dodatnih 15 % med letom 2007 in OP. V analiziranem obdobju se je skupno povečala za 174 %. Proizvodna zmogljivost se je povečala zaradi novih naložb v pričakovanju povečanega povpraševanja. |
| --- | --- |

(189)

V skladu s povečano potrošnjo se je proizvodna zmogljivost vzorčenih proizvajalcev Skupnosti v analiziranem obdobju nenehno povečevala. Med letoma 2005 in 2006 se je povečala za 42 %, nato za dodatnih 68 % leta 2007 in še za dodatnih 15 % med letom 2007 in OP. V analiziranem obdobju se je skupno povečala za 174 %. Proizvodna zmogljivost se je povečala zaradi novih naložb v pričakovanju povečanega povpraševanja.

| (190) | Vendar je treba povečano proizvodno zmogljivost industrije Skupnosti obravnavati z vidika cilja Skupnosti v zvezi s potrošnjo biogoriv in drugih obnovljivih goriv, katerega referenčna vrednost je 5,75 % in ki je določen v Direktivi 2003/30/ES, pri čemer je ta vrednost izračunana na podlagi energijske vsebnosti vsega motornega bencina in dizelskega goriva, namenjenega za sektor prevoza in danega v promet na trg Skupnosti do 31. decembra 2010. Poleg tega je Evropski svet marca 2007 potrdil minimalni zavezujoči cilj v zvezi z 10-odstotnim deležem biogoriv v celotni potrošnji motornega bencina in dizelskega goriva v sektorju prevoza Skupnosti, ki ga morajo države članice doseči do leta 2020 (18). Z doseganjem tega cilja bi se potrošnja biogoriv v Skupnosti do navedenega leta povečala na približno 33 milijonov ton ekvivalenta nafte. Proizvodna zmogljivost v celotni Skupnosti v letu 2006 je bila ocenjena le na 6 milijonov ton. Ob upoštevanju navedenega je razumljivo, da so proizvajalci Skupnosti v pričakovanju povečanega povpraševanja vlagali v dodatno zmogljivost. |
| --- | --- |

(190)

Vendar je treba povečano proizvodno zmogljivost industrije Skupnosti obravnavati z vidika cilja Skupnosti v zvezi s potrošnjo biogoriv in drugih obnovljivih goriv, katerega referenčna vrednost je 5,75 % in ki je določen v Direktivi 2003/30/ES, pri čemer je ta vrednost izračunana na podlagi energijske vsebnosti vsega motornega bencina in dizelskega goriva, namenjenega za sektor prevoza in danega v promet na trg Skupnosti do 31. decembra 2010. Poleg tega je Evropski svet marca 2007 potrdil minimalni zavezujoči cilj v zvezi z 10-odstotnim deležem biogoriv v celotni potrošnji motornega bencina in dizelskega goriva v sektorju prevoza Skupnosti, ki ga morajo države članice doseči do leta 2020 (18). Z doseganjem tega cilja bi se potrošnja biogoriv v Skupnosti do navedenega leta povečala na približno 33 milijonov ton ekvivalenta nafte. Proizvodna zmogljivost v celotni Skupnosti v letu 2006 je bila ocenjena le na 6 milijonov ton. Ob upoštevanju navedenega je razumljivo, da so proizvajalci Skupnosti v pričakovanju povečanega povpraševanja vlagali v dodatno zmogljivost.

| (191) | Nenehno se je povečevala tudi proizvodnja podobnega izdelka v industriji Skupnosti, pri čemer se je v analiziranem obdobju skupno povečala za 148 %. |
| --- | --- |

(191)

Nenehno se je povečevala tudi proizvodnja podobnega izdelka v industriji Skupnosti, pri čemer se je v analiziranem obdobju skupno povečala za 148 %.

| (192) | Zaradi razmeroma počasnejšega povečevanja obsega proizvodnje v primerjavi s povečevanjem proizvodne zmogljivosti se je izkoriščenost zmogljivosti industrije Skupnosti v analiziranem obdobju zmanjšala za 9 %. |
| --- | --- |

(192)

Zaradi razmeroma počasnejšega povečevanja obsega proizvodnje v primerjavi s povečevanjem proizvodne zmogljivosti se je izkoriščenost zmogljivosti industrije Skupnosti v analiziranem obdobju zmanjšala za 9 %.

5.4.2.   Obseg prodaje, tržni delež in povprečne cene na enoto v Skupnosti

Preglednica 5

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje
  (v tonah) | 476 552 | 810 168 | 1 194 594 | 1 792 502 | 1 972 184 |
| Indeks (2005 = 100) | 59 | 100 | 147 | 221 | 243 |
| Tržni delež | 24,6 % | 25,3 % | 24,0 % | 27,0 % | 29,8 % |
| Indeks (2005 = 100) | 97 | 100 | 95 | 107 | 118 |
| Povprečne cene
  (EUR/tono) | 655 | 759 | 900 | 892 | 933 |
| Indeks (2005 = 100) | 86 | 100 | 119 | 118 | 123 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Skupnosti. |

2004

2005

2006

2007

OP

Obseg prodaje

(v tonah)

476 552

810 168

1 194 594

1 792 502

1 972 184

Indeks (2005 = 100)

59

100

147

221

243

Tržni delež

24,6 %

25,3 %

24,0 %

27,0 %

29,8 %

Indeks (2005 = 100)

97

100

95

107

118

Povprečne cene

(EUR/tono)

655

759

900

892

933

Indeks (2005 = 100)

86

100

119

118

123

Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Skupnosti.

| (193) | V skladu z razvojem potrošnje se je obseg prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti stalno večal, pri čemer se je v analiziranem obdobju skupno povečal za 143 %. V istem obdobju se je povečal tudi tržni delež industrije Skupnosti, in sicer za 4,5 odstotne točke. |
| --- | --- |

(193)

V skladu z razvojem potrošnje se je obseg prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti stalno večal, pri čemer se je v analiziranem obdobju skupno povečal za 143 %. V istem obdobju se je povečal tudi tržni delež industrije Skupnosti, in sicer za 4,5 odstotne točke.

| (194) | Povprečne prodajne cene industrije Skupnosti na trgu Skupnosti so se v analiziranem obdobju povečale za 23 %. Zvišanje cen je bilo upravičeno ob upoštevanju povečanja stroškov surovin in drugih materialov. |
| --- | --- |

(194)

Povprečne prodajne cene industrije Skupnosti na trgu Skupnosti so se v analiziranem obdobju povečale za 23 %. Zvišanje cen je bilo upravičeno ob upoštevanju povečanja stroškov surovin in drugih materialov.

5.4.3.   Rast

| (195) | Rast industrije Skupnosti odražajo kazalci njenega obsega, kot so proizvodnja, prodaja in zlasti njen tržni delež. Čeprav je bila potrošnja na trgu Skupnosti v analiziranem obdobju zelo velika, je bila rast tržnega deleža vzorčenih proizvajalcev Skupnosti razmeroma skromna. Zlasti med letom 2006 in OP se je tržni delež vzorčenih proizvajalcev Skupnosti povečal le za 5,8 odstotne točke. V istem obdobju je subvencioniranemu uvozu uspelo pridobiti več kot 16 odstotnih točk tržnega deleža. Dejstvo, da industrija Skupnosti ni mogla v celoti izkoristiti rasti trga, je na splošno negativno vplivalo na njen gospodarski položaj. Resno je bilo prizadetih več dejavnikov škode, kot so proizvodnja, stopnja izkoriščenosti proizvodne zmogljivosti, produktivnost, prodaja, naložbena politika in donosnost naložb. |
| --- | --- |

(195)

Rast industrije Skupnosti odražajo kazalci njenega obsega, kot so proizvodnja, prodaja in zlasti njen tržni delež. Čeprav je bila potrošnja na trgu Skupnosti v analiziranem obdobju zelo velika, je bila rast tržnega deleža vzorčenih proizvajalcev Skupnosti razmeroma skromna. Zlasti med letom 2006 in OP se je tržni delež vzorčenih proizvajalcev Skupnosti povečal le za 5,8 odstotne točke. V istem obdobju je subvencioniranemu uvozu uspelo pridobiti več kot 16 odstotnih točk tržnega deleža. Dejstvo, da industrija Skupnosti ni mogla v celoti izkoristiti rasti trga, je na splošno negativno vplivalo na njen gospodarski položaj. Resno je bilo prizadetih več dejavnikov škode, kot so proizvodnja, stopnja izkoriščenosti proizvodne zmogljivosti, produktivnost, prodaja, naložbena politika in donosnost naložb.

5.4.4.   Zaloge

Preglednica 6

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaloge
  (v tonah) | 11 195 | 14 663 | 34 123 | 55 410 | 58 566 |
| Indeks 2005 = 100 | 76 | 100 | 233 | 378 | 399 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Skupnosti. |

2004

2005

2006

2007

OP

Zaloge

(v tonah)

11 195

14 663

34 123

55 410

58 566

Indeks 2005 = 100

76

100

233

378

399

Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Skupnosti.

| (196) | V analiziranem obdobju so se zaloge biodizla povečale za približno 200 %. To povečanje zalog v analiziranem obdobju je bilo še izrazitejše od večanja obsega proizvodnje industrije Skupnosti v istem obdobju. Vendar se ocenjuje, da imajo podatki v zvezi z zalogami le omejeno vrednost za oceno gospodarskega položaja industrije Skupnosti, ker biodizla ni mogoče skladiščiti več kot 6 mesecev (povprečno obdobje skladiščenja je le približno tri mesece). |
| --- | --- |

(196)

V analiziranem obdobju so se zaloge biodizla povečale za približno 200 %. To povečanje zalog v analiziranem obdobju je bilo še izrazitejše od večanja obsega proizvodnje industrije Skupnosti v istem obdobju. Vendar se ocenjuje, da imajo podatki v zvezi z zalogami le omejeno vrednost za oceno gospodarskega položaja industrije Skupnosti, ker biodizla ni mogoče skladiščiti več kot 6 mesecev (povprečno obdobje skladiščenja je le približno tri mesece).

5.4.5.   Dobičkonosnost, naložbe, donosnost naložb, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala

Preglednica 7

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost | 9,3 % | 18,3 % | 18,0 % | 5,7 % | 5,7 % |
| Indeks 2005 = 100 | 51 | 100 | 98 | 31 | 31 |
| Naložbe v 1 000 EUR | 19 497 | 70 885 | 237 115 | 140 014 | 131 358 |
| Indeks 2005 = 100 | 28 | 100 | 335 | 198 | 185 |
| Donosnost naložb | 92 % | 114 % | 108 % | 23 % | 23 % |
| Indeks 2005 = 100 | 80 | 100 | 95 | 20 | 20 |
| Denarni tok v 1 000 EUR | 24 113 | 131 211 | 213 560 | 167 042 | 180 602 |
| Indeks 2005 = 100 | 18 | 100 | 163 | 127 | 138 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Skupnosti. |

2004

2005

2006

2007

OP

Dobičkonosnost

9,3 %

18,3 %

18,0 %

5,7 %

5,7 %

Indeks 2005 = 100

51

100

98

31

31

Naložbe v 1 000 EUR

19 497

70 885

237 115

140 014

131 358

Indeks 2005 = 100

28

100

335

198

185

Donosnost naložb

92 %

114 %

108 %

23 %

23 %

Indeks 2005 = 100

80

100

95

20

20

Denarni tok v 1 000 EUR

24 113

131 211

213 560

167 042

180 602

Indeks 2005 = 100

18

100

163

127

138

Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Skupnosti.

| (197) | Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Skupnosti je bila določena tako, da se je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka na trgu Skupnosti izrazil kot odstotek prihodkov od te prodaje. V analiziranem obdobju se je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Skupnosti zmanjšala z 18,3-odstotnega dobička v letu 2005 na 5,7-odstotni dobiček v OP. To pomeni zmanjšanje za 12,6 odstotnih točk v analiziranem obdobju. |
| --- | --- |

(197)

Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Skupnosti je bila določena tako, da se je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka na trgu Skupnosti izrazil kot odstotek prihodkov od te prodaje. V analiziranem obdobju se je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Skupnosti zmanjšala z 18,3-odstotnega dobička v letu 2005 na 5,7-odstotni dobiček v OP. To pomeni zmanjšanje za 12,6 odstotnih točk v analiziranem obdobju.

| (198) | Stopnja naložb vzorčenih proizvajalcev Skupnosti v proizvodnjo biodizla se je med letoma 2005 in 2006 povečala za 235 %. To povečanje je bilo povezano s širitvijo proizvodne zmogljivosti v pričakovanju povečanega povpraševanja v Skupnosti. V zvezi s tem je treba poudariti, da se naložbe večinoma načrtujejo vsaj dve leti, preden začne obrat za proizvodnjo biodizla delovati v celoti. Isti proizvajalci so z naložbami nadaljevali v letu 2007 in v OP, vendar so bile naložbe manjše. To obdobje sovpada z nenadnim povečanjem subvencioniranega uvoza na trg Skupnosti. |
| --- | --- |

(198)

Stopnja naložb vzorčenih proizvajalcev Skupnosti v proizvodnjo biodizla se je med letoma 2005 in 2006 povečala za 235 %. To povečanje je bilo povezano s širitvijo proizvodne zmogljivosti v pričakovanju povečanega povpraševanja v Skupnosti. V zvezi s tem je treba poudariti, da se naložbe večinoma načrtujejo vsaj dve leti, preden začne obrat za proizvodnjo biodizla delovati v celoti. Isti proizvajalci so z naložbami nadaljevali v letu 2007 in v OP, vendar so bile naložbe manjše. To obdobje sovpada z nenadnim povečanjem subvencioniranega uvoza na trg Skupnosti.

| (199) | Donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev industrije Skupnosti, ki njihov rezultat pred obdavčitvijo izraža kot odstotek povprečne začetne in končne neto knjigovodske vrednosti sredstev, uporabljenih v proizvodnji biodizla, je sledila negativnemu trendu v zvezi z dobičkonosnostjo. Vendar je bilo dejansko zmanjšanje še izrazitejše, saj se je donosnost naložb v analiziranem obdobju zmanjšala za 91 odstotnih točk. Ocenjuje se, da zmanjšanje donosnosti naložb jasno kaže na poslabšanje gospodarskega položaja industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(199)

Donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev industrije Skupnosti, ki njihov rezultat pred obdavčitvijo izraža kot odstotek povprečne začetne in končne neto knjigovodske vrednosti sredstev, uporabljenih v proizvodnji biodizla, je sledila negativnemu trendu v zvezi z dobičkonosnostjo. Vendar je bilo dejansko zmanjšanje še izrazitejše, saj se je donosnost naložb v analiziranem obdobju zmanjšala za 91 odstotnih točk. Ocenjuje se, da zmanjšanje donosnosti naložb jasno kaže na poslabšanje gospodarskega položaja industrije Skupnosti.

| (200) | Trend v zvezi z denarnim tokom, tj. sposobnostjo industrije, da sama financira dejavnosti, je pokazal povečanje za 38 % v analiziranem obdobju. Kljub zmanjšanju dobičkonosnosti v istem obdobju ta kazalec kaže na pozitiven trend zlasti zaradi povečanja stroškov amortizacije, ki so vključeni v določanje stopnje denarnega toka. Poleg tega zmanjšanje dobička v absolutnih vrednostih v obravnavanem obdobju ni bilo tako izrazito kot zmanjšanje prihodkov od prodaje. Vendar se je stopnja denarnega toka med letom 2006 in OP zmanjšala za 15 %, kar kaže na zmanjšanje v zadnjem delu analiziranega obdobja, v katerem je bila prisotnost subvencioniranega uvoza na trgu Skupnosti večja. |
| --- | --- |

(200)

Trend v zvezi z denarnim tokom, tj. sposobnostjo industrije, da sama financira dejavnosti, je pokazal povečanje za 38 % v analiziranem obdobju. Kljub zmanjšanju dobičkonosnosti v istem obdobju ta kazalec kaže na pozitiven trend zlasti zaradi povečanja stroškov amortizacije, ki so vključeni v določanje stopnje denarnega toka. Poleg tega zmanjšanje dobička v absolutnih vrednostih v obravnavanem obdobju ni bilo tako izrazito kot zmanjšanje prihodkov od prodaje. Vendar se je stopnja denarnega toka med letom 2006 in OP zmanjšala za 15 %, kar kaže na zmanjšanje v zadnjem delu analiziranega obdobja, v katerem je bila prisotnost subvencioniranega uvoza na trgu Skupnosti večja.

5.4.6.   Zaposlenost, produktivnost in plače

Preglednica 8

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlenost – ekvivalent polnega delovnega časa (FTE) | 61 | 182 | 278 | 462 | 506 |
| Indeks 2005 = 100 | 34 | 100 | 153 | 254 | 278 |
| Produktivnost
  (ton/FTE) | 7 798 | 4 470 | 4 367 | 3 967 | 3 985 |
| Indeks 2005 = 100 | 174 | 100 | 98 | 89 | 89 |
| Plače EUR/FTE | 62 374 | 59 395 | 54 290 | 55 433 | 55 555 |
| Indeks 2005 = 100 | 105 | 100 | 91 | 93 | 94 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Skupnosti. |

2004

2005

2006

2007

OP

Zaposlenost – ekvivalent polnega delovnega časa (FTE)

61

182

278

462

506

Indeks 2005 = 100

34

100

153

254

278

Produktivnost

(ton/FTE)

7 798

4 470

4 367

3 967

3 985

Indeks 2005 = 100

174

100

98

89

89

Plače EUR/FTE

62 374

59 395

54 290

55 433

55 555

Indeks 2005 = 100

105

100

91

93

94

Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Skupnosti.

| (201) | V skladu s povečanjem obsega proizvodnje in prodaje se je zaposlenost industrije Skupnosti v analiziranem obdobju povečala za 178 %. Poudariti je treba, da je industrija biodizla kapitalsko intenzivna industrija, ki v proizvodnem procesu ne potrebuje veliko delovne sile. |
| --- | --- |

(201)

V skladu s povečanjem obsega proizvodnje in prodaje se je zaposlenost industrije Skupnosti v analiziranem obdobju povečala za 178 %. Poudariti je treba, da je industrija biodizla kapitalsko intenzivna industrija, ki v proizvodnem procesu ne potrebuje veliko delovne sile.

| (202) | Povprečne plače so se v analiziranem obdobju zmanjšale za 6 %. To je mogoče pojasniti z dejstvom, da je bila za dodatno delovno silo, ki jo je industrija Skupnosti najela, da bi proti koncu analiziranega obdobja razširila proizvodnjo, potrebna nižja stopnja usposobljenosti. |
| --- | --- |

(202)

Povprečne plače so se v analiziranem obdobju zmanjšale za 6 %. To je mogoče pojasniti z dejstvom, da je bila za dodatno delovno silo, ki jo je industrija Skupnosti najela, da bi proti koncu analiziranega obdobja razširila proizvodnjo, potrebna nižja stopnja usposobljenosti.

| (203) | Produktivnost se je med letom 2005 in OP zmanjšala za 11 %. |
| --- | --- |

(203)

Produktivnost se je med letom 2005 in OP zmanjšala za 11 %.

5.4.7.   Višina dejanske stopnje subvencioniranja in okrevanje od preteklega subvencioniranja

| (204) | Stopnje subvencioniranja za proizvajalce izvoznike v ZDA so navedene zgoraj v oddelku o subvencioniranju in so veliko višje od stopnje de minimis. Poleg tega učinka dejanske stopnje subvencioniranja glede na obseg in cene subvencioniranega uvoza ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega. |
| --- | --- |

(204)

Stopnje subvencioniranja za proizvajalce izvoznike v ZDA so navedene zgoraj v oddelku o subvencioniranju in so veliko višje od stopnje de minimis. Poleg tega učinka dejanske stopnje subvencioniranja glede na obseg in cene subvencioniranega uvoza ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega.

5.4.8.   Proizvajalci v Skupnosti, ki niso bili zajeti v vzorec

| (205) | Analiza podatkov o trgu Skupnosti je pokazala, da so proizvajalci Skupnosti, razen vzorčenih proizvajalcev in proizvajalcev iz uvodne izjave (162), v analiziranem obdobju izgubili znaten tržni delež v prodaji biodizla, ki so ga sami proizvedli, na trgu Skupnosti. Ocenjuje se, da se je tržni delež teh proizvajalcev v analiziranem obdobju zmanjšal za več kot 20 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(205)

Analiza podatkov o trgu Skupnosti je pokazala, da so proizvajalci Skupnosti, razen vzorčenih proizvajalcev in proizvajalcev iz uvodne izjave (162), v analiziranem obdobju izgubili znaten tržni delež v prodaji biodizla, ki so ga sami proizvedli, na trgu Skupnosti. Ocenjuje se, da se je tržni delež teh proizvajalcev v analiziranem obdobju zmanjšal za več kot 20 odstotnih točk.

| (206) | Na podlagi informacij, ki jih je zagotovil pritožnik, se zdi, da so številne te družbe ukinile ali zmanjšale proizvodnjo biodizla in zato niso mogle ustrezno sodelovati v preiskavi. |
| --- | --- |

(206)

Na podlagi informacij, ki jih je zagotovil pritožnik, se zdi, da so številne te družbe ukinile ali zmanjšale proizvodnjo biodizla in zato niso mogle ustrezno sodelovati v preiskavi.

| (207) | Poleg tega so številne družbe, ki so predložile informacije v okviru vzorčenja, navedle, da so morale zaradi poceni uvoza iz ZDA zmanjšati proizvodnjo in število zaposlenih. Podobne pripombe so predložile tudi druge družbe, ki so bile pripravljene začeti s proizvodnjo, vendar so morale odložiti svoj vstop na trg zaradi nenadnega povečanja poceni uvoza iz ZDA, zlasti v OP. |
| --- | --- |

(207)

Poleg tega so številne družbe, ki so predložile informacije v okviru vzorčenja, navedle, da so morale zaradi poceni uvoza iz ZDA zmanjšati proizvodnjo in število zaposlenih. Podobne pripombe so predložile tudi druge družbe, ki so bile pripravljene začeti s proizvodnjo, vendar so morale odložiti svoj vstop na trg zaradi nenadnega povečanja poceni uvoza iz ZDA, zlasti v OP.

| (208) | Navedeni podatki v zvezi s proizvajalci, ki niso bili zajeti v vzorec, bi okrepili sklepne ugotovitve glede škode, ki so jo utrpeli vzorčeni proizvajalci Skupnosti. |
| --- | --- |

(208)

Navedeni podatki v zvezi s proizvajalci, ki niso bili zajeti v vzorec, bi okrepili sklepne ugotovitve glede škode, ki so jo utrpeli vzorčeni proizvajalci Skupnosti.

5.5.   Sklep o škodi

| (209) | V okviru povečanega povpraševanja je preiskava pokazala, da se je položaj vzorčenih proizvajalcev Skupnosti v analiziranem obdobju izboljšal v zvezi s kazalci obsega, kot so proizvodnja (+150 %), proizvodna zmogljivost (+174 %) in obseg prodaje (+143 %). Povečal se je tudi tržni delež vzorčenih proizvajalcev Skupnosti, in sicer s 25,3 % v letu 2005 na 29,8 % v OP, tj. za skromne 4,5 odstotne točke. Zaradi povečanega povpraševanja po biodizlu na trgu Skupnosti v tem obdobju so se povečale tudi zaposlenost in naložbe. Ker pa se z rastjo trga ni povečal tudi obseg proizvodnje, se je stopnja izkoriščenosti proizvodne zmogljivosti v analiziranem obdobju zmanjšala za 9 %, medtem ko se je produktivnost zmanjšala za 11 %. |
| --- | --- |

(209)

V okviru povečanega povpraševanja je preiskava pokazala, da se je položaj vzorčenih proizvajalcev Skupnosti v analiziranem obdobju izboljšal v zvezi s kazalci obsega, kot so proizvodnja (+150 %), proizvodna zmogljivost (+174 %) in obseg prodaje (+143 %). Povečal se je tudi tržni delež vzorčenih proizvajalcev Skupnosti, in sicer s 25,3 % v letu 2005 na 29,8 % v OP, tj. za skromne 4,5 odstotne točke. Zaradi povečanega povpraševanja po biodizlu na trgu Skupnosti v tem obdobju so se povečale tudi zaposlenost in naložbe. Ker pa se z rastjo trga ni povečal tudi obseg proizvodnje, se je stopnja izkoriščenosti proizvodne zmogljivosti v analiziranem obdobju zmanjšala za 9 %, medtem ko se je produktivnost zmanjšala za 11 %.

| (210) | Glavni kazalci, povezani s finančnim položajem vzorčenih proizvajalcev Skupnosti, so se v analiziranem obdobju poslabšali. Dobičkonosnost se je zmanjšala s približno 18 % v letih 2005 in 2006 na manj kot 6 % v OP. Ne glede na zmožnost proizvajalcev, da sami financirajo svoje dejavnosti, zlasti zaradi povečanja denarnega toka, se je donosnost naložb v OP zelo zmanjšala, in sicer za 80 %. |
| --- | --- |

(210)

Glavni kazalci, povezani s finančnim položajem vzorčenih proizvajalcev Skupnosti, so se v analiziranem obdobju poslabšali. Dobičkonosnost se je zmanjšala s približno 18 % v letih 2005 in 2006 na manj kot 6 % v OP. Ne glede na zmožnost proizvajalcev, da sami financirajo svoje dejavnosti, zlasti zaradi povečanja denarnega toka, se je donosnost naložb v OP zelo zmanjšala, in sicer za 80 %.

| (211) | Preiskava je tudi pokazala, da so se stroški vzorčenih proizvajalcev Skupnosti občutno povečali med letoma 2005 in 2007 (+36 %) ter med letom 2005 in OP (+42 %) zaradi zvišanja cen surovin (zlasti repičnega in sojinega olja), ki predstavljajo skoraj 80 % celotnih stroškov proizvodnje biodizla. Tega povečanja stroškov ni bilo mogoče v celoti prenesti na stranke na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(211)

Preiskava je tudi pokazala, da so se stroški vzorčenih proizvajalcev Skupnosti občutno povečali med letoma 2005 in 2007 (+36 %) ter med letom 2005 in OP (+42 %) zaradi zvišanja cen surovin (zlasti repičnega in sojinega olja), ki predstavljajo skoraj 80 % celotnih stroškov proizvodnje biodizla. Tega povečanja stroškov ni bilo mogoče v celoti prenesti na stranke na trgu Skupnosti.

| (212) | Glede na navedeno je mogoče sklepati, da je industrija Skupnosti kot celota utrpela znatno škodo v smislu člena 8(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(212)

Glede na navedeno je mogoče sklepati, da je industrija Skupnosti kot celota utrpela znatno škodo v smislu člena 8(5) osnovne uredbe.

6.   VZROČNOST

6.1.   Uvod

| (213) | V skladu s členom 8(6) in členom 8(7) osnovne uredbe se je preučilo, ali je subvencionirani uvoz s poreklom iz ZDA povzročil industriji Skupnosti takšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg subvencioniranega uvoza so se preučili še drugi faktorji, ki bi istočasno lahko povzročili škodo proizvajalcem Skupnosti, da bi se zagotovilo, da se možna škoda, ki bi jo lahko povzročili ti faktorji, ni pripisala subvencioniranemu uvozu. |
| --- | --- |

(213)

V skladu s členom 8(6) in členom 8(7) osnovne uredbe se je preučilo, ali je subvencionirani uvoz s poreklom iz ZDA povzročil industriji Skupnosti takšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg subvencioniranega uvoza so se preučili še drugi faktorji, ki bi istočasno lahko povzročili škodo proizvajalcem Skupnosti, da bi se zagotovilo, da se možna škoda, ki bi jo lahko povzročili ti faktorji, ni pripisala subvencioniranemu uvozu.

6.2.   Učinek subvencioniranega uvoza

| (214) | Preiskava je pokazala, da se je obseg poceni subvencioniranega uvoza iz ZDA v analiziranem obdobju znatno povečal, in sicer za 100-krat. Posledično se je tržni delež tega uvoza znatno povečal, tj. za 16,8 odstotne točke, in sicer z 0,4 % v letu 2005 na 17,2 % v OP. Za ponazoritev pomembnosti učinka nenadnega povečanja subvencioniranega uvoza iz ZDA na Skupnost, je treba poudariti, da je bilo povečanje tržnega deleža za 16,8 odstotne točke doseženo v 15 mesecih. |
| --- | --- |

(214)

Preiskava je pokazala, da se je obseg poceni subvencioniranega uvoza iz ZDA v analiziranem obdobju znatno povečal, in sicer za 100-krat. Posledično se je tržni delež tega uvoza znatno povečal, tj. za 16,8 odstotne točke, in sicer z 0,4 % v letu 2005 na 17,2 % v OP. Za ponazoritev pomembnosti učinka nenadnega povečanja subvencioniranega uvoza iz ZDA na Skupnost, je treba poudariti, da je bilo povečanje tržnega deleža za 16,8 odstotne točke doseženo v 15 mesecih.

| (215) | Hkrati je industriji Skupnosti v osrednjem segmentu svojega trga kljub znatnemu povečanju potrošnje uspelo pridobiti le približno 4,5 odstotne točke tržnega deleža v analiziranem obdobju. Preiskava je pokazala, da se je tržni delež povečal le zato, ker so drugi proizvajalci Skupnosti v analiziranem obdobju prenehali s proizvodnjo ali jo zmanjšali. |
| --- | --- |

(215)

Hkrati je industriji Skupnosti v osrednjem segmentu svojega trga kljub znatnemu povečanju potrošnje uspelo pridobiti le približno 4,5 odstotne točke tržnega deleža v analiziranem obdobju. Preiskava je pokazala, da se je tržni delež povečal le zato, ker so drugi proizvajalci Skupnosti v analiziranem obdobju prenehali s proizvodnjo ali jo zmanjšali.

| (216) | Povprečne cene subvencioniranega uvoza so se med letom 2005 in OP povečale za 7 %, vendar so bile znatno nižje od cen industrije Skupnosti v istem obdobju. Torej so cene subvencioniranega uvoza znatno nelojalno nižale cene industrije Skupnosti, pri čemer je povprečna stopnja nelojalno znižanih cen v OP znašala 25 %. |
| --- | --- |

(216)

Povprečne cene subvencioniranega uvoza so se med letom 2005 in OP povečale za 7 %, vendar so bile znatno nižje od cen industrije Skupnosti v istem obdobju. Torej so cene subvencioniranega uvoza znatno nelojalno nižale cene industrije Skupnosti, pri čemer je povprečna stopnja nelojalno znižanih cen v OP znašala 25 %.

| (217) | Pritisk, ki se je izvajal z nenadnim povečanjem poceni subvencioniranega uvoza na trg Skupnosti, je industriji Skupnosti preprečeval, da bi svoje prodajne cene določala v skladu s tržnimi razmerami in povečanjem stroškov. Povprečne cene surovin, ki jih industrija Skupnosti uporablja za proizvodnjo biodizla, so bile v OP za 25 % višje kot leta 2006. Industrija Skupnosti je lahko na svoje stranke prenesla le zvišanje cen za največ 4 %, medtem ko so se njeni celotni stroški v istem obdobju povečali za 20 %. Omeniti je treba, da se je v istem obdobju znatno povečala tudi cena glavne surovine, ki jo uporabljajo proizvajalci ZDA, tj. sojinega olja. Vendar to povečanje stroškov ni vplivalo na cene subvencioniranega uvoza, kot je navedeno v uvodni izjavi (211). |
| --- | --- |

(217)

Pritisk, ki se je izvajal z nenadnim povečanjem poceni subvencioniranega uvoza na trg Skupnosti, je industriji Skupnosti preprečeval, da bi svoje prodajne cene določala v skladu s tržnimi razmerami in povečanjem stroškov. Povprečne cene surovin, ki jih industrija Skupnosti uporablja za proizvodnjo biodizla, so bile v OP za 25 % višje kot leta 2006. Industrija Skupnosti je lahko na svoje stranke prenesla le zvišanje cen za največ 4 %, medtem ko so se njeni celotni stroški v istem obdobju povečali za 20 %. Omeniti je treba, da se je v istem obdobju znatno povečala tudi cena glavne surovine, ki jo uporabljajo proizvajalci ZDA, tj. sojinega olja. Vendar to povečanje stroškov ni vplivalo na cene subvencioniranega uvoza, kot je navedeno v uvodni izjavi (211).

| (218) | Da bi se dodatno pokazala vzročna zveza med nenadnim povečanjem poceni subvencioniranega uvoza iz ZDA in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, so se razmere na trgu Skupnosti v obdobju 2005–2006, ko subvencionirani uvoz ni bil prisoten, primerjale s prevladujočimi razmerami na trgu med letom 2006 in OP, ko se je poceni subvencionirani uvoz nenadno povečal. |
| --- | --- |

(218)

Da bi se dodatno pokazala vzročna zveza med nenadnim povečanjem poceni subvencioniranega uvoza iz ZDA in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, so se razmere na trgu Skupnosti v obdobju 2005–2006, ko subvencionirani uvoz ni bil prisoten, primerjale s prevladujočimi razmerami na trgu med letom 2006 in OP, ko se je poceni subvencionirani uvoz nenadno povečal.

| (219) | V obdobju 2005–2006, ko subvencionirani uvoz ni bil prisoten na trgu Skupnosti, se je potrošnja povečala za približno 1,8 milijona ton. Vsi proizvajalci v Skupnosti so lahko pripravili svoje poslovne načrte v pričakovanju hitro rastočega in zdravega trga. V tem obdobju so se cene zvišale za 19 %, pri čemer je dobiček, ki ga je ustvarila industrija Skupnosti, znašal tudi do 18,3 %. V letu 2007 in v OP so se razmere zelo spremenile. Na trg je začel prodirati poceni subvencionirani uvoz iz ZDA. Čeprav se je trg še naprej širil za 1,6 milijona ton, je večino tega povečanja (več kot 1 milijon ton) predstavljal subvencionirani uvoz iz ZDA. Industrija Skupnosti je pridobila le skromen tržni delež, saj so se njeni glavni stroški proizvodnje biodizla znatno povečali za približno 25 %, medtem ko se je njena povprečna prodajna cena v istem obdobju zvišala le za približno 4 %. Posledično se je njen splošni gospodarski in finančni položaj v OP poslabšal, saj se je dobiček znatno zmanjšal, tj. na manj kot 6 % prihodkov od prodaje. |
| --- | --- |

(219)

V obdobju 2005–2006, ko subvencionirani uvoz ni bil prisoten na trgu Skupnosti, se je potrošnja povečala za približno 1,8 milijona ton. Vsi proizvajalci v Skupnosti so lahko pripravili svoje poslovne načrte v pričakovanju hitro rastočega in zdravega trga. V tem obdobju so se cene zvišale za 19 %, pri čemer je dobiček, ki ga je ustvarila industrija Skupnosti, znašal tudi do 18,3 %. V letu 2007 in v OP so se razmere zelo spremenile. Na trg je začel prodirati poceni subvencionirani uvoz iz ZDA. Čeprav se je trg še naprej širil za 1,6 milijona ton, je večino tega povečanja (več kot 1 milijon ton) predstavljal subvencionirani uvoz iz ZDA. Industrija Skupnosti je pridobila le skromen tržni delež, saj so se njeni glavni stroški proizvodnje biodizla znatno povečali za približno 25 %, medtem ko se je njena povprečna prodajna cena v istem obdobju zvišala le za približno 4 %. Posledično se je njen splošni gospodarski in finančni položaj v OP poslabšal, saj se je dobiček znatno zmanjšal, tj. na manj kot 6 % prihodkov od prodaje.

| (220) | Na podlagi navedenega se začasno sklene, da je bil poceni subvencionirani uvoz iz ZDA, ki je znatno nelojalno znižal cene industrije Skupnosti v OP in se je tudi znatno povečal v obsegu, odločilen za znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti in ki se odraža zlasti v poslabšanju finančnega položaja industrije Skupnosti v OP. |
| --- | --- |

(220)

Na podlagi navedenega se začasno sklene, da je bil poceni subvencionirani uvoz iz ZDA, ki je znatno nelojalno znižal cene industrije Skupnosti v OP in se je tudi znatno povečal v obsegu, odločilen za znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti in ki se odraža zlasti v poslabšanju finančnega položaja industrije Skupnosti v OP.

6.3.   Učinek drugih dejavnikov

6.3.1.   Uvoz iz drugih tretjih držav

Preglednica 9

| Druge tretje države | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotni uvoz
  (v tonah) | 0 | 30 000 | 55 000 | 144 596 | 147 812 |
| (indeks) | 0 | 100 | 183 | 482 | 493 |
| Tržni delež | 0 % | 0,9 % | 1,1 % | 2,2 % | 2,2 % |
| Indeks (2005 = 100) | 0 | 100 | 122 | 244 | 244 |
| Vir: informacije, ki jih je predložil pritožnik. |

Druge tretje države

2004

2005

2006

2007

OP

Celotni uvoz

(v tonah)

0

30 000

55 000

144 596

147 812

(indeks)

0

100

183

482

493

Tržni delež

0 %

0,9 %

1,1 %

2,2 %

2,2 %

Indeks (2005 = 100)

0

100

122

244

244

Vir: informacije, ki jih je predložil pritožnik.

| (221) | Obsega uvoza iz tretjih držav v preiskavi ni bilo mogoče natančno oceniti iz razlogov, ki so navedeni v uvodni izjavi (171). Zato podatki iz preglednice temeljijo na ocenah, ki jih je predložil pritožnik. |
| --- | --- |

(221)

Obsega uvoza iz tretjih držav v preiskavi ni bilo mogoče natančno oceniti iz razlogov, ki so navedeni v uvodni izjavi (171). Zato podatki iz preglednice temeljijo na ocenah, ki jih je predložil pritožnik.

| (222) | Uvoz iz tretjih držav, ki ni zajet v to preiskavo, se je povečal s približno 30 000 ton v letu 2005 na 147 812 ton v OP. Posledično se je tržni delež v istem obdobju povečal za skromne 1,3 odstotne točke. Zato se je začasno sklenilo, da uvoz iz drugih tretjih držav ni znatno prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(222)

Uvoz iz tretjih držav, ki ni zajet v to preiskavo, se je povečal s približno 30 000 ton v letu 2005 na 147 812 ton v OP. Posledično se je tržni delež v istem obdobju povečal za skromne 1,3 odstotne točke. Zato se je začasno sklenilo, da uvoz iz drugih tretjih držav ni znatno prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

6.3.2.   Razvoj povpraševanja

| (223) | Ob upoštevanju znatnega povečanja povpraševanja v obravnavanem in analiziranem obdobju znatne škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti v OP, ni mogoče pripisati zanemarljivemu zmanjšanju povpraševanja na trgu Skupnosti (–0,5 %), ki je bilo ugotovljeno med letom 2007 in OP. |
| --- | --- |

(223)

Ob upoštevanju znatnega povečanja povpraševanja v obravnavanem in analiziranem obdobju znatne škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti v OP, ni mogoče pripisati zanemarljivemu zmanjšanju povpraševanja na trgu Skupnosti (–0,5 %), ki je bilo ugotovljeno med letom 2007 in OP.

6.3.3.   Odločitve javne politike

| (224) | Ena od zainteresiranih strank je trdila, da je ponovna uvedba davkov na energijo za biodizel (19) v Nemčiji negativno vplivala na gospodarski položaj proizvajalcev Skupnosti, ki dobavljajo tej državi članici. |
| --- | --- |

(224)

Ena od zainteresiranih strank je trdila, da je ponovna uvedba davkov na energijo za biodizel (19) v Nemčiji negativno vplivala na gospodarski položaj proizvajalcev Skupnosti, ki dobavljajo tej državi članici.

| (225) | Preiskava je odkrila, da so čista biogoriva, ki se uporabljajo v Nemčiji, dejansko imela ugodnosti od davčne olajšave od leta 1999 in da se je ta olajšava zmanjšala 1. avgusta 2006. Vendar je bila 1. januarja 2007 uvedena obvezna zahteva v zvezi z mešanjem biodizla (20), ki določa kvoto za biodizel v višini 4,4 %, izračunano na podlagi energijske vsebnosti vsega motornega bencina in dizelskega goriva, danega v promet na nemški trg in namenjenega za sektor prevoza. Gospodarski subjekti, ki ne izpolnjujejo te kvote, morajo plačati denarno kazen v višini 0,60 EUR za vsak liter biodizla, ki manjka do izpolnitve kvote. Zdi se, da je ta obvezna zahteva v zvezi z mešanjem biodizla v veliki meri nadomestila domnevne prodajne izgube in izravnala zmanjšanje spodbud. Preiskava je pokazala, da se je obseg prodaje vzorčenih proizvajalcev Skupnosti, ki dobavljajo nemškemu trgu, med letom 2006 in OP povečal za 68 %. |
| --- | --- |

(225)

Preiskava je odkrila, da so čista biogoriva, ki se uporabljajo v Nemčiji, dejansko imela ugodnosti od davčne olajšave od leta 1999 in da se je ta olajšava zmanjšala 1. avgusta 2006. Vendar je bila 1. januarja 2007 uvedena obvezna zahteva v zvezi z mešanjem biodizla (20), ki določa kvoto za biodizel v višini 4,4 %, izračunano na podlagi energijske vsebnosti vsega motornega bencina in dizelskega goriva, danega v promet na nemški trg in namenjenega za sektor prevoza. Gospodarski subjekti, ki ne izpolnjujejo te kvote, morajo plačati denarno kazen v višini 0,60 EUR za vsak liter biodizla, ki manjka do izpolnitve kvote. Zdi se, da je ta obvezna zahteva v zvezi z mešanjem biodizla v veliki meri nadomestila domnevne prodajne izgube in izravnala zmanjšanje spodbud. Preiskava je pokazala, da se je obseg prodaje vzorčenih proizvajalcev Skupnosti, ki dobavljajo nemškemu trgu, med letom 2006 in OP povečal za 68 %.

| (226) | Na podlagi navedenega se ocenjuje, da odločitve javnih organov v Skupnosti ne morejo prekiniti vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(226)

Na podlagi navedenega se ocenjuje, da odločitve javnih organov v Skupnosti ne morejo prekiniti vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

6.3.4.   Neizkoriščenost proizvodne zmogljivosti proizvajalcev Skupnosti

| (227) | Ena od zainteresiranih strank je trdila, da so ukrepi javne politike za povečanje proizvodnje biodizla spodbudili številne družbe v Skupnosti k naložbam v širitev obstoječe proizvodne zmogljivosti in nove obrate. Ta stranka je trdila, da je proizvodna zmogljivost za biodizel v Skupnosti v OP znašala 11,5 milijona ton. Poleg tega je trdila, da je znaten del proizvodne zmogljivosti ostal neizkoriščen in bi ostal neizkoriščen tudi brez uvoza iz ZDA, ker razvoj potrošnje ni izpolnjeval pričakovanj. Posledično so relativni stalni stroški negativno vplivali na dobičkonosnost ter tudi na donosnost naložb in denarni tok proizvajalcev Skupnosti. |
| --- | --- |

(227)

Ena od zainteresiranih strank je trdila, da so ukrepi javne politike za povečanje proizvodnje biodizla spodbudili številne družbe v Skupnosti k naložbam v širitev obstoječe proizvodne zmogljivosti in nove obrate. Ta stranka je trdila, da je proizvodna zmogljivost za biodizel v Skupnosti v OP znašala 11,5 milijona ton. Poleg tega je trdila, da je znaten del proizvodne zmogljivosti ostal neizkoriščen in bi ostal neizkoriščen tudi brez uvoza iz ZDA, ker razvoj potrošnje ni izpolnjeval pričakovanj. Posledično so relativni stalni stroški negativno vplivali na dobičkonosnost ter tudi na donosnost naložb in denarni tok proizvajalcev Skupnosti.

| (228) | V zvezi s tem je treba poudariti, da se je preiskava osredotočila na položaj proizvajalcev Skupnosti. Kljub dejstvu, da se je proizvodna zmogljivost industrije Skupnosti povečala razmeroma bolj (+189 %) kot povpraševanje (+106 %), je treba omeniti, da so spremenljivi stroški glavni stroški proizvodnje biodizla. Kot je navedeno v uvodni izjavi (211), surovine za proizvodnjo biodizla predstavljajo 80 % celotnih stroškov. Dodatna preiskava te trditve je pokazala, da delež stalnih stroškov proizvodnje in prodaje biodizla predstavlja le 6 % celotnih stroškov. Zato s kakršnim koli domnevnim učinkom povečanih stalnih stroškov zaradi neizkoriščene zmogljivosti ni mogoče pojasniti znatnega poslabšanja finančnega položaja industrije Skupnosti v OP. |
| --- | --- |

(228)

V zvezi s tem je treba poudariti, da se je preiskava osredotočila na položaj proizvajalcev Skupnosti. Kljub dejstvu, da se je proizvodna zmogljivost industrije Skupnosti povečala razmeroma bolj (+189 %) kot povpraševanje (+106 %), je treba omeniti, da so spremenljivi stroški glavni stroški proizvodnje biodizla. Kot je navedeno v uvodni izjavi (211), surovine za proizvodnjo biodizla predstavljajo 80 % celotnih stroškov. Dodatna preiskava te trditve je pokazala, da delež stalnih stroškov proizvodnje in prodaje biodizla predstavlja le 6 % celotnih stroškov. Zato s kakršnim koli domnevnim učinkom povečanih stalnih stroškov zaradi neizkoriščene zmogljivosti ni mogoče pojasniti znatnega poslabšanja finančnega položaja industrije Skupnosti v OP.

| (229) | Poleg tega je treba omeniti, da je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti vzorčenih proizvajalcev Skupnosti v OP znašala 80 %, kot je navedeno v preglednici 4. Zato domnevna presežna zmogljivost v Skupnosti v primeru vzorčenih proizvajalcev Skupnosti ni bila dokazana. |
| --- | --- |

(229)

Poleg tega je treba omeniti, da je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti vzorčenih proizvajalcev Skupnosti v OP znašala 80 %, kot je navedeno v preglednici 4. Zato domnevna presežna zmogljivost v Skupnosti v primeru vzorčenih proizvajalcev Skupnosti ni bila dokazana.

| (230) | Na podlagi navedenega se ocenjuje, da morebiten negativen učinek neizkoriščene proizvodne zmogljivosti na industrijo Skupnosti ne more prekiniti vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(230)

Na podlagi navedenega se ocenjuje, da morebiten negativen učinek neizkoriščene proizvodne zmogljivosti na industrijo Skupnosti ne more prekiniti vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

6.3.5.   Povečano povpraševanje po surovinah in zvišanje cen

| (231) | Ena od zainteresiranih strank je trdila, da so visoke cene surovin v Skupnosti posledica povečanega povpraševanja po repičnih semenih in repičnem olju. Dejstvo, da se proizvajalci Skupnosti zanašajo na repično olje kot glavno surovino, pojasnjuje, zakaj so utrpeli večjo škodo kot drugi proizvajalci, ki za proizvodnjo biodizla uporabljajo druga rastlinska olja, kot je sojino ali palmovo olje. |
| --- | --- |

(231)

Ena od zainteresiranih strank je trdila, da so visoke cene surovin v Skupnosti posledica povečanega povpraševanja po repičnih semenih in repičnem olju. Dejstvo, da se proizvajalci Skupnosti zanašajo na repično olje kot glavno surovino, pojasnjuje, zakaj so utrpeli večjo škodo kot drugi proizvajalci, ki za proizvodnjo biodizla uporabljajo druga rastlinska olja, kot je sojino ali palmovo olje.

| (232) | Najprej je treba poudariti, da je preiskava pokazala, da se vzorčeni proizvajalci Skupnosti za proizvodnjo biodizla niso zanašali le na repično olje, ampak tudi na druga rastlinska olja (sojino, palmovo in sončnično) ter občasno na živalsko maščobo. |
| --- | --- |

(232)

Najprej je treba poudariti, da je preiskava pokazala, da se vzorčeni proizvajalci Skupnosti za proizvodnjo biodizla niso zanašali le na repično olje, ampak tudi na druga rastlinska olja (sojino, palmovo in sončnično) ter občasno na živalsko maščobo.

| (233) | Poleg tega je v uvodni izjavi (211) navedeno, da se je industrija Skupnosti v analiziranem obdobju soočila z znatnim povečanjem stroškov surovin. Vendar je treba to povečanje obravnavati glede na splošno zvišanje cen kmetijskih proizvodov po vsem svetu, pri čemer je treba poudariti, da je bilo zvišanje cen sojinega olja (tj. glavne surovine, ki jo uporabljajo proizvajalci v zadevni državi) v istem obdobju izrazitejše. Zato je zvišanje cen surovin vplivalo na vse vrste biodizla. |
| --- | --- |

(233)

Poleg tega je v uvodni izjavi (211) navedeno, da se je industrija Skupnosti v analiziranem obdobju soočila z znatnim povečanjem stroškov surovin. Vendar je treba to povečanje obravnavati glede na splošno zvišanje cen kmetijskih proizvodov po vsem svetu, pri čemer je treba poudariti, da je bilo zvišanje cen sojinega olja (tj. glavne surovine, ki jo uporabljajo proizvajalci v zadevni državi) v istem obdobju izrazitejše. Zato je zvišanje cen surovin vplivalo na vse vrste biodizla.

| (234) | Na trgu, na katerem vlada učinkovita konkurenca, je pričakovati, da bodo proizvajalci zmožni kriti povečane stroške in jih prenesti na trg. Vendar je preiskava pokazala, da proizvajalci Skupnosti niso mogli določati svojih prodajnih cen v skladu s tržnimi razmerami in povečanjem stroškov zaradi pritiska, ki se je izvajal z nenadnim povečanjem poceni subvencioniranega uvoza na trg Skupnosti. Kot je bilo že omenjeno, se je v analiziranem obdobju znatno zvišala tudi cena glavne surovine, ki jo uporabljajo proizvajalci ZDA, tj. sojinega olja. Vendar se ti povečani stroški v ZDA niso odražali v cenah subvencioniranega uvoza na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(234)

Na trgu, na katerem vlada učinkovita konkurenca, je pričakovati, da bodo proizvajalci zmožni kriti povečane stroške in jih prenesti na trg. Vendar je preiskava pokazala, da proizvajalci Skupnosti niso mogli določati svojih prodajnih cen v skladu s tržnimi razmerami in povečanjem stroškov zaradi pritiska, ki se je izvajal z nenadnim povečanjem poceni subvencioniranega uvoza na trg Skupnosti. Kot je bilo že omenjeno, se je v analiziranem obdobju znatno zvišala tudi cena glavne surovine, ki jo uporabljajo proizvajalci ZDA, tj. sojinega olja. Vendar se ti povečani stroški v ZDA niso odražali v cenah subvencioniranega uvoza na trgu Skupnosti.

| (235) | Glede na navedeno se ocenjuje, da zvišanje cen surovin ne more prekiniti vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(235)

Glede na navedeno se ocenjuje, da zvišanje cen surovin ne more prekiniti vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

6.3.6.   Razvoj cen mineralnega dizla

| (236) | Ena od zainteresiranih strank je trdila, da je zvišanje cen biodizla, ki je bilo zlasti v Nemčiji občutnejše od zvišanja cen mineralnega dizla, povzročilo zmanjšanje prodaje za proizvajalce, ki dobavljajo trgu te države članice, ker so cene mineralnega dizla in biodizla tesno povezane. |
| --- | --- |

(236)

Ena od zainteresiranih strank je trdila, da je zvišanje cen biodizla, ki je bilo zlasti v Nemčiji občutnejše od zvišanja cen mineralnega dizla, povzročilo zmanjšanje prodaje za proizvajalce, ki dobavljajo trgu te države članice, ker so cene mineralnega dizla in biodizla tesno povezane.

| (237) | Najprej je treba poudariti, da zadevna stranka ni predložila nobenih informacij, s katerimi bi lahko utemeljila svojo trditev. Poleg tega je v nasprotju s trditvijo te stranke preiskava pokazala, da sta se prodaja in tržni delež industrije Skupnosti v analiziranem obdobju povečala. Ker so cene surove nafte odvisne od svetovnih razmer, bi moral biti učinek na prodajo zadevnega izdelka enak učinku na prodajo biodizla, ki se proizvaja v Skupnosti. |
| --- | --- |

(237)

Najprej je treba poudariti, da zadevna stranka ni predložila nobenih informacij, s katerimi bi lahko utemeljila svojo trditev. Poleg tega je v nasprotju s trditvijo te stranke preiskava pokazala, da sta se prodaja in tržni delež industrije Skupnosti v analiziranem obdobju povečala. Ker so cene surove nafte odvisne od svetovnih razmer, bi moral biti učinek na prodajo zadevnega izdelka enak učinku na prodajo biodizla, ki se proizvaja v Skupnosti.

| (238) | Na podlagi navedenega je bilo treba to trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(238)

Na podlagi navedenega je bilo treba to trditev zavrniti.

6.3.7.   Pomembnost lokacije obratov za proizvodnjo biodizla v Skupnosti

| (239) | Ena od zainteresiranih strank je trdila, da lokacija posameznega proizvajalca biodizla pomembno vpliva na konkurenčnost, pri čemer Nemčijo navaja za primer, da se proizvajalci biodizla na neobalnih lokacijah soočajo z visokimi stroški prevoza, saj se vse velike stranke, zlasti rafinerije in njihovi obrati za mešanje biodizla, nahajajo na obali. |
| --- | --- |

(239)

Ena od zainteresiranih strank je trdila, da lokacija posameznega proizvajalca biodizla pomembno vpliva na konkurenčnost, pri čemer Nemčijo navaja za primer, da se proizvajalci biodizla na neobalnih lokacijah soočajo z visokimi stroški prevoza, saj se vse velike stranke, zlasti rafinerije in njihovi obrati za mešanje biodizla, nahajajo na obali.

| (240) | Preiskava je pokazala, da se zelo malo proizvajalcev Skupnosti nahaja na neobalnih lokacijah. Poleg tega je bilo v zvezi z nekaterimi od teh proizvajalcev ugotovljeno, da obstajajo rafinerije tudi na neobalnih lokacijah v bližini teh proizvajalcev. V zvezi z drugimi proizvajalci je preiskava odkrila, da proizvajalci biodizla na neobalnih lokacijah morebitno prikrajšanost zaradi velike oddaljenosti od svojih strank (obratov za mešanje biodizla, rafinerij) nadomestijo tako, da se nahajajo v bližini drobilnic in/ali dobaviteljev surovin. |
| --- | --- |

(240)

Preiskava je pokazala, da se zelo malo proizvajalcev Skupnosti nahaja na neobalnih lokacijah. Poleg tega je bilo v zvezi z nekaterimi od teh proizvajalcev ugotovljeno, da obstajajo rafinerije tudi na neobalnih lokacijah v bližini teh proizvajalcev. V zvezi z drugimi proizvajalci je preiskava odkrila, da proizvajalci biodizla na neobalnih lokacijah morebitno prikrajšanost zaradi velike oddaljenosti od svojih strank (obratov za mešanje biodizla, rafinerij) nadomestijo tako, da se nahajajo v bližini drobilnic in/ali dobaviteljev surovin.

| (241) | Na podlagi zgoraj navedenega je bila trditev, da neobalna lokacija obratov povzroča znatno škodo industriji Skupnosti, zavrnjena. |
| --- | --- |

(241)

Na podlagi zgoraj navedenega je bila trditev, da neobalna lokacija obratov povzroča znatno škodo industriji Skupnosti, zavrnjena.

6.3.8.   Proizvajalci, povezani z izvozniki iz ZDA

| (242) | Navesti je treba, da se je vpliv uvoza od treh ameriških družb iz uvodne izjave upošteval pri analizi učinka subvencioniranega uvoza iz ZDA, podani v uvodnih izjavah od (214) do (220). V zvezi s prodajo biodizla, ki so ga te družbe same proizvedle, v okviru preiskave ni bilo ugotovljenih nobenih razlik v ceni ali obnašanju v primerjavi z vzorčenimi proizvajalci Skupnosti, zlasti v OP. |
| --- | --- |

(242)

Navesti je treba, da se je vpliv uvoza od treh ameriških družb iz uvodne izjave upošteval pri analizi učinka subvencioniranega uvoza iz ZDA, podani v uvodnih izjavah od (214) do (220). V zvezi s prodajo biodizla, ki so ga te družbe same proizvedle, v okviru preiskave ni bilo ugotovljenih nobenih razlik v ceni ali obnašanju v primerjavi z vzorčenimi proizvajalci Skupnosti, zlasti v OP.

6.4.   Sklep o vzročni zvezi

| (243) | Navedena analiza je pokazala, da sta se obseg in tržni delež poceni subvencioniranega uvoza s poreklom iz ZDA med letom 2005 in OP znatno povečala. Hkrati je bilo ugotovljeno, da je ta uvoz v OP znatno nelojalno zniževal cene industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(243)

Navedena analiza je pokazala, da sta se obseg in tržni delež poceni subvencioniranega uvoza s poreklom iz ZDA med letom 2005 in OP znatno povečala. Hkrati je bilo ugotovljeno, da je ta uvoz v OP znatno nelojalno zniževal cene industrije Skupnosti.

| (244) | Številne ugotovitve preiskave in analize, izvedene za obdobje 2005–2006 v primerjavi z obdobjem med letom 2007 in OP, so pokazale, da nenadno povečanje poceni subvencioniranega uvoza iz ZDA nedvomno sovpada z znatnim poslabšanjem gospodarskega položaja industrije Skupnosti, zlasti v OP. |
| --- | --- |

(244)

Številne ugotovitve preiskave in analize, izvedene za obdobje 2005–2006 v primerjavi z obdobjem med letom 2007 in OP, so pokazale, da nenadno povečanje poceni subvencioniranega uvoza iz ZDA nedvomno sovpada z znatnim poslabšanjem gospodarskega položaja industrije Skupnosti, zlasti v OP.

| (245) | Na podlagi navedene analize, ki je ustrezno ločila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Skupnosti od škodljivih učinkov subvencioniranega uvoza, je bilo začasno sklenjeno, da je subvencionirani uvoz iz ZDA industriji Skupnosti povzročil znatno škodo v skladu s členom 8(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(245)

Na podlagi navedene analize, ki je ustrezno ločila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Skupnosti od škodljivih učinkov subvencioniranega uvoza, je bilo začasno sklenjeno, da je subvencionirani uvoz iz ZDA industriji Skupnosti povzročil znatno škodo v skladu s členom 8(6) osnovne uredbe.

7.   INTERES SKUPNOSTI

7.1.   Uvodna opomba

| (246) | V skladu s členom 31 osnovne uredbe je Komisija preučila, ali so kljub sklepni ugotovitvi o škodljivem subvencioniranju obstajali utemeljeni razlogi za sklep, da sprejetje ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Skupnosti. Določanje interesa Skupnosti je temeljilo na oceni vseh različnih interesov, vključno z interesi industrije Skupnosti, uvoznikov, dobaviteljev surovin in uporabnikov zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(246)

V skladu s členom 31 osnovne uredbe je Komisija preučila, ali so kljub sklepni ugotovitvi o škodljivem subvencioniranju obstajali utemeljeni razlogi za sklep, da sprejetje ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Skupnosti. Določanje interesa Skupnosti je temeljilo na oceni vseh različnih interesov, vključno z interesi industrije Skupnosti, uvoznikov, dobaviteljev surovin in uporabnikov zadevnega izdelka.

7.2.   Interes industrije Skupnosti

7.2.1.   Vplivi uvedbe ali neuvedbe ukrepov na industrijo Skupnosti

| (247) | Kot je bilo navedeno, je industrija Skupnosti zaradi subvencioniranega uvoza s poreklom iz ZDA utrpela znatno škodo. Brez ukrepov bi se negativen trend v zvezi s finančnim položajem industrije Skupnosti najverjetneje nadaljeval. Na položaj industrije Skupnosti je vplivalo zlasti zmanjšanje dobičkonosnosti za 12,6 odstotnih točk med letom 2005 in OP zaradi nezadostnega zvišanja cen. Ob upoštevanju negativnega trenda v zvezi z dobičkonosnostjo je mogoče domnevati, da se bo finančni položaj industrije Skupnosti brez ukrepov najverjetneje še poslabšal. To bi končno pripeljalo do zmanjšanja proizvodnje in zapiranj več proizvodnih enot, kar bi ogrozilo zaposlovanje in naložbe v Skupnosti. |
| --- | --- |

(247)

Kot je bilo navedeno, je industrija Skupnosti zaradi subvencioniranega uvoza s poreklom iz ZDA utrpela znatno škodo. Brez ukrepov bi se negativen trend v zvezi s finančnim položajem industrije Skupnosti najverjetneje nadaljeval. Na položaj industrije Skupnosti je vplivalo zlasti zmanjšanje dobičkonosnosti za 12,6 odstotnih točk med letom 2005 in OP zaradi nezadostnega zvišanja cen. Ob upoštevanju negativnega trenda v zvezi z dobičkonosnostjo je mogoče domnevati, da se bo finančni položaj industrije Skupnosti brez ukrepov najverjetneje še poslabšal. To bi končno pripeljalo do zmanjšanja proizvodnje in zapiranj več proizvodnih enot, kar bi ogrozilo zaposlovanje in naložbe v Skupnosti.

| (248) | Šteje se, da bi uvedba ukrepov ponovno vzpostavila lojalno konkurenco na trgu. Poudariti je treba, da je negativni trend v zvezi z dobičkonosnostjo industrije Skupnosti posledica njenega težkega položaja zaradi konkurence poceni subvencioniranega uvoza s poreklom iz ZDA. Uvedba protisubvencijskih ukrepov bi najverjetneje omogočila industriji Skupnosti, da ohrani dobičkonosnost na stopnji, ki je potrebna za to kapitalsko intenzivno industrijo. |
| --- | --- |

(248)

Šteje se, da bi uvedba ukrepov ponovno vzpostavila lojalno konkurenco na trgu. Poudariti je treba, da je negativni trend v zvezi z dobičkonosnostjo industrije Skupnosti posledica njenega težkega položaja zaradi konkurence poceni subvencioniranega uvoza s poreklom iz ZDA. Uvedba protisubvencijskih ukrepov bi najverjetneje omogočila industriji Skupnosti, da ohrani dobičkonosnost na stopnji, ki je potrebna za to kapitalsko intenzivno industrijo.

| (249) | Pričakuje se, da bodo ukrepi industriji Skupnosti omogočili, da okreva od škodljivega subvencioniranja, ugotovljenega med preiskavo. |
| --- | --- |

(249)

Pričakuje se, da bodo ukrepi industriji Skupnosti omogočili, da okreva od škodljivega subvencioniranja, ugotovljenega med preiskavo.

7.3.   Interes nepovezanih uvoznikov/trgovcev v Skupnosti

| (250) | Na začetku preiskave je bil vzpostavljen stik s približno 25 nepovezanimi uvozniki/trgovci v Skupnosti. Vendar te stranke niso bile pripravljene sodelovati. |
| --- | --- |

(250)

Na začetku preiskave je bil vzpostavljen stik s približno 25 nepovezanimi uvozniki/trgovci v Skupnosti. Vendar te stranke niso bile pripravljene sodelovati.

| (251) | Zato je bilo začasno nemogoče natančno oceniti morebiten učinek ukrepov na uvoznike. |
| --- | --- |

(251)

Zato je bilo začasno nemogoče natančno oceniti morebiten učinek ukrepov na uvoznike.

7.4.   Interes uporabnikov

| (252) | Na začetku preiskave je bil vzpostavljen stik z vsemi znanimi družbami uporabnicami, ki se ukvarjajo s proizvodnjo in distribucijo mineralnega dizla ter obveznim mešanjem mineralnega dizla z biodizlom, pri čemer so bili tem družbam poslani vprašalniki. |
| --- | --- |

(252)

Na začetku preiskave je bil vzpostavljen stik z vsemi znanimi družbami uporabnicami, ki se ukvarjajo s proizvodnjo in distribucijo mineralnega dizla ter obveznim mešanjem mineralnega dizla z biodizlom, pri čemer so bili tem družbam poslani vprašalniki.

| (253) | Le ena družba uporabnica je bila pripravljena sodelovati. Ta uporabnica je predložila izpolnjen vprašalnik, v katerem je navedla, da podpira prekinitev poceni uvoza iz ZDA, saj ta izkrivlja konkurenco v Skupnosti in s tem povzroča škodo družbam, pristojnim za proizvodnjo in prodajo dizla, saj imajo družbe, ki se ne vzdržijo nakupa tega poceni izdelka, nepošteno konkurenčno prednost v primerjavi z družbami, ki se nakupa vzdržijo. Poleg tega je trdila, da bi ukrepi omogočili ponovno obratovanje tovarn za proizvodnjo estra (zlasti v Nemčiji) in/ali nadaljevanje projektov v zvezi z odpiranjem novih tovarn za zaestrenje v Skupnosti. Ker se evropski ester običajno proizvaja iz repičnih semen (kakovostnejša surovina od palmovega ali sojinega olja, ki se uporablja za proizvodnjo mešanice B99), bi povečanje števila proizvajalcev v Evropi pomenilo več kakovostnejših izdelkov, s čimer bi se znižale cene estra, kar bi bilo v končno korist potrošnika. |
| --- | --- |

(253)

Le ena družba uporabnica je bila pripravljena sodelovati. Ta uporabnica je predložila izpolnjen vprašalnik, v katerem je navedla, da podpira prekinitev poceni uvoza iz ZDA, saj ta izkrivlja konkurenco v Skupnosti in s tem povzroča škodo družbam, pristojnim za proizvodnjo in prodajo dizla, saj imajo družbe, ki se ne vzdržijo nakupa tega poceni izdelka, nepošteno konkurenčno prednost v primerjavi z družbami, ki se nakupa vzdržijo. Poleg tega je trdila, da bi ukrepi omogočili ponovno obratovanje tovarn za proizvodnjo estra (zlasti v Nemčiji) in/ali nadaljevanje projektov v zvezi z odpiranjem novih tovarn za zaestrenje v Skupnosti. Ker se evropski ester običajno proizvaja iz repičnih semen (kakovostnejša surovina od palmovega ali sojinega olja, ki se uporablja za proizvodnjo mešanice B99), bi povečanje števila proizvajalcev v Evropi pomenilo več kakovostnejših izdelkov, s čimer bi se znižale cene estra, kar bi bilo v končno korist potrošnika.

| (254) | Eno od združenj uporabnikov, ki zastopa interese vkrcevalcev v eni od držav članic, je trdilo, da bi imela uvedba ukrepov škodljiv učinek na dejavnost njegovih članov. Trdilo je, da dizel predstavlja 20–25 % stroškov sektorja prevoza in da je ob upoštevanju nizke stopnje dobičkonosnosti zadevnega sektorja (0–5 %) cena dizla ključna za preživetje več tisoč družb. Vendar teh trditev ni bilo mogoče preveriti, ker posamezni člani zadevnega združenja niso predložili odgovorov na vprašalnik. |
| --- | --- |

(254)

Eno od združenj uporabnikov, ki zastopa interese vkrcevalcev v eni od držav članic, je trdilo, da bi imela uvedba ukrepov škodljiv učinek na dejavnost njegovih članov. Trdilo je, da dizel predstavlja 20–25 % stroškov sektorja prevoza in da je ob upoštevanju nizke stopnje dobičkonosnosti zadevnega sektorja (0–5 %) cena dizla ključna za preživetje več tisoč družb. Vendar teh trditev ni bilo mogoče preveriti, ker posamezni člani zadevnega združenja niso predložili odgovorov na vprašalnik.

| (255) | V teh okoliščinah je bilo na podlagi predloženih informacij začasno sklenjeno, da se zdi učinek izravnalnih ukrepov mešan, zato ni mogoče jasno sklepati o obstoju utemeljenih razlogov v interesu uporabnikov, ki bi nasprotovali uvedbi ukrepov v tem posebnem primeru. |
| --- | --- |

(255)

V teh okoliščinah je bilo na podlagi predloženih informacij začasno sklenjeno, da se zdi učinek izravnalnih ukrepov mešan, zato ni mogoče jasno sklepati o obstoju utemeljenih razlogov v interesu uporabnikov, ki bi nasprotovali uvedbi ukrepov v tem posebnem primeru.

7.5.   Interes dobaviteljev surovin

| (256) | Na vprašalnik je odgovorilo šest dobaviteljev. Štirje dobavitelji so podprli uvedbo protisubvencijskih ukrepov, pri čemer so navedli, da bi bil brez protisubvencijskih ukrepov dolgoročen obstoj industrije Skupnosti ogrožen. V tem primeru bi to jasno negativno vplivalo na njihov položaj. |
| --- | --- |

(256)

Na vprašalnik je odgovorilo šest dobaviteljev. Štirje dobavitelji so podprli uvedbo protisubvencijskih ukrepov, pri čemer so navedli, da bi bil brez protisubvencijskih ukrepov dolgoročen obstoj industrije Skupnosti ogrožen. V tem primeru bi to jasno negativno vplivalo na njihov položaj.

| (257) | Preostala dva dobavitelja, ki sta povezana s proizvajalci izvozniki biodizla v ZDA, sta navedla, da morebitni ukrepi ne bi imeli znatnega učinka, saj bi povzročili le spremembo trgovinskih tokov (tj. prehod na uvoz iz držav, za katere ukrepi ne veljajo). |
| --- | --- |

(257)

Preostala dva dobavitelja, ki sta povezana s proizvajalci izvozniki biodizla v ZDA, sta navedla, da morebitni ukrepi ne bi imeli znatnega učinka, saj bi povzročili le spremembo trgovinskih tokov (tj. prehod na uvoz iz držav, za katere ukrepi ne veljajo).

| (258) | Na podlagi navedenega je mogoče skleniti, da bi uvedba ukrepov na splošno pozitivno vplivala na položaj dobaviteljev surovin. |
| --- | --- |

(258)

Na podlagi navedenega je mogoče skleniti, da bi uvedba ukrepov na splošno pozitivno vplivala na položaj dobaviteljev surovin.

7.6.   Učinki izkrivljanja konkurence in trgovine

| (259) | Ena od zainteresiranih strani je trdila, da ta postopek ni skladen z odločitvami mednarodne politike in politike Skupnosti v zvezi s spodbujanjem proizvodnje in prodaje biogoriv za varstvo okolja ter zmanjšanjem odvisnosti od mineralnih goriv. |
| --- | --- |

(259)

Ena od zainteresiranih strani je trdila, da ta postopek ni skladen z odločitvami mednarodne politike in politike Skupnosti v zvezi s spodbujanjem proizvodnje in prodaje biogoriv za varstvo okolja ter zmanjšanjem odvisnosti od mineralnih goriv.

| (260) | V zvezi s tem je treba poudariti, da člen 31 osnovne uredbe določa, da se zlasti upošteva potreba po odpravi učinkov škodljivega subvencioniranja, ki izkrivljajo trgovino, in ponovni vzpostavitvi učinkovite konkurence. Glede na navedeno splošni premisleki o varstvu okolja in dobavi mineralnega dizla ne upravičujejo nepoštenih trgovinskih praks in jih ni mogoče upoštevati v analizi. |
| --- | --- |

(260)

V zvezi s tem je treba poudariti, da člen 31 osnovne uredbe določa, da se zlasti upošteva potreba po odpravi učinkov škodljivega subvencioniranja, ki izkrivljajo trgovino, in ponovni vzpostavitvi učinkovite konkurence. Glede na navedeno splošni premisleki o varstvu okolja in dobavi mineralnega dizla ne upravičujejo nepoštenih trgovinskih praks in jih ni mogoče upoštevati v analizi.

| (261) | Na trgu Skupnosti bi po uvedbi protisubvencijskih ukrepov zadevni ameriški proizvajalci izvozniki glede na svoj trden tržni položaj verjetno še naprej prodajali svoje izdelke, čeprav po nesubvencioniranih cenah. Prav tako je verjetno, da bi bilo na trgu Skupnosti še vedno zadostno število pomembnih tekmecev, tj. proizvajalcev Skupnosti, ki so začasno prenehali s proizvodnjo, in drugih, ki zaradi subvencioniranega uvoza niso mogli začeti s svojimi proizvodnimi dejavnostmi. V zvezi s tem je treba poudariti, da je na začetku analiziranega obdobja prodaja proizvajalcev Skupnosti, ki niso bili zajeti v preiskavo, predstavljala vsaj 30 % trga Skupnosti, pri čemer se je ta delež zaradi subvencioniranega uvoza iz ZDA zelo zmanjšal. Zato je verjetno, da bodo uporabniki še naprej izbirali med različnimi dobavitelji biodizla. Brez uvedbe ukrepov pa bo ogrožena prihodnost industrije Skupnosti. Njeno prenehanje delovanja bi zelo zmanjšalo konkurenco na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(261)

Na trgu Skupnosti bi po uvedbi protisubvencijskih ukrepov zadevni ameriški proizvajalci izvozniki glede na svoj trden tržni položaj verjetno še naprej prodajali svoje izdelke, čeprav po nesubvencioniranih cenah. Prav tako je verjetno, da bi bilo na trgu Skupnosti še vedno zadostno število pomembnih tekmecev, tj. proizvajalcev Skupnosti, ki so začasno prenehali s proizvodnjo, in drugih, ki zaradi subvencioniranega uvoza niso mogli začeti s svojimi proizvodnimi dejavnostmi. V zvezi s tem je treba poudariti, da je na začetku analiziranega obdobja prodaja proizvajalcev Skupnosti, ki niso bili zajeti v preiskavo, predstavljala vsaj 30 % trga Skupnosti, pri čemer se je ta delež zaradi subvencioniranega uvoza iz ZDA zelo zmanjšal. Zato je verjetno, da bodo uporabniki še naprej izbirali med različnimi dobavitelji biodizla. Brez uvedbe ukrepov pa bo ogrožena prihodnost industrije Skupnosti. Njeno prenehanje delovanja bi zelo zmanjšalo konkurenco na trgu Skupnosti.

7.7.   Sklep o interesu Skupnosti

| (262) | Uvedba ukrepov v zvezi z uvozom biodizla s poreklom iz ZDA bi bila nedvomno v interesu industrije Skupnosti. Industriji Skupnosti bi omogočila rast in okrevanje od škode, ki jo je povzročil subvencionirani uvoz. Brez ukrepov pa bi se gospodarski položaj industrije Skupnosti verjetno še naprej slabšal in vedno več gospodarskih subjektov bi nehalo poslovati. Medtem ko ni bilo mogoče jasno sklepati o uporabnikih in uvoznikih, se pričakuje, da bo uvedba ukrepov tudi v interesu dobaviteljev surovin. |
| --- | --- |

(262)

Uvedba ukrepov v zvezi z uvozom biodizla s poreklom iz ZDA bi bila nedvomno v interesu industrije Skupnosti. Industriji Skupnosti bi omogočila rast in okrevanje od škode, ki jo je povzročil subvencionirani uvoz. Brez ukrepov pa bi se gospodarski položaj industrije Skupnosti verjetno še naprej slabšal in vedno več gospodarskih subjektov bi nehalo poslovati. Medtem ko ni bilo mogoče jasno sklepati o uporabnikih in uvoznikih, se pričakuje, da bo uvedba ukrepov tudi v interesu dobaviteljev surovin.

| (263) | Glede na navedeno je bilo začasno sklenjeno, da v tem primeru ni utemeljenih razlogov v interesu Skupnosti, ki bi nasprotovali uvedbi izravnalnih dajatev. |
| --- | --- |

(263)

Glede na navedeno je bilo začasno sklenjeno, da v tem primeru ni utemeljenih razlogov v interesu Skupnosti, ki bi nasprotovali uvedbi izravnalnih dajatev.

8.   PREDLOG ZA UVEDBO ZAČASNIH PROTISUBVENCIJSKIH UKREPOV

8.1.   Stopnja odprave škode

| (264) | Glede na sklepne ugotovitve v zvezi s subvencioniranjem, škodo, vzročno zvezo in interesom Skupnosti je treba uvesti začasne protisubvencijske ukrepe, da se prepreči, da bi subvencionirani uvoz še naprej povzročal škodo industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(264)

Glede na sklepne ugotovitve v zvezi s subvencioniranjem, škodo, vzročno zvezo in interesom Skupnosti je treba uvesti začasne protisubvencijske ukrepe, da se prepreči, da bi subvencionirani uvoz še naprej povzročal škodo industriji Skupnosti.

| (265) | Stopnja kakršnih koli izravnalnih ukrepov bi morala biti takšna, da bi odpravila škodo, ki jo je industriji Skupnosti povzročil subvencionirani uvoz, ne da bi presegla ugotovljene stopnje subvencij. Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega subvencioniranja, je bilo upoštevano, da morajo kakršni koli ukrepi industriji Skupnosti omogočiti ustvarjanje dobička pred davkom, kar se lahko doseže v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. v odsotnosti subvencioniranega uvoza. |
| --- | --- |

(265)

Stopnja kakršnih koli izravnalnih ukrepov bi morala biti takšna, da bi odpravila škodo, ki jo je industriji Skupnosti povzročil subvencionirani uvoz, ne da bi presegla ugotovljene stopnje subvencij. Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega subvencioniranja, je bilo upoštevano, da morajo kakršni koli ukrepi industriji Skupnosti omogočiti ustvarjanje dobička pred davkom, kar se lahko doseže v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. v odsotnosti subvencioniranega uvoza.

| (266) | V zvezi s tem bi se lahko stopnja dobička v višini 15 % prihodkov od prodaje obravnavala kot ustrezna stopnja, ki bi jo lahko industrija Skupnosti pričakovala v odsotnosti škodljivega uvoza ob upoštevanju uspešnosti industrije Skupnosti v prvem delu obravnavanega obdobja (v letih 2004, 2005 in 2006), in kot zadostna za zagotavljanje dolgoročnih produktivnih naložb v to na novo ustanovljeno industrijo. |
| --- | --- |

(266)

V zvezi s tem bi se lahko stopnja dobička v višini 15 % prihodkov od prodaje obravnavala kot ustrezna stopnja, ki bi jo lahko industrija Skupnosti pričakovala v odsotnosti škodljivega uvoza ob upoštevanju uspešnosti industrije Skupnosti v prvem delu obravnavanega obdobja (v letih 2004, 2005 in 2006), in kot zadostna za zagotavljanje dolgoročnih produktivnih naložb v to na novo ustanovljeno industrijo.

| (267) | Potrebno zvišanje cen je bilo potem določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno, kakor je bila določena za izračun nelojalnega nižanja cen, in neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki ga industrija Skupnosti prodaja na trgu Skupnosti. Neškodljiva cena je bila določena s prilagoditvijo prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Skupnosti glede na dejanski dobiček ali izgubo v OP in s prištetjem navedene stopnje dobička. Vsakršna razlika, ki je posledica te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek celotne uvozne vrednosti CIF. |
| --- | --- |

(267)

Potrebno zvišanje cen je bilo potem določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno, kakor je bila določena za izračun nelojalnega nižanja cen, in neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki ga industrija Skupnosti prodaja na trgu Skupnosti. Neškodljiva cena je bila določena s prilagoditvijo prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Skupnosti glede na dejanski dobiček ali izgubo v OP in s prištetjem navedene stopnje dobička. Vsakršna razlika, ki je posledica te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek celotne uvozne vrednosti CIF.

| (268) | Družba iz uvodne izjave (9), kateri je bila odobrena individualna preiskava, ni predložila jasnih podatkov v zvezi z izvozom v Skupnost in nadaljnjo prodajo njenega povezanega uvoznika v Skupnosti. Družba je bila pozvana k predložitvi nekaterih podatkov, da se dopolnijo pomanjkljivi podatki iz izpolnjenega vprašalnika. Komisija je družbi tudi sporočila, da se pomanjkljivi podatki v izpolnjenem vprašalniku v skladu s členom 28 osnovne uredbe morda ne bodo upoštevali, če ne bo predložila zahtevanih podatkov, ker s tem povzroča nepotrebne težave pri oblikovanju točnih ugotovitev v zvezi s to družbo. |
| --- | --- |

(268)

Družba iz uvodne izjave (9), kateri je bila odobrena individualna preiskava, ni predložila jasnih podatkov v zvezi z izvozom v Skupnost in nadaljnjo prodajo njenega povezanega uvoznika v Skupnosti. Družba je bila pozvana k predložitvi nekaterih podatkov, da se dopolnijo pomanjkljivi podatki iz izpolnjenega vprašalnika. Komisija je družbi tudi sporočila, da se pomanjkljivi podatki v izpolnjenem vprašalniku v skladu s členom 28 osnovne uredbe morda ne bodo upoštevali, če ne bo predložila zahtevanih podatkov, ker s tem povzroča nepotrebne težave pri oblikovanju točnih ugotovitev v zvezi s to družbo.

| (269) | Družba je bila obveščena o posledicah nepopolnega sodelovanja, pri čemer je imela možnost za predložitev pripomb. Vendar družba ni odgovorila v določenem roku. |
| --- | --- |

(269)

Družba je bila obveščena o posledicah nepopolnega sodelovanja, pri čemer je imela možnost za predložitev pripomb. Vendar družba ni odgovorila v določenem roku.

| (270) | Zato je bila stopnja odprave škode za to družbo začasno določena na raven najvišje stopnje škode, ki je bila ugotovljena za vzorčene družbe. |
| --- | --- |

(270)

Zato je bila stopnja odprave škode za to družbo začasno določena na raven najvišje stopnje škode, ki je bila ugotovljena za vzorčene družbe.

8.2.   Začasni ukrepi

| (271) | Na podlagi navedenega se ocenjuje, da je treba v skladu s členom 12(1) osnovne uredbe uvesti začasne izravnalne ukrepe na ravni ugotovljene stopnje subvencije, ki ne smejo biti višji od stopnje škode, izračunane v skladu s pravilom nižje dajatve. |
| --- | --- |

(271)

Na podlagi navedenega se ocenjuje, da je treba v skladu s členom 12(1) osnovne uredbe uvesti začasne izravnalne ukrepe na ravni ugotovljene stopnje subvencije, ki ne smejo biti višji od stopnje škode, izračunane v skladu s pravilom nižje dajatve.

| (272) | Na podlagi navedenega so bile stopnje izravnalnih dajatev določene na podlagi primerjave med stopnjami odprave škode in stopnjami subvencij. V skladu s tem so predlagane izravnalne dajatve naslednje:








  Družba | Stopnja škode | Stopnja subvencije | Stopnja izravnalne dajatve |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company | 54,6 % | 35,1 % | 35,1 % |
| Cargill Inc. | 58,9 % | 34,5 % | 34,5 % |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 39,8 % | 39,0 % | 39,0 % |
| Imperium Renewables Inc. | 41,6 % | 29,1 % | 29,1 % |
| Peter Cremer North America LP | 69,9 % | 41,0 % | 41,0 % |
| Vinmar Overseas Limited | 69,9 % | 41,1 % | 41,1 % |
| World Energy Alternatives LLC | 41,7 % | 37,6 % | 37,6 % |
| Sodelujoče nevzorčene družbe | 51,4 % | 36,0 % | 36,0 % |

(272)

Na podlagi navedenega so bile stopnje izravnalnih dajatev določene na podlagi primerjave med stopnjami odprave škode in stopnjami subvencij. V skladu s tem so predlagane izravnalne dajatve naslednje:

Družba

Stopnja škode

Stopnja subvencije

Stopnja izravnalne dajatve

Archer Daniels Midland Company

54,6 %

35,1 %

35,1 %

Cargill Inc.

58,9 %

34,5 %

34,5 %

Green Earth Fuels of Houston LLC

39,8 %

39,0 %

39,0 %

Imperium Renewables Inc.

41,6 %

29,1 %

29,1 %

Peter Cremer North America LP

69,9 %

41,0 %

41,0 %

Vinmar Overseas Limited

69,9 %

41,1 %

41,1 %

World Energy Alternatives LLC

41,7 %

37,6 %

37,6 %

Sodelujoče nevzorčene družbe

51,4 %

36,0 %

36,0 %

| (273) | Ob upoštevanju dejstva, da se bo izravnalna dajatev uporabljala za mešanice, ki vsebujejo več kot 20 mas % biodizla, sorazmerno z njihovo vsebnostjo biodizla, se za učinkovito izvajanje ukrepov s strani carinskih organov držav članic obravnava kot primerno, da se dajatve določijo kot fiksni zneski na podlagi vsebnosti biodizla. |
| --- | --- |

(273)

Ob upoštevanju dejstva, da se bo izravnalna dajatev uporabljala za mešanice, ki vsebujejo več kot 20 mas % biodizla, sorazmerno z njihovo vsebnostjo biodizla, se za učinkovito izvajanje ukrepov s strani carinskih organov držav članic obravnava kot primerno, da se dajatve določijo kot fiksni zneski na podlagi vsebnosti biodizla.

| (274) | Stopnje izravnalnih dajatev iz te uredbe za posamezne družbe so bile določene na podlagi izsledkov te preiskave. Zato odražajo stanje teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za vse druge družbe) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države, ki jih proizvajajo te družbe, torej specifični pravni subjekti. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(274)

Stopnje izravnalnih dajatev iz te uredbe za posamezne družbe so bile določene na podlagi izsledkov te preiskave. Zato odražajo stanje teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za vse druge družbe) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države, ki jih proizvajajo te družbe, torej specifični pravni subjekti. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

9.   RAZKRITJE

| (275) | Navedene začasne ugotovitve bodo razkrite vsem zainteresiranim strankam, ki bodo pozvane, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Njihove pripombe se bodo analizirale in upoštevale, če bodo utemeljene, preden bodo sprejete dokončne ugotovitve. Možno je, da bo treba začasne ugotovitve za namene dokončnih ugotovitev ponovno preučiti – |
| --- | --- |

(275)

Navedene začasne ugotovitve bodo razkrite vsem zainteresiranim strankam, ki bodo pozvane, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Njihove pripombe se bodo analizirale in upoštevale, če bodo utemeljene, preden bodo sprejete dokončne ugotovitve. Možno je, da bo treba začasne ugotovitve za namene dokončnih ugotovitev ponovno preučiti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se začasna izravnalna dajatev na uvoz monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenega s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenega s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, uvrščenih pod oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209820), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009120), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009920), ex 2710 19 41 (oznaka TARIC 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (oznaka TARIC 3824909787) ter s poreklom iz Združenih držav Amerike.

2.   Stopnja začasne izravnalne dajatve, ki se uporablja za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo družbe, navedene v nadaljevanju, je:

| Družba | Stopnja izravnalne dajatve
  Neto znesek v EUR na tono | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company, Decatur | 237,0 | A933 |
| Cargill Inc., Wayzata | 213,8 | A934 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston | 213,4 | A935 |
| Imperium Renewables Inc., Seattle | 216,8 | A936 |
| Peter Cremer North America LP, Cincinnati | 211,2 | A937 |
| Vinmar Overseas Limited, Houston | 211,2 | A938 |
| World Energy Alternatives LLC, Boston | 211,2 | A939 |
| Družbe iz Priloge | 219,4 | glej Prilogo |
| Vse druge družbe | 237,0 | A999 |

Družba

Stopnja izravnalne dajatve

Neto znesek v EUR na tono

Dodatna oznaka TARIC

Archer Daniels Midland Company, Decatur

237,0

A933

Cargill Inc., Wayzata

213,8

A934

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston

213,4

A935

Imperium Renewables Inc., Seattle

216,8

A936

Peter Cremer North America LP, Cincinnati

211,2

A937

Vinmar Overseas Limited, Houston

211,2

A938

World Energy Alternatives LLC, Boston

211,2

A939

Družbe iz Priloge

219,4

glej Prilogo

Vse druge družbe

237,0

A999

Stopnja izravnalne dajatve za mešanice se uporablja glede na masni delež skupne vsebnosti monoalkilnih estrov maščobnih kislin in parafinskega plinskega olja, pridobljenega s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora (vsebnost biodizla), v mešanici.

3.   Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Skupnosti je predmet varščine, ki je enaka znesku začasne dajatve.

4.   Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne carinske določbe.

Člen 2

1.   Brez poseganja v člen 30 Uredbe (ES) št. 2026/97 lahko zainteresirane stranke zahtevajo razkritje osnovnih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, pisno podajo svoja stališča in zahtevajo ustno zaslišanje pred Komisijo v 16 dneh od začetka veljavnosti te uredbe.

2.   V skladu s členom 31(4) Uredbe (ES) št. 2026/97 lahko zadevne stranke predložijo pripombe v zvezi z uporabo te uredbe v enem mesecu od dneva začetka njene veljavnosti.

Člen 3

Člen 1 te uredbe se uporablja štiri mesece.

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. marca 2009

Za Komisijo

Catherine ASHTON

Članica Komisije

---

(1)  UL L 288, 21.10.1997, str. 1.

1

(2)  UL C 147, 13.6.2008, str. 10.

2

(3)  UL C 147, 13.6.2008, str. 5.

3

(4)  Vlada ZDA je predložila celoten notranji davčni zakonik, posodobljen tako, da odraža vso davčno zakonodajo do 15. decembra 2006 (različica iz decembra 2006), ki je pomembna za zadevno obdobje preiskave.

4

(5)  Na primer (a) priročnik o ravnanju z biodizlom in uporabi biodizla, ki ga je septembra 2008 izdal NREL (nacionalni laboratorij obnovljivih virov energije – National renewable energy laboratory), (b) analiza nafte iz biomase, ki jo je junija 2004 objavil NREL, (c) javne novice, informacije in specifikacije v zvezi z biodizlom, ki jih je objavilo Ameriško združenje za testiranje in materiale (American Society of Testing Material – ASTM), (d) javne novice in informacije v zvezi z biodizlom, ki jih je objavil nacionalni odbor za biodizel, (e) seznami, ki jih je objavilo Ministrstvo za energetiko ZDA v okviru ukrepov za čista mesta itd.

5

(6)  Deviška olja, vključno z estri, dobljenimi iz različnih kmetijskih proizvodov, kot so koruza, soja, sončnično seme, seme bombaževca, kanola, krambe, repično seme, žafranika, laneno seme, riževi otrobi, gorčično seme itd., ali iz živalskih maščob.

6

(7)  Dejansko iz 99,9 % biodizla, ker v ZDA zadostuje dodatek 0,1 % mineralnega dizla za upravičenost do odbitka davka pri mešanju goriva.

7

(8)  Mešanice od B99 do B50.

8

(9)  Mešanice od B2 do B20.

9

(10)  Glej Energetski zakon iz leta 1992.

10

(11)  V Zakoniku U.S.C. se izraz agro-biodizel nanaša na biodizel, dobljen le iz deviških rastlinskih olj, vključno z estri, dobljenimi iz koruze, soje, sončničnih semen, bombažnih semen, kanole, krambe, repičnih semen, žafranike, lanenega semena, riževih otrobov in gorčičnega semena ter živalskih maščob. Preiskava je pokazala,da je bilo več kot 98 % biodizla, ki se je v obdobju preiskave izvozil iz ZDA v Skupnost, agro-biodizla.

11

(12)  Olajšava v znesku 0,50 USD se je z Zakonom o energetskem izboljšanju in razširitvi (Energy Improvement and Extension Act) iz leta 2008 (veljaven od 1. januarja 2009) povečala na 1,00 USD na galono.

12

(13)  Proračunska leta za namene programa za bioenergijo potekajo od 1. oktobra do 30. septembra naslednjega leta.

13

(14)  „Osebna materialna lastnina“ ni opredeljena v zakonodaji zvezne države Illinois, vendar vključuje vsako fizično lastnino.

14

Osebna materialna lastnina

(15)  Izraz „vlada“ se za namene te uredbe razlaga v skladu z drugim odstavkom člena 1(3) osnovne uredbe, ki določa, da „[v] tej uredbi izraz „vlada“ pomeni vlado ali katerokoli javno organizacijo na ozemlju države porekla ali izvoza“.

15

tej uredbi izraz „vlada“ pomeni vlado ali katerokoli javno organizacijo na ozemlju države porekla ali izvoza

(16)  UL L 123, 17.3.2003, str. 42.

16

(17)  UL L 283, 31.10.2003, str. 51.

17

(18)  Po potrditvi sta Parlament in Svet decembra 2008 predlagala direktivo o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, ki vključuje cilj 10-odstotnega deleža uporabe obnovljivih virov energije v sektorju prevoza do leta 2020, ki se bo predvidoma dosegel predvsem z biogorivi.

18

(19)  Zakon o davku na energijo (Energiesteuergesetz) je začel veljati 1. avgusta 2006 in določa davek v višini 0,09 EUR na liter biodizla B 100.

19

(20)  Zakon o kvotah za biogoriva (Biokraftstoffquotengesetz), BGBl, 2006, del I, št. 62, 21.12.2006, str. 3180, o izvajanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2003/30/ES in Direktive Sveta 2003/96/ES.

20

---

PRILOGA

Sodelujoči proizvajalci izvozniki iz ZDA, ki niso bili zajeti v vzorec

| Ime družbe | Mesto | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| AC & S Inc. | Nitro | A941 |
| Alabama Clean Fuels Coalition Inc. | Birmingham | A940 |
| Amereco | Phoenix | A941 |
| BioPur Inc. | Bethlehem | A941 |
| Central Iowa Energy LLC | Newton | A940 |
| Chesapeake Custom Chemical Corp. | Ridgeway | A940 |
| Delta BioFuels Inc. | Natchez | A940 |
| East Fork Biodiesel LLC | Algona | A940 |
| Ecogy Biofuels LLC | Tulsa | A940 |
| ED&F Man Biofuels Inc. | New Orleans | A940 |
| Freedom Biofuels Inc. | Madison | A940 |
| Freedom Fuels LLC | Mason City | A941 |
| Fuel Bio | Elizabeth | A940 |
| FUMPA Bio Fuels | Redwood Falls | A940 |
| Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels) | Houston | A940 |
| GeoGreen Fuels LLC | Houston | A940 |
| Griffin Industries Inc. | Cold Spring | A940 |
| Huish Detergents Inc. | Salt Lake City | A940 |
| Incobrasa Industries Ltd. | Gilman | A940 |
| Independence Renewable Energy Corp. | Perdue Hill | A940 |
| Innovation Fuels Inc. | Newark | A940 |
| Integrity Biofuels | Morristown | A941 |
| Iowa Renewable Energy LLC | Washington | A940 |
| Johann Haltermann Ltd. | Houston | A940 |
| Lake Erie Biofuels LLC | Erie | A940 |
| Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC | Wilton | A940 |
| Middletown Biofuels LLC | Blairsville | A940 |
| Musket Corporation | Oklahoma City | A940 |
| Natural Biodiesel Plant LLC | Hayti | A941 |
| Nova Biofuels Clinton County LLC | Clinton | A940 |
| Organic Fuels Ltd. | Houston | A940 |
| Owensboro Grain Company LLC | Owensboro | A940 |
| Pacific Biodiesel Inc. | Kahului | A941 |
| Peach State Labs Inc. | Rome | A940 |
| Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. | Philadelphia | A940 |
| Piedmont Biofuels Industrial LLC | Pittsboro | A941 |
| Prairie Pride | Deerfield | A941 |
| RBF Port Neches LLC | Houston | A940 |
| REG Ralston LLC | Ralston | A940 |
| Riksch BioFuels LLC | Crawfordsville | A940 |
| Sanimax Energy Inc. | DeForest | A940 |
| Southeast BioDiesel LLC | Charlotte | A941 |
| Soy Solutions | Milford | A940 |
| SoyMor Biodiesel LLC | Albert Lea | A940 |
| Stepan Company | Northfield | A941 |
| Trafigura AG | Stamford | A940 |
| U.S. Biofuels Inc. | Rome | A940 |
| United Oil Company | Pittsburgh | A940 |
| Vitol Inc. | Houston | A940 |
| Western Dubque Biodiesel LLC | Farley | A940 |
| Western Iowa Energy LLC | Wall Lake | A940 |
| Western Petroleum Company | Eden Prairie | A940 |
| Yokaya Biofuels Inc. | Ukiah | A941 |

Ime družbe

Mesto

Dodatna oznaka TARIC

AC & S Inc.

Nitro

A941

Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

Birmingham

A940

Amereco

Phoenix

A941

BioPur Inc.

Bethlehem

A941

Central Iowa Energy LLC

Newton

A940

Chesapeake Custom Chemical Corp.

Ridgeway

A940

Delta BioFuels Inc.

Natchez

A940

East Fork Biodiesel LLC

Algona

A940

Ecogy Biofuels LLC

Tulsa

A940

ED&F Man Biofuels Inc.

New Orleans

A940

Freedom Biofuels Inc.

Madison

A940

Freedom Fuels LLC

Mason City

A941

Fuel Bio

Elizabeth

A940

FUMPA Bio Fuels

Redwood Falls

A940

Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels)

Houston

A940

GeoGreen Fuels LLC

Houston

A940

Griffin Industries Inc.

Cold Spring

A940

Huish Detergents Inc.

Salt Lake City

A940

Incobrasa Industries Ltd.

Gilman

A940

Independence Renewable Energy Corp.

Perdue Hill

A940

Innovation Fuels Inc.

Newark

A940

Integrity Biofuels

Morristown

A941

Iowa Renewable Energy LLC

Washington

A940

Johann Haltermann Ltd.

Houston

A940

Lake Erie Biofuels LLC

Erie

A940

Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC

Wilton

A940

Middletown Biofuels LLC

Blairsville

A940

Musket Corporation

Oklahoma City

A940

Natural Biodiesel Plant LLC

Hayti

A941

Nova Biofuels Clinton County LLC

Clinton

A940

Organic Fuels Ltd.

Houston

A940

Owensboro Grain Company LLC

Owensboro

A940

Pacific Biodiesel Inc.

Kahului

A941

Peach State Labs Inc.

Rome

A940

Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

Philadelphia

A940

Piedmont Biofuels Industrial LLC

Pittsboro

A941

Prairie Pride

Deerfield

A941

RBF Port Neches LLC

Houston

A940

REG Ralston LLC

Ralston

A940

Riksch BioFuels LLC

Crawfordsville

A940

Sanimax Energy Inc.

DeForest

A940

Southeast BioDiesel LLC

Charlotte

A941

Soy Solutions

Milford

A940

SoyMor Biodiesel LLC

Albert Lea

A940

Stepan Company

Northfield

A941

Trafigura AG

Stamford

A940

U.S. Biofuels Inc.

Rome

A940

United Oil Company

Pittsburgh

A940

Vitol Inc.

Houston

A940

Western Dubque Biodiesel LLC

Farley

A940

Western Iowa Energy LLC

Wall Lake

A940

Western Petroleum Company

Eden Prairie

A940

Yokaya Biofuels Inc.

Ukiah

A941

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 12.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 67/85 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 67/85

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 11. marca 2009

o omejeni objavi sklicevanja na standard EN 12312-9:2005 „Podporna oprema na tleh za letalski promet – Posebne zahteve – 9. del: Nakladalniki zabojnikov/palet“ v skladu z Direktivo 98/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 1551)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/180/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 98/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o približevanju zakonov držav članic o strojih (1) in zlasti člena 6(1) Direktive,

ob upoštevanju mnenja stalnega odbora, ustanovljenega v skladu s členom 5 Direktive 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov ter pravil o storitvah informacijske družbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Kadar nacionalni standard, ki prevzema usklajeni standard, na katerega je bilo sklicevanje objavljeno v Uradnem listu Evropske unije, zajema eno ali več bistvenih zdravstvenih in varnostnih zahtev, določenih v Prilogi I k Direktivi 98/37/ES, se za stroj, izdelan v skladu z navedenim standardom, domneva, da izpolnjuje bistvene zahteve v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(1)

Kadar nacionalni standard, ki prevzema usklajeni standard, na katerega je bilo sklicevanje objavljeno v Uradnem listu Evropske unije, zajema eno ali več bistvenih zdravstvenih in varnostnih zahtev, določenih v Prilogi I k Direktivi 98/37/ES, se za stroj, izdelan v skladu z navedenim standardom, domneva, da izpolnjuje bistvene zahteve v zvezi s tem.

| (2) | V skladu s členom 6(1) Direktive 98/37/ES je Francija vložila uradni ugovor v zvezi s standardom EN 12312-9:2005, „Podporna oprema na tleh za letalski promet – Posebne zahteve – 9. del: Nakladalniki zabojnikov/palet“, ki ga je 21. marca 2005 sprejel Evropski odbor za standardizacijo (CEN) in katerega sklicevanje je bilo objavljeno v Uradnem listu Evropske unije
   (3). |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 6(1) Direktive 98/37/ES je Francija vložila uradni ugovor v zvezi s standardom EN 12312-9:2005, „Podporna oprema na tleh za letalski promet – Posebne zahteve – 9. del: Nakladalniki zabojnikov/palet“, ki ga je 21. marca 2005 sprejel Evropski odbor za standardizacijo (CEN) in katerega sklicevanje je bilo objavljeno v Uradnem listu Evropske unije
   (3).

| (3) | Ena glavnih nevarnosti, povezana z nakladalniki zabojnikov in palet za letalski promet, je nevarnost padca z dvignjenega delovnega položaja in z drugih položajev, do katerih imajo upravljavci dostop med upravljanjem s tovornimi vrati in premeščanjem bremen. Ukrepi za zaščito pred tveganji morajo biti učinkoviti in se obenem prilagoditi obliki letala in preprečiti njegovo poškodbo. |
| --- | --- |

(3)

Ena glavnih nevarnosti, povezana z nakladalniki zabojnikov in palet za letalski promet, je nevarnost padca z dvignjenega delovnega položaja in z drugih položajev, do katerih imajo upravljavci dostop med upravljanjem s tovornimi vrati in premeščanjem bremen. Ukrepi za zaščito pred tveganji morajo biti učinkoviti in se obenem prilagoditi obliki letala in preprečiti njegovo poškodbo.

| (4) | Komisija je po preučitvi standarda EN 12312-9:2005 ugotovila, da ne izpolnjuje bistvene zdravstvene in varnostne zahteve 1.5.15 iz Priloge I k Direktivi 98/37/ES glede tveganja zdrsa, spotikanja ali padca, v povezavi z bistveno zdravstveno zahtevo 1.1.2 (b) iz navedene priloge o načelih vgraditve varnosti. Zlasti klavzula 5.6 standarda „Mečkanje, striženje in padec“ ne določa specifikacij glede izbire, zasnove, lokacije in gradnje naprav za zaščito pred padci z nakladalnikov zabojnikov in palet, ampak se zgolj sklicuje na splošne specifikacije standarda EN 1915-1:2001, „Podporna oprema na tleh za letalski promet – Splošne zahteve – 1. del: Osnovne varnostne zahteve“, ki opisujejo različne vrste zaščite, ki se lahko uporabijo. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je po preučitvi standarda EN 12312-9:2005 ugotovila, da ne izpolnjuje bistvene zdravstvene in varnostne zahteve 1.5.15 iz Priloge I k Direktivi 98/37/ES glede tveganja zdrsa, spotikanja ali padca, v povezavi z bistveno zdravstveno zahtevo 1.1.2 (b) iz navedene priloge o načelih vgraditve varnosti. Zlasti klavzula 5.6 standarda „Mečkanje, striženje in padec“ ne določa specifikacij glede izbire, zasnove, lokacije in gradnje naprav za zaščito pred padci z nakladalnikov zabojnikov in palet, ampak se zgolj sklicuje na splošne specifikacije standarda EN 1915-1:2001, „Podporna oprema na tleh za letalski promet – Splošne zahteve – 1. del: Osnovne varnostne zahteve“, ki opisujejo različne vrste zaščite, ki se lahko uporabijo.

| (5) | Zaradi varnosti in pravne gotovosti je treba objavi sklicevanja na standard EN 12312-9:2005 v Uradnem listu Evropske unije zato priložiti ustrezno opozorilo. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi varnosti in pravne gotovosti je treba objavi sklicevanja na standard EN 12312-9:2005 v Uradnem listu Evropske unije zato priložiti ustrezno opozorilo.

| (6) | Države članice morajo dodati enako opozorilo v svojo objavo sklicevanja na nacionalne standarde, ki prevzemajo standard EN 12312-9:2005 – |
| --- | --- |

(6)

Države članice morajo dodati enako opozorilo v svojo objavo sklicevanja na nacionalne standarde, ki prevzemajo standard EN 12312-9:2005 –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Objava sklicevanja v Uradnem listu Evropske unije na standard EN 12312-9:2005 „Podporna oprema na tleh za letalski promet – Posebne zahteve – 9. del: Nakladalniki zabojnikov/palet“ je določena v Prilogi.

Člen 2

Kadar države članice v skladu s členom 5(2) Direktive 98/37/ES objavijo sklicevanje na nacionalni standard, ki prevzema usklajeni standard EN 12312-9:2005, k navedeni objavi priložijo opozorilo, ki je enako opozorilu iz Priloge k tej odločbi.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 11. marca 2009

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 207, 23.7.1998, str. 1.

1

(2)  UL L 204, 21.7.1998, str. 37.

2

(3)  UL C 336, 31.12.2005, str. 12.

3

---

PRILOGA

Objava naslovov in sklicevanj na usklajene evropske standarde v okviru Direktive 98/37/ES

| ESO (1) | Sklicevanje in naslov usklajenega standarda
  (in referenčni dokument) | Prva objava v UL | Sklicevanje na nadomeščeni standard | Datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti nadomeščenega standarda
  (Opomba 1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 12312-9:2005
  Podporna oprema na tleh za letalski promet – Posebne zahteve – 9. del: Nakladalniki zabojnikov/palet | 31.12.2005 | — | |
| Opozorilo: | Ta objava se ne nanaša na klavzulo 5.6 standarda, njena uporaba pa ne ustvarja domneve o skladnosti z bistveno zdravstveno in varnostno zahtevo 1.5.15 iz Priloge I k Direktivi 98/37/ES v povezavi z zahtevo 1.1.2(b) navedene priloge. |

ESO (1)

Sklicevanje in naslov usklajenega standarda

(in referenčni dokument)

Prva objava v UL

Sklicevanje na nadomeščeni standard

Datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti nadomeščenega standarda

(Opomba 1)

CEN

EN 12312-9:2005

Podporna oprema na tleh za letalski promet – Posebne zahteve – 9. del: Nakladalniki zabojnikov/palet

31.12.2005

—

Opozorilo:

Ta objava se ne nanaša na klavzulo 5.6 standarda, njena uporaba pa ne ustvarja domneve o skladnosti z bistveno zdravstveno in varnostno zahtevo 1.5.15 iz Priloge I k Direktivi 98/37/ES v povezavi z zahtevo 1.1.2(b) navedene priloge.

| Opomba 1 | Običajno bo datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti, datum preklica („dow“), ki ga določi Evropska organizacija za standardizacijo, vendar je treba uporabnike teh standardov opozoriti, da je v nekaterih izjemnih primerih postopek lahko drugačen. |
| --- | --- |

Opomba 1

Običajno bo datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti, datum preklica („dow“), ki ga določi Evropska organizacija za standardizacijo, vendar je treba uporabnike teh standardov opozoriti, da je v nekaterih izjemnih primerih postopek lahko drugačen.

Opomba:

| — | vse informacije v zvezi z razpoložljivostjo standardov so na voljo pri evropskih organizacijah za standardizacijo ali pri nacionalnih organih za standardizacijo, seznam katerih je priložen k Direktivi 98/34/ES, |
| --- | --- |

—

vse informacije v zvezi z razpoložljivostjo standardov so na voljo pri evropskih organizacijah za standardizacijo ali pri nacionalnih organih za standardizacijo, seznam katerih je priložen k Direktivi 98/34/ES,

| — | objava sklicevanj v Uradnem listu Evropske unije ne pomeni, da so standardi na voljo v vseh jezikih Skupnosti. |
| --- | --- |

—

objava sklicevanj v Uradnem listu Evropske unije ne pomeni, da so standardi na voljo v vseh jezikih Skupnosti.

Več informacij o usklajenih standardih najdete na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Evropska organizacija za standardizacijo:

| — | CEN: rue de Stassart/de Stassartstraat 36, 1050 Bruxelles/Brussel, Belgique/België, tél./tel. +32 25500811; fax + 32 25500819 (http://www.cen.eu). |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart/de Stassartstraat 36, 1050 Bruxelles/Brussel, Belgique/België, tél./tel. +32 25500811; fax + 32 25500819 (http://www.cen.eu).

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

| 12.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 67/88 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 67/88

---

SKUPNI UKREP SVETA 2009/181/SZVP

z dne 11. marca 2009

o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije v Bosni in Hercegovini

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 14, 18(5) in člena 23(2) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 18. junija 2007 sprejel Sklep 2007/427/SZVP (1), s katerim je g. Miroslava LAJČÁKA imenoval za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) v Bosni in Hercegovini. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 18. junija 2007 sprejel Sklep 2007/427/SZVP (1), s katerim je g. Miroslava LAJČÁKA imenoval za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) v Bosni in Hercegovini.

| (2) | Svet je 18. februarja 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/130/SZVP (2) o podaljšanju mandata PPEU v Bosni in Hercegovini. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 18. februarja 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/130/SZVP (2) o podaljšanju mandata PPEU v Bosni in Hercegovini.

| (3) | Na podlagi pregleda Skupnega ukrepa 2008/130/SZVP bi bilo treba mandat PPEU podaljšati za 12 mesecev. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi pregleda Skupnega ukrepa 2008/130/SZVP bi bilo treba mandat PPEU podaljšati za 12 mesecev.

| (4) | S pismom z dne 26. januarja 2009 je g. LAJČÁK sporočil svoj odstop. Za obdobje od 1. marca 2009 do 28. februarja 2010 bi bilo treba imenovati novega PPEU. |
| --- | --- |

(4)

S pismom z dne 26. januarja 2009 je g. LAJČÁK sporočil svoj odstop. Za obdobje od 1. marca 2009 do 28. februarja 2010 bi bilo treba imenovati novega PPEU.

| (5) | Generalni sekretar/visoki predstavnik (GS/VP) je priporočil g. Valentina INZKA za novega PPEU v Bosni in Hercegovini. |
| --- | --- |

(5)

Generalni sekretar/visoki predstavnik (GS/VP) je priporočil g. Valentina INZKA za novega PPEU v Bosni in Hercegovini.

| (6) | Mandat PPEU bi bilo treba izvajati usklajeno s Komisijo, da se zagotovi skladnost z drugimi zadevnimi dejavnostmi, ki so v pristojnosti Skupnosti. |
| --- | --- |

(6)

Mandat PPEU bi bilo treba izvajati usklajeno s Komisijo, da se zagotovi skladnost z drugimi zadevnimi dejavnostmi, ki so v pristojnosti Skupnosti.

| (7) | PPEU bo svoj mandat izvajal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko škodile ciljem skupne zunanje in varnostne politike iz člena 11 Pogodbe – |
| --- | --- |

(7)

PPEU bo svoj mandat izvajal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko škodile ciljem skupne zunanje in varnostne politike iz člena 11 Pogodbe –

SPREJEL NASLEDNJI SKUPNI UKREP:

Člen 1

Posebni predstavnik Evropske unije

G. Valentin INZKO se imenuje za posebnega predstavnika EU (PPEU) v Bosni in Hercegovini (BiH) za obdobje od 1. marca 2009 do 28. februarja 2010.

Člen 2

Politični cilji

Naloge PPEU temeljijo na ciljih politike Evropske unije (EU) v BiH. Ti cilji so osredotočeni na stalni napredek pri izvajanju Splošnega okvirnega sporazuma za mir (GFAP) v skladu z načrtom izvajanja nalog Urada visokega predstavnika in stalni napredek stabilizacijsko-pridružitvenega procesa, za stabilno, trdno, mirno in večetnično BiH, ki mirno sodeluje s svojimi sosedi in je nepreklicno na poti k članstvu v EU.

Člen 3

Naloge

Da bi dosegli cilje politike EU v BiH, ima PPEU naslednje naloge:

| (a) | zagotavljati svetovanje in pomoč EU v političnem procesu; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljati svetovanje in pomoč EU v političnem procesu;

| (b) | spodbujati celovito politično usklajevanje EU in prispevati h krepitvi interne usklajenosti in povezanosti EU v BiH, vključno z informativnimi sestanki z vodji misij EU in s sodelovanjem pri, ali z zastopanjem na, njihovih rednih sestankih, s predsedovanjem koordinacijski skupini, ki jo sestavljajo vsi prisotni akterji EU na kraju samem, z namenom usklajevanja izvedbenih vidikov delovanja EU in z določanjem smernic za te akterje v zvezi z odnosi z organi v BiH; |
| --- | --- |

(b)

spodbujati celovito politično usklajevanje EU in prispevati h krepitvi interne usklajenosti in povezanosti EU v BiH, vključno z informativnimi sestanki z vodji misij EU in s sodelovanjem pri, ali z zastopanjem na, njihovih rednih sestankih, s predsedovanjem koordinacijski skupini, ki jo sestavljajo vsi prisotni akterji EU na kraju samem, z namenom usklajevanja izvedbenih vidikov delovanja EU in z določanjem smernic za te akterje v zvezi z odnosi z organi v BiH;

| (c) | spodbujati celovito usklajevanje EU in zagotavljati lokalno politično usmeritev pri prizadevanjih EU v boju proti organiziranemu kriminalu na kraju samem, brez poseganja v vodilno vlogo policijske misije Evropske unije (EUPM) pri usklajevanju policijskih vidikov teh prizadevanj in brez poseganja v ALTHEA (EUFOR) vojaško strukturo poveljevanja; |
| --- | --- |

(c)

spodbujati celovito usklajevanje EU in zagotavljati lokalno politično usmeritev pri prizadevanjih EU v boju proti organiziranemu kriminalu na kraju samem, brez poseganja v vodilno vlogo policijske misije Evropske unije (EUPM) pri usklajevanju policijskih vidikov teh prizadevanj in brez poseganja v ALTHEA (EUFOR) vojaško strukturo poveljevanja;

| (d) | brez poseganja v vojaško strukturo poveljevanja poveljniku sil EU nuditi politične smernice glede vojaških vprašanj z vidika lokalne politike, zlasti kar zadeva občutljive operacije ter odnose s tamkajšnjimi organi oblasti in tamkajšnjimi mediji; |
| --- | --- |

(d)

brez poseganja v vojaško strukturo poveljevanja poveljniku sil EU nuditi politične smernice glede vojaških vprašanj z vidika lokalne politike, zlasti kar zadeva občutljive operacije ter odnose s tamkajšnjimi organi oblasti in tamkajšnjimi mediji;

| (e) | posvetovati se s poveljnikom sil EU pred političnim ukrepanjem, ki utegne vplivati na varnostne razmere; |
| --- | --- |

(e)

posvetovati se s poveljnikom sil EU pred političnim ukrepanjem, ki utegne vplivati na varnostne razmere;

| (f) | zagotavljati doslednost in skladnost ukrepov EU v odnosu do javnosti. Tiskovni predstavnik PPEU je glavna oseba za stike EU z mediji BiH glede vprašanj skupne zunanje in varnostne politike /evropske varnostne in obrambne politike (SZVP/EVOP); |
| --- | --- |

(f)

zagotavljati doslednost in skladnost ukrepov EU v odnosu do javnosti. Tiskovni predstavnik PPEU je glavna oseba za stike EU z mediji BiH glede vprašanj skupne zunanje in varnostne politike /evropske varnostne in obrambne politike (SZVP/EVOP);

| (g) | vzdrževati pregled nad celotnim nizom dejavnosti na področju pravne države in v zvezi s tem po potrebi svetovati generalnemu sekretarju/visokemu predstavniku (GS/VP) in Komisiji; |
| --- | --- |

(g)

vzdrževati pregled nad celotnim nizom dejavnosti na področju pravne države in v zvezi s tem po potrebi svetovati generalnemu sekretarju/visokemu predstavniku (GS/VP) in Komisiji;

| (h) | na kraju samem posredovati politične smernice vodji misije EUPM; PPEU in poveljnik civilne operacije se po potrebi posvetujeta; |
| --- | --- |

(h)

na kraju samem posredovati politične smernice vodji misije EUPM; PPEU in poveljnik civilne operacije se po potrebi posvetujeta;

| (i) | podpirati pripravo in izvedbo preoblikovanja policije kot del širšega pristopa mednarodne skupnosti in organov oblasti BiH k uveljavljanju pravne države, pri čemer se uporabljata policijsko strokovno znanje in podpora EUPM; |
| --- | --- |

(i)

podpirati pripravo in izvedbo preoblikovanja policije kot del širšega pristopa mednarodne skupnosti in organov oblasti BiH k uveljavljanju pravne države, pri čemer se uporabljata policijsko strokovno znanje in podpora EUPM;

| (j) | v tesnem stiku z EUPM podpirati okrepljeno in učinkovitejše delovanje med kazenskim pravosodjem in policijo v BiH; |
| --- | --- |

(j)

v tesnem stiku z EUPM podpirati okrepljeno in učinkovitejše delovanje med kazenskim pravosodjem in policijo v BiH;

| (k) | posvetovati se z vodjo EUPM pred političnim ukrepanjem, ki utegne vplivati na razmere v policiji in varnostne razmere; |
| --- | --- |

(k)

posvetovati se z vodjo EUPM pred političnim ukrepanjem, ki utegne vplivati na razmere v policiji in varnostne razmere;

| (l) | kar zadeva dejavnosti iz naslova VI Pogodbe, vključno z Europolom, in s tem povezane dejavnosti Skupnosti, po potrebi svetovati GS/VP in Komisiji ter sodelovati pri potrebnem lokalnem usklajevanju; |
| --- | --- |

(l)

kar zadeva dejavnosti iz naslova VI Pogodbe, vključno z Europolom, in s tem povezane dejavnosti Skupnosti, po potrebi svetovati GS/VP in Komisiji ter sodelovati pri potrebnem lokalnem usklajevanju;

| (m) | ob upoštevanju skladnosti in morebitnega medsebojnega dopolnjevanja še naprej svetovati glede prednostnih nalog Instrumenta za predpristopno pomoč; |
| --- | --- |

(m)

ob upoštevanju skladnosti in morebitnega medsebojnega dopolnjevanja še naprej svetovati glede prednostnih nalog Instrumenta za predpristopno pomoč;

| (n) | v tesnem sodelovanju s Komisijo podpirati načrtovanje okrepljenega Urada PPEU v kontekstu ukinitve Urada visokega predstavnika (UVP), vključno s svetovanjem glede vidikov prehoda, povezanih z obveščanjem javnosti o prehodu; |
| --- | --- |

(n)

v tesnem sodelovanju s Komisijo podpirati načrtovanje okrepljenega Urada PPEU v kontekstu ukinitve Urada visokega predstavnika (UVP), vključno s svetovanjem glede vidikov prehoda, povezanih z obveščanjem javnosti o prehodu;

| (o) | prispevati k razvoju in utrjevanju spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin v BiH v skladu s politiko in smernicami EU na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

(o)

prispevati k razvoju in utrjevanju spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin v BiH v skladu s politiko in smernicami EU na področju človekovih pravic;

| (p) | biti v stiku z zadevnimi organi BiH glede njihovega polnega sodelovanja z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo (MKSNJ); |
| --- | --- |

(p)

biti v stiku z zadevnimi organi BiH glede njihovega polnega sodelovanja z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo (MKSNJ);

| (q) | zagotavljati politična mnenja in pomagati pri procesu ustavne reforme; |
| --- | --- |

(q)

zagotavljati politična mnenja in pomagati pri procesu ustavne reforme;

| (r) | brez poseganja v ustrezne strukture poveljevanja pomagati zagotoviti, da vsi instrumenti EU na območju operacij delujejo usklajeno za doseganje političnih ciljev EU. |
| --- | --- |

(r)

brez poseganja v ustrezne strukture poveljevanja pomagati zagotoviti, da vsi instrumenti EU na območju operacij delujejo usklajeno za doseganje političnih ciljev EU.

Člen 4

Izvajanje nalog

1.   PPEU je odgovoren za izvajanje nalog, pri tem pa je podrejen GS/VP in njegovemu operativnemu vodenju.

2.   Politični in varnostni odbor (PVO) je v prednostni povezavi s PPEU in je glavna točka za stike s Svetom. V okviru svojih nalog dobiva PPEU od PVO strateške usmeritve in politične smernice.

Člen 5

Visoki predstavnik

Vloga PPEU v ničemer ne posega v naloge visokega predstavnika v BiH, vključno z njegovo usklajevalno vlogo v zvezi z dejavnostmi vseh civilnih organizacij in agencij, kakor jo predvideva Splošni okvirni sporazum za mir (SOSM) ter poznejši sklepi in izjave Sveta za uresničevanje miru (SUM).

Člen 6

Financiranje

1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z nalogami PPEU, za obdobje od 1. marca 2009 do 28. februarja 2010 znaša 3 200 000 EUR.

2.   Odhodki, ki se financirajo iz zneska, določenega v odstavku 1, so upravičeni od 1. marca 2009. Odhodki se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Evropskih skupnosti.

3.   Upravljanje odhodkov se uredi s pogodbo med PPEU in Komisijo. Glede vseh odhodkov PPEU odgovarja Komisiji.

Člen 7

Sestava ekipe

1.   PPEU je v okviru svojih nalog in ustreznih razpoložljivih finančnih sredstev odgovoren za sestavo ekipe, o čemer se posvetuje s predsedstvom ob pomoči GS/VP, v celoti pa je vključena tudi Komisija. Ekipa vključuje strokovnjake za določena politična vprašanja, kot to zahtevajo naloge. PPEU obvesti GS/VP, predsedstvo in Komisijo o sestavi ekipe.

2.   Države članice in institucije EU lahko predlagajo začasno dodelitev svojega osebja za delo pri PPEU. Plače osebja, ki ga PPEU začasno dodeli država članica ali institucija EU, krije zadevna država članica oziroma zadevna institucija EU. Za PPEU se lahko dodelijo tudi strokovnjaki, ki so jih države članice dodelile generalnemu sekretariatu Sveta. Člani mednarodnega pogodbenega osebja imajo državljanstvo ene od držav članic EU.

3.   Vse dodeljeno osebje ostane pod upravno pristojnostjo države članice ali institucije EU, ki ga je dodelila, ter opravlja svoje obveznosti in ravna v interesu misije PPEU.

Člen 8

Privilegiji in imunitete PPEU in njegovega osebja

Po potrebi se o privilegijih, imunitetah in dodatnih jamstvih, potrebnih za izpolnitev in tekoče izvajanje misije PPEU ter članov njegovega osebja, doseže dogovor s pogodbenico gostiteljico/pogodbenicami gostiteljicami. Države članice in Komisija v ta namen zagotovijo vso potrebno podporo.

Člen 9

Varovanje tajnih podatkov EU

PPEU in člani njegove ekipe spoštujejo načela varovanja tajnosti in minimalne standarde, določene s Sklepom Sveta 2001/264/ES z dne 19. marca 2001 o sprejetju predpisov Sveta o varovanju tajnosti (3), zlasti pri ravnanju s tajnimi podatki EU.

Člen 10

Dostop do informacij in logistična podpora

1.   Države članice, Komisija in generalni sekretariat Sveta zagotovijo PPEU dostop do vseh ustreznih informacij.

2.   Predsedstvo, Komisija in/ali države članice po potrebi zagotovijo logistično podporo v regiji.

Člen 11

Varnost

V skladu s politiko EU o varnosti osebja, ki je v okviru operativnih zmogljivosti iz naslova V Pogodbe razporejeno izven EU, PPEU v skladu s svojimi nalogami in z varnostnimi razmerami na geografskem območju, za katerega je zadolžen, sprejme vse smiselno izvedljive ukrepe za varnost vsega osebja pod njegovo neposredno pristojnostjo, zlasti z:

| (a) | vzpostavitvijo posebnega varnostnega načrta misije na podlagi navodil generalnega sekretariata Sveta, ki med drugim vključuje posebne ukrepe za fizično zaščito, organizacijsko varnost in varnost postopkov v zvezi z misijo, upravljanje varnih premikov osebja na območje misije in znotraj njega, kakor tudi obvladovanje primerov ogrožanja varnosti, vključno z načrtom misije za ravnanje v nepredvidenih razmerah in evakuacijo; |
| --- | --- |

(a)

vzpostavitvijo posebnega varnostnega načrta misije na podlagi navodil generalnega sekretariata Sveta, ki med drugim vključuje posebne ukrepe za fizično zaščito, organizacijsko varnost in varnost postopkov v zvezi z misijo, upravljanje varnih premikov osebja na območje misije in znotraj njega, kakor tudi obvladovanje primerov ogrožanja varnosti, vključno z načrtom misije za ravnanje v nepredvidenih razmerah in evakuacijo;

| (b) | zagotavljanjem, da je vse osebje, razporejeno zunaj Evropske unije, zavarovano za visoko stopnjo tveganja glede na pogoje na območju misije; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanjem, da je vse osebje, razporejeno zunaj Evropske unije, zavarovano za visoko stopnjo tveganja glede na pogoje na območju misije;

| (c) | zagotavljanjem, da so vsi člani njegove ekipe, ki bodo razporejeni izven EU, vključno z lokalnim osebjem, pred prihodom na območje misije ali ob prihodu opravili ustrezno varnostno usposabljanje, in sicer glede na lestvice tveganja, ki jih je za območje misije določil generalni sekretariat Sveta; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanjem, da so vsi člani njegove ekipe, ki bodo razporejeni izven EU, vključno z lokalnim osebjem, pred prihodom na območje misije ali ob prihodu opravili ustrezno varnostno usposabljanje, in sicer glede na lestvice tveganja, ki jih je za območje misije določil generalni sekretariat Sveta;

| (d) | zagotavljanjem, da se izvajajo vsa dogovorjena priporočila, pripravljena na podlagi rednih ocen varnosti, za GS/VP, Svet in Komisijo pa redno pripravljajo pisna poročila o njihovem izvajanju ter o drugih varnostnih vidikih v okviru vmesnih poročil in poročil o izvedbi nalog. |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanjem, da se izvajajo vsa dogovorjena priporočila, pripravljena na podlagi rednih ocen varnosti, za GS/VP, Svet in Komisijo pa redno pripravljajo pisna poročila o njihovem izvajanju ter o drugih varnostnih vidikih v okviru vmesnih poročil in poročil o izvedbi nalog.

Člen 12

Poročanje

PPEU za GS/VP in PVO redno pripravlja ustna in pisna poročila. PPEU po potrebi poroča tudi delovnim skupinam. Redna pisna poročila se razpošiljajo prek omrežja COREU. PPEU lahko na priporočilo GS/VP ali PVO pripravlja poročila za Svet za splošne zadeve in zunanje odnose.

Člen 13

Usklajevanje

1.   Dejavnosti PPEU so usklajene z dejavnostmi predsedstva in Komisije, po potrebi pa tudi z dejavnostmi drugih PPEU, dejavnih v regiji. PPEU organizira redne informativne sestanke za predstavništva držav članic in delegacije Komisije.

Na terenu vzdržuje tesne stike s predsedstvom, Komisijo in z vodji predstavništev držav članic. Slednji mu pri izvajanju nalog pomagajo po svojih najboljših močeh. PPEU je prav tako v stiku z drugimi mednarodnimi in regionalnimi akterji na terenu.

2.   V podporo operacijam EU za krizno upravljanje PPEU skupaj z drugimi akterji EU na terenu izboljša razširjanje in izmenjavo informacij med akterji EU na območju operacij, da bi tako dosegli visoko raven skupnega zavedanja in presoje o razmerah.

Člen 14

Pregled

Izvajanje tega skupnega ukrepa in njegova skladnost z drugimi prispevki EU za zadevno regijo se redno preverja. PPEU pred koncem junija 2009 GS/VP, Svetu in Komisiji predloži poročilo o napredku, do sredine novembra 2009 pa izčrpno poročilo o izvajanju njegovega mandata. Ti poročili predstavljata osnovo za oceno tega skupnega ukrepa v ustreznih delovnih skupinah in s strani PVO. V okviru splošnih prednostnih nalog glede razporejanja virov GS/VP naslovi na PVO priporočila za sklep Sveta o podaljšanju, spremembi ali prenehanju mandata.

Člen 15

Začetek veljavnosti

Ta skupni ukrep začne veljati z dnem sprejetja.

Člen 16

Objava

Ta skupni ukrep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 11. marca 2009

Za Svet

Predsednik

K. SCHWARZENBERG

---

(1)  UL L 159, 20.6.2007, str. 63.

1

(2)  UL L 43, 19.2.2008, str. 22.

2

(3)  UL L 101, 11.4.2001, str. 1.

3

---

IV Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

Stalni odbor držav Efte

| 12.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 67/93 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 67/93

---

SKLEP STALNEGA ODBORA DRŽAV EFTE

št. 5/2008/SC

z dne 4. decembra 2008

o spremembi sklepov Stalnega odbora držav Efte št. 5/2004/SC in 1/2007/SC o vzpostavitvi načela delitve stroškov za finančni mehanizem EGP

STALNI ODBOR DRŽAV EFTE JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil prilagojen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP,

ob upoštevanju Protokola 38a o finančnem mehanizmu EGP, ki je bil v Sporazum EGP vstavljen s Sporazumom o udeležbi Republike Češke, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike v Evropskem gospodarskem prostoru, in spremenjen s Sporazumom o udeležbi Bolgarije in Romunije v Evropskem gospodarskem prostoru,

ob upoštevanju Sklepa Stalnega odbora držav Efte št. 5/2004/SC z dne 23. septembra 2004 o vzpostavitvi načela delitve stroškov za finančni mehanizem EGP,

ob upoštevanju dejstva, da lahko Lihtenštajn odslej zbira lastne uradne podatke o bruto domačem proizvodu (BDP), vendar z običajno zakasnitvijo dveh let,

ob upoštevanju priporočil vodij nacionalnih statističnih uradov z dne 24. aprila 2008 –

SKLENIL:

Člen 1

Besedilo člena 1 Sklepa Stalnega odbora št. 1/2007/SC o spremembi Sklepa Stalnega odbora držav Efte št. 5/2004/SC o vzpostavitvi načela delitve stroškov za finančni mehanizem EGP se nadomesti z naslednjim:

„Odstavka 6 in 7 Priloge k Sklepu Stalnega odbora držav Efte št. 5/2004/SC o vzpostavitvi načela delitve stroškov za finančni mehanizem EGP se nadomestita z naslednjim:

| ‚6. | Podatke o BDP, na katerih temeljijo prispevki za leto t, je treba posredovati do 1. februarja istega leta, nanašajo pa se na leto t-2. Če podatki o BDP za leto t-2 niso na voljo, se za Lihtenštajn uporabi približek, ki temelji na zadnjih podatkih o BDP (t-4) in je prilagojen s stopnjo rasti švicarskega BDP za leti t-3 in t-2. Ta metoda se v roku treh let pregleda.‘ “ |
| --- | --- |

‚6.

Podatke o BDP, na katerih temeljijo prispevki za leto t, je treba posredovati do 1. februarja istega leta, nanašajo pa se na leto t-2. Če podatki o BDP za leto t-2 niso na voljo, se za Lihtenštajn uporabi približek, ki temelji na zadnjih podatkih o BDP (t-4) in je prilagojen s stopnjo rasti švicarskega BDP za leti t-3 in t-2. Ta metoda se v roku treh let pregleda.‘ “

Člen 2

Ta sklep začne veljati takoj, uporablja pa se za peto/zadnje obdobje (2008–2009).

Člen 3

Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

Uradnega lista Evropske unije

Uradnemu listu Evropske unije

V Bruslju, 4. decembra 2008

Za Stalni odbor

Predsednik

Njegova presvetla visokost princ Nikolaus von LIECHTENSTEIN

Generalni sekretar

Kåre BRYN

---

Popravki

| 12.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 67/95 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 67/95

---

Popravek Direktive Sveta 96/96 ES z dne 20. decembra 1996 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na tehnične preglede motornih vozil in njihovih priklopnikov

(
  Uradni list Evropskih skupnosti L 46 z dne 17. februarja 1997
  )

(Slovenska posebna izdaja, poglavje 07, zvezek 02, str. 514)

Stran 524, Priloga II, tabela, točka 2:

besedilo:

| „2. | Krmiljenje in krmilni obroč |
| --- | --- |

„2.

| 2. | Krmiljenje |
| --- | --- |

2.

| 2.1 | Mehansko stanje |
| --- | --- |

2.1

Mehansko stanje

| 2.2 | Krmilni obroč |
| --- | --- |

2.2

Krmilni obroč

| 2.3 | Zračnost krmiljenja |
| --- | --- |

2.3

Zračnost krmiljenja

| 2.4 | Ležaji krmilnega kolesa |
| --- | --- |

2.4

Ležaji krmilnega kolesa

| 2.1 | Mehansko stanje |
| --- | --- |

2.1

Mehansko stanje

| 2.2 | Zračnost krmiljenja |
| --- | --- |

2.2

Zračnost krmiljenja

| 2.3 | Pritrditev krmilnega sistema“ |
| --- | --- |

2.3

Pritrditev krmilnega sistema“

se glasi:

| „2. | Krmiljenje in krmilni obroč |
| --- | --- |

„2.

| 2. | Krmiljenje |
| --- | --- |

2.

| 2.1 | Mehansko stanje |
| --- | --- |

2.1

Mehansko stanje

| 2.2 | Krmilni obroč |
| --- | --- |

2.2

Krmilni obroč

| 2.3 | Zračnost krmiljenja |
| --- | --- |

2.3

Zračnost krmiljenja

| 2.1 | Mehansko stanje |
| --- | --- |

2.1

Mehansko stanje

| 2.2 | Zračnost krmiljenja |
| --- | --- |

2.2

Zračnost krmiljenja

| 2.3 | Pritrditev krmilnega sistema |
| --- | --- |

2.3

Pritrditev krmilnega sistema

| 2.4 | Ležaji krmilnega kolesa“ |
| --- | --- |

2.4

Ležaji krmilnega kolesa“

Stran 526, Priloga II, tabela, točka 7.5:

besedilo:

| „7.5 | Komplet prve pomoči |
| --- | --- |

„7.5

Komplet prve pomoči

| 7.5 | Varnostni pasovi |
| --- | --- |

7.5

Varnostni pasovi

| 7.5.1 | Varnost pritrditev |
| --- | --- |

7.5.1

Varnost pritrditev

| 7.5.3 | Delovanje |
| --- | --- |

7.5.3

Delovanje

| 7.5.2 | Stanje pasov“ |
| --- | --- |

7.5.2

Stanje pasov“

se glasi:

| „7.5 | First aid kit |
| --- | --- |

„7.5

First aid kit

| 7.5 | Safety belts |
| --- | --- |

7.5

Safety belts

| 7.5.1 | Varnost pritrditev |
| --- | --- |

7.5.1

Varnost pritrditev

| 7.5.2 | Stanje pasov |
| --- | --- |

7.5.2

Stanje pasov

| 7.5.3 | Delovanje“ |
| --- | --- |

7.5.3

Delovanje“

---