# Euroopa Liidu L 196/2009

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2009.196.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 196 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide28. juuli 2009 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2009.196.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 196

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide28. juuli 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 673/2009, 27. juuli 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 674/2009, 22. juuli 2009, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 675/2009, 27. juuli 2009, millega kuulutatakse välja pakkumismenetlus kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava sorgo tollimaksu vähendamiseks | 5 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 676/2009, 27. juuli 2009, millega kuulutatakse välja pakkumismenetlus kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava maisi tollimaksu vähendamiseks | 6 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 677/2009, 27. juuli 2009, millega kuulutatakse välja pakkumismenetlus kolmandatest riikidest Portugali imporditava maisi tollimaksu vähendamiseks | 7 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 678/2009, 27. juuli 2009, millega 110. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud | 8 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Nõukogu direktiiv 2009/82/EÜ, 13. juuli 2009, millega muudetakse direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka tetrakonasool (
  1
  ) | 10 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2009/83/EÜ, 27. juuli 2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/48/EÜ teatavaid lisasid seoses riskijuhtimist käsitlevate tehniliste sätetega (
  1
  ) | 14 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 673/2009, 27. juuli 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 674/2009, 22. juuli 2009, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 675/2009, 27. juuli 2009, millega kuulutatakse välja pakkumismenetlus kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava sorgo tollimaksu vähendamiseks

5

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 676/2009, 27. juuli 2009, millega kuulutatakse välja pakkumismenetlus kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava maisi tollimaksu vähendamiseks

6

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 677/2009, 27. juuli 2009, millega kuulutatakse välja pakkumismenetlus kolmandatest riikidest Portugali imporditava maisi tollimaksu vähendamiseks

7

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 678/2009, 27. juuli 2009, millega 110. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

8

DIREKTIIVID

*

Nõukogu direktiiv 2009/82/EÜ, 13. juuli 2009, millega muudetakse direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka tetrakonasool (
  1
  )

1

10

*

Komisjoni direktiiv 2009/83/EÜ, 27. juuli 2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/48/EÜ teatavaid lisasid seoses riskijuhtimist käsitlevate tehniliste sätetega (
  1
  )

1

14

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2009/562/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 13. juuli 2009, toimeaine metaami direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmata jätmise ja kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (
  1
  ) | 22 |
| | | Komisjon |
| | | 2009/563/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 9. juuli 2009, millega kehtestatakse jalatsitele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 5612 all)

   (
  1
  ) | 27 |
| | | 2009/564/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 9. juuli 2009, millega kehtestatakse puhkeküla või -laagri teenusele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 5618 all)

   (
  1
  ) | 36 |
| | | 2009/565/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 24. juuli 2009, millega määratakse kindlaks määrusega (EÜ) nr 542/2009 avatud pakkumismenetluse raames antava oliiviõli eraladustusabi ülemmäär
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 6059 all) | 59 |
| | | 2009/566/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 27. juuli 2009, millega muudetakse otsust 2008/721/EÜ seoses tarbijaohutuse, rahvatervise ja keskkonna valdkonna teaduskomiteede liikmetele ja ekspertidele makstavate hüvitistega
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 5767 all) | 61 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2009/562/EÜ

*

Nõukogu otsus, 13. juuli 2009, toimeaine metaami direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmata jätmise ja kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (
  1
  )

1

22

Komisjon

2009/563/EÜ

*

Komisjoni otsus, 9. juuli 2009, millega kehtestatakse jalatsitele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 5612 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 5612 all)

1

27

2009/564/EÜ

*

Komisjoni otsus, 9. juuli 2009, millega kehtestatakse puhkeküla või -laagri teenusele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 5618 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 5618 all)

1

36

2009/565/EÜ

*

Komisjoni otsus, 24. juuli 2009, millega määratakse kindlaks määrusega (EÜ) nr 542/2009 avatud pakkumismenetluse raames antava oliiviõli eraladustusabi ülemmäär
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 6059 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 6059 all)

59

2009/566/EÜ

*

Komisjoni otsus, 27. juuli 2009, millega muudetakse otsust 2008/721/EÜ seoses tarbijaohutuse, rahvatervise ja keskkonna valdkonna teaduskomiteede liikmetele ja ekspertidele makstavate hüvitistega
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 5767 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 5767 all)

61

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 28.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 673/2009,

27. juuli 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 28. juulil 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuli 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 24,7 |
| XS | 31,8 |
| ZZ | 28,3 |
| 0707 00 05 | TR | 98,3 |
| ZZ | 98,3 |
| 0709 90 70 | TR | 98,5 |
| ZZ | 98,5 |
| 0805 50 10 | AR | 54,1 |
| UY | 48,0 |
| ZA | 63,0 |
| ZZ | 55,0 |
| 0806 10 10 | EG | 151,1 |
| MA | 165,8 |
| TR | 109,5 |
| US | 141,6 |
| ZA | 126,9 |
| ZZ | 139,0 |
| 0808 10 80 | AR | 83,0 |
| BR | 68,8 |
| CL | 82,9 |
| CN | 81,7 |
| NZ | 88,6 |
| US | 91,3 |
| ZA | 89,3 |
| ZZ | 83,7 |
| 0808 20 50 | AR | 83,4 |
| CL | 81,2 |
| ZA | 117,7 |
| ZZ | 94,1 |
| 0809 10 00 | TR | 160,0 |
| ZZ | 160,0 |
| 0809 20 95 | CA | 324,1 |
| TR | 269,5 |
| US | 365,2 |
| ZZ | 319,6 |
| 0809 30 | TR | 158,1 |
| ZZ | 158,1 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

24,7

XS

31,8

ZZ

28,3

0707 00 05

TR

98,3

ZZ

98,3

0709 90 70

TR

98,5

ZZ

98,5

0805 50 10

AR

54,1

UY

48,0

ZA

63,0

ZZ

55,0

0806 10 10

EG

151,1

MA

165,8

TR

109,5

US

141,6

ZA

126,9

ZZ

139,0

0808 10 80

AR

83,0

BR

68,8

CL

82,9

CN

81,7

NZ

88,6

US

91,3

ZA

89,3

ZZ

83,7

0808 20 50

AR

83,4

CL

81,2

ZA

117,7

ZZ

94,1

0809 10 00

TR

160,0

ZZ

160,0

0809 20 95

CA

324,1

TR

269,5

US

365,2

ZZ

319,6

0809 30

TR

158,1

ZZ

158,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 28.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 674/2009,

22. juuli 2009,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud ühenduse erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud ühenduse erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.

Artikkel 3

Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. juuli 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

László KOVÁCS

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 23 cm pikkune jaoturina kasutatav plastkujuke, millel on käte ja jalgadega ümmargune korpus, mis kujutab endast alusele kinnitatud jalgpallurit.
  Toote otstarve on mahutada kompvekke. Ühe käe liigutamisel tulevad kompvekid korpuses olevast ümarast avast välja. | 3926 90 97 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, grupi 95 märkuse 1.v ning CN-koodide 3926, 3926 90 ja 3926 90 97 sõnastusega.
  Kompvekkide plastjaoturil ei ole mänguasja tunnuseid, kuna see üksnes annustab kompvekke ja sellel iseenesest ei ole mängimisväärtust.
  Tootel ei ole rubriigi 3924 kööginõude ja majapidamistarvete tunnuseid.
  Kõnealusel tootel, mida kasutatakse kompvekkide hoidmiseks, on praktiline otstarve grupi 95 märkuse 1.v tähenduses ning seepärast tuleb toode klassifitseerida vastavalt koostismaterjalile CN-koodi 3926 90 97 alla. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

23 cm pikkune jaoturina kasutatav plastkujuke, millel on käte ja jalgadega ümmargune korpus, mis kujutab endast alusele kinnitatud jalgpallurit.

Toote otstarve on mahutada kompvekke. Ühe käe liigutamisel tulevad kompvekid korpuses olevast ümarast avast välja.

3926 90 97

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, grupi 95 märkuse 1.v ning CN-koodide 3926, 3926 90 ja 3926 90 97 sõnastusega.

Kompvekkide plastjaoturil ei ole mänguasja tunnuseid, kuna see üksnes annustab kompvekke ja sellel iseenesest ei ole mängimisväärtust.

Tootel ei ole rubriigi 3924 kööginõude ja majapidamistarvete tunnuseid.

Kõnealusel tootel, mida kasutatakse kompvekkide hoidmiseks, on praktiline otstarve grupi 95 märkuse 1.v tähenduses ning seepärast tuleb toode klassifitseerida vastavalt koostismaterjalile CN-koodi 3926 90 97 alla.

---

| 28.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 675/2009,

27. juuli 2009,

millega kuulutatakse välja pakkumismenetlus kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava sorgo tollimaksu vähendamiseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artiklit 144 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus (2) sõlmitud põllumajanduslepingule on ühendus võtnud kohustuse importida Hispaaniasse teatav sorgokogus. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus (2) sõlmitud põllumajanduslepingule on ühendus võtnud kohustuse importida Hispaaniasse teatav sorgokogus.

| (2) | Komisjoni 18. detsembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1296/2008, millega kehtestatakse tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad Hispaaniasse imporditava maisi ja sorgo ning Portugali imporditava maisi kohta, (3) on kehtestatud pakkumiskutsete rakendamiseks vajalikud erieeskirjad. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 18. detsembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1296/2008, millega kehtestatakse tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad Hispaaniasse imporditava maisi ja sorgo ning Portugali imporditava maisi kohta, (3) on kehtestatud pakkumiskutsete rakendamiseks vajalikud erieeskirjad.

| (3) | Hispaania turuolukorda arvestades tuleks välja kuulutada pakkumismenetlus sorgo imporditollimaksu vähendamiseks, selleks et impordikvoot täiel määral ära kasutada. |
| --- | --- |

(3)

Hispaania turuolukorda arvestades tuleks välja kuulutada pakkumismenetlus sorgo imporditollimaksu vähendamiseks, selleks et impordikvoot täiel määral ära kasutada.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kuulutatakse välja pakkumismenetlus määruse (EMÜ) nr 1234/2007 artiklis 136 osutatud imporditollimaksu vähendamiseks Hispaaniasse imporditava sorgo puhul.

2.   Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1296/2008 sätteid.

Artikkel 2

Pakkumismenetlus kestab kuni 17. detsembrini 2009. Pakkumiskutse kehtivusajal korraldatakse osalisi pakkumismenetlusi, mille raames on pakkumiste esitamise tähtaeg määratud kindlaks pakkumiskutse teadaandes.

Artikkel 3

Kõnealuste pakkumismenetluste põhjal väljaantavad impordilitsentsid kehtivad 50 päeva alates nende väljaandmise kuupäevast määruse (EÜ) nr 1296/2008 artikli 11 lõikes 4 määratletud tähenduses.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuli 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  EÜT L 336, 23.12.1994, lk 22.

2

(3)  ELT L 340, 19.12.2008, lk 57.

3

---

| 28.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 676/2009,

27. juuli 2009,

millega kuulutatakse välja pakkumismenetlus kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava maisi tollimaksu vähendamiseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artiklit 144 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus (2) sõlmitud põllumajanduslepingule on ühendus võtnud kohustuse importida Hispaaniasse teatav maisikogus. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus (2) sõlmitud põllumajanduslepingule on ühendus võtnud kohustuse importida Hispaaniasse teatav maisikogus.

| (2) | Komisjoni 18. detsembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1296/2008, millega kehtestatakse tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad Hispaaniasse imporditava maisi ja sorgo ning Portugali imporditava maisi kohta, (3) on kehtestatud pakkumiskutsete rakendamiseks vajalikud erieeskirjad. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 18. detsembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1296/2008, millega kehtestatakse tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad Hispaaniasse imporditava maisi ja sorgo ning Portugali imporditava maisi kohta, (3) on kehtestatud pakkumiskutsete rakendamiseks vajalikud erieeskirjad.

| (3) | Hispaania turuolukorda arvestades tuleks välja kuulutada pakkumismenetlus maisi imporditollimaksu vähendamiseks, selleks et impordikvoot täiel määral ära kasutada. |
| --- | --- |

(3)

Hispaania turuolukorda arvestades tuleks välja kuulutada pakkumismenetlus maisi imporditollimaksu vähendamiseks, selleks et impordikvoot täiel määral ära kasutada.

| (4) | Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(4)

Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kuulutatakse välja pakkumismenetlus määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 136 osutatud imporditollimaksu vähendamiseks Hispaaniasse imporditava maisi puhul.

2.   Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1296/2008 sätteid.

Artikkel 2

Pakkumismenetlus kestab kuni 17. detsembrini 2009. Pakkumiskutse kehtivusajal korraldatakse osalisi pakkumismenetlusi, mille raames on pakkumiste esitamise tähtaeg määratud kindlaks pakkumiskutse teadaandes.

Artikkel 3

Kõnealuste pakkumismenetluste põhjal väljaantavad impordilitsentsid kehtivad 50 päeva alates nende väljaandmise kuupäevast määruse (EÜ) nr 1296/2008 artikli 11 lõikes 4 määratletud tähenduses.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuli 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  EÜT L 336, 23.12.1994, lk 22.

2

(3)  ELT L 340, 19.12.2008, lk 57.

3

---

| 28.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 677/2009,

27. juuli 2009,

millega kuulutatakse välja pakkumismenetlus kolmandatest riikidest Portugali imporditava maisi tollimaksu vähendamiseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artiklit 144 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus (2) sõlmitud põllumajanduslepingule on ühendus võtnud kohustuse importida Portugali teatav maisikogus. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus (2) sõlmitud põllumajanduslepingule on ühendus võtnud kohustuse importida Portugali teatav maisikogus.

| (2) | Komisjoni 18. detsember 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1296/2008, millega kehtestatakse tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad Hispaaniasse imporditava maisi ja sorgo ning Portugali imporditava maisi kohta, (3) on kehtestatud pakkumiskutsete rakendamiseks vajalikud erieeskirjad. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 18. detsember 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1296/2008, millega kehtestatakse tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad Hispaaniasse imporditava maisi ja sorgo ning Portugali imporditava maisi kohta, (3) on kehtestatud pakkumiskutsete rakendamiseks vajalikud erieeskirjad.

| (3) | Portugali turuolukorda arvestades tuleks välja kuulutada pakkumismenetlus maisi imporditollimaksu vähendamiseks, selleks et impordikvoot täiel määral ära kasutada. |
| --- | --- |

(3)

Portugali turuolukorda arvestades tuleks välja kuulutada pakkumismenetlus maisi imporditollimaksu vähendamiseks, selleks et impordikvoot täiel määral ära kasutada.

| (4) | Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(4)

Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kuulutatakse välja pakkumismenetlus määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 136 osutatud imporditollimaksu vähendamiseks Portugali imporditava maisi puhul.

2.   Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1296/2008 sätteid.

Artikkel 2

Pakkumismenetlus kestab kuni 17. detsembrini 2009. Pakkumiskutse kehtivusajal korraldatakse osalisi pakkumismenetlusi, mille raames on pakkumiste esitamise tähtaeg määratud kindlaks pakkumiskutse teadaandes.

Artikkel 3

Kõnealuste pakkumismenetluste põhjal väljaantavad impordilitsentsid kehtivad 50 päeva alates nende väljaandmise kuupäevast määruse (EÜ) nr 1296/2008 artikli 11 lõikes 4 määratletud tähenduses.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuli 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  EÜT L 336, 23.12.1994, lk 22.

2

(3)  ELT L 340, 19.12.2008, lk 57.

3

---

| 28.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 678/2009,

27. juuli 2009,

millega 110. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, 27. mai 2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 467/2001, millega keelustatakse teatavate kaupade ja teenuste eksport Afganistani, laiendatakse Afganistani rühmitusega Taliban seotud lennukeeldu ning rahaliste vahendite ja muude finantsallikate külmutamist, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 esimest taanet.

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

| (2) | 20. juulil 2009 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee muuta nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. |
| --- | --- |

(2)

20. juulil 2009 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee muuta nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist.

| (3) | Seepärast tuleks I lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks I lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuli 2009

Komisjoni nimel

välissuhete peadirektor

Eneko LANDÁBURU

---

(1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse järgmiselt:

Pealkirja „Füüsilised isikud” all asuvad järgmised kanded jäetakse välja:

| 1. | Nabil Abdul Salam Sayadi (teise nimega Abu Zeinab). Aadress: Vaatjesstraat 29, 2580 Putte, Belgia. Sünniaeg: 1.1.1966. Sünnikoht: El Hadid, Tripoli, Liibanon. Kodakondsus: Belgia, alates 18.9.2001. Muu teave: abikaasa Patricia Vinck; abiellunud 29.5.1992, Peschawar, Pakistan. |
| --- | --- |

1.

Nabil Abdul Salam Sayadi (teise nimega Abu Zeinab). Aadress: Vaatjesstraat 29, 2580 Putte, Belgia. Sünniaeg: 1.1.1966. Sünnikoht: El Hadid, Tripoli, Liibanon. Kodakondsus: Belgia, alates 18.9.2001. Muu teave: abikaasa Patricia Vinck; abiellunud 29.5.1992, Peschawar, Pakistan.

| 2. | Patricia Rosa Vinck (teise nimega Souraya P. Vinck). Aadress: Vaatjesstraat 29, 2580 Putte, Belgia. Sünniaeg: 4.1.1965. Sünnikoht: Berchem (Antverpen), Belgia. Kodakondsus: Belgia. Muu teave: abikaasa Nabil Sayadi. |
| --- | --- |

2.

Patricia Rosa Vinck (teise nimega Souraya P. Vinck). Aadress: Vaatjesstraat 29, 2580 Putte, Belgia. Sünniaeg: 4.1.1965. Sünnikoht: Berchem (Antverpen), Belgia. Kodakondsus: Belgia. Muu teave: abikaasa Nabil Sayadi.

---

DIREKTIIVID

| 28.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/10 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/10

---

NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/82/EÜ,

13. juuli 2009,

millega muudetakse direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka tetrakonasool

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud loetelu toimeainetest, mida tuleb hinnata nende võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Tetrakonasool kuulub nimetatud loetellu. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud loetelu toimeainetest, mida tuleb hinnata nende võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Tetrakonasool kuulub nimetatud loetellu.

| (2) | Tetrakonasooli toimet inimeste tervisele ja keskkonnale on teataja kavandatud kasutusviiside puhul hinnatud vastavalt määruste (EÜ) nr 451/2000 ja (EÜ) nr 1490/2002 sätetele. Kõnealuste määrustega on määratud ka referentliikmesriigid, kes peavad esitama asjakohased hindamisaruanded ja soovitused Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) vastavalt määruse (EÜ) nr 1490/2002 artikli 10 lõikele 1. Tetrakonasooli puhul oli referentliikmesriik Itaalia ja kogu asjakohane teave esitati 15. juulil 2005. |
| --- | --- |

(2)

Tetrakonasooli toimet inimeste tervisele ja keskkonnale on teataja kavandatud kasutusviiside puhul hinnatud vastavalt määruste (EÜ) nr 451/2000 ja (EÜ) nr 1490/2002 sätetele. Kõnealuste määrustega on määratud ka referentliikmesriigid, kes peavad esitama asjakohased hindamisaruanded ja soovitused Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) vastavalt määruse (EÜ) nr 1490/2002 artikli 10 lõikele 1. Tetrakonasooli puhul oli referentliikmesriik Itaalia ja kogu asjakohane teave esitati 15. juulil 2005.

| (3) | Liikmesriigid ja EFSA koostasid hindamisaruande kohta vastastikused eksperdihinnangud ning aruanne esitati komisjonile 31. juulil 2008. aastal EFSA teadusliku aruandena tetrakonasooli kohta. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid kõnealuse aruande läbi alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees ning see vormistati 26. veebruaril 2009 komisjoni läbivaatamisaruandena tetrakonasooli kohta. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriigid ja EFSA koostasid hindamisaruande kohta vastastikused eksperdihinnangud ning aruanne esitati komisjonile 31. juulil 2008. aastal EFSA teadusliku aruandena tetrakonasooli kohta. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid kõnealuse aruande läbi alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees ning see vormistati 26. veebruaril 2009 komisjoni läbivaatamisaruandena tetrakonasooli kohta.

| (4) | Mitmete uuringute põhjal on selgunud, et tetrakonasooli sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seega on asjakohane kanda tetrakonasool I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade väljaandmine vastavalt kõnealusele direktiivile. |
| --- | --- |

(4)

Mitmete uuringute põhjal on selgunud, et tetrakonasooli sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seega on asjakohane kanda tetrakonasool I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade väljaandmine vastavalt kõnealusele direktiivile.

| (5) | Ilma et see piiraks kõnealust järeldust, on asjakohane hankida lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatavate tingimuste täitmisest. Seepärast on asjakohane nõuda tetrakonasooli puhul, et teataja esitaks lisateavet järgmistes küsimustes: tarbijaid käsitlev täpsem riskihindamine, aine ökotoksikoloogilised omadused, aine võimalike lagunemissaaduste muundumine ja levik kõikides asjakohastes keskkonnaosades, riskihindamine selliste lagunemissaaduste ohtlikkuse kohta lindude, imetajate ja veeorganismide jaoks ning muude kui tõrjutavate lülijalgsete jaoks ning aine kahjustava mõju tõenäosus lindude, imetajate ja kalade hormoonregulatsioonile. |
| --- | --- |

(5)

Ilma et see piiraks kõnealust järeldust, on asjakohane hankida lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatavate tingimuste täitmisest. Seepärast on asjakohane nõuda tetrakonasooli puhul, et teataja esitaks lisateavet järgmistes küsimustes: tarbijaid käsitlev täpsem riskihindamine, aine ökotoksikoloogilised omadused, aine võimalike lagunemissaaduste muundumine ja levik kõikides asjakohastes keskkonnaosades, riskihindamine selliste lagunemissaaduste ohtlikkuse kohta lindude, imetajate ja veeorganismide jaoks ning muude kui tõrjutavate lülijalgsete jaoks ning aine kahjustava mõju tõenäosus lindude, imetajate ja kalade hormoonregulatsioonile.

| (6) | Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, mille jooksul liikmesriigid ja huvitatud isikud jõuaksid aine loetellu lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks valmistuda. |
| --- | --- |

(6)

Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, mille jooksul liikmesriigid ja huvitatud isikud jõuaksid aine loetellu lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks valmistuda.

| (7) | Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetellu kandmist anda liikmesriikidele kuus kuud tetrakonasooli sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate lubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas sätestatud tingimuste täitmine. Liikmesriigid peaksid kehtivaid lube direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt vastavalt vajadusele kas muutma, need asendama või tühistama. Erandina nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik iga taimekaitsevahendit ja iga kavandatud kasutust käsitleva täieliku, III lisa kohase toimiku esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ kehtestatud ühtsete põhimõtetega. |
| --- | --- |

(7)

Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetellu kandmist anda liikmesriikidele kuus kuud tetrakonasooli sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate lubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas sätestatud tingimuste täitmine. Liikmesriigid peaksid kehtivaid lube direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt vastavalt vajadusele kas muutma, need asendama või tühistama. Erandina nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik iga taimekaitsevahendit ja iga kavandatud kasutust käsitleva täieliku, III lisa kohase toimiku esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ kehtestatud ühtsete põhimõtetega.

| (8) | Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (4) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise varasem kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisel seoses andmetele juurdepääsuga. Raskuste vältimiseks tulevikus on seega vaja täpsustada liikmesriikide kohustusi, eelkõige kohustust kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (4) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise varasem kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisel seoses andmetele juurdepääsuga. Raskuste vältimiseks tulevikus on seega vaja täpsustada liikmesriikide kohustusi, eelkõige kohustust kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega.

| (9) | Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

| (10) | Alaline toiduahela ja loomatervishoiu komitee ei ole oma eesistuja kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul arvamust avaldanud. |
| --- | --- |

(10)

Alaline toiduahela ja loomatervishoiu komitee ei ole oma eesistuja kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul arvamust avaldanud.

| (11) | Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (5) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning need avalikustama, |
| --- | --- |

(11)

Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (5) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning need avalikustama,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu ja avaldavad need hiljemalt 30. juuniks 2010. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.

Nad kohaldavad kõnealuseid sätteid alates 1. juulist 2010.

Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 3

1.   Vastavalt direktiivile 91/414/EMÜ muudavad liikmesriigid vajaduse korral tetrakonasooli toimeainena sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivaid lube või tühistavad need load hiljemalt 30. juuniks 2010.

Eelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtpäevaks, et kõnealuse direktiivi I lisas tetrakonasooli suhtes sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealuseid toimeaineid käsitlevate kannete B osas nimetatud tingimused, ning et loaomanikul on olemas kõnealuse direktiivi artikli 13 tingimuste kohaselt II lisa nõuetele vastav toimik või sellele juurdepääs.

2.   Erandina lõikest 1 hindavad liikmesriigid uuesti iga lubatud taimekaitsevahendit, mis sisaldab tetrakonasooli kas ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 31. detsembriks 2009 kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetellu, lähtudes direktiivi 91/414/EMÜ VI lisas sätestatud ühtsetest põhimõtetest, tuginedes kõnealuse direktiivi III lisa nõuetele vastavale toimikule ja võttes arvesse kõnealuse direktiivi I lisa tetrakonasooli käsitleva kande B osa. Sellest hinnangust lähtudes otsustavad liikmesriigid, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.

Pärast seda toimivad liikmesriigid järgmiselt:

| a) | vajaduse korral muudetakse tetrakonasooli ainsa toimeainena sisaldava toote luba või see tühistatakse hiljemalt 30. juuniks 2014 või |
| --- | --- |

a)

vajaduse korral muudetakse tetrakonasooli ainsa toimeainena sisaldava toote luba või see tühistatakse hiljemalt 30. juuniks 2014 või

| b) | vajaduse korral muudetakse tetrakonasooli ühena mitmest toimeainest sisaldava toote luba või see tühistatakse hiljemalt 30. juuniks 2014 või kuupäevaks, mis on sellise muutmise või tühistamise jaoks ette nähtud direktiivis või direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained kanti direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral muudetakse tetrakonasooli ühena mitmest toimeainest sisaldava toote luba või see tühistatakse hiljemalt 30. juuniks 2014 või kuupäevaks, mis on sellise muutmise või tühistamise jaoks ette nähtud direktiivis või direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained kanti direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv jõustub 1. jaanuaril 2010.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13. juuli 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

E. ERLANDSSON

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

1

(2)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25.

2

(3)  EÜT L 224, 21.8.2002, lk 23.

3

(4)  EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10.

4

(5)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

5

---

LISA

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisas oleva tabeli lõppu lisatakse järgmine kanne:

| Number | Üldnimetus, tunnuskood | Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus | Puhtus (1) | Jõustumine | Lisamise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | „Tetrakonasool
  CASi nr 112281-77-3
  CIPACi nr 726 | (RS)-2-(2,4-diklorofenüül)-3-(1H-1,2,4-triasool-1-üül)-propüül-1,1,2,2-tetrafluoroetüüleeter | ≥ 950 g/kg (raseemiline segu)
  Lisand: tolueen: kuni 13 g/kg | 1. jaanuar 2010 | 31. detsember 2019 | A   OSA
  Lubatud kasutada ainult fungitsiidina põllukultuuride puhul, maksimaalselt 0,100 kg/ha, samal põllul igal kolmandal aastal. Õunte ja viinamarjade puhul ei tohi kasutamist lubada.
  B   OSA
  VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 26. veebruaril 2009 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees tetrakonasooli kohta koostatud hindamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu järgmisele:






  — | veeorganismide ning muude kui sihtrühma taimede kaitsele; seoses nende kindlakstehtud riskidega kohaldatakse vajaduse korral riski vähendamise meetmeid, näiteks puhvervööndeid; |

Number

Üldnimetus, tunnuskood

Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus

Puhtus (1)

Jõustumine

Lisamise aegumine

Erisätted

„Tetrakonasool

CASi nr 112281-77-3

CIPACi nr 726

(RS)-2-(2,4-diklorofenüül)-3-(1H-1,2,4-triasool-1-üül)-propüül-1,1,2,2-tetrafluoroetüüleeter

≥ 950 g/kg (raseemiline segu)

Lisand: tolueen: kuni 13 g/kg

1. jaanuar 2010

31. detsember 2019

A   OSA

Lubatud kasutada ainult fungitsiidina põllukultuuride puhul, maksimaalselt 0,100 kg/ha, samal põllul igal kolmandal aastal. Õunte ja viinamarjade puhul ei tohi kasutamist lubada.

B   OSA

VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 26. veebruaril 2009 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees tetrakonasooli kohta koostatud hindamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu järgmisele:

—

veeorganismide ning muude kui sihtrühma taimede kaitsele; seoses nende kindlakstehtud riskidega kohaldatakse vajaduse korral riski vähendamise meetmeid, näiteks puhvervööndeid;

| — | põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundlike mullastiku- ja/või kliimatingimustega piirkondades. |
| --- | --- |

—

põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundlike mullastiku- ja/või kliimatingimustega piirkondades.

Asjaomased liikmesriigid nõuavad:

| — | lisateabe esitamist tarbijaid käsitleva täpsema riskihindamise kohta; |
| --- | --- |

—

lisateabe esitamist tarbijaid käsitleva täpsema riskihindamise kohta;

| — | lisateavet ökotoksikoloogiliste omaduste kohta; |
| --- | --- |

—

lisateavet ökotoksikoloogiliste omaduste kohta;

| — | lisateavet aine võimalike lagunemissaaduste muundumise ja levimise kohta kõikides asjakohastes keskkonnaosades; |
| --- | --- |

—

lisateavet aine võimalike lagunemissaaduste muundumise ja levimise kohta kõikides asjakohastes keskkonnaosades;

| — | täpsemat riskihindamist selliste lagunemissaaduste ohtlikkuse kohta lindude, imetajate ja veeorganismide jaoks ning muude kui tõrjutavate lülijalgsete jaoks; |
| --- | --- |

—

täpsemat riskihindamist selliste lagunemissaaduste ohtlikkuse kohta lindude, imetajate ja veeorganismide jaoks ning muude kui tõrjutavate lülijalgsete jaoks;

| — | lisateavet aine kahjustava mõju tõenäosuse kohta lindude, imetajate ja kalade hormoonregulatsioonile. |
| --- | --- |

—

lisateavet aine kahjustava mõju tõenäosuse kohta lindude, imetajate ja kalade hormoonregulatsioonile.

Nad tagavad, et teataja esitab sellise teabe komisjonile hiljemalt 31. detsembriks 2011.”

---

(1)  Täiendavad andmed toimeainete identifitseerimiseks ja määratlemiseks on esitatud aruannetes.

1

---

| 28.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/14

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2009/83/EÜ,

27. juuli 2009,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/48/EÜ teatavaid lisasid seoses riskijuhtimist käsitlevate tehniliste sätetega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta, (1) eriti selle artikli 150 lõike 1 punkti l,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2006/48/EÜ ühtse rakendamise ja kohaldamise tagamiseks kogu ELis moodustasid komisjon ja Euroopa pangandusinspektorite komitee 2006. aastal töörühma (kapitalinõuete direktiivi ülevõtmise rühm), mille ülesanne on arutada ja lahendada kõnealuse direktiivi rakendamise ja kohaldamisega seotud küsimusi. Kapitalinõuete direktiivi ülevõtmise rühma arvates tuleb direktiivi 2006/28/EÜ V, VI, VII, VIII, IX, X ja XII lisas esitatud teatavaid tehnilisi sätteid veelgi täpsustada, et tagada ühtlustatud kohaldamine. Lisaks ei ole teatavad sätted vastavuses krediidiasutuste riskijuhtimise heade tavadega. Seepärast on asjakohane kõnealuseid sätteid kohandada. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2006/48/EÜ ühtse rakendamise ja kohaldamise tagamiseks kogu ELis moodustasid komisjon ja Euroopa pangandusinspektorite komitee 2006. aastal töörühma (kapitalinõuete direktiivi ülevõtmise rühm), mille ülesanne on arutada ja lahendada kõnealuse direktiivi rakendamise ja kohaldamisega seotud küsimusi. Kapitalinõuete direktiivi ülevõtmise rühma arvates tuleb direktiivi 2006/28/EÜ V, VI, VII, VIII, IX, X ja XII lisas esitatud teatavaid tehnilisi sätteid veelgi täpsustada, et tagada ühtlustatud kohaldamine. Lisaks ei ole teatavad sätted vastavuses krediidiasutuste riskijuhtimise heade tavadega. Seepärast on asjakohane kõnealuseid sätteid kohandada.

| (2) | Siseturu saavutamise huvides tuleks täpsustada viise, kuidas krediidiasutused saavad tõendada, et on toimunud oluline riski ülekandmine bilansist. Samuti on asjakohane suurendada likviidsuse tagamise tehingute ümberhindamistegureid, mille krediidiasutused on andnud bilansivälistele vahenditele. |
| --- | --- |

(2)

Siseturu saavutamise huvides tuleks täpsustada viise, kuidas krediidiasutused saavad tõendada, et on toimunud oluline riski ülekandmine bilansist. Samuti on asjakohane suurendada likviidsuse tagamise tehingute ümberhindamistegureid, mille krediidiasutused on andnud bilansivälistele vahenditele.

| (3) | Seepärast tuleks direktiivi 2006/48/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks direktiivi 2006/48/EÜ vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa panganduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa panganduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2006/48/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | V lisas asendatakse punkt 8 järgmisega:






  „8. | Riske, mis tulenevad väärtpaberistamise tehingutest, mille puhul krediidiasutus on investor, laenude algne väljastaja või tehingu korraldaja, hinnatakse ja käsitletakse asjakohaste eeskirjade ja menetluste kohaselt. Kõnealuste eeskirjade ja menetlustega tagatakse eelkõige see, et tehingu majanduslik sisu oleks täielikult kajastatud riski hindamise ja juhtimise otsustes.” |
| --- | --- | --- |

1)

V lisas asendatakse punkt 8 järgmisega:

„8.

Riske, mis tulenevad väärtpaberistamise tehingutest, mille puhul krediidiasutus on investor, laenude algne väljastaja või tehingu korraldaja, hinnatakse ja käsitletakse asjakohaste eeskirjade ja menetluste kohaselt. Kõnealuste eeskirjade ja menetlustega tagatakse eelkõige see, et tehingu majanduslik sisu oleks täielikult kajastatud riski hindamise ja juhtimise otsustes.”

| 2) | VI lisa 1. osa muudetakse järgmiselt:






  a) | punktis 29 asendatakse sissejuhatav lause järgmisega:






  „29. | Asutustele esitatavatele nõuetele, mille järelejäänud tähtaeg on üle kolme kuu ja mille kohta on olemas määratud reitinguagentuuri antud hinnang, määratakse riskikaal kooskõlas tabeliga 4 vastavalt krediidikvaliteedi hindamisskaala kuuele astmele, mille pädevad ametiasutused on aktsepteeritud reitinguagentuuri antud krediidihinnangutele määranud.”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

VI lisa 1. osa muudetakse järgmiselt:

a)

punktis 29 asendatakse sissejuhatav lause järgmisega:

„29.

Asutustele esitatavatele nõuetele, mille järelejäänud tähtaeg on üle kolme kuu ja mille kohta on olemas määratud reitinguagentuuri antud hinnang, määratakse riskikaal kooskõlas tabeliga 4 vastavalt krediidikvaliteedi hindamisskaala kuuele astmele, mille pädevad ametiasutused on aktsepteeritud reitinguagentuuri antud krediidihinnangutele määranud.”;

| b) | punktis 31 asendatakse sissejuhatav lause järgmisega:






  „31. | Asutustele esitatavatele nõuetele, mille järelejäänud tähtaeg on kuni kolm kuud ja mille kohta on olemas määratud reitinguagentuuri antud hinnang, määratakse riskikaal kooskõlas tabeliga 5 vastavalt krediidikvaliteedi hindamisskaala kuuele astmele, mille pädevad ametiasutused on aktsepteeritud reitinguagentuuri antud krediidihinnangutele määranud.”; |
| --- | --- | --- |

b)

punktis 31 asendatakse sissejuhatav lause järgmisega:

„31.

Asutustele esitatavatele nõuetele, mille järelejäänud tähtaeg on kuni kolm kuud ja mille kohta on olemas määratud reitinguagentuuri antud hinnang, määratakse riskikaal kooskõlas tabeliga 5 vastavalt krediidikvaliteedi hindamisskaala kuuele astmele, mille pädevad ametiasutused on aktsepteeritud reitinguagentuuri antud krediidihinnangutele määranud.”;

| c) | alapealkiri 14 asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

c)

alapealkiri 14 asendatakse järgmisega:

| d) | punktis 73 asendatakse sissejuhatav lause järgmisega:






  „73. | Asutustega seotud riskipositsioonidele, mille puhul kohaldatakse punkte 29–32, või selliste äriühingutega seotud riskipositsioonidele, mille kohta on olemas määratud reitinguagentuuri antud lühiajaline krediidihinnang, määratakse riskikaal kooskõlas tabeliga 7 vastavalt krediidikvaliteedi hindamisskaala kuuele astmele, mille pädevad ametiasutused on aktsepteeritud reitinguagentuuride antud krediidihinnangutele määranud.”; |
| --- | --- | --- |

d)

punktis 73 asendatakse sissejuhatav lause järgmisega:

„73.

Asutustega seotud riskipositsioonidele, mille puhul kohaldatakse punkte 29–32, või selliste äriühingutega seotud riskipositsioonidele, mille kohta on olemas määratud reitinguagentuuri antud lühiajaline krediidihinnang, määratakse riskikaal kooskõlas tabeliga 7 vastavalt krediidikvaliteedi hindamisskaala kuuele astmele, mille pädevad ametiasutused on aktsepteeritud reitinguagentuuride antud krediidihinnangutele määranud.”;

| e) | lisatakse punkt 90:






  „90. | Liisingu puhul on riskipositsiooni väärtus diskonteeritud minimaalsed liisingmaksed. Minimaalsed liisingmaksed on liisinguperioodi jooksul tehtud maksed, mida liisinguvõtjalt nõutakse või mida saab temalt nõuda ning mis tahes soodne ostuvõimalus (st võimalus, mille kasutamine on piisavalt kindel). Minimaalsete liisingmaksete hulka arvatakse ka kogu garanteeritud jääkväärtus, mis vastab VIII lisa 1. osa punktides 26, 27 ja 28 esitatud tingimustele sobivate krediidiriski kaitse andjate kohta ning VIII lisa 2. osa punktides 14–19 esitatud muude garantiiliikide tunnustamiseks esitatud miinimumtingimustele. Kõnealused riskipositsioonid määratakse asjakohastesse riskiklassidesse vastavalt artiklile 79. Kui riskipositsiooni väärtus on liisitud varade jääkväärtus, arvutatakse riskiga kaalutud varad järgnevalt: 1/t * 100 % * riskipositsiooni väärtus, kus t on suurem kui 1 ja järelejäänud liisingu täisaastatele lähim arv.” |
| --- | --- | --- |

e)

lisatakse punkt 90:

„90.

Liisingu puhul on riskipositsiooni väärtus diskonteeritud minimaalsed liisingmaksed. Minimaalsed liisingmaksed on liisinguperioodi jooksul tehtud maksed, mida liisinguvõtjalt nõutakse või mida saab temalt nõuda ning mis tahes soodne ostuvõimalus (st võimalus, mille kasutamine on piisavalt kindel). Minimaalsete liisingmaksete hulka arvatakse ka kogu garanteeritud jääkväärtus, mis vastab VIII lisa 1. osa punktides 26, 27 ja 28 esitatud tingimustele sobivate krediidiriski kaitse andjate kohta ning VIII lisa 2. osa punktides 14–19 esitatud muude garantiiliikide tunnustamiseks esitatud miinimumtingimustele. Kõnealused riskipositsioonid määratakse asjakohastesse riskiklassidesse vastavalt artiklile 79. Kui riskipositsiooni väärtus on liisitud varade jääkväärtus, arvutatakse riskiga kaalutud varad järgnevalt: 1/t * 100 % * riskipositsiooni väärtus, kus t on suurem kui 1 ja järelejäänud liisingu täisaastatele lähim arv.”

| 3) | VII lisa 1. osa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 25 asendatakse järgmisega:






  „25. | Riskiga kaalutud varad on krediidiasutuse omakapitali investeeringust tulenev potentsiaalne kahju, mis saadakse 99 protsentiiliga sisese riskiväärtuse mudeli kasutamisest kvartaalse tulukuse ja sellele sobiva riskivaba määra vahe ühepoolse usaldusvahemiku juures ning mis arvutatakse pikaajalisele valimile, ning saadud summa korrutatakse 12,5ga. Riskiga kaalutud varad investeeringute portfelli tasandil ei või olla väiksemad minimaalsete riskiga kaalutud varade (mida nõutakse PD/LGD meetodiga) ja oodatava kahju summast, mis on korrutatud 12,5ga ning arvutatud 2. osa punktis 24 osutatud maksejõuetuse tõenäosuse väärtuste ja 2. osa punktides 25 ja 26 osutatud vastavate LGD väärtuste põhjal.”; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

VII lisa 1. osa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 25 asendatakse järgmisega:

„25.

Riskiga kaalutud varad on krediidiasutuse omakapitali investeeringust tulenev potentsiaalne kahju, mis saadakse 99 protsentiiliga sisese riskiväärtuse mudeli kasutamisest kvartaalse tulukuse ja sellele sobiva riskivaba määra vahe ühepoolse usaldusvahemiku juures ning mis arvutatakse pikaajalisele valimile, ning saadud summa korrutatakse 12,5ga. Riskiga kaalutud varad investeeringute portfelli tasandil ei või olla väiksemad minimaalsete riskiga kaalutud varade (mida nõutakse PD/LGD meetodiga) ja oodatava kahju summast, mis on korrutatud 12,5ga ning arvutatud 2. osa punktis 24 osutatud maksejõuetuse tõenäosuse väärtuste ja 2. osa punktides 25 ja 26 osutatud vastavate LGD väärtuste põhjal.”;

| b) | punkt 27 asendatakse järgmisega:






  „27. | Riskiga kaalutavad varad arvutatakse vastavalt järgmisele valemile: | Riskiga kaalutud varad = 100 % * riskipositsiooni väärtus, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

punkt 27 asendatakse järgmisega:

„27.

Riskiga kaalutavad varad arvutatakse vastavalt järgmisele valemile:

Riskiga kaalutud varad = 100 % * riskipositsiooni väärtus,

| | välja arvatud juhul, kui riskipositsiooni väärtus on liisitud varade jääkväärtus; siis arvutatakse see järgnevalt: | 1/t * 100 % * riskipositsiooni väärtus, |
| --- | --- | --- |

välja arvatud juhul, kui riskipositsiooni väärtus on liisitud varade jääkväärtus; siis arvutatakse see järgnevalt:

1/t * 100 % * riskipositsiooni väärtus,

| | kus t on suurem kui 1 ja järelejäänud liisingu täisaastatele lähim arv.” |
| --- | --- |

kus t on suurem kui 1 ja järelejäänud liisingu täisaastatele lähim arv.”

| 4) | VII lisa 2. osa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 13 alapunkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | Täielikult või peaaegu täielikult tagatud tuletisinstrumentidega (loetletud IV lisas) tehingutest ning täielikult või peaaegu täielikult tagatud väärtpaberitega tagatud tehingutest tulenevate riskipositsioonide puhul, mis kuuluvad tasaarvelduse raamlepingu kohaldamisalasse, on M tehingute kaalutud keskmine järelejäänud tähtpäev, kus M on vähemalt 10 päeva. Repotehingute või väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingute puhul, mis kuuluvad tasaarvelduse raamlepingu kohaldamisalasse, on M tehingute kaalutud keskmine järelejäänud tähtpäev, kus M on vähemalt viis päeva. Tähtpäeva kaalumiseks kasutatakse iga tehingu nominaalväärtust.”; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

VII lisa 2. osa muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 13 alapunkt c asendatakse järgmisega:

„c)

Täielikult või peaaegu täielikult tagatud tuletisinstrumentidega (loetletud IV lisas) tehingutest ning täielikult või peaaegu täielikult tagatud väärtpaberitega tagatud tehingutest tulenevate riskipositsioonide puhul, mis kuuluvad tasaarvelduse raamlepingu kohaldamisalasse, on M tehingute kaalutud keskmine järelejäänud tähtpäev, kus M on vähemalt 10 päeva. Repotehingute või väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingute puhul, mis kuuluvad tasaarvelduse raamlepingu kohaldamisalasse, on M tehingute kaalutud keskmine järelejäänud tähtpäev, kus M on vähemalt viis päeva. Tähtpäeva kaalumiseks kasutatakse iga tehingu nominaalväärtust.”;

| b) | punktis 14 asendatakse sissejuhatav lause järgmisega:






  „14. | Olenemata punkti 13 alapunktidest a, b, c, d ja e on M vähemalt üks päev järgmistel juhtudel:”. |
| --- | --- | --- |

b)

punktis 14 asendatakse sissejuhatav lause järgmisega:

„14.

Olenemata punkti 13 alapunktidest a, b, c, d ja e on M vähemalt üks päev järgmistel juhtudel:”.

| 5) | VII lisa 4. osa punkt 96 asendatakse järgmisega:






  „96. | Punktides 97–104 esitatud tingimusi ei kohaldata asutuste, keskvalitsuste, keskpankade ja VIII lisa 1. osa punkti 26 alapunktis g sätestatud nõuetele vastavate äriüksuste antud garantiide suhtes, kui krediidiasutus on saanud kinnituse artiklites 78–83 sätestatud eeskirjade kohaldamiseks sellistele üksustele esitatavate nõuete suhtes. Sel juhul kohaldatakse artiklites 90–93 sätestatud tingimusi.” |
| --- | --- | --- |

5)

VII lisa 4. osa punkt 96 asendatakse järgmisega:

„96.

Punktides 97–104 esitatud tingimusi ei kohaldata asutuste, keskvalitsuste, keskpankade ja VIII lisa 1. osa punkti 26 alapunktis g sätestatud nõuetele vastavate äriüksuste antud garantiide suhtes, kui krediidiasutus on saanud kinnituse artiklites 78–83 sätestatud eeskirjade kohaldamiseks sellistele üksustele esitatavate nõuete suhtes. Sel juhul kohaldatakse artiklites 90–93 sätestatud tingimusi.”

| 6) | VIII lisa 1. osa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 9 lisatakse järgmine lõik:
  „Kui investeerimisfond ei piirdu investeerimisega instrumentidesse, mida peetakse aktsepteeritavaks punktide 7 ja 8 alusel, võib fondi osakud aktsepteeritavaks tunnistada aktsepteeritud varade väärtuse tagatisel eeldusel, et investeerimisfond on investeerinud mitteaktsepteeritavatesse varadesse volitustele vastava piirmäära ulatuses. Juhul kui mitteaktsepteeritavatel varadel võib olla negatiivne väärtus omandilisest kuuluvusest tulenevate kohustuste või tingimuslike kohustuste tõttu, arvutab krediidiasutus mitteaktsepteeritavate varade koguväärtuse ja vähendab aktsepteeritavate varade väärtust mitteaktsepteeritavate varade väärtuse võrra, kui viimane on kokkuvõttes negatiivne.”; |
| --- | --- | --- |

6)

VIII lisa 1. osa muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 9 lisatakse järgmine lõik:

„Kui investeerimisfond ei piirdu investeerimisega instrumentidesse, mida peetakse aktsepteeritavaks punktide 7 ja 8 alusel, võib fondi osakud aktsepteeritavaks tunnistada aktsepteeritud varade väärtuse tagatisel eeldusel, et investeerimisfond on investeerinud mitteaktsepteeritavatesse varadesse volitustele vastava piirmäära ulatuses. Juhul kui mitteaktsepteeritavatel varadel võib olla negatiivne väärtus omandilisest kuuluvusest tulenevate kohustuste või tingimuslike kohustuste tõttu, arvutab krediidiasutus mitteaktsepteeritavate varade koguväärtuse ja vähendab aktsepteeritavate varade väärtust mitteaktsepteeritavate varade väärtuse võrra, kui viimane on kokkuvõttes negatiivne.”;

| b) | punkti 11 lisatakse järgmine lõik:
  „Kui investeerimisfond ei piirdu investeerimisega instrumentidesse, mida peetakse aktsepteeritavateks punktide 7 ja 8 alusel, ning instrumentidesse, mis on loetletud käesoleva punkti alapunktis a, võib fondi osakud aktsepteeritavaks tunnistada aktsepteeritud varade väärtuse tagatisel eeldusel, et investeerimisfond on investeerinud mitteaktsepteeritavatesse varadesse volitustele vastava piirmäära ulatuses. Juhul kui mitteaktsepteeritavatel varadel võib olla negatiivne väärtus omandilisest kuuluvusest tulenevate kohustuste või tingimuslike kohustuste tõttu, arvutab krediidiasutus mitteaktsepteeritavate varade koguväärtuse ja vähendab aktsepteeritavate varade väärtust mitteaktsepteeritavate varade väärtuse võrra, kui viimane on kokkuvõttes negatiivne.” |
| --- | --- |

b)

punkti 11 lisatakse järgmine lõik:

„Kui investeerimisfond ei piirdu investeerimisega instrumentidesse, mida peetakse aktsepteeritavateks punktide 7 ja 8 alusel, ning instrumentidesse, mis on loetletud käesoleva punkti alapunktis a, võib fondi osakud aktsepteeritavaks tunnistada aktsepteeritud varade väärtuse tagatisel eeldusel, et investeerimisfond on investeerinud mitteaktsepteeritavatesse varadesse volitustele vastava piirmäära ulatuses. Juhul kui mitteaktsepteeritavatel varadel võib olla negatiivne väärtus omandilisest kuuluvusest tulenevate kohustuste või tingimuslike kohustuste tõttu, arvutab krediidiasutus mitteaktsepteeritavate varade koguväärtuse ja vähendab aktsepteeritavate varade väärtust mitteaktsepteeritavate varade väärtuse võrra, kui viimane on kokkuvõttes negatiivne.”

| 7) | VIII lisa 2. osa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 13 asendatakse järgmisega:






  „13. | Selleks, et krediidiasutusele panditud elukindlustuspoliis oleks aktsepteeritav, peavad olema täidetud kõik järgnevad tingimused:






  a) | elukindlustuspoliis on otseselt panditud või loovutatud laenu andvale krediidiasutusele; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

7)

VIII lisa 2. osa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 13 asendatakse järgmisega:

„13.

Selleks, et krediidiasutusele panditud elukindlustuspoliis oleks aktsepteeritav, peavad olema täidetud kõik järgnevad tingimused:

a)

elukindlustuspoliis on otseselt panditud või loovutatud laenu andvale krediidiasutusele;

| b) | elukindlustust andvat äriühingut on teavitatud pantimisest või loovutamisest ja selle tulemusel ei või ta maksta lepingujärgseid summasid ilma laenu andva krediidiasutuse nõusolekuta; |
| --- | --- |

b)

elukindlustust andvat äriühingut on teavitatud pantimisest või loovutamisest ja selle tulemusel ei või ta maksta lepingujärgseid summasid ilma laenu andva krediidiasutuse nõusolekuta;

| c) | laenu andval krediidiasutusel on õigus poliis tühistada ja nõuda tagasiostuväärtus laenuvõtja maksejõuetuse ilmnemisel sisse; |
| --- | --- |

c)

laenu andval krediidiasutusel on õigus poliis tühistada ja nõuda tagasiostuväärtus laenuvõtja maksejõuetuse ilmnemisel sisse;

| d) | laenu andvat krediidiasutust teavitatakse sellest, kui kindlustusvõtja jätab tegemata poliisi alusel tasumisele kuuluva makse; |
| --- | --- |

d)

laenu andvat krediidiasutust teavitatakse sellest, kui kindlustusvõtja jätab tegemata poliisi alusel tasumisele kuuluva makse;

| e) | krediidiriski kaitse on antud laenu tähtajaks. Kui see ei ole võimalik põhjusel, et kindlustussuhe lõpeb varem kui laenusuhe, peab krediidiasutus tagama, et kindlustuslepingust tulenev summa jääb krediidiasutuse jaoks tagatiseks kuni krediidilepingu kestuse lõpuni; |
| --- | --- |

e)

krediidiriski kaitse on antud laenu tähtajaks. Kui see ei ole võimalik põhjusel, et kindlustussuhe lõpeb varem kui laenusuhe, peab krediidiasutus tagama, et kindlustuslepingust tulenev summa jääb krediidiasutuse jaoks tagatiseks kuni krediidilepingu kestuse lõpuni;

| f) | pant või loovutamine on juriidiliselt kehtiv ja täitmisele pööratav kõikides krediidilepingu sõlmimise ajal asjaomastes jurisdiktsioonides; |
| --- | --- |

f)

pant või loovutamine on juriidiliselt kehtiv ja täitmisele pööratav kõikides krediidilepingu sõlmimise ajal asjaomastes jurisdiktsioonides;

| g) | tagasiostuväärtuse on määratlenud elukindlustust andev äriühing ning seda ei tohi vähendada; |
| --- | --- |

g)

tagasiostuväärtuse on määratlenud elukindlustust andev äriühing ning seda ei tohi vähendada;

| h) | tagasiostuväärtus makstakse taotluse korral õigeaegselt; |
| --- | --- |

h)

tagasiostuväärtus makstakse taotluse korral õigeaegselt;

| i) | tagasiostuväärtust ei saa nõuda krediidiasutuse nõusolekuta; |
| --- | --- |

i)

tagasiostuväärtust ei saa nõuda krediidiasutuse nõusolekuta;

| j) | elukindlustust andva äriühingu suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2002/83/EÜ ja 2001/17/EÜ (2) või järelevalvet kolmanda riigi pädeva ametiasutuse poolt, kes kohaldab ühenduses kohaldatava korraga vähemalt samaväärset järelevalve- ja regulatiivset korda. |
| --- | --- |

j)

elukindlustust andva äriühingu suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2002/83/EÜ ja 2001/17/EÜ (2) või järelevalvet kolmanda riigi pädeva ametiasutuse poolt, kes kohaldab ühenduses kohaldatava korraga vähemalt samaväärset järelevalve- ja regulatiivset korda.

| b) | punktis 16 asendatakse sissejuhatav lause järgmisega:






  „16. | Kui riskipositsioon on kaetud garantiiga, milleks on edasigarantii keskvalitsuse, keskpanga, piirkondliku omavalitsuse, kohaliku ametiasutuse või avaliku sektori asutuse poolt, kellele esitatavaid nõudeid käsitletakse artiklite 78–83 alusel nõuetena sellele keskvalitsusele, kelle jurisdiktsioonis nad asuvad, või milleks on edasigarantii mitmepoolsete arengupankade või rahvusvaheliste organisatsioonide poolt, kellele esitatavatele nõuetele määratakse artiklite 78–83 alusel või vastavalt nimetatud artiklitele 0 % riskikaal, või milleks on edasigarantii avaliku sektori asutuse poolt, kellele esitatavaid nõudeid käsitletakse artiklite 78–83 alusel nõuetena krediidiasutustele, võib riskipositsiooni käsitleda kõnealuse üksuse antud garantiiga kaetuna, kui täidetud on järgmised tingimused:”. |
| --- | --- | --- |

b)

punktis 16 asendatakse sissejuhatav lause järgmisega:

„16.

Kui riskipositsioon on kaetud garantiiga, milleks on edasigarantii keskvalitsuse, keskpanga, piirkondliku omavalitsuse, kohaliku ametiasutuse või avaliku sektori asutuse poolt, kellele esitatavaid nõudeid käsitletakse artiklite 78–83 alusel nõuetena sellele keskvalitsusele, kelle jurisdiktsioonis nad asuvad, või milleks on edasigarantii mitmepoolsete arengupankade või rahvusvaheliste organisatsioonide poolt, kellele esitatavatele nõuetele määratakse artiklite 78–83 alusel või vastavalt nimetatud artiklitele 0 % riskikaal, või milleks on edasigarantii avaliku sektori asutuse poolt, kellele esitatavaid nõudeid käsitletakse artiklite 78–83 alusel nõuetena krediidiasutustele, võib riskipositsiooni käsitleda kõnealuse üksuse antud garantiiga kaetuna, kui täidetud on järgmised tingimused:”.

| 8) | VIII lisa 3. osa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 24 asendatakse järgmisega:






  „24. | Finantstagatise hindamise lihtsustatud meetodit kasutatakse ainult siis, kui riskiga kaalutud varasid arvutatakse vastavalt artiklitele 78–83. Krediidiasutus ei kasuta korraga finantstagatise hindamise üld- ja lihtsustatud meetodit, välja arvatud artikli 85 lõike 1 ja artikli 89 lõike 1 kohaldamisel. Krediidiasutused peavad pädevatele ametiasutustele tõendama, et seda mõlema meetodi erandlikku kohaldamist ei kasutata valikuliselt miinimumkapitali nõuete vähendamiseks ja see ei too kaasa regulatiivset arbitraaži.”; |
| --- | --- | --- | --- |

8)

VIII lisa 3. osa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 24 asendatakse järgmisega:

„24.

Finantstagatise hindamise lihtsustatud meetodit kasutatakse ainult siis, kui riskiga kaalutud varasid arvutatakse vastavalt artiklitele 78–83. Krediidiasutus ei kasuta korraga finantstagatise hindamise üld- ja lihtsustatud meetodit, välja arvatud artikli 85 lõike 1 ja artikli 89 lõike 1 kohaldamisel. Krediidiasutused peavad pädevatele ametiasutustele tõendama, et seda mõlema meetodi erandlikku kohaldamist ei kasutata valikuliselt miinimumkapitali nõuete vähendamiseks ja see ei too kaasa regulatiivset arbitraaži.”;

| b) | punkt 26 asendatakse järgmisega:






  „26. | Riskikaal, mis määrataks vastavalt artiklitele 78–83, kui laenuandjal oleks tagatisinstrumendiga seoses otsene riskile avatud positsioon, määratakse riskipositsiooni väärtuste selliste osade suhtes, mis on tagatud tunnustatud tagatisega turuväärtuses. Sel eesmärgil on II lisas loetletud bilansivälise positsiooni väärtus 100 % selle väärtusest, mitte artikli 78 lõikes 1 osutatud riskipositsiooni väärtus. Tagatud osa riskikaal peab olema vähemalt 20 %, välja arvatud punktides 27–29 sätestatud juhtumid. Riskipositsiooni ülejäänud osale määratakse riskikaal, mis määrataks vastaspoolega seotud tagamata riskipositsiooni suhtes vastavalt artiklitele 78–83.”; |
| --- | --- | --- |

b)

punkt 26 asendatakse järgmisega:

„26.

Riskikaal, mis määrataks vastavalt artiklitele 78–83, kui laenuandjal oleks tagatisinstrumendiga seoses otsene riskile avatud positsioon, määratakse riskipositsiooni väärtuste selliste osade suhtes, mis on tagatud tunnustatud tagatisega turuväärtuses. Sel eesmärgil on II lisas loetletud bilansivälise positsiooni väärtus 100 % selle väärtusest, mitte artikli 78 lõikes 1 osutatud riskipositsiooni väärtus. Tagatud osa riskikaal peab olema vähemalt 20 %, välja arvatud punktides 27–29 sätestatud juhtumid. Riskipositsiooni ülejäänud osale määratakse riskikaal, mis määrataks vastaspoolega seotud tagamata riskipositsiooni suhtes vastavalt artiklitele 78–83.”;

| c) | punktis 33 asendatakse muutuja „E” mõiste järgmisega:
  „E on riskipositsiooni väärtus, mis juhul, kui riskipositsioon ei oleks tagatud, määrataks kas artiklite 78–83 või artiklite 84–89 alusel. Sel eesmärgil on krediidiasutuste puhul, kes arvutavad riskiga kaalutud varasid vastavalt artiklitele 78–83, II lisas esitatud bilansivälise positsiooni väärtus 100 % selle väärtusest, mitte artikli 78 lõikes 1 osutatud riskipositsiooni väärtus, ning krediidiasutuste puhul, kes arvutavad riskiga kaalutud varasid vastavalt artiklitele 84–89, arvutatakse VII lisa 3. osa punktides 9–11 loetletud positsioonide väärtus ümberhindamisteguriga 100 %, mitte nimetatud punktides esitatud ümberhindamistegurite või protsentidega.”; |
| --- | --- |

c)

punktis 33 asendatakse muutuja „E” mõiste järgmisega:

„E on riskipositsiooni väärtus, mis juhul, kui riskipositsioon ei oleks tagatud, määrataks kas artiklite 78–83 või artiklite 84–89 alusel. Sel eesmärgil on krediidiasutuste puhul, kes arvutavad riskiga kaalutud varasid vastavalt artiklitele 78–83, II lisas esitatud bilansivälise positsiooni väärtus 100 % selle väärtusest, mitte artikli 78 lõikes 1 osutatud riskipositsiooni väärtus, ning krediidiasutuste puhul, kes arvutavad riskiga kaalutud varasid vastavalt artiklitele 84–89, arvutatakse VII lisa 3. osa punktides 9–11 loetletud positsioonide väärtus ümberhindamisteguriga 100 %, mitte nimetatud punktides esitatud ümberhindamistegurite või protsentidega.”;

| d) | punkti 69 lisatakse järgmine lause:
  „Sel eesmärgil arvutatakse VII lisa 3. osa punktides 9, 10 ja 11 esitatud positsioonide väärtus kasutades ümberhindamistegurit või 100 %, mitte kõnealustes punktides esitatud ümberhindamistegurit või protsenti.”; |
| --- | --- |

d)

punkti 69 lisatakse järgmine lause:

„Sel eesmärgil arvutatakse VII lisa 3. osa punktides 9, 10 ja 11 esitatud positsioonide väärtus kasutades ümberhindamistegurit või 100 %, mitte kõnealustes punktides esitatud ümberhindamistegurit või protsenti.”;

| e) | punkt 75 asendatakse järgmisega:






  „75. | Kui liikmesriigi pädevad ametiasutused kasutavad punktis 73 sätestatud võimalust, võivad teise liikmesriigi pädevad ametiasutused lubada oma krediidiasutustel määrata riskikaalusid, mis on lubatud punktis 73 sätestatud käsitlusega nendele riskipositsioonidele, mis on tagatud elamukinnisvaraga või kommertskinnisvaraga, mis asub esimese liikmesriigi territooriumil, samadel tingimustel kui need, mida kohaldatakse esimeses liikmesriigis.”; |
| --- | --- | --- |

e)

punkt 75 asendatakse järgmisega:

„75.

Kui liikmesriigi pädevad ametiasutused kasutavad punktis 73 sätestatud võimalust, võivad teise liikmesriigi pädevad ametiasutused lubada oma krediidiasutustel määrata riskikaalusid, mis on lubatud punktis 73 sätestatud käsitlusega nendele riskipositsioonidele, mis on tagatud elamukinnisvaraga või kommertskinnisvaraga, mis asub esimese liikmesriigi territooriumil, samadel tingimustel kui need, mida kohaldatakse esimeses liikmesriigis.”;

| f) | punkt 80 asendatakse järgmisega:






  „80. | Kui on täidetud 2. osa punktis 13 sätestatud tingimused, on 1. osa punkti 24 kohaldamisalasse jääva krediidiriski kaitse praeguse tagasiostuväärtusega tagatud riskipositsiooni osaks üks järgmistest:






  a) | kui riskipositsiooni suhtes kohaldatakse artikleid 78–83, kohaldatakse punktis 80a sätestatud riskikaalusid; |
| --- | --- | --- | --- |

f)

punkt 80 asendatakse järgmisega:

„80.

Kui on täidetud 2. osa punktis 13 sätestatud tingimused, on 1. osa punkti 24 kohaldamisalasse jääva krediidiriski kaitse praeguse tagasiostuväärtusega tagatud riskipositsiooni osaks üks järgmistest:

a)

kui riskipositsiooni suhtes kohaldatakse artikleid 78–83, kohaldatakse punktis 80a sätestatud riskikaalusid;

| b) | kui riskipositsiooni suhtes kohaldatakse artikleid 84–89, kuid mitte krediidiasutuse maksejõuetusest tingitud kahju sisehinnanguid, määratakse 40 % maksejõuetusest tingitud kahju. |
| --- | --- |

b)

kui riskipositsiooni suhtes kohaldatakse artikleid 84–89, kuid mitte krediidiasutuse maksejõuetusest tingitud kahju sisehinnanguid, määratakse 40 % maksejõuetusest tingitud kahju.

Vääringute erinevuse puhul vähendatakse praegust tagasiostuväärtust kooskõlas punktiga 84, kusjuures krediidiriski kaitse väärtus on elukindlustuspoliisi praegune tagasiostuväärtus.”;

| g) | pärast punkti 80 lisatakse järgmine uus punkt 80a:






  „80a. | Punkti 80 alapunkti a kohaldamisel määratakse järgmised riskikaalud vastavalt elukindlustust andva äriühingu esitatud kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata nõuetele määratud riskikaalule:






  a) | 20 % riskikaal, kui elukindlustust andva äriühingu esitatud kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata nõuetele on määratud 20 % riskikaal; |
| --- | --- | --- | --- |

g)

pärast punkti 80 lisatakse järgmine uus punkt 80a:

„80a.

Punkti 80 alapunkti a kohaldamisel määratakse järgmised riskikaalud vastavalt elukindlustust andva äriühingu esitatud kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata nõuetele määratud riskikaalule:

a)

20 % riskikaal, kui elukindlustust andva äriühingu esitatud kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata nõuetele on määratud 20 % riskikaal;

| b) | 35 % riskikaal, kui elukindlustust andva äriühingu esitatud kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata nõuetele on määratud 50 % riskikaal; |
| --- | --- |

b)

35 % riskikaal, kui elukindlustust andva äriühingu esitatud kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata nõuetele on määratud 50 % riskikaal;

| c) | 70 % riskikaal, kui elukindlustust andva äriühingu esitatud kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata nõuetele on määratud 100 % riskikaal; |
| --- | --- |

c)

70 % riskikaal, kui elukindlustust andva äriühingu esitatud kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata nõuetele on määratud 100 % riskikaal;

| d) | 150 % riskikaal, kui elukindlustust andva äriühingu esitatud kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata nõuetele on määratud 150 % riskikaal.”; |
| --- | --- |

d)

150 % riskikaal, kui elukindlustust andva äriühingu esitatud kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata nõuetele on määratud 150 % riskikaal.”;

| h) | punkt 87 asendatakse järgmisega:






  „87. | Artikli 80 kohaldamisel on g riskikaal, mis määratakse riskipositsioonile, mille väärtus (E) on täielikult tagatud kaudse krediidiriski kaitsega (GA), kus: | E on riskipositsiooni väärtus vastavalt artiklile 78. Sel eesmärgil on II lisas loetletud bilansivälise positsiooni väärtus 100 % selle väärtusest, mitte artikli 78 lõikes 1 määratletud riskipositsiooni väärtus; |
| --- | --- | --- | --- |

h)

punkt 87 asendatakse järgmisega:

„87.

Artikli 80 kohaldamisel on g riskikaal, mis määratakse riskipositsioonile, mille väärtus (E) on täielikult tagatud kaudse krediidiriski kaitsega (GA), kus:

E on riskipositsiooni väärtus vastavalt artiklile 78. Sel eesmärgil on II lisas loetletud bilansivälise positsiooni väärtus 100 % selle väärtusest, mitte artikli 78 lõikes 1 määratletud riskipositsiooni väärtus;

| | g on kaitse andjaga seotud riskipositsiooni riskikaal, mis on määratletud artiklites 78–83; ning |
| --- | --- |

g on kaitse andjaga seotud riskipositsiooni riskikaal, mis on määratletud artiklites 78–83; ning

| | GA on G* väärtus, mis on arvutatud vastavalt punktile 84 ja korrigeeritud tähtpäevade erinevuse suhtes vastavalt 4. osas sätestatule.”; |
| --- | --- |

GA on G* väärtus, mis on arvutatud vastavalt punktile 84 ja korrigeeritud tähtpäevade erinevuse suhtes vastavalt 4. osas sätestatule.”;

| i) | punktis 88 asendatakse muutuja „E” mõiste järgmisega:
  „E on riskipositsiooni väärtus vastavalt artiklile 78. Sel eesmärgil on II lisas loetletud bilansivälise positsiooni väärtus 100 % selle väärtusest, mitte artikli 78 lõikes 1 määratletud riskipositsiooni väärtus;” |
| --- | --- |

i)

punktis 88 asendatakse muutuja „E” mõiste järgmisega:

„E on riskipositsiooni väärtus vastavalt artiklile 78. Sel eesmärgil on II lisas loetletud bilansivälise positsiooni väärtus 100 % selle väärtusest, mitte artikli 78 lõikes 1 määratletud riskipositsiooni väärtus;”

| j) | punktid 90, 91 ja 92 asendatakse järgmistega:






  „90. | Riskipositsiooni väärtuse (E) kaetud osa puhul (krediidiriski kaitse korrigeeritud väärtuse GA alusel) võib maksejõuetuse tõenäosus VII lisa 2. osa kohaldamisel olla kaitse andja maksejõuetuse tõenäosus või laenuvõtja ja garantii andja vaheline maksejõuetuse tõenäosus, kui täielik asendamine ei ole lubatud. Allutatud riskipositsioonide ja allutamata kaudse krediidiriski kaitse puhul võib maksejõuetusest tingitud kahju VII lisa 2. osa kohaldamisel olla esimese nõudeõiguse järguga nõuetele vastav maksejõuetusest tingitud kahju. |
| --- | --- | --- |

j)

punktid 90, 91 ja 92 asendatakse järgmistega:

„90.

Riskipositsiooni väärtuse (E) kaetud osa puhul (krediidiriski kaitse korrigeeritud väärtuse GA alusel) võib maksejõuetuse tõenäosus VII lisa 2. osa kohaldamisel olla kaitse andja maksejõuetuse tõenäosus või laenuvõtja ja garantii andja vaheline maksejõuetuse tõenäosus, kui täielik asendamine ei ole lubatud. Allutatud riskipositsioonide ja allutamata kaudse krediidiriski kaitse puhul võib maksejõuetusest tingitud kahju VII lisa 2. osa kohaldamisel olla esimese nõudeõiguse järguga nõuetele vastav maksejõuetusest tingitud kahju.

| 91. | Riskipositsiooni väärtuse (E) tagamata osa puhul on maksejõuetuse tõenäosus laenuvõtja maksejõuetuse tõenäosus ja maksejõuetusest tingitud kahju on aluspositsiooni maksejõuetusest tingitud kahju. |
| --- | --- |

91.

Riskipositsiooni väärtuse (E) tagamata osa puhul on maksejõuetuse tõenäosus laenuvõtja maksejõuetuse tõenäosus ja maksejõuetusest tingitud kahju on aluspositsiooni maksejõuetusest tingitud kahju.

| 92. | GA on G* väärtus, mis on arvutatud vastavalt punktile 84 ja korrigeeritud tähtpäevade erinevuse suhtes vastavalt 4. osas sätestatule. E on riskipositsiooni väärtus vastavalt VII lisa 3. osale. Sel eesmärgil arvutatakse VII lisa 3. osa punktides 9–11 esitatud positsioonide väärtus kasutades ümberhindamistegurit või 100 %, mitte kõnealustes punktides esitatud ümberhindamistegurit või protsenti.” |
| --- | --- |

92.

GA on G* väärtus, mis on arvutatud vastavalt punktile 84 ja korrigeeritud tähtpäevade erinevuse suhtes vastavalt 4. osas sätestatule. E on riskipositsiooni väärtus vastavalt VII lisa 3. osale. Sel eesmärgil arvutatakse VII lisa 3. osa punktides 9–11 esitatud positsioonide väärtus kasutades ümberhindamistegurit või 100 %, mitte kõnealustes punktides esitatud ümberhindamistegurit või protsenti.”

| 9) | IX lisa 2. osa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:






  „1. | Tavalise väärtpaberistamise tehingu aluseks olevad varad algselt väljastanud krediidiasutus võib väärtpaberistatud riskipositsioonid jätta riskiga kaalutud varade ja oodatava kahju summade arvutamisest välja, kui täidetud on üks järgmistest tingimustest:






  a) | väärtpaberistatavate riskipositsioonidega seonduv oluline krediidirisk loetakse üle kantuks kolmandatele isikutele; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

9)

IX lisa 2. osa muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 1 muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„1.

Tavalise väärtpaberistamise tehingu aluseks olevad varad algselt väljastanud krediidiasutus võib väärtpaberistatud riskipositsioonid jätta riskiga kaalutud varade ja oodatava kahju summade arvutamisest välja, kui täidetud on üks järgmistest tingimustest:

a)

väärtpaberistatavate riskipositsioonidega seonduv oluline krediidirisk loetakse üle kantuks kolmandatele isikutele;

| b) | laenu algselt väljastanud krediidiasutus kohaldab 1 250 % riskikaalu kõikide väärtpaberistamise positsioonide suhtes, mis tal on selles väärtpaberistamises, või arvab need väärtpaberistamise positsioonid maha omavahenditest vastavalt artikli 57 punktile r.”; |
| --- | --- |

b)

laenu algselt väljastanud krediidiasutus kohaldab 1 250 % riskikaalu kõikide väärtpaberistamise positsioonide suhtes, mis tal on selles väärtpaberistamises, või arvab need väärtpaberistamise positsioonid maha omavahenditest vastavalt artikli 57 punktile r.”;

| ii) | pärast sissejuhatavat lauset lisatakse punktid 1a–1d:






  „1a. | Kui pädev ametiasutus ei otsusta konkreetsel juhul, et selliste riskiga kaalutud varade vähendamine, mille laenu algselt väljastanud krediidiasutus selle väärtpaberistamisega saavutaks, ei ole õigustatud samaulatusliku krediidiriski ülekandmisega kolmandatele isikutele, loetakse oluline krediidirisk ülekantuks järgmistel juhtudel:






  a) | laenu algselt väljastanud krediidiasutuse omanduses selles väärtpaberistamises olevad mezzanine-väärtpaberistamise positsioonide riskiga kaalutud varad ei ületa 50 % kõikide kõnealuses väärtpaberistamises olevate mezzanine-väärtpaberistamise positsioonide riskiga kaalutud varadest; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

pärast sissejuhatavat lauset lisatakse punktid 1a–1d:

„1a.

Kui pädev ametiasutus ei otsusta konkreetsel juhul, et selliste riskiga kaalutud varade vähendamine, mille laenu algselt väljastanud krediidiasutus selle väärtpaberistamisega saavutaks, ei ole õigustatud samaulatusliku krediidiriski ülekandmisega kolmandatele isikutele, loetakse oluline krediidirisk ülekantuks järgmistel juhtudel:

a)

laenu algselt väljastanud krediidiasutuse omanduses selles väärtpaberistamises olevad mezzanine-väärtpaberistamise positsioonide riskiga kaalutud varad ei ületa 50 % kõikide kõnealuses väärtpaberistamises olevate mezzanine-väärtpaberistamise positsioonide riskiga kaalutud varadest;

| b) | kui kõnealuses väärtpaberistamises ei ole mezzanine-väärtpaberistamise positsioone ning laenu algselt väljastanud krediidiasutus suudab tõendada, et väärtpaberistamise positsioonide riskipositsiooni väärtus, millele kohaldatakse mahaarvamist omavahenditest või 1 250 % riskikaalu, ületab väärtpaberistatud riskipositsioonidest põhjendatud hinnangulise oodatava kahju oluliselt, ei ole laenu algselt väljastanud krediidiasutuse omanduses üle 20 % selliste väärtpaberistamise positsioonide riskipositsioonide väärtustest, mille suhtes kohaldatakse mahaarvamist omavahenditest või 1 250 % riskikaalu. |
| --- | --- |

b)

kui kõnealuses väärtpaberistamises ei ole mezzanine-väärtpaberistamise positsioone ning laenu algselt väljastanud krediidiasutus suudab tõendada, et väärtpaberistamise positsioonide riskipositsiooni väärtus, millele kohaldatakse mahaarvamist omavahenditest või 1 250 % riskikaalu, ületab väärtpaberistatud riskipositsioonidest põhjendatud hinnangulise oodatava kahju oluliselt, ei ole laenu algselt väljastanud krediidiasutuse omanduses üle 20 % selliste väärtpaberistamise positsioonide riskipositsioonide väärtustest, mille suhtes kohaldatakse mahaarvamist omavahenditest või 1 250 % riskikaalu.

| 1b. | Punkti 1a kohaldamisel tähendavad mezzanine-väärtpaberistamise positsioonid väärtpaberistamise positsioone, mille suhtes kohaldatakse 1 250 % madalamat riskikaalu ning mis kuuluvad selle väärtpaberistamise enamikest esimese nõudeõiguse järguga positsioonidest madalamasse järku ja mis kuuluvad selles väärtpaberistamises madalamasse järku kõikidest väärtpaberistamise positsioonidest ja millele määratakse 3. osa alusel






  a) | selliste väärtpaberistamise positsioonide korral, mille suhtes kohaldatakse 4. osa punkte 6–36, krediidikvaliteedi aste 1, või |
| --- | --- | --- |

1b.

Punkti 1a kohaldamisel tähendavad mezzanine-väärtpaberistamise positsioonid väärtpaberistamise positsioone, mille suhtes kohaldatakse 1 250 % madalamat riskikaalu ning mis kuuluvad selle väärtpaberistamise enamikest esimese nõudeõiguse järguga positsioonidest madalamasse järku ja mis kuuluvad selles väärtpaberistamises madalamasse järku kõikidest väärtpaberistamise positsioonidest ja millele määratakse 3. osa alusel

a)

selliste väärtpaberistamise positsioonide korral, mille suhtes kohaldatakse 4. osa punkte 6–36, krediidikvaliteedi aste 1, või

| b) | selliste väärtpaberistamise positsioonide korral, mille suhtes kohaldatakse 4. osa punkte 37–76, krediidikvaliteedi aste 1 või 2. |
| --- | --- |

b)

selliste väärtpaberistamise positsioonide korral, mille suhtes kohaldatakse 4. osa punkte 37–76, krediidikvaliteedi aste 1 või 2.

| 1c. | Alternatiivina punktidele 1a ja 1b võib olulise krediidiriski lugeda ülekantuks, kui pädevad ametiasutused on veendunud, et krediidiasutus on kehtestanud eeskirjad ja meetodid, tagades, et kapitalinõuete võimalik vähendamine, mille laenu algselt väljastanud krediidiasutus saavutab väärtpaberistamisega, on õigustatud samaulatusliku krediidiriski ülekandmisega kolmandatele isikutele. Pädevad ametiasutused on veendunud alles siis, kui laenu algselt väljastanud krediidiasutus suudab tõendada, et kõnealust krediidiriski ülekandmist kolmandatele isikutele tunnistatakse krediidiasutuse sisemises riskijuhtimises ja kapitali asutusesiseses jaotuses. |
| --- | --- |

1c.

Alternatiivina punktidele 1a ja 1b võib olulise krediidiriski lugeda ülekantuks, kui pädevad ametiasutused on veendunud, et krediidiasutus on kehtestanud eeskirjad ja meetodid, tagades, et kapitalinõuete võimalik vähendamine, mille laenu algselt väljastanud krediidiasutus saavutab väärtpaberistamisega, on õigustatud samaulatusliku krediidiriski ülekandmisega kolmandatele isikutele. Pädevad ametiasutused on veendunud alles siis, kui laenu algselt väljastanud krediidiasutus suudab tõendada, et kõnealust krediidiriski ülekandmist kolmandatele isikutele tunnistatakse krediidiasutuse sisemises riskijuhtimises ja kapitali asutusesiseses jaotuses.

| 1d. | Lisaks punktides 1–1c sätestatule peavad olema täidetud järgmised tingimused:”; |
| --- | --- |

1d.

Lisaks punktides 1–1c sätestatule peavad olema täidetud järgmised tingimused:”;

| b) | punkti 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:






  „2. | Sünteetilise väärtpaberistamise laenu algselt väljastanud krediidiasutus võib arvutada riskiga kaalutud riskipositsioonide väärtused ja vajaduse korral oodatava kahju summad väärtpaberistatavate riskipositsioonide jaoks kooskõlas punktidega 3 ja 4, kui täidetud on üks järgmistest tingimustest:






  a) | oluline krediidirisk loetakse ülekantuks kolmandatele isikutele kas otsese või kaudse krediidiriski kaitse kaudu; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

punkti 2 muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„2.

Sünteetilise väärtpaberistamise laenu algselt väljastanud krediidiasutus võib arvutada riskiga kaalutud riskipositsioonide väärtused ja vajaduse korral oodatava kahju summad väärtpaberistatavate riskipositsioonide jaoks kooskõlas punktidega 3 ja 4, kui täidetud on üks järgmistest tingimustest:

a)

oluline krediidirisk loetakse ülekantuks kolmandatele isikutele kas otsese või kaudse krediidiriski kaitse kaudu;

| b) | laenu algselt väljastanud krediidiasutus kohaldab 1 250 % riskikaalu kõikidele väärtpaberistamise positsioonidele, mis tal on selles väärtpaberistamises, või arvab need väärtpaberistamise positsioonid maha omavahenditest vastavalt artikli 57 punktile r.”; |
| --- | --- |

b)

laenu algselt väljastanud krediidiasutus kohaldab 1 250 % riskikaalu kõikidele väärtpaberistamise positsioonidele, mis tal on selles väärtpaberistamises, või arvab need väärtpaberistamise positsioonid maha omavahenditest vastavalt artikli 57 punktile r.”;

| ii) | pärast sissejuhatavat lauset lisatakse punktid 2a–2d:






  „2a. | Kui pädev ametiasutus ei otsusta igal juhul eraldi, et selliste riskiga kaalutud varade vähendamine, mille laenu algselt väljastanud krediidiasutus sellise väärtpaberistamisega saavutaks, ei ole õigustatud samaulatusliku krediidiriski ülekandmisega kolmandatele isikutele, loetakse oluline krediidirisk ülekantuks, kui täidetud on üks järgmistest tingimustest:






  a) | laenu algselt väljastanud krediidiasutuse omanduses selles väärtpaberistamises olevad mezzanine-väärtpaberistamise positsioonide riskiga kaalutud varad ei ületa 50 % kõikide kõnealuses väärtpaberistamises olevate mezzanine-väärtpaberistamise positsioonide riskiga kaalutud varadest; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

pärast sissejuhatavat lauset lisatakse punktid 2a–2d:

„2a.

Kui pädev ametiasutus ei otsusta igal juhul eraldi, et selliste riskiga kaalutud varade vähendamine, mille laenu algselt väljastanud krediidiasutus sellise väärtpaberistamisega saavutaks, ei ole õigustatud samaulatusliku krediidiriski ülekandmisega kolmandatele isikutele, loetakse oluline krediidirisk ülekantuks, kui täidetud on üks järgmistest tingimustest:

a)

laenu algselt väljastanud krediidiasutuse omanduses selles väärtpaberistamises olevad mezzanine-väärtpaberistamise positsioonide riskiga kaalutud varad ei ületa 50 % kõikide kõnealuses väärtpaberistamises olevate mezzanine-väärtpaberistamise positsioonide riskiga kaalutud varadest;

| b) | kui kõnealuses väärtpaberistamises ei ole mezzanine-väärtpaberistamise positsioone ning laenu algselt väljastanud krediidiasutus suudab tõendada, et väärtpaberistamise positsioonide riskipositsiooni väärtus, mille suhtes kohaldatakse mahaarvamist omavahenditest või 1 250 % riskikaalu, ületab väärtpaberistatud riskipositsioonidest põhjendatult arvestuslikult oodatava kahju oluliselt, ei ole laenu algselt väljastanud krediidiasutuse omanduses üle 20 % selliste väärtpaberistamise positsioonide riskipositsioonide väärtustest, mille suhtes kohaldatakse mahaarvamist omavahenditest või 1 250 % riskikaalu. |
| --- | --- |

b)

kui kõnealuses väärtpaberistamises ei ole mezzanine-väärtpaberistamise positsioone ning laenu algselt väljastanud krediidiasutus suudab tõendada, et väärtpaberistamise positsioonide riskipositsiooni väärtus, mille suhtes kohaldatakse mahaarvamist omavahenditest või 1 250 % riskikaalu, ületab väärtpaberistatud riskipositsioonidest põhjendatult arvestuslikult oodatava kahju oluliselt, ei ole laenu algselt väljastanud krediidiasutuse omanduses üle 20 % selliste väärtpaberistamise positsioonide riskipositsioonide väärtustest, mille suhtes kohaldatakse mahaarvamist omavahenditest või 1 250 % riskikaalu.

| 2b. | Punkti 2a kohaldamisel tähendavad mezzanine-väärtpaberistamise positsioonid väärtpaberistamise positsioone, mille suhtes kohaldatakse 1 250 % madalamat riskikaalu ning mis kuuluvad selle väärtpaberistamise enamikest esimese nõudeõiguse järguga positsioonidest madalamasse järku ja mis kuuluvad selles väärtpaberistamises madalamasse järku kõikidest väärtpaberistamise positsioonidest ja millele määratakse 3. osa alusel






  a) | selliste väärtpaberistamise positsioonide korral, millele kohaldatakse 4. osa punkte 6–36, krediidikvaliteedi aste 1, või |
| --- | --- | --- |

2b.

Punkti 2a kohaldamisel tähendavad mezzanine-väärtpaberistamise positsioonid väärtpaberistamise positsioone, mille suhtes kohaldatakse 1 250 % madalamat riskikaalu ning mis kuuluvad selle väärtpaberistamise enamikest esimese nõudeõiguse järguga positsioonidest madalamasse järku ja mis kuuluvad selles väärtpaberistamises madalamasse järku kõikidest väärtpaberistamise positsioonidest ja millele määratakse 3. osa alusel

a)

selliste väärtpaberistamise positsioonide korral, millele kohaldatakse 4. osa punkte 6–36, krediidikvaliteedi aste 1, või

| b) | selliste väärtpaberistamise positsioonide korral, millele kohaldatakse 4. osa punkte 37–76, krediidikvaliteedi aste 1 või 2. |
| --- | --- |

b)

selliste väärtpaberistamise positsioonide korral, millele kohaldatakse 4. osa punkte 37–76, krediidikvaliteedi aste 1 või 2.

| 2c. | Alternatiivina punktidele 2a ja 2b võib olulise krediidiriski lugeda ülekantuks, kui pädevad ametiasutused on veendunud, et krediidiasutus on kehtestanud eeskirjad ja meetodid tagamaks, et kapitalinõuete võimalik vähendamine, mille laenu algselt väljastanud krediidiasutus saavutab väärtpaberistamisega, on õigustatud samaulatusliku krediidiriski ülekandmisega kolmandatele isikutele. Pädevad ametiasutused on veendunud alles siis, kui laenu algselt väljastanud krediidiasutus suudab tõendada, et kõnealust krediidiriski ülekandmist kolmandatele isikutele tunnistatakse krediidiasutuste sisemises riskijuhtimises ja kapitali asutusesiseses jaotuses. |
| --- | --- |

2c.

Alternatiivina punktidele 2a ja 2b võib olulise krediidiriski lugeda ülekantuks, kui pädevad ametiasutused on veendunud, et krediidiasutus on kehtestanud eeskirjad ja meetodid tagamaks, et kapitalinõuete võimalik vähendamine, mille laenu algselt väljastanud krediidiasutus saavutab väärtpaberistamisega, on õigustatud samaulatusliku krediidiriski ülekandmisega kolmandatele isikutele. Pädevad ametiasutused on veendunud alles siis, kui laenu algselt väljastanud krediidiasutus suudab tõendada, et kõnealust krediidiriski ülekandmist kolmandatele isikutele tunnistatakse krediidiasutuste sisemises riskijuhtimises ja kapitali asutusesiseses jaotuses.

| 2d. | Lisaks peab ülekandmine vastama järgmistele tingimustele:”. |
| --- | --- |

2d.

Lisaks peab ülekandmine vastama järgmistele tingimustele:”.

| 10) | IX lisa 4. osa muudetakse järgmiselt:






  a) | punktis 13 asendatakse sissejuhatav lause järgmisega:
  „Riskipositsiooni väärtuse kindlaks määramiseks võib kohaldada likviidsuskrediidi nominaalväärtuse suhtes 50 % ümberhindamistegurit, kui täidetud on järgmised tingimused:”; |
| --- | --- | --- |

10)

IX lisa 4. osa muudetakse järgmiselt:

a)

punktis 13 asendatakse sissejuhatav lause järgmisega:

„Riskipositsiooni väärtuse kindlaks määramiseks võib kohaldada likviidsuskrediidi nominaalväärtuse suhtes 50 % ümberhindamistegurit, kui täidetud on järgmised tingimused:”;

| b) | alapealkiri 2.4.2 ja punkt 14 jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

alapealkiri 2.4.2 ja punkt 14 jäetakse välja;

| c) | punkt 48 jäetakse välja; |
| --- | --- |

c)

punkt 48 jäetakse välja;

| d) | alapealkiri 3.5.1 ja punkt 56 jäetakse välja. |
| --- | --- |

d)

alapealkiri 3.5.1 ja punkt 56 jäetakse välja.

| 11) | X lisa 2. osa punkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | Operatsiooniriski kattev kapitalinõue arvutatakse tabelis 2 osutatud ärivaldkondade kohta kapitalinõuete aastase summa kolme aasta keskmisena. Igal konkreetsel aastal võib iga ärivaldkonna negatiivse kapitalinõude (mis tuleneb negatiivsest brutotulust) piiranguteta tasaarveldada teiste ärivaldkondade positiivsete kapitalinõuetega. Kui kapitalinõuete kogusumma kõikides ärivaldkondades on antud aastal negatiivne, on sisend nimetajasse selle aasta kohta null.” |
| --- | --- | --- |

11)

X lisa 2. osa punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.

Operatsiooniriski kattev kapitalinõue arvutatakse tabelis 2 osutatud ärivaldkondade kohta kapitalinõuete aastase summa kolme aasta keskmisena. Igal konkreetsel aastal võib iga ärivaldkonna negatiivse kapitalinõude (mis tuleneb negatiivsest brutotulust) piiranguteta tasaarveldada teiste ärivaldkondade positiivsete kapitalinõuetega. Kui kapitalinõuete kogusumma kõikides ärivaldkondades on antud aastal negatiivne, on sisend nimetajasse selle aasta kohta null.”

| 12) | X lisa 3. osa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 14 asendatakse järgmisega:






  „14. | Krediidiasutused peavad suutma kaardistada ajaloolised sisesed kahjuandmed 2. osas määratletud ärivaldkondade ja 5. osas määratletud juhtumiliikide lõikes ning esitama sellised andmed pädevate ametiasutuste taotlusel. Kogu asutust mõjutavad kahjujuhtumid võib erandlike asjaolude tõttu paigutada täiendavasse ärivaldkonda „korporatiivsed artiklid.” Peavad olema dokumenteeritud ja objektiivsed kriteeriumid kahjude jagamiseks konkreetsete ärivaldkondade ja juhtumiliikide vahel. Operatsiooniriskist tulenev kahju, mis on seotud krediidiriskiga ja mis on ajalooliselt kuulunud krediidiriski siseandmebaasidesse, tuleb kanda operatsiooniriski andmebaasidesse ja eraldi kindlaks määrata. Selliste kahjude puhul ei kohaldata operatsiooniriski katvat kapitalinõuet seni, kuni neid käsitletakse krediidiriskina miinimumkapitali nõuete arvutamisel. Operatsiooniriskist tulenevat kahju, mis on seotud tururiskidega, arvatakse operatsiooniriski katva kapitalinõude hulka.”; |
| --- | --- | --- | --- |

12)

X lisa 3. osa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 14 asendatakse järgmisega:

„14.

Krediidiasutused peavad suutma kaardistada ajaloolised sisesed kahjuandmed 2. osas määratletud ärivaldkondade ja 5. osas määratletud juhtumiliikide lõikes ning esitama sellised andmed pädevate ametiasutuste taotlusel. Kogu asutust mõjutavad kahjujuhtumid võib erandlike asjaolude tõttu paigutada täiendavasse ärivaldkonda „korporatiivsed artiklid.” Peavad olema dokumenteeritud ja objektiivsed kriteeriumid kahjude jagamiseks konkreetsete ärivaldkondade ja juhtumiliikide vahel. Operatsiooniriskist tulenev kahju, mis on seotud krediidiriskiga ja mis on ajalooliselt kuulunud krediidiriski siseandmebaasidesse, tuleb kanda operatsiooniriski andmebaasidesse ja eraldi kindlaks määrata. Selliste kahjude puhul ei kohaldata operatsiooniriski katvat kapitalinõuet seni, kuni neid käsitletakse krediidiriskina miinimumkapitali nõuete arvutamisel. Operatsiooniriskist tulenevat kahju, mis on seotud tururiskidega, arvatakse operatsiooniriski katva kapitalinõude hulka.”;

| b) | punkt 29 asendatakse järgmisega:






  „29. | Kindlustuse ja riski ülekandmise muude mehhanismide aktsepteerimisest tulenev kapitalileevendus ei või ületada 20 % operatsiooniriski katvast kapitalinõudest enne riskimaandamise tehnikate aktsepteerimist.” |
| --- | --- | --- |

b)

punkt 29 asendatakse järgmisega:

„29.

Kindlustuse ja riski ülekandmise muude mehhanismide aktsepteerimisest tulenev kapitalileevendus ei või ületada 20 % operatsiooniriski katvast kapitalinõudest enne riskimaandamise tehnikate aktsepteerimist.”

| 13) | XII lisa 2. osa punkti 10 lisatakse järgmised alapunktid d ja e:






  „d) | igapäevase riskiväärtuse kõrgeimad, madalaimad ja keskmised arvväärtused aruandlusperioodi jooksul ning riskiväärtuse arvväärtused perioodi lõpu kohta; |
| --- | --- | --- |

13)

XII lisa 2. osa punkti 10 lisatakse järgmised alapunktid d ja e:

„d)

igapäevase riskiväärtuse kõrgeimad, madalaimad ja keskmised arvväärtused aruandlusperioodi jooksul ning riskiväärtuse arvväärtused perioodi lõpu kohta;

| e) | igapäevaste päeva lõpu riskiväärtuste arvväärtuste võrdlus portfelli väärtuse päevasiseste muutustega järgneva tööpäeva lõpuks koos aruandlusperioodi jooksul toimunud mis tahes oluliste ületamiste analüüsiga.” |
| --- | --- |

e)

igapäevaste päeva lõpu riskiväärtuste arvväärtuste võrdlus portfelli väärtuse päevasiseste muutustega järgneva tööpäeva lõpuks koos aruandlusperioodi jooksul toimunud mis tahes oluliste ületamiste analüüsiga.”

| 14) | XII lisa 3. osa punkt 3 asendatakse järgmisega:






  „3. | Krediidiasutused, kes kasutavad artiklis 105 sätestatud meetodit operatsiooniriski omavahendite nõuete arvutamiseks, avalikustavad asjaomase riski maandamiseks kasutatava kindlustuse ja riski ülekandmise muude mehhanismide kirjelduse.” |
| --- | --- | --- |

14)

XII lisa 3. osa punkt 3 asendatakse järgmisega:

„3.

Krediidiasutused, kes kasutavad artiklis 105 sätestatud meetodit operatsiooniriski omavahendite nõuete arvutamiseks, avalikustavad asjaomase riski maandamiseks kasutatava kindlustuse ja riski ülekandmise muude mehhanismide kirjelduse.”

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. oktoobril 2010. Nad edastavad komisjonile viivitamata kõnealuste sätete teksti ning kõnealuste sätete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli.

Liikmesriigid hakkavad kõnealuseid sätteid kohaldama 31. detsembril 2010.

Liikmesriigid viitavad neid sätteid vastu võttes käesolevale direktiivile või lisavad niisuguse viite nende ametlikul avaldamise korral. Liikmesriigid otsustavad viidete üksikasjad.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastu võetud peamiste riigisiseste õigusaktide tekstid.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 27. juuli 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Charlie McCREEVY

---

(1)  ELT L 177, 30.6.2006, lk 1.

1

(2)  EÜT L 110, 20.4.2001, lk 28.”;

2

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 28.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/22

---

NÕUKOGU OTSUS,

13. juuli 2009,

toimeaine metaami direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmata jätmise ja kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/562/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõike 2 neljandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriik võib 12 aasta jooksul pärast kõnealuse direktiivi teatavakstegemist lubada turule viia taimekaitsevahendeid, mis sisaldavad kõnealuse direktiivi I lisas loetlemata toimeaineid, mis on juba turul kaks aastat pärast teatavakstegemise kuupäeva, samal ajal kui neid toimeaineid tööprogrammi raames järk-järgult uuritakse. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriik võib 12 aasta jooksul pärast kõnealuse direktiivi teatavakstegemist lubada turule viia taimekaitsevahendeid, mis sisaldavad kõnealuse direktiivi I lisas loetlemata toimeaineid, mis on juba turul kaks aastat pärast teatavakstegemise kuupäeva, samal ajal kui neid toimeaineid tööprogrammi raames järk-järgult uuritakse.

| (2) | Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud loetelu toimeainetest, mida tuleb hinnata nende võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Metaam kuulub nimetatud loetelusse. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud loetelu toimeainetest, mida tuleb hinnata nende võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Metaam kuulub nimetatud loetelusse.

| (3) | Metaami toimet inimeste tervisele ja keskkonnale on teataja kavandatud kasutusviiside puhul hinnatud vastavalt määruste (EÜ) nr 451/2000 ja (EÜ) nr 1490/2002 sätetele. Kõnealuste määrustega on määratud ka referentliikmesriigid, kes peavad esitama asjakohased hindamisaruanded ja soovitused Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) vastavalt määruse (EÜ) nr 1490/2002 artikli 10 lõikele 1. Metaami puhul oli referentliikmesriik Belgia ja kogu asjakohane teave esitati 10. septembril 2007. |
| --- | --- |

(3)

Metaami toimet inimeste tervisele ja keskkonnale on teataja kavandatud kasutusviiside puhul hinnatud vastavalt määruste (EÜ) nr 451/2000 ja (EÜ) nr 1490/2002 sätetele. Kõnealuste määrustega on määratud ka referentliikmesriigid, kes peavad esitama asjakohased hindamisaruanded ja soovitused Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) vastavalt määruse (EÜ) nr 1490/2002 artikli 10 lõikele 1. Metaami puhul oli referentliikmesriik Belgia ja kogu asjakohane teave esitati 10. septembril 2007.

| (4) | Liikmesriigid ja EFSA hindamistöörühm esitasid hindamisaruande kohta vastastikused eksperdihinnangud ning aruanne esitati komisjonile 26. novembril 2008 EFSA järeldusena, milles on käsitletud vastastikuseid eksperdihinnanguid toimeaine metaami riskianalüüsi kohta selle kasutamisel pestitsiidina. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid selle aruande läbi alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees ning see vormistati 26. veebruaril 2009 komisjoni läbivaatamisaruandena metaami kohta. |
| --- | --- |

(4)

Liikmesriigid ja EFSA hindamistöörühm esitasid hindamisaruande kohta vastastikused eksperdihinnangud ning aruanne esitati komisjonile 26. novembril 2008 EFSA järeldusena, milles on käsitletud vastastikuseid eksperdihinnanguid toimeaine metaami riskianalüüsi kohta selle kasutamisel pestitsiidina. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid selle aruande läbi alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees ning see vormistati 26. veebruaril 2009 komisjoni läbivaatamisaruandena metaami kohta.

| (5) | Kõnealuse toimeaine hindamisel on esile kerkinud terve rida küsimusi, mis ei ole võimaldanud tõendada, et tarbija kokkupuude kõnealuse ainega on lubatav. Eelkõige on tegu ebapiisavate jääkide uuringutega ja teabe puudumisega toksikoloogiliselt olulise lisandi N,N′-dimetüültiouurea (DMTU) kohta. Lisaks sellele satub suure kasutatava koguse tõttu keskkonda suurel hulgal lisandit DMTU ja kuna selle aine käitumise kohta keskkonnas puuduvad andmed, on põhjust muret tunda. Seega ei olnud tähtajaks esitatud andmete põhjal võimalik järeldada, kas kriteeriumid metaami kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse on täidetud. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse toimeaine hindamisel on esile kerkinud terve rida küsimusi, mis ei ole võimaldanud tõendada, et tarbija kokkupuude kõnealuse ainega on lubatav. Eelkõige on tegu ebapiisavate jääkide uuringutega ja teabe puudumisega toksikoloogiliselt olulise lisandi N,N′-dimetüültiouurea (DMTU) kohta. Lisaks sellele satub suure kasutatava koguse tõttu keskkonda suurel hulgal lisandit DMTU ja kuna selle aine käitumise kohta keskkonnas puuduvad andmed, on põhjust muret tunda. Seega ei olnud tähtajaks esitatud andmete põhjal võimalik järeldada, kas kriteeriumid metaami kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse on täidetud.

| (6) | Komisjon palus teatajal esitada oma märkused vastastikuste eksperdihinnangute tulemuste kohta ning teatada, kas ta kavatseb tulevikus aine kasutamist toetada või mitte. Teataja esitas oma märkused, mida on tähelepanelikult uuritud. Teataja esitatud argumentidele vaatamata jäid tuvastatud probleemid lahendamata ning EFSA ekspertide kohtumistel esitatud ja hinnatud teabe põhjal antud hinnangutest ei selgu, et metaami sisaldavad taimekaitsevahendid võiksid kavandatud kasutustingimustes üldiselt vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon palus teatajal esitada oma märkused vastastikuste eksperdihinnangute tulemuste kohta ning teatada, kas ta kavatseb tulevikus aine kasutamist toetada või mitte. Teataja esitas oma märkused, mida on tähelepanelikult uuritud. Teataja esitatud argumentidele vaatamata jäid tuvastatud probleemid lahendamata ning EFSA ekspertide kohtumistel esitatud ja hinnatud teabe põhjal antud hinnangutest ei selgu, et metaami sisaldavad taimekaitsevahendid võiksid kavandatud kasutustingimustes üldiselt vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele.

| (7) | Seepärast ei tohiks metaami kanda direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast ei tohiks metaami kanda direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.

| (8) | Tuleks võtta meetmeid selle tagamiseks, et metaami sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivad load tühistatakse kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, et neid ei pikendata ning et selliste toodete jaoks ei anta uusi lubasid. |
| --- | --- |

(8)

Tuleks võtta meetmeid selle tagamiseks, et metaami sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivad load tühistatakse kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, et neid ei pikendata ning et selliste toodete jaoks ei anta uusi lubasid.

| (9) | Nõukogule esitatud teavet arvesse võttes nähtub, et kuna puuduvad tõhusad alternatiivid toimeaine teatavale piiratud kasutamisele teatud liikmesriikides, säilib vajadus kõnealuse toimeaine kasutamise jätkamiseks, et võimaldada alternatiivide väljatöötamist. Seetõttu on praegustel asjaoludel põhjendatud näha ette rangetel, riskide vähendamisele suunatud tingimustel pikem ajavahemik kehtivate lubade tühistamiseks selliste piiratud kasutuste puhul, mida peetakse väga oluliseks, kuid millele ei ole praegu olemas tõhusaid alternatiive kahjulike organismide tõrje eesmärgil. |
| --- | --- |

(9)

Nõukogule esitatud teavet arvesse võttes nähtub, et kuna puuduvad tõhusad alternatiivid toimeaine teatavale piiratud kasutamisele teatud liikmesriikides, säilib vajadus kõnealuse toimeaine kasutamise jätkamiseks, et võimaldada alternatiivide väljatöötamist. Seetõttu on praegustel asjaoludel põhjendatud näha ette rangetel, riskide vähendamisele suunatud tingimustel pikem ajavahemik kehtivate lubade tühistamiseks selliste piiratud kasutuste puhul, mida peetakse väga oluliseks, kuid millele ei ole praegu olemas tõhusaid alternatiive kahjulike organismide tõrje eesmärgil.

| (10) | Liikmesriigi antud ajapikendused metaami sisaldavate taimekaitsevahendite olemasolevate varude realiseerimiseks, ladustamiseks, turuleviimiseks ja kasutamiseks peaksid piirduma 12 kuuga, et olemasolevad varud saaks ära kasutada järgmise kasvuperioodi jooksul; seega jäävad metaami sisaldavad taimekaitsevahendid põllumajandusettevõtjatele kättesaadavaks 18 kuu jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest. |
| --- | --- |

(10)

Liikmesriigi antud ajapikendused metaami sisaldavate taimekaitsevahendite olemasolevate varude realiseerimiseks, ladustamiseks, turuleviimiseks ja kasutamiseks peaksid piirduma 12 kuuga, et olemasolevad varud saaks ära kasutada järgmise kasvuperioodi jooksul; seega jäävad metaami sisaldavad taimekaitsevahendid põllumajandusettevõtjatele kättesaadavaks 18 kuu jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest.

| (11) | Käesolev otsus ei piira õigust esitada direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 kohane taotlus metaami võimalikuks kandmiseks kõnealuse direktiivi I lisasse; kõnealuse direktiivi üksikasjalikud rakenduseeskirjad on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 33/2008, millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega (4). |
| --- | --- |

(11)

Käesolev otsus ei piira õigust esitada direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 kohane taotlus metaami võimalikuks kandmiseks kõnealuse direktiivi I lisasse; kõnealuse direktiivi üksikasjalikud rakenduseeskirjad on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 33/2008, millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega (4).

| (12) | Alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee positiivse arvamuse puudumise tõttu ei ole komisjon saanud vastu võtta sätteid, mis ta kavandas vastavalt nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artiklis 19 sätestatud menetlusele, |
| --- | --- |

(12)

Alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee positiivse arvamuse puudumise tõttu ei ole komisjon saanud vastu võtta sätteid, mis ta kavandas vastavalt nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artiklis 19 sätestatud menetlusele,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Metaami ei kanta toimeainena direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.

Artikkel 2

Liikmesriigid tagavad, et:

| 1) | metaami sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse hiljemalt 13. jaanuariks 2010; |
| --- | --- |

1)

metaami sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse hiljemalt 13. jaanuariks 2010;

| 2) | alates käesoleva otsuse avaldamise kuupäevast ei anta ega pikendata metaami sisaldavate taimekaitsevahendite lubasid. |
| --- | --- |

2)

alates käesoleva otsuse avaldamise kuupäevast ei anta ega pikendata metaami sisaldavate taimekaitsevahendite lubasid.

Artikkel 3

1.   Erandina artiklist 2 võib I lisa veerus A loetletud liikmesriik jätta metaami sisaldavate taimekaitsevahendite load nimetatud lisa veerus B loetletud kasutuste puhul jõusse kuni 31. detsembrini 2014, eeldusel et liikmesriik täidab järgmised tingimused:

| a) | liikmesriik tagab, et sellega ei põhjustata kahjulikku mõju inimeste ja loomade tervisele ega avaldata ebasoodsat mõju keskkonnale; |
| --- | --- |

a)

liikmesriik tagab, et sellega ei põhjustata kahjulikku mõju inimeste ja loomade tervisele ega avaldata ebasoodsat mõju keskkonnale;

| b) | liikmesriik tagab, et sellised turule jäävad taimekaitsevahendid märgistatakse uuesti, et kajastada nende piiratud kasutustingimusi; |
| --- | --- |

b)

liikmesriik tagab, et sellised turule jäävad taimekaitsevahendid märgistatakse uuesti, et kajastada nende piiratud kasutustingimusi;

| c) | liikmesriik kehtestab kõik asjakohased riskide leevendamise meetmed, et vähendada võimalikke riske eesmärgiga tagada inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kaitse; |
| --- | --- |

c)

liikmesriik kehtestab kõik asjakohased riskide leevendamise meetmed, et vähendada võimalikke riske eesmärgiga tagada inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kaitse;

| d) | liikmesriik tagab, et tegeletakse tõsiselt selliste kasutuste jaoks alternatiivsete toodete või meetodite otsimisega, eelkõige tegevuskavade abil. |
| --- | --- |

d)

liikmesriik tagab, et tegeletakse tõsiselt selliste kasutuste jaoks alternatiivsete toodete või meetodite otsimisega, eelkõige tegevuskavade abil.

2.   Lõikes 1 sätestatud erandit kasutav liikmesriik teavitab komisjoni iga aasta 31. detsembriks lõike 1, eelkõige selle punktide a–d kohaselt võetud meetmetest ning esitab igal aastal hinnangu käesoleva artikli kohaselt väga olulisteks kasutusteks kasutatud metaami koguste kohta.

Artikkel 4

Ajapikendus, mille liikmesriigid annavad vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 6 sätetele, on võimalikult lühike.

Artikli 2 kohaselt tühistatud lubade puhul lõpeb ajapikendus hiljemalt 13. jaanuaril 2011.

Artikli 3 kohaselt tühistatud lubade puhul lõpeb ajapikendus hiljemalt 31. detsembril 2014.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13. juuli 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

E. ERLANDSSON

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

1

(2)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25.

2

(3)  EÜT L 224, 21.8.2002, lk 23.

3

(4)  ELT L 15, 18.1.2008, lk 5.

4

---

LISA

Artikli 3 lõikes 2 osutatud lubade loetelu

| Veerg A | Veerg B |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Kasutamine
  Mulla desinfektsioon ja umbrohutõrje enne istutamist/külvamist, mis on piiratud professionaalsete kasutajatega, kellel on nõuetekohased kaitsevahendid, ning kui on täidetud artiklis 3 sätestatud lubatud kasutustingimused, võttes konkreetsetes liikmesriikides arvesse järgmisi piiranguid: |
| Belgia | Potimuld (kõik põllukultuurid)
  Kartulid (seemne-, tarbe- ja tärklisekartulid), suhkru- ja söödapeet, sibulad, köögiviljad, puuviljakultuurid, maitsetaimed, viljapuuaiad (taasistutamine), dekoratiivtaimed |
| Bulgaaria | Kasvuhooned (tomatid, kurgid, aedsalat, porgandid, piprad, baklažaanid ja tubakas) |
| Küpros | Puukoolid (köögiviljad, kartulid, dekoratiivtaimed, heitlehised taimed, tsitrusviljad ja viinamarjad) |
| Prantsusmaa | Köögi- ja puuviljad ning peamiselt põldkännak, porgandid, tomatid, maasikad, sparglid, dekoratiivtaimed, puud ja põõsad |
| Kreeka | Potimuld ja kompostmuld (kõik põllukultuurid), pinnase töötlemine sise- ja välistingimustes (köögiviljad ja dekoratiivtaimed), tubakaistandused |
| Ungari | Põllul kasutamiseks: kartulid, porgandid, juurseller, juurpetersell, dekoratiivtaimed, marjakultuurid, õunad, pirnid, tubakas, veiniviinamarjasordid, luuviljalised puuviljad, puuviljade ja veiniviinamarjasortide puukoolid
  Kasvuhoones kasutamiseks: roheline pipar, tomatid, kurgid, porgandid, juurseller, juurpetersell, tubakas, marjakultuurid, dekoratiivtaimed |
| Itaalia | Riis, aedsalat ja samalaadsed taimed, tomatid, piprad ja baklažaanid, kõrvitsalised, porgandid, sibulköögiviljad, varsköögiviljad, kartulid, tubakas, viinamarjaistanduste ja viljapuuaedade taasistutamine, lilled |
| Iirimaa | Kasvuhoones kasutamiseks: tomatid, nelgid, kurgid, dekoratiivtaimed, krüsanteemid ja aedsalat
  Põllul kasutamiseks: kartulid, taimesibulad, puittaimede paljundusmaterjal, koguviljad, muru, maasikad ja metsaistandused |
| Malta | Tomatid, baklažaanid, piprad, melonid, arbuusid, patisson, kurgid ja maasikad |
| Madalmaad | Kartulid (seemne-, tarbe- ja tärklisekartulid), suhkru- ja söödapeet, sibulad, köögiviljad, maasikad, viljapuuaiad (taasistutamine), dekoratiivtaimed (sealhulgas sibulate kasvatamine), söödav lõikhein kõikide põllukultuuride puhul |
| Poola | Põllul kasutamiseks: maasikad, söögikapsad, porgandid, aedsalat, sibulad, küüslauk
  Kasvuhoones kasutamiseks: tomatid, kurgid, piprad, baklažaanid |
| Portugal | Kartulid, sibulad, porgandid, melonid, maasikad, kurgid, piprad, tomatid, tsitrusviljad, dekoratiivtaimed, kasvuhoone mulla fumigatsioon, puukoolide mulla fumigatsioon |
| Rumeenia | Köögiviljad ja dekoratiivtaimed |
| Hispaania | Puukoolid, seemnepeenrad, köögiviljad, tubakas, lilled, maasikad, seemnekartul, viinamarjaistandused |
| Ühendkuningriik | Kasvuhoonemullad, puukoolide mullad, välistingimuste mullad ja potimullad enne puuviljakultuuride, köögiviljakultuuride, kartulite, maitseainete, lillede, sibulviljade, dekoratiivtaimede, mitmeaastaste taimede istutamist |

Veerg A

Veerg B

Liikmesriik

Kasutamine

Mulla desinfektsioon ja umbrohutõrje enne istutamist/külvamist, mis on piiratud professionaalsete kasutajatega, kellel on nõuetekohased kaitsevahendid, ning kui on täidetud artiklis 3 sätestatud lubatud kasutustingimused, võttes konkreetsetes liikmesriikides arvesse järgmisi piiranguid:

Belgia

Potimuld (kõik põllukultuurid)

Kartulid (seemne-, tarbe- ja tärklisekartulid), suhkru- ja söödapeet, sibulad, köögiviljad, puuviljakultuurid, maitsetaimed, viljapuuaiad (taasistutamine), dekoratiivtaimed

Bulgaaria

Kasvuhooned (tomatid, kurgid, aedsalat, porgandid, piprad, baklažaanid ja tubakas)

Küpros

Puukoolid (köögiviljad, kartulid, dekoratiivtaimed, heitlehised taimed, tsitrusviljad ja viinamarjad)

Prantsusmaa

Köögi- ja puuviljad ning peamiselt põldkännak, porgandid, tomatid, maasikad, sparglid, dekoratiivtaimed, puud ja põõsad

Kreeka

Potimuld ja kompostmuld (kõik põllukultuurid), pinnase töötlemine sise- ja välistingimustes (köögiviljad ja dekoratiivtaimed), tubakaistandused

Ungari

Põllul kasutamiseks: kartulid, porgandid, juurseller, juurpetersell, dekoratiivtaimed, marjakultuurid, õunad, pirnid, tubakas, veiniviinamarjasordid, luuviljalised puuviljad, puuviljade ja veiniviinamarjasortide puukoolid

Kasvuhoones kasutamiseks: roheline pipar, tomatid, kurgid, porgandid, juurseller, juurpetersell, tubakas, marjakultuurid, dekoratiivtaimed

Itaalia

Riis, aedsalat ja samalaadsed taimed, tomatid, piprad ja baklažaanid, kõrvitsalised, porgandid, sibulköögiviljad, varsköögiviljad, kartulid, tubakas, viinamarjaistanduste ja viljapuuaedade taasistutamine, lilled

Iirimaa

Kasvuhoones kasutamiseks: tomatid, nelgid, kurgid, dekoratiivtaimed, krüsanteemid ja aedsalat

Põllul kasutamiseks: kartulid, taimesibulad, puittaimede paljundusmaterjal, koguviljad, muru, maasikad ja metsaistandused

Malta

Tomatid, baklažaanid, piprad, melonid, arbuusid, patisson, kurgid ja maasikad

Madalmaad

Kartulid (seemne-, tarbe- ja tärklisekartulid), suhkru- ja söödapeet, sibulad, köögiviljad, maasikad, viljapuuaiad (taasistutamine), dekoratiivtaimed (sealhulgas sibulate kasvatamine), söödav lõikhein kõikide põllukultuuride puhul

Poola

Põllul kasutamiseks: maasikad, söögikapsad, porgandid, aedsalat, sibulad, küüslauk

Kasvuhoones kasutamiseks: tomatid, kurgid, piprad, baklažaanid

Portugal

Kartulid, sibulad, porgandid, melonid, maasikad, kurgid, piprad, tomatid, tsitrusviljad, dekoratiivtaimed, kasvuhoone mulla fumigatsioon, puukoolide mulla fumigatsioon

Rumeenia

Köögiviljad ja dekoratiivtaimed

Hispaania

Puukoolid, seemnepeenrad, köögiviljad, tubakas, lilled, maasikad, seemnekartul, viinamarjaistandused

Ühendkuningriik

Kasvuhoonemullad, puukoolide mullad, välistingimuste mullad ja potimullad enne puuviljakultuuride, köögiviljakultuuride, kartulite, maitseainete, lillede, sibulviljade, dekoratiivtaimede, mitmeaastaste taimede istutamist

---

Komisjon

| 28.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/27 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/27

---

KOMISJONI OTSUS,

9. juuli 2009,

millega kehtestatakse jalatsitele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 5612 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/563/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1980/2000 ühenduse muudetud ökomärgise andmise süsteemi kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõike 1 teist lõiku,

olles nõu pidanud Euroopa Liidu Ökomärgise Komisjoniga

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1980/2000 alusel võib ühenduse ökomärgise anda tootele, mille omadused võimaldavad sellel märkimisväärselt kaasa aidata esmatähtsate keskkonnaaspektide parandamisele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1980/2000 alusel võib ühenduse ökomärgise anda tootele, mille omadused võimaldavad sellel märkimisväärselt kaasa aidata esmatähtsate keskkonnaaspektide parandamisele.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 1980/2000 on sätestatud, et ökomärgise andmise erikriteeriumid, mis on koostatud Euroopa Liidu Ökomärgise Komisjoni väljatöötatud kriteeriumide alusel, kehtestatakse tooterühmade kaupa. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 1980/2000 on sätestatud, et ökomärgise andmise erikriteeriumid, mis on koostatud Euroopa Liidu Ökomärgise Komisjoni väljatöötatud kriteeriumide alusel, kehtestatakse tooterühmade kaupa.

| (3) | Lisaks on kõnealuses määruses sätestatud, et ökomärgise andmise kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded vaadatakse läbi aegsasti enne iga tooterühma kriteeriumide kehtivusaja lõppu. |
| --- | --- |

(3)

Lisaks on kõnealuses määruses sätestatud, et ökomärgise andmise kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded vaadatakse läbi aegsasti enne iga tooterühma kriteeriumide kehtivusaja lõppu.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1980/2000 kohaselt on õigel ajal läbi vaadatud ökokriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded, mis on kehtestatud komisjoni 18. märtsi 2002. aasta otsusega 2002/231/EÜ, millega kehtestatakse jalatsitele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid ja muudetakse otsust 1999/179/EÜ (2). Kõnealused ökoloogilised kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad kuni 31. märtsini 2010. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1980/2000 kohaselt on õigel ajal läbi vaadatud ökokriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded, mis on kehtestatud komisjoni 18. märtsi 2002. aasta otsusega 2002/231/EÜ, millega kehtestatakse jalatsitele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid ja muudetakse otsust 1999/179/EÜ (2). Kõnealused ökoloogilised kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad kuni 31. märtsini 2010.

| (5) | Kõnealuse läbivaatamise alusel ning teaduse ja turu arengut arvestades on asjakohane muuta tooterühma määratlust ning kehtestada uued ökoloogilised kriteeriumid. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse läbivaatamise alusel ning teaduse ja turu arengut arvestades on asjakohane muuta tooterühma määratlust ning kehtestada uued ökoloogilised kriteeriumid.

| (6) | Ökoloogilised kriteeriumid, samuti nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded, peaksid kehtima neli aastat alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast. |
| --- | --- |

(6)

Ökoloogilised kriteeriumid, samuti nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded, peaksid kehtima neli aastat alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

| (7) | Otsus 2002/231/EÜ tuleks seetõttu asendada. |
| --- | --- |

(7)

Otsus 2002/231/EÜ tuleks seetõttu asendada.

| (8) | Tootjate jaoks, kelle toodetele on antud jalatsite ökomärgis vastavalt otsuses 2002/231/EÜ sätestatud kriteeriumidele, tuleks ette näha üleminekuperiood, et neil oleks piisavalt aega viia oma tooted vastavusse läbivaadatud kriteeriumide ja nõuetega. Samuti tuleks lubada tootjatel esitada taotlusi vastavalt otsuses 2002/231/EÜ või käesolevas otsuses sätestatud kriteeriumidele kuni otsuse 2002/231/EÜ kehtivusaja lõpuni. |
| --- | --- |

(8)

Tootjate jaoks, kelle toodetele on antud jalatsite ökomärgis vastavalt otsuses 2002/231/EÜ sätestatud kriteeriumidele, tuleks ette näha üleminekuperiood, et neil oleks piisavalt aega viia oma tooted vastavusse läbivaadatud kriteeriumide ja nõuetega. Samuti tuleks lubada tootjatel esitada taotlusi vastavalt otsuses 2002/231/EÜ või käesolevas otsuses sätestatud kriteeriumidele kuni otsuse 2002/231/EÜ kehtivusaja lõpuni.

| (9) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1980/2000 artikli 17 alusel moodustatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1980/2000 artikli 17 alusel moodustatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Tooterühma „jalatsid” kuuluvad kõik maapinnaga kokkupuutuvad kinnitatud välistallaga riietusesemed, mis on ette nähtud jalgade kaitsmiseks või katmiseks. Jalatsitel ei tohi olla elektrilisi ega elektroonilisi osi.

Artikkel 2

Jalatsite tooterühma kuuluvatele toodetele ühenduse ökomärgise andmiseks määruse (EÜ) nr 1980/2000 alusel (edaspidi „ökomärgis”) peavad jalatsid vastama käesoleva otsuse lisas sätestatud kriteeriumidele.

Artikkel 3

Tooterühmale „jalatsid” kehtestatud ökoloogilised kriteeriumid ning asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad kuni neli aastat alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest.

Artikkel 4

Tooterühmale „jalatsid” antakse halduseesmärkidel koodnumber „017”.

Artikkel 5

Otsus 2002/231/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 6

1.   Jalatsite tooterühma kuuluvale tootele ühenduse ökomärgise andmise taotlust, mis on esitatud enne käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva, hinnatakse vastavalt otsuses 2002/231/EÜ sätestatud tingimustele.

2.   Jalatsite tooterühma kuuluvale tootele ühenduse ökomärgise andmise taotlus, mis on esitatud pärast käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva, kuid hiljemalt 31. märtsiks 2010, võib olla koostatud otsuses 2002/231/EÜ või käesolevas otsuses sätestatud kriteeriumide alusel.

Kõnealust taotlust hinnatakse vastavalt kriteeriumidele, mille alusel taotlus on koostatud.

3.   Ökomärgist, mis on antud vastavalt otsuses 2002/231/EÜ esitatud kriteeriumidele hinnatud taotluse alusel, võib kasutada kuni 12 kuud alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel 7

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 9. juuli 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  EÜT L 237, 21.9.2000, lk 1.

1

(2)  EÜT L 77, 20.3.2002, lk 50.

2

---

LISA

RAAMISTIK

Kriteeriumide eesmärk

Käesolevate kriteeriumide eesmärk on eelkõige järgmine:

| — | piirata mürgiste jääkide hulka; |
| --- | --- |

—

piirata mürgiste jääkide hulka;

| — | piirata lenduvate orgaaniliste ühendite heidet; |
| --- | --- |

—

piirata lenduvate orgaaniliste ühendite heidet;

| — | edendada vastupidavamate toodete valmistamist. |
| --- | --- |

—

edendada vastupidavamate toodete valmistamist.

Kriteeriumid on kehtestatud tasemel, mis soodustab märgiste andmist väiksema keskkonnamõjuga jalatsitele.

Hindamis- ja kontrollinõuded

Iga kriteeriumi puhul on esitatud üksikasjalikud hindamis- ja kontrollinõuded.

Vajaduse korral võib kasutada ka muid katsemeetodeid kui need, mis on osutatud iga kriteeriumi puhul, tingimusel et kõnealuste meetodite samaväärsust on kinnitanud taotlust hindav pädev asutus.

Funktsionaalne üksus on üks paar jalatseid. Nõuded põhinevad jalatsitel suurusnumbriga 40 prantsuse skaalas. Lastejalatsite puhul kohaldatakse nõudeid jalatsite suhtes suurusnumbriga 32 prantsuse skaalas (või suurima suurusnumbriga jalatsite suhtes, kui suurim suurusnumber on alla 32 prantsuse skaalas).

Kriteeriumide kohaldamisel ei võeta arvesse jalatsipealse osi, mis kaaluvad vähem kui 3 % kogu pealsest. Kriteeriumide kohaldamisel ei võeta arvesse jalatsitalla osi, mis kaaluvad vähem kui 3 % kogu välistallast.

Vajaduse korral võivad pädevad asutused nõuda tõendavaid dokumente ja teha sõltumatuid kontrolle.

Pädevatel asutustel soovitatakse taotluste hindamisel ja kriteeriumidele vastavuse kontrollimisel võtta arvesse tunnustatud keskkonnajuhtimissüsteemide, nagu EMAS või standardi ISO 14001 rakendamist (märkus: kõnealuste juhtimissüsteemide rakendamist ei nõuta).

KRITEERIUMID

1.   Lõpptootes leiduvad ohtlikud ained

| a) | Nahast valmistatud jalatsite puhul ei sisalda lõpptoode kroomi (IV).

  Hindamine ja kontroll: taotleja ja/või tema tarnijad esitavad katsearuande; katsetamisel on kasutatud katsemeetodit EN ISO 17075 (avastamispiir 3 ppm). Proovi ettevalmistamisel tuleb järgida standardit EN ISO 4044.
  (Märkus: teatavate värvitud nahkade analüüsimisel võib segavate lisandite tõttu esineda mõõtmisraskusi.) |
| --- | --- |

a)

Nahast valmistatud jalatsite puhul ei sisalda lõpptoode kroomi (IV).

Hindamine ja kontroll: taotleja ja/või tema tarnijad esitavad katsearuande; katsetamisel on kasutatud katsemeetodit EN ISO 17075 (avastamispiir 3 ppm). Proovi ettevalmistamisel tuleb järgida standardit EN ISO 4044.

(Märkus: teatavate värvitud nahkade analüüsimisel võib segavate lisandite tõttu esineda mõõtmisraskusi.)

| b) | Toote kokkupanekul või lõpptootes kasutatud materjalid ei sisalda arseeni, kaadmiumi ega pliid.

  Hindamine ja kontroll: taotleja ja/või tema tarnijad esitavad katsearuande; katsetamisel on kasutatud ühte järgmistest EN 14602 katsemeetoditest:






  — | toote kokkupanekul kasutatavate materjalide katsetamine. Lõpptoote valmistamisel kasutatavad materjalid ei sisalda kriteeriumis sätestatud aineid avastataval määral; |
| --- | --- | --- |

b)

Toote kokkupanekul või lõpptootes kasutatud materjalid ei sisalda arseeni, kaadmiumi ega pliid.

Hindamine ja kontroll: taotleja ja/või tema tarnijad esitavad katsearuande; katsetamisel on kasutatud ühte järgmistest EN 14602 katsemeetoditest:

—

toote kokkupanekul kasutatavate materjalide katsetamine. Lõpptoote valmistamisel kasutatavad materjalid ei sisalda kriteeriumis sätestatud aineid avastataval määral;

| — | lõpptoote katsetamine. Jalatsipealse või talla osad ei sisalda pärast nende eraldamist ja täielikku peenestamist kõnealuses kriteeriumis sätestatud aineid avastataval määral. |
| --- | --- |

—

lõpptoote katsetamine. Jalatsipealse või talla osad ei sisalda pärast nende eraldamist ja täielikku peenestamist kõnealuses kriteeriumis sätestatud aineid avastataval määral.

Nahktoodete proovide ettevalmistamisel järgitakse standardit EN ISO 4044.

| c) | Vaba ja hüdrolüüsitud formaldehüüdi sisaldus jalatsite osades ei ületa järgmisi piirmäärasid:
  —   tekstiil: ei ole avastatav;
  —   nahk: 150 ppm.

  Hindamine ja kontroll: taotleja ja/või tema tarnijad esitavad katsearuande; katsetamisel on kasutatud järgmisi katsemeetodeid: tekstiilmaterjalid: EN ISO 14 184–1 (avastamispiir 20 ppm); nahk: EN/ISO 17 226–1 või 2. |
| --- | --- |

c)

Vaba ja hüdrolüüsitud formaldehüüdi sisaldus jalatsite osades ei ületa järgmisi piirmäärasid:

—   tekstiil: ei ole avastatav;

—   nahk: 150 ppm.

Hindamine ja kontroll: taotleja ja/või tema tarnijad esitavad katsearuande; katsetamisel on kasutatud järgmisi katsemeetodeid: tekstiilmaterjalid: EN ISO 14 184–1 (avastamispiir 20 ppm); nahk: EN/ISO 17 226–1 või 2.

2.   Veetarbimise vähendamine (üksnes toornahkade parkimise puhul)

Toornahkade (1) parkimisel ei ületa veetarbimine järgmisi piirmäärasid:

—   hide: 35 m3/t;

—   skin: 55 m3/t.

Hindamine ja kontroll: taotleja ja/või tema tarnijad esitavad asjakohased dokumendid selle kohta, et kõnealuseid piirmäärasid ei ole ületatud.

3.   Materjali tootmisel tekkivad heited

| a) | Kui nahaparklate ja tekstiilitööstuse reovesi suunatakse otse puhtasse vette, ei ületa väljalastud vee keemiline hapnikutarve (KHT) 250 mg liitri vee kohta.
  Kui nahaparklate reovesi suunatakse haldusüksuse reoveepuhastisse, ei kohaldata eespool nimetatud kriteeriumi, kui on võimalik tõendada järgmist:






  — | asjaomasele nahaparklale on antud luba reovee suunamiseks asula reoveepuhastisse ning |
| --- | --- | --- |

a)

Kui nahaparklate ja tekstiilitööstuse reovesi suunatakse otse puhtasse vette, ei ületa väljalastud vee keemiline hapnikutarve (KHT) 250 mg liitri vee kohta.

Kui nahaparklate reovesi suunatakse haldusüksuse reoveepuhastisse, ei kohaldata eespool nimetatud kriteeriumi, kui on võimalik tõendada järgmist:

—

asjaomasele nahaparklale on antud luba reovee suunamiseks asula reoveepuhastisse ning

| — | asjaomane asula reoveepuhasti on kasutusel ja töödeldud vesi suunatakse puhta vee süsteemi kooskõlas ühenduse miinimumnõuetega vastavalt nõukogu direktiivile 91/271/EMÜ (2). |
| --- | --- |

—

asjaomane asula reoveepuhasti on kasutusel ja töödeldud vesi suunatakse puhta vee süsteemi kooskõlas ühenduse miinimumnõuetega vastavalt nõukogu direktiivile 91/271/EMÜ (2).

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab katsearuande ning täiendavad andmed; katsetamisel on kasutatud katsemeetodit KHT: ISO 6060 „Vee kvaliteet, keemilise hapnikutarbe määramine”.

Kui reovesi suunatakse asula reoveepuhastisse, tuleb esitada asjakohaselt ametiasutuselt saadud dokumendid, millega tõendatakse, et reovee kõnealune suunamine on lubatud ning et asjaomane asula reoveepuhasti on kasutusel ja vastab direktiivis 91/271/EMÜ sätestatud miinimumnõuetele.

| b) | Nahaparklate reovee kroom(III)-sisaldus on pärast puhastamist alla 1 mg/l.

  Hindamine ja kontroll: taotleja esitab katsearuande ning täiendavad andmed; katsetamisel on kasutatud järgmisi katsemeetodeid: Cr puhul ISO 917 või EN 1233 või EN ISO 11885. |
| --- | --- |

b)

Nahaparklate reovee kroom(III)-sisaldus on pärast puhastamist alla 1 mg/l.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab katsearuande ning täiendavad andmed; katsetamisel on kasutatud järgmisi katsemeetodeid: Cr puhul ISO 917 või EN 1233 või EN ISO 11885.

4.   Ohtlike ainete kasutamine (kuni ostmiseni)

| a) | Pentaklorofenooli (PCP), tetraklorofenooli (TCP) ega nende sooli ja estreid ei kasutata.

  Hindamine ja kontroll: taotleja ja/või tema tarnijad esitavad deklaratsiooni selle kohta, et materjalid ei sisalda kõnealuseid klorofenoole, ning katsearuande; katsetamisel on kasutatud järgmisi katsemeetodeid: nahk – EN ISO 17070 (avastamispiir 0,1 ppm); tekstiil – XP ISO 17070 (avastamispiir 0,05 ppm). |
| --- | --- |

a)

Pentaklorofenooli (PCP), tetraklorofenooli (TCP) ega nende sooli ja estreid ei kasutata.

Hindamine ja kontroll: taotleja ja/või tema tarnijad esitavad deklaratsiooni selle kohta, et materjalid ei sisalda kõnealuseid klorofenoole, ning katsearuande; katsetamisel on kasutatud järgmisi katsemeetodeid: nahk – EN ISO 17070 (avastamispiir 0,1 ppm); tekstiil – XP ISO 17070 (avastamispiir 0,05 ppm).

| b) | Ei kasutata asovärve, millest võivad lagunemisel moodustuda järgmised aromaatsed amiinid:






  4-aminodifenüül | (92–67-1) |
| --- | --- | --- |
| bensidiin | (92–87-5) |
| 4-kloro-o-toluidiin | (95–69-2) |
| 2-naftüülamiin | (91–59-8) |
| o-aminoasotolueen | (97–56-3) |
| 2-amino-4-nitrotolueen | (99–55-8) |
| p-kloroaniliin | (106–47-8) |
| 2,4-diaminoanisool | (615–05-4) |
| 4,4’-diaminodifenüülmetaan | (101–77-9) |
| 3,3’-diklorobensidiin | (91–94-1) |
| 3,3’-dimetoksübensidiin | (119–90-4) |
| 3,3’-dimetüülbensidiin | (119–93-7) |
| 3,3’-dimetüül-4,4diaminodifenüülmetaan | (838–88-0) |
| p-kresidiin | (120–71-8) |
| 4,4’-metüleen-bis-(2-kloroaniliin) | (101–14-4) |
| 4,4’-oksüdianiliin | (101–80-4) |
| 4,4’-tiodianiliin | (139–65-1) |
| o-toluidiin | (95–53-4) |
| 2,4-diaminotolueen | (95–80-7) |
| 2,4,5-trimetüülaniliin | (137–17-7) |
| 4-aminoasobenseen | (60–09-3) |
| o-anisidiin | (90–04-0) |

b)

Ei kasutata asovärve, millest võivad lagunemisel moodustuda järgmised aromaatsed amiinid:

4-aminodifenüül

(92–67-1)

bensidiin

(92–87-5)

4-kloro-o-toluidiin

(95–69-2)

2-naftüülamiin

(91–59-8)

o-aminoasotolueen

(97–56-3)

2-amino-4-nitrotolueen

(99–55-8)

p-kloroaniliin

(106–47-8)

2,4-diaminoanisool

(615–05-4)

4,4’-diaminodifenüülmetaan

(101–77-9)

3,3’-diklorobensidiin

(91–94-1)

3,3’-dimetoksübensidiin

(119–90-4)

3,3’-dimetüülbensidiin

(119–93-7)

3,3’-dimetüül-4,4diaminodifenüülmetaan

(838–88-0)

p-kresidiin

(120–71-8)

4,4’-metüleen-bis-(2-kloroaniliin)

(101–14-4)

4,4’-oksüdianiliin

(101–80-4)

4,4’-tiodianiliin

(139–65-1)

o-toluidiin

(95–53-4)

2,4-diaminotolueen

(95–80-7)

2,4,5-trimetüülaniliin

(137–17-7)

4-aminoasobenseen

(60–09-3)

o-anisidiin

(90–04-0)

Hindamine ja kontroll: taotleja ja/või tema tarnijad esitavad deklaratsiooni selle kohta, et kõnealuseid asovärve ei ole kasutatud. Juhul kui deklaratsiooni tuleb tõendada, kasutatakse järgmisi katsemeetodeid: nahk – CEN ISO TS 17234; tekstiil – EN 14362 1 või 2.

Tekstiilmaterjalid: piirmäär 30 ppm (märkus: 4-aminoasobenseeni puhul on võimalik saada valepositiivseid tulemusi, seepärast on soovitatav tulemusi kontrollida).

Nahk: piirmäär 30 ppm (märkus: 4-aminoasobenseeni, 4-aminodifenüüli ja 2-naftüülamiini puhul on võimalik saada valepositiivseid tulemusi, seepärast on soovitatav tulemusi kontrollida).

| c) | Kummis ei esine avastataval määral järgmisi N-nitrosoamiine: | N-nitrosodimetüülamiin (NDMA), |
| --- | --- | --- |

c)

Kummis ei esine avastataval määral järgmisi N-nitrosoamiine:

N-nitrosodimetüülamiin (NDMA),

| | N-nitrosodietüülamiin (NDEA), |
| --- | --- |

N-nitrosodietüülamiin (NDEA),

| | N-nitrosodipropüülamiin (NDPA), |
| --- | --- |

N-nitrosodipropüülamiin (NDPA),

| | N-nitrosodibutüülamiin (NDBA), |
| --- | --- |

N-nitrosodibutüülamiin (NDBA),

| | N-nitrosopiperidiin (NPIP), |
| --- | --- |

N-nitrosopiperidiin (NPIP),

| | N-nitrosopürrolidiin (NPYR), |
| --- | --- |

N-nitrosopürrolidiin (NPYR),

| | N-nitrosomorfoliin (NMOR), |
| --- | --- |

N-nitrosomorfoliin (NMOR),

| | N-nitroso N-metüül N-fenüülamiin (NMPhA), |
| --- | --- |

N-nitroso N-metüül N-fenüülamiin (NMPhA),

| | N-nitroso N-etüül N-fenüülamiin (NEPhA). |
| --- | --- |

N-nitroso N-etüül N-fenüülamiin (NEPhA).

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab katsearuande; katsetamisel on kasutatud katsemeetodit EN 12868 (1999-12) või EN 14602.

| d) | Nahk-, kummi- ja tekstiilosade koostises ei kasutata C10-C13-kloroalkaane.

  Hindamine ja kontroll: taotleja ja/või tema tarnijad esitavad deklaratsiooni selle kohta, et kõnealuseid kloroalkaane ei ole kasutatud. |
| --- | --- |

d)

Nahk-, kummi- ja tekstiilosade koostises ei kasutata C10-C13-kloroalkaane.

Hindamine ja kontroll: taotleja ja/või tema tarnijad esitavad deklaratsiooni selle kohta, et kõnealuseid kloroalkaane ei ole kasutatud.

| e) | Kasutada ei tohi värvaineid, mis vastavad kriteeriumidele, mille alusel võib neid klassifitseerida kantserogeenseks, mutageenseks, reproduktiivtoksiliseks või keskkonnaohtlikuks ning millele on omistatud riskilause R40, R45, R49, R50, R51, R52, R53, R60, R61, R62, R63 või R68 (või nende kombinatsioon). (Ainete klassifitseerimiseeskirjad vastavalt nõukogu direktiivile 67/548/EMÜ (3) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 1999/45/EÜ) (4).
  Alternatiivina võib kaaluda klassifitseerimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1272/2008 (5). Sel juhul ei tohi toormaterjalidele lisada aineid või valmistisi, millele on omistatud või võidakse taotlemise ajal omistada järgmised ohulaused (või nende kombinatsioon): H351, H350, H350i, H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

  Hindamine ja kontroll: taotleja esitab deklaratsiooni selle kohta, et kõnealuseid värvaineid ei ole kasutatud. |
| --- | --- |

e)

Kasutada ei tohi värvaineid, mis vastavad kriteeriumidele, mille alusel võib neid klassifitseerida kantserogeenseks, mutageenseks, reproduktiivtoksiliseks või keskkonnaohtlikuks ning millele on omistatud riskilause R40, R45, R49, R50, R51, R52, R53, R60, R61, R62, R63 või R68 (või nende kombinatsioon). (Ainete klassifitseerimiseeskirjad vastavalt nõukogu direktiivile 67/548/EMÜ (3) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 1999/45/EÜ) (4).

Alternatiivina võib kaaluda klassifitseerimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1272/2008 (5). Sel juhul ei tohi toormaterjalidele lisada aineid või valmistisi, millele on omistatud või võidakse taotlemise ajal omistada järgmised ohulaused (või nende kombinatsioon): H351, H350, H350i, H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab deklaratsiooni selle kohta, et kõnealuseid värvaineid ei ole kasutatud.

| f) | Alküülfenooletoksülaati (APE) ja perfluorooktaansulfonaati (PFOS) ei kasutata.

  Hindamine ja kontroll: taotleja esitab deklaratsiooni selle kohta, et kõnealuseid aineid ei ole kasutatud. |
| --- | --- |

f)

Alküülfenooletoksülaati (APE) ja perfluorooktaansulfonaati (PFOS) ei kasutata.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab deklaratsiooni selle kohta, et kõnealuseid aineid ei ole kasutatud.

| g) | Kasutada ei tohi värvaineid, mis vastavad kriteeriumidele, mille alusel võib neid klassifitseerida naha tundlikkust põhjustavaks aineks (R43). (Ainete klassifitseerimise eeskirjad vastavalt direktiivile 67/548/EMÜ või direktiivile 1999/45/EÜ).
  Alternatiivina võib kaaluda klassifitseerimist vastavalt määrusele (EÜ) nr 1272/2008. Sel juhul ei tohi toormaterjalidele lisada aineid ega valmistisi, millele on omistatud või võidakse taotlemise ajal omistada ohulause H317.

  Hindamine ja kontroll: taotleja esitab deklaratsiooni selle kohta, et kõnealuseid värvaineid ei ole kasutatud. |
| --- | --- |

g)

Kasutada ei tohi värvaineid, mis vastavad kriteeriumidele, mille alusel võib neid klassifitseerida naha tundlikkust põhjustavaks aineks (R43). (Ainete klassifitseerimise eeskirjad vastavalt direktiivile 67/548/EMÜ või direktiivile 1999/45/EÜ).

Alternatiivina võib kaaluda klassifitseerimist vastavalt määrusele (EÜ) nr 1272/2008. Sel juhul ei tohi toormaterjalidele lisada aineid ega valmistisi, millele on omistatud või võidakse taotlemise ajal omistada ohulause H317.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab deklaratsiooni selle kohta, et kõnealuseid värvaineid ei ole kasutatud.

| h) | Ftalaadid: tootes võib vajaduse korral kasutada ainult selliseid ftalaate, mille riski on taotlemise hetkeks hinnatud ning millele ei ole omistatud riskilauset R60, R61, R62, R50, R51, R52, R53, R50/53, R51/53 või R52/53 (või nende kombinatsiooni) vastavalt direktiivile 67/548/EMÜ. Lisaks ei tohi tootes kasutada di-n-oktüül ftalaate (DNOP), diisononüülftalaate (DINP) ega diisodetsüülftalaate (DIDP).

  Hindamine ja kontroll: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta. |
| --- | --- |

h)

Ftalaadid: tootes võib vajaduse korral kasutada ainult selliseid ftalaate, mille riski on taotlemise hetkeks hinnatud ning millele ei ole omistatud riskilauset R60, R61, R62, R50, R51, R52, R53, R50/53, R51/53 või R52/53 (või nende kombinatsiooni) vastavalt direktiivile 67/548/EMÜ. Lisaks ei tohi tootes kasutada di-n-oktüül ftalaate (DNOP), diisononüülftalaate (DINP) ega diisodetsüülftalaate (DIDP).

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta.

| i) | Biotsiidid: kasutada võib üksnes selliseid biotsiide, mis sisaldavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (6) IA lisas loetletud biotsiidseid toimeaineid ning mida on lubatud kasutada jalatsites.

  Hindamine ja kontroll: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealuse kriteeriumi nõuete täitmise kohta ning kasutatud biotsiidide nimekirja. |
| --- | --- |

i)

Biotsiidid: kasutada võib üksnes selliseid biotsiide, mis sisaldavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (6) IA lisas loetletud biotsiidseid toimeaineid ning mida on lubatud kasutada jalatsites.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealuse kriteeriumi nõuete täitmise kohta ning kasutatud biotsiidide nimekirja.

5.   Lenduvate orgaaniliste ühendite kasutamine jalatsite lõplikul kokkupanekul

Lenduv orgaaniline ühend on orgaaniline ühend, mille aururõhk temperatuuril 293,15 K on vähemalt 0,01 kPa või millel on vastav lenduvus teatavates kasutustingimustes.

Jalatsite lõpptootmisel ei ületa kasutatud lenduvate orgaaniliste ühendite üldkogus keskmiselt 20 grammi jalatsipaari kohta.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab jalatsite lõpptootmisel kasutatud lenduvate orgaaniliste ühendite üldkoguse arvutused, tõendavad andmed, katsetulemused ja vajalikud dokumendid, kusjuures arvutused tehakse standardi EN 14602 kohaselt. (Märkida tuleb vähemalt viimase kuue kuu jooksul ostetud naha, liimide ja viimistlusainete ning toodetud jalatsite andmed.)

6.   Energiatarbimine

Deklareeritakse energiatarbimine tootmisetapil.

Hindamine ja kontroll: taotlejal palutakse esitada asjakohane teave vastavalt tehnilisele liitele A1.

7.   Lõpptoote pakendamine

Kui jalatsite lõpp-pakendamiseks kasutatakse pappkarpe, peavad pappkarbid olema valmistatud 100 % ulatuses ringlussevõetud materjalist. Kui jalatsite lõpp-pakendamiseks kasutatakse plastikkotte, peavad plastikkotid olema valmistatud vähemalt 75 % ulatuses ringlussevõetud materjalist või olema biolagunevad või kompostitavad kooskõlas standardis EN 13432 (7) sätestatud määratlustega.

Hindamine ja kontroll: taotlusele lisatakse toote pakendi näidis ja deklaratsioon kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta. Kõnealust kriteeriumi kohaldatakse üksnes Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 94/62/EÜ (8) määratletud esmase pakendi suhtes.

8.   Pakendil esitatav teave

a)   Kasutusjuhend

Tootele lisatakse järgmine (või samaväärne) tekst:

| | „Neid jalatseid on töödeldud veekindluse suurendamiseks ning nad ei vaja lisatöötlemist.” (Seda kriteeriumi kohaldatakse üksnes veekindlaks töödeldud jalatsite puhul.) |
| --- | --- |

„Neid jalatseid on töödeldud veekindluse suurendamiseks ning nad ei vaja lisatöötlemist.” (Seda kriteeriumi kohaldatakse üksnes veekindlaks töödeldud jalatsite puhul.)

| | „Võimaluse korral ärge visake oma jalatseid ära, vaid laske need parandada. Selline toimimisviis on keskkonnasõbralikum.” |
| --- | --- |

„Võimaluse korral ärge visake oma jalatseid ära, vaid laske need parandada. Selline toimimisviis on keskkonnasõbralikum.”

| | „Kasutage jalatsite kõrvaldamiseks sobivaid kohalikke ringlussevõtukäitisi, kui need on olemas.” |
| --- | --- |

„Kasutage jalatsite kõrvaldamiseks sobivaid kohalikke ringlussevõtukäitisi, kui need on olemas.”

b)   Teave ökomärgise kohta

Pakendile lisatakse järgmine (või samaväärne) tekst:

„Üksikasjalikum teave ELi ökomärgise veebilehel: http://www.ecolabel.eu”.

c)   Teave tarbijatele

Pakendile tuleks lisada teabekast, milles taotleja selgitab oma keskkonnasäästlikku lähenemisviisi.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab toote pakendi näidise ja tootele lisatud teabe näidise ning deklaratsiooni kõnealuse kriteeriumi igale osale vastavuse kohta.

9.   Ökomärgisel esitatav teave

Ökomärgise 2. lahtris on järgmine tekst:

| — | õhku ja vett vähe saastav; |
| --- | --- |

—

õhku ja vett vähe saastav;

| — | kasutatud on vähe kahjulikke aineid. |
| --- | --- |

—

kasutatud on vähe kahjulikke aineid.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab toote pakendi näidise, millel on ökomärgis, ja deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta.

10.   Kasutusaega mõjutavad parameetrid

Töö- ja kaitsejalatsitel on EÜ vastavusmärk vastavalt nõukogu direktiivile 89/686/EMÜ (9).

Kõik muud jalatsid vastavad allpool esitatud tabelis sätestatud nõuetele.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab allpool esitatud tabelis märgitud parameetritele vastava katsearuande; katsetamisel on kasutatud järgmisi katsemeetodeid:

| — | EN 13512: jalatsipealse paindumiskindlus; |
| --- | --- |

—

EN 13512: jalatsipealse paindumiskindlus;

| — | EN 13571 jalatsipealse rebimistugevus; |
| --- | --- |

—

EN 13571 jalatsipealse rebimistugevus;

| — | EN 17707: välistalla paindumiskindlus; |
| --- | --- |

—

EN 17707: välistalla paindumiskindlus;

| — | EN 12770: välistalla kulumiskindlus; |
| --- | --- |

—

EN 12770: välistalla kulumiskindlus;

| — | EN 17708: talla kinnitumise tugevus; |
| --- | --- |

—

EN 17708: talla kinnitumise tugevus;

| — | EN 12771: välistalla rebenemistugevus; |
| --- | --- |

—

EN 12771: välistalla rebenemistugevus;

| — | EN ISO 17700: jalatsipealsete ja -voodrite ning jalatsi sisesokkide värvikindlus hõõrdumisele. |
| --- | --- |

—

EN ISO 17700: jalatsipealsete ja -voodrite ning jalatsi sisesokkide värvikindlus hõõrdumisele.

| | Üldkasutatavad spordijalatsid | Koolijalatsid | Vabaajajalatsid | Meeste tänavajalatsid | Soojustatud jalatsid | Naiste tänavajalatsid | Moejalatsid | Lastejalatsid | Toajalatsid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jalatsipealse paindumiskindlus:
  (tuhanded painutustsüklid, nähtavate kahjustusteta) | Kuivad = 100
  Märjad = 20 | Kuivad = 100
  Märjad = 20 | Kuivad = 80
  Märjad = 20 | Kuivad = 80
  Märjad = 20 | Kuivad = 100
  Märjad = 20
  – 20° = 30 | Kuivad = 50
  Märjad = 10 | Kuivad = 15 | Kuivad = 15 | Kuivad = 15 |
| Jalatsipealse rebimistugevus:
  (keskmine rebimisjõud, N) |
| Nahk | ≥ 80 | ≥ 60 | ≥ 60 | ≥ 60 | ≥ 60 | ≥ 40 | ≥ 30 | ≥ 30 | ≥ 30 |
| Muud materjalid | ≥ 40 | ≥ 40 | ≥ 40 | ≥ 40 | ≥ 40 | ≥ 40 | ≥ 30 | ≥ 30 | ≥ 30 |
| Välistalla paindumiskindlus: |
| sisselõike pikenemine (mm) | ≤ 4 | ≤ 4 | ≤ 4 | ≤ 4 | ≤ 4 | ≤ 4 | | | |
| Iselõhenematu | Iselõhenematu | Iselõhenematu | Iselõhenematu | Iselõhenematu | Iselõhenematu – 10 °C juures | Nsc | | | |
| Välistalla kulumiskindlus: |
| D ≥ 0,9 g/cm3 (mm3) | ≤ 200 | ≤ 200 | ≤ 250 | ≤ 350 | ≤ 200 | ≤ 400 | | | ≤ 450 |
| D < 0,9 g/cm3 (mg) | ≤ 150 | ≤ 150 | ≤ 170 | ≤ 200 | ≤ 150 | ≤ 250 | | | ≤ 300 |
| Sisetalla kinnitumise tugevus
  (N/mm) | ≥ 4,0 | ≥ 4,0 | ≥ 3,0 | ≥ 3,5 | ≥ 3,5 | ≥ 3,0 | ≥ 2,5 | ≥ 3,0 | ≥ 2,5 |
| Välistalla rebimistugevus:
  (keskmine tugevus, N/mm) |
| D ≥ 0,9 g/cm3 | 8 | 8 | 8 | 6 | 8 | 6 | 5 | 6 | 5 |
| D < 0,9 g/cm3 | 6 | 6 | 6 | 4 | 6 | 4 | 4 | 5 | 4 |
| Jalatsi seesmise osa (vooder, pealse siseküljed) värvikindlus. Halli kihi teke viltpindadel pärast 50 märgumistsüklit. | ≥ 2/3 | ≥ 2/3 | ≥ 2/3 | ≥ 2/3 | ≥ 2/3 | ≥ 2/3 | | ≥ 2/3 | ≥ 2/3 |

Üldkasutatavad spordijalatsid

Koolijalatsid

Vabaajajalatsid

Meeste tänavajalatsid

Soojustatud jalatsid

Naiste tänavajalatsid

Moejalatsid

Lastejalatsid

Toajalatsid

Jalatsipealse paindumiskindlus:

(tuhanded painutustsüklid, nähtavate kahjustusteta)

Kuivad = 100

Märjad = 20

Kuivad = 100

Märjad = 20

Kuivad = 80

Märjad = 20

Kuivad = 80

Märjad = 20

Kuivad = 100

Märjad = 20

– 20° = 30

Kuivad = 50

Märjad = 10

Kuivad = 15

Kuivad = 15

Kuivad = 15

Jalatsipealse rebimistugevus:

(keskmine rebimisjõud, N)

Nahk

≥ 80

≥ 60

≥ 60

≥ 60

≥ 60

≥ 40

≥ 30

≥ 30

≥ 30

Muud materjalid

≥ 40

≥ 40

≥ 40

≥ 40

≥ 40

≥ 40

≥ 30

≥ 30

≥ 30

Välistalla paindumiskindlus:

sisselõike pikenemine (mm)

≤ 4

≤ 4

≤ 4

≤ 4

≤ 4

≤ 4

Iselõhenematu

Iselõhenematu

Iselõhenematu

Iselõhenematu

Iselõhenematu

Iselõhenematu – 10 °C juures

Nsc

Välistalla kulumiskindlus:

D ≥ 0,9 g/cm3 (mm3)

≤ 200

≤ 200

≤ 250

≤ 350

≤ 200

≤ 400

≤ 450

D < 0,9 g/cm3 (mg)

≤ 150

≤ 150

≤ 170

≤ 200

≤ 150

≤ 250

≤ 300

Sisetalla kinnitumise tugevus

(N/mm)

≥ 4,0

≥ 4,0

≥ 3,0

≥ 3,5

≥ 3,5

≥ 3,0

≥ 2,5

≥ 3,0

≥ 2,5

Välistalla rebimistugevus:

(keskmine tugevus, N/mm)

D ≥ 0,9 g/cm3

8

8

8

6

8

6

5

6

5

D < 0,9 g/cm3

6

6

6

4

6

4

4

5

4

Jalatsi seesmise osa (vooder, pealse siseküljed) värvikindlus. Halli kihi teke viltpindadel pärast 50 märgumistsüklit.

≥ 2/3

≥ 2/3

≥ 2/3

≥ 2/3

≥ 2/3

≥ 2/3

≥ 2/3

≥ 2/3

---

(1)  Toornahad: ingl k hide on suguküpsete või täiskasvanud suurte loomade (nt kariloomad, hobused, kaamelid, elevandid jne) nahk; ingl k skin on väikeste loomade (nt lambad ja kitsed) nahk või suurte noorloomade (nt vasikad) nahk. Sigade, roomajate, lindude ja kalade nahk on skin. (Nahaga seotud terminite rahvusvaheline sõnastik (International Glossary of Leather Terms, ICT)).

(2)  EÜT L 135, 30.5.1991, lk 40.

(3)  EÜT 196, 16.8.1967, lk 1.

(4)  EÜT L 200, 30.7.1999, lk 1.

(5)  ELT L 353, 31.12.2008, lk 1.

(6)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

(7)  EN 13432 „Kompostimise ja biolagundamise kaudu taaskasutatavate pakendite suhtes kohaldatavad nõuded: testimiskava ja hindamiskriteeriumid pakendite lõplikuks heakskiitmiseks”.

(8)  EÜT L 365, 31.12.1994, lk 10. Artikli 3 lõike 1 punkt a: „müügipakend või esmane pakend, mis on ette nähtud müügikohas lõppkasutajale või tarbijale müüdava kaubaüksuse pakendamiseks”.

(9)  EÜT L 399, 30.12.1989, lk 18.

Tehniline liide

A1.   Energiatarbimise arvutamine

Arvutused viitavad üksnes energiatarbimisele lõpptoote kokkupanekul (tootmisetapp).

Keskmist elektritarbimist (average electric consumption, AEC) saab arvutada kahel viisil.

| | Võttes aluseks asjaomases tehases valmistatud jalatsite kogutoodangu päevas:
  —   MJdp= jalatsite tootmisel kasutatud energia keskmine kogus päevas [elekter + fossiilkütused], arvutatud aastapõhiselt;
  —   N= jalatsipaaride keskmine toodang päevas (jalatsipaaride arv, arvutatud aastapõhiselt). |
| --- | --- |

Võttes aluseks asjaomases tehases valmistatud jalatsite kogutoodangu päevas:

—   MJdp= jalatsite tootmisel kasutatud energia keskmine kogus päevas [elekter + fossiilkütused], arvutatud aastapõhiselt;

—   N= jalatsipaaride keskmine toodang päevas (jalatsipaaride arv, arvutatud aastapõhiselt).

Formula

| | Võttes aluseks ökomärgisega toodete toodangu asjaomases tehases:
  —   MJep= ökomärgisega jalatsite tootmisel kasutatud energia keskmine kogus päevas [elekter + fossiilkütused], arvutatud aastapõhiselt;
  —   Nep= ökomärgisega jalatsipaaride keskmine toodang päevas (jalatsipaaride arv, arvutatud aastapõhiselt). |
| --- | --- |

Võttes aluseks ökomärgisega toodete toodangu asjaomases tehases:

—   MJep= ökomärgisega jalatsite tootmisel kasutatud energia keskmine kogus päevas [elekter + fossiilkütused], arvutatud aastapõhiselt;

—   Nep= ökomärgisega jalatsipaaride keskmine toodang päevas (jalatsipaaride arv, arvutatud aastapõhiselt).

Formula

---

| 28.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/36 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/36

---

KOMISJONI OTSUS,

9. juuli 2009,

millega kehtestatakse puhkeküla või -laagri teenusele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 5618 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/564/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1980/2000 ühenduse muudetud ökomärgise andmise süsteemi kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõike 1 teist lõiku,

olles nõu pidanud Euroopa Liidu Ökomärgise Komisjoniga,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1980/2000 alusel võib ühenduse ökomärgise anda tootele, mille omadused võimaldavad sellel märkimisväärselt kaasa aidata esmatähtsate keskkonnaaspektide parandamisele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1980/2000 alusel võib ühenduse ökomärgise anda tootele, mille omadused võimaldavad sellel märkimisväärselt kaasa aidata esmatähtsate keskkonnaaspektide parandamisele.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 1980/2000 on sätestatud, et ökomärgise andmise erikriteeriumid, mis on koostatud Euroopa Liidu Ökomärgise Komisjoni väljatöötatud kriteeriumide alusel, kehtestatakse tooterühmade kaupa. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 1980/2000 on sätestatud, et ökomärgise andmise erikriteeriumid, mis on koostatud Euroopa Liidu Ökomärgise Komisjoni väljatöötatud kriteeriumide alusel, kehtestatakse tooterühmade kaupa.

| (3) | Lisaks on kõnealuses määruses sätestatud, et ökomärgise andmise kriteeriumid ja nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded vaadatakse läbi aegsasti enne iga tooterühma kriteeriumide kehtivusaja lõppu. |
| --- | --- |

(3)

Lisaks on kõnealuses määruses sätestatud, et ökomärgise andmise kriteeriumid ja nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded vaadatakse läbi aegsasti enne iga tooterühma kriteeriumide kehtivusaja lõppu.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1980/2000 kohaselt on õigel ajal läbi vaadatud ökoloogilised kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded, mis on kehtestatud 14. aprilli 2005. aasta komisjoni otsusega 2005/338/EÜ, millega kehtestatakse puhkeküla või -laagri teenusele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid (2). Kõnealused ökoloogilised kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad kuni 31. oktoobrini 2009. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1980/2000 kohaselt on õigel ajal läbi vaadatud ökoloogilised kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded, mis on kehtestatud 14. aprilli 2005. aasta komisjoni otsusega 2005/338/EÜ, millega kehtestatakse puhkeküla või -laagri teenusele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid (2). Kõnealused ökoloogilised kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad kuni 31. oktoobrini 2009.

| (5) | Lähtudes kõnealusest läbivaatamisest ning arvestades teaduse ja turu arengut on asjakohane muuta tooterühma määratlust ja kehtestada uued ökoloogilised kriteeriumid. |
| --- | --- |

(5)

Lähtudes kõnealusest läbivaatamisest ning arvestades teaduse ja turu arengut on asjakohane muuta tooterühma määratlust ja kehtestada uued ökoloogilised kriteeriumid.

| (6) | Ökoloogilised kriteeriumid, samuti nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded peaksid kehtima neli aastat alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast. |
| --- | --- |

(6)

Ökoloogilised kriteeriumid, samuti nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded peaksid kehtima neli aastat alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

| (7) | Puhkeküla või -laagri teenuse puhul tuleks ökoloogilised kriteeriumid jagada kohustuslikeks ja valikulisteks kriteeriumideks. |
| --- | --- |

(7)

Puhkeküla või -laagri teenuse puhul tuleks ökoloogilised kriteeriumid jagada kohustuslikeks ja valikulisteks kriteeriumideks.

| (8) | Seoses komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ (mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratluse kohta) (3) määratletud mikroettevõtjate poolt ökomärgise taotlemisel ja kasutamisel makstavate lõivudega, on asjakohane tagada täiendavad maksuvähendused lisaks vähendustele, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1980/2000 ja komisjoni 10. novembri 2000. aasta otsuse 2000/728/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse ökomärgise taotluse menetluslõiv ja aastamaks) (4) artiklites 1 ja 2, et võtta arvesse nende piiratud ressursse ning erilist tähtsust selles tooterühmas vastavalt otsuse 2000/728/EÜ artiklile 5. |
| --- | --- |

(8)

Seoses komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ (mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratluse kohta) (3) määratletud mikroettevõtjate poolt ökomärgise taotlemisel ja kasutamisel makstavate lõivudega, on asjakohane tagada täiendavad maksuvähendused lisaks vähendustele, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1980/2000 ja komisjoni 10. novembri 2000. aasta otsuse 2000/728/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse ökomärgise taotluse menetluslõiv ja aastamaks) (4) artiklites 1 ja 2, et võtta arvesse nende piiratud ressursse ning erilist tähtsust selles tooterühmas vastavalt otsuse 2000/728/EÜ artiklile 5.

| (9) | Otsus 2005/338/EÜ tuleks seetõttu asendada. |
| --- | --- |

(9)

Otsus 2005/338/EÜ tuleks seetõttu asendada.

| (10) | Teenuseosutajate jaoks, kelle teenustele on antud puhkeküla või -laagri teenuse osutamise ökomärgis vastavalt otsuses 2005/338/EÜ esitatud kriteeriumidele, tuleks ette näha üleminekuperiood, et neil oleks piisavalt aega viia oma teenused vastavusse läbivaadatud kriteeriumide ja nõuetega. Samuti tuleks lubada teenuseosutajatel esitada taotlusi vastavalt otsuses 2005/338/EÜ või käesolevas otsuses sätestatud kriteeriumidele kuni kõnealuse otsuse kehtivuse lõpuni. |
| --- | --- |

(10)

Teenuseosutajate jaoks, kelle teenustele on antud puhkeküla või -laagri teenuse osutamise ökomärgis vastavalt otsuses 2005/338/EÜ esitatud kriteeriumidele, tuleks ette näha üleminekuperiood, et neil oleks piisavalt aega viia oma teenused vastavusse läbivaadatud kriteeriumide ja nõuetega. Samuti tuleks lubada teenuseosutajatel esitada taotlusi vastavalt otsuses 2005/338/EÜ või käesolevas otsuses sätestatud kriteeriumidele kuni kõnealuse otsuse kehtivuse lõpuni.

| (11) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1980/2000 artikli 17 alusel moodustatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1980/2000 artikli 17 alusel moodustatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Tooterühma „puhkeküla või -laagri teenused” kuulub tasulise põhiteenusena mobiilsetele eluasemetele sobivate majutuskohtade pakkumine piiratud alal.

Samuti hõlmab see muid majutushooneid, mis sobivad öömaja pakkumiseks, ning üldkasutatavaid alasid ühisteenuste tarbeks, kui neid osutatakse sellel piiratud alal.

2.   Sellel piiratud alal osutatav puhkeküla või -laagri teenus võib hõlmata ka toitlustusteenuste ja vabaajategevuse pakkumist, mis kuuluvad puhkeküla või -laagri teenust osutava ettevõtja juhtimise alla või selle omandisse.

3.   Käesolevas otsuses tähendab toitlustusteenus hommikusööki; spordi- ja vabaajategevus ning spordi- ja vabaajarajatised hõlmavad saunu, ujumisbasseine ja kõiki muid selliseid rajatisi, mis paiknevad majutusalal ja haljasaladel, näiteks parkides ja aedades, mis on külalistele avatud ning ei asu puhkeküla või -laagri otsese halduse alal.

4.   Käesolevas otsuses kasutatakse mikroettevõtjate määratlust soovituses 2003/361/EÜ esitatud tähenduses.

Artikkel 2

1.   Selleks et puhkeküla või -laagri teenusele võiks määruse (EÜ) nr 1980/2000 alusel anda ühenduse ökomärgise (edaspidi „ökomärgis”), peab puhkeküla või -laagri teenus vastama kõigile järgmistele nõuetele:

| a) | teenus kuulub tooterühma „puhkeküla või -laagri teenused”; |
| --- | --- |

a)

teenus kuulub tooterühma „puhkeküla või -laagri teenused”;

| b) | teenus vastab kõigile käesoleva otsuse lisa punktis A sätestatud kriteeriumidele; |
| --- | --- |

b)

teenus vastab kõigile käesoleva otsuse lisa punktis A sätestatud kriteeriumidele;

| c) | käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 osutatud hindepunktide summa saamiseks peab teenus vastama piisavale hulgale käesoleva otsuse lisa punktis B sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

c)

käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 osutatud hindepunktide summa saamiseks peab teenus vastama piisavale hulgale käesoleva otsuse lisa punktis B sätestatud kriteeriumidele.

2.   Lõike 1 punktis c esitatud tingimuse täitmiseks peab puhkeküla või -laagri teenusel olema vähemalt:

| a) | 20 hindepunkti põhiteenuse eest; |
| --- | --- |

a)

20 hindepunkti põhiteenuse eest;

| b) | 24 hindepunkti juhul, kui pakutakse ka muid üürilistele öömajaks sobivaid majutushooneid. |
| --- | --- |

b)

24 hindepunkti juhul, kui pakutakse ka muid üürilistele öömajaks sobivaid majutushooneid.

3.   Lõikes 2 osutatud hindepunktide summadele lisatakse hindepunkte, kui puhkeküla või -laagri teenust osutava ettevõtja juhtimise all või selle omandis osutatakse ka järgmisi teenuseid:

| a) | toitlustusteenused – kolm hindepunkti; |
| --- | --- |

a)

toitlustusteenused – kolm hindepunkti;

| b) | haljasalad/väliterritooriumid, mis on külalistele avatud ning ei asu puhkeküla või -laagri otsese halduse alal – kolm hindepunkti; |
| --- | --- |

b)

haljasalad/väliterritooriumid, mis on külalistele avatud ning ei asu puhkeküla või -laagri otsese halduse alal – kolm hindepunkti;

| c) | spordi- ja vabaajategevus – kolm hindepunkti; kui spordi- ja vabaajategevuseks on olemas tervisekeskus, siis viis hindepunkti. |
| --- | --- |

c)

spordi- ja vabaajategevus – kolm hindepunkti; kui spordi- ja vabaajategevuseks on olemas tervisekeskus, siis viis hindepunkti.

Artikkel 3

1.   Juhul kui puhkeküla või -laagri teenusele ökomärgise saamise taotluse esitab mikroettevõtja, vähendatakse erandina otsuse 2000/728/EÜ artikli 1 lõikest 3 menetluslõivu 75 % võrra, kusjuures muud vähendamist ei lubata.

2.   Erandina otsuse 2000/728/EÜ artikli 2 lõike 5 esimesest lausest on mikroettevõtja minimaalne ökomärgise kasutamise aastamaks 100 eurot.

3.   Kogu puhkeküla või -laagri teenuse aastase müügimahu arvestamiseks korrutatakse teenuse osutamise hind ööbimiste arvuga ning vähendatakse tulemust 50 % võrra. Teenuse osutamise hinnaks loetakse külalise poolt ühe ööbimise eest makstud keskmist tasu (kaasa arvatud kõik teenused, mille eest ei tasuta eraldi).

4.   Kohaldatakse vähendamisi otsuse 2000/728/EÜ artikli 2 lõigetes 6–10 kindlaksmääratud aastamaksu alammäärani.

Artikkel 4

Tooterühma „puhkeküla või -laagri teenused” ökoloogilised kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad neli aastat alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel 5

Haldusotstarbel antakse tooterühmale „puhkeküla või -laagri teenused” koodnumber „026”.

Artikkel 6

Otsus 2005/338/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 7

1.   Enne käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva esitatud tooterühma „puhkeküla või -laagri teenused” alla kuuluvaid ökomärgise taotlusi hinnatakse kooskõlas otsuses 2005/338/EÜ sätestatud tingimustega.

2.   Pärast käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva, kuid hiljemalt 31. oktoobriks 2009, esitatavad tooterühma „puhkeküla või -laagri teenused” alla kuuluvad ökomärgise taotlused võib koostada kas otsuses 2005/338/EÜ sätestatud kriteeriumide või käesolevas otsuses sätestatud kriteeriumide alusel.

Kõnealuseid taotlusi hinnatakse kooskõlas nende kriteeriumidega, mille alusel need on koostatud.

3.   Kui ökomärgis on antud otsuses 2005/338/EÜ sätestatud kriteeriumide alusel hinnatud taotluse põhjal, võib kõnealust ökomärgist kasutada kuni 12 kuud pärast käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva.

Artikkel 8

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 9. juuli 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  EÜT L 237, 21.9.2000, lk 1.

1

(2)  ELT L 108, 29.4.2005, lk 67.

2

(3)  ELT L 124, 20.5.2003, lk 36.

3

(4)  EÜT L 293, 22.11.2000, lk 18.

4

---

LISA

RAAMTINGIMUSED

Kriteeriumide eesmärgid

Käesolevate kriteeriumide eesmärk on piirata peamisi keskkonnamõjusid puhkeküla või -laagri teenuse tsükli kolmel etapil (hanked, teenuse osutamine, jäätmed). Nende eesmärk on eelkõige järgmine:

| — | energiatarbimise piiramine; |
| --- | --- |

—

energiatarbimise piiramine;

| — | veetarbimise piiramine; |
| --- | --- |

—

veetarbimise piiramine;

| — | jäätmetekke piiramine; |
| --- | --- |

—

jäätmetekke piiramine;

| — | taastuvate ressursside ja keskkonnale väheohtlike ainete kasutuse soodustamine; |
| --- | --- |

—

taastuvate ressursside ja keskkonnale väheohtlike ainete kasutuse soodustamine;

| — | keskkonnateabe ja -hariduse edendamine. |
| --- | --- |

—

keskkonnateabe ja -hariduse edendamine.

Kirjeldus

Artiklis 1 osutatud mobiilsete eluasemete hulka kuuluvad näiteks telgid, haagissuvilad, vagunelamud ja autoelamud. Öömaja pakkumiseks sobivate majutushoonete hulka kuuluvad näiteks suvemajad, renditavad mobiilsed eluasemed ja korterid. Ühisteenuste osutamiseks mõeldud üldkasutatavad alad hõlmavad näiteks pesemiseks ja söögitegemiseks kasutatavaid hooneid ja ruume, selvehalle ning teabeteenuste kasutamist võimaldavaid hooneid ja ruume.

Hindamis- ja kontrollinõuded

Iga kriteeriumi juures, mis on sätestatud punktides A ja B, on märgitud üksikasjalikud hindamis- ja kontrollinõuded.

Vajaduse korral võib kasutada ka muid katsemeetodeid ja standardeid kui need, mis on esitatud iga kriteeriumi puhul, kui nende samaväärsust on kinnitanud taotlust hindav pädev asutus.

Juhul kui taotlejalt nõutakse kõnealustele kriteeriumidele vastavuse tõendamiseks deklaratsioonide, dokumentide, analüüsi- ja katseprotokollide või muude tõendite esitamist, võivad tõendusmaterjalid vastavalt asjaoludele pärineda taotlejalt ja/või tema tarnija(te)lt ja/või nende tarnija(te)lt jne.

Enne loa andmist teeb pädev asutus kontrollkäike kohapeal.

Vajaduse korral võib pädev asutus nõuda tõendavaid dokumente ja teha sõltumatuid kontrolle. Loa kehtivusajal jälgib pädev asutus kriteeriumidele vastavust.

Pädeval asutusel soovitatakse taotluste hindamisel ja kriteeriumidele vastavuse kontrollimisel arvestada selliste tunnustatud keskkonnajuhtimissüsteemide nagu EMAS ja ISO 14001 rakendamist.

(Märkus: nende juhtimissüsteemide rakendamist ei nõuta.)

Üldnõuded

Ökomärgise taotlemiseks peab taotleja vastama ühenduse, riiklike ja kohalike õigusaktide nõuetele. Eelkõige tuleb tagada, et

| 1) | füüsilised rajatised oleksid seadusjärgselt ehitatud ja et nende puhul järgitaks asjaomase piirkonna kõiki asjakohaseid õigusnorme, eelkõige maastiku- ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsega seotud õigusnorme; |
| --- | --- |

1)

füüsilised rajatised oleksid seadusjärgselt ehitatud ja et nende puhul järgitaks asjaomase piirkonna kõiki asjakohaseid õigusnorme, eelkõige maastiku- ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsega seotud õigusnorme;

| 2) | füüsiliste rajatiste puhul järgitaks energiasäästu, veeallikaid, vee käitlemist ja äravoolu, jäätmete kogumist ja kõrvaldamist, seadmete hooldust ja parandust ning ohutust ja tervishoidu käsitlevaid ühenduse, riiklikke ja kohalikke õigusnorme; |
| --- | --- |

2)

füüsiliste rajatiste puhul järgitaks energiasäästu, veeallikaid, vee käitlemist ja äravoolu, jäätmete kogumist ja kõrvaldamist, seadmete hooldust ja parandust ning ohutust ja tervishoidu käsitlevaid ühenduse, riiklikke ja kohalikke õigusnorme;

| 3) | ettevõtja tegutseb ja on registreeritud riiklike ja/või kohalike seaduste kohaselt ning selle personal on seadusjärgselt tööle võetud ja kindlustatud. |
| --- | --- |

3)

ettevõtja tegutseb ja on registreeritud riiklike ja/või kohalike seaduste kohaselt ning selle personal on seadusjärgselt tööle võetud ja kindlustatud.

JAOTIS A

ARTIKLI 2 LÕIKES 1 OSUTATUD KOHUSTUSLIKUD KRITEERIUMID

ENERGIA

1.   Taastuvatest allikatest pärinev elektrienergia

Vähemalt 50 % igaks otstarbeks kasutatavast elektrienergiast peab pärinema taastuvatest energiaallikatest, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2001/77/EÜ (1).

Seda kriteeriumi ei kohaldata nende puhkekülade või -laagrite suhtes, kellel puudub juurdepääs taastuvatest energiaallikatest saadud elektrienergia turule.

Vähemalt kaks aastat kehtivaid siduvaid lepingukitsendusi (näiteks karistuste ettenägemine), mille alusel keelatakse elektrienergia tarnijat vahetada, loetakse olukorraks, kus ei ole võimalik ligi pääseda taastuvatest energiaallikatest saadud elektrienergia turule.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab elektritarnija deklaratsiooni (või tarnijaga sõlmitud lepingu), milles märgitakse taastuva(te) energiaallika(te) liik, taastuvatest allikatest pärineva elektrienergia protsent kogu tarnitavast elektrienergiast, olemasolu korral kasutatavate kuumaveekatelde (kütteseadmete) dokumendid ning tarnitava elektrienergia suurim võimalik protsent. Direktiivi 2001/77/EÜ kohaselt on taastuvad energiaallikad taastuvad mittefossiilsed energiaallikad (tuule-, päikese-, maasoojus-, laine-, tõusu-mõõna-, hüdro-, biomassi-, prügilagaasi-, reoveepuhastigaasi- ja biogaasienergia allikad). Kui puhkekülal või -laagril ei ole võimalik ligi pääseda taastuvatest energiaallikatest saadud elektrienergia turule, tuleb esitada taastuvenergia taotlemist tõendavad dokumendid.

2.   Kivisüsi ja raskõlid

Energiaallikana ei kasutata kivisütt ega raskõlisid, mille väävlisisaldus on kõrgem kui 0,1 %. See kriteerium ei hõlma dekoratiivkaminates kasutatavat kivisütt.

Seda kriteeriumi kohaldatakse ainult sõltumatu küttesüsteemiga puhkekülade või -laagrite suhtes.

Hindamis- ja kontrollinõuded taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta, milles on märgitud kasutatavate energiaallikate liik.

3.   Energiatõhusus ja soojusenergia tootmine

Kui ökomärgise kandmise ajal paigaldatakse uus soojusenergia tootmisvõimsus, on see suure tõhususega koostootmisüksus (määratletud Euiroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/8/EÜ artiklis 3 ja III lisas), (2)) soojuspump või energiatõhus kuumaveekatel. Viimasel juhul on sellise kuumaveekatla tõhusus tähistatud nelja tärniga (umbes 92 % 50 °C juures ja 95 % 70 °C juures), mida mõõdetakse kooskõlas nõukogu direktiiviga 92/42/EMÜ (3) või kooskõlas käesoleva direktiiviga hõlmamata kuumaveekatlaid käsitlevate asjakohaste normide ja eeskirjadega.

Kasutusel olevad direktiivis 92/42/EMÜ määratletud vedel- ja gaaskütusega köetavad kuumaveekatlad vastavad tõhususnõuetele, mis on vähemalt samaväärsed direktiivis sätestatud kolme tärniga. Kasutusel olevad koostootmisüksused vastavad direktiivis 2004/8/EÜ esitatud suure tõhususe määratlusele.

Direktiivi 92/42/EMÜ kohaldamisalasse mittekuuluvate kuumaveekatelde (4) tõhusus vastab tootja juhendile ning riiklikele ja kohalikele tõhusust käsitlevatele õigusaktidele, kuid selliste kasutusel olevate katelde (välja arvatud biomassienergial töötavad kuumaveekatlad) tõhusus ei ole madalam kui 88 %.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab tehnilise aruande, milles on märgitud kuumaveekatla kasutegur ning mille on koostanud isik, kes vastutab kuumaveekatla müügi ja/või hoolduse eest.

4.   Õhu konditsioneerimine

Majapidamises kasutatavad kliimaseadmed, mis on ostetud ökomärgise kandmise ajal, peavad kuuluma vähemalt energiatõhususe klassi A, nagu on määratletud komisjoni direktiivis 2002/31/EÜ (5) või olema samaväärse energiatõhususega.

Märkus: seda kriteeriumi ei kohaldata kliimaseadmete suhtes, mis võivad kasutada ka muid energiaallikaid, või õhk-vesi- ja vesi-vesi-soojusvahetiga seadmete suhtes ning seadmete suhtes, mille väljundvõimsus (jahutusvõimsus) on üle 12 kW.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab tehnilise kirjelduse, mille on koostanud tootja või kliimaseadme paigaldamise, müügi ja/või hoolduse eest vastutavad erialatehnikud.

5.   Ehitiste energiatõhusus

Puhkeküla või -laager peab vastama energiatõhusust ja ehitiste energiatõhusust käsitlevatele riiklikele õigusaktidele ja kohalikele ehitusnormidele.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab energiatõhususe sertifikaadid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/91/EÜ (6) või kui selline võimalus riiklikus rakendussüsteemis puudub, siis sõltumatu eksperdi teostatud ehitiste energiatõhususe kontrolli tulemused.

6.   Akende soojapidavus ja helikindlus

Kõik köetavate ja/või kliimaseadmega varustatud tubade ja üldkasutatavate ruumide aknad on piisava, kohalikele õigusnormidele ja kliimatingimustele vastava soojusisolatsiooniga ning vajalikul määral helikindlad. (Seda kriteeriumi ei kohaldata renditavate haagiselamute/vagunelamute suhtes, juhul kui need ei kuulu puhkeküla või -laagri omandusse.)

Kõik köetavate ja/või kliimaseadmega varustatud tubade ja üldkasutatavate ruumide aknad, mis on paigaldatud või mida on renoveeritud pärast ühenduse ökomärgise saamist, vastavad direktiivile 2002/91/EÜ (artiklid 4, 5 ja 6) ning nõukogu direktiivile 89/106/EMÜ (7) ja nende direktiivide rakendamiseks kehtestatud asjakohastele riiklikele tehnilistele normidele.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab erialatehniku deklaratsiooni, mis tõendab kõnealusele kriteeriumile vastavust ja milles esitatakse soojajuhtivuse väärtused (U-väärtus). Direktiivi 2002/91/EÜ nõuetele vastavate akende puhul esitab taotleja energiatõhususe sertifikaadid või kui selline võimalus riiklikus rakendussüsteemis puudub, siis valmistaja deklaratsiooni.

7.   Kütte- ja kliimaseadmete väljalülitamine

Juhul kui akende avamisel ei lülitu kütte- ja/või kliimaseade automaatselt välja, peab olema hõlpsasti kättesaadav teave, millega tuletatakse külalistele meelde, et kui kütte- või kliimaseade on sisse lülitatud, tuleb aknad sulgeda. Kõigil pärast ühenduse ökomärgise registreerimist soetatud kütte- ja kliimaseadmetel on akende avamise korral automaatne väljalülitus.

Seda kriteeriumi kohaldatakse ainult kütte- ja kliimaseadmetega varustatud puhkekülade või -laagrite suhtes.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta ja külalistele edastatava meeldetuletuse teksti (kui seda kasutatakse).

8.   Valgustite väljalülitamine

Kui üüripindadel asuv(ad) valgusti(d) ei lülitu välja automaatselt, peab olema hõlpsasti kättesaadav teave, millega palutakse külalistel üüripinnalt lahkudes valgustid välja lülitada.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta ja märgib teatamise viisi.

9.   Energiatõhusad lambid

| a) | Vähemalt 80 % kõigist puhkeküla või -laagri lampidest kuulub energiatõhususe klassi A, nagu määratletud komisjoni direktiivis 98/11/EÜ (8). Seda kriteeriumi ei kohaldata valgustite suhtes, mille tehnilised näitajad ei võimalda energiatõhusaid lampe kasutada. |
| --- | --- |

a)

Vähemalt 80 % kõigist puhkeküla või -laagri lampidest kuulub energiatõhususe klassi A, nagu määratletud komisjoni direktiivis 98/11/EÜ (8). Seda kriteeriumi ei kohaldata valgustite suhtes, mille tehnilised näitajad ei võimalda energiatõhusaid lampe kasutada.

| b) | 100 % lampidest, mis asuvad kohtades, kus neid tõenäoliselt lülitatakse sisse rohkem kui viieks tunniks ööpäevas, kuulub komisjoni direktiivis 98/11/EÜ määratletud energiatõhususe klassi A. Seda kriteeriumi ei kohaldata valgustite suhtes, mille tehnilised näitajad ei võimalda energiatõhusaid lampe kasutada.

  Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealuse kriteeriumi mõlemale osale vastavuse kohta ja märgib kasutatavate lampide energiatõhususe klassid. |
| --- | --- |

b)

100 % lampidest, mis asuvad kohtades, kus neid tõenäoliselt lülitatakse sisse rohkem kui viieks tunniks ööpäevas, kuulub komisjoni direktiivis 98/11/EÜ määratletud energiatõhususe klassi A. Seda kriteeriumi ei kohaldata valgustite suhtes, mille tehnilised näitajad ei võimalda energiatõhusaid lampe kasutada.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealuse kriteeriumi mõlemale osale vastavuse kohta ja märgib kasutatavate lampide energiatõhususe klassid.

10.   Välikütteseadmed

Väliterritooriumide, näiteks suitsetamisnurkade ja välisöögikohtade kütmiseks kasutatakse puhkekülas või -laagris ainult taastuvatel energiaallikatel töötavaid seadmeid.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta, milles on taastuvatel energiaallikatel töötavate seadmete puhul märgitud kasutatavate energiaallikate liik.

VESI

11.   Kraani- ja dušivee vooluhulk

Kõigi kraanide ja dušipihustite, välja arvatud vannikraanid, köögikraanid ja veepaagid, keskmine veevooluhulk ei tohi ületada 9 liitrit minutis.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta ja asjakohased dokumendid selgitusega, mil viisil puhkeküla või -laager kõnealusele kriteeriumile vastab.

12.   Tualettruumide prügikastid

Igas tualettruumis on nõuetekohane prügikast ja külalistel palutakse vastavate jäätmete kõrvaldamiseks kasutada mitte klosetipotti, vaid prügikasti.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta ja asjakohased dokumendid külalistele mõeldud teabe kohta.

13.   Pissuaaride loputussüsteem

Kõigil pissuaaridel on kas automaatne (ajastatud) või käsitsi juhitav loputussüsteem, et vältida loputusvee lakkamatut uhtumist.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta ning asjakohased dokumendid paigaldatud pissuaaride kohta.

14.   Käterättide ja voodipesu vahetus

Külalisi teavitatakse saabumisel puhkeküla või -laagri keskkonnapoliitikast. Selles teabes selgitatakse, et voodipesu ja käterätte vahetatakse üüripindadel kas külaliste soovi kohaselt või üldjuhul nii sageli, nagu on ette nähtud puhkeküla või -laagri keskkonnapoliitikaga või nõutud õigusaktides ja/või riiklikes eeskirjades. Seda kriteeriumi kohaldatakse ainult nende üüripindade suhtes, kus teenuste hulka kuulub käterättide ja/või voodipesuga varustamine.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta ning asjakohased dokumendid selle kohta, kuidas külalisi teavitatakse ja kuidas puhkekülas või -laagris külaliste soovidega arvestatakse.

15.   Reovee nõuetekohane kõrvaldamine

Puhkekülas või -laagris teavitatakse külalisi ja personali reovee äravoolu süsteemi nõuetekohasest kasutamisest, et vältida selliste ainete kõrvaldamist, mis võivad takistada kohaliku omavalitsuse reoveekäitluse kava ja ühenduse eeskirjade kohast reoveekäitlust. Kui omavalitsusüksusel puudub reoveekäitluse kava, esitab puhkeküla või -laager kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/118/EÜ (9) (nn põhjavee direktiiv) nende ainete üldloetelu, mida ei tohi koos reoveega kõrvaldada.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta ning asjakohased dokumendid (olemasolu korral reoveekäitluse kava ning külalistele ja personalile esitatava teabe).

DETERGENDID JA DESINFEKTSIOONIVAHENDID

16.   Kemokäimla jäätmekogumispunkt

Juhul kui puhkeküla või -laager on ühendatud septikuga, kogutakse kemokäimlatest pärinevad jäätmed eraldi või muul viisil nõuetele vastavalt ning käideldakse. Juhul kui puhkekülal või -laagril on ühendus ühiskanalisatsiooniga, piisab ka vastavast reoveerennist või reovee ärajuhtimisseadmest, mis on mõeldud lekete vältimiseks.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta ning asjakohased dokumendid kohaliku asutuse konkreetsete jäätmekõrvaldusnõuete kohta koos teabega kemokäimla septiku kohta.

17.   Desinfektsioonivahendid

Desinfektsioonivahendeid tuleb kasutada ainult vajaduse korral õigusaktides sätestatud hügieeninõuete täitmiseks.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta ja teabe selle kohta, kus ja millal desinfektsioonivahendeid kasutatakse.

JÄÄTMED

18.   Jäätmete sortimine külaliste poolt

Külalisi teavitatakse sellest, kuidas nad saavad parimate kohalike või riiklike süsteemide kohaselt puhkeküla või -laagri alal jäätmeid sortida ning kuhu sorditud jäätmed panna. Sorditud jäätmete konteinerid peavad olema sama hõlpsasti leitavad kui tavalised prügikastid.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta ning asjakohased dokumendid külalistele mõeldud teabega ja ülevaatega konteinerite asukohast puhkeküla või -laagri territooriumil.

19.   Jäätmete sortimine

Jäätmed sorditakse liikidesse, mida on võimalik kohalikes või riiklikes jäätmekäitluskohtades eraldi käidelda, kusjuures eritähelepanu pööratakse ohtlikele jäätmetele, mida sorditakse, kogutakse ja kõrvaldatakse komisjoni otsuses 2000/532/EÜ (10) kirjeldatud viisil, ning otsitakse sobivaid kõrvaldamisvõimalusi. Ohtlike jäätmete alla kuuluvad toonerid, tindid, külmutus- ja elektriseadmed, akud ja patareid, säästulambid, farmaatsiatooted, rasvad/õlid jms, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/96/EÜ (11) ja direktiivis 2002/95/EÜ (12).

Kui kohalik omavalitsus ei paku jäätmete liigiti kogumise ja/või kõrvaldamise võimalust, kirjutab puhkeküla või -laager neile oma soovist jäätmeid sortida ja murest jäätmete liigiti kogumise ja/või kõrvaldamise võimaluse puudumise pärast. Kui kohalik omavalitsus ei võimalda ohtlike jäätmete kõrvaldamist, esitab taotleja igal aastal kohaliku omavalitsuse deklaratsiooni selle kohta, et asjaomases piirkonnas puudub ohtlike jäätmete kõrvaldamise süsteem.

Taotlus jäätmete liigiti kogumise ja/või kõrvaldamise võimaldamiseks esitatakse kohalikule omavalitsusele igal aastal.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta, kohaliku omavalitsuse vastuvõetavate jäätmeliikide loetelu ja/või asjakohased lepingud eraettevõtjatega. Vajaduse korral esitab taotleja igal aastal kohalikule omavalitsusele asjakohase deklaratsiooni.

20.   Ühekorratooted

Kui seda õigusnormidega ei nõuta, ei tohi kasutada ühekordselt kasutatavaid tualett-tarbeid (mis ei ole taastäidetavad), nagu šampoon ja seep, ning muid tooteid (mis ei ole korduskasutatavad), nagu dušimütsid, harjad, küüneviilid jms. Kui õigusnormidega selliste ühekorratoodete kasutamist nõutakse, pakub taotleja külalistele mõlemaid lahendusi ja soovitab neil asjakohase teabe abil kasutada korduskasutatavaid tooteid.

Ühekordselt kasutatavaid jooginõusid (tassid ja klaasid), taldrikuid ja söögiriistu kasutatakse ainult siis, kui need on valmistatud taastuvatest toorainetest ning on standardi EN 13432 kohaselt biolagundatavad ja kompostitavad.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta, asjakohased dokumendid kriteeriumi, sealhulgas ühekorratoodete kasutamist nõudvate õigusaktide täitmise kohta, dokumendid taastäidetavate toodete kohta ja/või vajaduse korral külalistele esitatava teabe, milles soovitatakse kasutada korduskasutusega tooteid.

Ühekordselt kasutatavate jooginõude (tassid ja klaasid), taldrikute ja söögiriistade kõnealusele kriteeriumile vastavuse tõendamiseks tuleb esitada tõend standardile EN 13432 vastavuse kohta.

21.   Hommikusöögipakendid

Hommikusöögi pakkumisel või muude toitlustusteenuste osutamisel ei kasutata ühe toidukorra pakendeid, välja arvatud piimarasvavõiete (nt või, margariin ja pehme juust), šokolaadivõide ja maapähklivõi ning dieet- või diabeetikutele mõeldud keediste ja hoidiste puhul, välja arvatud juhul, kui see on ette nähtud õigusnormidega.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta ja üksikasjaliku selgituse selle kohta, mil viisil puhkeküla või -laager kõnealusele kriteeriumile vastab, lisades loetelu kasutatavatest ühe toidukorra pakenditest ja nende kasutamist nõudvatest õigusaktidest.

MUUD TEENUSED

22.   Suitsetamiskeeld üldkasutatavates ruumides

Kõigis üldkasutatavates ruumides peab olema sektsioon, kus ei tohi suitsetada.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta.

23.   Ühissõidukid

Külalistele ja personalile peab olema peamiste sidevahendite kaudu hõlpsasti kättesaadav teave selle kohta, kuidas kasutada ühissõidukeid puhkekülasse või -laagrisse jõudmiseks ja sealt lahkumiseks. Kui sobivaid ühissõidukeid ei ole, tuleb esitada teave ka muude keskkonnamõju seisukohalt eelistatavate transpordiliikide kohta.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta ning kättesaadava teabematerjali koopiad.

ÜLDJUHTIMINE

Taotlejad, kelle keskkonnajuhtimissüsteem on registreeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 761/2001 (13) (EMASi määruse) alusel või sertifitseeritud standardi ISO 14001 kohaselt, vastavad automaatselt järgmistele üldjuhtimise kriteeriumidele, välja arvatud 28., 29. ja 30. kriteeriumile (andmete kogumine ja teave). Sellistel juhtudel tõendab neile kriteeriumidele vastavust EMASi registreerimine või standardi ISO 14001 kohane sertifitseerimine.

24.   Kuumaveekatelde ja kliimaseadmete hooldus ja parandus

Kuumaveekatlaid ja kliimaseadmeid hooldavad ja parandavad erialase ettevalmistusega isikud vähemalt üks kord aastas või sagedamini, kui seda nõutakse õigusnormidega või kui selleks on vajadus, järgides CEI ja riiklikke standardeid, juhul kui neid kohaldatakse, või tootja juhendeid.

Kliimaseadmeid hooldatakse (lekete kontroll ja parandus) kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 842/2006 (14) rakenduses sisalduva fluoritud kasvuhoonegaasi koguse põhjal järgmiselt:

| — | vähemalt üks kord 12 kuu jooksul rakenduste puhul, mis sisaldavad 3 kg või rohkem fluoritud kasvuhoonegaase (seda sätet ei kohaldata seadmete suhtes, mis on varustatud alla 6 kg fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate hermeetiliselt suletud süsteemidega ja mis on sellele vastavalt märgistatud); |
| --- | --- |

—

vähemalt üks kord 12 kuu jooksul rakenduste puhul, mis sisaldavad 3 kg või rohkem fluoritud kasvuhoonegaase (seda sätet ei kohaldata seadmete suhtes, mis on varustatud alla 6 kg fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate hermeetiliselt suletud süsteemidega ja mis on sellele vastavalt märgistatud);

| — | vähemalt üks kord kuue kuu jooksul rakenduste puhul, mis sisaldavad 30 kg või rohkem fluoritud kasvuhoonegaase; |
| --- | --- |

—

vähemalt üks kord kuue kuu jooksul rakenduste puhul, mis sisaldavad 30 kg või rohkem fluoritud kasvuhoonegaase;

| — | vähemalt üks kord kolme kuu jooksul rakenduste puhul, mis sisaldavad 300 kg või rohkem fluoritud kasvuhoonegaase. |
| --- | --- |

—

vähemalt üks kord kolme kuu jooksul rakenduste puhul, mis sisaldavad 300 kg või rohkem fluoritud kasvuhoonegaase.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealuse kriteeriumi mõlemale osale vastavuse kohta, kuumaveekatelde kirjelduse ja nende hoolduskava ning hooldust teostavate isikute/äriühingute üksikasjalikud andmed ja märgib, mida hoolduse puhul kontrollitakse.

3 kg või rohkem fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate kliimaseadmete puhul esitab taotleja registreeritud andmed fluoritud kasvuhoonegaaside koguse ja laadi kohta, mis tahes lisatud kogused ning hooldus- ja parandustöö ning lõpliku hävitamise jooksul kokku kogutud kogused, samuti hooldus- ja parandustöid osutanud äriühingu või tehniku andmed, lekkekontrollide kuupäevad ja tulemused ning asjakohase teabe konkreetselt rohkem kui 30 kg fluoritud kasvuhoonegaase sisaldava paikse varustuse kohta.

25.   Poliitika kujundamine ja keskkonnakava

Äriühingu juhatusel on olemas keskkonnapoliitika ning ta koostab kokkuvõtliku avalduse keskkonnapoliitika kohta ja täpse tegevuskava keskkonnapoliitika rakendamiseks.

Tegevuskavas määratakse kindlaks energia, vee, kemikaalide ja jäätmetega seotud keskkonnategevuse tulemuslikkuse alased eesmärgid, mis kehtestatakse iga kahe aasta järel, võttes arvesse valikulisi kriteeriume ja kogutud andmeid, kui need on olemas. Tegevuskavas märgitakse isik, kes tegutseb puhkeküla või -laagri keskkonnahoiujuhina ning vastutab vajalike meetmete võtmise ja eesmärkide saavutamise eest. Keskkonnapoliitika on üldsusele tutvumiseks kättesaadav. Külalistel palutakse küsimustikus või loendina esitada oma märkused ja kaebused ning neid võetakse arvesse.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta, keskkonnapoliitika või keskkonnapoliitika alase avalduse ja tegevuskava koopiad ning külaliste märkuste ja kaebuste arvessevõtmise korra.

26.   Personali väljaõpe

Puhkeküla või -laager võimaldab oma personalile väljaõppe ja annab töötajatele teavet, esitades sealhulgas kirjalikud eeskirjad ja juhendid, et tagada keskkonnameetmete rakendamine ja tõsta teadlikkust keskkonnahoidliku käitumise alal. Eelkõige võetakse arvesse järgmisi teemasid.

| | Energiasääst:






  — | personali õpetatakse energiat säästma. |
| --- | --- | --- |

Energiasääst:

—

personali õpetatakse energiat säästma.

| | Veekokkuhoid:






  — | personali õpetatakse iga päev kontrollima nähtavaid lekkeid ja võtma vajaduse korral asjakohaseid meetmeid; |
| --- | --- | --- |

Veekokkuhoid:

—

personali õpetatakse iga päev kontrollima nähtavaid lekkeid ja võtma vajaduse korral asjakohaseid meetmeid;

| — | üldjuhul kastetakse lilli ja väliterritooriumi enne seda, kui päike on kõrgel, või pärast päikeseloojangut, olenevalt kohalikust olukorrast või kliimatingimustest; |
| --- | --- |

—

üldjuhul kastetakse lilli ja väliterritooriumi enne seda, kui päike on kõrgel, või pärast päikeseloojangut, olenevalt kohalikust olukorrast või kliimatingimustest;

| — | personali teavitatakse puhkeküla või -laagri poliitika 14. kriteeriumist, mis käsitleb käterättide vahetust, ja õpetatakse sellele vastavalt käituma. |
| --- | --- |

—

personali teavitatakse puhkeküla või -laagri poliitika 14. kriteeriumist, mis käsitleb käterättide vahetust, ja õpetatakse sellele vastavalt käituma.

| | Keemilised ained:






  — | personali õpetatakse kasutama detergente ja pesuvahendeid pakenditel märgitud soovitatavates kogustes, nii et neid koguseid ei ületataks. |
| --- | --- | --- |

Keemilised ained:

—

personali õpetatakse kasutama detergente ja pesuvahendeid pakenditel märgitud soovitatavates kogustes, nii et neid koguseid ei ületataks.

| | Jäätmed:






  — | personali õpetatakse jäätmeid, mida on kohalikes või riiklikes jäätmekäitluskohtades võimalik eraldi käidelda, liigiti koguma, sortima ja asjakohasesse kõrvaldamiskohta viima, nagu kirjeldatud 19. kriteeriumi all; |
| --- | --- | --- |

Jäätmed:

—

personali õpetatakse jäätmeid, mida on kohalikes või riiklikes jäätmekäitluskohtades võimalik eraldi käidelda, liigiti koguma, sortima ja asjakohasesse kõrvaldamiskohta viima, nagu kirjeldatud 19. kriteeriumi all;

| — | personali õpetatakse ohtlikke jäätmeid koguma, sortima ja asjakohasesse kõrvaldamiskohta viima kooskõlas komisjoni otsuses 2000/532/EÜ loetletuga ja 19. kriteeriumis määratletud viisil. |
| --- | --- |

—

personali õpetatakse ohtlikke jäätmeid koguma, sortima ja asjakohasesse kõrvaldamiskohta viima kooskõlas komisjoni otsuses 2000/532/EÜ loetletuga ja 19. kriteeriumis määratletud viisil.

Asjakohast väljaõpet antakse uuele personalile nelja nädala jooksul alates töölevõtmisest ja kogu personalile vähemalt üks kord aastas.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta, väljaõppeprogrammi üksikasjad, selle sisu ning andmed selle kohta, millal ja millise väljaõppe on iga töötaja saanud. Samuti esitab taotleja menetlusdokumentide ja kõigil osutatud teemadel personalile edastatavate teatiste koopiad.

27.   Külalistele mõeldud teave

Puhkeküla või -laager annab külalistele, sealhulgas konverentsil osalejatele teavet oma keskkonnapoliitika, sealhulgas üldohutuse ja tuleohutuse kohta ja palub neil selle rakendamisele kaasa aidata. Külalistele esitatavas teabes tuleb osutada puhkeküla või -laagri keskkonnapoliitika vallas võetud meetmetele ja anda teavet ühenduse ökomärgise kohta. Teave esitatakse külalistele aktiivselt sisseregistreerimisel koos küsimustikuga, mis hõlmab nende vaateid puhkeküla või -laagri keskkonnaaspektide suhtes. Teadaanded, millega palutakse külalistel kaasa aidata keskkonnahoiu eesmärkide saavutamisele, peavad olema külalistele nähtavad, eelkõige üldkasutatavatel aladel ja üüripindadel.

Konkreetsed meetmed eri valdkondades on järgmised.

| | Energiakasutus:






  — | kui see on 7. ja 8. kriteeriumist lähtuvalt kohaldatav, teavitatakse külalisi kütteseadmete, kliimaseadme ja valgustite väljalülitamisest. |
| --- | --- | --- |

Energiakasutus:

—

kui see on 7. ja 8. kriteeriumist lähtuvalt kohaldatav, teavitatakse külalisi kütteseadmete, kliimaseadme ja valgustite väljalülitamisest.

| | Vesi ja reovesi:






  — | külalistele edastatakse pesu- ja tualettruumides piisavat teavet selle kohta, kuidas aidata puhkekülas või -laagris kaasa vee säästmisele; |
| --- | --- | --- |

Vesi ja reovesi:

—

külalistele edastatakse pesu- ja tualettruumides piisavat teavet selle kohta, kuidas aidata puhkekülas või -laagris kaasa vee säästmisele;

| — | külalistel palutakse kõigist leketest personalile teatada; |
| --- | --- |

—

külalistel palutakse kõigist leketest personalile teatada;

| — | tualettruumides asuvate teatiste abil palutakse külalistel visata jäätmed mitte klosetipotti, vaid prügikasti; |
| --- | --- |

—

tualettruumides asuvate teatiste abil palutakse külalistel visata jäätmed mitte klosetipotti, vaid prügikasti;

| — | külalisi teavitatakse nende mobiilsetest eluasemetest pärineva reovee nõuetekohase kõrvaldamisega seotud vajadustest ja kohustustest. |
| --- | --- |

—

külalisi teavitatakse nende mobiilsetest eluasemetest pärineva reovee nõuetekohase kõrvaldamisega seotud vajadustest ja kohustustest.

| | Jäätmed:






  — | külalisi teavitatakse puhkeküla või -laagri jäätmete vähendamise poliitikast ning alternatiivsete kvaliteettoodete kasutamisest ühekordselt kasutatavate toodete ja ühe toidukorra pakendite asemel; kui õigusaktides on sätestatud ühekorratoodete kasutamine, tuleks külalistel soovitada kasutada korduskasutatavaid tooteid; |
| --- | --- | --- |

Jäätmed:

—

külalisi teavitatakse puhkeküla või -laagri jäätmete vähendamise poliitikast ning alternatiivsete kvaliteettoodete kasutamisest ühekordselt kasutatavate toodete ja ühe toidukorra pakendite asemel; kui õigusaktides on sätestatud ühekorratoodete kasutamine, tuleks külalistel soovitada kasutada korduskasutatavaid tooteid;

| — | külalisi teavitatakse sellest, kuidas nad saavad vastavalt kohalikele ja riiklikele süsteemidele puhkeküla või -laagri alal jäätmeid sortida ja kuhu sorditud jäätmed panna ning kuhu viia kõrvaldamiseks ohtlikud jäätmed. |
| --- | --- |

—

külalisi teavitatakse sellest, kuidas nad saavad vastavalt kohalikele ja riiklikele süsteemidele puhkeküla või -laagri alal jäätmeid sortida ja kuhu sorditud jäätmed panna ning kuhu viia kõrvaldamiseks ohtlikud jäätmed.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta, külalistele edastatavate teatiste ja teadaannete koopiad ning märgib teabe ja küsimustike levitamise ja kogumise ning tagasiside arvesse võtmise korra.

28.   Andmed energia- ja veetarbimise kohta

Puhkekülal või -laagril peab olema sätestatud kogu energiatarbimise (kWh), elektri ja muude energiaallikate tarbimise (kWh) ja veetarbimise (liitrid) andmete kogumise ja jälgimise kord.

Andmed kogutakse võimaluse korral kord kuus või vähemalt kord aastas puhkeküla või -laagri lahtiolekuperioodi jooksul ning need väljendatakse ka tarbimisena ühe ööbimise kohta ja siseruumide 1 m2 kohta.

Puhkeküla või -laager teavitab taotlust hinnanud pädevat asutust kord aastas tulemustest.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta ning andmete kogumise ja jälgimise korra kirjelduse. Koos taotlusega esitab taotleja eespool loetletud tarbimisandmed vähemalt kuue eelmise kuu kohta (kui need on kättesaadavad) ja edaspidi igal järgmisel aastal eelmise aasta või lahtiolekuperioodi kohta. Elamispiirkonna (pikaajaline viibimine) ööbimiste arv võib põhineda puhkeküla või -laagri omaniku/haldaja hinnangul.

29.   Muude andmete kogumine

Puhkekülas või -laagris peab olema sätestatud kord, kuidas kemikaalide (kontsentreeritud või mitte, liitrites ja/või kilogrammides) kasutamist ning tekkivate jäätmete hulka (sortimata jäätmed, liitrites ja/või kilogrammides) käsitlevaid andmeid koguda ja jälgida.

Andmed kogutakse võimaluse korral kord kuus või vähemalt kord aastas ning need väljendatakse kas tarbimisena või tekkinud kogusena ühe ööbimise kohta ja siseruumide ühe m2 kohta.

Puhkeküla või -laager teavitab taotlust hinnanud pädevat asutust kord aastas tulemustest.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta ning andmete kogumise ja jälgimise korra kirjelduse. Koos taotlusega esitab taotleja eespool loetletud tarbimisandmed vähemalt kuue eelmise kuu kohta (kui need on kättesaadavad) ja edaspidi igal järgmisel aastal eelmise aasta või lahtiolekuperioodi kohta. Taotleja märgib osutatavad teenused ja teatab, kas puhkekülas või -laagris osutatakse pesu pesemise teenust või mitte.

30.   Teave ökomärgisel

Ökomärgise 2. lahtris on järgmine tekst:

| — | „Käesolev puhkeküla või -laager rakendab aktiivselt meetmeid taastuvate energiaallikate kasutamiseks, energia ja vee säästmiseks, jäätmekoguse vähendamiseks ja kohaliku keskkonna parandamiseks.” |
| --- | --- |

—

„Käesolev puhkeküla või -laager rakendab aktiivselt meetmeid taastuvate energiaallikate kasutamiseks, energia ja vee säästmiseks, jäätmekoguse vähendamiseks ja kohaliku keskkonna parandamiseks.”

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab näidise selle kohta, kuidas märgist kasutama hakatakse, ja deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta.

PUNKT B

ARTIKLI 2 LÕIGETES 1 JA 2 OSUTATUD VABATAHTLIKUD KRITEERIUMID

Kõigile käesolevas punktis sätestatud kriteeriumidele vastamisele antakse väärtus, väljendatuna hindepunktides või hindepunktide osades. Ökomärgise saamiseks peavad puhkekülad või -laagrid koguma minimaalse hindepunktide arvu. Juhul kui puhkeküla või -laager ei paku oma teenuste hulgas muid öömaja pakkumiseks sobivaid majutushooneid, on nõutav miinimummäär 20 hindepunkti; kui aga selliseid majutusviise pakutakse, on nõutav miinimummäär 24 hindepunkti.

Nõutavat hindepunktide summat suurendatakse 3 hindepunkti võrra iga järgmise puhkeküla või -laagri juhtimise all või selle omandis oleva lisateenuse eest:

| — | toitlustusteenus (sealhulgas hommikusöögid); |
| --- | --- |

—

toitlustusteenus (sealhulgas hommikusöögid);

| — | vabaaja- ja sporditegevus, mis hõlmab saunu, ujumisbasseine ja muid selliseid puhkeküla või -laagri territooriumil asuvaid rajatisi. Kui vabaaja- ja sporditegevuse jaoks on olemas tervisekeskus, suurendatakse nõutavat summat mitte 3, vaid 5 hindepunkti võrra; |
| --- | --- |

—

vabaaja- ja sporditegevus, mis hõlmab saunu, ujumisbasseine ja muid selliseid puhkeküla või -laagri territooriumil asuvaid rajatisi. Kui vabaaja- ja sporditegevuse jaoks on olemas tervisekeskus, suurendatakse nõutavat summat mitte 3, vaid 5 hindepunkti võrra;

| — | haljasalad, näiteks pargid ja aiad, mis on külalistele avatud ning ei asu puhkeküla või -laagri otsese halduse alal. |
| --- | --- |

—

haljasalad, näiteks pargid ja aiad, mis on külalistele avatud ning ei asu puhkeküla või -laagri otsese halduse alal.

ENERGIA

31.   Elektrienergia tootmine taastuvate energiaallikate abil (kuni 4 hindepunkti)

Puhkekülal või -laagril peab olema elektri tootmiseks fotoelektriline (päikesepaneel) või kohapealne hüdroelektriline süsteem, maasoojuse, biomassi või tuule jõul töötav elektrigeneraator, mis annab või hakkab andma vähemalt 20 % kogu aasta elektritarbest (2 hindepunkti).

Puhkeküla või -laager suunab jaotusvõrku puhaskoguse taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergiat (2 hindepunkti).

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta, fotoelektrilise, hüdroelektrilise, maasoojus-, biomassi- või tuuleenergia süsteemi dokumendid ning andmed selle piir- ja tegeliku võimsuse kohta, samuti dokumendid elektrivoogude liikumise kohta jaotusvõrku ja jaotusvõrgust välja, mis tõendavad taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia puhaskogust jaotusvõrgus.

32.   Energia taastuvatest energiaallikatest (kuni 2 hindepunkti)

Vähemalt 70 % siseruumide kütteks või jahutamiseks või pesemisvee soojendamiseks kasutatavast energiast pärineb taastuvatest energiaallikatest. (1,5 hindepunkti; 2 hindepunkti, kui 100 % puhkeküla või -laagri sel eesmärgil kasutatavast elektrienergiast pärineb taastuvatest energiaallikatest).

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta, andmed siseruumide kütmiseks ja vee soojendamiseks kasutatava energia kohta ning dokumendid, mis näitavad, et vähemalt 70 % või 100 % sellest energiast pärineb taastuvatest energiaallikatest.

33.   Kuumaveekatelde energiatõhusus (1,5 hindepunkti)

Puhkekülas või -laagris peab olema direktiivi 92/42/EMÜ määratlusele vastav nelja tärni kuumaveekatel (kuumaveekatlad).

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta ning vajalikud dokumendid.

34.   Kuumaveekatla NOx heide (1,5 hindepunkti)

Kuumaveekatel (kuumaveekatlad) peab kuuluma NOx heiteid reguleerivas standardis EN 297 prA3 kindlaksmääratud 5. klassi ja tema NOx heide on alla 60 mg/kWh gaasikütusel töötavate kondensatsioonkatelde puhul või 70 mg/kWh muude gaaskatelde, välja arvatud kondensatsioonkatlad, puhul, mille nimivõimsus on kuni 120 kW.

Hindamis- ja kontrollinõuded taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta ning kuumaveekatla müügi ja/või hoolduse eest vastutavate erialatehnikute aruande või tehnilise kirjelduse.

35.   Kaugküte (1,5 hindepunkti)

Ökomärgise nõuetele vastamiseks köetakse puhkeküla või -laagrit kaugküttesüsteemi abil järgmiselt.

Soojusenergiat toodetakse kas suure tõhususega koostootmisüksustega, mis on määratletud direktiivis 2004/8/EÜ ja seda rakendavates komisjoni õigusaktides, või ainult kütmiseks mõeldud kuumaveekateldega, mille tõhusus vastab komisjoni otsuses 2007/74/EÜ (15) sätestatud kohaldatavatele kontrollväärtustele või on neist suurem;

samuti:

| — | kaugkütte jaotusvõrgu torud vastavad selliste torude suhtes kohaldatavates Euroopa Standardikomitee standardites sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

—

kaugkütte jaotusvõrgu torud vastavad selliste torude suhtes kohaldatavates Euroopa Standardikomitee standardites sätestatud nõuetele.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta ning dokumendid, mis näitavad ühendust kaugküttesüsteemiga.

36.   Soojuse ja elektri koostootmine (1,5 hindepunkti)

Sanitaarruumides, üldkasutatavates ruumides ja üüripindadel tarbitav soojus- ja elektrienergia pärineb suure tõhususega koostootmisüksusest, mis on määratletud direktiivis 2004/8/EÜ. Juhul kui puhkeküla või -laagri territooriumil on selline koostootmisüksus, varustab see vähemalt 70 % kogu kohapealsest elektri- ja soojatarbimisest. Energiavarustust arvutatakse direktiivis 2004/8/EÜ esitatud metoodika järgi.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta ning soojuse ja elektri koostootmisjaama dokumendid.

37.   Soojuspump (kuni 2 hindepunkti)

Puhkekülas või -laagris peab olema kütte- ja/või kliimaseadmete tööd tagav soojuspump (1,5 hindepunkti). Puhkeküla või -laagri soojuspumbal on ühenduse ökomärgis või mõni muu ISO I tüübi ökomärgis (2 hindepunkti).

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta ning soojuspumba dokumendid.

38.   Soojuse taaskasutamine (kuni 1,5 hindepunkti)

Puhkekülas või -laagris peab olema soojuse taaskasutussüsteem ühe (1 hindepunkt) või kahe (1,5 hindepunkti) järgmise soojustarbimise liigi jaoks: jahutussüsteemid, ventilaatorid, pesumasinad, nõudepesumasinad, ujumisbassein(id), kasutatud pesuvesi.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta ning soojuse taaskasutussüsteemide dokumendid.

39.   Temperatuuri reguleerimine (1,5 hindepunkti)

Kõigi üldkasutatavate ruumide ja üüripindade temperatuur peab olema eraldi reguleeritav.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta ning soojusregulatsioonisüsteemide dokumendid.

40.   Ehitiste energiatõhususe kontroll (1,5 hindepunkti)

Puhkeküla või -laagri teenuse energiatõhusust kontrollib kaks korda aastas sõltumatu ekspert, kes annab kontrolli alusel soovitusi energiatõhususe parandamiseks, millest puhkeküla või -laager peab täitma vähemalt kaht.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab energiatõhususe kontrolli aruande ja üksikasjalikud dokumendid selle kohta, kuidas puhkeküla või -laager kõnealust kriteeriumi täidab.

41.   Õhu konditsioneerimine (kuni 2 hindepunkti)

Kõigi puhkeküla või -laagri majapidamises kasutatavate kliimaseadmete energiatõhusus peab olema 15 % kõrgem kui direktiivile 2002/31/EÜ vastava energiatõhususe klassi A läviväärtus (1,5 hindepunkti). Kõigi puhkeküla või -laagri majapidamises kasutatavate kliimaseadmete energiatõhusus peab olema 30 % kõrgem kui direktiivile 2002/31/EÜ vastava energiatõhususe klassi A läviväärtus (2 hindepunkti).

Seda kriteeriumi ei kohaldata seadmete suhtes, mis võivad kasutada ka muid energiaallikaid, õhk-vesi- ja vesi-vesi-soojusvahetiga seadmete suhtes või seadmete suhtes, mille väljundvõimsus (jahutusvõimsus) on üle 12 kW.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab asjakohased dokumendid kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta.

42.   Kliimaseadmete ja küttesüsteemide automaatne väljalülitamine (1,5 hindepunkti)

Puhkekülal või -laagril peab olema automaatsüsteem, mis lülitab üüripindadel kliimaseadme ja küttesüsteemi välja, kui aknad avatakse.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab tehnilise kirjelduse, mille on koostanud kliimaseadme paigaldamise, müügi ja/või hoolduse eest vastutavad erialatehnikud.

43.   Bioklimatoloogiline arhitektuur (3 hindepunkti)

Puhkeküla või -laagri ehitamisel peab olema arvestatud bioklimatoloogilise arhitektuuri põhimõtteid.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab üksikasjaliku selgituse selle kohta, millisel viisil puhkeküla või -laager sellele kriteeriumile vastab, ja asjakohased dokumendid.

44.   Energiasäästlikud külmikud (1 hindepunkt), küpsetusahjud (1 hindepunkt), nõudepesumasinad (1 hindepunkt), pesumasinad (1 hindepunkt), kuivatid/trummelkuivatid (1 hindepunkt) ja kontoriseadmed (kuni 3 hindepunkti)

| a) | (1 hindepunkt): kõik olmekülmikud peavad kuuluma energiatõhususe klassi A + või A++, mis on määratletud komisjoni direktiivis 94/2/EÜ, (16) ning kõik frigo- ja minibaarid peavad kuuluma vähemalt klassi B.

  Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab dokumendid, mis näitavad kõigi külmikute ning frigo- ja minibaaride energiaklassi. |
| --- | --- |

a)

(1 hindepunkt): kõik olmekülmikud peavad kuuluma energiatõhususe klassi A + või A++, mis on määratletud komisjoni direktiivis 94/2/EÜ, (16) ning kõik frigo- ja minibaarid peavad kuuluma vähemalt klassi B.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab dokumendid, mis näitavad kõigi külmikute ning frigo- ja minibaaride energiaklassi.

| b) | (1 hindepunkt): kõik majapidamises kasutatavad elektrilised küpsetusahjud peavad kuuluma energiatõhususe klassi A, mis on määratletud komisjoni direktiivis 2002/40/EÜ (17).

  Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab dokumendid, mis näitavad kõigi majapidamises kasutatavate elektriliste küpsetusahjude energiaklassi.

  Märkus: käesolevat kriteeriumi ei kohaldata nende ahjude suhtes, mis ei tööta elektrienergiaga või ei kuulu muul põhjusel direktiivi 2002/40/EÜ kohaldamisalasse (nt tööstusahjud). |
| --- | --- |

b)

(1 hindepunkt): kõik majapidamises kasutatavad elektrilised küpsetusahjud peavad kuuluma energiatõhususe klassi A, mis on määratletud komisjoni direktiivis 2002/40/EÜ (17).

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab dokumendid, mis näitavad kõigi majapidamises kasutatavate elektriliste küpsetusahjude energiaklassi.

Märkus: käesolevat kriteeriumi ei kohaldata nende ahjude suhtes, mis ei tööta elektrienergiaga või ei kuulu muul põhjusel direktiivi 2002/40/EÜ kohaldamisalasse (nt tööstusahjud).

| c) | (1 hindepunkt): kõik majapidamises kasutatavad nõudepesumasinad peavad kuuluma energiatõhususe klassi A, mis on määratletud komisjoni direktiivis 97/17/EÜ (18).

  Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab dokumendid, mis näitavad kõigi nõudepesumasinate energiaklassi.

  Märkus: käesolevat kriteeriumi ei kohaldata nende nõudepesumasinate suhtes, mis ei kuulu direktiivi 97/17/EÜ kohaldamisalasse (nt tööstuslikud nõudepesumasinad). |
| --- | --- |

c)

(1 hindepunkt): kõik majapidamises kasutatavad nõudepesumasinad peavad kuuluma energiatõhususe klassi A, mis on määratletud komisjoni direktiivis 97/17/EÜ (18).

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab dokumendid, mis näitavad kõigi nõudepesumasinate energiaklassi.

Märkus: käesolevat kriteeriumi ei kohaldata nende nõudepesumasinate suhtes, mis ei kuulu direktiivi 97/17/EÜ kohaldamisalasse (nt tööstuslikud nõudepesumasinad).

| d) | (1 hindepunkt): kõik majapidamises kasutatavad pesumasinad peavad kuuluma energiatõhususe klassi A, mis on määratletud komisjoni direktiivis 95/12/EÜ (19).

  Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab dokumendid, mis näitavad kõigi pesumasinate energiaklassi.

  Märkus: käesolevat kriteeriumi ei kohaldata nende pesumasinate suhtes, mis ei kuulu direktiivi 95/12/EÜ kohaldamisalasse (nt tööstuslikud pesumasinad). |
| --- | --- |

d)

(1 hindepunkt): kõik majapidamises kasutatavad pesumasinad peavad kuuluma energiatõhususe klassi A, mis on määratletud komisjoni direktiivis 95/12/EÜ (19).

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab dokumendid, mis näitavad kõigi pesumasinate energiaklassi.

Märkus: käesolevat kriteeriumi ei kohaldata nende pesumasinate suhtes, mis ei kuulu direktiivi 95/12/EÜ kohaldamisalasse (nt tööstuslikud pesumasinad).

| e) | (1 hindepunkt): vähemalt 80 % kontoriseadmetest (personaalarvutid, kuvarid, faksid, printerid, skannerid, koopiamasinad) peavad vastama energiatärnile, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 106/2008 (20) ja komisjoni otsusega 2003/168/EÜ (21).

  Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab dokumendid, mis tõendavad vastavust kontoriseadmete energiatärni nõuetele. |
| --- | --- |

e)

(1 hindepunkt): vähemalt 80 % kontoriseadmetest (personaalarvutid, kuvarid, faksid, printerid, skannerid, koopiamasinad) peavad vastama energiatärnile, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 106/2008 (20) ja komisjoni otsusega 2003/168/EÜ (21).

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab dokumendid, mis tõendavad vastavust kontoriseadmete energiatärni nõuetele.

| f) | (1 hindepunkt): kõik elektrilised trummelkuivatid peavad kuuluma energiatõhususe klassi A, mis on määratletud komisjoni direktiivis 95/13/EÜ (22).

  Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab dokumendid, mis näitavad kõigi elektriliste trummelkuivatite energiaklassi.

  Märkus: käesolevat kriteeriumi ei kohaldata nende elektriliste trummelkuivatite suhtes, mis ei kuulu direktiivi 95/13/EÜ kohaldamisalasse (nt tööstuslikud trummelkuivatid). |
| --- | --- |

f)

(1 hindepunkt): kõik elektrilised trummelkuivatid peavad kuuluma energiatõhususe klassi A, mis on määratletud komisjoni direktiivis 95/13/EÜ (22).

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab dokumendid, mis näitavad kõigi elektriliste trummelkuivatite energiaklassi.

Märkus: käesolevat kriteeriumi ei kohaldata nende elektriliste trummelkuivatite suhtes, mis ei kuulu direktiivi 95/13/EÜ kohaldamisalasse (nt tööstuslikud trummelkuivatid).

45.   Lähedusanduriga elektrilised käte- ja juuksekuivatid (kuni 2 hindepunkti)

Kõik elektrilised käte- (1 hindepunkt) ja juuksekuivatid (1 hindepunkt) peavad olema varustatud lähedusanduritega või omama ISO I tüübi ökomärgist.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab asjakohased tõendavad dokumendid selle kohta, mil viisil puhkeküla või -laager täidab kõnealust kriteeriumi.

46.   Külmiku paigutus (1 hindepunkt)

Energia kokkuhoidmiseks paigutatakse ning reguleeritakse köögi-, kioski- ja poekülmik(ud) energiasäästu põhimõtete kohaselt.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab üksikasjaliku selgituse selle kohta, mil viisil puhkeküla või -laager täidab kõnealust kriteeriumi.

47.   Valgustuse automaatne väljalülitamine üüripindadel (1,5 hindepunkti)

95 % puhkeküla või -laagri üüripindadele peavad olema paigaldatud automaatseadmed, mis lülitavad valgustuse välja, kui külalised ruumidest lahkuvad.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab tehnilise kirjelduse, mille on koostanud nende süsteemide paigaldamise ja/või hoolduse eest vastutavad erialatehnikud.

48.   Saunaseadmete reguleerimine taimeri abil (1 hindepunkt)

Kõik Soome ja Türgi sauna seadmed peavad olema reguleeritavad taimeri abil või on nende puhul kehtestatud kord, mille alusel personal neid sisse/välja lülitab.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab tehnilise kirjelduse, mille on koostanud nende süsteemide paigaldamise ja/või hoolduse eest vastutavad erialatehnikud.

49.   Ujumisbasseini kütmine taastuvate energiaallikatega (kuni 1,5 hindepunkti)

Ujumisbasseini kütmiseks kasutatav energia peab pärinema taastuvatest energiaallikatest. Vähemalt 50 % annab 1 hindepunkti, 100 % 1,5 hindepunkti.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta, andmed ujumisbasseini kütmiseks kasutatava energia kohta ja dokumendid, mis näitavad taastuvatest energiaallikatest pärit energia hulka.

50.   Välisvalgustuse automaatne väljalülitamine (1,5 hindepunkti)

Välisvalgustus, mida ei ole vaja turvaeesmärkidel, peab teatava aja möödudes automaatselt välja lülituma või aktiveeruma lähedusanduri abil.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab tehnilise kirjelduse, mille on koostanud nende süsteemide paigaldamise ja/või hoolduse eest vastutavad erialatehnikud.

VESI

51.   Vihmavee (2 hindepunkti) ja ringlusse võetud vee (2 hindepunkti) kasutamine

| a) | (2 hindepunkti): vihmavett kogutakse ja kasutatakse, kuid mitte pesu- ega joogiveena.

  Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab üksikasjaliku selgituse selle kohta, mil viisil puhkeküla või -laager kõnealusele kriteeriumile vastab, lisades asjakohased tõendavad dokumendid ja asjakohased tagatised selle kohta, et pesu- ja joogivesi on vihmaveest täielikult eraldatud. |
| --- | --- |

a)

(2 hindepunkti): vihmavett kogutakse ja kasutatakse, kuid mitte pesu- ega joogiveena.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab üksikasjaliku selgituse selle kohta, mil viisil puhkeküla või -laager kõnealusele kriteeriumile vastab, lisades asjakohased tõendavad dokumendid ja asjakohased tagatised selle kohta, et pesu- ja joogivesi on vihmaveest täielikult eraldatud.

| b) | (2 hindepunkti): ringlusse võetud vett kogutakse ja kasutatakse, kuid mitte pesu- ega joogiveena.

  Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab üksikasjaliku selgituse selle kohta, mil viisil puhkeküla või -laager kõnealusele kriteeriumile vastab, lisades asjakohased tõendavad dokumendid ja asjakohased tagatised selle kohta, et pesu- ja joogivesi on ringlusse võetud veest täielikult eraldatud. |
| --- | --- |

b)

(2 hindepunkti): ringlusse võetud vett kogutakse ja kasutatakse, kuid mitte pesu- ega joogiveena.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab üksikasjaliku selgituse selle kohta, mil viisil puhkeküla või -laager kõnealusele kriteeriumile vastab, lisades asjakohased tõendavad dokumendid ja asjakohased tagatised selle kohta, et pesu- ja joogivesi on ringlusse võetud veest täielikult eraldatud.

52.   Väliterritooriumi automaatsed kastmissüsteemid (1,5 hindepunkti)

Puhkeküla või -laager peab kastmisel kasutama automaatsüsteemi, mis optimeerib väljas kasvatatavate taimede/haljastuse kastmiskordade arvu ja veetarbimist.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab üksikasjaliku selgituse selle kohta, mil viisil puhkeküla või -laager kõnealusele kriteeriumile vastab, lisades asjakohased tõendavad dokumendid.

53.   Kraani- ja dušivee vooluhulk (1,5 hindepunkti)

Kõigi kraanide ja dušipihustite keskmine veevooluhulk, välja arvatud vannikraanid ja veepaagid, ei tohi ületada 8 liitrit minutis.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab üksikasjaliku selgituse selle kohta, mil viisil puhkeküla või -laager kõnealusele kriteeriumile vastab, lisades asjakohased tõendavad dokumendid.

54.   WC loputusvesi (1,5 hindepunkti)

Vähemalt 95 % puhul WCdest peab ühekordne täisloputusmaht olema 6 liitrit või vähem.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab üksikasjaliku selgituse selle kohta, mil viisil puhkeküla või -laager kõnealusele kriteeriumile vastab, lisades asjakohased tõendavad dokumendid.

55.   Nõudepesumasina veetarve (1 hindepunkt)

Nõudepesumasinate veetarve (W(mõõdetud)) peab olema väiksem alljärgnevalt esitatud võrratusega kindlaksmääratud läviväärtusest või sellega võrdne, kui on kasutatud direktiivi 97/17/EÜ puhul valitud programmitsüklit ja katsemeetodit EN 50242:

W(mõõdetud) ≤ (0,625 × S) + 9,25

kus:

W(mõõdetud)= nõudepesumasina ühe töötsükli jooksul mõõdetud veetarve (väljendatakse ühe kümnendkoha täpsusega),

S= nõudepesumasinasse mahtuvate standardkomplektide arv.

Käesolevat kriteeriumi kohaldatakse ainult majapidamises kasutatavate nõudepesumasinate suhtes.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab tehnilise kirjelduse, mille on koostanud nõudepesumasinate tootmise, müügi või hoolduse eest vastutavad erialatehnikud, või tõendid selle kohta, et nõudepesumasinatele on antud ühenduse ökomärgis.

56.   Pesumasina veetarve (1 hindepunkt)

Pesumasinad, mille kasutajad on puhkeküla või -laagri külalised ja personal, või pesumasinad, mida kasutavad puhkekülale või -laagrile pesuteenuse osutajad, tohivad standardi EN 60456 kohaselt tarbida kuni 12 liitrit vett 1 kilogrammi pesu kohta direktiivile 95/12/EÜ vastavalt valitud standardse puuvilla pesutsükli 60 °C juures.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab tehnilise kirjelduse, mille on koostanud pesumasinate tootmise, müügi või hoolduse eest vastutavad erialatehnikud, või tõendid selle kohta, et pesumasinatele on antud ühenduse ökomärgis. Puhkeküla või -laagri juhatus esitab ettevõttele pesuteenust osutava ettevõtte tehnilised dokumendid, mis tõendavad, et pesuteenuse osutaja pesumasin vastab kõnealusele kriteeriumile.

57.   Kraanivee temperatuur ja vooluhulk (1 hindepunkt)

Vähemalt 95 % kraanidest peavad võimaldama täpselt ja kiiresti reguleerida vee temperatuuri ja vooluhulka.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab üksikasjaliku selgituse selle kohta, mil viisil puhkeküla või -laager kõnealusele kriteeriumile vastab, lisades asjakohased tõendavad dokumendid.

58.   Dušitaimerid (1,5 hindepunkti)

Kõik sanitaarruumide/üldkasutatavate ruumide dušid tuleb varustada taimeriga/lähedusseadmega, mis katkestab automaatselt veevoolu teatava aja pärast või siis, kui dušši ei ole mõnda aega kasutatud.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab üksikasjaliku selgituse selle kohta, mil viisil puhkeküla või -laager kõnealusele kriteeriumile vastab, lisades asjakohased tõendavad dokumendid.

59.   Ujumisbasseini kate (1 hindepunkt)

Öösel või siis, kui veega täidetud ujumisbasseini ei kasutata rohkem kui üks päev, kaetakse see basseinivee jahtumise vältimiseks ja aurustumise vähendamiseks.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab üksikasjaliku selgituse selle kohta, mil viisil puhkeküla või -laager kõnealusele kriteeriumile vastab, lisades asjakohased tõendavad dokumendid.

60.   Jäätõrje (kuni 1,5 hindepunkti)

Juhul kui on vajalik teede jäätõrje, tuleb puhkekülas või -laagris jää/lume korral teede ohutuks tegemiseks kasutada mehaanilisi vahendeid või liiva/kruusa (1,5 hindepunkti).

Kui kasutatakse keemilisi jäätõrjevahendeid, tuleb kasutada aineid, mis ei sisalda rohkem kui 1 % klooriioone (Cl) (1 hindepunkt), või jäätõrjevahendeid, millele on antud ühenduse ökomärgis või muu riiklik või piirkondlik ISO I tüübi ökomärgis (1,5 hindepunkti).

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab üksikasjaliku selgituse selle kohta, mil viisil puhkeküla või -laager kõnealusele kriteeriumile vastab, lisades asjakohased tõendavad dokumendid.

61.   Viited vee karedusele (kuni 2 hindepunkti)

Sanitaarruumide/pesumasinate/nõudepesumasinate lähedusse tuleb välja panna selgitused kohaliku vee kareduse kohta (1 hindepunkt), mis võimaldavad külalistel ja personalil paremini kasutada detergente, või võetakse kasutusele automaatne doseerimissüsteem (1 hindepunkt), mis optimeerib detergentide kasutamist vastavalt vee karedusele.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta ning asjakohased dokumendid külaliste teavitamisviiside kohta.

62.   Veesäästlikud pissuaarid (1,5 hindepunkti)

Kõik pissuaarid peavad kasutama veevaba süsteemi või olema varustatud käsitsi juhitava/elektroonilise loputussüsteemiga, mis võimaldab iga pissuaari ühekordset loputamist ainult juhul, kui seda kasutatakse.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab üksikasjaliku selgituse selle kohta, mil viisil puhkeküla või -laager vastab kõnealusele kriteeriumile.

63.   Pärismaised liigid uute õuetaimede istutamiseks (1 hindepunkt)

Väliterritooriumile istutatavad puud ja hekid peavad kuuluma pärismaiste taimeliikide hulka.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab asjakohase selgituse selle kohta, mil viisil puhkeküla või -laager vastab kõnealusele kriteeriumile, lisades eksperdi esitatud asjakohased tõendavad dokumendid.

DETERGENDID JA DESINFEKTSIOONIVAHENDID

64.   Detergendid (kuni 3 hindepunkti)

Vähemalt 80 massiprotsendile puhkekülas või -laagris nõude käsipesuks ja/või nõudepesumasinates ja/või pesu pesemiseks kasutatavatest detergentidest ja/või universaalpuhastusvahenditest ja/või sanitaarruumides kasutatavatest pesuvahenditest ja/või seepidest ja šampoonidest peab olema antud ühenduse ökomärgis või riiklik või piirkondlik ISO I tüübi ökomärgis (1 hindepunkt iga mainitud detergendiliigi eest, maksimaalselt 3 hindepunkti).

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab andmed ja dokumendid (sealhulgas asjakohased arved), mis näitavad kõigi kõnealuste toodete ja ökomärgisega toodete kasutatud koguseid.

65.   Sisevärvid ja -lakid ning välisvärvid ja -lakid (kuni 2 hindepunkti)

Vähemalt 50 protsendile ehitiste ja üüripindade, kuid mitte haagiselamute ja vagunelamute sise- ja/või välisviimistluses kasutatavatest sisevärvidest ja -lakkidest ning/või välisvärvidest ja -lakkidest peab olema antud ühenduse ökomärgis või riiklik või piirkondlik ISO I tüübi ökomärgis (1 hindepunkt sisevärvide ja -lakkide eest, 1 hindepunkt välisvärvide ja -lakkide eest).

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab andmed ja dokumendid (sealhulgas asjakohased arved), mis näitavad kõigi kõnealuste toodete ja ökomärgisega toodete kasutatud koguseid.

66.   Autopesu ainult selleks spetsiaalselt ettenähtud aladel (1 hindepunkt)

Autopesu ei ole lubatud või on lubatud ainult sellistel aladel, kus on spetsiaalsed seadmed, mis koguvad kokku kasutatud vee ja detergendid ning suunavad need kanalisatsiooni.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta, lisades asjakohased tõendavad dokumendid.

67.   Kunstliku grillisüütaja alternatiivide kasutamise soodustamine (1 hindepunkt)

Selleks et vältida kunstlike grillisüütajate kasutamist, peavad poodides olema müügil alternatiivsed tooted, näiteks rapsiseemneõli ja kanepitooted.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta.

68.   Ujumisbasseinid: desinfektsioonivahendite doseerimine (1 hindepunkt) või looduslikud/ökoloogilised ujumisbasseinid (1 hindepunkt)

Ujumisbasseinis peab olema automaatne doseerimissüsteem, mis võimaldab vajaliku hügieenitoime saavutamiseks kasutada minimaalset desinfektsioonivahendi kogust (1 hindepunkt)

või

ujumisbassein peab olema looduslikku/ökoloogilist tüüpi, kus suplejate hügieen ja turvalisus tagatakse ainult looduslike elementidega (1 hindepunkt).

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab tehnilised dokumendid automaatse doseerimissüsteemi kohta või loodusliku/ökoloogilise ujumisbasseini tüübi ja selle hoolduse kohta.

69.   Mehaaniline puhastus (1 hindepunkt)

Puhkekülas või -laagris peab olema üksikasjalik kord, kuidas puhastada kemikaalideta, näiteks kasutades mikrokiud- või muid kemikaalivabu puhastusvahendeid või rakendades muid samaväärse toimega puhastusviise.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab üksikasjaliku selgituse selle kohta, mil viisil puhkeküla või -laager kõnealusele kriteeriumile vastab, lisades vajaduse korral asjakohased tõendavad dokumendid.

70.   Mahehaljastus (2 hindepunkti)

Väliterritooriumi hooldatakse kas pestitsiide kasutamata või järgides mahepõllumajanduse põhimõtteid kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 834/2007 (23) või kooskõlas riiklike õigusaktide või tunnustatud riiklike mahepõllumajanduskavadega.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab üksikasjaliku selgituse selle kohta, mil viisil puhkeküla või -laager kõnealusele kriteeriumile vastab, lisades vajaduse korral asjakohased tõendavad dokumendid.

71.   Putuka- ja kahjuritõrjevahendid (kuni 2 hindepunkti)

Majutushoonete arhitektuuriprojekt ja hügieenitavad (näiteks vaiadele ehitamine, et vältida rottide hoonetesse sisenemist, sääsevõrkude ja -suitsu kasutamine) tagavad putuka- ja kahjuritõrjevahendite rangelt minimaalse kasutamise puhkekülas või -laagris (1 hindepunkt).

Juhul kui kasutatakse putuka- või kahjuritõrjevahendeid, tuleb kasutada ainult neid aineid, mida on lubatud kasutada mahepõllumajanduses, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 834/2007, või millele on antud ühenduse ökomärgis või riiklik või piirkondlik ISO I tüübi ökomärgis (1 hindepunkt).

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab üksikasjaliku selgituse selle kohta, mil viisil puhkeküla või -laager kõnealusele kriteeriumile vastab, lisades vajaduse korral asjakohased tõendavad dokumendid.

JÄÄTMED

72.   Kompostimine (kuni 2 hindepunkti)

Puhkekülas või -laagris tuleb orgaanilisi jäätmeid koguda eraldi (1 hindepunkt haljasalajäätmete eest; 1 hindepunkt toidujäätmete eest) ja tagada, et neid kompostitaks kohaliku ametiasutuse (nt kohaliku omavalitsuse, puhkeküla või -laagri ettevõtte või eraettevõtte) juhtnööride kohaselt.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab üksikasjaliku selgituse selle kohta, mil viisil puhkeküla või -laager kõnealusele kriteeriumile vastab, lisades vajaduse korral asjakohased tõendavad dokumendid.

73.   Ühekordseks kasutamiseks mõeldud jooginõud (2 hindepunkti)

Puhkeküla või -laagri omandis oleval või tema otsese halduse alal ei tohi pakkuda ühekordselt kasutatavaid jooginõusid.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta, märkides, milliseid nendest ühekordselt kasutatavatest toodetest kasutatakse, kui üldse, ning milliste õigusnormide alusel.

74.   Rasva/õli kõrvaldamine (kuni 2 hindepunkti)

Puhkekülas või -laagris paigaldatakse rasvaeraldajad ning prae- ja frittimisrasv/-õli kogutakse ja kõrvaldatakse nõuetekohaselt (1 hindepunkt). Külalistele pakutakse nõuetekohaseid võimalusi rasva/õli kõrvaldamiseks (1 hindepunkt).

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab üksikasjaliku selgituse selle kohta, mil viisil puhkeküla või -laager kõnealusele kriteeriumile vastab, lisades asjakohased tõendavad dokumendid.

75.   Äravool parklates (1 hindepunkt)

Parklas sõidukitest eralduv õli ja muud sarnased ained tuleb koguda ja nõuetekohaselt kõrvaldada.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab üksikasjaliku selgituse selle kohta, mil viisil puhkeküla või -laager kõnealusele kriteeriumile vastab, lisades asjakohased tõendavad dokumendid.

76.   Kasutatud tekstiilesemed, mööbel ja muud tooted (kuni 3 hindepunkti)

Kasutatud mööbel, tekstiilesemed ja muud tooted, näiteks elektroonikaseadmed, annetatakse kooskõlas puhkeküla või -laagri põhimõtetega heategevuseks (2 hindepunkti) või müüakse (1 hindepunkt) muudele selliseid kaupu koguvatele ja jagavatele ühingutele.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab üksikasjaliku selgituse selle kohta, mil viisil puhkeküla või -laager kõnealusele kriteeriumile vastab, lisades asjakohased ühingutelt saadud tõendavad dokumendid.

MUUD TEENUSED

77.   Liikluse reguleerimine puhkekülas või -laagris (1 hindepunkt)

Kogu puhkeküla või -laagri territooriumil toimuv liiklus (külalised ja hooldus/transport) peab toimuma kindlaksmääratud ajal ja aladel.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab üksikasjaliku selgituse selle kohta, mil viisil puhkeküla või -laager kõnealusele kriteeriumile vastab, lisades asjakohased tõendavad dokumendid.

78.   Puhkeküla või -laagri kasutatavad sõidukid (1 hindepunkt)

Puhkeküla või -laager ei kasuta enda territooriumil transpordiks ega hoolduseks sisepõlemismootoriga sõidukeid.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab selgituse selle kohta, mil viisil puhkeküla või -laager kõnealusele kriteeriumile vastab, lisades asjakohased tõendavad dokumendid.

79.   Käsikärud puhkeküla või -laagri külalistele (1 hindepunkt)

Pagasi ja ostukaupade transportimiseks puhkeküla või -laagri territooriumil peab külalistel olema võimalik tasuta kasutada käsikärusid või muid mittemotoriseeritud transpordivahendeid.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab selgituse selle kohta, mil viisil puhkeküla või -laager kõnealusele kriteeriumile vastab, lisades asjakohased tõendavad dokumendid.

80.   Katmata pinnas (1 hindepunkt)

Vähemalt 90 % puhkeküla või -laagri territooriumi pinnasest ei tohi katta asfalt/tsement või muud tihendusmaterjalid, mis takistavad pinnase õiget kuivatamist ning õhustamist.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab selgituse selle kohta, mil viisil puhkeküla või -laager kõnealusele kriteeriumile vastab, lisades asjakohased tõendavad dokumendid.

81.   Katuste haljastamine (2 hindepunkti)

Vähemalt 50 % puhkeküla või -laagri ehitistest, millel on sobivad katused (lamekatused või väikese kaldenurgaga katused) ja mida ei kasutata muul eesmärgil, tuleb haljastada muru või taimedega.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab selgituse selle kohta, mil viisil puhkeküla või -laager kõnealusele kriteeriumile vastab, lisades asjakohased tõendavad dokumendid.

82.   Keskkonnaalane teave ja haridus (kuni 3 hindepunkti)

Puhkeküla või -laager jagab külalistele teavet ja keskkonnahariduslikke trükiseid kohaliku bioloogilise mitmekesisuse, maastiku- ja looduskaitse kohta (1,5 hindepunkti). Külaliste meelelahutusteenus sisaldab keskkonnaalase hariduse elemente (1,5 hindepunkti).

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab üksikasjaliku selgituse selle kohta, mil viisil puhkeküla või -laager kõnealusele kriteeriumile vastab, lisades asjakohased tõendavad dokumendid.

83.   Suitsetamise keelamine üldkasutatavates ruumides ja üüripindadel (kuni 1,5 hindepunkti)

Suitsetamine peab olema keelatud 100 % üldkasutatavatest ruumidest ja vähemalt 70 % (1 hindepunkt) või vähemalt 95 % (1,5 hindepunkti) üüripindadest.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja teatab ruumide arvu ja liigid ning märgib, millistes ruumides on suitsetamine keelatud.

84.   Jalgrattad (1,5 hindepunkti)

Külalistel peab olema võimalik kasutada jalgrattaid. (Vähemalt kolm jalgratast 50 majutuskoha ja/või üüripinna osa kohta).

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab selgituse selle kohta, mil viisil puhkeküla või -laager kõnealusele kriteeriumile vastab.

85.   Puhkekülla või -laagrisse transpordi teenus (1 hindepunkt)

Puhkeküla või -laager korraldab ühistranspordiga saabuvatele külalistele transpordi puhkekülla või -laagrisse keskkonnasõbralike transpordivahenditega, näiteks elektriautod või hobuveokid.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab selgituse selle kohta, mil viisil puhkeküla või -laager kõnealusele kriteeriumile vastab, ja näite külaliste teavitamisest selle võimaluse kohta.

86.   Tagastatavad või korduskasutatavad pudelid (kuni 3 hindepunkti)

Puhkekülas või -laagris pakutakse jooke tagastatavates/korduskasutatavates pudelites: karastusjoogid (1 hindepunkt), õlu (1 hindepunkt), vesi (1 hindepunkt).

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab üksikasjaliku selgituse selle kohta, mil viisil puhkeküla või -laager kõnealusele kriteeriumile vastab, lisades pudelite tarnijatelt saadud asjakohased tõendavad dokumendid.

87.   Taaslaetavate ja -täidetavate toodete kasutamine (kuni 2 hindepunkti)

Puhkekülas või -laagris kasutatakse telerite kaugjuhtimispultides ainult taaslaetavaid patareisid (1 hindepunkt) ning/või printerites ja paljundusmasinates taastäidetavaid toonerikassette (1 hindepunkt).

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab üksikasjaliku selgituse selle kohta, mil viisil puhkeküla või -laager kõnealusele kriteeriumile vastab, lisades patareide tarnijatelt ja/või toonerikassettide täitjatelt saadud asjakohased tõendavad dokumendid.

88.   Paberitooted (kuni 3 hindepunkti)

Vähemalt 80 protsendile kasutatavast tualettpaberist/pehmest paberist ja/või kontoripaberist ja/või trükipaberist peab olema antud ühenduse ökomärgis või riiklik või piirkondlik ISO I tüübi ökomärgis (1 hindepunkt iga osutatud kolme paberiliigi eest).

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab andmed ja dokumendid (sealhulgas asjakohased arved), mis näitavad kõigi kõnealuste toodete ja ökomärgisega toodete kasutatud koguseid.

89.   Püsikaubad (kuni 3 hindepunkti)

Vähemalt 30 protsendile puhkekülas või -laagris, sealjuures ka üüripindadel kasutatavatest püsikaupadest (nagu voodilinad, käterätid, laudlinad, personaal- ja sülearvutid, telerid, madratsid, mööbel, pesumasinad, nõudepesumasinad, külmikud, tolmuimejad, põrandakatted, lambid jms) peab olema antud ühenduse ökomärgis või riiklik või piirkondlik ISO I tüübi ökomärgis (1 hindepunkt iga püsikaubaliigi eest, kuid kokku mitte üle 3 hindepunkti).

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab andmed ja dokumendid, mis näitavad kõigi kõnealuste toodete ja ökomärgisega toodete kasutatud koguseid.

90.   Kohalikud toiduained (kuni 3 hindepunkti)

Igal söögikorral, sealhulgas hommikusöök (1,5 hindepunkti), tuleb pakkuda vähemalt kahte kohalikku päritolu ning (värskete puu- ja köögiviljade puhul) hooajalist toiduainet.

Vajaduse korral keelatakse kohalike ohustatud liikide, näiteks teatavate kalade ja koorikloomade, ning ulukiliha ja mangroove ohustaval viisil kasvatatud krevettide tarbimine/müümine turgudel (1,5 hindepunkti) ja poodides (1,5 hindepunkti).

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta, lisades asjakohased tõendavad dokumendid.

91.   Mahepõllumajanduslik toit (kuni 3 hindepunkti)

Vähemalt kahe roa põhikoostisained (1 hindepunkt) või kõigi söögikordade, sealhulgas hommikusöögi menüü toiduained (2 hindepunkti) ja vähemalt neli poes müüdavat toodet (1 hindepunkt) peavad olema toodetud mahepõllumajanduslike meetodite abil, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 834/2007, või vastavalt ISO I tüübi ökomärgisele.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta, lisades asjakohased tõendavad dokumendid.

92.   Siseruumide õhu kvaliteet (kuni 4 hindepunkti)

Puhkeküla või -laagri siseruumide õhk peab olema võimalikult hea kvaliteediga, mis on saavutatud ühe või mõlema järgmise meetme abil:

| — | ruumid, üüripinnad ja üldkasutatavad ruumid vastavad nõukogu direktiivi 89/106/EMÜ (24) I lisa punktis 3 esitatud nõuetele ning seal on kasutatud ainult ühenduse ökomärgise või sellega samaväärse vähesaastava ISO I tüübi keskkonnamärgisega sertifitseeritud värve, viimistlusmaterjale, mööblit ja muid tooteid (2 hindepunkti); |
| --- | --- |

—

ruumid, üüripinnad ja üldkasutatavad ruumid vastavad nõukogu direktiivi 89/106/EMÜ (24) I lisa punktis 3 esitatud nõuetele ning seal on kasutatud ainult ühenduse ökomärgise või sellega samaväärse vähesaastava ISO I tüübi keskkonnamärgisega sertifitseeritud värve, viimistlusmaterjale, mööblit ja muid tooteid (2 hindepunkti);

| — | ruumid, üüripinnad ja üldkasutatavad ruumid on lõhnaainetevabad, linu, käterätte ja tekstiilesemeid pestakse lõhnaainetevabade detergentidega (1 hindepunkt) ning koristamisel kasutatakse lõhnaainetevabu vahendeid (1 hindepunkt). |
| --- | --- |

—

ruumid, üüripinnad ja üldkasutatavad ruumid on lõhnaainetevabad, linu, käterätte ja tekstiilesemeid pestakse lõhnaainetevabade detergentidega (1 hindepunkt) ning koristamisel kasutatakse lõhnaainetevabu vahendeid (1 hindepunkt).

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta, lisades asjakohased tõendavad dokumendid. Lõhnaainetevabade toodete nõude täitmise tõendamiseks piisab lõhnaainetevabade pesu- ja puhastusvahendite ning detergentide koostisainete loetelust.

ÜLDJUHTIMINE

93.   Puhkeküla või -laagri registreerimine EMASi alusel (3 hindepunkti) või ISO kohane sertifitseerimine (2 hindepunkti)

Puhkeküla või -laager registreeritakse ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi (EMAS) alusel (3 hindepunkti) või sertifitseeritakse ISO 14001 kohaselt (2 hindepunkti).

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab asjakohased tõendid registreerimise kohta EMASi alusel või ISO 14001 kohase sertifitseerimise kohta.

94.   Tarnija või teenuseosutaja registreerimine EMASi alusel (1,5 hindepunkti) või ISO kohane sertifitseerimine (1 hindepunkt)

Vähemalt üks puhkeküla või -laagri peamine tarnija või teenuseosutaja peab olema registreeritud EMASi alusel (1,5 hindepunkti) või sertifitseeritud ISO 14001 kohaselt (1 hindepunkt).

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab asjakohased tõendid vähemalt ühe peamise tarnija või teenuseosutaja kohta, kes on registreeritud EMASi alusel või sertifitseeritud ISO 14001 kohaselt.

95.   Alltöövõtjate vastavus kohustuslikele kriteeriumidele (kuni 4 hindepunkti)

Kui kahe lisateenuse (toitlustusteenus, vabaaja- ja sporditegevus) osutamiseks on sõlmitud allhankeleping, peavad kõnealused teenused vastama kõigile käesolevas lisas käsitletud kohustuslikele kriteeriumidele, mida kõnealuste teenuste suhtes kohaldatakse (2 hindepunkti iga puhkekülas või -laagris osutatava toitlustusteenuse ning/või vabaaja- ja sporditegevuse eest).

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab asjakohased alltöövõtjatega sõlmitud töövõtulepingud, et tõendada nende vastavust kohustuslikele kriteeriumidele.

96.   Energia- ja veemõõturid (kuni 2 hindepunkti)

Puhkekülla või -laagrisse on paigaldatud täiendavad energia- ja veemõõturid, et oleks võimalik koguda andmeid tarbimise kohta mitmesuguse tegevuse, näiteks ruumide, köögi kasutamine, pesuteenuse osutamine, ja/või teatavate seadmete, nagu külmikute, pesumasinate jms kasutamise korral (1 hindepunkt). Igal majutuskohal on eraldiseisev energia- ja veemõõtur (1 hindepunkt).

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab üksikasjaliku selgituse selle kohta, mil viisil puhkeküla või -laager kõnealusele kriteeriumile vastab, lisades kogutud andmete (kui need on kättesaadavad) analüüsi.

97.   Täiendavad keskkonnameetmed (maksimaalselt 3 hindepunkti)

Kas

| a) | täiendavad keskkonnameetmed (kuni 1,5 hindepunkti iga meetme eest, kuid kokku mitte üle 3 hindepunkti): puhkeküla või -laagri juhatus võtab lisaks käesolevas punktis või punktis A esitatud kriteeriumidega seotud meetmetele täiendavaid meetmeid, et suurendada puhkeküla või -laagri keskkonnategevuse tõhusust. Neid meetmeid hindab taotlust hindav pädev asutus, kusjuures iga meetme eest antakse kuni 1,5 hindepunkti.

  Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta ja nende täiendavate meetmete täieliku kirjelduse, mida ta palub arvestada;
  või |
| --- | --- |

a)

täiendavad keskkonnameetmed (kuni 1,5 hindepunkti iga meetme eest, kuid kokku mitte üle 3 hindepunkti): puhkeküla või -laagri juhatus võtab lisaks käesolevas punktis või punktis A esitatud kriteeriumidega seotud meetmetele täiendavaid meetmeid, et suurendada puhkeküla või -laagri keskkonnategevuse tõhusust. Neid meetmeid hindab taotlust hindav pädev asutus, kusjuures iga meetme eest antakse kuni 1,5 hindepunkti.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta ja nende täiendavate meetmete täieliku kirjelduse, mida ta palub arvestada;

või

| b) | ökomärgise andmine (3 hindepunkti): puhkekülale või -laagrile antakse üks riiklik või piirkondlik ISO I tüübi ökomärgis.

  Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab asjakohased tõendid ökomärgise saamise kohta. |
| --- | --- |

b)

ökomärgise andmine (3 hindepunkti): puhkekülale või -laagrile antakse üks riiklik või piirkondlik ISO I tüübi ökomärgis.

Hindamis- ja kontrollinõuded: taotleja esitab asjakohased tõendid ökomärgise saamise kohta.

---

(1)  EÜT L 283, 27.10.2001, lk 33.

(2)  ELT L 52, 21.2.2004, lk 50.

(3)  EÜT L 167, 22.6.1992, lk 17.

(4)  Direktiivi 92/42/EMÜ artikli 3 kohaselt ei kuulu selle direktiivi rakendusalasse järgmised kuumaveekatlad: kuumaveekatlad, milles võib kasutada erinevaid kütuseid, sealhulgas tahkekütuseid; kuuma vee kiirtootmiseks mõeldud seadmed; katlad, mis on ehitatud nii, et neis võib kasutada tavalistest vedel- ja gaaskütustest oluliselt erinevaid kütuseid (tööstuslik heitgaas, biogaas jne); pliidid ja seadised, mis on peamiselt mõeldud nende ruumide kütmiseks, kuhu need on paigaldatud, ja mille lisafunktsiooniks on varustada keskkütet ja majapidamist kuuma veega.

(5)  EÜT L 86, 3.4.2002, lk 26.

(6)  ELT L 1, 4.1.2003, lk 65.

(7)  EÜT L 40, 11.2.1989, lk 12.

(8)  EÜT L 71, 10.3.1998, lk 1.

(9)  ELT L 372, 27.12.2006, lk 19.

(10)  EÜT L 226, 6.9.2000, lk 3.

(11)  ELT L 37, 13.2.2003, lk 24.

(12)  ELT L 37, 13.2.2003, lk 19.

(13)  EÜT L 114, 24.4.2001, lk 1.

(14)  ELT L 161, 14.6.2006, lk 1.

(15)  ELT L 32, 6.2.2007, lk 183.

(16)  EÜT L 45, 17.2.1994, lk 1.

(17)  EÜT L 128, 15.5.2002, lk 45.

(18)  EÜT L 118, 7.5.1997, lk 1.

(19)  EÜT L 136, 21.6.1995, lk 1.

(20)  ELT L 39, 13.2.2008, lk 1.

(21)  ELT L 67, 12.3.2003, lk 22.

(22)  EÜT L 136, 21.6.1995, lk 28.

(23)  ELT L 189, 20.7.2007, lk 1.

(24)  EÜT L 40, 11.2.1989, lk 12.

---

| 28.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/59 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/59

---

KOMISJONI OTSUS,

24. juuli 2009,

millega määratakse kindlaks määrusega (EÜ) nr 542/2009 avatud pakkumismenetluse raames antava oliiviõli eraladustusabi ülemmäär

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 6059 all)

(Ainult hispaania-, itaalia-, kreeka-, portugali- ja prantsuskeelne tekst on autentsed)

(2009/565/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 43 punkti d koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 23. juuni 2009. aasta määruses (EÜ) nr 542/2009 (millega avatakse oliiviõli eraladustusabi pakkumismenetlus) (2) on sätestatud kaks pakkumiste esitamise alaperioodi. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 23. juuni 2009. aasta määruses (EÜ) nr 542/2009 (millega avatakse oliiviõli eraladustusabi pakkumismenetlus) (2) on sätestatud kaks pakkumiste esitamise alaperioodi.

| (2) | Vastavalt komisjoni 20. augusti 2008. aasta määruse (EÜ) nr 826/2008 (millega kehtestatakse ühiseeskirjad teatavatele põllumajandustoodetele eraladustusabi andmiseks) (3) artikli 13 lõikele 1 otsustab komisjon liikmesriikide teatatud pakkumiste põhjal, kas määrata kindlaks abi ülemmäär või mitte. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 20. augusti 2008. aasta määruse (EÜ) nr 826/2008 (millega kehtestatakse ühiseeskirjad teatavatele põllumajandustoodetele eraladustusabi andmiseks) (3) artikli 13 lõikele 1 otsustab komisjon liikmesriikide teatatud pakkumiste põhjal, kas määrata kindlaks abi ülemmäär või mitte.

| (3) | Teisel pakkumismenetluse alaperioodil esitatud pakkumiste põhjal on asjakohane määrata kindlaks oliiviõli puhul antava eraladustusabi ülemmäär 16. juulil 2009 lõppeval pakkumiste alaperioodil. |
| --- | --- |

(3)

Teisel pakkumismenetluse alaperioodil esitatud pakkumiste põhjal on asjakohane määrata kindlaks oliiviõli puhul antava eraladustusabi ülemmäär 16. juulil 2009 lõppeval pakkumiste alaperioodil.

| (4) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määrusega (EÜ) nr 542/2009 avatud, 16. juulil 2009 lõppeval pakkumiste esitamise alaperioodil on oliiviõli puhul antava abi ülemmäär määratud kindlaks käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile, Hispaania Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile, Itaalia Vabariigile ja Portugali Vabariigile.

Brüssel, 24. juuli 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 161, 24.6.2009, lk 3.

2

(3)  ELT L 223, 21.8.2008, lk 3.

3

---

LISA

| (eurot tonni kohta päevas) |
| --- |
| Toode | Abi maksimumsumma |
| Ekstra-neitsioliiviõli | 1,3 |
| Neitsioliiviõli | 1,3 |

(eurot tonni kohta päevas)

Toode

Abi maksimumsumma

Ekstra-neitsioliiviõli

1,3

Neitsioliiviõli

1,3

---

| 28.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/61

---

KOMISJONI OTSUS,

27. juuli 2009,

millega muudetakse otsust 2008/721/EÜ seoses tarbijaohutuse, rahvatervise ja keskkonna valdkonna teaduskomiteede liikmetele ja ekspertidele makstavate hüvitistega

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 5767 all)

(2009/566/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artikleid 152 ja 153,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 5. septembri 2008. aasta otsuse 2008/721/EÜ (millega luuakse teaduskomiteede ja ekspertide nõuandev struktuur tarbijaohutuse, rahvatervise ja keskkonnaga seotud valdkondades ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/210/EÜ) (1) artiklis 19 on sätestatud, et teaduskomiteede liikmetel, reservi teadusnõustajatel ja välisekspertidel on õigus saada hüvitist komiteede kohtumistel, temaatilistes õpikodades, töörühmades ning muudel komisjoni korraldatud kohtumistel ja üritustel osalemise ning raportööritöö eest konkreetsete teemade puhul. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 5. septembri 2008. aasta otsuse 2008/721/EÜ (millega luuakse teaduskomiteede ja ekspertide nõuandev struktuur tarbijaohutuse, rahvatervise ja keskkonnaga seotud valdkondades ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/210/EÜ) (1) artiklis 19 on sätestatud, et teaduskomiteede liikmetel, reservi teadusnõustajatel ja välisekspertidel on õigus saada hüvitist komiteede kohtumistel, temaatilistes õpikodades, töörühmades ning muudel komisjoni korraldatud kohtumistel ja üritustel osalemise ning raportööritöö eest konkreetsete teemade puhul.

| (2) | Otsuse 2008/721/EÜ III lisas on kindlaks määratud 300 euro suurune hüvitis iga osaletud täispäeva, 150 euro suurune hüvitis hommikupoolikul või õhtupoolikul toimunud kohtumistel osalemise ja 300 euro suurune hüvitis raportöörina töötamise eest. Kui selleks on asjakohane põhjendus ja kui eelarve seda lubab, võib viimast summat suurendada 600 euroni küsimuste puhul, millega kaasneb eriti suur töökoormus. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 2008/721/EÜ III lisas on kindlaks määratud 300 euro suurune hüvitis iga osaletud täispäeva, 150 euro suurune hüvitis hommikupoolikul või õhtupoolikul toimunud kohtumistel osalemise ja 300 euro suurune hüvitis raportöörina töötamise eest. Kui selleks on asjakohane põhjendus ja kui eelarve seda lubab, võib viimast summat suurendada 600 euroni küsimuste puhul, millega kaasneb eriti suur töökoormus.

| (3) | Lisas on samuti sätestatud, et komisjon hindab korrapäraselt vajadust kohandada kõnealuseid hüvitisi, võttes arvesse hinnaindekseid, teistes Euroopa Liidu asutustes ekspertidele makstavate hüvitiste hindamist ning liikmete, assotsieerunud liikmete, muude teadusnõustajate ja välisekspertide töökoormuse kohta saadud kogemust. Esimene hindamine peaks toimuma 2009. aastal. |
| --- | --- |

(3)

Lisas on samuti sätestatud, et komisjon hindab korrapäraselt vajadust kohandada kõnealuseid hüvitisi, võttes arvesse hinnaindekseid, teistes Euroopa Liidu asutustes ekspertidele makstavate hüvitiste hindamist ning liikmete, assotsieerunud liikmete, muude teadusnõustajate ja välisekspertide töökoormuse kohta saadud kogemust. Esimene hindamine peaks toimuma 2009. aastal.

| (4) | Kehtiv hüvitiste tase määrati kindlaks 1997. aastal kõnealuste teaduskomiteede eelkäijate liikmete ja ekspertide jaoks ning seda ei ole sellest ajast alates enam läbi vaadatud. Võttes arvesse EUROSTATi tarbijahinnaindeksi andmeid tarbijahindade tõusu kohta ajavahemikul 1997–2008, peaks päevahüvitis olema 381,5 eurot. See summa tuleks ümardada 385 euroni. |
| --- | --- |

(4)

Kehtiv hüvitiste tase määrati kindlaks 1997. aastal kõnealuste teaduskomiteede eelkäijate liikmete ja ekspertide jaoks ning seda ei ole sellest ajast alates enam läbi vaadatud. Võttes arvesse EUROSTATi tarbijahinnaindeksi andmeid tarbijahindade tõusu kohta ajavahemikul 1997–2008, peaks päevahüvitis olema 381,5 eurot. See summa tuleks ümardada 385 euroni.

| (5) | Tuleks lõpetada vahetegemine terve päev või pool päeva kestvate kohtumiste vahel, et võtta arvesse reisi- ja kohaletulekuaega. |
| --- | --- |

(5)

Tuleks lõpetada vahetegemine terve päev või pool päeva kestvate kohtumiste vahel, et võtta arvesse reisi- ja kohaletulekuaega.

| (6) | Kogemus on näidanud, et raportööride töökoormus sõltub suures osas arvamuse vastuvõtmisega seotud tegevuse keerukusest ja kestusest, mis omakorda sõltub küsimuse komplekssusest, andmete kättesaadavusest, läbitöötatava kirjaliku materjali hulgast, teiste organitega koostöö tegemise vajadusest ning sidusrühmade ja üldsusega peetavate vajalike arutelude ulatusest ja keerukusest. Raportööridele ette nähtud hüvitiste praegused kaks taset ei kajasta kõiki olukordi ja seega tuleks hüvitiste spektrit laiendada, |
| --- | --- |

(6)

Kogemus on näidanud, et raportööride töökoormus sõltub suures osas arvamuse vastuvõtmisega seotud tegevuse keerukusest ja kestusest, mis omakorda sõltub küsimuse komplekssusest, andmete kättesaadavusest, läbitöötatava kirjaliku materjali hulgast, teiste organitega koostöö tegemise vajadusest ning sidusrühmade ja üldsusega peetavate vajalike arutelude ulatusest ja keerukusest. Raportööridele ette nähtud hüvitiste praegused kaks taset ei kajasta kõiki olukordi ja seega tuleks hüvitiste spektrit laiendada,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Otsuse 2008/721/EÜ III lisa asendatakse käesoleva otsuse lisa tekstiga.

Brüssel, 27. juuli 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  ELT L 241, 10.9.2008, lk 21.

1

---

LISA

„III LISA

HÜVITISED

Teaduskomiteede liikmetel, reservi teadusnõustajatel ja välisekspertidel on järgmistel põhjustel õigus saada hüvitist, mis on seotud nende osalemisega teaduskomiteede tegevuses.

Komiteede kohtumistel, õpikodades, töörühmades ning muudel komisjoni korraldatud kohtumistel ja üritustel osalemise eest:

| — | 385 eurot iga kohtumisel osaletud päeva eest. |
| --- | --- |

—

385 eurot iga kohtumisel osaletud päeva eest.

Raportöörina töötamise eest:

| — | hüvitist arvestatakse vastavalt töökoormusele, mis sõltub küsimuse keerukusest, arvamuse vastuvõtmiseks kulunud ajast, andmete, teaduskirjanduse ning kogutava ja analüüsitava teabe hulgast ja kättesaadavusest, sidusrühmade ja üldsusega peetavate arutelude ulatusest ja keerukusest ning kontaktidest teiste organitega, võttes arvesse järgmisi kriteeriumeid:






  Summa | Soovituslikud kriteeriumid |
| --- | --- | --- |
| 385 eurot | — | lihtne ja korduv küsimus |

—

hüvitist arvestatakse vastavalt töökoormusele, mis sõltub küsimuse keerukusest, arvamuse vastuvõtmiseks kulunud ajast, andmete, teaduskirjanduse ning kogutava ja analüüsitava teabe hulgast ja kättesaadavusest, sidusrühmade ja üldsusega peetavate arutelude ulatusest ja keerukusest ning kontaktidest teiste organitega, võttes arvesse järgmisi kriteeriumeid:

Summa

Soovituslikud kriteeriumid

385 eurot

—

lihtne ja korduv küsimus

| — | toimiku läbivaatusel põhinev arvamus, mis ei eelda ulatuslikku andmete ja kirjaliku materjali läbitöötamist |
| --- | --- |

—

toimiku läbivaatusel põhinev arvamus, mis ei eelda ulatuslikku andmete ja kirjaliku materjali läbitöötamist

| — | avalikku arutelu ei korraldata |
| --- | --- |

—

avalikku arutelu ei korraldata

| — | esimese ja viimase kohtumise vahele jääb kuni viis kuud |
| --- | --- |

—

esimese ja viimase kohtumise vahele jääb kuni viis kuud

770 eurot

| — | keeruline küsimus |
| --- | --- |

—

keeruline küsimus

| — | arvamus, mille tegemine eeldab ulatuslikku andmete ja kirjaliku materjali kogumist ja läbitöötamist |
| --- | --- |

—

arvamus, mille tegemine eeldab ulatuslikku andmete ja kirjaliku materjali kogumist ja läbitöötamist

| — | arutelu huvirühmade ja/või üldsusega, kus tagasiside läbitöötamine võtab vähe aega |
| --- | --- |

—

arutelu huvirühmade ja/või üldsusega, kus tagasiside läbitöötamine võtab vähe aega

| — | esimese ja viimase kohtumise vahele jääb 5–9 kuud |
| --- | --- |

—

esimese ja viimase kohtumise vahele jääb 5–9 kuud

1 155 eurot

| — | väga keeruline küsimus |
| --- | --- |

—

väga keeruline küsimus

| — | vajalik on ulatuslik andmete ja kirjaliku materjali kogumine ja analüüs |
| --- | --- |

—

vajalik on ulatuslik andmete ja kirjaliku materjali kogumine ja analüüs

| — | ulatuslik ja keerukas arutelu sidusrühmade, üldsuse ja teadusasutustega; läbitöötamist vajavat tagasisidet on palju |
| --- | --- |

—

ulatuslik ja keerukas arutelu sidusrühmade, üldsuse ja teadusasutustega; läbitöötamist vajavat tagasisidet on palju

| — | esimese ja viimase kohtumise vahele jääb rohkem kui üheksa kuud |
| --- | --- |

—

esimese ja viimase kohtumise vahele jääb rohkem kui üheksa kuud

| — | komisjon näitab eespool esitatud kriteeriumidest lähtudes iga arvamustaotluse puhul eraldi, millist hüvitussummat raportööri suhtes kohaldatakse. Komisjon võib kohaldatava hüvitussumma valikut taotletud arvamuse ettevalmistamise ajal muuta, kui seda õigustavad ettenägematud muutused seoses asjaomaste kriteeriumitega; |
| --- | --- |

—

komisjon näitab eespool esitatud kriteeriumidest lähtudes iga arvamustaotluse puhul eraldi, millist hüvitussummat raportööri suhtes kohaldatakse. Komisjon võib kohaldatava hüvitussumma valikut taotletud arvamuse ettevalmistamise ajal muuta, kui seda õigustavad ettenägematud muutused seoses asjaomaste kriteeriumitega;

| — | komisjon hindab korrapäraselt vajadust kohandada kõnealuseid hüvitisi, võttes arvesse hinnaindekseid, teistes Euroopa Liidu asutustes ekspertidele makstavate hüvitiste hindamist ning liikmete, assotsieerunud liikmete, muude teadusnõustajate ja välisekspertide töökoormuse kohta saadud kogemust.” |
| --- | --- |

—

komisjon hindab korrapäraselt vajadust kohandada kõnealuseid hüvitisi, võttes arvesse hinnaindekseid, teistes Euroopa Liidu asutustes ekspertidele makstavate hüvitiste hindamist ning liikmete, assotsieerunud liikmete, muude teadusnõustajate ja välisekspertide töökoormuse kohta saadud kogemust.”

---