# Euroopan unionin L 73/2016

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 73 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 59. vuosikerta18. maaliskuu 2016 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 73

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

59. vuosikerta18. maaliskuu 2016

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/387, annettu 17 päivänä maaliskuuta 2016, lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuonnissa | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/388, annettu 17 päivänä maaliskuuta 2016, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuonnissa | 53 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/389, annettu 17 päivänä maaliskuuta 2016, tehoaineen asibentsolaari-s-metyyli hyväksynnän uusimisesta kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen muuttamisesta (
  1
  ) | 77 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/390, annettu 17 päivänä maaliskuuta 2016, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 81 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/391, annettu 17 päivänä maaliskuuta 2016, asetuksella (EY) N:o 533/2007 siipikarjanliha-alalla avatuissa tariffikiintiöissä 1 päivän maaliskuuta ja 7 päivän maaliskuuta 2016 välisenä aikana jätetyissä tuontitodistushakemuksissa haettuihin määriin sovellettavan jakokertoimen vahvistamisesta | 83 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/392, annettu 17 päivänä maaliskuuta 2016, asetuksella (EY) N:o 1385/2007 siipikarjanliha-alalla avatuissa tariffikiintiöissä 1 päivän maaliskuuta ja 7 päivän maaliskuuta 2016 välisenä aikana jätetyissä tuontitodistushakemuksissa haettuihin määriin sovellettavan jakokertoimen ja 1 päivänä heinäkuuta alkavaksi ja 30 päivänä syyskuuta 2016 päättyväksi osakaudeksi käytettävissä olevaan määrään lisättävien määrien vahvistamisesta | 85 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/393, annettu 17 päivänä maaliskuuta 2016, täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/2078 Ukrainasta peräisin olevan siipikarjanlihan osalta avatuissa tariffikiintiöissä 1 päivän maaliskuuta ja 7 päivän maaliskuuta 2016 välisenä aikana jätetyissä tuontioikeushakemuksissa haettuihin määriin sovellettavan jakokertoimen vahvistamisesta | 88 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2016/394, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2016, Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen 96 artiklan nojallaBurundin tasavallan kanssa käydyn neuvottelumenettelyn päättämisestä | 90 |
| | * | Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2016/395, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2016, EU:n joukkojen komentajan nimittämisestä Euroopan unionin sotilasoperaatioon, jolla osallistutaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä (Atalanta), sekä päätöksen (YUTP) 2015/1823 kumoamisesta (ATALANTA/1/2016) | 97 |
| | * | Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2016/396, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2016, EU:n operaation komentajan nimittämisestä Somalian turvallisuusjoukkojen kouluttamiseen osallistumista koskevaa Euroopan unionin sotilasoperaatiota (EUTM Somalia) varten ja päätöksen (YUTP) 2015/173 kumoamisesta (EUTM Somalia/1/2016) | 99 |
| | * | Komission päätös (EU) 2016/397, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2016, ekologisista arviointiperusteista EU-ympäristömerkin myöntämiseksi sisä- ja ulkomaaleille ja -lakoille annetun päätöksen 2014/312/EU muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 1510)

   (
  1
  ) | 100 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/398, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2016, luvan antamisesta UV-käsitellyn leivän saattamiseksi markkinoille uuselintarvikkeena Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 1527) | 107 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/387, annettu 17 päivänä maaliskuuta 2016, lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuonnissa

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/388, annettu 17 päivänä maaliskuuta 2016, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuonnissa

53

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/389, annettu 17 päivänä maaliskuuta 2016, tehoaineen asibentsolaari-s-metyyli hyväksynnän uusimisesta kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen muuttamisesta (
  1
  )

1

77

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/390, annettu 17 päivänä maaliskuuta 2016, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

81

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/391, annettu 17 päivänä maaliskuuta 2016, asetuksella (EY) N:o 533/2007 siipikarjanliha-alalla avatuissa tariffikiintiöissä 1 päivän maaliskuuta ja 7 päivän maaliskuuta 2016 välisenä aikana jätetyissä tuontitodistushakemuksissa haettuihin määriin sovellettavan jakokertoimen vahvistamisesta

83

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/392, annettu 17 päivänä maaliskuuta 2016, asetuksella (EY) N:o 1385/2007 siipikarjanliha-alalla avatuissa tariffikiintiöissä 1 päivän maaliskuuta ja 7 päivän maaliskuuta 2016 välisenä aikana jätetyissä tuontitodistushakemuksissa haettuihin määriin sovellettavan jakokertoimen ja 1 päivänä heinäkuuta alkavaksi ja 30 päivänä syyskuuta 2016 päättyväksi osakaudeksi käytettävissä olevaan määrään lisättävien määrien vahvistamisesta

85

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/393, annettu 17 päivänä maaliskuuta 2016, täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/2078 Ukrainasta peräisin olevan siipikarjanlihan osalta avatuissa tariffikiintiöissä 1 päivän maaliskuuta ja 7 päivän maaliskuuta 2016 välisenä aikana jätetyissä tuontioikeushakemuksissa haettuihin määriin sovellettavan jakokertoimen vahvistamisesta

88

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2016/394, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2016, Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen 96 artiklan nojallaBurundin tasavallan kanssa käydyn neuvottelumenettelyn päättämisestä

90

*

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2016/395, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2016, EU:n joukkojen komentajan nimittämisestä Euroopan unionin sotilasoperaatioon, jolla osallistutaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä (Atalanta), sekä päätöksen (YUTP) 2015/1823 kumoamisesta (ATALANTA/1/2016)

97

*

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2016/396, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2016, EU:n operaation komentajan nimittämisestä Somalian turvallisuusjoukkojen kouluttamiseen osallistumista koskevaa Euroopan unionin sotilasoperaatiota (EUTM Somalia) varten ja päätöksen (YUTP) 2015/173 kumoamisesta (EUTM Somalia/1/2016)

99

*

Komission päätös (EU) 2016/397, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2016, ekologisista arviointiperusteista EU-ympäristömerkin myöntämiseksi sisä- ja ulkomaaleille ja -lakoille annetun päätöksen 2014/312/EU muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 1510)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 1510)

1

100

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/398, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2016, luvan antamisesta UV-käsitellyn leivän saattamiseksi markkinoille uuselintarvikkeena Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 1527)

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 1527)

107

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu neuvoston asetukseen (EU) 2015/2265, annettu 7 päivänä joulukuuta 2015, tiettyjä kalastustuotteita koskevien unionin autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista vuosina 2016–2018 ( EUVL L 322, 8.12.2015 ) | 109 |

Oikaisuja

*

Oikaisu neuvoston asetukseen (EU) 2015/2265, annettu 7 päivänä joulukuuta 2015, tiettyjä kalastustuotteita koskevien unionin autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista vuosina 2016–2018 ( EUVL L 322, 8.12.2015 )

( EUVL L 322, 8.12.2015 )

109

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 18.3.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 73/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 73/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/387,

annettu 17 päivänä maaliskuuta 2016,

lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuonnissa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä kesäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 (1) (jäljempänä ’perusasetus’) ja erityisesti sen 15 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

1.1   Vireillepano

Vireillepano

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 11 päivänä maaliskuuta 2015 perusasetuksen 10 artiklan nojalla vireille tukien vastaisen tutkimuksen, joka koski Intiasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuontia unioniin. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 11 päivänä maaliskuuta 2015 perusasetuksen 10 artiklan nojalla vireille tukien vastaisen tutkimuksen, joka koski Intiasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuontia unioniin. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

2

| (2) | Komissio pani tutkimuksen vireille sen jälkeen, kun Saint-Gobain PAM Group, jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli esittänyt 26 päivänä tammikuuta 2015 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 25 prosenttia pallografiittiraudasta valmistettujen putkien kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty alustava näyttö tuetusta tuonnista ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta oli riittävä tutkimuksen vireillepanoa varten. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pani tutkimuksen vireille sen jälkeen, kun Saint-Gobain PAM Group, jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli esittänyt 26 päivänä tammikuuta 2015 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 25 prosenttia pallografiittiraudasta valmistettujen putkien kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty alustava näyttö tuetusta tuonnista ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta oli riittävä tutkimuksen vireillepanoa varten.

| (3) | Ennen menettelyn vireillepanoa komissio ilmoitti perusasetuksen 10 artiklan 7 kohdan mukaisesti Intian viranomaisille saaneensa asianmukaisesti asiakirjanäytöllä vahvistetun valituksen, jossa väitetään, että tiettyjen Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta valmistettujen putkien tuettu tuonti aiheuttaa merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Intian viranomaisia kehotettiin aloittamaan neuvottelut valituksen sisällön selvittämiseksi ja molemminpuolisesti tyydyttävään ratkaisuun pääsemiseksi. Intian viranomaiset hyväksyivät neuvottelutarjouksen, minkä jälkeen neuvotteluja käytiin. Neuvottelujen aikana ei päästy molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun. |
| --- | --- |

(3)

Ennen menettelyn vireillepanoa komissio ilmoitti perusasetuksen 10 artiklan 7 kohdan mukaisesti Intian viranomaisille saaneensa asianmukaisesti asiakirjanäytöllä vahvistetun valituksen, jossa väitetään, että tiettyjen Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta valmistettujen putkien tuettu tuonti aiheuttaa merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Intian viranomaisia kehotettiin aloittamaan neuvottelut valituksen sisällön selvittämiseksi ja molemminpuolisesti tyydyttävään ratkaisuun pääsemiseksi. Intian viranomaiset hyväksyivät neuvottelutarjouksen, minkä jälkeen neuvotteluja käytiin. Neuvottelujen aikana ei päästy molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun.

1.2   Myöhempi menettely

Myöhempi menettely

| (4) | Tämän jälkeen komissio ilmoitti kaikille osapuolille niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi ottaa käyttöön lopullisen tasoitustullin Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta valmistettujen putkien tuonnissa unioniin. Lisäksi vielä yksi intialainen tuottaja, Tata Metaliks DI Pipes Limited, jäljempänä ’Tata’, ilmoittautui ja toimitti huomautuksia. |
| --- | --- |

(4)

Tämän jälkeen komissio ilmoitti kaikille osapuolille niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi ottaa käyttöön lopullisen tasoitustullin Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta valmistettujen putkien tuonnissa unioniin. Lisäksi vielä yksi intialainen tuottaja, Tata Metaliks DI Pipes Limited, jäljempänä ’Tata’, ilmoittautui ja toimitti huomautuksia.

| (5) | Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa päätelmistä. |
| --- | --- |

(5)

Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa päätelmistä.

| (6) | Kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa järjestettiin tapaaminen 28 päivänä tammikuuta 2016 Electrosteel Castings Limitedin pyynnöstä. |
| --- | --- |

(6)

Kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa järjestettiin tapaaminen 28 päivänä tammikuuta 2016 Electrosteel Castings Limitedin pyynnöstä.

1.3   Rinnakkainen polkumyyntimenettely

Rinnakkainen polkumyyntimenettely

| (7) | Komissio julkaisi 20 päivänä joulukuuta 2014Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen (3) Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta valmistettujen putkien tuontia unioniin koskevan polkumyynnin vastaisen tutkimuksen vireillepanosta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (4), jäljempänä ’polkumyynnin vastainen perusasetus’, mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Komissio julkaisi 20 päivänä joulukuuta 2014Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen (3) Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta valmistettujen putkien tuontia unioniin koskevan polkumyynnin vastaisen tutkimuksen vireillepanosta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (4), jäljempänä ’polkumyynnin vastainen perusasetus’, mukaisesti.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

3

4

| (8) | Komissio otti 18 päivänä syyskuuta 2015 komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/1559 (5), jäljempänä ’väliaikaista polkumyyntitullia koskeva asetus’, käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin, joka koski Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta valmistettujen putkien tuontia unioniin. Tutkimuksen lopullisista päätelmistä annetaan erillinen asetus (6). |
| --- | --- |

(8)

Komissio otti 18 päivänä syyskuuta 2015 komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/1559 (5), jäljempänä ’väliaikaista polkumyyntitullia koskeva asetus’, käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin, joka koski Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta valmistettujen putkien tuontia unioniin. Tutkimuksen lopullisista päätelmistä annetaan erillinen asetus (6).

5

6

| (9) | Vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat analyysit, jotka tehtiin tässä tukien vastaisessa ja rinnakkaisessa polkumyynnin vastaisessa tutkimuksessa ovat soveltuvin osin täysin samat, koska unionin tuotannonalan määritelmä, unionin tuottajien edustavuus ja tutkimusajanjakso ovat samat molemmissa tutkimuksissa. |
| --- | --- |

(9)

Vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat analyysit, jotka tehtiin tässä tukien vastaisessa ja rinnakkaisessa polkumyynnin vastaisessa tutkimuksessa ovat soveltuvin osin täysin samat, koska unionin tuotannonalan määritelmä, unionin tuottajien edustavuus ja tutkimusajanjakso ovat samat molemmissa tutkimuksissa.

1.4   Asianomaiset osapuolet

Asianomaiset osapuolet

| (10) | Komissio pyysi vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta erityisesti valituksen tekijälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille ja Intian viranomaisille, tiedossa oleville tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, kauppiaille sekä järjestöille, joita tutkimuksen vireillepanon tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen. |
| --- | --- |

(10)

Komissio pyysi vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta erityisesti valituksen tekijälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille ja Intian viranomaisille, tiedossa oleville tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, kauppiaille sekä järjestöille, joita tutkimuksen vireillepanon tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen.

| (11) | Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää saada tulla komission ja/tai kuulemisesta kauppaan liittyvissä menettelyissä vastaavan neuvonantajan kuulemiksi. Yksikään asianomainen osapuoli ei pyytänyt kuulemista esittääkseen huomautuksia. |
| --- | --- |

(11)

Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää saada tulla komission ja/tai kuulemisesta kauppaan liittyvissä menettelyissä vastaavan neuvonantajan kuulemiksi. Yksikään asianomainen osapuoli ei pyytänyt kuulemista esittääkseen huomautuksia.

1.5   Otanta

Otanta

| (12) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 27 artiklan mukaista otantaa. |
| --- | --- |

(12)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 27 artiklan mukaista otantaa.

1.5.1   Unionin tuottajia ja tuojia koskeva otanta

Unionin tuottajia ja tuojia koskeva otanta

| (13) | Unionin tuottajien osalta otanta ei ollut tarpeen. Asianomaista tuotetta valmistaa unionissa vain kolme yritystä tai yritysryhmää, joista kaksi toimi yhteistyössä tutkimuksessa, ja niiden osuus unionin kokonaistuotannosta on noin 96 prosenttia. |
| --- | --- |

(13)

Unionin tuottajien osalta otanta ei ollut tarpeen. Asianomaista tuotetta valmistaa unionissa vain kolme yritystä tai yritysryhmää, joista kaksi toimi yhteistyössä tutkimuksessa, ja niiden osuus unionin kokonaistuotannosta on noin 96 prosenttia.

| (14) | Päättääkseen etuyhteydettömiä tuojia koskevan otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Yksikään etuyhteydetön tuoja ei ilmoittautunut vireillepanossa vahvistetuissa määräajoissa. |
| --- | --- |

(14)

Päättääkseen etuyhteydettömiä tuojia koskevan otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Yksikään etuyhteydetön tuoja ei ilmoittautunut vireillepanossa vahvistetuissa määräajoissa.

1.5.2   Intiassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

Intiassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

| (15) | Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia Intiassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Lisäksi komissio pyysi Intian tasavallan Euroopan unionissa olevaa edustustoa ilmoittamaan muista mahdollisista vientiä harjoittavista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin. |
| --- | --- |

(15)

Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia Intiassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Lisäksi komissio pyysi Intian tasavallan Euroopan unionissa olevaa edustustoa ilmoittamaan muista mahdollisista vientiä harjoittavista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.

| (16) | Kolme asianomaisen maan vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Niiden osuus Intiasta tulevasta viennistä tutkimusajanjaksolla oli 100 prosenttia. Sen vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen. |
| --- | --- |

(16)

Kolme asianomaisen maan vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Niiden osuus Intiasta tulevasta viennistä tutkimusajanjaksolla oli 100 prosenttia. Sen vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen.

1.6   Kyselylomakevastaukset ja tarkastuskäynnit

Kyselylomakevastaukset ja tarkastuskäynnit

| (17) | Kyselylomakkeita lähetettiin kolmelle yhteistyössä toimineelle intialaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle tai tuottajaryhmälle, kolmelle unionin tuottajalle sekä käyttäjille, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksessa asetetuissa määräajoissa. |
| --- | --- |

(17)

Kyselylomakkeita lähetettiin kolmelle yhteistyössä toimineelle intialaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle tai tuottajaryhmälle, kolmelle unionin tuottajalle sekä käyttäjille, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksessa asetetuissa määräajoissa.

| (18) | Kolmesta intialaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta kaksi toimitti vastaukset kyselylomakkeeseen. Sen vuoksi komissio katsoo, että kolmas vientiä harjoittava tuottaja kieltäytyi yhteistyöstä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(18)

Kolmesta intialaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta kaksi toimitti vastaukset kyselylomakkeeseen. Sen vuoksi komissio katsoo, että kolmas vientiä harjoittava tuottaja kieltäytyi yhteistyöstä tutkimuksessa.

| (19) | Vireillepanovaiheessa yhteistyössä toimineet unionin tuottajat ja käyttäjät sopivat, että rinnakkaisessa polkumyyntitutkimuksessa kerättyjä tietoja voidaan käyttää myös tässä menettelyssä. Kymmenet käyttäjät toimittivat tietoja niiden käyttäjien lisäksi, jotka olivat ilmoittautuneet jo rinnakkaisessa polkumyyntitutkimuksessa. |
| --- | --- |

(19)

Vireillepanovaiheessa yhteistyössä toimineet unionin tuottajat ja käyttäjät sopivat, että rinnakkaisessa polkumyyntitutkimuksessa kerättyjä tietoja voidaan käyttää myös tässä menettelyssä. Kymmenet käyttäjät toimittivat tietoja niiden käyttäjien lisäksi, jotka olivat ilmoittautuneet jo rinnakkaisessa polkumyyntitutkimuksessa.

| (20) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat ja tuen alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:






  — | Electrosteel Castings Ltd, Kolkata, Intia, jäljempänä ’ECL’; |
| --- | --- | --- |

(20)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat ja tuen alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

—

Electrosteel Castings Ltd, Kolkata, Intia, jäljempänä ’ECL’;

| — | Jindal Saw Limited, New Delhi, Intia, jäljempänä ’Jindal’. |
| --- | --- |

—

Jindal Saw Limited, New Delhi, Intia, jäljempänä ’Jindal’.

1.7   Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (21) | Tukea ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2013 ja 30 päivän syyskuuta 2014 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2011 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(21)

Tukea ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2013 ja 30 päivän syyskuuta 2014 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2011 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

Tarkasteltavana oleva tuote

| (22) | Tarkasteltavana oleva tuote on Intiasta peräisin olevat pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistetut putket, jäljempänä ’pallografiittirautaputket’, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7303 00 10 ja ex 7303 00 90. Kyseiset CN-koodit ovat ainoastaan ohjeellisia. |
| --- | --- |

(22)

Tarkasteltavana oleva tuote on Intiasta peräisin olevat pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistetut putket, jäljempänä ’pallografiittirautaputket’, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7303 00 10 ja ex 7303 00 90. Kyseiset CN-koodit ovat ainoastaan ohjeellisia.

| (23) | Pallografiittirautaputkia käytetään vesijohdoissa, viemäreissä ja maatalousmaan kastelussa. Veden kuljetus pallografiittirautaputkien läpi voidaan toteuttaa paineen tai yksinomaan painovoiman avulla. Putkien koko on 60–2 000 mm, ja ne ovat pituudeltaan joko 5,5 tai 6 tai 7 taikka 8 metriä. Niiden sisäpinta on yleensä vuorattu sementtilaastilla tai muilla materiaaleilla, ja niiden ulkopinnassa on sinkkipinnoitus, maalaus tai teippikääre. Pääasialliset loppukäyttäjät ovat julkisia yrityksiä. |
| --- | --- |

(23)

Pallografiittirautaputkia käytetään vesijohdoissa, viemäreissä ja maatalousmaan kastelussa. Veden kuljetus pallografiittirautaputkien läpi voidaan toteuttaa paineen tai yksinomaan painovoiman avulla. Putkien koko on 60–2 000 mm, ja ne ovat pituudeltaan joko 5,5 tai 6 tai 7 taikka 8 metriä. Niiden sisäpinta on yleensä vuorattu sementtilaastilla tai muilla materiaaleilla, ja niiden ulkopinnassa on sinkkipinnoitus, maalaus tai teippikääre. Pääasialliset loppukäyttäjät ovat julkisia yrityksiä.

| (24) | Jindal ja Intian viranomaiset väittivät, että pallografiittirautaputket, joita ei ole pinnoitettu sisä- tai ulkopuolelta, jäljempänä ’pinnoittamattomat putket’, olisi jätettävä tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle, koska tällaiset putket ovat puolivalmiita tuotteita, joilla on erilaiset fyysiset, tekniset ja kemialliset ominaisuudet ja joita ei voida käyttää veden siirtämiseen ilman jatkojalostusta. Pinnoittamattomat putket eivät myöskään ole vaihdettavissa tarkasteltavana olevaan tuotteeseen, ja niillä on eri käyttötarkoitus. |
| --- | --- |

(24)

Jindal ja Intian viranomaiset väittivät, että pallografiittirautaputket, joita ei ole pinnoitettu sisä- tai ulkopuolelta, jäljempänä ’pinnoittamattomat putket’, olisi jätettävä tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle, koska tällaiset putket ovat puolivalmiita tuotteita, joilla on erilaiset fyysiset, tekniset ja kemialliset ominaisuudet ja joita ei voida käyttää veden siirtämiseen ilman jatkojalostusta. Pinnoittamattomat putket eivät myöskään ole vaihdettavissa tarkasteltavana olevaan tuotteeseen, ja niillä on eri käyttötarkoitus.

| (25) | Valituksen tekijä kiisti tämän väitteen ja väitti puolestaan, että kaikilla pallografiittirautaputkilla – sekä pinnoitetuilla että pinnoittamattomilla – on samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet ja sama käyttötarkoitus. Valituksen tekijä väitti lisäksi, että sisä- ja ulkopinnoitusta pidetään viimeistelytoimena, jonka osuus on vain enintään 20 prosenttia pallografiittirautaputkien tuotantokustannuksista ja joka ei muuta putkien perusominaisuuksia. Valituksen tekijä korosti vielä, että pinnoittamattomilla putkilla sellaisenaan ei ole veden ja jäteveden kuljettamisen lisäksi varsinaisia loppumarkkinoita tai käyttötarkoitusta, eikä niitä myydä unionin markkinoilla, vaan ne on välttämättä pinnoitettava ennen markkinoille saattamista, jotta ne täyttävät EU:n vaatimukset. Lisäksi pallografiittiraudasta valmistetut pinnoittamattomat putket kuuluvat samaan tullikoodiin kuin pinnoitetut putket, joten niiden jättäminen tuotteen määritelmän ulkopuolelle voisi johtaa mahdollisten tukien vastaisten toimenpiteiden kiertämiseen ja heikentää tällaisten toimenpiteiden tehoa, kun otetaan huomioon intialaisten viejien merkittävä pinnoituskapasiteetti unionissa (n. 80 000 tonnia vuosittain). Valituksen tekijä väitti tähän liittyen, että pinnoittamattomien putkien tuonti Intiasta on lisääntynyt merkittävästi vuodesta 2013 ja että tämä tuonti oli vuonna 2015 lähes kolminkertainen vuoteen 2013 verrattuna. Valituksen tekijän mukaan suuntaus todennäköisesti jatkuu. |
| --- | --- |

(25)

Valituksen tekijä kiisti tämän väitteen ja väitti puolestaan, että kaikilla pallografiittirautaputkilla – sekä pinnoitetuilla että pinnoittamattomilla – on samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet ja sama käyttötarkoitus. Valituksen tekijä väitti lisäksi, että sisä- ja ulkopinnoitusta pidetään viimeistelytoimena, jonka osuus on vain enintään 20 prosenttia pallografiittirautaputkien tuotantokustannuksista ja joka ei muuta putkien perusominaisuuksia. Valituksen tekijä korosti vielä, että pinnoittamattomilla putkilla sellaisenaan ei ole veden ja jäteveden kuljettamisen lisäksi varsinaisia loppumarkkinoita tai käyttötarkoitusta, eikä niitä myydä unionin markkinoilla, vaan ne on välttämättä pinnoitettava ennen markkinoille saattamista, jotta ne täyttävät EU:n vaatimukset. Lisäksi pallografiittiraudasta valmistetut pinnoittamattomat putket kuuluvat samaan tullikoodiin kuin pinnoitetut putket, joten niiden jättäminen tuotteen määritelmän ulkopuolelle voisi johtaa mahdollisten tukien vastaisten toimenpiteiden kiertämiseen ja heikentää tällaisten toimenpiteiden tehoa, kun otetaan huomioon intialaisten viejien merkittävä pinnoituskapasiteetti unionissa (n. 80 000 tonnia vuosittain). Valituksen tekijä väitti tähän liittyen, että pinnoittamattomien putkien tuonti Intiasta on lisääntynyt merkittävästi vuodesta 2013 ja että tämä tuonti oli vuonna 2015 lähes kolminkertainen vuoteen 2013 verrattuna. Valituksen tekijän mukaan suuntaus todennäköisesti jatkuu.

| (26) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että pinnoittamattomilla putkilla ei ole tosiasiallista markkina-asemaa eikä käyttötarkoitusta eikä niitä myydä sellaisenaan unionin markkinoilla. Näitä putkia on välttämättä jatkojalostettava eli ne on pinnoitettava sisä- ja ulkopuolelta ennen kuin niitä voidaan pitää markkinoilla ja ne täyttävät veden ja jäteveden siirtämistä koskevat EU:n vaatimukset. EU:n vaatimusten täyttäminen ei ole välttämättä ratkaiseva tekijä tuotteen määritelmää vahvistettaessa, mutta se, että pinnoittamattomat putket on jatkojalostettava ennen kuin ne voidaan saattaa tarkoitettuun loppukäyttöön, on tekijä, jota ei voida jättää huomiotta analysoitaessa, onko pinnoittamaton putki lopputuote vai vain puolivalmis tuote. Sen vuoksi komissio katsoo, että pallografiittiraudasta valmistettuja pinnoittamattomia putkia olisi pidettävä puolivalmiina pallografiittirautaputkina. |
| --- | --- |

(26)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että pinnoittamattomilla putkilla ei ole tosiasiallista markkina-asemaa eikä käyttötarkoitusta eikä niitä myydä sellaisenaan unionin markkinoilla. Näitä putkia on välttämättä jatkojalostettava eli ne on pinnoitettava sisä- ja ulkopuolelta ennen kuin niitä voidaan pitää markkinoilla ja ne täyttävät veden ja jäteveden siirtämistä koskevat EU:n vaatimukset. EU:n vaatimusten täyttäminen ei ole välttämättä ratkaiseva tekijä tuotteen määritelmää vahvistettaessa, mutta se, että pinnoittamattomat putket on jatkojalostettava ennen kuin ne voidaan saattaa tarkoitettuun loppukäyttöön, on tekijä, jota ei voida jättää huomiotta analysoitaessa, onko pinnoittamaton putki lopputuote vai vain puolivalmis tuote. Sen vuoksi komissio katsoo, että pallografiittiraudasta valmistettuja pinnoittamattomia putkia olisi pidettävä puolivalmiina pallografiittirautaputkina.

| (27) | Puolivalmiita tuotteita ja lopullisia tuotteita voidaan kuitenkin pitää yhtenä tuotteena, jos i) niillä on samat olennaiset ominaisuudet ja ii) jatkojalostuskustannukset eivät ole merkittävät (7). On kiistatonta, että sisä- ja ulkopinnoitus lisää pinnoittamattomiin putkiin fyysisen ominaisuuden, joka antaa näille putkille niiden olennaisen ja perusominaisuuden, jota tarvitaan niiden olennaiseen käyttötarkoitukseen unionin markkinoilla eli veden ja jäteveden kuljettamiseen EU:n vaatimusten mukaisesti. On myös kiistatonta, että sisä- ja ulkopinnoitteen lisäämisestä pinnoittamattomiin putkiin aiheutuvat kustannukset ovat yleensä enintään 20 prosenttia pallografiittirautaputkien kaikista tuotantokustannuksista. Näin ollen jatkojalostusta on pidettävä merkittävänä. |
| --- | --- |

(27)

Puolivalmiita tuotteita ja lopullisia tuotteita voidaan kuitenkin pitää yhtenä tuotteena, jos i) niillä on samat olennaiset ominaisuudet ja ii) jatkojalostuskustannukset eivät ole merkittävät (7). On kiistatonta, että sisä- ja ulkopinnoitus lisää pinnoittamattomiin putkiin fyysisen ominaisuuden, joka antaa näille putkille niiden olennaisen ja perusominaisuuden, jota tarvitaan niiden olennaiseen käyttötarkoitukseen unionin markkinoilla eli veden ja jäteveden kuljettamiseen EU:n vaatimusten mukaisesti. On myös kiistatonta, että sisä- ja ulkopinnoitteen lisäämisestä pinnoittamattomiin putkiin aiheutuvat kustannukset ovat yleensä enintään 20 prosenttia pallografiittirautaputkien kaikista tuotantokustannuksista. Näin ollen jatkojalostusta on pidettävä merkittävänä.

7

| (28) | Tästä seuraa, että puolivalmiita pinnoittamattomia pallografiittirautaputkia ei voida pitää samana tuotteena kuin viimeisteltyjä (sisä- ja ulkopuolelta pinnoitettuja) pallografiittirautaputkia, minkä vuoksi ne olisi jätettävä tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(28)

Tästä seuraa, että puolivalmiita pinnoittamattomia pallografiittirautaputkia ei voida pitää samana tuotteena kuin viimeisteltyjä (sisä- ja ulkopuolelta pinnoitettuja) pallografiittirautaputkia, minkä vuoksi ne olisi jätettävä tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle.

| (29) | Komissio ei myöskään havainnut merkittävää kiertämisriskiä, jos pinnoittamattomat putket jätetään tuotteen määritelmän ulkopuolelle. Pinnoittamattomia putkia tuo vain yksi Jindaliin etuyhteydessä oleva yritys, jonka pinnoituskapasiteetti unionissa on vähäinen, toisin kuin valituksen tekijä väitti. Komission tarkastettujen tietojen mukaan tosiasiallinen kapasiteetti on noin 15 000 tonnia vuosittain. Vaikka pinnoittamattomien putkien tuonti Intiasta vaikuttaa kasvaneen tutkimusajanjakson jälkeen, määrät ovat edelleen vähäisiä (alle 10 000 tonnia vuonna 2015) valituksen tekijältä saatujen tietojen mukaan. Kun otetaan huomioon etuyhteydessä olevan yrityksen vähäinen pinnoituskapasiteetti unionissa ja sen liiketoimintasuunnitelma tuleviksi vuosiksi pinnoittamattomien putkien osalta (15 000–21 000 tonnia vuoteen 2017 mennessä), on epätodennäköistä, että tämä tuotantopaikka muuttuisi pinnoittamattomien putkien massiivisen tuonnin tulopaikaksi, jossa ainoana tavoitteena olisi pinnoittaa putket, jotta voitaisiin välttää viimeistellyistä putkista maksettavat tullit unionissa, mikä voisi mahdollisesti olla ongelma polkumyynnin vastaisen perusasetuksen 23 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(29)

Komissio ei myöskään havainnut merkittävää kiertämisriskiä, jos pinnoittamattomat putket jätetään tuotteen määritelmän ulkopuolelle. Pinnoittamattomia putkia tuo vain yksi Jindaliin etuyhteydessä oleva yritys, jonka pinnoituskapasiteetti unionissa on vähäinen, toisin kuin valituksen tekijä väitti. Komission tarkastettujen tietojen mukaan tosiasiallinen kapasiteetti on noin 15 000 tonnia vuosittain. Vaikka pinnoittamattomien putkien tuonti Intiasta vaikuttaa kasvaneen tutkimusajanjakson jälkeen, määrät ovat edelleen vähäisiä (alle 10 000 tonnia vuonna 2015) valituksen tekijältä saatujen tietojen mukaan. Kun otetaan huomioon etuyhteydessä olevan yrityksen vähäinen pinnoituskapasiteetti unionissa ja sen liiketoimintasuunnitelma tuleviksi vuosiksi pinnoittamattomien putkien osalta (15 000–21 000 tonnia vuoteen 2017 mennessä), on epätodennäköistä, että tämä tuotantopaikka muuttuisi pinnoittamattomien putkien massiivisen tuonnin tulopaikaksi, jossa ainoana tavoitteena olisi pinnoittaa putket, jotta voitaisiin välttää viimeistellyistä putkista maksettavat tullit unionissa, mikä voisi mahdollisesti olla ongelma polkumyynnin vastaisen perusasetuksen 23 artiklan nojalla.

| (30) | Jindal pyysi, että pallografiittiraudasta valmistetut laippaputket olisi jätettävä tuotteen määritelmän ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(30)

Jindal pyysi, että pallografiittiraudasta valmistetut laippaputket olisi jätettävä tuotteen määritelmän ulkopuolelle.

| (31) | Toisin kuin pinnoittamattomat putket, laippaputket ovat pallografiittiraudasta valmistettuja putkia, joissa on sisä- ja ulkopinnoite. Laippaputket soveltuvat näin ollen veden ja jäteveden siirtämiseen ilman jatkojalostusta. Ne leikataan pituussuunnassa täysimittaisista pallografiittirautaputkista ja niihin sovitetaan laipat, jotka liitetään pulteilla ja muttereilla, kun muissa pallografiittirautaputkissa käytetään liitosmuhveja. Pituusleikkauksesta ja laippojen lisäämisestä aiheutuvia jalostuskustannuksia ei voida pitää sellaisina, että ne muuttaisivat pallografiittirautaputkien perusominaisuutta, joka on veden ja jäteveden siirtäminen, eivätkä kyseessä ole merkittävät jalostuskustannukset. Sen vuoksi komissio katsoi niiden muodostavan yhden tuotteen, vaikka laippaputkien valmistamiseen pallografiittirautaputkista vaaditaankin hieman lisäjalostusta, ja pyyntö tuotteen jättämisestä määritelmän ulkopuolelle hylätään. |
| --- | --- |

(31)

Toisin kuin pinnoittamattomat putket, laippaputket ovat pallografiittiraudasta valmistettuja putkia, joissa on sisä- ja ulkopinnoite. Laippaputket soveltuvat näin ollen veden ja jäteveden siirtämiseen ilman jatkojalostusta. Ne leikataan pituussuunnassa täysimittaisista pallografiittirautaputkista ja niihin sovitetaan laipat, jotka liitetään pulteilla ja muttereilla, kun muissa pallografiittirautaputkissa käytetään liitosmuhveja. Pituusleikkauksesta ja laippojen lisäämisestä aiheutuvia jalostuskustannuksia ei voida pitää sellaisina, että ne muuttaisivat pallografiittirautaputkien perusominaisuutta, joka on veden ja jäteveden siirtäminen, eivätkä kyseessä ole merkittävät jalostuskustannukset. Sen vuoksi komissio katsoi niiden muodostavan yhden tuotteen, vaikka laippaputkien valmistamiseen pallografiittirautaputkista vaaditaankin hieman lisäjalostusta, ja pyyntö tuotteen jättämisestä määritelmän ulkopuolelle hylätään.

| (32) | Edellä esitetyt seikat huomioon ottaen tarkasteltavana olevan tuotteen lopullinen määritelmä on Intiasta peräisin olevat pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistetut putket, jäljempänä ’pallografiittirautaputket’, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7303 00 10 ja ex 7303 00 90, lukuun ottamatta pallografiittirautaputkia, joissa ei ole sisä- ja ulkopinnoitetta, jäljempänä ’pinnoittamattomat putket’. |
| --- | --- |

(32)

Edellä esitetyt seikat huomioon ottaen tarkasteltavana olevan tuotteen lopullinen määritelmä on Intiasta peräisin olevat pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistetut putket, jäljempänä ’pallografiittirautaputket’, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7303 00 10 ja ex 7303 00 90, lukuun ottamatta pallografiittirautaputkia, joissa ei ole sisä- ja ulkopinnoitetta, jäljempänä ’pinnoittamattomat putket’.

2.2   Samankaltainen tuote

Samankaltainen tuote

| (33) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että edellä määritellyllä Intiassa valmistetulla ja myydyllä tarkasteltavana olevalla tuotteella sekä unionissa valmistetulla ja myydyllä tuotteella on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet, minkä vuoksi ne ovat perusasetuksen 2 artiklan c alakohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(33)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että edellä määritellyllä Intiassa valmistetulla ja myydyllä tarkasteltavana olevalla tuotteella sekä unionissa valmistetulla ja myydyllä tuotteella on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet, minkä vuoksi ne ovat perusasetuksen 2 artiklan c alakohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

3.   TUET

TUET

| (34) | Valitukseen sisältyvien tietojen sekä Intian viranomaisten ja vientiä harjoittavien tuottajien komission kyselylomakkeeseen toimittamien vastausten perusteella tutkittiin seuraavia tukikäytäntöjä ja niihin liittyviä erityistoimenpiteitä (järjestelmiä), joihin esitettyjen väitteiden mukaan liittyy tukien myöntämistä:






  I | Varojen suora siirto ja varojen mahdollinen suora siirto (perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohta)






  — | Lainatakuut Intian valtionpankista |
| --- | --- | --- | --- |

(34)

Valitukseen sisältyvien tietojen sekä Intian viranomaisten ja vientiä harjoittavien tuottajien komission kyselylomakkeeseen toimittamien vastausten perusteella tutkittiin seuraavia tukikäytäntöjä ja niihin liittyviä erityistoimenpiteitä (järjestelmiä), joihin esitettyjen väitteiden mukaan liittyy tukien myöntämistä:

I

Varojen suora siirto ja varojen mahdollinen suora siirto (perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohta)

—

Lainatakuut Intian valtionpankista

| — | Teräskehitysrahastosta myönnetyt lainat |
| --- | --- |

—

Teräskehitysrahastosta myönnetyt lainat

| — | Tutkimus- ja kehittämistoiminnan edistäminen rauta- ja terästeollisuudessa |
| --- | --- |

—

Tutkimus- ja kehittämistoiminnan edistäminen rauta- ja terästeollisuudessa

| — | Maanhankintaprosessin helpottaminen (Rajasthanin osavaltio) |
| --- | --- |

—

Maanhankintaprosessin helpottaminen (Rajasthanin osavaltio)

| — | Tullinpalautusjärjestelmä (Duty Drawback Scheme) |
| --- | --- |

—

Tullinpalautusjärjestelmä (Duty Drawback Scheme)

| II | Julkisista tuloista, jotka muuten olisi maksettava, luovutaan tai niitä ei kanneta (perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohta)






  — | Vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmä (Export Oriented Units Scheme) |
| --- | --- | --- |

II

Julkisista tuloista, jotka muuten olisi maksettava, luovutaan tai niitä ei kanneta (perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohta)

—

Vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmä (Export Oriented Units Scheme)

| — | Tärkeimmille tuotteille tarkoitettu järjestelmä (Focus Product Scheme) |
| --- | --- |

—

Tärkeimmille tuotteille tarkoitettu järjestelmä (Focus Product Scheme)

| — | Tärkeimmille markkinoille vientiä varten tarkoitettu järjestelmä (Focus Market Scheme) |
| --- | --- |

—

Tärkeimmille markkinoille vientiä varten tarkoitettu järjestelmä (Focus Market Scheme)

| — | Tullittoman tuonnin lupajärjestelmä (Duty Free Import Authorisation Scheme) |
| --- | --- |

—

Tullittoman tuonnin lupajärjestelmä (Duty Free Import Authorisation Scheme)

| — | Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS) |
| --- | --- |

—

Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)

| — | Ennakkolupajärjestelmä (Advance Authorisation Scheme) |
| --- | --- |

—

Ennakkolupajärjestelmä (Advance Authorisation Scheme)

| — | Viennin lisäämisen kannustinjärjestelmä (Incremental Exports Incentivisation Scheme) |
| --- | --- |

—

Viennin lisäämisen kannustinjärjestelmä (Incremental Exports Incentivisation Scheme)

| — | Vapautus tai alennus arvonlisäverosta (Gujaratin osavaltio) |
| --- | --- |

—

Vapautus tai alennus arvonlisäverosta (Gujaratin osavaltio)

| III | Tavaroiden tai palvelujen toimittaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan (perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iii alakohta)






  — | Louhintaoikeuksien myöntäminen (hiili) |
| --- | --- | --- |

III

Tavaroiden tai palvelujen toimittaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan (perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iii alakohta)

—

Louhintaoikeuksien myöntäminen (hiili)

| — | Louhintaoikeuksien myöntäminen (rautamalmi) |
| --- | --- |

—

Louhintaoikeuksien myöntäminen (rautamalmi)

| — | Maan tarjoaminen (Rajasthanin osavaltio) |
| --- | --- |

—

Maan tarjoaminen (Rajasthanin osavaltio)

| — | Rautamalmiin sovellettava vientivero |
| --- | --- |

—

Rautamalmiin sovellettava vientivero

3.1   Järjestelmät, joiden osalta ei saatu näyttöä tuesta

Järjestelmät, joiden osalta ei saatu näyttöä tuesta

3.1.1   Järjestelmät, joista ei koitunut etua yrityksille

Järjestelmät, joista ei koitunut etua yrityksille

—   
  Lainatakuut Intian valtionpankista

Lainatakuut Intian valtionpankista

| (35) | Valituksen tekijä väitti, että Intian viranomaiset myönsivät aiemmin lainatakuita Intian valtionpankin kautta terässektorin tuottajille. Koituneen etuuden väitetään olevan valtion takaamasta lainasta maksetun määrän ja ilman valtion takausta samanlaisesta lainasta maksettavan määrän välinen erotus. Tuen todetaan koostuvan sen koron tai preemion, joka yrityksen olisi täytynyt maksaa kaupallisilla perusteilla saadusta lainasta vertailuarvojen mukaisesti, ja sen summan, jonka se tosiasiallisesti maksoi Intian viranomaisten takaamasta lainasta, välisestä erotuksesta. |
| --- | --- |

(35)

Valituksen tekijä väitti, että Intian viranomaiset myönsivät aiemmin lainatakuita Intian valtionpankin kautta terässektorin tuottajille. Koituneen etuuden väitetään olevan valtion takaamasta lainasta maksetun määrän ja ilman valtion takausta samanlaisesta lainasta maksettavan määrän välinen erotus. Tuen todetaan koostuvan sen koron tai preemion, joka yrityksen olisi täytynyt maksaa kaupallisilla perusteilla saadusta lainasta vertailuarvojen mukaisesti, ja sen summan, jonka se tosiasiallisesti maksoi Intian viranomaisten takaamasta lainasta, välisestä erotuksesta.

| (36) | Kaksi intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa sai lainoja useista pankeista, myös Intian valtionpankista. Intian viranomaiset eivät kuitenkaan taanneet näitä lainoja. Lisäksi maksetut korot olivat muiden pankkien samanlaisista lainoista veloittamien markkinaperusteisten korkojen mukaiset. |
| --- | --- |

(36)

Kaksi intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa sai lainoja useista pankeista, myös Intian valtionpankista. Intian viranomaiset eivät kuitenkaan taanneet näitä lainoja. Lisäksi maksetut korot olivat muiden pankkien samanlaisista lainoista veloittamien markkinaperusteisten korkojen mukaiset.

| (37) | Tämän vuoksi komissio ei havainnut mitään näyttöä tämän järjestelmän mukaisesta tuesta. |
| --- | --- |

(37)

Tämän vuoksi komissio ei havainnut mitään näyttöä tämän järjestelmän mukaisesta tuesta.

—   
  Teräskehitysrahastosta myönnetyt lainat

Teräskehitysrahastosta myönnetyt lainat

| (38) | Valituksen tekijä väitti, että Intian viranomaiset myöntävät lainoja tutkimus- ja kehittämishankkeiden rahoitukseen rauta- ja terässektorilla teräskehitysrahaston kautta. Koituneen etuuden väitetään olevan teräskehitysrahastosta myönnetyistä lainoista veloitetun koron ja kaupallisesta lainasta markkinaehtojen mukaisesti veloitettavan koron välinen erotus. |
| --- | --- |

(38)

Valituksen tekijä väitti, että Intian viranomaiset myöntävät lainoja tutkimus- ja kehittämishankkeiden rahoitukseen rauta- ja terässektorilla teräskehitysrahaston kautta. Koituneen etuuden väitetään olevan teräskehitysrahastosta myönnetyistä lainoista veloitetun koron ja kaupallisesta lainasta markkinaehtojen mukaisesti veloitettavan koron välinen erotus.

| (39) | Kaksi intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa eivät saaneet lainoja teräskehitysrahastosta tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(39)

Kaksi intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa eivät saaneet lainoja teräskehitysrahastosta tutkimusajanjaksolla.

| (40) | Tämän vuoksi komissio ei havainnut mitään näyttöä tämän järjestelmän mukaisesta tuesta. |
| --- | --- |

(40)

Tämän vuoksi komissio ei havainnut mitään näyttöä tämän järjestelmän mukaisesta tuesta.

—   
  Tutkimus- ja kehittämistoiminnan edistäminen rauta- ja terästeollisuudessa

Tutkimus- ja kehittämistoiminnan edistäminen rauta- ja terästeollisuudessa

| (41) | Valituksen tekijä väitti, että Intian viranomaiset myöntävät varoja tutkimus- ja kehittämishankkeiden edistämiseen rauta- ja terässektorilla. Etuuden väitetään vastaavan myönnetyn rahoituksen määrää (50 % T&K-toiminnasta aiheutuneista kustannuksista). |
| --- | --- |

(41)

Valituksen tekijä väitti, että Intian viranomaiset myöntävät varoja tutkimus- ja kehittämishankkeiden edistämiseen rauta- ja terässektorilla. Etuuden väitetään vastaavan myönnetyn rahoituksen määrää (50 % T&K-toiminnasta aiheutuneista kustannuksista).

| (42) | Kyseiset kaksi intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa eivät saaneet varoja tästä järjestelmästä tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(42)

Kyseiset kaksi intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa eivät saaneet varoja tästä järjestelmästä tutkimusajanjaksolla.

| (43) | Tämän vuoksi komissio ei havainnut mitään näyttöä tämän järjestelmän mukaisesta tuesta. |
| --- | --- |

(43)

Tämän vuoksi komissio ei havainnut mitään näyttöä tämän järjestelmän mukaisesta tuesta.

—   
  Maanhankintaprosessin helpottaminen ja maan tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan (Rajasthanin osavaltio)

Maanhankintaprosessin helpottaminen ja maan tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan (Rajasthanin osavaltio)

| (44) | Valituksen tekijä väitti, että yksi intialainen vientiä harjoittava tuottaja oli tukikelpoinen tässä järjestelmässä. Järjestelmässä helpotetaan maan ostoja hankkeissa, joiden suunnitellut investoinnit ovat vähintään 1 miljardi rupiaa ja jos rakennuttaja ostaa itse maasta 25 prosenttia. Etuuden väitetään olevan Rajasthanin osavaltion viranomaisten maksama 75 prosenttia maan arvosta. |
| --- | --- |

(44)

Valituksen tekijä väitti, että yksi intialainen vientiä harjoittava tuottaja oli tukikelpoinen tässä järjestelmässä. Järjestelmässä helpotetaan maan ostoja hankkeissa, joiden suunnitellut investoinnit ovat vähintään 1 miljardi rupiaa ja jos rakennuttaja ostaa itse maasta 25 prosenttia. Etuuden väitetään olevan Rajasthanin osavaltion viranomaisten maksama 75 prosenttia maan arvosta.

| (45) | Kyseiset kaksi intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa eivät saaneet varoja tästä järjestelmästä tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(45)

Kyseiset kaksi intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa eivät saaneet varoja tästä järjestelmästä tutkimusajanjaksolla.

| (46) | Tämän vuoksi komissio ei havainnut mitään näyttöä tämän järjestelmän mukaisesta tuesta. |
| --- | --- |

(46)

Tämän vuoksi komissio ei havainnut mitään näyttöä tämän järjestelmän mukaisesta tuesta.

—   
  Vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmä (Export Oriented Units Scheme)

Vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmä (Export Oriented Units Scheme)

| (47) | Valituksen tekijä väitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittavat tuottajat ovat tukikelpoisia tässä järjestelmässä ja että on oletettava, että ne ovat hakeneet tätä etuutta, koska ne vievät valtaosan tuotannostaan. |
| --- | --- |

(47)

Valituksen tekijä väitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittavat tuottajat ovat tukikelpoisia tässä järjestelmässä ja että on oletettava, että ne ovat hakeneet tätä etuutta, koska ne vievät valtaosan tuotannostaan.

| (48) | Vientiin suuntautuneeksi yksiköksi rekisteröityneellä yrityksellä on oikeus saada vapautus ja/tai palautus useista tulleista ja veroista. Etuuden väitetään olevan viranomaiselle kuuluvien tulojen määrä, josta on luovuttu. |
| --- | --- |

(48)

Vientiin suuntautuneeksi yksiköksi rekisteröityneellä yrityksellä on oikeus saada vapautus ja/tai palautus useista tulleista ja veroista. Etuuden väitetään olevan viranomaiselle kuuluvien tulojen määrä, josta on luovuttu.

| (49) | Kyseiset kaksi intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa eivät olleet rekisteröityneet vientiä harjoittavaksi yksiköksi tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(49)

Kyseiset kaksi intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa eivät olleet rekisteröityneet vientiä harjoittavaksi yksiköksi tutkimusajanjaksolla.

| (50) | Tämän vuoksi komissio ei havainnut mitään näyttöä tämän järjestelmän mukaisesta tuesta tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(50)

Tämän vuoksi komissio ei havainnut mitään näyttöä tämän järjestelmän mukaisesta tuesta tutkimusajanjaksolla.

—   
  Tärkeimmille markkinoille vientiä varten tarkoitettu järjestelmä (Focus Market Scheme)

Tärkeimmille markkinoille vientiä varten tarkoitettu järjestelmä (Focus Market Scheme)

| (51) | Valituksen tekijä väitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittavat tuottajat ovat tukikelpoisia tässä järjestelmässä, joka antaa oikeuden tullihyvityksiin, jotka vastaavat tiettyä prosenttiosuutta joihinkin maihin suuntautuvan viennin FOB-arvosta. Tullihyvityksiä voidaan käyttää tuontitullien maksamiseen, mikä vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. |
| --- | --- |

(51)

Valituksen tekijä väitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittavat tuottajat ovat tukikelpoisia tässä järjestelmässä, joka antaa oikeuden tullihyvityksiin, jotka vastaavat tiettyä prosenttiosuutta joihinkin maihin suuntautuvan viennin FOB-arvosta. Tullihyvityksiä voidaan käyttää tuontitullien maksamiseen, mikä vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin.

| (52) | Kyseiset kaksi intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa eivät saaneet tullihyvityksiä tästä järjestelmästä tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(52)

Kyseiset kaksi intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa eivät saaneet tullihyvityksiä tästä järjestelmästä tutkimusajanjaksolla.

| (53) | Tämän vuoksi komissio ei havainnut mitään näyttöä tämän järjestelmän mukaisesta tuesta tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(53)

Tämän vuoksi komissio ei havainnut mitään näyttöä tämän järjestelmän mukaisesta tuesta tutkimusajanjaksolla.

—   
  Tullittoman tuonnin lupajärjestelmä (Duty Free Import Authorisation Scheme)

Tullittoman tuonnin lupajärjestelmä (Duty Free Import Authorisation Scheme)

| (54) | Valituksen tekijä väitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittavat tuottajat ovat tukikelpoisia tässä järjestelmässä, joka mahdollistaa tuotantoprosessissa käytettävien tuotantopanosten, polttoaineen, öljyn, energialähteiden ja katalyyttien tullittoman tuonnin tietyin edellytyksin. Etuuden väitetään olevan viranomaiselle kuuluvien tulojen määrä, josta on luovuttu. |
| --- | --- |

(54)

Valituksen tekijä väitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittavat tuottajat ovat tukikelpoisia tässä järjestelmässä, joka mahdollistaa tuotantoprosessissa käytettävien tuotantopanosten, polttoaineen, öljyn, energialähteiden ja katalyyttien tullittoman tuonnin tietyin edellytyksin. Etuuden väitetään olevan viranomaiselle kuuluvien tulojen määrä, josta on luovuttu.

| (55) | Kyseiset kaksi intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa eivät saaneet etuutta tästä järjestelmästä tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(55)

Kyseiset kaksi intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa eivät saaneet etuutta tästä järjestelmästä tutkimusajanjaksolla.

| (56) | Tämän vuoksi komissio ei havainnut mitään näyttöä tämän järjestelmän mukaisesta tuesta tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(56)

Tämän vuoksi komissio ei havainnut mitään näyttöä tämän järjestelmän mukaisesta tuesta tutkimusajanjaksolla.

—   
  Ennakkolupajärjestelmä (Advance Authorisation Scheme)

Ennakkolupajärjestelmä (Advance Authorisation Scheme)

| (57) | Valituksen tekijä väitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittavat tuottajat ovat tukikelpoisia tässä järjestelmässä, joka mahdollistaa tietyn tuotteen tai tuoteryhmän tuotantoon tarkoitettujen tuotantopanosten tullittoman tuonnin tai välituotteiden viennin tai pitämisen vietyinä. Etuuden väitetään olevan viranomaiselle kuuluvien tulojen määrä, josta on luovuttu. |
| --- | --- |

(57)

Valituksen tekijä väitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittavat tuottajat ovat tukikelpoisia tässä järjestelmässä, joka mahdollistaa tietyn tuotteen tai tuoteryhmän tuotantoon tarkoitettujen tuotantopanosten tullittoman tuonnin tai välituotteiden viennin tai pitämisen vietyinä. Etuuden väitetään olevan viranomaiselle kuuluvien tulojen määrä, josta on luovuttu.

| (58) | Kyseiset kaksi intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa eivät saaneet etuutta tästä järjestelmästä tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(58)

Kyseiset kaksi intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa eivät saaneet etuutta tästä järjestelmästä tutkimusajanjaksolla.

| (59) | Tämän vuoksi komissio ei havainnut mitään näyttöä tämän järjestelmän mukaisesta tuesta tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(59)

Tämän vuoksi komissio ei havainnut mitään näyttöä tämän järjestelmän mukaisesta tuesta tutkimusajanjaksolla.

—   
  Viennin lisäämisen kannustinjärjestelmä (Incremental Exports Incentivisation Scheme)

Viennin lisäämisen kannustinjärjestelmä (Incremental Exports Incentivisation Scheme)

| (60) | Valituksen tekijä väitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittavat tuottajat ovat tukikelpoisia tässä järjestelmässä, joka on samanlainen kuin Focus Market Scheme -järjestelmä ja joka antaa oikeuden tullihyvityksiin, jotka vastaavat tiettyä prosenttiosuutta varainhoitovuonna 2012–2013 saavutetusta lisäkasvusta verrattuna varainhoitovuoteen 2011–2012. Tullihyvityksiä voidaan käyttää tuontitullien maksamiseen, mikä vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. |
| --- | --- |

(60)

Valituksen tekijä väitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittavat tuottajat ovat tukikelpoisia tässä järjestelmässä, joka on samanlainen kuin Focus Market Scheme -järjestelmä ja joka antaa oikeuden tullihyvityksiin, jotka vastaavat tiettyä prosenttiosuutta varainhoitovuonna 2012–2013 saavutetusta lisäkasvusta verrattuna varainhoitovuoteen 2011–2012. Tullihyvityksiä voidaan käyttää tuontitullien maksamiseen, mikä vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin.

| (61) | Kyseiset kaksi intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa eivät saaneet etuutta tästä järjestelmästä tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(61)

Kyseiset kaksi intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa eivät saaneet etuutta tästä järjestelmästä tutkimusajanjaksolla.

| (62) | Tämän vuoksi komissio ei havainnut mitään näyttöä tämän järjestelmän mukaisesta tuesta tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(62)

Tämän vuoksi komissio ei havainnut mitään näyttöä tämän järjestelmän mukaisesta tuesta tutkimusajanjaksolla.

—   
  Vapautus tai alennus arvonlisäverosta (Gujaratin osavaltio)

Vapautus tai alennus arvonlisäverosta (Gujaratin osavaltio)

| (63) | Valituksen tekijä väitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen yksi vientiä harjoittava tuottaja (jolla on toimintaa Gujaratin osavaltiossa) on tukikelpoinen tässä järjestelmässä ja on todennäköisesti saanut siitä etuutta; järjestelmä mahdollistaa alv-vapautuksen sellaisten tavaroiden ostoista, joita käytetään viennin yhteydessä. Vapautuksen väitetään edustavan taloudellista avustusta, koska se vähentää valtion alv-tuloja. Koitunut etuus vastaa viranomaiselle kuuluvien tulojen määrää, josta on luovuttu. |
| --- | --- |

(63)

Valituksen tekijä väitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen yksi vientiä harjoittava tuottaja (jolla on toimintaa Gujaratin osavaltiossa) on tukikelpoinen tässä järjestelmässä ja on todennäköisesti saanut siitä etuutta; järjestelmä mahdollistaa alv-vapautuksen sellaisten tavaroiden ostoista, joita käytetään viennin yhteydessä. Vapautuksen väitetään edustavan taloudellista avustusta, koska se vähentää valtion alv-tuloja. Koitunut etuus vastaa viranomaiselle kuuluvien tulojen määrää, josta on luovuttu.

| (64) | Kyseiset kaksi intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa eivät saaneet etuutta tästä järjestelmästä tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevan tuotteen osalta. |
| --- | --- |

(64)

Kyseiset kaksi intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa eivät saaneet etuutta tästä järjestelmästä tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevan tuotteen osalta.

| (65) | Tämän vuoksi komissio ei havainnut mitään näyttöä tämän järjestelmän mukaisesta tuesta tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(65)

Tämän vuoksi komissio ei havainnut mitään näyttöä tämän järjestelmän mukaisesta tuesta tutkimusajanjaksolla.

3.1.2   Hiilen ja rautamalmin louhintaoikeuksien myöntäminen

Hiilen ja rautamalmin louhintaoikeuksien myöntäminen

| (66) | Valituksen tekijä väitti, että Intian viranomaiset tarjoavat hyödykkeitä teräksen tuottajille tarjoamalle niille rautamalmia ja hiiltä myöntämällä louhintaoikeuksia (eli oikeuksia, jotka antavat teräksen tuottajille mahdollisuuden louhia rautamalmia ja hiiltä omaan sisäiseen käyttöönsä). |
| --- | --- |

(66)

Valituksen tekijä väitti, että Intian viranomaiset tarjoavat hyödykkeitä teräksen tuottajille tarjoamalle niille rautamalmia ja hiiltä myöntämällä louhintaoikeuksia (eli oikeuksia, jotka antavat teräksen tuottajille mahdollisuuden louhia rautamalmia ja hiiltä omaan sisäiseen käyttöönsä).

| (67) | Valituksen tekijä viittasi rautamalmin ja hiilen louhintaa koskevaan Intian lainsäädäntöön ja sen tuoreeseen kehitykseen ja mainitsi, että joillakin tarkasteltavana olevan tuotteen intialaisilla tuottajilla on omat kaivokset. |
| --- | --- |

(67)

Valituksen tekijä viittasi rautamalmin ja hiilen louhintaa koskevaan Intian lainsäädäntöön ja sen tuoreeseen kehitykseen ja mainitsi, että joillakin tarkasteltavana olevan tuotteen intialaisilla tuottajilla on omat kaivokset.

| (68) | Valituksen tekijä katsoo, että rautamalmin louhimisessa kytköskäyttöön on kyse tosiasiallisesti erityisestä järjestelmästä, koska se rajattu tiettyihin yrityksiin, kuten teräksen tuottajiin, ja että hiilen louhimisessa kytköskäyttöön on kyse oikeudellisesti erityisestä järjestelmästä, koska hiiliesiintymät myönnetään ensisijaisesti teräksen tuottajille, joiden vuotuinen tuotantokapasiteetti on yli miljoona tonnia. |
| --- | --- |

(68)

Valituksen tekijä katsoo, että rautamalmin louhimisessa kytköskäyttöön on kyse tosiasiallisesti erityisestä järjestelmästä, koska se rajattu tiettyihin yrityksiin, kuten teräksen tuottajiin, ja että hiilen louhimisessa kytköskäyttöön on kyse oikeudellisesti erityisestä järjestelmästä, koska hiiliesiintymät myönnetään ensisijaisesti teräksen tuottajille, joiden vuotuinen tuotantokapasiteetti on yli miljoona tonnia.

| (69) | Valituksen tekijä katsoi, että kytköskäyttöön tarkoitetun hiilen louhintalisensseistä tarkasteltavana olevan tuotteen intialaisille tuottajille koituva etuus on louhintalisenssistä maksettujen maksujen, louhintakustannusten ja vaaditulle laatutasolle tarvittavan jalostuksen kustannusten yhteissumman sekä australialaisen koksikivihiilen vertailuhinnan (CIF-hinta intialaisessa satamassa) välinen erotus. |
| --- | --- |

(69)

Valituksen tekijä katsoi, että kytköskäyttöön tarkoitetun hiilen louhintalisensseistä tarkasteltavana olevan tuotteen intialaisille tuottajille koituva etuus on louhintalisenssistä maksettujen maksujen, louhintakustannusten ja vaaditulle laatutasolle tarvittavan jalostuksen kustannusten yhteissumman sekä australialaisen koksikivihiilen vertailuhinnan (CIF-hinta intialaisessa satamassa) välinen erotus.

| (70) | Kytköskäyttöön tarkoitetun rautamalmin louhintalisensseistä koituva etu olisi valituksen tekijän mukaan arvioitava joko i) ottamalla huomioon maailmanmarkkinoilla vallitsevat rautamalmin kauppaehdot perusasetuksen 6 artiklan d alakohdan ii alakohdan mukaisesti tai ii) Intiassa vallitsevien kauppaehtojen perusteella tekemällä oikaisuja, joissa otetaan huomioon rautamalmiin sovellettavan vientiveron vaikutus, koska se on tavanomaisia markkinaolosuhteita vääristävä tekijä. |
| --- | --- |

(70)

Kytköskäyttöön tarkoitetun rautamalmin louhintalisensseistä koituva etu olisi valituksen tekijän mukaan arvioitava joko i) ottamalla huomioon maailmanmarkkinoilla vallitsevat rautamalmin kauppaehdot perusasetuksen 6 artiklan d alakohdan ii alakohdan mukaisesti tai ii) Intiassa vallitsevien kauppaehtojen perusteella tekemällä oikaisuja, joissa otetaan huomioon rautamalmiin sovellettavan vientiveron vaikutus, koska se on tavanomaisia markkinaolosuhteita vääristävä tekijä.

| (71) | Valituksen tekijä huomautti, että Yhdysvaltojen kauppaministeriö (USDOC) on tutkinut kytköskäyttöön tarkoitetun rautamalmin ja hiilen louhintaohjelmia useissa Intiasta peräisin olevia kuumavalssattuja hiiliteräslevytuotteita koskevissa tutkimuksissa ja todennut ne tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistaviksi. |
| --- | --- |

(71)

Valituksen tekijä huomautti, että Yhdysvaltojen kauppaministeriö (USDOC) on tutkinut kytköskäyttöön tarkoitetun rautamalmin ja hiilen louhintaohjelmia useissa Intiasta peräisin olevia kuumavalssattuja hiiliteräslevytuotteita koskevissa tutkimuksissa ja todennut ne tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistaviksi.

| (72) | Intian viranomaiset ilmoittivat oikeusperustat, joiden nojalla louhintaoikeuksia käsitellään ja myönnetään hakijoille:






  — | The Mines and Minerals Development and Regulation (MMDR) Act No. 67 of 1957, sellaisena kuin se on muutettuna; |
| --- | --- | --- |

(72)

Intian viranomaiset ilmoittivat oikeusperustat, joiden nojalla louhintaoikeuksia käsitellään ja myönnetään hakijoille:

—

The Mines and Minerals Development and Regulation (MMDR) Act No. 67 of 1957, sellaisena kuin se on muutettuna;

| — | The MMDR Amendment Ordinance Act No. 3 of 2015; |
| --- | --- |

—

The MMDR Amendment Ordinance Act No. 3 of 2015;

| — | The Mining Concession Rules (MCR) of 1960; |
| --- | --- |

—

The Mining Concession Rules (MCR) of 1960;

| — | The Mineral Conservation and Development Rules (MCDR) of 1988; |
| --- | --- |

—

The Mineral Conservation and Development Rules (MCDR) of 1988;

| — | The Coal Bearing Areas Acquisition and Development Act of 1957; |
| --- | --- |

—

The Coal Bearing Areas Acquisition and Development Act of 1957;

| — | The Coal Mine (Nationalisation) Act of 1973; |
| --- | --- |

—

The Coal Mine (Nationalisation) Act of 1973;

| — | The Coal Mine (Special Provisions) Second Ordinance of 2014; |
| --- | --- |

—

The Coal Mine (Special Provisions) Second Ordinance of 2014;

| — | The Competitive Bidding of Coal Mines Amendment Rules, 2012. |
| --- | --- |

—

The Competitive Bidding of Coal Mines Amendment Rules, 2012.

| (73) | Intian viranomaiset selittivät, että rautamalmimarkkinoita ei ole koskaan säännelty Intiassa ja että hiilimarkkinoiden sääntely lakkautettiin tammikuusta 2000 lähtien. |
| --- | --- |

(73)

Intian viranomaiset selittivät, että rautamalmimarkkinoita ei ole koskaan säännelty Intiassa ja että hiilimarkkinoiden sääntely lakkautettiin tammikuusta 2000 lähtien.

| (74) | Toiselle intialaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle myönnettiin rautamalmin (muttei hiilen) louhintaoikeudet. Kyseisestä kaivoksesta louhittua rautamalmia ei kuitenkaan käytetä tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon (sen alhaisen rautapitoisuuden vuoksi) vaan yritysryhmän muuhun liiketoimintaan. Kyseinen tuottaja hankki tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon tarvittavaa rautamalmia etuyhteydettömiltä tavarantoimittajilta Intiassa. |
| --- | --- |

(74)

Toiselle intialaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle myönnettiin rautamalmin (muttei hiilen) louhintaoikeudet. Kyseisestä kaivoksesta louhittua rautamalmia ei kuitenkaan käytetä tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon (sen alhaisen rautapitoisuuden vuoksi) vaan yritysryhmän muuhun liiketoimintaan. Kyseinen tuottaja hankki tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon tarvittavaa rautamalmia etuyhteydettömiltä tavarantoimittajilta Intiassa.

| (75) | Toiselle intialaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle myönnettiin hiilen (muttei rautamalmin) louhintaoikeudet. Vuosittain louhittu hiilen määrä ei riitä tyydyttämään sen tarvetta, minkä vuoksi tuottaja ostaa hiiltä myös etuyhteydettömiltä tavarantoimittajilta Australiassa. |
| --- | --- |

(75)

Toiselle intialaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle myönnettiin hiilen (muttei rautamalmin) louhintaoikeudet. Vuosittain louhittu hiilen määrä ei riitä tyydyttämään sen tarvetta, minkä vuoksi tuottaja ostaa hiiltä myös etuyhteydettömiltä tavarantoimittajilta Australiassa.

| (76) | Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja osoitti, että Intian korkeimman oikeuden vuonna 2014 antaman tuomion jälkeen kaikki aiemmin myönnetyt hiilen louhintaoikeudet oli peruutettu ja Intiassa on käytössä tarjouskilpailumenettely hiilen louhintaoikeuksien saamiseksi. Kyseinen tuottaja ei näin ollen enää hanki hiiltä kytköskäyttöön tarkoitettujen louhintaoikeuksien kautta. Sama tuottaja osoitti myös, että Intian viranomaisten käyttöönottaman louhintaoikeuksien myöntämistä koskevan uuden menettelyn mukaisesti sillä ei ole lain mukaan oikeutta saada louhintaoikeuksia menettelyyn liittyvien rajoitusten vuoksi. |
| --- | --- |

(76)

Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja osoitti, että Intian korkeimman oikeuden vuonna 2014 antaman tuomion jälkeen kaikki aiemmin myönnetyt hiilen louhintaoikeudet oli peruutettu ja Intiassa on käytössä tarjouskilpailumenettely hiilen louhintaoikeuksien saamiseksi. Kyseinen tuottaja ei näin ollen enää hanki hiiltä kytköskäyttöön tarkoitettujen louhintaoikeuksien kautta. Sama tuottaja osoitti myös, että Intian viranomaisten käyttöönottaman louhintaoikeuksien myöntämistä koskevan uuden menettelyn mukaisesti sillä ei ole lain mukaan oikeutta saada louhintaoikeuksia menettelyyn liittyvien rajoitusten vuoksi.

| (77) | Tämän vuoksi komission ei tarvitse tutkia järjestelmää tarkemmin. |
| --- | --- |

(77)

Tämän vuoksi komission ei tarvitse tutkia järjestelmää tarkemmin.

3.2   Järjestelmät, joiden osalta saatiin näyttöä tuesta

Järjestelmät, joiden osalta saatiin näyttöä tuesta

3.2.1   Focus Product -järjestelmä (FPS)

Focus Product -järjestelmä (FPS)

a)   
  Oikeusperusta

Oikeusperusta

| (78) | FPS:n yksityiskohtainen kuvaus sisältyy Foreign Trade Policy -asiakirjan FTP 2009–2014 kohtaan 3.15 sekä Handbook of Procedure -käsikirjan HOP 2009–2014:n kohtaan 3.9. |
| --- | --- |

(78)

FPS:n yksityiskohtainen kuvaus sisältyy Foreign Trade Policy -asiakirjan FTP 2009–2014 kohtaan 3.15 sekä Handbook of Procedure -käsikirjan HOP 2009–2014:n kohtaan 3.9.

b)   
  Tukikelpoisuus

Tukikelpoisuus

| (79) | FTP 09–14 -asiakirjan kohdan 3.15.2 mukaan HOP I 09–14 -käsikirjan lisäyksessä 37D mainittujen tuotteiden viejät ovat tukikelpoisia. |
| --- | --- |

(79)

FTP 09–14 -asiakirjan kohdan 3.15.2 mukaan HOP I 09–14 -käsikirjan lisäyksessä 37D mainittujen tuotteiden viejät ovat tukikelpoisia.

c)   
  Käytännön toteutus

Käytännön toteutus

| (80) | Tässä järjestelmässä HOP-käsikirjan lisäyksessä 37D lueteltujen tuotteiden vientiin voidaan myöntää tullihyvitystä, jonka suuruus on 2 prosenttia niiden FOB-arvosta. Pallografiittirautaputkiin sovellettava tullihyvitys nostettiin 5 prosenttiin vuonna 2012. Näin ollen pallografiittirautaputket ovat tukikelpoisia tullihyvitykseen. |
| --- | --- |

(80)

Tässä järjestelmässä HOP-käsikirjan lisäyksessä 37D lueteltujen tuotteiden vientiin voidaan myöntää tullihyvitystä, jonka suuruus on 2 prosenttia niiden FOB-arvosta. Pallografiittirautaputkiin sovellettava tullihyvitys nostettiin 5 prosenttiin vuonna 2012. Näin ollen pallografiittirautaputket ovat tukikelpoisia tullihyvitykseen.

| (81) | FPS-järjestelmän tullihyvitykset ovat vapaasti siirrettävissä, ja ne ovat voimassa 24 kuukautta hyvitykseen oikeuttavan todistuksen myöntämispäivästä. Niitä voidaan käyttää minkä tahansa myöhemmin tapahtuvan tuotantopanosten tai hyödykkeiden tuonnin tullien maksamiseen, tuotantohyödykkeet mukaan lukien. |
| --- | --- |

(81)

FPS-järjestelmän tullihyvitykset ovat vapaasti siirrettävissä, ja ne ovat voimassa 24 kuukautta hyvitykseen oikeuttavan todistuksen myöntämispäivästä. Niitä voidaan käyttää minkä tahansa myöhemmin tapahtuvan tuotantopanosten tai hyödykkeiden tuonnin tullien maksamiseen, tuotantohyödykkeet mukaan lukien.

| (82) | Hyvitykseen oikeuttava todistus annetaan satamasta, josta tavarat on viety, sen jälkeen kun tavarat on lähetetty. Intian viranomaiset eivät vaikuta tullihyvitysten myöntämiseen, kunhan hakija toimittaa viranomaisille kopiot kaikista asiaan liittyvistä vientiasiakirjoista (esim. vientitilauksesta, laskuista, lähetysasiakirjoista ja pankkitositteista). |
| --- | --- |

(82)

Hyvitykseen oikeuttava todistus annetaan satamasta, josta tavarat on viety, sen jälkeen kun tavarat on lähetetty. Intian viranomaiset eivät vaikuta tullihyvitysten myöntämiseen, kunhan hakija toimittaa viranomaisille kopiot kaikista asiaan liittyvistä vientiasiakirjoista (esim. vientitilauksesta, laskuista, lähetysasiakirjoista ja pankkitositteista).

| (83) | Molemmat yritykset käyttivät tätä järjestelmää tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(83)

Molemmat yritykset käyttivät tätä järjestelmää tutkimusajanjakson aikana.

d)   
  FPS-järjestelmää koskevat päätelmät

FPS-järjestelmää koskevat päätelmät

| (84) | FPS-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. FPS-tullihyvityksissä on kyse Intian viranomaisten antamasta taloudellisesta tuesta, sillä hyvitystä käytetään aikanaan tuontitullien maksamiseen, mikä vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi FPS-tullihyvityksestä koituu etua viejälle, koska se lisää tämän maksuvalmiutta. |
| --- | --- |

(84)

FPS-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. FPS-tullihyvityksissä on kyse Intian viranomaisten antamasta taloudellisesta tuesta, sillä hyvitystä käytetään aikanaan tuontitullien maksamiseen, mikä vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi FPS-tullihyvityksestä koituu etua viejälle, koska se lisää tämän maksuvalmiutta.

| (85) | Lisäksi FPS-järjestelmä on oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen, joten perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti se on erityistä ja tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavaa tukea. |
| --- | --- |

(85)

Lisäksi FPS-järjestelmä on oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen, joten perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti se on erityistä ja tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavaa tukea.

| (86) | Järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevan i alakohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) tiukkojen edellytysten mukainen. Viejää ei velvoiteta tosiasiallisesti käyttämään tullitta tuotuja tavaroita tuotantoprosessissa, eikä hyvityksen määrää lasketa tosiasiallisesti käytettyjen tuotantopanosten perusteella. Käytössä ei ole mitään järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, mitkä tuotantopanokset käytetään vientituotteen tuotannossa tai onko tuontitulleja palautettu liikaa perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa ja liitteissä II ja III tarkoitetulla tavalla. Viejä voi saada FPS-järjestelmän edut, vaikkei se toisi maahan lainkaan tuotantopanoksia. Edun saamiseen riittää pelkästään se, että asianomainen viejä vie tavaroita, eikä sen tarvitse osoittaa, että tuotantopanoksia on tuotu maahan. Näin ollen myös viejät, jotka hankkivat kaikki tuotantopanoksensa kotimarkkinoilta eivätkä tuo maahan mitään tuotantopanoksina käytettäviksi kelpaavia tuotteita, voivat saada FPS-järjestelmän etuuksia. Viejä voi käyttää FPS-tullihyvityksiä tuodakseen tuotantohyödykkeitä, vaikkakaan tuotantohyödykkeet eivät kuulu tällaisten sallittujen tullinpalautusjärjestelmien piiriin, kuten perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa säädetään, koska niitä ei kuluteta vientituotteiden tuotannossa. |
| --- | --- |

(86)

Järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevan i alakohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) tiukkojen edellytysten mukainen. Viejää ei velvoiteta tosiasiallisesti käyttämään tullitta tuotuja tavaroita tuotantoprosessissa, eikä hyvityksen määrää lasketa tosiasiallisesti käytettyjen tuotantopanosten perusteella. Käytössä ei ole mitään järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, mitkä tuotantopanokset käytetään vientituotteen tuotannossa tai onko tuontitulleja palautettu liikaa perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa ja liitteissä II ja III tarkoitetulla tavalla. Viejä voi saada FPS-järjestelmän edut, vaikkei se toisi maahan lainkaan tuotantopanoksia. Edun saamiseen riittää pelkästään se, että asianomainen viejä vie tavaroita, eikä sen tarvitse osoittaa, että tuotantopanoksia on tuotu maahan. Näin ollen myös viejät, jotka hankkivat kaikki tuotantopanoksensa kotimarkkinoilta eivätkä tuo maahan mitään tuotantopanoksina käytettäviksi kelpaavia tuotteita, voivat saada FPS-järjestelmän etuuksia. Viejä voi käyttää FPS-tullihyvityksiä tuodakseen tuotantohyödykkeitä, vaikkakaan tuotantohyödykkeet eivät kuulu tällaisten sallittujen tullinpalautusjärjestelmien piiriin, kuten perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa säädetään, koska niitä ei kuluteta vientituotteiden tuotannossa.

e)   
  Uudesta Foreign Trade Policy -asiakirjasta 2015–2020 aiheutuvat muutokset

Uudesta Foreign Trade Policy -asiakirjasta 2015–2020 aiheutuvat muutokset

| (87) | Uudessa viisivuotisessa ulkomaankauppapolitiikassa vuosiksi 2015–2020 otetaan käyttöön uusi intialaisten tuotteiden vientijärjestelmä MEIS (Merchandise Exports from India Scheme), joka korvaa useita aiempia järjestelmiä, mukaan luettuna FPS. Koska FPS- ja MEIS-järjestelmän tukikelpoisuusperusteet ovat käytännössä samat, on selvää, että FPS-järjestelmää ei lakkautettu vaan se vain nimettiin uudelleen ja että FPS-järjestelmästä koitunut etuus saadaan nyt uudesta järjestelmästä. Näin ollen FPS-järjestelmästä saatu etuus on edelleen tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistava. |
| --- | --- |

(87)

Uudessa viisivuotisessa ulkomaankauppapolitiikassa vuosiksi 2015–2020 otetaan käyttöön uusi intialaisten tuotteiden vientijärjestelmä MEIS (Merchandise Exports from India Scheme), joka korvaa useita aiempia järjestelmiä, mukaan luettuna FPS. Koska FPS- ja MEIS-järjestelmän tukikelpoisuusperusteet ovat käytännössä samat, on selvää, että FPS-järjestelmää ei lakkautettu vaan se vain nimettiin uudelleen ja että FPS-järjestelmästä koitunut etuus saadaan nyt uudesta järjestelmästä. Näin ollen FPS-järjestelmästä saatu etuus on edelleen tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistava.

| (88) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen ECL väitti, että MEIS-järjestelmää ei voida automaattisesti pitää FPS:n muunnoksena tai sen korvaavana järjestelmänä. Komissio hylkäsi tämän väitteen, koska FPS:n ja MEIS:n tukikelpoisuusperusteet ja edunsaajat ovat samat sikäli kuin pallografiittirautaputkien tuottajat ovat kyseessä. Kyselyvastauksessaan Intian viranomaiset itse totesivat, että FPS on sulautettu uuteen järjestelmään [MEIS] (8). Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(88)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen ECL väitti, että MEIS-järjestelmää ei voida automaattisesti pitää FPS:n muunnoksena tai sen korvaavana järjestelmänä. Komissio hylkäsi tämän väitteen, koska FPS:n ja MEIS:n tukikelpoisuusperusteet ja edunsaajat ovat samat sikäli kuin pallografiittirautaputkien tuottajat ovat kyseessä. Kyselyvastauksessaan Intian viranomaiset itse totesivat, että FPS on sulautettu uuteen järjestelmään [MEIS] (8). Tämän vuoksi väite hylättiin.

8

| (89) | Näistä kahdesta järjestelmästä saatavan etuuden määrässä on kuitenkin ero. MEIS-järjestelmän tarjoama tullihyvitys on 2 prosenttia viennin FOB-arvosta (FPS:ssä se oli 5 % tutkimusajanjaksolla). |
| --- | --- |

(89)

Näistä kahdesta järjestelmästä saatavan etuuden määrässä on kuitenkin ero. MEIS-järjestelmän tarjoama tullihyvitys on 2 prosenttia viennin FOB-arvosta (FPS:ssä se oli 5 % tutkimusajanjaksolla).

| (90) | Intialaiset kaksi tuottajaa väittivät ennen lopullisten päätelmien ilmoittamista ja sen jälkeen, että tämän alemman arvon olisi oltava parametri määritettäessä mahdollisten tasoitustoimenpiteiden alaisen etuuden määrää. ECL viittasi komission ohjeisiin tuen määrän laskemiseksi tasoitustulleja koskevissa tutkimuksissa (9) ja esimerkkiin 1, jossa tutkimusajanjakson jälkimmäiseen osaan sovellettavaa tarkistettua etuutta olisi sovellettava, jos muutos on luonteeltaan pysyvä. Saman väitteen esittivät myös Intian viranomaiset lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen. |
| --- | --- |

(90)

Intialaiset kaksi tuottajaa väittivät ennen lopullisten päätelmien ilmoittamista ja sen jälkeen, että tämän alemman arvon olisi oltava parametri määritettäessä mahdollisten tasoitustoimenpiteiden alaisen etuuden määrää. ECL viittasi komission ohjeisiin tuen määrän laskemiseksi tasoitustulleja koskevissa tutkimuksissa (9) ja esimerkkiin 1, jossa tutkimusajanjakson jälkimmäiseen osaan sovellettavaa tarkistettua etuutta olisi sovellettava, jos muutos on luonteeltaan pysyvä. Saman väitteen esittivät myös Intian viranomaiset lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen.

9

| (91) | Komissio hylkäsi väitteen seuraavasta syystä. Perusasetuksen 5 artiklan mukaan ”tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä lasketaan vastaanottajan saaman sellaisen edun perusteella, jonka on todettu esiintyneen tutkimusajanjakson aikana”. Tutkimusajanjaksolla vientiä harjoittavien tuottajien saama etu oli 5 prosentin tullihyvitys tarkasteltavana olevan tuotteen FOB-vientiarvosta. |
| --- | --- |

(91)

Komissio hylkäsi väitteen seuraavasta syystä. Perusasetuksen 5 artiklan mukaan ”tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä lasketaan vastaanottajan saaman sellaisen edun perusteella, jonka on todettu esiintyneen tutkimusajanjakson aikana”. Tutkimusajanjaksolla vientiä harjoittavien tuottajien saama etu oli 5 prosentin tullihyvitys tarkasteltavana olevan tuotteen FOB-vientiarvosta.

| (92) | Perusasetuksen 11 artiklan mukaan tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevia tietoja ei yleensä oteta huomioon. Tämä tarkoittaa sitä, että tutkimusajanjakson jälkeiset kehityssuunnat voidaan ottaa huomioon vain poikkeuksellisissa olosuhteissa, esimerkiksi kun niiden huomiotta jättäminen olisi ilmeisen asiaankuulumatonta (10). Tämä vaatimus täyttyi esimerkiksi kun kymmenen uutta jäsenvaltiota liittyi Euroopan unioniin vuonna 2004, jolloin komissiolla oli velvollisuus tutkia, olivatko tutkimuksen aikana saadut tiedot edelleen edustavia laajentuneen EU:n osalta (11). |
| --- | --- |

(92)

Perusasetuksen 11 artiklan mukaan tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevia tietoja ei yleensä oteta huomioon. Tämä tarkoittaa sitä, että tutkimusajanjakson jälkeiset kehityssuunnat voidaan ottaa huomioon vain poikkeuksellisissa olosuhteissa, esimerkiksi kun niiden huomiotta jättäminen olisi ilmeisen asiaankuulumatonta (10). Tämä vaatimus täyttyi esimerkiksi kun kymmenen uutta jäsenvaltiota liittyi Euroopan unioniin vuonna 2004, jolloin komissiolla oli velvollisuus tutkia, olivatko tutkimuksen aikana saadut tiedot edelleen edustavia laajentuneen EU:n osalta (11).

10

11

| (93) | Vaatimus ei kuitenkaan täyty tässä tapauksessa. Tukijärjestelmä oli voimassa tutkimusajanjakson jälkeen, ja viejät saivat etua 5 prosentin hyvityksestä tutkimusajanjaksolla. Olettamusta, jonka mukaan tutkimusajanjakson jälkeinen alennettu 2 prosentin hyvitys on pysyvä luonteeltaan, ei voida vahvistaa, koska valtio voi muuttaa prosenttiosuutta ohjelmassa milloin tahansa (12). Tällaiset muutokset eivät ole luonteeltaan vain hypoteettisia, kuten käytäntö aiemmassa ohjelmassa osoittaa. Aiempi FPS-järjestelmä otettiin lailla käyttöön vuonna 2009, ja valtio muutti hyvitysprosentin 2:sta 5:een 31 päivästä joulukuuta 2012 (13). Kaikki nämä tekijät huomioon ottaen komissio päättelee, että 5 prosentin hyvityksen asettaminen tasoitustoimenpiteiden alaiseksi FPS-järjestelmän osalta tutkimusajanjaksolla ei ole ilmeisen asiaankuulumatonta. Jos nykyinen 2 prosentin hyvitys osoittautuu pitkäaikaiseksi, viejät voivat pyytää välivaiheen tarkastelua ja osoittaa olosuhteiden pysyvän muutoksen tämän tukijärjestelmän osalta. |
| --- | --- |

(93)

Vaatimus ei kuitenkaan täyty tässä tapauksessa. Tukijärjestelmä oli voimassa tutkimusajanjakson jälkeen, ja viejät saivat etua 5 prosentin hyvityksestä tutkimusajanjaksolla. Olettamusta, jonka mukaan tutkimusajanjakson jälkeinen alennettu 2 prosentin hyvitys on pysyvä luonteeltaan, ei voida vahvistaa, koska valtio voi muuttaa prosenttiosuutta ohjelmassa milloin tahansa (12). Tällaiset muutokset eivät ole luonteeltaan vain hypoteettisia, kuten käytäntö aiemmassa ohjelmassa osoittaa. Aiempi FPS-järjestelmä otettiin lailla käyttöön vuonna 2009, ja valtio muutti hyvitysprosentin 2:sta 5:een 31 päivästä joulukuuta 2012 (13). Kaikki nämä tekijät huomioon ottaen komissio päättelee, että 5 prosentin hyvityksen asettaminen tasoitustoimenpiteiden alaiseksi FPS-järjestelmän osalta tutkimusajanjaksolla ei ole ilmeisen asiaankuulumatonta. Jos nykyinen 2 prosentin hyvitys osoittautuu pitkäaikaiseksi, viejät voivat pyytää välivaiheen tarkastelua ja osoittaa olosuhteiden pysyvän muutoksen tämän tukijärjestelmän osalta.

12

13

f)   
  Tuen määrän laskeminen

Tuen määrän laskeminen

| (94) | Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä laskettiin sen edun perusteella, joka vastaanottajalle todettiin koituneen tutkimusajanjakson aikana, siten kuin yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja oli sen kirjannut suoritusperusteisena tulona tileihin vientihetkellä. Tuen määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. |
| --- | --- |

(94)

Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä laskettiin sen edun perusteella, joka vastaanottajalle todettiin koituneen tutkimusajanjakson aikana, siten kuin yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja oli sen kirjannut suoritusperusteisena tulona tileihin vientihetkellä. Tuen määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

| (95) | Tämän järjestelmän osalta tutkimusajanjaksolla vahvistettu tukiprosentti ECL:n ja sen tytäryhtiön Srikalahasthi Pipes Limitedin, jäljempänä ’ECL-ryhmä’ osalta oli 4,35 prosenttia ja Jindal Saw Indian osalta 3,11 prosenttia. |
| --- | --- |

(95)

Tämän järjestelmän osalta tutkimusajanjaksolla vahvistettu tukiprosentti ECL:n ja sen tytäryhtiön Srikalahasthi Pipes Limitedin, jäljempänä ’ECL-ryhmä’ osalta oli 4,35 prosenttia ja Jindal Saw Indian osalta 3,11 prosenttia.

3.2.2   Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)

Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)

a)   
  Oikeusperusta

Oikeusperusta

| (96) | EPCGS:n yksityiskohtainen kuvaus sisältyy FTP 2009–2014:n lukuun 5 sekä HOP 2009–2014:n lukuun 5. |
| --- | --- |

(96)

EPCGS:n yksityiskohtainen kuvaus sisältyy FTP 2009–2014:n lukuun 5 sekä HOP 2009–2014:n lukuun 5.

b)   
  Tukikelpoisuus

Tukikelpoisuus

| (97) | Tämän järjestelmän mukaista tukea voivat hakea valmistajaviejät ja kauppiasviejät, jotka ovat ”sidoksissa” valmistajiin ja palveluntarjoajiin. |
| --- | --- |

(97)

Tämän järjestelmän mukaista tukea voivat hakea valmistajaviejät ja kauppiasviejät, jotka ovat ”sidoksissa” valmistajiin ja palveluntarjoajiin.

c)   
  Käytännön toteutus

Käytännön toteutus

| (98) | Tiettyihin vientivelvoitteisiin sitoutunut yritys voi tuoda (uusia ja käytettyjä, enintään kymmenen vuotta vanhoja) tuotantohyödykkeitä alennetulla tullilla. Vientivelvoite on velvoite viedä tavaroita vähimmäisarvon verran, joka vastaa valitun alajärjestelmän mukaan kuudesta kahdeksaan kertaa säästetyn tullin määrää. Intian viranomaiset antavat tätä varten pyynnöstä maksullisen EPCGS-lisenssin. Järjestelmässä on sovellettu kaikkiin sen mukaisesti tuotuihin tuotantohyödykkeisiin alennettua 3 prosentin tuontitullia. Maahantuotuja tuotantohyödykkeitä on vientivelvoitteen täyttämiseksi käytettävä tietyn vientituotteiden määrän tuottamiseen tiettynä aikana. FTP 2009–2014 -asiakirjan mukaan tuotantohyödykkeitä voi tuoda nollatullilla EPCGS-järjestelmän nojalla, mutta tällöin ajanjakso vientivelvoitteen täyttämistä varten on lyhyempi. |
| --- | --- |

(98)

Tiettyihin vientivelvoitteisiin sitoutunut yritys voi tuoda (uusia ja käytettyjä, enintään kymmenen vuotta vanhoja) tuotantohyödykkeitä alennetulla tullilla. Vientivelvoite on velvoite viedä tavaroita vähimmäisarvon verran, joka vastaa valitun alajärjestelmän mukaan kuudesta kahdeksaan kertaa säästetyn tullin määrää. Intian viranomaiset antavat tätä varten pyynnöstä maksullisen EPCGS-lisenssin. Järjestelmässä on sovellettu kaikkiin sen mukaisesti tuotuihin tuotantohyödykkeisiin alennettua 3 prosentin tuontitullia. Maahantuotuja tuotantohyödykkeitä on vientivelvoitteen täyttämiseksi käytettävä tietyn vientituotteiden määrän tuottamiseen tiettynä aikana. FTP 2009–2014 -asiakirjan mukaan tuotantohyödykkeitä voi tuoda nollatullilla EPCGS-järjestelmän nojalla, mutta tällöin ajanjakso vientivelvoitteen täyttämistä varten on lyhyempi.

| (99) | EPCGS-lisenssin haltija voi hankkia tuotantohyödykkeet myös kotimarkkinoilta. Tällöin tuotantohyödykkeiden kotimarkkinoilla toimiva valmistaja voi tuoda tullitta maahan kyseisten tuotantohyödykkeiden valmistuksessa tarvittavia aineksia. Vaihtoehtoisesti kotimarkkinoilla toimiva valmistaja voi saada vientiin rinnastettavassa toiminnassa saatavat edut toimittaessaan tuotantohyödykkeitä EPCGS-lisenssin haltijalle. |
| --- | --- |

(99)

EPCGS-lisenssin haltija voi hankkia tuotantohyödykkeet myös kotimarkkinoilta. Tällöin tuotantohyödykkeiden kotimarkkinoilla toimiva valmistaja voi tuoda tullitta maahan kyseisten tuotantohyödykkeiden valmistuksessa tarvittavia aineksia. Vaihtoehtoisesti kotimarkkinoilla toimiva valmistaja voi saada vientiin rinnastettavassa toiminnassa saatavat edut toimittaessaan tuotantohyödykkeitä EPCGS-lisenssin haltijalle.

| (100) | Kahden asianomaisen yrityksen havaittiin saaneen tutkimusajanjaksolla EPCGS-järjestelmästä etuja, jotka liittyivät tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. |
| --- | --- |

(100)

Kahden asianomaisen yrityksen havaittiin saaneen tutkimusajanjaksolla EPCGS-järjestelmästä etuja, jotka liittyivät tarkasteltavana olevaan tuotteeseen.

d)   
  EPCGS-järjestelmää koskevat päätelmät

EPCGS-järjestelmää koskevat päätelmät

| (101) | EPCGS-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. Tullinalennus on Intian viranomaisten antamaa taloudellista tukea, koska kyseinen etu vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi tullinalennuksesta koituu etua viejälle, koska tullien kantamatta jättäminen tuonnin yhteydessä lisää yrityksen maksuvalmiutta. |
| --- | --- |

(101)

EPCGS-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. Tullinalennus on Intian viranomaisten antamaa taloudellista tukea, koska kyseinen etu vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi tullinalennuksesta koituu etua viejälle, koska tullien kantamatta jättäminen tuonnin yhteydessä lisää yrityksen maksuvalmiutta.

| (102) | EPCGS-järjestelmä on myös oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen, koska lisenssejä ei voi saada ilman sitoumusta viedä tuotteita. Tämän vuoksi sen katsotaan olevan perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti erityistä ja tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavaa tukea. |
| --- | --- |

(102)

EPCGS-järjestelmä on myös oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen, koska lisenssejä ei voi saada ilman sitoumusta viedä tuotteita. Tämän vuoksi sen katsotaan olevan perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti erityistä ja tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavaa tukea.

| (103) | EPCGS-järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Tuotantohyödykkeet eivät kuulu tällaisten sallittujen järjestelmien piiriin, kuten perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa säädetään, koska niitä ei kuluteta vientituotteiden tuotannossa. |
| --- | --- |

(103)

EPCGS-järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Tuotantohyödykkeet eivät kuulu tällaisten sallittujen järjestelmien piiriin, kuten perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa säädetään, koska niitä ei kuluteta vientituotteiden tuotannossa.

| (104) | Uudessa viisivuotisessa FTP-asiakirjassa 2015–2020 säilytettiin tämä järjestelmä, joskin siinä tarjotaan vain nollatullivaihtoehto. Koska tukikelpoisuusperusteet ovat käytännössä samat, ei voida sanoa, että EPCGS-järjestelmä on lakkautettu eikä sitä pitäisi enää pitää tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavana. |
| --- | --- |

(104)

Uudessa viisivuotisessa FTP-asiakirjassa 2015–2020 säilytettiin tämä järjestelmä, joskin siinä tarjotaan vain nollatullivaihtoehto. Koska tukikelpoisuusperusteet ovat käytännössä samat, ei voida sanoa, että EPCGS-järjestelmä on lakkautettu eikä sitä pitäisi enää pitää tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavana.

e)   
  Tuen määrän laskeminen

Tuen määrän laskeminen

| (105) | Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä laskettiin perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuotantohyödykkeiden tuonnissa kantamattomien tullien perusteella jakamalla se ajanjaksolle, joka vastaa näiden tuotantohyödykkeiden tavanomaista poistoaikaa kyseisellä teollisuudenalalla. Näin laskettua tutkimusajanjaksolle kohdennettua määrää on oikaistu lisäämällä siihen kyseisen ajanjakson korko, jotta se ilmentäisi rahan arvoa koko ajalta. Tutkimusajanjaksolla Intiassa voimassa ollutta kaupallista korkoa pidettiin soveltuvana korkona tähän tarkoitukseen. |
| --- | --- |

(105)

Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä laskettiin perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuotantohyödykkeiden tuonnissa kantamattomien tullien perusteella jakamalla se ajanjaksolle, joka vastaa näiden tuotantohyödykkeiden tavanomaista poistoaikaa kyseisellä teollisuudenalalla. Näin laskettua tutkimusajanjaksolle kohdennettua määrää on oikaistu lisäämällä siihen kyseisen ajanjakson korko, jotta se ilmentäisi rahan arvoa koko ajalta. Tutkimusajanjaksolla Intiassa voimassa ollutta kaupallista korkoa pidettiin soveltuvana korkona tähän tarkoitukseen.

| (106) | Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tutkimusajanjakson asiaa koskevan viennin liikevaihtoon (asiaa koskeva nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. |
| --- | --- |

(106)

Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tutkimusajanjakson asiaa koskevan viennin liikevaihtoon (asiaa koskeva nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

| (107) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen ECL väitti, että EPCGS-järjestelmää käytetään pallografiittirautaputkien kaikessa tuotannossa eikä vain vientiin tarkoitettujen tuotteiden tuotannossa. Sen vuoksi se pyysi, että tuki laskettaisiin koko liikevaihdon perusteella eikä vientiliikevaihdon perusteella. |
| --- | --- |

(107)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen ECL väitti, että EPCGS-järjestelmää käytetään pallografiittirautaputkien kaikessa tuotannossa eikä vain vientiin tarkoitettujen tuotteiden tuotannossa. Sen vuoksi se pyysi, että tuki laskettaisiin koko liikevaihdon perusteella eikä vientiliikevaihdon perusteella.

| (108) | Komissio hylkäsi tämän väitteen, koska kuten jo edellä todettiin, tuki on riippuvainen pelkästään vientituloksesta. Lähestymistapa on myös johdonmukainen samaa järjestelmää koskevan komission käytännön kanssa (14). |
| --- | --- |

(108)

Komissio hylkäsi tämän väitteen, koska kuten jo edellä todettiin, tuki on riippuvainen pelkästään vientituloksesta. Lähestymistapa on myös johdonmukainen samaa järjestelmää koskevan komission käytännön kanssa (14).

14

| (109) | Sama vientiä harjoittava tuottaja pyysi, että etuudessa ei pitäisi ottaa huomioon kohtia ja koneita, joista on tehty poistot jo kauan ennen tutkimusajanjaksoa. Komissio hyväksyi pyynnön ja ilmoitti asiasta yritykselle. |
| --- | --- |

(109)

Sama vientiä harjoittava tuottaja pyysi, että etuudessa ei pitäisi ottaa huomioon kohtia ja koneita, joista on tehty poistot jo kauan ennen tutkimusajanjaksoa. Komissio hyväksyi pyynnön ja ilmoitti asiasta yritykselle.

| (110) | Tämän järjestelmän osalta tutkimusajanjaksolla vahvistettu tukiprosentti ECL-ryhmän osalta oli 0,03 prosenttia ja Jindal Saw Indian osalta 0,38 prosenttia. |
| --- | --- |

(110)

Tämän järjestelmän osalta tutkimusajanjaksolla vahvistettu tukiprosentti ECL-ryhmän osalta oli 0,03 prosenttia ja Jindal Saw Indian osalta 0,38 prosenttia.

3.2.3   Tullinpalautusjärjestelmä (Duty Drawback Scheme, DDS)

Tullinpalautusjärjestelmä (Duty Drawback Scheme, DDS)

a)   
  Oikeusperusta

Oikeusperusta

| (111) | Tullinpalautusjärjestelmän yksityiskohtainen kuvaus sisältyy tullien ja valmisteverojen palautusjärjestelmää koskeviin vuoden 1995 sääntöihin, sellaisina kuin ne ovat muutettuna myöhemmillä tiedonannoilla. |
| --- | --- |

(111)

Tullinpalautusjärjestelmän yksityiskohtainen kuvaus sisältyy tullien ja valmisteverojen palautusjärjestelmää koskeviin vuoden 1995 sääntöihin, sellaisina kuin ne ovat muutettuna myöhemmillä tiedonannoilla.

b)   
  Tukikelpoisuus

Tukikelpoisuus

| (112) | Tämän järjestelmän mukaista tukea voivat hakea kaikki valmistajaviejät ja kauppiasviejät. |
| --- | --- |

(112)

Tämän järjestelmän mukaista tukea voivat hakea kaikki valmistajaviejät ja kauppiasviejät.

c)   
  Käytännön toteutus

Käytännön toteutus

| (113) | Tukikelpoinen viejä voi hakea palautuksia, jotka lasketaan prosenttiosuutena järjestelmän mukaisesti vietyjen tuotteiden FOB-arvosta. Intian viranomaiset ovat vahvistaneet tällaiset palautusprosenttiosuudet useille tuotteille, myös tarkasteltavana olevalle tuotteelle. Ne määritetään tuotteen valmistuksessa tuotantopanoksina käytettyjen materiaalien keskimääräisen määrän tai arvon ja tuotantopanoksista maksettujen keskimääräisten tullien perusteella. Niitä sovelletaan riippumatta siitä, onko tuontitulleja tosiasiallisesti maksettu. Tarkasteltavana olevan tuotteen DDS-prosentti tutkimusajanjaksolla oli 1,9 prosenttia FOB-arvosta. |
| --- | --- |

(113)

Tukikelpoinen viejä voi hakea palautuksia, jotka lasketaan prosenttiosuutena järjestelmän mukaisesti vietyjen tuotteiden FOB-arvosta. Intian viranomaiset ovat vahvistaneet tällaiset palautusprosenttiosuudet useille tuotteille, myös tarkasteltavana olevalle tuotteelle. Ne määritetään tuotteen valmistuksessa tuotantopanoksina käytettyjen materiaalien keskimääräisen määrän tai arvon ja tuotantopanoksista maksettujen keskimääräisten tullien perusteella. Niitä sovelletaan riippumatta siitä, onko tuontitulleja tosiasiallisesti maksettu. Tarkasteltavana olevan tuotteen DDS-prosentti tutkimusajanjaksolla oli 1,9 prosenttia FOB-arvosta.

| (114) | Jotta yritys voi saada etuutta tästä järjestelmästä, sen on harjoitettava vientiä. Kun lähetystä koskevat yksityiskohtaiset tiedot syötetään tullin serverille (ICEGATE), tämä tarkoittaa, että vienti tapahtuu DDS-järjestelmän mukaisesti, ja DDS-summa vahvistetaan peruuttamattomasti. Kun varustamo on tehnyt yleisen vienti-ilmoituksen (Export General Manifest, EGM) ja tulli on verrannut asiakirjaa lähetysasiakirjaan ja hyväksynyt sen, kaikki palautussumman maksun hyväksymisen edellytykset täyttyvät ja se voidaan maksaa joko suoraan viejän pankkitilille tai sekkinä. |
| --- | --- |

(114)

Jotta yritys voi saada etuutta tästä järjestelmästä, sen on harjoitettava vientiä. Kun lähetystä koskevat yksityiskohtaiset tiedot syötetään tullin serverille (ICEGATE), tämä tarkoittaa, että vienti tapahtuu DDS-järjestelmän mukaisesti, ja DDS-summa vahvistetaan peruuttamattomasti. Kun varustamo on tehnyt yleisen vienti-ilmoituksen (Export General Manifest, EGM) ja tulli on verrannut asiakirjaa lähetysasiakirjaan ja hyväksynyt sen, kaikki palautussumman maksun hyväksymisen edellytykset täyttyvät ja se voidaan maksaa joko suoraan viejän pankkitilille tai sekkinä.

| (115) | Viejän on esitettävä näyttö viennin toteutumisesta pankkitositteella (Bank Realisation Certificate, BRC). Asiakirja voidaan antaa sen jälkeen kun palautussumma on maksettu, mutta Intian viranomaiset perivät maksetun summan takaisin, jos viejä ei toimita BRC-tositetta annetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(115)

Viejän on esitettävä näyttö viennin toteutumisesta pankkitositteella (Bank Realisation Certificate, BRC). Asiakirja voidaan antaa sen jälkeen kun palautussumma on maksettu, mutta Intian viranomaiset perivät maksetun summan takaisin, jos viejä ei toimita BRC-tositetta annetussa määräajassa.

| (116) | Palautussumma voidaan käyttää mihin tarkoitukseen hyvänsä. |
| --- | --- |

(116)

Palautussumma voidaan käyttää mihin tarkoitukseen hyvänsä.

| (117) | Intian kirjanpitonormien mukaisesti tullinpalautussummat on vientivelvoitteen täytyttyä mahdollista kirjata tileihin suoriteperusteisena tulona. |
| --- | --- |

(117)

Intian kirjanpitonormien mukaisesti tullinpalautussummat on vientivelvoitteen täytyttyä mahdollista kirjata tileihin suoriteperusteisena tulona.

| (118) | Kahden asianomaisen intialaisen yrityksen havaittiin saaneen tutkimusajanjaksolla DDS-järjestelmästä etuja. |
| --- | --- |

(118)

Kahden asianomaisen intialaisen yrityksen havaittiin saaneen tutkimusajanjaksolla DDS-järjestelmästä etuja.

d)   
  DDS-järjestelmää koskevat päätelmät

DDS-järjestelmää koskevat päätelmät

| (119) | DDS-järjestelmästä myönnetään perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. Nk. tullipalautuksessa on kyse Intian viranomaisten taloudellisesta tuesta, koska siinä Intian viranomaiset suorittavat varojen suoran siirron. Näiden varojen käytölle ei ole mitään rajoituksia. Tullinpalautuksesta koituu myös etua viejälle, koska se lisää tämän maksuvalmiutta. |
| --- | --- |

(119)

DDS-järjestelmästä myönnetään perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. Nk. tullipalautuksessa on kyse Intian viranomaisten taloudellisesta tuesta, koska siinä Intian viranomaiset suorittavat varojen suoran siirron. Näiden varojen käytölle ei ole mitään rajoituksia. Tullinpalautuksesta koituu myös etua viejälle, koska se lisää tämän maksuvalmiutta.

| (120) | Vientiin sovellettavan tullinpalautuksen prosenttiosuuden määrittävät Intian viranomaiset tuotekohtaisesti. Vaikka tukeen viitataan tullinpalautuksena, järjestelmää ei kuitenkaan voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Viejille suoritettu käteismaksu ei liity raaka-aineiden tuontitullien tosiasiallisiin maksuihin, eikä se ole tullihyvitys raaka-aineiden aiemman tai tulevan tuonnin tuontitullien korvaamiseksi. |
| --- | --- |

(120)

Vientiin sovellettavan tullinpalautuksen prosenttiosuuden määrittävät Intian viranomaiset tuotekohtaisesti. Vaikka tukeen viitataan tullinpalautuksena, järjestelmää ei kuitenkaan voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Viejille suoritettu käteismaksu ei liity raaka-aineiden tuontitullien tosiasiallisiin maksuihin, eikä se ole tullihyvitys raaka-aineiden aiemman tai tulevan tuonnin tuontitullien korvaamiseksi.

| (121) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Intian viranomaiset väittivät ensin, että komissio ei ollut toimittanut vaatimuksia, joita se piti välttämättöminä, jotta DDS-järjestelmää voitaisiin pitää legitiiminä tullinpalautusjärjestelmänä, tai esittänyt perusteita sen määrittämiselle. Toiseksi Intian viranomaisten mukaan palautusprosenttiosuuksien ja raaka-aineista maksettavien tullien välillä on riittävä yhteys. Intian viranomaiset ottavat huomioon tuotteen valmistuksessa tuotantopanoksina käytettävien materiaalien keskimääräisen määrän tai arvon sekä tuotantopanoksista maksetut keskimääräiset tullit määrittäessään tullinpalautuksen prosenttiosuutta. ECL esitti samanlaisia väitteitä kuin Intian viranomaiset. |
| --- | --- |

(121)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Intian viranomaiset väittivät ensin, että komissio ei ollut toimittanut vaatimuksia, joita se piti välttämättöminä, jotta DDS-järjestelmää voitaisiin pitää legitiiminä tullinpalautusjärjestelmänä, tai esittänyt perusteita sen määrittämiselle. Toiseksi Intian viranomaisten mukaan palautusprosenttiosuuksien ja raaka-aineista maksettavien tullien välillä on riittävä yhteys. Intian viranomaiset ottavat huomioon tuotteen valmistuksessa tuotantopanoksina käytettävien materiaalien keskimääräisen määrän tai arvon sekä tuotantopanoksista maksetut keskimääräiset tullit määrittäessään tullinpalautuksen prosenttiosuutta. ECL esitti samanlaisia väitteitä kuin Intian viranomaiset.

| (122) | Komissio hylkäsi nämä väitteet seuraavista syistä. Ensimmäisen väitteen osalta komissio totesi päätelmistä ilmoittavassa asiakirjassa syyt, minkä vuoksi se ei pitänyt järjestelmää sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Se selvensi, että viejille suoritettu käteismaksu ei liity raaka-aineiden tuontitullien tosiasiallisiin maksuihin, eikä se ole tullihyvitys raaka-aineiden aiemman tai tulevan tuonnin tuontitullien korvaamiseksi. |
| --- | --- |

(122)

Komissio hylkäsi nämä väitteet seuraavista syistä. Ensimmäisen väitteen osalta komissio totesi päätelmistä ilmoittavassa asiakirjassa syyt, minkä vuoksi se ei pitänyt järjestelmää sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Se selvensi, että viejille suoritettu käteismaksu ei liity raaka-aineiden tuontitullien tosiasiallisiin maksuihin, eikä se ole tullihyvitys raaka-aineiden aiemman tai tulevan tuonnin tuontitullien korvaamiseksi.

| (123) | Toisen väitteen osalta komissio ei katso, että väitetty yhteys tullinpalautuksen prosenttiosuuksien ja raaka-aineista maksettujen tullien välillä olisi riittävä, jotta järjestelmä täyttäisi perusasetuksen liitteessä I olevan i kohdassa, liitteessä II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteessä III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) annetut säännöt. Erityisesti hyvityksen määrää ei lasketa tosiasiallisesti käytettyjen tuotantopanosten perusteella. Käytössä ei myöskään ole mitään järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, mitkä tuotantopanokset käytetään vientituotteen tuotannossa tai onko tuontitulleja maksettu liikaa perusasetuksen liitteessä I olevassa i kohdassa ja liitteissä II ja III tarkoitetulla tavalla. Sen vuoksi myös tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(123)

Toisen väitteen osalta komissio ei katso, että väitetty yhteys tullinpalautuksen prosenttiosuuksien ja raaka-aineista maksettujen tullien välillä olisi riittävä, jotta järjestelmä täyttäisi perusasetuksen liitteessä I olevan i kohdassa, liitteessä II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteessä III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) annetut säännöt. Erityisesti hyvityksen määrää ei lasketa tosiasiallisesti käytettyjen tuotantopanosten perusteella. Käytössä ei myöskään ole mitään järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, mitkä tuotantopanokset käytetään vientituotteen tuotannossa tai onko tuontitulleja maksettu liikaa perusasetuksen liitteessä I olevassa i kohdassa ja liitteissä II ja III tarkoitetulla tavalla. Sen vuoksi myös tämä väite hylättiin.

| (124) | Tämän vuoksi Intian viranomaisten suorana varojen siirtona suorittamaa maksua viejille vientitapahtuman jälkeen on pidettävä Intian viranomaisten suorana tukena, joka on vientituloksesta riippuvainen, minkä vuoksi sen katsotaan olevan perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti erityistä ja tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavaa tukea. |
| --- | --- |

(124)

Tämän vuoksi Intian viranomaisten suorana varojen siirtona suorittamaa maksua viejille vientitapahtuman jälkeen on pidettävä Intian viranomaisten suorana tukena, joka on vientituloksesta riippuvainen, minkä vuoksi sen katsotaan olevan perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti erityistä ja tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavaa tukea.

| (125) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, että DSS-järjestelmä mahdollistaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton. |
| --- | --- |

(125)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, että DSS-järjestelmä mahdollistaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton.

e)   
  Tuen määrän laskeminen

Tuen määrän laskeminen

| (126) | Perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan ja 5 artiklan mukaisesti komissio laski tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrän sen edun mukaan, joka vastaanottajalle todettiin koituneen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tässä yhteydessä komissio katsoi, että etu koituu vastaanottajalle sillä hetkellä, kun vientitapahtuma suoritetaan järjestelmän mukaisesti. Kyseisellä hetkellä Intian viranomaisten on siis maksettava palautussumma, mikä on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettua taloudellista tukea. Intian viranomaiset eivät voi enää vaikuttaa tuen myöntämiseen sen jälkeen, kun tulliviranomaiset ovat antaneet viennin lähetysasiakirjan, josta muun muassa käy ilmi kyseiselle vientitapahtumalle myönnettävä palautussumma. Edellä mainitun perusteella komissio katsoi, että on asianmukaista pitää DDS-järjestelmästä saatua etua järjestelmän mukaisista vientitapahtumista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana saatujen palautusten summana. |
| --- | --- |

(126)

Perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan ja 5 artiklan mukaisesti komissio laski tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrän sen edun mukaan, joka vastaanottajalle todettiin koituneen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tässä yhteydessä komissio katsoi, että etu koituu vastaanottajalle sillä hetkellä, kun vientitapahtuma suoritetaan järjestelmän mukaisesti. Kyseisellä hetkellä Intian viranomaisten on siis maksettava palautussumma, mikä on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettua taloudellista tukea. Intian viranomaiset eivät voi enää vaikuttaa tuen myöntämiseen sen jälkeen, kun tulliviranomaiset ovat antaneet viennin lähetysasiakirjan, josta muun muassa käy ilmi kyseiselle vientitapahtumalle myönnettävä palautussumma. Edellä mainitun perusteella komissio katsoi, että on asianmukaista pitää DDS-järjestelmästä saatua etua järjestelmän mukaisista vientitapahtumista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana saatujen palautusten summana.

| (127) | Komissio suhteutti tuen määrän perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevan tuotteen viennin kokonaisliikevaihtoon (nimittäjä) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. |
| --- | --- |

(127)

Komissio suhteutti tuen määrän perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevan tuotteen viennin kokonaisliikevaihtoon (nimittäjä) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

| (128) | Toinen asianomaista yrityksistä laski tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa käytettyjen raaka-aineiden osuuden, joka tuotiin ja josta se maksoi tulleja. Tämä yritys väitti myöhemmin – sekä ennen lopullisten päätelmien ilmoittamista että sen jälkeen – että jos komissio ottaa tasoitustoimenpiteet käyttöön DDS-järjestelmästä saadun edun osalta, sen ei pitäisi soveltaa tasoitustoimenpiteitä saadun DDS-edun koko määrään vaan vain siihen määrään, joka ylittää tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa käytettyjen tuotantopanosten tuonnista tosiasiallisesti maksetut tullit. Yrityksen väitettä tukivat myös Intian viranomaiset lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen toimittamissaan huomautuksissa. |
| --- | --- |

(128)

Toinen asianomaista yrityksistä laski tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa käytettyjen raaka-aineiden osuuden, joka tuotiin ja josta se maksoi tulleja. Tämä yritys väitti myöhemmin – sekä ennen lopullisten päätelmien ilmoittamista että sen jälkeen – että jos komissio ottaa tasoitustoimenpiteet käyttöön DDS-järjestelmästä saadun edun osalta, sen ei pitäisi soveltaa tasoitustoimenpiteitä saadun DDS-edun koko määrään vaan vain siihen määrään, joka ylittää tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa käytettyjen tuotantopanosten tuonnista tosiasiallisesti maksetut tullit. Yrityksen väitettä tukivat myös Intian viranomaiset lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen toimittamissaan huomautuksissa.

| (129) | Komissio ei hyväksynyt tätä väitettä, koska kuten kohdassa ”d) DDS-järjestelmää koskevat päätelmät” selitettiin, tullinpalautukseen viittavasta nimestään huolimatta järjestelmässä on kyse varojen suorasta siirrosta pikemminkin kuin menetetystä tulosta. Viejille suoritettu käteismaksu ei liity raaka-aineiden tuontitullien tosiasiallisiin maksuihin, eikä se ole tullihyvitys raaka-aineiden aiemman tai tulevan tuonnin tuontitullien korvaamiseksi. Sen vuoksi ei ole mitään varmuutta siitä, että pallografiittirautaputkien tuotantoon tuodun ja käytetyn raaka-aineen osuus pysyy muuttumattomana. |
| --- | --- |

(129)

Komissio ei hyväksynyt tätä väitettä, koska kuten kohdassa ”d) DDS-järjestelmää koskevat päätelmät” selitettiin, tullinpalautukseen viittavasta nimestään huolimatta järjestelmässä on kyse varojen suorasta siirrosta pikemminkin kuin menetetystä tulosta. Viejille suoritettu käteismaksu ei liity raaka-aineiden tuontitullien tosiasiallisiin maksuihin, eikä se ole tullihyvitys raaka-aineiden aiemman tai tulevan tuonnin tuontitullien korvaamiseksi. Sen vuoksi ei ole mitään varmuutta siitä, että pallografiittirautaputkien tuotantoon tuodun ja käytetyn raaka-aineen osuus pysyy muuttumattomana.

| (130) | Tämän järjestelmän osalta tutkimusajanjaksolla vahvistettu tukiprosentti ECL-ryhmän osalta oli 1,66 prosenttia ja Jindal Saw Indian osalta 1,37 prosenttia. |
| --- | --- |

(130)

Tämän järjestelmän osalta tutkimusajanjaksolla vahvistettu tukiprosentti ECL-ryhmän osalta oli 1,66 prosenttia ja Jindal Saw Indian osalta 1,37 prosenttia.

3.2.4   Rautamalmin tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan

Rautamalmin tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan

3.2.4.1   Johdanto

| (131) | Valituksen tekijä väitti, että rautamalmin (tarkasteltavana olevan tuotteen pääraaka-aineen) hinnat Intiassa ovat vääristyneet, koska rautamalmista peritään vientiveroa ja rautatiekuljetuksiin sovelletaan kahden eri rahtimaksun politiikkaa, jonka tavoitteena ja vaikutuksena on tarkasteltavana olevan tuotteen intialaisten tuottajien tukeminen. Tällaisten toimien väitetään alentavan tämän raaka-aineen kustannuksia Intiassa verrattuna muihin markkinoihin, joihin Intian viranomaisten toimet eivät vaikuta. |
| --- | --- |

(131)

Valituksen tekijä väitti, että rautamalmin (tarkasteltavana olevan tuotteen pääraaka-aineen) hinnat Intiassa ovat vääristyneet, koska rautamalmista peritään vientiveroa ja rautatiekuljetuksiin sovelletaan kahden eri rahtimaksun politiikkaa, jonka tavoitteena ja vaikutuksena on tarkasteltavana olevan tuotteen intialaisten tuottajien tukeminen. Tällaisten toimien väitetään alentavan tämän raaka-aineen kustannuksia Intiassa verrattuna muihin markkinoihin, joihin Intian viranomaisten toimet eivät vaikuta.

| (132) | Valituksen tekijä lisäsi, että toteuttamalla toimia rautamalmimarkkinoilla Intian viranomaiset eivät suoraan tarjoa rautamalmia riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan, mutta ne valtuuttavat tai määräävät rautamalmia louhivat yritykset tekemään niin. |
| --- | --- |

(132)

Valituksen tekijä lisäsi, että toteuttamalla toimia rautamalmimarkkinoilla Intian viranomaiset eivät suoraan tarjoa rautamalmia riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan, mutta ne valtuuttavat tai määräävät rautamalmia louhivat yritykset tekemään niin.

| (133) | Valituksen tekijän mukaan valtio valtuuttaa tai määrää kaikki valtion ja yksityisessä omistuksessa olevat rautamalmia louhivat yritykset Intiassa tarjoamaan rautamalmia riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan osana strategiaa, jolla autetaan rauta- ja terästeollisuutta. |
| --- | --- |

(133)

Valituksen tekijän mukaan valtio valtuuttaa tai määrää kaikki valtion ja yksityisessä omistuksessa olevat rautamalmia louhivat yritykset Intiassa tarjoamaan rautamalmia riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan osana strategiaa, jolla autetaan rauta- ja terästeollisuutta.

3.2.4.2   Analyysi

| (134) | Jotta voidaan vahvistaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen esiintyminen, tarvitaan kolme tekijää: a) taloudellinen tuki, b) etu ja c) järjestelmän erityisyys (perusasetuksen 3 artikla). |
| --- | --- |

(134)

Jotta voidaan vahvistaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen esiintyminen, tarvitaan kolme tekijää: a) taloudellinen tuki, b) etu ja c) järjestelmän erityisyys (perusasetuksen 3 artikla).

a)   
  Taloudellinen tuki

Taloudellinen tuki

| (135) | Perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdan toisen luetelmakohdan mukaan tuen katsotaan olevan kyseessä jos viranomaiset ”valtuuttavat tai määräävät yksityisen tahon huolehtimaan yhdestä tai useammasta i, ii ja iii alakohdassa tarkoitetusta tavanomaisesti julkisille viranomaisille kuuluvasta tehtävästä, ja noudatettava käytäntö ei todellisuudessa eroa julkisten viranomaisten tavallisesti noudattamasta käytännöstä”. Kyseisen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iii alakohdassa kuvattu tehtävä tulee kyseeseen, kun ”viranomaiset antavat käyttöön muita kuin yleisiin perusrakenteisiin kuuluvia hyödykkeitä tai palveluita tai ostavat hyödykkeitä [...]”. Nämä säännökset vastaavat tukia ja tasoitustulleja koskevan WTO-sopimuksen 1.1 (a) (1) (iv) ja (iii) artiklaa, ja niitä olisi tulkittava ja sovellettava asiaa koskevan WTO:n oikeuskäytännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(135)

Perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdan toisen luetelmakohdan mukaan tuen katsotaan olevan kyseessä jos viranomaiset ”valtuuttavat tai määräävät yksityisen tahon huolehtimaan yhdestä tai useammasta i, ii ja iii alakohdassa tarkoitetusta tavanomaisesti julkisille viranomaisille kuuluvasta tehtävästä, ja noudatettava käytäntö ei todellisuudessa eroa julkisten viranomaisten tavallisesti noudattamasta käytännöstä”. Kyseisen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iii alakohdassa kuvattu tehtävä tulee kyseeseen, kun ”viranomaiset antavat käyttöön muita kuin yleisiin perusrakenteisiin kuuluvia hyödykkeitä tai palveluita tai ostavat hyödykkeitä [...]”. Nämä säännökset vastaavat tukia ja tasoitustulleja koskevan WTO-sopimuksen 1.1 (a) (1) (iv) ja (iii) artiklaa, ja niitä olisi tulkittava ja sovellettava asiaa koskevan WTO:n oikeuskäytännön mukaisesti.

| (136) | Vientirajoituksia koskevassa WTO-asiassa EU tarjosi kolmantena osapuolena paneelille alustavaa tulkintaansa näistä määräyksistä, joita ei siihen mennessä ollut tulkittu (15). Päätelmien ilmoittamisen jälkeen useat osapuolet viittasivat näihin ehdotuksiin. |
| --- | --- |

(136)

Vientirajoituksia koskevassa WTO-asiassa EU tarjosi kolmantena osapuolena paneelille alustavaa tulkintaansa näistä määräyksistä, joita ei siihen mennessä ollut tulkittu (15). Päätelmien ilmoittamisen jälkeen useat osapuolet viittasivat näihin ehdotuksiin.

15

| (137) | WTO-paneeli katsoi, että tukia ja tasoitustulleja koskevan WTO-sopimuksen 1.1 (a) (1) (iv) artiklassa olevat termit ”valtuuttaa” ja ”määrätä” edellyttävät, että viranomaisten toimiin on sisällyttävä delegoinnin käsite (valtuuttamisen tapauksessa) tai käskemisen käsite (määräämisen tapauksessa) (16). Paneeli hylkäsi Yhdysvaltojen syy ja seuraus -väitteet ja vaati nimenomaista ja selkeää delegointia tai käskyä (17). |
| --- | --- |

(137)

WTO-paneeli katsoi, että tukia ja tasoitustulleja koskevan WTO-sopimuksen 1.1 (a) (1) (iv) artiklassa olevat termit ”valtuuttaa” ja ”määrätä” edellyttävät, että viranomaisten toimiin on sisällyttävä delegoinnin käsite (valtuuttamisen tapauksessa) tai käskemisen käsite (määräämisen tapauksessa) (16). Paneeli hylkäsi Yhdysvaltojen syy ja seuraus -väitteet ja vaati nimenomaista ja selkeää delegointia tai käskyä (17).

16

17

| (138) | Eräässä myöhemmässä asiassa valituselin katsoi, että termien ”valtuuttaa” ja ”määrätä” korvaaminen termeillä ”delegoida” ja ”käskeä” on liian joustamatonta (18). Valituselimen mukaan ”valtuuttamista” tapahtuu, kun viranomaiset antavat vastuun yksityiselle elimelle ja ”määrääminen” viittaa tilanteeseen, jossa viranomaiset harjoittavat auktoriteettiaan yksityiseen elimeen nähden (19). Molemmissa tapauksissa viranomaiset käyttävät yksityistä elintä sijaisena taloudellisen tuen antamiseksi, ja useimmissa tapauksissa yksityisen elimen valtuuttamiseen tai määräämiseen voidaan odottaa liittyvän jonkinlaista uhkailua tai yllyttämistä (20). Samaan aikaan iv kohta ei anna jäsenille mahdollisuutta soveltaa tasoitustoimenpiteitä tuotteisiin, jos viranomaiset vain harjoittavat yleistä sääntelyvaltaansa (21) tai jos viranomaisten toimilla saattaa olla tietty seuraus pelkästään tiettyjen tosiasiallisten olosuhteiden ja markkinatoimijoiden vapaan valinnan harjoittamisen perusteella (22). Valtuuttamisessa ja määräämisessä on kyse viranomaisten aktiivisemmista toimista eikä vain kannustamisesta (23). |
| --- | --- |

(138)

Eräässä myöhemmässä asiassa valituselin katsoi, että termien ”valtuuttaa” ja ”määrätä” korvaaminen termeillä ”delegoida” ja ”käskeä” on liian joustamatonta (18). Valituselimen mukaan ”valtuuttamista” tapahtuu, kun viranomaiset antavat vastuun yksityiselle elimelle ja ”määrääminen” viittaa tilanteeseen, jossa viranomaiset harjoittavat auktoriteettiaan yksityiseen elimeen nähden (19). Molemmissa tapauksissa viranomaiset käyttävät yksityistä elintä sijaisena taloudellisen tuen antamiseksi, ja useimmissa tapauksissa yksityisen elimen valtuuttamiseen tai määräämiseen voidaan odottaa liittyvän jonkinlaista uhkailua tai yllyttämistä (20). Samaan aikaan iv kohta ei anna jäsenille mahdollisuutta soveltaa tasoitustoimenpiteitä tuotteisiin, jos viranomaiset vain harjoittavat yleistä sääntelyvaltaansa (21) tai jos viranomaisten toimilla saattaa olla tietty seuraus pelkästään tiettyjen tosiasiallisten olosuhteiden ja markkinatoimijoiden vapaan valinnan harjoittamisen perusteella (22). Valtuuttamisessa ja määräämisessä on kyse viranomaisten aktiivisemmista toimista eikä vain kannustamisesta (23).

18

19

20

21

22

23

| (139) | Tästä seuraa, että valituselimen vahvistama näyttökynnys ja etenkin sen päätelmä, jonka mukaan useimmissa tapauksissa yksityisen elimen valtuuttamiseen tai määräämiseen voidaan odottaa liittyvän jonkinlaista uhkailua tai yllyttämistä, on vähemmän tiukka kuin alkuperäinen EU:n kanta, joka tuotiin esiin asiassa ”US – Export Restraints”. Sama koskee EU:n kantaa, jonka mukaan yksityinen elin suorittaisi tehtäviä, jotka normaalisti kuuluisivat viranomaisille, vain jos yksityiselle elimelle ei anneta valinnanvaraa, jos viranomaiset valtuuttavat tai määräävät sitä, esimerkiksi jos viranomaiset vahvistavat hinnat, joilla yksityisen elimen on myytävä. |
| --- | --- |

(139)

Tästä seuraa, että valituselimen vahvistama näyttökynnys ja etenkin sen päätelmä, jonka mukaan useimmissa tapauksissa yksityisen elimen valtuuttamiseen tai määräämiseen voidaan odottaa liittyvän jonkinlaista uhkailua tai yllyttämistä, on vähemmän tiukka kuin alkuperäinen EU:n kanta, joka tuotiin esiin asiassa ”US – Export Restraints”. Sama koskee EU:n kantaa, jonka mukaan yksityinen elin suorittaisi tehtäviä, jotka normaalisti kuuluisivat viranomaisille, vain jos yksityiselle elimelle ei anneta valinnanvaraa, jos viranomaiset valtuuttavat tai määräävät sitä, esimerkiksi jos viranomaiset vahvistavat hinnat, joilla yksityisen elimen on myytävä.

| (140) | Tämän vuoksi EU on muuttanut tulkintaansa valituselimen asiasta antamien suuntaviivojen mukaiseksi. |
| --- | --- |

(140)

Tämän vuoksi EU on muuttanut tulkintaansa valituselimen asiasta antamien suuntaviivojen mukaiseksi.

| (141) | Näiden WTO-päätösten mukaisesti kaikki viranomaisten toimenpiteet, joista saattaa koitua etua, eivät ole perusasetuksen 3 artiklan ja tukia ja tasoitustulleja koskevan WTO-sopimuksen 1.1. (a) artiklan mukaista taloudellista tukea. On oltava näyttöä viranomaisten politiikasta tai ohjelmasta, jolla edistetään tutkimuksen kohteena olevaa tuotannonalaa (tässä tapauksessa pallografiittirautaputkien tuotannonalaa) käyttämällä valtaa julkisiin tai yksityisiin elimiin (tässä tapauksessa rautamalmia louhiviin yrityksiin) tai antamalla niille vastuuta, jotta ne tarjoaisivat rautamalmia riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan pallografiittirautaputkien tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(141)

Näiden WTO-päätösten mukaisesti kaikki viranomaisten toimenpiteet, joista saattaa koitua etua, eivät ole perusasetuksen 3 artiklan ja tukia ja tasoitustulleja koskevan WTO-sopimuksen 1.1. (a) artiklan mukaista taloudellista tukea. On oltava näyttöä viranomaisten politiikasta tai ohjelmasta, jolla edistetään tutkimuksen kohteena olevaa tuotannonalaa (tässä tapauksessa pallografiittirautaputkien tuotannonalaa) käyttämällä valtaa julkisiin tai yksityisiin elimiin (tässä tapauksessa rautamalmia louhiviin yrityksiin) tai antamalla niille vastuuta, jotta ne tarjoaisivat rautamalmia riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan pallografiittirautaputkien tuotannonalalle.

| (142) | WTO:n viisivaiheisen testin (24) mukaisesti komissio on tarkastellut erittäin huolellisesti viranomaisten toimien luonnetta (onko kyseessä rautamalmia louhivien yritysten valtuuttaminen vai määrääminen), valtuutettujen elinten luonnetta (ovatko louhintayritykset yksityisiä elimiä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdan mukaisesti) ja valtuuttamisen tai määräämisen kohteena olevien elinten toimia (tarjosivatko valtuuttamisen tai määräämisen kohteena olevat rautamalmia louhivat yritykset rautamalmia pallografiittirautaputkien tuotannonalalle riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan ja toimivatko ne viranomaisten sijaisena). Lisäksi komissio on tarkistanut, kuuluisiko hoidettu tehtävä normaalisti viranomaisten hoidettavaksi (onko rautamalmin tarjoaminen Intian tuotantoyrityksille riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan normaalia viranomaisten toimintaa) ja poikkeaako tällainen tehtävä käytännössä viranomaisten normaalisti noudattamista käytännöistä (poikkeaako louhintayritysten rautamalmin tarjonta käytännössä siitä, mitä viranomaiset olisivat tehneet). |
| --- | --- |

(142)

WTO:n viisivaiheisen testin (24) mukaisesti komissio on tarkastellut erittäin huolellisesti viranomaisten toimien luonnetta (onko kyseessä rautamalmia louhivien yritysten valtuuttaminen vai määrääminen), valtuutettujen elinten luonnetta (ovatko louhintayritykset yksityisiä elimiä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdan mukaisesti) ja valtuuttamisen tai määräämisen kohteena olevien elinten toimia (tarjosivatko valtuuttamisen tai määräämisen kohteena olevat rautamalmia louhivat yritykset rautamalmia pallografiittirautaputkien tuotannonalalle riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan ja toimivatko ne viranomaisten sijaisena). Lisäksi komissio on tarkistanut, kuuluisiko hoidettu tehtävä normaalisti viranomaisten hoidettavaksi (onko rautamalmin tarjoaminen Intian tuotantoyrityksille riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan normaalia viranomaisten toimintaa) ja poikkeaako tällainen tehtävä käytännössä viranomaisten normaalisti noudattamista käytännöistä (poikkeaako louhintayritysten rautamalmin tarjonta käytännössä siitä, mitä viranomaiset olisivat tehneet).

24

i)   Rautamalmia louhivien yritysten valtuuttaminen Intian viranomaisten taholta

Rautamalmia louhivien yritysten valtuuttaminen Intian viranomaisten taholta

| (143) | Edellä esitettyjen valituselimen päätelmien perusteella komissio analysoi ensin, onko Intian viranomaisten tuki pallografiittirautaputkien tuotannonalalle tosiasiallisesti viranomaisten politiikan tavoite eikä vain yleisen sääntelyvallan harjoittamisen sivuvaikutus. Tutkimuksessa tarkasteltiin erityisesti, olivatko havaitut hintojen vääristymät osa viranomaisten tavoitteita vai olivatko rautamalmin alemmat hinnat vain yleisen valtion sääntelyn tahaton sivutuote. |
| --- | --- |

(143)

Edellä esitettyjen valituselimen päätelmien perusteella komissio analysoi ensin, onko Intian viranomaisten tuki pallografiittirautaputkien tuotannonalalle tosiasiallisesti viranomaisten politiikan tavoite eikä vain yleisen sääntelyvallan harjoittamisen sivuvaikutus. Tutkimuksessa tarkasteltiin erityisesti, olivatko havaitut hintojen vääristymät osa viranomaisten tavoitteita vai olivatko rautamalmin alemmat hinnat vain yleisen valtion sääntelyn tahaton sivutuote.

| (144) | Useat asiakirjat osoittivat, että Intian viranomaisten nimenomaisena tavoitteena oli pallografiittirautaputkien tuotannonalan tukeminen. |
| --- | --- |

(144)

Useat asiakirjat osoittivat, että Intian viranomaisten nimenomaisena tavoitteena oli pallografiittirautaputkien tuotannonalan tukeminen.

| (145) | Vuonna 2005 terästeollisuudesta vastaavan ministeriön perustama asiantuntijaryhmä, jonka tehtävänä oli laatia suuntaviivat kaivoslupien edullisesta myöntämisestä, antoi raportin (nk. Dang-raportti), johon sisältyi useita havaintoja ja suosituksia. Jo tuolloin todettiin, että intialaisen teräksen yhtenä tärkeänä kilpailuetuna – henkilöresurssien lisäksi – on kotimaisen rautamalmin varma tarjonta maailmanmarkkinahintoja edullisemmilla hinnoilla. Raportin mukaan etu on säilytettävä ja sitä on kehitettävä ja hyödynnettävä täysimääräisesti (25) (alleviivaus lisätty). |
| --- | --- |

(145)

Vuonna 2005 terästeollisuudesta vastaavan ministeriön perustama asiantuntijaryhmä, jonka tehtävänä oli laatia suuntaviivat kaivoslupien edullisesta myöntämisestä, antoi raportin (nk. Dang-raportti), johon sisältyi useita havaintoja ja suosituksia. Jo tuolloin todettiin, että intialaisen teräksen yhtenä tärkeänä kilpailuetuna – henkilöresurssien lisäksi – on kotimaisen rautamalmin varma tarjonta maailmanmarkkinahintoja edullisemmilla hinnoilla. Raportin mukaan etu on säilytettävä ja sitä on kehitettävä ja hyödynnettävä täysimääräisesti (25) (alleviivaus lisätty).

etu on säilytettävä ja sitä on kehitettävä ja hyödynnettävä täysimääräisesti

25

| (146) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Intian viranomaiset ja ECL väittivät, että komissio käytti oikeusperustana ainoastaan Dang-raporttia. Ne lainasivat paneelin raporttia, jossa paneeli päätteli, että se ei ole vakuuttunut siitä, että Dang-raportissa oleva yksi viittaus kytköskäyttöön tarkoitettuja kaivoslupia koskevaan politiikkaan antaisi tukea sen päättelemiselle, että käytössä on rautamalmin kytköskäyttöön tarkoitettu louhintaohjelma (26). ECL totesi myös, että Dang-raportin laati riippumaton asiantuntija, eikä raportilla ole oikeudellista arvoa eikä siinä pystytä asettamaan poliittisia tavoitteita Intialle. |
| --- | --- |

(146)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Intian viranomaiset ja ECL väittivät, että komissio käytti oikeusperustana ainoastaan Dang-raporttia. Ne lainasivat paneelin raporttia, jossa paneeli päätteli, että se ei ole vakuuttunut siitä, että Dang-raportissa oleva yksi viittaus kytköskäyttöön tarkoitettuja kaivoslupia koskevaan politiikkaan antaisi tukea sen päättelemiselle, että käytössä on rautamalmin kytköskäyttöön tarkoitettu louhintaohjelma (26). ECL totesi myös, että Dang-raportin laati riippumaton asiantuntija, eikä raportilla ole oikeudellista arvoa eikä siinä pystytä asettamaan poliittisia tavoitteita Intialle.

26

| (147) | Ensinnäkin komissio huomauttaa, että valtion poliittiset tavoitteet eivät välttämättä sisälly laillisesti sitoviin teksteihin. Niitä voi olla hyvin erilaisissa viranomaisten asiakirjoissa ja poliittisissa julkilausumissa, kuten parlamentille esitetyissä raporteissa, puheissa ja lausunnoissa, julistuksissa jne. |
| --- | --- |

(147)

Ensinnäkin komissio huomauttaa, että valtion poliittiset tavoitteet eivät välttämättä sisälly laillisesti sitoviin teksteihin. Niitä voi olla hyvin erilaisissa viranomaisten asiakirjoissa ja poliittisissa julkilausumissa, kuten parlamentille esitetyissä raporteissa, puheissa ja lausunnoissa, julistuksissa jne.

| (148) | Toiseksi osapuolten esittämät väitteet ovat tosiasiallisesti virheellisiä. Kuten (153)–(169) kappaleessa esitetään, Dang-raportin lisäksi komissio otti huomioon useita muita asiakirjoja ja säädöksiä voidakseen päätellä, että Intian viranomaisten poliittisena tavoitteena oli pallografiittirautaputkien tuotannonalan tukeminen. |
| --- | --- |

(148)

Toiseksi osapuolten esittämät väitteet ovat tosiasiallisesti virheellisiä. Kuten (153)–(169) kappaleessa esitetään, Dang-raportin lisäksi komissio otti huomioon useita muita asiakirjoja ja säädöksiä voidakseen päätellä, että Intian viranomaisten poliittisena tavoitteena oli pallografiittirautaputkien tuotannonalan tukeminen.

| (149) | Kolmanneksi paneelin raporttia koskevan väitteen osalta on aiheellista siteerata asiaan liittyvää kohtaa 7.211 kokonaisuudessaan:






  — | ”Paneeli ei ole vakuuttunut siitä, että Dang-raportissa oleva yksi viittaus kytköskäyttöön tarkoitettuja kaivoslupia koskevaan politiikkaan antaisi tukea sen päättelemiselle, että käytössä on rautamalmin kytköskäyttöön tarkoitettu louhintaohjelma. Paneeli pitää erittäin merkityksellisenä sitä, että vaikka Dang-raportissa kuvataan Intian rautamalmiteollisuutta ja siihen sovellettavaa politiikkaa, siinä ei viitata mihinkään ohjelmaan tai politiikkaan, joka hyödyttäisi kytköskäyttöön tarkoitettua louhintaa. Raportissa ei myöskään ole mitään viitteitä siitä, että teräksen tuottajille olisi annettu kaivoslupia erilaisilla ehdoilla kuin muille louhinnan harjoittajille. Onkin täysin mahdollista, että viittaus kytköskäyttöön tarkoitettuja kaivoslupia koskevaan politiikkaan, johon Yhdysvallat nojautuu, oli tarkoitettu pikemminkin viittaukseksi siihen, että kaivoslupia myönnetään terästehtaille ja että kaivoslupia pitäisi edelleen myöntää teräksen tuottajille.” (korostus lisätty, alaviite poistettu) (27). |
| --- | --- | --- |

(149)

Kolmanneksi paneelin raporttia koskevan väitteen osalta on aiheellista siteerata asiaan liittyvää kohtaa 7.211 kokonaisuudessaan:

—

”Paneeli ei ole vakuuttunut siitä, että Dang-raportissa oleva yksi viittaus kytköskäyttöön tarkoitettuja kaivoslupia koskevaan politiikkaan antaisi tukea sen päättelemiselle, että käytössä on rautamalmin kytköskäyttöön tarkoitettu louhintaohjelma. Paneeli pitää erittäin merkityksellisenä sitä, että vaikka Dang-raportissa kuvataan Intian rautamalmiteollisuutta ja siihen sovellettavaa politiikkaa, siinä ei viitata mihinkään ohjelmaan tai politiikkaan, joka hyödyttäisi kytköskäyttöön tarkoitettua louhintaa. Raportissa ei myöskään ole mitään viitteitä siitä, että teräksen tuottajille olisi annettu kaivoslupia erilaisilla ehdoilla kuin muille louhinnan harjoittajille. Onkin täysin mahdollista, että viittaus kytköskäyttöön tarkoitettuja kaivoslupia koskevaan politiikkaan, johon Yhdysvallat nojautuu, oli tarkoitettu pikemminkin viittaukseksi siihen, että kaivoslupia myönnetään terästehtaille ja että kaivoslupia pitäisi edelleen myöntää teräksen tuottajille.” (korostus lisätty, alaviite poistettu) (27).

vaikka Dang-raportissa kuvataan Intian rautamalmiteollisuutta ja siihen sovellettavaa politiikkaa, siinä ei viitata mihinkään ohjelmaan tai politiikkaan, joka hyödyttäisi kytköskäyttöön tarkoitettua louhintaa

27

| (150) | Lainauksen perusteella on ilmeistä, että paneeli ei kiistänyt sitä tosiseikkaa, että Dang-raportissa kuvataan Intian rautamalmiteollisuutta ja siihen sovellettavaa politiikkaa. Asiantuntijaryhmän jäseniä (28) olivat muun muassa viranomaisten ja tuotannonalan edustajat, ja on kohtuullista olettaa, että ne ovat hyvin perillä voimassa olevasta valtion politiikasta ja tuotannonalan tilanteesta. Lisäksi toisin kuin kytköskäyttöön tarkoitetun kaivostoiminnan osalta raportissa tuodaan nimenomaisesti esiin poliittinen tavoite tuottaa etua Intian teräksen tuottajille (kotimaisen rautamalmin varma tarjonta maailmanmarkkinahintoja edullisemmilla hinnoilla) ja se, että tämä etu on säilytettävä ja sitä on edistettävä. |
| --- | --- |

(150)

Lainauksen perusteella on ilmeistä, että paneeli ei kiistänyt sitä tosiseikkaa, että Dang-raportissa kuvataan Intian rautamalmiteollisuutta ja siihen sovellettavaa politiikkaa. Asiantuntijaryhmän jäseniä (28) olivat muun muassa viranomaisten ja tuotannonalan edustajat, ja on kohtuullista olettaa, että ne ovat hyvin perillä voimassa olevasta valtion politiikasta ja tuotannonalan tilanteesta. Lisäksi toisin kuin kytköskäyttöön tarkoitetun kaivostoiminnan osalta raportissa tuodaan nimenomaisesti esiin poliittinen tavoite tuottaa etua Intian teräksen tuottajille (kotimaisen rautamalmin varma tarjonta maailmanmarkkinahintoja edullisemmilla hinnoilla) ja se, että tämä etu on säilytettävä ja sitä on edistettävä.

28

| (151) | Edellä esitetyn perusteella komissio hylkäsi nämä väitteet. |
| --- | --- |

(151)

Edellä esitetyn perusteella komissio hylkäsi nämä väitteet.

| (152) | Intian viranomaiset toteuttivat seuraavat kaksi toimenpidettä pannakseen täytäntöön edellä mainitun tavoitteen (rautamalmin viennin torjuminen). |
| --- | --- |

(152)

Intian viranomaiset toteuttivat seuraavat kaksi toimenpidettä pannakseen täytäntöön edellä mainitun tavoitteen (rautamalmin viennin torjuminen).

| (153) | Ensimmäinen toimenpide on 1 päivänä maaliskuuta 2007 tehty päätös periä vientiveroa rautamalmista aluksi 300 INR tonnilta (29), mitä myöhemmin on muutettu ajoittain. Maaliskuussa 2011 vero kohotettiin 20 prosenttiin (30) ja joulukuussa 2011 30 prosenttiin (31); huhtikuussa 2015 matalan laatuluokan rautamalmin (rautapitoisuus alle 58 %) vientivero alennettiin 10 prosenttiin (32). On syytä huomata, että matalan laatuluokan rautamalmilla ei ole Intiassa juurikaan käyttöä, minkä vuoksi sitä ei ole tarpeen pitää saatavilla intialaisia rautamalmin käyttäjiä varten. |
| --- | --- |

(153)

Ensimmäinen toimenpide on 1 päivänä maaliskuuta 2007 tehty päätös periä vientiveroa rautamalmista aluksi 300 INR tonnilta (29), mitä myöhemmin on muutettu ajoittain. Maaliskuussa 2011 vero kohotettiin 20 prosenttiin (30) ja joulukuussa 2011 30 prosenttiin (31); huhtikuussa 2015 matalan laatuluokan rautamalmin (rautapitoisuus alle 58 %) vientivero alennettiin 10 prosenttiin (32). On syytä huomata, että matalan laatuluokan rautamalmilla ei ole Intiassa juurikaan käyttöä, minkä vuoksi sitä ei ole tarpeen pitää saatavilla intialaisia rautamalmin käyttäjiä varten.

29

30

31

32

| (154) | Yleensä jatkojalostusteollisuuden tukeminen voi olla tärkeänä perusteena vientirajoitusten ja etenkin vientiverojen käyttöönotossa. Myös OECD:n raportissa ”The Economic Impact of Export Restrictions on Raw Materials” (33), jäljempänä ’OECD-raportti’, vahvistettiin, että vientirajoitusten (ja merkittävien vientiverojen) tärkeimpänä tavoitteena on suojata ja edistää kotimaisen jatkojalostusteollisuuden toimintaa tarjoamalla sille edullisia raaka-aineita ja tuotantopanoksia. |
| --- | --- |

(154)

Yleensä jatkojalostusteollisuuden tukeminen voi olla tärkeänä perusteena vientirajoitusten ja etenkin vientiverojen käyttöönotossa. Myös OECD:n raportissa ”The Economic Impact of Export Restrictions on Raw Materials” (33), jäljempänä ’OECD-raportti’, vahvistettiin, että vientirajoitusten (ja merkittävien vientiverojen) tärkeimpänä tavoitteena on suojata ja edistää kotimaisen jatkojalostusteollisuuden toimintaa tarjoamalla sille edullisia raaka-aineita ja tuotantopanoksia.

33

| (155) | Toinen toimenpide on rautatieliikenteestä vastaavan ministeriön 22 päivänä toukokuuta 2008 käyttöönottama kahden eri rahtimaksun politiikka (Dual Freight Policy, DFP) (34). DFP:ssä otettiin käyttöön rahtimaksujen ero sen mukaan, kuljetetaanko rautamalmia kotimarkkinoiden kulutukseen vain vientiin. Keskimääräinen ero on kolminkertainen (35). Rautatierahdilla on erittäin merkittävä osuus rautamalmin kokonaiskustannuksista (36). |
| --- | --- |

(155)

Toinen toimenpide on rautatieliikenteestä vastaavan ministeriön 22 päivänä toukokuuta 2008 käyttöönottama kahden eri rahtimaksun politiikka (Dual Freight Policy, DFP) (34). DFP:ssä otettiin käyttöön rahtimaksujen ero sen mukaan, kuljetetaanko rautamalmia kotimarkkinoiden kulutukseen vain vientiin. Keskimääräinen ero on kolminkertainen (35). Rautatierahdilla on erittäin merkittävä osuus rautamalmin kokonaiskustannuksista (36).

34

35

36

| (156) | Ennen lopullisten päätelmien ilmoittamista ja sen jälkeen ECL väitti, että DFP oli lakkautettu vuonna 2009. Intian viranomaisten ja vientiä harjoittavan tuottajan toimittamien tietojen perusteella komissio kuitenkin vahvisti, että laatimiensa maksuja koskevien yleiskirjeiden kautta Intian viranomaiset sovelsivat tutkimusajanjaksolla ja sen jälkeen eri rahtimaksuja kotimaiseen ja ulkomaiseen kulutukseen tarkoitetun rautamalmin kuljetukseen kotimaisen kulutuksen eduksi (37). Vientiin sovelletaan etäisyyteen perustuvaa maksua, kun taas kotimainen kulutus on tietyin edellytyksin vapautettu tästä maksusta. Siksi komissio hylkäsi tämän väitteen. |
| --- | --- |

(156)

Ennen lopullisten päätelmien ilmoittamista ja sen jälkeen ECL väitti, että DFP oli lakkautettu vuonna 2009. Intian viranomaisten ja vientiä harjoittavan tuottajan toimittamien tietojen perusteella komissio kuitenkin vahvisti, että laatimiensa maksuja koskevien yleiskirjeiden kautta Intian viranomaiset sovelsivat tutkimusajanjaksolla ja sen jälkeen eri rahtimaksuja kotimaiseen ja ulkomaiseen kulutukseen tarkoitetun rautamalmin kuljetukseen kotimaisen kulutuksen eduksi (37). Vientiin sovelletaan etäisyyteen perustuvaa maksua, kun taas kotimainen kulutus on tietyin edellytyksin vapautettu tästä maksusta. Siksi komissio hylkäsi tämän väitteen.

37

| (157) | Yhdessä nämä kaksi toimenpidettä muodostavat kohdennetun vientirajoitteen, joka perustettiin varainhoitovuonna 2007/2008 ja jota laajennettiin vuoden 2011 maalis- ja joulukuussa korottamalla rautamalmin vientiveroa. Seuraavat asiakirjat osoittavat, että poliittisena tavoitteena on tukea pallografiittirautaputkien tuotannonalaa ja että Intian viranomaiset ovat tyytyväisiä tavoitteen saavuttamiseen tähän mennessä: |
| --- | --- |

(157)

Yhdessä nämä kaksi toimenpidettä muodostavat kohdennetun vientirajoitteen, joka perustettiin varainhoitovuonna 2007/2008 ja jota laajennettiin vuoden 2011 maalis- ja joulukuussa korottamalla rautamalmin vientiveroa. Seuraavat asiakirjat osoittavat, että poliittisena tavoitteena on tukea pallografiittirautaputkien tuotannonalaa ja että Intian viranomaiset ovat tyytyväisiä tavoitteen saavuttamiseen tähän mennessä:

| (158) | Terästeollisuuden 12. viisivuotissuunnitelmaa käsittelevän työryhmän marraskuussa 2011 julkaistussa raportissa (38) todetaan nimenomaisesti seuraavaa:






  — | Ministeriö on toteuttanut toimia torjuakseen vientiä ottamalla käyttöön korkeammat tariffit ja erityisverot
  (s. 16). |
| --- | --- | --- |

(158)

Terästeollisuuden 12. viisivuotissuunnitelmaa käsittelevän työryhmän marraskuussa 2011 julkaistussa raportissa (38) todetaan nimenomaisesti seuraavaa:

38

—

Ministeriö on toteuttanut toimia torjuakseen vientiä ottamalla käyttöön korkeammat tariffit ja erityisverot
  (s. 16).

Ministeriö on toteuttanut toimia torjuakseen vientiä ottamalla käyttöön korkeammat tariffit ja erityisverot

| — | Tällä hetkellä rautamalmin vientiä torjutaan korkeammilla tariffeilla. On keskeisen tärkeää jatkaa tätä politiikkaa, ja tarvittaessa veroa voidaan korottaa edelleen. Samaan aikaan on tarvetta seurata tiiviisti rautamalmin vientiä, jotta voidaan varmistaa, että korkeammilla tariffeilla voidaan tehokkaasti suojella resursseja kotimarkkinoiden käyttöön. Voidaan myös harkita

  lisätoimenpiteitä, kuten vientirahdin korkeammat maksut ja sisämaan rahtimaksujen korotus,

  ja muita hallinnollisia toimenpiteitä (kohta 3.6.3.3, s. 46); |
| --- | --- |

—

Tällä hetkellä rautamalmin vientiä torjutaan korkeammilla tariffeilla. On keskeisen tärkeää jatkaa tätä politiikkaa, ja tarvittaessa veroa voidaan korottaa edelleen. Samaan aikaan on tarvetta seurata tiiviisti rautamalmin vientiä, jotta voidaan varmistaa, että korkeammilla tariffeilla voidaan tehokkaasti suojella resursseja kotimarkkinoiden käyttöön. Voidaan myös harkita

  lisätoimenpiteitä, kuten vientirahdin korkeammat maksut ja sisämaan rahtimaksujen korotus,

  ja muita hallinnollisia toimenpiteitä (kohta 3.6.3.3, s. 46);

Tällä hetkellä rautamalmin vientiä torjutaan korkeammilla tariffeilla. On keskeisen tärkeää jatkaa tätä politiikkaa, ja tarvittaessa veroa voidaan korottaa edelleen. Samaan aikaan on tarvetta seurata tiiviisti rautamalmin vientiä, jotta voidaan varmistaa, että korkeammilla tariffeilla voidaan tehokkaasti suojella resursseja kotimarkkinoiden käyttöön. Voidaan myös harkita

lisätoimenpiteitä, kuten vientirahdin korkeammat maksut ja sisämaan rahtimaksujen korotus,

ja muita hallinnollisia toimenpiteitä

| — | Vuosina 2010–2011 rautamalmin vienti väheni pääasiassa Karnatakan asettaman vientikiellon ja rautamalmin viennin rajoittamiseksi keskushallinnon toteuttamien verotoimenpiteiden vuoksi.Viennin suuri kysyntä useina viime vuosina on lisännyt tuotantopohjaa maassa ja johtanut tuotantotasoon, joka ylittää huomattavasti kotimaisen kysynnän. Valtio on toteuttanut useita merkittäviä aloitteita torjuakseen liiallista louhintaa kasvavien vientimarkkinoiden tyydyttämiseksi. Näihin ovat tähän mennessä sisältyneet verotoimenpiteiden käyttöönotto, kuten vientitulli, ja viennin rautatierahdin korottaminen (kohdat 4.2.5.2 ja 4.2.5.4, s. 57); |
| --- | --- |

—

Vuosina 2010–2011 rautamalmin vienti väheni pääasiassa Karnatakan asettaman vientikiellon ja rautamalmin viennin rajoittamiseksi keskushallinnon toteuttamien verotoimenpiteiden vuoksi.Viennin suuri kysyntä useina viime vuosina on lisännyt tuotantopohjaa maassa ja johtanut tuotantotasoon, joka ylittää huomattavasti kotimaisen kysynnän. Valtio on toteuttanut useita merkittäviä aloitteita torjuakseen liiallista louhintaa kasvavien vientimarkkinoiden tyydyttämiseksi. Näihin ovat tähän mennessä sisältyneet verotoimenpiteiden käyttöönotto, kuten vientitulli, ja viennin rautatierahdin korottaminen (kohdat 4.2.5.2 ja 4.2.5.4, s. 57);

Vuosina 2010–2011 rautamalmin vienti väheni pääasiassa Karnatakan asettaman vientikiellon ja rautamalmin viennin rajoittamiseksi keskushallinnon toteuttamien verotoimenpiteiden vuoksi.Viennin suuri kysyntä useina viime vuosina on lisännyt tuotantopohjaa maassa ja johtanut tuotantotasoon, joka ylittää huomattavasti kotimaisen kysynnän. Valtio on toteuttanut useita merkittäviä aloitteita torjuakseen liiallista louhintaa kasvavien vientimarkkinoiden tyydyttämiseksi. Näihin ovat tähän mennessä sisältyneet verotoimenpiteiden käyttöönotto, kuten vientitulli, ja viennin rautatierahdin korottaminen

| — | Pitkän aikavälin poliittisilla toimenpiteillä rautamalmin viennin rajoittamiseksi

  olisi pyrittävä houkuttelemaan investointeja teräksenvalmistuskapasiteettiin, jotta edistetään lisäarvoa ja lopputuotteiden vientiä. Lyhyellä aikavälillä samaan voidaan päästä turvautumalla asianmukaisiin verotoimenpiteisiin. Tällä hetkellä rautamalmin vientiä maasta torjutaan seuraavilla: i) rautamalmin arvoon perustuva 20 %:n vientitulli ja ii) merkittävästi korkeampi rautatierahti vientiin tarkoitetulta rautamalmilta.

  Näillä toimenpiteillä on edistetty rautamalmin hintojen laskua kotimarkkinoilla verrattuna kansainvälisiin markkinoihin, ja ne ovat olleet keskeisessä asemassa, jotta rautamalmia on voitu tarjota kotimaiselle teollisuudelle kilpailukykyisillä hinnoilla.

  Jotta voidaan tehokkaasti torjua rautamalmin vientiä maasta, suositellaan, että suunnitellaan asianmukaisia verotoimenpiteitä, joita kalibroidaan jatkuvasti – sekä kotimaisten että kansainvälisten – rautamalmimarkkinoiden vaatimusten mukaisesti (kohta 4.2.6.5, s. 60) (alleviivaus lisätty). |
| --- | --- |

—

Pitkän aikavälin poliittisilla toimenpiteillä rautamalmin viennin rajoittamiseksi

  olisi pyrittävä houkuttelemaan investointeja teräksenvalmistuskapasiteettiin, jotta edistetään lisäarvoa ja lopputuotteiden vientiä. Lyhyellä aikavälillä samaan voidaan päästä turvautumalla asianmukaisiin verotoimenpiteisiin. Tällä hetkellä rautamalmin vientiä maasta torjutaan seuraavilla: i) rautamalmin arvoon perustuva 20 %:n vientitulli ja ii) merkittävästi korkeampi rautatierahti vientiin tarkoitetulta rautamalmilta.

  Näillä toimenpiteillä on edistetty rautamalmin hintojen laskua kotimarkkinoilla verrattuna kansainvälisiin markkinoihin, ja ne ovat olleet keskeisessä asemassa, jotta rautamalmia on voitu tarjota kotimaiselle teollisuudelle kilpailukykyisillä hinnoilla.

  Jotta voidaan tehokkaasti torjua rautamalmin vientiä maasta, suositellaan, että suunnitellaan asianmukaisia verotoimenpiteitä, joita kalibroidaan jatkuvasti – sekä kotimaisten että kansainvälisten – rautamalmimarkkinoiden vaatimusten mukaisesti (kohta 4.2.6.5, s. 60) (alleviivaus lisätty).

Pitkän aikavälin poliittisilla toimenpiteillä rautamalmin viennin rajoittamiseksi

olisi pyrittävä houkuttelemaan investointeja teräksenvalmistuskapasiteettiin, jotta edistetään lisäarvoa ja lopputuotteiden vientiä. Lyhyellä aikavälillä samaan voidaan päästä turvautumalla asianmukaisiin verotoimenpiteisiin. Tällä hetkellä rautamalmin vientiä maasta torjutaan seuraavilla: i) rautamalmin arvoon perustuva 20 %:n vientitulli ja ii) merkittävästi korkeampi rautatierahti vientiin tarkoitetulta rautamalmilta.

Näillä toimenpiteillä on edistetty rautamalmin hintojen laskua kotimarkkinoilla verrattuna kansainvälisiin markkinoihin, ja ne ovat olleet keskeisessä asemassa, jotta rautamalmia on voitu tarjota kotimaiselle teollisuudelle kilpailukykyisillä hinnoilla.

Jotta voidaan tehokkaasti torjua rautamalmin vientiä maasta, suositellaan, että suunnitellaan asianmukaisia verotoimenpiteitä, joita kalibroidaan jatkuvasti – sekä kotimaisten että kansainvälisten – rautamalmimarkkinoiden vaatimusten mukaisesti

| (159) | Terästeollisuuden 12. viisivuotissuunnitelmassa (39) (2012–2017) vahvistetaan työryhmän raportin poliittiset toteamukset:






  — | Joidenkin luonnonvarojen, kuten hyvälaatuisen hiilen ja rautamalmin, tarjonta on vähentynyt maailmantaloudessa, kun kysyntä kasvavissa talouksissa, etenkin Kiinassa ja nyttemmin Intiassa, on kasvanut. Joidenkin näiden raaka-aineiden kotimainen saatavuus tarjoaa meille kilpailuedun, jota meidän olisi hyödynnettävä sellaisen kotimaisen teollisuuden rakentamiseksi, joka lisää arvoa näihin resursseihin ja luo näin lisää työpaikkoja ja parantaa kauppatasettamme. Ylempänä arvoketjussa

  valtion politiikka ja tullien rakenne olisi suunniteltava niin, että kannustetaan teräksen lisäarvoa pikemminkin kuin teräksen vientiä raaka-ainemuodossa
  . (s. 67, kohta 13.72) (alleviivaus lisätty). |
| --- | --- | --- |

(159)

Terästeollisuuden 12. viisivuotissuunnitelmassa (39) (2012–2017) vahvistetaan työryhmän raportin poliittiset toteamukset:

39

—

Joidenkin luonnonvarojen, kuten hyvälaatuisen hiilen ja rautamalmin, tarjonta on vähentynyt maailmantaloudessa, kun kysyntä kasvavissa talouksissa, etenkin Kiinassa ja nyttemmin Intiassa, on kasvanut. Joidenkin näiden raaka-aineiden kotimainen saatavuus tarjoaa meille kilpailuedun, jota meidän olisi hyödynnettävä sellaisen kotimaisen teollisuuden rakentamiseksi, joka lisää arvoa näihin resursseihin ja luo näin lisää työpaikkoja ja parantaa kauppatasettamme. Ylempänä arvoketjussa

  valtion politiikka ja tullien rakenne olisi suunniteltava niin, että kannustetaan teräksen lisäarvoa pikemminkin kuin teräksen vientiä raaka-ainemuodossa
  . (s. 67, kohta 13.72) (alleviivaus lisätty).

Joidenkin luonnonvarojen, kuten hyvälaatuisen hiilen ja rautamalmin, tarjonta on vähentynyt maailmantaloudessa, kun kysyntä kasvavissa talouksissa, etenkin Kiinassa ja nyttemmin Intiassa, on kasvanut. Joidenkin näiden raaka-aineiden kotimainen saatavuus tarjoaa meille kilpailuedun, jota meidän olisi hyödynnettävä sellaisen kotimaisen teollisuuden rakentamiseksi, joka lisää arvoa näihin resursseihin ja luo näin lisää työpaikkoja ja parantaa kauppatasettamme. Ylempänä arvoketjussa

valtion politiikka ja tullien rakenne olisi suunniteltava niin, että kannustetaan teräksen lisäarvoa pikemminkin kuin teräksen vientiä raaka-ainemuodossa

| (160) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen ECL esitti vastalauseita komission viittauksesta edellä esitettyihin asiakirjoihin. Ensinnäkin se väitti, että terästeollisuutta käsittelevän työryhmän raportilla ei ole mitään oikeudellista arvoa, koska se on vain joidenkin yksilöiden mielipide tai arvio eikä viranomaisten vahvistama asiakirja. Toiseksi se totesi, että 12. viisivuotissuunnitelmaa lainattiin virheellisesti, koska siihen sisältyy esimerkiksi suositus, jonka mukaan rautamalmin laajamittainen vienti on aiheuttanut vakavaa huolta sen tulevasta saatavuudesta. Suunnitelman mukaan on myös kiireesti puututtava esimerkiksi ympäristön pilaantumiseen, siirtymään joutuneeseen väestöön ja kuljetuksen pullonkauloihin liittyviin ongelmiin. |
| --- | --- |

(160)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen ECL esitti vastalauseita komission viittauksesta edellä esitettyihin asiakirjoihin. Ensinnäkin se väitti, että terästeollisuutta käsittelevän työryhmän raportilla ei ole mitään oikeudellista arvoa, koska se on vain joidenkin yksilöiden mielipide tai arvio eikä viranomaisten vahvistama asiakirja. Toiseksi se totesi, että 12. viisivuotissuunnitelmaa lainattiin virheellisesti, koska siihen sisältyy esimerkiksi suositus, jonka mukaan rautamalmin laajamittainen vienti on aiheuttanut vakavaa huolta sen tulevasta saatavuudesta. Suunnitelman mukaan on myös kiireesti puututtava esimerkiksi ympäristön pilaantumiseen, siirtymään joutuneeseen väestöön ja kuljetuksen pullonkauloihin liittyviin ongelmiin.

| (161) | Ensimmäisestä väitteestä komissio katsoo, että vaikkakaan viranomaiset eivät ole laatineet terästeollisuutta käsittelevän työryhmän raporttia, siinä kuvataan Intian rautamalmiteollisuuden tilaa ja valtion siihen soveltamaa politiikkaa. Asiantuntijaryhmä koostui muun muassa viranomaisten ja tuotannonalan edustajista (40), ja on kohtuullista olettaa, että ne ovat hyvin perillä voimassa olevasta valtion politiikasta ja tuotannonalan tilanteesta. |
| --- | --- |

(161)

Ensimmäisestä väitteestä komissio katsoo, että vaikkakaan viranomaiset eivät ole laatineet terästeollisuutta käsittelevän työryhmän raporttia, siinä kuvataan Intian rautamalmiteollisuuden tilaa ja valtion siihen soveltamaa politiikkaa. Asiantuntijaryhmä koostui muun muassa viranomaisten ja tuotannonalan edustajista (40), ja on kohtuullista olettaa, että ne ovat hyvin perillä voimassa olevasta valtion politiikasta ja tuotannonalan tilanteesta.

40

| (162) | Toisen väitteen osalta komissio toteaa, ettei se ole koskaan väittänyt, että viisivuotissuunnitelma rajoittuisi rautamalmia koskeviin poliittisiin tavoitteisiin ja suosituksiin, joita se lainasi. Suositukset, joihin vientiä harjoittava tuottaja viittaa, liittyvät laitonta louhintaa ja ympäristörikkomuksia koskeviin väitteisiin; nämä olivat suuri ongelma raportin laatimishetkellä. Tätä on käsitelty lukuisissa tuomioistuimen päätöksissä, jotka koskevat kaivosten sulkemista Karnatakan, Odishan ja Goan osavaltioissa. Vaikka politiikalla pyritään myös ympäristötavoitteeseen, se ei mitätöi ensisijaista taloudellista tavoitetta. On täysin hyväksyttävää, että valtion politiikalla pyritään samaan aikaan kahteen tavoitteeseen. Tämän vuoksi komissio hylkäsi nämä väitteet. |
| --- | --- |

(162)

Toisen väitteen osalta komissio toteaa, ettei se ole koskaan väittänyt, että viisivuotissuunnitelma rajoittuisi rautamalmia koskeviin poliittisiin tavoitteisiin ja suosituksiin, joita se lainasi. Suositukset, joihin vientiä harjoittava tuottaja viittaa, liittyvät laitonta louhintaa ja ympäristörikkomuksia koskeviin väitteisiin; nämä olivat suuri ongelma raportin laatimishetkellä. Tätä on käsitelty lukuisissa tuomioistuimen päätöksissä, jotka koskevat kaivosten sulkemista Karnatakan, Odishan ja Goan osavaltioissa. Vaikka politiikalla pyritään myös ympäristötavoitteeseen, se ei mitätöi ensisijaista taloudellista tavoitetta. On täysin hyväksyttävää, että valtion politiikalla pyritään samaan aikaan kahteen tavoitteeseen. Tämän vuoksi komissio hylkäsi nämä väitteet.

| (163) | ECL totesi myös, että vuodesta 1950 lähtien olemassa ollut Intian suunnittelukomitea, joka muotoili viisivuotissuunnitelmat, hajotettiin 1 päivänä tammikuuta 2015, eikä viisivuotissuunnitelmia enää laadita. |
| --- | --- |

(163)

ECL totesi myös, että vuodesta 1950 lähtien olemassa ollut Intian suunnittelukomitea, joka muotoili viisivuotissuunnitelmat, hajotettiin 1 päivänä tammikuuta 2015, eikä viisivuotissuunnitelmia enää laadita.

| (164) | Annetulta verkkosivustolta (41) käy ilmi, että suunnittelukomitea on tosiaan hajotettu (42). Viisivuotissuunnitelmien mahdollinen päättyminen vuoden 2017 jälkeen ei kuitenkaan vaikuta siihen, että suunnitelma on voimassa siihen asti. |
| --- | --- |

(164)

Annetulta verkkosivustolta (41) käy ilmi, että suunnittelukomitea on tosiaan hajotettu (42). Viisivuotissuunnitelmien mahdollinen päättyminen vuoden 2017 jälkeen ei kuitenkaan vaikuta siihen, että suunnitelma on voimassa siihen asti.

41

42

| (165) | ECL lainasi vielä työryhmän raportin toista osaa, jossa todettiin, että valtio ei puutu rautamalmin hintoihin, vaan markkinavoimat määrittävät ne, ja että kotimaiset rautamalmin hinnat ovat yleisesti vaihdelleet kansainvälisten hintojen mukaisesti (43). |
| --- | --- |

(165)

ECL lainasi vielä työryhmän raportin toista osaa, jossa todettiin, että valtio ei puutu rautamalmin hintoihin, vaan markkinavoimat määrittävät ne, ja että kotimaiset rautamalmin hinnat ovat yleisesti vaihdelleet kansainvälisten hintojen mukaisesti (43).

43

| (166) | Kohdennetut vientirajoitteet eivät poista markkinavoimia täysin Intian kotimarkkinoilta, mutta niillä on vakavia vaikutuksia: ne vähentävät vientiä ja kannustavat markkinatoimijoita myymään tuotteitaan alemmilla hinnoilla kuin ne voisivat saada, jos tätä politiikkaa ei olisi. Tämä ei ole ristiriidassa raportissa esitetyn toteamuksen kanssa, jonka mukaan kotimaiset rautamalmin hinnat ovat yleensä vaihdelleet kansainvälisten hintojen mukaisesti. Intian vientiä ja tuontia ei ole kielletty kokonaan. Sen vuoksi kansainväliset hinnat vaikuttavat väistämättä jossakin määrin Intian kotimarkkinahintoihin. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että kotimarkkinahinnat ovat samalla tai korkeammalla tasolla kuin kansainväliset hinnat. Tästä syystä tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(166)

Kohdennetut vientirajoitteet eivät poista markkinavoimia täysin Intian kotimarkkinoilta, mutta niillä on vakavia vaikutuksia: ne vähentävät vientiä ja kannustavat markkinatoimijoita myymään tuotteitaan alemmilla hinnoilla kuin ne voisivat saada, jos tätä politiikkaa ei olisi. Tämä ei ole ristiriidassa raportissa esitetyn toteamuksen kanssa, jonka mukaan kotimaiset rautamalmin hinnat ovat yleensä vaihdelleet kansainvälisten hintojen mukaisesti. Intian vientiä ja tuontia ei ole kielletty kokonaan. Sen vuoksi kansainväliset hinnat vaikuttavat väistämättä jossakin määrin Intian kotimarkkinahintoihin. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että kotimarkkinahinnat ovat samalla tai korkeammalla tasolla kuin kansainväliset hinnat. Tästä syystä tämä väite hylättiin.

| (167) | Tällaisten kohdennettujen vientirajoitteiden (etenkin vientiverojen ja kahden eri rahtimaksun politiikan) käyttöönotolla Intian viranomaiset asettavat intialaiset rautamalmia louhivat yritykset taloudellisesti irrationaaliseen tilanteeseen, jossa niitä kannustetaan myymään tuotteitaan alemmilla hinnoilla kuin mitä ne voisivat saada ilman tätä politiikkaa. |
| --- | --- |

(167)

Tällaisten kohdennettujen vientirajoitteiden (etenkin vientiverojen ja kahden eri rahtimaksun politiikan) käyttöönotolla Intian viranomaiset asettavat intialaiset rautamalmia louhivat yritykset taloudellisesti irrationaaliseen tilanteeseen, jossa niitä kannustetaan myymään tuotteitaan alemmilla hinnoilla kuin mitä ne voisivat saada ilman tätä politiikkaa.

| (168) | Intian viranomaisten toimissa on kyse viranomaisten aktiivisemmista toimista eikä vain kannustamisesta, kuten valituselin edellyttää (44). Intian viranomaisten toteuttamat toimenpiteet rajoittavat rautamalmia louhivien yritysten toimintavapautta rajaamalla käytännössä niiden liiketoimintapäätöksiä siltä osin, missä ne voivat myydä tuotteitaan ja millä hinnoilla. Yritykset eivät voi maksimoida tulojaan, koska nämä toimenpiteet alentavat rajusti niiden tuottoja. |
| --- | --- |

(168)

Intian viranomaisten toimissa on kyse viranomaisten aktiivisemmista toimista eikä vain kannustamisesta, kuten valituselin edellyttää (44). Intian viranomaisten toteuttamat toimenpiteet rajoittavat rautamalmia louhivien yritysten toimintavapautta rajaamalla käytännössä niiden liiketoimintapäätöksiä siltä osin, missä ne voivat myydä tuotteitaan ja millä hinnoilla. Yritykset eivät voi maksimoida tulojaan, koska nämä toimenpiteet alentavat rajusti niiden tuottoja.

44

| (169) | Vuoden 2005 Dang-raportin toteamus, jonka mukaan kotimaisen rautamalmin varma tarjonta maailmanmarkkinahintoja edullisemmilla hinnoilla on säilytettävä ja sitä on kehitettävä ja hyödynnettävä täysimääräisesti (ks. (145) kappale), ja myöhemmin 12. viisivuotissuunnitelman päätelmä, jonka mukaan joidenkin raaka-aineiden kotimainen saatavuus tarjoaa Intialle kilpailuedun (45), osoittavat myös, että Intian viranomaiset eivät odota rautamalmia louhivien yritysten vähentävän jyrkästi kotimaan tuotantoa vaan odottavat niiden säilyttävän kotimaista rautamalmin tarjonnan vakaana. Nämä odotukset täyttyivät, kuten Intian viranomaiset totesivat 12. viisivuotissuunnitelmaa koskevassa raportissa ((158) kappaleen neljäs luetelmakohta) ja terästeollisuudesta vastaavan ministeriön lausunnoissa ((174)–(176) kappale). Mikään asiakirjoissa ei tue sitä, että Intian viranomaiset antaisivat rautamalmin tuottajien mukauttaa vapaasti tuotantoaan kysynnän mukaan, koska siihen vaikuttavat Intian viranomaisten kohdennetut vientirajoitukset. On päinvastoin tunnettua, että vapailla markkinoilla toimittaessa on kohtuullista olettaa, että rautamalmia louhivat yritykset eivät tekisi tyhjiksi merkittäviä alkuvaiheen investointeja ja korkeita kiinteitä kustannuksia alentamalla tuotantoa vain välttääkseen ylitarjonnan ja siitä seuraavan kotimaan hintojen alenemisen Intian viranomaisten toimenpiteiden mukaisesti. Näin ollen Intian viranomaiset kannustavat rautamalmin tuottajia pitämään yllä tuotantoa kotimarkkinoiden tyydyttämiseksi, vaikka rationaalinen toimittaja mukauttaisi tuotantoaan tilanteeseen, jossa vientiä ei kannusteta. |
| --- | --- |

(169)

Vuoden 2005 Dang-raportin toteamus, jonka mukaan kotimaisen rautamalmin varma tarjonta maailmanmarkkinahintoja edullisemmilla hinnoilla on säilytettävä ja sitä on kehitettävä ja hyödynnettävä täysimääräisesti (ks. (145) kappale), ja myöhemmin 12. viisivuotissuunnitelman päätelmä, jonka mukaan joidenkin raaka-aineiden kotimainen saatavuus tarjoaa Intialle kilpailuedun (45), osoittavat myös, että Intian viranomaiset eivät odota rautamalmia louhivien yritysten vähentävän jyrkästi kotimaan tuotantoa vaan odottavat niiden säilyttävän kotimaista rautamalmin tarjonnan vakaana. Nämä odotukset täyttyivät, kuten Intian viranomaiset totesivat 12. viisivuotissuunnitelmaa koskevassa raportissa ((158) kappaleen neljäs luetelmakohta) ja terästeollisuudesta vastaavan ministeriön lausunnoissa ((174)–(176) kappale). Mikään asiakirjoissa ei tue sitä, että Intian viranomaiset antaisivat rautamalmin tuottajien mukauttaa vapaasti tuotantoaan kysynnän mukaan, koska siihen vaikuttavat Intian viranomaisten kohdennetut vientirajoitukset. On päinvastoin tunnettua, että vapailla markkinoilla toimittaessa on kohtuullista olettaa, että rautamalmia louhivat yritykset eivät tekisi tyhjiksi merkittäviä alkuvaiheen investointeja ja korkeita kiinteitä kustannuksia alentamalla tuotantoa vain välttääkseen ylitarjonnan ja siitä seuraavan kotimaan hintojen alenemisen Intian viranomaisten toimenpiteiden mukaisesti. Näin ollen Intian viranomaiset kannustavat rautamalmin tuottajia pitämään yllä tuotantoa kotimarkkinoiden tyydyttämiseksi, vaikka rationaalinen toimittaja mukauttaisi tuotantoaan tilanteeseen, jossa vientiä ei kannusteta.

45

| (170) | Näillä toimenpiteillä Intian viranomaiset kannustavat näin ollen rautamalmia louhivia yrityksiä säilyttämään rautamalmin Intiassa, koska ne eivät voi myydä paremmilla hinnoilla, jotka vallitsisivat Intiassa ilman näitä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(170)

Näillä toimenpiteillä Intian viranomaiset kannustavat näin ollen rautamalmia louhivia yrityksiä säilyttämään rautamalmin Intiassa, koska ne eivät voi myydä paremmilla hinnoilla, jotka vallitsisivat Intiassa ilman näitä toimenpiteitä.

| (171) | Tässä mielessä valtio ”valtuuttaa” tuotantopanosten tuottajat tarjoamaan tavaroita kotimaisille rautamalmin käyttäjille eli teräksen valmistajille, mukaan luettuna pallografiittirautaputkien valmistajat, riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. Rautamalmia louhivien yritysten vastuulla on luoda keinotekoiset, lokeroituneet ja matalahintaiset kotimarkkinat Intiaan. |
| --- | --- |

(171)

Tässä mielessä valtio ”valtuuttaa” tuotantopanosten tuottajat tarjoamaan tavaroita kotimaisille rautamalmin käyttäjille eli teräksen valmistajille, mukaan luettuna pallografiittirautaputkien valmistajat, riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. Rautamalmia louhivien yritysten vastuulla on luoda keinotekoiset, lokeroituneet ja matalahintaiset kotimarkkinat Intiaan.

| (172) | Soveltaessaan kohdennettuja vientirajoituksia Intian viranomaiset tietävät, miten rautamalmin tuottajat vastaavat toimenpiteisiin ja mitä seurauksia niistä on. Nämä tuottajat saattavat alentaa kotimaista tuotantoaan hieman vastatakseen vientirajoituksiin, mutta ne eivät lopeta sitä täysin tai laske sitä erittäin alhaiselle tasolle. Tuotannon mukauttaminen louhintasektorilla on vähäistä, kuten (169) kappaleessa selitetään, minkä tuloksena kotimaan hinnat laskevat. Näin ollen vaikutukset määräytyvät ennakkoon eivätkä jälkikäteen, minkä vuoksi ne eivät ole tahattomia. On selvä osoitettavissa oleva yhteys määritetyn politiikan ja niiden asiaan liittyvien yksityisten elinten toiminnan välillä, jotka toimivat valtion sijaisena ja toteuttavat sen politiikkaa tarjoamalla rautamalmia riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan pallografiittirautaputkien tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(172)

Soveltaessaan kohdennettuja vientirajoituksia Intian viranomaiset tietävät, miten rautamalmin tuottajat vastaavat toimenpiteisiin ja mitä seurauksia niistä on. Nämä tuottajat saattavat alentaa kotimaista tuotantoaan hieman vastatakseen vientirajoituksiin, mutta ne eivät lopeta sitä täysin tai laske sitä erittäin alhaiselle tasolle. Tuotannon mukauttaminen louhintasektorilla on vähäistä, kuten (169) kappaleessa selitetään, minkä tuloksena kotimaan hinnat laskevat. Näin ollen vaikutukset määräytyvät ennakkoon eivätkä jälkikäteen, minkä vuoksi ne eivät ole tahattomia. On selvä osoitettavissa oleva yhteys määritetyn politiikan ja niiden asiaan liittyvien yksityisten elinten toiminnan välillä, jotka toimivat valtion sijaisena ja toteuttavat sen politiikkaa tarjoamalla rautamalmia riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan pallografiittirautaputkien tuotannonalalle.

| (173) | Intian viranomaiset ovat tunnustaneet kohdennettuja vientirajoituksia koskevan politiikkansa onnistumisen. Terästeollisuudesta vastaavan ministeriön alainen pysyvä hiili- ja teräskomitea antoi vuonna 2013 38. raporttinsa, jossa käsiteltiin rautamalmin vientipolitiikan tarkistusta (46). |
| --- | --- |

(173)

Intian viranomaiset ovat tunnustaneet kohdennettuja vientirajoituksia koskevan politiikkansa onnistumisen. Terästeollisuudesta vastaavan ministeriön alainen pysyvä hiili- ja teräskomitea antoi vuonna 2013 38. raporttinsa, jossa käsiteltiin rautamalmin vientipolitiikan tarkistusta (46).

46

| (174) | Terästeollisuudesta vastaava ministeriö ilmoitti vastauksena komitean esittämään kysymykseen, että vaikka rautamalmin kulutus kotimaisessa teollisuudessa onkin osoittanut kasvavaa suuntausta vuosista 2004–2005 lähtien, rautamalmin tuotanto on aina ollut paljon suurempaa kuin kotimainen kulutus rautamalmin tuotannon vientivetoisuuden vuoksi. Jotta kuitenkin voitaisiin parantaa rautamalmin saatavuutta kotimaisessa rauta- ja terästeollisuudessa ja säästää rautamalmia tulevaa pitkän aikavälin kotimaista tarvetta varten, on toteutettu verotoimenpiteitä, joilla torjutaan rautamalmin vientiä, ja tällä hetkellä peritään arvoon perustuva 30 prosentin tulli kaikista rautamalmin lajeista (pellettejä lukuun ottamatta), minkä tuloksena vienti on vähentynyt merkittävästi vuosina 2011–2012 ja kuluvana vuonna (kohta 2.7, s. 14). |
| --- | --- |

(174)

Terästeollisuudesta vastaava ministeriö ilmoitti vastauksena komitean esittämään kysymykseen, että vaikka rautamalmin kulutus kotimaisessa teollisuudessa onkin osoittanut kasvavaa suuntausta vuosista 2004–2005 lähtien, rautamalmin tuotanto on aina ollut paljon suurempaa kuin kotimainen kulutus rautamalmin tuotannon vientivetoisuuden vuoksi. Jotta kuitenkin voitaisiin parantaa rautamalmin saatavuutta kotimaisessa rauta- ja terästeollisuudessa ja säästää rautamalmia tulevaa pitkän aikavälin kotimaista tarvetta varten, on toteutettu verotoimenpiteitä, joilla torjutaan rautamalmin vientiä, ja tällä hetkellä peritään arvoon perustuva 30 prosentin tulli kaikista rautamalmin lajeista (pellettejä lukuun ottamatta), minkä tuloksena vienti on vähentynyt merkittävästi vuosina 2011–2012 ja kuluvana vuonna (kohta 2.7, s. 14).

| (175) | Terästeollisuudesta vastaava ministeriö toimitti valittuja kohtia FTP-asiakirjasta rautamalmin viennin osalta (kohta 4.13, s. 23), mukaan luettuna seuraava:






  — | Sellaisen rautamalmin vienti, jonka rautapitoisuus on yli 64 prosenttia, kanavoidaan MMTC:n (Metal and Mineral Trading Company) kautta, ja se on sallittua DGTF:n (Directorate general for Foreign Trade) myöntämillä lisensseillä; |
| --- | --- | --- |

(175)

Terästeollisuudesta vastaava ministeriö toimitti valittuja kohtia FTP-asiakirjasta rautamalmin viennin osalta (kohta 4.13, s. 23), mukaan luettuna seuraava:

—

Sellaisen rautamalmin vienti, jonka rautapitoisuus on yli 64 prosenttia, kanavoidaan MMTC:n (Metal and Mineral Trading Company) kautta, ja se on sallittua DGTF:n (Directorate general for Foreign Trade) myöntämillä lisensseillä;

| — | Korkean laatuluokan rautamalmin (rautapitoisuus yli 64 %) vienti Bailadilasta (Chhattisgarh) on sallittua tietyin määrällisin rajoituksin, jotta täytetään ensisijaisesti kotimainen kysyntä. Vuotuinen vientimäärä ei saa olla yli 1,81 miljoonaa tonnia (paloina) ja 2,71 miljoonaa tonnia (rikasteena); |
| --- | --- |

—

Korkean laatuluokan rautamalmin (rautapitoisuus yli 64 %) vienti Bailadilasta (Chhattisgarh) on sallittua tietyin määrällisin rajoituksin, jotta täytetään ensisijaisesti kotimainen kysyntä. Vuotuinen vientimäärä ei saa olla yli 1,81 miljoonaa tonnia (paloina) ja 2,71 miljoonaa tonnia (rikasteena);

| (176) | Terästeollisuudesta vastaava ministeriö raportoi komitealle, että kun arvoon perustuva vientitulli korotettiin 20 prosenttiin 1 päivänä maaliskuuta 2011, rautamalmin vienti väheni noin 37 prosenttia eli 61,74 miljoonaan tonniin vuosina 2011–2012 kun se vuosina 2010–2011 oli 97,66 miljoonaa tonnia. Kun arvoon perustuva rautamalmin vientitulli korotettiin 30 prosenttiin 30 päivästä joulukuuta 2011, vienti väheni entisestään. Varainhoitovuoden 2012–2013 ensimmäisellä puoliskolla vienti väheni yli 50 prosenttia eli 14,4 miljoonaan tonniin, kun se samalla kaudella edellisenä vuotena oli 30,75 miljoonaa tonnia. Terästeollisuudesta vastaava ministeriö on ottanut asian säännöllisesti esiin valtiovarainministeriön kanssa, jotta rautamalmista perittäisiin asianmukainen vientitulli, jolla torjuttaisiin tehokkaasti sen vientiä ja parannettaisiin rautamalmin saatavuutta kotimaisessa rauta- ja terästeollisuudessa kohtuuhinnoin (kohta 4.19, s. 26). |
| --- | --- |

(176)

Terästeollisuudesta vastaava ministeriö raportoi komitealle, että kun arvoon perustuva vientitulli korotettiin 20 prosenttiin 1 päivänä maaliskuuta 2011, rautamalmin vienti väheni noin 37 prosenttia eli 61,74 miljoonaan tonniin vuosina 2011–2012 kun se vuosina 2010–2011 oli 97,66 miljoonaa tonnia. Kun arvoon perustuva rautamalmin vientitulli korotettiin 30 prosenttiin 30 päivästä joulukuuta 2011, vienti väheni entisestään. Varainhoitovuoden 2012–2013 ensimmäisellä puoliskolla vienti väheni yli 50 prosenttia eli 14,4 miljoonaan tonniin, kun se samalla kaudella edellisenä vuotena oli 30,75 miljoonaa tonnia. Terästeollisuudesta vastaava ministeriö on ottanut asian säännöllisesti esiin valtiovarainministeriön kanssa, jotta rautamalmista perittäisiin asianmukainen vientitulli, jolla torjuttaisiin tehokkaasti sen vientiä ja parannettaisiin rautamalmin saatavuutta kotimaisessa rauta- ja terästeollisuudessa kohtuuhinnoin (kohta 4.19, s. 26).

kun arvoon perustuva vientitulli korotettiin 20 prosenttiin 1 päivänä maaliskuuta 2011, rautamalmin vienti väheni noin 37 prosenttia eli 61,74 miljoonaan tonniin vuosina 2011–2012 kun se vuosina 2010–2011 oli 97,66 miljoonaa tonnia

Kun arvoon perustuva rautamalmin vientitulli korotettiin 30 prosenttiin 30 päivästä joulukuuta 2011, vienti väheni entisestään. Varainhoitovuoden 2012–2013 ensimmäisellä puoliskolla vienti väheni yli 50 prosenttia eli 14,4 miljoonaan tonniin, kun se samalla kaudella edellisenä vuotena oli 30,75 miljoonaa tonnia. Terästeollisuudesta vastaava ministeriö on ottanut asian säännöllisesti esiin valtiovarainministeriön kanssa, jotta rautamalmista perittäisiin asianmukainen vientitulli, jolla torjuttaisiin tehokkaasti sen vientiä ja parannettaisiin rautamalmin saatavuutta kotimaisessa rauta- ja terästeollisuudessa kohtuuhinnoin

| (177) | Päätelmänä voidaan todeta, että komissio totesi viranomaisten valtuuttaneen kaivosyritykset toteuttamaan politiikkaansa, jolla luodaan lokeroituneet kotimarkkinat ja tarjotaan rautamalmia kotimaiselle rauta- ja terästeollisuudelle riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. |
| --- | --- |

(177)

Päätelmänä voidaan todeta, että komissio totesi viranomaisten valtuuttaneen kaivosyritykset toteuttamaan politiikkaansa, jolla luodaan lokeroituneet kotimarkkinat ja tarjotaan rautamalmia kotimaiselle rauta- ja terästeollisuudelle riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan.

ii)   Yksityisten elinten valtuuttaminen perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdan mukaisesti

Yksityisten elinten valtuuttaminen perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdan mukaisesti

| (178) | Komissio arvioi, ovatko Intian viranomaiset valtuuttaneet rautamalmia louhivia yrityksiä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(178)

Komissio arvioi, ovatko Intian viranomaiset valtuuttaneet rautamalmia louhivia yrityksiä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

| (179) | Asianomaiset kaksi intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa ostivat valtaosan rautamalmista yksityisiltä yrityksiltä, lukuun ottamatta pientä määrää, joka ostettiin NMDC:ltä (National Mineral Development Corporation), joka on yksi markkinoiden suurimmista toimijoista ja Intian valtion omistuksessa. |
| --- | --- |

(179)

Asianomaiset kaksi intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa ostivat valtaosan rautamalmista yksityisiltä yrityksiltä, lukuun ottamatta pientä määrää, joka ostettiin NMDC:ltä (National Mineral Development Corporation), joka on yksi markkinoiden suurimmista toimijoista ja Intian valtion omistuksessa.

| (180) | Ottamatta kantaa siihen, harjoittavatko Intian viranomaiset merkittävää valvontaa NMDC:ssä perusasetuksen 2 artiklan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla, mikä ei ole merkityksellistä tämän tutkimuksen kannalta, komissio katsoi, että kaikki rautamalmia louhivat yritykset, riippumatta siitä, ovatko ne julkisessa omistuksessa, ovat yksityisiä elimiä, joita Intian viranomaiset valtuuttivat perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitetulla tavalla, jotta ne tarjoaisivat rautamalmia riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. |
| --- | --- |

(180)

Ottamatta kantaa siihen, harjoittavatko Intian viranomaiset merkittävää valvontaa NMDC:ssä perusasetuksen 2 artiklan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla, mikä ei ole merkityksellistä tämän tutkimuksen kannalta, komissio katsoi, että kaikki rautamalmia louhivat yritykset, riippumatta siitä, ovatko ne julkisessa omistuksessa, ovat yksityisiä elimiä, joita Intian viranomaiset valtuuttivat perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitetulla tavalla, jotta ne tarjoaisivat rautamalmia riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan.

iii)   Rautamalmia louhivien yritysten tarjoama rautamalmi riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan

Rautamalmia louhivien yritysten tarjoama rautamalmi riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan

| (181) | Seuraavaksi komissio tarkasti, ovatko rautamalmia louhivat yritykset tosiasiallisesti toteuttaneet edellä esitettyä valtion politiikkaa ja tarjonneet rautamalmia riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. Tätä varten oli analysoitava yksityiskohtaisesti Intian markkinoiden kehittymistä asianmukaisten vertailuarvojen perusteella. |
| --- | --- |

(181)

Seuraavaksi komissio tarkasti, ovatko rautamalmia louhivat yritykset tosiasiallisesti toteuttaneet edellä esitettyä valtion politiikkaa ja tarjonneet rautamalmia riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. Tätä varten oli analysoitava yksityiskohtaisesti Intian markkinoiden kehittymistä asianmukaisten vertailuarvojen perusteella.

| (182) | Kohdennettujen vientirajoitusten ja muiden asiaan liittyvien toimenpiteiden kautta Intian viranomaiset kannustivat louhintayrityksiä myymään paikallisesti alemmilla hinnoilla kuin muutoin (eli ilman näitä toimenpiteitä louhintayritykset olisivat vieneet rautamalmia korkeammilla hinnoilla). Louhintayritykset eivät kuitenkaan tehneet näin Intian viranomaisten politiikan vuoksi, jolla suositaan jatkojalostusteollisuutta, mukaan luettuna pallografiittirautaputkien tuotannonala. |
| --- | --- |

(182)

Kohdennettujen vientirajoitusten ja muiden asiaan liittyvien toimenpiteiden kautta Intian viranomaiset kannustivat louhintayrityksiä myymään paikallisesti alemmilla hinnoilla kuin muutoin (eli ilman näitä toimenpiteitä louhintayritykset olisivat vieneet rautamalmia korkeammilla hinnoilla). Louhintayritykset eivät kuitenkaan tehneet näin Intian viranomaisten politiikan vuoksi, jolla suositaan jatkojalostusteollisuutta, mukaan luettuna pallografiittirautaputkien tuotannonala.

| (183) | Rautamalmin tuotantoa, kulutusta, tuontia ja vientiä koskevat tiedot kehittyivät vuosien mittaan seuraavasti (47): | 2006–2007 | 2007–2008 | 2008–2009 | 2009–2010 | 2010–2011 | 2011–2012 | 2012–2013 | 2013–2014 | 2014–2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto
  (tuhatta tonnia) | 187 696 | 213 250 | 212 960 | 218 553 | 207 157 | 168 582 | 136 618 | 152 433 | 128 187 |
| Kulutus
  (tuhatta tonnia) | 78 601 | 86 816 | 86 816 | 96 955 | 107 220 | 100 572 | 103 399 | 110 500 | Ei tiedossa |
| Tuonti
  (tuhatta tonnia) | 483 | 293 | 69 | 897 | 1 867 | 978 | 3 056 | 369 | 11 433 |
| Vienti
  (tuhatta tonnia) | 91 425 | 68 473 | 68 904 | 101 531 | 46 890 | 47 153 | 18 122 | 16 302 | 7 492 |

(183)

Rautamalmin tuotantoa, kulutusta, tuontia ja vientiä koskevat tiedot kehittyivät vuosien mittaan seuraavasti (47):

47

2006–2007

2007–2008

2008–2009

2009–2010

2010–2011

2011–2012

2012–2013

2013–2014

2014–2015

Tuotanto

(tuhatta tonnia)

187 696

213 250

212 960

218 553

207 157

168 582

136 618

152 433

128 187

Kulutus

(tuhatta tonnia)

78 601

86 816

86 816

96 955

107 220

100 572

103 399

110 500

Ei tiedossa

Tuonti

(tuhatta tonnia)

483

293

69

897

1 867

978

3 056

369

11 433

Vienti

(tuhatta tonnia)

91 425

68 473

68 904

101 531

46 890

47 153

18 122

16 302

7 492

| (184) | Suuntaukset näkyvät jäljempänä olevassa kaaviossa:



  Intian tuonti (tuhatta tonnia)
  Intian kokonaistuotanto (tuhatta tonnia)
  Intian kotimarkkinakulutus (tuhatta tonnia)
  Intian vienti (tuhatta tonnia) |
| --- | --- |

(184)

Suuntaukset näkyvät jäljempänä olevassa kaaviossa:

Intian tuonti (tuhatta tonnia)

Intian kokonaistuotanto (tuhatta tonnia)

Intian kotimarkkinakulutus (tuhatta tonnia)

Intian vienti (tuhatta tonnia)

| (185) | Tiedot osoittavat vientirajoitusten vaikutuksen rautamalmin kotimarkkinoihin Intiassa. |
| --- | --- |

(185)

Tiedot osoittavat vientirajoitusten vaikutuksen rautamalmin kotimarkkinoihin Intiassa.

| (186) | Politiikan näkyvin vaikutus on rautamalmin vientimäärän merkittävä väheneminen sen jälkeen, kun kohdennetut vientirajoitukset otettiin käyttöön vuonna 2007 ja kun niitä laajennettiin vuonna 2011. Näin ollen kohdennetuilla vientirajoituksilla saavutettiin Intian viranomaisten tavoite eli viennin torjuminen ja rautamalmin pitäminen kotimaisen jatkojalostusteollisuuden saatavilla alhaisemmilla hinnoilla. |
| --- | --- |

(186)

Politiikan näkyvin vaikutus on rautamalmin vientimäärän merkittävä väheneminen sen jälkeen, kun kohdennetut vientirajoitukset otettiin käyttöön vuonna 2007 ja kun niitä laajennettiin vuonna 2011. Näin ollen kohdennetuilla vientirajoituksilla saavutettiin Intian viranomaisten tavoite eli viennin torjuminen ja rautamalmin pitäminen kotimaisen jatkojalostusteollisuuden saatavilla alhaisemmilla hinnoilla.

| (187) | Rautamalmin tuotannon suuntaukset osoittavat, että kotimainen tuotanto oli melko vakaata vuoteen 2011 asti, jolloin se alkoi vähentyä. Vähentyminen ei vaikuta olevan seurausta siitä, että rautamalmia louhivat yritykset olisivat mukauttaneet tuotantoaan vientirajoitusten mukaan, vaan sitä pikemminkin selittävät lukuisat tuomioistuimen päätökset sulkea kaivoksia väitetyn laittoman louhinnan ja ympäristörikkomusten vuoksi, esimerkiksi Karnatakan, Odishan ja Goan osavaltioissa. |
| --- | --- |

(187)

Rautamalmin tuotannon suuntaukset osoittavat, että kotimainen tuotanto oli melko vakaata vuoteen 2011 asti, jolloin se alkoi vähentyä. Vähentyminen ei vaikuta olevan seurausta siitä, että rautamalmia louhivat yritykset olisivat mukauttaneet tuotantoaan vientirajoitusten mukaan, vaan sitä pikemminkin selittävät lukuisat tuomioistuimen päätökset sulkea kaivoksia väitetyn laittoman louhinnan ja ympäristörikkomusten vuoksi, esimerkiksi Karnatakan, Odishan ja Goan osavaltioissa.

| (188) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen ECL väitti, että jos Intian viranomaisten tavoitteena oli varmistaa rautamalmin ylitarjonta, jotta rautamalmia olisi saatavilla edullisilla hinnoilla kotimarkkinoiden käyttäjille, vaikuttaa olevan tämän vastaista, että korkein oikeus ja paikalliset tuomioistuimet kielsivät kaivostoiminnan edellä mainituissa osavaltioissa. Intian viranomaiset olisivat voineet riitauttaa louhosten sulkemiset. |
| --- | --- |

(188)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen ECL väitti, että jos Intian viranomaisten tavoitteena oli varmistaa rautamalmin ylitarjonta, jotta rautamalmia olisi saatavilla edullisilla hinnoilla kotimarkkinoiden käyttäjille, vaikuttaa olevan tämän vastaista, että korkein oikeus ja paikalliset tuomioistuimet kielsivät kaivostoiminnan edellä mainituissa osavaltioissa. Intian viranomaiset olisivat voineet riitauttaa louhosten sulkemiset.

| (189) | Komissio toteaa, että Intian oikeusjärjestelmä on riippumaton Intian viranomaisista ja sitä sitoo vain lainsäädäntö. Samaan aikaan komission käytettävissä olevien tietojen perusteella on ilmeistä, että louhosten sulkemiset johtuivat kansallisen ympäristö- ja louhintaoikeuslainsäädännön rikkomuksista. Vaikuttaa siltä, että valtion rautamalmipolitiikalla oli samanaikaisesti taloudellisia ja ympäristöön liittyviä tavoitteita (ks. (162) kappale). Tästä seuraa, että vaikka viranomaiset eivät riitauttaneet politiikan ympäristöpilariin liittyviä tuomioistuimen päätöksiä, se ei tarkoita sitä, että ne olisivat hylänneet taloudellisen pilarin. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(189)

Komissio toteaa, että Intian oikeusjärjestelmä on riippumaton Intian viranomaisista ja sitä sitoo vain lainsäädäntö. Samaan aikaan komission käytettävissä olevien tietojen perusteella on ilmeistä, että louhosten sulkemiset johtuivat kansallisen ympäristö- ja louhintaoikeuslainsäädännön rikkomuksista. Vaikuttaa siltä, että valtion rautamalmipolitiikalla oli samanaikaisesti taloudellisia ja ympäristöön liittyviä tavoitteita (ks. (162) kappale). Tästä seuraa, että vaikka viranomaiset eivät riitauttaneet politiikan ympäristöpilariin liittyviä tuomioistuimen päätöksiä, se ei tarkoita sitä, että ne olisivat hylänneet taloudellisen pilarin. Tämän vuoksi väite hylättiin.

| (190) | Rautamalmin tuotannon vähenemisestä huolimatta Intian markkinoilla on jatkuva ja selittämätön ylikapasiteetti, kun verrataan kotimaista kulutusta ja vientiä, josta on vähennetty tuonti. Tämä on johtanut kotimarkkinoilla rautamalmin ylitarjontaan, jonka Intian viranomaiset ovat hyväksyneet ja johon ne ovat pyrkineet. |
| --- | --- |

(190)

Rautamalmin tuotannon vähenemisestä huolimatta Intian markkinoilla on jatkuva ja selittämätön ylikapasiteetti, kun verrataan kotimaista kulutusta ja vientiä, josta on vähennetty tuonti. Tämä on johtanut kotimarkkinoilla rautamalmin ylitarjontaan, jonka Intian viranomaiset ovat hyväksyneet ja johon ne ovat pyrkineet.

| (191) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen ECL väitti – viitaten (183) kappaleessa esitettyyn taulukkoon – että komissio ei ollut analysoinut sitä seikkaa, että Intiasta vietiin rautamalmia suuria määriä myös sen jälkeen, kun rautamalmin vientivero oli nostettu 30 prosenttiin joulukuussa 2011. |
| --- | --- |

(191)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen ECL väitti – viitaten (183) kappaleessa esitettyyn taulukkoon – että komissio ei ollut analysoinut sitä seikkaa, että Intiasta vietiin rautamalmia suuria määriä myös sen jälkeen, kun rautamalmin vientivero oli nostettu 30 prosenttiin joulukuussa 2011.

| (192) | Komissio korosti, että rautamalmin vientiveron tavoitteena ei ollut lopettaa vientiä kokonaan vaan vähentää sitä ja lisätä samalla rautamalmin saatavuutta kotimarkkinoilla. Sen vuoksi on kohtuutonta odottaa, että vienti loppuisi kokonaan vientiveron käyttöönoton jälkeen. Komissio kuitenkin havaitsi, että heti vientiveron käyttöönoton jälkeen sillä oli merkittävä vaikutus vientiin. Vuosina 2012–2013 vientimyynti laski yli 60 prosenttia verrattuna vuosiin 2011–2012 ja jatkoi merkittävää laskua niin, että pudotusta oli 84 prosenttia vuosina 2014–2015 verrattuna vuosiin 2011–2012. Samaan aikaan tuotanto väheni vain 24 prosenttia vuosien 2011–2012 ja 2014–2015 välillä (187) kappaleessa selitetyistä syistä. Näin ollen rautamalmin saatavuus kotimarkkinamyyntiin pysyi vakaana samalla kaudella. Tämä osoittaa selvästi, että vientiverolla saavutettiin sen tavoite eli rautamalmin viennin hillitseminen. |
| --- | --- |

(192)

Komissio korosti, että rautamalmin vientiveron tavoitteena ei ollut lopettaa vientiä kokonaan vaan vähentää sitä ja lisätä samalla rautamalmin saatavuutta kotimarkkinoilla. Sen vuoksi on kohtuutonta odottaa, että vienti loppuisi kokonaan vientiveron käyttöönoton jälkeen. Komissio kuitenkin havaitsi, että heti vientiveron käyttöönoton jälkeen sillä oli merkittävä vaikutus vientiin. Vuosina 2012–2013 vientimyynti laski yli 60 prosenttia verrattuna vuosiin 2011–2012 ja jatkoi merkittävää laskua niin, että pudotusta oli 84 prosenttia vuosina 2014–2015 verrattuna vuosiin 2011–2012. Samaan aikaan tuotanto väheni vain 24 prosenttia vuosien 2011–2012 ja 2014–2015 välillä (187) kappaleessa selitetyistä syistä. Näin ollen rautamalmin saatavuus kotimarkkinamyyntiin pysyi vakaana samalla kaudella. Tämä osoittaa selvästi, että vientiverolla saavutettiin sen tavoite eli rautamalmin viennin hillitseminen.

| (193) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen ECL totesi, että komission olisi pitänyt verrata myös kytköskäyttöön ja muuhun kuin kytköskäyttöön tarkoitetun rautamalmin tuotantoa Intiassa. ECL:n mukaan kytköskäyttö on aina ollut merkittävää, kun taas muuhun käyttöön tarkoitettu rautamalmin tuotanto väheni 41 prosenttia vuosien 2009–2010 ja 2013–2014 välillä, mikä myös selittää osittain muuhun kuin kytköskäyttöön tarkoitetun rautamalmin tuottajien viennin vähenemistä vuosista 2009–2010. |
| --- | --- |

(193)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen ECL totesi, että komission olisi pitänyt verrata myös kytköskäyttöön ja muuhun kuin kytköskäyttöön tarkoitetun rautamalmin tuotantoa Intiassa. ECL:n mukaan kytköskäyttö on aina ollut merkittävää, kun taas muuhun käyttöön tarkoitettu rautamalmin tuotanto väheni 41 prosenttia vuosien 2009–2010 ja 2013–2014 välillä, mikä myös selittää osittain muuhun kuin kytköskäyttöön tarkoitetun rautamalmin tuottajien viennin vähenemistä vuosista 2009–2010.

| (194) | Tämä väite ei ole asiasisällöltään oikea, kuten seuraavasta taulukosta (48) näkyy: | 2009–2010 | 2010–2011 | 2011–2012 | 2012–2013 | 2013–2014 | 2014–2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kytkösmarkkinat
  (tuhatta tonnia) | 43 797 | 44 761 | 42 967 | 44 961 | 50 099 | 43 885 |
| Indeksi | 100 | 102 | 98 | 103 | 114 | 100 |
| Muu kuin kytköskäyttö
  (tuhatta tonnia) | 174 756 | 162 396 | 125 615 | 91 657 | 102 334 | 84 302 |
| Indeksi | 100 | 93 | 72 | 52 | 59 | 48 |
| Kokonaistuotanto
  (tuhatta tonnia) | 218 553 | 207 157 | 168 582 | 136 618 | 152 433 | 128 187 |

(194)

Tämä väite ei ole asiasisällöltään oikea, kuten seuraavasta taulukosta (48) näkyy:

48

2009–2010

2010–2011

2011–2012

2012–2013

2013–2014

2014–2015

Kytkösmarkkinat

(tuhatta tonnia)

43 797

44 761

42 967

44 961

50 099

43 885

Indeksi

Indeksi

100

100

102

102

98

98

103

103

114

114

100

100

Muu kuin kytköskäyttö

(tuhatta tonnia)

174 756

162 396

125 615

91 657

102 334

84 302

Indeksi

Indeksi

100

100

93

93

72

72

52

52

59

59

48

48

Kokonaistuotanto

(tuhatta tonnia)

218 553

207 157

168 582

136 618

152 433

128 187

| (195) | Muu kuin kytköskäyttöön tarkoitettu tuotanto väheni varainhoitovuodesta 2011–2012. Kuten edellä on selitetty, väheneminen johtui pääasiassa louhosten sulkemisesta tällä kaudella. Muun kuin kytköskäyttöön tarkoitetun tuotannon vähenemistä ei kuitenkaan voida pitää syynä viennin vähenemiseen. Kuten (183)kappaleessa olevasta taulukosta käy selvästi esiin, vienti väheni 59 prosenttia vuosien 2012–2013 (jolloin korkeampi 30 prosentin vientivero alkoi vaikuttaa) ja 2014–2015 välillä, kun taas muu kuin kytköskäyttöön tarkoitettu tuotanto väheni vain 8 prosenttia samalla kaudella. Sen vuoksi tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(195)

Muu kuin kytköskäyttöön tarkoitettu tuotanto väheni varainhoitovuodesta 2011–2012. Kuten edellä on selitetty, väheneminen johtui pääasiassa louhosten sulkemisesta tällä kaudella. Muun kuin kytköskäyttöön tarkoitetun tuotannon vähenemistä ei kuitenkaan voida pitää syynä viennin vähenemiseen. Kuten (183)kappaleessa olevasta taulukosta käy selvästi esiin, vienti väheni 59 prosenttia vuosien 2012–2013 (jolloin korkeampi 30 prosentin vientivero alkoi vaikuttaa) ja 2014–2015 välillä, kun taas muu kuin kytköskäyttöön tarkoitettu tuotanto väheni vain 8 prosenttia samalla kaudella. Sen vuoksi tämä väite hylättiin.

| (196) | ECL väitti myös, että komission olisi pitänyt ottaa huomioon erot eri rautamalmilaatujen kehityksessä. Erityisesti pallografiittirautaputkien valmistajien eniten käyttämien rautamalmilaatujen osalta vuosien 2010–2011 ja 2013–2014 välillä 60–62-prosenttisen rautamalmirikasteen tuotanto väheni 44 prosenttia ja vuosien 2009–2010 ja 2013–2014 välillä 62–65-prosenttisen rautamalmirikasteen tuotanto väheni 30 prosenttia. |
| --- | --- |

(196)

ECL väitti myös, että komission olisi pitänyt ottaa huomioon erot eri rautamalmilaatujen kehityksessä. Erityisesti pallografiittirautaputkien valmistajien eniten käyttämien rautamalmilaatujen osalta vuosien 2010–2011 ja 2013–2014 välillä 60–62-prosenttisen rautamalmirikasteen tuotanto väheni 44 prosenttia ja vuosien 2009–2010 ja 2013–2014 välillä 62–65-prosenttisen rautamalmirikasteen tuotanto väheni 30 prosenttia.

| (197) | Korkealaatuisen rautamalmin tuotanto kehittyi samalla tavalla edellä vahvistettujen rautamalmin tuotannon yleisten suuntausten kanssa. Sen vuoksi komissio katsoi, että tämä ei muuta (183)–(187) kappaleessa esitettyjä päätelmiä. |
| --- | --- |

(197)

Korkealaatuisen rautamalmin tuotanto kehittyi samalla tavalla edellä vahvistettujen rautamalmin tuotannon yleisten suuntausten kanssa. Sen vuoksi komissio katsoi, että tämä ei muuta (183)–(187) kappaleessa esitettyjä päätelmiä.

| (198) | Rautamalmin tuonti Intiaan on aina ollut määrältään ja arvoltaan mitättömän vähäistä. Tuonti kohosi hieman verovuonna 2012–2013, mutta putosi taas seuraavana vuonna. Vuosina 2014–2015 tuonti kohosi jälleen – historiansa korkeimmalle tasolle – mutta oli edelleen alle 10 prosenttia Intian kotimaisesta tuotannosta. |
| --- | --- |

(198)

Rautamalmin tuonti Intiaan on aina ollut määrältään ja arvoltaan mitättömän vähäistä. Tuonti kohosi hieman verovuonna 2012–2013, mutta putosi taas seuraavana vuonna. Vuosina 2014–2015 tuonti kohosi jälleen – historiansa korkeimmalle tasolle – mutta oli edelleen alle 10 prosenttia Intian kotimaisesta tuotannosta.

| (199) | Tutkimusajanjakson jälkeinen kehitys johtuu poikkeuksellisen alhaisista kansainvälisistä hinnoista, jotka johtuvat rautamalmin tarjonnan lisääntymisestä (tärkeimmät tuottajamaat Australia, Brasilia ja Etelä-Afrikka ovat kaikki lisänneet tuotantoaan) ja samanaikaisesta rautamalmin kysynnän vähenemisestä, joka johtuu Kiinan kasvun hidastumisesta ja maailmantalouden tilanteesta. |
| --- | --- |

(199)

Tutkimusajanjakson jälkeinen kehitys johtuu poikkeuksellisen alhaisista kansainvälisistä hinnoista, jotka johtuvat rautamalmin tarjonnan lisääntymisestä (tärkeimmät tuottajamaat Australia, Brasilia ja Etelä-Afrikka ovat kaikki lisänneet tuotantoaan) ja samanaikaisesta rautamalmin kysynnän vähenemisestä, joka johtuu Kiinan kasvun hidastumisesta ja maailmantalouden tilanteesta.

| (200) | Lisäksi komissio arvioi Intian viranomaisten vientirajoituksista johtuvan rautamalmin ylitarjonnan mahdollisen vaikutuksen rautamalmin kotimarkkinahintaan Intiassa. |
| --- | --- |

(200)

Lisäksi komissio arvioi Intian viranomaisten vientirajoituksista johtuvan rautamalmin ylitarjonnan mahdollisen vaikutuksen rautamalmin kotimarkkinahintaan Intiassa.

| (201) | Komissio laski rautamalmin keskimääräisen kotimarkkinahinnan Intiassa IBM:n (Indian Bureau of Mines) kuukausittain maa- ja osavaltiokohtaisesti julkaisemien tietojen perusteella erikseen luokan (paloina tai rikasteena) ja rautapitoisuuden osalta (49). |
| --- | --- |

(201)

Komissio laski rautamalmin keskimääräisen kotimarkkinahinnan Intiassa IBM:n (Indian Bureau of Mines) kuukausittain maa- ja osavaltiokohtaisesti julkaisemien tietojen perusteella erikseen luokan (paloina tai rikasteena) ja rautapitoisuuden osalta (49).

49

| (202) | Hinnat perustuvat tuottoihin, jotka kaivannaisyritykset ovat ilmoittaneet IBM:lle asiaa koskevien sääntöjen mukaisesti (Indian Mineral Conservation and Development Rules), minkä vuoksi niitä pidetään edustavampina kuin alan lehdissä yksittäisten yritysten osalta (kuten National Mineral Development Corporation – NMDC) tai yksittäisten Intian alueiden osalta julkaistuja hintoja. |
| --- | --- |

(202)

Hinnat perustuvat tuottoihin, jotka kaivannaisyritykset ovat ilmoittaneet IBM:lle asiaa koskevien sääntöjen mukaisesti (Indian Mineral Conservation and Development Rules), minkä vuoksi niitä pidetään edustavampina kuin alan lehdissä yksittäisten yritysten osalta (kuten National Mineral Development Corporation – NMDC) tai yksittäisten Intian alueiden osalta julkaistuja hintoja.

| (203) | Komissio analysoi sellaisen rautamalmirikasteen, jonka rautapitoisuus on 60–65 prosenttia, keskimääräisen hinnan suuntauksen, koska tarkasteltavana olevan tuotteen intialaiset tuottajat käyttävät useimmiten tämän laatuluokan rautamalmia. Näin tarkkoja erittelytietoja laatuluokittain oli saatavilla vasta vuoden 2009 puolivälistä lähtien. Sen vuoksi sitä edeltäviltä vuosilta komissio hyödynsi rautamalmin kaikkien laatuluokkien ja tyyppien keskimääräisiä Intian kotimarkkinahintoja (jotka sisältävät keskimäärin 14 %:n palkkiot, 2 %:n verot ja 900 INR/tonni kuljetuksen) koskevia tietoja tekemättä eroa tyypin (palat vai rikaste) tai rautapitoisuuden osalta. Keskimääräiset kuljetuskustannukset perustuivat kahden vientiä harjoittavan tuottajan ilmoittamiin kustannuksiin. Komissio myös lisäsi 25 INR kaivoksen ja junan/kuorma-auton välisten käsittely- ja lastauskustannusten kattamiseksi yhden vientiä harjoittavan tuottajan tarkastettujen kustannusten perusteella. Palkkioiden ja verojen laskentamenetelmä perustui Intian viranomaisten toimittamiin tietoihin, ja se ilmoitettiin vientiä harjoittaville tuottajille. |
| --- | --- |

(203)

Komissio analysoi sellaisen rautamalmirikasteen, jonka rautapitoisuus on 60–65 prosenttia, keskimääräisen hinnan suuntauksen, koska tarkasteltavana olevan tuotteen intialaiset tuottajat käyttävät useimmiten tämän laatuluokan rautamalmia. Näin tarkkoja erittelytietoja laatuluokittain oli saatavilla vasta vuoden 2009 puolivälistä lähtien. Sen vuoksi sitä edeltäviltä vuosilta komissio hyödynsi rautamalmin kaikkien laatuluokkien ja tyyppien keskimääräisiä Intian kotimarkkinahintoja (jotka sisältävät keskimäärin 14 %:n palkkiot, 2 %:n verot ja 900 INR/tonni kuljetuksen) koskevia tietoja tekemättä eroa tyypin (palat vai rikaste) tai rautapitoisuuden osalta. Keskimääräiset kuljetuskustannukset perustuivat kahden vientiä harjoittavan tuottajan ilmoittamiin kustannuksiin. Komissio myös lisäsi 25 INR kaivoksen ja junan/kuorma-auton välisten käsittely- ja lastauskustannusten kattamiseksi yhden vientiä harjoittavan tuottajan tarkastettujen kustannusten perusteella. Palkkioiden ja verojen laskentamenetelmä perustui Intian viranomaisten toimittamiin tietoihin, ja se ilmoitettiin vientiä harjoittaville tuottajille.

| (204) | Sellaisen rautamalmirikasteen, jonka rautapitoisuus oli 60–65 prosenttia, keskimääräistä kotimarkkinahintaa verrattiin Kiinaan tuodun rautamalmirikateen, jonka rautapitoisuus on 62 prosenttia (50), keskimääräiseen hintaan (kulut ja rahti maksettuina Tianjinin satamassa), jonka Kansainvälinen valuuttarahasto on julkaissut (51). Koska Kiina on rautamalmin suurin tuoja, Kiinan tuontihintaa pidetään tämän hyödykkeen viitehintana. |
| --- | --- |

(204)

Sellaisen rautamalmirikasteen, jonka rautapitoisuus oli 60–65 prosenttia, keskimääräistä kotimarkkinahintaa verrattiin Kiinaan tuodun rautamalmirikateen, jonka rautapitoisuus on 62 prosenttia (50), keskimääräiseen hintaan (kulut ja rahti maksettuina Tianjinin satamassa), jonka Kansainvälinen valuuttarahasto on julkaissut (51). Koska Kiina on rautamalmin suurin tuoja, Kiinan tuontihintaa pidetään tämän hyödykkeen viitehintana.

50

51

| (205) | Kansainvälisen rahdin kustannusten poistamiseksi keskimääräistä kotimarkkinahintaa verrattiin myös Australiasta viedyn rautamalmin FOB-hintaan. Australia on rautamalmin suurin tuottaja, joten sen FOB-vientihinta on myös kansainvälisiä hintoja edustava. Intian kotimarkkinahintojen tavoin Australiasta on saatavilla tietoja vain aggregoidulla tasolla (palat ja rikaste) (52). Australiasta on lisäksi saatavilla FOB-vientihinnat toisesta lähteestä, mutta vain rikasteen osalta (53). |
| --- | --- |

(205)

Kansainvälisen rahdin kustannusten poistamiseksi keskimääräistä kotimarkkinahintaa verrattiin myös Australiasta viedyn rautamalmin FOB-hintaan. Australia on rautamalmin suurin tuottaja, joten sen FOB-vientihinta on myös kansainvälisiä hintoja edustava. Intian kotimarkkinahintojen tavoin Australiasta on saatavilla tietoja vain aggregoidulla tasolla (palat ja rikaste) (52). Australiasta on lisäksi saatavilla FOB-vientihinnat toisesta lähteestä, mutta vain rikasteen osalta (53).

52

53

| (206) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen ECL pyysi, että Australian FOB-hintoja (vapaasti aluksessa) ja Kiinan CFR-hintoja (kulut ja rahti maksettuina) olisi oikaistava alaspäin kosteuden puutteen (2 % palojen ja 8 % rikasteen) ja käsittelyhävikin (2 %) osalta, jotka ovat väitteen mukaan suurempia vientihintojen kuin kotimarkkinahintojen osalta. Vientiä harjoittava tuottaja pyysi myös Australian FOB-hinnan lisäoikaisua ahtauskustannusten (54) osalta, koska ne sisältyvät automaattisesti Australian FOB-hintoihin, mutta niitä ei aiheudu Intiassa, kun rautamalmi myydään kotimarkkinoilla. |
| --- | --- |

(206)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen ECL pyysi, että Australian FOB-hintoja (vapaasti aluksessa) ja Kiinan CFR-hintoja (kulut ja rahti maksettuina) olisi oikaistava alaspäin kosteuden puutteen (2 % palojen ja 8 % rikasteen) ja käsittelyhävikin (2 %) osalta, jotka ovat väitteen mukaan suurempia vientihintojen kuin kotimarkkinahintojen osalta. Vientiä harjoittava tuottaja pyysi myös Australian FOB-hinnan lisäoikaisua ahtauskustannusten (54) osalta, koska ne sisältyvät automaattisesti Australian FOB-hintoihin, mutta niitä ei aiheudu Intiassa, kun rautamalmi myydään kotimarkkinoilla.

54

| (207) | Komissio hyväksyi pyynnön Australian FOB-hinnan oikaisemisesta alaspäin kosteuden puutteen osalta, koska Intian tilastotiedot perustuvat kosteutta sisältävään rautamalmiin. Lisäksi kosteuspitoisuuden erot rautamalmirikasteen ja -palojen välillä voitiin tarkastaa valituksen tekijältä saaduista tiedoista. Australian FOB-hinnat ovat saatavilla aggregoidulla tasolla, ja Australian viranomaisten (Australia's Department of Industry, Innovation and Science) ilmoittaman palojen ja rikasteen välisen eron perusteella oikaisu tehtiin painotetun keskiarvon perusteella koko ”rikaste- ja palakorista” (– 6,75 %). |
| --- | --- |

(207)

Komissio hyväksyi pyynnön Australian FOB-hinnan oikaisemisesta alaspäin kosteuden puutteen osalta, koska Intian tilastotiedot perustuvat kosteutta sisältävään rautamalmiin. Lisäksi kosteuspitoisuuden erot rautamalmirikasteen ja -palojen välillä voitiin tarkastaa valituksen tekijältä saaduista tiedoista. Australian FOB-hinnat ovat saatavilla aggregoidulla tasolla, ja Australian viranomaisten (Australia's Department of Industry, Innovation and Science) ilmoittaman palojen ja rikasteen välisen eron perusteella oikaisu tehtiin painotetun keskiarvon perusteella koko ”rikaste- ja palakorista” (– 6,75 %).

| (208) | Komissio päätti myös vähentää ahtauskustannukset Australian FOB-hinnoista. Useimmat ahtaukseen satamassa sisältyvät palvelut liittyvät rautamalmin käsittelyyn satamassa ja sen lastaamiseen laivaan. Tällaisia kustannuksia ei esiinny sen jälkeen, kun rautamalmi on purettu kuorma-autosta intialaiseen tehtaaseen, ja tämän vuoksi ne vähennettiin Australian FOB-hinnasta. Näin voitiin verrata tasapuolisesti intialaisesta kaivoksesta intialaiseen tehtaaseen tuodun (muttei tehtaassa puretun) rautamalmin Intian kotimarkkinahintoja ja kaivoksesta satamaan (muttei satamassa puretun) rautamalmin Australian kotimarkkinahintoja. |
| --- | --- |

(208)

Komissio päätti myös vähentää ahtauskustannukset Australian FOB-hinnoista. Useimmat ahtaukseen satamassa sisältyvät palvelut liittyvät rautamalmin käsittelyyn satamassa ja sen lastaamiseen laivaan. Tällaisia kustannuksia ei esiinny sen jälkeen, kun rautamalmi on purettu kuorma-autosta intialaiseen tehtaaseen, ja tämän vuoksi ne vähennettiin Australian FOB-hinnasta. Näin voitiin verrata tasapuolisesti intialaisesta kaivoksesta intialaiseen tehtaaseen tuodun (muttei tehtaassa puretun) rautamalmin Intian kotimarkkinahintoja ja kaivoksesta satamaan (muttei satamassa puretun) rautamalmin Australian kotimarkkinahintoja.

| (209) | Komissio kuitenkin hylkäsi pyynnön käsittelyhävikkiä koskevasta oikaisusta, koska se ei pystynyt vahvistamaan varmasti eri lähteistä, että FOB-hinnat sisältävät käsittelyhävikit ja että hävikit ovat 2 prosenttia suurempia kuin käsittelyhävikit, joita mahdollisesti aiheutuu, kun rautamalmia myydään kotimarkkinoilla. |
| --- | --- |

(209)

Komissio kuitenkin hylkäsi pyynnön käsittelyhävikkiä koskevasta oikaisusta, koska se ei pystynyt vahvistamaan varmasti eri lähteistä, että FOB-hinnat sisältävät käsittelyhävikit ja että hävikit ovat 2 prosenttia suurempia kuin käsittelyhävikit, joita mahdollisesti aiheutuu, kun rautamalmia myydään kotimarkkinoilla.

| (210) | ECL väitti myös, että Australian vientihintaan sisältyy 22,5 prosentin vero kaivostoiminnan voitoista, minkä vuoksi Australian hinnat eivät ole verrattavissa Intian rautamalmihintoihin. Verkkosivulta, johon vientiä harjoittava tuottaja viittasi, käy kuitenkin selvästi ilmi, että tämä vero korvaa louhintayritysten lisenssistä maksamat maksut, ja kaikkia ennen sen voimaantuloa maksettuja maksuja alennetaan (55). Koska Intian hinnat sisältävät lisenssimaksut, kuten edellä esitetään, on kohtuullista pitää tämä vero Australian hintaan sisältyvänä, jotta varmistetaan tasapuolinen vertailu. |
| --- | --- |

(210)

ECL väitti myös, että Australian vientihintaan sisältyy 22,5 prosentin vero kaivostoiminnan voitoista, minkä vuoksi Australian hinnat eivät ole verrattavissa Intian rautamalmihintoihin. Verkkosivulta, johon vientiä harjoittava tuottaja viittasi, käy kuitenkin selvästi ilmi, että tämä vero korvaa louhintayritysten lisenssistä maksamat maksut, ja kaikkia ennen sen voimaantuloa maksettuja maksuja alennetaan (55). Koska Intian hinnat sisältävät lisenssimaksut, kuten edellä esitetään, on kohtuullista pitää tämä vero Australian hintaan sisältyvänä, jotta varmistetaan tasapuolinen vertailu.

55

| (211) | Tällä perusteella komissio laski Australian oikaistun FOB-hinnan, joka vastasi parhaiten vääristymätöntä Intian kotimarkkinahintaa. Eri tietojoukkojen vertailu esitetään taulukossa 4 ja sitä seuraavassa kaaviossa: | 2006–2007 | 2007–2008 | 2008–2009 | 2009–2010 | 2010–2011 | 2011–2012 | 2012–2013 | 2013–2014 | 2014–2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Intian kotimarkkinahinnat (kaikki luokat ja tyypit) (56) | 1 803 | 2 197 | 2 480 | 2 330 | 3 143 | 3 564 | 3 712 | 3 363 | 3 903 |
| Intian kotimarkkinahinnat (60–65-prosenttinen rikaste) (56) | 1 803 | 2 197 | 2 480 | 2 931 | 3 038 | 3 914 | 3 569 | 3 117 | 3 676 |
| Kiinan tuonti, 62-prosenttinen rikaste, CFR Tianjin, Australiasta (57) | 1 545 | 1 716 | 2 966 | 4 481 | 7 229 | 7 582 | 7 121 | 7 948 | 5 017 |
| Australia FOB IODEX (vain 62-prosenttinen rikaste) (58) | Ei tiedossa | Ei tiedossa | 2 758 | 4 167 | 6 723 | 7 193 | 6 692 | 7 138 | 4 557 |
| Australia FOB (kaikki laadut ja tyypit) 62-prosenttinen (59) | 1 884 | 2 365 | 3 448 | 3 359 | 5 225 | 7 083 | 6 152 | 6 755 | 5 130 |
| Oikaistu Australia FOB (kaikki laadut ja tyypit) 62-prosenttinen (60) | 1 396 | 1 844 | 2 854 | 2 771 | 4 510 | 6 241 | 5 374 | 5 936 | 4 421 |

(211)

Tällä perusteella komissio laski Australian oikaistun FOB-hinnan, joka vastasi parhaiten vääristymätöntä Intian kotimarkkinahintaa. Eri tietojoukkojen vertailu esitetään taulukossa 4 ja sitä seuraavassa kaaviossa:

2006–2007

2007–2008

2008–2009

2009–2010

2010–2011

2011–2012

2012–2013

2013–2014

2014–2015

Intian kotimarkkinahinnat (kaikki luokat ja tyypit) (56)

56

1 803

2 197

2 480

2 330

3 143

3 564

3 712

3 363

3 903

Intian kotimarkkinahinnat (60–65-prosenttinen rikaste) (56)

56

1 803

2 197

2 480

2 931

3 038

3 914

3 569

3 117

3 676

Kiinan tuonti, 62-prosenttinen rikaste, CFR Tianjin, Australiasta (57)

57

1 545

1 716

2 966

4 481

7 229

7 582

7 121

7 948

5 017

Australia FOB IODEX (vain 62-prosenttinen rikaste) (58)

58

Ei tiedossa

Ei tiedossa

2 758

4 167

6 723

7 193

6 692

7 138

4 557

Australia FOB (kaikki laadut ja tyypit) 62-prosenttinen (59)

59

1 884

2 365

3 448

3 359

5 225

7 083

6 152

6 755

5 130

Oikaistu Australia FOB (kaikki laadut ja tyypit) 62-prosenttinen (60)

60

1 396

1 844

2 854

2 771

4 510

6 241

5 374

5 936

4 421

FOB Australia IODEX (rikaste 62 % Fe), kesäkuusta 2008

Australian FOB, 62 %, kaikki rautamalmi, muunnettuna INR/tonni

Oikaistu Australian FOB, 62 %, kaikki rautamalmi, muunnettuna INR/tonni (– 6,8 % DMT:stä WMT:ksi ja – 360 INR ahtaus)

Kiinan tuonti, rikaste 62 %, CFR Tianjin ex. AU (muunnettuna INR/tonni)

Intian keskimääräiset kotimarkkinahinnat/tonni kaivoksella (rikaste 60–65 %), ml. palkkiot, verot ja kuljetus [tietoja ei eritelty ennen toukokuuta 2009]

Intian keskimääräiset kotimarkkinahinnat/tonnia kaivoksella (kaikki rautamalmin laatuluokat ja tyypit), ml. palkkiot, verot ja kuljetus

| (212) | Vertailusta näkyy, että Intian viranomaisten rautamalmia koskevilla toimilla, jotka johtivat rautamalmin viennin jyrkkään vähenemiseen ja ylitarjontaan Intiassa, oli vaikutus myös rautamalmin kotimarkkinahintoihin. Vuodesta 2008 lähtien rautamalmin kotimarkkinahinnat Intiassa ovat olleet jatkuvasti alemmat kuin kansainväliset hinnat. Rautamalmin kansainväliset hinnat kohosivat merkittävästi vuodesta 2008 vuoteen 2011 – jotka vastasivat vientirajoitusten käyttöönoton (2007/2008) ja laajentamisen (2011) ajankohtia – mutta Intian kotimarkkinahintojen suuntaus pysyi melko vakaana, ikään kuin ne olisivat erillään muun maailman tilanteesta eikä tämä tilanne vaikuttaisi niihin. |
| --- | --- |

(212)

Vertailusta näkyy, että Intian viranomaisten rautamalmia koskevilla toimilla, jotka johtivat rautamalmin viennin jyrkkään vähenemiseen ja ylitarjontaan Intiassa, oli vaikutus myös rautamalmin kotimarkkinahintoihin. Vuodesta 2008 lähtien rautamalmin kotimarkkinahinnat Intiassa ovat olleet jatkuvasti alemmat kuin kansainväliset hinnat. Rautamalmin kansainväliset hinnat kohosivat merkittävästi vuodesta 2008 vuoteen 2011 – jotka vastasivat vientirajoitusten käyttöönoton (2007/2008) ja laajentamisen (2011) ajankohtia – mutta Intian kotimarkkinahintojen suuntaus pysyi melko vakaana, ikään kuin ne olisivat erillään muun maailman tilanteesta eikä tämä tilanne vaikuttaisi niihin.

| (213) | Intian viranomaisten kohdennetuilla vientirajoituksilla saavutettiin tavoite rautamalmin asettamisesta kotimaisten tuotannonalojen saataville alemmilla hinnoilla pitämällä rautamalmin kotimarkkinahinnat Intiassa vakaina, vaikka ne kohosivat merkittävästi maailmanmarkkinoilla. Siihen, että Intian hinnat eivät seuranneet kansainvälisten hintojen suuntausta, ei ole mitään muuta syytä kuin Intian viranomaisten käyttöön ottamat kohdennetut vientirajoitukset ja muut toimenpiteet. Intian rautamalmin tuottajat olisivat hyötyneet kannattavammasta myynnistä korkeammilla kansainvälisillä hinnoilla ilman kohdennettuja vientirajoituksia. Sen sijaan niitä kannustettiin jatkamaan tuotantoa ja tarjoamaan rautamalmia paikallisesti alemmilla hinnoilla. |
| --- | --- |

(213)

Intian viranomaisten kohdennetuilla vientirajoituksilla saavutettiin tavoite rautamalmin asettamisesta kotimaisten tuotannonalojen saataville alemmilla hinnoilla pitämällä rautamalmin kotimarkkinahinnat Intiassa vakaina, vaikka ne kohosivat merkittävästi maailmanmarkkinoilla. Siihen, että Intian hinnat eivät seuranneet kansainvälisten hintojen suuntausta, ei ole mitään muuta syytä kuin Intian viranomaisten käyttöön ottamat kohdennetut vientirajoitukset ja muut toimenpiteet. Intian rautamalmin tuottajat olisivat hyötyneet kannattavammasta myynnistä korkeammilla kansainvälisillä hinnoilla ilman kohdennettuja vientirajoituksia. Sen sijaan niitä kannustettiin jatkamaan tuotantoa ja tarjoamaan rautamalmia paikallisesti alemmilla hinnoilla.

| (214) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen ECL väitti, että Intiaan tulevan tuonnin merkittävä lisääntyminen vuosina 2014–2015 osoittaa, että Intian kotimarkkinahinnat eivät olleet täysin irrallaan kansainvälisistä hinnoista. Jos Intian viranomaiset todella olisivat halunneet tarjota rautamalmia riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan, ne olisivat valtuuttaneet ja määränneet rautamalmin tuottajat laskemaan hintoja vieläkin alemmas. Lisäksi Intian rautamalmin tuottajat, kuten NMDC ja Rundta, ovat väitetysti pitäneet yllä rautamalmin hintoja, jotka olivat paljon korkeammat kuin kansainväliset hinnat, kuten valituksessa todettiin. |
| --- | --- |

(214)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen ECL väitti, että Intiaan tulevan tuonnin merkittävä lisääntyminen vuosina 2014–2015 osoittaa, että Intian kotimarkkinahinnat eivät olleet täysin irrallaan kansainvälisistä hinnoista. Jos Intian viranomaiset todella olisivat halunneet tarjota rautamalmia riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan, ne olisivat valtuuttaneet ja määränneet rautamalmin tuottajat laskemaan hintoja vieläkin alemmas. Lisäksi Intian rautamalmin tuottajat, kuten NMDC ja Rundta, ovat väitetysti pitäneet yllä rautamalmin hintoja, jotka olivat paljon korkeammat kuin kansainväliset hinnat, kuten valituksessa todettiin.

| (215) | Komissio havaitsi, että Intian kotimarkkinahinnat pysyivät kansainvälisiä hintoja alempina koko sen ajan, kun tuontivero oli voimassa, ja olivat lähes muuttumattomat vuodesta 2013 lähtien, kun taas kansainväliset hinnat laskivat merkittävästi samaan aikaan. Lisäksi mikään asiakirja-aineistossa ei tue väitettä, jonka mukaan NMDC:n ja Rundtan rautamalmihinnat olisivat olleet kansainvälisiä hintoja korkeammat. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(215)

Komissio havaitsi, että Intian kotimarkkinahinnat pysyivät kansainvälisiä hintoja alempina koko sen ajan, kun tuontivero oli voimassa, ja olivat lähes muuttumattomat vuodesta 2013 lähtien, kun taas kansainväliset hinnat laskivat merkittävästi samaan aikaan. Lisäksi mikään asiakirja-aineistossa ei tue väitettä, jonka mukaan NMDC:n ja Rundtan rautamalmihinnat olisivat olleet kansainvälisiä hintoja korkeammat. Tämän vuoksi väite hylättiin.

| (216) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Jindal kiisti myös komissio päätelmän valtuuttamisesta, koska rautamalmin tuottajat voivat tehdä päätöksen tuotannon vähentämisestä, kuten ne väitetysti tekivät, ja hinta muilla markkinoilla voi alentua, kuten se väitetysti teki. |
| --- | --- |

(216)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Jindal kiisti myös komissio päätelmän valtuuttamisesta, koska rautamalmin tuottajat voivat tehdä päätöksen tuotannon vähentämisestä, kuten ne väitetysti tekivät, ja hinta muilla markkinoilla voi alentua, kuten se väitetysti teki.

| (217) | Väitteestä, jonka mukaan rautamalmin tuottajat päättivät vähentää tuotantoa (ks. (187) kappale), komissio havaitsi, että tuotannon vähennys aiemmin johtui pääasiassa väitetysti laittomien kaivosten sulkemisesta. Toiseksi louhintayritykset eivät vähentäisi tuotantoa, kun otetaan huomioon merkittävät alkuinvestoinnit, jotka ne tekevät tuotantoon (ks. (169) kappale). Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(217)

Väitteestä, jonka mukaan rautamalmin tuottajat päättivät vähentää tuotantoa (ks. (187) kappale), komissio havaitsi, että tuotannon vähennys aiemmin johtui pääasiassa väitetysti laittomien kaivosten sulkemisesta. Toiseksi louhintayritykset eivät vähentäisi tuotantoa, kun otetaan huomioon merkittävät alkuinvestoinnit, jotka ne tekevät tuotantoon (ks. (169) kappale). Tämän vuoksi väite hylättiin.

| (218) | Mitä tulee hintojen alenemiseen muilla markkinoilla, komissio hylkäsi väitteen samoista syistä kuin (269) kappaleessa. |
| --- | --- |

(218)

Mitä tulee hintojen alenemiseen muilla markkinoilla, komissio hylkäsi väitteen samoista syistä kuin (269) kappaleessa.

| (219) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että rautamalmia louhivat yritykset Intiassa valtuutettiin tarjoamaan rautamalmia kotimaiselle pallografiittirautaputkien tuotannonalalle riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. |
| --- | --- |

(219)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että rautamalmia louhivat yritykset Intiassa valtuutettiin tarjoamaan rautamalmia kotimaiselle pallografiittirautaputkien tuotannonalalle riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan.

iv)   Tavanomaisesti julkisille viranomaisille kuuluva tehtävä ja käytäntö, joka ei todellisuudessa eroa julkisten viranomaisten tavallisesti noudattamasta käytännöstä

Tavanomaisesti julkisille viranomaisille kuuluva tehtävä ja käytäntö, joka ei todellisuudessa eroa julkisten viranomaisten tavallisesti noudattamasta käytännöstä

| (220) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen ECL väitti, että komissio oli arvioinut vain ensimmäisen viidestä merkityksellisestä perusteesta (valtuuttaminen ja määrääminen) eikä neljää muuta. Komissio hylkäsi tämän väitteen, koska se oli käsitellyt louhintayritysten luonnetta ((178)–(180) kappale) ja niiden hoitamia tehtäviä ((181)–(219) kappale) erittäin yksityiskohtaisesti jo aiemmin. Sen jälkeen se esitti vielä näkökantansa neljännestä ja viidennestä perusteesta. |
| --- | --- |

(220)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen ECL väitti, että komissio oli arvioinut vain ensimmäisen viidestä merkityksellisestä perusteesta (valtuuttaminen ja määrääminen) eikä neljää muuta. Komissio hylkäsi tämän väitteen, koska se oli käsitellyt louhintayritysten luonnetta ((178)–(180) kappale) ja niiden hoitamia tehtäviä ((181)–(219) kappale) erittäin yksityiskohtaisesti jo aiemmin. Sen jälkeen se esitti vielä näkökantansa neljännestä ja viidennestä perusteesta.

| (221) | ”Tavanomaisesti kuuluvia tehtäviä” koskevasta perusteesta, jota paneeli ei ole vielä selventänyt tarkemmin (61), komissio katsoi, että maassa sijaitsevien raaka-aineiden toimittaminen kansallisille yrityksille on tehtävä, joka kuuluu tavanomaisesti viranomaisille. Yleisen kansainvälisen lainsäädännön mukaan valtioilla on suvereeni oikeus luonnonvaroihinsa. Niillä on suuri harkintavalta siinä, miten ne järjestävät luonnonvarojen hyödyntämisen, mutta yleensä ne käyttävät tässä valtion sääntelyvaltaa. Tässä yhteydessä on merkityksetöntä, harjoittavatko viranomaiset tavanomaisesti tätä tehtävää (62). Sen vuoksi komissio katsoi, että Intian maaperällä sijaitsevan rautamalmin tarjoaminen Intian terästeollisuudelle on tavanomaisesti viranomaisille kuuluva tehtävä. |
| --- | --- |

(221)

”Tavanomaisesti kuuluvia tehtäviä” koskevasta perusteesta, jota paneeli ei ole vielä selventänyt tarkemmin (61), komissio katsoi, että maassa sijaitsevien raaka-aineiden toimittaminen kansallisille yrityksille on tehtävä, joka kuuluu tavanomaisesti viranomaisille. Yleisen kansainvälisen lainsäädännön mukaan valtioilla on suvereeni oikeus luonnonvaroihinsa. Niillä on suuri harkintavalta siinä, miten ne järjestävät luonnonvarojen hyödyntämisen, mutta yleensä ne käyttävät tässä valtion sääntelyvaltaa. Tässä yhteydessä on merkityksetöntä, harjoittavatko viranomaiset tavanomaisesti tätä tehtävää (62). Sen vuoksi komissio katsoi, että Intian maaperällä sijaitsevan rautamalmin tarjoaminen Intian terästeollisuudelle on tavanomaisesti viranomaisille kuuluva tehtävä.

61

tavanomaisesti

62

| (222) | Mitä tulee perusteeseen ”ei todellisuudessa eroa”, komissio huomauttaa, että teksti on peräisin paneelin vuoden 1960 raportista, joka koski XVI:5 artiklan nojalla tehtyä tarkastelua, ja jossa samalla tavalla muotoiltua tekstiä käytettiin tuottajan rahoittamista maksuista, joiden ei todellisuudessa katsottu eroavan verotukseen ja tukeen liittyvistä viranomaisten käytännöistä (63). Tätä taustaa vasten peruste edellyttää positiivista havaintoa siitä, että valtuutettujen yksityisten elinten harjoittama tavaroiden tarjoaminen ei todellisuudessa eroa mahdollisesta tilanteesta, jossa viranomaiset olisivat tarjonneet nämä tavarat itse. |
| --- | --- |

(222)

Mitä tulee perusteeseen ”ei todellisuudessa eroa”, komissio huomauttaa, että teksti on peräisin paneelin vuoden 1960 raportista, joka koski XVI:5 artiklan nojalla tehtyä tarkastelua, ja jossa samalla tavalla muotoiltua tekstiä käytettiin tuottajan rahoittamista maksuista, joiden ei todellisuudessa katsottu eroavan verotukseen ja tukeen liittyvistä viranomaisten käytännöistä (63). Tätä taustaa vasten peruste edellyttää positiivista havaintoa siitä, että valtuutettujen yksityisten elinten harjoittama tavaroiden tarjoaminen ei todellisuudessa eroa mahdollisesta tilanteesta, jossa viranomaiset olisivat tarjonneet nämä tavarat itse.

63

| (223) | ECL väitti, että rautamalmin tarjoamiseen liittyvä käytännön ero Intian viranomaisten ja Intian louhintayritysten välillä saattaisi olla hinnanmäärityksen tasolla. Viranomaiset ovat saattaneet päättää, että ne vahvistavat halvan hinnan, jolla rautamalmia tarjotaan kotimaisille teräsyrityksille, mutta louhintayrityksillä ei ole valtaa tehdä näin. |
| --- | --- |

(223)

ECL väitti, että rautamalmin tarjoamiseen liittyvä käytännön ero Intian viranomaisten ja Intian louhintayritysten välillä saattaisi olla hinnanmäärityksen tasolla. Viranomaiset ovat saattaneet päättää, että ne vahvistavat halvan hinnan, jolla rautamalmia tarjotaan kotimaisille teräsyrityksille, mutta louhintayrityksillä ei ole valtaa tehdä näin.

| (224) | Olettamus, jonka mukaan valtio olisi puuttunut markkinoiden toimintaan vahvistamalla hintoja, ei kuitenkaan todellisuudessa aiheuta mitään eroa tilanteeseen. Tässä tapauksessa valtio on päättänyt valtuuttaa yksityiset yritykset tarjoamaan rautamalmia riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan tasolla, joka vaihtelee. Tämä ei eroa käytännöstä, jossa valtio olisi tarjonnut rautamalmia suoraan Intian raudantuottajille vaihtelevilla hintatasoilla, jotka se olisi voinut vahvistaa päivittäin tai kuukausittain tiettyjen indikaattoreiden pohjalta, jotka liittyvät Intian kotimarkkinoiden kysyntään ja tarjontaan. Tästä seuraa, että käytännössä ei ole mitään eroa sen välillä, puututaanko markkinoiden toimintaan suoraan tarjoamalla rautamalmia jatkuvasti muuttuvilla valtion hinnoilla, vai valtuutetaanko louhintayritykset tarjoamaan rautamalmia riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. Näin ollen komissio hylkäsi väitteen, jonka mukaan valtion ennalta määrittämissä ehdoissa olisi tosiasiassa eroa sen välillä, tarjotaanko rautamalmia suoraan tai välillisesti Intian pallografiittirautaputkien tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(224)

Olettamus, jonka mukaan valtio olisi puuttunut markkinoiden toimintaan vahvistamalla hintoja, ei kuitenkaan todellisuudessa aiheuta mitään eroa tilanteeseen. Tässä tapauksessa valtio on päättänyt valtuuttaa yksityiset yritykset tarjoamaan rautamalmia riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan tasolla, joka vaihtelee. Tämä ei eroa käytännöstä, jossa valtio olisi tarjonnut rautamalmia suoraan Intian raudantuottajille vaihtelevilla hintatasoilla, jotka se olisi voinut vahvistaa päivittäin tai kuukausittain tiettyjen indikaattoreiden pohjalta, jotka liittyvät Intian kotimarkkinoiden kysyntään ja tarjontaan. Tästä seuraa, että käytännössä ei ole mitään eroa sen välillä, puututaanko markkinoiden toimintaan suoraan tarjoamalla rautamalmia jatkuvasti muuttuvilla valtion hinnoilla, vai valtuutetaanko louhintayritykset tarjoamaan rautamalmia riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. Näin ollen komissio hylkäsi väitteen, jonka mukaan valtion ennalta määrittämissä ehdoissa olisi tosiasiassa eroa sen välillä, tarjotaanko rautamalmia suoraan tai välillisesti Intian pallografiittirautaputkien tuotannonalalle.

| (225) | Komissio havaitsi lisäksi, että käytäntöä, jossa puututaan välillisesti markkinoiden toimintaan vientirajoituksilla, noudattavat useat valtiot maailmanlaajuisesti. Pelkästään Intiassa kuitenkin esiintyy valtavasti erilaisia vientiveroja. Sen vuoksi komissio piti itsestään selvänä, että kyseessä oli ”viranomaisten tavallisesti noudattama käytäntö”. |
| --- | --- |

(225)

Komissio havaitsi lisäksi, että käytäntöä, jossa puututaan välillisesti markkinoiden toimintaan vientirajoituksilla, noudattavat useat valtiot maailmanlaajuisesti. Pelkästään Intiassa kuitenkin esiintyy valtavasti erilaisia vientiveroja. Sen vuoksi komissio piti itsestään selvänä, että kyseessä oli ”viranomaisten tavallisesti noudattama käytäntö”.

v)   Päätelmät

Päätelmät

| (226) | Intian viranomaiset kannustivat kohdennetuilla vientirajoituksilla (ks. (157) kappale) kotimaisia rautamalmia louhivia yrityksiä myymään rautamalmia paikallisesti ja ”valtuuttivat” ne tarjoamaan tätä raaka-ainetta Intiassa riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. Kyseisillä toimenpiteillä saavutettiin haluttu vaikutus eli vääristettiin rautamalmin kotimarkkinoita Intiassa ja painettiin hinnat keinotekoisen matalalle jatkojalostusteollisuuden eduksi. Rautamalmin tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan on yleensä viranomaisten hoitama tehtävä eikä käytäntö, jossa louhintayritykset hoitavat sen, käytännössä poikkea viranomaisten normaalista noudattamista käytännöistä. Näin ollen komissio päätteli, että Intian viranomaiset tarjosivat välillistä taloudellista tukea perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv ja iii alakohdan mukaisesti, sellaisena kuin se on tulkittuna ja sovellettuna tukia ja tasoitustulleja koskevan WTO-sopimuksen 1.1 (a) (iv) ja (iii) artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(226)

Intian viranomaiset kannustivat kohdennetuilla vientirajoituksilla (ks. (157) kappale) kotimaisia rautamalmia louhivia yrityksiä myymään rautamalmia paikallisesti ja ”valtuuttivat” ne tarjoamaan tätä raaka-ainetta Intiassa riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. Kyseisillä toimenpiteillä saavutettiin haluttu vaikutus eli vääristettiin rautamalmin kotimarkkinoita Intiassa ja painettiin hinnat keinotekoisen matalalle jatkojalostusteollisuuden eduksi. Rautamalmin tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan on yleensä viranomaisten hoitama tehtävä eikä käytäntö, jossa louhintayritykset hoitavat sen, käytännössä poikkea viranomaisten normaalista noudattamista käytännöistä. Näin ollen komissio päätteli, että Intian viranomaiset tarjosivat välillistä taloudellista tukea perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv ja iii alakohdan mukaisesti, sellaisena kuin se on tulkittuna ja sovellettuna tukia ja tasoitustulleja koskevan WTO-sopimuksen 1.1 (a) (iv) ja (iii) artiklan mukaisesti.

| (227) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Intian viranomaiset ja vientiä harjoittavat kaksi tuottajaa kiistivät komission arvion, jonka mukaan yksilöityjä kohdennettuja vientirajoituksia voidaan pitää valtion antamana taloudellisena avustuksena. Ne katsoivat, että komissio oli analysoinut käyttöön otetun toimenpiteen aikaan saamaa reaktiota (tai vaikutuksia) sen sijaan että se olisi tarkastellut valtion kannustavia toimia tai käyttöön otetun toimenpiteen luonnetta taloudellisen avustuksen määrittämiseksi. ECL katsoi lisäksi, että komissio ei ollut vahvistanut sellaisen toimen esiintymistä, jolla olisi annettu vastuu rautamalmin tuottajille tai painokkaasti määrätty niiden toimintaa. Samat osapuolet vastustivat myös sitä, että komissio oli käyttänyt perustana viittauksia erillisissä raporteissa, ja väittivät, että niitä ei voida pitää riittävänä näyttönä tai tukena Intian viranomaisten antaman taloudellisen avustuksen määrittämiseksi. |
| --- | --- |

(227)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Intian viranomaiset ja vientiä harjoittavat kaksi tuottajaa kiistivät komission arvion, jonka mukaan yksilöityjä kohdennettuja vientirajoituksia voidaan pitää valtion antamana taloudellisena avustuksena. Ne katsoivat, että komissio oli analysoinut käyttöön otetun toimenpiteen aikaan saamaa reaktiota (tai vaikutuksia) sen sijaan että se olisi tarkastellut valtion kannustavia toimia tai käyttöön otetun toimenpiteen luonnetta taloudellisen avustuksen määrittämiseksi. ECL katsoi lisäksi, että komissio ei ollut vahvistanut sellaisen toimen esiintymistä, jolla olisi annettu vastuu rautamalmin tuottajille tai painokkaasti määrätty niiden toimintaa. Samat osapuolet vastustivat myös sitä, että komissio oli käyttänyt perustana viittauksia erillisissä raporteissa, ja väittivät, että niitä ei voida pitää riittävänä näyttönä tai tukena Intian viranomaisten antaman taloudellisen avustuksen määrittämiseksi.

| (228) | Komissio ei ollut samaa mieltä osapuolten näkemyksestä, jonka mukaan se oli analysoinut vain käyttöön otettujen vientirajoitusten vaikutuksia. Kuten aiemmin tässä jaksossa selitettiin, komission analyysissä oli useita eri vaiheita. Ensinnäkin se vahvisti harjoitetun politiikan tavoitteen, joka oli rautamalmin viennin torjuminen. Toiseksi komissio vahvisti, että rautamalmin vientiveropolitiikan ja kahden eri rahtimaksun politiikan kautta voimassa on säädöksiä, joilla kannustetaan rautamalmin tuottajia myymään Intian kotimarkkinoilla halvemmilla hinnoilla kuin ne olisivat muutoin myyneet. Tämän jälkeen komissio vahvisti, että valtio kannusti Intian rautamalmia louhivia yrityksiä tarjoamaan rautamalmia pallografiittirautaputkien tuotannonalalle riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. Lisäksi rautamalmin tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan on yleensä viranomaisten hoitama tehtävä eikä käytäntö, jossa louhintayritykset hoitavat sen, käytännössä poikkea viranomaisten normaalista noudattamista käytännöistä. |
| --- | --- |

(228)

Komissio ei ollut samaa mieltä osapuolten näkemyksestä, jonka mukaan se oli analysoinut vain käyttöön otettujen vientirajoitusten vaikutuksia. Kuten aiemmin tässä jaksossa selitettiin, komission analyysissä oli useita eri vaiheita. Ensinnäkin se vahvisti harjoitetun politiikan tavoitteen, joka oli rautamalmin viennin torjuminen. Toiseksi komissio vahvisti, että rautamalmin vientiveropolitiikan ja kahden eri rahtimaksun politiikan kautta voimassa on säädöksiä, joilla kannustetaan rautamalmin tuottajia myymään Intian kotimarkkinoilla halvemmilla hinnoilla kuin ne olisivat muutoin myyneet. Tämän jälkeen komissio vahvisti, että valtio kannusti Intian rautamalmia louhivia yrityksiä tarjoamaan rautamalmia pallografiittirautaputkien tuotannonalalle riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. Lisäksi rautamalmin tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan on yleensä viranomaisten hoitama tehtävä eikä käytäntö, jossa louhintayritykset hoitavat sen, käytännössä poikkea viranomaisten normaalista noudattamista käytännöistä.

| (229) | Näin ollen komissio käytti perustana useita raportteja ja poliittisia kannanottoja eikä tukeutunut vain yksilöityjen toimenpiteiden vaikutuksiin vaan pikemminkin analysoi kaikki tarvittavat tekijät voidakseen vahvistaa perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iii ja iv alakohdan mukaisen välillisen taloudellisen avustuksen esiintymisen. |
| --- | --- |

(229)

Näin ollen komissio käytti perustana useita raportteja ja poliittisia kannanottoja eikä tukeutunut vain yksilöityjen toimenpiteiden vaikutuksiin vaan pikemminkin analysoi kaikki tarvittavat tekijät voidakseen vahvistaa perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iii ja iv alakohdan mukaisen välillisen taloudellisen avustuksen esiintymisen.

b)   
  Etuus

Etuus

| (230) | Perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan ja 5 artiklan mukaisesti komissio laski tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrän sen edun mukaan, joka vastaanottajalle todettiin koituneen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(230)

Perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan ja 5 artiklan mukaisesti komissio laski tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrän sen edun mukaan, joka vastaanottajalle todettiin koituneen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

| (231) | Ensin komissio laski kahden intialaisen tuottajan ostaman rautamalmin painotetun keskimääräisen ostohinnan tutkimusajanjaksolla. Painotettu keskiarvo laskettiin kuukausikohtaisesti ja toimitettuna louhoksesta tehtaaseen Intiassa. |
| --- | --- |

(231)

Ensin komissio laski kahden intialaisen tuottajan ostaman rautamalmin painotetun keskimääräisen ostohinnan tutkimusajanjaksolla. Painotettu keskiarvo laskettiin kuukausikohtaisesti ja toimitettuna louhoksesta tehtaaseen Intiassa.

| (232) | Keskimääräinen ostohinta perustui yritysten toimittamissa liiketoimikohtaisissa laskuluetteloissa ilmoitettuihin hintoihin (ilman alv:tä) ja määriin, jotka tarkastettiin tarkastuskäynnin aikana. Jos ostetun rautamalmin rautapitoisuus oli muu kuin 62 prosenttia, ostohintaa mukautettiin laatu- ja (hinta)erojen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(232)

Keskimääräinen ostohinta perustui yritysten toimittamissa liiketoimikohtaisissa laskuluetteloissa ilmoitettuihin hintoihin (ilman alv:tä) ja määriin, jotka tarkastettiin tarkastuskäynnin aikana. Jos ostetun rautamalmin rautapitoisuus oli muu kuin 62 prosenttia, ostohintaa mukautettiin laatu- ja (hinta)erojen huomioon ottamiseksi.

| (233) | Tätä keskimääräistä hintaa oli verrattava asianmukaiseen viitehintaan. Perusasetuksen 6 artiklan d alakohdan mukaan vastikkeen riittävyys on määritettävä suhteessa kyseisen hyödykkeen markkinoilla vallitseviin olosuhteisiin maassa, jossa toimitus tapahtuu. Tämä vastaa tukia ja tasoitustulleja koskevan WTO-sopimuksen 14 (d) artiklaa, ja sitä olisi tulkittava ja sovellettava sen mukaisesti. |
| --- | --- |

(233)

Tätä keskimääräistä hintaa oli verrattava asianmukaiseen viitehintaan. Perusasetuksen 6 artiklan d alakohdan mukaan vastikkeen riittävyys on määritettävä suhteessa kyseisen hyödykkeen markkinoilla vallitseviin olosuhteisiin maassa, jossa toimitus tapahtuu. Tämä vastaa tukia ja tasoitustulleja koskevan WTO-sopimuksen 14 (d) artiklaa, ja sitä olisi tulkittava ja sovellettava sen mukaisesti.

| (234) | Komissio totesi, että viranomaisten kohdennetut vientirajoitukset vaikuttavat kaikkiin markkinaehtoihin Intiassa. Yksikään rautamalmiin liittyvä liiketoimi ei säästy siltä seikalta, että Intian markkinat ovat lokeroituneet ja hinnat niillä ovat alhaiset. Tämän vuoksi oli mahdotonta määrittää rautamalmin vääristymättömät kustannukset intialaisille pallografiittirautaputkien tuottajille tai muutoin Intian markkinoilla. Intiassa ei näin ollen ollut kotimarkkinahintoja, joita olisi voitu käyttää asianmukaisena viitearvona. |
| --- | --- |

(234)

Komissio totesi, että viranomaisten kohdennetut vientirajoitukset vaikuttavat kaikkiin markkinaehtoihin Intiassa. Yksikään rautamalmiin liittyvä liiketoimi ei säästy siltä seikalta, että Intian markkinat ovat lokeroituneet ja hinnat niillä ovat alhaiset. Tämän vuoksi oli mahdotonta määrittää rautamalmin vääristymättömät kustannukset intialaisille pallografiittirautaputkien tuottajille tai muutoin Intian markkinoilla. Intiassa ei näin ollen ollut kotimarkkinahintoja, joita olisi voitu käyttää asianmukaisena viitearvona.

| (235) | Tämän jälkeen komissio yritti perusasetuksen 6 artiklan d alakohdan toisen alakohdan i alakohdan mukaisesti tarkistaa Intiassa vallitsevia ehtoja ja olosuhteita tosiasiallisten kustannusten, hintojen ja muiden kyseisessä maassa käytettävissä olevien tekijöiden perusteella. Toisin sanoen komissio tarkasteli, mikä olisi ollut rautamalmin hinta Intiassa ilman viranomaisten kohdennettuja vientirajoituksia. Menetelmällä olisi voitu osoittaa luonnollinen suhteellinen etu, joka Intialla saattaa olla, kun se tarjoaa rautamalmia kotimaisille tuottajille, niin että samalla olisi poistettu kohtuuton lisäetu, joka saadaan Intian viranomaisten toteuttamista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(235)

Tämän jälkeen komissio yritti perusasetuksen 6 artiklan d alakohdan toisen alakohdan i alakohdan mukaisesti tarkistaa Intiassa vallitsevia ehtoja ja olosuhteita tosiasiallisten kustannusten, hintojen ja muiden kyseisessä maassa käytettävissä olevien tekijöiden perusteella. Toisin sanoen komissio tarkasteli, mikä olisi ollut rautamalmin hinta Intiassa ilman viranomaisten kohdennettuja vientirajoituksia. Menetelmällä olisi voitu osoittaa luonnollinen suhteellinen etu, joka Intialla saattaa olla, kun se tarjoaa rautamalmia kotimaisille tuottajille, niin että samalla olisi poistettu kohtuuton lisäetu, joka saadaan Intian viranomaisten toteuttamista toimenpiteistä.

| (236) | Menetelmällä ei kuitenkaan saatu asianmukaista viitearvoa. Erityisesti oli mahdotonta laskea, mitkä rautamalmin oston normaalit kustannukset Intiassa olisivat olleet ilman vientirajoitusjärjestelmää, koska nämä kustannukset määräytyvät useiden muiden tekijöiden perusteella, jotka eivät ole komission tiedossa. Vaikka komission käytössä oli tiedot siitä, miten tuotanto ja kysyntä kehittyivät kohdennettujen vientirajoitusten ollessa voimassa varainhoitovuodesta 2007/2008 lähtien, sillä ei ollut mitään luotettavaa lähdettä, jonka perusteella se olisi voinut mallintaa rautamalmin tarjonnan ja kysynnän kehitystä Intian markkinoilla ilman näitä vientirajoituksia. Kohdennettujen vientirajoitusten käyttöönottoa edeltävien vuosien (eli minkä tahansa vuotta 2007 edeltävän vuoden) rautamalmin kustannusten käyttäminen olisi johtanut mielivaltaiseen ja epäluotettavaan tulokseen. Vuoden 2004 tai 2005 kustannusten käyttämistä tutkimusajanjakson kustannuksia vastaavina ei pidetty asianmukaisena, koska kustannuksissa voi 10 vuoden aikana esiintyä merkittäviä eroja. Vastaavasti oli myös mahdotonta laskea, minkälaiset putkien valmistajan hypoteettiset kustannukset Intiassa olisivat olleet ilman markkinoiden vääristymistä. Myöskään Intiassa vallitsevia tarkistettuja ehtoja ja olosuhteita ei voitu käyttää asianmukaisena viitearvona. |
| --- | --- |

(236)

Menetelmällä ei kuitenkaan saatu asianmukaista viitearvoa. Erityisesti oli mahdotonta laskea, mitkä rautamalmin oston normaalit kustannukset Intiassa olisivat olleet ilman vientirajoitusjärjestelmää, koska nämä kustannukset määräytyvät useiden muiden tekijöiden perusteella, jotka eivät ole komission tiedossa. Vaikka komission käytössä oli tiedot siitä, miten tuotanto ja kysyntä kehittyivät kohdennettujen vientirajoitusten ollessa voimassa varainhoitovuodesta 2007/2008 lähtien, sillä ei ollut mitään luotettavaa lähdettä, jonka perusteella se olisi voinut mallintaa rautamalmin tarjonnan ja kysynnän kehitystä Intian markkinoilla ilman näitä vientirajoituksia. Kohdennettujen vientirajoitusten käyttöönottoa edeltävien vuosien (eli minkä tahansa vuotta 2007 edeltävän vuoden) rautamalmin kustannusten käyttäminen olisi johtanut mielivaltaiseen ja epäluotettavaan tulokseen. Vuoden 2004 tai 2005 kustannusten käyttämistä tutkimusajanjakson kustannuksia vastaavina ei pidetty asianmukaisena, koska kustannuksissa voi 10 vuoden aikana esiintyä merkittäviä eroja. Vastaavasti oli myös mahdotonta laskea, minkälaiset putkien valmistajan hypoteettiset kustannukset Intiassa olisivat olleet ilman markkinoiden vääristymistä. Myöskään Intiassa vallitsevia tarkistettuja ehtoja ja olosuhteita ei voitu käyttää asianmukaisena viitearvona.

| (237) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen ECL vastusti sitä, että komissio ei käyttänyt Intian kotimarkkinahintoja viitearvona, ja väitti, että komissio ei ollut analysoinut muiden kuin kytkösmarkkinoiden toimittajia, kauppiaiden merkitystä tai yksittäisten tuottajien kuten ECL:n harjoittamaa rautamalmin tuontia. Lisäksi komission olisi pitänyt esittää positiivista näyttöä siitä, että yksityiset hinnat ovat vääristyneet. |
| --- | --- |

(237)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen ECL vastusti sitä, että komissio ei käyttänyt Intian kotimarkkinahintoja viitearvona, ja väitti, että komissio ei ollut analysoinut muiden kuin kytkösmarkkinoiden toimittajia, kauppiaiden merkitystä tai yksittäisten tuottajien kuten ECL:n harjoittamaa rautamalmin tuontia. Lisäksi komission olisi pitänyt esittää positiivista näyttöä siitä, että yksityiset hinnat ovat vääristyneet.

| (238) | Komissio ei kyennyt määrittämään, minkälaista toimittajien tai kauppiaiden käyttäytyminen olisi ollut ilman vientiveroa ja kahden eri rahtimaksun politiikkaa. Kuten tavaroiden tarjoamista riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan käsittelevässä jaksossa osoitetaan, komissio esitti lisäksi useita tekijöitä, joiden mukaan vientivero on vääristänyt kaikkia Intian kotimarkkinahintoja. |
| --- | --- |

(238)

Komissio ei kyennyt määrittämään, minkälaista toimittajien tai kauppiaiden käyttäytyminen olisi ollut ilman vientiveroa ja kahden eri rahtimaksun politiikkaa. Kuten tavaroiden tarjoamista riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan käsittelevässä jaksossa osoitetaan, komissio esitti lisäksi useita tekijöitä, joiden mukaan vientivero on vääristänyt kaikkia Intian kotimarkkinahintoja.

| (239) | ECL totesi lisäksi, että komission olisi pitänyt oikaista Intiassa vallitsevia hintoja Intiasta peräisin olevan viennin FOB-hintojen perusteella. Kuten edellä jo todettiin, Intian vientihintoja ei voida pitää asianmukaisena viitearvona, koska intialaisten viejien on sisällytettävä kansainvälisiltä asiakkailtaan veloittamiin hintoihin Intian sisäisistä kuljetuksista aiheutuvat lisäkustannukset samoin kuin Intian rajalla veloitettava vientivero. Tässä on merkittävä ero niihin aiempiin tapauksiin verrattuna, joihin ECL viittasi ja joissa komissio käytti vertailuarvona saman viejämaan raaka-aineen (pääasiassa kaasun) vientihintaa (64). Kuulemisessa, joka järjestettiin 28 päivänä tammikuuta 2016 (ks. (6) kappale), myös kuulemisesta vastaava neuvonantaja katsoi, että Intian vientivero todennäköisesti vääristää Intian FOB-vientihintoja, joita näin ollen ei voida käyttää luotettavana vertailuarvona. Sen vuoksi myös tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(239)

ECL totesi lisäksi, että komission olisi pitänyt oikaista Intiassa vallitsevia hintoja Intiasta peräisin olevan viennin FOB-hintojen perusteella. Kuten edellä jo todettiin, Intian vientihintoja ei voida pitää asianmukaisena viitearvona, koska intialaisten viejien on sisällytettävä kansainvälisiltä asiakkailtaan veloittamiin hintoihin Intian sisäisistä kuljetuksista aiheutuvat lisäkustannukset samoin kuin Intian rajalla veloitettava vientivero. Tässä on merkittävä ero niihin aiempiin tapauksiin verrattuna, joihin ECL viittasi ja joissa komissio käytti vertailuarvona saman viejämaan raaka-aineen (pääasiassa kaasun) vientihintaa (64). Kuulemisessa, joka järjestettiin 28 päivänä tammikuuta 2016 (ks. (6) kappale), myös kuulemisesta vastaava neuvonantaja katsoi, että Intian vientivero todennäköisesti vääristää Intian FOB-vientihintoja, joita näin ollen ei voida käyttää luotettavana vertailuarvona. Sen vuoksi myös tämä väite hylättiin.

64

| (240) | Lopuksi komissio päätyi käyttämään perusasetuksen 6 artiklan d alakohdan toisen alakohdan ii alakohdan mukaisesti tuen vastaanottajan käytettävissä olevia toisen maan markkinoilla vallitsevia ehtoja ja olosuhteita. |
| --- | --- |

(240)

Lopuksi komissio päätyi käyttämään perusasetuksen 6 artiklan d alakohdan toisen alakohdan ii alakohdan mukaisesti tuen vastaanottajan käytettävissä olevia toisen maan markkinoilla vallitsevia ehtoja ja olosuhteita.

| (241) | Komissio pyrki yksilöimään jonkin edustavan toisen maan kaivoksessa tuotetun rautamalmin vääristymättömän hinnan ja simuloimaan, että tällainen kaivos sijaitsisi Intiassa. Tässä tapauksessa vaikuttaa siltä, että suurin osa rautamalmista maailmanlaajuisesti viedään Australiasta Kiinaan. Tämän vuoksi päätettiin tarkastella Australian kaivoksella -hintoja. Komission käytettävissä ei kuitenkaan ollut tällaisia Australian kaivoksella -hintoja. Koska Intian hinnat sisältävät kuljetuskustannukset kaivokselta tehtaaseen, pidettiin asianmukaisena ottaa huomioon myös kuljetuskustannukset, jotka tulisivat maksettavaksi australialaiselta kaivokselta australialaiselle rautamalmin ostajalle niin, että vertailu tapahtuu samassa kaupan portaassa. Koska tällaisiakaan tietoja ei ollut saatavilla, komissio käytti sen sijaan kuljetuskustannuksia australialaiselta kaivokselta johonkin australialaiseen satamaan. |
| --- | --- |

(241)

Komissio pyrki yksilöimään jonkin edustavan toisen maan kaivoksessa tuotetun rautamalmin vääristymättömän hinnan ja simuloimaan, että tällainen kaivos sijaitsisi Intiassa. Tässä tapauksessa vaikuttaa siltä, että suurin osa rautamalmista maailmanlaajuisesti viedään Australiasta Kiinaan. Tämän vuoksi päätettiin tarkastella Australian kaivoksella -hintoja. Komission käytettävissä ei kuitenkaan ollut tällaisia Australian kaivoksella -hintoja. Koska Intian hinnat sisältävät kuljetuskustannukset kaivokselta tehtaaseen, pidettiin asianmukaisena ottaa huomioon myös kuljetuskustannukset, jotka tulisivat maksettavaksi australialaiselta kaivokselta australialaiselle rautamalmin ostajalle niin, että vertailu tapahtuu samassa kaupan portaassa. Koska tällaisiakaan tietoja ei ollut saatavilla, komissio käytti sen sijaan kuljetuskustannuksia australialaiselta kaivokselta johonkin australialaiseen satamaan.

| (242) | Komissio rinnasti kuljetuskustannukset australialaisesta kaivoksesta satamaan ja kuljetuskustannukset australialaisesta kaivoksesta australialaiselle ostajalle seuraavista syistä. Vaikka jokin tietty kaivos Australiassa saattaa sijaita lähempänä tiettyä asiakasta kuin lähintä satamaa, toinen kaivos saattaa sijaita lähempänä lähintä satamaa kuin tiettyä asiakasta. Näin ollen koko maata koskevalla tasolla on kohtuullista olettaa, että kuljetuskustannukset australialaisesta kaivoksesta australialaiseen satamaan heijastavat asianmukaisia toimituskustannuksia asiakkaalle. |
| --- | --- |

(242)

Komissio rinnasti kuljetuskustannukset australialaisesta kaivoksesta satamaan ja kuljetuskustannukset australialaisesta kaivoksesta australialaiselle ostajalle seuraavista syistä. Vaikka jokin tietty kaivos Australiassa saattaa sijaita lähempänä tiettyä asiakasta kuin lähintä satamaa, toinen kaivos saattaa sijaita lähempänä lähintä satamaa kuin tiettyä asiakasta. Näin ollen koko maata koskevalla tasolla on kohtuullista olettaa, että kuljetuskustannukset australialaisesta kaivoksesta australialaiseen satamaan heijastavat asianmukaisia toimituskustannuksia asiakkaalle.

| (243) | Komissio otti huomioon myös valituselimen päätöksen, jonka mukaan toimitusmaksujen oikaisuissa on otettava huomioon yleisesti sovellettavat toimitusmaksut kyseisen tavaran osalta toimitusmaassa (65). Kun otetaan huomioon, että Intia on suureksi osaksi omavarainen rautamalmin suhteen ja että Intiaan ei tullut merkittävää rautamalmin tuontia, koska intialaiset tuottajat eivät tarvitse tuontia Intian ylikapasiteetin ja alhaisten hintojen vuoksi, ei ollut asianmukaista lisätä kansainvälisiä rahtikustannuksia Australian satamassa -hintaan (FOB-tasolla). Kansainvälisten toimitusmaksujen lisääminen ei olisi näin ollen edustanut yleisesti sovellettavia rautamalmin toimitusmaksuja Intiassa. |
| --- | --- |

(243)

Komissio otti huomioon myös valituselimen päätöksen, jonka mukaan toimitusmaksujen oikaisuissa on otettava huomioon yleisesti sovellettavat toimitusmaksut kyseisen tavaran osalta toimitusmaassa (65). Kun otetaan huomioon, että Intia on suureksi osaksi omavarainen rautamalmin suhteen ja että Intiaan ei tullut merkittävää rautamalmin tuontia, koska intialaiset tuottajat eivät tarvitse tuontia Intian ylikapasiteetin ja alhaisten hintojen vuoksi, ei ollut asianmukaista lisätä kansainvälisiä rahtikustannuksia Australian satamassa -hintaan (FOB-tasolla). Kansainvälisten toimitusmaksujen lisääminen ei olisi näin ollen edustanut yleisesti sovellettavia rautamalmin toimitusmaksuja Intiassa.

65

| (244) | Tämän vuoksi komissio käytti viitearvona Australian FOB-hinnan likiarvoa, joka kuvastaa Intian rautamalmin käyttäjien käytettävissä olevia ehtoja ja olosuhteita, ikään kuin rautamalmi olisi toimitettu intialaisesta kaivoksesta tehtaaseen ilman kohdennettuja vientirajoituksia. |
| --- | --- |

(244)

Tämän vuoksi komissio käytti viitearvona Australian FOB-hinnan likiarvoa, joka kuvastaa Intian rautamalmin käyttäjien käytettävissä olevia ehtoja ja olosuhteita, ikään kuin rautamalmi olisi toimitettu intialaisesta kaivoksesta tehtaaseen ilman kohdennettuja vientirajoituksia.

| (245) | Tarkemmin ottaen komissio käytti 62-prosenttisen rautamalmin Australian FOB-hintaa, joka on julkaistu vuonna 2015 (China Resources Quarterly Southern winter ~ Northern summer 2015 (66); ks. johdantokappaleen 211 taulukko). |
| --- | --- |

(245)

Tarkemmin ottaen komissio käytti 62-prosenttisen rautamalmin Australian FOB-hintaa, joka on julkaistu vuonna 2015 (China Resources Quarterly Southern winter ~ Northern summer 2015 (66); ks. johdantokappaleen 211 taulukko).

66

| (246) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen ECL vastusti sitä, että komissio oli käyttänyt Australian FOB-hintoja ja pyysi, että sen sijaan käytettäisiin Brasilian FOB-hintoja, jotka olivat keskimäärin 10–15 prosenttia Australian FOB-hintoja alemmat. |
| --- | --- |

(246)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen ECL vastusti sitä, että komissio oli käyttänyt Australian FOB-hintoja ja pyysi, että sen sijaan käytettäisiin Brasilian FOB-hintoja, jotka olivat keskimäärin 10–15 prosenttia Australian FOB-hintoja alemmat.

| (247) | Komissio piti Australian FOB-hintoja soveltuvampana viitearvona, koska Australian osuus maailman rautamalmin viennistä on noin 50 prosenttia, kun taas Brasilian osuus kansainvälisestä vientimyynnistä on vain noin 26 prosenttia. Siksi komissio hylkäsi tämän väitteen. |
| --- | --- |

(247)

Komissio piti Australian FOB-hintoja soveltuvampana viitearvona, koska Australian osuus maailman rautamalmin viennistä on noin 50 prosenttia, kun taas Brasilian osuus kansainvälisestä vientimyynnistä on vain noin 26 prosenttia. Siksi komissio hylkäsi tämän väitteen.

| (248) | Tämän jälkeen komissio vertasi intialaisten tuottajien rautamalmin ostoista maksamaa hintaa (joka sisältää Intian sisäiset kuljetuskustannukset) Australian FOB-hintaan (joka sisältää Australian sisäiset kuljetuskustannukset). |
| --- | --- |

(248)

Tämän jälkeen komissio vertasi intialaisten tuottajien rautamalmin ostoista maksamaa hintaa (joka sisältää Intian sisäiset kuljetuskustannukset) Australian FOB-hintaan (joka sisältää Australian sisäiset kuljetuskustannukset).

| (249) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen ECL pyysi, että Australian FOB-hintoja olisi verrattava oikaistuihin Intian kotimarkkinahintoihin FOB-tasolla. Jos komissio vertaisi Australian FOB-hintoja Intian kotimarkkinahintoihin, sen pitäisi lisätä Intian hintaan käsittely- ja lastauskustannukset louhoksesta satamaan ja satamassa sekä ahtauskustannukset satamassa. Lisäksi Australian FOB-hintoja olisi oikaistava alaspäin kosteuden puutteen (2 % palojen ja 8 % rikasteen) ja käsittelyhävikin (2 %) osalta, jotka ovat suurempia vientihintojen kuin kotimarkkinahintojen osalta. |
| --- | --- |

(249)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen ECL pyysi, että Australian FOB-hintoja olisi verrattava oikaistuihin Intian kotimarkkinahintoihin FOB-tasolla. Jos komissio vertaisi Australian FOB-hintoja Intian kotimarkkinahintoihin, sen pitäisi lisätä Intian hintaan käsittely- ja lastauskustannukset louhoksesta satamaan ja satamassa sekä ahtauskustannukset satamassa. Lisäksi Australian FOB-hintoja olisi oikaistava alaspäin kosteuden puutteen (2 % palojen ja 8 % rikasteen) ja käsittelyhävikin (2 %) osalta, jotka ovat suurempia vientihintojen kuin kotimarkkinahintojen osalta.

| (250) | Edellä (205)–(210) kappaleessa esitetyn arviointinsa mukaisesti komissio toteaa, että etuuden laskemista varten oli tehtävä myös joitakin lisäoikaisuja, jotta voidaan soveltaa samanlaisia toimitusmaksuja sekä Intian kotimarkkinahintoihin että Australian FOB-hintoihin. |
| --- | --- |

(250)

Edellä (205)–(210) kappaleessa esitetyn arviointinsa mukaisesti komissio toteaa, että etuuden laskemista varten oli tehtävä myös joitakin lisäoikaisuja, jotta voidaan soveltaa samanlaisia toimitusmaksuja sekä Intian kotimarkkinahintoihin että Australian FOB-hintoihin.

| (251) | Useimmat ahtaukseen satamassa sisältyvät palvelut liittyvät rautamalmin käsittelyyn satamassa ja sen lastaamiseen laivaan. Tällaisia kustannuksia ei esiinny sen jälkeen, kun rautamalmi on purettu kuorma-autosta intialaiseen tehtaaseen, ja tämän vuoksi ne vähennettiin Australian FOB-hinnasta. Koska ahtauskustannukset sisältävät myös rautamalmin purkamisesta satamassa aiheutuvat kustannukset, komissio päätti poistaa tällaiset käsittelykustannukset myös rautamalmin Intian hinnoista. Näin voitiin verrata tasapuolisesti intialaisesta kaivoksesta intialaiseen tehtaaseen tuodun (muttei tehtaassa puretun) rautamalmin Intian kotimarkkinahintoja ja kaivoksesta satamaan (muttei satamassa puretun) rautamalmin Australian kotimarkkinahintoja. |
| --- | --- |

(251)

Useimmat ahtaukseen satamassa sisältyvät palvelut liittyvät rautamalmin käsittelyyn satamassa ja sen lastaamiseen laivaan. Tällaisia kustannuksia ei esiinny sen jälkeen, kun rautamalmi on purettu kuorma-autosta intialaiseen tehtaaseen, ja tämän vuoksi ne vähennettiin Australian FOB-hinnasta. Koska ahtauskustannukset sisältävät myös rautamalmin purkamisesta satamassa aiheutuvat kustannukset, komissio päätti poistaa tällaiset käsittelykustannukset myös rautamalmin Intian hinnoista. Näin voitiin verrata tasapuolisesti intialaisesta kaivoksesta intialaiseen tehtaaseen tuodun (muttei tehtaassa puretun) rautamalmin Intian kotimarkkinahintoja ja kaivoksesta satamaan (muttei satamassa puretun) rautamalmin Australian kotimarkkinahintoja.

| (252) | Tämän vuoksi Australian FOB-hintaa oikaistiin alaspäin kosteuden puutteen vuoksi. Komissio käytti perustana koko ”rikaste- ja palakorin” osalta painotettua keskiarvoa, jonka se laski yksilöllisesti kummallekin vientiä harjoittavalle tuottajalle (eikä (207) kappaleessa esitettyä painotettua keskiarvoa). |
| --- | --- |

(252)

Tämän vuoksi Australian FOB-hintaa oikaistiin alaspäin kosteuden puutteen vuoksi. Komissio käytti perustana koko ”rikaste- ja palakorin” osalta painotettua keskiarvoa, jonka se laski yksilöllisesti kummallekin vientiä harjoittavalle tuottajalle (eikä (207) kappaleessa esitettyä painotettua keskiarvoa).

| (253) | Samoista syistä kuin (208) ja (209) kappaleessa todettiin, komissio päätti myös vähentää Australian FOB-hinnasta ahtauskustannukset muttei tehnyt oikaisua käsittelyhävikkien osalta. |
| --- | --- |

(253)

Samoista syistä kuin (208) ja (209) kappaleessa todettiin, komissio päätti myös vähentää Australian FOB-hinnasta ahtauskustannukset muttei tehnyt oikaisua käsittelyhävikkien osalta.

| (254) | Komissio hylkäsi pyynnön oikaista Intian kotimarkkinahinnat FOB-tasolle, koska tämä tarkoittaisi sitä, että vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimita rautamalmia tehtaalle. Vahvistaakseen rautamalmin hinnan tehtaalle toimitettuna komissio näin ollen lisäsi – keskimääräisten kuljetuskustannusten lisäksi – myös summan, joka kattaa käsittelyn ja lastauksen kaivoksen ja junan/kuorma-auton välillä, yhdeltä vientiä harjoittavalta tuottajalta saatujen tarkastettujen kustannustietojen perusteella. |
| --- | --- |

(254)

Komissio hylkäsi pyynnön oikaista Intian kotimarkkinahinnat FOB-tasolle, koska tämä tarkoittaisi sitä, että vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimita rautamalmia tehtaalle. Vahvistaakseen rautamalmin hinnan tehtaalle toimitettuna komissio näin ollen lisäsi – keskimääräisten kuljetuskustannusten lisäksi – myös summan, joka kattaa käsittelyn ja lastauksen kaivoksen ja junan/kuorma-auton välillä, yhdeltä vientiä harjoittavalta tuottajalta saatujen tarkastettujen kustannustietojen perusteella.

| (255) | Näin komissio pystyi vertaamaan tasapuolisesti intialaisesta kaivoksesta intialaiseen tehtaaseen tuodun (muttei tehtaassa puretun) rautamalmin Intian kotimarkkinahintoja ja kaivoksesta satamaan (muttei satamassa puretun) rautamalmin Australian kotimarkkinahintoja. |
| --- | --- |

(255)

Näin komissio pystyi vertaamaan tasapuolisesti intialaisesta kaivoksesta intialaiseen tehtaaseen tuodun (muttei tehtaassa puretun) rautamalmin Intian kotimarkkinahintoja ja kaivoksesta satamaan (muttei satamassa puretun) rautamalmin Australian kotimarkkinahintoja.

| (256) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Jindal väitti, että komission ei olisi pitänyt käyttää Intian keskimääräisiä kaivoksesta tehtaalle -kuljetuskustannuksia, jotka saatiin yhdeltä vientiä harjoittavalta tuottajalta, vaan Jindalin ilmoittamia tosiasiallisia kustannuksia. |
| --- | --- |

(256)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Jindal väitti, että komission ei olisi pitänyt käyttää Intian keskimääräisiä kaivoksesta tehtaalle -kuljetuskustannuksia, jotka saatiin yhdeltä vientiä harjoittavalta tuottajalta, vaan Jindalin ilmoittamia tosiasiallisia kustannuksia.

| (257) | Komissio kuitenkin katsoi, että sen olisi käytettävä painotettuja keskimääräisiä vakiokuljetuskustannuksia kaivoksesta tehtaalle, jotta voidaan laskea etu puolueettomasti ja syrjimättömästi kummankin vientiä harjoittavan tuottajan osalta. Kun vertailukohtana on Intian ulkopuolinen vertailuhinta, mikä muu tahansa menetelmä johtaisi keinotekoiseen etuun tai haittaan yrityksen kannalta, riippuen tosiasiallisista logistiikkakustannuksista ja maantieteellisestä etäisyydestä vientiä harjoittavan tuottajan ja sen kaivoksen välillä, josta se on rautamalmin ostanut. |
| --- | --- |

(257)

Komissio kuitenkin katsoi, että sen olisi käytettävä painotettuja keskimääräisiä vakiokuljetuskustannuksia kaivoksesta tehtaalle, jotta voidaan laskea etu puolueettomasti ja syrjimättömästi kummankin vientiä harjoittavan tuottajan osalta. Kun vertailukohtana on Intian ulkopuolinen vertailuhinta, mikä muu tahansa menetelmä johtaisi keinotekoiseen etuun tai haittaan yrityksen kannalta, riippuen tosiasiallisista logistiikkakustannuksista ja maantieteellisestä etäisyydestä vientiä harjoittavan tuottajan ja sen kaivoksen välillä, josta se on rautamalmin ostanut.

| (258) | Komissio kertoi näiden kahden keskimääräisen hinnan erotuksen rautamalmin määrällä, jonka intialaiset tuottajat olivat tosiasiallisesti ostaneet tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(258)

Komissio kertoi näiden kahden keskimääräisen hinnan erotuksen rautamalmin määrällä, jonka intialaiset tuottajat olivat tosiasiallisesti ostaneet tutkimusajanjakson aikana.

| (259) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen ECL väitti, että komission ei olisi pitänyt käyttää kaikkia tosiasiallisesti ostetun rautamalmin määriä vaan vain sitä osaa, joka käytettiin pallografiittirautaputkien valmistukseen tutkimusajanjaksolla. Lisäksi olisi pitänyt käyttää sekä rikasteen että palojen eikä pelkästään rikasteen ostoja. Komissio hyväksyi väitteen ja ilmoitti molemmille vientiä harjoittaville tuottajille tehdyistä muutoksista. |
| --- | --- |

(259)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen ECL väitti, että komission ei olisi pitänyt käyttää kaikkia tosiasiallisesti ostetun rautamalmin määriä vaan vain sitä osaa, joka käytettiin pallografiittirautaputkien valmistukseen tutkimusajanjaksolla. Lisäksi olisi pitänyt käyttää sekä rikasteen että palojen eikä pelkästään rikasteen ostoja. Komissio hyväksyi väitteen ja ilmoitti molemmille vientiä harjoittaville tuottajille tehdyistä muutoksista.

| (260) | ECL väitti vielä, että vain rikasteen ostot oli otettu huomioon laskettaessa etua joidenkin ryhmään kuuluvien yritysten osalta. Komissio korjasi virheen molempien vientiä harjoittavien tuottajien osalta. Se sisällytti laskelmiin kaikki rautamalmiostot (rikaste ja palat). Jos rautapitoisuus oli muu kuin 62 prosenttia, komissio oikaisi ostohintaa pro rata -perusteella. Näille kahdelle vientiä harjoittavalle tuottajalle ilmoitettiin tehdyistä korjauksista. |
| --- | --- |

(260)

ECL väitti vielä, että vain rikasteen ostot oli otettu huomioon laskettaessa etua joidenkin ryhmään kuuluvien yritysten osalta. Komissio korjasi virheen molempien vientiä harjoittavien tuottajien osalta. Se sisällytti laskelmiin kaikki rautamalmiostot (rikaste ja palat). Jos rautapitoisuus oli muu kuin 62 prosenttia, komissio oikaisi ostohintaa pro rata -perusteella. Näille kahdelle vientiä harjoittavalle tuottajalle ilmoitettiin tehdyistä korjauksista.

| (261) | Erotuksen kokonaismäärä edustaa ”säästöä”, jonka intialaiset tuottajat saivat ostaessaan rautamalmia Intian vääristyneiltä markkinoilta verrattuna hintaan, jonka ne olisivat maksaneet ilman vääristymiä. Tämä kokonaismäärä edustaa etuutta, jonka Intian viranomaiset ovat myöntäneet intialaisille tuottajille tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(261)

Erotuksen kokonaismäärä edustaa ”säästöä”, jonka intialaiset tuottajat saivat ostaessaan rautamalmia Intian vääristyneiltä markkinoilta verrattuna hintaan, jonka ne olisivat maksaneet ilman vääristymiä. Tämä kokonaismäärä edustaa etuutta, jonka Intian viranomaiset ovat myöntäneet intialaisille tuottajille tutkimusajanjakson aikana.

| (262) | Komissio suhteutti tuen määrän perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevan tuotteen viennin kokonaisliikevaihtoon (nimittäjä) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, koska tuesta koitui etua tarkasteltavana olevan tuotteen koko tuotantoon eikä vain vientiin tarkoitettuun tuotantoon. |
| --- | --- |

(262)

Komissio suhteutti tuen määrän perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevan tuotteen viennin kokonaisliikevaihtoon (nimittäjä) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, koska tuesta koitui etua tarkasteltavana olevan tuotteen koko tuotantoon eikä vain vientiin tarkoitettuun tuotantoon.

| (263) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Jindal väitti, että komissio oli laskenut negatiivisen edun joillekin tutkimusajanjakson kuukausille. Tämän seurauksena rautamalmia ei tarjottu yritykselle riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. Se väitti myös, että se ei saanut mitään tukea tutkimusajanjakson jälkeen, koska se toi rautamalmia, minkä vuoksi tuki ei ole tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavaa sen osalta. |
| --- | --- |

(263)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Jindal väitti, että komissio oli laskenut negatiivisen edun joillekin tutkimusajanjakson kuukausille. Tämän seurauksena rautamalmia ei tarjottu yritykselle riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. Se väitti myös, että se ei saanut mitään tukea tutkimusajanjakson jälkeen, koska se toi rautamalmia, minkä vuoksi tuki ei ole tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavaa sen osalta.

| (264) | ECL väitti, että kaudella 2014–2015 Intian kotimarkkinahinnat eivät enää olleet alemmat kuin Australian FOB-hinnat. Komissio ei voi tehdä tyhjäksi tätä tosiseikkaa, koska sen on otettava huomioon tilanne toimenpiteiden käyttöönoton hetkellä. |
| --- | --- |

(264)

ECL väitti, että kaudella 2014–2015 Intian kotimarkkinahinnat eivät enää olleet alemmat kuin Australian FOB-hinnat. Komissio ei voi tehdä tyhjäksi tätä tosiseikkaa, koska sen on otettava huomioon tilanne toimenpiteiden käyttöönoton hetkellä.

| (265) | Komissio tunnusti, että tutkimusajanjakson joidenkin kuukausien aikana laskettu etuus oli negatiivinen. Tämä kuitenkin korvautui positiivisella etuudella, joka saatiin tutkimusajanjakson muulta ajalta niin, että kokonaistuloksena vahvistettiin positiivinen tukimarginaali kyseiselle yritykselle. |
| --- | --- |

(265)

Komissio tunnusti, että tutkimusajanjakson joidenkin kuukausien aikana laskettu etuus oli negatiivinen. Tämä kuitenkin korvautui positiivisella etuudella, joka saatiin tutkimusajanjakson muulta ajalta niin, että kokonaistuloksena vahvistettiin positiivinen tukimarginaali kyseiselle yritykselle.

| (266) | Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa edellytetään, että komissio ei ota tasoitustoimenpiteitä käyttöön kahdella edellytyksellä: i) jos tuki tai tuet on peruutettu tai ii) on osoitettu, että tuesta ei enää koidu mitään etuutta asianomaisille viejille. |
| --- | --- |

(266)

Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa edellytetään, että komissio ei ota tasoitustoimenpiteitä käyttöön kahdella edellytyksellä: i) jos tuki tai tuet on peruutettu tai ii) on osoitettu, että tuesta ei enää koidu mitään etuutta asianomaisille viejille.

| (267) | Ensimmäisen edellytyksen osalta komissio havaitsi, että vientirajoitusjärjestelmää ei ollut lakkautettu tai peruutettu. Sen vuoksi tämä edellytys ei täyttynyt. |
| --- | --- |

(267)

Ensimmäisen edellytyksen osalta komissio havaitsi, että vientirajoitusjärjestelmää ei ollut lakkautettu tai peruutettu. Sen vuoksi tämä edellytys ei täyttynyt.

| (268) | Toisen edellytyksen osalta on syytä muistaa, että sen ensisijaisena tavoitteena on, että sitä sovelletaan yksittäisiin kertaluonteisiin tukiin, jotka myönnetään tietylle ajanjaksolle ja joista ei koidu etua tulevaisuudessa millekään vientiä harjoittavalle tuottajalle (67). Näin ei ole tässä tapauksessa seuraavista syistä. |
| --- | --- |

(268)

Toisen edellytyksen osalta on syytä muistaa, että sen ensisijaisena tavoitteena on, että sitä sovelletaan yksittäisiin kertaluonteisiin tukiin, jotka myönnetään tietylle ajanjaksolle ja joista ei koidu etua tulevaisuudessa millekään vientiä harjoittavalle tuottajalle (67). Näin ei ole tässä tapauksessa seuraavista syistä.

67

| (269) | Tutkimusajanjakson jälkeen Australian FOB-hinnat, oikaistuina ahtauskustannusten ja kosteuspitoisuuden mukaan, vastaavat Intian kotimarkkinahintoja. Komissio kuitenkin vahvisti (212) kappaleessa, että rautamalmin kotimarkkinahintojen suuntaus Intiassa on melko vakaa eikä seuraa hintojen vaihtelua maailmanmarkkinoilla. Samaan aikaan ei ole poissuljettua, että lähitulevaisuudessa kansainväliset hinnat, mukaan luettuna Australian FOB-hinnat, kohoavat jälleen vastauksena rautamalmin kansainvälisen kysynnän ja tarjonnan vaihteluihin. Sen vuoksi ei voida päätellä, että vientirajoitusjärjestelmä on yksittäinen kertaluonteinen tuki, koska on todennäköistä, että siitä koituu etuja tulevaisuudessa. Jos kansainväliset hinnat ovat kuitenkin jatkuvasti alle Intian kotimarkkinahintojen, kullakin vientiä harjoittavalla tuottajalla on oikeus pyytää korvausta perityistä tulleista, jos osoitetaan, että tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä on poistettu tai sitä on vähennetty perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(269)

Tutkimusajanjakson jälkeen Australian FOB-hinnat, oikaistuina ahtauskustannusten ja kosteuspitoisuuden mukaan, vastaavat Intian kotimarkkinahintoja. Komissio kuitenkin vahvisti (212) kappaleessa, että rautamalmin kotimarkkinahintojen suuntaus Intiassa on melko vakaa eikä seuraa hintojen vaihtelua maailmanmarkkinoilla. Samaan aikaan ei ole poissuljettua, että lähitulevaisuudessa kansainväliset hinnat, mukaan luettuna Australian FOB-hinnat, kohoavat jälleen vastauksena rautamalmin kansainvälisen kysynnän ja tarjonnan vaihteluihin. Sen vuoksi ei voida päätellä, että vientirajoitusjärjestelmä on yksittäinen kertaluonteinen tuki, koska on todennäköistä, että siitä koituu etuja tulevaisuudessa. Jos kansainväliset hinnat ovat kuitenkin jatkuvasti alle Intian kotimarkkinahintojen, kullakin vientiä harjoittavalla tuottajalla on oikeus pyytää korvausta perityistä tulleista, jos osoitetaan, että tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä on poistettu tai sitä on vähennetty perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti.

| (270) | Edellä esitetyn perusteella perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa esitetyt edellytykset sille, että tasoitustoimenpiteitä ei oteta käyttöön, eivät täyty. |
| --- | --- |

(270)

Edellä esitetyn perusteella perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa esitetyt edellytykset sille, että tasoitustoimenpiteitä ei oteta käyttöön, eivät täyty.

| (271) | Tämän järjestelmän osalta tutkimusajanjaksolla vahvistettu tukiprosentti ECL-ryhmän osalta oli 3,01 prosenttia ja Jindal Saw Indian osalta 3,91 prosenttia. |
| --- | --- |

(271)

Tämän järjestelmän osalta tutkimusajanjaksolla vahvistettu tukiprosentti ECL-ryhmän osalta oli 3,01 prosenttia ja Jindal Saw Indian osalta 3,91 prosenttia.

c)   
  Erityisyys

Erityisyys

| (272) | Intian viranomaisten vientirajoituksista koituu etua vain rauta- ja terästeollisuudelle. Näin ollen ne ovat perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan erityisiä. Vaikka niistä koituu etua muillekin jatkojalostustuotteille kuin pallografiittirautaputkille, etu on vain tiettyjen intialaisten tuotannonalojen käytettävissä. Rautamalmin luontaiset ominaisuudet rajoittavat tuen mahdollista käyttöä tietyillä tuotannonaloilla, mutta tämä ei tarkoita sitä, että ollakseen erityistä tuen olisi rajoituttava tuotannonalan tiettyyn alasektoriin (68). |
| --- | --- |

(272)

Intian viranomaisten vientirajoituksista koituu etua vain rauta- ja terästeollisuudelle. Näin ollen ne ovat perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan erityisiä. Vaikka niistä koituu etua muillekin jatkojalostustuotteille kuin pallografiittirautaputkille, etu on vain tiettyjen intialaisten tuotannonalojen käytettävissä. Rautamalmin luontaiset ominaisuudet rajoittavat tuen mahdollista käyttöä tietyillä tuotannonaloilla, mutta tämä ei tarkoita sitä, että ollakseen erityistä tuen olisi rajoituttava tuotannonalan tiettyyn alasektoriin (68).

68

| (273) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen ECL ja Jindal kiistivät komission arvioinnin erityisyydestä, ja väittivät, että se on riittämätön ja oikeudellisesti virheellinen. ECL siteerasi erityisesti valituselimen raporttia, jonka mukaan saattaa olla, että tavaroiden tarjoamisen osalta on todennäköisempää havaita erityisyyttä tapauksissa, joissa tuotantopanoksia käyttää vain rajattu yritysten ja/tai tuotannonalan joukko. Samaan aikaan emme ole vakuuttuneita, että kaikki tavaroiden tarjoaminen niiden ominaisuuksiin kuuluvien rajoitusten puitteissa välttämättä johtaa erityisyyden toteamiseen (69). |
| --- | --- |

(273)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen ECL ja Jindal kiistivät komission arvioinnin erityisyydestä, ja väittivät, että se on riittämätön ja oikeudellisesti virheellinen. ECL siteerasi erityisesti valituselimen raporttia, jonka mukaan saattaa olla, että tavaroiden tarjoamisen osalta on todennäköisempää havaita erityisyyttä tapauksissa, joissa tuotantopanoksia käyttää vain rajattu yritysten ja/tai tuotannonalan joukko. Samaan aikaan emme ole vakuuttuneita, että kaikki tavaroiden tarjoaminen niiden ominaisuuksiin kuuluvien rajoitusten puitteissa välttämättä johtaa erityisyyden toteamiseen (69).

saattaa olla, että tavaroiden tarjoamisen osalta on todennäköisempää havaita erityisyyttä tapauksissa, joissa tuotantopanoksia käyttää vain rajattu yritysten ja/tai tuotannonalan joukko. Samaan aikaan emme ole vakuuttuneita, että kaikki tavaroiden tarjoaminen niiden ominaisuuksiin kuuluvien rajoitusten puitteissa välttämättä johtaa erityisyyden toteamiseen

69

| (274) | Komissio huomauttaa, että vientiä harjoittava tuottaja ei viitannut saman kohdan lopussa olevaan alaviitteeseen, jossa valituselin viittasi paneelin raporttiin asiassa (70), jossa puolestaan siteerattiin paneelin raporttia asiassa ”US – Softwood Lumber”. Jälkimmäisessä asiassa paneeli katsoi, että

  ”
  tämä ei merkitse sitä, että mikä tahansa tavaroiden tarjoaminen luonnonvarojen muodossa olisi automaattisesti erityistä, koska joissakin tapauksissa tarjottuja tavaroita (kuten öljyä, kaasua, vettä jne.) voidaan käyttää rajattomassa määrässä tuotannonaloja. Näin ole tässä tapauksessa. Kuten Kanada toteaa, tarjottujen tavaroiden, kuten puuston, luontaiset ominaisuudet rajaavat sen mahdollisen käytön vain ’tiettyihin yrityksiin’

  ”
   (71). |
| --- | --- |

(274)

Komissio huomauttaa, että vientiä harjoittava tuottaja ei viitannut saman kohdan lopussa olevaan alaviitteeseen, jossa valituselin viittasi paneelin raporttiin asiassa (70), jossa puolestaan siteerattiin paneelin raporttia asiassa ”US – Softwood Lumber”. Jälkimmäisessä asiassa paneeli katsoi, että

70

”
  tämä ei merkitse sitä, että mikä tahansa tavaroiden tarjoaminen luonnonvarojen muodossa olisi automaattisesti erityistä, koska joissakin tapauksissa tarjottuja tavaroita (kuten öljyä, kaasua, vettä jne.) voidaan käyttää rajattomassa määrässä tuotannonaloja. Näin ole tässä tapauksessa. Kuten Kanada toteaa, tarjottujen tavaroiden, kuten puuston, luontaiset ominaisuudet rajaavat sen mahdollisen käytön vain ’tiettyihin yrityksiin’

  ”
   (71).

tämä ei merkitse sitä, että mikä tahansa tavaroiden tarjoaminen luonnonvarojen muodossa olisi automaattisesti erityistä, koska joissakin tapauksissa tarjottuja tavaroita (kuten öljyä, kaasua, vettä jne.) voidaan käyttää rajattomassa määrässä tuotannonaloja. Näin ole tässä tapauksessa. Kuten Kanada toteaa, tarjottujen tavaroiden, kuten puuston, luontaiset ominaisuudet rajaavat sen mahdollisen käytön vain ’tiettyihin yrityksiin’

71

| (275) | Samansuuntaisesti komissio katsoi, että vaikka korkean laatuluokan rautamalmi on luonnonvara samoin kuin puusto, sitä ei voi käyttää rajaton määrä tuotannonaloja, toisin kuin öljyä, kaasua ja vettä. Sen käyttö on myös suppeampaa kuin matalan laatuluokan rautamalmin käyttö. Korkean laatuluokan rautamalmin kulutus rajoittuu tiukasti rajattuun yritysten tai tuotannonalojen joukkoon, esimerkiksi tietyt terästeollisuuden tuotteet ja erityisesti pallografiittirautaputkien tuotanto. Tällä perusteella komissio vahvisti sellaisen rajoituksen esiintymisen, joka nimenomaisesti ja kiistatta rajoittaa tuen saatavuuden tietyille yrityksille, minkä vuoksi tuki ei ole riittävän laajasti saatavilla koko talouden alalla (72). Tämän vuoksi komissio hylkäsi ECL:n väitteet. |
| --- | --- |

(275)

Samansuuntaisesti komissio katsoi, että vaikka korkean laatuluokan rautamalmi on luonnonvara samoin kuin puusto, sitä ei voi käyttää rajaton määrä tuotannonaloja, toisin kuin öljyä, kaasua ja vettä. Sen käyttö on myös suppeampaa kuin matalan laatuluokan rautamalmin käyttö. Korkean laatuluokan rautamalmin kulutus rajoittuu tiukasti rajattuun yritysten tai tuotannonalojen joukkoon, esimerkiksi tietyt terästeollisuuden tuotteet ja erityisesti pallografiittirautaputkien tuotanto. Tällä perusteella komissio vahvisti sellaisen rajoituksen esiintymisen, joka nimenomaisesti ja kiistatta rajoittaa tuen saatavuuden tietyille yrityksille, minkä vuoksi tuki ei ole riittävän laajasti saatavilla koko talouden alalla (72). Tämän vuoksi komissio hylkäsi ECL:n väitteet.

72

| (276) | ECL väitti myös, että komissio ei vahvistanut, millä perusteella se piti tukea oikeudellisesti erityisenä. Tältä osin komissio katsoi, että kyseiset tuet ovat oikeudellisesti erityisiä, koska ne on rajoitettu koskemaan rautamalmia säädöksillä, joilla otetaan käyttöön rautamalmia koskeva vientivero (73) ja joilla vahvistetaan rautamalmin kuljetukseen sovellettava kahden eri rahtimaksun politiikka (74). |
| --- | --- |

(276)

ECL väitti myös, että komissio ei vahvistanut, millä perusteella se piti tukea oikeudellisesti erityisenä. Tältä osin komissio katsoi, että kyseiset tuet ovat oikeudellisesti erityisiä, koska ne on rajoitettu koskemaan rautamalmia säädöksillä, joilla otetaan käyttöön rautamalmia koskeva vientivero (73) ja joilla vahvistetaan rautamalmin kuljetukseen sovellettava kahden eri rahtimaksun politiikka (74).

73

74

| (277) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi, että Intian viranomaisten toimet ovat pallografiittirautaputkien tuottajien kannalta erityisiä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(277)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi, että Intian viranomaisten toimet ovat pallografiittirautaputkien tuottajien kannalta erityisiä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

3.2.4.3   Päätelmät

| (278) | Ottamalla käyttöön vientirajoitusjärjestelmän Intian viranomaiset ovat valtuuttaneet rautamalmia louhivia yrityksiä tarjoamaan rautamalmia riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. Tällainen tavaroiden tarjoaminen muodostaa taloudellisen etuuden vastaanottajalle ja on erityinen ja näin ollen tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistava. |
| --- | --- |

(278)

Ottamalla käyttöön vientirajoitusjärjestelmän Intian viranomaiset ovat valtuuttaneet rautamalmia louhivia yrityksiä tarjoamaan rautamalmia riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. Tällainen tavaroiden tarjoaminen muodostaa taloudellisen etuuden vastaanottajalle ja on erityinen ja näin ollen tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistava.

3.3   Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä

Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä

| (279) | Vahvistettu tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä on seuraava:











  Yritys | FPS
  (3.2.1 kohta) | EPCG
  (3.2.2 kohta) | DDS
  (3.2.3 kohta) | Vientituet yhteensä | Rautamalmi
  (3.2.4 kohta) | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ECL-ryhmä | 4,35 % | 0,03 % | 1,66 % | 6,04 % | 3,01 % | 9,0 % |
| Jindal Saw | 3,11 % | 0,38 % | 1,37 % | 4,86 % | 3,91 % | 8,7 % |

(279)

Vahvistettu tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä on seuraava:

Yritys

FPS

(3.2.1 kohta)

EPCG

(3.2.2 kohta)

DDS

(3.2.3 kohta)

Vientituet yhteensä

Rautamalmi

(3.2.4 kohta)

Yhteensä

ECL-ryhmä

4,35 %

0,03 %

1,66 %

6,04 %

3,01 %

9,0 %

Jindal Saw

3,11 %

0,38 %

1,37 %

4,86 %

3,91 %

8,7 %

4.   VAHINKO

VAHINKO

4.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

| (280) | Tutkimusajanjakson aikana samankaltaista tuotetta valmisti kolme tuottajaa unionissa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’. |
| --- | --- |

(280)

Tutkimusajanjakson aikana samankaltaista tuotetta valmisti kolme tuottajaa unionissa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’.

| (281) | Koska unionin tuottajia on vain kolme ja koska SG PAM -ryhmä toimitti tiedot tytäryhtiöistään ja arviot sen ainoan unionin tuottajan osalta, joka ei toiminut yhteistyössä (Tiroler Rohre GmbH, jäljempänä ’TRM’), kaikki luvut esitetään indeksoituina tai vaihteluväleinä, jotta voidaan suojata tutkimuksessa yhteistyössä toiminutta toista unionin tuottajaa koskevien tietojen luottamuksellisuus. |
| --- | --- |

(281)

Koska unionin tuottajia on vain kolme ja koska SG PAM -ryhmä toimitti tiedot tytäryhtiöistään ja arviot sen ainoan unionin tuottajan osalta, joka ei toiminut yhteistyössä (Tiroler Rohre GmbH, jäljempänä ’TRM’), kaikki luvut esitetään indeksoituina tai vaihteluväleinä, jotta voidaan suojata tutkimuksessa yhteistyössä toiminutta toista unionin tuottajaa koskevien tietojen luottamuksellisuus.

| (282) | Unionin kokonaistuotannoksi tutkimusajanjaksolla vahvistettiin [590 000–610 000] tonnia. Komissio määritti unionin kokonaistuotannon määrän unionin tuotannonalaa koskevien saatavilla olevien tietojen, esimerkiksi yhteistyössä toimimatonta tuottajaa koskevien valituksessa esitettyjen tietojen ja yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta tutkimuksen kuluessa kerättyjen tietojen perusteella. Unionissa on vain kolme tuottajaa, ja yhteistyössä toimineiden kahden yrityksen osuus unionin kokonaistuotannosta on noin 96 prosenttia. |
| --- | --- |

(282)

Unionin kokonaistuotannoksi tutkimusajanjaksolla vahvistettiin [590 000–610 000] tonnia. Komissio määritti unionin kokonaistuotannon määrän unionin tuotannonalaa koskevien saatavilla olevien tietojen, esimerkiksi yhteistyössä toimimatonta tuottajaa koskevien valituksessa esitettyjen tietojen ja yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta tutkimuksen kuluessa kerättyjen tietojen perusteella. Unionissa on vain kolme tuottajaa, ja yhteistyössä toimineiden kahden yrityksen osuus unionin kokonaistuotannosta on noin 96 prosenttia.

4.2   Unionin kulutus

Unionin kulutus

| (283) | Komissio määritti unionin kulutuksen unionin tuotannonalan unionissa tapahtuneen myynnin sekä kolmansista maista unioniin tulevan tuonnin perusteella. Komissio määritti unionin tuotannonalan kokonaismyynnin yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta kerättyjen tietojen sekä yhteistyöhön toimimatonta tuottajaa koskevien valituksessa esitettyjen tietojen perusteella. Tuontimäärät saatiin Eurostatin tiedoista. |
| --- | --- |

(283)

Komissio määritti unionin kulutuksen unionin tuotannonalan unionissa tapahtuneen myynnin sekä kolmansista maista unioniin tulevan tuonnin perusteella. Komissio määritti unionin tuotannonalan kokonaismyynnin yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta kerättyjen tietojen sekä yhteistyöhön toimimatonta tuottajaa koskevien valituksessa esitettyjen tietojen perusteella. Tuontimäärät saatiin Eurostatin tiedoista.

| (284) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen saatujen huomautusten perusteella komissio havaitsi, että se oli osoittanut osan unionin tuotannonalan vientimyynnistä myyntiin unionissa. Korjattujen myyntilukujen vuoksi tiettyihin vahinkoindikaattoreihin – kuten unionin kokonaiskulutukseen, vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuuteen, unionin tuotannonalan markkinaosuuteen ja unionin myyntihintaan – liittyviin vaihteluväleihin ja/tai indekseihin on tehty hienoisia muutoksia/oikaisuja. Näillä korjauksilla oli kuitenkin vain vähäistä vaikutusta vahinkoindikaattoreihin, eivätkä ne vaikuttaneet suuntauksiin tai muuttaneet päätelmää, jonka mukaan merkittävää vahinkoa aiheutui. |
| --- | --- |

(284)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen saatujen huomautusten perusteella komissio havaitsi, että se oli osoittanut osan unionin tuotannonalan vientimyynnistä myyntiin unionissa. Korjattujen myyntilukujen vuoksi tiettyihin vahinkoindikaattoreihin – kuten unionin kokonaiskulutukseen, vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuuteen, unionin tuotannonalan markkinaosuuteen ja unionin myyntihintaan – liittyviin vaihteluväleihin ja/tai indekseihin on tehty hienoisia muutoksia/oikaisuja. Näillä korjauksilla oli kuitenkin vain vähäistä vaikutusta vahinkoindikaattoreihin, eivätkä ne vaikuttaneet suuntauksiin tai muuttaneet päätelmää, jonka mukaan merkittävää vahinkoa aiheutui.

| (285) | Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

  Unionin kulutus (1 000 tonnia) | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus | 570–620 | 490–540 | 460–510 | 520–570 |
| Indeksi | 100 | 87 | 83 | 93 |
| Lähde: kyselylomakevastaukset, valitukseen sisältyneet tiedot ja Eurostat |

(285)

Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

Unionin kulutus (1 000 tonnia)

Unionin kulutus (1 000 tonnia)

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Kulutus

570–620

490–540

460–510

520–570

Indeksi

Indeksi

100

100

87

87

83

83

93

93

Lähde: kyselylomakevastaukset, valitukseen sisältyneet tiedot ja Eurostat

Lähde:

| (286) | Unionin kulutus laski tarkastelujakson aikana 7 prosenttia. Unionin kulutuksen kuvaaja on u:n muotoinen: kulutus väheni merkittävästi vuosien 2011 ja 2012 välillä (yli 13 %), väheni edelleen vuonna 2013 ja lisääntyi tutkimusajanjaksolla. Tätä muotoa selittää osaksi se, että pallografiittirautaputkien loppukäyttäjiä ovat vedenjakelu-, viemäröinti- ja kastelualan yritykset. Nämä ovat useimmiten julkisyhteisöjä, jotka ovat riippuvaisia valtion rahoituksesta. Vuosina 2011 ja 2012 talouskriisi syveni valtion velkakriisiksi. Tämä sai unionin viranomaiset vähentämään julkisia investointeja ja menoja rankalla kädellä, mikä selittää huomattavan laskun pallografiittirautaputkien kysynnässä etenkin esimerkiksi Espanjassa, Portugalissa ja Italiassa. |
| --- | --- |

(286)

Unionin kulutus laski tarkastelujakson aikana 7 prosenttia. Unionin kulutuksen kuvaaja on u:n muotoinen: kulutus väheni merkittävästi vuosien 2011 ja 2012 välillä (yli 13 %), väheni edelleen vuonna 2013 ja lisääntyi tutkimusajanjaksolla. Tätä muotoa selittää osaksi se, että pallografiittirautaputkien loppukäyttäjiä ovat vedenjakelu-, viemäröinti- ja kastelualan yritykset. Nämä ovat useimmiten julkisyhteisöjä, jotka ovat riippuvaisia valtion rahoituksesta. Vuosina 2011 ja 2012 talouskriisi syveni valtion velkakriisiksi. Tämä sai unionin viranomaiset vähentämään julkisia investointeja ja menoja rankalla kädellä, mikä selittää huomattavan laskun pallografiittirautaputkien kysynnässä etenkin esimerkiksi Espanjassa, Portugalissa ja Italiassa.

4.3   Tuonti Intiasta

Tuonti Intiasta

4.3.1   Intiasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

Intiasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (287) | Komissio vahvisti tuonnin määrän Eurostatin tietojen perusteella. Eurostatin tiedot olivat johdonmukaisia intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien tietojen kanssa. Tuonnin markkinaosuus määritettiin samalla tavalla. |
| --- | --- |

(287)

Komissio vahvisti tuonnin määrän Eurostatin tietojen perusteella. Eurostatin tiedot olivat johdonmukaisia intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien tietojen kanssa. Tuonnin markkinaosuus määritettiin samalla tavalla.

| (288) | Tuonti asianomaisesta maasta unioniin kehittyi seuraavasti:

  Tuonnin määrä ja markkinaosuus | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Intiasta peräisin olevan tuonnin määrä (1 000 tonnia) | 75–85 | 60–70 | 70–80 | 80–100 |
| Tuontimäärä (indeksi) | 100 | 83 | 94 | 110 |
| Markkinaosuus
  (%) | 13–15 | 13–15 | 15–17 | 17–19 |
| Markkinaosuus (indeksi) | 100 | 95 | 112 | 118 |
| Lähde: Eurostat ja kyselylomakevastaukset |

(288)

Tuonti asianomaisesta maasta unioniin kehittyi seuraavasti:

Tuonnin määrä ja markkinaosuus

Tuonnin määrä ja markkinaosuus

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Intiasta peräisin olevan tuonnin määrä (1 000 tonnia)

75–85

60–70

70–80

80–100

Tuontimäärä (indeksi)

indeksi

100

100

83

83

94

94

110

110

Markkinaosuus

(%)

13–15

13–15

15–17

17–19

Markkinaosuus (indeksi)

indeksi

100

100

95

95

112

112

118

118

Lähde: Eurostat ja kyselylomakevastaukset

Lähde:

| (289) | Vaikka markkinat supistuivat, tuontimäärät Intiasta lisääntyivät yli 10 prosenttia tarkastelujaksolla. Intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuus kasvoi lähes 18 prosenttia. On syytä huomata, että vuosina 2012–2013, jolloin unionin kulutus pysytteli alhaisella tasolla, Intiasta tuleva tuonti lisääntyi lähes 10 prosenttia ja kasvatti markkinaosuuttaan lähes 17 prosenttia. Tuonti Intiasta jatkoi merkittävää kasvua tutkimusajanjaksolla, ja sen markkinaosuus kasvoi vielä vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(289)

Vaikka markkinat supistuivat, tuontimäärät Intiasta lisääntyivät yli 10 prosenttia tarkastelujaksolla. Intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuus kasvoi lähes 18 prosenttia. On syytä huomata, että vuosina 2012–2013, jolloin unionin kulutus pysytteli alhaisella tasolla, Intiasta tuleva tuonti lisääntyi lähes 10 prosenttia ja kasvatti markkinaosuuttaan lähes 17 prosenttia. Tuonti Intiasta jatkoi merkittävää kasvua tutkimusajanjaksolla, ja sen markkinaosuus kasvoi vielä vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä.

4.3.2   Intiasta tulevan tuonnin hinnat

Intiasta tulevan tuonnin hinnat

| (290) | Komissio vahvisti tuontihinnat Eurostatin tietojen perusteella voidakseen analysoida hinnan kehityksen suuntauksia. Koska pinnoittamattomat putket jätettiin pois tuotteen määritelmästä, komissio poisti Intiasta tuotujen pinnoittamattomien putkien arvon ja määrän keskimääräistä hintaa koskevista laskelmista niinä vuosina, joina pinnoittamattomia putkia tuotiin eli vuonna 2013 ja tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(290)

Komissio vahvisti tuontihinnat Eurostatin tietojen perusteella voidakseen analysoida hinnan kehityksen suuntauksia. Koska pinnoittamattomat putket jätettiin pois tuotteen määritelmästä, komissio poisti Intiasta tuotujen pinnoittamattomien putkien arvon ja määrän keskimääräistä hintaa koskevista laskelmista niinä vuosina, joina pinnoittamattomia putkia tuotiin eli vuonna 2013 ja tutkimusajanjaksolla.

| (291) | Intiasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräinen hinta kehittyi seuraavasti:

  Tuontihinnat (euroa/tonni) | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Intia | 665 | 703 | 671 | 664 |
| Indeksi | 100 | 106 | 101 | 100 |
| Lähde: Eurostat ja kyselylomakevastaukset |

(291)

Intiasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräinen hinta kehittyi seuraavasti:

Tuontihinnat (euroa/tonni)

Tuontihinnat (euroa/tonni)

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Intia

665

703

671

664

Indeksi

Indeksi

100

100

106

106

101

101

100

100

Lähde: Eurostat ja kyselylomakevastaukset

Lähde:

| (292) | Intialaisten tuotteiden hinnat pysyivät vakaina koko tarkastelujakson ajan. |
| --- | --- |

(292)

Intialaisten tuotteiden hinnat pysyivät vakaina koko tarkastelujakson ajan.

4.3.3   Hinnan alittavuus

Hinnan alittavuus

| (293) | Komissio määritti hintojen alittavuuden tutkimusajanjaksolla vientiä harjoittavien tuottajien ja unionin tuotannonalan toimittamien tietojen perusteella vertaamalla






  a) | etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloitettuja unionin tuottajien tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle; ja |
| --- | --- | --- |

(293)

Komissio määritti hintojen alittavuuden tutkimusajanjaksolla vientiä harjoittavien tuottajien ja unionin tuotannonalan toimittamien tietojen perusteella vertaamalla

a)

etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloitettuja unionin tuottajien tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle; ja

| b) | vastaavia intialaisten yhteistyössä toimineiden tuottajien ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloittamia tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä hintoja, jotka on määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

b)

vastaavia intialaisten yhteistyössä toimineiden tuottajien ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloittamia tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä hintoja, jotka on määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.

| (294) | Molemmat vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että valituksen tekijän myymien ja niiden myymien tuotteiden välillä oli merkittäviä eroja, jotka vaikuttavat tasapuoliseen hintojen vertailtavuuteen. Ne väittivät etenkin, että ne eivät valmista putkia, jotka on varustettu lukittavalla muhviliitoksella, jota SG PAM myy tuotemerkillä ”Universal joint”. Ne eivät myöskään valmista ohuille putkille automaattiliitoksia, jotka sopisivat SG PAM:n Blutop-tuotevalikoimassa käytettyihin muoviputkiin. Lisäksi ne väittivät, etteivät ne valmista putkia, joiden sisäosassa on termoplastinen vuoraus ja jollaisia SG PAM myy tuotenimellä ”Ductan” ja käyttää Blutop-tuotevalikoimassaan. Pallografiittirautaputkien käyttäjät unionissa vahvistivat nämä väitteet ja myös sen, että kumpikaan intialaisista yhteistyössä toimineista vientiä harjoittavista tuottajista ei voisi toimittaa vastaavia tuotteita. Sen vuoksi komissio jätti SG PAM:n Universal joint -liitoksella varustetut putket sekä sen Blutop-tuotevalikoiman pois hinnan alittavuutta ja vahinkomarginaalia koskevista laskelmista. Poisjättäminen vaikutti alle 10 prosenttiin liiketoimien määrästä. Kun lisäksi otetaan huomioon unionin markkinoilla myytyjen laippaputkien vähäinen määrä, ne jätettiin pois hinnan alittavuutta koskevista laskelmista. |
| --- | --- |

(294)

Molemmat vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että valituksen tekijän myymien ja niiden myymien tuotteiden välillä oli merkittäviä eroja, jotka vaikuttavat tasapuoliseen hintojen vertailtavuuteen. Ne väittivät etenkin, että ne eivät valmista putkia, jotka on varustettu lukittavalla muhviliitoksella, jota SG PAM myy tuotemerkillä ”Universal joint”. Ne eivät myöskään valmista ohuille putkille automaattiliitoksia, jotka sopisivat SG PAM:n Blutop-tuotevalikoimassa käytettyihin muoviputkiin. Lisäksi ne väittivät, etteivät ne valmista putkia, joiden sisäosassa on termoplastinen vuoraus ja jollaisia SG PAM myy tuotenimellä ”Ductan” ja käyttää Blutop-tuotevalikoimassaan. Pallografiittirautaputkien käyttäjät unionissa vahvistivat nämä väitteet ja myös sen, että kumpikaan intialaisista yhteistyössä toimineista vientiä harjoittavista tuottajista ei voisi toimittaa vastaavia tuotteita. Sen vuoksi komissio jätti SG PAM:n Universal joint -liitoksella varustetut putket sekä sen Blutop-tuotevalikoiman pois hinnan alittavuutta ja vahinkomarginaalia koskevista laskelmista. Poisjättäminen vaikutti alle 10 prosenttiin liiketoimien määrästä. Kun lisäksi otetaan huomioon unionin markkinoilla myytyjen laippaputkien vähäinen määrä, ne jätettiin pois hinnan alittavuutta koskevista laskelmista.

| (295) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä väitti, että Universal joint -liitoksella varustettujen putkien jättäminen pois laskelmista oli perusteetonta, koska vientiä harjoittavilla tuottajilla on tekninen ratkaisu, jolla liitos voidaan korvata. Komissio muistutti, että useat käyttäjät olivat vahvistaneet, että vientiä harjoittavat tuottajat eivät pysty toimittamaan putkia, jotka on varustettu lukittavalla muhviliitoksella. Tässä tutkimuksessa liitoksen tyyppiä ei kuitenkaan pidetty olennaisena tekijänä, jonka perusteella eri tuotelajit voidaan erottaa toisistaan hintavertailua varten. Sen vuoksi tuotelajikohtaista tasapuolista hintavertailua ei voitu tehdä. Kun otetaan huomioon tällä liitoksella varustettujen tuotteiden vähäinen määrä, tasapuolisen hintavertailun vaikeus ja se, että valtaosa tuotelajeista oli hintojen alittavuutta ja vahinkomarginaalia koskevien laskelmien kohteena, komissio katsoi edelleen, että lukittavalla muhviliitoksella varustettujen putkien jättäminen hintojen alittavuutta koskevien laskelmien ulkopuolelle oli asianmukaista. |
| --- | --- |

(295)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä väitti, että Universal joint -liitoksella varustettujen putkien jättäminen pois laskelmista oli perusteetonta, koska vientiä harjoittavilla tuottajilla on tekninen ratkaisu, jolla liitos voidaan korvata. Komissio muistutti, että useat käyttäjät olivat vahvistaneet, että vientiä harjoittavat tuottajat eivät pysty toimittamaan putkia, jotka on varustettu lukittavalla muhviliitoksella. Tässä tutkimuksessa liitoksen tyyppiä ei kuitenkaan pidetty olennaisena tekijänä, jonka perusteella eri tuotelajit voidaan erottaa toisistaan hintavertailua varten. Sen vuoksi tuotelajikohtaista tasapuolista hintavertailua ei voitu tehdä. Kun otetaan huomioon tällä liitoksella varustettujen tuotteiden vähäinen määrä, tasapuolisen hintavertailun vaikeus ja se, että valtaosa tuotelajeista oli hintojen alittavuutta ja vahinkomarginaalia koskevien laskelmien kohteena, komissio katsoi edelleen, että lukittavalla muhviliitoksella varustettujen putkien jättäminen hintojen alittavuutta koskevien laskelmien ulkopuolelle oli asianmukaista.

| (296) | Jindal väitti myös, että muut fyysiset erot muun muassa ulkopinnoitteessa ja sisävuorauksessa vaikuttavat hintojen vertailukelpoisuuteen, minkä vuoksi myös niitä olisi oikaistava tai ne olisi jätettävä pois. Nämä väitteet kuitenkin hylättiin. Sekä unionin tuotannonala että intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat olivat ilmoittaneet myyneensä unionissa tuotelajeja, joiden fyysiset ominaisuudet olivat verrattavissa toisiinsa, minkä vuoksi näiden muiden väitettyjen erojen osalta oli tehty tasapuolinen vertailu. |
| --- | --- |

(296)

Jindal väitti myös, että muut fyysiset erot muun muassa ulkopinnoitteessa ja sisävuorauksessa vaikuttavat hintojen vertailukelpoisuuteen, minkä vuoksi myös niitä olisi oikaistava tai ne olisi jätettävä pois. Nämä väitteet kuitenkin hylättiin. Sekä unionin tuotannonala että intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat olivat ilmoittaneet myyneensä unionissa tuotelajeja, joiden fyysiset ominaisuudet olivat verrattavissa toisiinsa, minkä vuoksi näiden muiden väitettyjen erojen osalta oli tehty tasapuolinen vertailu.

| (297) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Jindal väitti, että komission tekemät oikaisut vientihintaan eli myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia ja voittoa koskevat oikaisut ovat vastoin WTO:n oikeuskäytäntöä. Sama vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tällaiset oikaistut vientihinnat (jotka ovat toisinaan 0 tai jopa negatiivisia) eivät voi toimia perustana, kun arvioidaan, onko tuettu tuonti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio ei ole samaa mieltä asiasta. Komission vakiintuneen käytännön mukaisesti myös unionin tuottajien hintoja on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle vähentämällä muun muassa kuljetuksiin liittyvät kustannukset. Näin ollen tuojan jälleenmyyntihinnan ja unionin noudettuna lähettäjältä -hinnan vertailu ei olisi tasapuolinen vertailu. Lisäksi ainoa tapaus, jossa vientiä harjoittavan tuottajan hinta oli alle 0, poistettiin hinnan alittavuutta koskevista laskemista päätelmien ilmoittamisen jälkeen, eikä sillä ollut mitään vaikutusta marginaaleihin. |
| --- | --- |

(297)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Jindal väitti, että komission tekemät oikaisut vientihintaan eli myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia ja voittoa koskevat oikaisut ovat vastoin WTO:n oikeuskäytäntöä. Sama vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tällaiset oikaistut vientihinnat (jotka ovat toisinaan 0 tai jopa negatiivisia) eivät voi toimia perustana, kun arvioidaan, onko tuettu tuonti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio ei ole samaa mieltä asiasta. Komission vakiintuneen käytännön mukaisesti myös unionin tuottajien hintoja on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle vähentämällä muun muassa kuljetuksiin liittyvät kustannukset. Näin ollen tuojan jälleenmyyntihinnan ja unionin noudettuna lähettäjältä -hinnan vertailu ei olisi tasapuolinen vertailu. Lisäksi ainoa tapaus, jossa vientiä harjoittavan tuottajan hinta oli alle 0, poistettiin hinnan alittavuutta koskevista laskemista päätelmien ilmoittamisen jälkeen, eikä sillä ollut mitään vaikutusta marginaaleihin.

| (298) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Jindal toi esiin, että komissio ei ollut toimittanut tietoa unionin tuotteiden ja vientiä harjoittavien tuottajien tuotteiden vastaavuudesta kunkin yksittäisen tuotelajin osalta (tuotevalvontakoodit), minkä vuoksi tuottaja ei kyennyt varmistamaan, oliko komissio analysoinut hintojen alittavuuden merkityksen suhteessa niiden tuotelajien osuuteen, joiden osalta alittavuutta ei havaittu. |
| --- | --- |

(298)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Jindal toi esiin, että komissio ei ollut toimittanut tietoa unionin tuotteiden ja vientiä harjoittavien tuottajien tuotteiden vastaavuudesta kunkin yksittäisen tuotelajin osalta (tuotevalvontakoodit), minkä vuoksi tuottaja ei kyennyt varmistamaan, oliko komissio analysoinut hintojen alittavuuden merkityksen suhteessa niiden tuotelajien osuuteen, joiden osalta alittavuutta ei havaittu.

| (299) | Tuotteiden vastaavuus hinnan alittavuutta koskevissa laskelmissa oli 99 ja 95 prosenttia kahden vientiä harjoittavan tuottajan osalta, ja hintojen alittavuutta havaittiin 98 ja 91 prosentissa unionin markkinoilla myydyistä eri tuotelajeista. Kun otetaan huomioon niiden tuotelajien erittäin korkea osuus, joissa esiintyi hintojen alittavuutta, komissio hylkäsi väitteen, jonka mukaan alittavuuden vaikutusta ei ollut analysoitu asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(299)

Tuotteiden vastaavuus hinnan alittavuutta koskevissa laskelmissa oli 99 ja 95 prosenttia kahden vientiä harjoittavan tuottajan osalta, ja hintojen alittavuutta havaittiin 98 ja 91 prosentissa unionin markkinoilla myydyistä eri tuotelajeista. Kun otetaan huomioon niiden tuotelajien erittäin korkea osuus, joissa esiintyi hintojen alittavuutta, komissio hylkäsi väitteen, jonka mukaan alittavuuden vaikutusta ei ollut analysoitu asianmukaisesti.

| (300) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata väitti, että unionin tuotannonalan tuotantokustannuksiin perustuva hintojen alittavuus ei soveltunut vahingon tarkasteluun, koska tuotantokustannukset olivat kohonneet korkeiden kiinteiden kustannusten ja ylikapasiteetin vuoksi. Kuten jäljempänä todetaan, hintojen alittavuudessa verrataan hintoja toisiinsa. Hintojen alittavuus on joka tapauksessa vain yksi monesta indikaattorista, joita tarkastellaan sen määrittämiseksi, onko unionin tuotannonalalle aiheutunut merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(300)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata väitti, että unionin tuotannonalan tuotantokustannuksiin perustuva hintojen alittavuus ei soveltunut vahingon tarkasteluun, koska tuotantokustannukset olivat kohonneet korkeiden kiinteiden kustannusten ja ylikapasiteetin vuoksi. Kuten jäljempänä todetaan, hintojen alittavuudessa verrataan hintoja toisiinsa. Hintojen alittavuus on joka tapauksessa vain yksi monesta indikaattorista, joita tarkastellaan sen määrittämiseksi, onko unionin tuotannonalalle aiheutunut merkittävää vahinkoa.

| (301) | Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, vertailtiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina unionin tuottajien liikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana. Tulos osoitti yhteistyössä toimineiden kahden vientiä harjoittavan tuottajan painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 30,9 ja 31,7 prosenttia. |
| --- | --- |

(301)

Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, vertailtiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina unionin tuottajien liikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana. Tulos osoitti yhteistyössä toimineiden kahden vientiä harjoittavan tuottajan painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 30,9 ja 31,7 prosenttia.

4.4   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

4.4.1   Yleiset huomautukset

Yleiset huomautukset

| (302) | Tutkittaessa tuetun tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(302)

Tutkittaessa tuetun tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

| (303) | Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien kyselylomakevastauksiin sisältyneiden tietojen ja yhteistyöhön osallistumatonta tuottajaa koskevien valituksessa esitettyjen arvioiden perusteella. Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta saatuihin kyselylomakevastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Kumpaakin ryhmää koskevien tietojen todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(303)

Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien kyselylomakevastauksiin sisältyneiden tietojen ja yhteistyöhön osallistumatonta tuottajaa koskevien valituksessa esitettyjen arvioiden perusteella. Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta saatuihin kyselylomakevastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Kumpaakin ryhmää koskevien tietojen todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.

| (304) | Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien merkittävyys ja toipuminen aiemman tuetun tuonnin vaikutuksista. |
| --- | --- |

(304)

Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien merkittävyys ja toipuminen aiemman tuetun tuonnin vaikutuksista.

| (305) | Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti. |
| --- | --- |

(305)

Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

4.4.2   Makrotaloudelliset indikaattorit

Makrotaloudelliset indikaattorit

4.4.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (306) | Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Unionin tuotanto (1 000 tonnia), tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto | 580–600 | 460–480 | 530–550 | 590–610 |
| Tuotantomäärä (indeksi) | 100 | 79 | 91 | 101 |
| Tuotantokapasiteetti | 1 000 –1 100 | 1 000 –1 100 | 1 000 –1 100 | 1 000 –1 100 |
| Tuotantokapasiteetti (indeksi) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 52 % – 57 % | 42 % – 47 % | 45 % – 50 % | 53 % – 58 % |
| Lähde: kyselylomakevastaukset ja valitukseen sisältyneet tiedot |

(306)

Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Unionin tuotanto (1 000 tonnia), tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Unionin tuotanto (1 000 tonnia), tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Tuotanto

580–600

460–480

530–550

590–610

Tuotantomäärä (indeksi)

indeksi

100

100

79

79

91

91

101

101

Tuotantokapasiteetti

1 000 –1 100

1 000 –1 100

1 000 –1 100

1 000 –1 100

Tuotantokapasiteetti (indeksi)

indeksi

100

100

100

100

100

100

100

100

Kapasiteetin käyttöaste

52 % – 57 %

42 % – 47 %

45 % – 50 %

53 % – 58 %

Lähde: kyselylomakevastaukset ja valitukseen sisältyneet tiedot

Lähde:

| (307) | Unionin tuotannonalan kokonaistuotanto oli tutkimusajanjaksolla hiukan suurempi kuin vuonna 2011 huolimatta siitä, että myynti unionissa oli huomattavasti pienempi tutkimusajanjaksolla. Tuotannon kasvua vuonna 2013 ja tutkimusajanjaksolla selittää vientimyynnin kasvu. |
| --- | --- |

(307)

Unionin tuotannonalan kokonaistuotanto oli tutkimusajanjaksolla hiukan suurempi kuin vuonna 2011 huolimatta siitä, että myynti unionissa oli huomattavasti pienempi tutkimusajanjaksolla. Tuotannon kasvua vuonna 2013 ja tutkimusajanjaksolla selittää vientimyynnin kasvu.

| (308) | Kapasiteetti säilyi vakaana koko tarkastelujakson ajan. Kapasiteetin käyttöaste nousi tarkastelujaksolla hienoisesti samaan tahtiin tuotannon kasvun kanssa. Kapasiteetin käyttöaste pysyi kuitenkin suhteellisen matalana ([53–58] prosenttia). Pallografiittirautaputkien tuotannonalan kiinteät kustannukset ovat suhteellisen korkeat. Matala kapasiteetin käyttöaste heikentää kykyä kattaa kiinteät kustannukset, mikä saattaa vaikuttaa unionin tuotannonalan kannattavuuteen. |
| --- | --- |

(308)

Kapasiteetti säilyi vakaana koko tarkastelujakson ajan. Kapasiteetin käyttöaste nousi tarkastelujaksolla hienoisesti samaan tahtiin tuotannon kasvun kanssa. Kapasiteetin käyttöaste pysyi kuitenkin suhteellisen matalana ([53–58] prosenttia). Pallografiittirautaputkien tuotannonalan kiinteät kustannukset ovat suhteellisen korkeat. Matala kapasiteetin käyttöaste heikentää kykyä kattaa kiinteät kustannukset, mikä saattaa vaikuttaa unionin tuotannonalan kannattavuuteen.

4.4.2.2   Myyntimäärä ja markkinaosuus

| (309) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Unionin tuotannonalan myyntimäärä (1 000 tonnia) ja markkinaosuus | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myynti | 430–470 | 370–410 | 340–380 | 380–420 |
| Myyntimäärä (indeksi) | 100 | 88 | 82 | 89 |
| Markkinaosuus | 78–80 % | 76–81 % | 73–78 % | 71–76 % |
| Markkinaosuus (indeksi) | 100 | 101 | 98 | 96 |
| Lähde: kyselylomakevastaukset, valitukseen sisältyneet tiedot ja Eurostat |

(309)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Unionin tuotannonalan myyntimäärä (1 000 tonnia) ja markkinaosuus

Unionin tuotannonalan myyntimäärä (1 000 tonnia) ja markkinaosuus

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Myynti

430–470

370–410

340–380

380–420

Myyntimäärä (indeksi)

indeksi

100

100

88

88

82

82

89

89

Markkinaosuus

78–80 %

76–81 %

73–78 %

71–76 %

Markkinaosuus (indeksi)

indeksi

100

100

101

101

98

98

96

96

Lähde: kyselylomakevastaukset, valitukseen sisältyneet tiedot ja Eurostat

Lähde:

| (310) | Unionin tuotannonalan myynti väheni 11 prosenttia tarkastelujaksolla ja laski [380 000–420 000] tonniin tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonalan myyntimäärä laski huomattavasti jyrkemmin kuin kulutuksen määrä, minkä seurauksena sen markkinaosuus pieneni 4 prosenttia tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(310)

Unionin tuotannonalan myynti väheni 11 prosenttia tarkastelujaksolla ja laski [380 000–420 000] tonniin tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonalan myyntimäärä laski huomattavasti jyrkemmin kuin kulutuksen määrä, minkä seurauksena sen markkinaosuus pieneni 4 prosenttia tarkastelujaksolla.

| (311) | ECL väitti, että tonneihin perustuvassa myyntimäärän laskussa ei oteta huomioon, että valituksen tekijä toi markkinoille ja myi enimmäkseen kevyempiä putkia tarkastelujaksolla, minkä vuoksi myynnin lasku on liioiteltua. Väitteen tueksi ei toimitettu mitään näyttöä, minkä vuoksi se oli hylättävä. Komissio kuitenkin jätti hintojen alittavuutta ja vahinkomarginaalia koskevista laskelmista Blutop-tuotevalikoimaan kuuluvat kevyemmät putket (294) kappaleessa esitetyistä syistä. |
| --- | --- |

(311)

ECL väitti, että tonneihin perustuvassa myyntimäärän laskussa ei oteta huomioon, että valituksen tekijä toi markkinoille ja myi enimmäkseen kevyempiä putkia tarkastelujaksolla, minkä vuoksi myynnin lasku on liioiteltua. Väitteen tueksi ei toimitettu mitään näyttöä, minkä vuoksi se oli hylättävä. Komissio kuitenkin jätti hintojen alittavuutta ja vahinkomarginaalia koskevista laskelmista Blutop-tuotevalikoimaan kuuluvat kevyemmät putket (294) kappaleessa esitetyistä syistä.

4.4.2.3   Kasvu

| (312) | Tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaiskulutus unionissa väheni tarkastelujaksolla 7 prosentilla. Kulutus laski jyrkästi vuonna 2012 (yli 13 prosenttia), pysyi alhaisena vuonna 2013 ja alkoi sen jälkeen elpyä tutkimusajanjaksolla. Tarkastelujakson alussa unionin tuotannonalan myynti, kolmansista maista tuleva tuonti sekä Intiasta peräisin oleva tuonti laskivat samassa linjassa kulutuksen laskun kanssa. Tarkastelujakson loppuun mennessä unionin kulutus alkoi elpyä, mutta unionin tuotannonala ei kyennyt hyötymään täysin tästä elpymisestä, koska sen sekä myyntimäärä että markkinaosuus unionissa olivat pienentyneet, kun taas Intiasta tuleva tuonti oli kasvattanut markkinaosuuttaan. |
| --- | --- |

(312)

Tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaiskulutus unionissa väheni tarkastelujaksolla 7 prosentilla. Kulutus laski jyrkästi vuonna 2012 (yli 13 prosenttia), pysyi alhaisena vuonna 2013 ja alkoi sen jälkeen elpyä tutkimusajanjaksolla. Tarkastelujakson alussa unionin tuotannonalan myynti, kolmansista maista tuleva tuonti sekä Intiasta peräisin oleva tuonti laskivat samassa linjassa kulutuksen laskun kanssa. Tarkastelujakson loppuun mennessä unionin kulutus alkoi elpyä, mutta unionin tuotannonala ei kyennyt hyötymään täysin tästä elpymisestä, koska sen sekä myyntimäärä että markkinaosuus unionissa olivat pienentyneet, kun taas Intiasta tuleva tuonti oli kasvattanut markkinaosuuttaan.

4.4.2.4   Työllisyys ja tuottavuus

| (313) | Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Työntekijöiden lukumäärä ja tuottavuus | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijät | 2 400 –2 500 | 2 300 –2 400 | 2 300 –2 400 | 2 400 –2 500 |
| Työntekijät (indeksi) | 100 | 93 | 93 | 99 |
| Tuottavuus (tonnia)/työntekijä | 220–240 | 180–200 | 210–230 | 230–250 |
| Tuottavuus (indeksi) | 100 | 82 | 96 | 102 |
| Lähde: kyselyvastaukset |

(313)

Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Työntekijöiden lukumäärä ja tuottavuus

Työntekijöiden lukumäärä ja tuottavuus

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Työntekijät

2 400 –2 500

2 300 –2 400

2 300 –2 400

2 400 –2 500

Työntekijät (indeksi)

indeksi

100

100

93

93

93

93

99

99

Tuottavuus (tonnia)/työntekijä

220–240

180–200

210–230

230–250

Tuottavuus (indeksi)

indeksi

100

100

82

82

96

96

102

102

Lähde: kyselyvastaukset

Lähde:

| (314) | Työllisyys ja tuottavuus olivat tutkimusajanjaksolla samalla tasolla kuin vuonna 2011. Työllisyyden pysyminen ennallaan johtui kuitenkin lähinnä unionin ulkopuolisen myynnin merkittävästä kasvusta. |
| --- | --- |

(314)

Työllisyys ja tuottavuus olivat tutkimusajanjaksolla samalla tasolla kuin vuonna 2011. Työllisyyden pysyminen ennallaan johtui kuitenkin lähinnä unionin ulkopuolisen myynnin merkittävästä kasvusta.

4.4.2.5   Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien merkittävyys ja toipuminen aiemmasta tuetusta tuonnista tai polkumyyntituonnista

| (315) | Kaikki tukimarginaalit olivat vähimmäistasoa korkeammat. Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien vaikutus unionin tuotannonalaan oli merkittävä, kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat. |
| --- | --- |

(315)

Kaikki tukimarginaalit olivat vähimmäistasoa korkeammat. Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien vaikutus unionin tuotannonalaan oli merkittävä, kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat.

| (316) | Kyseessä on ensimmäinen tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeva tukien vastainen tutkimus. Käytettävissä ei näin ollen ollut tietoja, joiden pohjalta olisi voitu arvioida mahdollisen aiemman tuetun tai polkumyynnillä tulleen tuonnin vaikutuksia. |
| --- | --- |

(316)

Kyseessä on ensimmäinen tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeva tukien vastainen tutkimus. Käytettävissä ei näin ollen ollut tietoja, joiden pohjalta olisi voitu arvioida mahdollisen aiemman tuetun tai polkumyynnillä tulleen tuonnin vaikutuksia.

4.4.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

Mikrotaloudelliset indikaattorit

4.4.3.1   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

| (317) | Yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Myyntihinnat unionissa | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa (euroa/tonni) | 990–1050 | 1 000 –1 060 | 1 020 –1 060 | 1 000 –1 060 |
| Indeksi | 100 | 102 | 104 | 101 |
| Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni) | 900–950 | 1 000 –1 050 | 900–950 | 850–900 |
| Indeksi | 100 | 110 | 104 | 96 |
| Lähde: kyselyvastaukset |

(317)

Yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Myyntihinnat unionissa

Myyntihinnat unionissa

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa (euroa/tonni)

990–1050

1 000 –1 060

1 020 –1 060

1 000 –1 060

Indeksi

Indeksi

100

100

102

102

104

104

101

101

Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni)

900–950

1 000 –1 050

900–950

850–900

Indeksi

Indeksi

100

100

110

110

104

104

96

96

Lähde: kyselyvastaukset

Lähde:

| (318) | Keskimääräinen yksikkömyyntihinta kohosi vuosina 2012 ja 2013, putosi 3 prosenttia tutkimusajanjakson aikana ja palasi sitten tarkastelujakson alun tasolle. Tuotantokustannukset kohosivat vuonna 2012 ja laskivat vuonna 2013 ja tutkimusajanjaksolla, mikä johtui lähinnä pääasiallisen raaka-aineen – rautamalmin ja metalliromun – hintojen laskusta. |
| --- | --- |

(318)

Keskimääräinen yksikkömyyntihinta kohosi vuosina 2012 ja 2013, putosi 3 prosenttia tutkimusajanjakson aikana ja palasi sitten tarkastelujakson alun tasolle. Tuotantokustannukset kohosivat vuonna 2012 ja laskivat vuonna 2013 ja tutkimusajanjaksolla, mikä johtui lähinnä pääasiallisen raaka-aineen – rautamalmin ja metalliromun – hintojen laskusta.

| (319) | Jindal väitti, että unionin tuotannonalan heikkenevä kannattavuus ei ole johdonmukainen sen seikan kanssa, että unionin tuotannonalan yksikkömyyntihinnan ja tuotantokustannusten välinen ero kasvoi tutkimusajanjaksolla. Komissio kiistää tämän väitteen. Edellä olevassa taulukossa esitettyjä tuotantokustannuksia ei käytetty kannattavuutta laskettaessa. Tuotantokustannukset vahvistettiin tarkasteltavana olevan tuotteen valmistuskustannusten ja myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten perusteella neljän unionissa yhteistyössä toimineen tuotantoyrityksen osalta. Kannattavuus puolestaan laskettiin käyttämällä perustana samankaltaisen tuotteen unionin etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan myynnin nettovoittoa (ennen veroja) prosentteina myynnin liikevaihdosta, joka sisältää myytyjen tavaroiden kustannukset, myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset, T&K-kustannukset ja tietyt muut kustannukset kaikkien unionin yhteistyössä toimineiden tuotantoyritysten sekä niiden myynnistä vastaavien tytäryhtiöiden osalta. Sen vuoksi kannattavuus voi kehittyä eri tavalla kuin yksikkömyyntihinnat ja tuotantokustannukset. |
| --- | --- |

(319)

Jindal väitti, että unionin tuotannonalan heikkenevä kannattavuus ei ole johdonmukainen sen seikan kanssa, että unionin tuotannonalan yksikkömyyntihinnan ja tuotantokustannusten välinen ero kasvoi tutkimusajanjaksolla. Komissio kiistää tämän väitteen. Edellä olevassa taulukossa esitettyjä tuotantokustannuksia ei käytetty kannattavuutta laskettaessa. Tuotantokustannukset vahvistettiin tarkasteltavana olevan tuotteen valmistuskustannusten ja myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten perusteella neljän unionissa yhteistyössä toimineen tuotantoyrityksen osalta. Kannattavuus puolestaan laskettiin käyttämällä perustana samankaltaisen tuotteen unionin etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan myynnin nettovoittoa (ennen veroja) prosentteina myynnin liikevaihdosta, joka sisältää myytyjen tavaroiden kustannukset, myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset, T&K-kustannukset ja tietyt muut kustannukset kaikkien unionin yhteistyössä toimineiden tuotantoyritysten sekä niiden myynnistä vastaavien tytäryhtiöiden osalta. Sen vuoksi kannattavuus voi kehittyä eri tavalla kuin yksikkömyyntihinnat ja tuotantokustannukset.

4.4.3.2   Työvoimakustannukset

| (320) | Yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (tuhatta euroa/työntekijä/vuosi) | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työvoimakustannukset | 56–58 | 56–58 | 58–60 | 58–60 |
| Indeksi | 100 | 100 | 103 | 104 |
| Lähde: kyselyvastaukset |

(320)

Yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (tuhatta euroa/työntekijä/vuosi)

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (tuhatta euroa/työntekijä/vuosi)

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Työvoimakustannukset

56–58

56–58

58–60

58–60

Indeksi

Indeksi

100

100

100

100

103

103

104

104

Lähde: kyselyvastaukset

Lähde:

| (321) | Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohden nousivat tarkastelujaksolla 4 prosenttia. Eurostatin tietojen mukaan nousu oli hillitympää kuin palkkojen yleinen nousu unionissa. |
| --- | --- |

(321)

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohden nousivat tarkastelujaksolla 4 prosenttia. Eurostatin tietojen mukaan nousu oli hillitympää kuin palkkojen yleinen nousu unionissa.

| (322) | Jindal toi esiin, että komissio ei toimittanut Eurostatin tietoja, joita se käytti sen väitteensä tueksi, että unionin tuotannonalan työvoimakustannukset kohosivat vähemmän kuin teollisuuden alalla kokonaisuudessaan unionissa. Komissio selvensi, että Euroopan unionin koko teollisuuden alan työvoimakustannusten vuotuinen kasvu Eurostatin (75) mukaan oli 6,9 prosenttia vuosien 2011 ja 2014 välillä ja lähes 5 prosenttia vuosien 2011 ja 2013 välillä. |
| --- | --- |

(322)

Jindal toi esiin, että komissio ei toimittanut Eurostatin tietoja, joita se käytti sen väitteensä tueksi, että unionin tuotannonalan työvoimakustannukset kohosivat vähemmän kuin teollisuuden alalla kokonaisuudessaan unionissa. Komissio selvensi, että Euroopan unionin koko teollisuuden alan työvoimakustannusten vuotuinen kasvu Eurostatin (75) mukaan oli 6,9 prosenttia vuosien 2011 ja 2014 välillä ja lähes 5 prosenttia vuosien 2011 ja 2013 välillä.

75

4.4.3.3   Varastot

| (323) | Yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Varastot (1 000 tonnia) | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot | 110–130 | 80–100 | 80–100 | 90–110 |
| Loppuvarastot (indeksi) | 100 | 74 | 73 | 82 |
| Loppuvarastot suhteessa tuotantoon | 20 % – 22 % | 20 % – 22 % | 16 % – 18 % | 16 % – 18 % |
| Lähde: kyselyvastaukset |

(323)

Yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Varastot (1 000 tonnia)

Varastot (1 000 tonnia)

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Loppuvarastot

110–130

80–100

80–100

90–110

Loppuvarastot (indeksi)

indeksi

100

100

74

74

73

73

82

82

Loppuvarastot suhteessa tuotantoon

20 % – 22 %

20 % – 22 %

16 % – 18 %

16 % – 18 %

Lähde: kyselyvastaukset

Lähde:

| (324) | Loppuvarastot pienenivät tarkastelujakson aikana. Loppuvarastojen pieneneminen johtui lähinnä aiempaa tiukemmista käyttöpääomavaatimuksista, jotka unionin tuotannonalan hallinto oli ottanut käyttöön. |
| --- | --- |

(324)

Loppuvarastot pienenivät tarkastelujakson aikana. Loppuvarastojen pieneneminen johtui lähinnä aiempaa tiukemmista käyttöpääomavaatimuksista, jotka unionin tuotannonalan hallinto oli ottanut käyttöön.

4.4.3.4   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

| (325) | Yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Kannattavuus, kassavirta (miljoonaa euroa), investoinnit (miljoonaa euroa) ja investointien tuotto | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riippumattomille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta) | 2,5–3,0 | – 5,5– – 6,0 | – 1,0– – 1,5 | 1,5–2,0 |
| Kassavirta | 8–10 miljoonaa | 7–9 miljoonaa | 5–7 miljoonaa | 8–10 miljoonaa |
| Kassavirta (indeksi) | 100 | 92 | 67 | 101 |
| Investoinnit | 18–20 miljoonaa | 11–12 miljoonaa | 13–15 miljoonaa | 22–24 miljoonaa |
| Investoinnit (indeksi) | 100 | 60 | 67 | 120 |
| Investointien tuotto (%) | 49 | – 155 | – 29 | 20 |
| Lähde: kyselyvastaukset |

(325)

Yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Kannattavuus, kassavirta (miljoonaa euroa), investoinnit (miljoonaa euroa) ja investointien tuotto

Kannattavuus, kassavirta (miljoonaa euroa), investoinnit (miljoonaa euroa) ja investointien tuotto

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Riippumattomille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

2,5–3,0

– 5,5– – 6,0

– 1,0– – 1,5

1,5–2,0

Kassavirta

8–10 miljoonaa

7–9 miljoonaa

5–7 miljoonaa

8–10 miljoonaa

Kassavirta (indeksi)

indeksi

100

100

92

92

67

67

101

101

Investoinnit

18–20 miljoonaa

11–12 miljoonaa

13–15 miljoonaa

22–24 miljoonaa

Investoinnit (indeksi)

indeksi

100

100

60

60

67

67

120

120

Investointien tuotto (%)

49

– 155

– 29

20

Lähde: kyselyvastaukset

Lähde:

| (326) | Komissio määritti yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Unionin tuotannonalan kannattavuus laski [2,5–3,0 prosentista] vuonna 2011 [1,5–2,0 prosenttiin] tutkimusajanjaksolla; kannattavuus oli negatiivista vuosina 2012 ja 2013. Tarkasteltavana olevan tuotteen unionin-myynnistä suurin osa tapahtui yhteistyössä toimineiden EU:n tuottajien myyntiyhtiöiden kautta, ja niiden kustannukset ja kannattavuus otettiin huomioon. |
| --- | --- |

(326)

Komissio määritti yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Unionin tuotannonalan kannattavuus laski [2,5–3,0 prosentista] vuonna 2011 [1,5–2,0 prosenttiin] tutkimusajanjaksolla; kannattavuus oli negatiivista vuosina 2012 ja 2013. Tarkasteltavana olevan tuotteen unionin-myynnistä suurin osa tapahtui yhteistyössä toimineiden EU:n tuottajien myyntiyhtiöiden kautta, ja niiden kustannukset ja kannattavuus otettiin huomioon.

| (327) | Valituksen tekijä väitti, että tuotannonalan odotettu kannattavuus on yli 12 prosenttia, joka oli yleinen vuosina 2007–2009. Kyseisinä vuosina myynti oli kuitenkin erityisen suurta, mikä johtui vuosien 2007–2008 talouskasvusta ja unionin valtioiden toteuttamista taloudellista tilannetta elvyttävistä toimista, joilla pyrittiin lieventämään vuoden 2009 talouskriisin vaikutuksia Sen vuoksi näitä vuosia ei voida pitää edustavina. Valituksen tekijä väitti myös, että kaksinumeroinen kannattavuusaste on perusteltu, kun otetaan huomioon suuret T&K-mennot. Tutkimuksessa ei havaittu juurikaan näyttöä intensiivisestä T&K-toiminnasta – eniten T&K-investointeja tehneen unionin tuottajan T&K-menojen osuus oli 1,8 prosenttia vuoden 2011 liikevaihdosta ja 1,6 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Samankaltaisilla tuotannonaloilla, kuten ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien alalla, saadun voiton perusteella katsottiin, että 5 prosentin voittomarginaali on kohtuullinen tälle tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(327)

Valituksen tekijä väitti, että tuotannonalan odotettu kannattavuus on yli 12 prosenttia, joka oli yleinen vuosina 2007–2009. Kyseisinä vuosina myynti oli kuitenkin erityisen suurta, mikä johtui vuosien 2007–2008 talouskasvusta ja unionin valtioiden toteuttamista taloudellista tilannetta elvyttävistä toimista, joilla pyrittiin lieventämään vuoden 2009 talouskriisin vaikutuksia Sen vuoksi näitä vuosia ei voida pitää edustavina. Valituksen tekijä väitti myös, että kaksinumeroinen kannattavuusaste on perusteltu, kun otetaan huomioon suuret T&K-mennot. Tutkimuksessa ei havaittu juurikaan näyttöä intensiivisestä T&K-toiminnasta – eniten T&K-investointeja tehneen unionin tuottajan T&K-menojen osuus oli 1,8 prosenttia vuoden 2011 liikevaihdosta ja 1,6 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Samankaltaisilla tuotannonaloilla, kuten ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien alalla, saadun voiton perusteella katsottiin, että 5 prosentin voittomarginaali on kohtuullinen tälle tuotannonalalle.

| (328) | Nettokassavirralla tarkoitetaan yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Kassavirta pysyi samantasoisena vuonna 2011 ja tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(328)

Nettokassavirralla tarkoitetaan yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Kassavirta pysyi samantasoisena vuonna 2011 ja tutkimusajanjaksolla.

| (329) | Investointien taso oli tutkimusajanjaksolla korkeampi kuin vuonna 2011. Vuosina 2012 ja 2013 investointien taso oli kuitenkin paljon matalampi, eikä tutkimusajanjaksolla tapahtunut nousu riittänyt kompensoimaan aiempien vuosien laskua. Investointien kasvua tutkimusajanjaksolla selittää pääasiassa yhden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan yksi suuri investointi, jolla korvattiin rikkoutuneen laitteen keskeinen osa. Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Investointien tuotto oli tutkimusajanjaksolla huomattavasti matalampi kuin vuonna 2011. |
| --- | --- |

(329)

Investointien taso oli tutkimusajanjaksolla korkeampi kuin vuonna 2011. Vuosina 2012 ja 2013 investointien taso oli kuitenkin paljon matalampi, eikä tutkimusajanjaksolla tapahtunut nousu riittänyt kompensoimaan aiempien vuosien laskua. Investointien kasvua tutkimusajanjaksolla selittää pääasiassa yhden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan yksi suuri investointi, jolla korvattiin rikkoutuneen laitteen keskeinen osa. Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Investointien tuotto oli tutkimusajanjaksolla huomattavasti matalampi kuin vuonna 2011.

4.4.4   Vahinkoa koskevat päätelmät

Vahinkoa koskevat päätelmät

| (330) | Unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan 4 prosenttia kutistuvilla markkinoilla, ja sen myynti unionin markkinoilla väheni yli 11 prosenttia. Kapasiteetin käyttöaste pysyi alhaisena koko tarkastelujakson ajan, vaikkakin se kasvoi hieman verrattuna tarkastelujakson alkuun, mikä johtui pääasiassa unionin tuotannonalan viennin merkittävästä kasvusta. Vaikka unionin tuotannonala on jossakin määrin toipunut vuosien 2012 ja 2013 negatiivisista tuloksista, sen kannattavuus on kaiken kaikkiaan laskenut tarkastelujaksolla ja oli vain 1,5–2,0 prosenttia eli huomattavasti alle tavoitevoiton, joka on vahvistettu 5 prosenttiin (ks. (327) kappale). |
| --- | --- |

(330)

Unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan 4 prosenttia kutistuvilla markkinoilla, ja sen myynti unionin markkinoilla väheni yli 11 prosenttia. Kapasiteetin käyttöaste pysyi alhaisena koko tarkastelujakson ajan, vaikkakin se kasvoi hieman verrattuna tarkastelujakson alkuun, mikä johtui pääasiassa unionin tuotannonalan viennin merkittävästä kasvusta. Vaikka unionin tuotannonala on jossakin määrin toipunut vuosien 2012 ja 2013 negatiivisista tuloksista, sen kannattavuus on kaiken kaikkiaan laskenut tarkastelujaksolla ja oli vain 1,5–2,0 prosenttia eli huomattavasti alle tavoitevoiton, joka on vahvistettu 5 prosenttiin (ks. (327) kappale).

| (331) | Se, että jotkin muut vahinkoindikaattorit, kuten tuotanto, kapasiteetin käyttöaste, tuottavuus, kassavirta, investoinnit tai investointien tuotto, pysyivät suhteellisen vakaina tai jopa kohenivat, ei voi muuttaa sitä päätelmää, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa (ks. (334) kappale). |
| --- | --- |

(331)

Se, että jotkin muut vahinkoindikaattorit, kuten tuotanto, kapasiteetin käyttöaste, tuottavuus, kassavirta, investoinnit tai investointien tuotto, pysyivät suhteellisen vakaina tai jopa kohenivat, ei voi muuttaa sitä päätelmää, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa (ks. (334) kappale).

| (332) | Vientiä harjoittavat tuottajat ja Tata väittivät, että koska useat indikaattorit osoittivat positiivista/vakaata suuntausta, unionin tuotannonala ei ole tilanteessa, jossa sille aiheutuu vahinkoa. Komissio hylkäsi tämän väitteen. Ensinnäkin perusasetuksen 8 artiklan 4 kohdassa todetaan, että unionin tuotannonalaa tutkittaessa on arvioitava kaikki taloudelliset tekijät ja indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen, eikä yksi tai useampi näistä tekijöistä välttämättä ole ratkaiseva. Toiseksi, merkittävän vahingon esiintymisen toteamiseksi ei ole tarpeen, että kaikki asiaan liittyvät taloudelliset tekijät ja indikaattorit osoittavat negatiivista suuntausta. Lisäksi vakaan tai jopa positiivisen suuntauksen esiintyminen joissakin vahinkoindikaattoreissa ei tarkoita sitä, etteikö merkittävää vahinkoa olisi aiheutunut. Päätelmien on perustuttava kaikkien indikaattoreiden yleiseen arviointiin, ja tämä on vahvistettu eurooppalaisessa oikeuskäytännössä (76). |
| --- | --- |

(332)

Vientiä harjoittavat tuottajat ja Tata väittivät, että koska useat indikaattorit osoittivat positiivista/vakaata suuntausta, unionin tuotannonala ei ole tilanteessa, jossa sille aiheutuu vahinkoa. Komissio hylkäsi tämän väitteen. Ensinnäkin perusasetuksen 8 artiklan 4 kohdassa todetaan, että unionin tuotannonalaa tutkittaessa on arvioitava kaikki taloudelliset tekijät ja indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen, eikä yksi tai useampi näistä tekijöistä välttämättä ole ratkaiseva. Toiseksi, merkittävän vahingon esiintymisen toteamiseksi ei ole tarpeen, että kaikki asiaan liittyvät taloudelliset tekijät ja indikaattorit osoittavat negatiivista suuntausta. Lisäksi vakaan tai jopa positiivisen suuntauksen esiintyminen joissakin vahinkoindikaattoreissa ei tarkoita sitä, etteikö merkittävää vahinkoa olisi aiheutunut. Päätelmien on perustuttava kaikkien indikaattoreiden yleiseen arviointiin, ja tämä on vahvistettu eurooppalaisessa oikeuskäytännössä (76).

76

| (333) | Heikko kannattavuus yhdistettynä jatkuvaan myynnin ja markkinaosuuden menetykseen unionissa tarkoittaa sitä, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne on vaikea. |
| --- | --- |

(333)

Heikko kannattavuus yhdistettynä jatkuvaan myynnin ja markkinaosuuden menetykseen unionissa tarkoittaa sitä, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne on vaikea.

| (334) | Kun otetaan huomioon edellä esitetty kaikkia merkityksellisiä vahinkoindikaattoreita koskeva yleinen analyysi ja unionin tuotannonalan vaikea taloudellinen ja rahoituksellinen tilanne, päätellään, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(334)

Kun otetaan huomioon edellä esitetty kaikkia merkityksellisiä vahinkoindikaattoreita koskeva yleinen analyysi ja unionin tuotannonalan vaikea taloudellinen ja rahoituksellinen tilanne, päätellään, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

5.   SYY-YHTEYS

SYY-YHTEYS

| (335) | Perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko asianomaisesta maasta tullut tuettu tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Perusasetuksen 8 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio tutki myös, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Nämä tekijät ovat talouskriisi ja kysynnän väheneminen, tuonti kolmansista maista, unionin tuotannonalan vientitulos ja korvaavien tuotteiden, esimerkiksi muoviputkien, aiheuttama kilpailu. |
| --- | --- |

(335)

Perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko asianomaisesta maasta tullut tuettu tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Perusasetuksen 8 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio tutki myös, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Nämä tekijät ovat talouskriisi ja kysynnän väheneminen, tuonti kolmansista maista, unionin tuotannonalan vientitulos ja korvaavien tuotteiden, esimerkiksi muoviputkien, aiheuttama kilpailu.

5.1   Tuetun tuonnin vaikutukset

Tuetun tuonnin vaikutukset

| (336) | Intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien myyntimäärä unionissa oli lähes kaksi kertaa niin suuri ([75–85] tuhatta tonnia) kuin kaikki muu tuonti yhteensä (45,8 tuhatta tonnia) jo tarkastelujakson alussa. Intian myynti laski linjassa kulutuksen kanssa vuonna 2012, mutta se säilytti markkinaosuutensa. Vaikka kulutus oli vähäistä ja unionin tuotannonalan kannattavuus negatiivista, intialaiset valmistajat onnistuivat vuonna 2013 kuitenkin lisäämään sekä myyntiään että markkinaosuuttaan merkittävästi. Intian myynnin onnistunut kasvattaminen kutistuvilla markkinoilla oli mahdollista aggressiivisesti tuettujen hintojen ansiosta ja koska tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin merkittävästi unionin tuottajien veloittamia hintoja alemmilla hinnoilla. Aggressiivinen hinnoittelu jatkui tutkimusajanjaksolla. Intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien myyntimäärä oli yli [85–95] tuhatta tonnia, ja niiden markkinaosuus oli [17–19] prosenttia tutkimusajanjaksolla. Hintojen alittavuuden tasoksi määritettiin 30,9 ja 31,7 prosenttia. Samaan aikaan kun intialaisen tuonnin myynti ja markkinaosuus kasvoivat huomattavasti, unionin tuotannonalan myyntimäärä laski kulutuksen laskua voimakkaammin, ja unionin tuotannonalan myynti väheni 11 prosenttia ja markkinaosuus supistui 4 prosenttia. |
| --- | --- |

(336)

Intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien myyntimäärä unionissa oli lähes kaksi kertaa niin suuri ([75–85] tuhatta tonnia) kuin kaikki muu tuonti yhteensä (45,8 tuhatta tonnia) jo tarkastelujakson alussa. Intian myynti laski linjassa kulutuksen kanssa vuonna 2012, mutta se säilytti markkinaosuutensa. Vaikka kulutus oli vähäistä ja unionin tuotannonalan kannattavuus negatiivista, intialaiset valmistajat onnistuivat vuonna 2013 kuitenkin lisäämään sekä myyntiään että markkinaosuuttaan merkittävästi. Intian myynnin onnistunut kasvattaminen kutistuvilla markkinoilla oli mahdollista aggressiivisesti tuettujen hintojen ansiosta ja koska tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin merkittävästi unionin tuottajien veloittamia hintoja alemmilla hinnoilla. Aggressiivinen hinnoittelu jatkui tutkimusajanjaksolla. Intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien myyntimäärä oli yli [85–95] tuhatta tonnia, ja niiden markkinaosuus oli [17–19] prosenttia tutkimusajanjaksolla. Hintojen alittavuuden tasoksi määritettiin 30,9 ja 31,7 prosenttia. Samaan aikaan kun intialaisen tuonnin myynti ja markkinaosuus kasvoivat huomattavasti, unionin tuotannonalan myyntimäärä laski kulutuksen laskua voimakkaammin, ja unionin tuotannonalan myynti väheni 11 prosenttia ja markkinaosuus supistui 4 prosenttia.

| (337) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen molemmat intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat ja Tata väittivät, että unionin tuotannonalan tilanteen ja Intiasta tulevan tuonnin välillä ei ole ajallista yhteyttä ja että unionin tuotannonalan vahingollinen tilanne ei ole aiheutunut Intiasta tulevasta tuonnista. Ne väittivät etenkin, että unionin tuotannonalan toiminta palasi kannattavalle tasolle ja että se kasvatti myyntimääräänsä tutkimusajanjaksolla, vaikka tuonti Intiasta oli korkealla tasolla. Ne väittivät myös, että komissio ei arvioinut asianmukaisesti muita tekijöitä, etenkään talouskriisiä ja unionin tuotannonalan ylikapasiteettia, vahingon pääasiallisena syynä. |
| --- | --- |

(337)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen molemmat intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat ja Tata väittivät, että unionin tuotannonalan tilanteen ja Intiasta tulevan tuonnin välillä ei ole ajallista yhteyttä ja että unionin tuotannonalan vahingollinen tilanne ei ole aiheutunut Intiasta tulevasta tuonnista. Ne väittivät etenkin, että unionin tuotannonalan toiminta palasi kannattavalle tasolle ja että se kasvatti myyntimääräänsä tutkimusajanjaksolla, vaikka tuonti Intiasta oli korkealla tasolla. Ne väittivät myös, että komissio ei arvioinut asianmukaisesti muita tekijöitä, etenkään talouskriisiä ja unionin tuotannonalan ylikapasiteettia, vahingon pääasiallisena syynä.

| (338) | Kun analysoidaan, onko tuettu tuonti aiheuttanut vahinkoa perusasetuksen 8 artiklan 6 kohdan mukaisesti, on kiinnitettävä erityishuomiota siihen, onko tuetun tuonnin hintojen alittavuus ollut merkittävää. Tätä varten on suoritettava vertailu unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen hintaan nähden. Komissio analysoi, oliko tuonti vaikuttanut merkittävästi hintojen alenemiseen tai estänyt hintojen kohoamista, joka muutoin olisi tapahtunut. Komissio muistuttaa, että matalilla hinnoilla tulevan tuetun tuonnin aiheuttama jatkuva hintapaine, joka ei anna unionin tuotannonalalle mahdollisuutta mukauttaa myyntihintojaan, saattaa muodostaa perusasetuksessa tarkoitetun tuetun tuonnin ja vahingon välisen syy-yhteyden (77). |
| --- | --- |

(338)

Kun analysoidaan, onko tuettu tuonti aiheuttanut vahinkoa perusasetuksen 8 artiklan 6 kohdan mukaisesti, on kiinnitettävä erityishuomiota siihen, onko tuetun tuonnin hintojen alittavuus ollut merkittävää. Tätä varten on suoritettava vertailu unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen hintaan nähden. Komissio analysoi, oliko tuonti vaikuttanut merkittävästi hintojen alenemiseen tai estänyt hintojen kohoamista, joka muutoin olisi tapahtunut. Komissio muistuttaa, että matalilla hinnoilla tulevan tuetun tuonnin aiheuttama jatkuva hintapaine, joka ei anna unionin tuotannonalalle mahdollisuutta mukauttaa myyntihintojaan, saattaa muodostaa perusasetuksessa tarkoitetun tuetun tuonnin ja vahingon välisen syy-yhteyden (77).

77

| (339) | Unionin kulutuksen merkittävä lasku vuosina 2011 ja 2012 johtui globaalista talouskriisistä ja julkisten menojen supistuksista ja kulutuksen lasku vaikutti unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujakson alussa. Intiasta unioniin tuleva tuettu tuonti kuitenkin lisääntyi merkittävästi (16 %) vuodesta 2013, jolloin unionin kulutus oli edelleen vähäistä, tutkimusajanjakson loppuun asti verrattuna koko tarkastelujakson aikaiseen 10 prosentin kokonaiskasvuun. Samaan aikaan Intiasta tuleva tuonti kasvatti markkinaosuuttaan lähes 18 prosenttia tarkastelujakson aikana ja 6 prosenttia vuodesta 2013 tutkimusajanjakson loppuun. Tämä oli mahdollista, koska tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin huomattavasti unionin tuotannonalan veloittamia hintoja alemmilla hinnoilla. Tutkimuksessa vahvistettiin tutkimusajanjakson osalta, että intialaisen viennin tuetut hinnat alittivat unionin hinnat yli 30 prosentilla. |
| --- | --- |

(339)

Unionin kulutuksen merkittävä lasku vuosina 2011 ja 2012 johtui globaalista talouskriisistä ja julkisten menojen supistuksista ja kulutuksen lasku vaikutti unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujakson alussa. Intiasta unioniin tuleva tuettu tuonti kuitenkin lisääntyi merkittävästi (16 %) vuodesta 2013, jolloin unionin kulutus oli edelleen vähäistä, tutkimusajanjakson loppuun asti verrattuna koko tarkastelujakson aikaiseen 10 prosentin kokonaiskasvuun. Samaan aikaan Intiasta tuleva tuonti kasvatti markkinaosuuttaan lähes 18 prosenttia tarkastelujakson aikana ja 6 prosenttia vuodesta 2013 tutkimusajanjakson loppuun. Tämä oli mahdollista, koska tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin huomattavasti unionin tuotannonalan veloittamia hintoja alemmilla hinnoilla. Tutkimuksessa vahvistettiin tutkimusajanjakson osalta, että intialaisen viennin tuetut hinnat alittivat unionin hinnat yli 30 prosentilla.

| (340) | Tämän seurauksena unionin tuotannonala ei kyennyt saamaan täyttä etua siitä, että talouskriisistä elvyttiin globaalisti ja unionin kulutus kasvoi vuodesta 2013 lähtien. Vaikka unionin tuotannonala kasvatti myyntimääräänsä vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson lopun välillä, myyntimäärät laskivat tarkastelujaksolla kaikkiaan 10 prosenttia, kun taas Intiasta tuleva tuonti lisääntyi 10 prosenttia samalla kaudella. Intiasta suurina määrinä tuleva tuettu tuonti, joka alitti unionin tuotannonalan hinnat merkittävästi, esti unionin tuotannonalaa lisäämästä myyntimääriään unionin markkinoilla tasoille, jotka olisivat varmistaneet kestävät voittotasot. Voidakseen säilyttää tuotantomääränsä unionin tuotannonala kasvatti vientimääräänsä. Näin ollen unionin tuotannonalan hinnat merkittävästi alittavilla hinnoilla (noin 30 %) tulevan tuetun tuonnin, joka painoi merkittävästi hintoja alaspäin unionin markkinoilla ja esti hintojen korotukset, jotka muutoin olisi tehty, ja unionin tuotannonalalle tutkimusajanjaksolla aiheutuneen merkittävän vahingon välillä oli ajallinen yhteys. |
| --- | --- |

(340)

Tämän seurauksena unionin tuotannonala ei kyennyt saamaan täyttä etua siitä, että talouskriisistä elvyttiin globaalisti ja unionin kulutus kasvoi vuodesta 2013 lähtien. Vaikka unionin tuotannonala kasvatti myyntimääräänsä vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson lopun välillä, myyntimäärät laskivat tarkastelujaksolla kaikkiaan 10 prosenttia, kun taas Intiasta tuleva tuonti lisääntyi 10 prosenttia samalla kaudella. Intiasta suurina määrinä tuleva tuettu tuonti, joka alitti unionin tuotannonalan hinnat merkittävästi, esti unionin tuotannonalaa lisäämästä myyntimääriään unionin markkinoilla tasoille, jotka olisivat varmistaneet kestävät voittotasot. Voidakseen säilyttää tuotantomääränsä unionin tuotannonala kasvatti vientimääräänsä. Näin ollen unionin tuotannonalan hinnat merkittävästi alittavilla hinnoilla (noin 30 %) tulevan tuetun tuonnin, joka painoi merkittävästi hintoja alaspäin unionin markkinoilla ja esti hintojen korotukset, jotka muutoin olisi tehty, ja unionin tuotannonalalle tutkimusajanjaksolla aiheutuneen merkittävän vahingon välillä oli ajallinen yhteys.

| (341) | Kun otetaan huomioon ajallinen yhteys unionin tuottajien hinnat merkittävästi alittavin hinnoin tapahtuneen Intiasta peräisin olevan tuetun tuonnin ja toisaalta unionin tuotannonalan myyntimäärien vähentymisen ja markkinaosuuden supistumisen välillä, voidaan päätellä, että tuettu tuonti oli syynä unionin tuotannonalan vahingolliseen tilanteeseen. |
| --- | --- |

(341)

Kun otetaan huomioon ajallinen yhteys unionin tuottajien hinnat merkittävästi alittavin hinnoin tapahtuneen Intiasta peräisin olevan tuetun tuonnin ja toisaalta unionin tuotannonalan myyntimäärien vähentymisen ja markkinaosuuden supistumisen välillä, voidaan päätellä, että tuettu tuonti oli syynä unionin tuotannonalan vahingolliseen tilanteeseen.

5.2   Muiden tekijöiden vaikutukset

Muiden tekijöiden vaikutukset

5.2.1   Talouskriisi ja kysynnän lasku

Talouskriisi ja kysynnän lasku

| (342) | Tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus unionissa väheni 7 prosentilla. Kulutuksen laskun (13 % vuodesta 2011 vuoteen 2012) aiheuttajia olivat talouskriisi ja julkisten menojen väheneminen. Kulutuksen supistumisella näyttää olleen vaikutusta vahingon syntymiseen tarkastelujakson alussa, ja sillä on voinut olla vaikutusta siihen myös vuonna 2013. Vuonna 2013 ja etenkin tutkimusajanjaksolla suurin vahinkotekijä, joka aiheutti laskupainetta unionin tuotannonalan myyntiin unionissa ja esti kannattavuuden palautumisen kestävälle tasolle, oli kuitenkin intialainen tuettu tuonti. |
| --- | --- |

(342)

Tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus unionissa väheni 7 prosentilla. Kulutuksen laskun (13 % vuodesta 2011 vuoteen 2012) aiheuttajia olivat talouskriisi ja julkisten menojen väheneminen. Kulutuksen supistumisella näyttää olleen vaikutusta vahingon syntymiseen tarkastelujakson alussa, ja sillä on voinut olla vaikutusta siihen myös vuonna 2013. Vuonna 2013 ja etenkin tutkimusajanjaksolla suurin vahinkotekijä, joka aiheutti laskupainetta unionin tuotannonalan myyntiin unionissa ja esti kannattavuuden palautumisen kestävälle tasolle, oli kuitenkin intialainen tuettu tuonti.

5.2.2   Tuonti kolmansista maista

Tuonti kolmansista maista

| (343) | Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Tuontimäärät kolmansista maista (tonnia) | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina | 31 136 | 28 019 | 12 266 | 13 903 |
| Indeksi | 100 | 90 | 39 | 45 |
| Kolmannet maat Kiinaa lukuun ottamatta | 14 693 | 12 183 | 20 153 | 22 524 |
| Indeksi | 100 | 83 | 137 | 153 |
| Kaikki kolmannet maat | 45 828 | 40 202 | 32 419 | 36 427 |
| Indeksi | 100 | 88 | 71 | 79 |
| Lähde: Eurostat |

(343)

Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

Tuontimäärät kolmansista maista (tonnia)

Tuontimäärät kolmansista maista (tonnia)

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Kiina

31 136

28 019

12 266

13 903

Indeksi

Indeksi

100

100

90

90

39

39

45

45

Kolmannet maat Kiinaa lukuun ottamatta

14 693

12 183

20 153

22 524

Indeksi

Indeksi

100

100

83

83

137

137

153

153

Kaikki kolmannet maat

45 828

40 202

32 419

36 427

Indeksi

Indeksi

100

100

88

88

71

71

79

79

Lähde: Eurostat

Lähde:

| (344) | Intiasta peräisin oleva tuonti muodosti suurimman osan kokonaistuonnista unioniin tutkimusajanjaksolla. Samaan aikaan kun Intiasta peräisin oleva tuonti kasvoi merkittävästi tarkastelujaksolla, muualta peräisin oleva tuonti supistui yli 20 prosenttia. Intiasta tuleva tuonti kasvatti markkinaosuuttaan, kun taas muista maista tulevan tuonnin markkinaosuus supistui. Koska kolmansista maista tuleva tuonti oli vähäistä ja sen määrä ja markkinaosuus supistuivat, ei ole viitteitä siitä, että se olisi aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(344)

Intiasta peräisin oleva tuonti muodosti suurimman osan kokonaistuonnista unioniin tutkimusajanjaksolla. Samaan aikaan kun Intiasta peräisin oleva tuonti kasvoi merkittävästi tarkastelujaksolla, muualta peräisin oleva tuonti supistui yli 20 prosenttia. Intiasta tuleva tuonti kasvatti markkinaosuuttaan, kun taas muista maista tulevan tuonnin markkinaosuus supistui. Koska kolmansista maista tuleva tuonti oli vähäistä ja sen määrä ja markkinaosuus supistuivat, ei ole viitteitä siitä, että se olisi aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle.

| (345) | Vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että yksi unionin tuottaja toi tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinassa sijaitsevista tuotantolaitoksistaan ja aiheutti näin vahinkoa itselleen. Näiden väitteiden tueksi ei löytynyt näyttöä. Tarkistettu näyttö osoitti, että kyseiseen unionin tuottajaan etuyhteydessä olevista kiinalaisista tuotantolaitoksista unioniin tuleva tuonti oli ollut hyvin vähäistä. Lisäksi Eurostatin tietojen mukaan kokonaistuonti Kiinasta väheni merkittävästi tarkastelujaksolla. Kiinan kokonaistuonnin markkinaosuus supistui yli 2 prosenttiyksikköä, mikä osoittaa, ettei tämä tuonti ole vahingon aiheuttaja. |
| --- | --- |

(345)

Vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että yksi unionin tuottaja toi tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinassa sijaitsevista tuotantolaitoksistaan ja aiheutti näin vahinkoa itselleen. Näiden väitteiden tueksi ei löytynyt näyttöä. Tarkistettu näyttö osoitti, että kyseiseen unionin tuottajaan etuyhteydessä olevista kiinalaisista tuotantolaitoksista unioniin tuleva tuonti oli ollut hyvin vähäistä. Lisäksi Eurostatin tietojen mukaan kokonaistuonti Kiinasta väheni merkittävästi tarkastelujaksolla. Kiinan kokonaistuonnin markkinaosuus supistui yli 2 prosenttiyksikköä, mikä osoittaa, ettei tämä tuonti ole vahingon aiheuttaja.

5.2.3   Unionin tuotannonalan vientitulos

Unionin tuotannonalan vientitulos

| (346) | Yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien viennin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien vientitoiminta | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Viennin määrä (1 000 tonnia) | 120–140 | 100–120 | 150–170 | 160–180 |
| Viennin määrä (indeksi) | 100 | 78 | 116 | 130 |
| Vientihinta (euroa/tonni) | 1 000 –1 050 | 1 050 –1 100 | 1 000 –1 050 | 950–1 000 |
| Keskimääräinen vientihinta (indeksi) | 100 | 108 | 104 | 99 |
| Lähde: kyselyvastaukset |

(346)

Yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien viennin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

Yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien vientitoiminta

Yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien vientitoiminta

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Viennin määrä (1 000 tonnia)

120–140

100–120

150–170

160–180

Viennin määrä (indeksi)

indeksi

100

100

78

78

116

116

130

130

Vientihinta (euroa/tonni)

1 000 –1 050

1 050 –1 100

1 000 –1 050

950–1 000

Keskimääräinen vientihinta (indeksi)

indeksi

100

100

108

108

104

104

99

99

Lähde: kyselyvastaukset

Lähde:

| (347) | Unionin tuotannonalan myynti unionin ulkopuolelle lisääntyi tuntuvasti – yli 30 prosentilla – tarkastelujaksolla keskimääräisen myyntihinnan pystytellessä suhteellisen vakaana. Sen vuoksi unionin ulkopuolinen myynti itse asiassa lievensi vahinkoa. Unionin tuotannonalan tilanne olisi ollut vieläkin vahingollisempi ilman unionin ulkopuolisen myynnin kasvua. |
| --- | --- |

(347)

Unionin tuotannonalan myynti unionin ulkopuolelle lisääntyi tuntuvasti – yli 30 prosentilla – tarkastelujaksolla keskimääräisen myyntihinnan pystytellessä suhteellisen vakaana. Sen vuoksi unionin ulkopuolinen myynti itse asiassa lievensi vahinkoa. Unionin tuotannonalan tilanne olisi ollut vieläkin vahingollisempi ilman unionin ulkopuolisen myynnin kasvua.

| (348) | Jindal toi esiin, että unionin tuotannonalan vientimyynnin hinnat olivat alemmat kuin myyntihinnat unionissa, minkä vuoksi ne eivät lieventäneet vahinkoa. Myynnin kasvu unionin ulkopuolella mahdollisti unionin tuotannonalan suuremman tuotannon, työllisyystason säilyttämisen ja kapasiteetin käyttöasteen kasvattamisen, mikä tarkoitti kiinteiden kustannusten käytön tehostumista. Se, että viennin keskimääräiset yksikköhinnat olivat hieman alemmat (5 prosentin luokkaa) kuin myyntihinnat unionissa, voi johtua monista eri tekijöistä (esim. vähemmän edistyksellisten tuotelajien myynti, suuremmat halkaisijat, myynnin suuremmat määrät), joiden vuoksi hinnat unionin ulkopuolella voivat olla alempia kuin myyntikustannukset EU:ssa. |
| --- | --- |

(348)

Jindal toi esiin, että unionin tuotannonalan vientimyynnin hinnat olivat alemmat kuin myyntihinnat unionissa, minkä vuoksi ne eivät lieventäneet vahinkoa. Myynnin kasvu unionin ulkopuolella mahdollisti unionin tuotannonalan suuremman tuotannon, työllisyystason säilyttämisen ja kapasiteetin käyttöasteen kasvattamisen, mikä tarkoitti kiinteiden kustannusten käytön tehostumista. Se, että viennin keskimääräiset yksikköhinnat olivat hieman alemmat (5 prosentin luokkaa) kuin myyntihinnat unionissa, voi johtua monista eri tekijöistä (esim. vähemmän edistyksellisten tuotelajien myynti, suuremmat halkaisijat, myynnin suuremmat määrät), joiden vuoksi hinnat unionin ulkopuolella voivat olla alempia kuin myyntikustannukset EU:ssa.

| (349) | Vientiä harjoittavat tuottajat väittivät myös, että vahinko oli itse aiheutettu, koska valituksen tekijä keskittyi yhä enenevässä määrin valmistustoimintaan Kiinassa ja suuri osa sen myynnistä EU:n ulkopuolisiin maihin koostuu kiinalaisista tuotteista, ja tästä aiheutuu muun muassa alhainen kapasiteetin käyttöaste. Komissio ei yhtynyt tähän näkemykseen. Kuten edellä on todettu, unionin tuotannonalan vientimyynti kasvoi merkittävästi (30 %), mikä esti tuotannon vähenemisen ja useiden muiden vahinkoindikaattoreiden heikkenemisen. |
| --- | --- |

(349)

Vientiä harjoittavat tuottajat väittivät myös, että vahinko oli itse aiheutettu, koska valituksen tekijä keskittyi yhä enenevässä määrin valmistustoimintaan Kiinassa ja suuri osa sen myynnistä EU:n ulkopuolisiin maihin koostuu kiinalaisista tuotteista, ja tästä aiheutuu muun muassa alhainen kapasiteetin käyttöaste. Komissio ei yhtynyt tähän näkemykseen. Kuten edellä on todettu, unionin tuotannonalan vientimyynti kasvoi merkittävästi (30 %), mikä esti tuotannon vähenemisen ja useiden muiden vahinkoindikaattoreiden heikkenemisen.

5.2.4   Korvaavien tuotteiden aiheuttama kilpailu

Korvaavien tuotteiden aiheuttama kilpailu

| (350) | Asianomaiset osapuolet väittivät, että vahinko aiheutui korvaavien tuotteiden, etenkin muoviputkien (polyeteenistä (PE), polyvinyylikloridista (PVC) ja polypropyleenistä (PP) valmistettujen putkien) aiheuttamasta kovasta kilpailusta. Halkaisijaltaan pienempien muoviputkien yksikköhinnat ovat alun perin paljon halvemmat. Kun otetaan huomioon huoltokustannukset ja tuotteen elinikä, tarkasteltavana olevalla tuotteella on kuitenkin pitkällä aikavälillä kustannusetuja. Varsinkin halkaisijaltaan pienemmät muoviputket aiheuttavat jonkin verran kilpailupaineita tarkasteltavana olevan tuotteen osalta. Pallografiittirautaputket eivät kuitenkaan tarkastelujaksolla menettäneet markkinaosuuttaan muoviputkille, ja joissakin tapauksissa pallografiittirautaputket onnistuivat saamaan jonkin verran markkinaosuutta takaisin muoviputkilta. Tämän vuoksi korvaavien muovisten tuotteiden aiheuttama kilpailu ei todennäköisesti ollut syynä merkittävään vahinkoon tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(350)

Asianomaiset osapuolet väittivät, että vahinko aiheutui korvaavien tuotteiden, etenkin muoviputkien (polyeteenistä (PE), polyvinyylikloridista (PVC) ja polypropyleenistä (PP) valmistettujen putkien) aiheuttamasta kovasta kilpailusta. Halkaisijaltaan pienempien muoviputkien yksikköhinnat ovat alun perin paljon halvemmat. Kun otetaan huomioon huoltokustannukset ja tuotteen elinikä, tarkasteltavana olevalla tuotteella on kuitenkin pitkällä aikavälillä kustannusetuja. Varsinkin halkaisijaltaan pienemmät muoviputket aiheuttavat jonkin verran kilpailupaineita tarkasteltavana olevan tuotteen osalta. Pallografiittirautaputket eivät kuitenkaan tarkastelujaksolla menettäneet markkinaosuuttaan muoviputkille, ja joissakin tapauksissa pallografiittirautaputket onnistuivat saamaan jonkin verran markkinaosuutta takaisin muoviputkilta. Tämän vuoksi korvaavien muovisten tuotteiden aiheuttama kilpailu ei todennäköisesti ollut syynä merkittävään vahinkoon tarkastelujaksolla.

5.2.5   Muut tekijät

Muut tekijät

| (351) | Vientiä harjoittavat tuottajat ja Tata väittivät, että vahinko johtuu rakenteellisesta ylikapasiteetista. Se, että unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste oli alhainen tarkastelujaksolla, ei kuitenkaan välttämättä tarkoita sitä, että se kärsisi rakenteellisesta ylikapasiteetista ja/tai tehottomuudesta siinä määrin, että vahinkoa aiheuttamattoman hinnan mukauttaminen alaspäin olisi perusteltua. On syytä muistaa, että siitä huolimatta, että kapasiteetin käyttöaste oli vuonna 2011 jopa alempi kuin tutkimusajanjaksolla vahvistettu aste, unionin tuotannonalan kannattavuus on korkealla tasolla. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(351)

Vientiä harjoittavat tuottajat ja Tata väittivät, että vahinko johtuu rakenteellisesta ylikapasiteetista. Se, että unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste oli alhainen tarkastelujaksolla, ei kuitenkaan välttämättä tarkoita sitä, että se kärsisi rakenteellisesta ylikapasiteetista ja/tai tehottomuudesta siinä määrin, että vahinkoa aiheuttamattoman hinnan mukauttaminen alaspäin olisi perusteltua. On syytä muistaa, että siitä huolimatta, että kapasiteetin käyttöaste oli vuonna 2011 jopa alempi kuin tutkimusajanjaksolla vahvistettu aste, unionin tuotannonalan kannattavuus on korkealla tasolla. Tämän vuoksi väite hylättiin.

| (352) | Jindal väitti, että unionin tuotannonalan myynti-, yleis- ja hallintokustannukset kaksinkertaistuivat tarkastelujaksolla, ja tämä oli tekijä, joka aiheutti vahingon ja poisti syy-yhteyden. Koska kuitenkin havaittiin, että myynti- yleis- ja hallintokustannukset olivat kohonneet vain hieman tarkastelujaksolla, tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(352)

Jindal väitti, että unionin tuotannonalan myynti-, yleis- ja hallintokustannukset kaksinkertaistuivat tarkastelujaksolla, ja tämä oli tekijä, joka aiheutti vahingon ja poisti syy-yhteyden. Koska kuitenkin havaittiin, että myynti- yleis- ja hallintokustannukset olivat kohonneet vain hieman tarkastelujaksolla, tämä väite hylättiin.

| (353) | Vientiä harjoittavat tuottajat ja Tata väittivät, että investointien lisääntyminen on selvä merkki kohentuneesta tilanteesta ja että Intiasta tulevan tuonnin kasvu ei aiheuttanut vahinkoa. Komissio ei ole samaa mieltä asiasta. Vaikka investoinnit lisääntyivät, niiden määrä ([22–24] miljoonaa euroa) oli kohtalaisen alhainen suhteessa unionin tuotannonalan koko myyntiin, joka oli yli 400 miljoonaa euroa. Lisäksi yhden unionin tuottajan suuri nestemäisen raudan sekoitin rikkoutui. Sekoittimen korvaamisesta aiheutui merkittävä menoerä käyttöomaisuuteen tutkimusajanjaksolla. ECL katsoi, että heikentynyt kannattavuus on rikkoutumisen vaikutusta. On syytä huomata, että laskelmissa eriteltiin sekoittimen rikkoutumisen vaikutus kannattavuuteen, minkä vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(353)

Vientiä harjoittavat tuottajat ja Tata väittivät, että investointien lisääntyminen on selvä merkki kohentuneesta tilanteesta ja että Intiasta tulevan tuonnin kasvu ei aiheuttanut vahinkoa. Komissio ei ole samaa mieltä asiasta. Vaikka investoinnit lisääntyivät, niiden määrä ([22–24] miljoonaa euroa) oli kohtalaisen alhainen suhteessa unionin tuotannonalan koko myyntiin, joka oli yli 400 miljoonaa euroa. Lisäksi yhden unionin tuottajan suuri nestemäisen raudan sekoitin rikkoutui. Sekoittimen korvaamisesta aiheutui merkittävä menoerä käyttöomaisuuteen tutkimusajanjaksolla. ECL katsoi, että heikentynyt kannattavuus on rikkoutumisen vaikutusta. On syytä huomata, että laskelmissa eriteltiin sekoittimen rikkoutumisen vaikutus kannattavuuteen, minkä vuoksi väite hylättiin.

| (354) | Jindal väitti myös, että yksikkömyyntihinnan ja tuotantokustannusten eron kasvaminen tutkimusajanjaksolla osoittaa, että tuetun tuonnin ja vahingon välillä ei ole syy-yhteyttä. Kuten (319) kappaleessa selitettiin, yksikkömyyntihintaa ja yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia ei määritetä samalla perusteella, minkä vuoksi näiden kahden indikaattorin välillä ei ole suoraa korrelaatiota. Hintojen nousu tuotantokustannuksiin nähden tutkimusajanjaksolla ei ollut riittävä, jotta unionin tuotannonala olisi päässyt tavoitevoittoonsa. |
| --- | --- |

(354)

Jindal väitti myös, että yksikkömyyntihinnan ja tuotantokustannusten eron kasvaminen tutkimusajanjaksolla osoittaa, että tuetun tuonnin ja vahingon välillä ei ole syy-yhteyttä. Kuten (319) kappaleessa selitettiin, yksikkömyyntihintaa ja yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia ei määritetä samalla perusteella, minkä vuoksi näiden kahden indikaattorin välillä ei ole suoraa korrelaatiota. Hintojen nousu tuotantokustannuksiin nähden tutkimusajanjaksolla ei ollut riittävä, jotta unionin tuotannonala olisi päässyt tavoitevoittoonsa.

| (355) | Sama vientiä harjoittava tuottaja katsoi, että koska tuontihinnat olivat samalla tasolla vuonna 2011 ja tutkimusajanjaksolla (Comext-tietokannan tietojen mukaan), voidaan päätellä, että hintojen alittavuuden/merkittävästi alempien hintojen ja unionin tuotannonalan hyvän tuloksen välillä vuonna 2011 on ajallinen yhteys. Hypoteesi perustuu perusteisiin, joista komissio ei ole samaa mieltä. Unionin tuotannonalan tilanne ei ollut terve vuonna 2011, koska sen kannattavuus oli alle 5 prosentin tavoitevoiton. |
| --- | --- |

(355)

Sama vientiä harjoittava tuottaja katsoi, että koska tuontihinnat olivat samalla tasolla vuonna 2011 ja tutkimusajanjaksolla (Comext-tietokannan tietojen mukaan), voidaan päätellä, että hintojen alittavuuden/merkittävästi alempien hintojen ja unionin tuotannonalan hyvän tuloksen välillä vuonna 2011 on ajallinen yhteys. Hypoteesi perustuu perusteisiin, joista komissio ei ole samaa mieltä. Unionin tuotannonalan tilanne ei ollut terve vuonna 2011, koska sen kannattavuus oli alle 5 prosentin tavoitevoiton.

5.3   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (356) | Unionin tuottajille aiheutuneen vahingon ja asianomaisesta maasta tulevan tuetun tuonnin välille vahvistettiin syy-yhteys. Unionin tuottajien hinnat alittavin hinnoin tapahtuneen tuetun tuonnin sekä unionin tuotannonalan EU:ssa tapahtuneen myynnin vähentymisen ja EU:n markkinaosuuden supistumisen välillä on todettu ajallinen yhteys. Tutkimusajanjakson aikana Intiasta tulevan tuetun tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat 30,9 ja 31,7 prosenttia. Tämä johti EU:n tuotannonalan hyvin heikkoon kannattavuuteen. |
| --- | --- |

(356)

Unionin tuottajille aiheutuneen vahingon ja asianomaisesta maasta tulevan tuetun tuonnin välille vahvistettiin syy-yhteys. Unionin tuottajien hinnat alittavin hinnoin tapahtuneen tuetun tuonnin sekä unionin tuotannonalan EU:ssa tapahtuneen myynnin vähentymisen ja EU:n markkinaosuuden supistumisen välillä on todettu ajallinen yhteys. Tutkimusajanjakson aikana Intiasta tulevan tuetun tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat 30,9 ja 31,7 prosenttia. Tämä johti EU:n tuotannonalan hyvin heikkoon kannattavuuteen.

| (357) | Komissio erotti tuetun tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset, jotka ovat vaikuttaneet unionin tuotannonalan tilanteeseen. Talouskriisi ja kysynnän heikkeneminen vaikuttivat osaltaan vahingon syntymiseen tarkastelujakson alussa. Ilman unionin tuotannonalan hinnat merkittävästi alittavaa tuettua tuontia vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen eivät kuitenkaan olisi olleet yhtä voimakkaita. Myynti ei olisi laskenut niin paljon, kapasiteetin käyttöaste olisi korkeampi ja kannattavuus olisi kestävämmällä tasolla. Sen vuoksi pääteltiin, ettei kulutuksen lasku poistanut tuetun tuonnin ja merkittävän vahingon välistä syy-yhteyttä. |
| --- | --- |

(357)

Komissio erotti tuetun tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset, jotka ovat vaikuttaneet unionin tuotannonalan tilanteeseen. Talouskriisi ja kysynnän heikkeneminen vaikuttivat osaltaan vahingon syntymiseen tarkastelujakson alussa. Ilman unionin tuotannonalan hinnat merkittävästi alittavaa tuettua tuontia vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen eivät kuitenkaan olisi olleet yhtä voimakkaita. Myynti ei olisi laskenut niin paljon, kapasiteetin käyttöaste olisi korkeampi ja kannattavuus olisi kestävämmällä tasolla. Sen vuoksi pääteltiin, ettei kulutuksen lasku poistanut tuetun tuonnin ja merkittävän vahingon välistä syy-yhteyttä.

| (358) | Muiden havaittujen tekijöiden, kuten kolmansista maista tulevan tuonnin, unionin tuotannonalan vientitoiminnan ja korvaavien tuotteiden aiheuttaman kilpailun, ei katsottu poistavan edellä todettua syy-yhteyttä, vaikka huomioon otettiin niiden mahdollinen yhteisvaikutus. |
| --- | --- |

(358)

Muiden havaittujen tekijöiden, kuten kolmansista maista tulevan tuonnin, unionin tuotannonalan vientitoiminnan ja korvaavien tuotteiden aiheuttaman kilpailun, ei katsottu poistavan edellä todettua syy-yhteyttä, vaikka huomioon otettiin niiden mahdollinen yhteisvaikutus.

| (359) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä oli Intiasta tuleva tuettu tuonti eivätkä muut tekijät yksin tai yhdessä tarkasteltuina poistaneet syy-yhteyttä. Vahinko ilmeni pääasiassa myynnin laskuna unionissa, unionin tuotannonalan markkinaosuuden pienenemisenä, matalana kapasiteetin käyttöasteena ja heikkona kannattavuutena. |
| --- | --- |

(359)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä oli Intiasta tuleva tuettu tuonti eivätkä muut tekijät yksin tai yhdessä tarkasteltuina poistaneet syy-yhteyttä. Vahinko ilmeni pääasiassa myynnin laskuna unionissa, unionin tuotannonalan markkinaosuuden pienenemisenä, matalana kapasiteetin käyttöasteena ja heikkona kannattavuutena.

6.   UNIONIN ETU

UNIONIN ETU

| (360) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 31 artiklan mukaisesti, olisiko tasoitustoimenpiteiden käyttöönotto unionin edun vastaista. Se otti erityisesti huomioon tarpeen poistaa vahingollisen tuen kauppaa vääristävät vaikutukset ja palauttaa toimiva kilpailu. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, jakelijoiden ja loppukäyttäjien – esimerkiksi vedenjakelu-, viemäröinti- ja kastelualan toimijoiden – edut. |
| --- | --- |

(360)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 31 artiklan mukaisesti, olisiko tasoitustoimenpiteiden käyttöönotto unionin edun vastaista. Se otti erityisesti huomioon tarpeen poistaa vahingollisen tuen kauppaa vääristävät vaikutukset ja palauttaa toimiva kilpailu. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, jakelijoiden ja loppukäyttäjien – esimerkiksi vedenjakelu-, viemäröinti- ja kastelualan toimijoiden – edut.

6.1   Unionin tuotannonalan etu

Unionin tuotannonalan etu

| (361) | Unionin tuotannonalan tuotantolaitokset sijaitsevat Ranskassa, Saksassa, Espanjassa ja Itävallassa. Unionin tuotannonala työllisti suoraan yli 2 400 työntekijää tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa ja myynnissä. Kaksi kolmesta tuottajasta toimi yhteistyössä tutkimuksessa. Yhteistyöstä kieltäytynyt tuottaja ei vastustanut tutkimuksen käynnistämistä. Kuten edellä on osoitettu, tuetusta tuonnista aiheutui merkittävää vahinkoa ja kielteisiä vaikutuksia kahdelle yhteistyössä toimineelle yritykselle. |
| --- | --- |

(361)

Unionin tuotannonalan tuotantolaitokset sijaitsevat Ranskassa, Saksassa, Espanjassa ja Itävallassa. Unionin tuotannonala työllisti suoraan yli 2 400 työntekijää tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa ja myynnissä. Kaksi kolmesta tuottajasta toimi yhteistyössä tutkimuksessa. Yhteistyöstä kieltäytynyt tuottaja ei vastustanut tutkimuksen käynnistämistä. Kuten edellä on osoitettu, tuetusta tuonnista aiheutui merkittävää vahinkoa ja kielteisiä vaikutuksia kahdelle yhteistyössä toimineelle yritykselle.

| (362) | On odotettavissa, että tasoitustullien käyttöönotto palauttaa tasapuoliset kilpailuedellytykset unionin markkinoille ja antaa unionin tuottajille mahdollisuuden lisätä myyntiään ja kohottaa matalaa kapasiteetin käyttöastetta. Tämä johtaisi unionin tuotannonalan kannattavuuden kohenemiseen tasolle, joka on tarpeen tällä pääomavaltaisella tuotannonalalla, ja estäisi työpaikkojen menetykset. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, on erittäin todennäköistä, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenee edelleen. |
| --- | --- |

(362)

On odotettavissa, että tasoitustullien käyttöönotto palauttaa tasapuoliset kilpailuedellytykset unionin markkinoille ja antaa unionin tuottajille mahdollisuuden lisätä myyntiään ja kohottaa matalaa kapasiteetin käyttöastetta. Tämä johtaisi unionin tuotannonalan kannattavuuden kohenemiseen tasolle, joka on tarpeen tällä pääomavaltaisella tuotannonalalla, ja estäisi työpaikkojen menetykset. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, on erittäin todennäköistä, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenee edelleen.

| (363) | Sen vuoksi päätellään, että tasoitustoimenpiteiden käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista. |
| --- | --- |

(363)

Sen vuoksi päätellään, että tasoitustoimenpiteiden käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.

6.2   Etuyhteydettömien tuojien, jakelijoiden, käyttäjien ja muiden asianomaisten osapuolten etu

Etuyhteydettömien tuojien, jakelijoiden, käyttäjien ja muiden asianomaisten osapuolten etu

| (364) | Yksikään etuyhteydetön tuoja ei ilmoittautunut vireillepanossa vahvistetuissa määräajoissa. Useat jakelijat ilmoittautuivat ja ilmaisivat näkökantansa. |
| --- | --- |

(364)

Yksikään etuyhteydetön tuoja ei ilmoittautunut vireillepanossa vahvistetuissa määräajoissa. Useat jakelijat ilmoittautuivat ja ilmaisivat näkökantansa.

| (365) | Molemmat vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että ei ole unionin edun mukaista ottaa käyttöön tasoitustoimenpiteitä Intiaa kohtaan, kun otetaan huomioon valituksen tekijän hallitseva asema unionin markkinoilla ja myös se, että valituksen tekijä tuottaa Kiinassa tarkasteltavana olevaa tuotetta, jota se voi tuoda helposti unioniin, jos toimenpiteet Intiaa kohtaa otetaan käyttöön, ja se voi näin ollen vahvistaa entisestään määräävää asemaansa. |
| --- | --- |

(365)

Molemmat vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että ei ole unionin edun mukaista ottaa käyttöön tasoitustoimenpiteitä Intiaa kohtaan, kun otetaan huomioon valituksen tekijän hallitseva asema unionin markkinoilla ja myös se, että valituksen tekijä tuottaa Kiinassa tarkasteltavana olevaa tuotetta, jota se voi tuoda helposti unioniin, jos toimenpiteet Intiaa kohtaa otetaan käyttöön, ja se voi näin ollen vahvistaa entisestään määräävää asemaansa.

| (366) | Tutkimuksessa on käynyt ilmi, että valituksen tekijään etuyhteydessä olevasta kiinalaisesta tuotantolaitoksesta tuli unioniin tuontia merkityksetön määrä tutkimusajanjaksolla. Ei ole myöskään mitään viitteitä siitä, että valituksen tekijä käyttäisi jatkossa kyseistä kiinalaista tuotantolaitosta korvatakseen Intiasta tulevan tuonnin, jos toimenpiteet otetaan käyttöön. |
| --- | --- |

(366)

Tutkimuksessa on käynyt ilmi, että valituksen tekijään etuyhteydessä olevasta kiinalaisesta tuotantolaitoksesta tuli unioniin tuontia merkityksetön määrä tutkimusajanjaksolla. Ei ole myöskään mitään viitteitä siitä, että valituksen tekijä käyttäisi jatkossa kyseistä kiinalaista tuotantolaitosta korvatakseen Intiasta tulevan tuonnin, jos toimenpiteet otetaan käyttöön.

| (367) | Kuten väliaikaista polkumyyntitullia koskevassa asetuksessa todettiin, komissio pyysi lisäksi täydentäviä tietoja voidakseen analysoida tarkemmin toimenpiteiden käyttöönoton vaikutuksia unionin käyttäjiin. Komissio sai noin 50 vastausta, pääasiassa tarkasteltavana olevan tuotteen jakelijoilta EU:ssa, rakennusyrityksiltä ja useilta vedenjakelualan yrityksiltä, joiden tiedot löytyvät avoimesta asiakirja-aineistosta. |
| --- | --- |

(367)

Kuten väliaikaista polkumyyntitullia koskevassa asetuksessa todettiin, komissio pyysi lisäksi täydentäviä tietoja voidakseen analysoida tarkemmin toimenpiteiden käyttöönoton vaikutuksia unionin käyttäjiin. Komissio sai noin 50 vastausta, pääasiassa tarkasteltavana olevan tuotteen jakelijoilta EU:ssa, rakennusyrityksiltä ja useilta vedenjakelualan yrityksiltä, joiden tiedot löytyvät avoimesta asiakirja-aineistosta.

| (368) | Lähes kaikki käyttäjät, jotka vastasivat täydentäviä tietoja koskevaan pyyntöön, olivat huolissaan valituksen tekijän erittäin suuresta markkinaosuudesta ja pelkäsivät, että tullien käyttöönoton jälkeen sen tärkeimpien kilpailijoiden eli intialaisten yritysten olisi pakko poistua unionin markkinoilta, mikä jättäisi valituksen tekijälle määräävän markkina-aseman. Jotkin jakelijat väittivät myös, että SG PAM oli kieltäytynyt käymästä kauppaa niiden kanssa tai oli tarjonnut niille vähemmän edullisia ehtoja sen jälkeen, kun ne olivat ryhtyneet tekemään yhteistyötä vientiä harjoittavien tuottajien kanssa. Yksi käyttäjä toimitti kaksi hintatarjousta, jotka sen mukaan osoittivat, että SG PAM oli kohottanut hintojaan noin 25 prosenttia joulukuussa 2015. Jotkin käyttäjät väittivät myös, että SG PAM oli käyttänyt vahvaa markkina-asemaansa manipuloidakseen tarjouskilpailuja omien tuotteidensa hyväksi. |
| --- | --- |

(368)

Lähes kaikki käyttäjät, jotka vastasivat täydentäviä tietoja koskevaan pyyntöön, olivat huolissaan valituksen tekijän erittäin suuresta markkinaosuudesta ja pelkäsivät, että tullien käyttöönoton jälkeen sen tärkeimpien kilpailijoiden eli intialaisten yritysten olisi pakko poistua unionin markkinoilta, mikä jättäisi valituksen tekijälle määräävän markkina-aseman. Jotkin jakelijat väittivät myös, että SG PAM oli kieltäytynyt käymästä kauppaa niiden kanssa tai oli tarjonnut niille vähemmän edullisia ehtoja sen jälkeen, kun ne olivat ryhtyneet tekemään yhteistyötä vientiä harjoittavien tuottajien kanssa. Yksi käyttäjä toimitti kaksi hintatarjousta, jotka sen mukaan osoittivat, että SG PAM oli kohottanut hintojaan noin 25 prosenttia joulukuussa 2015. Jotkin käyttäjät väittivät myös, että SG PAM oli käyttänyt vahvaa markkina-asemaansa manipuloidakseen tarjouskilpailuja omien tuotteidensa hyväksi.

| (369) | On totta, että EU:n kilpailusäännöissä asetetaan tiukempia käyttäytymisvaatimuksia yritykselle, jolla on merkittävä markkinaosuus, mutta on viime kädessä kilpailuviranomaisten tehtävänä päättää, onko kyseessä määräävä markkina-asema ja käytetäänkö sitä väärin. Kilpailuviranomaiset tarkastelevat ensin merkityksellisiä tuote- ja maantieteellisiä markkinoita. Esimerkiksi tapauksessa, joka koski HDPE- ja MDPE-viemäriputkia, ei suljettu pois mahdollisuutta, että ne kilpailivat pallografiittirautaputkien ja teräsputkien kanssa, vaikka tuotemarkkinoiden määritelmä jätettiinkin avoimeksi (78). Tässä tapauksessa komissio ei pystynyt määrittämään merkityksellisiä tuote- ja maantieteellisiä markkinoita, koska sille ei ole esitetty virallista kilpailukantelua. |
| --- | --- |

(369)

On totta, että EU:n kilpailusäännöissä asetetaan tiukempia käyttäytymisvaatimuksia yritykselle, jolla on merkittävä markkinaosuus, mutta on viime kädessä kilpailuviranomaisten tehtävänä päättää, onko kyseessä määräävä markkina-asema ja käytetäänkö sitä väärin. Kilpailuviranomaiset tarkastelevat ensin merkityksellisiä tuote- ja maantieteellisiä markkinoita. Esimerkiksi tapauksessa, joka koski HDPE- ja MDPE-viemäriputkia, ei suljettu pois mahdollisuutta, että ne kilpailivat pallografiittirautaputkien ja teräsputkien kanssa, vaikka tuotemarkkinoiden määritelmä jätettiinkin avoimeksi (78). Tässä tapauksessa komissio ei pystynyt määrittämään merkityksellisiä tuote- ja maantieteellisiä markkinoita, koska sille ei ole esitetty virallista kilpailukantelua.

78

| (370) | Yksinmyyntisopimukset, jotka tarjoavat edullisempia ehtoja, tai jopa tiukemmat vertikaaliset rajoitukset tavaroiden jakelussa eivät sinällään ole laittomia (79), ja on viime kädessä kilpailuviranomaisten tehtävänä arvioida, ovatko tällaiset rajoitukset kilpailun vastaisia tai onko niissä kyse väärinkäytöstä. Mitä tulee hintatarjouksiin, jotka väitteen mukaan osoittavat, että SG PAM on nostanut hintojaan, komissiolla oli vaikeuksia vertailla niitä tekemättä perusteellisempaa tutkimusta tarjouksista ja asiaan liittyvistä olosuhteista. Komissio sai vain yhden todisteen väitetystä hintojen noususta, eikä se pelkästään voi osoittaa, että hintojen nousu olisi laajalle levinnyttä. |
| --- | --- |

(370)

Yksinmyyntisopimukset, jotka tarjoavat edullisempia ehtoja, tai jopa tiukemmat vertikaaliset rajoitukset tavaroiden jakelussa eivät sinällään ole laittomia (79), ja on viime kädessä kilpailuviranomaisten tehtävänä arvioida, ovatko tällaiset rajoitukset kilpailun vastaisia tai onko niissä kyse väärinkäytöstä. Mitä tulee hintatarjouksiin, jotka väitteen mukaan osoittavat, että SG PAM on nostanut hintojaan, komissiolla oli vaikeuksia vertailla niitä tekemättä perusteellisempaa tutkimusta tarjouksista ja asiaan liittyvistä olosuhteista. Komissio sai vain yhden todisteen väitetystä hintojen noususta, eikä se pelkästään voi osoittaa, että hintojen nousu olisi laajalle levinnyttä.

79

| (371) | Tukien vastaisissa menettelyissä komissio tarkastelee kilpailunäkökohtia sen määrittämiseksi, olisiko tasoitustoimenpiteiden käyttöönotto selvästi unionin etujen vastaista. Tällaiseen analyysiin ei voi sisältyä – tiukasti oikeudellisessa mielessä – kilpailua koskevaa arviointia, jonka voivat tehdä vain toimivaltaiset kilpailuviranomaiset. Mitään sellaista vankkaa näyttöä ei kuitenkaan esitetty, joka osoittaisi, että valituksen tekijän toiminta olisi kilpailun vastaista, jos tasoitustoimenpiteet otetaan käyttöön, lukuun ottamatta sitä, että sillä on jo vahva markkina-asema. Komissiolle ei toimitettu mitään kilpailuviranomaisen päätöstä, jonka mukaan valituksen tekijän olisi todettu käyttäytyvän kilpailun vastaisesti tarkasteltavana olevan tuotteen osalta. Ei myöskään toimitettu mitään tuomioistuimen päätöstä, jossa valituksen tekijän olisi todettu manipuloineen tarjouskilpailuja. |
| --- | --- |

(371)

Tukien vastaisissa menettelyissä komissio tarkastelee kilpailunäkökohtia sen määrittämiseksi, olisiko tasoitustoimenpiteiden käyttöönotto selvästi unionin etujen vastaista. Tällaiseen analyysiin ei voi sisältyä – tiukasti oikeudellisessa mielessä – kilpailua koskevaa arviointia, jonka voivat tehdä vain toimivaltaiset kilpailuviranomaiset. Mitään sellaista vankkaa näyttöä ei kuitenkaan esitetty, joka osoittaisi, että valituksen tekijän toiminta olisi kilpailun vastaista, jos tasoitustoimenpiteet otetaan käyttöön, lukuun ottamatta sitä, että sillä on jo vahva markkina-asema. Komissiolle ei toimitettu mitään kilpailuviranomaisen päätöstä, jonka mukaan valituksen tekijän olisi todettu käyttäytyvän kilpailun vastaisesti tarkasteltavana olevan tuotteen osalta. Ei myöskään toimitettu mitään tuomioistuimen päätöstä, jossa valituksen tekijän olisi todettu manipuloineen tarjouskilpailuja.

| (372) | On syytä muistaa, että tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton tarkoituksena on palauttaa tasapuolinen toimintaympäristö, jossa unionin tuottajat ja kolmannen maan tuottajat kilpailevat tasapuolisissa olosuhteissa eikä pakottaa vientiä harjoittavia tuottajia pois markkinoilta. Näin ollen unionin sääntöjen mukaisesti tullit asetettaisiin tasolle, joka edelleen antaisi intialaisille viejille mahdollisuuden jatkaa kilpailua unionin tuottajien kanssa – mutta oikeudenmukaisilla hinnoilla. Yhdistetyt polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteet asetetaan polkumyynnin ja tukien tasolle hintojen alittavuuden tason alle. |
| --- | --- |

(372)

On syytä muistaa, että tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton tarkoituksena on palauttaa tasapuolinen toimintaympäristö, jossa unionin tuottajat ja kolmannen maan tuottajat kilpailevat tasapuolisissa olosuhteissa eikä pakottaa vientiä harjoittavia tuottajia pois markkinoilta. Näin ollen unionin sääntöjen mukaisesti tullit asetettaisiin tasolle, joka edelleen antaisi intialaisille viejille mahdollisuuden jatkaa kilpailua unionin tuottajien kanssa – mutta oikeudenmukaisilla hinnoilla. Yhdistetyt polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteet asetetaan polkumyynnin ja tukien tasolle hintojen alittavuuden tason alle.

| (373) | Lisäksi kolmansissa maissa (Kiinassa, Turkissa, Venäjällä ja Sveitsissä) on useita tuottajia, joilla on jo myyntiä unionin markkinoilla. Niiden myyntimäärät olivat pienet ja laskivat edelleen tarkastelujaksolla. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että muiden tuojien myynnin laskun yhtenä syynä oli intialaisten tuottajien aggressiivinen kilpailu. Intian tuetut hinnat alittivat reilusti kaikkien muiden keskeisten tuojamaiden hinnat (Venäjää lukuun ottamatta). Käyttäjät vahvistivat, että jos unionin tuotannonala nostaa yksipuolisesti hintoja, tuonti muista maista saattaa lisääntyä keskipitkällä aikavälillä, kunhan kolmansien maiden viejät ovat saaneet lisäsertifioinnin, jota jäsenvaltioissa vaaditaan. Käyttäjät myös vahvistivat, että vaikkakin sveitsiläinen yritys toimi unionin markkinoilla, se valmistaa edistyksellisempiä ja arvokkaampia putkia, jotka eivät ole helposti korvattavissa Intiasta tulevilla tuotteilla.

  Keskimääräinen tuontihinta euroina | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Intia | 665 | 703 | 671 | 664 |
| Kiina | 955 | 1 014 | 1 059 | 1 054 |
| Sveitsi | 1 711 | 1 678 | 1 554 | 1 526 |
| Venäjä | 697 | 696 | 652 | 627 |
| Turkki | 1 246 | 1 544 | 1 272 | 1 010 |
| Lähde: Eurostat |

(373)

Lisäksi kolmansissa maissa (Kiinassa, Turkissa, Venäjällä ja Sveitsissä) on useita tuottajia, joilla on jo myyntiä unionin markkinoilla. Niiden myyntimäärät olivat pienet ja laskivat edelleen tarkastelujaksolla. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että muiden tuojien myynnin laskun yhtenä syynä oli intialaisten tuottajien aggressiivinen kilpailu. Intian tuetut hinnat alittivat reilusti kaikkien muiden keskeisten tuojamaiden hinnat (Venäjää lukuun ottamatta). Käyttäjät vahvistivat, että jos unionin tuotannonala nostaa yksipuolisesti hintoja, tuonti muista maista saattaa lisääntyä keskipitkällä aikavälillä, kunhan kolmansien maiden viejät ovat saaneet lisäsertifioinnin, jota jäsenvaltioissa vaaditaan. Käyttäjät myös vahvistivat, että vaikkakin sveitsiläinen yritys toimi unionin markkinoilla, se valmistaa edistyksellisempiä ja arvokkaampia putkia, jotka eivät ole helposti korvattavissa Intiasta tulevilla tuotteilla.

Keskimääräinen tuontihinta euroina

Keskimääräinen tuontihinta euroina

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Intia

665

703

671

664

Kiina

955

1 014

1 059

1 054

Sveitsi

1 711

1 678

1 554

1 526

Venäjä

697

696

652

627

Turkki

1 246

1 544

1 272

1 010

Lähde: Eurostat

Lähde:

6.3   Unionin etua koskevat päätelmät

Unionin etua koskevat päätelmät

| (374) | Komissio katsoi, että punnittaessa ja tasapainotettaessa etuja unionin tuotannonalan suojaaminen vahingollista tuettua tuontia vastaan on asetettava etusijalle ennen käyttäjien etua, jotta vältetään mahdolliset negatiiviset vaikutukset kilpailuun unionin markkinoilla. Vaikka pelkona on, että tasoitustullit voivat vahvistaa johtavan unionin tuottajan jo ennestään vahvaa asemaa, useat lieventävät tekijät, kuten intialaisten viejien, muiden viejien ja korvaavien tuotteiden aiheuttama jatkuva kilpailu, varmistavat, että unionin tuotannonalaan kohdistuu riittävästi kilpailupainetta, jotta vältetään mahdolliset negatiiviset vaikutukset kilpailuun unionin markkinoilla. Lopuksi on vielä todettava, että komissio on valmis seuraamaan toimenpiteiden vaikutusta kilpailuun unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(374)

Komissio katsoi, että punnittaessa ja tasapainotettaessa etuja unionin tuotannonalan suojaaminen vahingollista tuettua tuontia vastaan on asetettava etusijalle ennen käyttäjien etua, jotta vältetään mahdolliset negatiiviset vaikutukset kilpailuun unionin markkinoilla. Vaikka pelkona on, että tasoitustullit voivat vahvistaa johtavan unionin tuottajan jo ennestään vahvaa asemaa, useat lieventävät tekijät, kuten intialaisten viejien, muiden viejien ja korvaavien tuotteiden aiheuttama jatkuva kilpailu, varmistavat, että unionin tuotannonalaan kohdistuu riittävästi kilpailupainetta, jotta vältetään mahdolliset negatiiviset vaikutukset kilpailuun unionin markkinoilla. Lopuksi on vielä todettava, että komissio on valmis seuraamaan toimenpiteiden vaikutusta kilpailuun unionin markkinoilla.

7.   LOPULLISET TASOITUSTOIMENPITEET

LOPULLISET TASOITUSTOIMENPITEET

| (375) | Tukea, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella ja perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuonnissa olisi otettava käyttöön lopullinen tasoitustulli. |
| --- | --- |

(375)

Tukea, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella ja perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuonnissa olisi otettava käyttöön lopullinen tasoitustulli.

7.1   Vahingon korjaava taso

Vahingon korjaava taso

| (376) | Näiden toimenpiteiden tasoa määritettäessä otettiin huomioon todetut tukimarginaalit ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä. |
| --- | --- |

(376)

Näiden toimenpiteiden tasoa määritettäessä otettiin huomioon todetut tukimarginaalit ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä.

| (377) | Vahingollisen tuetun tuonnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuotannonala voisi niiden ansiosta kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman tuetun tuonnin vaikutusta. |
| --- | --- |

(377)

Vahingollisen tuetun tuonnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuotannonala voisi niiden ansiosta kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman tuetun tuonnin vaikutusta.

| (378) | Sen vuoksi vahingon poistava taso laskettiin vertaamalla tuetun tuonnin painotettua keskimääräistä hintaa (määritetty hinnan alittavuutta koskevissa laskelmissa (301) kappaleessa) ja unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamatonta hintaa. Vahinkoa aiheuttamaton hinta määritettiin lisäämällä tuotantokustannuksiin kohtuullinen voitto. Tavoitevoitto vahvistettiin 5 prosenttiin (ks. (327) kappale). |
| --- | --- |

(378)

Sen vuoksi vahingon poistava taso laskettiin vertaamalla tuetun tuonnin painotettua keskimääräistä hintaa (määritetty hinnan alittavuutta koskevissa laskelmissa (301) kappaleessa) ja unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamatonta hintaa. Vahinkoa aiheuttamaton hinta määritettiin lisäämällä tuotantokustannuksiin kohtuullinen voitto. Tavoitevoitto vahvistettiin 5 prosenttiin (ks. (327) kappale).

| (379) | Tästä vertailusta tulokseksi saadut mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina keskimääräisestä CIF-kokonaistuontihinnasta. |
| --- | --- |

(379)

Tästä vertailusta tulokseksi saadut mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina keskimääräisestä CIF-kokonaistuontihinnasta.

| (380) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Jindal väitti, että sen sijaan, että myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset ja voitto lisätään tuotantokustannuksiin vahinkoa aiheuttamattoman hinnan määrittämiseksi unionin tuotannonalalle, tätä hintaa olisi mukautettava alaspäin unionin tuotannonalan rakenteellisen ylikapasiteetin ja tehottomuuden vuoksi. Komissio ei katsonut, että kyseessä oli rakenteellinen ylikapasiteetti (ks. (351) kappale), minkä vuoksi tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(380)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Jindal väitti, että sen sijaan, että myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset ja voitto lisätään tuotantokustannuksiin vahinkoa aiheuttamattoman hinnan määrittämiseksi unionin tuotannonalalle, tätä hintaa olisi mukautettava alaspäin unionin tuotannonalan rakenteellisen ylikapasiteetin ja tehottomuuden vuoksi. Komissio ei katsonut, että kyseessä oli rakenteellinen ylikapasiteetti (ks. (351) kappale), minkä vuoksi tämä väite hylättiin.

| (381) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen molemmat vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että vahingon korjaavan tason laskemiseen käytetty menetelmä oli virheellinen, koska vertailu unionin myyntihintoihin ei perustu ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionissa veloitettuun tosiasialliseen hintaan vaan laskennalliseen vientihintaan, joka on keinotekoisen alhainen. Sen vuoksi vahinkomarginaalit ovat keinotekoisen korkeat. |
| --- | --- |

(381)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen molemmat vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että vahingon korjaavan tason laskemiseen käytetty menetelmä oli virheellinen, koska vertailu unionin myyntihintoihin ei perustu ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionissa veloitettuun tosiasialliseen hintaan vaan laskennalliseen vientihintaan, joka on keinotekoisen alhainen. Sen vuoksi vahinkomarginaalit ovat keinotekoisen korkeat.

| (382) | Vahinkomarginaalin laskennan tarkoituksena on määrittää, riittäisikö tuetun tuonnin aiheuttaman vahingon poistamiseen se, että tuetun tuonnin hintaan sovellettaisiin alhaisempaa tullia kuin tukimarginaaliin perustuvaa tullia. Tämä arviointi perustuu vientihintaan unionin rajalla, jota pidetään vertailukelpoisena tasona unionin tuotannonalan noudettuna lähettäjältä -hintaan nähden. Kun kyseessä on etuyhteydessä olevien tuojien kautta tapahtuva vientimyynti, vientihinta muodostetaan laskennallisesti – samalla tavalla kuin polkumyyntimarginaalia koskevissa laskelmissa – sen hinnan perusteella, jolla tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa riippumattomille asiakkaille unionissa. Muutoin saataisiin kaksi eri tulosta arvioitaessa samaa vahinkomarginaalitilannetta kahden eri välineen nojalla. Sen vuoksi komissio katsoi, että sovellettu menetelmä tarjoaa asianmukaisen perustan hintojen vertailulle ja näin ollen vahingon korjaavan tason vahvistamiselle. Näin ollen väite hylätään ja vahingon korjaavan tason määrittämiseen käytetty menetelmä vahvistetaan |
| --- | --- |

(382)

Vahinkomarginaalin laskennan tarkoituksena on määrittää, riittäisikö tuetun tuonnin aiheuttaman vahingon poistamiseen se, että tuetun tuonnin hintaan sovellettaisiin alhaisempaa tullia kuin tukimarginaaliin perustuvaa tullia. Tämä arviointi perustuu vientihintaan unionin rajalla, jota pidetään vertailukelpoisena tasona unionin tuotannonalan noudettuna lähettäjältä -hintaan nähden. Kun kyseessä on etuyhteydessä olevien tuojien kautta tapahtuva vientimyynti, vientihinta muodostetaan laskennallisesti – samalla tavalla kuin polkumyyntimarginaalia koskevissa laskelmissa – sen hinnan perusteella, jolla tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa riippumattomille asiakkaille unionissa. Muutoin saataisiin kaksi eri tulosta arvioitaessa samaa vahinkomarginaalitilannetta kahden eri välineen nojalla. Sen vuoksi komissio katsoi, että sovellettu menetelmä tarjoaa asianmukaisen perustan hintojen vertailulle ja näin ollen vahingon korjaavan tason vahvistamiselle. Näin ollen väite hylätään ja vahingon korjaavan tason määrittämiseen käytetty menetelmä vahvistetaan

7.2   Lopulliset toimenpiteet

Lopulliset toimenpiteet

| (383) | Edellä esitetyt päätelmät huomioon ottaen lopullinen tasoitustulli olisi otettava käyttöön riittävän tasoisena, jotta sillä poistetaan tuetun tuonnin aiheuttama vahinko ylittämättä todettua tukimarginaalia. |
| --- | --- |

(383)

Edellä esitetyt päätelmät huomioon ottaen lopullinen tasoitustulli olisi otettava käyttöön riittävän tasoisena, jotta sillä poistetaan tuetun tuonnin aiheuttama vahinko ylittämättä todettua tukimarginaalia.

| (384) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen unionin tuotannonala pyysi, että toimenpiteet otetaan käyttöön paljoustullien eikä arvotullien muodossa. Alustavassa vaiheessa otettiin käyttöön arvoon perustuvat polkumyyntitullit. Arvotullit ovat yleensä toimenpiteiden parhaaksi katsottu muoto, koska toimenpide on tehokkaampi siinä tapauksessa, että vientihinnat vaihtelevat. Unionin tuotannonala pyysi toimenpiteiden käyttöönottoa paljoustullien muodossa kolmesta pääsyystä:






  — | Intialaisten pallografiittirautaputkien vientihinnat ovat olleet laskusuunnassa, mikä on pahentunut sen jälkeen, kun väliaikaiset polkumyyntitullit otettiin käyttöön. |
| --- | --- | --- |

(384)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen unionin tuotannonala pyysi, että toimenpiteet otetaan käyttöön paljoustullien eikä arvotullien muodossa. Alustavassa vaiheessa otettiin käyttöön arvoon perustuvat polkumyyntitullit. Arvotullit ovat yleensä toimenpiteiden parhaaksi katsottu muoto, koska toimenpide on tehokkaampi siinä tapauksessa, että vientihinnat vaihtelevat. Unionin tuotannonala pyysi toimenpiteiden käyttöönottoa paljoustullien muodossa kolmesta pääsyystä:

—

Intialaisten pallografiittirautaputkien vientihinnat ovat olleet laskusuunnassa, mikä on pahentunut sen jälkeen, kun väliaikaiset polkumyyntitullit otettiin käyttöön.

| — | Intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien absorbtiokäytännöt alkoivat jo väliaikaisten polkumyyntitullin käyttöönotosta ja järjestelyt etuyhteydessä olevien yritysten välillä ovat erittäin todennäköisiä tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

—

Intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien absorbtiokäytännöt alkoivat jo väliaikaisten polkumyyntitullin käyttöönotosta ja järjestelyt etuyhteydessä olevien yritysten välillä ovat erittäin todennäköisiä tässä tapauksessa.

| — | Pallografiittirautaputkien hinnat voivat heilahdella raaka-aineiden hintaheilahtelujen mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Pallografiittirautaputkien hinnat voivat heilahdella raaka-aineiden hintaheilahtelujen mukaisesti.

| (385) | Edellä esitetyistä tuotannonalan ensimmäisestä ja toisesta syystä, jotka liittyvät jossakin määrin toisiinsa, voidaan todeta, että intialaisten vientihintojen tutkimusajanjakson jälkeen tapahtunut mahdollinen lasku ei välttämättä ole johtanut tuen kasvuun. Sitä, missä määrin arvotulli ei ole tehokas tutkimusajanjakson jälkeisen tuen tason korjaamisessa, olisi tarpeen mukaan tarkasteltava unionin tuotannonalan perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti pyytämässä välivaiheen tarkastelussa. Kolmannen kohdan osalta tuotannonalalla tunnustetaan, että pallografiittirautaputkien tärkeimmän pääraaka-aineen, rautamalmin, hinnat ovat laskeneet vuodesta 2014. Rautamalmin hinnan lasku on todennäköisesti vaikuttanut pallografiittirautaputkien hinnan laskuun tutkimusajanjakson päättymisestä lähtien. Hintojen lasku ei kuitenkaan automaattisesti johda tuen tason kohoamiseen. Se, että pallografiittirautaputkien hinnat vaihtelevat raaka-ainehintojen vaihtelun mukaisesti, ei ole syy ottaa käyttöön kiinteää tullia arvotullin sijaan. |
| --- | --- |

(385)

Edellä esitetyistä tuotannonalan ensimmäisestä ja toisesta syystä, jotka liittyvät jossakin määrin toisiinsa, voidaan todeta, että intialaisten vientihintojen tutkimusajanjakson jälkeen tapahtunut mahdollinen lasku ei välttämättä ole johtanut tuen kasvuun. Sitä, missä määrin arvotulli ei ole tehokas tutkimusajanjakson jälkeisen tuen tason korjaamisessa, olisi tarpeen mukaan tarkasteltava unionin tuotannonalan perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti pyytämässä välivaiheen tarkastelussa. Kolmannen kohdan osalta tuotannonalalla tunnustetaan, että pallografiittirautaputkien tärkeimmän pääraaka-aineen, rautamalmin, hinnat ovat laskeneet vuodesta 2014. Rautamalmin hinnan lasku on todennäköisesti vaikuttanut pallografiittirautaputkien hinnan laskuun tutkimusajanjakson päättymisestä lähtien. Hintojen lasku ei kuitenkaan automaattisesti johda tuen tason kohoamiseen. Se, että pallografiittirautaputkien hinnat vaihtelevat raaka-ainehintojen vaihtelun mukaisesti, ei ole syy ottaa käyttöön kiinteää tullia arvotullin sijaan.

| (386) | Kaikki edellä esitetyt syyt huomioon ottaen katsotaan, että kiinteä tulli, joka aiheuttaisi kohtuuttoman rasitteen tuojille tilanteissa, joissa vientihinnat laskevat raaka-aineen hintojen mukaisesti, ei ole perusteltu. Lisäksi kiinteät tullit soveltuvat paremmin homogeenisiin tuotteisiin eikä nyt tarkasteltavana olevan tuotteen kaltaisiin tuotteisiin, joissa on erilaisia tuotelajeja. |
| --- | --- |

(386)

Kaikki edellä esitetyt syyt huomioon ottaen katsotaan, että kiinteä tulli, joka aiheuttaisi kohtuuttoman rasitteen tuojille tilanteissa, joissa vientihinnat laskevat raaka-aineen hintojen mukaisesti, ei ole perusteltu. Lisäksi kiinteät tullit soveltuvat paremmin homogeenisiin tuotteisiin eikä nyt tarkasteltavana olevan tuotteen kaltaisiin tuotteisiin, joissa on erilaisia tuotelajeja.

7.3   Tarjottu sitoumus

Tarjottu sitoumus

| (387) | ECL ehdotti kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa järjestetyssä kuulemisessa (ks. 5 kappale) ja myöhemmin kirjallisesti sitoumusta, jotta siihen voitaisiin soveltaa alempaa 2 prosentin FPS-arvoa mutta automaattisesti korkeampaa tullia ilman tarkistusta, jos 5 prosentin taso otetaan uudelleen käyttöön. Perusasetuksen 13 artiklan mukaisesti sitoumustarjoukseen sisältyy joko alkuperämaan sitoumus poistaa tuki tai toteuttaa muita sen vaikutuksiin liittyviä toimenpiteitä tai viejän sitoumus tarkistaa hintojaan. Kyseisen viejän esittämässä tarjouksessa ei ollut hintasitoumusta. Sitoumus on joka tapauksessa vastaava toimenpide kuin se, mikä määritettiin tutkimuksen tulosten perusteella. Sen vuoksi komissio hylkäsi sitoumustarjouksen. |
| --- | --- |

(387)

ECL ehdotti kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa järjestetyssä kuulemisessa (ks. 5 kappale) ja myöhemmin kirjallisesti sitoumusta, jotta siihen voitaisiin soveltaa alempaa 2 prosentin FPS-arvoa mutta automaattisesti korkeampaa tullia ilman tarkistusta, jos 5 prosentin taso otetaan uudelleen käyttöön. Perusasetuksen 13 artiklan mukaisesti sitoumustarjoukseen sisältyy joko alkuperämaan sitoumus poistaa tuki tai toteuttaa muita sen vaikutuksiin liittyviä toimenpiteitä tai viejän sitoumus tarkistaa hintojaan. Kyseisen viejän esittämässä tarjouksessa ei ollut hintasitoumusta. Sitoumus on joka tapauksessa vastaava toimenpide kuin se, mikä määritettiin tutkimuksen tulosten perusteella. Sen vuoksi komissio hylkäsi sitoumustarjouksen.

| (388) | Tuojat voivat myös pyytää tästä järjestelmästä myönnetyn täsmällisen määrän palautusta. |
| --- | --- |

(388)

Tuojat voivat myös pyytää tästä järjestelmästä myönnetyn täsmällisen määrän palautusta.

| (389) | Sen vuoksi tasoitustullit vahvistettiin vertailemalla vahinkomarginaaleja ja tukimarginaaleja. Ehdotetut tasoitustullit ovat seuraavat:








  Yritys | Tukimarginaalit | Vahinkomarginaalit | Tasoitustulli |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ECL-ryhmä | 9,0 % | 54,6 % | 9,0 % |
| Jindal Saw | 8,7 % | 48,8 % | 8,7 % |
| Kaikki muut yritykset | 9,0 % | 54,6 % | 9,0 % |

(389)

Sen vuoksi tasoitustullit vahvistettiin vertailemalla vahinkomarginaaleja ja tukimarginaaleja. Ehdotetut tasoitustullit ovat seuraavat:

Yritys

Tukimarginaalit

Vahinkomarginaalit

Tasoitustulli

ECL-ryhmä

9,0 %

54,6 %

9,0 %

Jindal Saw

8,7 %

48,8 %

8,7 %

Kaikki muut yritykset

9,0 %

54,6 %

9,0 %

| (390) | Tässä asetuksessa vahvistetut yrityskohtaiset tasoitustullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Intiasta peräisin olevien tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. |
| --- | --- |

(390)

Tässä asetuksessa vahvistetut yrityskohtaiset tasoitustullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Intiasta peräisin olevien tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

| (391) | Kaikki yksilöllisten yrityskohtaisten tasoitustullien soveltamista koskevat pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta) on toimitettava viipymättä komissiolle (80), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta merkitykselliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkina- ja vientimyynnin muutoksia. Tätä asetusta muutetaan tarvittaessa tämän mukaisesti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle. |
| --- | --- |

(391)

Kaikki yksilöllisten yrityskohtaisten tasoitustullien soveltamista koskevat pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta) on toimitettava viipymättä komissiolle (80), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta merkitykselliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkina- ja vientimyynnin muutoksia. Tätä asetusta muutetaan tarvittaessa tämän mukaisesti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.

80

| (392) | Toimenpiteiden kiertämisriskin minimoimiseksi katsotaan, että tässä tapauksessa tarvitaan erityissäännöksiä, joiden avulla voidaan varmistaa tasoitustoimenpiteiden asianmukainen soveltaminen. Erityisiin toimenpiteisiin kuuluu muun muassa seuraava: sellaisen pätevän kauppalaskun esittäminen jäsenvaltioiden tulliviranomaisille, joka täyttää tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset. Tuontitavaroista, joiden mukana ei ole tällaista kauppalaskua, kannetaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettava tulli. |
| --- | --- |

(392)

Toimenpiteiden kiertämisriskin minimoimiseksi katsotaan, että tässä tapauksessa tarvitaan erityissäännöksiä, joiden avulla voidaan varmistaa tasoitustoimenpiteiden asianmukainen soveltaminen. Erityisiin toimenpiteisiin kuuluu muun muassa seuraava: sellaisen pätevän kauppalaskun esittäminen jäsenvaltioiden tulliviranomaisille, joka täyttää tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset. Tuontitavaroista, joiden mukana ei ole tällaista kauppalaskua, kannetaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettava tulli.

| (393) | Tasoitustullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(393)

Tasoitustullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjakson aikana.

| (394) | Polkumyynnin vastaisen perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa, |
| --- | --- |

(394)

Polkumyynnin vastaisen perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen tasoitustulli tuotaessa Intiasta peräisin olevia pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettuja putkia, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7303 00 10 ja ex 7303 00 90 (Taric-koodit 7303001010, 7303009010), lukuun ottamatta pallografiittirautaputkia, joissa ei ole sisä- ja ulkopinnoitetta, jäljempänä ’pinnoittamattomat putket’.

2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen tasoitustulli on seuraavien yritysten valmistamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta seuraava:

| Yritys | Lopullinen tasoitustulli (%) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Electrosteel Castings Ltd | 9,0 | C055 |
| Jindal Saw Ltd | 8,7 | C054 |
| Kaikki muut yritykset | 9,0 | C999 |

Yritys

Lopullinen tasoitustulli (%)

Taric-lisäkoodi

Electrosteel Castings Ltd

9,0

C055

Jindal Saw Ltd

8,7

C054

Kaikki muut yritykset

9,0

C999

3.   Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen tasoitustullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, jossa on oltava kauppalaskun laatineen tahon nimellä ja tehtävänimikkeellä yksilöidyn työntekijän päiväämä ja allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetut, Euroopan unioniin vietäviksi myydyt pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistetut putket, (määrä), on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite) (Taric-lisäkoodi) Intiassa. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti.

Tehty Brysselissä 17 päivänä maaliskuuta 2016.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 188, 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  
  EUVL C 83, 11.3.2015, s. 4.

2

(3)  
  EUVL C 461, 20.12.2014, s. 35.

3

(4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1225/2009, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta (EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51).

4

(5)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1559, annettu 18 päivänä syyskuuta 2015, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuonnissa (EUVL L 244, 19.9.2015, s. 25).

5

(6)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/388, annettu 17 päivänä maaliskuuta 2016, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuonnissa (katso tämän virallisen lehden sivu 53).

6

(7)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1784/2000 lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Brasiliasta, Japanista, Kiinan kansantasavallasta, Korean tasavallasta, Thaimaasta ja Tšekin tasavallasta peräisin olevien tempervalurautaisten putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa, kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EYVL L 208, 18.8.2000, s. 10).

7

(8)  Intian viranomaisten vastaus tukien vastaiseen kyselylomakkeeseen, 15.5.2015, s. 24.

8

(9)  
  EYVL C 394, 17.12.1998, s. 6.

9

(10)  Unionin yleinen tuomioistuin, asia T-462/04, Kok. 2008 II-3685, 67 kohta.

10

(11)  Unionin yleinen tuomioistuin, asia T-462/04, Kok. 2008 II-3685, 68–74 kohta.

11

(12)  Uuden FTP-asiakirjan kohdassa 3.13 todetaan, että valtiolla on oikeus asettaa rajoituksia/muuttaa prosenttiosuutta/asettaa yläraja tämän luvun mukaisen tullihyvityksen osalta.

12

(13)  Public Notice No 42(RE2012)/2009–14 of the Directorate-General for Foreign Trade of India.

13

(14)  Ks. komission asetus (EU) N:o 115/2012, annettu 9 päivänä helmikuuta 2012, väliaikaisen tasoitustullin käyttöönotosta tiettyjen Intiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuonnissa (EUVL L 38, 11.2.2012, s. 6); johdanto-osan 64 kappale.

14

(15)  Panel Report, DS 194, liite B-3, kohta 4.

15

(16)  Panel Report of 29 June 2001, DS194 United States – Measures treating export restraints as subsidies, kohta 8.29.

16

(17)  Panel Report, DS 194, kohta 8.44.

17

(18)  Appellate Body Report of 21 February 2005, DS296 United States – Countervailing duty investigation on Dynamic Random Access Memory (DRAMS) from Korea, kohdat 110–111.

18

(19)  Appellate Body Report, DS 296, kohta 116.

19

(20)  Appellate Body Report, DS 296, kohta 116.

20

(21)  Appellate Body Report, DS 296, kohta 115.

21

(22)  Appellate Body Report, DS 296, kohta 114; tältä osin samaa mieltä kuin Panel Report, DS 194, kohta 8.31.

22

(23)  Appellate Body Report, DS 296, kohta 115.

23

(24)  Panel Report, DS 194, kohta 8.25.

24

(25)  The report of the ”Expert Group” on preferential grant of mining leases for iron ore, manganese and chrome ore, submitted to the Ministry of Steel, 26.8.2005, s. 36. Raportti on terästeollisuudesta vastaavan ministeriön verkkosivulla, jolla vierailtiin viimeksi 23 päivänä marraskuuta 2015: http://steel.gov.in/GRANT%20OF%20MINING%20LEASES.pdf.

25

(26)  Panel Report of 14 July 2014, DS436 United States – Countervailing Measures on Certain Hot-Rolled Carbon Steel Flat Products from India, kohta 7.211.

26

(27)  Panel Report, DS 436, kohta 7.211.

27

(28)  Dang-raportin sivulla 1 todetaan, että asiantuntijaryhmän puheenjohtajana toimi Shri R.K Dang, entinen kaivostoiminnasta vastaava ministeri, ja jäseniin kuului ministeriöiden ja valtionhallinnon edustajia, tuotannonalan ja sen järjestöjen edustajia sekä ympäristö- ja kaivosalan asiantuntijoita.

28

(29)  Kyseisen kauden rautamalmin keskimääräisen kotimarkkinahinnan perusteella tämä vastaisi 12–15 prosenttia.

29

(30)  Tullitiedonanto nro 27/2011, 1.3.2011. Tiedonanto on valtiovarainministeriön verkkosivulla, jolla vierailtiin viimeksi 23 päivänä marraskuuta 2015: http://indiabudget.nic.in/ub2011-12/cen/cus2711.pdf

30

(31)  Toinen tullitariffitaulukko, julkaisija keskustulliviranomaiset (Central Board of Excise and Customs). Asiakirjaan tutustuttiin viimeksi 23 päivänä marraskuuta 2015 sivulla http://www.cbec.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/cs-tariff2015-16/sch2-exptariff.pdf

31

(32)  Tullitiedonanto nro 30/2015, 30.4.2015, julkaisija keskustulliviranomaiset (Central Board of Excise and Customs). Asiakirjaan tutustuttiin viimeksi 23 päivänä marraskuuta 2015 sivulla http://www.cbec.gov.in/resources//htdocs-cbec/ub1516/do-ltr-jstru1-post-budget.pdf

32

(33)  OECD Trade Policy Studies, The Economic Impact of Export Restrictions on Raw Materials, julkaistu 16.11.2010. Asiakirjaan tutustuttiin viimeksi 23 päivänä marraskuuta 2015 sivulla http://www.oecd.org/publications/the-economic-impact-of-export-restrictions-on-raw-materials-9789264096448-en.htm

33

(34)  Office of the Comptroller and Auditor General (CAG) of India, audit report on dual freight policy for transportation of iron ore traffic in Indian Railways, päivätty 8.5.2015. Tiedot löytyvät CAG:n verkkosivustolta, ja niihin tutustuttiin viimeksi 23 päivänä marraskuuta 2015 osoitteessa http://www.saiindia.gov.in/english/home/public/In%20_Media/14of2015.pdf

34

(35)  Government of India, Ministry of Finance, Department of Economic Affairs, Working Paper No 3/2014-DEA, ”India's Merchandise Exports: some important issues and policy suggestions”, s. 40. Asiakirja löytyy valtiovarainministeriön verkkosivustolta, jolla vierailtiin viimeksi 23 päivänä marraskuuta 2015: http://finmin.nic.in/workingpaper/Working%20Paper%20on%20Trade%2028082014.pdf

35

(36)  Artikkeli ”India hikes rail freight rates on iron ore exports”, The Wall Street Journal, 16.3.2010; sivulla vierailtiin viimeksi 23 päivänä marraskuuta 2015 http://www.wsj.com/articles/SB10001424052748703734504575125151243861216

36

(37)  Viimeinen muutos rautamalmiin sovellettaviin rahtimaksuihin oli lisäys nro 16 maksuja koskevaan yleiskirjeeseen nro 36/2009, päivätty 1.9.2015, hyväksyjä rautatieministeriö, Intian valtio. Ks. http://www.indianrailways.gov.in/railwayboard/uploads/directorate/traffic_comm/Freight_Rate_2k15/RC_36_09_Addendum-16.pdf, sivuun tutustuttu viimeksi 26 päivänä tammikuuta 2016.

37

(38)  Ministry of Steel, report of the working group on steel industry for the twelfth five year plan (2012–2017), marraskuu 2011. Raportti on Intian viranomaisten suunnittelukomitean verkkosivulla, jolla vierailtiin viimeksi 23 päivänä marraskuuta 2015: http://planningcommission.gov.in/aboutus/committee/wrkgrp12/wg_steel2212.pdf.

38

(39)  12. viisivuotissuunnitelmassa (2012–2017, talouden sektorit, osa II, luku 13, kohta 13.72, s. 67). Suunnitelma (päivätty 10.5.2013) on Intian viranomaisten suunnittelukomitean verkkosivulla, jolla vierailtiin viimeksi 23 päivänä marraskuuta 2015: http://planningcommission.gov.in/plans/planrel/12thplan/pdf/12fyp_vol2.pdf.

39

(40)  Ks. alaviite 38, s. 185.

40

(41)  http://niti.gov.in/content/index.php, sivulla vierailtu 27 päivänä tammikuuta 2016.

41

(42)  Asia vahvistetaan komitean vanhalla verkkosivulla: http://planningcommission.gov.in/, sivulla vierailtu 27 päivänä tammikuuta 2016.

42

(43)  Ks. alaviite 38, s. 57.

43

(44)  Ks. edellä oleva (138) kappale.

44

(45)  Ks. alaviite 39.

45

(46)  Ministry of Steel, Standing Committee on coal and steel (2012–2013), review of export of iron ore policy, thirty-eight report. Raportti on Intian ympäristöportaalilla, jolla vierailtiin viimeksi 23 päivänä marraskuuta 2015: http://admin.indiaenvironmentportal.org.in/files/file/Review%20of%20Export%20of%20Iron%20Ore%20Policy.pdf.

46

(47)  Lähde: Indian Bureau of Mines http://ibm.nic.in/index.php?c=pages&m=index&id=87&mid=17951 ja Intian viranomaisten kyselyvastaukset. Tiedot ilmoitetaan varainhoitovuodelta eli vuoden x 1 päivän huhtikuuta ja vuoden x+1 31 päivän maaliskuuta väliseltä ajalta.

47

(48)  Lähde: Indian Bureau of Mines http://ibm.nic.in/index.php?c=pages&m=index&id=87&mid=17951 ja Intian viranomaisten kyselyvastaukset. Tiedot ilmoitetaan varainhoitovuodelta eli vuoden x 1 päivän huhtikuuta ja vuoden x+1 31 päivän maaliskuuta väliseltä ajalta.

48

(49)  Indian Bureau of Mine's monthly average sales price of minerals; Intian viranomaisten toimittama linkki; sivulla vierailtu viimeksi 23 päivänä marraskuuta 2015 http://ibm.nic.in/index.php?c=pages&m=index&id=87&mid=17951

49

(50)  Viitehinta perustuu tähän rautapitoisuuteen.

50

(51)  International Monetary Fund, primary Commodity prices; sivulla vierailtu viimeksi 23 päivänä marraskuuta 2015: http://www.imf.org/external/np/res/commod/External_Data.xls

51

(52)  http://www.industry.gov.au/Office-of-the-Chief-Economist/Publications/Pages/default.aspx, last; sivulla vierailtu 1 päivänä helmikuuta 2016.

52

(53)  Australian Government Department of Industry, Innovation and Science, China Resources Quarterly Southern spring ~ Northern autumn 2015, http://www.industry.gov.au/Office-of-the-Chief-Economist/Publications/Pages/Westpac-Industry-Science-China-Resources-Quarterly.aspx#; sivulla vierailtu viimeksi 1 päivänä helmikuuta 2016.

53

(54)  ECL:n toimittamien tietojen mukaan vientiin tarkoitetun rautamalmirikasteen ahtauskustannuksiin sisältyvät mm. vuokran maksu varastoinnista satamassa, erikoislaitteiden käytöstä satamassa aiheutuvat kustannukset ja rautamalmin laivaan lastaamisesta aiheutuvat lisäkustannukset.

54

(55)  Ks. http://www.mining-tax.com.au; sivulla vierailtu 29 päivänä tammikuuta 2016.

55

(56)  Indian Bureau of Mine's monthly average sales price of minerals; Intian viranomaisten toimittama linkki: http://ibm.nic.in/index.php?c=pages&m=index&id=87&mid=17951; sivulla vierailtu viimeksi 23 päivänä marraskuuta 2015.

56

(57)  International Monetary Fund, primary Commodity prices, http://www.imf.org/external/np/res/commod/External_Data.xls; sivulla vierailtu viimeksi 23 päivänä marraskuuta 2015.

57

(58)  Australian Government Department of Industry, Innovation and Science, China Resources Quarterly Southern spring ~ Northern autumn 2015, http://www.industry.gov.au/Office-of-the-Chief-Economist/Publications/Pages/Westpac-Industry-Science-China-Resources-Quarterly.aspx#; sivulla vierailtu viimeksi 1 päivänä helmikuuta 2016.

58

(59)  http://www.industry.gov.au/Office-of-the-Chief-Economist/Publications/Pages/default.aspx, last; sivulla vierailtu 1 päivänä helmikuuta 2016.

59

(60)  Perustuu seuraavalta sivulta saatuihin tietoihin: http://www.industry.gov.au/Office-of-the-Chief-Economist/Publications/Pages/Resources-and-energy-quarterly.aspx#; sivulla vierailtu viimeksi 1 päivänä helmikuuta 2016; oikaistu i) kosteuspitoisuuden osalta (painotettu keskiarvo – 6,75 %) ja ii) ahtauskustannusten osalta (360 INR).

60

(61)  Panel Report, DS 194, kohta 8.59.

61

(62)  Panel, DS 194, kohta 8.59, jossa kiistetään Kanadan kohdassa 8.56 esittämä väite.

62

(63)  Panel, Review Pursuant to Article XVI.5, L/1160, 24.5.1960 (BISD 9S/188), kohta 12.

63

(64)  Ks. esimerkiksi neuvoston asetus (EY) N:o 661/2008, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2008, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Venäjältä peräisin olevan ammoniumnitraatin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen (EUVL L 185, 12.7.2008, s. 1).

64

(65)  Appellate Body Report, DS 436, kohta 4.317.

65

(66)  Australian Government, Department of Industry and Science, China Resources Quarterly, Southern winter – Northern Summer 2015, s. 20. http://www.industry.gov.au/Office-of-the-Chief-Economist/Publications/Documents/crq/CRQ-Winter-2015.pdf; sivulla vierailtu viimeksi 23 päivänä marraskuuta 2015.

66

(67)  Ks. neuvoston asetus (EY) N:o 320/2008, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2008, tasoitustullin kumoamisesta tiettyjen Korean tasavallasta peräisin olevien elektronisten mikropiirien, niin sanottujen DRAMien (dynaamisten hakumuistien), tuonnissa sekä menettelyn päättämisestä (EUVL L 96, 9.4.2008, s. 1); johdanto-osan 88 kappale.

67

(68)  Appellate Body Report, DS 436, kohta 4.398.

68

(69)  Appellate Body Report, DS 436, kohta 4.393.

69

(70)  Panel Report, 436R, kohdat 7.131 ja 7.132.

70

(71)  Panel Report, United States – Final Countervailing Duty Determination with Respect to Certain Softwood Lumber from Canada, WT/DS257/R and Corr.1, adopted 17 February 2004, as modified by Appellate Body Report WT/DS257/AB/R, kohta 7.116.

71

(72)  Ks. ”European Communities And Certain Member States –Measures Affecting Trade in Large Civil Aircraft”, WT/DS316/R of 30 June 2010, kohta 7.919.

72

(73)  Tuorein säädös on toinen vientitullitariffitaulukko (Second schedule of export tariff), julkaisijana keskustulliviranomaiset, ks. alaviite 31.

73

(74)  Viimeinen muutos rautamalmiin sovellettaviin rahtimaksuihin oli lisäys nro 16 maksuja koskevaan yleiskirjeeseen nro 36/2009, päivätty 1.9.2015, hyväksyjä rautatieministeriö, Intian valtio. Ks. http://www.indianrailways.gov.in/railwayboard/uploads/directorate/traffic_comm/Freight_Rate_2k15/RC_36_09_Addendum-16.pdf, sivulla vierailtu viimeksi 26 päivänä tammikuuta 2016.

74

(75)  http://ec.europa.eu/eurostat/data/database# → Population and Labour Conditions → Labour Costs → Labour Cost index, nominal value – annual data (NACE Rev. 2) (lc_lci_r2_a), dataset for Industry (except construction).

75

(76)  Asia-310/12, 20 päivänä toukokuuta 2015, Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd vs. Euroopan unionin neuvosto, 134 ja 135 kappale.

76

(77)  Komission asetus (EU) N:o 1043/2011, annettu 19 päivänä lokakuuta 2011, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan oksaalihapon tuonnissa (EUVL L 275, 20.10.2011, s. 1); johdanto-osan 103 kappale.

77

(78)  Asia M.565, Solvay/Winerberger, kohta 19, viitattu muissa asioissa M.2294 EtexGroup / Glynwed PipeSystems, kohta 8.

78

(79)  Commission's Guidelines on Vertical Restraints (2010/C-130/01).

79

(80)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, CHAR, 4/35 1049 Brussels, Belgium.

80

---

| 18.3.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 73/53 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 73/53

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/388,

annettu 17 päivänä maaliskuuta 2016,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuonnissa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1) (jäljempänä ’perusasetus’), ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

1.1   Väliaikaiset toimenpiteet

Väliaikaiset toimenpiteet

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, otti 18 päivänä syyskuuta 2015 komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/1559 (2), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin, joka koski Intiasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuontia unioniin. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, otti 18 päivänä syyskuuta 2015 komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/1559 (2), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin, joka koski Intiasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuontia unioniin.

2

| (2) | Tutkimus pantiin vireille 20 päivänä joulukuuta 2014 (3) sen jälkeen, kun Saint-Gobain PAM Group, jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli esittänyt 10 päivänä marraskuuta 2014 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 25 prosenttia pallografiittiraudasta valmistettujen putkien kokonaistuotannosta unionissa. |
| --- | --- |

(2)

Tutkimus pantiin vireille 20 päivänä joulukuuta 2014 (3) sen jälkeen, kun Saint-Gobain PAM Group, jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli esittänyt 10 päivänä marraskuuta 2014 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 25 prosenttia pallografiittiraudasta valmistettujen putkien kokonaistuotannosta unionissa.

3

| (3) | Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 14 kappaleessa todetaan, polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus koski 1 päivän lokakuuta 2013 ja 30 päivän syyskuuta 2014 välistä ajanjaksoa, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2011 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(3)

Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 14 kappaleessa todetaan, polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus koski 1 päivän lokakuuta 2013 ja 30 päivän syyskuuta 2014 välistä ajanjaksoa, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2011 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

| (4) | Komissio pani 11 päivänä maaliskuuta 2015 vireille erillisen tukien vastaisen tutkimuksen, joka koski Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta valmistettujen putkien tuontia unioniin. Se julkaisi vireillepanoilmoituksen (4)
  Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tutkimuksen lopullisista päätelmistä annetaan erillinen asetus (5) (jäljempänä ’tukien vastainen asetus’). |
| --- | --- |

(4)

Komissio pani 11 päivänä maaliskuuta 2015 vireille erillisen tukien vastaisen tutkimuksen, joka koski Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta valmistettujen putkien tuontia unioniin. Se julkaisi vireillepanoilmoituksen (4)
  Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tutkimuksen lopullisista päätelmistä annetaan erillinen asetus (5) (jäljempänä ’tukien vastainen asetus’).

4

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

5

1.2   Myöhempi menettely

Myöhempi menettely

| (5) | Niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli, jäljempänä ’alustavien päätelmien ilmoittaminen’, useat asianomaiset osapuolet ilmoittivat kirjallisesti näkökantansa alustavista päätelmistä. Lisäksi vielä yksi intialainen tuottaja, Tata Metaliks DI Pipes Limited, jäljempänä ’Tata’, ilmoittautui ja toimitti huomautuksia. Kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi. |
| --- | --- |

(5)

Niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli, jäljempänä ’alustavien päätelmien ilmoittaminen’, useat asianomaiset osapuolet ilmoittivat kirjallisesti näkökantansa alustavista päätelmistä. Lisäksi vielä yksi intialainen tuottaja, Tata Metaliks DI Pipes Limited, jäljempänä ’Tata’, ilmoittautui ja toimitti huomautuksia. Kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi.

| (6) | Komissio jatkoi lopullisia päätelmiään varten tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista. Komissio tarkasti paikan päällä lisätietoja, joita saatiin yhteen vientiä harjoittavaan tuottajaan etuyhteydessä olevalta, Italiassa toimivalta yritykseltä. |
| --- | --- |

(6)

Komissio jatkoi lopullisia päätelmiään varten tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista. Komissio tarkasti paikan päällä lisätietoja, joita saatiin yhteen vientiä harjoittavaan tuottajaan etuyhteydessä olevalta, Italiassa toimivalta yritykseltä.

| (7) | Jindal Saw Limited, jäljempänä ’Jindal’, pyysi tapaamista kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan, jäljempänä ’kuulemisesta vastaava neuvonantaja’, kanssa joistakin alustaviin vahinkolaskelmiin liittyvistä seikoista. Kuulemisesta vastaava neuvonantaja tutki pyynnön ja vastasi kyseiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle kirjallisesti. |
| --- | --- |

(7)

Jindal Saw Limited, jäljempänä ’Jindal’, pyysi tapaamista kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan, jäljempänä ’kuulemisesta vastaava neuvonantaja’, kanssa joistakin alustaviin vahinkolaskelmiin liittyvistä seikoista. Kuulemisesta vastaava neuvonantaja tutki pyynnön ja vastasi kyseiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle kirjallisesti.

| (8) | Tämän jälkeen komissio ilmoitti kaikille osapuolille niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi ottaa käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta valmistettujen putkien tuonnissa unioniin ja kantaa lopullisesti väliaikaisen tullin vakuutena olevat määrät, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa lopullisista päätelmistä. |
| --- | --- |

(8)

Tämän jälkeen komissio ilmoitti kaikille osapuolille niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi ottaa käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta valmistettujen putkien tuonnissa unioniin ja kantaa lopullisesti väliaikaisen tullin vakuutena olevat määrät, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa lopullisista päätelmistä.

| (9) | Kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa järjestettiin tapaaminen 28 päivänä tammikuuta 2016 Electrosteel Castings Limiteden, jäljempänä ’ECL’, pyynnöstä. |
| --- | --- |

(9)

Kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa järjestettiin tapaaminen 28 päivänä tammikuuta 2016 Electrosteel Castings Limiteden, jäljempänä ’ECL’, pyynnöstä.

| (10) | Kaikkia asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia tarkasteltiin ja ne otettiin soveltuvin osin huomioon. |
| --- | --- |

(10)

Kaikkia asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia tarkasteltiin ja ne otettiin soveltuvin osin huomioon.

1.3   Tarkasteltavana oleva tuote ja samankaltainen tuote

Tarkasteltavana oleva tuote ja samankaltainen tuote

| (11) | Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 15 ja 16 kappaleessa todetaan, tarkasteltavana oleva tuote on Intiasta peräisin olevat pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistetut putket, jäljempänä ’pallografiittirautaputket’, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7303 00 10 ja ex 7303 00 90. |
| --- | --- |

(11)

Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 15 ja 16 kappaleessa todetaan, tarkasteltavana oleva tuote on Intiasta peräisin olevat pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistetut putket, jäljempänä ’pallografiittirautaputket’, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7303 00 10 ja ex 7303 00 90.

| (12) | Pallografiittirautaputkia käytetään vesijohdoissa, viemäreissä ja maatalousmaan kastelussa. Veden kuljetus pallografiittirautaputkien läpi voidaan toteuttaa paineen tai yksinomaan painovoiman avulla. Putkien koko on 60–2 000 mm, ja ne ovat pituudeltaan joko 5,5 tai 6 tai 7 taikka 8 metriä. Niiden sisäpinta on yleensä vuorattu sementtilaastilla tai muilla materiaaleilla, ja niiden ulkopinnassa on sinkkipinnoitus, maalaus tai teippikääre. Pääasialliset loppukäyttäjät ovat julkisia yrityksiä. |
| --- | --- |

(12)

Pallografiittirautaputkia käytetään vesijohdoissa, viemäreissä ja maatalousmaan kastelussa. Veden kuljetus pallografiittirautaputkien läpi voidaan toteuttaa paineen tai yksinomaan painovoiman avulla. Putkien koko on 60–2 000 mm, ja ne ovat pituudeltaan joko 5,5 tai 6 tai 7 taikka 8 metriä. Niiden sisäpinta on yleensä vuorattu sementtilaastilla tai muilla materiaaleilla, ja niiden ulkopinnassa on sinkkipinnoitus, maalaus tai teippikääre. Pääasialliset loppukäyttäjät ovat julkisia yrityksiä.

| (13) | Jindal ja Intian viranomaiset väittivät, että pallografiittirautaputket, joita ei ole pinnoitettu sisä- tai ulkopuolelta, jäljempänä ’pinnoittamattomat putket’, olisi jätettävä tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle, koska tällaiset putket ovat puolivalmiita tuotteita, joilla on erilaiset fyysiset, tekniset ja kemialliset ominaisuudet ja joita ei voida käyttää veden siirtämiseen ilman jatkojalostusta. Pinnoittamattomat putket eivät myöskään ole vaihdettavissa tarkasteltavana olevaan tuotteeseen, ja niillä on eri käyttötarkoitus. |
| --- | --- |

(13)

Jindal ja Intian viranomaiset väittivät, että pallografiittirautaputket, joita ei ole pinnoitettu sisä- tai ulkopuolelta, jäljempänä ’pinnoittamattomat putket’, olisi jätettävä tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle, koska tällaiset putket ovat puolivalmiita tuotteita, joilla on erilaiset fyysiset, tekniset ja kemialliset ominaisuudet ja joita ei voida käyttää veden siirtämiseen ilman jatkojalostusta. Pinnoittamattomat putket eivät myöskään ole vaihdettavissa tarkasteltavana olevaan tuotteeseen, ja niillä on eri käyttötarkoitus.

| (14) | Valituksen tekijä kiisti tämän väitteen ja väitti puolestaan, että kaikilla pallografiittirautaputkilla – sekä pinnoitetuilla että pinnoittamattomilla – on samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet ja sama käyttötarkoitus. Valituksen tekijä väitti lisäksi, että sisä- ja ulkopinnoitusta pidetään viimeistelytoimena, jonka osuus on vain enintään 20 prosenttia pallografiittirautaputkien tuotantokustannuksista ja joka ei muuta putkien perusominaisuuksia. Valituksen tekijä korosti vielä, että pinnoittamattomilla putkilla sellaisenaan ei ole veden ja jäteveden kuljettamisen lisäksi varsinaisia loppumarkkinoita tai käyttötarkoitusta, eikä niitä myydä unionin markkinoilla, vaan ne on välttämättä pinnoitettava ennen markkinoille saattamista, jotta ne täyttävät EU:n vaatimukset. Lisäksi pallografiittiraudasta valmistetut pinnoittamattomat putket kuuluvat samaan tullikoodiin kuin pinnoitetut putket, joten niiden jättäminen tuotteen määritelmän ulkopuolelle voisi johtaa mahdollisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden kiertämiseen ja heikentää tällaisten toimenpiteiden tehoa, kun otetaan huomioon intialaisten viejien merkittävä pinnoituskapasiteetti unionissa (n. 80 000 tonnia vuosittain). Valituksen tekijä väitti tähän liittyen, että pinnoittamattomien putkien tuonti Intiasta on lisääntynyt merkittävästi vuodesta 2013 ja että tämä tuonti oli vuonna 2015 lähes kolminkertainen vuoteen 2013 verrattuna. Valituksen tekijän mukaan suuntaus todennäköisesti jatkuu. |
| --- | --- |

(14)

Valituksen tekijä kiisti tämän väitteen ja väitti puolestaan, että kaikilla pallografiittirautaputkilla – sekä pinnoitetuilla että pinnoittamattomilla – on samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet ja sama käyttötarkoitus. Valituksen tekijä väitti lisäksi, että sisä- ja ulkopinnoitusta pidetään viimeistelytoimena, jonka osuus on vain enintään 20 prosenttia pallografiittirautaputkien tuotantokustannuksista ja joka ei muuta putkien perusominaisuuksia. Valituksen tekijä korosti vielä, että pinnoittamattomilla putkilla sellaisenaan ei ole veden ja jäteveden kuljettamisen lisäksi varsinaisia loppumarkkinoita tai käyttötarkoitusta, eikä niitä myydä unionin markkinoilla, vaan ne on välttämättä pinnoitettava ennen markkinoille saattamista, jotta ne täyttävät EU:n vaatimukset. Lisäksi pallografiittiraudasta valmistetut pinnoittamattomat putket kuuluvat samaan tullikoodiin kuin pinnoitetut putket, joten niiden jättäminen tuotteen määritelmän ulkopuolelle voisi johtaa mahdollisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden kiertämiseen ja heikentää tällaisten toimenpiteiden tehoa, kun otetaan huomioon intialaisten viejien merkittävä pinnoituskapasiteetti unionissa (n. 80 000 tonnia vuosittain). Valituksen tekijä väitti tähän liittyen, että pinnoittamattomien putkien tuonti Intiasta on lisääntynyt merkittävästi vuodesta 2013 ja että tämä tuonti oli vuonna 2015 lähes kolminkertainen vuoteen 2013 verrattuna. Valituksen tekijän mukaan suuntaus todennäköisesti jatkuu.

| (15) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että pinnoittamattomilla putkilla ei ole tosiasiallista markkina-asemaa eikä käyttötarkoitusta eikä niitä myydä sellaisenaan unionin markkinoilla. Näitä putkia on välttämättä jatkojalostettava eli ne on pinnoitettava sisä- ja ulkopuolelta ennen kuin niitä voidaan pitää markkinoilla ja ne täyttävät veden ja jäteveden siirtämistä koskevat EU:n vaatimukset. EU:n vaatimusten täyttäminen ei ole välttämättä ratkaiseva tekijä tuotteen määritelmää vahvistettaessa, mutta se, että pinnoittamattomat putket on jatkojalostettava ennen kuin ne voidaan saattaa tarkoitettuun loppukäyttöön, on tekijä, jota ei voida jättää huomiotta analysoitaessa, onko pinnoittamaton putki lopputuote vai vain puolivalmis tuote. Sen vuoksi komissio katsoo, että pallografiittiraudasta valmistettuja pinnoittamattomia putkia olisi pidettävä puolivalmiina pallografiittirautaputkina. |
| --- | --- |

(15)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että pinnoittamattomilla putkilla ei ole tosiasiallista markkina-asemaa eikä käyttötarkoitusta eikä niitä myydä sellaisenaan unionin markkinoilla. Näitä putkia on välttämättä jatkojalostettava eli ne on pinnoitettava sisä- ja ulkopuolelta ennen kuin niitä voidaan pitää markkinoilla ja ne täyttävät veden ja jäteveden siirtämistä koskevat EU:n vaatimukset. EU:n vaatimusten täyttäminen ei ole välttämättä ratkaiseva tekijä tuotteen määritelmää vahvistettaessa, mutta se, että pinnoittamattomat putket on jatkojalostettava ennen kuin ne voidaan saattaa tarkoitettuun loppukäyttöön, on tekijä, jota ei voida jättää huomiotta analysoitaessa, onko pinnoittamaton putki lopputuote vai vain puolivalmis tuote. Sen vuoksi komissio katsoo, että pallografiittiraudasta valmistettuja pinnoittamattomia putkia olisi pidettävä puolivalmiina pallografiittirautaputkina.

| (16) | Puolivalmiita tuotteita ja lopullisia tuotteita voidaan kuitenkin pitää yhtenä tuotteena, jos i) niillä on samat olennaiset ominaisuudet ja ii) jatkojalostuskustannukset eivät ole merkittävät (6). On kiistatonta, että sisä- ja ulkopinnoitus lisää pinnoittamattomiin putkiin fyysisen ominaisuuden, joka antaa näille putkille niiden olennaisen ja perusominaisuuden, jota tarvitaan niiden olennaiseen käyttötarkoitukseen unionin markkinoilla eli veden ja jäteveden kuljettamiseen EU:n vaatimusten mukaisesti. On myös kiistatonta, että sisä- ja ulkopinnoitteen lisäämisestä pinnoittamattomiin putkiin aiheutuvat kustannukset ovat yleensä enintään 20 prosenttia pallografiittirautaputkien kaikista tuotantokustannuksista. Näin ollen jatkojalostusta on pidettävä merkittävänä. |
| --- | --- |

(16)

Puolivalmiita tuotteita ja lopullisia tuotteita voidaan kuitenkin pitää yhtenä tuotteena, jos i) niillä on samat olennaiset ominaisuudet ja ii) jatkojalostuskustannukset eivät ole merkittävät (6). On kiistatonta, että sisä- ja ulkopinnoitus lisää pinnoittamattomiin putkiin fyysisen ominaisuuden, joka antaa näille putkille niiden olennaisen ja perusominaisuuden, jota tarvitaan niiden olennaiseen käyttötarkoitukseen unionin markkinoilla eli veden ja jäteveden kuljettamiseen EU:n vaatimusten mukaisesti. On myös kiistatonta, että sisä- ja ulkopinnoitteen lisäämisestä pinnoittamattomiin putkiin aiheutuvat kustannukset ovat yleensä enintään 20 prosenttia pallografiittirautaputkien kaikista tuotantokustannuksista. Näin ollen jatkojalostusta on pidettävä merkittävänä.

6

| (17) | Tästä seuraa, että puolivalmiita pinnoittamattomia pallografiittirautaputkia ei voida pitää samana tuotteena kuin viimeisteltyjä (sisä- ja ulkopuolelta pinnoitettuja) pallografiittirautaputkia, minkä vuoksi ne olisi jätettävä tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(17)

Tästä seuraa, että puolivalmiita pinnoittamattomia pallografiittirautaputkia ei voida pitää samana tuotteena kuin viimeisteltyjä (sisä- ja ulkopuolelta pinnoitettuja) pallografiittirautaputkia, minkä vuoksi ne olisi jätettävä tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle.

| (18) | Komissio ei myöskään havainnut merkittävää kiertämisriskiä, jos pinnoittamattomat putket jätetään tuotteen määritelmän ulkopuolelle. Pinnoittamattomia putkia tuo vain yksi Jindaliin etuyhteydessä oleva yritys, jonka pinnoituskapasiteetti unionissa on vähäinen, toisin kuin valituksen tekijä väitti. Komission tarkastettujen tietojen mukaan tosiasiallinen kapasiteetti on noin 15 000 tonnia vuosittain. Vaikka pinnoittamattomien putkien tuonti Intiasta vaikuttaa kasvaneen tutkimusajanjakson jälkeen, määrät ovat edelleen vähäisiä (alle 10 000 tonnia vuonna 2015) valituksen tekijältä saatujen tietojen mukaan. Kun otetaan huomioon etuyhteydessä olevan, unionissa toimivan yrityksen vähäinen pinnoituskapasiteetti ja sen liiketoimintasuunnitelma tuleviksi vuosiksi pinnoittamattomien putkien osalta (15 000 tonnia – 21 000 tonnia vuoteen 2017 mennessä), on epätodennäköistä, että tämä tuotantopaikka muuttuisi pinnoittamattomien putkien massiivisen tuonnin tulopaikaksi, jossa ainoana tavoitteena olisi pinnoittaa putket, jotta voitaisiin välttää viimeistellyistä putkista maksettavat tullit unionissa, mikä voisi mahdollisesti olla ongelma perusasetuksen 13 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(18)

Komissio ei myöskään havainnut merkittävää kiertämisriskiä, jos pinnoittamattomat putket jätetään tuotteen määritelmän ulkopuolelle. Pinnoittamattomia putkia tuo vain yksi Jindaliin etuyhteydessä oleva yritys, jonka pinnoituskapasiteetti unionissa on vähäinen, toisin kuin valituksen tekijä väitti. Komission tarkastettujen tietojen mukaan tosiasiallinen kapasiteetti on noin 15 000 tonnia vuosittain. Vaikka pinnoittamattomien putkien tuonti Intiasta vaikuttaa kasvaneen tutkimusajanjakson jälkeen, määrät ovat edelleen vähäisiä (alle 10 000 tonnia vuonna 2015) valituksen tekijältä saatujen tietojen mukaan. Kun otetaan huomioon etuyhteydessä olevan, unionissa toimivan yrityksen vähäinen pinnoituskapasiteetti ja sen liiketoimintasuunnitelma tuleviksi vuosiksi pinnoittamattomien putkien osalta (15 000 tonnia – 21 000 tonnia vuoteen 2017 mennessä), on epätodennäköistä, että tämä tuotantopaikka muuttuisi pinnoittamattomien putkien massiivisen tuonnin tulopaikaksi, jossa ainoana tavoitteena olisi pinnoittaa putket, jotta voitaisiin välttää viimeistellyistä putkista maksettavat tullit unionissa, mikä voisi mahdollisesti olla ongelma perusasetuksen 13 artiklan nojalla.

| (19) | Jindal pyysi alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen, että pallografiittiraudasta valmistetut laippaputket olisi jätettävä tuotteen määritelmän ulkopuolelle. Se toisti pyynnön lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen. |
| --- | --- |

(19)

Jindal pyysi alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen, että pallografiittiraudasta valmistetut laippaputket olisi jätettävä tuotteen määritelmän ulkopuolelle. Se toisti pyynnön lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen.

| (20) | Toisin kuin pinnoittamattomat putket, laippaputket ovat pallografiittiraudasta valmistettuja putkia, joissa on sisä- ja ulkopinnoite. Laippaputket soveltuvat näin ollen veden ja jäteveden siirtämiseen ilman jatkojalostusta. Ne leikataan pituussuunnassa täysimittaisista pallografiittirautaputkista ja niihin sovitetaan laipat, jotka liitetään pulteilla ja muttereilla, kun muissa pallografiittirautaputkissa käytetään liitosmuhveja. Pituusleikkauksesta ja laippojen lisäämisestä aiheutuvia jalostuskustannuksia ei voida pitää sellaisina, että ne muuttaisivat pallografiittirautaputkien perusominaisuutta, joka on veden ja jäteveden siirtäminen, eivätkä kyseessä ole merkittävät jalostuskustannukset. Sen vuoksi komissio katsoi niiden muodostavan yhden tuotteen, vaikka laippaputkien valmistamiseen pallografiittirautaputkista vaaditaankin hieman lisäjalostusta, ja pyyntö tuotteen jättämisestä määritelmän ulkopuolelle hylätään. |
| --- | --- |

(20)

Toisin kuin pinnoittamattomat putket, laippaputket ovat pallografiittiraudasta valmistettuja putkia, joissa on sisä- ja ulkopinnoite. Laippaputket soveltuvat näin ollen veden ja jäteveden siirtämiseen ilman jatkojalostusta. Ne leikataan pituussuunnassa täysimittaisista pallografiittirautaputkista ja niihin sovitetaan laipat, jotka liitetään pulteilla ja muttereilla, kun muissa pallografiittirautaputkissa käytetään liitosmuhveja. Pituusleikkauksesta ja laippojen lisäämisestä aiheutuvia jalostuskustannuksia ei voida pitää sellaisina, että ne muuttaisivat pallografiittirautaputkien perusominaisuutta, joka on veden ja jäteveden siirtäminen, eivätkä kyseessä ole merkittävät jalostuskustannukset. Sen vuoksi komissio katsoi niiden muodostavan yhden tuotteen, vaikka laippaputkien valmistamiseen pallografiittirautaputkista vaaditaankin hieman lisäjalostusta, ja pyyntö tuotteen jättämisestä määritelmän ulkopuolelle hylätään.

| (21) | Edellä esitetyt seikat huomioon ottaen tarkasteltavana olevan tuotteen lopullinen määritelmä on Intiasta peräisin olevat pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistetut putket, jäljempänä ’pallografiittirautaputket’, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7303 00 10 ja ex 7303 00 90, lukuun ottamatta pallografiittirautaputkia, joissa ei ole sisä- ja ulkopinnoitetta, jäljempänä ’pinnoittamattomat putket’. |
| --- | --- |

(21)

Edellä esitetyt seikat huomioon ottaen tarkasteltavana olevan tuotteen lopullinen määritelmä on Intiasta peräisin olevat pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistetut putket, jäljempänä ’pallografiittirautaputket’, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7303 00 10 ja ex 7303 00 90, lukuun ottamatta pallografiittirautaputkia, joissa ei ole sisä- ja ulkopinnoitetta, jäljempänä ’pinnoittamattomat putket’.

| (22) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että edellä määritellyllä Intiassa valmistetulla ja myydyllä tarkasteltavana olevalla tuotteella sekä unionissa valmistetulla ja myydyllä tuotteella on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet, minkä vuoksi ne ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(22)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että edellä määritellyllä Intiassa valmistetulla ja myydyllä tarkasteltavana olevalla tuotteella sekä unionissa valmistetulla ja myydyllä tuotteella on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet, minkä vuoksi ne ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

2.   POLKUMYYNTI

POLKUMYYNTI

2.1   Normaaliarvo

Normaaliarvo

| (23) | Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen ECL ilmoitti, että tietyt kotimarkkinamyynnistä ilmoitetut myynti-, yleis- ja hallintokustannukset oli jo ilmoitettu valmistuskustannuksina, minkä tuloksena ne oli laskettu kahteen kertaan ja ne olisi oikaistava. Lisäksi se pyysi tiettyjen laskennallisen normaaliarvon määrittämisessä huomioon otettujen kustannusten oikaisemista ja tiettyjen palkkioiden vähentämistä normaaliarvoa muodostettaessa. Käytettävissään olevan todennetun näytön perusteella komissio hyväksyi, että jotkin kustannukset oli ilmoitettu kahteen kertaan ja korjasi tämän vähentämällä nämä kustannukset myynti-, yleis- ja hallintokustannuksista. Komissio myös oikaisi tarpeen mukaan tiettyjä normaaliarvon muodostamisessa käytettyjä kustannuksia ja palkkioita. |
| --- | --- |

(23)

Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen ECL ilmoitti, että tietyt kotimarkkinamyynnistä ilmoitetut myynti-, yleis- ja hallintokustannukset oli jo ilmoitettu valmistuskustannuksina, minkä tuloksena ne oli laskettu kahteen kertaan ja ne olisi oikaistava. Lisäksi se pyysi tiettyjen laskennallisen normaaliarvon määrittämisessä huomioon otettujen kustannusten oikaisemista ja tiettyjen palkkioiden vähentämistä normaaliarvoa muodostettaessa. Käytettävissään olevan todennetun näytön perusteella komissio hyväksyi, että jotkin kustannukset oli ilmoitettu kahteen kertaan ja korjasi tämän vähentämällä nämä kustannukset myynti-, yleis- ja hallintokustannuksista. Komissio myös oikaisi tarpeen mukaan tiettyjä normaaliarvon muodostamisessa käytettyjä kustannuksia ja palkkioita.

| (24) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen komissio vahvisti, että saman vientiä harjoittavan tuottajan osalta tietyt hintaan liittyvät kustannukset, pääasiassa rahoituskustannukset, oli virheellisesti vähennetty tapauksissa, joissa normaaliarvo muodostettiin laskennallisesti. Tämä oikaistiin ja asianomaiselle yritykselle ilmoitettiin asiasta. |
| --- | --- |

(24)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen komissio vahvisti, että saman vientiä harjoittavan tuottajan osalta tietyt hintaan liittyvät kustannukset, pääasiassa rahoituskustannukset, oli virheellisesti vähennetty tapauksissa, joissa normaaliarvo muodostettiin laskennallisesti. Tämä oikaistiin ja asianomaiselle yritykselle ilmoitettiin asiasta.

| (25) | Molemmat vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että komission olisi pitänyt vähentää laskennallista normaaliarvoa määrittäessään keskimääräiset luottokustannukset eikä jättää niitä kokonaan huomiotta, kuten komissio teki alustavassa vaiheessa. |
| --- | --- |

(25)

Molemmat vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että komission olisi pitänyt vähentää laskennallista normaaliarvoa määrittäessään keskimääräiset luottokustannukset eikä jättää niitä kokonaan huomiotta, kuten komissio teki alustavassa vaiheessa.

| (26) | Väite hylättiin, koska keskimääräisiä luottokustannuksia pidetään merkityksellisinä ainoastaan muodostettaessa normaaliarvoa kotimarkkinahintojen perusteella, ja ne ovat merkityksettömiä, kun normaaliarvo muodostetaan tuotantokustannusten perusteella, kuten kyseisten tuotelajien kohdalla oli. Syynä tähän on, että luottokustannukset eivät liity tuotantokustannuksiin, mutta ne ovat yleensä tekijä, joka otetaan huomioon hintojen määrityksessä. |
| --- | --- |

(26)

Väite hylättiin, koska keskimääräisiä luottokustannuksia pidetään merkityksellisinä ainoastaan muodostettaessa normaaliarvoa kotimarkkinahintojen perusteella, ja ne ovat merkityksettömiä, kun normaaliarvo muodostetaan tuotantokustannusten perusteella, kuten kyseisten tuotelajien kohdalla oli. Syynä tähän on, että luottokustannukset eivät liity tuotantokustannuksiin, mutta ne ovat yleensä tekijä, joka otetaan huomioon hintojen määrityksessä.

| (27) | Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen Jindal väitti myös, että komission ei olisi pitänyt käyttää ei-edustavan myynnin (7) osalta tosiasiallista voittomarginaalia, koska se oli liian korkea, vaan yrityksen painotettua keskimääräistä voittomarginaalia. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja toisti väitteensä lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen muttei toimittanut mitään uutta näyttöä. |
| --- | --- |

(27)

Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen Jindal väitti myös, että komission ei olisi pitänyt käyttää ei-edustavan myynnin (7) osalta tosiasiallista voittomarginaalia, koska se oli liian korkea, vaan yrityksen painotettua keskimääräistä voittomarginaalia. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja toisti väitteensä lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen muttei toimittanut mitään uutta näyttöä.

7

| (28) | Komissio hylkäsi tämän väitteen, koska tällaisen ei-edustavan myynnin normaaliarvo perustui vientiä harjoittavan tuottajan tästä myynnistä saamaan tosiasialliseen voittoon perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(28)

Komissio hylkäsi tämän väitteen, koska tällaisen ei-edustavan myynnin normaaliarvo perustui vientiä harjoittavan tuottajan tästä myynnistä saamaan tosiasialliseen voittoon perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti.

| (29) | Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen sama vientiä harjoittava tuottaja väitti myös, että rahtikustannukset olisi pitänyt vähentää oikaisuista, joita tehtiin laskennalliseen normaaliarvoon. Tämä kuitenkin tehtiin jo alustavassa vaiheessa, kun komissio vähensi rahtikustannukset, jotta normaaliarvon laskennallisessa muodostamisessa saatiin noudettuna lähettäjältä -taso. |
| --- | --- |

(29)

Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen sama vientiä harjoittava tuottaja väitti myös, että rahtikustannukset olisi pitänyt vähentää oikaisuista, joita tehtiin laskennalliseen normaaliarvoon. Tämä kuitenkin tehtiin jo alustavassa vaiheessa, kun komissio vähensi rahtikustannukset, jotta normaaliarvon laskennallisessa muodostamisessa saatiin noudettuna lähettäjältä -taso.

| (30) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen sama vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tiedoissa oli virhe, jonka seurauksena pakkauskustannuksia ei ollut vähennetty oikaisuista, joita tehtiin laskennalliseen normaaliarvoon. Väitteen todettiin olevan perusteltu ja virhe korjattiin. |
| --- | --- |

(30)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen sama vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tiedoissa oli virhe, jonka seurauksena pakkauskustannuksia ei ollut vähennetty oikaisuista, joita tehtiin laskennalliseen normaaliarvoon. Väitteen todettiin olevan perusteltu ja virhe korjattiin.

| (31) | Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen unionin tuotannonala väitti edelleen, että komission olisi tehtävä oikaisu normaaliarvoon ottaen huomioon rautamalmiin sovellettava Intian vientivero. Komissio vahvisti rinnakkaisessa tukien vastaisessa tutkimuksessa, että Intian rautamalmin hinnat olivat vääristyneitä maassa sovellettavien erilaisten vientirajoitusten vuoksi. Näissä olosuhteissa tässä tutkimuksessa ei ole tarvetta puuttua näihin vääristymiin enempää, koska tällöin tuen vaikutukset laskettaisiin kahteen kertaan. |
| --- | --- |

(31)

Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen unionin tuotannonala väitti edelleen, että komission olisi tehtävä oikaisu normaaliarvoon ottaen huomioon rautamalmiin sovellettava Intian vientivero. Komissio vahvisti rinnakkaisessa tukien vastaisessa tutkimuksessa, että Intian rautamalmin hinnat olivat vääristyneitä maassa sovellettavien erilaisten vientirajoitusten vuoksi. Näissä olosuhteissa tässä tutkimuksessa ei ole tarvetta puuttua näihin vääristymiin enempää, koska tällöin tuen vaikutukset laskettaisiin kahteen kertaan.

| (32) | Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 19–32 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa. |
| --- | --- |

(32)

Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 19–32 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

2.2   Vientihinta

Vientihinta

| (33) | Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen ECL ilmoitti, että tietyt siihen etuyhteydessä olevien, unionissa toimivien yritysten vientimyynnissä ilmoitetut myynti-, yleis- ja hallintokustannukset oli jo ilmoitettu tuonnin jälkeisinä kustannuksina, minkä tuloksena ne oli laskettu kahteen kertaan. Lisäksi se pyysi tiettyjen kustannusten oikaisemista, jotka oli otettu huomioon sekä vientihinnan määrittämisessä perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti että perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan g alakohdan soveltamisessa. Komissio hyväksyi sen, että tietyt kustannukset oli ilmoitettu kahteen kertaan ja vähensi ne etuyhteydessä olevien, unionissa toimivien yritysten myynti-, yleis- ja hallintokustannuksista. Komissio myös oikaisi tarpeen mukaan tiettyjä vientihinnan muodostamisessa käytettyjä kustannuksia ja palkkioita. |
| --- | --- |

(33)

Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen ECL ilmoitti, että tietyt siihen etuyhteydessä olevien, unionissa toimivien yritysten vientimyynnissä ilmoitetut myynti-, yleis- ja hallintokustannukset oli jo ilmoitettu tuonnin jälkeisinä kustannuksina, minkä tuloksena ne oli laskettu kahteen kertaan. Lisäksi se pyysi tiettyjen kustannusten oikaisemista, jotka oli otettu huomioon sekä vientihinnan määrittämisessä perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti että perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan g alakohdan soveltamisessa. Komissio hyväksyi sen, että tietyt kustannukset oli ilmoitettu kahteen kertaan ja vähensi ne etuyhteydessä olevien, unionissa toimivien yritysten myynti-, yleis- ja hallintokustannuksista. Komissio myös oikaisi tarpeen mukaan tiettyjä vientihinnan muodostamisessa käytettyjä kustannuksia ja palkkioita.

| (34) | Myös toinen vientiä harjoittava tuottaja toi esiin tiettyjä kustannuksia, jotka oli vähennetty kahteen kertaan, sekä tuonnin jälkeisinä kustannuksina että osana etuyhteydessä olevien, unionissa toimivien yritysten myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia. Se pyysi myös tiettyjen palkkioiden uudelleenlaskentaa. Komissio analysoi väitteen ja teki tarpeen mukaan oikaisuja. Kuten lopullisten päätelmien ilmoittamisen yhteydessä selitettiin, jotkin negatiiviset vientihinnat, joita esiintyy ilmoitusasiakirjan liitteessä, liittyivät hyvityslaskuihin ja alennuksiin; tämä tulee esiin siinä, että myös ilmoitetut määrät olivat negatiivisia, eikä tämä johtunut perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan perusteella tehdyistä oikaisuista. |
| --- | --- |

(34)

Myös toinen vientiä harjoittava tuottaja toi esiin tiettyjä kustannuksia, jotka oli vähennetty kahteen kertaan, sekä tuonnin jälkeisinä kustannuksina että osana etuyhteydessä olevien, unionissa toimivien yritysten myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia. Se pyysi myös tiettyjen palkkioiden uudelleenlaskentaa. Komissio analysoi väitteen ja teki tarpeen mukaan oikaisuja. Kuten lopullisten päätelmien ilmoittamisen yhteydessä selitettiin, jotkin negatiiviset vientihinnat, joita esiintyy ilmoitusasiakirjan liitteessä, liittyivät hyvityslaskuihin ja alennuksiin; tämä tulee esiin siinä, että myös ilmoitetut määrät olivat negatiivisia, eikä tämä johtunut perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan perusteella tehdyistä oikaisuista.

| (35) | Sama vientiä harjoittava tuottaja väitti myös, että komission ei olisi pitänyt soveltaa perusasetuksen 2 artiklan 9 kohtaa vientihinnan muodostamisessa vaan että vientihinnan olisi pitänyt perustua vientiä harjoittavan tuottajan ja siihen etuyhteydessä olevien, unionissa toimivien yritysten välisiin siirtohintoihin. Se väitti, että nämä hinnat ovat luotettavia kolmesta syystä. Ensinnäkin yrityksen siihen etuyhteydessä olevilta, unionissa toimivilta yrityksiltä veloittamien hintojen väitettiin olevan samanlaisia kuin sen etuyhteydettömiltä tuojilta unionissa veloittamat hinnat. Toiseksi vientiä harjoittavan tuottajan siihen etuyhteydessä olevilta, unionissa toimivilta yrityksiltä veloittamat hinnat ovat samanlaisia kuin sen etuyhteydettömiltä tuojilta muilla markkinoilla veloittamat vientihinnat. Kolmanneksi kansalliset tulliviranomaiset unionissa ovat johdonmukaisesti katsoneet, että vientiä harjoittavan tuottajan siihen etuyhteydessä olevilta yrityksiltä veloittamat hinnat olivat luotettavia. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen vientiä harjoittava tuottaja toisti väitteensä muttei esittänyt mitään uusia perusteita tai uutta näyttöä. |
| --- | --- |

(35)

Sama vientiä harjoittava tuottaja väitti myös, että komission ei olisi pitänyt soveltaa perusasetuksen 2 artiklan 9 kohtaa vientihinnan muodostamisessa vaan että vientihinnan olisi pitänyt perustua vientiä harjoittavan tuottajan ja siihen etuyhteydessä olevien, unionissa toimivien yritysten välisiin siirtohintoihin. Se väitti, että nämä hinnat ovat luotettavia kolmesta syystä. Ensinnäkin yrityksen siihen etuyhteydessä olevilta, unionissa toimivilta yrityksiltä veloittamien hintojen väitettiin olevan samanlaisia kuin sen etuyhteydettömiltä tuojilta unionissa veloittamat hinnat. Toiseksi vientiä harjoittavan tuottajan siihen etuyhteydessä olevilta, unionissa toimivilta yrityksiltä veloittamat hinnat ovat samanlaisia kuin sen etuyhteydettömiltä tuojilta muilla markkinoilla veloittamat vientihinnat. Kolmanneksi kansalliset tulliviranomaiset unionissa ovat johdonmukaisesti katsoneet, että vientiä harjoittavan tuottajan siihen etuyhteydessä olevilta yrityksiltä veloittamat hinnat olivat luotettavia. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen vientiä harjoittava tuottaja toisti väitteensä muttei esittänyt mitään uusia perusteita tai uutta näyttöä.

| (36) | Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja esitti tämän väitteen jo alustavassa vaiheessa (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 44 kappale). Tämän vuoksi komissio hylkäsi vientiä harjoittavan tuottajan ensimmäisen ja toisen väitteen samoista syistä kuin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 45 kappaleessa esitetään. Lisäksi komissio kiisti yrityksen kolmannen väitteen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 37 kappaleessa esitetyistä syistä samalla perusteella, jolla se hylkäsi toisen vientiä harjoittavan tuottajan esittämän samanlaisen väitteen. |
| --- | --- |

(36)

Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja esitti tämän väitteen jo alustavassa vaiheessa (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 44 kappale). Tämän vuoksi komissio hylkäsi vientiä harjoittavan tuottajan ensimmäisen ja toisen väitteen samoista syistä kuin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 45 kappaleessa esitetään. Lisäksi komissio kiisti yrityksen kolmannen väitteen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 37 kappaleessa esitetyistä syistä samalla perusteella, jolla se hylkäsi toisen vientiä harjoittavan tuottajan esittämän samanlaisen väitteen.

| (37) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Jindal toisti väitteensä, jonka mukaan siihen etuyhteydessä olevan, Espanjassa toimivan yksikön luottokustannuksia koskeva oikaisu olisi korjattava soveltamalla uutta kaavaa korkoprosentin laskemiseen. Oikaisu laskettiin kuitenkin niiden tietojen perusteella, jotka yritys toimitti kyselyvastauksessaan. Mitään näyttöä ei toimitettu siitä, miksi näitä tietoja ei voitaisi käyttää. Tämän vuoksi komissio ei nähnyt mitään syytä muuttaa menetelmäänsä ja soveltaa Euroopan keskuspankin julkisesti saatavilla olevaa korkoprosenttia luottokustannusten laskemiseen, kuten vientiä harjoittava tuottaja pyysi. Ei osoitettu, että sen Espanjassa toimivaan yksikköön olisi sovellettu tätä korkoprosenttia. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(37)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Jindal toisti väitteensä, jonka mukaan siihen etuyhteydessä olevan, Espanjassa toimivan yksikön luottokustannuksia koskeva oikaisu olisi korjattava soveltamalla uutta kaavaa korkoprosentin laskemiseen. Oikaisu laskettiin kuitenkin niiden tietojen perusteella, jotka yritys toimitti kyselyvastauksessaan. Mitään näyttöä ei toimitettu siitä, miksi näitä tietoja ei voitaisi käyttää. Tämän vuoksi komissio ei nähnyt mitään syytä muuttaa menetelmäänsä ja soveltaa Euroopan keskuspankin julkisesti saatavilla olevaa korkoprosenttia luottokustannusten laskemiseen, kuten vientiä harjoittava tuottaja pyysi. Ei osoitettu, että sen Espanjassa toimivaan yksikköön olisi sovellettu tätä korkoprosenttia. Tämän vuoksi väite hylättiin.

| (38) | Yhteen vientiä harjoittavaan tuottajaan etuyhteydessä olevan, Italiassa toimivan yrityksen jalostamien pinnoittamattomien putkien jalostuskustannuksia ei vähennetty väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 40 ja 41 kappaleessa esitetyistä syistä. |
| --- | --- |

(38)

Yhteen vientiä harjoittavaan tuottajaan etuyhteydessä olevan, Italiassa toimivan yrityksen jalostamien pinnoittamattomien putkien jalostuskustannuksia ei vähennetty väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 40 ja 41 kappaleessa esitetyistä syistä.

| (39) | Alustavien ja lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä väitti, että komission olisi pitänyt vähentää tämän etuyhteydessä olevan yrityksen jalostuskustannukset perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan nojalla kahdesta syystä. Ensinnäkin siksi, että se olisi johdonmukaista etuyhteydessä olevalle, Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivalle yritykselle aiheutuneiden, laippoihin liittyvien jalostuskustannusten vähennyksen kanssa (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 42 kappale). Ja toiseksi siksi, että komissio oli vähentänyt jalostuskustannukset aiemmissa tapauksissa silloinkin, kun jalostuskustannukset unionissa olivat korkeammat kuin alkuperämaassa aiheutuneet kustannukset. |
| --- | --- |

(39)

Alustavien ja lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä väitti, että komission olisi pitänyt vähentää tämän etuyhteydessä olevan yrityksen jalostuskustannukset perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan nojalla kahdesta syystä. Ensinnäkin siksi, että se olisi johdonmukaista etuyhteydessä olevalle, Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivalle yritykselle aiheutuneiden, laippoihin liittyvien jalostuskustannusten vähennyksen kanssa (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 42 kappale). Ja toiseksi siksi, että komissio oli vähentänyt jalostuskustannukset aiemmissa tapauksissa silloinkin, kun jalostuskustannukset unionissa olivat korkeammat kuin alkuperämaassa aiheutuneet kustannukset.

| (40) | Kuten (13)–(17) kappaleessa selitetään, pinnoittamattomat putket eivät kuulu tuotteen määritelmän piiriin. Komissio jätti vastaavasti vientihintaa koskevien laskelmien ulkopuolelle kaiken myynnin, joka liittyy unionissa jatkojalostettuihin pinnoittamattomiin putkiin. Näin ollen valituksen tekijän väite on perusteeton ja hylätään. |
| --- | --- |

(40)

Kuten (13)–(17) kappaleessa selitetään, pinnoittamattomat putket eivät kuulu tuotteen määritelmän piiriin. Komissio jätti vastaavasti vientihintaa koskevien laskelmien ulkopuolelle kaiken myynnin, joka liittyy unionissa jatkojalostettuihin pinnoittamattomiin putkiin. Näin ollen valituksen tekijän väite on perusteeton ja hylätään.

| (41) | Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa (ks. sen johdanto-osan 42 ja 43 kappale) molempiin vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä olevien, Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivien yritysten jalostuskustannukset, jotka liittyivät laippojen lisäämiseen ja putkien lyhyemmäksi leikkaamiseen, vähennettiin määritettäessä vientihintaa perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(41)

Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa (ks. sen johdanto-osan 42 ja 43 kappale) molempiin vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä olevien, Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivien yritysten jalostuskustannukset, jotka liittyivät laippojen lisäämiseen ja putkien lyhyemmäksi leikkaamiseen, vähennettiin määritettäessä vientihintaa perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti.

| (42) | Alustavien ja lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Jindal esitti, että siihen etuyhteydessä olevan, Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivan yrityksen myymät laippaputket olisi jätettävä pois tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmästä ja näin ollen yrityksen polkumyyntimarginaalia koskevista laskelmista. |
| --- | --- |

(42)

Alustavien ja lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Jindal esitti, että siihen etuyhteydessä olevan, Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivan yrityksen myymät laippaputket olisi jätettävä pois tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmästä ja näin ollen yrityksen polkumyyntimarginaalia koskevista laskelmista.

| (43) | Edellä (19)ja (20) kappaleessa esitetyistä syistä komissio ei pitänyt asianmukaisena laippaputkien jättämistä tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle. Laippaputkia, joiden osuus etuyhteydessä olevien tuojien kokonaismyynnistä oli vain vähäinen, ei kuitenkaan otettu huomioon vientihinnan määrittämisessä. |
| --- | --- |

(43)

Edellä (19)ja (20) kappaleessa esitetyistä syistä komissio ei pitänyt asianmukaisena laippaputkien jättämistä tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle. Laippaputkia, joiden osuus etuyhteydessä olevien tuojien kokonaismyynnistä oli vain vähäinen, ei kuitenkaan otettu huomioon vientihinnan määrittämisessä.

| (44) | Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen Jindal väitti, että myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton vähentäminen, joka tehtiin siihen etuyhteydessä olevien, Italiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivien yritysten vientihinnan määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti, oli kohtuuton, koska vähennykset olivat väitteen mukaan ilmeisen liiallisia. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yritys toisti väitteensä muttei esittänyt mitään uutta näyttöä. Se esitti seuraavan väitteen. |
| --- | --- |

(44)

Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen Jindal väitti, että myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton vähentäminen, joka tehtiin siihen etuyhteydessä olevien, Italiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivien yritysten vientihinnan määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti, oli kohtuuton, koska vähennykset olivat väitteen mukaan ilmeisen liiallisia. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yritys toisti väitteensä muttei esittänyt mitään uutta näyttöä. Se esitti seuraavan väitteen.

| (45) | Ensinnäkin todettiin, että myynti-, yleis- ja hallintokustannuksiin vaikutti kahden siihen etuyhteydessä olevan, unionissa toimivan yrityksen jalostustoiminta. Yritys ehdotti, että tämän sijasta käytettäisiin siihen etuyhteydessä olevan, Espanjassa toimivan yrityksen ilmoittamia myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia; tällä yrityksellä ei ollut jalostustoimintaa tutkimusajanjaksolla. Yritys ehdotti toisena vaihtoehtona, että myynti-, yleis- ja hallintokustannuksista jätetään pois Italiassa toimivalle, etuyhteydessä olevalle yritykselle aiheutuneet erityiset kustannukset, jotka liittyvät jalostustoimintaan ja/tai kolmansiin maihin suuntautuvaan vientitoimintaan. Tätä varten se toimitti lisätietoja. Komissio tarkasti nämä tiedot tehdessään toisen tarkastuskäynnin etuyhteydessä olevaan yritykseen Italiassa. Samanlaisia tietoja ei toimitettu Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivasta etuyhteydessä olevasta yrityksestä, mutta pääteltiin, että vientihinnan oikaisemiseen olisi sovellettava samoja oikaistuja myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia kuin Italiassa etuyhteydessä olevan yrityksen osalta. |
| --- | --- |

(45)

Ensinnäkin todettiin, että myynti-, yleis- ja hallintokustannuksiin vaikutti kahden siihen etuyhteydessä olevan, unionissa toimivan yrityksen jalostustoiminta. Yritys ehdotti, että tämän sijasta käytettäisiin siihen etuyhteydessä olevan, Espanjassa toimivan yrityksen ilmoittamia myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia; tällä yrityksellä ei ollut jalostustoimintaa tutkimusajanjaksolla. Yritys ehdotti toisena vaihtoehtona, että myynti-, yleis- ja hallintokustannuksista jätetään pois Italiassa toimivalle, etuyhteydessä olevalle yritykselle aiheutuneet erityiset kustannukset, jotka liittyvät jalostustoimintaan ja/tai kolmansiin maihin suuntautuvaan vientitoimintaan. Tätä varten se toimitti lisätietoja. Komissio tarkasti nämä tiedot tehdessään toisen tarkastuskäynnin etuyhteydessä olevaan yritykseen Italiassa. Samanlaisia tietoja ei toimitettu Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivasta etuyhteydessä olevasta yrityksestä, mutta pääteltiin, että vientihinnan oikaisemiseen olisi sovellettava samoja oikaistuja myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia kuin Italiassa etuyhteydessä olevan yrityksen osalta.

| (46) | Komissio hylkäsi ensimmäisen väitteen, koska se piti asianmukaisena, että muodostettaessa laskennallista vientihintaa perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti olisi käytettävä kullekin etuyhteydessä olevalle yritykselle aiheutuneita tosiasiallisia myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia. Komissio ei ymmärrä, miksei tosiasiallisten kustannusten ottamista lähtökohdaksi voida pitää kohtuullisena perustana. |
| --- | --- |

(46)

Komissio hylkäsi ensimmäisen väitteen, koska se piti asianmukaisena, että muodostettaessa laskennallista vientihintaa perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti olisi käytettävä kullekin etuyhteydessä olevalle yritykselle aiheutuneita tosiasiallisia myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia. Komissio ei ymmärrä, miksei tosiasiallisten kustannusten ottamista lähtökohdaksi voida pitää kohtuullisena perustana.

| (47) | Toista vaihtoehtoa komissio piti perusteltuna, koska molempien kauppiaiden osalta jalostettujen tuotteiden myynti unionissa jätettiin pois vientihinnan määrittämisestä. Tämän perusteella voitiin myös jakaa kustannukset niin, että jalostustoimintaan liittyvät kustannukset jätettiin ulkopuolelle. Komissio hyväksyi, että osa kustannuksista liittyi yksinomaan pinnoittamattomien putkien (jotka eivät kuulu tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään, kuten edellä on mainittu) jalostukseen, sen jälkeen kun se oli toisen tarkastuskäynnin aikana tarkastanut Italiassa toimivan etuyhteydessä olevan yrityksen osalta toimitettujen myynti-, yleis- ja hallintokustannusten lisäerittelyn. Näin ollen jalostustoimintaan liittyviä myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia ei otettu huomioon muodostettaessa laskennallista vientihintaa perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivan etuyhteydessä olevan yrityksen osalta ei tehty oikaisuja myynti-, yleis- ja hallintokustannuksiin, koska yritys ei toimittanut alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen näistä kustannuksista lisäerittelyä. Kaikki kolmansiin maihin suuntautuvaan vientitoimintaan liittyvät kustannukset oli jo vähennetty alustavassa vaiheessa kaikkien unionissa toimivien etuyhteydessä olevien yritysten osalta. |
| --- | --- |

(47)

Toista vaihtoehtoa komissio piti perusteltuna, koska molempien kauppiaiden osalta jalostettujen tuotteiden myynti unionissa jätettiin pois vientihinnan määrittämisestä. Tämän perusteella voitiin myös jakaa kustannukset niin, että jalostustoimintaan liittyvät kustannukset jätettiin ulkopuolelle. Komissio hyväksyi, että osa kustannuksista liittyi yksinomaan pinnoittamattomien putkien (jotka eivät kuulu tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään, kuten edellä on mainittu) jalostukseen, sen jälkeen kun se oli toisen tarkastuskäynnin aikana tarkastanut Italiassa toimivan etuyhteydessä olevan yrityksen osalta toimitettujen myynti-, yleis- ja hallintokustannusten lisäerittelyn. Näin ollen jalostustoimintaan liittyviä myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia ei otettu huomioon muodostettaessa laskennallista vientihintaa perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivan etuyhteydessä olevan yrityksen osalta ei tehty oikaisuja myynti-, yleis- ja hallintokustannuksiin, koska yritys ei toimittanut alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen näistä kustannuksista lisäerittelyä. Kaikki kolmansiin maihin suuntautuvaan vientitoimintaan liittyvät kustannukset oli jo vähennetty alustavassa vaiheessa kaikkien unionissa toimivien etuyhteydessä olevien yritysten osalta.

| (48) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Jindal väitti, että sen ryhmän rakenne muuttui tutkimusajanjakson jälkeen ja ettei vienti enää tapahdu Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Espanjassa sijaitsevien siihen etuyhteydessä olevien tuojien kautta. Väitetyillä muutoksilla ryhmän rakenteessa tutkimusajanjakson jälkeen ei kuitenkaan voi olla vaikutusta polkumyyntimarginaaleihin, jotka vahvistettiin tutkimusajanjaksoa koskevien tarkastettujen tietojen perusteella. Sen vuoksi kyseinen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(48)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Jindal väitti, että sen ryhmän rakenne muuttui tutkimusajanjakson jälkeen ja ettei vienti enää tapahdu Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Espanjassa sijaitsevien siihen etuyhteydessä olevien tuojien kautta. Väitetyillä muutoksilla ryhmän rakenteessa tutkimusajanjakson jälkeen ei kuitenkaan voi olla vaikutusta polkumyyntimarginaaleihin, jotka vahvistettiin tutkimusajanjaksoa koskevien tarkastettujen tietojen perusteella. Sen vuoksi kyseinen väite hylättiin.

| (49) | Alustavien ja lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen sama vientiä harjoittava tuottaja väitti myös, että komissio sovelsi erilaista oikaisua yhtäältä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksiin ja toisaalta voittoon. Myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten oikaisussa komissio käytti tosiasiallisesti aiheutuneita myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia, kun taas voiton oikaisussa tosiasialliset määrät korvattiin teoreettisella määrällä. |
| --- | --- |

(49)

Alustavien ja lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen sama vientiä harjoittava tuottaja väitti myös, että komissio sovelsi erilaista oikaisua yhtäältä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksiin ja toisaalta voittoon. Myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten oikaisussa komissio käytti tosiasiallisesti aiheutuneita myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia, kun taas voiton oikaisussa tosiasialliset määrät korvattiin teoreettisella määrällä.

| (50) | Kyseisen etuyhteydessä olevan yrityksen toiminta oli tappiollista tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi ei ollut tosiasiallista voittomarginaalia, jota olisi voitu käyttää. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 43 kappaleessa todetaan, koska muuta järkevää vertailuarvoa ei ollut, käytettiin 3,7 prosentin keskimääräistä voittoa, jota pidettiin etuyhteydettömän tuojan kohtuullisena voittona. Komissio katsoo, että tämän tasoisen voiton käyttäminen oli tarkempaa kuin etuyhteydessä olevan tuojan voittotason käyttäminen, jos tällainen voittotaso edes olisi ollut käytettävissä. |
| --- | --- |

(50)

Kyseisen etuyhteydessä olevan yrityksen toiminta oli tappiollista tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi ei ollut tosiasiallista voittomarginaalia, jota olisi voitu käyttää. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 43 kappaleessa todetaan, koska muuta järkevää vertailuarvoa ei ollut, käytettiin 3,7 prosentin keskimääräistä voittoa, jota pidettiin etuyhteydettömän tuojan kohtuullisena voittona. Komissio katsoo, että tämän tasoisen voiton käyttäminen oli tarkempaa kuin etuyhteydessä olevan tuojan voittotason käyttäminen, jos tällainen voittotaso edes olisi ollut käytettävissä.

| (51) | Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen ECL väitti myös, että siihen etuyhteydessä olevien, unionissa toimivien yritysten täysiä myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia ei pitäisi vähentää vientihinnan muodostamisen yhteydessä. Yritys väitti, että sen tytäryhtiöt unionissa hoitavat tuojan samoin kuin sen myyntiyksikön tehtäviä. Se totesi, että vientihinnan muodostamisen yhteydessä olisi vähennettävä vain ne siihen etuyhteydessä olevien, unionissa toimivien yritysten myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, jotka liittyvät niiden toimintaan tuojina. Väite esitettiin uudestaan lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen, mutta mitään uusia seikkoja ei tuotu esiin. |
| --- | --- |

(51)

Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen ECL väitti myös, että siihen etuyhteydessä olevien, unionissa toimivien yritysten täysiä myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia ei pitäisi vähentää vientihinnan muodostamisen yhteydessä. Yritys väitti, että sen tytäryhtiöt unionissa hoitavat tuojan samoin kuin sen myyntiyksikön tehtäviä. Se totesi, että vientihinnan muodostamisen yhteydessä olisi vähennettävä vain ne siihen etuyhteydessä olevien, unionissa toimivien yritysten myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, jotka liittyvät niiden toimintaan tuojina. Väite esitettiin uudestaan lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen, mutta mitään uusia seikkoja ei tuotu esiin.

| (52) | Komissio hylkäsi väitteen seuraavista syistä. Ensinnäkin vientiä harjoittava tuottaja vei tutkimusajanjakson aikana tuotteita myös suoraan unioniin – tosin vain pieniä määriä – eikä pelkästään siihen etuyhteydessä olevien yritysten kautta. Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että vientiä harjoittava tuottaja on vastannut unioniin suuntautuvaan vientimyyntiin liittyvistä kustannuksista myös Intiassa (esim. unioniin suuntautuvasta vientimyynnistä vastaava henkilöstö ja muut myynti-, yleis- ja hallintokustannukset). Tämä osoittaa, että vientitoiminta ja yrityksen siihen liittyvät kustannukset jaettiin emoyhtiön ja siihen etuyhteydessä olevien, unionissa toimivien yritysten kanssa. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yritys väitti, että siihen etuyhteydessä olevat, unionissa toimivat yritykset hoitivat keskeiset markkinointitoimet ja näin ollen vastasivat niihin liittyvistä kustannuksista. Tämä ei kuitenkaan ole ristiriidassa komission arvioinnin kanssa, koska yritys tunnusti, että joistakin unioniin suuntautuvaan vientimyyntiin liittyvistä kustannuksista vastasi myös emoyhtiö. Sen vuoksi väite, jonka mukaan siihen etuyhteydessä olevat, unionissa sijaitsevat yritykset ovat emoyhtiön myyntiyksikköjä, hylättiin. |
| --- | --- |

(52)

Komissio hylkäsi väitteen seuraavista syistä. Ensinnäkin vientiä harjoittava tuottaja vei tutkimusajanjakson aikana tuotteita myös suoraan unioniin – tosin vain pieniä määriä – eikä pelkästään siihen etuyhteydessä olevien yritysten kautta. Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että vientiä harjoittava tuottaja on vastannut unioniin suuntautuvaan vientimyyntiin liittyvistä kustannuksista myös Intiassa (esim. unioniin suuntautuvasta vientimyynnistä vastaava henkilöstö ja muut myynti-, yleis- ja hallintokustannukset). Tämä osoittaa, että vientitoiminta ja yrityksen siihen liittyvät kustannukset jaettiin emoyhtiön ja siihen etuyhteydessä olevien, unionissa toimivien yritysten kanssa. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yritys väitti, että siihen etuyhteydessä olevat, unionissa toimivat yritykset hoitivat keskeiset markkinointitoimet ja näin ollen vastasivat niihin liittyvistä kustannuksista. Tämä ei kuitenkaan ole ristiriidassa komission arvioinnin kanssa, koska yritys tunnusti, että joistakin unioniin suuntautuvaan vientimyyntiin liittyvistä kustannuksista vastasi myös emoyhtiö. Sen vuoksi väite, jonka mukaan siihen etuyhteydessä olevat, unionissa sijaitsevat yritykset ovat emoyhtiön myyntiyksikköjä, hylättiin.

| (53) | Toiseksi markkinointi-, mainonta- ja muut toimet, jotka liittyvät asiakkaiden etsimiseen unionissa, ovat tyypillisesti tuojan toteuttamia toimia, ja tuoja myös yleensä vastaa niihin liittyvistä kustannuksista. Nämä kustannukset ovat osa tuotteen myyntiin liittyviä kustannuksia. Lisäksi yrityksen vientitoimintaan osoittamia kustannuksia ei olisi aiheutunut, ellei tarkasteltavana olevaa tuotetta olisi tuotu unioniin. Sen vuoksi vientiä harjoittavan tuottajan vienti- ja tuontitoiminnan välille tekemä ero ei ollut perusteltu ja olisi hylättävä. Unionissa toimivien etuyhteydessä olevien yritysten kustannukset, jotka liittyvät tarkasteltavana olevan tuotteen tai muiden tuotteiden kolmansiin maihin suuntautuvaan vientiin, on jo vähennetty näiden yksikköjen myynti-, yleis- ja hallintokustannuksista. |
| --- | --- |

(53)

Toiseksi markkinointi-, mainonta- ja muut toimet, jotka liittyvät asiakkaiden etsimiseen unionissa, ovat tyypillisesti tuojan toteuttamia toimia, ja tuoja myös yleensä vastaa niihin liittyvistä kustannuksista. Nämä kustannukset ovat osa tuotteen myyntiin liittyviä kustannuksia. Lisäksi yrityksen vientitoimintaan osoittamia kustannuksia ei olisi aiheutunut, ellei tarkasteltavana olevaa tuotetta olisi tuotu unioniin. Sen vuoksi vientiä harjoittavan tuottajan vienti- ja tuontitoiminnan välille tekemä ero ei ollut perusteltu ja olisi hylättävä. Unionissa toimivien etuyhteydessä olevien yritysten kustannukset, jotka liittyvät tarkasteltavana olevan tuotteen tai muiden tuotteiden kolmansiin maihin suuntautuvaan vientiin, on jo vähennetty näiden yksikköjen myynti-, yleis- ja hallintokustannuksista.

| (54) | Koska asiasta ei esitetty muita huomautuksia, komissio vahvisti väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 33–48 kappaleessa esitetyt päätelmät. |
| --- | --- |

(54)

Koska asiasta ei esitetty muita huomautuksia, komissio vahvisti väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 33–48 kappaleessa esitetyt päätelmät.

2.3   Vertailu

Vertailu

| (55) | Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen ECL totesi, että yrityksen sisäisiä luottokustannuksia eli Intiassa sijaitsevan emoyhtiön ja siihen etuyhteydessä olevien, unionissa toimivien yritysten välisiä luottokustannuksia ei olisi pitänyt vähentää perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan g alakohdan nojalla, koska komissio ei hyväksynyt vientiä harjoittavan tuottajan ja siihen EU:ssa etuyhteydessä olevien yritysten välistä siirtohintaa. Lisäksi komissio oli jo vähentänyt etuyhteydessä olevien, unionissa toimivien yritysten luottokustannukset, jotka liittyivät niiden riippumattomille asiakkaille suuntautuvaan myyntiin, määrittäessään vientihintaa perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan nojalla. Tämä väite hyväksyttiin. |
| --- | --- |

(55)

Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen ECL totesi, että yrityksen sisäisiä luottokustannuksia eli Intiassa sijaitsevan emoyhtiön ja siihen etuyhteydessä olevien, unionissa toimivien yritysten välisiä luottokustannuksia ei olisi pitänyt vähentää perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan g alakohdan nojalla, koska komissio ei hyväksynyt vientiä harjoittavan tuottajan ja siihen EU:ssa etuyhteydessä olevien yritysten välistä siirtohintaa. Lisäksi komissio oli jo vähentänyt etuyhteydessä olevien, unionissa toimivien yritysten luottokustannukset, jotka liittyivät niiden riippumattomille asiakkaille suuntautuvaan myyntiin, määrittäessään vientihintaa perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan nojalla. Tämä väite hyväksyttiin.

| (56) | Sama vientiä harjoittava tuottaja väitti myös, että normaaliarvosta olisi vähennettävä tullinpalautusjärjestelmää ja Focus Product -järjestelmää vastaava summa perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan nojalla, jotta voidaan varmistaa tasapuolinen vertailu normaaliarvon ja vientihinnan välillä. |
| --- | --- |

(56)

Sama vientiä harjoittava tuottaja väitti myös, että normaaliarvosta olisi vähennettävä tullinpalautusjärjestelmää ja Focus Product -järjestelmää vastaava summa perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan nojalla, jotta voidaan varmistaa tasapuolinen vertailu normaaliarvon ja vientihinnan välillä.

| (57) | Komissio hylkäsi väitteen seuraavista syistä. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 53 kappaleessa todettiin, oikaisuja ei tehty tullien palautusten osalta, koska vientiä harjoittavat tuottajat eivät osoittaneet, että vientimyyntiä koskevat kantamattomat tai palautetut verot sisältyvät kotimarkkinahintaan. Tämä vahvistettiin myös rinnakkaisessa tukien vastaisessa tutkimuksessa (8), jossa vahvistettiin, että nk. tullinpalautusjärjestelmässä ja Focus Product -järjestelmässä on kyse Intian valtion taloudellisten avustusten muodossa myöntämästä tuesta eikä niitä voida pitää sallittuina tullinpalautusjärjestelminä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelminä. |
| --- | --- |

(57)

Komissio hylkäsi väitteen seuraavista syistä. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 53 kappaleessa todettiin, oikaisuja ei tehty tullien palautusten osalta, koska vientiä harjoittavat tuottajat eivät osoittaneet, että vientimyyntiä koskevat kantamattomat tai palautetut verot sisältyvät kotimarkkinahintaan. Tämä vahvistettiin myös rinnakkaisessa tukien vastaisessa tutkimuksessa (8), jossa vahvistettiin, että nk. tullinpalautusjärjestelmässä ja Focus Product -järjestelmässä on kyse Intian valtion taloudellisten avustusten muodossa myöntämästä tuesta eikä niitä voida pitää sallittuina tullinpalautusjärjestelminä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelminä.

8

| (58) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen sama vientiä harjoittava tuottaja toisti väitteensä, jonka mukaan normaaliarvosta olisi vähennettävä tullinpalautusjärjestelmää ja Focus Product -järjestelmää vastaava summa. Se ei kuitenkaan toimittanut mitään uusia tosiseikkoja tai perusteita tämän tueksi. Siksi komissio hylkäsi tämän väitteen. |
| --- | --- |

(58)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen sama vientiä harjoittava tuottaja toisti väitteensä, jonka mukaan normaaliarvosta olisi vähennettävä tullinpalautusjärjestelmää ja Focus Product -järjestelmää vastaava summa. Se ei kuitenkaan toimittanut mitään uusia tosiseikkoja tai perusteita tämän tueksi. Siksi komissio hylkäsi tämän väitteen.

| (59) | Alustavien ja lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä toisti väitteensä, jonka mukaan komission pitäisi soveltaa perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan toisessa virkkeessä säädettyjä kohdennettua polkumyyntiä koskevia poikkeuksellisia menetelmiä. |
| --- | --- |

(59)

Alustavien ja lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä toisti väitteensä, jonka mukaan komission pitäisi soveltaa perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan toisessa virkkeessä säädettyjä kohdennettua polkumyyntiä koskevia poikkeuksellisia menetelmiä.

| (60) | Komissio ei todennut mitään uusia tekijöitä, jotka antaisivat sille mahdollisuuden poiketa alustavasta arviosta, jonka mukaan kohdennettua polkumyyntiä koskevan menetelmän soveltaminen ei ollut perusteltua. |
| --- | --- |

(60)

Komissio ei todennut mitään uusia tekijöitä, jotka antaisivat sille mahdollisuuden poiketa alustavasta arviosta, jonka mukaan kohdennettua polkumyyntiä koskevan menetelmän soveltaminen ei ollut perusteltua.

| (61) | Koska asiasta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 49–54 kappaleessa esitetyt päätelmät voitiin vahvistaa. |
| --- | --- |

(61)

Koska asiasta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 49–54 kappaleessa esitetyt päätelmät voitiin vahvistaa.

2.4   Polkumyyntimarginaalit

Polkumyyntimarginaalit

| (62) | Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen ECL väitti, että polkumyynti- ja vahinkomarginaalien laskemisessa käytetyt CIF-arvot olivat epäjohdonmukaisia. Yritys väitti erityisesti, että ECL:n polkumyyntimarginaalin laskemisessa nimittäjänä käytetyn CIF-arvon pitäisi olla sama CIF-arvo, jota käytettiin vahinkomarginaalin laskemisessa ja joka osoittaa laskennallisen vientihinnan CIF-tasolla. |
| --- | --- |

(62)

Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen ECL väitti, että polkumyynti- ja vahinkomarginaalien laskemisessa käytetyt CIF-arvot olivat epäjohdonmukaisia. Yritys väitti erityisesti, että ECL:n polkumyyntimarginaalin laskemisessa nimittäjänä käytetyn CIF-arvon pitäisi olla sama CIF-arvo, jota käytettiin vahinkomarginaalin laskemisessa ja joka osoittaa laskennallisen vientihinnan CIF-tasolla.

| (63) | Komissio katsoi, että polkumyyntimarginaalin laskemisessa käytetyn nimittäjän olisi oltava se tosiasiallinen CIF-hinta unionin rajalla, jolla tavara on ilmoitettu unionin tulliviranomaisille. Tällä menetelmällä varmistetaan, että polkumyyntimarginaali lasketaan prosenttiosuutena tosiasiallisesta unionin rajalla CIF-hinnasta ja että unionin tulliviranomaiset perivät polkumyyntitullin tämän tosiasiallisen unionin rajalla CIF-hinnan perusteella. Tästä syystä tämä väite hylättiin. Lisäksi sekä polkumyynti- että vahinkolaskelmissa käytetyt vientihinnat unionin rajalla olivat hintoja, jotka muodostettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. Sen vuoksi sekä polkumyynti- että vahinkolaskelmissa käytetty menetelmä on johdonmukainen. Tämä ei kuitenkaan sulje pois sitä, että lopullinen tulli on ilmaistava prosentteina CIF-arvosta, joka on ilmoitettu tulliviranomaisille. |
| --- | --- |

(63)

Komissio katsoi, että polkumyyntimarginaalin laskemisessa käytetyn nimittäjän olisi oltava se tosiasiallinen CIF-hinta unionin rajalla, jolla tavara on ilmoitettu unionin tulliviranomaisille. Tällä menetelmällä varmistetaan, että polkumyyntimarginaali lasketaan prosenttiosuutena tosiasiallisesta unionin rajalla CIF-hinnasta ja että unionin tulliviranomaiset perivät polkumyyntitullin tämän tosiasiallisen unionin rajalla CIF-hinnan perusteella. Tästä syystä tämä väite hylättiin. Lisäksi sekä polkumyynti- että vahinkolaskelmissa käytetyt vientihinnat unionin rajalla olivat hintoja, jotka muodostettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. Sen vuoksi sekä polkumyynti- että vahinkolaskelmissa käytetty menetelmä on johdonmukainen. Tämä ei kuitenkaan sulje pois sitä, että lopullinen tulli on ilmaistava prosentteina CIF-arvosta, joka on ilmoitettu tulliviranomaisille.

| (64) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä väitti, että kahden vientiä harjoittavan tuottajan polkumyynti- ja vahinkomarginaalien vertailussa tuli esiin poikkeavuus, koska toisella vientiä harjoittavalla tuottajalla oli alempi polkumyyntimarginaali ja korkeampi vahinkomarginaali ja toisella taas tilanne oli vastakkainen. |
| --- | --- |

(64)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä väitti, että kahden vientiä harjoittavan tuottajan polkumyynti- ja vahinkomarginaalien vertailussa tuli esiin poikkeavuus, koska toisella vientiä harjoittavalla tuottajalla oli alempi polkumyyntimarginaali ja korkeampi vahinkomarginaali ja toisella taas tilanne oli vastakkainen.

| (65) | Tämä ero johtuu siitä, että edellä esitetyistä syistä näiden kahden vientiä harjoittavan tuottajan sekä vientihinta että normaaliarvo (suurimmaksi osaksi) muodostettiin laskennallisesti. Sen vuoksi polkumyyntimarginaalit osoittavat yritysten kustannusrakennetta eivätkä niinkään etuyhteydettömiltä asiakkailta tosiasiallisesti veloitettuja hintoja Intian kotimarkkinoilla ja unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(65)

Tämä ero johtuu siitä, että edellä esitetyistä syistä näiden kahden vientiä harjoittavan tuottajan sekä vientihinta että normaaliarvo (suurimmaksi osaksi) muodostettiin laskennallisesti. Sen vuoksi polkumyyntimarginaalit osoittavat yritysten kustannusrakennetta eivätkä niinkään etuyhteydettömiltä asiakkailta tosiasiallisesti veloitettuja hintoja Intian kotimarkkinoilla ja unionin markkinoilla.

| (66) | Valituksen tekijä väitti, että pinnoittamattomien putkien poisjättämisen vuoksi yhden vientiä harjoittavan tuottajan polkumyyntimarginaali aliarvioitiin ja se olisi asetettava korkeammaksi. Koska komissio päätti jättää pinnoittamattomat putket tuotteen määritelmän ulkopuolelle (13)–(19) kappaleessa esitetyistä syistä, väite on perusteeton ja se hylättiin sen vuoksi. |
| --- | --- |

(66)

Valituksen tekijä väitti, että pinnoittamattomien putkien poisjättämisen vuoksi yhden vientiä harjoittavan tuottajan polkumyyntimarginaali aliarvioitiin ja se olisi asetettava korkeammaksi. Koska komissio päätti jättää pinnoittamattomat putket tuotteen määritelmän ulkopuolelle (13)–(19) kappaleessa esitetyistä syistä, väite on perusteeton ja se hylättiin sen vuoksi.

| (67) | Valituksen tekijä väitti myös, että polkumyyntimarginaalia koskevissa laskelmissa pitäisi ottaa huomioon hintatasot tutkimusajanjakson jälkeen. Se väitti erityisesti, että tutkimusajanjakson jälkeen vientiä harjoittavat tuottajat alensivat hintojaan unionin markkinoilla, mutta niiden hinnat Intian kotimarkkinoilla pysyivät väitteen mukaan vakaina. |
| --- | --- |

(67)

Valituksen tekijä väitti myös, että polkumyyntimarginaalia koskevissa laskelmissa pitäisi ottaa huomioon hintatasot tutkimusajanjakson jälkeen. Se väitti erityisesti, että tutkimusajanjakson jälkeen vientiä harjoittavat tuottajat alensivat hintojaan unionin markkinoilla, mutta niiden hinnat Intian kotimarkkinoilla pysyivät väitteen mukaan vakaina.

| (68) | Valituksen tekijä toi perustellusti esiin, että
  ”tavallisesti”-sanan käyttö perusasetuksen 6 artiklan 1 kohdassa sallii kuitenkin poikkeuksia kiellosta ottaa huomioon tietoja, jotka liittyvät tutkimusajanjakson jälkeiseen ajanjaksoon (9). Pyyntö uuden vientihinnan ja normaaliarvon laskemisesta molemmille vientiä harjoittaville tuottajille tutkimusajanjakson jälkeiseltä kaudelta edellyttäisi kuitenkin, että komissio käynnistää uuden täysimittaisen tutkimuksen, jossa kerättäisiin vientiä harjoittavilta tuottajilta tietoja ja tarkastettaisiin ne. Tämä ei ole teknisesti eikä oikeudellisesti mahdollista tämän menettelyn puitteissa. Tästä syystä tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(68)

Valituksen tekijä toi perustellusti esiin, että
  ”tavallisesti”-sanan käyttö perusasetuksen 6 artiklan 1 kohdassa sallii kuitenkin poikkeuksia kiellosta ottaa huomioon tietoja, jotka liittyvät tutkimusajanjakson jälkeiseen ajanjaksoon (9). Pyyntö uuden vientihinnan ja normaaliarvon laskemisesta molemmille vientiä harjoittaville tuottajille tutkimusajanjakson jälkeiseltä kaudelta edellyttäisi kuitenkin, että komissio käynnistää uuden täysimittaisen tutkimuksen, jossa kerättäisiin vientiä harjoittavilta tuottajilta tietoja ja tarkastettaisiin ne. Tämä ei ole teknisesti eikä oikeudellisesti mahdollista tämän menettelyn puitteissa. Tästä syystä tämä väite hylättiin.

”tavallisesti”-sanan käyttö perusasetuksen 6 artiklan 1 kohdassa sallii kuitenkin poikkeuksia kiellosta ottaa huomioon tietoja, jotka liittyvät tutkimusajanjakson jälkeiseen ajanjaksoon

9

| (69) | Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 55 ja 56 kappaleessa esitetty polkumyyntimarginaalien laskemiseen käytetty menetelmä voitiin vahvistaa. |
| --- | --- |

(69)

Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 55 ja 56 kappaleessa esitetty polkumyyntimarginaalien laskemiseen käytetty menetelmä voitiin vahvistaa.

| (70) | Kun otetaan huomioon normaaliarvoon ja vientihintaan tehdyt oikaisut ja koska muita huomautuksia ei esitetty, lopulliset polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:






  Yritys | Polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| Jindal Saw Ltd | 19,0 % |
| Electrosteel Castings Ltd | 4,1 % |
| Koko maata koskeva marginaali | 19,0 % |

(70)

Kun otetaan huomioon normaaliarvoon ja vientihintaan tehdyt oikaisut ja koska muita huomautuksia ei esitetty, lopulliset polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:

Yritys

Polkumyyntimarginaali

Jindal Saw Ltd

19,0 %

Electrosteel Castings Ltd

4,1 %

Koko maata koskeva marginaali

19,0 %

3.   VAHINKO

VAHINKO

3.1   Alustavat huomautukset

Alustavat huomautukset

| (71) | Useat osapuolet väittivät, että alustavat päätelmät eivät sisältäneet riittävästi tietoja unionin kulutuksesta, tuonti- ja vientitilastoista ja makro- ja mikrotalouden indikaattoreista vahingon määrittämistä varten. Väite hyväksyttiin osittain, ja vahinkoindikaattoreista esitetään jäljempänä lisätietoja, joskin vain vaihteluväleinä, jotta voidaan suojata legitiimejä vaatimuksia luottamuksellisuudesta. |
| --- | --- |

(71)

Useat osapuolet väittivät, että alustavat päätelmät eivät sisältäneet riittävästi tietoja unionin kulutuksesta, tuonti- ja vientitilastoista ja makro- ja mikrotalouden indikaattoreista vahingon määrittämistä varten. Väite hyväksyttiin osittain, ja vahinkoindikaattoreista esitetään jäljempänä lisätietoja, joskin vain vaihteluväleinä, jotta voidaan suojata legitiimejä vaatimuksia luottamuksellisuudesta.

| (72) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen saatujen huomautusten perusteella komissio havaitsi, että se oli osoittanut osan unionin tuotannonalan vientimyynnistä myyntiin unionissa. Korjattujen myyntilukujen vuoksi tiettyihin vahinkoindikaattoreihin – kuten unionin kokonaiskulutukseen, vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuuteen, unionin tuotannonalan markkinaosuuteen ja unionin myyntihintaan – liittyviin vaihteluväleihin ja/tai indekseihin on tehty hienoisia muutoksia/oikaisuja. Näillä oikaisuilla oli kuitenkin vain vähäistä vaikutusta vahinkoindikaattoreihin, eivätkä ne vaikuttaneet suuntauksiin tai muuttaneet päätelmää, jonka mukaan merkittävää vahinkoa aiheutui. |
| --- | --- |

(72)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen saatujen huomautusten perusteella komissio havaitsi, että se oli osoittanut osan unionin tuotannonalan vientimyynnistä myyntiin unionissa. Korjattujen myyntilukujen vuoksi tiettyihin vahinkoindikaattoreihin – kuten unionin kokonaiskulutukseen, vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuuteen, unionin tuotannonalan markkinaosuuteen ja unionin myyntihintaan – liittyviin vaihteluväleihin ja/tai indekseihin on tehty hienoisia muutoksia/oikaisuja. Näillä oikaisuilla oli kuitenkin vain vähäistä vaikutusta vahinkoindikaattoreihin, eivätkä ne vaikuttaneet suuntauksiin tai muuttaneet päätelmää, jonka mukaan merkittävää vahinkoa aiheutui.

3.2   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

| (73) | Tutkimusajanjakson aikana samankaltaista tuotetta valmisti kolme tuottajaa unionissa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’. |
| --- | --- |

(73)

Tutkimusajanjakson aikana samankaltaista tuotetta valmisti kolme tuottajaa unionissa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’.

| (74) | Koska unionin tuottajia on vain kolme ja koska SG PAM -ryhmä toimitti tiedot tytäryhtiöistään ja arviot ainoan yhteistyöstä kieltäytyneen unionin tuottajan osalta (Tiroler Rohre GmbH, jäljempänä ’TRM’), kaikki luvut esitetään indeksoituina tai vaihteluväleinä, jotta voidaan suojata tutkimuksessa yhteistyössä toiminutta toista unionin tuottajaa koskevien tietojen luottamuksellisuus. |
| --- | --- |

(74)

Koska unionin tuottajia on vain kolme ja koska SG PAM -ryhmä toimitti tiedot tytäryhtiöistään ja arviot ainoan yhteistyöstä kieltäytyneen unionin tuottajan osalta (Tiroler Rohre GmbH, jäljempänä ’TRM’), kaikki luvut esitetään indeksoituina tai vaihteluväleinä, jotta voidaan suojata tutkimuksessa yhteistyössä toiminutta toista unionin tuottajaa koskevien tietojen luottamuksellisuus.

| (75) | Unionin kokonaistuotannoksi tutkimusajanjaksolla vahvistettiin 590 000 tonnia – 610 000 tonnia. Komissio määritti unionin kokonaistuotannon määrän unionin tuotannonalaa koskevien saatavilla olevien tietojen, esimerkiksi yhteistyöstä kieltäytynyttä tuottajaa koskevien valituksessa esitettyjen tietojen ja yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta tutkimuksen kuluessa kerättyjen tietojen perusteella. Kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan osuus unionin kokonaistuotannosta on noin 96 prosenttia. |
| --- | --- |

(75)

Unionin kokonaistuotannoksi tutkimusajanjaksolla vahvistettiin 590 000 tonnia – 610 000 tonnia. Komissio määritti unionin kokonaistuotannon määrän unionin tuotannonalaa koskevien saatavilla olevien tietojen, esimerkiksi yhteistyöstä kieltäytynyttä tuottajaa koskevien valituksessa esitettyjen tietojen ja yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta tutkimuksen kuluessa kerättyjen tietojen perusteella. Kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan osuus unionin kokonaistuotannosta on noin 96 prosenttia.

3.3   Unionin kulutus

Unionin kulutus

| (76) | Komissio määritti unionin kulutuksen unionin tuotannonalan unionissa tapahtuneen myynnin sekä kolmansista maista unioniin tulevan tuonnin perusteella. Komissio määritti unionin tuotannonalan kokonaismyynnin yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta kerättyjen tietojen sekä yhteistyöstä kieltäytynyttä tuottajaa koskevien valituksessa esitettyjen tietojen perusteella. Tuontimäärät saatiin Eurostatin tiedoista, ja niitä verrattiin yhteistyössä toimineiden intialaisten tuottajien toimittamiin tietoihin. |
| --- | --- |

(76)

Komissio määritti unionin kulutuksen unionin tuotannonalan unionissa tapahtuneen myynnin sekä kolmansista maista unioniin tulevan tuonnin perusteella. Komissio määritti unionin tuotannonalan kokonaismyynnin yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta kerättyjen tietojen sekä yhteistyöstä kieltäytynyttä tuottajaa koskevien valituksessa esitettyjen tietojen perusteella. Tuontimäärät saatiin Eurostatin tiedoista, ja niitä verrattiin yhteistyössä toimineiden intialaisten tuottajien toimittamiin tietoihin.

| (77) | Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

  Unionin kulutus | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus (1 000 tonnia) | 570–620 | 490–540 | 460–510 | 520–570 |
| Indeksi | 100 | 87 | 83 | 93 |
| Lähde: kyselylomakevastaukset, valitukseen sisältyneet tiedot ja Eurostat. |

(77)

Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

Unionin kulutus

Unionin kulutus

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Kulutus (1 000 tonnia)

570–620

490–540

460–510

520–570

Indeksi

Indeksi

100

100

87

87

83

83

93

93

Lähde: kyselylomakevastaukset, valitukseen sisältyneet tiedot ja Eurostat.

Lähde:

| (78) | Unionin kulutus laski tarkastelujakson aikana 7 prosenttia. Unionin kulutuksen kuvaaja on u:n muotoinen: kulutus väheni merkittävästi vuosien 2011 ja 2012 välillä (yli 13 %), väheni edelleen vuonna 2013 ja lisääntyi tutkimusajanjaksolla. Tätä muotoa selittää osaksi se, että pallografiittirautaputkien loppukäyttäjiä ovat vedenjakelu-, viemäröinti- ja kastelualan yritykset. Nämä ovat useimmiten julkisyhteisöjä, jotka ovat riippuvaisia valtion rahoituksesta. Vuosina 2011 ja 2012 talouskriisi syveni valtion velkakriisiksi, jolla oli heijastusvaikutuksia myös vuoteen 2013 ja joka sai unionin valtiot vähentämään julkisia investointeja ja menoja. Tämä selittää huomattavaa laskua pallografiittirautaputkien kysynnässä etenkin esimerkiksi Espanjassa, Portugalissa ja Italiassa. |
| --- | --- |

(78)

Unionin kulutus laski tarkastelujakson aikana 7 prosenttia. Unionin kulutuksen kuvaaja on u:n muotoinen: kulutus väheni merkittävästi vuosien 2011 ja 2012 välillä (yli 13 %), väheni edelleen vuonna 2013 ja lisääntyi tutkimusajanjaksolla. Tätä muotoa selittää osaksi se, että pallografiittirautaputkien loppukäyttäjiä ovat vedenjakelu-, viemäröinti- ja kastelualan yritykset. Nämä ovat useimmiten julkisyhteisöjä, jotka ovat riippuvaisia valtion rahoituksesta. Vuosina 2011 ja 2012 talouskriisi syveni valtion velkakriisiksi, jolla oli heijastusvaikutuksia myös vuoteen 2013 ja joka sai unionin valtiot vähentämään julkisia investointeja ja menoja. Tämä selittää huomattavaa laskua pallografiittirautaputkien kysynnässä etenkin esimerkiksi Espanjassa, Portugalissa ja Italiassa.

3.4   Tuonti Intiasta

Tuonti Intiasta

3.4.1   Intiasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

Intiasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (79) | Komissio vahvisti tuonnin määrän Eurostatin tietojen perusteella. Eurostatin tietoja verrattiin vientiä harjoittavien tuottajien toimittamiin tietoihin, ja erot olivat merkityksettömän pieniä. Koska pinnoittamattomat putket jätettiin pois tuotteen määritelmästä, komissio poisti Intiasta tuotujen pinnoittamattomien putkien määrän kokonaistuonnin määrästä niinä vuosina, joina pinnoittamattomia putkia tuotiin eli vuonna 2013 ja tutkimusajanjaksolla. Tuonnin markkinaosuus määritettiin samalla tavalla.

  Tuonnin määrä ja markkinaosuus | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Intiasta peräisin olevan tuonnin määrä (1 000 tonnia) | 75–85 | 60–70 | 70–80 | 80–100 |
| Tuontimäärä (indeksi) | 100 | 83 | 94 | 110 |
| Markkinaosuus % | 13–15 | 13–15 | 15–17 | 17–19 |
| Markkinaosuus (indeksi) | 100 | 95 | 112 | 118 |
| Lähde: Eurostat ja kyselylomakevastaukset. |

(79)

Komissio vahvisti tuonnin määrän Eurostatin tietojen perusteella. Eurostatin tietoja verrattiin vientiä harjoittavien tuottajien toimittamiin tietoihin, ja erot olivat merkityksettömän pieniä. Koska pinnoittamattomat putket jätettiin pois tuotteen määritelmästä, komissio poisti Intiasta tuotujen pinnoittamattomien putkien määrän kokonaistuonnin määrästä niinä vuosina, joina pinnoittamattomia putkia tuotiin eli vuonna 2013 ja tutkimusajanjaksolla. Tuonnin markkinaosuus määritettiin samalla tavalla.

Tuonnin määrä ja markkinaosuus

Tuonnin määrä ja markkinaosuus

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Intiasta peräisin olevan tuonnin määrä (1 000 tonnia)

75–85

60–70

70–80

80–100

Tuontimäärä (indeksi)

indeksi

100

100

83

83

94

94

110

110

Markkinaosuus %

13–15

13–15

15–17

17–19

Markkinaosuus (indeksi)

indeksi

100

100

95

95

112

112

118

118

Lähde: Eurostat ja kyselylomakevastaukset.

Lähde:

| (80) | Vaikka markkinat supistuivat, tuontimäärät Intiasta lisääntyivät yli 10 prosenttia tarkastelujaksolla. Samalla jaksolla intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuus kasvoi lähes 18 prosenttia. On syytä huomata, että vuosina 2012–2013, jolloin unionin kulutus pysytteli alhaisella tasolla ja jopa supistui entisestään, Intiasta tuleva tuonti lisääntyi merkittävästi (yli 10 %) ja kasvatti markkinaosuuttaan lähes 17 prosenttia. Tuonti Intiasta jatkoi merkittävää kasvua tutkimusajanjaksolla, ja sen markkinaosuus kasvoi vielä 6 prosenttia vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(80)

Vaikka markkinat supistuivat, tuontimäärät Intiasta lisääntyivät yli 10 prosenttia tarkastelujaksolla. Samalla jaksolla intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuus kasvoi lähes 18 prosenttia. On syytä huomata, että vuosina 2012–2013, jolloin unionin kulutus pysytteli alhaisella tasolla ja jopa supistui entisestään, Intiasta tuleva tuonti lisääntyi merkittävästi (yli 10 %) ja kasvatti markkinaosuuttaan lähes 17 prosenttia. Tuonti Intiasta jatkoi merkittävää kasvua tutkimusajanjaksolla, ja sen markkinaosuus kasvoi vielä 6 prosenttia vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä.

3.4.2   Intiasta tulevan tuonnin hinnat

Intiasta tulevan tuonnin hinnat

| (81) | Komissio vahvisti tuontihinnat Eurostatin tietojen perusteella voidakseen analysoida hinnan kehityksen suuntauksia. Koska pinnoittamattomat putket jätettiin pois tuotteen määritelmästä, komissio poisti Intiasta tuotujen pinnoittamattomien putkien arvon ja määrän keskimääräistä hintaa koskevista laskelmista niinä vuosina, joina pinnoittamattomia putkia tuotiin eli vuonna 2013 ja tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(81)

Komissio vahvisti tuontihinnat Eurostatin tietojen perusteella voidakseen analysoida hinnan kehityksen suuntauksia. Koska pinnoittamattomat putket jätettiin pois tuotteen määritelmästä, komissio poisti Intiasta tuotujen pinnoittamattomien putkien arvon ja määrän keskimääräistä hintaa koskevista laskelmista niinä vuosina, joina pinnoittamattomia putkia tuotiin eli vuonna 2013 ja tutkimusajanjaksolla.

| (82) | Intiasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräinen hinta kehittyi seuraavasti:

  Tuontihinnat | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Intia (euroa/tonni) | 665 | 703 | 671 | 664 |
| Indeksi | 100 | 106 | 101 | 100 |
| Lähde: Eurostat ja kyselylomakevastaukset. |

(82)

Intiasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräinen hinta kehittyi seuraavasti:

Tuontihinnat

Tuontihinnat

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Intia (euroa/tonni)

665

703

671

664

Indeksi

Indeksi

100

100

106

106

101

101

100

100

Lähde: Eurostat ja kyselylomakevastaukset.

Lähde:

| (83) | Hinnat kohosivat vuosien 2011 ja 2012 välillä 6 prosenttia, minkä jälkeen ne putosivat vuonna 2013 ja olivat tutkimusajanjaksolla samalla tasolla kuin tarkastelujakson alussa. |
| --- | --- |

(83)

Hinnat kohosivat vuosien 2011 ja 2012 välillä 6 prosenttia, minkä jälkeen ne putosivat vuonna 2013 ja olivat tutkimusajanjaksolla samalla tasolla kuin tarkastelujakson alussa.

3.4.3   Hinnan alittavuus

Hinnan alittavuus

| (84) | Komissio määritti hintojen alittavuuden tutkimusajanjaksolla vientiä harjoittavien tuottajien ja unionin tuotannonalan toimittamien tietojen perusteella vertaamalla






  a) | etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloitettuja unionin tuottajien tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle; ja |
| --- | --- | --- |

(84)

Komissio määritti hintojen alittavuuden tutkimusajanjaksolla vientiä harjoittavien tuottajien ja unionin tuotannonalan toimittamien tietojen perusteella vertaamalla

a)

etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloitettuja unionin tuottajien tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle; ja

| b) | vastaavia intialaisten yhteistyössä toimineiden tuottajien ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloittamia tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä hintoja, jotka on määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

b)

vastaavia intialaisten yhteistyössä toimineiden tuottajien ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloittamia tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä hintoja, jotka on määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.

| (85) | Molemmat vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että valituksen tekijän myymien ja niiden myymien tuotteiden välillä oli merkittäviä eroja, jotka vaikuttavat tasapuoliseen hintojen vertailtavuuteen. Ne väittivät etenkin, että ne eivät valmista putkia, jotka on varustettu lukittavalla muhviliitoksella, jota SG PAM myy tuotemerkillä ”Universal joint”. Ne eivät myöskään valmista ohuille putkille automaattiliitoksia, jotka sopisivat SG PAM:n Blutop-tuotevalikoimassa käytettyihin muoviputkiin. Lisäksi ne väittivät, etteivät ne valmista putkia, joiden sisäosassa on termoplastinen vuoraus ja jollaisia SG PAM myy tuotenimellä ”Ductan” ja käyttää Blutop-tuotevalikoimassaan. Pallografiittirautaputkien käyttäjät unionissa vahvistivat nämä väitteet ja myös sen, että kumpikaan intialaisista yhteistyössä toimineista vientiä harjoittavista tuottajista ei voisi toimittaa vastaavia tuotteita. Sen vuoksi komissio jätti SG PAM:n Universal joint -liitoksella varustetut putket sekä sen Blutop-tuotevalikoiman pois hinnan alittavuutta ja vahinkomarginaalia koskevista laskelmista. Poisjättäminen vaikutti alle 10 prosenttiin liiketoimien määrästä. |
| --- | --- |

(85)

Molemmat vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että valituksen tekijän myymien ja niiden myymien tuotteiden välillä oli merkittäviä eroja, jotka vaikuttavat tasapuoliseen hintojen vertailtavuuteen. Ne väittivät etenkin, että ne eivät valmista putkia, jotka on varustettu lukittavalla muhviliitoksella, jota SG PAM myy tuotemerkillä ”Universal joint”. Ne eivät myöskään valmista ohuille putkille automaattiliitoksia, jotka sopisivat SG PAM:n Blutop-tuotevalikoimassa käytettyihin muoviputkiin. Lisäksi ne väittivät, etteivät ne valmista putkia, joiden sisäosassa on termoplastinen vuoraus ja jollaisia SG PAM myy tuotenimellä ”Ductan” ja käyttää Blutop-tuotevalikoimassaan. Pallografiittirautaputkien käyttäjät unionissa vahvistivat nämä väitteet ja myös sen, että kumpikaan intialaisista yhteistyössä toimineista vientiä harjoittavista tuottajista ei voisi toimittaa vastaavia tuotteita. Sen vuoksi komissio jätti SG PAM:n Universal joint -liitoksella varustetut putket sekä sen Blutop-tuotevalikoiman pois hinnan alittavuutta ja vahinkomarginaalia koskevista laskelmista. Poisjättäminen vaikutti alle 10 prosenttiin liiketoimien määrästä.

| (86) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä väitti, että Universal joint -liitoksella varustettujen putkien jättäminen pois laskelmista oli perusteetonta, koska vientiä harjoittavilla tuottajilla on tekninen ratkaisu, jolla liitos voidaan korvata. Komissio muistutti, että useat käyttäjät olivat vahvistaneet, että vientiä harjoittavat tuottajat eivät pysty toimittamaan putkia, jotka on varustettu lukittavalla muhviliitoksella. Tässä tutkimuksessa liitoksen tyyppiä ei kuitenkaan pidetty olennaisena tekijänä, jonka perusteella eri tuotelajit voidaan erottaa toisistaan hintavertailua varten. Sen vuoksi tuotelajikohtaista tasapuolista hintavertailua ei voitu tehdä. Kun otetaan huomioon tällä liitoksella varustettujen tuotteiden vähäinen määrä, tasapuolisen hintavertailun vaikeus ja se, että valtaosa tuotelajeista oli hintojen alittavuutta ja vahinkomarginaalia koskevien laskelmien kohteena (ks. (91) kappale), komissio katsoi edelleen, että lukittavalla muhviliitoksella varustettujen putkien jättäminen hintojen alittavuutta koskevien laskelmien ulkopuolelle oli asianmukaista. |
| --- | --- |

(86)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä väitti, että Universal joint -liitoksella varustettujen putkien jättäminen pois laskelmista oli perusteetonta, koska vientiä harjoittavilla tuottajilla on tekninen ratkaisu, jolla liitos voidaan korvata. Komissio muistutti, että useat käyttäjät olivat vahvistaneet, että vientiä harjoittavat tuottajat eivät pysty toimittamaan putkia, jotka on varustettu lukittavalla muhviliitoksella. Tässä tutkimuksessa liitoksen tyyppiä ei kuitenkaan pidetty olennaisena tekijänä, jonka perusteella eri tuotelajit voidaan erottaa toisistaan hintavertailua varten. Sen vuoksi tuotelajikohtaista tasapuolista hintavertailua ei voitu tehdä. Kun otetaan huomioon tällä liitoksella varustettujen tuotteiden vähäinen määrä, tasapuolisen hintavertailun vaikeus ja se, että valtaosa tuotelajeista oli hintojen alittavuutta ja vahinkomarginaalia koskevien laskelmien kohteena (ks. (91) kappale), komissio katsoi edelleen, että lukittavalla muhviliitoksella varustettujen putkien jättäminen hintojen alittavuutta koskevien laskelmien ulkopuolelle oli asianmukaista.

| (87) | Jindal väitti myös, että muut fyysiset erot muun muassa ulkopinnoitteessa ja sisävuorauksessa vaikuttavat hintojen vertailukelpoisuuteen, minkä vuoksi myös niiden osalta olisi tehtävä oikaisu tai ne olisi jätettävä pois laskelmista. Nämä väitteet kuitenkin hylättiin. Sekä unionin tuotannonala että intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat olivat ilmoittaneet myyneensä unionissa tuotelajeja, joiden fyysiset ominaisuudet olivat verrattavissa toisiinsa, minkä vuoksi näiden muiden väitettyjen erojen osalta oli tehty tasapuolinen vertailu hintojen alittavuutta ja vahinkomarginaalia koskevia laskelmia varten. |
| --- | --- |

(87)

Jindal väitti myös, että muut fyysiset erot muun muassa ulkopinnoitteessa ja sisävuorauksessa vaikuttavat hintojen vertailukelpoisuuteen, minkä vuoksi myös niiden osalta olisi tehtävä oikaisu tai ne olisi jätettävä pois laskelmista. Nämä väitteet kuitenkin hylättiin. Sekä unionin tuotannonala että intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat olivat ilmoittaneet myyneensä unionissa tuotelajeja, joiden fyysiset ominaisuudet olivat verrattavissa toisiinsa, minkä vuoksi näiden muiden väitettyjen erojen osalta oli tehty tasapuolinen vertailu hintojen alittavuutta ja vahinkomarginaalia koskevia laskelmia varten.

| (88) | Kuten (43) kappaleessa selitettiin, laippaputkia ei otettu huomioon määritettäessä vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaa. Tämän vuoksi myös unionin tuotannonalan saman tuotteen myynti jätettiin pois hintojen alittavuutta koskevista laskemista. Unionin markkinoilla myytyjen laippaputkien määrä oli erittäin vähäinen (alle 1 %). |
| --- | --- |

(88)

Kuten (43) kappaleessa selitettiin, laippaputkia ei otettu huomioon määritettäessä vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaa. Tämän vuoksi myös unionin tuotannonalan saman tuotteen myynti jätettiin pois hintojen alittavuutta koskevista laskemista. Unionin markkinoilla myytyjen laippaputkien määrä oli erittäin vähäinen (alle 1 %).

| (89) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Jindal väitti, että komission tekemät oikaisut vientihintaan eli myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia ja voittoa koskevat oikaisut ovat vastoin WTO:n oikeuskäytäntöä. Sama vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tällaiset oikaistut vientihinnat (jotka ovat toisinaan 0 tai jopa negatiivisia) eivät voi toimia perustana, kun arvioidaan, onko polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio ei ole samaa mieltä asiasta. Komission vakiintuneen käytännön mukaisesti myös unionin tuottajien hintoja on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle vähentämällä muun muassa kuljetuksiin liittyvät kustannukset. Näin ollen tuojan jälleenmyyntihinnan ja unionin noudettuna lähettäjältä -hinnan vertailu ei olisi tasapuolinen vertailu. Lisäksi ainoa tapaus, jossa vientiä harjoittavan tuottajan hinta oli alle 0, poistettiin hinnan alittavuutta koskevista laskelmista lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen, eikä sillä ollut mitään vaikutusta marginaaleihin. |
| --- | --- |

(89)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Jindal väitti, että komission tekemät oikaisut vientihintaan eli myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia ja voittoa koskevat oikaisut ovat vastoin WTO:n oikeuskäytäntöä. Sama vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tällaiset oikaistut vientihinnat (jotka ovat toisinaan 0 tai jopa negatiivisia) eivät voi toimia perustana, kun arvioidaan, onko polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio ei ole samaa mieltä asiasta. Komission vakiintuneen käytännön mukaisesti myös unionin tuottajien hintoja on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle vähentämällä muun muassa kuljetuksiin liittyvät kustannukset. Näin ollen tuojan jälleenmyyntihinnan ja unionin noudettuna lähettäjältä -hinnan vertailu ei olisi tasapuolinen vertailu. Lisäksi ainoa tapaus, jossa vientiä harjoittavan tuottajan hinta oli alle 0, poistettiin hinnan alittavuutta koskevista laskelmista lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen, eikä sillä ollut mitään vaikutusta marginaaleihin.

| (90) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Jindal toi esiin, että komissio ei ollut toimittanut tietoa unionin tuotteiden ja vientiä harjoittavien tuottajien tuotteiden vastaavuudesta tuotelajeittain (tuotevalvontakoodit), minkä vuoksi tuottaja ei kyennyt varmistamaan, oliko komissio analysoinut hintojen alittavuuden merkityksen suhteessa niiden tuotelajien osuuteen, joiden osalta alittavuutta ei havaittu. |
| --- | --- |

(90)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Jindal toi esiin, että komissio ei ollut toimittanut tietoa unionin tuotteiden ja vientiä harjoittavien tuottajien tuotteiden vastaavuudesta tuotelajeittain (tuotevalvontakoodit), minkä vuoksi tuottaja ei kyennyt varmistamaan, oliko komissio analysoinut hintojen alittavuuden merkityksen suhteessa niiden tuotelajien osuuteen, joiden osalta alittavuutta ei havaittu.

| (91) | Tuotteiden vastaavuus hinnan alittavuutta koskevissa laskelmissa oli 99 ja 95 prosenttia kahden vientiä harjoittavan tuottajan osalta, ja hintojen alittavuutta havaittiin 98 ja 91 prosentissa unionin markkinoilla myydyistä eri tuotelajeista. Kun otetaan huomioon niiden tuotelajien erittäin korkea osuus, joissa esiintyi hintojen alittavuutta, komissio hylkäsi väitteen, jonka mukaan alittavuuden vaikutusta ei ollut analysoitu asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(91)

Tuotteiden vastaavuus hinnan alittavuutta koskevissa laskelmissa oli 99 ja 95 prosenttia kahden vientiä harjoittavan tuottajan osalta, ja hintojen alittavuutta havaittiin 98 ja 91 prosentissa unionin markkinoilla myydyistä eri tuotelajeista. Kun otetaan huomioon niiden tuotelajien erittäin korkea osuus, joissa esiintyi hintojen alittavuutta, komissio hylkäsi väitteen, jonka mukaan alittavuuden vaikutusta ei ollut analysoitu asianmukaisesti.

| (92) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata väitti, että unionin tuotannonalan tuotantokustannuksiin perustuva hintojen alittavuus ei soveltunut vahingon tarkasteluun, koska tuotantokustannukset olivat kohonneet korkeiden kiinteiden kustannusten ja ylikapasiteetin vuoksi. Kuten jäljempänä todetaan, hintojen alittavuudessa verrataan hintoja toisiinsa. Hintojen alittavuus on joka tapauksessa vain yksi monesta indikaattorista, joita tarkastellaan sen määrittämiseksi, onko unionin tuotannonalalle aiheutunut merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(92)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata väitti, että unionin tuotannonalan tuotantokustannuksiin perustuva hintojen alittavuus ei soveltunut vahingon tarkasteluun, koska tuotantokustannukset olivat kohonneet korkeiden kiinteiden kustannusten ja ylikapasiteetin vuoksi. Kuten jäljempänä todetaan, hintojen alittavuudessa verrataan hintoja toisiinsa. Hintojen alittavuus on joka tapauksessa vain yksi monesta indikaattorista, joita tarkastellaan sen määrittämiseksi, onko unionin tuotannonalalle aiheutunut merkittävää vahinkoa.

| (93) | Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, vertailtiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina unionin tuottajien liikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana. Tulos osoitti yhteistyössä toimineiden kahden vientiä harjoittavan tuottajan painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 30,9 ja 31,7 prosenttia. |
| --- | --- |

(93)

Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, vertailtiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina unionin tuottajien liikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana. Tulos osoitti yhteistyössä toimineiden kahden vientiä harjoittavan tuottajan painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 30,9 ja 31,7 prosenttia.

3.5   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

3.5.1   Yleiset huomautukset

Yleiset huomautukset

| (94) | Mikro- ja makrotaloudelliset tiedot ilmoitetaan vaihteluväleinä ja indeksilukuina, jotta voidaan suojata legitiimejä vaatimuksia luottamuksellisuudesta (ks. (71) kappale). |
| --- | --- |

(94)

Mikro- ja makrotaloudelliset tiedot ilmoitetaan vaihteluväleinä ja indeksilukuina, jotta voidaan suojata legitiimejä vaatimuksia luottamuksellisuudesta (ks. (71) kappale).

3.5.2   Makrotaloudelliset indikaattorit

Makrotaloudelliset indikaattorit

3.5.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (95) | Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Unionin tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto (1 000 tonnia) | 580–600 | 460–480 | 530–550 | 590–610 |
| Tuotantomäärä (indeksi) | 100 | 79 | 91 | 101 |
| Tuotantokapasiteetti (1 000  tonnia) | 1 000 –1 100 | 1 000 –1 100 | 1 000 –1 100 | 1 000 –1 100 |
| Tuotantokapasiteetti (indeksi) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 52–57 | 42–47 | 45–50 | 53–58 |
| Lähde: kyselylomakevastaukset ja valitukseen sisältyneet tiedot |

(95)

Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Unionin tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Unionin tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Tuotanto (1 000 tonnia)

580–600

460–480

530–550

590–610

Tuotantomäärä (indeksi)

indeksi

100

100

79

79

91

91

101

101

Tuotantokapasiteetti (1 000  tonnia)

1 000 –1 100

1 000 –1 100

1 000 –1 100

1 000 –1 100

Tuotantokapasiteetti (indeksi)

indeksi

100

100

100

100

100

100

100

100

Kapasiteetin käyttöaste (%)

52–57

42–47

45–50

53–58

Lähde: kyselylomakevastaukset ja valitukseen sisältyneet tiedot

Lähde:

| (96) | Unionin tuotannonalan kokonaistuotanto oli tutkimusajanjaksolla hiukan suurempi kuin vuonna 2011 huolimatta siitä, että myyntiä unionissa oli huomattavasti vähemmän tutkimusajanjaksolla (ks. jäljempänä oleva taulukko). Tuotannon kasvua vuonna 2013 ja tutkimusajanjaksolla selittää vientimyynnin kasvu (ks. (128) kappale). |
| --- | --- |

(96)

Unionin tuotannonalan kokonaistuotanto oli tutkimusajanjaksolla hiukan suurempi kuin vuonna 2011 huolimatta siitä, että myyntiä unionissa oli huomattavasti vähemmän tutkimusajanjaksolla (ks. jäljempänä oleva taulukko). Tuotannon kasvua vuonna 2013 ja tutkimusajanjaksolla selittää vientimyynnin kasvu (ks. (128) kappale).

| (97) | Kapasiteetti säilyi vakaana koko tarkastelujakson ajan. Kapasiteetin käyttöaste nousi tarkastelujaksolla hienoisesti samaan tahtiin tuotannon kasvun kanssa. Kapasiteetin käyttöaste pysyi kuitenkin suhteellisen matalana (53–58 prosenttia). Pallografiittirautaputkien tuotannonalan kiinteät kustannukset ovat suhteellisen korkeat. Matala kapasiteetin käyttöaste heikentää kykyä kattaa kiinteät kustannukset, mikä saattaa vaikuttaa unionin tuotannonalan kannattavuuteen. |
| --- | --- |

(97)

Kapasiteetti säilyi vakaana koko tarkastelujakson ajan. Kapasiteetin käyttöaste nousi tarkastelujaksolla hienoisesti samaan tahtiin tuotannon kasvun kanssa. Kapasiteetin käyttöaste pysyi kuitenkin suhteellisen matalana (53–58 prosenttia). Pallografiittirautaputkien tuotannonalan kiinteät kustannukset ovat suhteellisen korkeat. Matala kapasiteetin käyttöaste heikentää kykyä kattaa kiinteät kustannukset, mikä saattaa vaikuttaa unionin tuotannonalan kannattavuuteen.

3.5.2.2   Myyntimäärä ja markkinaosuus

| (98) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myynti (1 000 tonnia) | 430–470 | 370–410 | 340–380 | 380–420 |
| Myyntimäärä (indeksi) | 100 | 88 | 82 | 89 |
| Markkinaosuus (%) | 78–80 | 76–81 | 73–78 | 71–76 |
| Markkinaosuus (indeksi) | 100 | 101 | 98 | 96 |
| Lähde: kyselylomakevastaukset, valitukseen sisältyneet tiedot ja Eurostat |

(98)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus

Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Myynti (1 000 tonnia)

430–470

370–410

340–380

380–420

Myyntimäärä (indeksi)

indeksi

100

100

88

88

82

82

89

89

Markkinaosuus (%)

78–80

76–81

73–78

71–76

Markkinaosuus (indeksi)

indeksi

100

100

101

101

98

98

96

96

Lähde: kyselylomakevastaukset, valitukseen sisältyneet tiedot ja Eurostat

Lähde:

| (99) | Unionin tuotannonalan myynti väheni 11 prosenttia tarkastelujaksolla ja laski 380 000 tonnista – 420 000 tonniin tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonalan myyntimäärä laski huomattavasti jyrkemmin kuin kulutuksen määrä, minkä seurauksena sen markkinaosuus pieneni 4 prosenttia tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(99)

Unionin tuotannonalan myynti väheni 11 prosenttia tarkastelujaksolla ja laski 380 000 tonnista – 420 000 tonniin tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonalan myyntimäärä laski huomattavasti jyrkemmin kuin kulutuksen määrä, minkä seurauksena sen markkinaosuus pieneni 4 prosenttia tarkastelujaksolla.

| (100) | ECL väitti, että tonneihin perustuvassa myyntimäärän laskussa ei oteta huomioon, että valituksen tekijä toi markkinoille ja myi enimmäkseen kevyempiä putkia tarkastelujaksolla, minkä vuoksi myynnin lasku on liioiteltua. Väitteen tueksi ei toimitettu mitään näyttöä, minkä vuoksi se oli hylättävä. Komissio kuitenkin jätti hintojen alittavuutta ja vahinkomarginaalia koskevista laskelmista Blutop-tuotevalikoimaan kuuluvat kevyemmät putket (85) kappaleessa esitetyistä syistä. |
| --- | --- |

(100)

ECL väitti, että tonneihin perustuvassa myyntimäärän laskussa ei oteta huomioon, että valituksen tekijä toi markkinoille ja myi enimmäkseen kevyempiä putkia tarkastelujaksolla, minkä vuoksi myynnin lasku on liioiteltua. Väitteen tueksi ei toimitettu mitään näyttöä, minkä vuoksi se oli hylättävä. Komissio kuitenkin jätti hintojen alittavuutta ja vahinkomarginaalia koskevista laskelmista Blutop-tuotevalikoimaan kuuluvat kevyemmät putket (85) kappaleessa esitetyistä syistä.

3.5.2.3   Kasvu

| (101) | Tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaiskulutus unionissa väheni tarkastelujaksolla 7 prosentilla. Kulutus laski jyrkästi vuonna 2012 (yli 13 prosenttia), pysyi alhaisena vuonna 2013 ja alkoi sen jälkeen elpyä tutkimusajanjaksolla. Tarkastelujakson alussa unionin tuotannonalan myynti, kolmansista maista tuleva tuonti sekä Intiasta peräisin oleva tuonti laskivat samassa linjassa kulutuksen laskun kanssa. Tarkastelujakson loppuun mennessä unionin kulutus alkoi elpyä, mutta unionin tuotannonala ei kyennyt hyötymään täysin tästä elpymisestä, koska sen sekä myyntimäärä että markkinaosuus unionissa olivat pienentyneet, kun taas Intiasta tuleva tuonti oli kasvattanut markkinaosuuttaan. |
| --- | --- |

(101)

Tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaiskulutus unionissa väheni tarkastelujaksolla 7 prosentilla. Kulutus laski jyrkästi vuonna 2012 (yli 13 prosenttia), pysyi alhaisena vuonna 2013 ja alkoi sen jälkeen elpyä tutkimusajanjaksolla. Tarkastelujakson alussa unionin tuotannonalan myynti, kolmansista maista tuleva tuonti sekä Intiasta peräisin oleva tuonti laskivat samassa linjassa kulutuksen laskun kanssa. Tarkastelujakson loppuun mennessä unionin kulutus alkoi elpyä, mutta unionin tuotannonala ei kyennyt hyötymään täysin tästä elpymisestä, koska sen sekä myyntimäärä että markkinaosuus unionissa olivat pienentyneet, kun taas Intiasta tuleva tuonti oli kasvattanut markkinaosuuttaan.

3.5.2.4   Työllisyys ja tuottavuus

| (102) | Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Työntekijöiden lukumäärä ja tuottavuus | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijät | 2 400 –2 500 | 2 300 –2 400 | 2 300 –2 400 | 2 400 –2 500 |
| Työntekijät (indeksi) | 100 | 93 | 93 | 99 |
| Tuottavuus/työntekijä | 220–240 | 180–200 | 210–230 | 230–250 |
| Tuottavuus (indeksi) | 100 | 82 | 96 | 102 |
| Lähde: kyselyvastaukset |

(102)

Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Työntekijöiden lukumäärä ja tuottavuus

Työntekijöiden lukumäärä ja tuottavuus

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Työntekijät

2 400 –2 500

2 300 –2 400

2 300 –2 400

2 400 –2 500

Työntekijät (indeksi)

indeksi

100

93

93

99

Tuottavuus/työntekijä

220–240

180–200

210–230

230–250

Tuottavuus (indeksi)

indeksi

100

82

96

102

Lähde: kyselyvastaukset

Lähde:

| (103) | Työllisyys ja tuottavuus olivat tutkimusajanjaksolla samalla tasolla kuin vuonna 2011. Työllisyyden pysyminen ennallaan johtui kuitenkin lähinnä unionin ulkopuolisen myynnin merkittävästä kasvusta (ks. (127) ja (128) kappale), mikä antoi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden palkata työntekijöitä uudelleen. |
| --- | --- |

(103)

Työllisyys ja tuottavuus olivat tutkimusajanjaksolla samalla tasolla kuin vuonna 2011. Työllisyyden pysyminen ennallaan johtui kuitenkin lähinnä unionin ulkopuolisen myynnin merkittävästä kasvusta (ks. (127) ja (128) kappale), mikä antoi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden palkata työntekijöitä uudelleen.

3.5.2.5   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (104) | Kaikki polkumyyntimarginaalit olivat vähimmäistasoa korkeammat. Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutus unionin tuotannonalaan oli merkittävä, kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä ja huomattava hintojen alittavuus. |
| --- | --- |

(104)

Kaikki polkumyyntimarginaalit olivat vähimmäistasoa korkeammat. Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutus unionin tuotannonalaan oli merkittävä, kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä ja huomattava hintojen alittavuus.

| (105) | Kyseessä on ensimmäinen tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeva polkumyyntitutkimus. Käytettävissä ei näin ollen ollut tietoja, joiden pohjalta olisi voitu arvioida mahdollisen aiemman polkumyynnin vaikutuksia. |
| --- | --- |

(105)

Kyseessä on ensimmäinen tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeva polkumyyntitutkimus. Käytettävissä ei näin ollen ollut tietoja, joiden pohjalta olisi voitu arvioida mahdollisen aiemman polkumyynnin vaikutuksia.

3.5.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

Mikrotaloudelliset indikaattorit

3.5.3.1   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

| (106) | Yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Myyntihinnat unionissa | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa (euroa/tonni) | 990–1 050 | 1 000 –1 060 | 1 020 –1 060 | 1 000 –1 060 |
| Indeksi | 100 | 102 | 104 | 101 |
| Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni) | 900–950 | 1 000 –1 050 | 900–950 | 850–900 |
| Indeksi | 100 | 110 | 104 | 96 |
| Lähde: kyselyvastaukset |

(106)

Yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Myyntihinnat unionissa

Myyntihinnat unionissa

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa (euroa/tonni)

990–1 050

1 000 –1 060

1 020 –1 060

1 000 –1 060

Indeksi

Indeksi

100

100

102

102

104

104

101

101

Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni)

900–950

1 000 –1 050

900–950

850–900

Indeksi

Indeksi

100

100

110

110

104

104

96

96

Lähde: kyselyvastaukset

Lähde:

| (107) | Keskimääräinen yksikkömyyntihinta kohosi vuosina 2012 ja 2013, putosi 3 prosenttia tutkimusajanjakson aikana ja palasi sitten tarkastelujakson alun tasolle. Tuotantokustannukset kohosivat vuonna 2012 ja laskivat vuonna 2013 ja tutkimusajanjaksolla, mikä johtui lähinnä pääasiallisen raaka-aineen – rautamalmin ja metalliromun – hintojen laskusta. |
| --- | --- |

(107)

Keskimääräinen yksikkömyyntihinta kohosi vuosina 2012 ja 2013, putosi 3 prosenttia tutkimusajanjakson aikana ja palasi sitten tarkastelujakson alun tasolle. Tuotantokustannukset kohosivat vuonna 2012 ja laskivat vuonna 2013 ja tutkimusajanjaksolla, mikä johtui lähinnä pääasiallisen raaka-aineen – rautamalmin ja metalliromun – hintojen laskusta.

| (108) | Jindal väitti, että unionin tuotannonalan heikkenevä kannattavuus ei ole johdonmukainen sen seikan kanssa, että unionin tuotannonalan yksikkömyyntihinnan ja tuotantokustannusten välinen ero kasvoi tutkimusajanjaksolla. Komissio kiistää tämän väitteen. Edellä olevassa taulukossa esitettyjä tuotantokustannuksia ei käytetty kannattavuutta laskettaessa. Tuotantokustannukset vahvistettiin tarkasteltavana olevan tuotteen valmistuskustannusten ja myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten perusteella neljän unionissa yhteistyössä toimineen tuotantoyrityksen osalta. Kannattavuus puolestaan laskettiin käyttämällä perustana samankaltaisen tuotteen unionin etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan myynnin nettovoittoa (ennen veroja) prosentteina myynnin liikevaihdosta, joka sisältää myytyjen tavaroiden kustannukset, myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset, T&K-kustannukset ja tietyt muut kustannukset kaikkien unionin yhteistyössä toimineiden tuotantoyritysten sekä niiden myynnistä vastaavien tytäryhtiöiden osalta. Sen vuoksi kannattavuus voi kehittyä eri tavalla kuin yksikkömyyntihinnat ja tuotantokustannukset. |
| --- | --- |

(108)

Jindal väitti, että unionin tuotannonalan heikkenevä kannattavuus ei ole johdonmukainen sen seikan kanssa, että unionin tuotannonalan yksikkömyyntihinnan ja tuotantokustannusten välinen ero kasvoi tutkimusajanjaksolla. Komissio kiistää tämän väitteen. Edellä olevassa taulukossa esitettyjä tuotantokustannuksia ei käytetty kannattavuutta laskettaessa. Tuotantokustannukset vahvistettiin tarkasteltavana olevan tuotteen valmistuskustannusten ja myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten perusteella neljän unionissa yhteistyössä toimineen tuotantoyrityksen osalta. Kannattavuus puolestaan laskettiin käyttämällä perustana samankaltaisen tuotteen unionin etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan myynnin nettovoittoa (ennen veroja) prosentteina myynnin liikevaihdosta, joka sisältää myytyjen tavaroiden kustannukset, myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset, T&K-kustannukset ja tietyt muut kustannukset kaikkien unionin yhteistyössä toimineiden tuotantoyritysten sekä niiden myynnistä vastaavien tytäryhtiöiden osalta. Sen vuoksi kannattavuus voi kehittyä eri tavalla kuin yksikkömyyntihinnat ja tuotantokustannukset.

3.5.3.2   Työvoimakustannukset

| (109) | Yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työvoimakustannukset (tuhatta euroa/työntekijä/vuosi) | 56–58 | 56–58 | 58–60 | 58–60 |
| Indeksi | 100 | 100 | 103 | 104 |
| Lähde: kyselyvastaukset |

(109)

Yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Työvoimakustannukset (tuhatta euroa/työntekijä/vuosi)

56–58

56–58

58–60

58–60

Indeksi

Indeksi

100

100

100

100

103

103

104

104

Lähde: kyselyvastaukset

Lähde:

| (110) | Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohden nousivat tarkastelujaksolla 4 prosenttia. Eurostatin tietojen mukaan nousu oli hillitympää kuin palkkojen yleinen nousu unionissa. |
| --- | --- |

(110)

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohden nousivat tarkastelujaksolla 4 prosenttia. Eurostatin tietojen mukaan nousu oli hillitympää kuin palkkojen yleinen nousu unionissa.

| (111) | Jindal toi esiin, että komissio ei toimittanut Eurostatin tietoja, joita se käytti sen väitteensä tueksi, että unionin tuotannonalan työvoimakustannukset kohosivat vähemmän kuin teollisuuden alalla kokonaisuudessaan unionissa. Komissio selvensi, että Euroopan unionin koko teollisuuden alan työvoimakustannusten vuotuinen kasvu Eurostatin (10) mukaan oli 6,9 prosenttia vuosien 2011 ja 2014 välillä ja lähes 5 prosenttia vuosien 2011 ja 2013 välillä. |
| --- | --- |

(111)

Jindal toi esiin, että komissio ei toimittanut Eurostatin tietoja, joita se käytti sen väitteensä tueksi, että unionin tuotannonalan työvoimakustannukset kohosivat vähemmän kuin teollisuuden alalla kokonaisuudessaan unionissa. Komissio selvensi, että Euroopan unionin koko teollisuuden alan työvoimakustannusten vuotuinen kasvu Eurostatin (10) mukaan oli 6,9 prosenttia vuosien 2011 ja 2014 välillä ja lähes 5 prosenttia vuosien 2011 ja 2013 välillä.

10

3.5.3.3   Varastot

| (112) | Yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Varastot | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (1 000 tonnia) | 110–130 | 80–100 | 80–100 | 90–110 |
| Loppuvarastot (indeksi) | 100 | 74 | 73 | 82 |
| Loppuvarastot suhteessa tuotantoon (%) | 20–22 | 20–22 | 16–18 | 16–18 |
| Lähde: kyselyvastaukset |

(112)

Yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Varastot

Varastot

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (1 000 tonnia)

110–130

80–100

80–100

90–110

Loppuvarastot (indeksi)

indeksi

100

100

74

74

73

73

82

82

Loppuvarastot suhteessa tuotantoon (%)

20–22

20–22

16–18

16–18

Lähde: kyselyvastaukset

Lähde:

| (113) | Loppuvarastot pienenivät tarkastelujakson aikana. Varastojen pieneneminen johtui lähinnä aiempaa tiukemmista käyttöpääomavaatimuksista, jotka unionin tuotannonalan hallinto oli ottanut käyttöön. |
| --- | --- |

(113)

Loppuvarastot pienenivät tarkastelujakson aikana. Varastojen pieneneminen johtui lähinnä aiempaa tiukemmista käyttöpääomavaatimuksista, jotka unionin tuotannonalan hallinto oli ottanut käyttöön.

3.5.3.4   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

| (114) | Yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riippumattomille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta) | 2,5–3,0 | – 5,5– – 6,0 | – 1,0– – 1,5 | 1,5–2,0 |
| Kassavirta (miljoonaa euroa) | 8–10 | 7–9 | 5–7 | 8–10 |
| Kassavirta (indeksi) | 100 | 92 | 67 | 101 |
| Investoinnit (miljoonaa euroa) | 18–20 | 11–12 | 13–15 | 22–24 |
| Investoinnit (indeksi) | 100 | 60 | 67 | 120 |
| Investointien tuotto (%) | 49 | – 155 | – 29 | 20 |
| Lähde: kyselyvastaukset |

(114)

Yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Riippumattomille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

2,5–3,0

– 5,5– – 6,0

– 1,0– – 1,5

1,5–2,0

Kassavirta (miljoonaa euroa)

8–10

7–9

5–7

8–10

Kassavirta (indeksi)

indeksi

100

100

92

92

67

67

101

101

Investoinnit (miljoonaa euroa)

18–20

11–12

13–15

22–24

Investoinnit (indeksi)

indeksi

100

100

60

60

67

67

120

120

Investointien tuotto (%)

49

– 155

– 29

20

Lähde: kyselyvastaukset

Lähde:

| (115) | Komissio määritti yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Unionin tuotannonalan kannattavuus laski 2,5–3,0 prosentista vuonna 2011 1,5–2,0 prosenttiin tutkimusajanjaksolla; kannattavuus oli negatiivista vuosina 2012 ja 2013. |
| --- | --- |

(115)

Komissio määritti yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Unionin tuotannonalan kannattavuus laski 2,5–3,0 prosentista vuonna 2011 1,5–2,0 prosenttiin tutkimusajanjaksolla; kannattavuus oli negatiivista vuosina 2012 ja 2013.

| (116) | Nettokassavirralla tarkoitetaan yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Kassavirta pysyi samantasoisena vuonna 2011 ja tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(116)

Nettokassavirralla tarkoitetaan yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Kassavirta pysyi samantasoisena vuonna 2011 ja tutkimusajanjaksolla.

| (117) | Investointien taso oli tutkimusajanjaksolla korkeampi kuin vuonna 2011. Vuosina 2012 ja 2013 investointien taso oli kuitenkin paljon matalampi, eikä tutkimusajanjaksolla tapahtunut nousu riittänyt kompensoimaan aiempien vuosien laskua. Investointien kasvua tutkimusajanjaksolla selittää pääasiassa yhden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan yksi suuri investointi, jolla korvattiin rikkoutuneen laitteen keskeinen osa. Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Investointien tuotto oli tutkimusajanjaksolla huomattavasti matalampi kuin vuonna 2011. |
| --- | --- |

(117)

Investointien taso oli tutkimusajanjaksolla korkeampi kuin vuonna 2011. Vuosina 2012 ja 2013 investointien taso oli kuitenkin paljon matalampi, eikä tutkimusajanjaksolla tapahtunut nousu riittänyt kompensoimaan aiempien vuosien laskua. Investointien kasvua tutkimusajanjaksolla selittää pääasiassa yhden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan yksi suuri investointi, jolla korvattiin rikkoutuneen laitteen keskeinen osa. Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Investointien tuotto oli tutkimusajanjaksolla huomattavasti matalampi kuin vuonna 2011.

3.6   Vahinkoa koskevat päätelmät

Vahinkoa koskevat päätelmät

| (118) | Unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan 4 prosenttia laskevilla markkinoilla, ja sen myynti unionin markkinoilla väheni 11 prosenttia. Kapasiteetin käyttöaste pysyi alhaisena koko tarkastelujakson ajan, vaikkakin se kasvoi hieman verrattuna tarkastelujakson alkuun, mikä johtui pääasiassa unionin tuotannonalan viennin merkittävästä kasvusta. Vaikka unionin tuotannonala on jossakin määrin toipunut vuosien 2012 ja 2013 negatiivisista tuloksista, sen kannattavuus on kaiken kaikkiaan laskenut tarkastelujaksolla ja oli vain 1,5–2,0 prosenttia eli huomattavasti alle tavoitevoiton, joka on vahvistettu 5 prosenttiin (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 126 kappale). |
| --- | --- |

(118)

Unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan 4 prosenttia laskevilla markkinoilla, ja sen myynti unionin markkinoilla väheni 11 prosenttia. Kapasiteetin käyttöaste pysyi alhaisena koko tarkastelujakson ajan, vaikkakin se kasvoi hieman verrattuna tarkastelujakson alkuun, mikä johtui pääasiassa unionin tuotannonalan viennin merkittävästä kasvusta. Vaikka unionin tuotannonala on jossakin määrin toipunut vuosien 2012 ja 2013 negatiivisista tuloksista, sen kannattavuus on kaiken kaikkiaan laskenut tarkastelujaksolla ja oli vain 1,5–2,0 prosenttia eli huomattavasti alle tavoitevoiton, joka on vahvistettu 5 prosenttiin (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 126 kappale).

| (119) | Se, että jotkin muut vahinkoindikaattorit, kuten tuotanto, kapasiteetin käyttöaste, tuottavuus, kassavirta, investoinnit tai investointien tuotto, pysyivät suhteellisen vakaina tai jopa kohenivat, ei voi muuttaa sitä päätelmää, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa (ks. (122) kappale). |
| --- | --- |

(119)

Se, että jotkin muut vahinkoindikaattorit, kuten tuotanto, kapasiteetin käyttöaste, tuottavuus, kassavirta, investoinnit tai investointien tuotto, pysyivät suhteellisen vakaina tai jopa kohenivat, ei voi muuttaa sitä päätelmää, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa (ks. (122) kappale).

| (120) | Vientiä harjoittavat tuottajat ja Tata väittivät, että koska useat indikaattorit osoittivat positiivista/vakaata suuntausta, unionin tuotannonala ei ole tilanteessa, jossa sille aiheutuu vahinkoa. Komissio hylkäsi tämän väitteen. Ensinnäkin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa todetaan, että unionin tuotannonalaa tutkittaessa on arvioitava kaikki taloudelliset tekijät ja indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen, eikä yksi tai useampi näistä tekijöistä välttämättä ole ratkaiseva. Toiseksi, merkittävän vahingon esiintymisen toteamiseksi ei ole tarpeen, että kaikki asiaan liittyvät taloudelliset tekijät ja indikaattorit osoittavat negatiivista suuntausta. Lisäksi vakaan tai jopa positiivisen suuntauksen esiintymisen joissakin vahinkoindikaattoreissa ei tarkoita sitä, etteikö merkittävää vahinkoa olisi aiheutunut. Päätelmien on perustuttava kaikkien indikaattoreiden yleiseen arviointiin, ja tämä on vahvistettu eurooppalaisessa oikeuskäytännössä (11). |
| --- | --- |

(120)

Vientiä harjoittavat tuottajat ja Tata väittivät, että koska useat indikaattorit osoittivat positiivista/vakaata suuntausta, unionin tuotannonala ei ole tilanteessa, jossa sille aiheutuu vahinkoa. Komissio hylkäsi tämän väitteen. Ensinnäkin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa todetaan, että unionin tuotannonalaa tutkittaessa on arvioitava kaikki taloudelliset tekijät ja indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen, eikä yksi tai useampi näistä tekijöistä välttämättä ole ratkaiseva. Toiseksi, merkittävän vahingon esiintymisen toteamiseksi ei ole tarpeen, että kaikki asiaan liittyvät taloudelliset tekijät ja indikaattorit osoittavat negatiivista suuntausta. Lisäksi vakaan tai jopa positiivisen suuntauksen esiintymisen joissakin vahinkoindikaattoreissa ei tarkoita sitä, etteikö merkittävää vahinkoa olisi aiheutunut. Päätelmien on perustuttava kaikkien indikaattoreiden yleiseen arviointiin, ja tämä on vahvistettu eurooppalaisessa oikeuskäytännössä (11).

11

| (121) | Alhainen kannattavuus yhdistettynä myynnin ja markkinaosuuden menetykseen unionissa tarkoittaa sitä, että unionin tuotannonalan talous- ja rahatilanne on vaikea. |
| --- | --- |

(121)

Alhainen kannattavuus yhdistettynä myynnin ja markkinaosuuden menetykseen unionissa tarkoittaa sitä, että unionin tuotannonalan talous- ja rahatilanne on vaikea.

| (122) | Edellä esitetyn kaikkia merkityksellisiä vahinkoindikaattoreita koskevan yleisen analyysin perusteella ja ottaen huomioon unionin tuotannonalan vaikean taloudellisen ja rahoituksellisen tilanteen päätellään, että sille on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(122)

Edellä esitetyn kaikkia merkityksellisiä vahinkoindikaattoreita koskevan yleisen analyysin perusteella ja ottaen huomioon unionin tuotannonalan vaikean taloudellisen ja rahoituksellisen tilanteen päätellään, että sille on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

4.   SYY-YHTEYS

SYY-YHTEYS

| (123) | Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen molemmat intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat ja Tata väittivät, että unionin tuotannonalan tilanteen ja Intiasta tulevan tuonnin välillä ei ole ajallista yhteyttä ja että unionin tuotannonalan vahingollinen tilanne ei ole aiheutunut Intiasta tulevasta tuonnista. Ne väittivät etenkin, että unionin tuotannonalan toiminta palasi kannattavalle tasolle ja että se kasvatti myyntimääräänsä tutkimusajanjaksolla, vaikka tuonti Intiasta oli korkealla tasolla. Ne väittivät myös, että komissio ei arvioinut asianmukaisesti muita tekijöitä, etenkään talouskriisiä ja unionin tuotannonalan ylikapasiteettia, vahingon pääasiallisena syynä. Nämä väitteet toistettiin lähes samanlaisina lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen. |
| --- | --- |

(123)

Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen molemmat intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat ja Tata väittivät, että unionin tuotannonalan tilanteen ja Intiasta tulevan tuonnin välillä ei ole ajallista yhteyttä ja että unionin tuotannonalan vahingollinen tilanne ei ole aiheutunut Intiasta tulevasta tuonnista. Ne väittivät etenkin, että unionin tuotannonalan toiminta palasi kannattavalle tasolle ja että se kasvatti myyntimääräänsä tutkimusajanjaksolla, vaikka tuonti Intiasta oli korkealla tasolla. Ne väittivät myös, että komissio ei arvioinut asianmukaisesti muita tekijöitä, etenkään talouskriisiä ja unionin tuotannonalan ylikapasiteettia, vahingon pääasiallisena syynä. Nämä väitteet toistettiin lähes samanlaisina lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen.

| (124) | Kun analysoidaan, onko polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut vahinkoa perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti, on kiinnitettävä erityishuomiota siihen, onko polkumyyntituonnin hintojen alittavuus ollut merkittävää. Tätä varten on suoritettava vertailu unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen hintaan nähden. Komissio analysoi, oliko tuonti vaikuttanut merkittävästi hintojen alenemiseen tai estänyt hintojen kohoamista, joka muutoin olisi tapahtunut. Komissio muistuttaa, että matalilla hinnoilla tulevan polkumyyntituonnin aiheuttama jatkuva hintapaine, joka ei anna unionin tuotannonalalle mahdollisuutta mukauttaa myyntihintojaan, saattaa muodostaa perusasetuksessa tarkoitetun polkumyyntituonnin ja vahingon välisen syy-yhteyden (12). |
| --- | --- |

(124)

Kun analysoidaan, onko polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut vahinkoa perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti, on kiinnitettävä erityishuomiota siihen, onko polkumyyntituonnin hintojen alittavuus ollut merkittävää. Tätä varten on suoritettava vertailu unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen hintaan nähden. Komissio analysoi, oliko tuonti vaikuttanut merkittävästi hintojen alenemiseen tai estänyt hintojen kohoamista, joka muutoin olisi tapahtunut. Komissio muistuttaa, että matalilla hinnoilla tulevan polkumyyntituonnin aiheuttama jatkuva hintapaine, joka ei anna unionin tuotannonalalle mahdollisuutta mukauttaa myyntihintojaan, saattaa muodostaa perusasetuksessa tarkoitetun polkumyyntituonnin ja vahingon välisen syy-yhteyden (12).

12

| (125) | Komissio totesi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 102 kappaleessa, että unionin kulutuksen merkittävä lasku vuosina 2011 ja 2012 johtui globaalista talouskriisistä ja julkisten menojen supistuksista ja että kulutuksen lasku vaikutti unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujakson alussa. Vuodesta 2013, jolloin unionin kulutus oli edelleen vähäistä, tutkimusajanjakson loppuun asti Intiasta polkumyynnillä unioniin tuleva tuonti kuitenkin lisääntyi merkittävästi (16 %) verrattuna koko tarkastelujakson aikaiseen 10 prosentin kokonaiskasvuun. Samaan aikaan Intiasta tuleva tuonti kasvatti markkinaosuuttaan lähes 18 prosenttia tarkastelujakson aikana ja 6 prosenttia vuodesta 2013 tutkimusajanjakson loppuun. Tämä oli mahdollista, koska tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin huomattavasti unionin tuotannonalan veloittamia hintoja alemmilla hinnoilla. Tutkimuksessa vahvistettiin tutkimusajanjakson osalta, että intialaisen viennin polkumyyntihinnat alittivat unionin hinnat yli 30 prosentilla. |
| --- | --- |

(125)

Komissio totesi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 102 kappaleessa, että unionin kulutuksen merkittävä lasku vuosina 2011 ja 2012 johtui globaalista talouskriisistä ja julkisten menojen supistuksista ja että kulutuksen lasku vaikutti unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujakson alussa. Vuodesta 2013, jolloin unionin kulutus oli edelleen vähäistä, tutkimusajanjakson loppuun asti Intiasta polkumyynnillä unioniin tuleva tuonti kuitenkin lisääntyi merkittävästi (16 %) verrattuna koko tarkastelujakson aikaiseen 10 prosentin kokonaiskasvuun. Samaan aikaan Intiasta tuleva tuonti kasvatti markkinaosuuttaan lähes 18 prosenttia tarkastelujakson aikana ja 6 prosenttia vuodesta 2013 tutkimusajanjakson loppuun. Tämä oli mahdollista, koska tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin huomattavasti unionin tuotannonalan veloittamia hintoja alemmilla hinnoilla. Tutkimuksessa vahvistettiin tutkimusajanjakson osalta, että intialaisen viennin polkumyyntihinnat alittivat unionin hinnat yli 30 prosentilla.

| (126) | Tämän seurauksena unionin tuotannonala ei kyennyt saamaan täyttä etua siitä, että talouskriisistä elvyttiin globaalisti ja unionin kulutus kasvoi vuodesta 2013 lähtien. Vaikka unionin tuotannonala kasvatti myyntimääräänsä vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson lopun välillä, myyntimäärät laskivat tarkastelujaksolla kaikkiaan 10 prosenttia, kun taas Intiasta tuleva tuonti lisääntyi 10 prosenttia samalla kaudella. Intiasta suurina määrinä polkumyyntihinnoin tuleva tuonti, joka alitti unionin tuotannonalan hinnat merkittävästi, esti unionin tuotannonalaa lisäämästä myyntimääriään unionin markkinoilla tasoille, jotka olisivat varmistaneet kestävät voittotasot. Voidakseen säilyttää tuotantomääränsä unionin tuotannonala kasvatti vientimääräänsä (ks. jäljempänä oleva taulukko). Näin ollen unionin tuotannonalan hinnat merkittävästi alittavilla hinnoilla (noin 30 %) tulevan polkumyyntituonnin, joka painoi merkittävästi hintoja alaspäin unionin markkinoilla ja esti hintojen korotukset, jotka muutoin olisi tehty, ja unionin tuotannonalalle tutkimusajanjaksolla aiheutuneen merkittävän vahingon välillä oli ajallinen yhteys. |
| --- | --- |

(126)

Tämän seurauksena unionin tuotannonala ei kyennyt saamaan täyttä etua siitä, että talouskriisistä elvyttiin globaalisti ja unionin kulutus kasvoi vuodesta 2013 lähtien. Vaikka unionin tuotannonala kasvatti myyntimääräänsä vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson lopun välillä, myyntimäärät laskivat tarkastelujaksolla kaikkiaan 10 prosenttia, kun taas Intiasta tuleva tuonti lisääntyi 10 prosenttia samalla kaudella. Intiasta suurina määrinä polkumyyntihinnoin tuleva tuonti, joka alitti unionin tuotannonalan hinnat merkittävästi, esti unionin tuotannonalaa lisäämästä myyntimääriään unionin markkinoilla tasoille, jotka olisivat varmistaneet kestävät voittotasot. Voidakseen säilyttää tuotantomääränsä unionin tuotannonala kasvatti vientimääräänsä (ks. jäljempänä oleva taulukko). Näin ollen unionin tuotannonalan hinnat merkittävästi alittavilla hinnoilla (noin 30 %) tulevan polkumyyntituonnin, joka painoi merkittävästi hintoja alaspäin unionin markkinoilla ja esti hintojen korotukset, jotka muutoin olisi tehty, ja unionin tuotannonalalle tutkimusajanjaksolla aiheutuneen merkittävän vahingon välillä oli ajallinen yhteys.

| (127) | Yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien viennin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien vientitoiminta | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Viennin määrä (1 000  tonnia) | 120–140 | 100–120 | 150–170 | 160–180 |
| Viennin määrä (indeksi) | 100 | 78 | 116 | 130 |
| Vientihinta (euroa/tonni) | 1 000 –1 050 | 1 050 –1 100 | 1 000 –1 050 | 950–1 000 |
| Keskimääräinen vientihinta (indeksi) | 100 | 108 | 104 | 99 |
| Lähde: kyselyvastaukset |

(127)

Yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien viennin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

Yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien vientitoiminta

Yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien vientitoiminta

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Viennin määrä (1 000  tonnia)

120–140

100–120

150–170

160–180

Viennin määrä (indeksi)

indeksi

100

100

78

78

116

116

130

130

Vientihinta (euroa/tonni)

1 000 –1 050

1 050 –1 100

1 000 –1 050

950–1 000

Keskimääräinen vientihinta (indeksi)

indeksi

100

100

108

108

104

104

99

99

Lähde: kyselyvastaukset

Lähde:

| (128) | Unionin tuotannonalan myynti unionin ulkopuolelle lisääntyi tuntuvasti – yli 30 prosentilla – tarkastelujaksolla keskimääräisen myyntihinnan pystytellessä suhteellisen vakaana. Sen vuoksi unionin ulkopuolinen myynti itse asiassa lievensi vahinkoa. Unionin tuotannonalan tilanne olisi ollut vieläkin vahingollisempi ilman unionin ulkopuolisen myynnin kasvua. |
| --- | --- |

(128)

Unionin tuotannonalan myynti unionin ulkopuolelle lisääntyi tuntuvasti – yli 30 prosentilla – tarkastelujaksolla keskimääräisen myyntihinnan pystytellessä suhteellisen vakaana. Sen vuoksi unionin ulkopuolinen myynti itse asiassa lievensi vahinkoa. Unionin tuotannonalan tilanne olisi ollut vieläkin vahingollisempi ilman unionin ulkopuolisen myynnin kasvua.

| (129) | Jindal toi esiin, että unionin tuotannonalan vientimyynnin hinnat olivat alemmat kuin myyntihinnat unionissa, minkä vuoksi ne eivät lieventäneet vahinkoa. Myynnin kasvu unionin ulkopuolella mahdollisti unionin tuotannonalan suuremman tuotannon, työllisyystason säilyttämisen ja kapasiteetin käyttöasteen kasvattamisen, mikä tarkoitti kiinteiden kustannusten käytön tehostumista. Se, että viennin keskimääräiset yksikköhinnat olivat hieman alemmat (5 prosentin luokkaa) kuin myyntihinnat unionissa, voi johtua monista eri tekijöistä (esim. vähemmän edistyksellisten tuotelajien myynti, suuremmat halkaisijat, myynnin suuremmat määrät), joiden vuoksi hinnat unionin ulkopuolella voivat olla alempia kuin myyntikustannukset EU:ssa. |
| --- | --- |

(129)

Jindal toi esiin, että unionin tuotannonalan vientimyynnin hinnat olivat alemmat kuin myyntihinnat unionissa, minkä vuoksi ne eivät lieventäneet vahinkoa. Myynnin kasvu unionin ulkopuolella mahdollisti unionin tuotannonalan suuremman tuotannon, työllisyystason säilyttämisen ja kapasiteetin käyttöasteen kasvattamisen, mikä tarkoitti kiinteiden kustannusten käytön tehostumista. Se, että viennin keskimääräiset yksikköhinnat olivat hieman alemmat (5 prosentin luokkaa) kuin myyntihinnat unionissa, voi johtua monista eri tekijöistä (esim. vähemmän edistyksellisten tuotelajien myynti, suuremmat halkaisijat, myynnin suuremmat määrät), joiden vuoksi hinnat unionin ulkopuolella voivat olla alempia kuin myyntikustannukset EU:ssa.

| (130) | Vientiä harjoittavat tuottajat väittivät myös, että vahinko oli itse aiheutettu, koska valituksen tekijä keskittyi yhä enenevässä määrin valmistustoimintaan Kiinassa ja suuri osa sen myynnistä EU:n ulkopuolisiin maihin koostuu kiinalaisista tuotteista, ja tästä aiheutuu muun muassa alhainen kapasiteetin käyttöaste. Komissio ei yhtynyt tähän näkemykseen. Kuten edellä on todettu, unionin tuotannonalan vientimyynti kasvoi merkittävästi (30 %), mikä esti tuotannon vähenemisen ja useiden muiden vahinkoindikaattoreiden heikkenemisen. |
| --- | --- |

(130)

Vientiä harjoittavat tuottajat väittivät myös, että vahinko oli itse aiheutettu, koska valituksen tekijä keskittyi yhä enenevässä määrin valmistustoimintaan Kiinassa ja suuri osa sen myynnistä EU:n ulkopuolisiin maihin koostuu kiinalaisista tuotteista, ja tästä aiheutuu muun muassa alhainen kapasiteetin käyttöaste. Komissio ei yhtynyt tähän näkemykseen. Kuten edellä on todettu, unionin tuotannonalan vientimyynti kasvoi merkittävästi (30 %), mikä esti tuotannon vähenemisen ja useiden muiden vahinkoindikaattoreiden heikkenemisen.

| (131) | Vientiä harjoittavat tuottajat ja Tata väittivät, että vahinko johtuu rakenteellisesta ylikapasiteetista. Se, että unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste oli alhainen tarkastelujaksolla, ei kuitenkaan välttämättä tarkoita sitä, että se kärsisi rakenteellisesta ylikapasiteetista ja/tai tehottomuudesta siinä määrin, että vahinkoa aiheuttamattoman hinnan mukauttaminen alaspäin olisi perusteltua. On syytä muistaa, että siitä huolimatta, että kapasiteetin käyttöaste oli vuonna 2011 jopa alempi kuin tutkimusajanjaksolla vahvistettu aste, unionin tuotannonalan kannattavuus oli korkealla tasolla. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(131)

Vientiä harjoittavat tuottajat ja Tata väittivät, että vahinko johtuu rakenteellisesta ylikapasiteetista. Se, että unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste oli alhainen tarkastelujaksolla, ei kuitenkaan välttämättä tarkoita sitä, että se kärsisi rakenteellisesta ylikapasiteetista ja/tai tehottomuudesta siinä määrin, että vahinkoa aiheuttamattoman hinnan mukauttaminen alaspäin olisi perusteltua. On syytä muistaa, että siitä huolimatta, että kapasiteetin käyttöaste oli vuonna 2011 jopa alempi kuin tutkimusajanjaksolla vahvistettu aste, unionin tuotannonalan kannattavuus oli korkealla tasolla. Tämän vuoksi väite hylättiin.

| (132) | Jindal väitti, että unionin tuotannonalan myynti-, yleis- ja hallintokustannukset kaksinkertaistuivat tarkastelujaksolla, ja tämä oli tekijä, joka aiheutti vahingon ja poisti syy-yhteyden. Koska kuitenkin havaittiin, että myynti- yleis- ja hallintokustannukset olivat kohonneet vain hieman tarkastelujaksolla, tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(132)

Jindal väitti, että unionin tuotannonalan myynti-, yleis- ja hallintokustannukset kaksinkertaistuivat tarkastelujaksolla, ja tämä oli tekijä, joka aiheutti vahingon ja poisti syy-yhteyden. Koska kuitenkin havaittiin, että myynti- yleis- ja hallintokustannukset olivat kohonneet vain hieman tarkastelujaksolla, tämä väite hylättiin.

| (133) | Vientiä harjoittavat tuottajat ja Tata väittivät, että investointien lisääntyminen on selvä merkki kohentuneesta tilanteesta ja että Intiasta tulevan tuonnin kasvu ei aiheuttanut vahinkoa. Komissio ei ole samaa mieltä asiasta. Vaikka investoinnit lisääntyivät, niiden määrä (22–24 miljoonaa euroa) oli kohtalaisen alhainen suhteessa unionin tuotannonalan koko myyntiin, joka oli yli 400 miljoonaa euroa. Lisäksi yhden unionin tuottajan suuri nestemäisen raudan sekoitin rikkoutui (ks. 117 kappale). Sekoittimen korvaamisesta aiheutui merkittävä menoerä käyttöomaisuuteen tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(133)

Vientiä harjoittavat tuottajat ja Tata väittivät, että investointien lisääntyminen on selvä merkki kohentuneesta tilanteesta ja että Intiasta tulevan tuonnin kasvu ei aiheuttanut vahinkoa. Komissio ei ole samaa mieltä asiasta. Vaikka investoinnit lisääntyivät, niiden määrä (22–24 miljoonaa euroa) oli kohtalaisen alhainen suhteessa unionin tuotannonalan koko myyntiin, joka oli yli 400 miljoonaa euroa. Lisäksi yhden unionin tuottajan suuri nestemäisen raudan sekoitin rikkoutui (ks. 117 kappale). Sekoittimen korvaamisesta aiheutui merkittävä menoerä käyttöomaisuuteen tutkimusajanjaksolla.

| (134) | ECL katsoi, että heikentynyt kannattavuus on rikkoutumisen vaikutusta. On syytä huomata, että jo alustavassa vaiheessa tehtiin laskelmia, joissa erotettiin sekoittimen rikkoutumisen vaikutus kannattavuuteen, minkä vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(134)

ECL katsoi, että heikentynyt kannattavuus on rikkoutumisen vaikutusta. On syytä huomata, että jo alustavassa vaiheessa tehtiin laskelmia, joissa erotettiin sekoittimen rikkoutumisen vaikutus kannattavuuteen, minkä vuoksi väite hylättiin.

| (135) | Jindal väitti myös, että yksikkömyyntihinnan ja tuotantokustannusten eron kasvaminen tutkimusajanjaksolla osoittaa, että polkumyyntituonnin ja vahingon välillä ei ole syy-yhteyttä. Kuten (108) kappaleessa selitettiin, yksikkömyyntihintaa ja yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia ei määritetä samalla perusteella, minkä vuoksi näiden kahden indikaattorin välillä ei ole suoraa korrelaatiota. Hintojen nousu tuotantokustannuksiin nähden tutkimusajanjaksolla ei ollut riittävä, jotta unionin tuotannonala olisi päässyt tavoitevoittoonsa. |
| --- | --- |

(135)

Jindal väitti myös, että yksikkömyyntihinnan ja tuotantokustannusten eron kasvaminen tutkimusajanjaksolla osoittaa, että polkumyyntituonnin ja vahingon välillä ei ole syy-yhteyttä. Kuten (108) kappaleessa selitettiin, yksikkömyyntihintaa ja yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia ei määritetä samalla perusteella, minkä vuoksi näiden kahden indikaattorin välillä ei ole suoraa korrelaatiota. Hintojen nousu tuotantokustannuksiin nähden tutkimusajanjaksolla ei ollut riittävä, jotta unionin tuotannonala olisi päässyt tavoitevoittoonsa.

| (136) | Sama vientiä harjoittava tuottaja katsoi, että koska tuontihinnat olivat samalla tasolla vuonna 2011 ja tutkimusajanjaksolla (Comext-tietokannan tietojen mukaan), voidaan päätellä, että hintojen alittavuuden/merkittävästi alempien hintojen ja unionin tuotannonalan hyvän tuloksen välillä vuonna 2011 on ajallinen yhteys. Hypoteesi perustuu selkeästi perusteisiin, joista komissio ei ole samaa mieltä. Unionin tuotannonalan tilanne ei ollut terve vuonna 2011, koska sen kannattavuus oli alle 5 prosentin tavoitevoiton. |
| --- | --- |

(136)

Sama vientiä harjoittava tuottaja katsoi, että koska tuontihinnat olivat samalla tasolla vuonna 2011 ja tutkimusajanjaksolla (Comext-tietokannan tietojen mukaan), voidaan päätellä, että hintojen alittavuuden/merkittävästi alempien hintojen ja unionin tuotannonalan hyvän tuloksen välillä vuonna 2011 on ajallinen yhteys. Hypoteesi perustuu selkeästi perusteisiin, joista komissio ei ole samaa mieltä. Unionin tuotannonalan tilanne ei ollut terve vuonna 2011, koska sen kannattavuus oli alle 5 prosentin tavoitevoiton.

| (137) | Ilman unionin tuotannonalan myyntihinnat merkittävästi alittavaa intialaista polkumyyntituontia, joka painoi hintoja merkittävästi alaspäin tai esti hintojen korotukset, jotka muutoin olisivat tapahtuneet, unionin tuotannonalan myyntimäärät olisivat kasvaneet, kapasiteetin käyttöaste olisi kohentunut ja kannattavuustasot olisivat nousseet entisestään. Sen vuoksi komissio päättelee, että unionin tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko johtui Intiasta tulevasta polkumyyntituonnista, joka esti hintojen korotukset, jotka olisivat antaneet unionin tuotannonalalle mahdollisuuden palata kestävälle kannattavuustasolle. Syy-yhteyttä eivät poistaneet muut tekijät, kuten talouskriisi, unionin vientimyynti tai alhainen kapasiteetin käyttöaste, kuten edeltävissä kappaleissa on selitetty. |
| --- | --- |

(137)

Ilman unionin tuotannonalan myyntihinnat merkittävästi alittavaa intialaista polkumyyntituontia, joka painoi hintoja merkittävästi alaspäin tai esti hintojen korotukset, jotka muutoin olisivat tapahtuneet, unionin tuotannonalan myyntimäärät olisivat kasvaneet, kapasiteetin käyttöaste olisi kohentunut ja kannattavuustasot olisivat nousseet entisestään. Sen vuoksi komissio päättelee, että unionin tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko johtui Intiasta tulevasta polkumyyntituonnista, joka esti hintojen korotukset, jotka olisivat antaneet unionin tuotannonalalle mahdollisuuden palata kestävälle kannattavuustasolle. Syy-yhteyttä eivät poistaneet muut tekijät, kuten talouskriisi, unionin vientimyynti tai alhainen kapasiteetin käyttöaste, kuten edeltävissä kappaleissa on selitetty.

| (138) | Koska syy-yhteydestä ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 109 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa. |
| --- | --- |

(138)

Koska syy-yhteydestä ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 109 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

5.   UNIONIN ETU

UNIONIN ETU

| (139) | Molemmat vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että ei ole unionin edun mukaista ottaa käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä Intiaa kohtaan, kun otetaan huomioon valituksen tekijän määräävä asema unionin markkinoilla ja myös se, että valituksen tekijä tuottaa Kiinassa tarkasteltavana olevaa tuotetta, jota se voi tuoda helposti unioniin, jos toimenpiteet Intiaa kohtaa otetaan käyttöön, ja se voi näin ollen vahvistaa entisestään määräävää asemaansa. |
| --- | --- |

(139)

Molemmat vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että ei ole unionin edun mukaista ottaa käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä Intiaa kohtaan, kun otetaan huomioon valituksen tekijän määräävä asema unionin markkinoilla ja myös se, että valituksen tekijä tuottaa Kiinassa tarkasteltavana olevaa tuotetta, jota se voi tuoda helposti unioniin, jos toimenpiteet Intiaa kohtaa otetaan käyttöön, ja se voi näin ollen vahvistaa entisestään määräävää asemaansa.

| (140) | Tutkimuksessa on käynyt ilmi, että valituksen tekijään etuyhteydessä olevasta kiinalaisesta tuotantolaitoksesta tuli unioniin tuontia merkityksetön määrä tutkimusajanjaksolla. Ei ole myöskään mitään viitteitä siitä, että valituksen tekijä käyttäisi jatkossa kyseistä kiinalaista tuotantolaitosta korvatakseen Intiasta tulevan tuonnin, jos toimenpiteet otetaan käyttöön. |
| --- | --- |

(140)

Tutkimuksessa on käynyt ilmi, että valituksen tekijään etuyhteydessä olevasta kiinalaisesta tuotantolaitoksesta tuli unioniin tuontia merkityksetön määrä tutkimusajanjaksolla. Ei ole myöskään mitään viitteitä siitä, että valituksen tekijä käyttäisi jatkossa kyseistä kiinalaista tuotantolaitosta korvatakseen Intiasta tulevan tuonnin, jos toimenpiteet otetaan käyttöön.

| (141) | Kuten väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa todettiin, komissio pyysi lisäksi täydentäviä tietoja voidakseen analysoida tarkemmin vaikutuksia, joita toimenpiteiden käyttöönotolla saattaisi olla kilpailuun. Komissio sai noin 50 vastausta, pääasiassa tarkasteltavana olevan tuotteen jakelijoilta EU:ssa, rakennusyrityksiltä ja useilta vedenjakelualan yrityksiltä, joiden tiedot löytyvät avoimesta asiakirja-aineistosta. |
| --- | --- |

(141)

Kuten väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa todettiin, komissio pyysi lisäksi täydentäviä tietoja voidakseen analysoida tarkemmin vaikutuksia, joita toimenpiteiden käyttöönotolla saattaisi olla kilpailuun. Komissio sai noin 50 vastausta, pääasiassa tarkasteltavana olevan tuotteen jakelijoilta EU:ssa, rakennusyrityksiltä ja useilta vedenjakelualan yrityksiltä, joiden tiedot löytyvät avoimesta asiakirja-aineistosta.

| (142) | Lähes kaikki käyttäjät, jotka vastasivat täydentäviä tietoja koskevaan pyyntöön, olivat huolissaan valituksen tekijän erittäin suuresta markkinaosuudesta ja pelkäsivät, että tullien käyttöönoton jälkeen sen tärkeimpien kilpailijoiden eli intialaisten yritysten olisi pakko poistua unionin markkinoilta, mikä jättäisi valituksen tekijälle määräävän markkina-aseman. Jotkin jakelijat väittivät myös, että SG PAM oli kieltäytynyt käymästä kauppaa niiden kanssa tai oli tarjonnut niille vähemmän edullisia ehtoja sen jälkeen, kun ne olivat ryhtyneet tekemään yhteistyötä vientiä harjoittavien tuottajien kanssa. Yksi käyttäjä toimitti kaksi hintatarjousta, jotka sen mukaan osoittivat, että SG PAM oli kohottanut hintojaan noin 25 prosenttia joulukuussa 2015. Jotkin käyttäjät väittivät myös, että SG PAM oli käyttänyt vahvaa markkina-asemaansa manipuloidakseen tarjouskilpailuja omien tuotteidensa hyväksi. |
| --- | --- |

(142)

Lähes kaikki käyttäjät, jotka vastasivat täydentäviä tietoja koskevaan pyyntöön, olivat huolissaan valituksen tekijän erittäin suuresta markkinaosuudesta ja pelkäsivät, että tullien käyttöönoton jälkeen sen tärkeimpien kilpailijoiden eli intialaisten yritysten olisi pakko poistua unionin markkinoilta, mikä jättäisi valituksen tekijälle määräävän markkina-aseman. Jotkin jakelijat väittivät myös, että SG PAM oli kieltäytynyt käymästä kauppaa niiden kanssa tai oli tarjonnut niille vähemmän edullisia ehtoja sen jälkeen, kun ne olivat ryhtyneet tekemään yhteistyötä vientiä harjoittavien tuottajien kanssa. Yksi käyttäjä toimitti kaksi hintatarjousta, jotka sen mukaan osoittivat, että SG PAM oli kohottanut hintojaan noin 25 prosenttia joulukuussa 2015. Jotkin käyttäjät väittivät myös, että SG PAM oli käyttänyt vahvaa markkina-asemaansa manipuloidakseen tarjouskilpailuja omien tuotteidensa hyväksi.

| (143) | On totta, että EU:n kilpailusäännöissä asetetaan tiukempia käyttäytymisvaatimuksia yritykselle, jolla on merkittävä markkinaosuus, mutta on viime kädessä kilpailuviranomaisten tehtävänä päättää, onko kyseessä määräävä markkina-asema ja käytetäänkö sitä väärin. Kilpailuviranomaiset tarkastelevat ensin merkityksellisiä tuote- ja maantieteellisiä markkinoita. Esimerkiksi tapauksessa, joka koski HDPE- ja MDPE-viemäriputkia, ei suljettu pois mahdollisuutta, että ne kilpailivat pallografiittirautaputkien ja teräsputkien kanssa, vaikka tuotemarkkinoiden määritelmä jätettiinkin avoimeksi (13). Tässä tapauksessa komissio ei pystynyt määrittämään merkityksellisiä tuote- ja maantieteellisiä markkinoita, koska sille ei ole esitetty virallista kilpailukantelua. |
| --- | --- |

(143)

On totta, että EU:n kilpailusäännöissä asetetaan tiukempia käyttäytymisvaatimuksia yritykselle, jolla on merkittävä markkinaosuus, mutta on viime kädessä kilpailuviranomaisten tehtävänä päättää, onko kyseessä määräävä markkina-asema ja käytetäänkö sitä väärin. Kilpailuviranomaiset tarkastelevat ensin merkityksellisiä tuote- ja maantieteellisiä markkinoita. Esimerkiksi tapauksessa, joka koski HDPE- ja MDPE-viemäriputkia, ei suljettu pois mahdollisuutta, että ne kilpailivat pallografiittirautaputkien ja teräsputkien kanssa, vaikka tuotemarkkinoiden määritelmä jätettiinkin avoimeksi (13). Tässä tapauksessa komissio ei pystynyt määrittämään merkityksellisiä tuote- ja maantieteellisiä markkinoita, koska sille ei ole esitetty virallista kilpailukantelua.

13

| (144) | Yksinmyyntisopimukset, jotka tarjoavat edullisempia ehtoja, tai jopa tiukemmat vertikaaliset rajoitukset tavaroiden jakelussa eivät sinällään ole laittomia (14), ja on viime kädessä kilpailuviranomaisten tehtävänä arvioida, ovatko tällaiset rajoitukset kilpailun vastaisia tai onko niissä kyse väärinkäytöstä. Mitä tulee hintatarjouksiin, jotka väitteen mukaan osoittavat, että SG PAM on nostanut hintojaan, komissiolla oli vaikeuksia vertailla niitä tekemättä perusteellisempaa tutkimusta tarjouksista ja asiaan liittyvistä olosuhteista. Komissio sai vain yhden todisteen väitetystä hintojen noususta, eikä se pelkästään voi osoittaa, että hintojen nousu olisi laajalle levinnyttä. |
| --- | --- |

(144)

Yksinmyyntisopimukset, jotka tarjoavat edullisempia ehtoja, tai jopa tiukemmat vertikaaliset rajoitukset tavaroiden jakelussa eivät sinällään ole laittomia (14), ja on viime kädessä kilpailuviranomaisten tehtävänä arvioida, ovatko tällaiset rajoitukset kilpailun vastaisia tai onko niissä kyse väärinkäytöstä. Mitä tulee hintatarjouksiin, jotka väitteen mukaan osoittavat, että SG PAM on nostanut hintojaan, komissiolla oli vaikeuksia vertailla niitä tekemättä perusteellisempaa tutkimusta tarjouksista ja asiaan liittyvistä olosuhteista. Komissio sai vain yhden todisteen väitetystä hintojen noususta, eikä se pelkästään voi osoittaa, että hintojen nousu olisi laajalle levinnyttä.

14

| (145) | Polkumyyntimenettelyissä komissio tarkastelee kilpailunäkökohtia sen määrittämiseksi, olisiko polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto selvästi unionin etujen vastaista. Tällaiseen analyysiin ei voi sisältyä – tiukasti oikeudellisessa mielessä – kilpailua koskevaa arviointia, jonka voivat tehdä vain toimivaltaiset kilpailuviranomaiset. Mitään sellaista vankkaa näyttöä ei kuitenkaan esitetty, joka osoittaisi, että valituksen tekijän toiminta olisi kilpailun vastaista, jos polkumyyntitoimenpiteet otetaan käyttöön, lukuun ottamatta sitä, että sillä on jo vahva markkina-asema. Komissiolle ei toimitettu mitään kilpailuviranomaisen päätöstä, jonka mukaan valituksen tekijän olisi todettu käyttäytyvän kilpailun vastaisesti tarkasteltavana olevan tuotteen osalta. Ei myöskään toimitettu mitään tuomioistuimen päätöstä, jossa valituksen tekijän olisi todettu manipuloineen tarjouskilpailuja. |
| --- | --- |

(145)

Polkumyyntimenettelyissä komissio tarkastelee kilpailunäkökohtia sen määrittämiseksi, olisiko polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto selvästi unionin etujen vastaista. Tällaiseen analyysiin ei voi sisältyä – tiukasti oikeudellisessa mielessä – kilpailua koskevaa arviointia, jonka voivat tehdä vain toimivaltaiset kilpailuviranomaiset. Mitään sellaista vankkaa näyttöä ei kuitenkaan esitetty, joka osoittaisi, että valituksen tekijän toiminta olisi kilpailun vastaista, jos polkumyyntitoimenpiteet otetaan käyttöön, lukuun ottamatta sitä, että sillä on jo vahva markkina-asema. Komissiolle ei toimitettu mitään kilpailuviranomaisen päätöstä, jonka mukaan valituksen tekijän olisi todettu käyttäytyvän kilpailun vastaisesti tarkasteltavana olevan tuotteen osalta. Ei myöskään toimitettu mitään tuomioistuimen päätöstä, jossa valituksen tekijän olisi todettu manipuloineen tarjouskilpailuja.

| (146) | On syytä muistaa, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton tarkoituksena on palauttaa tasapuolinen toimintaympäristö, jossa unionin tuottajat ja kolmannen maan tuottajat kilpailevat tasapuolisissa olosuhteissa eikä pakottaa vientiä harjoittavia tuottajia pois markkinoilta. Näin ollen unionin sääntöjen mukaisesti tullit asetettaisiin tasolle, joka edelleen antaisi intialaisille viejille mahdollisuuden jatkaa kilpailua unionin tuottajien kanssa – mutta oikeudenmukaisilla hinnoilla. Yhdistetyt polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteet asetetaan polkumyynnin ja tukien tasolle hintojen alittavuuden tason alle. |
| --- | --- |

(146)

On syytä muistaa, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton tarkoituksena on palauttaa tasapuolinen toimintaympäristö, jossa unionin tuottajat ja kolmannen maan tuottajat kilpailevat tasapuolisissa olosuhteissa eikä pakottaa vientiä harjoittavia tuottajia pois markkinoilta. Näin ollen unionin sääntöjen mukaisesti tullit asetettaisiin tasolle, joka edelleen antaisi intialaisille viejille mahdollisuuden jatkaa kilpailua unionin tuottajien kanssa – mutta oikeudenmukaisilla hinnoilla. Yhdistetyt polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteet asetetaan polkumyynnin ja tukien tasolle hintojen alittavuuden tason alle.

| (147) | Lisäksi kolmansissa maissa (Kiinassa, Turkissa, Venäjällä ja Sveitsissä) on useita tuottajia, joilla on jo myyntiä unionin markkinoilla. Niiden myyntimäärät olivat pienet ja laskivat edelleen tarkastelujaksolla. Yksi syy näiden muiden tuojien myynnin laskemiseen vaikuttaa olevan intialaisten tuottajien aggressiivinen hinnoittelukäytäntö, koska niiden hinnat olivat alle kaikkien muiden suurten tuojamaiden hintojen (Venäjää lukuun ottamatta). |
| --- | --- |

(147)

Lisäksi kolmansissa maissa (Kiinassa, Turkissa, Venäjällä ja Sveitsissä) on useita tuottajia, joilla on jo myyntiä unionin markkinoilla. Niiden myyntimäärät olivat pienet ja laskivat edelleen tarkastelujaksolla. Yksi syy näiden muiden tuojien myynnin laskemiseen vaikuttaa olevan intialaisten tuottajien aggressiivinen hinnoittelukäytäntö, koska niiden hinnat olivat alle kaikkien muiden suurten tuojamaiden hintojen (Venäjää lukuun ottamatta).

| (148) | Käyttäjät vahvistivat, että jos unionin tuotannonala nostaa yksipuolisesti hintoja, tuonti muista maista saattaa lisääntyä keskipitkällä aikavälillä, kunhan kolmansien maiden viejät ovat saaneet lisäsertifioinnin, jota jäsenvaltioissa vaaditaan. |
| --- | --- |

(148)

Käyttäjät vahvistivat, että jos unionin tuotannonala nostaa yksipuolisesti hintoja, tuonti muista maista saattaa lisääntyä keskipitkällä aikavälillä, kunhan kolmansien maiden viejät ovat saaneet lisäsertifioinnin, jota jäsenvaltioissa vaaditaan.

| (149) | Komissio katsoi, että etuja punnittaessa ja tasapainotettaessa unionin tuotannonalan suojaaminen vahingollista polkumyyntiä vastaan on asetettava etusijalle ennen käyttäjien etua, jotta vältetään mahdolliset negatiiviset vaikutukset kilpailuun unionin markkinoilla. Vaikka pelkona on, että polkumyyntitullit voivat vahvistaa johtavan unionin tuottajan jo ennestään vahvaa asemaa, useat lieventävät tekijät, kuten intialaisten viejien, muiden viejien ja korvaavien tuotteiden aiheuttama jatkuva kilpailu, varmistavat, että unionin tuotannonalaan kohdistuu riittävästi kilpailupainetta, jotta vältetään mahdolliset negatiiviset vaikutukset kilpailuun unionin markkinoilla. Lopuksi on vielä todettava, että komissio on valmis seuraamaan toimenpiteiden vaikutusta kilpailuun unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(149)

Komissio katsoi, että etuja punnittaessa ja tasapainotettaessa unionin tuotannonalan suojaaminen vahingollista polkumyyntiä vastaan on asetettava etusijalle ennen käyttäjien etua, jotta vältetään mahdolliset negatiiviset vaikutukset kilpailuun unionin markkinoilla. Vaikka pelkona on, että polkumyyntitullit voivat vahvistaa johtavan unionin tuottajan jo ennestään vahvaa asemaa, useat lieventävät tekijät, kuten intialaisten viejien, muiden viejien ja korvaavien tuotteiden aiheuttama jatkuva kilpailu, varmistavat, että unionin tuotannonalaan kohdistuu riittävästi kilpailupainetta, jotta vältetään mahdolliset negatiiviset vaikutukset kilpailuun unionin markkinoilla. Lopuksi on vielä todettava, että komissio on valmis seuraamaan toimenpiteiden vaikutusta kilpailuun unionin markkinoilla.

| (150) | Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 121 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan näin ollen vahvistaa. |
| --- | --- |

(150)

Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 121 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan näin ollen vahvistaa.

6.   LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

6.1   Vahingon korjaava taso

Vahingon korjaava taso

| (151) | Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen Jindal väitti, että sen sijaan, että myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset ja voitto lisätään tuotantokustannuksiin vahinkoa aiheuttamattoman hinnan määrittämiseksi unionin tuotannonalalle, tätä hintaa olisi mukautettava alaspäin unionin tuotannonalan rakenteellisen ylikapasiteetin ja tehottomuuden vuoksi. Komissio ei katsonut, että kyseessä oli rakenteellinen ylikapasiteetti (ks. (131) kappale), minkä vuoksi tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(151)

Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen Jindal väitti, että sen sijaan, että myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset ja voitto lisätään tuotantokustannuksiin vahinkoa aiheuttamattoman hinnan määrittämiseksi unionin tuotannonalalle, tätä hintaa olisi mukautettava alaspäin unionin tuotannonalan rakenteellisen ylikapasiteetin ja tehottomuuden vuoksi. Komissio ei katsonut, että kyseessä oli rakenteellinen ylikapasiteetti (ks. (131) kappale), minkä vuoksi tämä väite hylättiin.

| (152) | Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen molemmat vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että vahingon korjaavan tason laskemiseen käytetty menetelmä oli virheellinen, koska vertailu unionin myyntihintoihin ei perustu ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionissa veloitettuun tosiasialliseen hintaan vaan laskennalliseen vientihintaan, joka on keinotekoisen alhainen. Sen vuoksi vahinkomarginaalit ovat keinotekoisen korkeat. Väite toistettiin lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen. |
| --- | --- |

(152)

Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen molemmat vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että vahingon korjaavan tason laskemiseen käytetty menetelmä oli virheellinen, koska vertailu unionin myyntihintoihin ei perustu ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionissa veloitettuun tosiasialliseen hintaan vaan laskennalliseen vientihintaan, joka on keinotekoisen alhainen. Sen vuoksi vahinkomarginaalit ovat keinotekoisen korkeat. Väite toistettiin lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen.

| (153) | Vahinkomarginaalin laskennan tarkoituksena on määrittää, riittäisikö polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttaman vahingon poistamiseen se, että polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintaan sovellettaisiin alhaisempaa tullia kuin polkumyyntimarginaaliin perustuvaa tullia. Tämä arviointi perustuu vientihintaan unionin rajalla, jota pidetään vertailukelpoisena tasona unionin tuotannonalan noudettuna lähettäjältä -hintaan nähden. Kun kyseessä on etuyhteydessä olevien tuojien kautta tapahtuva vientimyynti, vientihinta muodostetaan laskennallisesti – samalla tavalla kuin polkumyyntimarginaalia koskevissa laskelmissa – perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa riippumattomille asiakkaille unionissa ja jota oikaistaan tarvittaessa. Koska vientihinta on välttämätön tekijä vahinkomarginaalia koskevissa laskelmissa ja koska kyseinen artikla on perusasetuksen ainoa artikla, joka antaa ohjeita vientihinnan laskennallisesta muodostamisesta, kyseisen artiklan soveltaminen vastaavasti on perusteltua. Perusasetuksen 2 artiklan 9 kohta tarjoaa myös perustan tarvittaessa jalostuskustannusten ja kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välillä aiheutuneiden kustannusten vähentämiselle. Sen vuoksi komissio katsoi, että sovellettu menetelmä tarjoaa asianmukaisen perustan hintojen vertailulle ja näin ollen vahingon korjaavan tason vahvistamiselle. |
| --- | --- |

(153)

Vahinkomarginaalin laskennan tarkoituksena on määrittää, riittäisikö polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttaman vahingon poistamiseen se, että polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintaan sovellettaisiin alhaisempaa tullia kuin polkumyyntimarginaaliin perustuvaa tullia. Tämä arviointi perustuu vientihintaan unionin rajalla, jota pidetään vertailukelpoisena tasona unionin tuotannonalan noudettuna lähettäjältä -hintaan nähden. Kun kyseessä on etuyhteydessä olevien tuojien kautta tapahtuva vientimyynti, vientihinta muodostetaan laskennallisesti – samalla tavalla kuin polkumyyntimarginaalia koskevissa laskelmissa – perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa riippumattomille asiakkaille unionissa ja jota oikaistaan tarvittaessa. Koska vientihinta on välttämätön tekijä vahinkomarginaalia koskevissa laskelmissa ja koska kyseinen artikla on perusasetuksen ainoa artikla, joka antaa ohjeita vientihinnan laskennallisesta muodostamisesta, kyseisen artiklan soveltaminen vastaavasti on perusteltua. Perusasetuksen 2 artiklan 9 kohta tarjoaa myös perustan tarvittaessa jalostuskustannusten ja kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välillä aiheutuneiden kustannusten vähentämiselle. Sen vuoksi komissio katsoi, että sovellettu menetelmä tarjoaa asianmukaisen perustan hintojen vertailulle ja näin ollen vahingon korjaavan tason vahvistamiselle.

| (154) | Näin ollen väite hylätään ja vahingon korjaavan tason määrittämiseen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 123–127 kappaleessa esitetty menetelmä vahvistetaan. |
| --- | --- |

(154)

Näin ollen väite hylätään ja vahingon korjaavan tason määrittämiseen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 123–127 kappaleessa esitetty menetelmä vahvistetaan.

6.2   Lopulliset toimenpiteet

Lopulliset toimenpiteet

| (155) | Polkumyynnistä, vahingosta, syy-yhteydestä ja unionin edusta tehtyjen päätelmien perusteella katsotaan, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat lopulliset polkumyyntitullit olisi otettava perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti käyttöön polkumyyntimarginaalien suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Tässä tapauksessa tullien olisi oltava todettujen polkumyyntimarginaalien suuruiset. |
| --- | --- |

(155)

Polkumyynnistä, vahingosta, syy-yhteydestä ja unionin edusta tehtyjen päätelmien perusteella katsotaan, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat lopulliset polkumyyntitullit olisi otettava perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti käyttöön polkumyyntimarginaalien suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Tässä tapauksessa tullien olisi oltava todettujen polkumyyntimarginaalien suuruiset.

| (156) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen unionin tuotannonala pyysi, että toimenpiteet otetaan käyttöön paljoustullien eikä arvotullien muodossa. Alustavassa vaiheessa otettiin käyttöön arvotullit. Arvotullit ovat yleensä toimenpiteiden parhaaksi katsottu muoto, koska toimenpide on tehokkaampi siinä tapauksessa, että vientihinnat vaihtelevat. Unionin tuotannonala pyysi toimenpiteiden käyttöönottoa paljoustullien muodossa kolmesta pääsyystä:






  — | Intialaisten pallografiittirautaputkien vientihinnat ovat olleet laskusuunnassa, mikä on pahentunut sen jälkeen, kun väliaikaiset polkumyyntitullit otettiin käyttöön. |
| --- | --- | --- |

(156)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen unionin tuotannonala pyysi, että toimenpiteet otetaan käyttöön paljoustullien eikä arvotullien muodossa. Alustavassa vaiheessa otettiin käyttöön arvotullit. Arvotullit ovat yleensä toimenpiteiden parhaaksi katsottu muoto, koska toimenpide on tehokkaampi siinä tapauksessa, että vientihinnat vaihtelevat. Unionin tuotannonala pyysi toimenpiteiden käyttöönottoa paljoustullien muodossa kolmesta pääsyystä:

—

Intialaisten pallografiittirautaputkien vientihinnat ovat olleet laskusuunnassa, mikä on pahentunut sen jälkeen, kun väliaikaiset polkumyyntitullit otettiin käyttöön.

| — | Intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien absorbtiokäytännöt alkoivat jo väliaikaisten polkumyyntitullin käyttöönotosta ja järjestelyt etuyhteydessä olevien yritysten välillä ovat erittäin todennäköisiä tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

—

Intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien absorbtiokäytännöt alkoivat jo väliaikaisten polkumyyntitullin käyttöönotosta ja järjestelyt etuyhteydessä olevien yritysten välillä ovat erittäin todennäköisiä tässä tapauksessa.

| — | Pallografiittirautaputkien hinnat voivat heilahdella raaka-aineiden hintaheilahtelujen mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Pallografiittirautaputkien hinnat voivat heilahdella raaka-aineiden hintaheilahtelujen mukaisesti.

| (157) | Edellä esitetystä tuotannonalan ensimmäisestä syystä voidaan todeta, että intialaisten vientihintojen tutkimusajanjakson jälkeen tapahtunutta mahdollista laskua, joka on johtanut polkumyynnin kasvamiseen, voidaan käsitellä asianmukaisemmin perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen välivaiheen tarkastelun puitteissa. Jossakin määrin ensimmäiseen syyhyn liittyvän toisen syyn osalta perusasetuksessa on erityinen säännös, jossa käsitellään absorptiokäytäntöjä. On syytä huomata, että absorptiota koskevan säännöksen (perusasetuksen 12 artikla) mukaan muutoksia normaaliarvossa voidaan tarkastella uudelleen, ja näin tunnustetaan implisiittisesti, että vientihinnan laskeminen saattaa aiheutua kustannusten muutoksista, jotka johtavat normaaliarvon laskuun ja vaikuttavat näin polkumyynnin tasoon. Kolmannen kohdan osalta tuotannonalalla tunnustetaan, että pallografiittirautaputkien tärkeimmän pääraaka-aineen, rautamalmin, hinnat ovat laskeneet vuodesta 2014. Tämä vaikuttaa normaaliarvoon samoin kuin vientihintaan ja tämän vuoksi myös polkumyynnin tasoon. Rautamalmin hinnan lasku on todennäköisesti vaikuttanut pallografiittirautaputkien hinnan laskuun tutkimusajanjakson päättymisestä lähtien. Se, että pallografiittirautaputkien hinnat vaihtelevat raaka-ainehintojen vaihtelun mukaisesti, ei ole syy ottaa käyttöön kiinteää tullia arvotullin sijaan. |
| --- | --- |

(157)

Edellä esitetystä tuotannonalan ensimmäisestä syystä voidaan todeta, että intialaisten vientihintojen tutkimusajanjakson jälkeen tapahtunutta mahdollista laskua, joka on johtanut polkumyynnin kasvamiseen, voidaan käsitellä asianmukaisemmin perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen välivaiheen tarkastelun puitteissa. Jossakin määrin ensimmäiseen syyhyn liittyvän toisen syyn osalta perusasetuksessa on erityinen säännös, jossa käsitellään absorptiokäytäntöjä. On syytä huomata, että absorptiota koskevan säännöksen (perusasetuksen 12 artikla) mukaan muutoksia normaaliarvossa voidaan tarkastella uudelleen, ja näin tunnustetaan implisiittisesti, että vientihinnan laskeminen saattaa aiheutua kustannusten muutoksista, jotka johtavat normaaliarvon laskuun ja vaikuttavat näin polkumyynnin tasoon. Kolmannen kohdan osalta tuotannonalalla tunnustetaan, että pallografiittirautaputkien tärkeimmän pääraaka-aineen, rautamalmin, hinnat ovat laskeneet vuodesta 2014. Tämä vaikuttaa normaaliarvoon samoin kuin vientihintaan ja tämän vuoksi myös polkumyynnin tasoon. Rautamalmin hinnan lasku on todennäköisesti vaikuttanut pallografiittirautaputkien hinnan laskuun tutkimusajanjakson päättymisestä lähtien. Se, että pallografiittirautaputkien hinnat vaihtelevat raaka-ainehintojen vaihtelun mukaisesti, ei ole syy ottaa käyttöön kiinteää tullia arvotullin sijaan.

| (158) | Kaikki edellä esitetyt syyt huomioon ottaen katsotaan, että kiinteä tulli, joka aiheuttaisi kohtuuttoman rasitteen tuojille tilanteissa, joissa vientihinnat laskevat raaka-aineen hintojen mukaisesti, ei ole perusteltu. Lisäksi kiinteät tullit soveltuvat paremmin homogeenisiin tuotteisiin eikä nyt tarkasteltavana olevan tuotteen kaltaisiin tuotteisiin, joissa on erilaisia tuotelajeja. |
| --- | --- |

(158)

Kaikki edellä esitetyt syyt huomioon ottaen katsotaan, että kiinteä tulli, joka aiheuttaisi kohtuuttoman rasitteen tuojille tilanteissa, joissa vientihinnat laskevat raaka-aineen hintojen mukaisesti, ei ole perusteltu. Lisäksi kiinteät tullit soveltuvat paremmin homogeenisiin tuotteisiin eikä nyt tarkasteltavana olevan tuotteen kaltaisiin tuotteisiin, joissa on erilaisia tuotelajeja.

| (159) | Polkumyyntitutkimuksen kanssa rinnakkain tehtiin tukien vastainen tutkimus. Kun otetaan huomioon alhaisemman tullin säännön käyttö ja se, että lopulliset tukimarginaalit ovat alemmat kuin vahingon korjaava taso, komission olisi otettava lopullinen tasoitustulli käyttöön vahvistettujen lopullisten tukimarginaalien tasoisena ja sen jälkeen otettava käyttöön lopullinen polkumyyntitulli vahingon korjaavaan tasoon asti. |
| --- | --- |

(159)

Polkumyyntitutkimuksen kanssa rinnakkain tehtiin tukien vastainen tutkimus. Kun otetaan huomioon alhaisemman tullin säännön käyttö ja se, että lopulliset tukimarginaalit ovat alemmat kuin vahingon korjaava taso, komission olisi otettava lopullinen tasoitustulli käyttöön vahvistettujen lopullisten tukimarginaalien tasoisena ja sen jälkeen otettava käyttöön lopullinen polkumyyntitulli vahingon korjaavaan tasoon asti.

| (160) | Voidakseen välttää polkumyyntitoimenpiteiden osalta kaksinkertaisen laskennan komissio otti huomioon sen, että tukijärjestelmistä kolme on vientitukia, jotka alentavat vientihintoja ja näin nostavat polkumyyntimarginaaleja. Tämän vuoksi komissio alensi polkumyyntimarginaalia niiden tukien verran, joiden todettiin liittyvän viennistä riippuvaisiin järjestelmiin rinnakkaisessa tukien vastaisessa tutkimuksessa. Edellä esitetyn perusteella kyseiset tullit otetaan käyttöön seuraavassa esitetyn suuruisina:











  Yrityksen nimi | Tukimarginaali | Polkumyyntimarginaali | Vahingon korjaava taso | Tasoitustulli | Polkumyyntitulli | Tullit yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jindal Saw Ltd | 8,7 % | 19,0 % | 48,8 % | 8,7 % | 14,1 % | 22,8 % |
| Electrosteel Castings Ltd | 9,0 % | 4,1 % | 54,6 % | 9,0 % | 0 % | 9,0 % |
| Kaikki muut yritykset | | | | 9,0 % | 14,1 % | 23,1 % |

(160)

Voidakseen välttää polkumyyntitoimenpiteiden osalta kaksinkertaisen laskennan komissio otti huomioon sen, että tukijärjestelmistä kolme on vientitukia, jotka alentavat vientihintoja ja näin nostavat polkumyyntimarginaaleja. Tämän vuoksi komissio alensi polkumyyntimarginaalia niiden tukien verran, joiden todettiin liittyvän viennistä riippuvaisiin järjestelmiin rinnakkaisessa tukien vastaisessa tutkimuksessa. Edellä esitetyn perusteella kyseiset tullit otetaan käyttöön seuraavassa esitetyn suuruisina:

Yrityksen nimi

Tukimarginaali

Polkumyyntimarginaali

Vahingon korjaava taso

Tasoitustulli

Polkumyyntitulli

Tullit yhteensä

Jindal Saw Ltd

8,7 %

19,0 %

48,8 %

8,7 %

14,1 %

22,8 %

Electrosteel Castings Ltd

9,0 %

4,1 %

54,6 %

9,0 %

0 %

9,0 %

Kaikki muut yritykset

9,0 %

14,1 %

23,1 %

| (161) | Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin nyt tehdyn tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevan, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yrityksen nimeä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan siihen on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. |
| --- | --- |

(161)

Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin nyt tehdyn tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevan, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yrityksen nimeä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan siihen on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

| (162) | Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (15), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Tätä asetusta muutetaan tarvittaessa tämän mukaisesti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle. |
| --- | --- |

(162)

Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (15), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Tätä asetusta muutetaan tarvittaessa tämän mukaisesti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.

15

| (163) | Toimenpiteiden kiertämisriskin minimoimiseksi katsotaan, että tässä tapauksessa tarvitaan erityissäännöksiä, joiden avulla voidaan varmistaa polkumyyntitoimenpiteiden asianmukainen soveltaminen. Erityisiin toimenpiteisiin kuuluu muun muassa seuraava: sellaisen pätevän kauppalaskun esittäminen jäsenvaltioiden tulliviranomaisille, joka täyttää tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset. Tuontitavaroista, joiden mukana ei ole tällaista kauppalaskua, kannetaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettava tulli. |
| --- | --- |

(163)

Toimenpiteiden kiertämisriskin minimoimiseksi katsotaan, että tässä tapauksessa tarvitaan erityissäännöksiä, joiden avulla voidaan varmistaa polkumyyntitoimenpiteiden asianmukainen soveltaminen. Erityisiin toimenpiteisiin kuuluu muun muassa seuraava: sellaisen pätevän kauppalaskun esittäminen jäsenvaltioiden tulliviranomaisille, joka täyttää tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset. Tuontitavaroista, joiden mukana ei ole tällaista kauppalaskua, kannetaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettava tulli.

6.3   Väliaikaisten tullien lopullinen kantaminen

Väliaikaisten tullien lopullinen kantaminen

| (164) | Todettujen polkumyyntimarginaalien ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon suuruuden vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen mukaisten väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät olisi kannettava lopullisesti. Lopullisen yhdistetyn polkumyynti- ja tasoitustullin ylittävät vakuutena olevat määrät olisi vapautettava. |
| --- | --- |

(164)

Todettujen polkumyyntimarginaalien ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon suuruuden vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen mukaisten väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät olisi kannettava lopullisesti. Lopullisen yhdistetyn polkumyynti- ja tasoitustullin ylittävät vakuutena olevat määrät olisi vapautettava.

6.4   Toimenpiteiden täytäntöönpanokelpoisuus

Toimenpiteiden täytäntöönpanokelpoisuus

| (165) | Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä väitti, että yksi vientiä harjoittava tuottaja on ryhtynyt absorboimaan käyttöön otettuja väliaikaisia tulleja kieltäytymällä nostamasta hintojaan. Väitettä ei voida todentaa tämän tutkimuksen puitteissa. Jos esitetään erillinen absorptiotutkimusta koskeva pyyntö, tällainen tutkimus voidaan laittaa perusasetuksen 12 artiklan 1 kohdan nojalla vireille, jos asiasta toimitetaan alustava näyttö. |
| --- | --- |

(165)

Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä väitti, että yksi vientiä harjoittava tuottaja on ryhtynyt absorboimaan käyttöön otettuja väliaikaisia tulleja kieltäytymällä nostamasta hintojaan. Väitettä ei voida todentaa tämän tutkimuksen puitteissa. Jos esitetään erillinen absorptiotutkimusta koskeva pyyntö, tällainen tutkimus voidaan laittaa perusasetuksen 12 artiklan 1 kohdan nojalla vireille, jos asiasta toimitetaan alustava näyttö.

| (166) | Asetuksen (EY) N:o 1225/2009 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa, |
| --- | --- |

(166)

Asetuksen (EY) N:o 1225/2009 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Intiasta peräisin olevia pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettuja putkia, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7303 00 10 ja ex 7303 00 90 (Taric-koodit 7303001010, 7303009010), lukuun ottamatta pallografiittirautaputkia, joissa ei ole sisä- ja ulkopinnoitetta, jäljempänä ’pinnoittamattomat putket’.

2.   Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien, 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:

| Yritys | Lopullinen polkumyyntitulli | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Electrosteel Castings Ltd | 0 % | C055 |
| Jindal Saw Ltd | 14,1 % | C054 |
| Kaikki muut yritykset | 14,1 % | C999 |

Yritys

Lopullinen polkumyyntitulli

Taric-lisäkoodi

Electrosteel Castings Ltd

0 %

C055

Jindal Saw Ltd

14,1 %

C054

Kaikki muut yritykset

14,1 %

C999

3.   Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, jossa on oltava kauppalaskun laatineen tahon nimellä ja tehtävänimikkeellä yksilöidyn työntekijän päiväämä ja allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetut, Euroopan unioniin vietäviksi myydyt pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistetut putket, (määrä), on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite) (Taric-lisäkoodi) Intiassa. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Kannetaan lopullisesti täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/1559 käyttöön otetun väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät. Vapautetaan edellä 1 artiklan 2 kohtaan sisältyvän polkumyyntitullin ja komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/387 (16) käyttöön otetun tasoitustullin yhdistetyn määrän ylittävät vakuutena olevat määrät.

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä maaliskuuta 2016.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1559, annettu 18 päivänä syyskuuta 2015, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuonnissa (EUVL L 244, 19.9.2015, s. 25).

2

(3)  Ilmoitus Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta (EUVL C 461, 20.12.2014, s. 35).

3

(4)  Ilmoitus Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuontia koskevan tukien vastaisen menettelyn vireillepanosta (EUVL C 83, 11.3.2015, s. 4).

4

(5)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/387, annettu 17 päivänä maaliskuuta 2016, lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuonnissa (katso tämän virallisen lehden sivu 1).

5

(6)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1784/2000, annettu 11 päivänä elokuuta 2000, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Brasiliasta, Japanista, Kiinan kansantasavallasta, Korean tasavallasta, Thaimaasta ja Tšekin tasavallasta peräisin olevien tempervalurautaisten putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa, kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EYVL L 208, 18.8.2000, s. 10).

6

(7)  Komissio vahvisti alustavassa vaiheessa, että joidenkin tuotelajien kotimarkkinamyynti ei ollut edustavaa, sillä niiden osuus samanlaisen tai siihen verrattavissa olevan tuotelajin kokonaisvientimäärästä unioniin oli alle 5 prosenttia. Ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 21 kappale.

7

(8)  Ks. tukien vastaisen asetuksen johdanto-osan 84–86 kappale ja 119–125 kappale.

8

(9)  Asia T-138/02, 14 päivänä marraskuuta 2006, Nanjing Metalink International Co. Ltd v. Euroopan unionin neuvosto, 61 kohta.

9

(10)  http://ec.europa.eu/eurostat/data/database# → Population and Labour Conditions → Labour Costs → Labour Cost index, nominal value – annual data (NACE Rev. 2) (lc_lci_r2_a), dataset for Industry (except construction).

10

(11)  Asia T-310/12, 20 päivänä toukokuuta 2015, Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd v. Euroopan unionin neuvosto, 134 ja 135 kappale.

11

(12)  Komission asetus (EU) N:o 1043/2011 väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan oksaalihapon tuonnissa (EUVL L 275, 20.10.2011, s. 1); johdanto-osan 103 kappale.

12

(13)  Asia M.565, Solvay/Winerberger, kohta 19, viitattu muissa asioissa M.2294 EtexGroup / Glynwed PipeSystems, kohta 8.

13

(14)  Commission's Guidelines on Vertical Restraints (2010/C-130/01).

14

(15)  Osoite: European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

15

(16)  Katso alaviite 5.

16

---

| 18.3.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 73/77 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 73/77

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/389,

annettu 17 päivänä maaliskuuta 2016,

tehoaineen asibentsolaari-s-metyyli hyväksynnän uusimisesta kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (1) ja erityisesti sen 20 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tehoaineen asibentsolaari-s-metyyli hyväksyntä, sellaisena kuin se on esitettynä komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 (2) liitteessä olevassa A osassa, päättyy 30 päivänä kesäkuuta 2016. |
| --- | --- |

(1)

Tehoaineen asibentsolaari-s-metyyli hyväksyntä, sellaisena kuin se on esitettynä komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 (2) liitteessä olevassa A osassa, päättyy 30 päivänä kesäkuuta 2016.

| (2) | Hakemus, jossa pyydettiin uusimaan asibentsolaari-s-metyylin sisällyttäminen neuvoston direktiivin 91/414/ETY (3) liitteeseen I, jätettiin komission asetuksen (EU) N:o 1141/2010 (4) 4 artiklan mukaisesti kyseisessä artiklassa säädetyssä määräajassa. |
| --- | --- |

(2)

Hakemus, jossa pyydettiin uusimaan asibentsolaari-s-metyylin sisällyttäminen neuvoston direktiivin 91/414/ETY (3) liitteeseen I, jätettiin komission asetuksen (EU) N:o 1141/2010 (4) 4 artiklan mukaisesti kyseisessä artiklassa säädetyssä määräajassa.

| (3) | Hakija on toimittanut asetuksen (EU) N:o 1141/2010 9 artiklassa vaaditut täydentävät asiakirja-aineistot. Esittelevä jäsenvaltio totesi hakemuksen täydelliseksi. |
| --- | --- |

(3)

Hakija on toimittanut asetuksen (EU) N:o 1141/2010 9 artiklassa vaaditut täydentävät asiakirja-aineistot. Esittelevä jäsenvaltio totesi hakemuksen täydelliseksi.

| (4) | Esittelevä jäsenvaltio laati rinnakkaisesittelijänä toimivaa jäsenvaltiota kuullen uusimista koskevan arviointikertomuksen ja toimitti sen Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, ja komissiolle 1 päivänä maaliskuuta 2013. |
| --- | --- |

(4)

Esittelevä jäsenvaltio laati rinnakkaisesittelijänä toimivaa jäsenvaltiota kuullen uusimista koskevan arviointikertomuksen ja toimitti sen Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, ja komissiolle 1 päivänä maaliskuuta 2013.

| (5) | Elintarviketurvallisuusviranomainen toimitti uusimista koskevan arviointikertomuksen hakijalle ja jäsenvaltioille kommentoitavaksi ja niiltä saamansa huomautukset edelleen komissiolle. Elintarviketurvallisuusviranomainen asetti täydentävän asiakirja-aineiston tiivistelmän julkisesti saataville. |
| --- | --- |

(5)

Elintarviketurvallisuusviranomainen toimitti uusimista koskevan arviointikertomuksen hakijalle ja jäsenvaltioille kommentoitavaksi ja niiltä saamansa huomautukset edelleen komissiolle. Elintarviketurvallisuusviranomainen asetti täydentävän asiakirja-aineiston tiivistelmän julkisesti saataville.

| (6) | Elintarviketurvallisuusviranomainen ilmoitti 8 päivänä toukokuuta 2014 (5) komissiolle päätelmänsä siitä, voidaanko asibentsolaari-s-metyylin odottaa täyttävän asetuksen (EY) N:o 1107/2009 4 artiklassa säädetyt hyväksymiskriteerit. Komissio esitti asibentsolaari-s-metyyliä koskevan tarkastelukertomuksen luonnoksen pysyvälle kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitealle 12 päivänä joulukuuta 2014. |
| --- | --- |

(6)

Elintarviketurvallisuusviranomainen ilmoitti 8 päivänä toukokuuta 2014 (5) komissiolle päätelmänsä siitä, voidaanko asibentsolaari-s-metyylin odottaa täyttävän asetuksen (EY) N:o 1107/2009 4 artiklassa säädetyt hyväksymiskriteerit. Komissio esitti asibentsolaari-s-metyyliä koskevan tarkastelukertomuksen luonnoksen pysyvälle kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitealle 12 päivänä joulukuuta 2014.

| (7) | Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 4 artiklassa säädettyjen hyväksymiskriteerien täyttyminen on osoitettu vähintään yhden kyseistä tehoainetta sisältävän kasvinsuojeluaineen yhden tai useamman edustavan käyttötarkoituksen osalta. Kyseisten hyväksymiskriteerien katsotaan näin ollen täyttyvän. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 4 artiklassa säädettyjen hyväksymiskriteerien täyttyminen on osoitettu vähintään yhden kyseistä tehoainetta sisältävän kasvinsuojeluaineen yhden tai useamman edustavan käyttötarkoituksen osalta. Kyseisten hyväksymiskriteerien katsotaan näin ollen täyttyvän.

| (8) | Sen vuoksi on asianmukaista uusia asibentsolaari-s-metyylin hyväksyntä. |
| --- | --- |

(8)

Sen vuoksi on asianmukaista uusia asibentsolaari-s-metyylin hyväksyntä.

| (9) | Asibentsolaari-s-metyylin hyväksynnän uusimiseen liittyvä riskinarviointi perustuu rajalliseen määrään edustavia käyttötarkoituksia, mikä ei kuitenkaan rajoita niitä käyttötarkoituksia, joita varten asibentsolaari-s-metyyliä sisältäviä kasvinsuojeluaineita voidaan hyväksyä. Näin ollen ei ole asianmukaista pitää voimassa rajoitusta, jonka mukaan käyttötarkoituksena voi olla ainoastaan käyttö kasvien kasvunlisääjäaineena. |
| --- | --- |

(9)

Asibentsolaari-s-metyylin hyväksynnän uusimiseen liittyvä riskinarviointi perustuu rajalliseen määrään edustavia käyttötarkoituksia, mikä ei kuitenkaan rajoita niitä käyttötarkoituksia, joita varten asibentsolaari-s-metyyliä sisältäviä kasvinsuojeluaineita voidaan hyväksyä. Näin ollen ei ole asianmukaista pitää voimassa rajoitusta, jonka mukaan käyttötarkoituksena voi olla ainoastaan käyttö kasvien kasvunlisääjäaineena.

| (10) | Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 14 artiklan 1 kohdan sekä sen 6 artiklan mukaisesti ja nykyisen tieteellisen ja teknisen tietämyksen perusteella hyväksyntään on tarpeen liittää tiettyjä edellytyksiä. Erityisesti on aiheellista edellyttää lisää vahvistavia tietoja. |
| --- | --- |

(10)

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 14 artiklan 1 kohdan sekä sen 6 artiklan mukaisesti ja nykyisen tieteellisen ja teknisen tietämyksen perusteella hyväksyntään on tarpeen liittää tiettyjä edellytyksiä. Erityisesti on aiheellista edellyttää lisää vahvistavia tietoja.

| (11) | Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 20 artiklan 3 kohdan ja 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitettä olisi muutettava. |
| --- | --- |

(11)

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 20 artiklan 3 kohdan ja 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitettä olisi muutettava.

| (12) | Asibentsolaari-s-metyylin hyväksynnän voimassaoloaikaa pidennettiin komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/1885 (6), jotta uusimismenettely saataisiin päätökseen ennen kuin aineen hyväksynnän voimassaolo päättyy. Koska uusimista koskeva päätös on kuitenkin tehty ennen voimassaolon myöhennettyä päättymispäivää, tätä asetusta olisi sovellettava 1 päivästä huhtikuuta 2016. |
| --- | --- |

(12)

Asibentsolaari-s-metyylin hyväksynnän voimassaoloaikaa pidennettiin komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/1885 (6), jotta uusimismenettely saataisiin päätökseen ennen kuin aineen hyväksynnän voimassaolo päättyy. Koska uusimista koskeva päätös on kuitenkin tehty ennen voimassaolon myöhennettyä päättymispäivää, tätä asetusta olisi sovellettava 1 päivästä huhtikuuta 2016.

| (13) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(13)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tehoaineen hyväksynnän uusiminen

Uusitaan liitteessä I esitetyn tehoaineen asibentsolaari-s-metyyli hyväksyntä kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttaminen

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liite tämän asetuksen liitteen II mukaisesti.

3 artikla

Voimaantulo ja soveltamispäivä

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 1 päivästä huhtikuuta 2016.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä maaliskuuta 2016.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 540/2011, annettu 25 päivänä toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 täytäntöönpanosta hyväksyttyjen tehoaineiden luettelon osalta (EUVL L 153, 11.6.2011, s. 1).

2

(3)  Neuvoston direktiivi 91/414/ETY, annettu 15 päivänä heinäkuuta 1991, kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta (EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1).

3

(4)  Komission asetus (EU) N:o 1141/2010, annettu 7 päivänä joulukuuta 2010, tehoaineiden toisen ryhmän neuvoston direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I sisällyttämisen uusimista koskevan menettelyn vahvistamisesta ja kyseisiä aineita koskevan luettelon laatimisesta (EUVL L 322, 8.12.2010, s. 10).

4

(5)  EFSA Journal (2014); 12(8):3691. Saatavilla verkossa osoitteessa www.efsa.europa.eu

5

(6)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1885, annettu 20 päivänä lokakuuta 2015, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tehoaineiden 2,4-D, asibentsolaari-s-metyyli, amitroli, bentatsoni, syhalofoppibutyyli, dikvatti, esfenvaleraatti, famoksadoni, flumioksatsiini, DPX KE 459 (flupyrsulfuronimetyyli), glyfosaatti, iprovalikarbi, isoproturoni, lambda-syhalotriini, metalaksyyli-M, metsulfuroni-metyyli, pikolinafeeni, prosulfuroni, pymetrotsiini, pyraflufeenietyyli, tiabendatsoli, tifensulfuronimetyyli ja triasulfuroni hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä (EUVL L 276, 21.10.2015, s. 48).

6

---

LIITE I

| Nimi, tunnistenumerot | IUPAC-nimi | Puhtaus (1) | Hyväksymispäivä | Hyväksynnän päättymispäivä | Erityiset säännökset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Asibentsolaari-s-metyyli
  CAS-numero: 135158-54-2
  CIPAC-numero: 597 | S-metyyli-bentso-[1,2,3]-tiadiatsoli-7-karbotioaatti | 970 g/kg
  Tolueeni: enintään 5 g/kg | 1. huhtikuuta 2016 | 31. maaliskuuta 2031 | Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaisten periaatteiden täytäntöönpanemiseksi on otettava huomioon asibentsolaari-s-metyyliä koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.
  Kokonaisarvioinnissa jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota






  a) | kuluttajille ravinnon kautta aiheutuvaan riskiin, |

Nimi, tunnistenumerot

IUPAC-nimi

Puhtaus (1)

Hyväksymispäivä

Hyväksynnän päättymispäivä

Erityiset säännökset

Asibentsolaari-s-metyyli

CAS-numero: 135158-54-2

CIPAC-numero: 597

S-metyyli-bentso-[1,2,3]-tiadiatsoli-7-karbotioaatti

970 g/kg

Tolueeni: enintään 5 g/kg

1. huhtikuuta 2016

31. maaliskuuta 2031

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaisten periaatteiden täytäntöönpanemiseksi on otettava huomioon asibentsolaari-s-metyyliä koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.

Kokonaisarvioinnissa jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota

a)

kuluttajille ravinnon kautta aiheutuvaan riskiin,

| b) | käyttäjien ja työntekijöiden suojeluun; |
| --- | --- |

b)

käyttäjien ja työntekijöiden suojeluun;

| c) | vesieliöille aiheutuvaan riskiin. |
| --- | --- |

c)

vesieliöille aiheutuvaan riskiin.

Käyttöedellytyksiin on tarvittaessa sisällyttävä riskinhallintatoimenpiteitä.

Hakijan on toimitettava 1. kesäkuuta 2017 mennessä komissiolle, jäsenvaltioille ja elintarviketurvallisuusviranomaiselle vahvistavat tiedot asibentsolaari-s-metyylille altistumiseen liittyvien sikiöiden pikkuaivoissa havittujen morfometristen muutosten relevanssista ja toistettavuudesta sekä siitä, voivatko nämä muutokset syntyä hormonaalisella vaikutusmekanismilla. Toimitettaviin tietoihin on sisällytettävä järjestelmällinen selvitys saatavilla olevasta näytöstä, joka on arvioitu käytettävissä olevien ohjeiden mukaan (esim. EFSAn ohjeet järjestelmällisen tarkastelun soveltamisesta, 2010).

---

(1)  Lisätietoja tehoaineen tunnistuksesta ja spesifikaatiosta annetaan sitä koskevassa tarkastelukertomuksessa.

---

LIITE II

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liite seuraavasti:

| 1) | Poistetaan A osasta asibentsolaari-s-metyyliä koskeva 20 kohta; |
| --- | --- |

1)

Poistetaan A osasta asibentsolaari-s-metyyliä koskeva 20 kohta;

| 2) | Lisätään B osaan kohta seuraavasti:











  Numero | Nimi, tunnistenumerot | IUPAC-nimi | Puhtaus (*1) | Hyväksymispäivä | Hyväksynnän päättymispäivä | Erityiset säännökset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”98 | Asibentsolaari-s-metyyli
  CAS-numero: 135158-54-2
  CIPAC-numero: 597 | S-metyyli-bentso-[1,2,3]-tiadiatsoli-7-karbotioaatti | 970 g/kg
  Tolueeni: enintään 5 g/kg | 1. huhtikuuta 2016 | 31. maaliskuuta 2031 | Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaisten periaatteiden täytäntöönpanemiseksi on otettava huomioon asibentsolaari-s-metyyliä koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.
  Kokonaisarvioinnissa jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota






  a) | kuluttajille ravinnon kautta aiheutuvaan riskiin, |

2)

Lisätään B osaan kohta seuraavasti:

Numero

Nimi, tunnistenumerot

IUPAC-nimi

Puhtaus (*1)

Hyväksymispäivä

Hyväksynnän päättymispäivä

Erityiset säännökset

”98

Asibentsolaari-s-metyyli

CAS-numero: 135158-54-2

CIPAC-numero: 597

S-metyyli-bentso-[1,2,3]-tiadiatsoli-7-karbotioaatti

970 g/kg

Tolueeni: enintään 5 g/kg

1. huhtikuuta 2016

31. maaliskuuta 2031

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaisten periaatteiden täytäntöönpanemiseksi on otettava huomioon asibentsolaari-s-metyyliä koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.

Kokonaisarvioinnissa jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota

a)

kuluttajille ravinnon kautta aiheutuvaan riskiin,

| b) | käyttäjien ja työntekijöiden suojeluun; |
| --- | --- |

b)

käyttäjien ja työntekijöiden suojeluun;

| c) | vesieliöille aiheutuvaan riskiin. |
| --- | --- |

c)

vesieliöille aiheutuvaan riskiin.

Käyttöedellytyksiin on tarvittaessa sisällyttävä riskinhallintatoimenpiteitä.

Hakijan on toimitettava 1. kesäkuuta 2017 mennessä komissiolle, jäsenvaltioille ja elintarviketurvallisuusviranomaiselle vahvistavat tiedot asibentsolaari-s-metyylille altistumiseen liittyvien sikiöiden pikkuaivoissa havittujen morfometristen muutosten relevanssista ja toistettavuudesta sekä siitä, voivatko nämä muutokset syntyä hormonaalisella vaikutusmekanismilla. Toimitettaviin tietoihin on sisällytettävä järjestelmällinen selvitys saatavilla olevasta näytöstä, joka on arvioitu käytettävissä olevien ohjeiden mukaan (esim. EFSAn ohjeet järjestelmällisen tarkastelun soveltamisesta, 2010).”

---

(*1)  Lisätietoja tehoaineen tunnistuksesta ja spesifikaatiosta annetaan sitä koskevassa tarkastelukertomuksessa.

---

| 18.3.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 73/81 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 73/81

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/390,

annettu 17 päivänä maaliskuuta 2016,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä maaliskuuta 2016.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | IL | 103,5 |
| MA | 95,4 |
| TN | 107,9 |
| TR | 108,3 |
| ZZ | 103,8 |
| 0707 00 05 | MA | 83,4 |
| TR | 145,9 |
| ZZ | 114,7 |
| 0709 93 10 | MA | 57,2 |
| TR | 160,0 |
| ZZ | 108,6 |
| 0805 10 20 | EG | 45,6 |
| IL | 72,9 |
| MA | 54,7 |
| TN | 55,8 |
| TR | 64,6 |
| ZZ | 58,7 |
| 0805 50 10 | MA | 141,2 |
| TR | 82,8 |
| ZZ | 112,0 |
| 0808 10 80 | BR | 88,6 |
| US | 152,5 |
| ZZ | 120,6 |
| 0808 30 90 | AR | 118,4 |
| CL | 179,3 |
| CN | 72,0 |
| TR | 153,6 |
| ZA | 109,2 |
| ZZ | 126,5 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

IL

103,5

MA

95,4

TN

107,9

TR

108,3

ZZ

103,8

0707 00 05

MA

83,4

TR

145,9

ZZ

114,7

0709 93 10

MA

57,2

TR

160,0

ZZ

108,6

0805 10 20

EG

45,6

IL

72,9

MA

54,7

TN

55,8

TR

64,6

ZZ

58,7

0805 50 10

MA

141,2

TR

82,8

ZZ

112,0

0808 10 80

BR

88,6

US

152,5

ZZ

120,6

0808 30 90

AR

118,4

CL

179,3

CN

72,0

TR

153,6

ZA

109,2

ZZ

126,5

---

(1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 18.3.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 73/83 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 73/83

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/391,

annettu 17 päivänä maaliskuuta 2016,

asetuksella (EY) N:o 533/2007 siipikarjanliha-alalla avatuissa tariffikiintiöissä 1 päivän maaliskuuta ja 7 päivän maaliskuuta 2016 välisenä aikana jätetyissä tuontitodistushakemuksissa haettuihin määriin sovellettavan jakokertoimen vahvistamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 188 artiklan 1 ja 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksella (EY) N:o 533/2007 (2) avataan vuotuisia tuontitariffikiintiöitä siipikarjanliha-alan tuotteiden tuontia varten. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksella (EY) N:o 533/2007 (2) avataan vuotuisia tuontitariffikiintiöitä siipikarjanliha-alan tuotteiden tuontia varten.

| (2) | Määrät, joista on 1 päivän maaliskuuta ja 7 päivän maaliskuuta 2016 välisenä aikana jätetty tuontitodistushakemuksia 1 päivän huhtikuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2016 väliseksi osakaudeksi, ylittävät joidenkin kiintiöiden osalta käytettävissä olevat määrät. Sen vuoksi olisi määritettävä, missä määrin tuontitodistuksia voidaan myöntää, ja vahvistettava haettuihin määriin sovellettava jakokerroin, joka lasketaan komission asetuksen (EY) N:o 1301/2006 (3) 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Määrät, joista on 1 päivän maaliskuuta ja 7 päivän maaliskuuta 2016 välisenä aikana jätetty tuontitodistushakemuksia 1 päivän huhtikuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2016 väliseksi osakaudeksi, ylittävät joidenkin kiintiöiden osalta käytettävissä olevat määrät. Sen vuoksi olisi määritettävä, missä määrin tuontitodistuksia voidaan myöntää, ja vahvistettava haettuihin määriin sovellettava jakokerroin, joka lasketaan komission asetuksen (EY) N:o 1301/2006 (3) 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (3) | Toimenpiteen tehokkuuden varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(3)

Toimenpiteen tehokkuuden varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 533/2007 nojalla 1 päivän huhtikuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2016 väliseksi osakaudeksi jätetyissä tuontitodistushakemuksissa haettuihin määriin sovelletaan tämän asetuksen liitteessä vahvistettua jakokerrointa.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä maaliskuuta 2016.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 533/2007, annettu 14 päivänä toukokuuta 2007, yhteisön tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista siipikarjanliha-alalla (EUVL L 125, 15.5.2007, s. 9).

2

(3)  Komission asetus (EY) N:o 1301/2006, annettu 31 päivänä elokuuta 2006, tuontitodistusjärjestelmän alaisten maataloustuotteiden tuontitariffikiintiöiden hallinnointia koskevista yhteisistä säännöistä (EUVL L 238, 1.9.2006, s. 13).

3

---

LIITE

| Järjestysnumero | Jakokerroin – 1 päivän huhtikuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2016 väliseksi osakaudeksi jätetyt hakemukset
  (%) |
| --- | --- |
| 09.4067 | — |
| 09.4068 | 0,360102 |
| 09.4069 | 0,171264 |
| 09.4070 | — |

Järjestysnumero

Jakokerroin – 1 päivän huhtikuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2016 väliseksi osakaudeksi jätetyt hakemukset

(%)

09.4067

—

09.4068

0,360102

09.4069

0,171264

09.4070

—

---

| 18.3.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 73/85 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 73/85

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/392,

annettu 17 päivänä maaliskuuta 2016,

asetuksella (EY) N:o 1385/2007 siipikarjanliha-alalla avatuissa tariffikiintiöissä 1 päivän maaliskuuta ja 7 päivän maaliskuuta 2016 välisenä aikana jätetyissä tuontitodistushakemuksissa haettuihin määriin sovellettavan jakokertoimen ja 1 päivänä heinäkuuta alkavaksi ja 30 päivänä syyskuuta 2016 päättyväksi osakaudeksi käytettävissä olevaan määrään lisättävien määrien vahvistamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 188 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksella (EY) N:o 1385/2007 (2) avataan vuotuisia tariffikiintiöitä siipikarjanliha-alan tuotteiden tuontia varten. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksella (EY) N:o 1385/2007 (2) avataan vuotuisia tariffikiintiöitä siipikarjanliha-alan tuotteiden tuontia varten.

| (2) | Määrät, joista on 1 päivän maaliskuuta ja 7 päivän maaliskuuta 2016 välisenä aikana jätetty tuontitodistushakemuksia 1 päivänä huhtikuuta alkavaksi ja 30 päivänä kesäkuuta 2016 päättyväksi osakaudeksi, ovat joidenkin kiintiöiden osalta suurempia kuin käytettävissä olevat määrät. Sen vuoksi olisi määritettävä, missä määrin tuontitodistuksia voidaan myöntää, ja vahvistettava haettuihin määriin sovellettava jakokerroin, joka lasketaan komission asetuksen (EY) N:o 1301/2006 (3) 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Määrät, joista on 1 päivän maaliskuuta ja 7 päivän maaliskuuta 2016 välisenä aikana jätetty tuontitodistushakemuksia 1 päivänä huhtikuuta alkavaksi ja 30 päivänä kesäkuuta 2016 päättyväksi osakaudeksi, ovat joidenkin kiintiöiden osalta suurempia kuin käytettävissä olevat määrät. Sen vuoksi olisi määritettävä, missä määrin tuontitodistuksia voidaan myöntää, ja vahvistettava haettuihin määriin sovellettava jakokerroin, joka lasketaan komission asetuksen (EY) N:o 1301/2006 (3) 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (3) | Määrät, joista on 1 päivän maaliskuuta ja 7 päivän maaliskuuta 2016 välisenä aikana jätetty tuontitodistushakemuksia 1 päivänä huhtikuuta alkavaksi ja 30 päivänä kesäkuuta 2016 päättyväksi osakaudeksi, ovat joidenkin kiintiöiden osalta pienempiä kuin käytettävissä olevat määrät. Sen vuoksi olisi määritettävä määrät, joista ei ole jätetty hakemuksia, ja lisättävä kyseiset määrät seuraavaksi kiintiöosakaudeksi vahvistettuun määrään. |
| --- | --- |

(3)

Määrät, joista on 1 päivän maaliskuuta ja 7 päivän maaliskuuta 2016 välisenä aikana jätetty tuontitodistushakemuksia 1 päivänä huhtikuuta alkavaksi ja 30 päivänä kesäkuuta 2016 päättyväksi osakaudeksi, ovat joidenkin kiintiöiden osalta pienempiä kuin käytettävissä olevat määrät. Sen vuoksi olisi määritettävä määrät, joista ei ole jätetty hakemuksia, ja lisättävä kyseiset määrät seuraavaksi kiintiöosakaudeksi vahvistettuun määrään.

| (4) | Toimenpiteen tehokkuuden varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(4)

Toimenpiteen tehokkuuden varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Määriin, joita on haettu 1 päivänä huhtikuuta alkavaksi ja 30 päivänä kesäkuuta 2016 päättyväksi osakaudeksi asetuksen (EY) N:o 1385/2007 nojalla jätetyissä tuontitodistushakemuksissa, sovelletaan tämän asetuksen liitteessä vahvistettua jakokerrointa.

2.   Määrät, joista ei ole jätetty tuontitodistushakemuksia asetuksen (EY) N:o 1385/2007 nojalla ja jotka lisätään 1 päivänä heinäkuuta alkavaksi ja 30 päivänä syyskuuta 2016 päättyväksi osakaudeksi, vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä maaliskuuta 2016.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 1385/2007, annettu 26 päivänä marraskuuta 2007, neuvoston asetuksen (EY) N:o 774/94 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä eräiden yhteisön tariffikiintiöiden avaamisen ja hallinnointitavan osalta siipikarjanliha-alalla (EUVL L 309, 27.11.2007, s. 47).

2

(3)  Komission asetus (EY) N:o 1301/2006, annettu 31 päivänä elokuuta 2006, tuontitodistusjärjestelmän alaisten maataloustuotteiden tuontitariffikiintiöiden hallinnointia koskevista yhteisistä säännöistä (EUVL L 238, 1.9.2006, s. 13).

3

---

LIITE

| Järjestysnumero | Jakokerroin – 1 päivänä huhtikuuta alkavaksi ja 30 päivänä kesäkuuta 2016 päättyväksi osakaudeksi jätetyt hakemukset
  (%) | Hakematta jääneet määrät, jotka lisätään 1 päivänä heinäkuuta alkavaksi ja 30 päivänä syyskuuta 2016 päättyväksi osakaudeksi käytettävissä oleviin määriin
  (kg) |
| --- | --- | --- |
| 09.4410 | 0,163559 | — |
| 09.4411 | 0,165399 | — |
| 09.4412 | 0,171234 | — |
| 09.4420 | 0,173131 | — |
| 09.4421 | — | 350 000 |
| 09.4422 | 0,173132 | — |

Järjestysnumero

Jakokerroin – 1 päivänä huhtikuuta alkavaksi ja 30 päivänä kesäkuuta 2016 päättyväksi osakaudeksi jätetyt hakemukset

(%)

Hakematta jääneet määrät, jotka lisätään 1 päivänä heinäkuuta alkavaksi ja 30 päivänä syyskuuta 2016 päättyväksi osakaudeksi käytettävissä oleviin määriin

(kg)

09.4410

0,163559

—

09.4411

0,165399

—

09.4412

0,171234

—

09.4420

0,173131

—

09.4421

—

350 000

09.4422

0,173132

—

---

| 18.3.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 73/88 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 73/88

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/393,

annettu 17 päivänä maaliskuuta 2016,

täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/2078 Ukrainasta peräisin olevan siipikarjanlihan osalta avatuissa tariffikiintiöissä 1 päivän maaliskuuta ja 7 päivän maaliskuuta 2016 välisenä aikana jätetyissä tuontioikeushakemuksissa haettuihin määriin sovellettavan jakokertoimen vahvistamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 188 artiklan 1 ja 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/2078 (2) avataan vuotuisia tariffikiintiöitä Ukrainasta peräisin olevien siipikarjanliha-alan tuotteiden tuontia varten. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/2078 (2) avataan vuotuisia tariffikiintiöitä Ukrainasta peräisin olevien siipikarjanliha-alan tuotteiden tuontia varten.

| (2) | Määrät, joista on 1 päivän maaliskuuta ja 7 päivän maaliskuuta 2016 välisenä aikana jätetty tuontioikeushakemuksia 1 päivän huhtikuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2016 väliseksi osakaudeksi, ylittävät käytettävissä olevat määrät niiden kiintiöiden osalta, joiden järjestysnumero on 09.4273. Sen vuoksi olisi määritettävä, missä määrin tuontioikeuksia voidaan myöntää, ja vahvistettava haettuihin määriin sovellettava jakokerroin, joka lasketaan komission asetuksen (EY) N:o 1301/2006 (3) 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti yhdessä mainitun asetuksen 7 artiklan 2 kohdan kanssa. |
| --- | --- |

(2)

Määrät, joista on 1 päivän maaliskuuta ja 7 päivän maaliskuuta 2016 välisenä aikana jätetty tuontioikeushakemuksia 1 päivän huhtikuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2016 väliseksi osakaudeksi, ylittävät käytettävissä olevat määrät niiden kiintiöiden osalta, joiden järjestysnumero on 09.4273. Sen vuoksi olisi määritettävä, missä määrin tuontioikeuksia voidaan myöntää, ja vahvistettava haettuihin määriin sovellettava jakokerroin, joka lasketaan komission asetuksen (EY) N:o 1301/2006 (3) 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti yhdessä mainitun asetuksen 7 artiklan 2 kohdan kanssa.

| (3) | Toimenpiteen tehokkuuden varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(3)

Toimenpiteen tehokkuuden varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tämän asetuksen liitteessä vahvistettua jakokerrointa sovelletaan määriin, joita on haettu 1 päivän huhtikuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2016 väliseksi osakaudeksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/2078 nojalla jätetyissä tuontioikeushakemuksissa.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä maaliskuuta 2016.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/2078, annettu 18 päivänä marraskuuta 2015, Ukrainasta peräisin olevan siipikarjanlihan tuonnissa sovellettavien unionin tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista (EUVL L 302, 19.11.2015, s. 63).

2

(3)  Komission asetus (EY) N:o 1301/2006, annettu 31 päivänä elokuuta 2006, tuontitodistusjärjestelmän alaisten maataloustuotteiden tuontitariffikiintiöiden hallinnointia koskevista yhteisistä säännöistä (EUVL L 238, 1.9.2006, s. 13).

3

---

LIITE

| Järjestysnumero | Jakokerroin – 1 päivän huhtikuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2016 väliseksi osakaudeksi jätetyt hakemukset
  (%) |
| --- | --- |
| 09.4273 | 2,422583 |
| 09.4274 | — |

Järjestysnumero

Jakokerroin – 1 päivän huhtikuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2016 väliseksi osakaudeksi jätetyt hakemukset

(%)

09.4273

2,422583

09.4274

—

---

PÄÄTÖKSET

| 18.3.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 73/90 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 73/90

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2016/394,

annettu 14 päivänä maaliskuuta 2016,

Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen 96 artiklan nojallaBurundin tasavallan kanssa käydyn neuvottelumenettelyn päättämisestä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen (1), jota on tarkistettu Ouagadougoussa Burkina Fasossa 22 päivänä kesäkuuta 2010 (2), jäljempänä ’AKT–EU-kumppanuussopimus’, ja erityisesti sen 96 artiklan,

ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen AKT–EU-kumppanuussopimuksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavista toimenpiteistä ja noudatettavista menettelyistä (3) ja erityisesti sen 3 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan komission yhteisymmärryksessä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan kanssa esittämän ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Burundin tasavalta ei kunnioita AKT–EU-kumppanuussopimuksen 9 artiklassa tarkoitettuja olennaisia osia. |
| --- | --- |

(1)

Burundin tasavalta ei kunnioita AKT–EU-kumppanuussopimuksen 9 artiklassa tarkoitettuja olennaisia osia.

| (2) | AKT–EU-kumppanuussopimuksen 96 artiklan mukaisesti Burundin tasavallan kanssa käytiin 8 päivänä joulukuuta 2015 neuvottelut, joissa oli läsnä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän, mukaan lukien Afrikan unionin, Itä-Afrikan yhteisön ja Yhdistyneiden kansakuntien edustajia. |
| --- | --- |

(2)

AKT–EU-kumppanuussopimuksen 96 artiklan mukaisesti Burundin tasavallan kanssa käytiin 8 päivänä joulukuuta 2015 neuvottelut, joissa oli läsnä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän, mukaan lukien Afrikan unionin, Itä-Afrikan yhteisön ja Yhdistyneiden kansakuntien edustajia.

| (3) | Burundin hallituksen edustajat esittivät neuvotteluissa ehdotuksia sitoumuksiksi. Näitä sitoumusehdotuksia ei pidetä riittävinä. |
| --- | --- |

(3)

Burundin hallituksen edustajat esittivät neuvotteluissa ehdotuksia sitoumuksiksi. Näitä sitoumusehdotuksia ei pidetä riittävinä.

| (4) | Sen vuoksi on aiheellista tehdä päätös AKT–EU-kumppanuussopimuksen 96 artiklan perusteella käytyjen neuvottelujen päättämisestä ja toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä näiden sitoumusten täytäntöön panemiseksi, |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi on aiheellista tehdä päätös AKT–EU-kumppanuussopimuksen 96 artiklan perusteella käytyjen neuvottelujen päättämisestä ja toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä näiden sitoumusten täytäntöön panemiseksi,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Päätetään Burundin tasavallan kanssa AKT–EU-kumppanuussopimuksen 96 artiklan mukaisesti käydyt neuvottelut.

2 artikla

Toteutetaan liitteenä olevassa kirjeessä kuvatut toimenpiteet AKT–EU-kumppanuussopimuksen 96 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuina aiheellisina toimenpiteinä.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Sitä tarkastellaan säännöllisesti vähintään kuuden kuukauden välein, mieluiten Euroopan ulkosuhdehallinnon tekemien seurantakäyntien, joihin osallistuu komission yksiköitä, perusteella.

Tehty Brysselissä 14 päivänä maaliskuuta 2016.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

F. MOGHERINI

---

(1)  
  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

1

(2)  
  EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3.

2

(3)  
  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 376.

3

---

LIITE

Arvoisa tasavallan presidentti

Euroopan unioni katsoo, että Burundin tasavalta ei ole noudattanut useampia Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen, jäljempänä ’AKT-EU-kumppanuussopimus’, 9 artiklassa tarkoitettuja olennaisia osia. Se on esittänyt AKT–EU-kumppanuussopimuksen 8 artiklan nojalla käydyn tehostetun vuoropuhelun puitteissa useaan otteeseen huolestuneisuutensa siitä, ettei maa noudata tiettyjä ihmisoikeuksiin, demokratiaan ja oikeusvaltioon liittyviä periaatteita.

Tästä syystä Euroopan unioni aloitti Burundin hallituksen kanssa AKT–EU-kumppanuussopimuksen 96 artiklan mukaiset neuvottelut, jotta voitaisiin tarkastella näitä huolenaiheita ja keinoja niiden poistamiseksi.

Burundin hallitus hyväksyi Euroopan unionin esittämän kutsun, ja neuvottelut aloitettiin 8 päivänä joulukuuta 2015 Brysselissä.

Neuvottelujen kuluessa osapuolet keskustelivat tarvittavista toimenpiteistä, joiden avulla päästään nopeasti takaisin tilanteeseen, jossa demokratian periaatteita ja arvoja, ihmisoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta kunnioitetaan AKT–EU-kumppanuussopimuksen olennaisten osien ja Arushan sopimuksissa vahvistettujen periaatteiden pohjalta. Keskustelua ja ajatustenvaihtoa käytiin yhdeksästä aihepiiristä, joista Euroopan unioni odotti Burundin hallituksen antavan tarkkoja ja konkreettisia sitoumuksia.

Euroopan unioni on ottanut huomioon burundilaisen osapuolen neuvottelujen aikana antamat seuraavat sitoumukset:

| — | yksityisen median toiminnan uudelleen salliminen ja lehdistölain soveltamista koskevien riitojen ratkaisu; |
| --- | --- |

—

yksityisen median toiminnan uudelleen salliminen ja lehdistölain soveltamista koskevien riitojen ratkaisu;

| — | toimittajan ammatin vapaa harjoittaminen; |
| --- | --- |

—

toimittajan ammatin vapaa harjoittaminen;

| — | kansalaisyhteiskunnan ja ihmisoikeusaktivistien vapaus ja turvallisuus; |
| --- | --- |

—

kansalaisyhteiskunnan ja ihmisoikeusaktivistien vapaus ja turvallisuus;

| — | käynnissä olevien oikeudellisten asioiden hoito AKT–EU-kumppanuussopimuksen 8 artiklan nojalla käydyssä tehostetussa vuoropuhelussa pyydettyjen sitoumusten mukaisesti; |
| --- | --- |

—

käynnissä olevien oikeudellisten asioiden hoito AKT–EU-kumppanuussopimuksen 8 artiklan nojalla käydyssä tehostetussa vuoropuhelussa pyydettyjen sitoumusten mukaisesti;

| — | mielenosoituksissa pidätettyjen vankien tilanne; |
| --- | --- |

—

mielenosoituksissa pidätettyjen vankien tilanne;

| — | kidutusta ja laittomia teloituksia koskevien väitteiden tutkiminen; |
| --- | --- |

—

kidutusta ja laittomia teloituksia koskevien väitteiden tutkiminen;

| — | kansallisen vuoropuhelun järjestäminen yhteistyössä Itä-Afrikan yhteisön ja Afrikan unionin tai jonkin muun kansainvälisen välittäjän kanssa demokratian periaatteiden palauttamiseksi; |
| --- | --- |

—

kansallisen vuoropuhelun järjestäminen yhteistyössä Itä-Afrikan yhteisön ja Afrikan unionin tai jonkin muun kansainvälisen välittäjän kanssa demokratian periaatteiden palauttamiseksi;

| — | muiden aseistautuneiden tahojen kuin poliisin ja puolustusvoimien aseistariisunta ja hajottaminen kansainvälisten tarkkailijoiden tuella; |
| --- | --- |

—

muiden aseistautuneiden tahojen kuin poliisin ja puolustusvoimien aseistariisunta ja hajottaminen kansainvälisten tarkkailijoiden tuella;

| — | kriisinratkaisusuunnitelman täytäntöönpano sovittavan aikataulun mukaisesti. |
| --- | --- |

—

kriisinratkaisusuunnitelman täytäntöönpano sovittavan aikataulun mukaisesti.

Euroopan unioni pani neuvottelujen päätteeksi antamissaan päätelmissä merkille Burundin hallituksen sitoumuksen toimittaa selvennyksiä ja nopeuttaa tiettyjä oikeudellisia menettelyjä. Euroopan unioni totesi samassa yhteydessä kuitenkin, että Burundin hallituksen edustajien antamat vastaukset eivät riitä kokonaisvaltaisesti korjaamaan kumppanuuden olennaisiin osiin liittyviä puutteita eivätkä vastaa tyydyttävällä tavalla Afrikan unionin rauhan ja turvallisuuden neuvoston 17 päivänä lokakuuta ja 13 päivänä marraskuuta 2015 tekemiin päätöksiin.

Tästä syystä eurooppalainen osapuoli teki päätöksen neuvottelujen päättämisestä ja aiheellisten toimenpiteiden toteuttamisesta AKT–EU-kumppanuussopimuksen 96 artiklan 2 kohdan c alakohdan nojalla.

AKT–EU-kumppanuussopimuksen olennaisten osien uudelleen noudattaminen tukee yhteistyön asteittaista normalisointia. Sitoumustaulukkoa koskevassa liitteessä esitetään odotetut sitoumukset, jotka on jaettu neljään aihepiiriin ja joita arvioidaan samanaikaisesti, sekä aiheelliset toimenpiteet, jotka ovat sidoksissa todettuun edistymiseen. Kuten näette, aikomuksenamme on mukauttaa AMISOM-operaatioon osallistuvalle burundilaisosastolle antamamme tuen (joka rahoitetaan EKR:stä osana Afrikan rauhanrahastoa) rahoitukseen ja maksamiseen liittyviä järjestelyjä ja ehtoja Afrikan unionia asiassa kuullen.

Euroopan unioni varaa itselleen oikeuden muuttaa näitä toimenpiteitä poliittisen tilanteen kehittymisen ja sitoumusten täytäntöönpanon mukaan.

AKT–EU-kumppanuussopimuksen 96 artiklaan perustuvan menettelyn mukaisesti Euroopan unioni seuraa edelleen tiiviisti Burundin tilannetta AKT–EU-kumppanuussopimuksen 96 artiklassa tarkoitetun päätöksen voimassaolon aikana. Tämän jakson aikana Burundin hallituksen kanssa käydään vuoropuhelua AKT–EU-kumppanuussopimuksen olennaisten osien uudelleen noudattamista koskevan prosessin tukemiseksi. Euroopan unioni tarkastaa tilanteen säännöllisesti ja ensimmäisen kerran kuuden kuukauden kuluttua. Neuvosto voi tarkistaa 96 artiklaan perustuvaa päätöstä tilanteen kehittymisen ja sitoumusten täytäntöönpanon perusteella.

Kunnioittavasti

Neuvoston puolesta

F. MOGHERINI

Puheenjohtaja

Komission puolesta

N. MIMICA

Komissaari

LIITE

SITOUMUSTAULUKKO

| Burundin hallituksen sitoumukset | Euroopan unionin aiheelliset toimenpiteet |
| --- | --- |
| Ei sitoumuksia (tilanne AKT–EU-kumppanuussopimuksen 96 artiklan mukaisten neuvottelujen päättämisajankohtana): AKT–EU-kumppanuussopimuksen 9 artiklassa tarkoitettuja olennaisia osia – i) ihmisoikeuksia, ii) demokratian periaatteita ja iii) oikeusvaltioperiaatetta – ei noudateta. | Euroopan unioni (1) jatkaa Burundin kansaa tukevia toimia. Se jatkaa täytäntöönpanovaiheessa olevien sopimusten rahoittamista sekä kiireellisiä toimia, joilla tuetaan suoraan maan väestöä ja kansalaisyhteiskuntaa ja jotka liittyvät köyhyyden torjuntaan ja peruspalvelujen saantiin.
  Tähän liittyen Euroopan unionin päätöksentekoelinten hyväksyttäväksi aiotaan esittää kaksi kiireellistä ohjelmaa, joista toinen koskee terveyspalvelujen saantia (40 000 000  euroa) ja toinen ravitsemusta / maaseudun kehittämistä (15 000 000  euroa). Näiden hankkeiden täytäntöönpano on tarkoitus uskoa kansalaisjärjestöille ja/tai kansainvälisille järjestöille.
  Humanitaarisia toimia (mukaan lukien pakolaisille annettava tuki) jatketaan esille tulevien tarpeiden mukaan ja sillä edellytyksellä, että väestön luo taataan pääsy.
  Sen sijaan suorat rahoitustuet tai maksut (budjettituki mukaan lukien) hallinnolle tai maan instituutioille keskeytetään.
  AMISOM-operaatioon osallistuvien burundilaissotilaiden korvauksiin liittyviä rahoitusehtoja ja maksujärjestelyjä samoin kuin operaation valmistelusta aiheutuvista kuluista Burundin hallitukselle maksettavaa osuutta (jotka rahoitetaan EKR:stä osana Afrikan rauhanrahastoa) tarkistetaan ja mukautetaan Afrikan unionia asiassa kuullen.
  Toimenpiteet eivät koske alueellista yhdentymistä tukevia ohjelmia ja rahoitusta niiden täytäntöönpanon yksityiskohdista riippumatta. |
| Alat, joilla Burundin hallitukselta odotetaan sitoumuksia, ja vastaavat indikaattorit. Kyseisiä aloja ja indikaattoreita arvioidaan kokonaisvaltaisesti ja niiden kehittymisen perusteella.
  1.   Poliittinen yhteisymmärrys kriisinratkaisusuunnitelmasta
  Odotetut sitoumukset






  1.1: | Osallistuminen Itä-Afrikan yhteisön ja Afrikan unionin tai jonkin muun kansainvälisen välittäjän avustamana vuoropuheluun, joka mahdollistaa demokratian periaatteiden uudelleen noudattamisen |

Burundin hallituksen sitoumukset

Euroopan unionin aiheelliset toimenpiteet

Ei sitoumuksia (tilanne AKT–EU-kumppanuussopimuksen 96 artiklan mukaisten neuvottelujen päättämisajankohtana): AKT–EU-kumppanuussopimuksen 9 artiklassa tarkoitettuja olennaisia osia – i) ihmisoikeuksia, ii) demokratian periaatteita ja iii) oikeusvaltioperiaatetta – ei noudateta.

Euroopan unioni (1) jatkaa Burundin kansaa tukevia toimia. Se jatkaa täytäntöönpanovaiheessa olevien sopimusten rahoittamista sekä kiireellisiä toimia, joilla tuetaan suoraan maan väestöä ja kansalaisyhteiskuntaa ja jotka liittyvät köyhyyden torjuntaan ja peruspalvelujen saantiin.

Tähän liittyen Euroopan unionin päätöksentekoelinten hyväksyttäväksi aiotaan esittää kaksi kiireellistä ohjelmaa, joista toinen koskee terveyspalvelujen saantia (40 000 000  euroa) ja toinen ravitsemusta / maaseudun kehittämistä (15 000 000  euroa). Näiden hankkeiden täytäntöönpano on tarkoitus uskoa kansalaisjärjestöille ja/tai kansainvälisille järjestöille.

Humanitaarisia toimia (mukaan lukien pakolaisille annettava tuki) jatketaan esille tulevien tarpeiden mukaan ja sillä edellytyksellä, että väestön luo taataan pääsy.

Sen sijaan suorat rahoitustuet tai maksut (budjettituki mukaan lukien) hallinnolle tai maan instituutioille keskeytetään.

AMISOM-operaatioon osallistuvien burundilaissotilaiden korvauksiin liittyviä rahoitusehtoja ja maksujärjestelyjä samoin kuin operaation valmistelusta aiheutuvista kuluista Burundin hallitukselle maksettavaa osuutta (jotka rahoitetaan EKR:stä osana Afrikan rauhanrahastoa) tarkistetaan ja mukautetaan Afrikan unionia asiassa kuullen.

Toimenpiteet eivät koske alueellista yhdentymistä tukevia ohjelmia ja rahoitusta niiden täytäntöönpanon yksityiskohdista riippumatta.

Alat, joilla Burundin hallitukselta odotetaan sitoumuksia, ja vastaavat indikaattorit. Kyseisiä aloja ja indikaattoreita arvioidaan kokonaisvaltaisesti ja niiden kehittymisen perusteella.

1.   Poliittinen yhteisymmärrys kriisinratkaisusuunnitelmasta

Odotetut sitoumukset

1.1:

Osallistuminen Itä-Afrikan yhteisön ja Afrikan unionin tai jonkin muun kansainvälisen välittäjän avustamana vuoropuheluun, joka mahdollistaa demokratian periaatteiden uudelleen noudattamisen

Indikaattori:

| — | osallistava poliittinen vuoropuhelu, johon osallistuvat kaikki politiikan toimijat kansainvälisen välittäjän määrittämien ehtojen ja tämän päätöksen mukaisesti ja jonka tuloksena on kriisinratkaisusuunnitelma, tai Arushan sopimusten mukainen yhteisymmärrykseen perustuva ja rauhanomainen kriisinratkaisu, jonka tavoitteena on paluu oikeusvaltioon ja osallistavaan hallintotapaan |
| --- | --- |

—

osallistava poliittinen vuoropuhelu, johon osallistuvat kaikki politiikan toimijat kansainvälisen välittäjän määrittämien ehtojen ja tämän päätöksen mukaisesti ja jonka tuloksena on kriisinratkaisusuunnitelma, tai Arushan sopimusten mukainen yhteisymmärrykseen perustuva ja rauhanomainen kriisinratkaisu, jonka tavoitteena on paluu oikeusvaltioon ja osallistavaan hallintotapaan

Yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston (EKR) jäljellä olevat sitomattomat määrärahat ovat täytäntöönpano- tai määrittelyvaiheessa olevat ohjelmat pois lukien 322 000 000 euroa (2). Ne ovat käytettävissä Burundia varten ja voitaisiin ottaa käyttöön sitä mukaa kuin sitoumusten täytäntöönpano etenee. Neljällä aihealueella (rauhoittaminen, oikeustapausten käsittely, poliittinen vuoropuhelu ja kriisinratkaisusuunnitelman toteutus) tapahtuvan edistymisen ja Burundin hallituksen antamien sitoumusten perusteella aiheellisia toimenpiteitä toteutetaan asteittain seuraavasti:

| 1. | Haavoittuvimpia väestönosia suoraan hyödyttävää tukea jatketaan, minkä lisäksi Euroopan unionin toimivaltaiset yksiköt valmistelevat todetun edistymisen perusteella rahoitussitoumuksia, joiden tavoitteena on parantaa maan hallinnollisia ja institutionaalisia valmiuksia tapauskohtaisesti kiireellisyyden ja tähdellisyyden perusteella. |
| --- | --- |

1.

Haavoittuvimpia väestönosia suoraan hyödyttävää tukea jatketaan, minkä lisäksi Euroopan unionin toimivaltaiset yksiköt valmistelevat todetun edistymisen perusteella rahoitussitoumuksia, joiden tavoitteena on parantaa maan hallinnollisia ja institutionaalisia valmiuksia tapauskohtaisesti kiireellisyyden ja tähdellisyyden perusteella.

| 2. | Jos edistys on huomattavaa, Euroopan unioni harkitsee viimeisen budjettitukierän maksamista kymmenennen EKR:n budjettitukiohjelmasta (enintään 11 500 000  euroa). |
| --- | --- |

2.

Jos edistys on huomattavaa, Euroopan unioni harkitsee viimeisen budjettitukierän maksamista kymmenennen EKR:n budjettitukiohjelmasta (enintään 11 500 000  euroa).

Alun perin vuodelle 2015 tarkoitettuja hankkeita (budjettituki pois lukien) voidaan alkaa taas hyväksyä.

| 1.2: | Aseistariisunnan jatkaminen kansainvälisten tarkkailijoiden tuella; yleisen järjestyksen säilyttäminen oikeusvaltioperiaatetta noudattaen on yksin poliisin ja puolustusvoimien tehtävä |
| --- | --- |

1.2:

Aseistariisunnan jatkaminen kansainvälisten tarkkailijoiden tuella; yleisen järjestyksen säilyttäminen oikeusvaltioperiaatetta noudattaen on yksin poliisin ja puolustusvoimien tehtävä

Indikaattori:

| — | aseistariisuntaa koskevien Afrikan unionin rauhan ja turvallisuuden neuvoston päätösten (varsinkin 13.6.2015 tehty päätös sotilasasiantuntijoiden lähettämisestä) ja Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmien (varsinkin 12.11.2015 annettu päätöslauselma) täytäntöönpano |
| --- | --- |

—

aseistariisuntaa koskevien Afrikan unionin rauhan ja turvallisuuden neuvoston päätösten (varsinkin 13.6.2015 tehty päätös sotilasasiantuntijoiden lähettämisestä) ja Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmien (varsinkin 12.11.2015 annettu päätöslauselma) täytäntöönpano

| 3. | Toimenpiteitä voitaisiin toteuttaa kattavammin kriisinratkaisusuunnitelman valmistelu- ja tukitarkoituksessa, mikä mahdollistaisi yhdennentoista EKR:n maaohjelman hallintotapaosion ja yhdennentoista EKR:n budjettitukiohjelman uudelleen käynnistämisen. |
| --- | --- |

3.

Toimenpiteitä voitaisiin toteuttaa kattavammin kriisinratkaisusuunnitelman valmistelu- ja tukitarkoituksessa, mikä mahdollistaisi yhdennentoista EKR:n maaohjelman hallintotapaosion ja yhdennentoista EKR:n budjettitukiohjelman uudelleen käynnistämisen.

Tällöin käynnistyisi myös vuodelle 2016 tarkoitettu energia-alan ohjelma.

| 4. | Kaikkien toimenpiteiden toteuttaminen mahdollistaisi kaikkien yhdennentoista EKR:n Burundin maaohjelmaan sisältyvien EU:n ohjelmien ja rahoituksen toteutuksen ilman rajoituksia (432 000 000 euroa). |
| --- | --- |

4.

Kaikkien toimenpiteiden toteuttaminen mahdollistaisi kaikkien yhdennentoista EKR:n Burundin maaohjelmaan sisältyvien EU:n ohjelmien ja rahoituksen toteutuksen ilman rajoituksia (432 000 000 euroa).

2.   Rauhoittamistoimet ja poliittisen toimintaympäristön avaaminen

Odotetut sitoumukset

| 2.1: | Yksityisen median toiminnan uudelleen salliminen ja lehdistölain soveltamista koskevien riitojen ratkaiseminen |
| --- | --- |

2.1:

Yksityisen median toiminnan uudelleen salliminen ja lehdistölain soveltamista koskevien riitojen ratkaiseminen

Indikaattori:

| — | riippumattomat radio- ja televisioasemat saavat toimia koko maan alueella tiedonvälityksen moniarvoisuuden nimissä |
| --- | --- |

—

riippumattomat radio- ja televisioasemat saavat toimia koko maan alueella tiedonvälityksen moniarvoisuuden nimissä

| 2.2: | Toimittajan ammatin vapaa harjoittaminen turvallisesti |
| --- | --- |

2.2:

Toimittajan ammatin vapaa harjoittaminen turvallisesti

Indikaattori:

| — | käytännön toimet toimittajiin kohdistuvan pelottelun estämiseksi |
| --- | --- |

—

käytännön toimet toimittajiin kohdistuvan pelottelun estämiseksi

| — | toimittajiin kohdistuvaan väkivaltaan syyllistyneitä vastaan nostettuihin syytteisiin liittyvä tutkinta; toimittajien tilannetta käsitellään lehdistölain mukaisesti ja sananvapautta kunnioittaen |
| --- | --- |

—

toimittajiin kohdistuvaan väkivaltaan syyllistyneitä vastaan nostettuihin syytteisiin liittyvä tutkinta; toimittajien tilannetta käsitellään lehdistölain mukaisesti ja sananvapautta kunnioittaen

| 2.3: | Kansalaisyhteiskunnan ja ihmisoikeusaktivistien vapaus ja turvallisuus |
| --- | --- |

2.3:

Kansalaisyhteiskunnan ja ihmisoikeusaktivistien vapaus ja turvallisuus

Indikaattori:

| — | perutaan 23.11.2015 annettu määräys, jolla keskeytettiin tiettyjen kansalaisjärjestöjen toiminta; lopetetaan ihmisoikeusaktivistien pelottelu |
| --- | --- |

—

perutaan 23.11.2015 annettu määräys, jolla keskeytettiin tiettyjen kansalaisjärjestöjen toiminta; lopetetaan ihmisoikeusaktivistien pelottelu

3.   Oikeustapauksiin liittyvät toimenpiteet

Odotetut sitoumukset

| 3.1: | Käynnissä olevien, 8 artiklan mukaisessa tehostetussa vuoropuhelussa esiin nostettujen oikeudellisten asioiden käsittely |
| --- | --- |

3.1:

Käynnissä olevien, 8 artiklan mukaisessa tehostetussa vuoropuhelussa esiin nostettujen oikeudellisten asioiden käsittely

Indikaattori:

| — | muutoksenhakuoikeudenkäynnit asianomaisissa tapauksissa (MSD, F. BAMVUGINYUMVIRA, L. NGENDAKUMANA) sääntöjä ja oikeutta puolustukseen noudattaen |
| --- | --- |

—

muutoksenhakuoikeudenkäynnit asianomaisissa tapauksissa (MSD, F. BAMVUGINYUMVIRA, L. NGENDAKUMANA) sääntöjä ja oikeutta puolustukseen noudattaen

| 3.2: | Mielenosoitusten ja turvallisuutta uhkaavien tilanteiden takia vangittujen henkilöiden tapausten käsittely Burundin rikoslain ja kansainvälisten normien mukaisesti |
| --- | --- |

3.2:

Mielenosoitusten ja turvallisuutta uhkaavien tilanteiden takia vangittujen henkilöiden tapausten käsittely Burundin rikoslain ja kansainvälisten normien mukaisesti

Indikaattori:

| — | mielenosoittajat, jotka eivät ole syyllistyneet väkivaltaan: annettava vapauttamisen todistava oikeuden asiakirja ja kumottava pidätysmääräys, jos sellainen on annettu; mielenosoittajat, joiden osalta nostettu syyte: järjestettävä oikeudenkäynti lakisääteisessä määräajassa ja Burundin lakeja noudattaen, mukaan lukien Burundin ratifioimat kansainväliset normit, jotka koskevat oikeutta puolueettomaan oikeudenkäyntiin |
| --- | --- |

—

mielenosoittajat, jotka eivät ole syyllistyneet väkivaltaan: annettava vapauttamisen todistava oikeuden asiakirja ja kumottava pidätysmääräys, jos sellainen on annettu; mielenosoittajat, joiden osalta nostettu syyte: järjestettävä oikeudenkäynti lakisääteisessä määräajassa ja Burundin lakeja noudattaen, mukaan lukien Burundin ratifioimat kansainväliset normit, jotka koskevat oikeutta puolueettomaan oikeudenkäyntiin

| 3.3: | Kidutusta ja laittomia teloituksia koskevien väitteiden tutkiminen ja päätelmien seuranta |
| --- | --- |

3.3:

Kidutusta ja laittomia teloituksia koskevien väitteiden tutkiminen ja päätelmien seuranta

Indikaattori:

| — | julkaistava raportit uskottavasta tutkinnasta, johon on osallistunut kansainvälisiä asiantuntijoita, kaikissa sellaisissa tapauksissa, joissa väitetään tapahtuneen kidutusta, seksuaalista väkivaltaa, katoamisia tai laiton teloitus, sekä toteutettava tällaisiin tekoihin syyllistyneisiin henkilöihin kohdistuvia toimenpiteitä |
| --- | --- |

—

julkaistava raportit uskottavasta tutkinnasta, johon on osallistunut kansainvälisiä asiantuntijoita, kaikissa sellaisissa tapauksissa, joissa väitetään tapahtuneen kidutusta, seksuaalista väkivaltaa, katoamisia tai laiton teloitus, sekä toteutettava tällaisiin tekoihin syyllistyneisiin henkilöihin kohdistuvia toimenpiteitä

4.   Kriisinratkaisusuunnitelman täytäntöönpano

Odotettu sitoumus

Kriisinratkaisusuunnitelman täytäntöönpano sovitussa aikataulussa

Kansainvälisen välittäjän päätelmät ja kriisinratkaisusuunnitelma pannaan täytäntöön suunnitelmassa esitetyn aikataulun ja järjestelyn mukaisesti.

---

(1)  Mukaan lukien Euroopan investointipankki (EIP).

(2)  Yhdennentoista EKR:n maaohjelmasta on jo sidottu 55 miljoonaa euroa vuonna 2014, ja valmisteluvaiheessa olevien väestön hyväksi toteutettavien kahden kiireellisen hankkeen määrärahat ovat nekin yhteensä 55 miljoonaa euroa.

---

| 18.3.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 73/97 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 73/97

---

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEAN PÄÄTÖS (YUTP) 2016/395,

annettu 15 päivänä maaliskuuta 2016,

EU:n joukkojen komentajan nimittämisestä Euroopan unionin sotilasoperaatioon, jolla osallistutaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä (Atalanta), sekä päätöksen (YUTP) 2015/1823 kumoamisesta (ATALANTA/1/2016)

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 38 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan unionin sotilasoperaatiosta, jolla osallistutaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä, 10 päivänä marraskuuta 2008 hyväksytyn neuvoston yhteisen toiminnan 2008/851/YUTP (1) ja erityisesti sen 6 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto on yhteisen toiminnan 2008/851/YUTP 6 artiklan 1 kohdan nojalla valtuuttanut poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean (PTK) tekemään asiaankuuluvat päätökset EU:n joukkojen komentajan nimittämisestä Euroopan unionin sotilasoperaatioon, jolla osallistutaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä, jäljempänä ’EU:n joukkojen komentaja’. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto on yhteisen toiminnan 2008/851/YUTP 6 artiklan 1 kohdan nojalla valtuuttanut poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean (PTK) tekemään asiaankuuluvat päätökset EU:n joukkojen komentajan nimittämisestä Euroopan unionin sotilasoperaatioon, jolla osallistutaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä, jäljempänä ’EU:n joukkojen komentaja’.

| (2) | PTK hyväksyi 6 päivänä lokakuuta 2015 päätöksen (YUTP) 2015/1823 (2), jolla kontra-amiraali Stefano BARBIERI nimitettiin EU:n joukkojen komentajaksi. |
| --- | --- |

(2)

PTK hyväksyi 6 päivänä lokakuuta 2015 päätöksen (YUTP) 2015/1823 (2), jolla kontra-amiraali Stefano BARBIERI nimitettiin EU:n joukkojen komentajaksi.

| (3) | EU:n operaation komentaja on suosittanut, että lippueamiraali Jan C. KAACK nimitetään uudeksi EU:n joukkojen komentajaksi kontra-amiraali Stefano BARBIERIn seuraajana 23 päivästä maaliskuuta 2016. |
| --- | --- |

(3)

EU:n operaation komentaja on suosittanut, että lippueamiraali Jan C. KAACK nimitetään uudeksi EU:n joukkojen komentajaksi kontra-amiraali Stefano BARBIERIn seuraajana 23 päivästä maaliskuuta 2016.

| (4) | EU:n sotilaskomitea tuki tätä suositusta 23 päivänä helmikuuta 2016. |
| --- | --- |

(4)

EU:n sotilaskomitea tuki tätä suositusta 23 päivänä helmikuuta 2016.

| (5) | Päätös (YUTP) 2015/1823 olisi näin ollen kumottava. |
| --- | --- |

(5)

Päätös (YUTP) 2015/1823 olisi näin ollen kumottava.

| (6) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevan 5 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu niiden unionin päätösten ja toimien valmisteluun ja täytäntöönpanoon, joilla on merkitystä puolustuksen alalla, |
| --- | --- |

(6)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevan 5 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu niiden unionin päätösten ja toimien valmisteluun ja täytäntöönpanoon, joilla on merkitystä puolustuksen alalla,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimitetään lippueamiraali Jan C. KAACK 23 päivästä maaliskuuta 2016 EU:n joukkojen komentajaksi Euroopan unionin sotilasoperaatioon, jolla osallistutaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä (Atalanta).

2 artikla

Kumotaan päätös (YUTP) 2015/1823.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 15 päivänä maaliskuuta 2016.

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean puolesta

Puheenjohtaja

W. STEVENS

---

(1)  
  EUVL L 301, 12.11.2008, s. 33.

1

(2)  Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2015/1823, annettu 6 päivänä lokakuuta 2015, EU:n joukkojen komentajan nimittämisestä Euroopan unionin sotilasoperaatioon, jolla osallistutaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä (Atalanta), sekä päätösten (YUTP) 2015/607 ja (YUTP) 2015/1750 kumoamisesta (ATALANTA/6/2015) (EUVL L 265, 10.10.2015, s. 10).

2

---

| 18.3.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 73/99 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 73/99

---

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEAN PÄÄTÖS (YUTP) 2016/396,

annettu 15 päivänä maaliskuuta 2016,

EU:n operaation komentajan nimittämisestä Somalian turvallisuusjoukkojen kouluttamiseen osallistumista koskevaa Euroopan unionin sotilasoperaatiota (EUTM Somalia) varten ja päätöksen (YUTP) 2015/173 kumoamisesta (EUTM Somalia/1/2016)

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 38 artiklan,

ottaa huomioon Somalian turvallisuusjoukkojen kouluttamiseen osallistumista koskevasta Euroopan unionin sotilasoperaatiosta 15 päivänä helmikuuta 2010 annetun neuvoston päätöksen 2010/96/YUTP ja erityisesti sen 5 artiklan (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea (PTK) on päätöksen 2010/96/YUTP nojalla valtuutettu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 38 artiklan mukaisesti tekemään EUTM Somalian poliittista valvontaa ja strategista johtoa koskevat asiaankuuluvat päätökset, mukaan lukien päätökset EU:n operaation komentajan nimittämisestä. |
| --- | --- |

(1)

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea (PTK) on päätöksen 2010/96/YUTP nojalla valtuutettu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 38 artiklan mukaisesti tekemään EUTM Somalian poliittista valvontaa ja strategista johtoa koskevat asiaankuuluvat päätökset, mukaan lukien päätökset EU:n operaation komentajan nimittämisestä.

| (2) | PTK hyväksyi 3 päivänä helmikuuta 2015 päätöksen (YUTP) 2015/173 (2) prikaatikenraali Antonio MAGGIn nimittämisestä EU:n operaation komentajaksi EUTM Somaliaa varten. |
| --- | --- |

(2)

PTK hyväksyi 3 päivänä helmikuuta 2015 päätöksen (YUTP) 2015/173 (2) prikaatikenraali Antonio MAGGIn nimittämisestä EU:n operaation komentajaksi EUTM Somaliaa varten.

| (3) | Italia ehdotti 9 päivänä helmikuuta 2016, että prikaatikenraali Maurizio MORENA nimitettäisiin uudeksi EU:n operaation komentajaksi EUTM Somaliaa varten prikaatikenraali Antonio MAGGIn seuraajaksi. |
| --- | --- |

(3)

Italia ehdotti 9 päivänä helmikuuta 2016, että prikaatikenraali Maurizio MORENA nimitettäisiin uudeksi EU:n operaation komentajaksi EUTM Somaliaa varten prikaatikenraali Antonio MAGGIn seuraajaksi.

| (4) | Euroopan unionin sotilaskomitea suositti 24 päivänä helmikuuta 2016, että PTK nimittää prikaatikenraali Maurizio MORENAn uudeksi EU:n operaation komentajaksi EUTM Somaliaa varten prikaatikenraali Antonio MAGGIn seuraajaksi 21 päivästä maaliskuuta 2016 alkaen. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan unionin sotilaskomitea suositti 24 päivänä helmikuuta 2016, että PTK nimittää prikaatikenraali Maurizio MORENAn uudeksi EU:n operaation komentajaksi EUTM Somaliaa varten prikaatikenraali Antonio MAGGIn seuraajaksi 21 päivästä maaliskuuta 2016 alkaen.

| (5) | Päätös (YUTP) 2015/173 olisi kumottava. |
| --- | --- |

(5)

Päätös (YUTP) 2015/173 olisi kumottava.

| (6) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevan 5 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu niiden Euroopan unionin päätösten ja toimien valmisteluun ja täytäntöönpanoon, joilla on merkitystä puolustuksen alalla, |
| --- | --- |

(6)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevan 5 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu niiden Euroopan unionin päätösten ja toimien valmisteluun ja täytäntöönpanoon, joilla on merkitystä puolustuksen alalla,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimitetään prikaatikenraali Maurizio MORENA EU:n operaation komentajaksi Somalian turvallisuusjoukkojen kouluttamiseen osallistumista koskevaa Euroopan unionin sotilasoperaatiota (EUTM Somalia) varten 21 päivästä maaliskuuta 2016 alkaen.

2 artikla

Kumotaan päätös (YUTP) 2015/173.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 15 päivänä maaliskuuta 2016.

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean puolesta

Puheenjohtaja

W. STEVENS

---

(1)  
  EUVL L 44, 19.2.2010, s. 16.

1

(2)  Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2015/173, annettu 3 päivänä helmikuuta 2015, EU:n operaation komentajan nimittämisestä Somalian turvallisuusjoukkojen kouluttamiseen osallistumista koskevaa Euroopan unionin sotilasoperaatiota (EUTM Somalia) varten ja päätöksen EUTM Somalia/1/2013 kumoamisesta (EUTM Somalia/1/2015) (EUVL L 29, 5.2.2015, s. 14).

2

---

| 18.3.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 73/100 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 73/100

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2016/397,

annettu 16 päivänä maaliskuuta 2016,

ekologisista arviointiperusteista EU-ympäristömerkin myöntämiseksi sisä- ja ulkomaaleille ja -lakoille annetun päätöksen 2014/312/EU muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 1510)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon EU-ympäristömerkistä 25 päivänä marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 66/2010 (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan,

on kuullut Euroopan unionin ympäristömerkintälautakuntaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission päätöksellä 2014/312/EU (2) vahvistettiin ekologiset arviointiperusteet EU-ympäristömerkin myöntämiseksi sisä- ja ulkomaaleille ja -lakoille. Päätöksen 2014/312/EU hyväksymisen jälkeen DPx Fine Chemicals Austria GmbH, LSR Associates Ltd ja Novasol S.A toimittivat yhteisesti tiedot rekisteröintiä varten Euroopan kemikaalivirastolle Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (3) mukaisesti. Rekisteröintiasiakirjat sisälsivät tärkeää tartunta- ja silloitusainetta, adipiinihappodihydratsidia (ADH), koskevat tarkistetut itseluokittelut. Tiedoista kävi ilmi, että ADH on itseluokiteltu vesiympäristölle vaaralliseksi (Krooninen kategoria 2) ja siihen liittyy vaaralauseke H411 (Myrkyllistä vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia). ADH:ta sisältyy polymeeridispersioihin, joita käytetään usein vesipohjaisissa maaleissa ja lakoissa tuotteen elinkaaren pidentämiseksi. Maaleilla, joiden käyttöikä on pidempi, on pienemmät kokonaisympäristövaikutukset tuotteen elinkaaren aikana, sillä uudelleenmaalausta ei tarvitse tehdä niin usein. Käytettävissä olevien tietojen mukaan markkinoilla ei ole vielä saatavilla yhtä tehokkaita ja toimivia vaihtoehtoja. Sen vuoksi on tarpeen myöntää poikkeus päätöksen 2014/312/EU arviointiperusteeseen 5, jotta ADH:ta voidaan käyttää ympäristömerkin saaneissa maaleissa ja lakoissa silloin, kun ei ole teknisesti mahdollista käyttää vaihtoehtoisia materiaaleja siksi, että maalituote ei tarjoa kuluttajalle tarvittavaa toiminnallisuutta. |
| --- | --- |

(1)

Komission päätöksellä 2014/312/EU (2) vahvistettiin ekologiset arviointiperusteet EU-ympäristömerkin myöntämiseksi sisä- ja ulkomaaleille ja -lakoille. Päätöksen 2014/312/EU hyväksymisen jälkeen DPx Fine Chemicals Austria GmbH, LSR Associates Ltd ja Novasol S.A toimittivat yhteisesti tiedot rekisteröintiä varten Euroopan kemikaalivirastolle Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (3) mukaisesti. Rekisteröintiasiakirjat sisälsivät tärkeää tartunta- ja silloitusainetta, adipiinihappodihydratsidia (ADH), koskevat tarkistetut itseluokittelut. Tiedoista kävi ilmi, että ADH on itseluokiteltu vesiympäristölle vaaralliseksi (Krooninen kategoria 2) ja siihen liittyy vaaralauseke H411 (Myrkyllistä vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia). ADH:ta sisältyy polymeeridispersioihin, joita käytetään usein vesipohjaisissa maaleissa ja lakoissa tuotteen elinkaaren pidentämiseksi. Maaleilla, joiden käyttöikä on pidempi, on pienemmät kokonaisympäristövaikutukset tuotteen elinkaaren aikana, sillä uudelleenmaalausta ei tarvitse tehdä niin usein. Käytettävissä olevien tietojen mukaan markkinoilla ei ole vielä saatavilla yhtä tehokkaita ja toimivia vaihtoehtoja. Sen vuoksi on tarpeen myöntää poikkeus päätöksen 2014/312/EU arviointiperusteeseen 5, jotta ADH:ta voidaan käyttää ympäristömerkin saaneissa maaleissa ja lakoissa silloin, kun ei ole teknisesti mahdollista käyttää vaihtoehtoisia materiaaleja siksi, että maalituote ei tarjoa kuluttajalle tarvittavaa toiminnallisuutta.

| (2) | Lisäksi toisella aineella, metanolilla, on yhdenmukaistetut CLP-luokitukset Välitön myrkyllisyys (Kategoria 3) ja siihen liittyvät vaaralausekkeet H301 (Myrkyllistä nieltynä), H311 (Myrkyllistä joutuessaan iholle) ja H331 (Myrkyllistä hengitettynä) sekä Elinkohtainen myrkyllisyys kerta-altistumisen jälkeen (Kategoria 1) ja siihen liittyvä vaaralauseke H370 (Vahingoittaa elimiä), ja sitä esiintyy jäämänä maaleissa ja lakoissa käytetyissä polymeeridispersioissa. Metanoli voi olla reaktiotuote tai polymeeridispersioiden erilaisten raaka-aineiden epäpuhtaus, ja sen määrä riippuu maalissa olevan sidosaineen määrästä. Siksi se monissa tapauksissa ylittää päätöksessä 2014/312/EU jäämille asetetun nykyisen rajan. Kyseisiä raaka-aineita käytetään maalien tärkeiden ominaisuuksien saavuttamiseksi, kuten esimerkiksi parempi pesunkestävyys, joka on vaatimus EU:n ympäristömerkin myöntämiselle. Nämä ominaisuudet myös lisäävät maalin kestävyyttä ja vähentävät näin ympäristöön kohdistuvia kokonaisvaikutuksia maalin koko elinkaaren aikana vähempien uudelleenmaalauskertojen ansiosta. EU-ympäristömerkin haltijoiden toimittamien markkinatietojen mukaan kyseiset ADH:n ja metanolin luokitukset aiheuttavat tällä hetkellä sen, että EU-ympäristömerkkiä ei voida uudistaa merkittävälle määrälle maaleja ja lakkoja, joille on myönnetty EU:n ympäristömerkki komission päätöksen 2009/543/EY (4) tai komission päätöksen 2009/544/EY (5) nojalla. Sen vuoksi on tarpeen myöntää poikkeus päätöksen 2014/312/EU arviointiperusteeseen 5, jotta metanolia voidaan käyttää ympäristömerkin saaneissa maaleissa ja lakoissa silloin, kun ei ole teknisesti mahdollista korvata sellaisia toiminnallisia raaka-aineita, jotka saattavat aiheuttaa metanolin esiintymistä tuotteessa. |
| --- | --- |

(2)

Lisäksi toisella aineella, metanolilla, on yhdenmukaistetut CLP-luokitukset Välitön myrkyllisyys (Kategoria 3) ja siihen liittyvät vaaralausekkeet H301 (Myrkyllistä nieltynä), H311 (Myrkyllistä joutuessaan iholle) ja H331 (Myrkyllistä hengitettynä) sekä Elinkohtainen myrkyllisyys kerta-altistumisen jälkeen (Kategoria 1) ja siihen liittyvä vaaralauseke H370 (Vahingoittaa elimiä), ja sitä esiintyy jäämänä maaleissa ja lakoissa käytetyissä polymeeridispersioissa. Metanoli voi olla reaktiotuote tai polymeeridispersioiden erilaisten raaka-aineiden epäpuhtaus, ja sen määrä riippuu maalissa olevan sidosaineen määrästä. Siksi se monissa tapauksissa ylittää päätöksessä 2014/312/EU jäämille asetetun nykyisen rajan. Kyseisiä raaka-aineita käytetään maalien tärkeiden ominaisuuksien saavuttamiseksi, kuten esimerkiksi parempi pesunkestävyys, joka on vaatimus EU:n ympäristömerkin myöntämiselle. Nämä ominaisuudet myös lisäävät maalin kestävyyttä ja vähentävät näin ympäristöön kohdistuvia kokonaisvaikutuksia maalin koko elinkaaren aikana vähempien uudelleenmaalauskertojen ansiosta. EU-ympäristömerkin haltijoiden toimittamien markkinatietojen mukaan kyseiset ADH:n ja metanolin luokitukset aiheuttavat tällä hetkellä sen, että EU-ympäristömerkkiä ei voida uudistaa merkittävälle määrälle maaleja ja lakkoja, joille on myönnetty EU:n ympäristömerkki komission päätöksen 2009/543/EY (4) tai komission päätöksen 2009/544/EY (5) nojalla. Sen vuoksi on tarpeen myöntää poikkeus päätöksen 2014/312/EU arviointiperusteeseen 5, jotta metanolia voidaan käyttää ympäristömerkin saaneissa maaleissa ja lakoissa silloin, kun ei ole teknisesti mahdollista korvata sellaisia toiminnallisia raaka-aineita, jotka saattavat aiheuttaa metanolin esiintymistä tuotteessa.

| (3) | Päätöksen 2014/312/EU hyväksymisen jälkeen ulkomaaleissa ja -lakoissa käytettävälle tärkeälle kuivan maalikalvon säilöntäaineelle, 3-jodi-2-propynyylibutyylikarbamaatille (IPBC), annettiin yhdenmukaistettu CLP-luokitus Vesiympäristölle vaarallinen (Välitön vaara, kategoria 1) ja siihen liittyvä vaaralauseke H400 (Erittäin myrkyllistä vesieliöille) sekä Vesiympäristölle vaarallinen (Krooninen kategoria 1) ja siihen liittyvä vaaralauseke H410 (Erittäin myrkyllistä vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia). Kyseistä säilöntäainetta käytetään ulkokäyttöön tarkoitetuissa tuotteissa erityisesti kosteassa ilmastossa mikrobien kasvun estämiseksi tuotteessa. Sen keskeinen toiminto ja korvaavien aineiden puuttuminen oli tiedossa päätöksen antamishetkellä, ja sen esiintyminen EU:n ympäristömerkin saaneissa maaleissa oli näin ollen sallittu poikkeuksen nojalla. Uusi yhdenmukaistettu luokitus johti kuitenkin siihen, että lopputuote luokittuu vesiympäristölle vaaralliseksi (Krooninen kategoria 3), mihin liittyi velvollisuus merkitä siihen vaaralauseke H412 (Haitallista vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia) silloin, kun IPBC:n määrä ylittää 0,25 painoprosenttia. Lopputuotteen luokitteleminen vesiympäristölle vaaralliseksi on tällä hetkellä kielletty päätöksen 2014/312/EU nojalla, vaikka enimmäispitoisuusraja IPBC:n käytölle on 0,65 prosenttia. Jotta IPBC:tä voitaisiin käyttää maalituotteissa enintään 0,65 prosentin vaaditussa pitoisuudessa, on tarpeen sallia lopputuotteen merkitseminen vaaralausekkeella H412. |
| --- | --- |

(3)

Päätöksen 2014/312/EU hyväksymisen jälkeen ulkomaaleissa ja -lakoissa käytettävälle tärkeälle kuivan maalikalvon säilöntäaineelle, 3-jodi-2-propynyylibutyylikarbamaatille (IPBC), annettiin yhdenmukaistettu CLP-luokitus Vesiympäristölle vaarallinen (Välitön vaara, kategoria 1) ja siihen liittyvä vaaralauseke H400 (Erittäin myrkyllistä vesieliöille) sekä Vesiympäristölle vaarallinen (Krooninen kategoria 1) ja siihen liittyvä vaaralauseke H410 (Erittäin myrkyllistä vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia). Kyseistä säilöntäainetta käytetään ulkokäyttöön tarkoitetuissa tuotteissa erityisesti kosteassa ilmastossa mikrobien kasvun estämiseksi tuotteessa. Sen keskeinen toiminto ja korvaavien aineiden puuttuminen oli tiedossa päätöksen antamishetkellä, ja sen esiintyminen EU:n ympäristömerkin saaneissa maaleissa oli näin ollen sallittu poikkeuksen nojalla. Uusi yhdenmukaistettu luokitus johti kuitenkin siihen, että lopputuote luokittuu vesiympäristölle vaaralliseksi (Krooninen kategoria 3), mihin liittyi velvollisuus merkitä siihen vaaralauseke H412 (Haitallista vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia) silloin, kun IPBC:n määrä ylittää 0,25 painoprosenttia. Lopputuotteen luokitteleminen vesiympäristölle vaaralliseksi on tällä hetkellä kielletty päätöksen 2014/312/EU nojalla, vaikka enimmäispitoisuusraja IPBC:n käytölle on 0,65 prosenttia. Jotta IPBC:tä voitaisiin käyttää maalituotteissa enintään 0,65 prosentin vaaditussa pitoisuudessa, on tarpeen sallia lopputuotteen merkitseminen vaaralausekkeella H412.

| (4) | Johdonmukaisuuden vuoksi ja päätöksen 2014/312/EU 2 artiklan 20 kohdassa esitetyn määritelmän perusteella, jossa ”läpikuultava” ja ”osittain läpikuultava” ovat synonyymejä, arviointiperusteen 3 a tekstiä ja siihen liittyvää kohtaa taulukossa 2 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Johdonmukaisuuden vuoksi ja päätöksen 2014/312/EU 2 artiklan 20 kohdassa esitetyn määritelmän perusteella, jossa ”läpikuultava” ja ”osittain läpikuultava” ovat synonyymejä, arviointiperusteen 3 a tekstiä ja siihen liittyvää kohtaa taulukossa 2 olisi muutettava.

| (5) | Päätöksen 2014/312/EU arviointiperusteessa 5 ja lisäyksen 1 a, b ja c kohdassa asetetaan säilontäaineiden käyttöä koskevia rajoituksia ja vahvistetaan niiden käyttöä koskevia sääntöjä sekä viitataan niiden luvanvaraisuuteen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 (6) mukaisesti, jossa vahvistetaan tiettyjen biosidivalmisteiden tehoaineiden hyväksyntää koskeva EU:n järjestelmä. Sen takaamiseksi, että nämä rajoitukset ja säännöt ovat yhdenmukaiset ja johdonmukaiset asetuksen (EU) N:o 528/2012 kanssa, päätöstä 2014/312/EU olisi selkeytettävä seuraavien näkökohtien osalta: a) Määritelmissä ’suljetuissa astioissa käytettävät säilöntäaineet’ ja ’kuivan maalikalvon säilöntäaineet’ olisi oltava viittaus asetuksen (EU) N:o 528/2012 3 artiklan 1 kohdan c alakohtaan; b) Olisi selvennettävä, että suljetuissa astioissa käytettäviä säilöntäaineita ja kuivan maalikalvon säilöntäaineita koskevia lisäyksen 1 kohdan sääntöjä ja edellytyksiä olisi sovellettava tehoaineisiin, joita tarkastellaan hyväksyntää varten tai jotka on hyväksytty käytettäviksi tietyissä biosidivalmisteryhmissä ja joihin voidaan soveltaa hyväksynnän ehtoja; c) Lisäyksen 1 kohdassa oleva viittaus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 98/8/EY (7) olisi poistettava, koska kyseinen direktiivi on kumottu; d) Lisäyksen 1 a, b ja c kohdassa vahvistetuissa todentamisvaatimuksissa oleva viittaus asetuksen (EU) N:o 528/2012 58 artiklan 3 kohtaan olisi poistettava, koska se viittaa ainoastaan erityistapauksiin. |
| --- | --- |

(5)

Päätöksen 2014/312/EU arviointiperusteessa 5 ja lisäyksen 1 a, b ja c kohdassa asetetaan säilontäaineiden käyttöä koskevia rajoituksia ja vahvistetaan niiden käyttöä koskevia sääntöjä sekä viitataan niiden luvanvaraisuuteen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 (6) mukaisesti, jossa vahvistetaan tiettyjen biosidivalmisteiden tehoaineiden hyväksyntää koskeva EU:n järjestelmä. Sen takaamiseksi, että nämä rajoitukset ja säännöt ovat yhdenmukaiset ja johdonmukaiset asetuksen (EU) N:o 528/2012 kanssa, päätöstä 2014/312/EU olisi selkeytettävä seuraavien näkökohtien osalta: a) Määritelmissä ’suljetuissa astioissa käytettävät säilöntäaineet’ ja ’kuivan maalikalvon säilöntäaineet’ olisi oltava viittaus asetuksen (EU) N:o 528/2012 3 artiklan 1 kohdan c alakohtaan; b) Olisi selvennettävä, että suljetuissa astioissa käytettäviä säilöntäaineita ja kuivan maalikalvon säilöntäaineita koskevia lisäyksen 1 kohdan sääntöjä ja edellytyksiä olisi sovellettava tehoaineisiin, joita tarkastellaan hyväksyntää varten tai jotka on hyväksytty käytettäviksi tietyissä biosidivalmisteryhmissä ja joihin voidaan soveltaa hyväksynnän ehtoja; c) Lisäyksen 1 kohdassa oleva viittaus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 98/8/EY (7) olisi poistettava, koska kyseinen direktiivi on kumottu; d) Lisäyksen 1 a, b ja c kohdassa vahvistetuissa todentamisvaatimuksissa oleva viittaus asetuksen (EU) N:o 528/2012 58 artiklan 3 kohtaan olisi poistettava, koska se viittaa ainoastaan erityistapauksiin.

| (6) | Sen vuoksi päätöstä 2014/312/EU olisi muutettava. |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi päätöstä 2014/312/EU olisi muutettava.

| (7) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 66/2010 16 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 66/2010 16 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätös 2014/312/EU seuraavasti:

| 1) | Korvataan 2 artiklan 10 kohdassa oleva määritelmä ’suljetuissa astioissa käytettävät säilytysaineet’ ja 1 kohdassa oleva määritelmä ’kuivan maalikalvon säilytysaineet’ seuraavasti:






  ”10. | ’Suljetuissa astioissa käytettävillä säilöntäaineilla’ asetuksen (EU) N:o 528/2012 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja tehoaineita, joita käytetään valmisteryhmässä 6 kyseisen asetuksen liitteessä V kuvatulla tavalla. Niitä käytetään erityisesti valmistettujen tuotteiden säilyvyyden takaamiseen varastoinnin aikana torjumalla mikrobien aiheuttama pilaantuminen sekä koneisiin värien suojelemiseksi lisättyjen säilöntäaineiden, jotka poistuvat koneista, säilyvyyden takaamiseen. |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 2 artiklan 10 kohdassa oleva määritelmä ’suljetuissa astioissa käytettävät säilytysaineet’ ja 1 kohdassa oleva määritelmä ’kuivan maalikalvon säilytysaineet’ seuraavasti:

”10.

’Suljetuissa astioissa käytettävillä säilöntäaineilla’ asetuksen (EU) N:o 528/2012 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja tehoaineita, joita käytetään valmisteryhmässä 6 kyseisen asetuksen liitteessä V kuvatulla tavalla. Niitä käytetään erityisesti valmistettujen tuotteiden säilyvyyden takaamiseen varastoinnin aikana torjumalla mikrobien aiheuttama pilaantuminen sekä koneisiin värien suojelemiseksi lisättyjen säilöntäaineiden, jotka poistuvat koneista, säilyvyyden takaamiseen.

| 11. | ’Kuivan maalikalvon säilöntäaineilla’ asetuksen (EU) N:o 528/2012 (*1) 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja tehoaineita, joita käytetään valmisteryhmässä 7 kyseisen asetuksen liitteessä V kuvatulla tavalla, erityisesti maalikalvojen tai pinnoitteiden säilyvyyden takaamiseen materiaalien tai tavaroiden pintojen alkuperäisten ominaisuuksien suojaamiseksi torjumalla mikrobien aiheuttama pilaantuminen tai leväkasvu; |
| --- | --- |

11.

’Kuivan maalikalvon säilöntäaineilla’ asetuksen (EU) N:o 528/2012 (*1) 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja tehoaineita, joita käytetään valmisteryhmässä 7 kyseisen asetuksen liitteessä V kuvatulla tavalla, erityisesti maalikalvojen tai pinnoitteiden säilyvyyden takaamiseen materiaalien tai tavaroiden pintojen alkuperäisten ominaisuuksien suojaamiseksi torjumalla mikrobien aiheuttama pilaantuminen tai leväkasvu;

(*1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 528/2012, annettu 22 päivänä toukokuuta 2012, biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä (EUVL L 167, 27.6.2012, s. 1).”
  "

| 2) | Muutetaan liite tämän päätöksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

2)

Muutetaan liite tämän päätöksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 16 päivänä maaliskuuta 2016.

Komission puolesta

Karmenu VELLA

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 27, 30.1.2010, s. 1.

1

(2)  Komission päätös 2014/312/EU, annettu 28 päivänä toukokuuta 2014, ekologisista arviointiperusteista EU-ympäristömerkin myöntämiseksi sisä- ja ulkomaaleille ja -lakoille (EUVL L 164, 3.6.2014, s. 45).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1907/2006, annettu 18 päivänä joulukuuta 2006, kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH), Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta, direktiivin 1999/45/EY muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93, komission asetuksen (EY) N:o 1488/94, neuvoston direktiivin 76/769/ETY ja komission direktiivien 91/155/ETY, 93/67/ETY, 93/105/EY ja 2000/21/EY kumoamisesta (EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1).

3

(4)  Komission päätös 2009/543/EY, tehty 13 päivänä elokuuta 2008, ekologisista arviointiperusteista yhteisön ympäristömerkin myöntämiseksi ulkomaaleille ja -lakoille (EUVL L 181, 14.7.2009, s. 27).

4

(5)  Komission päätös 2009/544/EY, tehty 13 päivänä elokuuta 2008, ekologisista arviointiperusteista yhteisön ympäristömerkin myöntämiseksi sisämaaleille ja -lakoille (EUVL L 181, 14.7.2009, s. 39).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 528/2012, annettu 22 päivänä toukokuuta 2012, biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä (EUVL L 167, 27.6.2012, s. 1).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/8/EY, annettu 16 päivänä helmikuuta 1998, biosidituotteiden markkinoille saattamisesta (EYVL L 123, 24.4.1998, s. 1).

7

---

LIITE

Muutetaan päätöksen 2014/312/EU liite seuraavasti:

| 1) | Korvataan arviointiperusteen 3. a) ”Riittoisuus” viides kohta seuraavasti: ”Peittävien pohja- ja välimaalien riittoisuuden on oltava vähintään 8 m2 tuotelitraa kohti. Jos peittävällä pohjamaalilla on erityisiä eristäviä/tiivistäviä tai tunkeutuvia/sitovia ominaisuuksia taikka erityisiä tarttuvuusominaisuuksia riittoisuuden on oltava vähintään 6 m2 tuotelitraa kohden.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan arviointiperusteen 3. a) ”Riittoisuus” viides kohta seuraavasti: ”Peittävien pohja- ja välimaalien riittoisuuden on oltava vähintään 8 m2 tuotelitraa kohti. Jos peittävällä pohjamaalilla on erityisiä eristäviä/tiivistäviä tai tunkeutuvia/sitovia ominaisuuksia taikka erityisiä tarttuvuusominaisuuksia riittoisuuden on oltava vähintään 6 m2 tuotelitraa kohden.”

| 2) | Korvataan arviointiperusteen 3 (Tehokkuus käytössä) taulukon 2 kahdeksannessa ja yhdeksännessä sarakkeessa, joiden otsikoina on ”Pohjamaalit (g)” ja ”Välimaalit ja pohjamaalit (h)”, teksti ”6 m2/L (läpikuultava)” molemmissa sarakkeissa seuraavasti: ”6 m2/L (ilman erityisiä ominaisuuksia)”. |
| --- | --- |

2)

Korvataan arviointiperusteen 3 (Tehokkuus käytössä) taulukon 2 kahdeksannessa ja yhdeksännessä sarakkeessa, joiden otsikoina on ”Pohjamaalit (g)” ja ”Välimaalit ja pohjamaalit (h)”, teksti ”6 m2/L (läpikuultava)” molemmissa sarakkeissa seuraavasti: ”6 m2/L (ilman erityisiä ominaisuuksia)”.

| 3) | Muutetaan lisäys seuraavasti:






  a) | Korvataan Vaarallisten aineiden käytön rajoituksia ja rajoituksille myönnettyjä poikkeuksia koskevassa luettelossa kohdassa ”1. Väriaineisiin, sidosaineisiin ja lopputuotteeseen lisätyt säilöntäaineet” jakso i) ”Biosidien luvanvaraisuutta koskevat säännöt” seuraavasti:
  ”i)   Biosidien luvanvaraisuutta koskevat säännöt
  Maali saa sisältää ainoastaan (asetuksen (EU) N:o 528/2012 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja) tehoaineita, jotka täyttävät vaatimukset 1 a, 1 b ja 1 c (soveltuvin osin) ja jotka on hyväksytty asetuksen (EU) N:o 528/2012 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti käytettäviksi valmisteryhmässä 6 vaatimuksen 1 a tai 1 b tapauksessa ja valmisteryhmässä 7 vaatimuksen 1 c tapauksessa, tai jotka sisältyvät kyseisen asetuksen liitteeseen I. Lisäksi ammattikäytön ja kotikäytön (muun kuin ammattikäytön) riskinarviointi on esitettävä arviointiraportissa. Hakijoiden olisi tutustuttava EU:n viimeisimpään hyväksyttyjen tehoaineiden luetteloon (*1) ja kyseisen asetuksen liitteeseen I.
  Maalit voivat väliaikaisesti sisältää säilöntäaineita, joista on toimitettu asiakirjat ja jotka ovat tarkasteltavana ja odottavat hyväksyntäpäätöstä, kunnes myönteinen päätös tehoaineen hyväksymisestä tai sen sisällyttämisestä kyseisen asetuksen liitteeseen I annetaan.

  (*1)  ECHA, Biosiditehoaineet – hyväksyttyjen tehoaineiden luettelo, http://www.echa.europa.eu/web/guest/information-on-chemicals/biocidal-active-substances”
  " |
| --- | --- | --- |

3)

Muutetaan lisäys seuraavasti:

a)

Korvataan Vaarallisten aineiden käytön rajoituksia ja rajoituksille myönnettyjä poikkeuksia koskevassa luettelossa kohdassa ”1. Väriaineisiin, sidosaineisiin ja lopputuotteeseen lisätyt säilöntäaineet” jakso i) ”Biosidien luvanvaraisuutta koskevat säännöt” seuraavasti:

”i)   Biosidien luvanvaraisuutta koskevat säännöt

Maali saa sisältää ainoastaan (asetuksen (EU) N:o 528/2012 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja) tehoaineita, jotka täyttävät vaatimukset 1 a, 1 b ja 1 c (soveltuvin osin) ja jotka on hyväksytty asetuksen (EU) N:o 528/2012 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti käytettäviksi valmisteryhmässä 6 vaatimuksen 1 a tai 1 b tapauksessa ja valmisteryhmässä 7 vaatimuksen 1 c tapauksessa, tai jotka sisältyvät kyseisen asetuksen liitteeseen I. Lisäksi ammattikäytön ja kotikäytön (muun kuin ammattikäytön) riskinarviointi on esitettävä arviointiraportissa. Hakijoiden olisi tutustuttava EU:n viimeisimpään hyväksyttyjen tehoaineiden luetteloon (*1) ja kyseisen asetuksen liitteeseen I.

Maalit voivat väliaikaisesti sisältää säilöntäaineita, joista on toimitettu asiakirjat ja jotka ovat tarkasteltavana ja odottavat hyväksyntäpäätöstä, kunnes myönteinen päätös tehoaineen hyväksymisestä tai sen sisällyttämisestä kyseisen asetuksen liitteeseen I annetaan.

(*1)  ECHA, Biosiditehoaineet – hyväksyttyjen tehoaineiden luettelo, http://www.echa.europa.eu/web/guest/information-on-chemicals/biocidal-active-substances”
  "

| b) | Korvataan Vaarallisten aineiden käytön rajoituksia ja rajoituksille myönnettyjä poikkeuksia koskevassa luettelossa olevat kohdat ”1. a) Suljetuissa astioissa käytettävät säilöntäaineet” ja ”1. b) Sävytyskoneiden säilöntäaineet” seuraavasti:














  ”a) | Suljetuissa astioissa käytettävät säilöntäaineet |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan Vaarallisten aineiden käytön rajoituksia ja rajoituksille myönnettyjä poikkeuksia koskevassa luettelossa olevat kohdat ”1. a) Suljetuissa astioissa käytettävät säilöntäaineet” ja ”1. b) Sävytyskoneiden säilöntäaineet” seuraavasti:

”a)

Suljetuissa astioissa käytettävät säilöntäaineet

Soveltamisala:

Kaikki tuotteet, ellei muuta ole mainittu

Suljetuissa astioissa käytettäviä säilöntäaineita, joihin on liitetty joku seuraavista vaaraluokituksista, voidaan käyttää ympäristömerkityissä tuotteissa:

Poikkeusluokitukset: H331 (R23), H400 (R50), H410 (R50/53), H411 (R51/53), H412 (R52/53), H317 (R43)

Suljetuissa astioissa käytettävien säilöntäaineiden, joihin on liitetty jokin näistä poikkeuksen saaneista vaaraluokituksista, tulee lisäksi täyttää seuraavat ehdot:

| — | Pitoisuuden yhteismäärä ei saa ylittää 0,060:tä painoprosenttia. |
| --- | --- |

—

Pitoisuuden yhteismäärä ei saa ylittää 0,060:tä painoprosenttia.

| — | Aineet, joihin on liitetty vaaraluokitus H400 (R50) ja/tai H410 (R50/53) eivät saa olla biokertyviä. Biokertymättömien aineiden Log Kow ≤ 3,2 tai biokertyvyystekijä (BCF) ≤ 100. |
| --- | --- |

—

Aineet, joihin on liitetty vaaraluokitus H400 (R50) ja/tai H410 (R50/53) eivät saa olla biokertyviä. Biokertymättömien aineiden Log Kow ≤ 3,2 tai biokertyvyystekijä (BCF) ≤ 100.

| — | Aineista, jotka on hyväksytty käytettäväksi tai jotka sisältyvät asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteeseen I, on esitettävä näyttöä siitä, että maalituote noudattaa hyväksynnän edellytyksiä. |
| --- | --- |

—

Aineista, jotka on hyväksytty käytettäväksi tai jotka sisältyvät asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteeseen I, on esitettävä näyttöä siitä, että maalituote noudattaa hyväksynnän edellytyksiä.

| — | Jos käytetään formaldehydiä vapauttavia säilöntäaineita, lopputuotteen formaldehydipitoisuuden ja -päästöjen on täytettävä ainerajoituksia koskevan 7 a perusteen vaatimukset |
| --- | --- |

—

Jos käytetään formaldehydiä vapauttavia säilöntäaineita, lopputuotteen formaldehydipitoisuuden ja -päästöjen on täytettävä ainerajoituksia koskevan 7 a perusteen vaatimukset

Suljetuissa astioissa käytettävät säilöntäaineet

Yhteismäärä lopputuotteessa: 0,060 % w/w

Todentaminen:

Hakijan ja tämän sidosaineen toimittajan vakuutus, jonka tueksi on toimitettava lopputuotteessa ja sen sidosaineessa olevien tehoaineiden CAS-numerot ja luokitukset.

Tähän sisältyy hakijan toimittama laskelma tehoaineen pitoisuudesta lopputuotteessa.

Kaikki sellaiset tehoaineet on yksilöitävä, joiden hiukkasista vähintään 50 prosenttia lukumääräkokojakauman mukaisesti on sellaisia, joiden ulkomitoista yksi tai useampi on 1–100 nanometriä.

Seuraaviin säilöntäaineisiin sovelletaan erityisiä pitoisuusrajoja:

Pitoisuusraja

| i) | Sinkkipyritioni |
| --- | --- |

i)

Sinkkipyritioni

0,050 %

| ii) | N-(3-Aminopropyyli)-N-dodekyylipropaani-1,3-diamiini |
| --- | --- |

ii)

N-(3-Aminopropyyli)-N-dodekyylipropaani-1,3-diamiini

0,050 %

| b) | Sävytyskoneiden säilöntäaineet |
| --- | --- |

b)

Sävytyskoneiden säilöntäaineet

Edellä 1 a kohdassa lueteltuja poikkeuksen saaneita vaaraluokituksia ja poikkeusedellytyksiä sovelletaan myös niihin säilöntäaineisiin, joita käytetään sävytyskoneissa varastoitavien sävytysaineiden suojaamiseen ennen kuin ne sekoitetaan pohjamaalin kanssa.

Koneisiin värien suojelemiseksi lisättyjen säilöntäaineiden, jotka poistuvat koneista, yhteismäärä ei saa ylittää 0,20:tä painoprosenttia.

Seuraaviin säilöntäaineisiin sovelletaan erityisiä enimmäispitoisuusrajoja, jotka ovat osa väriaineessa olevien säilöntäaineiden yhteismäärää:

Väriaineiden säilöntäaineiden kokonaismäärä

0,20 % w/w

Todentaminen:

Hakijan ja/tai tämän väriaineen toimittajan vakuutus, jonka tueksi on toimitettava lopputuotteessa ja sen sidosaineessa olevien tehoaineiden CAS-numerot ja luokitukset.

Tähän sisältyy laskelma tehoaineen pitoisuudesta lopputuotteessa.

Kaikki sellaiset tehoaineet on yksilöitävä, joiden hiukkasista vähintään 50 prosenttia lukumääräkokojakauman mukaisesti on sellaisia, joiden ulkomitoista yksi tai useampi on 1–100 nanometriä.”

| i) | 3-Jodi-2-propynyylibutyylikarbamaatti (IPBC) |
| --- | --- |

i)

3-Jodi-2-propynyylibutyylikarbamaatti (IPBC)

0,10 %

| ii) | Sinkkipyritioni |
| --- | --- |

ii)

Sinkkipyritioni

0,050 %

| iii) | N-(3-Aminopropyyli)-N-dodekyylipropaani-1,3-diamiini |
| --- | --- |

iii)

N-(3-Aminopropyyli)-N-dodekyylipropaani-1,3-diamiini

0,050 %

| c) | Korvataan Vaarallisten aineiden käytön rajoituksia ja rajoituksille myönnettyjä poikkeuksia koskevassa luettelossa oleva kohta ”1. c) Kuivan maalikalvon säilöntäaineet” seuraavasti:














  ”c) | Kuivan maalikalvon säilöntäaineet |
| --- | --- | --- |

c)

Korvataan Vaarallisten aineiden käytön rajoituksia ja rajoituksille myönnettyjä poikkeuksia koskevassa luettelossa oleva kohta ”1. c) Kuivan maalikalvon säilöntäaineet” seuraavasti:

”c)

Kuivan maalikalvon säilöntäaineet

Soveltamisala:

Ulkomaalit ja erityiskäyttöön tarkoitetut sisämaalit

Kuivan maalikalvon säilöntäaineita ja niiden stabilointiaineita, joihin on liitetty jokin seuraavista vaaraluokista, voidaan käyttää kaikissa ulkomaaleissa ja tietyissä sisämaaleissa:

Poikkeusluokitukset: H400 (R50), H410 (R50/53), H411 (R51/53), H412 (R52/53), H317 (R43)

Kuivan maalikalvon säilöntäaineiden, joihin on liitetty jokin näistä poikkeuksen saaneista vaaraluokituksista, tulee lisäksi täyttää seuraavat ehdot:

| — | Yhteispitoisuus ei saa ylittää 0,10:tä tai 0,30:tä painoprosenttia (tarpeen mukaan) |
| --- | --- |

—

Yhteispitoisuus ei saa ylittää 0,10:tä tai 0,30:tä painoprosenttia (tarpeen mukaan)

| — | Aineet, joihin on liitetty vaaraluokitus H400 (R50) ja/tai H410 (R50/53) eivät saa olla biokertyviä. Biokertymättömien aineiden Log Kow ≤ 3,2 tai biokertyvyystekijä (BCF) ≤ 100. |
| --- | --- |

—

Aineet, joihin on liitetty vaaraluokitus H400 (R50) ja/tai H410 (R50/53) eivät saa olla biokertyviä. Biokertymättömien aineiden Log Kow ≤ 3,2 tai biokertyvyystekijä (BCF) ≤ 100.

| — | Aineista, jotka on hyväksytty käytettäväksi tai jotka sisältyvät asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteeseen I, on esitettävä näyttöä siitä, että maalituote noudattaa hyväksynnän edellytyksiä. |
| --- | --- |

—

Aineista, jotka on hyväksytty käytettäväksi tai jotka sisältyvät asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteeseen I, on esitettävä näyttöä siitä, että maalituote noudattaa hyväksynnän edellytyksiä.

Korkeampaa yhteismäärää ja poikkeusta arviointiperusteen 5. a) vaatimuksesta, jolloin lopputuote voidaan luokitella Vesiympäristölle vaaralliseksi (Krooninen kategoria 3) ja siihen voidaan merkitä vaaralauseke H412, sovelletaan seuraavin kuivan maalikalvon säilöntäaineiden käyttötarkoituksiin ainoastaan tietyissä sovelluksissa:

Kuivan maalikalvon säilöntäaineet

Yhteismäärä lopputuotteessa:

| | Erittäin kosteisiin tiloihin, kuten keittiöihin ja kylpyhuoneisiin, tarkoitetut maalit
  0,10 % w/w |
| --- | --- |

Erittäin kosteisiin tiloihin, kuten keittiöihin ja kylpyhuoneisiin, tarkoitetut maalit

0,10 % w/w

| | Kaikki ulkomaalit
  0,30 % w/w |
| --- | --- |

Kaikki ulkomaalit

0,30 % w/w

Todentaminen:

Hakijan ja tämän sidosaineen toimittajan vakuutus, jonka tueksi on toimitettava lopputuotteessa ja sen sidosaineessa olevien tehoaineiden CAS-numerot ja luokitukset.

Tähän sisältyy hakijan toimittama laskelma tehoaineen pitoisuudesta lopputuotteessa.

Kaikki sellaiset tehoaineet on yksilöitävä, joiden hiukkasista vähintään 50 prosenttia lukumääräkokojakauman mukaisesti on sellaisia, joiden ulkomitoista yksi tai useampi on 1–100 nanometriä.”

3-Jodi-2-propynyylibutyylikarbamaattiyhdistelmät (IPBC)

Ulkomaalit ja –lakat

IPBC-yhdistelmien kokonaismäärä ulkomaaleissa:

0,650 %

Seuraavaan säilöntäaineeseen sovelletaan erityisiä pitoisuusrajoja:

Sinkkipyritioni

0,050 %

| d) | Lisätään vaarallisten aineiden käytön rajoituksia ja rajoituksille myönnettyjä poikkeuksia koskevaan luetteloon kohta ”8. Sidosaineiden ja polymeeridispersioiden sisältämät aineet” seuraavasti:














  ”8. | Sidosaineiden ja polymeeridispersioiden sisältämät aineet |
| --- | --- | --- |

d)

Lisätään vaarallisten aineiden käytön rajoituksia ja rajoituksille myönnettyjä poikkeuksia koskevaan luetteloon kohta ”8. Sidosaineiden ja polymeeridispersioiden sisältämät aineet” seuraavasti:

”8.

| a) | sidosaineet ja silloitusaineet |
| --- | --- |

a)

sidosaineet ja silloitusaineet

Soveltamisala:

| — | Sisä- ja ulkovarustepinnoitteet |
| --- | --- |

—

Sisä- ja ulkovarustepinnoitteet

| — | Sisustus-, suoja- ja puupinnoitteet |
| --- | --- |

—

Sisustus-, suoja- ja puupinnoitteet

| — | Metallipinnoitteet |
| --- | --- |

—

Metallipinnoitteet

| — | Lattiapinnoitteet |
| --- | --- |

—

Lattiapinnoitteet

| — | Voimakaskiiltoiset pinnoitteet |
| --- | --- |

—

Voimakaskiiltoiset pinnoitteet

| — | Rakennus- ja sisustuspinnoitteet |
| --- | --- |

—

Rakennus- ja sisustuspinnoitteet

Adipiinihappodihydratsidi (ADH) käytettynä tartunta-aineena tai silloitusaineena

1,0 % w/w

Todentaminen:

Hakijan ja raaka-aineen toimittajien on toimitettava vakuutus ja sen tueksi laskelmat tai analyyttinen testausseloste.

| b) | Reaktiotuotteet ja jäämät |
| --- | --- |

b)

Reaktiotuotteet ja jäämät

Soveltamisala:

Tuotteet, joissa on polymeerisidosainejärjestelmät

Metanolijäämien esiintyminen on rajoitettu lopputuotteen sidosaineen määrän mukaan.

Todentaminen:

Hakijan ja raaka-aineen toimittajien on toimitettava vakuutus ja sen tueksi laskelmat tai analyyttinen testausseloste.”

| — | sidosaineen määrä lopputuotteessa yli 10 % ja enintään 20 % |
| --- | --- |

—

sidosaineen määrä lopputuotteessa yli 10 % ja enintään 20 %

0,02 % w/w

| — | sidosaineen määrä lopputuotteessa yli 20 % ja enintään 40 % |
| --- | --- |

—

sidosaineen määrä lopputuotteessa yli 20 % ja enintään 40 %

0,03 % w/w

| — | sidosaineen määrä lopputuotteessa yli 40 % |
| --- | --- |

—

sidosaineen määrä lopputuotteessa yli 40 %

0,05 % w/w

---

(*1)  ECHA, Biosiditehoaineet – hyväksyttyjen tehoaineiden luettelo, http://www.echa.europa.eu/web/guest/information-on-chemicals/biocidal-active-substances”
  ”

---

| 18.3.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 73/107 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 73/107

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2016/398,

annettu 16 päivänä maaliskuuta 2016,

luvan antamisesta UV-käsitellyn leivän saattamiseksi markkinoille uuselintarvikkeena Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 1527)

(Ainoastaan ruotsinkielinen teksti on todistusvoimainen)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista 27 päivänä tammikuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | UV-käsittelyssä käytettävien laitteiden valmistaja Viasolde AB esitti 12 päivänä helmikuuta 2014 Suomen toimivaltaisille viranomaisille hakemuksen ultraviolettikäsitellyn leivän saattamisesta markkinoille asetuksen (EU) N:o 258/97 1 artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettuna uuselintarvikkeena. UV-käsittelyn tarkoituksena on lisätä leivän D-vitamiinipitoisuutta, ja käsitelty leipä poikkeaisi ravintoarvoltaan merkittävästi tavanomaisin menetelmin leivotusta leivästä. |
| --- | --- |

(1)

UV-käsittelyssä käytettävien laitteiden valmistaja Viasolde AB esitti 12 päivänä helmikuuta 2014 Suomen toimivaltaisille viranomaisille hakemuksen ultraviolettikäsitellyn leivän saattamisesta markkinoille asetuksen (EU) N:o 258/97 1 artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettuna uuselintarvikkeena. UV-käsittelyn tarkoituksena on lisätä leivän D-vitamiinipitoisuutta, ja käsitelty leipä poikkeaisi ravintoarvoltaan merkittävästi tavanomaisin menetelmin leivotusta leivästä.

| (2) | Suomen toimivaltainen elintarvikkeiden arviointielin antoi 14 päivänä maaliskuuta 2014 ensiarvioraporttinsa. Raportissaan se tuli siihen tulokseen, että UV-käsitelty leipä täyttää asetuksen (EY) N:o 258/97 3 artiklan 1 kohdassa uuselintarvikkeille asetetut arviointiperusteet. |
| --- | --- |

(2)

Suomen toimivaltainen elintarvikkeiden arviointielin antoi 14 päivänä maaliskuuta 2014 ensiarvioraporttinsa. Raportissaan se tuli siihen tulokseen, että UV-käsitelty leipä täyttää asetuksen (EY) N:o 258/97 3 artiklan 1 kohdassa uuselintarvikkeille asetetut arviointiperusteet.

| (3) | Komissio toimitti ensiarvioraportin muille jäsenvaltioille 19 päivänä maaliskuuta 2014. |
| --- | --- |

(3)

Komissio toimitti ensiarvioraportin muille jäsenvaltioille 19 päivänä maaliskuuta 2014.

| (4) | Asiasta esitettiin perusteltuja muistutuksia asetuksen (EY) N:o 258/97 6 artiklan 4 kohdan ensimmäisessä alakohdassa asetetussa 60 päivän määräajassa. |
| --- | --- |

(4)

Asiasta esitettiin perusteltuja muistutuksia asetuksen (EY) N:o 258/97 6 artiklan 4 kohdan ensimmäisessä alakohdassa asetetussa 60 päivän määräajassa.

| (5) | Komissio pyysi 13 päivänä marraskuuta 2014 Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, tekemään lisäarvioinnin UV-käsitellystä leivästä uuselintarvikkeena asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Komissio pyysi 13 päivänä marraskuuta 2014 Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, tekemään lisäarvioinnin UV-käsitellystä leivästä uuselintarvikkeena asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti.

| (6) | Elintarviketurvallisuusviranomainen esitti 11 päivänä kesäkuuta 2015 tieteellisen lausuntonsa UV-käsitellyn leivän turvallisuudesta uuselintarvikkeena (2), ja sen päätelmien mukaan leipä, jonka D2-vitamiinipitoisuutta on lisätty UV-käsittelyn avulla, on turvallista ehdotetuissa käyttöolosuhteissa. |
| --- | --- |

(6)

Elintarviketurvallisuusviranomainen esitti 11 päivänä kesäkuuta 2015 tieteellisen lausuntonsa UV-käsitellyn leivän turvallisuudesta uuselintarvikkeena (2), ja sen päätelmien mukaan leipä, jonka D2-vitamiinipitoisuutta on lisätty UV-käsittelyn avulla, on turvallista ehdotetuissa käyttöolosuhteissa.

| (7) | Lausunto antaa riittävät perusteet vahvistaa, että UV-käsitelty leipä uuselintarvikkeena täyttää asetuksen (EY) N:o 258/97 3 artiklan 1 kohdassa vahvistetut perusteet. |
| --- | --- |

(7)

Lausunto antaa riittävät perusteet vahvistaa, että UV-käsitelty leipä uuselintarvikkeena täyttää asetuksen (EY) N:o 258/97 3 artiklan 1 kohdassa vahvistetut perusteet.

| (8) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1925/2006 (3) säädetään vaatimuksista, jotka koskevat vitamiinien, kivennäisaineiden ja eräiden muiden aineiden lisäämistä elintarvikkeisiin. UV-käsitellyn leivän käytölle olisi myönnettävä lupa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kyseisen lainsäädännön vaatimusten soveltamista. |
| --- | --- |

(8)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1925/2006 (3) säädetään vaatimuksista, jotka koskevat vitamiinien, kivennäisaineiden ja eräiden muiden aineiden lisäämistä elintarvikkeisiin. UV-käsitellyn leivän käytölle olisi myönnettävä lupa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kyseisen lainsäädännön vaatimusten soveltamista.

| (9) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

UV-käsitelty leipä, sellaisena kuin se on määritelty liitteessä I, voidaan saattaa unionin markkinoille uuselintarvikkeena, kun D2-vitamiinin määrä on enintään 3 μg/100 g, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1925/2006 säännösten soveltamista.

2 artikla

Pakkausmerkintöihin on lisättävä maininta siitä, että elintarvike ”sisältää UV-käsittelyllä tuotettua D-vitamiinia”.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu yritykselle Viasolde AB, Dalstigen 4, 262 63, Ängelholm, Ruotsi.

Tehty Brysselissä 16 päivänä maaliskuuta 2016.

Komission puolesta

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komission jäsen

---

(1)  
  EYVL L 43, 14.2.1997, s. 1.

1

(2)  EFSA Journal (2015); 13(7):4148.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1925/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, vitamiinien, kivennäisaineiden ja eräiden muiden aineiden lisäämisestä elintarvikkeisiin (EUVL L 404, 30.12.2006, s. 26).

3

---

LIITE

UV-KÄSITELLYN LEIVÄN ERITELMÄ

Määritelmä:

UV-käsitellyt leivät ovat hiivalla nostatettuja leipiä ja sämpylöitä (ilman päällysteitä), jotka on käsitelty UV-säteilyllä paistamisen jälkeen ergosterolin muuttamiseksi D2-vitamiiniksi (ergokalsiferoliksi).

UV-säteily: säteilytys ultraviolettivalossa aallonpituusalueella 240–315 nm enintään 5 sekunnin ajan säteilyannoksen ollessa 10–50 mJ/cm2.

D2-vitamiini:

| Kemiallinen nimi | (5Z,7E,22E)-3S-9,10-sekoergosta-5,7,10(19),22-tetraen-3-oli |
| --- | --- |
| Synonyymi | Ergokalsiferoli |
| CAS-nro | 50-14-6 |
| Molekyylipaino | 396,65 g/mol |

Kemiallinen nimi

(5Z,7E,22E)-3S-9,10-sekoergosta-5,7,10(19),22-tetraen-3-oli

Synonyymi

Ergokalsiferoli

CAS-nro

50-14-6

Molekyylipaino

396,65 g/mol

Sisältö:

| D2-vitamiinia (ergokalsiferolia) lopputuotteessa | 0,75–3 μg/100 g (1) |
| --- | --- |
| Hiivaa taikinassa | 1–5 g/100 g (2) |

D2-vitamiinia (ergokalsiferolia) lopputuotteessa

0,75–3 μg/100 g (1)

Hiivaa taikinassa

1–5 g/100 g (2)

---

(1)  EN 12821, 2009, eurooppalainen standardi.

(2)  Reseptin mukaan laskettuna.

---

Oikaisuja

| 18.3.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 73/109 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 73/109

---

Oikaisu neuvoston asetukseen (EU) 2015/2265, annettu 7 päivänä joulukuuta 2015, tiettyjä kalastustuotteita koskevien unionin autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista vuosina 2016–2018

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 322, 8. joulukuuta 2015
  )

Sivulla 7, Liite, järjestysnumeroa 09.2761 koskeva rivi:

on:

| ”09.2761 | ex 0304 79 50 | 10 | Hoki (Macruronus Novaezelandiae), jäädytetyt fileet ja muu jäädytetty kalanliha, jalostettaviksi tarkoitetut (1) (2) (3) | 17 500 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ex 0304 95 90 | 11 |

”09.2761

ex 0304 79 50

10

Hoki (Macruronus Novaezelandiae), jäädytetyt fileet ja muu jäädytetty kalanliha, jalostettaviksi tarkoitetut (1) (2) (3)

17 500

0 %

1.1.2016–31.12.2018”

ex 0304 95 90

11

pitää olla:

| ”09.2761 | ex 0304 79 50 | 10 | Hoki (Macruronus spp.), jäädytetyt fileet ja muu jäädytetty kalanliha, jalostettaviksi tarkoitetut (1) (2) | 17 500 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ex 0304 79 90 | 11
  17 |
| ex 0304 95 90 | 11
  17 |

”09.2761

ex 0304 79 50

10

Hoki (Macruronus spp.), jäädytetyt fileet ja muu jäädytetty kalanliha, jalostettaviksi tarkoitetut (1) (2)

17 500

0 %

1.1.2016–31.12.2018”

ex 0304 79 90

11

17

ex 0304 95 90

11

17

---