# Europeiska unionens L 182/2009

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2009.182.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 182 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 52 årgången15 juli 2009 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2009.182.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 182

Svensk utgåva

Lagstiftning

52 årgången15 juli 2009

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 617/2009 av den 13 juli 2009 om öppnande av en autonom tullkvot för import av nötkött av hög kvalitet | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 618/2009 av den 14 juli 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 2 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 619/2009 av den 13 juli 2009 om ändring av förordning (EG) nr 474/2006 om upprättande av en gemenskapsförteckning över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i gemenskapen (
  1
  ) | 4 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 620/2009 av den 13 juli 2009 om förvaltning av importtullkvoter för nötkött av hög kvalitet | 25 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 621/2009 av den 14 juli 2009 om förbud mot fiske efter makrill i områdena VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe, EG-vatten i område Vb och internationella vatten i områdena IIa, XII och XIV med fartyg som för spansk flagg | 31 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EG) nr 617/2009 av den 13 juli 2009 om öppnande av en autonom tullkvot för import av nötkött av hög kvalitet

1

Kommissionens förordning (EG) nr 618/2009 av den 14 juli 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

2

*

Kommissionens förordning (EG) nr 619/2009 av den 13 juli 2009 om ändring av förordning (EG) nr 474/2006 om upprättande av en gemenskapsförteckning över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i gemenskapen (
  1
  )

1

4

*

Kommissionens förordning (EG) nr 620/2009 av den 13 juli 2009 om förvaltning av importtullkvoter för nötkött av hög kvalitet

25

*

Kommissionens förordning (EG) nr 621/2009 av den 14 juli 2009 om förbud mot fiske efter makrill i områdena VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe, EG-vatten i område Vb och internationella vatten i områdena IIa, XII och XIV med fartyg som för spansk flagg

31

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/548/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 30 juni 2009 om fastställande av en mall för nationella handlingsplaner för energi från förnybara energikällor i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG
  [delgivet med nr K(2009) 5174]

   (
  1
  ) | 33 |
| | | 2009/549/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 13 juli 2009 om nominering av en person som ska företräda allmänheten i styrelsen för den europeiska rådgivande gruppen för finansiell rapportering (European Financial Reporting Advisory Group) | 63 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

2009/548/EG

*

Kommissionens beslut av den 30 juni 2009 om fastställande av en mall för nationella handlingsplaner för energi från förnybara energikällor i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG
  [delgivet med nr K(2009) 5174]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2009) 5174]

1

33

2009/549/EG

*

Kommissionens beslut av den 13 juli 2009 om nominering av en person som ska företräda allmänheten i styrelsen för den europeiska rådgivande gruppen för finansiell rapportering (European Financial Reporting Advisory Group)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 15.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 182/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 182/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 617/2009

av den 13 juli 2009

om öppnande av en autonom tullkvot för import av nötkött av hög kvalitet

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 133,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Eftersom det ligger i gemenskapens intresse att etablera harmoniska handelsförbindelser med tredjeländer bör det, som en autonom åtgärd, öppnas en tullkvot för import till gemenskapen av 20 000 ton färskt, kylt eller fryst nötkött av hög kvalitet. |
| --- | --- |

(1)

Eftersom det ligger i gemenskapens intresse att etablera harmoniska handelsförbindelser med tredjeländer bör det, som en autonom åtgärd, öppnas en tullkvot för import till gemenskapen av 20 000 ton färskt, kylt eller fryst nötkött av hög kvalitet.

| (2) | I enlighet med artikel 144 i rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (1), jämförd med artikel 4 i den förordningen, ska tullkvoter för produkter som omfattas av den förordningen öppnas och förvaltas av kommissionen enligt närmare bestämmelser som antas i enlighet med förfarandet i artikel 195.2 i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 144 i rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (1), jämförd med artikel 4 i den förordningen, ska tullkvoter för produkter som omfattas av den förordningen öppnas och förvaltas av kommissionen enligt närmare bestämmelser som antas i enlighet med förfarandet i artikel 195.2 i den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En årlig tullkvot för import till gemenskapen av 20 000 ton, uttryckt i produktvikt, med löpnummer 09.4449, öppnas härmed för färskt, kylt eller fryst nötkött av hög kvalitet enligt KN-nummer 0201, 0202, 0206 10 95 och 0206 29 91.

2.   För den kvot som avses i punkt 1 ska en värdetull på 0 % tillämpas.

3.   Kvotåret ska löpa från och med den 1 juli till och med den 30 juni.

Artikel 2

Kommissionen ska förvalta den tullkvot som avses i artikel 1 i enlighet med artikel 144 och artikel 195.2 i förordning (EG) nr 1234/2007.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 augusti 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 juli 2009.

På rådets vägnar

E. ERLANDSSON

Ordförande

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

---

| 15.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 182/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 182/2

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 618/2009

av den 14 juli 2009

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 15 juli 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 juli 2009.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MK | 30,0 |
| ZZ | 30,0 |
| 0707 00 05 | TR | 106,6 |
| ZZ | 106,6 |
| 0709 90 70 | TR | 102,0 |
| ZZ | 102,0 |
| 0805 50 10 | AR | 49,3 |
| TR | 53,0 |
| ZA | 67,1 |
| ZZ | 56,5 |
| 0808 10 80 | AR | 85,4 |
| BR | 73,6 |
| CL | 97,7 |
| CN | 94,7 |
| NZ | 96,5 |
| US | 98,1 |
| ZA | 81,9 |
| ZZ | 89,7 |
| 0808 20 50 | AR | 84,7 |
| CL | 76,8 |
| NZ | 87,2 |
| ZA | 101,6 |
| ZZ | 87,6 |
| 0809 10 00 | HR | 90,0 |
| TR | 189,4 |
| XS | 103,5 |
| ZZ | 127,6 |
| 0809 20 95 | TR | 262,6 |
| ZZ | 262,6 |
| 0809 30 | TR | 145,4 |
| ZZ | 145,4 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MK

30,0

ZZ

30,0

0707 00 05

TR

106,6

ZZ

106,6

0709 90 70

TR

102,0

ZZ

102,0

0805 50 10

AR

49,3

TR

53,0

ZA

67,1

ZZ

56,5

0808 10 80

AR

85,4

BR

73,6

CL

97,7

CN

94,7

NZ

96,5

US

98,1

ZA

81,9

ZZ

89,7

0808 20 50

AR

84,7

CL

76,8

NZ

87,2

ZA

101,6

ZZ

87,6

0809 10 00

HR

90,0

TR

189,4

XS

103,5

ZZ

127,6

0809 20 95

TR

262,6

ZZ

262,6

0809 30

TR

145,4

ZZ

145,4

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 15.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 182/4 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 182/4

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 619/2009

av den 13 juli 2009

om ändring av förordning (EG) nr 474/2006 om upprättande av en gemenskapsförteckning över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i gemenskapen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2111/2005 av den 14 december 2005 om upprättande av en gemenskapsförteckning över alla lufttrafikföretag som förbjudits att bedriva verksamhet inom gemenskapen och om information till flygpassagerare om vilket lufttrafikföretag som utför en viss flygning, samt om upphävande av artikel 9 i direktiv 2004/36/EG (1), särskilt artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 474/2006 av den 22 mars 2006 upprättas en gemenskapsförteckning enligt kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2111/2005 (2) över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i gemenskapen. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 474/2006 av den 22 mars 2006 upprättas en gemenskapsförteckning enligt kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2111/2005 (2) över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i gemenskapen.

| (2) | Vissa medlemsstater har, i enlighet med artikel 4.3 i förordning (EG) nr 2111/2005, lämnat information till kommissionen som är av betydelse för uppdateringen av gemenskapsförteckningen. Relevant information har även lämnats av olika tredjeländer. Gemenskapsförteckningen bör därför uppdateras. |
| --- | --- |

(2)

Vissa medlemsstater har, i enlighet med artikel 4.3 i förordning (EG) nr 2111/2005, lämnat information till kommissionen som är av betydelse för uppdateringen av gemenskapsförteckningen. Relevant information har även lämnats av olika tredjeländer. Gemenskapsförteckningen bör därför uppdateras.

| (3) | Kommissionen har informerat alla berörda lufttrafikföretag antingen direkt eller, då detta inte varit praktiskt möjligt, via de berörda tillsynsmyndigheterna, och meddelat de centrala fakta och överväganden som kommer att ligga till grund för beslut om att belägga dem med verksamhetsförbud i gemenskapen eller beslut om att ändra villkoren i verksamhetsförbud för lufttrafikföretag som redan finns med i gemenskapsförteckningen. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har informerat alla berörda lufttrafikföretag antingen direkt eller, då detta inte varit praktiskt möjligt, via de berörda tillsynsmyndigheterna, och meddelat de centrala fakta och överväganden som kommer att ligga till grund för beslut om att belägga dem med verksamhetsförbud i gemenskapen eller beslut om att ändra villkoren i verksamhetsförbud för lufttrafikföretag som redan finns med i gemenskapsförteckningen.

| (4) | Kommissionen har gett lufttrafikföretagen möjlighet att ta del av den dokumentation som medlemsstaterna lämnat in, att inkomma med skriftliga synpunkter och att inom tio arbetsdagar lämna en muntlig redogörelse inför kommissionen och den flygsäkerhetskommitté som inrättats genom rådets förordning (EEG) nr 3922/91 av den 16 december 1991 om harmonisering av tekniska krav och administrativa förfaranden inom området civil luftfart (3). |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen har gett lufttrafikföretagen möjlighet att ta del av den dokumentation som medlemsstaterna lämnat in, att inkomma med skriftliga synpunkter och att inom tio arbetsdagar lämna en muntlig redogörelse inför kommissionen och den flygsäkerhetskommitté som inrättats genom rådets förordning (EEG) nr 3922/91 av den 16 december 1991 om harmonisering av tekniska krav och administrativa förfaranden inom området civil luftfart (3).

| (5) | Kommissionen, och i särskilda fall även vissa medlemsstater, har samrått med de myndigheter som ansvarar för tillsynen över de berörda lufttrafikföretagen. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen, och i särskilda fall även vissa medlemsstater, har samrått med de myndigheter som ansvarar för tillsynen över de berörda lufttrafikföretagen.

| (6) | Förordning (EG) nr 474/2006 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Förordning (EG) nr 474/2006 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | Till följd av information från Safa-rampinspektioner som utförts på luftfartyg från vissa EG-lufttrafikföretag samt från områdesspecifika inspektioner och granskningar som utförts av nationella luftfartsmyndigheter har en del medlemsstater vidtagit vissa korrigerande åtgärder. Kommissionen och flygsäkerhetskommittén har informerats om dessa åtgärder: behöriga grekiska myndigheter rapporterade att driftstillståndet för lufttrafikföretaget EuroAir Ltd hade dragits in den 8 maj 2009; behöriga svenska myndigheter rapporterade att driftstillståndet för lufttrafikföretaget Nordic Airways AB (”Regional”) hade dragits in den 23 januari 2009 och för lufttrafikföretaget Fly Excellence AB den 31 mars 2009. |
| --- | --- |

(7)

Till följd av information från Safa-rampinspektioner som utförts på luftfartyg från vissa EG-lufttrafikföretag samt från områdesspecifika inspektioner och granskningar som utförts av nationella luftfartsmyndigheter har en del medlemsstater vidtagit vissa korrigerande åtgärder. Kommissionen och flygsäkerhetskommittén har informerats om dessa åtgärder: behöriga grekiska myndigheter rapporterade att driftstillståndet för lufttrafikföretaget EuroAir Ltd hade dragits in den 8 maj 2009; behöriga svenska myndigheter rapporterade att driftstillståndet för lufttrafikföretaget Nordic Airways AB (”Regional”) hade dragits in den 23 januari 2009 och för lufttrafikföretaget Fly Excellence AB den 31 mars 2009.

| (8) | Den 8 april 2009 informerade behöriga thailändska myndigheter (Thai DCA – den civila luftfartsmyndigheten i Thailand) kommissionen om att man dragit in lufttrafikföretaget One Two Go:s driftstillstånd. Trots att One Two Go överklagat denna indragning bekräftade Thai DCA den 4 maj 2009 att man stod fast vid detta beslut. |
| --- | --- |

(8)

Den 8 april 2009 informerade behöriga thailändska myndigheter (Thai DCA – den civila luftfartsmyndigheten i Thailand) kommissionen om att man dragit in lufttrafikföretaget One Two Go:s driftstillstånd. Trots att One Two Go överklagat denna indragning bekräftade Thai DCA den 4 maj 2009 att man stod fast vid detta beslut.

| (9) | Med beaktande av att One Two Go förlorat sitt driftstillstånd, och att dess operativa licens således inte kan anses vara giltig, betraktas One Two Go på grundval av de gemensamma kriterierna inte längre som ett lufttrafikföretag enligt definitionen i artikel 2 i förordning (EG) nr 2111/2005 och bör således strykas från bilaga A. |
| --- | --- |

(9)

Med beaktande av att One Two Go förlorat sitt driftstillstånd, och att dess operativa licens således inte kan anses vara giltig, betraktas One Two Go på grundval av de gemensamma kriterierna inte längre som ett lufttrafikföretag enligt definitionen i artikel 2 i förordning (EG) nr 2111/2005 och bör således strykas från bilaga A.

| (10) | Enligt bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 298/2009 av den 8 april 2009 om ändring av förordning (EG) nr 474/2006 om upprättande av en gemenskapsförteckning över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i gemenskapen (4) har den civila luftfartsmyndigheten i Thailand (Thai DCA) tillhandahållit kommissionen information om i vilken utsträckning som Orient Thai:s avhjälpande åtgärder varit effektiva samt om de åtgärder som Thai DCA vidtagit för att åtgärda de säkerhetsbrister som tidigare konstaterats och som ledde till att Orient Thai:s luftfartyg av typen MD-80 belades med flygförbud under 75 dagar fram till den 7 oktober 2008. |
| --- | --- |

(10)

Enligt bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 298/2009 av den 8 april 2009 om ändring av förordning (EG) nr 474/2006 om upprättande av en gemenskapsförteckning över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i gemenskapen (4) har den civila luftfartsmyndigheten i Thailand (Thai DCA) tillhandahållit kommissionen information om i vilken utsträckning som Orient Thai:s avhjälpande åtgärder varit effektiva samt om de åtgärder som Thai DCA vidtagit för att åtgärda de säkerhetsbrister som tidigare konstaterats och som ledde till att Orient Thai:s luftfartyg av typen MD-80 belades med flygförbud under 75 dagar fram till den 7 oktober 2008.

| (11) | Med hänvisning till dessa uppgifter finner kommissionen att inga ytterligare åtgärder krävs. |
| --- | --- |

(11)

Med hänvisning till dessa uppgifter finner kommissionen att inga ytterligare åtgärder krävs.

| (12) | Efter att förordning (EG) nr 298/2009 antagits besökte en EU-expertgrupp den 25–29 maj 2009 Ukraina för att kontrollera i vilken utsträckning den handlingsplan som lämnats in av behöriga ukrainska myndigheter genomförts i syfte att förbättra tillsynen av och säkerheten hos de två lufttrafikföretag, Ukraine Cargo Airways och Ukrainian Mediterranean Airlines, som belagts med verksamhetsförbud i gemenskapen. För att kontrollera det sätt på vilket Ukrainas statliga luftfartsförvaltning utför sin tillsyn träffade EU-expertgruppen två lufttrafikföretag – South Airlines och Khors Air Company, som flyger till gemenskapen och varit föremål för rampinspektioner i gemenskapen och i andra ECAC-länder. |
| --- | --- |

(12)

Efter att förordning (EG) nr 298/2009 antagits besökte en EU-expertgrupp den 25–29 maj 2009 Ukraina för att kontrollera i vilken utsträckning den handlingsplan som lämnats in av behöriga ukrainska myndigheter genomförts i syfte att förbättra tillsynen av och säkerheten hos de två lufttrafikföretag, Ukraine Cargo Airways och Ukrainian Mediterranean Airlines, som belagts med verksamhetsförbud i gemenskapen. För att kontrollera det sätt på vilket Ukrainas statliga luftfartsförvaltning utför sin tillsyn träffade EU-expertgruppen två lufttrafikföretag – South Airlines och Khors Air Company, som flyger till gemenskapen och varit föremål för rampinspektioner i gemenskapen och i andra ECAC-länder.

| (13) | Ukrainas statliga luftfartsförvaltning har inte nämnvärt förbättrat genomförandet av sin handlingsplan. Samtliga åtgärder (12/12) som fastställs av Ukrainas statliga luftfartsförvaltning i den handlingsplan som lades fram den 31 maj 2008 för att förbättra tillsynen återstår fortfarande att genomföra. Ingen certifiering har skett enligt de krav som Ukrainas statliga luftfartsförvaltning tillkännagjorde, relevant lagstiftning har inte antagits och de avhjälpande åtgärderna kommer inte att ha slutförts förrän tidigast i juli 2011 och i vissa fall först 2015. |
| --- | --- |

(13)

Ukrainas statliga luftfartsförvaltning har inte nämnvärt förbättrat genomförandet av sin handlingsplan. Samtliga åtgärder (12/12) som fastställs av Ukrainas statliga luftfartsförvaltning i den handlingsplan som lades fram den 31 maj 2008 för att förbättra tillsynen återstår fortfarande att genomföra. Ingen certifiering har skett enligt de krav som Ukrainas statliga luftfartsförvaltning tillkännagjorde, relevant lagstiftning har inte antagits och de avhjälpande åtgärderna kommer inte att ha slutförts förrän tidigast i juli 2011 och i vissa fall först 2015.

| (14) | Problemen med genomförandet av handlingsplanen sammanhänger direkt med Ukrainas komplicerade rättssystem som inte gör det möjligt att klart fastställa vilka standarder som tillämpas för att godkänna luftfartyg och operatörer samt om huruvida de verkligen överensstämmer med vad som fastställs i civila luftfartsorganisationens (ICAO) bilagor. Detta bekräftades vid mötena med de fyra operatörerna. |
| --- | --- |

(14)

Problemen med genomförandet av handlingsplanen sammanhänger direkt med Ukrainas komplicerade rättssystem som inte gör det möjligt att klart fastställa vilka standarder som tillämpas för att godkänna luftfartyg och operatörer samt om huruvida de verkligen överensstämmer med vad som fastställs i civila luftfartsorganisationens (ICAO) bilagor. Detta bekräftades vid mötena med de fyra operatörerna.

| (15) | Av besöksrapporten framgår även att behöriga ukrainska myndigheter inte har tillräckligt många kompetenta medarbetare för att kunna utföra erforderlig tillsyn (luftvärdighets- och driftskontroller) av de 74 innehavarna av driftstillstånd. Man kunde inte fullständigt redogöra för genomförandet av den fortlöpande tillsynsverksamheten, och de efterföljande kommentarerna från behöriga ukrainska myndigheter bringade ingen klarhet i dessa frågor. En ingående genomgång av det system som tillämpas av behöriga ukrainska myndigheter för utfärdande av driftstillstånd ger vid handen att detta system inte klart fastställer vilka bestämmelser/standarder som gäller för certifiering. Vidare finns inga klara uppgifter om exakt vilken flotta som erhållit tillstånd för att bedriva verksamhet och exakt vilka slags tillstånd de fått. |
| --- | --- |

(15)

Av besöksrapporten framgår även att behöriga ukrainska myndigheter inte har tillräckligt många kompetenta medarbetare för att kunna utföra erforderlig tillsyn (luftvärdighets- och driftskontroller) av de 74 innehavarna av driftstillstånd. Man kunde inte fullständigt redogöra för genomförandet av den fortlöpande tillsynsverksamheten, och de efterföljande kommentarerna från behöriga ukrainska myndigheter bringade ingen klarhet i dessa frågor. En ingående genomgång av det system som tillämpas av behöriga ukrainska myndigheter för utfärdande av driftstillstånd ger vid handen att detta system inte klart fastställer vilka bestämmelser/standarder som gäller för certifiering. Vidare finns inga klara uppgifter om exakt vilken flotta som erhållit tillstånd för att bedriva verksamhet och exakt vilka slags tillstånd de fått.

| (16) | Behöriga ukrainska myndigheter kommenterade inte dessa påståenden på ett sådant sätt att man kunde ta tillbaka de påpekanden som gjordes i samband med besöket. De olika avhjälpande åtgärder som myndigheterna aviserat måste noggrant följas upp och kontinuerligt utvärderas även mot bakgrund av resultaten från det besök som USOAP genomförde i juni 2008. Till följd av besöket lade behöriga ukrainska myndigheter även fram en ny plan för avhjälpande åtgärder vars genomförande beror på om en ny luftfartslagstiftning antas planenligt 2010. Följaktligen kommer antagandet av olika tillämpningsföreskrifter inte att slutföras förrän under andra hälften av 2011 för flygplanstrafik, slutet av 2012 för certifiering av flygbesättningar och slutet av 2015 för fortsatt luftvärdighet. |
| --- | --- |

(16)

Behöriga ukrainska myndigheter kommenterade inte dessa påståenden på ett sådant sätt att man kunde ta tillbaka de påpekanden som gjordes i samband med besöket. De olika avhjälpande åtgärder som myndigheterna aviserat måste noggrant följas upp och kontinuerligt utvärderas även mot bakgrund av resultaten från det besök som USOAP genomförde i juni 2008. Till följd av besöket lade behöriga ukrainska myndigheter även fram en ny plan för avhjälpande åtgärder vars genomförande beror på om en ny luftfartslagstiftning antas planenligt 2010. Följaktligen kommer antagandet av olika tillämpningsföreskrifter inte att slutföras förrän under andra hälften av 2011 för flygplanstrafik, slutet av 2012 för certifiering av flygbesättningar och slutet av 2015 för fortsatt luftvärdighet.

| (17) | Mot bakgrund av vad som konstaterades i samband med besöket och de redogörelser som gavs vid flygsäkerhetskommitténs möte den 1 juli 2009 kommer kommissionen även fortsättningsvis att ingående följa genomförandet av dessa åtgärder och samarbeta med behöriga ukrainska myndigheter för att bistå dem i arbetet med att förbättra tillsynen och ta itu med bristerna i efterlevnaden. Medlemsstaterna kommer dessutom genom att prioritera rampinspektioner på luftfartyg tillhörande lufttrafikföretag som är godkända i Ukraina att systematiskt kontrollera att gällande säkerhetsnormer är uppfyllda i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 351/2008 (5). |
| --- | --- |

(17)

Mot bakgrund av vad som konstaterades i samband med besöket och de redogörelser som gavs vid flygsäkerhetskommitténs möte den 1 juli 2009 kommer kommissionen även fortsättningsvis att ingående följa genomförandet av dessa åtgärder och samarbeta med behöriga ukrainska myndigheter för att bistå dem i arbetet med att förbättra tillsynen och ta itu med bristerna i efterlevnaden. Medlemsstaterna kommer dessutom genom att prioritera rampinspektioner på luftfartyg tillhörande lufttrafikföretag som är godkända i Ukraina att systematiskt kontrollera att gällande säkerhetsnormer är uppfyllda i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 351/2008 (5).

| (18) | Efter antagandet av förordning (EG) nr 298/2009 uppmanades Motor Sich JSC Airlines att lägga fram all relevant information, däribland avhjälpande åtgärder, i syfte att åtgärda sådana brister som tidigare påpekats. Behöriga ukrainska myndigheter lämnade information med redogörelse för de åtgärder som vidtagits i fråga om lufttrafikföretagets driftstillstånd. Motor Sich tillhandahöll dokumentation den 4 juni 2009 med uppgifter om att företaget gjort en analys av de grundläggande orsakerna och tagit fram avhjälpande åtgärder för att råda bot på alla säkerhetsbrister. Analysen och de avhjälpande åtgärderna godkändes av behöriga ukrainska myndigheter. Företaget skickade även den 15 juni en skrivelse omfattande avhjälpande åtgärder till behöriga franska myndigheter som utfört en inspektion (6) av luftfartyget AN-12 (UR-11819). Enligt planen för avhjälpande åtgärder har lufttrafikföretagets handböcker och dokumentation (driftshandbok och flyghandbok) ändrats så att de överensstämmer med ICAO:s standarder och därmed möjliggör erforderliga flygförberedelser. |
| --- | --- |

(18)

Efter antagandet av förordning (EG) nr 298/2009 uppmanades Motor Sich JSC Airlines att lägga fram all relevant information, däribland avhjälpande åtgärder, i syfte att åtgärda sådana brister som tidigare påpekats. Behöriga ukrainska myndigheter lämnade information med redogörelse för de åtgärder som vidtagits i fråga om lufttrafikföretagets driftstillstånd. Motor Sich tillhandahöll dokumentation den 4 juni 2009 med uppgifter om att företaget gjort en analys av de grundläggande orsakerna och tagit fram avhjälpande åtgärder för att råda bot på alla säkerhetsbrister. Analysen och de avhjälpande åtgärderna godkändes av behöriga ukrainska myndigheter. Företaget skickade även den 15 juni en skrivelse omfattande avhjälpande åtgärder till behöriga franska myndigheter som utfört en inspektion (6) av luftfartyget AN-12 (UR-11819). Enligt planen för avhjälpande åtgärder har lufttrafikföretagets handböcker och dokumentation (driftshandbok och flyghandbok) ändrats så att de överensstämmer med ICAO:s standarder och därmed möjliggör erforderliga flygförberedelser.

| (19) | Att utbilda piloter och besättning är dock inte tillräckligt för att garantera att ändrade handböcker och ändrade förfaranden tillämpas på ett effektivt sätt så att det stora antalet ändringar omfattas. Kommissionen har dessutom inte erhållit någon information från behöriga ukrainska myndigheter som påvisar att genomförandegraden kontrolleras och att åtgärderna verkligen slutförs så att de säkerhetsbrister som upptäckts åtgärdas på ett hållbart sätt. |
| --- | --- |

(19)

Att utbilda piloter och besättning är dock inte tillräckligt för att garantera att ändrade handböcker och ändrade förfaranden tillämpas på ett effektivt sätt så att det stora antalet ändringar omfattas. Kommissionen har dessutom inte erhållit någon information från behöriga ukrainska myndigheter som påvisar att genomförandegraden kontrolleras och att åtgärderna verkligen slutförs så att de säkerhetsbrister som upptäckts åtgärdas på ett hållbart sätt.

| (20) | Kommission anser mot bakgrund av dessa påpekanden och på grundval av de gemensamma kriterierna att lufttrafikföretaget Motor Sich i dagsläget inte uppfyller erforderliga säkerhetsstandarder och således även fortsättningsvis bör förtecknas i bilaga A. |
| --- | --- |

(20)

Kommission anser mot bakgrund av dessa påpekanden och på grundval av de gemensamma kriterierna att lufttrafikföretaget Motor Sich i dagsläget inte uppfyller erforderliga säkerhetsstandarder och således även fortsättningsvis bör förtecknas i bilaga A.

| (21) | Efter att förordning (EG) nr 298/2009 antagits besökte en EU-expertgrupp Ukraine Cargo Airways den 27 maj 2009. Av besöksrapporten framgår att Ukraine Cargo Airways (UCA) flotta reducerats avsevärt under det senaste året. Den har minskat från 20 luftfartyg i början av 2008 (tio IL-76, tre AN-12, tre AN-26, tre MIL-8 helikoptrar och ett Tupolev Tu-134) till 4 luftfartyg då besöket ägde rum (två IL-76, ett AN-12 and ett AN-26). Av de fyra luftfartyg som har driftstillstånd är endast ett, ett IL-76 (UR-UCC) i luftvärdigt skick. Luftvärdighetsbeviset för övriga tre luftfartyg med driftstillstånd har löpt ut. Lufttrafikföretaget uppgav att alla övriga luftfartyg inte längre var luftvärdiga och inte är i trafik. |
| --- | --- |

(21)

Efter att förordning (EG) nr 298/2009 antagits besökte en EU-expertgrupp Ukraine Cargo Airways den 27 maj 2009. Av besöksrapporten framgår att Ukraine Cargo Airways (UCA) flotta reducerats avsevärt under det senaste året. Den har minskat från 20 luftfartyg i början av 2008 (tio IL-76, tre AN-12, tre AN-26, tre MIL-8 helikoptrar och ett Tupolev Tu-134) till 4 luftfartyg då besöket ägde rum (två IL-76, ett AN-12 and ett AN-26). Av de fyra luftfartyg som har driftstillstånd är endast ett, ett IL-76 (UR-UCC) i luftvärdigt skick. Luftvärdighetsbeviset för övriga tre luftfartyg med driftstillstånd har löpt ut. Lufttrafikföretaget uppgav att alla övriga luftfartyg inte längre var luftvärdiga och inte är i trafik.

| (22) | Enligt rapporten har Ukraine Cargo Airways gjort stora framsteg i fråga om genomförandet av den handlingsplan för avhjälpande åtgärder som lades fram för kommissionen den 1 april 2008. Av planerade 22 åtgärder har 19 uppgetts vara genomförda och avslutade. Säkerhetspolicyn och dokumentationen har setts över och förbättrats. En intern avdelning för säkerhetsinspektioner har inrättats. Luftfartygens tekniska skick har förbättrats. Utbildningen av besättningen har setts över och förbättrats. Emellertid har tre åtgärder som föreslagits i planen för avhjälpande åtgärder inte vidtagits. Den allvarligaste är avsaknaden av syrgasmasker av snabbt applicerbar typ för IL-76, AN-12 och AN-26, vilket enligt ICAO:s bestämmelser krävs för flygning över en viss höjd. |
| --- | --- |

(22)

Enligt rapporten har Ukraine Cargo Airways gjort stora framsteg i fråga om genomförandet av den handlingsplan för avhjälpande åtgärder som lades fram för kommissionen den 1 april 2008. Av planerade 22 åtgärder har 19 uppgetts vara genomförda och avslutade. Säkerhetspolicyn och dokumentationen har setts över och förbättrats. En intern avdelning för säkerhetsinspektioner har inrättats. Luftfartygens tekniska skick har förbättrats. Utbildningen av besättningen har setts över och förbättrats. Emellertid har tre åtgärder som föreslagits i planen för avhjälpande åtgärder inte vidtagits. Den allvarligaste är avsaknaden av syrgasmasker av snabbt applicerbar typ för IL-76, AN-12 och AN-26, vilket enligt ICAO:s bestämmelser krävs för flygning över en viss höjd.

| (23) | I rapporten påpekas även allvarliga säkerhetsbrister när det gäller flygverksamheten, utbildningen, kontroller, fortsatt luftvärdighet och underhåll. Vidare är kvalitetsstyrningssystemet bristfälligt eftersom det inte finns några garantier för att de brister som fastställts vid den interna granskningen eller som behöriga ukrainska myndigheter konstaterat verkligen åtgärdas eller kontrolleras innan ärendet avslutas. Dessutom finns det ingen garanti för att brister analyseras fortlöpande. Dessa påpekanden väcker frågor om huruvida de avhjälpande åtgärder som införts av Ukraine Cargo Airways är hållbara efter det att verksamhetsförbud införts. |
| --- | --- |

(23)

I rapporten påpekas även allvarliga säkerhetsbrister när det gäller flygverksamheten, utbildningen, kontroller, fortsatt luftvärdighet och underhåll. Vidare är kvalitetsstyrningssystemet bristfälligt eftersom det inte finns några garantier för att de brister som fastställts vid den interna granskningen eller som behöriga ukrainska myndigheter konstaterat verkligen åtgärdas eller kontrolleras innan ärendet avslutas. Dessutom finns det ingen garanti för att brister analyseras fortlöpande. Dessa påpekanden väcker frågor om huruvida de avhjälpande åtgärder som införts av Ukraine Cargo Airways är hållbara efter det att verksamhetsförbud införts.

| (24) | Företaget uppmanades att yttra sig. Den 10 juni 2009 tillhandahöll Ukraine Cargo Airways dokumentation avseende de brister som påpekats vid besöket. Av de 16 påpekanden som gjordes till följd av besöket kunde ett avföras efter att dokumentationen granskats. I fråga om två påpekanden rörande driftshandboken och driftstillståndet uppgav företaget att man lämnat in ändringar av driftshandboken till behöriga ukrainska myndigheter för godkännande och begärt en begränsning av den tillåtna flygnivån i driftstillståndet för luftfartygen AN-12 (UR-UCN) och AN-26 (UR-UDM). |
| --- | --- |

(24)

Företaget uppmanades att yttra sig. Den 10 juni 2009 tillhandahöll Ukraine Cargo Airways dokumentation avseende de brister som påpekats vid besöket. Av de 16 påpekanden som gjordes till följd av besöket kunde ett avföras efter att dokumentationen granskats. I fråga om två påpekanden rörande driftshandboken och driftstillståndet uppgav företaget att man lämnat in ändringar av driftshandboken till behöriga ukrainska myndigheter för godkännande och begärt en begränsning av den tillåtna flygnivån i driftstillståndet för luftfartygen AN-12 (UR-UCN) och AN-26 (UR-UDM).

| (25) | Kommissionen fick ingen information om ett godkännande av de ändringar (begränsningar) som Ukraine Cargo Airways begärt. Företaget begärde att få framföra sina synpunkter och lämnade en redogörelse för kommissionen och flygsäkerhetskommittén den 1 juli med uppgift om att av de totala 51 avhjälpande åtgärderna återstod fortfarande 15 att genomföra, vilket skulle vara klart i slutet av augusti 2009, varefter behöriga ukrainska myndigheter skulle utföra sin kontroll. Kommissionen förbehöll sig rätten att kontrollera detta lufttrafikföretags genomförande av de avhjälpande åtgärderna. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen fick ingen information om ett godkännande av de ändringar (begränsningar) som Ukraine Cargo Airways begärt. Företaget begärde att få framföra sina synpunkter och lämnade en redogörelse för kommissionen och flygsäkerhetskommittén den 1 juli med uppgift om att av de totala 51 avhjälpande åtgärderna återstod fortfarande 15 att genomföra, vilket skulle vara klart i slutet av augusti 2009, varefter behöriga ukrainska myndigheter skulle utföra sin kontroll. Kommissionen förbehöll sig rätten att kontrollera detta lufttrafikföretags genomförande av de avhjälpande åtgärderna.

| (26) | Kommission anser mot bakgrund av dessa påpekanden och på grundval av de gemensamma kriterierna att Ukraine Cargo Airways i dagsläget inte uppfyller erforderliga säkerhetsstandarder och således även fortsättningsvis bör förtecknas i bilaga A. |
| --- | --- |

(26)

Kommission anser mot bakgrund av dessa påpekanden och på grundval av de gemensamma kriterierna att Ukraine Cargo Airways i dagsläget inte uppfyller erforderliga säkerhetsstandarder och således även fortsättningsvis bör förtecknas i bilaga A.

| (27) | Efter att förordning (EG) nr 298/2009 antagits besökte en EU-expertgrupp lufttrafikföretaget den 28 maj 2009. Rapporten ger vid handen att Ukrainian Mediterranean Airlines (UMAir) har väsentligt förbättrat sitt dokumentationssystem som genomgått en total översyn. En säkerhetsavdelning har inrättats och en kontaktpunkt för Safa-inspektioner har utsetts. Utbildningen har setts över och förbättrats. UMAir hävdar att man slutfört genomförandet av planen för avhjälpande åtgärder och att behöriga ukrainska myndigheter utfört sin kontroll. Kontrollgruppen har dock konstaterat att en del brister kvarstår när det gäller vissa avhjälpande åtgärder. De avhjälpande åtgärder som vidtagits av UMAir i fråga om DOI (Dry Operating Index) förefaller inte att tillämpas på ett korrekt sätt för alla typer av luftfartyg som har driftstillstånd. Vissa avhjälpande åtgärder som avser brister som konstaterats vid Safa-inspektionen åtgärdas inte systematiskt, vilket gäller bland annat fastställande av de grundläggande problemen (oljeläckage i motorn, saknade skruvar, prestandabegränsningar i MEL). |
| --- | --- |

(27)

Efter att förordning (EG) nr 298/2009 antagits besökte en EU-expertgrupp lufttrafikföretaget den 28 maj 2009. Rapporten ger vid handen att Ukrainian Mediterranean Airlines (UMAir) har väsentligt förbättrat sitt dokumentationssystem som genomgått en total översyn. En säkerhetsavdelning har inrättats och en kontaktpunkt för Safa-inspektioner har utsetts. Utbildningen har setts över och förbättrats. UMAir hävdar att man slutfört genomförandet av planen för avhjälpande åtgärder och att behöriga ukrainska myndigheter utfört sin kontroll. Kontrollgruppen har dock konstaterat att en del brister kvarstår när det gäller vissa avhjälpande åtgärder. De avhjälpande åtgärder som vidtagits av UMAir i fråga om DOI (Dry Operating Index) förefaller inte att tillämpas på ett korrekt sätt för alla typer av luftfartyg som har driftstillstånd. Vissa avhjälpande åtgärder som avser brister som konstaterats vid Safa-inspektionen åtgärdas inte systematiskt, vilket gäller bland annat fastställande av de grundläggande problemen (oljeläckage i motorn, saknade skruvar, prestandabegränsningar i MEL).

| (28) | Vidare påpekades avsevärda säkerhetsbrister när det gäller driften, fortsatt luftvärdighet, underhåll och teknik. Det finns inget klart förfarande som ska tillämpas av besättning ombord på UMAir-flygningar om det inträffar motorfel under flygning (drift-down). I driftshandboken föreskrivs inte heller något förfarande för rapportering av att en nödsituation föreligger när den förväntade/beräknade bränslereserven vid landning beräknas ligga under miniminivån. Vidare fanns det inga belägg för att ett av luftfartygen (UR-CFF) och dess motor uppfyllde kraven i luftvärdighetsdirektivet. Samtidigt fann man flera brister avseende luftfartyg av typen DC-9 och MD 83. Reglerna i korrosionsskyddsprogrammet och kontrollprogrammet (CPCP, fastställande av korrosionsnivå och regler för rapportering) följs inte heller. När det gäller lufttrafikföretagets kvalitetssystem fastställde EU-teamet i sin rapport att man inte kunde påvisa att alla underhållsaspekter och flygdriftsförfaranden kontrolleras kontinuerligt. De åtgärder som vidtas beaktar inte alltid de grundläggande problemen och det finns inte något övergripande system för att följa upp de brister som ännu inte åtgärdats (intern och extern granskning samt påpekanden om brister från ukrainska SAA). |
| --- | --- |

(28)

Vidare påpekades avsevärda säkerhetsbrister när det gäller driften, fortsatt luftvärdighet, underhåll och teknik. Det finns inget klart förfarande som ska tillämpas av besättning ombord på UMAir-flygningar om det inträffar motorfel under flygning (drift-down). I driftshandboken föreskrivs inte heller något förfarande för rapportering av att en nödsituation föreligger när den förväntade/beräknade bränslereserven vid landning beräknas ligga under miniminivån. Vidare fanns det inga belägg för att ett av luftfartygen (UR-CFF) och dess motor uppfyllde kraven i luftvärdighetsdirektivet. Samtidigt fann man flera brister avseende luftfartyg av typen DC-9 och MD 83. Reglerna i korrosionsskyddsprogrammet och kontrollprogrammet (CPCP, fastställande av korrosionsnivå och regler för rapportering) följs inte heller. När det gäller lufttrafikföretagets kvalitetssystem fastställde EU-teamet i sin rapport att man inte kunde påvisa att alla underhållsaspekter och flygdriftsförfaranden kontrolleras kontinuerligt. De åtgärder som vidtas beaktar inte alltid de grundläggande problemen och det finns inte något övergripande system för att följa upp de brister som ännu inte åtgärdats (intern och extern granskning samt påpekanden om brister från ukrainska SAA).

| (29) | Företaget uppmanades att lämna synpunkter. UMAir lade fram en plan för avhjälpande åtgärder som godkänts av behöriga ukrainska myndigheter vid flygsäkerhetskommitténs möte den 1 juli 2009. Planen för avhjälpande åtgärder har utarbetats i syfte att ta itu med de säkerhetsbrister som konstaterades vid besöket. Lufttrafikföretagets redogörelse erbjöd dock inte någon lösning på de påpekanden som gjordes i samband med besöket framför allt när det gäller fortsatt luftvärdighet. Kommissionen förbehöll sig rätten att kontrollera detta lufttrafikföretags genomförande av de avhjälpande åtgärderna. |
| --- | --- |

(29)

Företaget uppmanades att lämna synpunkter. UMAir lade fram en plan för avhjälpande åtgärder som godkänts av behöriga ukrainska myndigheter vid flygsäkerhetskommitténs möte den 1 juli 2009. Planen för avhjälpande åtgärder har utarbetats i syfte att ta itu med de säkerhetsbrister som konstaterades vid besöket. Lufttrafikföretagets redogörelse erbjöd dock inte någon lösning på de påpekanden som gjordes i samband med besöket framför allt när det gäller fortsatt luftvärdighet. Kommissionen förbehöll sig rätten att kontrollera detta lufttrafikföretags genomförande av de avhjälpande åtgärderna.

| (30) | Kommission anser mot bakgrund av dessa påpekanden och på grundval av de gemensamma kriterierna att lufttrafikföretaget i dagsläget inte uppfyller erforderliga säkerhetsstandarder och således även fortsättningsvis bör förtecknas i bilaga A. |
| --- | --- |

(30)

Kommission anser mot bakgrund av dessa påpekanden och på grundval av de gemensamma kriterierna att lufttrafikföretaget i dagsläget inte uppfyller erforderliga säkerhetsstandarder och således även fortsättningsvis bör förtecknas i bilaga A.

| (31) | Det finns klara belägg för att den myndighet som ansvarar för säkerhetstillsynen av lufttrafikföretag som är certifierade i Kazakstan saknar förmåga att tillämpa relevanta säkerhetsstandarder och se till att de efterlevs, vilket framgår av resultaten av den granskning som ICAO utförde inom ramen för sitt allmänna program för granskning av säkerhetstillsynen (Universal Safety Oversight Audit Programme, USOAP). |
| --- | --- |

(31)

Det finns klara belägg för att den myndighet som ansvarar för säkerhetstillsynen av lufttrafikföretag som är certifierade i Kazakstan saknar förmåga att tillämpa relevanta säkerhetsstandarder och se till att de efterlevs, vilket framgår av resultaten av den granskning som ICAO utförde inom ramen för sitt allmänna program för granskning av säkerhetstillsynen (Universal Safety Oversight Audit Programme, USOAP).

| (32) | Efter USOAP:s granskning av Kazakstan, som genomfördes i april 2009, påpekade ICAO för alla parter som är anslutna till Chicagokonventionen att det föreligger allvarliga säkerhetsbrister när det gäller säkerhetstillsynen av lufttrafikföretag och luftfartyg som är registrerade i Kazakstan, dels i fråga om flygtrafiken (7) och dels när det gäller luftvärdigheten (8). Det certifieringsförfarande som tillämpas i Kazakstan för utfärdande av driftstillstånd inkluderar inte alla tillämpliga bestämmelser i ICAO:s bilaga 6. De flesta driftstillstånden har utfärdats utan medverkan av kvalificerade luftvärdighetsinspektörer. Följande punkter utgör inte en del av certifieringsförfarandet: inlämning av underhållsprogram, översyn av minimiutrustningslista (MEL), krav på fortsatt luftvärdighet för utfärdande av specifika driftstillstånd som Etops och CAT III. Vidare har flertalet luftvärdighetsbevis utfärdats utan teknisk kontroll av flygplanet och återkommande inspektioner av luftfartyg har inte genomförts av behöriga kazakstanska myndigheter. De planer för avhjälpande åtgärder som myndigheterna lade fram ansåg ICAO inte vara tillräckliga eftersom de inte innehåller några exakta tidsangivelser för omedelbart genomförande av avhjälpande åtgärder för att råda bot på de allvarliga säkerhetsbristerna. |
| --- | --- |

(32)

Efter USOAP:s granskning av Kazakstan, som genomfördes i april 2009, påpekade ICAO för alla parter som är anslutna till Chicagokonventionen att det föreligger allvarliga säkerhetsbrister när det gäller säkerhetstillsynen av lufttrafikföretag och luftfartyg som är registrerade i Kazakstan, dels i fråga om flygtrafiken (7) och dels när det gäller luftvärdigheten (8). Det certifieringsförfarande som tillämpas i Kazakstan för utfärdande av driftstillstånd inkluderar inte alla tillämpliga bestämmelser i ICAO:s bilaga 6. De flesta driftstillstånden har utfärdats utan medverkan av kvalificerade luftvärdighetsinspektörer. Följande punkter utgör inte en del av certifieringsförfarandet: inlämning av underhållsprogram, översyn av minimiutrustningslista (MEL), krav på fortsatt luftvärdighet för utfärdande av specifika driftstillstånd som Etops och CAT III. Vidare har flertalet luftvärdighetsbevis utfärdats utan teknisk kontroll av flygplanet och återkommande inspektioner av luftfartyg har inte genomförts av behöriga kazakstanska myndigheter. De planer för avhjälpande åtgärder som myndigheterna lade fram ansåg ICAO inte vara tillräckliga eftersom de inte innehåller några exakta tidsangivelser för omedelbart genomförande av avhjälpande åtgärder för att råda bot på de allvarliga säkerhetsbristerna.

| (33) | Mot bakgrund av de två stora säkerhetsbrister som offentliggjorts kort efter ICAO:s besök och i Safa-rapporten har kommissionen inlett samråd med behöriga kazakstanska myndigheter och därvid uttryckt allvarlig oro över driftssäkerheten för de lufttrafikföretag som har tillstånd i Kazakstan och begärt klargöranden om de åtgärder som vidtagits av de behöriga myndigheterna för att åtgärda de problem som påpekats av ICAO och i Safa-rapporten. |
| --- | --- |

(33)

Mot bakgrund av de två stora säkerhetsbrister som offentliggjorts kort efter ICAO:s besök och i Safa-rapporten har kommissionen inlett samråd med behöriga kazakstanska myndigheter och därvid uttryckt allvarlig oro över driftssäkerheten för de lufttrafikföretag som har tillstånd i Kazakstan och begärt klargöranden om de åtgärder som vidtagits av de behöriga myndigheterna för att åtgärda de problem som påpekats av ICAO och i Safa-rapporten.

| (34) | Behöriga kazakstanska myndigheter skickade in dokumentation under perioden 5–29 juni och gjorde en presentation inför flygsäkerhetskommittén den 30 juni 2009. Behöriga kazakstanska myndigheter informerade kommissionen och flygsäkerhetskommittén i samband med en presentation den 30 juni 2009 om att man upprättat en plan för avhjälpande åtgärder för att ta itu med de brister som rapporterats av ICAO samt att man inlett första etappen av genomförandet som innebär att ICAO:s säkerhetsföreskrifter sannolikt kommer att kunna efterlevas i juni 2010. När det gäller de två allvarliga säkerhetsbrister som rapporterats av ICAO förväntas de inte kunna lösas förrän i december 2009. Behöriga kazakstanska myndigheter har även informerat kommissionen och flygsäkerhetskommittén om att de kommer att lägga fram kvartalsrapporter om hur genomförandet av de avhjälpande åtgärder som ICAO föreslagit fortskrider. |
| --- | --- |

(34)

Behöriga kazakstanska myndigheter skickade in dokumentation under perioden 5–29 juni och gjorde en presentation inför flygsäkerhetskommittén den 30 juni 2009. Behöriga kazakstanska myndigheter informerade kommissionen och flygsäkerhetskommittén i samband med en presentation den 30 juni 2009 om att man upprättat en plan för avhjälpande åtgärder för att ta itu med de brister som rapporterats av ICAO samt att man inlett första etappen av genomförandet som innebär att ICAO:s säkerhetsföreskrifter sannolikt kommer att kunna efterlevas i juni 2010. När det gäller de två allvarliga säkerhetsbrister som rapporterats av ICAO förväntas de inte kunna lösas förrän i december 2009. Behöriga kazakstanska myndigheter har även informerat kommissionen och flygsäkerhetskommittén om att de kommer att lägga fram kvartalsrapporter om hur genomförandet av de avhjälpande åtgärder som ICAO föreslagit fortskrider.

| (35) | Vidare har behöriga kazakstanska myndigheter förklarat att man totalt utfärdat 69 driftstillstånd samt att man vidtagit åtgärder för att den 1 april 2009 dra in eller upphäva 11 av dessa. Det råder emellertid fortfarande osäkerhet om vilka genomförandeåtgärder som vidtagits för att ta itu med de allvarliga säkerhetsbrister som ICAO påpekat eftersom de indragningar/upphävanden som behöriga kazakstanska myndigheter presenterat beslutades innan ICAO USOAP-granskningen genomfördes. Det finns således inga bevis för att driftstillstånden faktiskt har upphävts och vissa driftstillstånd som skulle ha upphävts från och med den 1 april 2009 anges gälla den 1 juni 2009. Därutöver uppgav behöriga kazakstanska myndigheter att enligt kazakstansk lag kan ett luftfartyg idag samtidigt användas av flera operatörer och således finns det inga klara uppgifter om vilken enhet som ansvarar för luftvärdigheten och driften av ifrågavarande luftfartyg. |
| --- | --- |

(35)

Vidare har behöriga kazakstanska myndigheter förklarat att man totalt utfärdat 69 driftstillstånd samt att man vidtagit åtgärder för att den 1 april 2009 dra in eller upphäva 11 av dessa. Det råder emellertid fortfarande osäkerhet om vilka genomförandeåtgärder som vidtagits för att ta itu med de allvarliga säkerhetsbrister som ICAO påpekat eftersom de indragningar/upphävanden som behöriga kazakstanska myndigheter presenterat beslutades innan ICAO USOAP-granskningen genomfördes. Det finns således inga bevis för att driftstillstånden faktiskt har upphävts och vissa driftstillstånd som skulle ha upphävts från och med den 1 april 2009 anges gälla den 1 juni 2009. Därutöver uppgav behöriga kazakstanska myndigheter att enligt kazakstansk lag kan ett luftfartyg idag samtidigt användas av flera operatörer och således finns det inga klara uppgifter om vilken enhet som ansvarar för luftvärdigheten och driften av ifrågavarande luftfartyg.

| (36) | Lufttrafikföretaget Berkut State Airline som har godkänts i Kazakstan begärde att få framföra sina synpunkter till kommissionen och flygsäkerhetskommittén, vilket skedde den 30 juni 2009. I samband med detta kunde Berkut State Airline inte lägga fram någon övergripande handlingsplan som garanterar efterlevnaden av säkerhetsbestämmelserna eller bringa klarhet i fråga om risken för förväxling med lufttrafikföretaget BEK Air, som tidigare kallades för Berkut Air, och som sedan april 2009 är uppfört i bilaga A. Berkut State Airline uppgav även att man avsåg att upphöra med kommersiell trafik och sluta använda gamla luftfartyg. |
| --- | --- |

(36)

Lufttrafikföretaget Berkut State Airline som har godkänts i Kazakstan begärde att få framföra sina synpunkter till kommissionen och flygsäkerhetskommittén, vilket skedde den 30 juni 2009. I samband med detta kunde Berkut State Airline inte lägga fram någon övergripande handlingsplan som garanterar efterlevnaden av säkerhetsbestämmelserna eller bringa klarhet i fråga om risken för förväxling med lufttrafikföretaget BEK Air, som tidigare kallades för Berkut Air, och som sedan april 2009 är uppfört i bilaga A. Berkut State Airline uppgav även att man avsåg att upphöra med kommersiell trafik och sluta använda gamla luftfartyg.

| (37) | Behöriga kazakstanska myndigheter har inte lagt fram någon information om de tillstånd som lufttrafikföretaget BEK Air, tidigare kallat Berkut Air, innehar och om genomförandet av avhjälpande åtgärder som rör de säkerhetsbrister som ledde till att lufttrafikföretaget förtecknades i bilaga A i april 2009. Vidare har man inte belagt att korrigerande åtgärder vidtagits. |
| --- | --- |

(37)

Behöriga kazakstanska myndigheter har inte lagt fram någon information om de tillstånd som lufttrafikföretaget BEK Air, tidigare kallat Berkut Air, innehar och om genomförandet av avhjälpande åtgärder som rör de säkerhetsbrister som ledde till att lufttrafikföretaget förtecknades i bilaga A i april 2009. Vidare har man inte belagt att korrigerande åtgärder vidtagits.

| (38) | Behöriga kazakstanska myndigheter informerade flygsäkerhetskommittén om att det fanns ytterligare ett tredje lufttrafikföretag kallat Berkut KZ. Emellertid kunde man inte tillhandahålla någon information om de tillstånd som detta lufttrafikföretag innehar. |
| --- | --- |

(38)

Behöriga kazakstanska myndigheter informerade flygsäkerhetskommittén om att det fanns ytterligare ett tredje lufttrafikföretag kallat Berkut KZ. Emellertid kunde man inte tillhandahålla någon information om de tillstånd som detta lufttrafikföretag innehar.

| (39) | Lufttrafikföretaget SCAT, som godkänts av Kazakstan, begärde i sista stund att få framföra sina synpunkter till kommissionen och flygsäkerhetskommittén, vilket skedde den 30 juni 2009. I samband med denna presentation förklarade SCAT att vissa av deras luftfartyg, som Yak 42 med registreringsnummer UP-Y4210, även används av andra lufttrafikföretag som godkänts av Kazakstan och således finns det inga klara uppgifter om vilken enhet som ansvarar för luftvärdigheten och driften av ifrågavarande luftfartyg. Vidare kunde varken SCAT eller behöriga kazakstanska myndigheter lägga fram bevis för att den fortsatta luftvärdigheten och underhållet av luftfartygen av typen Boeing B-737-522 och B-757-204, som är registrerade i Litauen (registreringsnummer: LY-AWE, LY-AWD, LY-FLB och LY-FLG) tillgodoses i enlighet med tillämplig europeisk lagstiftning. |
| --- | --- |

(39)

Lufttrafikföretaget SCAT, som godkänts av Kazakstan, begärde i sista stund att få framföra sina synpunkter till kommissionen och flygsäkerhetskommittén, vilket skedde den 30 juni 2009. I samband med denna presentation förklarade SCAT att vissa av deras luftfartyg, som Yak 42 med registreringsnummer UP-Y4210, även används av andra lufttrafikföretag som godkänts av Kazakstan och således finns det inga klara uppgifter om vilken enhet som ansvarar för luftvärdigheten och driften av ifrågavarande luftfartyg. Vidare kunde varken SCAT eller behöriga kazakstanska myndigheter lägga fram bevis för att den fortsatta luftvärdigheten och underhållet av luftfartygen av typen Boeing B-737-522 och B-757-204, som är registrerade i Litauen (registreringsnummer: LY-AWE, LY-AWD, LY-FLB och LY-FLG) tillgodoses i enlighet med tillämplig europeisk lagstiftning.

| (40) | Kommissionen är medveten om de ansträngningar som görs för att reformera det civila luftfartssystemet i Kazakstan och om de första åtgärder som vidtagits för att ta itu med de säkerhetsbrister som rapporterats av ICAO. På grundval av de gemensamma kriterierna och i väntan på att man på ett effektivt sätt ska vidta erforderliga avhjälpande åtgärder för att ta itu med de allvarliga säkerhetsbrister som ICAO påpekat anser kommissionen att behöriga kazakstanska myndigheter i dagsläget inte kan tillämpa och genomföra nödvändiga säkerhetsstandarder när det gäller de lufttrafikföretag som faller under deras myndighetskontroll. Därför bör samtliga lufttrafikföretag som godkänts av Kazakstan beläggas med verksamhetsförbud och således förtecknas i bilaga A, med undantag för lufttrafikföretaget Air Astana. |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen är medveten om de ansträngningar som görs för att reformera det civila luftfartssystemet i Kazakstan och om de första åtgärder som vidtagits för att ta itu med de säkerhetsbrister som rapporterats av ICAO. På grundval av de gemensamma kriterierna och i väntan på att man på ett effektivt sätt ska vidta erforderliga avhjälpande åtgärder för att ta itu med de allvarliga säkerhetsbrister som ICAO påpekat anser kommissionen att behöriga kazakstanska myndigheter i dagsläget inte kan tillämpa och genomföra nödvändiga säkerhetsstandarder när det gäller de lufttrafikföretag som faller under deras myndighetskontroll. Därför bör samtliga lufttrafikföretag som godkänts av Kazakstan beläggas med verksamhetsförbud och således förtecknas i bilaga A, med undantag för lufttrafikföretaget Air Astana.

| (41) | Lufttrafikföretaget Air Astana som är godkänt i Kazakstan begärde att få framföra sina synpunkter till kommissionen och flygsäkerhetskommittén, vilket skedde den 30 juni 2009. I samband med denna presentation redogjorde Air Astana för en omfattande serie avhjälpande åtgärder och för en analys av de grundläggande problemen i syfte att ta itu med det stora antalet säkerhetsbriser som påpekats av Tyskland (9), Nederländerna (10), Förenade kungariket (11) och andra ECAC-länder (12) i samband med de rampinspektioner som genomförts inom ramen för Safa-programmet. När det gäller säkerhetssituationen är alla Air Astanas luftfartyg registrerade utanför Kazakstan (Aruba). Behöriga myndigheter i Aruba ansvarar för tillsynen av de luftfartyg som ingår i Air Astanas flotta i enlighet med bestämmelserna i bilagorna 1 och 8 till Chicagokonventionen samt bilaga 6 när det gäller fortsatt luftvärdighet. |
| --- | --- |

(41)

Lufttrafikföretaget Air Astana som är godkänt i Kazakstan begärde att få framföra sina synpunkter till kommissionen och flygsäkerhetskommittén, vilket skedde den 30 juni 2009. I samband med denna presentation redogjorde Air Astana för en omfattande serie avhjälpande åtgärder och för en analys av de grundläggande problemen i syfte att ta itu med det stora antalet säkerhetsbriser som påpekats av Tyskland (9), Nederländerna (10), Förenade kungariket (11) och andra ECAC-länder (12) i samband med de rampinspektioner som genomförts inom ramen för Safa-programmet. När det gäller säkerhetssituationen är alla Air Astanas luftfartyg registrerade utanför Kazakstan (Aruba). Behöriga myndigheter i Aruba ansvarar för tillsynen av de luftfartyg som ingår i Air Astanas flotta i enlighet med bestämmelserna i bilagorna 1 och 8 till Chicagokonventionen samt bilaga 6 när det gäller fortsatt luftvärdighet.

| (42) | Med hänsyn till vad som sagts ovan är det inte nödvändigt att föra upp Air Astana i bilaga A. Emellertid, med beaktande av resultaten från de rampinspektioner (13) som nyligen genomförts vid gemenskapens flygplatser inom ramen för Safa-programmet och medlemsstaternas åtagande att ytterligare öka antalet rampkontroller på de luftfartyg som Air Astana använder för flygtrafik till gemenskapen anser kommissionen att det är nödvändigt att införa särskild kontroll av Air Astanas flygverksamhet till gemenskapen enligt strikta villkor. Därför bör Air Astanas flygtrafik begränsas till nuvarande nivå och de luftfartyg som används idag. På grundval av de gemensamma kriterierna och enligt dessa villkor bör Air Astana förtecknas i bilaga B. |
| --- | --- |

(42)

Med hänsyn till vad som sagts ovan är det inte nödvändigt att föra upp Air Astana i bilaga A. Emellertid, med beaktande av resultaten från de rampinspektioner (13) som nyligen genomförts vid gemenskapens flygplatser inom ramen för Safa-programmet och medlemsstaternas åtagande att ytterligare öka antalet rampkontroller på de luftfartyg som Air Astana använder för flygtrafik till gemenskapen anser kommissionen att det är nödvändigt att införa särskild kontroll av Air Astanas flygverksamhet till gemenskapen enligt strikta villkor. Därför bör Air Astanas flygtrafik begränsas till nuvarande nivå och de luftfartyg som används idag. På grundval av de gemensamma kriterierna och enligt dessa villkor bör Air Astana förtecknas i bilaga B.

| (43) | Efter att det zambiskregistrerade lufttrafikföretaget Zambian Airways flygverksamhet ställdes in i januari 2009 och att ICAO konstaterat allvarliga säkerhetsbrister i februari 2009 efter USOAP:s kontrollbesök för att granska flygplanstrafiken, certifieringen och de zambiska civila luftfartsmyndigheternas tillsyn begärde kommissionen i april 2009 information från dessa myndigheter för att följa upp genomförandet av de avhjälpande åtgärder som syftar till att ta itu med dessa brister. Det allvarligaste säkerhetsproblemet är att Zambias civila luftfartsmyndighet (DCA) har utfärdat tjugoen flygtillstånd till kommersiella lufttrafikföretag, varav vissa har tillstånd att utföra internationella flygningar. Dessa flygtillstånd avser snarare ekonomiska än säkerhetsrelaterade frågor. Dessa flygtillståndsinnehavare bedriver internationell flygtrafik trots att de drifts- och luftvärdighetskontroller som erfordras innan ett driftstillstånd utfärdas inte har utförts. I rapporter från Zambias civila luftfartsmyndighet (DCA) konstateras säkerhetsbrister utan några förslag om hur de ska åtgärdas. |
| --- | --- |

(43)

Efter att det zambiskregistrerade lufttrafikföretaget Zambian Airways flygverksamhet ställdes in i januari 2009 och att ICAO konstaterat allvarliga säkerhetsbrister i februari 2009 efter USOAP:s kontrollbesök för att granska flygplanstrafiken, certifieringen och de zambiska civila luftfartsmyndigheternas tillsyn begärde kommissionen i april 2009 information från dessa myndigheter för att följa upp genomförandet av de avhjälpande åtgärder som syftar till att ta itu med dessa brister. Det allvarligaste säkerhetsproblemet är att Zambias civila luftfartsmyndighet (DCA) har utfärdat tjugoen flygtillstånd till kommersiella lufttrafikföretag, varav vissa har tillstånd att utföra internationella flygningar. Dessa flygtillstånd avser snarare ekonomiska än säkerhetsrelaterade frågor. Dessa flygtillståndsinnehavare bedriver internationell flygtrafik trots att de drifts- och luftvärdighetskontroller som erfordras innan ett driftstillstånd utfärdas inte har utförts. I rapporter från Zambias civila luftfartsmyndighet (DCA) konstateras säkerhetsbrister utan några förslag om hur de ska åtgärdas.

| (44) | Den information som tillhandahölls i maj 2009 av de zambiska myndigheterna innehåller inga uppgifter om de brådskande avhjälpande åtgärder som är nödvändiga för att komma till rätta med de allvarliga säkerhetsbrister som ICAO uppmärksammat. Det finns ingen plan och inga förfaranden för certifiering, inga regler eller bestämmelser som fastställer de krav för certifiering som ICAO fastställer i bilaga 6 till Chicagokonventionen. Det finns inte heller något som tyder på begränsningar av de zambiska flygtillstånden och ingen dokumentation som ligger till grund för det certifieringsförfarande som ICAO kräver i bilaga 6. |
| --- | --- |

(44)

Den information som tillhandahölls i maj 2009 av de zambiska myndigheterna innehåller inga uppgifter om de brådskande avhjälpande åtgärder som är nödvändiga för att komma till rätta med de allvarliga säkerhetsbrister som ICAO uppmärksammat. Det finns ingen plan och inga förfaranden för certifiering, inga regler eller bestämmelser som fastställer de krav för certifiering som ICAO fastställer i bilaga 6 till Chicagokonventionen. Det finns inte heller något som tyder på begränsningar av de zambiska flygtillstånden och ingen dokumentation som ligger till grund för det certifieringsförfarande som ICAO kräver i bilaga 6.

| (45) | Den kompletterande dokumentation som behöriga zambiska myndigheter skickade in den 1 juni 2009 ger inga belägg för att det driftstillstånd (Z/AOC/001/2009) som utfärdades den 29 maj 2009 till Zambezi Airlines, som är godkänt i Zambia, överensstämmer med ICAO:s bestämmelser och för att man tagit itu med säkerhetsbristerna. De säkerhetsbrister som uppmärksammats av ICAO kvarstår. |
| --- | --- |

(45)

Den kompletterande dokumentation som behöriga zambiska myndigheter skickade in den 1 juni 2009 ger inga belägg för att det driftstillstånd (Z/AOC/001/2009) som utfärdades den 29 maj 2009 till Zambezi Airlines, som är godkänt i Zambia, överensstämmer med ICAO:s bestämmelser och för att man tagit itu med säkerhetsbristerna. De säkerhetsbrister som uppmärksammats av ICAO kvarstår.

| (46) | Mot bakgrund av dessa påpekanden om brister och med hänsyn till den potentiella risk som denna situation kan utgöra när det gäller säkerheten hos sådana lufttrafikföretag som är godkända i Zambia och bedriver internationell verksamhet anser kommissionen, på grundval av de gemensamma kriterierna, att alla zambiskregistrerade lufttrafikföretag ska förtecknas i bilaga A. |
| --- | --- |

(46)

Mot bakgrund av dessa påpekanden om brister och med hänsyn till den potentiella risk som denna situation kan utgöra när det gäller säkerheten hos sådana lufttrafikföretag som är godkända i Zambia och bedriver internationell verksamhet anser kommissionen, på grundval av de gemensamma kriterierna, att alla zambiskregistrerade lufttrafikföretag ska förtecknas i bilaga A.

| (47) | Det indonesiska Generaldirektoratet för civil luftfart (DGCA) har tillhandahållit kommissionen underlag som bekräftar att lufttrafikföretagen Garuda Indonesia, Airfast Indonesia, Mandala Airlines och Ekspres Transportasi Antarbenua (med firmanamnet Premiair) tilldelades nytt driftstillstånd den 10 juni 2009 enligt Indonesiens nya bestämmelser om civil luftfartssäkerhet (Civil Aviation Safety Regulations, CASR). Lufttrafikföretagen Garuda och Airfast har tilldelats nya driftstillstånd som är giltiga i två år efter att ha genomgått en övergripande granskning och ett nytt certifieringsförfarande. Flygbolagen Mandala och Premi Air har genomgått en granskning som begränsats till de nya kraven enligt nya CASR. |
| --- | --- |

(47)

Det indonesiska Generaldirektoratet för civil luftfart (DGCA) har tillhandahållit kommissionen underlag som bekräftar att lufttrafikföretagen Garuda Indonesia, Airfast Indonesia, Mandala Airlines och Ekspres Transportasi Antarbenua (med firmanamnet Premiair) tilldelades nytt driftstillstånd den 10 juni 2009 enligt Indonesiens nya bestämmelser om civil luftfartssäkerhet (Civil Aviation Safety Regulations, CASR). Lufttrafikföretagen Garuda och Airfast har tilldelats nya driftstillstånd som är giltiga i två år efter att ha genomgått en övergripande granskning och ett nytt certifieringsförfarande. Flygbolagen Mandala och Premi Air har genomgått en granskning som begränsats till de nya kraven enligt nya CASR.

| (48) | På begäran av det indonesiska DGCA har en EU-expertgrupp genomfört ett faktainsamlingsbesök i Indonesien den 15–18 juni 2009 för att kontrollera om tillsynsverksamheten idag utförs på ett fullständigt sätt och om den har uppgraderats för att möjliggöra en adekvat uppföljning av de brister som påpekats av DGCA i fråga om indonesiska lufttrafikföretag. Inom ramen för denna utvärdering besökte man även två lufttrafikföretag (Mandala Airlines, och Premi Air) för att kontrollera det indonesiska DGCA:s förmåga att säkerställa säkerhetstillsynen i överensstämmelse med gällande standarder (nya CASR). |
| --- | --- |

(48)

På begäran av det indonesiska DGCA har en EU-expertgrupp genomfört ett faktainsamlingsbesök i Indonesien den 15–18 juni 2009 för att kontrollera om tillsynsverksamheten idag utförs på ett fullständigt sätt och om den har uppgraderats för att möjliggöra en adekvat uppföljning av de brister som påpekats av DGCA i fråga om indonesiska lufttrafikföretag. Inom ramen för denna utvärdering besökte man även två lufttrafikföretag (Mandala Airlines, och Premi Air) för att kontrollera det indonesiska DGCA:s förmåga att säkerställa säkerhetstillsynen i överensstämmelse med gällande standarder (nya CASR).

| (49) | Detta besök gav vid handen att effektiviteten i den tillsyn som DGCA utför av de fyra nämnda lufttrafikföretagen, i kombination med ett nytt certifieringsförfarande, säkerställer att de nya bestämmelserna efterlevs och att den därmed kan betraktas som adekvat. Tillsynssystemet har förbättrats för att möjliggöra erforderlig uppföljning av de påpekanden som DGCA framfört i fråga om indonesiska lufttrafikföretag. DGCA har utvecklat ett system för att på ett effektivt sätt kunna hantera information om tillsynsverksamhet och kan således spåra uppgifter om det datum då en brist senast ska vara åtgärdad och när den faktiskt åtgärdades samt uppgifter om eventuell förlängning som DGCA beviljat. |
| --- | --- |

(49)

Detta besök gav vid handen att effektiviteten i den tillsyn som DGCA utför av de fyra nämnda lufttrafikföretagen, i kombination med ett nytt certifieringsförfarande, säkerställer att de nya bestämmelserna efterlevs och att den därmed kan betraktas som adekvat. Tillsynssystemet har förbättrats för att möjliggöra erforderlig uppföljning av de påpekanden som DGCA framfört i fråga om indonesiska lufttrafikföretag. DGCA har utvecklat ett system för att på ett effektivt sätt kunna hantera information om tillsynsverksamhet och kan således spåra uppgifter om det datum då en brist senast ska vara åtgärdad och när den faktiskt åtgärdades samt uppgifter om eventuell förlängning som DGCA beviljat.

| (50) | Vidare drog man den 25 mars 2009 tillbaka skillnaderna i förhållande till bilaga 6 till Chicagokonventionen, som DCGA meddelat ICAO den 20 februari 2009 och som kunnat få negativa konsekvenser för de indonesiska lufttrafikföretagens säkerhet. Efter att DGCA gjort en ny teknisk översyn skickades den 28 maj 2009 ett nytt meddelande med smärre skillnader till ICAO. ICAO:s standarder kommer således att tillämpas av indonesiska lufttrafikföretag från och med den 30 november 2009. Dessa nyligen antagna standarder tillämpas emellertid redan av lufttrafikföretagen Garuda, Mandala, Premiair och Airfast sedan den 10 juni 2009 – det datum då deras nya driftstillstånd utfärdades. |
| --- | --- |

(50)

Vidare drog man den 25 mars 2009 tillbaka skillnaderna i förhållande till bilaga 6 till Chicagokonventionen, som DCGA meddelat ICAO den 20 februari 2009 och som kunnat få negativa konsekvenser för de indonesiska lufttrafikföretagens säkerhet. Efter att DGCA gjort en ny teknisk översyn skickades den 28 maj 2009 ett nytt meddelande med smärre skillnader till ICAO. ICAO:s standarder kommer således att tillämpas av indonesiska lufttrafikföretag från och med den 30 november 2009. Dessa nyligen antagna standarder tillämpas emellertid redan av lufttrafikföretagen Garuda, Mandala, Premiair och Airfast sedan den 10 juni 2009 – det datum då deras nya driftstillstånd utfärdades.

| (51) | DGCA begärde att få framföra sina synpunkter till flygsäkerhetskommittén, vilket skedde den 30 juni 2009. DGCA har informerat kommissionen om att luftfartyget av typen Embraer EMB-120 med registrering PK-RJC, som Premi Air har i trafik, för närvarande inte är utrustat med TCAS, vilket krävs enligt nya CASR, och att installation kommer att vara slutförd senast den 30 november 2009. Denna information är klart föreskriven i lufttrafikföretagets driftstillstånd, vilket framgår av EU-gruppens rapport. |
| --- | --- |

(51)

DGCA begärde att få framföra sina synpunkter till flygsäkerhetskommittén, vilket skedde den 30 juni 2009. DGCA har informerat kommissionen om att luftfartyget av typen Embraer EMB-120 med registrering PK-RJC, som Premi Air har i trafik, för närvarande inte är utrustat med TCAS, vilket krävs enligt nya CASR, och att installation kommer att vara slutförd senast den 30 november 2009. Denna information är klart föreskriven i lufttrafikföretagets driftstillstånd, vilket framgår av EU-gruppens rapport.

| (52) | På grundval av de gemensamma kriterierna görs bedömningen att den nuvarande nivån på effektiviteten i DGCA:s tillsynsverksamhet möjliggör ett adekvat upprätthållande och iakttagande av gällande säkerhetsnormer när det gäller de fyra lufttrafikföretag som genomgått ett nytt certifieringsförfarande: Garuda Indonesia, Airfast Indonesia, Mandala Airlines och Ekspres Transportasi Antarbenua (med firmanamnet Premiair). Dessa fyra lufttrafikföretag bör således strykas från bilaga A. Alla övriga indonesiska lufttrafikföretag bör i dagsläget stå kvar i bilaga A. Kommissionen kommer att upprätthålla nära kontakter med de behöriga myndigheterna i Indonesien efter det att övriga indonesiska lufttrafikföretag fått ny certifiering. |
| --- | --- |

(52)

På grundval av de gemensamma kriterierna görs bedömningen att den nuvarande nivån på effektiviteten i DGCA:s tillsynsverksamhet möjliggör ett adekvat upprätthållande och iakttagande av gällande säkerhetsnormer när det gäller de fyra lufttrafikföretag som genomgått ett nytt certifieringsförfarande: Garuda Indonesia, Airfast Indonesia, Mandala Airlines och Ekspres Transportasi Antarbenua (med firmanamnet Premiair). Dessa fyra lufttrafikföretag bör således strykas från bilaga A. Alla övriga indonesiska lufttrafikföretag bör i dagsläget stå kvar i bilaga A. Kommissionen kommer att upprätthålla nära kontakter med de behöriga myndigheterna i Indonesien efter det att övriga indonesiska lufttrafikföretag fått ny certifiering.

| (53) | De behöriga myndigheterna i Indonesien har också till kommissionen överlämnat en uppdaterad förteckning över lufttrafikföretag med driftstillstånd. Utöver de fyra nämnda lufttrafikföretagen finns följande lufttrafikföretag som är godkända i Indonesien: Merpati Nusantara, Kartika Airlines, Trigana Air Service, Metro Batavia, Pelita Air Service, Indonesia Air Asia, Lion Mentari Airlines, Wing Adabi Airlines, Cardig Air, Riau Airlines, Transwisata Prima Aviation, Tri MG Intra Asia Airlines, Manunggal Air Service, Megantara, Indonesia Air Transport, Sriwijaya Air, Travel Express Aviation Service, Republic Express Airlines, KAL Star, Sayap Garuda Indah, Survei Udara Penas, Nusantara Air Charter, Nusantara Buana Air, Nyaman Air, Travira Utama, Derazona Air Service, National Utility Helicopter, Deraya Air Taxi, Dirgantara Air Service, SMAC, Kura-Kura Aviation, Gatari Air Service, Intan Angkasa Air Service, Air Pacific Utama, Asco Nusa Air, Pura Wisata Baruna, Penerbangan Angkasa Semesta, ASI Pudjiastuti, Aviastar Mandiri, Dabi Air Nusantara, Sampoerna Air Nusantara, Mimika Air, Alfa Trans Dirgantara, Unindo, Sky Aviation, Johnlin Air Transport och Eastindo. Gemenskapsförteckningen bör uppdateras i enlighet med detta och dessa lufttrafikföretag bör förtecknas i bilaga A. |
| --- | --- |

(53)

De behöriga myndigheterna i Indonesien har också till kommissionen överlämnat en uppdaterad förteckning över lufttrafikföretag med driftstillstånd. Utöver de fyra nämnda lufttrafikföretagen finns följande lufttrafikföretag som är godkända i Indonesien: Merpati Nusantara, Kartika Airlines, Trigana Air Service, Metro Batavia, Pelita Air Service, Indonesia Air Asia, Lion Mentari Airlines, Wing Adabi Airlines, Cardig Air, Riau Airlines, Transwisata Prima Aviation, Tri MG Intra Asia Airlines, Manunggal Air Service, Megantara, Indonesia Air Transport, Sriwijaya Air, Travel Express Aviation Service, Republic Express Airlines, KAL Star, Sayap Garuda Indah, Survei Udara Penas, Nusantara Air Charter, Nusantara Buana Air, Nyaman Air, Travira Utama, Derazona Air Service, National Utility Helicopter, Deraya Air Taxi, Dirgantara Air Service, SMAC, Kura-Kura Aviation, Gatari Air Service, Intan Angkasa Air Service, Air Pacific Utama, Asco Nusa Air, Pura Wisata Baruna, Penerbangan Angkasa Semesta, ASI Pudjiastuti, Aviastar Mandiri, Dabi Air Nusantara, Sampoerna Air Nusantara, Mimika Air, Alfa Trans Dirgantara, Unindo, Sky Aviation, Johnlin Air Transport och Eastindo. Gemenskapsförteckningen bör uppdateras i enlighet med detta och dessa lufttrafikföretag bör förtecknas i bilaga A.

| (54) | Behöriga myndigheter i Angola (INAVIC) har underrättat kommissionen om att lufttrafikföretaget TAAG Angola Airlines efter ett nytt tillståndsförfarande tilldelats ett nytt driftstillstånd den 28 maj 2009 i enlighet med angolanska lufttrafikbestämmelser (AASR). |
| --- | --- |

(54)

Behöriga myndigheter i Angola (INAVIC) har underrättat kommissionen om att lufttrafikföretaget TAAG Angola Airlines efter ett nytt tillståndsförfarande tilldelats ett nytt driftstillstånd den 28 maj 2009 i enlighet med angolanska lufttrafikbestämmelser (AASR).

| (55) | På begäran av behöriga myndigheter i Angola (INAVIC) och av lufttrafikföretaget TAAG Angola Airlines genomförde en EU-expertgrupp ett faktainsamlingsbesök i Angola den 8–11 juni 2009. Vid besöket bekräftades att avsevärda framsteg gjorts för att följa ICAO:s standarder. INAVIC hade åtgärdat 66 % av de brister som påpekats i samband med ett tidigare faktainsamlingsbesök i februari 2008 och TAAG 75 % av bristerna. Angola har antagit nya flygsäkerhetsbestämmelser i enlighet med ICAO:s standarder och dess flaggskepp TAAG har godkänts i enlighet med det nya regelverket. |
| --- | --- |

(55)

På begäran av behöriga myndigheter i Angola (INAVIC) och av lufttrafikföretaget TAAG Angola Airlines genomförde en EU-expertgrupp ett faktainsamlingsbesök i Angola den 8–11 juni 2009. Vid besöket bekräftades att avsevärda framsteg gjorts för att följa ICAO:s standarder. INAVIC hade åtgärdat 66 % av de brister som påpekats i samband med ett tidigare faktainsamlingsbesök i februari 2008 och TAAG 75 % av bristerna. Angola har antagit nya flygsäkerhetsbestämmelser i enlighet med ICAO:s standarder och dess flaggskepp TAAG har godkänts i enlighet med det nya regelverket.

| (56) | TAAG begärde att få framföra sin synpunkter till flygsäkerhetskommittén, vilket skedde den 1 juli 2009 med medverkan av INAVIC. Lufttrafikföretaget informerade även kommittén om att den genomgått en IOSA-granskning i maj 2009 varvid enbart ett fåtal brister påtalats och att alla dessa brister åtgärdats senast den 29 juni 2009. |
| --- | --- |

(56)

TAAG begärde att få framföra sin synpunkter till flygsäkerhetskommittén, vilket skedde den 1 juli 2009 med medverkan av INAVIC. Lufttrafikföretaget informerade även kommittén om att den genomgått en IOSA-granskning i maj 2009 varvid enbart ett fåtal brister påtalats och att alla dessa brister åtgärdats senast den 29 juni 2009.

| (57) | Lufttrafikföretaget tillhandahöll flygsäkerhetskommittén övertygande bevis för att ytterligare åtgärder vidtagits efter besöket och för att man gått vidare med att åtgärda återstående brister. Man redogjorde även för omfattande åtgärder som lett till att mer än 90 % av bristerna nu är åtgärdade. Övriga brister håller på att åtgärdas. Emellertid kunde TAAG inte bekräfta att flygningar som utförs med luftfartyg av typen B-747 och B-737-200 omfattas av den erforderliga övervakningen av flyguppgifter. |
| --- | --- |

(57)

Lufttrafikföretaget tillhandahöll flygsäkerhetskommittén övertygande bevis för att ytterligare åtgärder vidtagits efter besöket och för att man gått vidare med att åtgärda återstående brister. Man redogjorde även för omfattande åtgärder som lett till att mer än 90 % av bristerna nu är åtgärdade. Övriga brister håller på att åtgärdas. Emellertid kunde TAAG inte bekräfta att flygningar som utförs med luftfartyg av typen B-747 och B-737-200 omfattas av den erforderliga övervakningen av flyguppgifter.

| (58) | De portugisiska myndigheterna underrättade flygsäkerhetskommittén om att man förklarat sig beredd att bistå behöriga myndigheter i Angola med att förbättra säkerhetstillsynen av TAAG för att detta lufttrafikföretag ska kunna bedriva flygverksamhet till Portugal. Flygsäkerhetskommittén informerades om att de portugisiska myndigheterna skulle godkänna flygtrafik som bedrivs med vissa luftfartyg efter att ha genomfört inspektioner i Angola före avgång och rampinspektioner i Portugal efter landning. De behöriga myndigheterna i Angola bekräftade att de godtagit att man med hjälp av de portugisiska myndigheterna före avgång genomför rampinspektioner i Luanda av alla luftfartyg som TAAG använder i flygtrafik till Lissabon. De behöriga myndigheterna i Portugal kommer att genomföra rampinspektioner inom ramen för Safa-programmet av samtliga flygningar som utförs av TAAG. |
| --- | --- |

(58)

De portugisiska myndigheterna underrättade flygsäkerhetskommittén om att man förklarat sig beredd att bistå behöriga myndigheter i Angola med att förbättra säkerhetstillsynen av TAAG för att detta lufttrafikföretag ska kunna bedriva flygverksamhet till Portugal. Flygsäkerhetskommittén informerades om att de portugisiska myndigheterna skulle godkänna flygtrafik som bedrivs med vissa luftfartyg efter att ha genomfört inspektioner i Angola före avgång och rampinspektioner i Portugal efter landning. De behöriga myndigheterna i Angola bekräftade att de godtagit att man med hjälp av de portugisiska myndigheterna före avgång genomför rampinspektioner i Luanda av alla luftfartyg som TAAG använder i flygtrafik till Lissabon. De behöriga myndigheterna i Portugal kommer att genomföra rampinspektioner inom ramen för Safa-programmet av samtliga flygningar som utförs av TAAG.

| (59) | På grundval av de gemensamma kriterierna gör man följaktligen bedömningen att TAAG, som ett första steg, ska strykas från bilaga A och förtecknas i bilaga B förutsatt att lufttrafikföretaget inte utför mer än tio flygningar per vecka från Luanda till Lissabon med luftfartyg av typen Boeing B-777 med registrering D2-TED, D2-TEE och D2-TEF. Dessa flygningar får endast genomföras efter det att de angolanska myndigheterna har utfört rampinspektioner av luftfartygen före varje avgång från Angola och efter att de portugisiska myndigheterna genomfört rampinspektioner i Portugal av varje luftfartyg. Detta är en temporär lösning och kommissionen kommer att se över situationen på grundval av all tillgänglig information och i synnerhet mot bakgrund av en utvärdering från behöriga portugisiska myndigheter. |
| --- | --- |

(59)

På grundval av de gemensamma kriterierna gör man följaktligen bedömningen att TAAG, som ett första steg, ska strykas från bilaga A och förtecknas i bilaga B förutsatt att lufttrafikföretaget inte utför mer än tio flygningar per vecka från Luanda till Lissabon med luftfartyg av typen Boeing B-777 med registrering D2-TED, D2-TEE och D2-TEF. Dessa flygningar får endast genomföras efter det att de angolanska myndigheterna har utfört rampinspektioner av luftfartygen före varje avgång från Angola och efter att de portugisiska myndigheterna genomfört rampinspektioner i Portugal av varje luftfartyg. Detta är en temporär lösning och kommissionen kommer att se över situationen på grundval av all tillgänglig information och i synnerhet mot bakgrund av en utvärdering från behöriga portugisiska myndigheter.

| (60) | I samband med det faktainsamlingsbesök som genomfördes i Angola den 8–11 juni 2009 konstaterades att driftstillstånd utfärdats till lufttrafikföretagen PHA och SERVISAIR utan att de varit föremål för ett riktigt certifieringsförfarande. Dessa två driftstillstånd har visserligen dragits in temporärt av INAVIC med hänvisning till de gemensamma kriterierna. Kommissionen anser dock att motsvarande lufttrafikföretag bör förtecknas i bilaga A. |
| --- | --- |

(60)

I samband med det faktainsamlingsbesök som genomfördes i Angola den 8–11 juni 2009 konstaterades att driftstillstånd utfärdats till lufttrafikföretagen PHA och SERVISAIR utan att de varit föremål för ett riktigt certifieringsförfarande. Dessa två driftstillstånd har visserligen dragits in temporärt av INAVIC med hänvisning till de gemensamma kriterierna. Kommissionen anser dock att motsvarande lufttrafikföretag bör förtecknas i bilaga A.

| (61) | Kommissionen har noterat att INAVIC håller på med ett nytt certifieringsförfarande för 18 lufttrafikföretag som förväntas vara slutfört i slutet av 2010 och uppmuntrar INAVIC att beslutsamt fullfölja detta förfarande med beaktande av eventuella säkerhetsbrister som konstateras i detta sammanhang. Kommissionen noterar att INAVIC vidtagit korrigerande åtgärder mot vissa driftstillståndsinnehavare eftersom 6 av 19 tillstånd tillfälligt dragits in. |
| --- | --- |

(61)

Kommissionen har noterat att INAVIC håller på med ett nytt certifieringsförfarande för 18 lufttrafikföretag som förväntas vara slutfört i slutet av 2010 och uppmuntrar INAVIC att beslutsamt fullfölja detta förfarande med beaktande av eventuella säkerhetsbrister som konstateras i detta sammanhang. Kommissionen noterar att INAVIC vidtagit korrigerande åtgärder mot vissa driftstillståndsinnehavare eftersom 6 av 19 tillstånd tillfälligt dragits in.

| (62) | Kommissionen anser att i väntan på att INAVIC ska genomföra ett helt nytt tillståndsförfarande för lufttrafikföretag, i full överensstämmelse med Angolas nya flygsäkerhetsbestämmelser, bör på grundval de gemensamma kriterierna dessa lufttrafikföretag även fortsättningsvis uppföras i bilaga A. |
| --- | --- |

(62)

Kommissionen anser att i väntan på att INAVIC ska genomföra ett helt nytt tillståndsförfarande för lufttrafikföretag, i full överensstämmelse med Angolas nya flygsäkerhetsbestämmelser, bör på grundval de gemensamma kriterierna dessa lufttrafikföretag även fortsättningsvis uppföras i bilaga A.

| (63) | Lufttrafikföretaget SN2AG som godkänts av Gabon begärde att få framföra sina synpunkter till flygsäkerhetskommittén för att påvisa att den flygtrafik som utförs med luftfartyg av typen Challenger CL601 med registrering TR-AAG och av typen HS-125-800 med registrering ZS-AFG är i överensstämmelse med gällande standarder och att detta var fallet den 1 juli 2009. Kommissionen noterade att företaget har inlett en ytterligare omstrukturering och en rad förbättringar genom sin åtgärdsplan för att försöka uppnå överensstämmelse med internationella flygsäkerhetsstandarder. Kommissionen konstaterade vidare att behöriga myndigheter i Gabon i februari 2009 granskade SN2AG inför en nytt certifieringsförfarande och att företaget tilldelades ett nytt driftstillstånd i februari 2009. |
| --- | --- |

(63)

Lufttrafikföretaget SN2AG som godkänts av Gabon begärde att få framföra sina synpunkter till flygsäkerhetskommittén för att påvisa att den flygtrafik som utförs med luftfartyg av typen Challenger CL601 med registrering TR-AAG och av typen HS-125-800 med registrering ZS-AFG är i överensstämmelse med gällande standarder och att detta var fallet den 1 juli 2009. Kommissionen noterade att företaget har inlett en ytterligare omstrukturering och en rad förbättringar genom sin åtgärdsplan för att försöka uppnå överensstämmelse med internationella flygsäkerhetsstandarder. Kommissionen konstaterade vidare att behöriga myndigheter i Gabon i februari 2009 granskade SN2AG inför en nytt certifieringsförfarande och att företaget tilldelades ett nytt driftstillstånd i februari 2009.

| (64) | Behöriga myndigheter i Gabon (ANAC) redogjorde den 1 juli 2009 inför flygsäkerhetskommittén även för de framsteg man gjort när det gäller att förbättra strukturen och personalsituationen. De förklarade att man nu har de nödvändiga kvalificerade resurserna för att tillgodose tillsynen av detta lufttrafikföretags verksamhet och underhåll i enlighet med ICAO:s bestämmelser. Detta har bekräftats av ICAO:s experter som bistår Gabon med tillsynen fram till mars 2010. |
| --- | --- |

(64)

Behöriga myndigheter i Gabon (ANAC) redogjorde den 1 juli 2009 inför flygsäkerhetskommittén även för de framsteg man gjort när det gäller att förbättra strukturen och personalsituationen. De förklarade att man nu har de nödvändiga kvalificerade resurserna för att tillgodose tillsynen av detta lufttrafikföretags verksamhet och underhåll i enlighet med ICAO:s bestämmelser. Detta har bekräftats av ICAO:s experter som bistår Gabon med tillsynen fram till mars 2010.

| (65) | På grundval av de gemensamma kriterierna har man därför gjort bedömningen att SN2AG uppfyller erforderliga säkerhetsstandarder enbart för den flygverksamhet som bedrivs med luftfartyg av typen Challenger CL601 med registrering TR-AAG och typen HS-125-800 med registrering ZS-AFG. Således bör SN2AG beläggas med driftsrestriktioner för resten av flottan och flyttas över från bilaga A till bilaga B. |
| --- | --- |

(65)

På grundval av de gemensamma kriterierna har man därför gjort bedömningen att SN2AG uppfyller erforderliga säkerhetsstandarder enbart för den flygverksamhet som bedrivs med luftfartyg av typen Challenger CL601 med registrering TR-AAG och typen HS-125-800 med registrering ZS-AFG. Således bör SN2AG beläggas med driftsrestriktioner för resten av flottan och flyttas över från bilaga A till bilaga B.

| (66) | Det finns bevis för ett flertal säkerhetsbrister hos Egypt Air, som godkänts i Egypten. Dessa brister har konstaterats i samband med 75 inspektioner som genomförts sedan januari 2008 huvudsakligen av Österrike, Frankrike, Tyskland, Italien, Nederländerna och Spanien samt andra ECAC-länder i samband med rampinspektioner som utförts inom ramen för Safa-programmet. Dessa brister, som konstaterats vid ett flertal tillfällen (totalt 240 brister varav 91 av kategori 2 och 69 av kategori 3) väcker farhågor om systematiska säkerhetsbrister. |
| --- | --- |

(66)

Det finns bevis för ett flertal säkerhetsbrister hos Egypt Air, som godkänts i Egypten. Dessa brister har konstaterats i samband med 75 inspektioner som genomförts sedan januari 2008 huvudsakligen av Österrike, Frankrike, Tyskland, Italien, Nederländerna och Spanien samt andra ECAC-länder i samband med rampinspektioner som utförts inom ramen för Safa-programmet. Dessa brister, som konstaterats vid ett flertal tillfällen (totalt 240 brister varav 91 av kategori 2 och 69 av kategori 3) väcker farhågor om systematiska säkerhetsbrister.

| (67) | Kommissionen inledde den 25 maj 2009, mot bakgrund Safa-rapporterna, formella samråd med behöriga myndigheter i Egypten (ECAA) varvid man uttryckte allvarlig oro för säkerhetsaspekterna kring detta lufttrafikföretags flygverksamhet och uppmanade Egypt Air och de behöriga myndigheterna att i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 2111/2005 vidta åtgärder för att ta itu med de konstaterade säkerhetsbristerna på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

(67)

Kommissionen inledde den 25 maj 2009, mot bakgrund Safa-rapporterna, formella samråd med behöriga myndigheter i Egypten (ECAA) varvid man uttryckte allvarlig oro för säkerhetsaspekterna kring detta lufttrafikföretags flygverksamhet och uppmanade Egypt Air och de behöriga myndigheterna att i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 2111/2005 vidta åtgärder för att ta itu med de konstaterade säkerhetsbristerna på ett tillfredsställande sätt.

| (68) | Företaget lämnade in omfattande dokumentation den 10, 16, 17, 19 och 26 juni 2009. Enligt den dokumentation som tillhandahölls hade man vidtagit eller avsåg att vidta avhjälpande åtgärder efter rampinspektionerna och genomfört en analys av de grundläggande orsakerna i syfte att ta fram långsiktiga lösningar. Företaget begärde att muntligt få framföra sina synpunkter till flygsäkerhetskommittén, vilket också skedde den 30 juni 2009. |
| --- | --- |

(68)

Företaget lämnade in omfattande dokumentation den 10, 16, 17, 19 och 26 juni 2009. Enligt den dokumentation som tillhandahölls hade man vidtagit eller avsåg att vidta avhjälpande åtgärder efter rampinspektionerna och genomfört en analys av de grundläggande orsakerna i syfte att ta fram långsiktiga lösningar. Företaget begärde att muntligt få framföra sina synpunkter till flygsäkerhetskommittén, vilket också skedde den 30 juni 2009.

| (69) | Med hänvisning till de allvarliga brister som vid upprepade tillfällen konstaterats när det gäller den fortsatta luftvärdigheten, underhållet, flygverksamheten och säkerheten för lasten ombord har kommissionen begärt att behöriga myndigheter i Egypten ska skicka rapporter varje månad om uppföljningen av genomförandet av planerna för avhjälpande åtgärder tillsammans med övriga rapporter om kontroller av Egypt Air som myndigheterna kommer att utföra. Kommissionen bör även få en rapport om den slutgiltiga kontroll som genomförs av behöriga myndigheter i Egypten i slutet av denna period. Dessa resultat ska delges kommissionen tillsammans med den behöriga myndighetens rekommendationer. |
| --- | --- |

(69)

Med hänvisning till de allvarliga brister som vid upprepade tillfällen konstaterats när det gäller den fortsatta luftvärdigheten, underhållet, flygverksamheten och säkerheten för lasten ombord har kommissionen begärt att behöriga myndigheter i Egypten ska skicka rapporter varje månad om uppföljningen av genomförandet av planerna för avhjälpande åtgärder tillsammans med övriga rapporter om kontroller av Egypt Air som myndigheterna kommer att utföra. Kommissionen bör även få en rapport om den slutgiltiga kontroll som genomförs av behöriga myndigheter i Egypten i slutet av denna period. Dessa resultat ska delges kommissionen tillsammans med den behöriga myndighetens rekommendationer.

| (70) | Egypt Air och behöriga myndigheter i Egypten har tillstyrkt att en EU-expertgrupp gör ett besök för att kontrollera genomförandet av planen för avhjälpande åtgärder. Kommissionen uppmanade Egypt Air att utan dröjsmål lägga fram förslag om en hållbar lösning av de olika bristerna. Om detta inte sker blir det nödvändigt att vidta erforderliga åtgärder. På grundval av detta gör man i dagsläget bedömningen att Egypt Air inte ska förtecknas i bilaga A. |
| --- | --- |

(70)

Egypt Air och behöriga myndigheter i Egypten har tillstyrkt att en EU-expertgrupp gör ett besök för att kontrollera genomförandet av planen för avhjälpande åtgärder. Kommissionen uppmanade Egypt Air att utan dröjsmål lägga fram förslag om en hållbar lösning av de olika bristerna. Om detta inte sker blir det nödvändigt att vidta erforderliga åtgärder. På grundval av detta gör man i dagsläget bedömningen att Egypt Air inte ska förtecknas i bilaga A.

| (71) | Medlemsstaterna ska se till att antalet inspektioner av Egypt Air intensifieras för att man ska ha tillräckligt underlag för att göra en ny utvärdering av detta företag i samband med nästa möte i flygsäkerhetskommittén som kommer att äga rum i november 2009. |
| --- | --- |

(71)

Medlemsstaterna ska se till att antalet inspektioner av Egypt Air intensifieras för att man ska ha tillräckligt underlag för att göra en ny utvärdering av detta företag i samband med nästa möte i flygsäkerhetskommittén som kommer att äga rum i november 2009.

| (72) | Behöriga myndigheter i Ryska federationen informerade kommissionen den 11 juni om att de ändrat sitt beslut av den 25 april 2008. Detta beslut innebar förbud, vid flygning till gemenskapen, mot användning av de 13 ryska luftfartyg, som vid den tidpunkten inte var utrustade enligt ICAO:s standarder och alltså inte berättigade att utföra internationell flygtrafik eftersom de inte var utrustade med nödvändig TAWS/E-GPWS-utrustning. Vissa luftfartyg som belades med flygförbud genom beslutet av den 25 april 2008 har därefter utrustats på ett sådant sätt att de kan utföra internationella flygningar. Driftstillstånden och driftsspecifikationerna för dessa lufttrafikföretag har ändrats och anpassats till dessa ändringar. |
| --- | --- |

(72)

Behöriga myndigheter i Ryska federationen informerade kommissionen den 11 juni om att de ändrat sitt beslut av den 25 april 2008. Detta beslut innebar förbud, vid flygning till gemenskapen, mot användning av de 13 ryska luftfartyg, som vid den tidpunkten inte var utrustade enligt ICAO:s standarder och alltså inte berättigade att utföra internationell flygtrafik eftersom de inte var utrustade med nödvändig TAWS/E-GPWS-utrustning. Vissa luftfartyg som belades med flygförbud genom beslutet av den 25 april 2008 har därefter utrustats på ett sådant sätt att de kan utföra internationella flygningar. Driftstillstånden och driftsspecifikationerna för dessa lufttrafikföretag har ändrats och anpassats till dessa ändringar.

| (73) | Enligt detta nya beslut får följande luftfartyg inte flyga till, inom eller från gemenskapen:
  a)   Aircompany Yakutia: Tupolev TU-154: RA-85007 och RA-85790; Antonov AN-140: RA-41250; AN-24RV: RA-46496, RA-46665, RA-47304, RA-47352, RA-47353, RA-47360; AN-26: RA-26660.
  b)   Atlant-Soyuz: Tupolev TU-154M: RA-85672.
  c)   Gazpromavia: Tupolev TU-154M: RA-85625 och RA-85774; Yakovlev Yak-40: RA-87511, RA-88186 och RA-88300; Yak-40K: RA-21505 och RA-98109; Yak-42D: RA-42437; alla (22) helikoptrar av typen Kamov Ka-26 (registrering okänd); alla (49) helikoptrar av typen Mi-8 (registrering okänd); alla (11) helikoptrar av typen Mi-171 (registrering okänd); alla (8) helikoptrar av typen Mi-2 (registrering okänd); alla (1) helikoptrar av typen EC-120B: RA-04116.
  d)   Kavminvodyavia: Tupolev TU-154B: RA-85307, RA-85494 och RA-85457.
  e)   Krasnoyarsky Airlines: Detta lufttrafikföretags driftstillstånd har dragits in. När det gäller de 2 luftfartyg av typen TU-154M som tidigare flög för Krasnoyarsky Airlines, flyger RA-85682 idag för ett annat lufttrafikföretag som är godkänt i Ryska federationen, medan luftfartyg RA-85683 för närvarande inte är i drift.
  f)   Kuban Airlines: Yakovlev Yak-42: RA-42526, RA-42331, RA-42336, RA-42350, RA-42538 och RA-42541.
  g)   Orenburg Airlines: Tupolev TU-154B: RA-85602; alla TU-134 (registrering okänd); alla Antonov An-24 (registrering okänd); alla An-2 (registrering okänd); alla helikoptrar av typen Mi-2 (registrering okänd); alla helikoptrar av typen Mi-8 (registrering okänd).
  h)   Siberia Airlines: Tupolev TU-154M: RA-85613, RA-85619, RA-85622 och RA-85690.
  i)   Tatarstan Airlines: Yakovlev Yak-42D: RA-42374, RA-42433; alla Tupolev TU-134A inbegripet: RA-65065, RA-65102, RA-65691, RA-65970 och RA-65973; alla Antonov AN-24RV inbegripet: RA-46625 och RA-47818; luftfartygen av typen AN24RV med registrering RA-46625 och RA-47818 flyger idag för ett annat ryskt lufttrafikföretag.
  j)   Ural Airlines: Tupolev TU-154B: RA-85319, RA-85337, RA-85357, RA-85375, RA-85374, RA-85432 och RA-85508.
  k)   UTAir: Tupolev TU-154M: RA-85813, RA-85733, RA-85755, RA-85806 och RA-85820; alla (25) TU-134: RA-65024, RA-65033, RA-65127, RA-65148, RA-65560, RA-65572, RA-65575, RA-65607, RA-65608, RA-65609, RA-65611, RA-65613, RA-65616, RA-65618, RA-65620, RA-65622, RA-65728, RA-65755, RA-65777, RA-65780, RA-65793, RA-65901, RA-65902, och RA-65977; luftfartyget RA_65143 flyger idag för ett annat ryskt lufttrafikföretag; alla (1) TU-134B: RA-65726; alla (10) Yakovlev Yak-40: RA-87292, RA-87348, RA-87907, RA-87941, RA-87997, RA-88209, RA 88210, RA-88227, RA-88244 och RA-88280; alla helikoptrar av typen Mil-26: (registrering okänd); alla helikoptrar av typen Mil-10: (registrering okänd); alla helikoptrar av typen Mil-8 (registrering okänd); alla helikoptrar av typen AS-355 (registrering okänd); alla helikoptrar av typen BO-105 (registrering okänd); luftfartyg av typen AN-24B RA-46388; luftfartyg AN-24B (RA-46267 och RA-47289) och luftfartyg av typen AN-24RV (RA-46509, RA-46519 och RA-47800) flyger idag för ett annat ryskt lufttrafikföretag.
  l)   Rossija (STC Russia): Tupolev TU-134: RA-65555, RA-65904, RA-65905, RA-65911, RA-65921 och RA-65979; TU-214: RA-64504, RA-64505; Ilyushin IL-18: RA-75454 och RA-75464; Yakovlev Yak-40: RA-87203, RA-87968, RA-87971, RA-87972 och RA-88200. |
| --- | --- |

(73)

Enligt detta nya beslut får följande luftfartyg inte flyga till, inom eller från gemenskapen:

a)   Aircompany Yakutia: Tupolev TU-154: RA-85007 och RA-85790; Antonov AN-140: RA-41250; AN-24RV: RA-46496, RA-46665, RA-47304, RA-47352, RA-47353, RA-47360; AN-26: RA-26660.

b)   Atlant-Soyuz: Tupolev TU-154M: RA-85672.

c)   Gazpromavia: Tupolev TU-154M: RA-85625 och RA-85774; Yakovlev Yak-40: RA-87511, RA-88186 och RA-88300; Yak-40K: RA-21505 och RA-98109; Yak-42D: RA-42437; alla (22) helikoptrar av typen Kamov Ka-26 (registrering okänd); alla (49) helikoptrar av typen Mi-8 (registrering okänd); alla (11) helikoptrar av typen Mi-171 (registrering okänd); alla (8) helikoptrar av typen Mi-2 (registrering okänd); alla (1) helikoptrar av typen EC-120B: RA-04116.

d)   Kavminvodyavia: Tupolev TU-154B: RA-85307, RA-85494 och RA-85457.

e)   Krasnoyarsky Airlines: Detta lufttrafikföretags driftstillstånd har dragits in. När det gäller de 2 luftfartyg av typen TU-154M som tidigare flög för Krasnoyarsky Airlines, flyger RA-85682 idag för ett annat lufttrafikföretag som är godkänt i Ryska federationen, medan luftfartyg RA-85683 för närvarande inte är i drift.

f)   Kuban Airlines: Yakovlev Yak-42: RA-42526, RA-42331, RA-42336, RA-42350, RA-42538 och RA-42541.

g)   Orenburg Airlines: Tupolev TU-154B: RA-85602; alla TU-134 (registrering okänd); alla Antonov An-24 (registrering okänd); alla An-2 (registrering okänd); alla helikoptrar av typen Mi-2 (registrering okänd); alla helikoptrar av typen Mi-8 (registrering okänd).

h)   Siberia Airlines: Tupolev TU-154M: RA-85613, RA-85619, RA-85622 och RA-85690.

i)   Tatarstan Airlines: Yakovlev Yak-42D: RA-42374, RA-42433; alla Tupolev TU-134A inbegripet: RA-65065, RA-65102, RA-65691, RA-65970 och RA-65973; alla Antonov AN-24RV inbegripet: RA-46625 och RA-47818; luftfartygen av typen AN24RV med registrering RA-46625 och RA-47818 flyger idag för ett annat ryskt lufttrafikföretag.

j)   Ural Airlines: Tupolev TU-154B: RA-85319, RA-85337, RA-85357, RA-85375, RA-85374, RA-85432 och RA-85508.

k)   UTAir: Tupolev TU-154M: RA-85813, RA-85733, RA-85755, RA-85806 och RA-85820; alla (25) TU-134: RA-65024, RA-65033, RA-65127, RA-65148, RA-65560, RA-65572, RA-65575, RA-65607, RA-65608, RA-65609, RA-65611, RA-65613, RA-65616, RA-65618, RA-65620, RA-65622, RA-65728, RA-65755, RA-65777, RA-65780, RA-65793, RA-65901, RA-65902, och RA-65977; luftfartyget RA_65143 flyger idag för ett annat ryskt lufttrafikföretag; alla (1) TU-134B: RA-65726; alla (10) Yakovlev Yak-40: RA-87292, RA-87348, RA-87907, RA-87941, RA-87997, RA-88209, RA 88210, RA-88227, RA-88244 och RA-88280; alla helikoptrar av typen Mil-26: (registrering okänd); alla helikoptrar av typen Mil-10: (registrering okänd); alla helikoptrar av typen Mil-8 (registrering okänd); alla helikoptrar av typen AS-355 (registrering okänd); alla helikoptrar av typen BO-105 (registrering okänd); luftfartyg av typen AN-24B RA-46388; luftfartyg AN-24B (RA-46267 och RA-47289) och luftfartyg av typen AN-24RV (RA-46509, RA-46519 och RA-47800) flyger idag för ett annat ryskt lufttrafikföretag.

l)   Rossija (STC Russia): Tupolev TU-134: RA-65555, RA-65904, RA-65905, RA-65911, RA-65921 och RA-65979; TU-214: RA-64504, RA-64505; Ilyushin IL-18: RA-75454 och RA-75464; Yakovlev Yak-40: RA-87203, RA-87968, RA-87971, RA-87972 och RA-88200.

| (74) | Inga sådana luftfartyg finns hos lufttrafikföretaget Red Wing (tidigare Airlines 400 JSC). |
| --- | --- |

(74)

Inga sådana luftfartyg finns hos lufttrafikföretaget Red Wing (tidigare Airlines 400 JSC).

| (75) | Behöriga myndigheter i Ryska federationen har även informerat kommissionen om att driftstillståndet för lufttrafikföretaget Aeroflot-Nord hade inskränkts den 3 juni 2009 och tillät inte flygningar till gemenskapen. |
| --- | --- |

(75)

Behöriga myndigheter i Ryska federationen har även informerat kommissionen om att driftstillståndet för lufttrafikföretaget Aeroflot-Nord hade inskränkts den 3 juni 2009 och tillät inte flygningar till gemenskapen.

| (76) | De behöriga myndigheterna i Ryska federationen och kommissionen är fast beslutna att fortsätta sitt nära samarbete och att utbyta all information som krävs och som är relaterad till säkerheten hos deras lufttrafikföretag. Medlemsstaterna kommer genom att prioritera rampinspektioner på dessa lufttrafikföretags luftfartyg att systematiskt kontrollera att gällande säkerhetsnormer är uppfyllda i enlighet med förordning (EG) nr 351/2008. |
| --- | --- |

(76)

De behöriga myndigheterna i Ryska federationen och kommissionen är fast beslutna att fortsätta sitt nära samarbete och att utbyta all information som krävs och som är relaterad till säkerheten hos deras lufttrafikföretag. Medlemsstaterna kommer genom att prioritera rampinspektioner på dessa lufttrafikföretags luftfartyg att systematiskt kontrollera att gällande säkerhetsnormer är uppfyllda i enlighet med förordning (EG) nr 351/2008.

| (77) | Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (EASA) informerade flygsäkerhetskommittén om att man dragit in det underhållorganisationstillstånd, EASA.145.0177, som utfärdats till Yemenia Yemen Airways som godkänts av Jemen, på grund av att företaget inte åtgärdat säkerhetsbrister. Vidare informerade behöriga myndigheter i Frankrike flygsäkerhetskommittén om att man därför dragit in luftvärdighetsbeviset för luftfartygen av typen Airbus A-310 som är registrerade i Frankrike (F-OHPR och F-OHPS) och som flyger för Yemenia Yemen Airways. |
| --- | --- |

(77)

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (EASA) informerade flygsäkerhetskommittén om att man dragit in det underhållorganisationstillstånd, EASA.145.0177, som utfärdats till Yemenia Yemen Airways som godkänts av Jemen, på grund av att företaget inte åtgärdat säkerhetsbrister. Vidare informerade behöriga myndigheter i Frankrike flygsäkerhetskommittén om att man därför dragit in luftvärdighetsbeviset för luftfartygen av typen Airbus A-310 som är registrerade i Frankrike (F-OHPR och F-OHPS) och som flyger för Yemenia Yemen Airways.

| (78) | Kommissionen konstaterar att gällande EU-bestämmelser inte respekterats. Mot bakgrund av den tragiska olyckan som inträffade den 30 juni med Yemenia Yemen Airways flight 626 beslutade kommissionen den 1 juli 2009 att inleda formella samråd med Yemenia Yemen Airways i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 2111/2005 och med behöriga myndigheter i Jemen i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 473/2006. Syftet är att utreda huruvida detta lufttrafikföretag uppfyller kraven enligt ICAO:s standarder i fråga om drift och underhåll och vid behov förbehålla sig rätten att vidta brådskande åtgärder. |
| --- | --- |

(78)

Kommissionen konstaterar att gällande EU-bestämmelser inte respekterats. Mot bakgrund av den tragiska olyckan som inträffade den 30 juni med Yemenia Yemen Airways flight 626 beslutade kommissionen den 1 juli 2009 att inleda formella samråd med Yemenia Yemen Airways i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 2111/2005 och med behöriga myndigheter i Jemen i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 473/2006. Syftet är att utreda huruvida detta lufttrafikföretag uppfyller kraven enligt ICAO:s standarder i fråga om drift och underhåll och vid behov förbehålla sig rätten att vidta brådskande åtgärder.

| (79) | Trots kommissionens uppmaning har det hittills inte inkommit några uppgifter som styrker att bristerna fullt ut åtgärdats av övriga lufttrafikföretag som är uppförda på den gemenskapsförteckning som uppdaterades den 8 april 2009 och av de myndigheter som ansvarar för tillsynen över dessa lufttrafikföretag. På grundval av de gemensamma kriterierna görs därför bedömningen att dessa lufttrafikföretag bör fortsätta att vara belagda med verksamhetsförbud (bilaga A) eller driftsrestriktioner (bilaga B). |
| --- | --- |

(79)

Trots kommissionens uppmaning har det hittills inte inkommit några uppgifter som styrker att bristerna fullt ut åtgärdats av övriga lufttrafikföretag som är uppförda på den gemenskapsförteckning som uppdaterades den 8 april 2009 och av de myndigheter som ansvarar för tillsynen över dessa lufttrafikföretag. På grundval av de gemensamma kriterierna görs därför bedömningen att dessa lufttrafikföretag bör fortsätta att vara belagda med verksamhetsförbud (bilaga A) eller driftsrestriktioner (bilaga B).

| (80) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från flygsäkerhetskommittén. |
| --- | --- |

(80)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från flygsäkerhetskommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

Förordning (EG) nr 474/2006 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga A ska ersättas med texten i denna förordnings bilaga A. |
| --- | --- |

1.

Bilaga A ska ersättas med texten i denna förordnings bilaga A.

| 2. | Bilaga B ska ersättas med texten i denna förordnings bilaga B. |
| --- | --- |

2.

Bilaga B ska ersättas med texten i denna förordnings bilaga B.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 juli 2009.

På kommissionens vägnar

Antonio TAJANI

Vice ordförande

---

(1)  EUT L 344, 27.12.2005, s. 15.

1

(2)  EUT L 84, 23.3.2006, s. 14.

2

(3)  EGT L 373, 31.12.1991, s. 4.

3

(4)  EUT L 95, 9.4.2009, s. 16.

4

(5)  EUT L 109, 19.4.2008, s. 7.

5

(6)  DGAC/F-2008-564.

6

(7)  ICAO:s påpekande OPS/01.

7

(8)  ICAO:s påpekande AIR/01.

8

(9)  LBA/D-2008-334, LBA/D-2008-944.

9

(10)  CAA-NL-2008-24, CAA-NL-2008-254, CAA-NL-2009-7, CAA-NL-2009-42, CAA-NL-2009-55.

10

(11)  CAA-UK-2008-187.

11

(12)  DGCATR-2008-85, DGCATR-2008-310, DGCATR-2008-360, DGCATR-2008-381, DGCATR-2008-460, DGCATR-2008-585, DGCATR-2009-39, DGCATR-2009-69, DGCATR-2009-93, DGCATR-2009-105.

12

(13)  LBA/D-2009-332.

13

---

BILAGA A

FÖRTECKNING ÖVER DE LUFTTRAFIKFÖRETAG SOM ÄR BELAGDA MED TOTALT VERKSAMHETSFÖRBUD I GEMENSKAPEN
   (1)

| Lufttrafikföretagets namn som juridisk person enligt driftstillståndet (AOC) (plus eventuellt avvikande firmanamn) | Nummer på driftstillstånd (AOC) eller operativ licens | ICAO-flygbolagskod | Operatörens hemmastat |
| --- | --- | --- | --- |
| AIR KORYO | Okänt | KOR | Demokratiska folkrepubliken Korea |
| AIR WEST CO. LTD | 004/A | AWZ | Republiken Sudan |
| ARIANA AFGHAN AIRLINES | 009 | AFG | Islamiska republiken Afghanistan |
| MOTOR SICH | 025 | MSI | Ukraina |
| SIEM REAP AIRWAYS INTERNATIONAL | AOC/013/00 | SRH | Konungariket Kambodja |
| SILVERBACK CARGO FREIGHTERS | Okänt | VRB | Republiken Ruanda |
| UKRAINE CARGO AIRWAYS | 145 | UKS | Ukraina |
| UKRAINIAN MEDITERRANEAN AIRLINES | 164 | UKM | Ukraina |
| VOLARE AVIATION ENTREPRISE | 143 | VRE | Ukraina |
| Alla lufttrafikföretag som godkänts av Angolas tillsynsmyndigheter, med undantag för TAAG Angola Airlines, inklusive, | | | Republiken Angola |
| AEROJET | 015 | Okänt | Republiken Angola |
| AIR26 | 004 | Okänt | Republiken Angola |
| AIR GEMINI | 002 | Okänt | Republiken Angola |
| AIR GICANGO | 009 | Okänt | Republiken Angola |
| AIR JET | 003 | Okänt | Republiken Angola |
| AIR NAVE | 017 | Okänt | Republiken Angola |
| ALADA | 005 | Okänt | Republiken Angola |
| ANGOLA AIR SERVICES | 006 | Okänt | Republiken Angola |
| DIEXIM | 007 | Okänt | Republiken Angola |
| GIRA GLOBO | 008 | Okänt | Republiken Angola |
| HELIANG | 010 | Okänt | Republiken Angola |
| HELIMALONGO | 011 | Okänt | Republiken Angola |
| MAVEWA | 016 | Okänt | Republiken Angola |
| PHA | 019 | Okänt | Republiken Angola |
| RUI & CONCEICAO | 012 | Okänt | Republiken Angola |
| SAL | 013 | Okänt | Republiken Angola |
| SERVISAIR | 018 | Okänt | Republiken Angola |
| SONAIR | 014/ | Okänt | Republiken Angola |
| Alla lufttrafikföretag som godkänts av Benins tillsynsmyndigheter, inklusive | | — | Republiken Benin |
| AERO BENIN | PEA No 014/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS | Okänt | Republiken Benin |
| AFRICA AIRWAYS | Okänt | Okänt | Republiken Benin |
| ALAFIA JET | PEA No 014/ANAC/MDCTTTATP-PR/DEA/SCS | Ej tillämpligt | Republiken Benin |
| BENIN GOLF AIR | PEA No 012/MDCTTP-PR/ANAC/DEA/SCS. | Okänt | Republiken Benin |
| BENIN LITTORAL AIRWAYS | PEA No 013/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS. | BLA | Republiken Benin |
| COTAIR | PEA No 015/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS. | Okänt | Republiken Benin |
| ROYAL AIR | PEA No 11/ANAC/MDCTTP-PR/DEA/SCS | Okänt | Republiken Benin |
| TRANS AIR BENIN | PEA No 016/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS | TNB | Republiken Benin |
| Alla lufttrafikföretag som godkänts av Demokratiska republiken Kongos tillsynsmyndighet, inklusive | | — | Demokratiska republiken Kongo |
| AFRICA ONE | 409/CAB/MIN/TC/0114/2006 | CFR | Demokratiska republiken Kongo |
| AFRICAN AIR SERVICES COMMUTER | 409/CAB/MIN/TVC/051/09 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| AIGLE AVIATION | 409/CAB/MIN/TC/0042/2006 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| AIR BENI | 409/CAB/MIN/TC/0019/2005 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| AIR BOYOMA | 409/CAB/MIN/TC/0049/2006 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| AIR INFINI | 409/CAB/MIN/TC/006/2006 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| AIR KASAI | 409/CAB/MIN/TVC/036/08 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| AIR KATANGA | 409/CAB/MIN/TVC/031/08 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| AIR NAVETTE | 409/CAB/MIN/TC/015/2005 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| AIR TROPIQUES | 409/CAB/MIN/TVC/029/08 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| BEL GLOB AIRLINES | 409/CAB/MIN/TC/0073/2006 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| BLUE AIRLINES | 409/CAB/MIN/TVC/028/08 | BUL | Demokratiska republiken Kongo |
| BRAVO AIR CONGO | 409/CAB/MIN/TC/0090/2006 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| BUSINESS AVIATION | 409/CAB/MIN/TVC/048/09 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| BUSY BEE CONGO | 409/CAB/MIN/TVC/052/09 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| BUTEMBO AIRLINES | 409/CAB/MIN/TC/0056/2006 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| CARGO BULL AVIATION | 409/CAB/MIN/TC/0106/2006 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| CETRACA AVIATION SERVICE | 409/CAB/MIN/TVC/026/08 | CER | Demokratiska republiken Kongo |
| CHC STELLAVIA | 409/CAB/MIN/TC/0050/2006 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| COMAIR | 409/CAB/MIN/TC/0057/2006 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| COMPAGNIE AFRICAINE D’AVIATION (CAA) | 409/CAB/MIN/TVC/035/08 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| DOREN AIR CONGO | 409/CAB/MIN/TVC/0032/08 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| EL SAM AIRLIFT | 409/CAB/MIN/TC/0002/2007 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| ENTREPRISE WORLD AIRWAYS (EWA) | 409/CAB/MIN/TVC/003/08 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| ESPACE AVIATION SERVICE | 409/CAB/MIN/TC/0003/2007 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| FILAIR | 409/CAB/MIN/TVC/037/08 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| FREE AIRLINES | 409/CAB/MIN/TC/0047/2006 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| GALAXY KAVATSI | 409/CAB/MIN/TVC/027/08 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| GILEMBE AIR SOUTENANCE (GISAIR) | 409/CAB/MIN/TVC/053/09 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| GOMA EXPRESS | 409/CAB/MIN/TC/0051/2006 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| GOMAIR | 409/CAB/MIN/TVC/045/09 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| GREAT LAKE BUSINESS COMPANY | 409/CAB/MIN/TC/0048/2006 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| HEWA BORA AIRWAYS (HBA) | 409/CAB/MIN/TVC/038/08 | ALX | Demokratiska republiken Kongo |
| INTERNATIONAL TRANS AIR BUSINESS (ITAB) | 409/CAB/MIN/TVC/033/08 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| KATANGA AIRWAYS | 409/CAB/MIN/TC/0088/2006 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| KIN AVIA | 409/CAB/MIN/TVC/042/09 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| KIVU AIR | 409/CAB/MIN/TC/0044/2006 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| LIGNES AÉRIENNES CONGOLAISES (LAC) | Underskrift från regeringen (ordonnance nr 78/205) | LCG | Demokratiska republiken Kongo |
| MALU AVIATION | 409/CAB/MIN/TVC/04008 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| MALILA AIRLIFT | 409/CAB/MIN/TC/0112/2006 | MLC | Demokratiska republiken Kongo |
| MANGO AVIATION | 409/CAB/MIN/TVC/034/08 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| PIVA AIRLINES | 409/CAB/MIN/TC/0001/2007 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| RWAKABIKA BUSHI EXPRESS | 409/CAB/MIN/TC/0052/2006 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| SAFARI LOGISTICS SPRL | 409/CAB/MIN/TC/0076/2006 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| SAFE AIR COMPANY | 409/CAB/MIN/TVC/025/08 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| SERVICES AIR | 409/CAB/MIN/TVC/030/08 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| SUN AIR SERVICES | 409/CAB/MIN/TC/0077/2006 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| SWALA AVIATION | 409/CAB/MIN/TVC/050/09 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| TEMBO AIR SERVICES | 409/CAB/MIN/TC/0089/2006 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| THOM'S AIRWAYS | 409/CAB/MIN/TC/0009/2007 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| TMK AIR COMMUTER | 409/CAB/MIN/TVC/044/09 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| TRACEP CONGO AVIATION | 409/CAB/MIN/TVC/046/09 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| TRANS AIR CARGO SERVICES | 409/CAB/MIN/TVC/024/08 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| TRANSPORTS AERIENS CONGOLAIS (TRACO) | 409/CAB/MIN/TC/0105/2006 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| VIRUNGA AIR CHARTER | 409/CAB/MIN/TC/018/2005 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| WIMBI DIRA AIRWAYS | 409/CAB/MIN/TVC/039/08 | WDA | Demokratiska republiken Kongo |
| ZAABU INTERNATIONAL | 409/CAB/MIN/TVC/049/09 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| Alla lufttrafikföretag som godkänts av Ekvatorialguineas tillsynsmyndighet, inklusive | | | Ekvatorialguinea |
| CRONOS AIRLINES | Okänt | Okänt | Ekvatorialguinea |
| CEIBA INTERCONTINENTAL | Okänt | CEL | Ekvatorialguinea |
| EGAMS | Okänt | EGM | Ekvatorialguinea |
| EUROGUINEANA DE AVIACION Y TRANSPORTES | 2006/001/MTTCT/DGAC/SOPS | EUG | Ekvatorialguinea |
| GENERAL WORK AVIACION | 002/ANAC | Ej tillämpligt | Ekvatorialguinea |
| GETRA — GUINEA ECUATORIAL DE TRANSPORTES AEREOS | 739 | GET | Ekvatorialguinea |
| GUINEA AIRWAYS | 738 | Ej tillämpligt | Ekvatorialguinea |
| STAR EQUATORIAL AIRLINES | Okänt | Okänt | Ekvatorialguinea |
| UTAGE — UNION DE TRANSPORT AEREO DE GUINEA ECUATORIAL | 737 | UTG | Ekvatorialguinea |
| Alla lufttrafikföretag som godkänts av Indonesiens tillsynsmyndigheter, med undantag för Garuda Indonesia, Airfast Indonesia, Mandala Airlines, och Ekspres Transportasi Antarbenua, inklusive, | | | Republiken Indonesien |
| AIR PACIFIC UTAMA | 135-020 | Okänt | Republiken Indonesien |
| ALFA TRANS DIRGANTATA | 135-012 | Okänt | Republiken Indonesien |
| ASCO NUSA AIR | 135-022 | Okänt | Republiken Indonesien |
| ASI PUDJIASTUTI | 135-028 | Okänt | Republiken Indonesien |
| AVIASTAR MANDIRI | 135-029 | Okänt | Republiken Indonesien |
| CARDIG AIR | 121-013 | Okänt | Republiken Indonesien |
| DABI AIR NUSANTARA | 135-030 | Okänt | Republiken Indonesien |
| DERAYA AIR TAXI | 135-013 | DRY | Republiken Indonesien |
| DERAZONA AIR SERVICE | 135-010 | Okänt | Republiken Indonesien |
| DIRGANTARA AIR SERVICE | 135-014 | DIR | Republiken Indonesien |
| EASTINDO | 135-038 | Okänt | Republiken Indonesien |
| GATARI AIR SERVICE | 135-018 | GHS | Republiken Indonesien |
| INDONESIA AIR ASIA | 121-009 | AWQ | Republiken Indonesien |
| INDONESIA AIR TRANSPORT | 135-034 | IDA | Republiken Indonesien |
| INTAN ANGKASA AIR SERVICE | 135-019 | Okänt | Republiken Indonesien |
| JOHNLIN AIR TRANSPORT | 135-043 | Okänt | Republiken Indonesien |
| KAL STAR | 121-037 | Okänt | Republiken Indonesien |
| KARTIKA AIRLINES | 121-003 | KAE | Republiken Indonesien |
| KURA-KURA AVIATION | 135-016 | Okänt | Republiken Indonesien |
| LION MENTARI ARILINES | 121-010 | LNI | Republiken Indonesien |
| MANUNGGAL AIR SERVICE | 121-020 | Okänt | Republiken Indonesien |
| MEGANTARA | 121-025 | Okänt | Republiken Indonesien |
| MERPATI NUSANTARA AIRLINES | 121-002 | MNA | Republiken Indonesien |
| METRO BATAVIA | 121-007 | BTV | Republiken Indonesien |
| MIMIKA AIR | 135-007 | Okänt | Republiken Indonesien |
| NATIONAL UTILITY HELICOPTER | 135-011 | Okänt | Republiken Indonesien |
| NUSANTARA AIR CHARTER | 121-022 | Okänt | Republiken Indonesien |
| NUSANTARA BUANA AIR | 135-041 | Okänt | Republiken Indonesien |
| NYAMAN AIR | 135-042 | Okänt | Republiken Indonesien |
| PELITA AIR SERVICE | 121-008 | PAS | Republiken Indonesien |
| PENERBANGAN ANGKASA SEMESTA | 135-026 | Okänt | Republiken Indonesien |
| PURA WISATA BARUNA | 135-025 | Okänt | Republiken Indonesien |
| REPUBLIC EXPRESS AIRLINES | 121-040 | RPH | Republiken Indonesien |
| RIAU AIRLINES | 121-016 | RIU | Republiken Indonesien |
| SAMPOERNA AIR NUSANTARA | 135-036 | Okänt | Republiken Indonesien |
| SAYAP GARUDA INDAH | 135-004 | Okänt | Republiken Indonesien |
| SKY AVIATION | 135-044 | Okänt | Republiken Indonesien |
| SMAC | 135-015 | SMC | Republiken Indonesien |
| SRIWIJAYA AIR | 121-035 | SJY | Republiken Indonesien |
| SURVEI UDARA PENAS | 135-006 | Okänt | Republiken Indonesien |
| TRANSWISATA PRIMA AVIATION | 135-021 | Okänt | Republiken Indonesien |
| TRAVEL EXPRESS AVIATION SERVICE | 121-038 | XAR | Republiken Indonesien |
| TRAVIRA UTAMA | 135-009 | Okänt | Republiken Indonesien |
| TRI MG INTRA ASIA AIRLINES | 121-018 | TMG | Republiken Indonesien |
| TRIGANA AIR SERVICE | 121-006 | TGN | Republiken Indonesien |
| UNINDO | 135-040 | Okänt | Republiken Indonesien |
| WING ABADI AIRLINES | 121-012 | WON | Republiken Indonesien |
| Alla lufttrafikföretag som godkänts av Kazakstans tillsynsmyndigheter, med undantag för Air Astana, inklusive, | | | Republiken Kazakstan |
| AERO AIR COMPANY | Okänt | Okänt | Republiken Kazakstan |
| AEROPRAKT KZ | Okänt | Okänt | Republiken Kazakstan |
| AEROTOUR KZ | Okänt | Okänt | Republiken Kazakstan |
| AIR ALMATY | AK-0331-07 | LMY | Republiken Kazakstan |
| AIR COMPANY KOKSHETAU | AK-0357-08 | KRT | Republiken Kazakstan |
| AIR DIVISION OF EKA | Okänt | Okänt | Republiken Kazakstan |
| AIR FLAMINGO | Okänt | Okänt | Republiken Kazakstan |
| AIR TRUST AIRCOMPANY | Okänt | Okänt | Republiken Kazakstan |
| AK SUNKAR AIRCOMPANY | Okänt | Okänt | Republiken Kazakstan |
| ALMATY AVIATION | Okänt | Okänt | Republiken Kazakstan |
| ARKHABAY | Okänt | Okänt | Republiken Kazakstan |
| ASIA CONTINENTAL AIRLINES | AK-0345-08 | CID | Republiken Kazakstan |
| ASIA CONTINENTAL AVIALINES | AK-0371-08 | RRK | Republiken Kazakstan |
| ASIA WINGS | AK-0390-09 | AWA | Republiken Kazakstan |
| ASSOCIATION OF AMATEUR PILOTS OF KAZAKHSTAN | Okänt | Okänt | Republiken Kazakstan |
| ATMA AIRLINES | AK-0372-08 | AMA | Republiken Kazakstan |
| ATYRAU AYE JOLY | AK-0321-07 | JOL | Republiken Kazakstan |
| AVIA-JAYNAR | Okänt | Okänt | Republiken Kazakstan |
| BEYBARS AIRCOMPANY | Okänt | Okänt | Republiken Kazakstan |
| BERKUT AIR/BEK AIR | AK-0311-07 | BKT/BEK | Republiken Kazakstan |
| BERKUT STATE AIRLINE | AK-0378-09 | BEC | Republiken Kazakstan |
| BERKUT KZ | Okänt | Okänt | Republiken Kazakstan |
| BURUNDAYAVIA AIRLINES | AK-0374-08 | BRY | Republiken Kazakstan |
| COMLUX | AK-0352-08 | KAZ | Republiken Kazakstan |
| DETA AIR | AK-0344-08 | DET | Republiken Kazakstan |
| EAST WING | AK-0332-07 | EWZ | Republiken Kazakstan |
| EASTERN EXPRESS | AK-0358-08 | LIS | Republiken Kazakstan |
| EOL AIR | Okänt | Okänt | Republiken Kazakstan |
| EURO-ASIA AIR | AK-0384-09 | EAK | Republiken Kazakstan |
| EURO-ASIA AIR INTERNATIONAL | Okänt | Okänt | Republiken Kazakstan |
| EXCELLENT GLIDE | AK-0338-08 | EGB | Republiken Kazakstan |
| FENIX | Okänt | Okänt | Republiken Kazakstan |
| FLY JET KZ | AK-0391-09 | FJK | Republiken Kazakstan |
| IJT AVIATION | AK-0335-08 | DVB | Republiken Kazakstan |
| INVESTAVIA | AK-0342-08 | TLG | Republiken Kazakstan |
| IRBIS | AK-0317-07 | BIS | Republiken Kazakstan |
| IRTYSH AIR | AK-0381-09 | MZA | Republiken Kazakstan |
| JET AIRLINES | AK-0349-09 | SOZ | Republiken Kazakstan |
| JET ONE | AK-0367-08 | JKZ | Republiken Kazakstan |
| KAVIASPAS | AK-0322-07 | KZS | Republiken Kazakstan |
| KAZAIR JET | AK-0387-09 | KEJ | Republiken Kazakstan |
| KAZAIRTRANS AIRLINE | AK-0347-08 | KUY | Republiken Kazakstan |
| KAZAIRWEST | Okänt | Okänt | Republiken Kazakstan |
| KAZAVIA | Okänt | Okänt | Republiken Kazakstan |
| KOKSHETAU | AK-0357-08 | KRT | Republiken Kazakstan |
| MAK AIR AIRLINE | AK-0334-07 | AKM | Republiken Kazakstan |
| MEGA AIRLINES | AK-0356-08 | MGK | Republiken Kazakstan |
| MIRAS | AK-0315-07 | MIF | Republiken Kazakstan |
| NAVIGATOR | Okänt | Okänt | Republiken Kazakstan |
| OLIMP AIR | Okänt | Okänt | Republiken Kazakstan |
| ORLAN 2000 AIRCOMPANY | Okänt | Okänt | Republiken Kazakstan |
| PANKH CENTER KAZAKHSTAN | Okänt | Okänt | Republiken Kazakstan |
| PRIME AVIATION | AK-0308-07 | PKZ | Republiken Kazakstan |
| SALEM AIRCOMPANY | Okänt | Okänt | Republiken Kazakstan |
| SAMAL AIR | Okänt | Okänt | Republiken Kazakstan |
| SAYAT AIR | AK-0351-08 | SYM | Republiken Kazakstan |
| SAYAKHAT AIRLINES | AK-0359-08 | Okänt | Republiken Kazakstan |
| SEMEYAVIA | Okänt | Okänt | Republiken Kazakstan |
| SCAT | AK-0350-08 | VSV | Republiken Kazakstan |
| STARLINE KZ | AK-0373-08 | LMZ | Republiken Kazakstan |
| SKYBUS | AK-0364-08 | BYK | Republiken Kazakstan |
| SKYJET | AK-0307-09 | SEK | Republiken Kazakstan |
| SKYSERVICE | Okänt | Okänt | Republiken Kazakstan |
| TAHMID AIR | Okänt | Okänt | Republiken Kazakstan |
| TULPAR AVIA SERVICE | Okänt | Okänt | Republiken Kazakstan |
| TYAN SHAN | Okänt | Okänt | Republiken Kazakstan |
| UST-KAMENOGORSK | AK-0385-09 | UCK | Republiken Kazakstan |
| ZHETYSU AIRCOMPANY | Okänt | Okänt | Republiken Kazakstan |
| ZHERSU AVIA | Okänt | Okänt | Republiken Kazakstan |
| ZHEZKAZGANAIR | Okänt | Okänt | Republiken Kazakstan |
| Alla lufttrafikföretag som godkänts av Kirgizistans tillsynsmyndighet, inklusive | | | Kirgizistan |
| AIR MANAS | 17 | MBB | Kirgizistan |
| AVIA TRAFFIC COMPANY | 23 | AVJ | Kirgizistan |
| AEROSTAN (EX BISTAIR-FEZ BISHKEK) | 08 | BSC | Kirgizistan |
| CLICK AIRWAYS | 11 | CGK | Kirgizistan |
| DAMES | 20 | DAM | Kirgizistan |
| EASTOK AVIA | 15 | Okänt | Kirgizistan |
| GOLDEN RULE AIRLINES | 22 | GRS | Kirgizistan |
| ITEK AIR | 04 | IKA | Kirgizistan |
| KYRGYZ TRANS AVIA | 31 | KTC | Kirgizistan |
| KIRGIZISTAN | 03 | LYN | Kirgizistan |
| MAX AVIA | 33 | MAI | Kirgizistan |
| S GROUP AVIATION | 6 | Okänt | Kirgizistan |
| SKY GATE INTERNATIONAL AVIATION | 14 | SGD | Kirgizistan |
| SKY WAY AIR | 21 | SAB | Kirgizistan |
| TENIR AIRLINES | 26 | TEB | Kirgizistan |
| TRAST AERO | 05 | TSJ | Kirgizistan |
| VALOR AIR | 07 | Okänt | Kirgizistan |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Liberias tillsynsmyndighet | | — | Liberia |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Gabons tillsynsmyndighet, med undantag av Gabon Airlines, Afrijet och SN2AG, inklusive | | | Republiken Gabon |
| AIR SERVICES SA | 0002/MTACCMDH/SGACC/DTA | Okänt | Republiken Gabon |
| AIR TOURIST (ALLEGIANCE) | 0026/MTACCMDH/SGACC/DTA | NIL | Republiken Gabon |
| NATIONALE ET REGIONALE TRANSPORT (NATIONALE) | 0020/MTACCMDH/SGACC/DTA | Okänt | Republiken Gabon |
| SCD AVIATION | 0022/MTACCMDH/SGACC/DTA | Okänt | Republiken Gabon |
| SKY GABON | 0043/MTACCMDH/SGACC/DTA | SKG | Republiken Gabon |
| SOLENTA AVIATION GABON | 0023/MTACCMDH/SGACC/DTA | Okänt | Republiken Gabon |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Sierra Leones tillsynsmyndighet, inklusive | — | — | Sierra Leone |
| AIR RUM, LTD | Okänt | RUM | Sierra Leone |
| DESTINY AIR SERVICES, LTD | Okänt | DTY | Sierra Leone |
| HEAVYLIFT CARGO | Okänt | Okänt | Sierra Leone |
| ORANGE AIR SIERRA LEONE LTD | Okänt | ORJ | Sierra Leone |
| PARAMOUNT AIRLINES, LTD | Okänt | PRR | Sierra Leone |
| SEVEN FOUR EIGHT AIR SERVICES LTD | Okänt | SVT | Sierra Leone |
| TEEBAH AIRWAYS | Okänt | Okänt | Sierra Leone |
| Alla lufttrafikföretag som godkänts av Swazilands tillsynsmyndighet, inklusive | — | — | Swaziland |
| AERO AFRICA (PTY) LTD | Okänt | RFC | Swaziland |
| JET AFRICA SWAZILAND | Okänt | OSW | Swaziland |
| ROYAL SWAZI NATIONAL AIRWAYS CORPORATION | Okänt | RSN | Swaziland |
| SCAN AIR CHARTER, LTD | Okänt | Okänt | Swaziland |
| SWAZI EXPRESS AIRWAYS | Okänt | SWX | Swaziland |
| SWAZILAND AIRLINK | Okänt | SZL | Swaziland |
| Alla lufttrafikföretag som godkänts av Zambia tillsynsmyndigheter, däribland | | | Zambia |
| Zambezi Airlines | Z/AOC/001/2009 | Okänt | Zambia |

Lufttrafikföretagets namn som juridisk person enligt driftstillståndet (AOC) (plus eventuellt avvikande firmanamn)

Nummer på driftstillstånd (AOC) eller operativ licens

ICAO-flygbolagskod

Operatörens hemmastat

AIR KORYO

Okänt

KOR

Demokratiska folkrepubliken Korea

AIR WEST CO. LTD

004/A

AWZ

Republiken Sudan

ARIANA AFGHAN AIRLINES

009

AFG

Islamiska republiken Afghanistan

MOTOR SICH

025

MSI

Ukraina

SIEM REAP AIRWAYS INTERNATIONAL

AOC/013/00

SRH

Konungariket Kambodja

SILVERBACK CARGO FREIGHTERS

Okänt

VRB

Republiken Ruanda

UKRAINE CARGO AIRWAYS

145

UKS

Ukraina

UKRAINIAN MEDITERRANEAN AIRLINES

164

UKM

Ukraina

VOLARE AVIATION ENTREPRISE

143

VRE

Ukraina

Alla lufttrafikföretag som godkänts av Angolas tillsynsmyndigheter, med undantag för TAAG Angola Airlines, inklusive,

Republiken Angola

AEROJET

015

Okänt

Republiken Angola

AIR26

004

Okänt

Republiken Angola

AIR GEMINI

002

Okänt

Republiken Angola

AIR GICANGO

009

Okänt

Republiken Angola

AIR JET

003

Okänt

Republiken Angola

AIR NAVE

017

Okänt

Republiken Angola

ALADA

005

Okänt

Republiken Angola

ANGOLA AIR SERVICES

006

Okänt

Republiken Angola

DIEXIM

007

Okänt

Republiken Angola

GIRA GLOBO

008

Okänt

Republiken Angola

HELIANG

010

Okänt

Republiken Angola

HELIMALONGO

011

Okänt

Republiken Angola

MAVEWA

016

Okänt

Republiken Angola

PHA

019

Okänt

Republiken Angola

RUI & CONCEICAO

012

Okänt

Republiken Angola

SAL

013

Okänt

Republiken Angola

SERVISAIR

018

Okänt

Republiken Angola

SONAIR

014/

Okänt

Republiken Angola

Alla lufttrafikföretag som godkänts av Benins tillsynsmyndigheter, inklusive

—

Republiken Benin

AERO BENIN

PEA No 014/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS

Okänt

Republiken Benin

AFRICA AIRWAYS

Okänt

Okänt

Republiken Benin

ALAFIA JET

PEA No 014/ANAC/MDCTTTATP-PR/DEA/SCS

Ej tillämpligt

Republiken Benin

BENIN GOLF AIR

PEA No 012/MDCTTP-PR/ANAC/DEA/SCS.

Okänt

Republiken Benin

BENIN LITTORAL AIRWAYS

PEA No 013/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS.

BLA

Republiken Benin

COTAIR

PEA No 015/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS.

Okänt

Republiken Benin

ROYAL AIR

PEA No 11/ANAC/MDCTTP-PR/DEA/SCS

Okänt

Republiken Benin

TRANS AIR BENIN

PEA No 016/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS

TNB

Republiken Benin

Alla lufttrafikföretag som godkänts av Demokratiska republiken Kongos tillsynsmyndighet, inklusive

—

Demokratiska republiken Kongo

AFRICA ONE

409/CAB/MIN/TC/0114/2006

CFR

Demokratiska republiken Kongo

AFRICAN AIR SERVICES COMMUTER

409/CAB/MIN/TVC/051/09

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

AIGLE AVIATION

409/CAB/MIN/TC/0042/2006

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

AIR BENI

409/CAB/MIN/TC/0019/2005

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

AIR BOYOMA

409/CAB/MIN/TC/0049/2006

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

AIR INFINI

409/CAB/MIN/TC/006/2006

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

AIR KASAI

409/CAB/MIN/TVC/036/08

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

AIR KATANGA

409/CAB/MIN/TVC/031/08

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

AIR NAVETTE

409/CAB/MIN/TC/015/2005

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

AIR TROPIQUES

409/CAB/MIN/TVC/029/08

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

BEL GLOB AIRLINES

409/CAB/MIN/TC/0073/2006

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

BLUE AIRLINES

409/CAB/MIN/TVC/028/08

BUL

Demokratiska republiken Kongo

BRAVO AIR CONGO

409/CAB/MIN/TC/0090/2006

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

BUSINESS AVIATION

409/CAB/MIN/TVC/048/09

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

BUSY BEE CONGO

409/CAB/MIN/TVC/052/09

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

BUTEMBO AIRLINES

409/CAB/MIN/TC/0056/2006

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

CARGO BULL AVIATION

409/CAB/MIN/TC/0106/2006

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

CETRACA AVIATION SERVICE

409/CAB/MIN/TVC/026/08

CER

Demokratiska republiken Kongo

CHC STELLAVIA

409/CAB/MIN/TC/0050/2006

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

COMAIR

409/CAB/MIN/TC/0057/2006

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

COMPAGNIE AFRICAINE D’AVIATION (CAA)

409/CAB/MIN/TVC/035/08

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

DOREN AIR CONGO

409/CAB/MIN/TVC/0032/08

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

EL SAM AIRLIFT

409/CAB/MIN/TC/0002/2007

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

ENTREPRISE WORLD AIRWAYS (EWA)

409/CAB/MIN/TVC/003/08

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

ESPACE AVIATION SERVICE

409/CAB/MIN/TC/0003/2007

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

FILAIR

409/CAB/MIN/TVC/037/08

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

FREE AIRLINES

409/CAB/MIN/TC/0047/2006

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

GALAXY KAVATSI

409/CAB/MIN/TVC/027/08

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

GILEMBE AIR SOUTENANCE (GISAIR)

409/CAB/MIN/TVC/053/09

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

GOMA EXPRESS

409/CAB/MIN/TC/0051/2006

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

GOMAIR

409/CAB/MIN/TVC/045/09

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

GREAT LAKE BUSINESS COMPANY

409/CAB/MIN/TC/0048/2006

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

HEWA BORA AIRWAYS (HBA)

409/CAB/MIN/TVC/038/08

ALX

Demokratiska republiken Kongo

INTERNATIONAL TRANS AIR BUSINESS (ITAB)

409/CAB/MIN/TVC/033/08

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

KATANGA AIRWAYS

409/CAB/MIN/TC/0088/2006

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

KIN AVIA

409/CAB/MIN/TVC/042/09

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

KIVU AIR

409/CAB/MIN/TC/0044/2006

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

LIGNES AÉRIENNES CONGOLAISES (LAC)

Underskrift från regeringen (ordonnance nr 78/205)

LCG

Demokratiska republiken Kongo

MALU AVIATION

409/CAB/MIN/TVC/04008

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

MALILA AIRLIFT

409/CAB/MIN/TC/0112/2006

MLC

Demokratiska republiken Kongo

MANGO AVIATION

409/CAB/MIN/TVC/034/08

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

PIVA AIRLINES

409/CAB/MIN/TC/0001/2007

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

RWAKABIKA BUSHI EXPRESS

409/CAB/MIN/TC/0052/2006

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

SAFARI LOGISTICS SPRL

409/CAB/MIN/TC/0076/2006

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

SAFE AIR COMPANY

409/CAB/MIN/TVC/025/08

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

SERVICES AIR

409/CAB/MIN/TVC/030/08

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

SUN AIR SERVICES

409/CAB/MIN/TC/0077/2006

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

SWALA AVIATION

409/CAB/MIN/TVC/050/09

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

TEMBO AIR SERVICES

409/CAB/MIN/TC/0089/2006

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

THOM'S AIRWAYS

409/CAB/MIN/TC/0009/2007

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

TMK AIR COMMUTER

409/CAB/MIN/TVC/044/09

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

TRACEP CONGO AVIATION

409/CAB/MIN/TVC/046/09

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

TRANS AIR CARGO SERVICES

409/CAB/MIN/TVC/024/08

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

TRANSPORTS AERIENS CONGOLAIS (TRACO)

409/CAB/MIN/TC/0105/2006

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

VIRUNGA AIR CHARTER

409/CAB/MIN/TC/018/2005

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

WIMBI DIRA AIRWAYS

409/CAB/MIN/TVC/039/08

WDA

Demokratiska republiken Kongo

ZAABU INTERNATIONAL

409/CAB/MIN/TVC/049/09

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

Alla lufttrafikföretag som godkänts av Ekvatorialguineas tillsynsmyndighet, inklusive

Ekvatorialguinea

CRONOS AIRLINES

Okänt

Okänt

Ekvatorialguinea

CEIBA INTERCONTINENTAL

Okänt

CEL

Ekvatorialguinea

EGAMS

Okänt

EGM

Ekvatorialguinea

EUROGUINEANA DE AVIACION Y TRANSPORTES

2006/001/MTTCT/DGAC/SOPS

EUG

Ekvatorialguinea

GENERAL WORK AVIACION

002/ANAC

Ej tillämpligt

Ekvatorialguinea

GETRA — GUINEA ECUATORIAL DE TRANSPORTES AEREOS

739

GET

Ekvatorialguinea

GUINEA AIRWAYS

738

Ej tillämpligt

Ekvatorialguinea

STAR EQUATORIAL AIRLINES

Okänt

Okänt

Ekvatorialguinea

UTAGE — UNION DE TRANSPORT AEREO DE GUINEA ECUATORIAL

737

UTG

Ekvatorialguinea

Alla lufttrafikföretag som godkänts av Indonesiens tillsynsmyndigheter, med undantag för Garuda Indonesia, Airfast Indonesia, Mandala Airlines, och Ekspres Transportasi Antarbenua, inklusive,

Republiken Indonesien

AIR PACIFIC UTAMA

135-020

Okänt

Republiken Indonesien

ALFA TRANS DIRGANTATA

135-012

Okänt

Republiken Indonesien

ASCO NUSA AIR

135-022

Okänt

Republiken Indonesien

ASI PUDJIASTUTI

135-028

Okänt

Republiken Indonesien

AVIASTAR MANDIRI

135-029

Okänt

Republiken Indonesien

CARDIG AIR

121-013

Okänt

Republiken Indonesien

DABI AIR NUSANTARA

135-030

Okänt

Republiken Indonesien

DERAYA AIR TAXI

135-013

DRY

Republiken Indonesien

DERAZONA AIR SERVICE

135-010

Okänt

Republiken Indonesien

DIRGANTARA AIR SERVICE

135-014

DIR

Republiken Indonesien

EASTINDO

135-038

Okänt

Republiken Indonesien

GATARI AIR SERVICE

135-018

GHS

Republiken Indonesien

INDONESIA AIR ASIA

121-009

AWQ

Republiken Indonesien

INDONESIA AIR TRANSPORT

135-034

IDA

Republiken Indonesien

INTAN ANGKASA AIR SERVICE

135-019

Okänt

Republiken Indonesien

JOHNLIN AIR TRANSPORT

135-043

Okänt

Republiken Indonesien

KAL STAR

121-037

Okänt

Republiken Indonesien

KARTIKA AIRLINES

121-003

KAE

Republiken Indonesien

KURA-KURA AVIATION

135-016

Okänt

Republiken Indonesien

LION MENTARI ARILINES

121-010

LNI

Republiken Indonesien

MANUNGGAL AIR SERVICE

121-020

Okänt

Republiken Indonesien

MEGANTARA

121-025

Okänt

Republiken Indonesien

MERPATI NUSANTARA AIRLINES

121-002

MNA

Republiken Indonesien

METRO BATAVIA

121-007

BTV

Republiken Indonesien

MIMIKA AIR

135-007

Okänt

Republiken Indonesien

NATIONAL UTILITY HELICOPTER

135-011

Okänt

Republiken Indonesien

NUSANTARA AIR CHARTER

121-022

Okänt

Republiken Indonesien

NUSANTARA BUANA AIR

135-041

Okänt

Republiken Indonesien

NYAMAN AIR

135-042

Okänt

Republiken Indonesien

PELITA AIR SERVICE

121-008

PAS

Republiken Indonesien

PENERBANGAN ANGKASA SEMESTA

135-026

Okänt

Republiken Indonesien

PURA WISATA BARUNA

135-025

Okänt

Republiken Indonesien

REPUBLIC EXPRESS AIRLINES

121-040

RPH

Republiken Indonesien

RIAU AIRLINES

121-016

RIU

Republiken Indonesien

SAMPOERNA AIR NUSANTARA

135-036

Okänt

Republiken Indonesien

SAYAP GARUDA INDAH

135-004

Okänt

Republiken Indonesien

SKY AVIATION

135-044

Okänt

Republiken Indonesien

SMAC

135-015

SMC

Republiken Indonesien

SRIWIJAYA AIR

121-035

SJY

Republiken Indonesien

SURVEI UDARA PENAS

135-006

Okänt

Republiken Indonesien

TRANSWISATA PRIMA AVIATION

135-021

Okänt

Republiken Indonesien

TRAVEL EXPRESS AVIATION SERVICE

121-038

XAR

Republiken Indonesien

TRAVIRA UTAMA

135-009

Okänt

Republiken Indonesien

TRI MG INTRA ASIA AIRLINES

121-018

TMG

Republiken Indonesien

TRIGANA AIR SERVICE

121-006

TGN

Republiken Indonesien

UNINDO

135-040

Okänt

Republiken Indonesien

WING ABADI AIRLINES

121-012

WON

Republiken Indonesien

Alla lufttrafikföretag som godkänts av Kazakstans tillsynsmyndigheter, med undantag för Air Astana, inklusive,

Republiken Kazakstan

AERO AIR COMPANY

Okänt

Okänt

Republiken Kazakstan

AEROPRAKT KZ

Okänt

Okänt

Republiken Kazakstan

AEROTOUR KZ

Okänt

Okänt

Republiken Kazakstan

AIR ALMATY

AK-0331-07

LMY

Republiken Kazakstan

AIR COMPANY KOKSHETAU

AK-0357-08

KRT

Republiken Kazakstan

AIR DIVISION OF EKA

Okänt

Okänt

Republiken Kazakstan

AIR FLAMINGO

Okänt

Okänt

Republiken Kazakstan

AIR TRUST AIRCOMPANY

Okänt

Okänt

Republiken Kazakstan

AK SUNKAR AIRCOMPANY

Okänt

Okänt

Republiken Kazakstan

ALMATY AVIATION

Okänt

Okänt

Republiken Kazakstan

ARKHABAY

Okänt

Okänt

Republiken Kazakstan

ASIA CONTINENTAL AIRLINES

AK-0345-08

CID

Republiken Kazakstan

ASIA CONTINENTAL AVIALINES

AK-0371-08

RRK

Republiken Kazakstan

ASIA WINGS

AK-0390-09

AWA

Republiken Kazakstan

ASSOCIATION OF AMATEUR PILOTS OF KAZAKHSTAN

Okänt

Okänt

Republiken Kazakstan

ATMA AIRLINES

AK-0372-08

AMA

Republiken Kazakstan

ATYRAU AYE JOLY

AK-0321-07

JOL

Republiken Kazakstan

AVIA-JAYNAR

Okänt

Okänt

Republiken Kazakstan

BEYBARS AIRCOMPANY

Okänt

Okänt

Republiken Kazakstan

BERKUT AIR/BEK AIR

AK-0311-07

BKT/BEK

Republiken Kazakstan

BERKUT STATE AIRLINE

AK-0378-09

BEC

Republiken Kazakstan

BERKUT KZ

Okänt

Okänt

Republiken Kazakstan

BURUNDAYAVIA AIRLINES

AK-0374-08

BRY

Republiken Kazakstan

COMLUX

AK-0352-08

KAZ

Republiken Kazakstan

DETA AIR

AK-0344-08

DET

Republiken Kazakstan

EAST WING

AK-0332-07

EWZ

Republiken Kazakstan

EASTERN EXPRESS

AK-0358-08

LIS

Republiken Kazakstan

EOL AIR

Okänt

Okänt

Republiken Kazakstan

EURO-ASIA AIR

AK-0384-09

EAK

Republiken Kazakstan

EURO-ASIA AIR INTERNATIONAL

Okänt

Okänt

Republiken Kazakstan

EXCELLENT GLIDE

AK-0338-08

EGB

Republiken Kazakstan

FENIX

Okänt

Okänt

Republiken Kazakstan

FLY JET KZ

AK-0391-09

FJK

Republiken Kazakstan

IJT AVIATION

AK-0335-08

DVB

Republiken Kazakstan

INVESTAVIA

AK-0342-08

TLG

Republiken Kazakstan

IRBIS

AK-0317-07

BIS

Republiken Kazakstan

IRTYSH AIR

AK-0381-09

MZA

Republiken Kazakstan

JET AIRLINES

AK-0349-09

SOZ

Republiken Kazakstan

JET ONE

AK-0367-08

JKZ

Republiken Kazakstan

KAVIASPAS

AK-0322-07

KZS

Republiken Kazakstan

KAZAIR JET

AK-0387-09

KEJ

Republiken Kazakstan

KAZAIRTRANS AIRLINE

AK-0347-08

KUY

Republiken Kazakstan

KAZAIRWEST

Okänt

Okänt

Republiken Kazakstan

KAZAVIA

Okänt

Okänt

Republiken Kazakstan

KOKSHETAU

AK-0357-08

KRT

Republiken Kazakstan

MAK AIR AIRLINE

AK-0334-07

AKM

Republiken Kazakstan

MEGA AIRLINES

AK-0356-08

MGK

Republiken Kazakstan

MIRAS

AK-0315-07

MIF

Republiken Kazakstan

NAVIGATOR

Okänt

Okänt

Republiken Kazakstan

OLIMP AIR

Okänt

Okänt

Republiken Kazakstan

ORLAN 2000 AIRCOMPANY

Okänt

Okänt

Republiken Kazakstan

PANKH CENTER KAZAKHSTAN

Okänt

Okänt

Republiken Kazakstan

PRIME AVIATION

AK-0308-07

PKZ

Republiken Kazakstan

SALEM AIRCOMPANY

Okänt

Okänt

Republiken Kazakstan

SAMAL AIR

Okänt

Okänt

Republiken Kazakstan

SAYAT AIR

AK-0351-08

SYM

Republiken Kazakstan

SAYAKHAT AIRLINES

AK-0359-08

Okänt

Republiken Kazakstan

SEMEYAVIA

Okänt

Okänt

Republiken Kazakstan

SCAT

AK-0350-08

VSV

Republiken Kazakstan

STARLINE KZ

AK-0373-08

LMZ

Republiken Kazakstan

SKYBUS

AK-0364-08

BYK

Republiken Kazakstan

SKYJET

AK-0307-09

SEK

Republiken Kazakstan

SKYSERVICE

Okänt

Okänt

Republiken Kazakstan

TAHMID AIR

Okänt

Okänt

Republiken Kazakstan

TULPAR AVIA SERVICE

Okänt

Okänt

Republiken Kazakstan

TYAN SHAN

Okänt

Okänt

Republiken Kazakstan

UST-KAMENOGORSK

AK-0385-09

UCK

Republiken Kazakstan

ZHETYSU AIRCOMPANY

Okänt

Okänt

Republiken Kazakstan

ZHERSU AVIA

Okänt

Okänt

Republiken Kazakstan

ZHEZKAZGANAIR

Okänt

Okänt

Republiken Kazakstan

Alla lufttrafikföretag som godkänts av Kirgizistans tillsynsmyndighet, inklusive

Kirgizistan

AIR MANAS

17

MBB

Kirgizistan

AVIA TRAFFIC COMPANY

23

AVJ

Kirgizistan

AEROSTAN (EX BISTAIR-FEZ BISHKEK)

08

BSC

Kirgizistan

CLICK AIRWAYS

11

CGK

Kirgizistan

DAMES

20

DAM

Kirgizistan

EASTOK AVIA

15

Okänt

Kirgizistan

GOLDEN RULE AIRLINES

22

GRS

Kirgizistan

ITEK AIR

04

IKA

Kirgizistan

KYRGYZ TRANS AVIA

31

KTC

Kirgizistan

KIRGIZISTAN

03

LYN

Kirgizistan

MAX AVIA

33

MAI

Kirgizistan

S GROUP AVIATION

6

Okänt

Kirgizistan

SKY GATE INTERNATIONAL AVIATION

14

SGD

Kirgizistan

SKY WAY AIR

21

SAB

Kirgizistan

TENIR AIRLINES

26

TEB

Kirgizistan

TRAST AERO

05

TSJ

Kirgizistan

VALOR AIR

07

Okänt

Kirgizistan

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Liberias tillsynsmyndighet

—

Liberia

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Gabons tillsynsmyndighet, med undantag av Gabon Airlines, Afrijet och SN2AG, inklusive

Republiken Gabon

AIR SERVICES SA

0002/MTACCMDH/SGACC/DTA

Okänt

Republiken Gabon

AIR TOURIST (ALLEGIANCE)

0026/MTACCMDH/SGACC/DTA

NIL

Republiken Gabon

NATIONALE ET REGIONALE TRANSPORT (NATIONALE)

0020/MTACCMDH/SGACC/DTA

Okänt

Republiken Gabon

SCD AVIATION

0022/MTACCMDH/SGACC/DTA

Okänt

Republiken Gabon

SKY GABON

0043/MTACCMDH/SGACC/DTA

SKG

Republiken Gabon

SOLENTA AVIATION GABON

0023/MTACCMDH/SGACC/DTA

Okänt

Republiken Gabon

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Sierra Leones tillsynsmyndighet, inklusive

—

—

Sierra Leone

AIR RUM, LTD

Okänt

RUM

Sierra Leone

DESTINY AIR SERVICES, LTD

Okänt

DTY

Sierra Leone

HEAVYLIFT CARGO

Okänt

Okänt

Sierra Leone

ORANGE AIR SIERRA LEONE LTD

Okänt

ORJ

Sierra Leone

PARAMOUNT AIRLINES, LTD

Okänt

PRR

Sierra Leone

SEVEN FOUR EIGHT AIR SERVICES LTD

Okänt

SVT

Sierra Leone

TEEBAH AIRWAYS

Okänt

Okänt

Sierra Leone

Alla lufttrafikföretag som godkänts av Swazilands tillsynsmyndighet, inklusive

—

—

Swaziland

AERO AFRICA (PTY) LTD

Okänt

RFC

Swaziland

JET AFRICA SWAZILAND

Okänt

OSW

Swaziland

ROYAL SWAZI NATIONAL AIRWAYS CORPORATION

Okänt

RSN

Swaziland

SCAN AIR CHARTER, LTD

Okänt

Okänt

Swaziland

SWAZI EXPRESS AIRWAYS

Okänt

SWX

Swaziland

SWAZILAND AIRLINK

Okänt

SZL

Swaziland

Alla lufttrafikföretag som godkänts av Zambia tillsynsmyndigheter, däribland

Zambia

Zambezi Airlines

Z/AOC/001/2009

Okänt

Zambia

---

(1)  Lufttrafikföretag som förtecknas i bilaga A kan få tillstånd att utöva trafikrättigheter om de använder sig av luftfartyg som hyrts in med besättning (”wet-leased”) från ett lufttrafikföretag som inte omfattas av verksamhetsförbud, förutsatt att gällande säkerhetsnormer är uppfyllda.

---

BILAGA B

FÖRTECKNING ÖVER DE LUFTTRAFIKFÖRETAG SOM ÄR BELAGDA MED DRIFTSRESTRIKTIONER I GEMENSKAPEN
   (1)

| Lufttrafikföretagets namn som juridisk person enligt driftstillståndet (AOC) (plus eventuellt avvikande firmanamn) | Driftstillståndsnummer (AOC-nummer) | ICAO-flygbolagskod | Operatörens hemmastat | Luftfartygstyp | Registreringsnummer och serienummer, om tillgängligt | Registreringsstat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AFRIJET (2) | CTA 0002/MTAC/ANAC-G/DSA | | Republiken Gabon | Hela flottan utom: 2 luftfartyg av typen Falcon 50; 1 luftfartyg av typen Falcon 900; | Hela flottan utom: TR-LGV; TR-LGY; TR-AFJ | Republiken Gabon |
| AIR ASTANA (3) | AK-0388-09 | KZR | Kazakstan | Hela flottan utom: 2 luftfartyg av typen B767; 4 luftfartyg av typen B757; 10 luftfartyg av typen A319/320/321; 5 luftfartyg av typen Fokker 50; | Hela flottan utom: P4-KCA, P4-KCB; P4-EAS, P4-FAS, P4-GAS, P4-MAS; P4-NAS, P4-OAS, P4-PAS, P4-SAS, P4-TAS, P4-UAS, P4-VAS, P4-WAS, P4-YAS, P4-XAS; P4-HAS, P4-IAS, P4-JAS, P4-KAS, P4-LAS | Aruba (Konungariket Nederländerna) |
| AIR BANGLADESH | 17 | BGD | Bangladesh | B747-269B | S2-ADT | Bangladesh |
| AIR SERVICE COMORES | 06-819/TA-15/DGACM | KMD | Komorerna | Hela flottan utom: LET 410 UVP | Hela flottan utom: D6-CAM (851336) | Komorerna |
| GABON AIRLINES (4) | CTA 0001/MTAC/ANAC | GBK | Republiken Gabon | Hela flottan utom: 1 luftfartyg av typen Boeing B-767-200; | Hela flottan utom: TR-LHP | Republiken Gabon |
| NOUVELLE AIR AFFAIRES GABON (SN2AG) | CTA 0003/MTAC/ANAC-G/DSA | NVS | Republiken Gabon | Hela flottan utom: 1 luftfartyg av typen Challenger; CL601 1 aircraft of type HS-125-800 | Hela flottan utom: TR-AAG, ZS-AFG | Republiken Gabon; Republiken Sydafrika |
| TAAG ANGOLA AIRLINES (5) | 001 | DTA | Republiken Angola | Hela flottan utom: 3 luftfartyg av typen Boeing B-777 | Hela flottan utom: D2-TED, D2-TEE, D2-TEF | Republiken Angola |

Lufttrafikföretagets namn som juridisk person enligt driftstillståndet (AOC) (plus eventuellt avvikande firmanamn)

Driftstillståndsnummer (AOC-nummer)

ICAO-flygbolagskod

Operatörens hemmastat

Luftfartygstyp

Registreringsnummer och serienummer, om tillgängligt

Registreringsstat

AFRIJET (2)

CTA 0002/MTAC/ANAC-G/DSA

Republiken Gabon

Hela flottan utom: 2 luftfartyg av typen Falcon 50; 1 luftfartyg av typen Falcon 900;

Hela flottan utom: TR-LGV; TR-LGY; TR-AFJ

Republiken Gabon

AIR ASTANA (3)

AK-0388-09

KZR

Kazakstan

Hela flottan utom: 2 luftfartyg av typen B767; 4 luftfartyg av typen B757; 10 luftfartyg av typen A319/320/321; 5 luftfartyg av typen Fokker 50;

Hela flottan utom: P4-KCA, P4-KCB; P4-EAS, P4-FAS, P4-GAS, P4-MAS; P4-NAS, P4-OAS, P4-PAS, P4-SAS, P4-TAS, P4-UAS, P4-VAS, P4-WAS, P4-YAS, P4-XAS; P4-HAS, P4-IAS, P4-JAS, P4-KAS, P4-LAS

Aruba (Konungariket Nederländerna)

AIR BANGLADESH

17

BGD

Bangladesh

B747-269B

S2-ADT

Bangladesh

AIR SERVICE COMORES

06-819/TA-15/DGACM

KMD

Komorerna

Hela flottan utom: LET 410 UVP

Hela flottan utom: D6-CAM (851336)

Komorerna

GABON AIRLINES (4)

CTA 0001/MTAC/ANAC

GBK

Republiken Gabon

Hela flottan utom: 1 luftfartyg av typen Boeing B-767-200;

Hela flottan utom: TR-LHP

Republiken Gabon

NOUVELLE AIR AFFAIRES GABON (SN2AG)

CTA 0003/MTAC/ANAC-G/DSA

NVS

Republiken Gabon

Hela flottan utom: 1 luftfartyg av typen Challenger; CL601 1 aircraft of type HS-125-800

Hela flottan utom: TR-AAG, ZS-AFG

Republiken Gabon; Republiken Sydafrika

TAAG ANGOLA AIRLINES (5)

001

DTA

Republiken Angola

Hela flottan utom: 3 luftfartyg av typen Boeing B-777

Hela flottan utom: D2-TED, D2-TEE, D2-TEF

Republiken Angola

---

(1)  Lufttrafikföretag som förtecknas i bilaga B kan få tillstånd att utöva trafikrättigheter om de använder sig av luftfartyg som hyrts in med besättning (”wet-leased”) från ett lufttrafikföretag som inte omfattas av verksamhetsförbud, förutsatt att gällande säkerhetsnormer är uppfyllda.

(2)  Afrijet får endast använda de specifika luftfartyg som nämns här för sin nuvarande trafik i Europeiska gemenskapen.

(3)  Air Astana får endast använda de specifika luftfartyg som nämns här för sin nuvarande trafik i Europeiska gemenskapen.

(4)  Gabon Airlines får endast använda de specifika luftfartyg som nämns här för sin nuvarande trafik i Europeiska gemenskapen.

(5)  TAAG Angola Airlines får endast flyga till Portugal och med specifika luftfarttyg i enlighet med skälen 58 och 59 denna förordning.

---

| 15.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 182/25 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 182/25

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 620/2009

av den 13 juli 2009

om förvaltning av importtullkvoter för nötkött av hög kvalitet

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaderna) (1), särskilt artiklarna 144.1 och 148 jämförda med artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets förordning (EG) nr 617/2009 (2) öppnas på flerårig bas en autonom tullkvot för import av 20 000 ton nötkött av hög kvalitet. I artikel 2 i den förordningen fastställs att tullkvoten ska förvaltas av kommissionen i enlighet med artikel 144 i förordning (EG) nr 1234/2007. Tillämpningsföreskrifter bör därför antas för förvaltningen av den kvoten. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets förordning (EG) nr 617/2009 (2) öppnas på flerårig bas en autonom tullkvot för import av 20 000 ton nötkött av hög kvalitet. I artikel 2 i den förordningen fastställs att tullkvoten ska förvaltas av kommissionen i enlighet med artikel 144 i förordning (EG) nr 1234/2007. Tillämpningsföreskrifter bör därför antas för förvaltningen av den kvoten.

| (2) | Kvoten bör förvaltas med hjälp av importlicenser. Regler bör därför fastställas vad gäller inlämnandet av ansökningar och den information som ska tillhandahållas i ansökningarna och licenserna. Där så är nödvändigt kan detta göras genom undantag från vissa bestämmelser i kommissionens förordning (EG) nr 376/2008 av den 23 april 2008 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser samt förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter (3) och kommissionens förordning (EG) nr 382/2008 av den 21 april 2008 om tillämpningsföreskrifter för ordningen med import- och exportlicenser inom nötköttssektorn (4). |
| --- | --- |

(2)

Kvoten bör förvaltas med hjälp av importlicenser. Regler bör därför fastställas vad gäller inlämnandet av ansökningar och den information som ska tillhandahållas i ansökningarna och licenserna. Där så är nödvändigt kan detta göras genom undantag från vissa bestämmelser i kommissionens förordning (EG) nr 376/2008 av den 23 april 2008 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser samt förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter (3) och kommissionens förordning (EG) nr 382/2008 av den 21 april 2008 om tillämpningsföreskrifter för ordningen med import- och exportlicenser inom nötköttssektorn (4).

| (3) | I kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (5) fastställs tillämpningsföreskrifter om ansökningar om importrättigheter, de sökandes status och utfärdande av licenser. I den förordningen föreskrivs även att licenserna inte ska gälla efter importtullkvotperiodens sista dag. Bestämmelserna i förordning (EG) nr 1301/2006 bör gälla importlicenser som utfärdats för kvoten som omfattas av förordning (EG) nr 617/2009, utan att det påverkar tillämpningen av ytterligare villkor i den här förordningen. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (5) fastställs tillämpningsföreskrifter om ansökningar om importrättigheter, de sökandes status och utfärdande av licenser. I den förordningen föreskrivs även att licenserna inte ska gälla efter importtullkvotperiodens sista dag. Bestämmelserna i förordning (EG) nr 1301/2006 bör gälla importlicenser som utfärdats för kvoten som omfattas av förordning (EG) nr 617/2009, utan att det påverkar tillämpningen av ytterligare villkor i den här förordningen.

| (4) | För att säkerställa ett regelbundet flöde i importen bör varje importtullkvotperiod delas in i flera delperioder. |
| --- | --- |

(4)

För att säkerställa ett regelbundet flöde i importen bör varje importtullkvotperiod delas in i flera delperioder.

| (5) | Övergången till fri omsättning av de produkter som importeras inom den kvot som omfattas av förordning (EG) nr 617/2009 förutsätter uppvisande av ett äkthetsintyg utfärdat av den behöriga myndigheten i det exporterande tredjelandet. Utfärdandet av sådana äkthetsintyg bör garantera att de importerade produkterna uppfyller kraven för nötkött av hög kvalitet enligt definitionen i denna förordning. En förlaga bör utformas för dessa äkthetsintyg, liksom instruktioner för hur de ska användas. Äkthetsintygen bör utfärdas av ett utfärdande organ i tredjeland. Detta organ bör ställa alla nödvändiga garantier för att säkerställa att ordningen i fråga fungerar väl. |
| --- | --- |

(5)

Övergången till fri omsättning av de produkter som importeras inom den kvot som omfattas av förordning (EG) nr 617/2009 förutsätter uppvisande av ett äkthetsintyg utfärdat av den behöriga myndigheten i det exporterande tredjelandet. Utfärdandet av sådana äkthetsintyg bör garantera att de importerade produkterna uppfyller kraven för nötkött av hög kvalitet enligt definitionen i denna förordning. En förlaga bör utformas för dessa äkthetsintyg, liksom instruktioner för hur de ska användas. Äkthetsintygen bör utfärdas av ett utfärdande organ i tredjeland. Detta organ bör ställa alla nödvändiga garantier för att säkerställa att ordningen i fråga fungerar väl.

| (6) | I förordning (EG) nr 617/2009 föreskrivs att importtullkvoten ska öppnas från och med den 1 augusti 2009. Denna förordning bör därför tillämpas från och med den dagen. |
| --- | --- |

(6)

I förordning (EG) nr 617/2009 föreskrivs att importtullkvoten ska öppnas från och med den 1 augusti 2009. Denna förordning bör därför tillämpas från och med den dagen.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   I denna förordning fastställs regler för förvaltning av importtullkvoten för nötkött av hög kvalitet i enlighet med artikel 1.1 i förordning (EG) nr 617/2009, nedan kallad tullkvoten.

2.   Denna förordning ska tillämpas på färskt, kylt eller fryst nötkött av hög kvalitet som uppfyller de krav som fastställs i bilaga I.

I denna förordning avses med fryst kött sådant kött som vid införseln inom gemenskapens tullområde har en inre temperatur på högst –12 °C.

3.   Förordningarna (EG) nr 1301/2006, (EG) nr 376/2000 och (EG) nr 382/2006 ska tillämpas, om inte annat följer av den här förordningen.

Artikel 2

Förvaltning av tullkvoten

1.   Tullkvoten ska förvaltas genom tillämpning av metoden för samtidig behandling i enlighet med kapitel II i förordning (EG) nr 1301/2006.

2.   Importtullsatsen som avses i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 617/2009 ska anges i avsnitt 24 i importlicensansökan och importlicensansökan i enlighet med artikel 9 i förordning (EG) nr 1301/2006.

3.   Det kvotår som föreskrivs i artikel 1.3 i förordning (EG) nr 617/2009 ska delas in i tolv månatliga delperioder. Den disponibla kvantiteten för varje delperiod ska vara en tolftedel av den totala kvantiteten.

Genom undantag från första stycket ska kvotåret 2009/10 delas in i tio månatliga delperioder, med undantag av första delperioden som ska omfatta perioden från och med den 1 augusti 2009 till och med den 30 september 2009. Den disponibla kvantiteten för varje delperiod ska vara en tiondel av den totala kvantiteten.

Artikel 3

Importlicensansökningar

1.   Licensansökningar får endast lämnas in under de första sju dagarna i den månad som föregår varje delperiod som anges i artikel 2.3.

Genom undantag från första stycket ska för kvotåret 2009/10 licensansökningar för första delperioden lämnas in under de första fyra dagarna i augusti 2009.

2.   Trots artikel 5.1 i förordning (EG) nr 382/2008 får licensansökningar omfatta en eller flera av de produkter som omfattas av de KN-nummer eller KN-nummergrupper som anges i bilaga I till den förordningen. Om ansökningarna omfattar flera KN-nummer ska den ansökta kvantiteten för varje KN-nummer eller KN-nummergrupp anges. Samtliga KN-nummer ska alltid anges i fält 16 och deras varubeskrivning ska anges i fält 15 i licensansökan och i licensen.

3.   Medlemsstater ska senast den 14:e dagen i den månad under vilken ansökningarna lämnas in meddela kommissionen de totala kvantiteter för vilka det har lämnats in licensansökningar enligt artikel 11.1 a i förordning (EG) nr 1301/2006, per ursprungsland och angivna i kilogram produktvikt.

Genom undantag från första stycket ska tidsfristen för anmälan för första delperioden för kvotåret 2009/10 vara den 7 augusti 2009.

4.   Fält 8 i licensansökningen och licensen ska innehålla uppgift om ursprungsland.

I fält 20 i licensansökan och i licensen ska en av de texter som förtecknas i bilaga II anges.

Artikel 4

Utfärdande av importlicenser

1.   Licenser ska utfärdas från och med den 23 och inte senare än slutet av den månad under vilken ansökningarna lämnades in.

Genom undantag från första stycket ska licenser för vilka ansökan lämnats i augusti 2009 utfärdas från och med den 14 augusti till och med den 21 augusti 2009.

2.   För varje utfärdad licens ska de berörda kvantiteterna anges för varje KN-nummer eller KN-nummergrupp.

Artikel 5

Importlicensernas giltighetstider

Licenser ska vara giltiga för tre månader från och med den första dagen av den delperiod för vilken de utfärdades.

Genom undantag från första stycket ska de licensansökningar som avses i artikel 3.1 andra stycket, vara giltiga i tre månader från och med den faktiska dagen för utfärdande i enlighet med artikel 22.2 i förordning (EG) nr 376/2008.

Artikel 6

Medlemsstaternas meddelanden till kommissionen

1.   Genom undantag från artikel 11.1 andra stycket i förordning (EG) nr 1301/2006 ska medlemsstaterna meddela kommissionen

| a) | senast den tionde dagen i varje månad och även om inga ansökningar har lämnats, de produktkvantiteter för vilka importlicenser utfärdades under föregående månad, |
| --- | --- |

a)

senast den tionde dagen i varje månad och även om inga ansökningar har lämnats, de produktkvantiteter för vilka importlicenser utfärdades under föregående månad,

| b) | även om inga ansökningar har lämnats in, de produktkvantiteter som omfattas av helt eller delvis outnyttjade importlicenser, dvs. mellanskillnaden mellan de kvantiteter som anges på baksidan av importlicensen och de kvantiteter som licensen avser,






  i) | tillsammans med de meddelanden som avses i artikel 3.3 i denna förordning om ansökningar som lämnats in för den sista delperioden av kvotåret, |
| --- | --- | --- |

b)

även om inga ansökningar har lämnats in, de produktkvantiteter som omfattas av helt eller delvis outnyttjade importlicenser, dvs. mellanskillnaden mellan de kvantiteter som anges på baksidan av importlicensen och de kvantiteter som licensen avser,

i)

tillsammans med de meddelanden som avses i artikel 3.3 i denna förordning om ansökningar som lämnats in för den sista delperioden av kvotåret,

| ii) | senast den 31 oktober efter utgången av varje kvotår, vad gäller de kvantiteter som ännu inte meddelats i enlighet med led i. |
| --- | --- |

ii)

senast den 31 oktober efter utgången av varje kvotår, vad gäller de kvantiteter som ännu inte meddelats i enlighet med led i.

2.   Senast den 31 oktober efter slutet av varje kvotår ska medlemsstaterna meddela kommissionen de produktkvantiteter som övergått till fri omsättning under föregående importtullkvotperiod.

3.   I fråga om de meddelanden som avses i punkterna 1 och 2 ska kvantiteterna anges i kilogram produktvikt per ursprungsland och per produktkategori enligt bilaga V till förordning (EG) nr 382/2008.

4.   Meddelandena ska förmedlas på elektronisk väg i enlighet med de modeller och metoder som kommissionen gjort tillgängliga för medlemsstaterna.

Artikel 7

Äkthetsintyg

1.   Övergången till fri omsättning av de produkter som importeras inom kvoten förutsätter uppvisande av ett äkthetsintyg utfärdat i enlighet med den modell som uppvisas i bilaga III.

2.   På äkthetsintygets baksida ska det stå att det kött som har ursprung i exportlandet uppfyller de krav som fastställs i bilaga I.

3.   Ett äkthetsintyg är giltigt endast om det är vederbörligen ifyllt och attesterat av den utfärdande myndigheten.

4.   Äkthetsintyget ska anses vara vederbörligen attesterat när ort och dag för utfärdandet är angivet, när det är försett med det utfärdande organets stämpel och är undertecknat av den eller dem som har befogenhet att underteckna det.

5.   Stämpeln kan ersättas av ett tryckt sigill såväl på originalet som på kopiorna av äkthetsintyget.

6.   Äkthetsintygens giltighetstid löper ut senast den 30 juni efter dagen för utfärdandet.

Artikel 8

Utfärdande myndigheter i tredjeländer

1.   Den utfärdande myndighet som avses i artikel 7.3 ska

| a) | vara erkänd som sådan av den behöriga myndigheten i exportlandet, |
| --- | --- |

a)

vara erkänd som sådan av den behöriga myndigheten i exportlandet,

| b) | ha åtagit sig att kontrollera uppgifterna i äkthetsintygen. |
| --- | --- |

b)

ha åtagit sig att kontrollera uppgifterna i äkthetsintygen.

2.   Följande uppgifter ska meddelas till kommissionen:

| a) | Namn och adress, om möjligt inklusive e-post- och Internetadress, på myndigheter som är bemyndigade att utfärda de äkthetsintyg som avses i artikel 7. |
| --- | --- |

a)

Namn och adress, om möjligt inklusive e-post- och Internetadress, på myndigheter som är bemyndigade att utfärda de äkthetsintyg som avses i artikel 7.

| b) | Prov på de stämplar som de myndigheterna använder. |
| --- | --- |

b)

Prov på de stämplar som de myndigheterna använder.

| c) | De förfaranden och kriterier som den utfärdande myndigheten använder för att fastställa om de krav som anges i bilaga I uppfylls. |
| --- | --- |

c)

De förfaranden och kriterier som den utfärdande myndigheten använder för att fastställa om de krav som anges i bilaga I uppfylls.

Artikel 9

Meddelanden från tredjeländer

När de krav som fastställs i bilaga I är uppfyllda ska kommissionen offentliggöra namnet på den utfärdande myndighet som avses i artikel 8.1 i C-serien i Europeiska unionens officiella tidning eller på annat lämpligt sätt.

Artikel 10

Kontrollbesök på plats i tredjeländer

Kommissionen kan också kräva att ett tredjeland tillåter att företrädare från kommissionen, om så krävs, genomför kontrollbesök på plats i landet. Dessa kontrollbesök ska genomföras tillsammans med de behöriga myndigheterna i det berörda tredjelandet.

Artikel 11

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 augusti 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 juli 2009.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Se sidan 1 i detta nummer av EUT.

2

(3)  EUT L 114, 26.4.2008, s. 3.

3

(4)  EUT L 115, 29.4.2008, s. 10.

4

(5)  EUT L 238, 1.9.2006, s. 13.

5

---

BILAGA I

Krav för produkter inom ramen för den tullkvot som avses i artikel 1.1

| 1. | Styckningsdelar av nötkött fås från slaktkroppar av kvigor och stutar som är yngre än 30 månader och som enbart har fått dietföda under minst 100 dagar före slakt, som innehåller minst 62 % kraftfoder och/eller biprodukter från foderspannmål på dietbaserad torrfoderbasis som har eller överstiger ett omsättbart energiinnehåll som är högre än 12,26 megajoule per kilogram torrsubstans. |
| --- | --- |

1.

Styckningsdelar av nötkött fås från slaktkroppar av kvigor och stutar som är yngre än 30 månader och som enbart har fått dietföda under minst 100 dagar före slakt, som innehåller minst 62 % kraftfoder och/eller biprodukter från foderspannmål på dietbaserad torrfoderbasis som har eller överstiger ett omsättbart energiinnehåll som är högre än 12,26 megajoule per kilogram torrsubstans.

| 2. | De kvigor och stutar som får den diet som beskrivs i led 1 ska utfordras med, i genomsnitt, minst 1,4 % av djurens levande kroppsvikt per dag på torrsubstansbas. |
| --- | --- |

2.

De kvigor och stutar som får den diet som beskrivs i led 1 ska utfordras med, i genomsnitt, minst 1,4 % av djurens levande kroppsvikt per dag på torrsubstansbas.

| 3. | Den slaktkropp från vilken styckningsdelarna av nötkött kommer utvärderas av en utvärderare som är anställd av den statliga myndigheten och utvärderaren ska grunda sin utvärdering och den resulterande klassificeringen av slaktkroppen, på en metod som godkänts av den statliga myndigheten. Den statliga myndighetens utvärderingsmetod, och dess klassificeringar, måste utvärdera den förväntade slaktkroppskvaliteten genom användning av en kombination som består av slaktkroppsmognad och styckningsdelarnas smakegenskaper. En sådan utvärderingsmetod av slaktkroppen ska inbegripa, men inte begränsas till, en utvärdering av mognadsegenskaperna av färg och konsistens av muskeln longissimus dorsi och ben och broskförbening, samt en utvärdering av de förväntade smakegenskaperna inklusive en kombination av de skilda specifikationerna av det intramuskulära fettet och fastheten av muskeln longissimus dorsi. |
| --- | --- |

3.

Den slaktkropp från vilken styckningsdelarna av nötkött kommer utvärderas av en utvärderare som är anställd av den statliga myndigheten och utvärderaren ska grunda sin utvärdering och den resulterande klassificeringen av slaktkroppen, på en metod som godkänts av den statliga myndigheten. Den statliga myndighetens utvärderingsmetod, och dess klassificeringar, måste utvärdera den förväntade slaktkroppskvaliteten genom användning av en kombination som består av slaktkroppsmognad och styckningsdelarnas smakegenskaper. En sådan utvärderingsmetod av slaktkroppen ska inbegripa, men inte begränsas till, en utvärdering av mognadsegenskaperna av färg och konsistens av muskeln longissimus dorsi och ben och broskförbening, samt en utvärdering av de förväntade smakegenskaperna inklusive en kombination av de skilda specifikationerna av det intramuskulära fettet och fastheten av muskeln longissimus dorsi.

| 4. | Styckningsdelarna ska vara märkta enligt artikel 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 (1). |
| --- | --- |

4.

Styckningsdelarna ska vara märkta enligt artikel 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 (1).

| 5. | Uppgiften ”Nötkött av hög kvalitet” får läggas till informationen på etiketten. |
| --- | --- |

5.

Uppgiften ”Nötkött av hög kvalitet” får läggas till informationen på etiketten.

---

(1)  EGT L 204, 11.8.2000, s. 1.

---

BILAGA II

Uppgifter som avses i artikel 3.4

| — | : | På bulgariska | : | Говеждо/телешко месо с високо качество (Регламент (ЕО) No 620/2009) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | På spanska | : | Carne de vacuno de alta calidad [Reglamento (CE) no 620/2009] |
| — | : | På tjeckiska | : | Vysoce jakostní hovězí/telecí maso (nařízení (ES) č. 620/2009) |
| — | : | På danska | : | Oksekød af høj kvalitet (forordning (EF) nr. 620/2009) |
| — | : | På tyska | : | Qualitätsrindfleisch (Verordnung (EG) Nr. 620/2009) |
| — | : | På estniska | : | Kõrgekvaliteediline veiseliha/vasikaliha (määrus (EÜ) nr 620/2009) |
| — | : | På grekiska | : | Βόειο κρέας εκλεκτής ποιότητας [κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 620/2009] |
| — | : | På engelska | : | High-quality beef/veal (Regulation (EC) No 620/2009) |
| — | : | På franska | : | Viande bovine de haute qualité [règlement (CE) no 620/2009] |
| — | : | På italienska | : | Carni bovine di alta qualità [regolamento (CE) n. 620/2009] |
| — | : | På lettiska | : | Augstākā labuma liellopu/teļa gaļa (Regula (EK) Nr. 620/2009) |
| — | : | På litauiska | : | Aukštos kokybės jautiena ir (arba) veršiena (Reglamentas (EB) Nr. 620/2009) |
| — | : | På ungerska | : | Kiváló minőségű marha-/borjúhús (620/2009/EK rendelet) |
| — | : | På maltesiska | : | Ċanga/vitella ta' kwalità għolja (Regolament (KE) Nru 620/2009) |
| — | : | På nederländska | : | Rundvlees van hoge kwaliteit (Verordening (EG) nr. 620/2009) |
| — | : | På polska | : | Wołowina/cielęcina wysokiej jakości (Rozporządzenie (WE) nr 620/2009) |
| — | : | På portugisiska | : | Carne de bovino de alta qualidade [Regulamento (CE) n.o 620/2009] |
| — | : | På rumänska | : | Carne de vită/vițel de calitate superioară [Regulamentul (CE) nr. 620/2009] |
| — | : | På slovakiska | : | Vysoko kvalitné hovädzie/teľacie mäso [Nariadenie (ES) č. 620/2009] |
| — | : | På slovenska | : | Visokokakovostno goveje/telečje meso (Uredba (ES) št. 620/2009) |
| — | : | På finska | : | Korkealaatuista naudanlihaa (asetus (EY) N:o 620/2009) |
| — | : | På svenska | : | Nötkött av hög kvalitet (förordning (EG) nr 620/2009) |

—

:

På bulgariska

:

Говеждо/телешко месо с високо качество (Регламент (ЕО) No 620/2009)

—

:

På spanska

:

Carne de vacuno de alta calidad [Reglamento (CE) no 620/2009]

—

:

På tjeckiska

:

Vysoce jakostní hovězí/telecí maso (nařízení (ES) č. 620/2009)

—

:

På danska

:

Oksekød af høj kvalitet (forordning (EF) nr. 620/2009)

—

:

På tyska

:

Qualitätsrindfleisch (Verordnung (EG) Nr. 620/2009)

—

:

På estniska

:

Kõrgekvaliteediline veiseliha/vasikaliha (määrus (EÜ) nr 620/2009)

—

:

På grekiska

:

Βόειο κρέας εκλεκτής ποιότητας [κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 620/2009]

—

:

På engelska

:

High-quality beef/veal (Regulation (EC) No 620/2009)

—

:

På franska

:

Viande bovine de haute qualité [règlement (CE) no 620/2009]

—

:

På italienska

:

Carni bovine di alta qualità [regolamento (CE) n. 620/2009]

—

:

På lettiska

:

Augstākā labuma liellopu/teļa gaļa (Regula (EK) Nr. 620/2009)

—

:

På litauiska

:

Aukštos kokybės jautiena ir (arba) veršiena (Reglamentas (EB) Nr. 620/2009)

—

:

På ungerska

:

Kiváló minőségű marha-/borjúhús (620/2009/EK rendelet)

—

:

På maltesiska

:

Ċanga/vitella ta' kwalità għolja (Regolament (KE) Nru 620/2009)

—

:

På nederländska

:

Rundvlees van hoge kwaliteit (Verordening (EG) nr. 620/2009)

—

:

På polska

:

Wołowina/cielęcina wysokiej jakości (Rozporządzenie (WE) nr 620/2009)

—

:

På portugisiska

:

Carne de bovino de alta qualidade [Regulamento (CE) n.o 620/2009]

—

:

På rumänska

:

Carne de vită/vițel de calitate superioară [Regulamentul (CE) nr. 620/2009]

—

:

På slovakiska

:

Vysoko kvalitné hovädzie/teľacie mäso [Nariadenie (ES) č. 620/2009]

—

:

På slovenska

:

Visokokakovostno goveje/telečje meso (Uredba (ES) št. 620/2009)

—

:

På finska

:

Korkealaatuista naudanlihaa (asetus (EY) N:o 620/2009)

—

:

På svenska

:

Nötkött av hög kvalitet (förordning (EG) nr 620/2009)

---

BILAGA III

Image

---

| 15.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 182/31 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 182/31

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 621/2009

av den 14 juli 2009

om förbud mot fiske efter makrill i områdena VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe, EG-vatten i område Vb och internationella vatten i områdena IIa, XII och XIV med fartyg som för spansk flagg

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1), särskilt artikel 26.4,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken (2), särskilt artikel 21.3, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EG) nr 43/2009 av den 16 januari 2009 om fastställande för år 2009 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3) fastställs kvoter för 2009. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EG) nr 43/2009 av den 16 januari 2009 om fastställande för år 2009 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3) fastställs kvoter för 2009.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2009 är uppfiskad. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2009 är uppfiskad.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppfiskad kvot

Den fiskekvot för 2009 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uppfiskad från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Från och med den dagen är det även förbjudet att omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av sådana fartyg och att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 juli 2009.

På kommissionens vägnar

Fokion FOTIADIS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EGT L 261, 20.10.1993, s. 1.

2

(3)  EUT L 22, 26.1.2009, s. 1.

3

---

BILAGA

| Nr | 2/T&Q |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Spanien |
| Bestånd | MAC/2CX14- |
| Art | Makrill (Scomber scombrus) |
| Område | Områdena VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe, EG-vatten i område Vb och internationella vatten i områdena IIa, XII och XIV |
| Datum | 15 juni 2009 |

Nr

2/T&Q

Medlemsstat

Spanien

Bestånd

MAC/2CX14-

Art

Makrill (Scomber scombrus)

Område

Områdena VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe, EG-vatten i område Vb och internationella vatten i områdena IIa, XII och XIV

Datum

15 juni 2009

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 15.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 182/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 182/33

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 30 juni 2009

om fastställande av en mall för nationella handlingsplaner för energi från förnybara energikällor i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG

[delgivet med nr K(2009) 5174]

(Text av betydelse för EES)

(2009/548/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (1), särskilt artikel 4.1 andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt direktiv 2009/28/EG ska varje medlemsstat anta en nationell handlingsplan för energi från förnybara energikällor. Dessa planer ska fastställa dels medlemsstaternas nationella mål för andelen energi från förnybara energikällor som används för transporter, el samt värme och kyla år 2020, med beaktande av de effekter som andra energieffektivitetsåtgärder har på den slutliga energianvändningen, dels lämpliga åtgärder för att uppnå dessa nationella övergripande mål, bl.a. samarbete mellan lokala, regionala och nationella myndigheter, planerade statistiska överföringar och gemensamma projekt, nationella strategier för att utveckla befintliga biomassaresurser och mobilisera nya sådana för olika användningsområden, samt de åtgärder som krävs för att uppfylla kraven i artiklarna 13–19 i direktiv 2009/28/EG. |
| --- | --- |

(1)

Enligt direktiv 2009/28/EG ska varje medlemsstat anta en nationell handlingsplan för energi från förnybara energikällor. Dessa planer ska fastställa dels medlemsstaternas nationella mål för andelen energi från förnybara energikällor som används för transporter, el samt värme och kyla år 2020, med beaktande av de effekter som andra energieffektivitetsåtgärder har på den slutliga energianvändningen, dels lämpliga åtgärder för att uppnå dessa nationella övergripande mål, bl.a. samarbete mellan lokala, regionala och nationella myndigheter, planerade statistiska överföringar och gemensamma projekt, nationella strategier för att utveckla befintliga biomassaresurser och mobilisera nya sådana för olika användningsområden, samt de åtgärder som krävs för att uppfylla kraven i artiklarna 13–19 i direktiv 2009/28/EG.

| (2) | I enlighet med direktiv 2009/28/EG ska kommissionen senast den 30 juni 2009 anta en mall för de nationella handlingsplanerna för energi från förnybara energikällor som ska omfatta de minimikrav som anges i bilaga VI i det direktivet. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med direktiv 2009/28/EG ska kommissionen senast den 30 juni 2009 anta en mall för de nationella handlingsplanerna för energi från förnybara energikällor som ska omfatta de minimikrav som anges i bilaga VI i det direktivet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den mall för de nationella handlingsplaner för energi från förnybara energikällor som föreskrivs i artikel 4.1 i direktiv 2009/28/EG antas i enlighet med bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 30 juni 2009.

På kommissionens vägnar

Andris PIEBALGS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 140, 5.6.2009, s. 16.

1

---

BILAGA

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| 1. | Sammanfattning av nationell politik för energi från förnybara energikällor |
| --- | --- |

1.

| 2. | Förväntad slutlig energianvändning 2010–2020 |
| --- | --- |

2.

| 3. | Mål för förnybara energikällor och förlopp |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Nationellt övergripande mål |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Sektorsmål och förlopp |
| --- | --- |

3.2.

| 4. | Åtgärder för att uppnå målen |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Översikt över samtliga planer och åtgärder för att främja användningen av energi från förnybara energikällor |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Särskilda åtgärder för att uppfylla kraven i artiklarna 13, 14, 16 samt artiklarna 17–21 i direktiv 2009/28/EG |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Administrativa förfaranden och fysisk planering (artikel 13.1 i direktiv 2009/28/EG) |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Tekniska specifikationer (artikel 13.2 i direktiv 2009/28/EG) |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Byggnader (artikel 13.3 i direktiv 2009/28/EG) |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Informationsbestämmelser (artikel 14.1, 14.2 och 14.4 i direktiv 2009/28/EG) |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Certifiering av installatörer (artikel 14.3 i direktiv 2009/28/EG) |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Utveckling av elinfrastruktur(artikel 16.1 och artikel 16.3–16.6 i direktiv 2009/28/EG) |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Drift av elnät (artikel 16.2, 16.7 och 16.8 i direktiv 2009/28/EG) |
| --- | --- |

4.2.7.

| 4.2.8. | Integrering av biogas i naturgasnätet (artikel 16.7, 16.9 och 16.10 i direktiv 2009/28/EG) |
| --- | --- |

4.2.8.

| 4.2.9. | Utveckling av infrastruktur för fjärrvärme och fjärrkyla (artikel 16.11 i direktiv 2009/28/EG) |
| --- | --- |

4.2.9.

| 4.2.10. | Biodrivmedel och andra flytande biobränslen – hållbarhetskriterier och kontroll av efterlevnad (artiklarna 17–21 i direktiv 2009/28/EG) |
| --- | --- |

4.2.10.

| 4.3. | Stödsystem som tillämpas av medlemsstaten eller en grupp medlemsstater för främjande av användningen av energi från förnybara energikällor avseende el |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Stödsystem som tillämpas av medlemsstaten eller en grupp medlemsstater för främjande av användningen av energi från förnybara energikällor avseende värme och kyla |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Stödsystem som tillämpas av medlemsstaten eller en grupp medlemsstater för främjande av användningen av energi från förnybara energikällor avseende transport |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Särskilda åtgärder för främjande av användningen av energi från biomassa |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | Tillgång på biomassa: både inhemsk och importerad |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Åtgärder för att öka tillgången på biomassa, med beaktande av andra användare av biomassa (jord- och skogsbruksbaserade sektorer) |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.7. | Planerad användning av statistiska överföringar mellan medlemsstater och planerat deltagande i gemensamma projekt med andra medlemsstater och tredjeländer |
| --- | --- |

4.7.

| 4.7.1. | Förfarandefrågor |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Den beräknade överskottsproduktion av energi från förnybara energikällor jämfört med det vägledande förloppet som skulle kunna överföras till andra medlemsstater |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | Den beräknade potentialen för gemensamma projekt |
| --- | --- |

4.7.3.

| 4.7.4. | Beräknad efterfrågan på energi från förnybara energikällor från andra källor än inhemsk produktion |
| --- | --- |

4.7.4.

| 5. | Bedömningar |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Det totala förväntade bidraget från varje enskild teknik för energi från förnybara energikällor för att nå de bindande målen för 2020 och det vägledande förloppet för andelen energi från förnybara energikällor avseende el, värme och kyla samt transporter |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Det totala förväntade bidraget från åtgärder för energieffektivitet och energibesparingar för att nå de bindande målen för 2020 och det vägledande förloppet för andelen energi från förnybara energikällor avseende el, värme och kyla samt transporter |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Konsekvensbedömning (frivilligt) |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Utarbetande av den nationella handlingsplanen för energi från förnybara energikällor och uppföljning av genomförandet |
| --- | --- |

5.4.

Mall för de nationella handlingsplanerna för energi från förnybara energikällor (nationella handlingsplaner)

Enligt direktiv 2009/28/EG ska medlemsstaterna senaste den 30 juni 2010 överlämna en nationell handlingsplan för energi från förnybara energikällor (nationell handlingsplan) till Europeiska kommissionen. Detta är mallen för dessa handlingsplaner. I enlighet med artikel 4 i direktiv 2009/29/EG är det obligatoriskt att använda den här mallen.

Syftet med mallen är att se till att de nationella handlingsplanerna är fullständiga, uppfyller alla de krav som anges i direktivet och är jämförbara med varandra och med de rapporter om direktivets genomförande som medlemsstaterna ska lämna in vartannat år.

När de fyller i mallen måste medlemsstaterna följa de definitioner, beräkningsregler och den terminologi som anges i direktiv 2009/28/EG. Medlemsstaterna uppmuntras också att använda de definitioner, beräkningsregler och den terminologi som anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1099/2008
   (1)
  .

Ytterligare information kan antingen lämnas i det angivna utrymmet i handlingsplanen eller genom bilagor.

Stycken i kursiverad stil är avsedda att vägleda medlemsstaterna i utformningen av deras nationella handlingsplaner. Medlemsstaterna får ta bort dessa stycken i den version av den nationella handlingsplanen som de översänder till kommissionen.

Kommissionen påminner medlemsstaterna om att alla nationella stödordningar måste vara förenliga med bestämmelserna om statligt stöd i artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget. Anmälan av den nationella handlingsplanen ersätter inte en anmälan om statligt stöd i enlighet med artikel 88.3 i EG-fördraget.

1.   SAMMANFATTNING AV NATIONELL POLITIK FÖR ENERGI FRÅN FÖRNYBARA ENERGIKÄLLOR

Gör en kort sammanfattning av den nationella politiken för energi från förnybara energikällor och beskriv målen för politiken (t.ex. försörjningstrygghet, miljömässiga, ekonomiska och sociala fördelar) samt de viktigaste strategiska linjerna för insatserna.

2.   FÖRVÄNTAD SLUTLIG ENERGIANVÄNDNING 2010–2020

I detta avsnitt ska medlemsstaterna ange sina beräkningar av den förväntade slutliga energianvändningen (brutto) av alla energislag (både från förnybara och konventionella källor), totalt och sektorsvis, under perioden fram till 2020.

Dessa beräkningar ska också ta hänsyn till de förväntade effekterna av de energieffektivitets- och energibesparingsåtgärder som ska vidtas under perioden. Under rubriken ”referensscenario” ska ett scenario beskrivas med hänsyn enbart till energieffektivitets- och besparingsåtgärder som har vidtagits före år 2009. Under rubriken ”extra energieffektivitetsscenario” ska ett scenario beskrivas med hänsyn till samtliga de åtgärder som ska vidtas från och med 2009. Utformningen av övriga delar av den nationella handlingsplanen ska baseras på detta extra energieffektivitetsscenario.

Med ”användning för värme och kyla” avses den utvunna värme som producerats (såld värme), plus den slutliga användningen av alla andra energiprodukter utom el i slutanvändarsektorer som industri, hushåll, tjänster, jordbruk, skogsbruk och fiske. Begreppet värme och kyla omfattar alltså även slutlig energianvändning för processer. El kan också användas för värme och kyla i slutlig användning, men denna el omfattas av elmålet och ingår därför inte i denna punkt.

För att kontrollera förenligheten med målet för 2020 och det vägledande förloppet ska den energimängd som används inom luftfarten i enlighet med artikel 5.6 i direktiv 2009/28/EG anses uppgå till högst 6,18 % av medlemsstatens slutliga energianvändning (brutto) (4,12 % för Cypern och Malta). Lämpliga justeringar kan (vid behov) göras i tabellen. I rutan visas hur man beräknar detta.

RUTA — Beräkning av ”mekanismen för ett taxetak för luftfarten” i direktivet om förnybar energi

Anta att luftfarten i land A har en andel (Aviation Energy Consumption, AEC) av landets totala slutliga energianvändning (brutto) (Gross Final Energy Consumption, GFEC) som är X:

X = AEC/GFEC

Anta att X > 6,18 %

I detta fall innebär taxetaket att följande beräkning används vid bedömningen av efterlevnaden:

GFECjusterad = GFEC – AEC + AECjusterad

där AECjusterad = 0,0618 * GFEC

Dvs.

GFECjusterad = GFEC – AEC + 0,0618 * GFEC=

= GFEC – X*GFEC + 0,0618 * GFEC=

= GFEC * (1,0618 – X)

”Justeringen” som procentandel av den faktiska GFEC och som funktion av X är alltså

Adjustment = (GFEC – GFECjusterad)/GFEC =

= X – 0,0618

Anmärkning: När det gäller Cypern och Malta ska siffrorna 4,12 % och 0,0412 användas i stället för siffrorna 6,18 % respektive 0,0618.

Tabell 1

Förväntad slutlig energianvändning (brutto) för [medlemsstat] med avseende på värme och kyla, el och transport fram till 2020 med hänsyn till effekterna av åtgärder för energieffektivitet och energibesparingar
   (2)
  2010–2020 (ktoe)

| | 2005 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Basår | Referensscenario | Extra energieffektivitet | Referensscenario | Extra energieffektivitet | Referensscenario | Extra energieffektivitet | Referensscenario | Extra energieffektivitet | Referensscenario | Extra energieffektivitet |
| 1. | Värme och kyla (3) |

2005

2010

2011

2012

2013

2014

Basår

Referensscenario

Extra energieffektivitet

Referensscenario

Extra energieffektivitet

Referensscenario

Extra energieffektivitet

Referensscenario

Extra energieffektivitet

Referensscenario

Extra energieffektivitet

1.

Värme och kyla (3)

| 2. | El (4) |
| --- | --- |

2.

El (4)

| 3. | Transport enligt artikel 3.4 a (5) |
| --- | --- |

3.

Transport enligt artikel 3.4 a (5)

| 4. | Slutlig energianvändning (brutto) (6) |
| --- | --- |

4.

Slutlig energianvändning (brutto) (6)

Följande beräkning behöver endast göras om den slutliga energianvändningen för luftfarten förväntas bli högre än 6,18 % (4,12 % för Malta och Cypern):

Slutlig användning inom luftfarten

Minskning för luftfartsgräns (7) artikel 5.6

SUMMA användning efter minskning för luftfartsgräns

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Referensscenario | Extra energieffektivitet | Referensscenario | Extra energieffektivitet | Referensscenario | Extra energieffektivitet | Referensscenario | Extra energieffektivitet | Referensscenario | Extra energieffektivitet | Referensscenario | Extra energieffektivitet |
| 1. | Värme och kyla (3) |

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Referensscenario

Extra energieffektivitet

Referensscenario

Extra energieffektivitet

Referensscenario

Extra energieffektivitet

Referensscenario

Extra energieffektivitet

Referensscenario

Extra energieffektivitet

Referensscenario

Extra energieffektivitet

1.

Värme och kyla (3)

| 2. | El (4) |
| --- | --- |

2.

El (4)

| 3. | Transport enligt artikel 3.4 a (5) |
| --- | --- |

3.

Transport enligt artikel 3.4 a (5)

| 4. | Slutlig energianvändning (brutto) (6) |
| --- | --- |

4.

Slutlig energianvändning (brutto) (6)

Följande beräkning behöver endast göras om den slutliga energianvändningen för luftfarten förväntas bli högre än 6,18 % (4,12 % för Malta och Cypern):

Slutlig användning inom luftfarten

Minskning för luftfartsgräns (7) artikel 5.6

Summa användning efter minskning för luftfartsgräns

3.   MÅL FÖR FÖRNYBARA ENERGIKÄLLOR OCH FÖRLOPP

3.1.   Nationellt övergripande mål

Tabell 2

Nationellt övergripande mål för andelen energi från förnybara energikällor av den slutliga energianvändningen (brutto) 2005 och 2020 års siffror ska hämtas från bilaga I, del A i direktiv 2009/28/EG

| A) | Andel energi från förnybara energikällor av den slutliga energianvändningen (brutto) 2005 (S2005) (%) |
| --- | --- |

A)

Andel energi från förnybara energikällor av den slutliga energianvändningen (brutto) 2005 (S2005) (%)

| B) | Mål för andelen energi från förnybara energikällor i den slutliga energianvändningen (brutto) 2020 (S2020) (%) |
| --- | --- |

B)

Mål för andelen energi från förnybara energikällor i den slutliga energianvändningen (brutto) 2020 (S2020) (%)

| C) | Förväntad total justerad energianvändning 2020 (från tabell 1, sista rutan) (ktoe) |
| --- | --- |

C)

Förväntad total justerad energianvändning 2020 (från tabell 1, sista rutan) (ktoe)

| D) | Förväntad mängd energi från förnybara energikällor som motsvarar målet för 2020 (beräknas som B x C) (ktoe) |
| --- | --- |

D)

Förväntad mängd energi från förnybara energikällor som motsvarar målet för 2020 (beräknas som B x C) (ktoe)

Medlemsstaterna kan välja att använda flexibilitetsbestämmelserna i artiklarna 6, 7, 8 och 11 i direktiv 2009/28/EG för att låta en del av sin egen användning av energi från förnybara energikällor avräknas mot målen för en eller flera andra medlemsstater – eller för att tillgodoräkna sig energi från förnybara energikällor som används i en annan eller andra medlemsstater i sina egna mål. Dessutom får de använda sig av fysisk import från tredjeländer av el från förnybara energikällor i enlighet med artiklarna 9 och 10 i direktiv 2009/28/EG.

Eventuella beräkningar av potentialen för energi från förnybara energikällor i ert land kan bifogas i en bilaga.

Eventuella mål för energi från förnybara energikällor på regional nivå eller större städer, eller i stora energiförbrukande industrier, som stöder uppfyllandet av det nationella målet för andelen energi från förnybara energikällor kan också bifogas.

3.2.   Sektorsmål och förlopp

I enlighet med artikel 4.1 i direktiv 2009/28/EG är medlemsstaterna skyldiga att fastställa mål för andelen energi från förnybara energikällor 2020 inom följande sektorer:

| — | Värme och kyla |
| --- | --- |

—

Värme och kyla

| — | El |
| --- | --- |

—

El

| — | Transport. |
| --- | --- |

—

Transport.

Summan av de tre sektorsmålen, översatt till förväntade volymer (ktoe) inklusive planerad användning av flexibilitetsbestämmelser, måste vara minst lika stor som den förväntade mängden energi från förnybara energikällor som motsvarar medlemsstatens mål för 2020 (i enlighet med sista rutan i tabell 2).

Transportmålet måste dessutom vara förenligt med bestämmelserna i artikel 3.4 i direktiv 2009/28/EG om att andelen energi från förnybara energikällor ska vara minst 10 % för transporter. Det bör dock påpekas att beräkningen av överensstämmelse med målet i artikel 3.4 skiljer sig från beräkningen av transporternas bidrag till medlemsstatens nationella övergripande mål för förnybar energi.

Detta gäller för transportmålet och inte för det övergripande målet:

| — | Bland petroleumprodukter räknas endast bensin och diesel i nämnaren. Det betyder att fotogen/flygbränsle som används inom luftfarten och eldningsolja inom sjöfarten inte räknas (men diesel som används av vissa tåg och i viss inlandssjöfart räknas). |
| --- | --- |

—

Bland petroleumprodukter räknas endast bensin och diesel i nämnaren. Det betyder att fotogen/flygbränsle som används inom luftfarten och eldningsolja inom sjöfarten inte räknas (men diesel som används av vissa tåg och i viss inlandssjöfart räknas).

| — | Biodrivmedel som framställs av avfall, restprodukter, cellulosa från icke-livsmedel samt material som innehåller både cellulosa och lignin ska multipliceras med 2 i täljaren. |
| --- | --- |

—

Biodrivmedel som framställs av avfall, restprodukter, cellulosa från icke-livsmedel samt material som innehåller både cellulosa och lignin ska multipliceras med 2 i täljaren.

| — | El från förnybara energikällor som används i vägfordon räknas 2,5 gånger i täljaren och nämnaren. |
| --- | --- |

—

El från förnybara energikällor som används i vägfordon räknas 2,5 gånger i täljaren och nämnaren.

Enligt artikel 3.4 c i direktiv 2009/28/EG får medlemsstaterna när de beräknar bidraget från el som producerats från förnybara energikällor och som används i elfordon välja att använda antingen den genomsnittliga andelen el från förnybara energikällor i gemenskapen eller andelen el från förnybara energikällor i sitt eget land, uppmätt två år innan det ifrågavarande året. Vid beräkningen av den genomsnittliga andelen el från förnybara energikällor i gemenskapen får medlemsstaterna använda de framtidsscenarier som har utarbetats av/för Europeiska kommissionen
   (8).

Utöver att fastställa sektorsmål för 2020 måste medlemsstaterna beskriva det förlopp som de förväntar sig att tillväxten av användningen av förnybar energi kommer att följa mellan 2010 och 2020. Sektorsmålen för användning av energi från förnybara energikällor inom el, värme och kyla samt sektorsförloppen är uppskattningar.

Enligt tabell 3 är medlemsstaterna tvungna att lämna de uppgifter som avses ovan.

När tabellen fylls i bör medlemsstaterna använda den mer detaljerade fördelning av förväntad användning av energi från förnybara energikällor som ska anges enligt tabell 9. Beräkningstabellerna 4a och 4b ger vägledning för hur tabell 3 ska fyllas i.

Enligt direktivet ska medlemsstaterna senast den 31 december 2009 offentliggöra och meddela kommissionen sin prognos över användningen av flexibilitetsbestämmelserna. Medlemsstaterna bör utgå från den prognosen när de fyller i relevanta delar av tabell 4a. Medlemsstaterna måste dock inte använda samma siffror i sina handlingsplaner som de angav i sina prognoser. Framför allt kan de vilja justera siffrorna mot bakgrund av uppgifterna i de andra medlemsstaternas prognoser.

Tabell 3

Nationellt mål för 2020 och uppskattat förlopp för andelen energi från förnybara energikällor med avseende på värme och kyla, el och transport

(Beräkningstabellerna 4a och 4b är tänkta att underlätta arbetet med tabell 3.)

| (%) |
| --- |
| | 2005 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| Förnybara energikällor inom värme och kyla (9) | | | | | | | | | | | | |
| El producerad från förnybara energikällor (10) | | | | | | | | | | | | |
| Förnybara energikällor inom transport (11) | | | | | | | | | | | | |
| Övergripande andel förnybara energikällor (12) | | | | | | | | | | | | |
| Varav från samarbetsmekanismen
   (13) | | | | | | | | | | | | |
| Överskott från samarbetsmekanismen
   (13) | | | | | | | | | | | | |

(%)

2005

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Förnybara energikällor inom värme och kyla (9)

El producerad från förnybara energikällor (10)

Förnybara energikällor inom transport (11)

Övergripande andel förnybara energikällor (12)

Varav från samarbetsmekanismen
   (13)

Överskott från samarbetsmekanismen
   (13)

| Som del B i bilaga I till direktivet direktivet | | | 2011-2012 | 2013-2014 | 2015-2016 | 2017-2018 | | 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | S2005 + 20 %

  (S2020-S2005) | S2005 + 30 %

  (S2020-S2005) | S2005 + 45 %

  (S2020-S2005) | S2005 + 65 %

  (S2020-S2005) | | S2020 |
| Minimiförlopp för förnybara energikällor (14) | | | | | | | | |
| Minimiförlopp för förnybara energikällor (ktoe) | | | | | | | | |

Som del B i bilaga I till direktivet direktivet

2011-2012

2013-2014

2015-2016

2017-2018

2020

S2005 + 20 %

(S2020-S2005)

S2005 + 30 %

(S2020-S2005)

S2005 + 45 %

(S2020-S2005)

S2005 + 65 %

(S2020-S2005)

S2020

Minimiförlopp för förnybara energikällor (14)

Minimiförlopp för förnybara energikällor (ktoe)

Tabell 4a

Beräkningstabell för varje sektors förnybara energibidrag till den slutliga energianvändningen (brutto)

| (ktoe) |
| --- |
| | 2005 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| A) | Förväntad slutlig användning (brutto) av förnybara energikällor för värme och kyla |

(ktoe)

2005

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

A)

Förväntad slutlig användning (brutto) av förnybara energikällor för värme och kyla

| B) | Förväntad slutlig elanvändning (brutto) från förnybara energikällor |
| --- | --- |

B)

Förväntad slutlig elanvändning (brutto) från förnybara energikällor

| C) | Förväntad slutlig energianvändning från förnybara energikällor inom transport |
| --- | --- |

C)

Förväntad slutlig energianvändning från förnybara energikällor inom transport

| D) | Förväntad total energianvändning från förnybara energikällor (15) |
| --- | --- |

D)

Förväntad total energianvändning från förnybara energikällor (15)

| E) | Förväntad överföring av förnybara energikällor till andra medlemsstater |
| --- | --- |

E)

Förväntad överföring av förnybara energikällor till andra medlemsstater

| F) | Förväntad överföring av förnybara energikällor från andra medlemsstater och tredjeländer |
| --- | --- |

F)

Förväntad överföring av förnybara energikällor från andra medlemsstater och tredjeländer

| G) | Förväntad användning av energi från förnybara energikällor justerad för mål D - E + F |
| --- | --- |

G)

Förväntad användning av energi från förnybara energikällor justerad för mål D - E + F

Tabell 4b

Beräkningstabell för andelen energi från förnybara energikällor inom transport

| (ktoe) |
| --- |
| | 2005 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| C) | Förväntad användning av energi från förnybara energikällor inom transport (16) |

(ktoe)

2005

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

C)

Förväntad användning av energi från förnybara energikällor inom transport (16)

| H) | Förväntad användning av el från förnybara energikällor inom vägtransport (17) |
| --- | --- |

H)

Förväntad användning av el från förnybara energikällor inom vägtransport (17)

| I) | Förväntad användning av biodrivmedel som framställs av avfall, restprodukter och cellulosa från icke-livsmedel samt material som innehåller både cellulosa och lignin inom transport (17) |
| --- | --- |

I)

Förväntad användning av biodrivmedel som framställs av avfall, restprodukter och cellulosa från icke-livsmedel samt material som innehåller både cellulosa och lignin inom transport (17)

| J) | Förväntat bidrag från förnybara energikällor till målet för transportsektorn: C+(2,5–1)xH+(2–1)x(I) |
| --- | --- |

J)

Förväntat bidrag från förnybara energikällor till målet för transportsektorn: C+(2,5–1)xH+(2–1)x(I)

4.   ÅTGÄRDER FÖR ATT UPPNÅ MÅLEN

4.1.   Översikt över samtliga planer och åtgärder för att främja användningen av energi från förnybara energikällor

Tabell 5

Översikt över samtliga planer och åtgärder

| Åtgärdens namn och referens | Typ av åtgärd (18) | Förväntat resultat (19) | Målgrupp och/eller målverksamhet (20) | Befintlig eller planerad | Datum för åtgärdens början och slut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | | | | | |
| 2. | | | | | |
| 3. | | | | | |
| ... | | | | | |
| | | | | | |

Åtgärdens namn och referens

Typ av åtgärd (18)

Förväntat resultat (19)

Målgrupp och/eller målverksamhet (20)

Befintlig eller planerad

Datum för åtgärdens början och slut

1.

2.

3.

...

4.2.   Särskilda åtgärder för att uppfylla kraven i artiklarna 13, 14, 16 samt artiklarna 17–21 i direktiv 2009/28/EG

4.2.1.   
  Administrativa förfaranden och fysisk planering (artikel 13.1 i direktiv 2009/28/EG)

I sina svar på följande frågor ska medlemsstaterna förklara de gällande nationella, regionala och lokala reglerna för godkännande, certifiering och licensiering som gäller för anläggningar med tillhörande nätinfrastruktur för transmission och distribution, som producerar el, värme eller kyla från förnybara energikällor och för omvandlingen av biomassa till biodrivmedel eller andra energiprodukter. Om det krävs ytterligare åtgärder för att se till att reglerna är proportionerliga och nödvändiga ska medlemsstaterna också beskriva planerade översyner, förväntade resultat och vilken myndighet som har ansvaret för att utföra översynerna. Om informationen gäller för en viss teknik ska detta anges. Om regionala eller lokala myndigheter har en viktig roll ska den också beskrivas.

| a) | Förteckning över befintlig nationell och – om tillämpligt – regional lagstiftning om regler för godkännande, certifiering och licensiering och fysisk planering som gäller för anläggningar med tillhörande nätinfrastruktur för transmission och distribution. |
| --- | --- |

a)

Förteckning över befintlig nationell och – om tillämpligt – regional lagstiftning om regler för godkännande, certifiering och licensiering och fysisk planering som gäller för anläggningar med tillhörande nätinfrastruktur för transmission och distribution.

| b) | Ansvariga ministerier/myndigheter samt deras behörigheter på området. |
| --- | --- |

b)

Ansvariga ministerier/myndigheter samt deras behörigheter på området.

| c) | Planerad översyn för att vidta lämpliga åtgärder i enlighet med artikel 13.1 i direktiv 2009/28/EG ska göras senast den [datum]. |
| --- | --- |

c)

Planerad översyn för att vidta lämpliga åtgärder i enlighet med artikel 13.1 i direktiv 2009/28/EG ska göras senast den [datum].

| d) | Sammanfattning av pågående och planerade åtgärder på regional/lokal nivå (i förekommande fall). |
| --- | --- |

d)

Sammanfattning av pågående och planerade åtgärder på regional/lokal nivå (i förekommande fall).

| e) | Har det upptäckts onödiga hinder eller oproportionerliga krav i samband med regler för godkännande, certifiering eller licensiering som gäller för anläggningar med tillhörande nätinfrastruktur för transmission och distribution, som producerar el, värme eller kyla från förnybara energikällor och för omvandlingen av biomassa till biodrivmedel eller andra energiprodukter? Om så är fallet, vilka? |
| --- | --- |

e)

Har det upptäckts onödiga hinder eller oproportionerliga krav i samband med regler för godkännande, certifiering eller licensiering som gäller för anläggningar med tillhörande nätinfrastruktur för transmission och distribution, som producerar el, värme eller kyla från förnybara energikällor och för omvandlingen av biomassa till biodrivmedel eller andra energiprodukter? Om så är fallet, vilka?

| f) | Vilken förvaltningsnivå (lokal, regional eller nationell) har ansvar för att godkänna, certifiera och licensiera anläggningar för förnybar energi och för fysisk planering? (Om det beror på typen av anläggning, specificera.) Om mer än en nivå är inblandad, hur styrs samordningen mellan de olika nivåerna? Hur kommer samordningen mellan de olika ansvariga myndigheterna att förbättras i framtiden? |
| --- | --- |

f)

Vilken förvaltningsnivå (lokal, regional eller nationell) har ansvar för att godkänna, certifiera och licensiera anläggningar för förnybar energi och för fysisk planering? (Om det beror på typen av anläggning, specificera.) Om mer än en nivå är inblandad, hur styrs samordningen mellan de olika nivåerna? Hur kommer samordningen mellan de olika ansvariga myndigheterna att förbättras i framtiden?

| g) | Hur säkerställs det att sökande får tillgång till uttömmande information om behandlingen av ansökningar om godkännande, certifiering och licensering samt om stöd? Vilken information och vilket stöd får potentiella sökande till nya anläggningar för förnybar energi på ansökningarna? |
| --- | --- |

g)

Hur säkerställs det att sökande får tillgång till uttömmande information om behandlingen av ansökningar om godkännande, certifiering och licensering samt om stöd? Vilken information och vilket stöd får potentiella sökande till nya anläggningar för förnybar energi på ansökningarna?

| h) | Hur underlättas den horisontella samordningen mellan olika administrativa organ med ansvar för de olika delarna av tillståndet? Hur många steg ingår i förfarandet för att få det slutliga godkännandet/licensen/tillståndet? Finns det en enda kontaktpunkt (one-stop-shop) som samordnar alla steg? Ges det någon förhandsinformation om tidsplanen för att behandla ansökningar? Hur lång tid tar det i genomsnitt för att få ett beslut om ansökan? |
| --- | --- |

h)

Hur underlättas den horisontella samordningen mellan olika administrativa organ med ansvar för de olika delarna av tillståndet? Hur många steg ingår i förfarandet för att få det slutliga godkännandet/licensen/tillståndet? Finns det en enda kontaktpunkt (one-stop-shop) som samordnar alla steg? Ges det någon förhandsinformation om tidsplanen för att behandla ansökningar? Hur lång tid tar det i genomsnitt för att få ett beslut om ansökan?

| i) | Tar godkännandeförfarandena hänsyn till de särskilda egenskaperna hos de olika förnybara energiteknikerna? Om så är fallet, beskriv på vilket sätt. Om så inte är fallet, har ni för avsikt att ta hänsyn till dem i framtiden? |
| --- | --- |

i)

Tar godkännandeförfarandena hänsyn till de särskilda egenskaperna hos de olika förnybara energiteknikerna? Om så är fallet, beskriv på vilket sätt. Om så inte är fallet, har ni för avsikt att ta hänsyn till dem i framtiden?

| j) | Finns det några särskilda förfaranden, t.ex. en enkel anmälan, för mindre, decentraliserade anläggningar (t.ex. solpaneler på byggnader eller värmepannor som eldas med biomassa i byggnader)? Om så är fallet, vilka steg omfattar förfarandet? Har medborgarna offentlig tillgång till reglerna? Var offentliggörs de? Finns det planer på att införa enkla anmälningsförfaranden i framtiden? Om så är fallet, för vilka typer av anläggningar/system? (Är net metering möjligt?) |
| --- | --- |

j)

Finns det några särskilda förfaranden, t.ex. en enkel anmälan, för mindre, decentraliserade anläggningar (t.ex. solpaneler på byggnader eller värmepannor som eldas med biomassa i byggnader)? Om så är fallet, vilka steg omfattar förfarandet? Har medborgarna offentlig tillgång till reglerna? Var offentliggörs de? Finns det planer på att införa enkla anmälningsförfaranden i framtiden? Om så är fallet, för vilka typer av anläggningar/system? (Är net metering möjligt?)

| k) | Var offentliggörs avgifter för ansökningar om godkännande/licenser/tillstånd för nya anläggningar? Är de knutna till de administrativa kostnaderna för att bevilja sådana tillstånd? Finns det någon plan för att se över avgifterna? |
| --- | --- |

k)

Var offentliggörs avgifter för ansökningar om godkännande/licenser/tillstånd för nya anläggningar? Är de knutna till de administrativa kostnaderna för att bevilja sådana tillstånd? Finns det någon plan för att se över avgifterna?

| l) | Finns det offentlig rådgivning för lokala och regionala administrativa organ när det gäller planering, utformning, uppförande och renovering av industri- och bostadsområden för att installera utrustning och system som använder förnybara energikällor för el, värme och kyla, inklusive fjärrvärme och fjärrkyla? Om det saknas sådan offentlig rådgivning, eller om den är otillräcklig – hur och när kommer detta behov att tillgodoses? |
| --- | --- |

l)

Finns det offentlig rådgivning för lokala och regionala administrativa organ när det gäller planering, utformning, uppförande och renovering av industri- och bostadsområden för att installera utrustning och system som använder förnybara energikällor för el, värme och kyla, inklusive fjärrvärme och fjärrkyla? Om det saknas sådan offentlig rådgivning, eller om den är otillräcklig – hur och när kommer detta behov att tillgodoses?

| m) | Finns det någon särskild utbildning för de handläggare som arbetar med godkännande, certifiering och licensering av förnybara energianläggningar? |
| --- | --- |

m)

Finns det någon särskild utbildning för de handläggare som arbetar med godkännande, certifiering och licensering av förnybara energianläggningar?

4.2.2.   
  Tekniska specifikationer (artikel 13.2 i direktiv 2009/28/EG)

| a) | Måste förnybara energitekniker uppfylla vissa kvalitetsnormer för att omfattas av stödsystem? Om så är fallet, vilka anläggningar och vilka kvalitetsnormer gäller det? Finns det nationella eller regionala normer som går utöver de europeiska normerna? |
| --- | --- |

a)

Måste förnybara energitekniker uppfylla vissa kvalitetsnormer för att omfattas av stödsystem? Om så är fallet, vilka anläggningar och vilka kvalitetsnormer gäller det? Finns det nationella eller regionala normer som går utöver de europeiska normerna?

4.2.3.   
  Byggnader (artikel 13.3 i direktiv 2009/28/EG)

Tänk på att leverans av förnybar el från det nationella nätet inte ska räknas med i hänvisningar till utökad användning av förnybara energikällor i byggnader. Här ligger fokus på att öka den lokala leveransen av värme och/eller el till enskilda byggnader. Direktleverans av värme via fjärrvärme och fjärrkyla i byggnader kan också räknas med.

| a) | Hänvisning till (eventuell) befintlig nationell och regional lagstiftning och sammanfattning av lokal lagstiftning om ökningen av andelen energi från förnybara energikällor inom byggsektorn. |
| --- | --- |

a)

Hänvisning till (eventuell) befintlig nationell och regional lagstiftning och sammanfattning av lokal lagstiftning om ökningen av andelen energi från förnybara energikällor inom byggsektorn.

| b) | Ansvariga ministerier/myndigheter. |
| --- | --- |

b)

Ansvariga ministerier/myndigheter.

| c) | (Eventuell) Översyn av regler planeras senast den [datum]. |
| --- | --- |

c)

(Eventuell) Översyn av regler planeras senast den [datum].

| d) | Sammanfattning av pågående och planerade åtgärder på regional/lokal nivå: |
| --- | --- |

d)

Sammanfattning av pågående och planerade åtgärder på regional/lokal nivå:

| e) | Finns det miniminivåer för användning av förnybar energi i byggregler och byggnormer? Inom vilka geografiska områden gäller dessa krav och vilka är kraven? (Sammanfatta.) Vilka åtgärder har införlivats i dessa koder för att se till att andelen energi från förnybara energikällor som används inom byggsektorn kommer att öka? Vilka framtidsplaner finns i fråga om dessa krav/åtgärder? |
| --- | --- |

e)

Finns det miniminivåer för användning av förnybar energi i byggregler och byggnormer? Inom vilka geografiska områden gäller dessa krav och vilka är kraven? (Sammanfatta.) Vilka åtgärder har införlivats i dessa koder för att se till att andelen energi från förnybara energikällor som används inom byggsektorn kommer att öka? Vilka framtidsplaner finns i fråga om dessa krav/åtgärder?

| f) | Hur mycket förväntas användningen av energi från förnybara energikällor i byggnader öka fram till 2020? (Gör om möjligt åtskillnad mellan bostäder (enfamiljshus och flerfamiljshus), kommersiella byggnader, offentliga byggnader och industribyggnader.) (För att besvara denna fråga kan ni använda en tabell som tabell 6 nedan. Uppgifterna kan ges per år eller för utvalda år. Både användningen av energi från förnybara energikällor inom värme och kyla samt el bör anges.)

  Tabell 6


  Beräknad andel energi från förnybara energikällor inom byggsektorn










  (%) |
| --- | --- |
| | 2005 | 2010 | 2015 | 2020 |
| Bostadshus | | | | |
| Kommersiella byggnader | | | | |
| Offentliga byggnader | | | | |
| Industribyggnader | | | | |
| Totalt | | | | |

f)

Hur mycket förväntas användningen av energi från förnybara energikällor i byggnader öka fram till 2020? (Gör om möjligt åtskillnad mellan bostäder (enfamiljshus och flerfamiljshus), kommersiella byggnader, offentliga byggnader och industribyggnader.) (För att besvara denna fråga kan ni använda en tabell som tabell 6 nedan. Uppgifterna kan ges per år eller för utvalda år. Både användningen av energi från förnybara energikällor inom värme och kyla samt el bör anges.)

Tabell 6

Beräknad andel energi från förnybara energikällor inom byggsektorn

(%)

2005

2010

2015

2020

Bostadshus

Kommersiella byggnader

Offentliga byggnader

Industribyggnader

Totalt

| g) | Har man övervägt att införa krav på miniminivåer för andelen energi från förnybara energikällor inom nya och nyrenoverade byggnader i den nationella politiken? Om så är fallet, vilka nivåer? Om inte, hur ska ni undersöka om detta politikalternativ är lämpligt fram till 2015? |
| --- | --- |

g)

Har man övervägt att införa krav på miniminivåer för andelen energi från förnybara energikällor inom nya och nyrenoverade byggnader i den nationella politiken? Om så är fallet, vilka nivåer? Om inte, hur ska ni undersöka om detta politikalternativ är lämpligt fram till 2015?

| h) | Beskriv planerna för att se till att offentliga byggnader på nationell, regional och lokal nivå föregår med gott exempel genom att använda anläggningar för förnybar energi eller bli byggnader med nollutsläpp från och med år 2012? (Ta hänsyn till kraven i enlighet med direktivet om byggnaders energiprestanda.) |
| --- | --- |

h)

Beskriv planerna för att se till att offentliga byggnader på nationell, regional och lokal nivå föregår med gott exempel genom att använda anläggningar för förnybar energi eller bli byggnader med nollutsläpp från och med år 2012? (Ta hänsyn till kraven i enlighet med direktivet om byggnaders energiprestanda.)

| i) | Hur främjas teknik för energieffektiv förnybar energi i byggnader? (Åtgärderna kan handla värmepannor som eldas med biomassa, värmepumpar och utrustning för solenergi som uppfyller miljömärkningskrav eller andra normer som utvecklats på nationell nivå eller gemenskapsnivå [se artikel 13.6].) |
| --- | --- |

i)

Hur främjas teknik för energieffektiv förnybar energi i byggnader? (Åtgärderna kan handla värmepannor som eldas med biomassa, värmepumpar och utrustning för solenergi som uppfyller miljömärkningskrav eller andra normer som utvecklats på nationell nivå eller gemenskapsnivå [se artikel 13.6].)

4.2.4.   
  Informationsbestämmelser (artikel 14.1, 14.2 och 14.4 i direktiv 2009/28/EG)

Beskriv pågående och kommande informationskampanjer och informationsprogram, samt planerade granskningar och förväntade resultat. Dessutom bör medlemsstaterna ange vilken ansvarig myndighet som ska övervaka och granska effekterna av programmen. Om regionala eller lokala myndigheter har en viktig roll ska denna också beskrivas och sammanfattas.

| a) | Hänvisning till (eventuell) befintlig nationell och/eller regional lagstiftning och informationskrav i enlighet med artikel 14 i direktiv 2009/28/EG: |
| --- | --- |

a)

Hänvisning till (eventuell) befintlig nationell och/eller regional lagstiftning och informationskrav i enlighet med artikel 14 i direktiv 2009/28/EG:

| b) | Det eller de organ som har ansvar för att sprida information på nationell/regional/lokal nivå. |
| --- | --- |

b)

Det eller de organ som har ansvar för att sprida information på nationell/regional/lokal nivå.

| c) | Sammanfattning av pågående och planerade åtgärder på regional/lokal nivå (i förekommande fall). |
| --- | --- |

c)

Sammanfattning av pågående och planerade åtgärder på regional/lokal nivå (i förekommande fall).

| d) | Ange hur information görs tillgänglig i fråga om stödåtgärder för användning av förnybara energikällor med avseende på el, värme och kyla samt inom transport för alla berörda aktörer (konsumenter, byggare, installatörer, arkitekter, leverantörer av relevant utrustning och relevanta fordon). Vem har ansvar för att kontrollera och offentliggöra denna information? Finns det särskilda informationsresurser för de olika målgrupperna, t.ex. slutanvändare, byggare, fastighetsskötare, fastighetsmäklare, installatörer, arkitekter, jordbrukare, leverantörer av utrustning som använder energi från förnybara energikällor, offentlig förvaltning? Pågår det eller planeras det några informationskampanjer eller permanenta informationscenter? |
| --- | --- |

d)

Ange hur information görs tillgänglig i fråga om stödåtgärder för användning av förnybara energikällor med avseende på el, värme och kyla samt inom transport för alla berörda aktörer (konsumenter, byggare, installatörer, arkitekter, leverantörer av relevant utrustning och relevanta fordon). Vem har ansvar för att kontrollera och offentliggöra denna information? Finns det särskilda informationsresurser för de olika målgrupperna, t.ex. slutanvändare, byggare, fastighetsskötare, fastighetsmäklare, installatörer, arkitekter, jordbrukare, leverantörer av utrustning som använder energi från förnybara energikällor, offentlig förvaltning? Pågår det eller planeras det några informationskampanjer eller permanenta informationscenter?

| e) | Vem har ansvar för att offentliggöra information om nettovinster, kostnader och energieffektivitet i utrustning och system som använder energi från förnybara energikällor med avseende på värme, kyla och el? (Leverantör av utrustning eller system, offentligt organ eller någon annan?) |
| --- | --- |

e)

Vem har ansvar för att offentliggöra information om nettovinster, kostnader och energieffektivitet i utrustning och system som använder energi från förnybara energikällor med avseende på värme, kyla och el? (Leverantör av utrustning eller system, offentligt organ eller någon annan?)

| f) | Vilken vägledning får planerare och arkitekter för att hjälpa dem att ta tillräcklig hänsyn till den optimala kombinationen av förnybara energikällor, högeffektiv teknik samt fjärrvärme och fjärrkyla när de planerar, konstruerar, bygger och renoverar industri- eller bostadsområden? Vem ansvarar för detta? |
| --- | --- |

f)

Vilken vägledning får planerare och arkitekter för att hjälpa dem att ta tillräcklig hänsyn till den optimala kombinationen av förnybara energikällor, högeffektiv teknik samt fjärrvärme och fjärrkyla när de planerar, konstruerar, bygger och renoverar industri- eller bostadsområden? Vem ansvarar för detta?

| g) | Beskriv befintliga och planerade informations- och utbildningsprogram för medborgarna om nyttan av och de praktiska aspekterna på utvecklingen och användningen av energi från förnybara energikällor. Vilken roll har regionala och lokala aktörer i utformningen och förvaltningen av dessa program? |
| --- | --- |

g)

Beskriv befintliga och planerade informations- och utbildningsprogram för medborgarna om nyttan av och de praktiska aspekterna på utvecklingen och användningen av energi från förnybara energikällor. Vilken roll har regionala och lokala aktörer i utformningen och förvaltningen av dessa program?

4.2.5.   
  Certifiering av installatörer (artikel 14.3 i direktiv 2009/28/EG)

| a) | Hänvisning till (eventuell) befintlig nationell och/eller regional lagstiftning om certifiering eller motsvarande kvalifikationssystem för installatörer i enlighet med artikel 14.3 i direktiv 2009/28/EG. |
| --- | --- |

a)

Hänvisning till (eventuell) befintlig nationell och/eller regional lagstiftning om certifiering eller motsvarande kvalifikationssystem för installatörer i enlighet med artikel 14.3 i direktiv 2009/28/EG.

| b) | Det eller de organ som har ansvar för att utforma och godkänna certifierings-/kvalifikationssystem fram till 2012 för installatörer av små pannor och ugnar som drivs med biomassa, solcells- och solvärmesystem, system för ytnära jordvärme samt värmepumpar. |
| --- | --- |

b)

Det eller de organ som har ansvar för att utforma och godkänna certifierings-/kvalifikationssystem fram till 2012 för installatörer av små pannor och ugnar som drivs med biomassa, solcells- och solvärmesystem, system för ytnära jordvärme samt värmepumpar.

| c) | Finns det redan sådana certifierings-/kvalifikationssystem? Om så är fallet, beskriv dem. |
| --- | --- |

c)

Finns det redan sådana certifierings-/kvalifikationssystem? Om så är fallet, beskriv dem.

| d) | Finns det offentligt tillgänglig information om dessa system? Offentliggörs förteckningar över certifierade eller kvalificerade installatörer? Om så är fallet, var? Godkänns andra system som likvärdiga med det nationella/regionala systemet? |
| --- | --- |

d)

Finns det offentligt tillgänglig information om dessa system? Offentliggörs förteckningar över certifierade eller kvalificerade installatörer? Om så är fallet, var? Godkänns andra system som likvärdiga med det nationella/regionala systemet?

| e) | Sammanfattning av pågående och planerade åtgärder på regional/lokal nivå (i förekommande fall). |
| --- | --- |

e)

Sammanfattning av pågående och planerade åtgärder på regional/lokal nivå (i förekommande fall).

4.2.6.   
  Utveckling av elinfrastruktur (artikel 16.1 och artikel 16.3–16.6 i direktiv 2009/28/EG)

Utöver nuläget och befintlig lagstiftning krävs det en beskrivning av kommande åtgärder, planerade översyner, vilka organ som är ansvariga och vilka resultat som förväntas.

| a) | Hänvisning till befintlig nationell lagstiftning om krav i samband med energinäten (artikel 16): |
| --- | --- |

a)

Hänvisning till befintlig nationell lagstiftning om krav i samband med energinäten (artikel 16):

| b) | Hur ser ni till att näten för transmission och distribution utvecklas för att integrera den mängd förnybar energi som har satts upp som mål och samtidigt upprätthålla en säker drift av elsystemet? Hur införlivas detta krav i den regelbundna nätplaneringen hos de systemansvariga för transmissions- och distributionssystemen? |
| --- | --- |

b)

Hur ser ni till att näten för transmission och distribution utvecklas för att integrera den mängd förnybar energi som har satts upp som mål och samtidigt upprätthålla en säker drift av elsystemet? Hur införlivas detta krav i den regelbundna nätplaneringen hos de systemansvariga för transmissions- och distributionssystemen?

| c) | Vilken roll kommer intelligenta nät, it-verktyg och lagringsanläggningar att spela? Hur ska utvecklingen av dessa garanteras? |
| --- | --- |

c)

Vilken roll kommer intelligenta nät, it-verktyg och lagringsanläggningar att spela? Hur ska utvecklingen av dessa garanteras?

| d) | Planeras det någon förstärkning av anslutningskapaciteten för grannländer? Om så är fallet, vilka sammankopplingar, för vilken kapacitet och när ska det vara klart? |
| --- | --- |

d)

Planeras det någon förstärkning av anslutningskapaciteten för grannländer? Om så är fallet, vilka sammankopplingar, för vilken kapacitet och när ska det vara klart?

| e) | Vilka åtgärder vidtas för att påskynda godkännandeförfarandena för nätinfrastruktur? Hur ser det ut i nuläget och hur lång tid tar det i genomsnitt att få ett godkännande? Hur ska detta förbättras? (Ange nuläge och nuvarande lagstiftning, upptäckta flaskhalsar och planer för att effektivisera förfarandet med hjälp av en tidsplan för genomförandet och förväntat resultat.) |
| --- | --- |

e)

Vilka åtgärder vidtas för att påskynda godkännandeförfarandena för nätinfrastruktur? Hur ser det ut i nuläget och hur lång tid tar det i genomsnitt att få ett godkännande? Hur ska detta förbättras? (Ange nuläge och nuvarande lagstiftning, upptäckta flaskhalsar och planer för att effektivisera förfarandet med hjälp av en tidsplan för genomförandet och förväntat resultat.)

| f) | Hur säkerställs samordningen mellan godkännande av nätinfrastruktur och andra administrativa planeringsförfaranden? |
| --- | --- |

f)

Hur säkerställs samordningen mellan godkännande av nätinfrastruktur och andra administrativa planeringsförfaranden?

| g) | Erbjuds prioriterade anslutningsrättigheter eller reserverad anslutningskapacitet för nya anläggningar som producerar el från förnybara energikällor? |
| --- | --- |

g)

Erbjuds prioriterade anslutningsrättigheter eller reserverad anslutningskapacitet för nya anläggningar som producerar el från förnybara energikällor?

| h) | Finns det några förnybara anläggningar som är klara att anslutas men inte kan det på grund av kapacitetsbegränsningar i nätet? Om så är fallet, vilka åtgärder vidtas för att lösa detta och när förväntas problemet vara löst? |
| --- | --- |

h)

Finns det några förnybara anläggningar som är klara att anslutas men inte kan det på grund av kapacitetsbegränsningar i nätet? Om så är fallet, vilka åtgärder vidtas för att lösa detta och när förväntas problemet vara löst?

| i) | Är det de som ansvarar för transmissions- och distributionssystemen som utarbetar och offentliggör standardregler för hur kostnaderna för teknisk anpassning ska bäras och fördelas? Om så är fallet, var? Hur ser man till att dessa regler baseras på objektiva, transparenta och icke-diskriminerande kriterier? Finns det särskilda regler för producenter i avlägsna regioner och i regioner med låg befolkningstäthet? (Reglerna för hur kostnader ska bäras avgör vilken del av kostnaderna som ska täckas av den producent som vill bli ansluten och vilken del som ska täckas av den som ansvarar för transmissions- eller distributionssystemet. Reglerna för kostnadsfördelning avgör hur de nödvändiga kostnaderna ska fördelas mellan producenter som ansluts senare och som drar fördel av samma förstärkningar eller nya ledningar.) |
| --- | --- |

i)

Är det de som ansvarar för transmissions- och distributionssystemen som utarbetar och offentliggör standardregler för hur kostnaderna för teknisk anpassning ska bäras och fördelas? Om så är fallet, var? Hur ser man till att dessa regler baseras på objektiva, transparenta och icke-diskriminerande kriterier? Finns det särskilda regler för producenter i avlägsna regioner och i regioner med låg befolkningstäthet? (Reglerna för hur kostnader ska bäras avgör vilken del av kostnaderna som ska täckas av den producent som vill bli ansluten och vilken del som ska täckas av den som ansvarar för transmissions- eller distributionssystemet. Reglerna för kostnadsfördelning avgör hur de nödvändiga kostnaderna ska fördelas mellan producenter som ansluts senare och som drar fördel av samma förstärkningar eller nya ledningar.)

| j) | Beskriv hur kostnaderna för anslutning och teknisk anpassning fördelas på producenter och/eller de som ansvarar för transmissions- eller distributionssystemen. Hur kan de som ansvarar för transmissions- och distributionssystemen tjäna in dessa investeringskostnader? Planeras någon förändring av reglerna för hur kostnaderna ska bäras? Vilka förändringar planerar ni och vilka resultat förväntar ni er? (Det finns flera alternativ för att fördela nätanslutningskostnader. Medlemsstaterna väljer sannolikt en eller en kombination av dem. Vid en fördelning av anslutningskostnaderna ”på djupet” bär utvecklaren av den anläggning som producerar el från förnybar energi flera av kostnaderna i samband med nätinfrastrukturen (nätanslutning, nätförstärkning och -utbyggnad). En annan möjlighet är att göra en ”ytlig” fördelning av anslutningskostnaderna, vilket betyder att utvecklaren bara bär nätanslutningskostnaderna, inte förstärknings- och utbyggnadskostnaderna (vilka är inbyggda i nätavgifterna och betalas av kunderna). Ytterligare en variant är att förstatliga kostnaderna och täcka dem genom nätavgifter.) |
| --- | --- |

j)

Beskriv hur kostnaderna för anslutning och teknisk anpassning fördelas på producenter och/eller de som ansvarar för transmissions- eller distributionssystemen. Hur kan de som ansvarar för transmissions- och distributionssystemen tjäna in dessa investeringskostnader? Planeras någon förändring av reglerna för hur kostnaderna ska bäras? Vilka förändringar planerar ni och vilka resultat förväntar ni er? (Det finns flera alternativ för att fördela nätanslutningskostnader. Medlemsstaterna väljer sannolikt en eller en kombination av dem. Vid en fördelning av anslutningskostnaderna ”på djupet” bär utvecklaren av den anläggning som producerar el från förnybar energi flera av kostnaderna i samband med nätinfrastrukturen (nätanslutning, nätförstärkning och -utbyggnad). En annan möjlighet är att göra en ”ytlig” fördelning av anslutningskostnaderna, vilket betyder att utvecklaren bara bär nätanslutningskostnaderna, inte förstärknings- och utbyggnadskostnaderna (vilka är inbyggda i nätavgifterna och betalas av kunderna). Ytterligare en variant är att förstatliga kostnaderna och täcka dem genom nätavgifter.)

| k) | Finns det några regler för kostnadsdelning mellan de producenter som ansluter sig i början och dem som ansluter sig senare? Om inte, hur tar man hänsyn till fördelarna för de producenter som ansluter sig senare? |
| --- | --- |

k)

Finns det några regler för kostnadsdelning mellan de producenter som ansluter sig i början och dem som ansluter sig senare? Om inte, hur tar man hänsyn till fördelarna för de producenter som ansluter sig senare?

| l) | Hur ska man se till att de som ansvarar för transmissions- och distributionssystemen ger de nya producenter som vill ansluta sig den kostnadsinformation som krävs, en noggrann tidsplan för behandlingen av deras ansökan och en vägledande tidsplan för deras nätanslutning? |
| --- | --- |

l)

Hur ska man se till att de som ansvarar för transmissions- och distributionssystemen ger de nya producenter som vill ansluta sig den kostnadsinformation som krävs, en noggrann tidsplan för behandlingen av deras ansökan och en vägledande tidsplan för deras nätanslutning?

4.2.7.   
  Drift av elnät (artikel 16.2, 16.7 och 16.8 i direktiv 2009/28/EG)

| a) | Hur garanterar de som ansvarar för transmissions- och distributionssystemen transmissionen och distributionen av el från förnybara energikällor? Säkerställs prioriterad eller garanterad åtkomst? |
| --- | --- |

a)

Hur garanterar de som ansvarar för transmissions- och distributionssystemen transmissionen och distributionen av el från förnybara energikällor? Säkerställs prioriterad eller garanterad åtkomst?

| b) | Hur ser man till att de som ansvarar för transmissionssystemen då de avgör inmatningsordningen mellan produktionsanläggningarna prioriterar anläggningar som använder förnybara energikällor? |
| --- | --- |

b)

Hur ser man till att de som ansvarar för transmissionssystemen då de avgör inmatningsordningen mellan produktionsanläggningarna prioriterar anläggningar som använder förnybara energikällor?

| c) | Vilka nät- och marknadsrelaterade driftsåtgärder vidtas så att andelen el från förnybara energikällor inte minskas mer än nödvändigt? Vilka typer av åtgärder planeras och när förväntas de vara genomförda? (Marknads- och nätutformning som gör det möjligt att integrera variabla resurser kan omfatta åtgärder som mer realtidsnära handel (byte från prognostisering för påföljande dag till prognostisering flera gånger om dagen och omplanering hos producenterna) sammanslagning av marknadsområden, säkerställande av tillräcklig gränsöverskridande sammankopplingskapacitet och handel, förbättring av samarbetet mellan närliggande systemansvariga, användning av förbättrade kommunikations- och kontrollverktyg, förvaltning av efterfrågesidan och aktivt deltagande av efterfrågesidan på marknaderna (genom system för tvåvägskommunikation – smart mätning), ökad distribuerad produktion och inhemsk lagring (t.ex. elbilar) med aktiv förvaltning av distributionsnät (intelligenta energinät)). |
| --- | --- |

c)

Vilka nät- och marknadsrelaterade driftsåtgärder vidtas så att andelen el från förnybara energikällor inte minskas mer än nödvändigt? Vilka typer av åtgärder planeras och när förväntas de vara genomförda? (Marknads- och nätutformning som gör det möjligt att integrera variabla resurser kan omfatta åtgärder som mer realtidsnära handel (byte från prognostisering för påföljande dag till prognostisering flera gånger om dagen och omplanering hos producenterna) sammanslagning av marknadsområden, säkerställande av tillräcklig gränsöverskridande sammankopplingskapacitet och handel, förbättring av samarbetet mellan närliggande systemansvariga, användning av förbättrade kommunikations- och kontrollverktyg, förvaltning av efterfrågesidan och aktivt deltagande av efterfrågesidan på marknaderna (genom system för tvåvägskommunikation – smart mätning), ökad distribuerad produktion och inhemsk lagring (t.ex. elbilar) med aktiv förvaltning av distributionsnät (intelligenta energinät)).

| d) | Hålls energitillsynsmyndigheten informerad om dessa åtgärder? Har myndigheten behörighet att övervaka och se till att dessa åtgärder genomförs? |
| --- | --- |

d)

Hålls energitillsynsmyndigheten informerad om dessa åtgärder? Har myndigheten behörighet att övervaka och se till att dessa åtgärder genomförs?

| e) | Är anläggningar som producerar el från förnybara energikällor integrerade på elmarknaden? På vilket sätt? Vilka skyldigheter har de när det gäller att delta på elmarknaden? |
| --- | --- |

e)

Är anläggningar som producerar el från förnybara energikällor integrerade på elmarknaden? På vilket sätt? Vilka skyldigheter har de när det gäller att delta på elmarknaden?

| f) | Vilka regler gäller för att ta ut transmissions- och distributionsavgifter från producenter av el från förnybara energikällor? |
| --- | --- |

f)

Vilka regler gäller för att ta ut transmissions- och distributionsavgifter från producenter av el från förnybara energikällor?

4.2.8.   
  Integrering av biogas i naturgasnätet (artikel 16.7, 16.9 och 16.10 i direktiv 2009/28/EG)

| a) | Hur säkerställs att transmissions- och distributionsavgifterna inte innebär diskriminering av gas från förnybara energikällor? |
| --- | --- |

a)

Hur säkerställs att transmissions- och distributionsavgifterna inte innebär diskriminering av gas från förnybara energikällor?

| b) | Har det gjorts någon bedömning av behovet av en utbyggnad av nuvarande infrastrukturer inom gasnäten för att underlätta integreringen av gas från förnybara energikällor? Vad blev resultatet? Om inte, kommer det att göras någon sådan bedömning? |
| --- | --- |

b)

Har det gjorts någon bedömning av behovet av en utbyggnad av nuvarande infrastrukturer inom gasnäten för att underlätta integreringen av gas från förnybara energikällor? Vad blev resultatet? Om inte, kommer det att göras någon sådan bedömning?

| c) | Offentliggörs tekniska bestämmelser om nätanslutning och anslutningsavgifter för biogas? Var offentliggörs dessa bestämmelser? |
| --- | --- |

c)

Offentliggörs tekniska bestämmelser om nätanslutning och anslutningsavgifter för biogas? Var offentliggörs dessa bestämmelser?

4.2.9.   
  Utveckling av infrastruktur för fjärrvärme och fjärrkyla (artikel 16.11) i direktiv 2009/28/EG)

| a) | Beskriv er bedömning av behovet av ny infrastruktur för fjärrvärme och fjärrkyla från förnybara energikällor som bidrar till att uppnå målet för 2020. Finns det med anledning av denna bedömning några planer på att utveckla sådan infrastruktur i framtiden? Vilka bidrag förväntas från stora anläggningar för biomassa, solenergi och geotermisk energi i systemen för fjärrvärme och fjärrkyla? |
| --- | --- |

a)

Beskriv er bedömning av behovet av ny infrastruktur för fjärrvärme och fjärrkyla från förnybara energikällor som bidrar till att uppnå målet för 2020. Finns det med anledning av denna bedömning några planer på att utveckla sådan infrastruktur i framtiden? Vilka bidrag förväntas från stora anläggningar för biomassa, solenergi och geotermisk energi i systemen för fjärrvärme och fjärrkyla?

4.2.10.   
  Biodrivmedel och andra flytande biobränslen – hållbarhetskriterier och kontroll av efterlevnad (artiklarna 17–21 i direktiv 2009/28/EG)

I den här delen av den nationella handlingsplanen ska medlemsstaterna förklara sin kommande strategi för att uppnå hållbarhetskriteriet för biodrivmedel och andra flytande biobränslen samt kontrollen av efterlevnaden.

| a) | Hur ska hållbarhetskriterierna för biodrivmedel och flytande biobränslen genomföras på nationell nivå? (Planeras det någon lagstiftning för genomförandet? Hur kommer den institutionella organisationen se ut?) |
| --- | --- |

a)

Hur ska hållbarhetskriterierna för biodrivmedel och flytande biobränslen genomföras på nationell nivå? (Planeras det någon lagstiftning för genomförandet? Hur kommer den institutionella organisationen se ut?)

| b) | Hur kommer ni att se till att biobränslen och flytande biodrivmedel som räknas i det nationella målet för förnybar energi, nationella skyldigheter i fråga om förnybar energi och/eller som är berättigade till ekonomiskt stöd uppfyller de hållbarhetskriterier som anges i artikel 17.2–17.5 i direktiv 2009/28/EG? (Kommer det att finnas någon nationell institution eller något nationellt organ med ansvar för att övervaka/kontrollera att kriterierna uppfylls?) |
| --- | --- |

b)

Hur kommer ni att se till att biobränslen och flytande biodrivmedel som räknas i det nationella målet för förnybar energi, nationella skyldigheter i fråga om förnybar energi och/eller som är berättigade till ekonomiskt stöd uppfyller de hållbarhetskriterier som anges i artikel 17.2–17.5 i direktiv 2009/28/EG? (Kommer det att finnas någon nationell institution eller något nationellt organ med ansvar för att övervaka/kontrollera att kriterierna uppfylls?)

| c) | Om en nationell myndighet eller nationellt organ ska övervaka att kriterierna uppfylls – finns det redan en sådan myndighet eller ett sådant organ? Om så är fallet, ange dem. Om inte, när kommer de att inrättas? |
| --- | --- |

c)

Om en nationell myndighet eller nationellt organ ska övervaka att kriterierna uppfylls – finns det redan en sådan myndighet eller ett sådant organ? Om så är fallet, ange dem. Om inte, när kommer de att inrättas?

| d) | Beskriv befintlig nationell lagstiftning om markindelning och det nationella fastighetsregistret för att kontrollera efterlevnaden av artikel 17.3–17.5 i direktiv 2009/28/EG. Hur kan ekonomiska aktörer få tillgång till den här informationen? (Beskriv befintliga regler och om hur man skiljer mellan områden med olika status som område med biologisk mångfald, skyddat område osv. Beskriv också den behöriga nationella myndighet som ska övervaka fastighetsregistret och förändringar i markstatus.) |
| --- | --- |

d)

Beskriv befintlig nationell lagstiftning om markindelning och det nationella fastighetsregistret för att kontrollera efterlevnaden av artikel 17.3–17.5 i direktiv 2009/28/EG. Hur kan ekonomiska aktörer få tillgång till den här informationen? (Beskriv befintliga regler och om hur man skiljer mellan områden med olika status som område med biologisk mångfald, skyddat område osv. Beskriv också den behöriga nationella myndighet som ska övervaka fastighetsregistret och förändringar i markstatus.)

| e) | Ange inom ramen för vilken nationell, europeisk eller internationell skyddsordning som skyddade områden klassificeras enligt. |
| --- | --- |

e)

Ange inom ramen för vilken nationell, europeisk eller internationell skyddsordning som skyddade områden klassificeras enligt.

| f) | Vilket förfarande används för att ändra status för ett markområde? Vem övervakar och rapporterar på nationell nivå om förändringar av markområdens status. Hur ofta uppdateras markfördelningsregistret (varje månad, varje år, vartannat år osv.)? |
| --- | --- |

f)

Vilket förfarande används för att ändra status för ett markområde? Vem övervakar och rapporterar på nationell nivå om förändringar av markområdens status. Hur ofta uppdateras markfördelningsregistret (varje månad, varje år, vartannat år osv.)?

| g) | Hur säkerställs och kontrolleras det på nationell nivå att goda miljövänliga jordbruksmetoder och andra tvärvillkor uppfylls (i enlighet med artikel 17.6 i direktiv 2009/28/EG)? |
| --- | --- |

g)

Hur säkerställs och kontrolleras det på nationell nivå att goda miljövänliga jordbruksmetoder och andra tvärvillkor uppfylls (i enlighet med artikel 17.6 i direktiv 2009/28/EG)?

| h) | Har ni för avsikt att utveckla frivilliga certifieringssystem för hållbara biodrivmedel och flytande biobränslen i enlighet med artikel 18.4 andra stycket i direktiv 2009/28/EG? Om så är fallet, hur? |
| --- | --- |

h)

Har ni för avsikt att utveckla frivilliga certifieringssystem för hållbara biodrivmedel och flytande biobränslen i enlighet med artikel 18.4 andra stycket i direktiv 2009/28/EG? Om så är fallet, hur?

4.3.   Stödsystem som tillämpas av medlemsstaten eller en grupp medlemsstater för främjande av användningen av energi från förnybara energikällor avseende el

Stödsystemen kan vara reglerande och föreskriva mål och/eller skyldigheter. De kan också erbjuda finansiellt stöd till investeringar eller till drift av en anläggning. Det finns också mjuka åtgärder som informations- eller utbildningskampanjer. Eftersom mjuka åtgärder beskrivs i punkt 3.2.2 bör den här bedömningen inriktas på reglerings- och finansieringsåtgärder.

Beskriv de befintliga systemen och hänvisa till aktuell lagstiftning, närmare detaljer om systemet, varaktighet (start- och slutdatum), tidigare effekter och ange om det planeras några reformer eller andra system och i så fall när. Vilka är de förväntade resultaten?

Reglering

Reglering kan handla om att införa mål och kvoter. Om det finns någon sådan kvot, beskriv den närmare:

| a) | Vilken är den rättsliga grunden för denna kvot/detta mål? |
| --- | --- |

a)

Vilken är den rättsliga grunden för denna kvot/detta mål?

| b) | Finns det några teknikspecifika mål? |
| --- | --- |

b)

Finns det några teknikspecifika mål?

| c) | Vilka är de konkreta kvoterna/målen per år (per teknik)? |
| --- | --- |

c)

Vilka är de konkreta kvoterna/målen per år (per teknik)?

| d) | Vem ska uppfylla denna kvot? |
| --- | --- |

d)

Vem ska uppfylla denna kvot?

| e) | Vad blir följderna om man inte uppfyller den? |
| --- | --- |

e)

Vad blir följderna om man inte uppfyller den?

| f) | Finns det någon övervakningsmekanism för detta? |
| --- | --- |

f)

Finns det någon övervakningsmekanism för detta?

| g) | Finns det någon mekanism för att ändra kvoter/mål? |
| --- | --- |

g)

Finns det någon mekanism för att ändra kvoter/mål?

Ekonomiskt stöd

Ekonomiskt stöd kan klassificeras på flera sätt, exempelvis ekonomiskt investeringsstöd, kapitaltillskott, lån till låg ränta, skattebefrielser eller skattelättnader, återbetalning av skatt, offentliga upphandlingar, kvoter för förnybar energi med eller utan gröna certifikat (som det går att handla med), inmatningstariffer, inmatningsstöd, frivilliga system.

Ge en utförlig beskrivning av alla system ni använder genom att svara på följande frågor.

| a) | Vad kallas systemet? Ge också en kortfattad beskrivning. |
| --- | --- |

a)

Vad kallas systemet? Ge också en kortfattad beskrivning.

| b) | Är detta ett frivilligt eller obligatoriskt system? |
| --- | --- |

b)

Är detta ett frivilligt eller obligatoriskt system?

| c) | Vem förvaltar det? (Genomförandeorgan, tillsynsmyndighet) |
| --- | --- |

c)

Vem förvaltar det? (Genomförandeorgan, tillsynsmyndighet)

| d) | Vilka åtgärder vidtas för att garantera tillgången till den budget/finansiering som krävs för att uppnå det nationella målet? |
| --- | --- |

d)

Vilka åtgärder vidtas för att garantera tillgången till den budget/finansiering som krävs för att uppnå det nationella målet?

| e) | Hur hanterar systemet den långsiktiga säkerheten och tillförlitligheten? |
| --- | --- |

e)

Hur hanterar systemet den långsiktiga säkerheten och tillförlitligheten?

| f) | Ses systemet över regelbundet? Vilken typ av återkopplings- eller justeringsmekanismer finns det? Hur har systemet optimerats hittills? |
| --- | --- |

f)

Ses systemet över regelbundet? Vilken typ av återkopplings- eller justeringsmekanismer finns det? Hur har systemet optimerats hittills?

| g) | Skiljer sig stödet åt beroende på teknik? |
| --- | --- |

g)

Skiljer sig stödet åt beroende på teknik?

| h) | Vilka är de förväntade effekterna i fråga om energiproduktion? |
| --- | --- |

h)

Vilka är de förväntade effekterna i fråga om energiproduktion?

| i) | Ställs det några villkor i fråga om energieffektivitetskriterier för att stödet ska beviljas? |
| --- | --- |

i)

Ställs det några villkor i fråga om energieffektivitetskriterier för att stödet ska beviljas?

| j) | Är detta en befintlig åtgärd? Vilken nationell lagstiftning regleras den av? |
| --- | --- |

j)

Är detta en befintlig åtgärd? Vilken nationell lagstiftning regleras den av?

| k) | Är detta ett planerat system? När ska det tas i drift? |
| --- | --- |

k)

Är detta ett planerat system? När ska det tas i drift?

| l) | Vilka start- och slutdatum (varaktighet) har fastställts för systemet i sin helhet? |
| --- | --- |

l)

Vilka start- och slutdatum (varaktighet) har fastställts för systemet i sin helhet?

| m) | Har det fastställts någon minsta eller största storlek för de system som är stödberättigande? |
| --- | --- |

m)

Har det fastställts någon minsta eller största storlek för de system som är stödberättigande?

| n) | Kan samma projekt få stöd från mer än en stödåtgärd? Vilka åtgärder kan kumuleras? |
| --- | --- |

n)

Kan samma projekt få stöd från mer än en stödåtgärd? Vilka åtgärder kan kumuleras?

| o) | Finns det regionala/lokala stödsystem? Om så är fallet, beskriv dessa närmare med samma kriterier. |
| --- | --- |

o)

Finns det regionala/lokala stödsystem? Om så är fallet, beskriv dessa närmare med samma kriterier.

Särskilda frågor om investeringsstöd:

| a) | Vad ingår i stödsystemet? (Subventioner, kapitaltillskott, lån till låg ränta, skattebefrielser eller skattelättnader, återbetalning av skatt.) |
| --- | --- |

a)

Vad ingår i stödsystemet? (Subventioner, kapitaltillskott, lån till låg ränta, skattebefrielser eller skattelättnader, återbetalning av skatt.)

| b) | Vem kan komma i fråga för detta system? Är det inrättat för särskild(a) teknik(er)? |
| --- | --- |

b)

Vem kan komma i fråga för detta system? Är det inrättat för särskild(a) teknik(er)?

| c) | Tas ansökningar emot och beviljas kontinuerligt eller finns det återkommande ansökningsperioder? Vid återkommande ansökningsperioder, ange hur ofta och på vilka villkor dessa genomförs. |
| --- | --- |

c)

Tas ansökningar emot och beviljas kontinuerligt eller finns det återkommande ansökningsperioder? Vid återkommande ansökningsperioder, ange hur ofta och på vilka villkor dessa genomförs.

Särskilda frågor för certifikat som går att handla med:

| a) | Finns det någon kvot för den andel el som ska produceras från förnybara energikällor i den totala försörjningen? |
| --- | --- |

a)

Finns det någon kvot för den andel el som ska produceras från förnybara energikällor i den totala försörjningen?

| b) | Vem har den kvoten? |
| --- | --- |

b)

Vem har den kvoten?

| c) | Finns det några teknikspecifika band? |
| --- | --- |

c)

Finns det några teknikspecifika band?

| d) | Vilka tekniker omfattas av systemet? |
| --- | --- |

d)

Vilka tekniker omfattas av systemet?

| e) | Är det tillåtet med internationell handel med certifikat? På vilka villkor? |
| --- | --- |

e)

Är det tillåtet med internationell handel med certifikat? På vilka villkor?

| f) | Finns det något lägstapris? |
| --- | --- |

f)

Finns det något lägstapris?

| g) | Finns det några sanktioner för bristande efterlevnad? |
| --- | --- |

g)

Finns det några sanktioner för bristande efterlevnad?

| h) | Vad är genomsnittspriset för certifikat? Offentliggörs det? Var? |
| --- | --- |

h)

Vad är genomsnittspriset för certifikat? Offentliggörs det? Var?

| i) | Hur ser systemet med handel av certifikat ut? |
| --- | --- |

i)

Hur ser systemet med handel av certifikat ut?

| j) | Hur länge kan en anläggning delta i systemet? |
| --- | --- |

j)

Hur länge kan en anläggning delta i systemet?

Särskilda frågor för fasta inmatningspriser:

| a) | Vilka villkor ställs för att få de fasta priserna? |
| --- | --- |

a)

Vilka villkor ställs för att få de fasta priserna?

| b) | Finns det ett tak för den totala volymen el som produceras per år eller för installerad kapacitet som kan komma i fråga för priset? |
| --- | --- |

b)

Finns det ett tak för den totala volymen el som produceras per år eller för installerad kapacitet som kan komma i fråga för priset?

| c) | Är detta ett teknikspecifikt system? Vilka är prisnivåerna för respektive teknik? |
| --- | --- |

c)

Är detta ett teknikspecifikt system? Vilka är prisnivåerna för respektive teknik?

| d) | Finns det andra kriterier för att använda skilda prisnivåer? |
| --- | --- |

d)

Finns det andra kriterier för att använda skilda prisnivåer?

| e) | Hur länge är det fasta priset garanterat? |
| --- | --- |

e)

Hur länge är det fasta priset garanterat?

| f) | Planeras några prisjusteringar i systemet? |
| --- | --- |

f)

Planeras några prisjusteringar i systemet?

Särskilda frågor för inmatningspremier:

| a) | Vad är villkoren för att få premien? |
| --- | --- |

a)

Vad är villkoren för att få premien?

| b) | Finns det ett tak för den totala volymen el som produceras per år eller för installerad kapacitet som kan komma i fråga för premien? |
| --- | --- |

b)

Finns det ett tak för den totala volymen el som produceras per år eller för installerad kapacitet som kan komma i fråga för premien?

| c) | Är detta ett alternativ till fasta priser? |
| --- | --- |

c)

Är detta ett alternativ till fasta priser?

| d) | Är detta ett teknikspecifikt system? Vilka är premienivåerna för respektive teknik? |
| --- | --- |

d)

Är detta ett teknikspecifikt system? Vilka är premienivåerna för respektive teknik?

| e) | Finns det en nedre eller övre gräns för premien? Ange närmare. |
| --- | --- |

e)

Finns det en nedre eller övre gräns för premien? Ange närmare.

| f) | Hur länge är premiumpriset garanterat? |
| --- | --- |

f)

Hur länge är premiumpriset garanterat?

| g) | Planeras några prisjusteringar i systemet? |
| --- | --- |

g)

Planeras några prisjusteringar i systemet?

Särskilda frågor för upphandling:

| a) | Hur ofta genomförs upphandlingar och hur stora är de? |
| --- | --- |

a)

Hur ofta genomförs upphandlingar och hur stora är de?

| b) | Vilka tekniker berörs? |
| --- | --- |

b)

Vilka tekniker berörs?

| c) | Är de integrerade med nätutvecklingen? |
| --- | --- |

c)

Är de integrerade med nätutvecklingen?

4.4.   Stödsystem som tillämpas av medlemsstaten eller en grupp medlemsstater för främjande av användningen av energi från förnybara energikällor avseende värme och kyla

Följ strukturen i punkt 4.3 och svara på samma frågor när det gäller stödåtgärderna för förnybar energi inom sektorn för värme och kyla. Ta dessutom upp följande punkter:

| a) | Hur anpassas stödsystemen för el från förnybara energikällor för att uppmuntra användningen av kraftvärmeproduktion från förnybara energikällor? |
| --- | --- |

a)

Hur anpassas stödsystemen för el från förnybara energikällor för att uppmuntra användningen av kraftvärmeproduktion från förnybara energikällor?

| b) | Vilka stödsystem finns det för att uppmuntra användning av fjärrvärme och fjärrkyla från förnybara energikällor? |
| --- | --- |

b)

Vilka stödsystem finns det för att uppmuntra användning av fjärrvärme och fjärrkyla från förnybara energikällor?

| c) | Vilka stödsystem finns det för att uppmuntra användning av små anläggningar för värme och kyla från förnybara energikällor? |
| --- | --- |

c)

Vilka stödsystem finns det för att uppmuntra användning av små anläggningar för värme och kyla från förnybara energikällor?

| d) | Vilka stödsystem finns det för att uppmuntra användning av värme och kyla från förnybara energikällor i industritillämpningar? |
| --- | --- |

d)

Vilka stödsystem finns det för att uppmuntra användning av värme och kyla från förnybara energikällor i industritillämpningar?

4.5.   Stödsystem som tillämpas av medlemsstaten eller en grupp medlemsstater för främjande av användningen av energi från förnybara energikällor avseende transport

Följ strukturen i punkt 4.3 och svara på samma frågor när det gäller stödåtgärderna för förnybar energi inom transportsektorn. Särskilj mellan olika transportslag (t.ex. vägtransport, andra transportmetoder än vägtransport). Ta dessutom upp följande punkter:

| a) | Vilka är de konkreta kvoterna/målen per år (per drivmedel eller teknik)? |
| --- | --- |

a)

Vilka är de konkreta kvoterna/målen per år (per drivmedel eller teknik)?

| b) | Differentieras stödet beroende på typ av drivmedel eller teknik? Finns det något särskilt stöd för biodrivmedel som uppfyller kriterierna i artikel 21.2 i direktivet? |
| --- | --- |

b)

Differentieras stödet beroende på typ av drivmedel eller teknik? Finns det något särskilt stöd för biodrivmedel som uppfyller kriterierna i artikel 21.2 i direktivet?

4.6.   Särskilda åtgärder för främjande av användningen av energi från biomassa

Biomassa har stor betydelse som primärenergi inom alla tre sektorer: värme och kyla, el och transport. Det är avgörande med en nationell strategi för biomassa för att planera rollerna för och samspelet mellan slutanvändarna av energin och samspelet med andra icke energirelaterade sektorer. Därför ska medlemsstaterna bedöma sin inhemska potential och den ökade mobiliseringen av inhemska och importerade biomassaresurser. Effekterna på och samspelet med andra icke energirelaterade sektorer (livsmedels- och foderindustrin, massa- och pappersindustrin, byggindustrin, möbelindustrin osv.) bör analyseras.

4.6.1.   
  Tillgång på biomassa: både inhemsk och importerad

Här bör medlemsstaterna bedöma tillgången på inhemsk biomassa och importbehovet.

Det bör göras åtskillnad mellan biomassa A) från skogsbruk – 1. direkt och 2. indirekt tillgång, B) från jordbruk och fiske – 1. direkt tillgång och 2. biprodukter/bearbetade grödor och C) från avfall – 1. biologiskt nedbrytbar fraktion av fast kommunalt avfall, 2. biologiskt nedbrytbar fraktion av fast industriavfall samt 3. avloppsslam. Ni måste lämna uppgifter om de ovannämnda första delkategorierna, medan det är frivilligt att lämna mer detaljerad information. Sammanlagt måste siffrorna dock avspegla den följande kategoriseringen och informationen ska lämnas i de enheter som används i tabell 7. Importens betydelse (inom EU och från länder utanför EU) måste avspeglas.

Tänk på att träflis, bricketter och pellets kan komma från direkt eller indirekt försörjning från skogsbruket. Om uppgifter om pellets ingår i tabellen bör det anges huruvida råvaran kommer från direkt eller indirekt tillgång.

När det gäller biogas och biodrivmedel bör mängden obehandlat råmaterial anges i tabell 7, inte mängden behandlat råmaterial. Det är naturligtvis svårare att kontrollera mängden råmaterial av biomassa till biodrivmedel i fråga om import och export och det kan bli nödvändigt att göra uppskattningar. Om informationen om import bygger på importen av biodrivmedel måste detta anges i tabellen.

Tabell 7

Tillgång på biomassa 2006

| Ursprungssektorn | | Mängd inhemska resurser (21) | Import | Export | Nettomängd | Primär energiproduktion
  (ktoe) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU-intern | EU-extern | EU-intern/EU-extern |
| A) | Biomassa från skogsbruk (22) |

Ursprungssektorn

Mängd inhemska resurser (21)

Import

Export

Nettomängd

Primär energiproduktion

(ktoe)

EU-intern

EU-extern

EU-intern/EU-extern

A)

Biomassa från skogsbruk (22)

Varav

| 1. | Direkt försörjning av träbiomassa från skog och annan trädbevuxen mark för energiproduktion |
| --- | --- |

1.

Direkt försörjning av träbiomassa från skog och annan trädbevuxen mark för energiproduktion

Frivilligt – om det finns uppgifter tillgängliga kan ni ge närmare information om mängden råmaterial inom denna kategori

| a) | Avverkning |
| --- | --- |

a)

Avverkning

| b) | Rester från avverkningar (toppar, grenar, bark, stubbar) |
| --- | --- |

b)

Rester från avverkningar (toppar, grenar, bark, stubbar)

| c) | Rester från naturvårdsförvaltning (träbiomassa från parker, trädgårdar, trädplanteringar, buskar) |
| --- | --- |

c)

Rester från naturvårdsförvaltning (träbiomassa från parker, trädgårdar, trädplanteringar, buskar)

| d) | Övrigt (ange närmare) |
| --- | --- |

d)

Övrigt (ange närmare)

| 2. | Indirekt försörjning av träbiomassa för energiproduktion |
| --- | --- |

2.

Indirekt försörjning av träbiomassa för energiproduktion

Frivilligt – om informationen finns tillgänglig kan ni lämna närmare uppgifter

| a) | Rester från sågverk, snickerier, möbelindustri (bark, sågspån) |
| --- | --- |

a)

Rester från sågverk, snickerier, möbelindustri (bark, sågspån)

| b) | Biprodukter från massa- och pappersindustri (svartlut, tallharts) |
| --- | --- |

b)

Biprodukter från massa- och pappersindustri (svartlut, tallharts)

| c) | Bearbetat träbränsle |
| --- | --- |

c)

Bearbetat träbränsle

| d) | Återvunnet trä efter användning (återvunnet trä för energiförbrukning, trä från hushållsavfall) |
| --- | --- |

d)

Återvunnet trä efter användning (återvunnet trä för energiförbrukning, trä från hushållsavfall)

| e) | Övrigt (ange närmare) |
| --- | --- |

e)

Övrigt (ange närmare)

| B) | Biomassa från jordbruk och fiske: |
| --- | --- |

B)

Biomassa från jordbruk och fiske:

Varav

| 1. | Jordbruks- och fiskeriprodukter som används direkt för energiproduktion |
| --- | --- |

1.

Jordbruks- och fiskeriprodukter som används direkt för energiproduktion

Frivilligt – om informationen finns tillgänglig kan ni lämna närmare uppgifter

| a) | Jordbruksgrödor (spannmål, oljeväxter, sockerbetor, ensilerad majs) |
| --- | --- |

a)

Jordbruksgrödor (spannmål, oljeväxter, sockerbetor, ensilerad majs)

| b) | Planteringar |
| --- | --- |

b)

Planteringar

| c) | Snabbväxande träd |
| --- | --- |

c)

Snabbväxande träd

| d) | Andra energigrödor (gräs) |
| --- | --- |

d)

Andra energigrödor (gräs)

| e) | Alger |
| --- | --- |

e)

Alger

| f) | Övrigt (ange närmare) |
| --- | --- |

f)

Övrigt (ange närmare)

| 2. | Biprodukter från jordbruket/bearbetade rester och biprodukter från fiske för energiproduktion |
| --- | --- |

2.

Biprodukter från jordbruket/bearbetade rester och biprodukter från fiske för energiproduktion

Frivilligt – om informationen finns tillgänglig kan ni lämna närmare uppgifter

| a) | Halm |
| --- | --- |

a)

Halm

| b) | Gödsel |
| --- | --- |

b)

Gödsel

| c) | Djurfett |
| --- | --- |

c)

Djurfett

| d) | Kött- och benmjöl |
| --- | --- |

d)

Kött- och benmjöl

| e) | Kakor av biprodukter (inklusive oljeväxtkakor och olivoljekakor för energi) |
| --- | --- |

e)

Kakor av biprodukter (inklusive oljeväxtkakor och olivoljekakor för energi)

| f) | Fruktbiomassa (inklusive skal, kärnor) |
| --- | --- |

f)

Fruktbiomassa (inklusive skal, kärnor)

| g) | Biprodukter från fiske |
| --- | --- |

g)

Biprodukter från fiske

| h) | Beskärningsrester från vinstockar, olivträd, fruktträd |
| --- | --- |

h)

Beskärningsrester från vinstockar, olivträd, fruktträd

| i) | Övrigt (ange närmare) |
| --- | --- |

i)

Övrigt (ange närmare)

| C) | Biomassa från avfall: |
| --- | --- |

C)

Biomassa från avfall:

Varav

| 1. | Biologiskt nedbrytbar fraktion av fast kommunalt avfall, inklusive bioavfall (biologiskt nedbrytbart park- och trädgårdsavfall, livsmedels- och köksavfall från hushåll, restauranger, cateringfirmor och affärer samt jämförbart avfall från livsmedelsbearbetningsanläggningar) och deponigas |
| --- | --- |

1.

Biologiskt nedbrytbar fraktion av fast kommunalt avfall, inklusive bioavfall (biologiskt nedbrytbart park- och trädgårdsavfall, livsmedels- och köksavfall från hushåll, restauranger, cateringfirmor och affärer samt jämförbart avfall från livsmedelsbearbetningsanläggningar) och deponigas

| 2. | Biologiskt nedbrytbar fraktion av industriavfall (inklusive papper, kartong, pallar) |
| --- | --- |

2.

Biologiskt nedbrytbar fraktion av industriavfall (inklusive papper, kartong, pallar)

| 3. | Avloppsslam |
| --- | --- |

3.

Avloppsslam

Förklara den omräkningsfaktor/beräkningsmetod som har använts ovan för att räkna om mängden tillgängliga resurser till primärenergi.

Ange beräkningsgrunden för den biologiskt nedbrytbara fraktionen av fast kommunalt avfall och industriavfall.

Använd tabell 7a för att ange det uppskattade bidraget från biomassa i energianvändningen 2015 och 2020 (enligt kategorierna i tabell 7).

Tabell 7a

Beräknad inhemsk försörjning av biomassa 2015 och 2020

| Ursprungssektor | 2015 | 2020 |
| --- | --- | --- |
| Förväntad mängd inhemska resurser | Primär energi produktion
  (ktoe) | Förväntad mängd inhemska resurser | Primär energi produktion
  (ktoe) |
| A) | Biomassa från skogsbruk |

Ursprungssektor

2015

2020

Förväntad mängd inhemska resurser

Primär energi produktion

(ktoe)

Förväntad mängd inhemska resurser

Primär energi produktion

(ktoe)

A)

Biomassa från skogsbruk

| 1. | Direkt försörjning av träbiomassa från skog och annan trädbevuxen mark för energiproduktion |
| --- | --- |

1.

Direkt försörjning av träbiomassa från skog och annan trädbevuxen mark för energiproduktion

| 2. | Indirekt försörjning av träbiomassa för energiproduktion |
| --- | --- |

2.

Indirekt försörjning av träbiomassa för energiproduktion

| B) | Biomassa från jordbruk och fiske |
| --- | --- |

B)

Biomassa från jordbruk och fiske

| 1. | Jordbruks- och fiskeriprodukter som används direkt för energiproduktion |
| --- | --- |

1.

Jordbruks- och fiskeriprodukter som används direkt för energiproduktion

| 2. | Biprodukter från jordbruket/bearbetade rester och biprodukter från fiske för energiproduktion |
| --- | --- |

2.

Biprodukter från jordbruket/bearbetade rester och biprodukter från fiske för energiproduktion

| C) | Biomassa från avfall |
| --- | --- |

C)

Biomassa från avfall

| 1. | Biologiskt nedbrytbar fraktion av fast kommunalt avfall, inklusive bioavfall (biologiskt nedbrytbart park- och trädgårdsavfall, livsmedels- och köksavfall från hushåll, restauranger, cateringfirmor och affärer samt jämförbart avfall från livsmedelsbearbetningsanläggningar) och deponigas |
| --- | --- |

1.

Biologiskt nedbrytbar fraktion av fast kommunalt avfall, inklusive bioavfall (biologiskt nedbrytbart park- och trädgårdsavfall, livsmedels- och köksavfall från hushåll, restauranger, cateringfirmor och affärer samt jämförbart avfall från livsmedelsbearbetningsanläggningar) och deponigas

| 2. | Biologiskt nedbrytbar fraktion av industriavfall (inklusive papper, kartong, pallar) |
| --- | --- |

2.

Biologiskt nedbrytbar fraktion av industriavfall (inklusive papper, kartong, pallar)

| 3. | Avloppsslam |
| --- | --- |

3.

Avloppsslam

Vilken betydelse förväntas importerad biomassa få fram till 2020? Ange förväntade kvantiteter (ktoe) och om möjligt också importländerna.

Beskriv nuläget i fråga om jordbruksmark som används särskilt för energiproduktion:

Tabell 8

Användning av jordbruksmark för produktion av energigrödor 2006

| (ha) |
| --- |
| Användning av jordbruksmark för produktion av energigrödor | Yta |
| 1. | Mark som används för snabbväxande träd (vide, poppel) |

(ha)

Användning av jordbruksmark för produktion av energigrödor

Yta

1.

Mark som används för snabbväxande träd (vide, poppel)

| 2. | Mark som används för andra energigrödor, som gräs (rörflen, rödhirs, Miscanthus), durra |
| --- | --- |

2.

Mark som används för andra energigrödor, som gräs (rörflen, rödhirs, Miscanthus), durra

4.6.2.   
  Åtgärder för att öka tillgången på biomassa, med beaktande av andra användare av biomassa (jord- och skogsbruksbaserade sektorer)

Mobilisering av nya källor till biomassa

| a) | Ange hur mycket mark som är förstörd. |
| --- | --- |

a)

Ange hur mycket mark som är förstörd.

| b) | Ange hur mycket outnyttjad odlingsbar mark det finns. |
| --- | --- |

b)

Ange hur mycket outnyttjad odlingsbar mark det finns.

| c) | Planeras det några åtgärder för att uppmuntra till användning av outnyttjad mark, förstörd mark osv. för energiändamål? |
| --- | --- |

c)

Planeras det några åtgärder för att uppmuntra till användning av outnyttjad mark, förstörd mark osv. för energiändamål?

| d) | Finns det några planer på att använda råmaterial som redan finns tillgängligt (t.ex. gödsel) för energi? |
| --- | --- |

d)

Finns det några planer på att använda råmaterial som redan finns tillgängligt (t.ex. gödsel) för energi?

| e) | Finns det någon särskild politik för att främja produktion och användning av biogas? Vilken typ av användningsområden främjas (lokal, fjärrvärme, biogasnät, integrering i naturgasnät)? |
| --- | --- |

e)

Finns det någon särskild politik för att främja produktion och användning av biogas? Vilken typ av användningsområden främjas (lokal, fjärrvärme, biogasnät, integrering i naturgasnät)?

| f) | Vilka åtgärder planeras för att förbättra skogsförvaltningsteknikerna för att få ut så mycket biomassa som möjligt från skogen på ett hållbart sätt? (23) Hur ska skogsförvaltningen förbättras för att öka den framtida tillväxten? Vilka åtgärder planeras för att maximera utvinningen av befintlig biomassa som redan kan börja användas? |
| --- | --- |

f)

Vilka åtgärder planeras för att förbättra skogsförvaltningsteknikerna för att få ut så mycket biomassa som möjligt från skogen på ett hållbart sätt? (23) Hur ska skogsförvaltningen förbättras för att öka den framtida tillväxten? Vilka åtgärder planeras för att maximera utvinningen av befintlig biomassa som redan kan börja användas?

Effekter på andra sektorer

| a) | Hur kommer effekterna av användningen av energi från biomassa på andra jord- och skogsbruksbaserade sektorer att övervakas? Vilka är effekterna? (Ange om möjligt också kvantitativa effekter.) Finns det planer på att övervaka dessa effekter i framtiden? |
| --- | --- |

a)

Hur kommer effekterna av användningen av energi från biomassa på andra jord- och skogsbruksbaserade sektorer att övervakas? Vilka är effekterna? (Ange om möjligt också kvantitativa effekter.) Finns det planer på att övervaka dessa effekter i framtiden?

| b) | Vilken typ av utveckling förväntas inom andra jord- och skogsbruksbaserade sektorer som skulle kunna påverka energianvändningen? (Skulle t.ex. förbättrad effektivitet/produktivitet öka eller minska mängden biprodukter som är tillgängliga för energianvändning?) |
| --- | --- |

b)

Vilken typ av utveckling förväntas inom andra jord- och skogsbruksbaserade sektorer som skulle kunna påverka energianvändningen? (Skulle t.ex. förbättrad effektivitet/produktivitet öka eller minska mängden biprodukter som är tillgängliga för energianvändning?)

4.7.   Planerad användning av statistiska överföringar mellan medlemsstater och planerat deltagande i gemensamma projekt med andra medlemsstater och tredjeländer

Beskriv i vilken omfattning ni förväntar er att använda mekanismer för samarbete mellan medlemsstater och mellan medlemsstater och tredjeländer. Denna information bör bygga på de uppgifter som lämnats i det prognosdokument som avses i artikel 4.3 i direktiv 2009/28/EG.

4.7.1.   
  Förfarandefrågor

| a) | Beskriv de befintliga eller kommande nationella förfarandena (steg för steg) för att organisera en statistisk överföring eller ett gemensamt projekt (inklusive ansvariga organ och kontaktpunkter). |
| --- | --- |

a)

Beskriv de befintliga eller kommande nationella förfarandena (steg för steg) för att organisera en statistisk överföring eller ett gemensamt projekt (inklusive ansvariga organ och kontaktpunkter).

| b) | Beskriv vilka metoder privata enheter kan använda för att föreslå och delta i gemensamma projekt med medlemsstater eller tredjeländer. |
| --- | --- |

b)

Beskriv vilka metoder privata enheter kan använda för att föreslå och delta i gemensamma projekt med medlemsstater eller tredjeländer.

| c) | Ange kriterierna för att avgöra när statistiska överföringar eller gemensamma projekt ska användas. |
| --- | --- |

c)

Ange kriterierna för att avgöra när statistiska överföringar eller gemensamma projekt ska användas.

| d) | Vilken mekanism ska användas för att involvera andra intresserade medlemsstater i ett gemensamt projekt? |
| --- | --- |

d)

Vilken mekanism ska användas för att involvera andra intresserade medlemsstater i ett gemensamt projekt?

| e) | Är ni villiga att delta i gemensamma projekt i andra medlemsstater? Hur mycket installerad kapacitet/producerad el eller värme per år tänker ni stödja? Hur tänker ni skapa stödsystem för dessa projekt? |
| --- | --- |

e)

Är ni villiga att delta i gemensamma projekt i andra medlemsstater? Hur mycket installerad kapacitet/producerad el eller värme per år tänker ni stödja? Hur tänker ni skapa stödsystem för dessa projekt?

4.7.2.   
  Den beräknade överskottsproduktion av energi från förnybara energikällor jämfört med det vägledande förloppet som skulle kunna överföras till andra medlemsstater

Använd tabell 9 för att fylla i uppgifterna.

4.7.3.   
  Den beräknade potentialen för gemensamma projekt

| a) | Inom vilka sektorer kan ni erbjuda utveckling av förnybar energianvändning inom ert territorium för gemensamma projekt? |
| --- | --- |

a)

Inom vilka sektorer kan ni erbjuda utveckling av förnybar energianvändning inom ert territorium för gemensamma projekt?

| b) | Har det gjorts någon specifikation av den teknik som behöver utvecklas? Hur mycket installerad kapacitet/producerad el eller värme per år? |
| --- | --- |

b)

Har det gjorts någon specifikation av den teknik som behöver utvecklas? Hur mycket installerad kapacitet/producerad el eller värme per år?

| c) | Hur ska anläggningar för gemensamma projekt identifieras? (Kan t.ex. lokala och regionala myndigheter eller projektansvariga rekommendera anläggningar? Eller kan alla projekt delta oavsett lokalisering?) |
| --- | --- |

c)

Hur ska anläggningar för gemensamma projekt identifieras? (Kan t.ex. lokala och regionala myndigheter eller projektansvariga rekommendera anläggningar? Eller kan alla projekt delta oavsett lokalisering?)

| d) | Känner ni till potentialen för gemensamma projekt i andra medlemsstater eller i tredjeländer? (Inom vilken sektor? Hur stor kapacitet? Vilket stöd planeras? För vilka tekniker?) |
| --- | --- |

d)

Känner ni till potentialen för gemensamma projekt i andra medlemsstater eller i tredjeländer? (Inom vilken sektor? Hur stor kapacitet? Vilket stöd planeras? För vilka tekniker?)

| e) | Föredrar ni att stödja vissa tekniker? Om så är fallet, vilka? |
| --- | --- |

e)

Föredrar ni att stödja vissa tekniker? Om så är fallet, vilka?

4.7.4.   
  Beräknad efterfrågan på energi från förnybara energikällor från andra källor än inhemsk produktion

Använd tabell 9 för att fylla i uppgifterna.

Tabell 9

Beräknat överskott och/eller underskott i produktionen av förnybar energi jämfört med det vägledande förloppet som kan överföras till/från andra medlemsstater i [medlemsstat]

| (ktoe) |
| --- |
| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| Beräknat överskott i prognosdokumentet | | | | | | | | | | | |
| Beräknat överskott i den nationella handlingsplanen | | | | | | | | | | | |
| Beräknat underskott i prognosdokumentet | | | | | | | | | | | |
| Beräknat underskott i den nationella handlingsplanen | | | | | | | | | | | |

(ktoe)

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Beräknat överskott i prognosdokumentet

Beräknat överskott i den nationella handlingsplanen

Beräknat underskott i prognosdokumentet

Beräknat underskott i den nationella handlingsplanen

5.   BEDÖMNINGAR

5.1.   Det totala förväntade bidraget från varje enskild teknik för energi från förnybara energikällor för att nå de bindande målen för 2020 och det vägledande förloppet för andelen energi från förnybara energikällor avseende el, värme och kyla samt transporter

Bidraget från varje förnybar energiteknik till förloppet och målen för 2020 inom sektorerna för el, värme och kyla samt transporter bör beräknas och ett möjligt framtidsscenario anges utan att detta behöver innebära att man inför ett mål eller en kvot för varje teknik.

I fråga om elsektorn bör både den förväntade (ackumulerade) installerade kapaciteten (i MW) och årsproduktionen (GWh) anges per teknik. För vattenkraft bör åtskillnad göras mellan anläggningar på mindre än 1 MW, mellan 1 och 10 MW och över 10 MW installerad kapacitet. För solenergi bör separata uppgifter lämnas för bidrag från solcellssystem och från koncentrerad solenergi. För vindkraft bör separata uppgifter lämnas för landbaserade respektive havsbaserade kraftverk. För biomassa bör åtskillnad göras mellan fast, gasformig och flytande biomassa för el.

Vid bedömningen av sektorn för värme och kyla bör det göras beräkningar av både installerad kapacitet och produktion för geotermisk teknik, solenergi, värmepumpar och biomassateknik. Den senare kategorin bör delas upp på fast, gasformig och flytande biomassa. Bidraget från fjärrvärmeanläggningar som använder förnybara energikällor bör beräknas.

Bidraget från olika tekniker till det förnybara energimålet inom transportsektorn bör anges för vanliga biodrivmedel (både bioetanol och biodiesel), biodrivmedel från avfall och restprodukter, biodrivmedel från cellulosa från icke-livsmedel samt material som innehåller både cellulosa och lignin, biogas, el från förnybara energikällor samt väte från förnybara energikällor.

Om ni har beräkningar i fråga om utveckling av användningen av vissa tekniker per region, var vänlig ange detta efter tabellen.

Tabell 10.a

Beräkning av det förväntade totala bidraget (installerad kapacitet, elproduktion (brutto)) från varje förnybar energiteknik i [medlemsstat] för att nå de bindande målen för 2020 och följa det vägledande förloppet för andelen energi från förnybara energikällor med avseende på el 2010–2014

| | 2005 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MW | GWh | MW | GWh | MW | GWh | MW | GWh | MW | GWh | MW | GWh |
| Vattenkraft: |
| < 1MW | | | | | | | | | | | | |
| 1MW–10 MW | | | | | | | | | | | | |
| > 10MW | | | | | | | | | | | | |
| Varav pumpad | | | | | | | | | | | | |
| Geotermisk energi |
| Solenergi: | | | | | | | | | | | | |
| Solcell | | | | | | | | | | | | |
| Koncentrerad solenergi | | | | | | | | | | | | |
| Tidvatten-, våg- och havsenergi | | | | | | | | | | | | |
| Vindkraft: |
| På land | | | | | | | | | | | | |
| Till havs | | | | | | | | | | | | |
| Biomassa: |
| Fast | | | | | | | | | | | | |
| Biogas | | | | | | | | | | | | |
| Flytande biobränslen
   (24) | | | | | | | | | | | | |
| Totalt | | | | | | | | | | | | |
| Varav kraftvärmeproduktion | | | | | | | | | | | | |

2005

2010

2011

2012

2013

2014

MW

GWh

MW

GWh

MW

GWh

MW

GWh

MW

GWh

MW

GWh

Vattenkraft:

< 1MW

1MW–10 MW

> 10MW

Varav pumpad

Geotermisk energi

Solenergi:

Solcell

Koncentrerad solenergi

Tidvatten-, våg- och havsenergi

Vindkraft:

På land

Till havs

Biomassa:

Fast

Biogas

Flytande biobränslen
   (24)

Totalt

Varav kraftvärmeproduktion

Tabell 10.b

Beräkning av det förväntade totala bidraget (installerad kapacitet, elproduktion (brutto)) från varje förnybar energiteknik i [medlemsstat] för att nå de bindande målen för 2020 och följa det vägledande förloppet för andelen energi från förnybara energikällor med avseende på el 2015–2020

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MW | GWh | MW | GWh | MW | GWh | MW | GWh | MW | GWh | MW | GWh |
| Vattenkraft: |
| < 1MW | | | | | | | | | | | | |
| 1MW–10 MW | | | | | | | | | | | | |
| > 10MW | | | | | | | | | | | | |
| Varav pumpad | | | | | | | | | | | | |
| Geotermisk energi |
| Solenergi: | | | | | | | | | | | | |
| Solcell | | | | | | | | | | | | |
| Koncentrerad solenergi | | | | | | | | | | | | |
| Tidvatten-, våg- och havsenergi | | | | | | | | | | | | |
| Vindkraft: |
| På land | | | | | | | | | | | | |
| Till havs | | | | | | | | | | | | |
| Biomassa: |
| Fast | | | | | | | | | | | | |
| Biogas | | | | | | | | | | | | |
| Flytande biobränslen
   (25) | | | | | | | | | | | | |
| Totalt | | | | | | | | | | | | |
| Varav kraftvärmeproduktion | | | | | | | | | | | | |

2015

2016

2017

2018

2019

2020

MW

GWh

MW

GWh

MW

GWh

MW

GWh

MW

GWh

MW

GWh

Vattenkraft:

< 1MW

1MW–10 MW

> 10MW

Varav pumpad

Geotermisk energi

Solenergi:

Solcell

Koncentrerad solenergi

Tidvatten-, våg- och havsenergi

Vindkraft:

På land

Till havs

Biomassa:

Fast

Biogas

Flytande biobränslen
   (25)

Totalt

Varav kraftvärmeproduktion

Tabell 11

Beräkning av det totala förväntade bidraget (slutlig energianvändning
   (26)
  ) från varje förnybar energiteknik i [medlemsstat] för att nå de bindande målen för 2020 och följa det vägledande förloppet för andelen energi från förnybara energikällor med avseende på värme och kyla 2010–2020

| (ktoe) |
| --- |
| | 2005 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| Geotermisk energi (exklusive geotermisk värme med låga temperaturer i värmepumptillämpningar) | | | | | | | | | | | | |
| Solenergi | | | | | | | | | | | | |
| Biomassa: |
| Fast | | | | | | | | | | | | |
| Biogas | | | | | | | | | | | | |
| Flytande biobränslen
   (27) | | | | | | | | | | | | |
| Förnybar energi från värmepumpar:
  varav aeorotermisk (luftvärme)
  varav geotermisk (jordvärme)
  varav hydrotermisk (vattenburen värme) | | | | | | | | | | | | |
| Totalt | | | | | | | | | | | | |
| Varav fjärrvärme
   (28) | | | | | | | | | | | | |
| Varav biomassa i hushåll
   (29) | | | | | | | | | | | | |

(ktoe)

2005

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Geotermisk energi (exklusive geotermisk värme med låga temperaturer i värmepumptillämpningar)

Solenergi

Biomassa:

Fast

Biogas

Flytande biobränslen
   (27)

Förnybar energi från värmepumpar:

varav aeorotermisk (luftvärme)

varav geotermisk (jordvärme)

varav hydrotermisk (vattenburen värme)

Totalt

Varav fjärrvärme
   (28)

Varav biomassa i hushåll
   (29)

Tabell 12

Beräkningen av det totala förväntade bidraget från varje förnybar energiteknik i [medlemsstat] för att nå de bindande målen för 2020 och följa det vägledande förloppet för andelen energi från förnybara energikällor med avseende på transportsektorn 2010–2020
   (30)

| (ktoe) |
| --- |
| | 2005 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| Bioetanol/bio-ETBE (etyltertiärbutyleter) |
| Varav biodrivmedel
   (31)
  Artikel 21.2) | | | | | | | | | | | | |
| Varav importerade
   (32) | | | | | | | | | | | | |
| Biodiesel |
| Varav biodrivmedel
   (31)
  Artikel 21.2 | | | | | | | | | | | | |
| Varav importerade
   (33) | | | | | | | | | | | | |
| Vätgas från förnybara energikällor | | | | | | | | | | | | |
| Förnybar el |
| Varav vägtransport | | | | | | | | | | | | |
| Varav annan transport än vägtransport | | | | | | | | | | | | |
| Övrigt (t.ex. biogas, vegetabiliska oljor osv.) – specificera. |
| Varav biodrivmedel
   (31)
  Artikel 21.2 | | | | | | | | | | | | |
| Totalt | | | | | | | | | | | |

(ktoe)

2005

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Bioetanol/bio-ETBE (etyltertiärbutyleter)

Varav biodrivmedel
   (31)
  Artikel 21.2)

Varav importerade
   (32)

Biodiesel

Varav biodrivmedel
   (31)
  Artikel 21.2

Varav importerade
   (33)

Vätgas från förnybara energikällor

Förnybar el

Varav vägtransport

Varav annan transport än vägtransport

Övrigt (t.ex. biogas, vegetabiliska oljor osv.) – specificera.

Varav biodrivmedel
   (31)
  Artikel 21.2

Totalt

5.2.   Det totala förväntade bidraget från åtgärder för energieffektivitet och energibesparingar för att nå de bindande målen för 2020 och det vägledande förlopp som gäller tills vidare för andelen energi från förnybara energikällor avseende el, värme och kyla samt transporter

Svaret på detta krav bör ingå i tabell 1 i kapitel 2.

5.3.   Konsekvensbedömning (frivilligt)

Tabell 13

Beräknade kostnader och fördelar med stödåtgärderna inom politiken för förnybar energi

| Åtgärd | Förväntad förnybar energianvändning
  (ktoe) | Förväntad kostnad (i euro) – ange tidsram | Förväntad minskning av växthusgasutsläpp per gas
  (ton/år) | Förväntat antal skapade arbetstillfällen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Åtgärd

Förväntad förnybar energianvändning

(ktoe)

Förväntad kostnad (i euro) – ange tidsram

Förväntad minskning av växthusgasutsläpp per gas

(ton/år)

Förväntat antal skapade arbetstillfällen

5.4.   Utarbetande av den nationella handlingsplanen för energi från förnybara energikällor och uppföljning av genomförandet

| a) | Hur har regionala och/eller lokala myndigheter och/eller städer fått delta i arbetet med denna handlingsplan? Har andra intressenter deltagit? |
| --- | --- |

a)

Hur har regionala och/eller lokala myndigheter och/eller städer fått delta i arbetet med denna handlingsplan? Har andra intressenter deltagit?

| b) | Finns det planer på att utveckla regionala/lokala strategier för förnybar energi? Om så är fallet, beskriv detta närmare. Om relevanta behörigheter har delegerats till regional/lokal nivå, vilken mekanism används för att se till att de nationella målen uppfylls? |
| --- | --- |

b)

Finns det planer på att utveckla regionala/lokala strategier för förnybar energi? Om så är fallet, beskriv detta närmare. Om relevanta behörigheter har delegerats till regional/lokal nivå, vilken mekanism används för att se till att de nationella målen uppfylls?

| c) | Beskriv det offentliga samråd som har genomförts i arbetet med handlingsplanen. |
| --- | --- |

c)

Beskriv det offentliga samråd som har genomförts i arbetet med handlingsplanen.

| d) | Vilken nationell kontaktpunkt/nationell myndighet eller organisation har ansvar för uppföljningen av handlingsplanen för energi från förnybara energikällor? |
| --- | --- |

d)

Vilken nationell kontaktpunkt/nationell myndighet eller organisation har ansvar för uppföljningen av handlingsplanen för energi från förnybara energikällor?

| e) | Har ni något övervakningssystem, inklusive indikatorer för enskilda åtgärder och instrument, för att följa upp genomförandet av handlingsplanen för energi från förnybara energikällor? Om så är fallet, var vänlig beskriv detta närmare. |
| --- | --- |

e)

Har ni något övervakningssystem, inklusive indikatorer för enskilda åtgärder och instrument, för att följa upp genomförandet av handlingsplanen för energi från förnybara energikällor? Om så är fallet, var vänlig beskriv detta närmare.

---

(1)  EUT L 304, 14.11.2008, s. 1.

(2)  Beräkningarna av energieffektivitet och energibesparingar ska vara förenliga med andra sådana beräkningar som medlemsstaterna anmäler till kommissionen, särskilt i handlingsplaner inom ramen för direktivet om energitjänster och direktivet om energiprestanda för byggnader. Om det används olika enheter i dessa handlingsplaner bör det anges vilka omräkningsfaktorer som har tillämpats.

(3)  Den slutliga energianvändningen för alla energiprodukter utom el för andra ändamål än transport, plus användning av värme för eget bruk vid el- och värmeanläggningar samt värmeförluster i nät (punkterna ”2 Egenförbrukning vid anläggningen” och ”11 Överförings- och distributionsförluster” i förordning (EG) nr 1099/2008, s. 23-24).

(4)  Elanvändningen (brutto) är den nationella elproduktionen (brutto), inklusive egenproduktion, plus import, minus export.

(5)  Transportanvändning i enlighet med artikel 3.4 a i direktiv 2009/28/EG. Förnybar el inom vägtransport för denna siffra ska multipliceras med 2,5 i enlighet med artikel 3.4 c i direktiv 2009/28/EG.

(6)  I enlighet med artikel 2 f i direktiv 2009/28/EG. Detta omfattar slutlig energianvändning plus nätförluster och egenförbrukning av värme och el vid el- och värmeanläggningar (observera att detta inte omfattar elförbrukning för pumpad vattenkraftslagring eller för transformering i elpannor eller värmepumpar i fjärrvärmeverk).

(7)  I enlighet med artikel 5.6 behöver användning för luftfart endast beaktas upp till 6,18 % (gemenskapsgenomsnitt), för Cypern och Malta upp till 4,12 % av den slutliga energianvändningen (brutto).

(8)  T.ex. det scenario som beskrivs i tillägg 4, s. 287, i ”Appendixes to Model-based Analysis of the 2008 EU Policy Package on Climate Change and Renewables”: http://ec.europa.eu/environment/climat/pdf/climat_action/analysis_appendix.pdf. Enligt detta scenario kommer EU27:s genomsnittliga andel energi från förnybara energikällor av elproduktionen (brutto) att vara 19,4 %, 24,6 % och 32,4 % för åren 2010, 2015 respektive 2020.

(9)  Andel förnybar energi i värme och kyla: slutlig energianvändning (brutto) från förnybara energikällor för värme och kyla (enligt definitionen i artikel 5.1 b och 5.4 i direktiv 2009/28/EG) delat med den slutliga energianvändningen (brutto) för värme och kyla. Rad A från tabell 4a delat med rad 1 i tabell 1.

(10)  Andel förnybar energi i el: slutlig elanvändning (brutto) från förnybara energikällor (enligt definitionen i artikel 5.1 a och 5.3 i direktiv 2009/28/EG) delat med den slutliga elanvändningen (brutto). Rad B från tabell 4a delat med rad 2 i tabell 1.

(11)  Andel förnybar energi i transport: slutlig energianvändning från förnybara energikällor inom transport (se artikel 5.1 c och 5.5 i direktiv 2009/28/EG) delat med användningen inom transport av 1) bensin; 2) diesel; 3) biodrivmedel som används inom väg- och järnvägstransport och 4) el inom landtransport (enligt rad 3 i tabell 1). Rad J från tabell 4b delat med rad 3 i tabell 1.

(12)  Andel förnybar energi i den slutliga energianvändningen (brutto). Rad G från tabell 4a delat med rad 4 i tabell 1.

(13)  I procentenheter av den övergripande andelen förnybara energikällor.

(14)  I enlighet med bilaga I.B till direktiv 2009/28/EG.

(15)  I enlighet med artikel 5.1 i direktiv 2009/28/EG ska gas, el och väte från förnybara energikällor räknas endast en gång. Det är inte tillåtet att räkna dessa flera gånger.

(16)  Omfattar alla förnybara energikällor som används inom transport, inklusive el, vätgas och gas från förnybara energikällor, men exklusive biodrivmedel som inte uppfyller hållbarhetskriterierna (se artikel 5.1 sista stycket). Ange de faktiska värdena här, utan att använda multiplikationsfaktorerna.

(17)  Ange de faktiska värdena här, utan att använda multiplikationsfaktorerna.

(18)  Ange om åtgärden är (främst) reglerande, finansiell eller mjuk (dvs. informationskampanj).

(19)  Gäller det förväntade resultatet beteendeförändring, installerad kapacitet (MW, t/år), producerad energi (ktoe)?

(20)  Vem riktar åtgärden sig till – investerare, slutanvändare, offentlig förvaltning, planerare, arkitekter, installatörer osv? Eller vilken verksamhet/sektor är åtgärden riktad mot – framställning av biodrivmedel, användning av gödsel som energi osv?

(21)  Resursens mängd i m3 (om möjligt, annars i lämpliga alternativa enheter) för kategori A med delkategorier samt i ton för kategorierna B och C med delkategorier.

(22)  Biomassa från skogsbruk bör också omfatta biomassa från skogsbaserade industrier. Under kategorin för biomassa från skogsbruket bör bearbetade solida bränslen som flis, pellets och bricketter räknas in i motsvarande delkategori för ursprung.

(23)  Rekommendationer finns i rapporten från den tillfälliga arbetsgruppen II inom ständiga kommittén för skogsbruk från juli 2008 om ökat resursutnyttjande och effektiv användning av trä och virkesavfall för energiproduktion. Rapporten kan laddas ned från följande webbadress: http://ec.europa.eu/agriculture/fore/publi/sfc_wgii_final_report_072008_en.pdf

(24)  Ta endast hänsyn till dem som uppfyller hållbarhetskriterierna, se artikel 5.1 sista stycket i direktiv 2009/28/EG.

(25)  Ta endast hänsyn till dem som uppfyller hållbarhetskriterierna, se artikel 5.1 sista stycket i direktiv 2009/28/EG.

(26)  Direkt användning och fjärrvärme i enlighet med artikel 5.5 i direktiv 2009/28/EG.

(27)  Ta endast hänsyn till dem som uppfyller hållbarhetskriterierna, se artikel 5.1 sista stycket i direktiv 2009/28/EG.

(28)  Fjärrvärme och/eller fjärrkyla från total användning av förnybar värme och kyla. (Förnybara energikällor–fjärrvärme)

(29)  Från den totala användningen av förnybar värme och kyla.

(30)  För biodrivmedel, ta endast hänsyn till dem som uppfyller hållbarhetskriterierna, se artikel 5.1 sista stycket.

(31)  Biodrivmedel som omfattas av artikel 21.2 i direktiv 2009/28/EG.

(32)  Från hela mängden bioetanol/bio-ETBE.

(33)  Från hela mängden biodiesel.

---

| 15.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 182/63 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 182/63

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 13 juli 2009

om nominering av en person som ska företräda allmänheten i styrelsen för den europeiska rådgivande gruppen för finansiell rapportering (European Financial Reporting Advisory Group)

(2009/549/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder (1) kommer en redovisningsteknisk kommitté att bistå kommissionen med stöd och expertkunskaper vid bedömningen av de internationella redovisningsstandarderna. Den europeiska rådgivande gruppen för finansiell rapportering (European Financial Reporting Advisory Group – Efrag) fungerar som redovisningsteknisk kommitté. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder (1) kommer en redovisningsteknisk kommitté att bistå kommissionen med stöd och expertkunskaper vid bedömningen av de internationella redovisningsstandarderna. Den europeiska rådgivande gruppen för finansiell rapportering (European Financial Reporting Advisory Group – Efrag) fungerar som redovisningsteknisk kommitté.

| (2) | Efrag bildades 2001 av europeiska organisationer som företräder emittenter, investerare samt redovisnings- och revisionsspecialister som är delaktiga i utarbetandet av ekonomiska rapporter. |
| --- | --- |

(2)

Efrag bildades 2001 av europeiska organisationer som företräder emittenter, investerare samt redovisnings- och revisionsspecialister som är delaktiga i utarbetandet av ekonomiska rapporter.

| (3) | Efter reformeringen av Efrags ledningsstruktur ingår det i Efrags styrelse fyra personer som företräder allmänheten och som är särskilt utvalda på grundval av sin erfarenhet av det politiska beslutsfattandet antingen på nationell eller europeisk nivå. I enlighet med avsnitt 3.2 i tillägg 1 till Efrag-stadgarna som träder i kraft den 11 juni 2009 är det kommissionens uppgift att nominera dessa personer som företräder allmänheten. Efrags styrelsemedlemmar utses av Efrags generalförsamling. |
| --- | --- |

(3)

Efter reformeringen av Efrags ledningsstruktur ingår det i Efrags styrelse fyra personer som företräder allmänheten och som är särskilt utvalda på grundval av sin erfarenhet av det politiska beslutsfattandet antingen på nationell eller europeisk nivå. I enlighet med avsnitt 3.2 i tillägg 1 till Efrag-stadgarna som träder i kraft den 11 juni 2009 är det kommissionens uppgift att nominera dessa personer som företräder allmänheten. Efrags styrelsemedlemmar utses av Efrags generalförsamling.

| (4) | Efter en offentlig ansökningsomgång (2) har kommissionen valt ut en kandidat som ska nomineras som allmänhetens företrädare i Efrags styrelse. |
| --- | --- |

(4)

Efter en offentlig ansökningsomgång (2) har kommissionen valt ut en kandidat som ska nomineras som allmänhetens företrädare i Efrags styrelse.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Kommissionen nominerar härmed Pedro SOLBES som allmänhetens företrädare i styrelsen för den europeiska rådgivande gruppen för finansiell rapportering (European Financial Reporting Advisory Group).

Utfärdat i Bryssel den 13 juli 2009.

På kommissionens vägnar

Charlie McCREEVY

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 243, 11.9.2002, s. 1.

1

(2)  EUT C 74, 28.3.2009, s. 61.

2

---