# Euroopa Liidu L 165/2009

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2009.165.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 165 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide26. juuni 2009 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2009.165.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 165

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide26. juuni 2009

---

| Sisukord | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2009/477/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 28. mai 2009, millega avaldatakse konsolideeritud kujul 14. novembri 1975. aasta tollikonventsioon TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo kohta (TIR-konventsioon), nagu seda on pärast nimetatud kuupäeva muudetud | 1 |

Sisukord

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Lehekülg

OTSUSED

Nõukogu

2009/477/EÜ

*

Nõukogu otsus, 28. mai 2009, millega avaldatakse konsolideeritud kujul 14. novembri 1975. aasta tollikonventsioon TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo kohta (TIR-konventsioon), nagu seda on pärast nimetatud kuupäeva muudetud

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 26.6.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

28. mai 2009,

millega avaldatakse konsolideeritud kujul 14. novembri 1975. aasta tollikonventsioon TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo kohta (TIR-konventsioon), nagu seda on pärast nimetatud kuupäeva muudetud

(2009/477/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133 koostoimes artikli 300 lõike 3 esimese lausega,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 14. novembril 1975. aastal sõlmitud tollikonventsioon TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo kohta (TIR-konventsioon) (1) kiideti Euroopa Ühenduse nimel heaks nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2112/78 (2) ja see jõustus ühenduses 20. juunil 1983. aastal (3). |
| --- | --- |

(1)

14. novembril 1975. aastal sõlmitud tollikonventsioon TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo kohta (TIR-konventsioon) (1) kiideti Euroopa Ühenduse nimel heaks nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2112/78 (2) ja see jõustus ühenduses 20. juunil 1983. aastal (3).

| (2) | TIR-süsteem võimaldab transportida kaupu rahvusvahelise transiidikorra alusel vahetolliasutuste võimalikult vähese sekkumisega ning loob rahvusvahelise garantiiketi kaudu suhteliselt lihtsa juurdepääsu nõutavale tagatisele. |
| --- | --- |

(2)

TIR-süsteem võimaldab transportida kaupu rahvusvahelise transiidikorra alusel vahetolliasutuste võimalikult vähese sekkumisega ning loob rahvusvahelise garantiiketi kaudu suhteliselt lihtsa juurdepääsu nõutavale tagatisele.

| (3) | Alates 1975. aastast on erinevatel etappidel kooskõlas TIR-konventsiooni artiklites 59 ja 60 sätestatud korraga võetud vastu mitmed nimetatud konventsiooni muudatused. Nende erinevatel etappidel tehtud muudatuste eesmärk oli muuta TIR-protseduur turvalisemaks ning kohandada seda muutuva transpordi- ja tollikeskkonnaga. |
| --- | --- |

(3)

Alates 1975. aastast on erinevatel etappidel kooskõlas TIR-konventsiooni artiklites 59 ja 60 sätestatud korraga võetud vastu mitmed nimetatud konventsiooni muudatused. Nende erinevatel etappidel tehtud muudatuste eesmärk oli muuta TIR-protseduur turvalisemaks ning kohandada seda muutuva transpordi- ja tollikeskkonnaga.

| (4) | Esimesel etapil tehtud muudatused jõustusid 1999. aasta veebruaris ning nendega kehtestati konventsiooni 9. lisa. Kõnealune lisa sätestab TIR-protseduuriga ühinemise miinimumtingimused ja -nõuded. Sellega antakse juurdepääs TIR-süsteemile ainult volitatud veoettevõtjatele ning heakskiidetud riiklikele garantiiühingutele. See annab riikide ametiasutustele võimaluse täielikult kontrollida ja jälgida TIR-süsteemi peamisi kasutajaid. |
| --- | --- |

(4)

Esimesel etapil tehtud muudatused jõustusid 1999. aasta veebruaris ning nendega kehtestati konventsiooni 9. lisa. Kõnealune lisa sätestab TIR-protseduuriga ühinemise miinimumtingimused ja -nõuded. Sellega antakse juurdepääs TIR-süsteemile ainult volitatud veoettevõtjatele ning heakskiidetud riiklikele garantiiühingutele. See annab riikide ametiasutustele võimaluse täielikult kontrollida ja jälgida TIR-süsteemi peamisi kasutajaid.

| (5) | Samal ajal asutati TIR-juhatus. Selle ekspertidest koosneva täitevorgani ülesandeks on jälgida konventsiooni kohaldamist ning vajaduse korral hõlbustada vaidluste lahendamist TIR-süsteemi kuuluvate konventsiooniosaliste, ühingute, kindlustusettevõtjate ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel. |
| --- | --- |

(5)

Samal ajal asutati TIR-juhatus. Selle ekspertidest koosneva täitevorgani ülesandeks on jälgida konventsiooni kohaldamist ning vajaduse korral hõlbustada vaidluste lahendamist TIR-süsteemi kuuluvate konventsiooniosaliste, ühingute, kindlustusettevõtjate ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel.

| (6) | Teisel etapil tehtud muudatused jõustusid 2002. aasta mais ning nendega tugevdati TIR-protseduuri, määratledes selgemalt TIR-süsteemi toimimise ja korraldamise eest vastutava rahvusvahelise organisatsiooni ülesanded ja kohustused. Määratleti kõnealuse organisatsiooni, selle liikmesühingute ning TIR-konventsiooni halduskomitee vahelised suhted. |
| --- | --- |

(6)

Teisel etapil tehtud muudatused jõustusid 2002. aasta mais ning nendega tugevdati TIR-protseduuri, määratledes selgemalt TIR-süsteemi toimimise ja korraldamise eest vastutava rahvusvahelise organisatsiooni ülesanded ja kohustused. Määratleti kõnealuse organisatsiooni, selle liikmesühingute ning TIR-konventsiooni halduskomitee vahelised suhted.

| (7) | Lisaks kehtestati teisel etapil tehtud muudatustega uued sätted teatavat liiki maanteesõidukite ehituse kohta. Kõnealuseid muudatusi nõudis transpordisektor ning nendega antakse võimalus kasutada TIR-vedudel kardintentidega sõidukeid ja konteinereid. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks kehtestati teisel etapil tehtud muudatustega uued sätted teatavat liiki maanteesõidukite ehituse kohta. Kõnealuseid muudatusi nõudis transpordisektor ning nendega antakse võimalus kasutada TIR-vedudel kardintentidega sõidukeid ja konteinereid.

| (8) | TIR-süsteemi tõhusamaks kontrollimiseks ja TIR-korra praeguse toimimise tagamiseks viidi sisse sätted elektroonilise süsteemi (SafeTIR-süsteem) kohta, mille kaudu teavitatakse garantiiketi korraldamise ja toimimise eest vastutavat rahvusvahelist organisatsiooni sihttolliasutustele esitatavatest TIR-märkmikest. SafeTIR-süsteem kehtestati TIR-konventsiooni 10. lisaga ning see jõustus 2006. aasta augustis. |
| --- | --- |

(8)

TIR-süsteemi tõhusamaks kontrollimiseks ja TIR-korra praeguse toimimise tagamiseks viidi sisse sätted elektroonilise süsteemi (SafeTIR-süsteem) kohta, mille kaudu teavitatakse garantiiketi korraldamise ja toimimise eest vastutavat rahvusvahelist organisatsiooni sihttolliasutustele esitatavatest TIR-märkmikest. SafeTIR-süsteem kehtestati TIR-konventsiooni 10. lisaga ning see jõustus 2006. aasta augustis.

| (9) | Vajaduse tekkimisel tehti TIR-konventsiooni uusi muudatusi. Kohandati TIR-märkmiku kujundust, et lihtsustada TIR-märkmiku kasutamist ja hõlmata täielikult kõik TIR-vedudeks vajalikud andmed. Teatavatel tingimustel võib ka lastinimekirju kasutada TIR-märkmiku lisana, isegi kui kaubamanifestis on piisavalt ruumi kõikide veetavate kaupade märkimiseks. Kehtestati ka protseduur juhtudeks, kui TIR-vedu ei saa osaliselt toimuda maanteel või kui see osa ei ole hõlmatud TIR-süsteemiga. |
| --- | --- |

(9)

Vajaduse tekkimisel tehti TIR-konventsiooni uusi muudatusi. Kohandati TIR-märkmiku kujundust, et lihtsustada TIR-märkmiku kasutamist ja hõlmata täielikult kõik TIR-vedudeks vajalikud andmed. Teatavatel tingimustel võib ka lastinimekirju kasutada TIR-märkmiku lisana, isegi kui kaubamanifestis on piisavalt ruumi kõikide veetavate kaupade märkimiseks. Kehtestati ka protseduur juhtudeks, kui TIR-vedu ei saa osaliselt toimuda maanteel või kui see osa ei ole hõlmatud TIR-süsteemiga.

| (10) | Ühenduse institutsioonide ja liikmesriikide jaoks siduvad konventsiooni muudatused tuleks läbipaistvuse tagamiseks avaldada teavitamise eesmärgil Euroopa Liidu Teatajas, samuti tuleks sätestada edasiste muudatuste avaldamise kord. |
| --- | --- |

(10)

Ühenduse institutsioonide ja liikmesriikide jaoks siduvad konventsiooni muudatused tuleks läbipaistvuse tagamiseks avaldada teavitamise eesmärgil Euroopa Liidu Teatajas, samuti tuleks sätestada edasiste muudatuste avaldamise kord.

| (11) | Pidades silmas tehtud muudatuste hulka, tuleb selguse huvides kõik konventsiooni artiklites 59 ja 60 sätestatud korra kohaselt kuni 2008. aasta lõpuni vastu võetud muudatused avaldada konsolideeritud kujul käesoleva otsuse lisas, |
| --- | --- |

(11)

Pidades silmas tehtud muudatuste hulka, tuleb selguse huvides kõik konventsiooni artiklites 59 ja 60 sätestatud korra kohaselt kuni 2008. aasta lõpuni vastu võetud muudatused avaldada konsolideeritud kujul käesoleva otsuse lisas,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsuse lisas avaldatakse teavitamise eesmärgil konsolideeritud kujul 14. novembri 1975. aasta tollikonventsioon TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo kohta (TIR-konventsioon), nagu seda on pärast nimetatud kuupäeva 2008. aasta lõpuks muudetud.

Komisjon avaldab konventsiooni edasised muudatused Euroopa Liidu Teatajas, märkides nende jõustumise kuupäeva.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 28. mai 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

V. TOŠOVSKÝ

---

(1)  EÜT L 252, 14.9.1978, lk 2.

1

(2)  EÜT L 252, 14.9.1978, lk 1.

2

(3)  EÜT L 31, 2.2.1983, lk 13.

3

---

LISA

TIR-MÄRKMIKE ALUSEL TOIMUVA RAHVUSVAHELISE KAUBAVEO KONVENTSIOON (1975. aasta TIR-KONVENTSIOON)

Märkus:
  Üksnes need konventsiooni ja selle lisade tekstid, mis on hoiul depositaarina tegutseva ÜRO peasekretäri juures, on autentsed. Käesolev tekst avaldatakse vaid teavitamise eesmärgil.

KONVENTSIOONIOSALISED,

SOOVIDES hõlbustada rahvusvahelist maanteesõidukitega toimuvat kaubavedu,

VÕTTES ARVESSE, et veotingimuste parandamine on üks peamisi tegureid omavahelise koostöö arendamisel,

DEKLAREERIDES oma poolehoidu rahvusvaheliste vedude haldusformaalsuste lihtsustamise ja ühtlustamise suhtes, eriti piiridel,

ON KOKKU LEPPINUD järgmises:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

a)   Mõisted

Artikkel 1

Konventsiooni kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „TIR-vedu” – kaupade vedu lähtetolliasutusest sihttolliasutusse käesoleva konventsiooniga ettenähtud protseduuri alusel, mida nimetatakse „TIR-protseduur”; |
| --- | --- |

a)

„TIR-vedu” – kaupade vedu lähtetolliasutusest sihttolliasutusse käesoleva konventsiooniga ettenähtud protseduuri alusel, mida nimetatakse „TIR-protseduur”;

| b) | „TIR-veoetapp” – TIR-veo osa konventsiooniosalise territooriumil alates lähtetolliasutusest või sisenemise vahetolliasutusest kuni sihttolliasutuse või väljumise vahetolliasutuseni; |
| --- | --- |

b)

„TIR-veoetapp” – TIR-veo osa konventsiooniosalise territooriumil alates lähtetolliasutusest või sisenemise vahetolliasutusest kuni sihttolliasutuse või väljumise vahetolliasutuseni;

| c) | „TIR-veoetapi algus” – maanteesõiduk, autorong või konteiner on koos lasti ja selle juurde kuuluva TIR-märkmikuga esitatud kontrollimiseks lähtetolliasutusele või riigi tolliterritooriumile sisenemise vahetolliasutusele ning nimetatud tolliasutus on TIR-märkmikku aktsepteerinud; |
| --- | --- |

c)

„TIR-veoetapi algus” – maanteesõiduk, autorong või konteiner on koos lasti ja selle juurde kuuluva TIR-märkmikuga esitatud kontrollimiseks lähtetolliasutusele või riigi tolliterritooriumile sisenemise vahetolliasutusele ning nimetatud tolliasutus on TIR-märkmikku aktsepteerinud;

| d) | „TIR-veoetapi lõppemine” – maanteesõiduk, autorong või konteiner on koos lasti ja selle juurde kuuluva TIR-märkmikuga esitatud kontrollimiseks sihttolliasutusele või riigi tolliterritooriumilt väljumise vahetolliasutusele; |
| --- | --- |

d)

„TIR-veoetapi lõppemine” – maanteesõiduk, autorong või konteiner on koos lasti ja selle juurde kuuluva TIR-märkmikuga esitatud kontrollimiseks sihttolliasutusele või riigi tolliterritooriumilt väljumise vahetolliasutusele;

| e) | „TIR-veoetapi lõpetamine” – tolliasutus aktsepteerib, et konventsiooniosalise territooriumil toimunud TIR-veoetapp on korrektselt lõppenud. Tolliasutus teeb selle kindlaks sihttolliasutuses või tolliterritooriumilt väljumise vahetolliasutuses olevate andmete ja lähtetolliasutuses või tolliterritooriumile sisenemise vahetolliasutuses olevate andmete võrdlemise teel; |
| --- | --- |

e)

„TIR-veoetapi lõpetamine” – tolliasutus aktsepteerib, et konventsiooniosalise territooriumil toimunud TIR-veoetapp on korrektselt lõppenud. Tolliasutus teeb selle kindlaks sihttolliasutuses või tolliterritooriumilt väljumise vahetolliasutuses olevate andmete ja lähtetolliasutuses või tolliterritooriumile sisenemise vahetolliasutuses olevate andmete võrdlemise teel;

| f) | „impordi- või eksporditollimaksud ja impordi- või ekspordimaksud” – tollimaksud ning kõik muud maksud ja tasud, mis tuleb tasuda kaupade impordil või ekspordil või seoses impordi või ekspordiga, välja arvatud tasud summas, mis vastab osutatud teenuste ligilähedasele maksumusele; |
| --- | --- |

f)

„impordi- või eksporditollimaksud ja impordi- või ekspordimaksud” – tollimaksud ning kõik muud maksud ja tasud, mis tuleb tasuda kaupade impordil või ekspordil või seoses impordi või ekspordiga, välja arvatud tasud summas, mis vastab osutatud teenuste ligilähedasele maksumusele;

| g) | „maanteesõiduk” – nii maantee-mootorsõiduk kui ka iga sellega ühendatav haagis või poolhaagis; |
| --- | --- |

g)

„maanteesõiduk” – nii maantee-mootorsõiduk kui ka iga sellega ühendatav haagis või poolhaagis;

| h) | „autorong” – ühendatud sõidukid, mis liiguvad maanteel ühe sõidukina; |
| --- | --- |

h)

„autorong” – ühendatud sõidukid, mis liiguvad maanteel ühe sõidukina;

| j) | „konteiner” – veoseade (tõstuk-furgoon, vahetatav tsistern või muu selline seade), mis on:






  i) | täielikult või osaliselt kinnine, moodustades kauba hoidmiseks vajaliku ruumi; |
| --- | --- | --- |

j)

„konteiner” – veoseade (tõstuk-furgoon, vahetatav tsistern või muu selline seade), mis on:

i)

täielikult või osaliselt kinnine, moodustades kauba hoidmiseks vajaliku ruumi;

| ii) | püsiva konstruktsiooniga ja seepärast piisavalt tugev korduvkasutuseks; |
| --- | --- |

ii)

püsiva konstruktsiooniga ja seepärast piisavalt tugev korduvkasutuseks;

| iii) | spetsiaalselt ehitatud ühe või mitme veoliigiga ilma vahepealse ümberlaadimiseta kaubaveo hõlbustamiseks; |
| --- | --- |

iii)

spetsiaalselt ehitatud ühe või mitme veoliigiga ilma vahepealse ümberlaadimiseta kaubaveo hõlbustamiseks;

| iv) | ehitatud kauba hõlpsaks käsitsemiseks, eelkõige ühelt veoliigilt teisele ümberlaadimisel; |
| --- | --- |

iv)

ehitatud kauba hõlpsaks käsitsemiseks, eelkõige ühelt veoliigilt teisele ümberlaadimisel;

| v) | ehitatud nii, et seda on lihtne täita ja tühjendada; |
| --- | --- |

v)

ehitatud nii, et seda on lihtne täita ja tühjendada;

| vi) | siseruumalaga üks kuupmeeter või rohkem. |
| --- | --- |

vi)

siseruumalaga üks kuupmeeter või rohkem.

„Demonteeritavat üksust” käsitatakse konteinerina;

| k) | „lähtetolliasutus” – konventsiooniosalise tolliasutus, kus algavad kauba pealelaadimisega või osalise pealelaadimisega TIR-veod; |
| --- | --- |

k)

„lähtetolliasutus” – konventsiooniosalise tolliasutus, kus algavad kauba pealelaadimisega või osalise pealelaadimisega TIR-veod;

| l) | „sihttolliasutus” – konventsiooniosalise tolliasutus, kus lõpevad kauba mahalaadimisega või osalise mahalaadimisega TIR-veod; |
| --- | --- |

l)

„sihttolliasutus” – konventsiooniosalise tolliasutus, kus lõpevad kauba mahalaadimisega või osalise mahalaadimisega TIR-veod;

| m) | „vahetolliasutus” – konventsiooniosalise tolliasutus, mille kaudu maanteesõiduk, autorong või konteiner siseneb konventsiooniosalise territooriumile või väljub sellelt TIR-veo ajal; |
| --- | --- |

m)

„vahetolliasutus” – konventsiooniosalise tolliasutus, mille kaudu maanteesõiduk, autorong või konteiner siseneb konventsiooniosalise territooriumile või väljub sellelt TIR-veo ajal;

| n) | „isik” – nii füüsiline kui ka juriidiline isik; |
| --- | --- |

n)

„isik” – nii füüsiline kui ka juriidiline isik;

| o) | „TIR-märkmiku valdaja” – isik, kellele on vastavuses TIR-konventsiooni asjakohaste sätetega välja antud TIR-märkmik ja kelle nimel on esitatud tollideklaratsioon TIR-märkmiku kujul, väljendades soovi suunata kaup TIR-protseduurile lähtetolliasutuses. Valdaja vastutab maanteesõiduki, autorongi või konteineri koos veosega ja selle juurde kuuluva TIR-märkmiku esitamise eest lähtetolliasutuses, vahetolliasutuses ja sihttolliasutuses ning TIR-konventsiooni teiste asjakohaste sätete nõuetekohase järgimise eest; |
| --- | --- |

o)

„TIR-märkmiku valdaja” – isik, kellele on vastavuses TIR-konventsiooni asjakohaste sätetega välja antud TIR-märkmik ja kelle nimel on esitatud tollideklaratsioon TIR-märkmiku kujul, väljendades soovi suunata kaup TIR-protseduurile lähtetolliasutuses. Valdaja vastutab maanteesõiduki, autorongi või konteineri koos veosega ja selle juurde kuuluva TIR-märkmiku esitamise eest lähtetolliasutuses, vahetolliasutuses ja sihttolliasutuses ning TIR-konventsiooni teiste asjakohaste sätete nõuetekohase järgimise eest;

| p) | „raske või suuremahuline kaup” – raske või suuremahuline ese, mida selle massi, suuruse või laadi tõttu ei veeta tavaliselt kinnises maanteesõidukis või konteineris; |
| --- | --- |

p)

„raske või suuremahuline kaup” – raske või suuremahuline ese, mida selle massi, suuruse või laadi tõttu ei veeta tavaliselt kinnises maanteesõidukis või konteineris;

| q) | „garantiiühing” – ühing, kellele konventsiooniosalise tolliasutus on andnud loa tegutseda TIR-protseduuri kasutavate isikute käendajana. |
| --- | --- |

q)

„garantiiühing” – ühing, kellele konventsiooniosalise tolliasutus on andnud loa tegutseda TIR-protseduuri kasutavate isikute käendajana.

b)   Reguleerimisala

Artikkel 2

Käeasolevat konventsiooni kohaldatakse kauba veol maanteesõiduki, autorongi või konteineriga vahepealse ümberlaadimiseta üle ühe või enama riigipiiri konventsiooniosalise lähtetolliasutuse ja teise või sama konventsiooniosalise sihttolliasutuse vahel, tingimusel et osa TIR-veost toimub maanteel.

Artikkel 3

Konventsiooni kohaldamiseks:

| a) | peab vedu toimuma:






  i) | III peatüki punktis a sätestatud tingimuste kohaselt eelnevalt heakskiidetud maanteesõiduki, autorongi või konteineriga või |
| --- | --- | --- |

a)

peab vedu toimuma:

i)

III peatüki punktis a sätestatud tingimuste kohaselt eelnevalt heakskiidetud maanteesõiduki, autorongi või konteineriga või

| ii) | III peatüki punktis c sätestatud tingimuste kohaselt muu maanteesõiduki, autorongi või konteineriga või |
| --- | --- |

ii)

III peatüki punktis c sätestatud tingimuste kohaselt muu maanteesõiduki, autorongi või konteineriga või

| iii) | maanteesõiduki või erisõidukiga, nagu buss, kraana, tänavapühkimisauto, segulaotamismasin jms, mis on eksporditud ja mida järelikult loetakse omal jõul lähtetolliasutusest sihttolliasutusse edasitoimetatavateks kaubaartikliteks III peatüki punktis c sätestatud tingimuste kohaselt. Kui taoliste sõidukitega veetakse muud kaupa, siis kohaldatakse eespool vastavalt alapunktides i ja ii sätestatud tingimusi; |
| --- | --- |

iii)

maanteesõiduki või erisõidukiga, nagu buss, kraana, tänavapühkimisauto, segulaotamismasin jms, mis on eksporditud ja mida järelikult loetakse omal jõul lähtetolliasutusest sihttolliasutusse edasitoimetatavateks kaubaartikliteks III peatüki punktis c sätestatud tingimuste kohaselt. Kui taoliste sõidukitega veetakse muud kaupa, siis kohaldatakse eespool vastavalt alapunktides i ja ii sätestatud tingimusi;

| b) | eespool nimetatud vedudele peab andma tagatise vastavalt artiklile 6 tunnustatud ühing ja need veod peavad olema teostatud TIR-märkmiku alusel, mis peab vastama konventsiooni 1. lisas esitatud näidistele. |
| --- | --- |

b)

eespool nimetatud vedudele peab andma tagatise vastavalt artiklile 6 tunnustatud ühing ja need veod peavad olema teostatud TIR-märkmiku alusel, mis peab vastama konventsiooni 1. lisas esitatud näidistele.

c)   Põhimõtted

Artikkel 4

Vahetolliasutuses ei tule TIR-protseduuri alusel veetavalt kaubalt tasuda või deponeerida impordi- või eksporditollimakse ega impordi- või ekspordimakse.

Artikkel 5

1   Kaupa, mida veetakse TIR-protseduuri alusel tollitõkendiga varustatud maanteesõiduki, autorongi või konteineriga, üldiselt vahetolliasutuses ei kontrollita.

2   Kuritarvituste ärahoidmiseks võib toll siiski sellistes tolliasutustes eeskirjade eiramise kahtluse korral ja muudel erandjuhtudel kaupa kontrollida.

II PEATÜKK

TIR-MÄRKMIKU VÄLJAANDMINE

GARANTIIÜHINGU VASTUTUS

Artikkel 6

1.   Iga konventsiooniosaline võib lubada ühingul väljastada TIR-märkmikke kas ise või asjaomase ühingu kaudu ning tegutseda käendajana, kui 9. lisa I osas sätestatud miinimumtingimused ja -nõuded on täidetud. Luba tunnistatakse kehtetuks, kui 9. lisa I osas sisalduvad miinimumtingimused ja -nõuded ei ole enam täidetud.

2.   Riik ei tunnusta ühingut, kui tema antud tagatis ei kata kohustusi, mis on tekkinud selles riigis seoses kaubaveoga TIR-märkmiku alusel, mille on välja andnud kõnealuse ühinguga samasse rahvusvahelisse organisatsiooni kuuluv välisriigi ühing.

2a.   Lõikes 2 viidatud rahvusvahelisele organisatsioonile annab halduskomitee volitused võtta endale vastutus rahvusvahelise garantiisüsteemi tõhusa organiseerimise ja toimimise eest tingimusel, et organisatsioon aktsepteerib seda vastutust.

3.   Ühing annab TIR-märkmiku välja ainult isikutele, kellel nende konventsiooniosaliste riikide pädevad asutused, kus on asjaomaste isikute elu- või asukoht, ei ole keelanud kasutada TIR-protseduuri.

4.   TIR-protseduuri kasutamise luba antakse ainult nendele isikutele, kes täidavad konventsiooni 9. lisa II osas sätestatud miinimumtingimusi ja -nõudeid. Ilma et see piiraks artikli 38 kohaldamist, tunnistatakse see luba kehtetuks, kui nende nõuete täitmine ei ole enam tagatud.

5.   TIR-protseduuri kasutamise luba antakse konventsiooni 9. lisa II osas sätestatud korras.

Artikkel 7

TIR-märkmiku vormidelt, mille saadavad garantiiühingule asjaomased välisriikide ühingud või rahvusvahelised organisatsioonid, ei tule tasuda impordi- ja eksporditollimakse ega impordi- ja ekspordimakse ning nende suhtes ei kehti ka impordi- ja ekspordikeelud ega -piirangud.

Artikkel 8

1.   Garantiiühing kohustub tasuma impordi- või eksporditollimaksud ja impordi- või ekspordimaksud koos võimaliku viivisega, mis tuleb maksta selle riigi tollialaste õigusaktide alusel, kus avastati eeskirjade eiramine seoses TIR-veoga. Ühing vastutab solidaarselt nende isikutega, kes peavad eespool nimetatud summad tasuma.

2.   Kui konventsiooniosalise õigusaktides ei nähta ette impordi- või eksporditollimaksude ja impordi- või ekspordimaksude tasumist vastavalt lõikele 1, kohustub garantiiühing tasuma samadel tingimustel summa, mis on võrdne impordi- või eksporditollimaksude ning impordi- või ekspordimaksudega ning võimaliku viivisega.

3.   Iga konventsiooniosaline määrab kindlaks maksimaalse summa ühe TIR-märkmiku kohta, mille tasumist võib garantiiühingult nõuda lõigete 1 ja 2 alusel.

4.   Garantiiühingu vastutus selle riigi tolli ees, kus lähtetolliasutus asub, tekib hetkel, mil tolliasutus TIR-märkmiku aktsepteerib. Järgmistes riikides, mille kaudu kaupa TIR-protseduuri alusel veetakse, tekib vastutus hetkel, mil kaup siseneb nendesse riikidesse või kui TIR-vedu on artikli 26 lõigete 1 ja 2 alusel peatatud, siis hetkel, mil TIR-märkmiku aktsepteerib tolliasutus, kus TIR-vedu taasalustatakse.

5.   Garantiiühingu vastutus hõlmab nii TIR-märkmikus loetletud kaupa kui ka muud kaupa, mida loetletud ei ole, kuid mis võib olla maanteesõiduki tollitõkendiga varustatud osas või tollitõkendiga varustatud konteineris. Muud kaupa vastutus ei hõlma.

6.   Lõigetes 1 ja 2 nimetatud tolli- ja muude maksude määramise eesmärgil loetakse TIR-märkmikusse kantud kauba andmed vastupidiste tõendite puudumisel õigeks.

7.   Kui lõigetes 1 ja 2 nimetatud summad tuleb tasuda, nõuavad pädevad asutused võimaluste piires tasumist selleks vahetult kohustatud isikult või isikutelt enne garantiiühingule nõude esitamist.

Artikkel 9

1.   Garantiiühing määrab kindlaks TIR-märkmiku kehtivusaja, täpsustades kehtivuse tähtpäeva, mille möödumisel ei saa märkmikku lähtetolliasutuses aktsepteerimiseks esitada.

2.   Kui lähtetolliasutus on märkmiku aktsepteerinud lõikes 1 ettenähtud kehtivuse tähtpäeval või enne seda, kehtib märkmik kuni TIR-veoetapi lõppemiseni sihttolliasutuses.

Artikkel 10

1.   TIR-veoetapp tuleb lõpetada viivituseta.

2.   Kui riigi toll on lõpetanud TIR-veoetapi, ei saa toll enam garantiiühingule esitada artikli 8 lõigetes 1 ja 2 nimetatud summade kohta maksenõuet, välja arvatud juhul, kui TIR-veoetapi lõppemise kinnitus on saadud ebaseaduslikult või pettusega või TIR-veoetapp ei ole lõppenud.

Artikkel 11

1.   Kui TIR-veoetappi ei ole lõpetatud, ei ole pädeval asutusel õigust garantiiühingult nõuda artikli 8 lõigetes 1 ja 2 nimetatud summade tasumist, kui ühe aasta jooksul pärast seda, kui see asutus on TIR-märkmiku aktsepteerinud, ei ole ta teatanud garantiiühingule kirjalikult lõpetamisest keeldumisest. Sama kehtib ka siis, kui TIR-veoetapi lõppemise kinnitus on saadud ebaseaduslikult või pettusega, kuid sel juhul on tähtaeg kaks aastat.

2.   Artikli 8 lõigetes 1 ja 2 nimetatud summade tasumise nõue esitatakse garantiiühingule kõige varem kolme kuu möödudes pärast kuupäeva, mil ühingule on teatatud, et TIR-veoetapp ei ole lõpetatud või et kõnealune TIR-veoetapi lõppemise kinnitus on saadud ebaseaduslikult või pettusega; selle nõude võib esitada hiljemalt kaks aastat pärast eespool nimetatud kuupäeva. Juhtumite korral, mis eelnimetatud 2 aastase tähtaja möödumisel antakse kohtumenetlusse, tuleb maksenõue esitada siiski ühe aasta jooksul alates kohtuotsuse jõustumise päevast.

3.   Garantiiühing peab nõutud summad tasuma kolme kuu jooksul maksenõude esitamise kuupäevast. Tasutud summad tagastatakse ühingule, kui kahe aasta jooksul pärast maksenõude esitamist tõendatakse tollile, et kõnealuse veo puhul ei ole eeskirju eiratud.

III PEATÜKK

KAUBAVEDU TIR-MÄRKMIKU ALUSEL

a)   Sõidukite ja konteinerite heakskiitmine

Artikkel 12

Käesoleva peatüki jaotiste a ja b sätete kohaldamiseks peab iga maanteesõiduki konstruktsioon ja seadmed vastama konventsiooni 2. lisas ettenähtud tingimustele ning olema heaks kiidetud 3. lisas sätestatud korras. TIR-tunnistus peab vastama 4. lisas esitatud näidisele.

Artikkel 13

1.   Käesoleva peatüki jaotiste a ja b sätete kohaldamiseks peab konteiner olema valmistatud vastavalt 7. lisa I osas ettenähtud tingimustele ning heaks kiidetud selle lisa II osas sätestatud korras.

2.   Konteinerit, mis on tollitõkendiga kaubaveoks heaks kiidetud vastavalt 1956. aasta tollikonventsioonile konteinerite kohta ja 1972. aastal ÜRO egiidi all sõlmitud sellest konventsioonist tulenevatele kokkulepetele või rahvusvahelistele õigusaktidele, millega asendatakse või muudetakse viimati nimetatud konventsiooni, käsitatakse lõikele 1 vastavana ja neid võib kasutada TIR-protseduuri alusel toimuvaks veoks täiendava heakskiiduta.

Artikkel 14

1.   Igal konventsiooniosalisel on õigus jätta tunnustamata selle maanteesõiduki või konteineri heakskiidu kehtivust, mis ei vasta artiklites 12 ja 13 sätestatud tingimustele. Sellest hoolimata väldivad konventsiooniosalised veo takistamist, kui avastatud puudused on väheolulised ja ei too kaasa salakaubaveo ohtu.

2.   Maanteesõiduki või konteineri puhul, mis ei vasta enam heakskiidu saamiseks ettenähtud tingimustele, tuleb enne selle kasutamist tollitõkendiga kaubaveol taastada tema esialgne seisukord või esitada ta uuesti heakskiidu saamiseks.

b)   TIR-MÄRKMIKU ALUSEL TOIMUVA VEO KORD

Artikkel 15

1.   TIR-protseduuri alusel kaupa vedava maanteesõiduki, autorongi või konteineri ajutisel impordil ei nõuta spetsiaalseid tollidokumente. Maanteesõiduki, autorongi või konteineri puhul ei nõuta tagatist.

2.   Lõikes 1 ettenähtu ei takista konventsiooniosalisel nõuda tema siseriiklike õigusaktidega ettenähtud formaalsuste täitmist sihttolliasutuses, et tagada TIR-veo lõpetamisel maanteesõiduki, autorongi või konteineri re-eksport.

Artikkel 16

TIR-veo puhul kinnitatakse üks konventsiooni 5. lisa spetsifikatsioonile vastav ristkülikukujuline tahvel kirjaga „TIR” maanteesõiduki või autorongi ette ja teine selle taha. Tahvlid peavad olema kinnitatud selgelt nähtavasse kohta. Need peavad olema eemaldatavad või selliselt ehitatud ja konstrueeritud, et neid saaks teistpidi pöörata, kinni katta, kokku panna või muul viisil näidata, et tegemist ei ole TIR-veoga.

Artikkel 17

1.   Iga maanteesõiduki või konteineri kohta koostatakse eraldi TIR-märkmik. Autorongi või konteinerite kohta, mis laaditakse ühele maanteesõidukile või autorongile, võib siiski koostada ühe TIR-märkmiku. Sel juhul loetletakse TIR-märkmiku kaubamanifestis eraldi iga autorongis oleva sõiduki või konteineri sisu.

2.   TIR-märkmik kehtib üksnes ühe veo jaoks. See peab sisaldama vähemalt nii mitut rebitavat kviitungit, kui on vaja kõnealuseks veoks.

Artikkel 18

TIR-veoga võib olla seotud mitu lähte- ja sihttolliasutust, kuid lähte- ja sihttolliasutuste koguarv ei tohi olla suurem kui neli. TIR-märkmiku võib esitada sihttolliasutustele ainult siis, kui kõik lähtetolliasutused on TIR-märkmiku aktsepteerinud.

Artikkel 19

Kaup ja maanteesõiduk, autorong või konteiner esitatakse koos TIR-märkmikuga lähtetolliasutusele. Lähteriigi toll võtab vajalikud meetmed, et kindlaks teha kaubamanifesti õigsus ja paigaldada tollitõkendid või kontrollida tollitõkendeid, mille on paigaldanud selleks volitatud isikud nimetatud tolli vastutusel.

Artikkel 20

Toll võib määrata oma riigi territooriumil toimuvale veole tähtaja ja nõuda, et maanteesõiduk, autorong või konteiner järgiks ettenähtud teekonda.

Artikkel 21

Maanteesõiduk, autorong või konteiner esitatakse koos veose ja sellega seotud TIR-märkmikuga kontrollimiseks igas vahetolliasutuses ja sihttolliasutustes.

Artikkel 22

1.   Üldjuhul aktsepteerib toll konventsiooniosalise vahetolliasutuses teiste konventsiooniosaliste tollitõkendeid, tingimusel et need on rikkumata, välja arvatud siis, kui kaupa kontrollitakse vastavalt artikli 5 lõikele 2. Nimetatud konventsiooniosalise toll võib siiski lisada oma tollitõkendid, kui see on vajalik kontrollinõuete täitmiseks.

2.   Konventsiooniosalise selliselt aktsepteeritud tollitõkenditel on konventsiooniosalise territooriumil sama õiguskaitse kui siseriiklikel tollitõkenditel.

Artikkel 23

Ainult erijuhtudel tohib toll nõuda:

| — | maanteesõiduki, autorongi või konteineri eskortimist oma territooriumil vedaja kulul; |
| --- | --- |

—

maanteesõiduki, autorongi või konteineri eskortimist oma territooriumil vedaja kulul;

| — | maanteesõiduki, autorongi või konteineri ja nende veose kontrollimist teel. |
| --- | --- |

—

maanteesõiduki, autorongi või konteineri ja nende veose kontrollimist teel.

Artikkel 24

Kui toll kontrollib maanteesõiduki, autorongi või konteineri veost veo jooksul või vahetolliasutuses, siis kantakse TIR-märkmiku selles riigis kasutatavatele kviitungitele, vastavatele lõigenditele ja TIR-märkmikusse jäävatele kviitungitele andmed uute paigaldatud tollitõkendite ja tehtud kontrolli kohta.

Artikkel 25

Kui teel rikutakse tollitõkendid muul kui artiklites 24 ja 35 osutatud viisil või kui kaup hävib või see kahjustub ilma tollitõkendeid rikkumata, järgitakse, ilma et see piiraks siseriiklike õigusaktide võimalikku kohaldamist, käesoleva konventsiooni 1. lisas sätestatud TIR-märkmiku kasutamist käsitlevat korda ja täidetakse TIR-märkmiku aktileht.

Artikkel 26

1.   Kui osa veost TIR-märkmiku alusel toimub sellise riigi territooriumil, mis ei ole konventsiooniosaline, siis TIR-vedu peatatakse. Sel juhul aktsepteerib selle konventsiooniosalise toll, kelle territooriumil vedu jätkub, TIR-märkmiku TIR-veo taastamiseks, tingimusel et tollitõkendid ja/või identifitseerimismärgid on rikkumata. Juhul kui tollitõkendid on rikutud, võib toll TIR-märkmiku aktsepteerida, võimaldamaks TIR-veo jätkamist artikli 25 sätete kohaselt.

2.   Sama kehtib ka siis, kui märkmiku valdaja ei kasuta TIR-märkmikku veo mingi osa jooksul lihtsamate transiidiprotseduuride olemasolu tõttu või kui tollitransiidirežiimi kasutamine ei ole vajalik.

3.   Sellistel juhtudel loetakse neid tolliasutusi, kus TIR-vedu peatatakse või taasalustatakse, vastavalt väljumise vahetolliasutuseks ja sisenemise vahetolliasutuseks.

Artikkel 27

Algselt ettenähtud sihttolliasutuse võib asendada teise sihttolliasutusega, kui konventsioonist, eriti artiklist 18, ei tulene teisiti.

Artikkel 28

1.   Toll kinnitab TIR-veoetapi lõppemise viivitamata. TIR-veoetapi lõppemise võib kinnitada lisatingimusteta või lisatingimustega. Kui TIR-veoetapi lõppemine kinnitatakse lisatingimustega, peab see toimuma kõnealuse TIR-veoga seotud faktide alusel. Need faktid tuleb selgelt esitada asjaomases TIR-märkmikus.

2.   Kui kaup on suunatud mingile teisele tolliprotseduurile või allutatud mingile teisele tollikontrollisüsteemile, ei loeta TIR-märkmiku valdajat või tema nimel tegutsevat isikut seotuks nende õigusaktide rikkumistega, mis võisid aset leida eespool nimetatud teise tolliprotseduuri või tollikontrolli jooksul.

c)   Raske või suuremahulise kauba vedu käsitlevad sätted

Artikkel 29

1.   Käesolevat jaotist kohaldatakse üksnes konventsiooni artikli 1 punktis p määratletud raske või suuremahulise kauba suhtes.

2.   Käesoleva jaotise kohaldamisel võib rasket või suuremahulist kaupa vedada lähtetolliasutuse otsuse alusel tollitõkendita sõiduki või konteineriga.

3.   Käesolevat jaotist kohaldatakse üksnes siis, kui lähtetolliasutuse arvates on raske või suuremahuline kaup ja sellega koos veetavad lisaseadmed vastavalt esitatud kirjeldusele lihtsalt identifitseeritavad või saab neile paigaldada tollitõkendeid ja/või identifitseerimismärke, et vältida kauba asendamist või eemaldamist jälgi jätmata.

Artikkel 30

TIR-veo kohaselt toimuva raske või suuremahulise kauba veo suhtes kohaldatakse kõiki konventsiooni sätteid, välja arvatud käesoleva jaotise erisätted.

Artikkel 31

Garantiiühingute vastutus hõlmab nii TIR-märkmikus loetletud kaupa kui ka muud kaupa, mis on koormaalusel või TIR-märkmikus loetletud kauba hulgas.

Artikkel 32

TIR-märkmiku kaanel ja kõikidel kviitungitel peab olema inglise või prantsuse keeles paksus kirjas märge „raske või suuremahuline kaup” (vastavalt „heavy or bulky goods” või „marchandises pondéreuses ou volumineuses”).

Artikkel 33

Lähtetolliasutus võib nõuda veetava kauba identifitseerimiseks vajalike pakkelehtede, fotode, jooniste jm lisamist TIR-märkmikule. Sel juhul peab ta nimetatud dokumendid kinnitama, üks koopia nimetatud dokumentidest kinnitatakse TIR-märkmiku kaane siseküljele ning kõik TIR-märkmiku kaubamanifestid peavad sisaldama viidet neile dokumentidele.

Artikkel 34

Konventsiooniosalise vahetolliasutus aktsepteerib teiste konventsiooniosaliste pädevate asutuste paigaldatud tollitõkendid ja/või identifitseerimismärgid. Toll võib siiski paigaldada täiendavad tollitõkendid ja/või identifitseerimismärgid; uute paigaldatud tollitõkendite andmed kantakse TIR-märkmiku selles riigis kasutatavatele kviitungitele, asjakohastele lõigenditele ja TIR-märkmikusse jäävatele kviitungitele.

Artikkel 35

Kui vahetolliasutuses või veo jooksul veost kontrolliv toll peab eemaldama tollitõkendid ja/või identifitseerimismärgid, siis kantakse uute paigaldatud tollitõkendite andmed TIR-märkmiku selles riigis kasutatavatele kviitungitele, asjakohastele lõigenditele ja TIR-märkmikusse jäävatele kviitungitele.

IV PEATÜKK

EESKIRJADE EIRAMINE

Artikkel 36

Konventsiooni rikkumise eest karistatakse rikkujat vastavalt selle riigi seadustele, kus rikkumine toimus.

Artikkel 37

Kui ei ole võimalik kindlaks teha, millise riigi territooriumil rikkumine toimus, loetakse see toimunuks selle konventsiooniosalise territooriumil, kus rikkumine avastati.

Artikkel 38

1.   Igal konventsiooniosalisel on õigus ajutiselt või alaliselt keelata tegevus käesoleva konventsiooni alusel isikul, kes on oluliselt rikkunud rahvusvahelises kaubaveos kohaldatavaid tollialaseid õigusakte.

2.   Sellest keelust teatatakse ühe nädala jooksul selle konventsiooniosalise tollile, kelle territooriumil on asjaomase isiku elu- või asukoht, samuti selle riigi garantiiühingu(te)le, kus rikkumine toimus, ning TIR-juhatusele.

Artikkel 39

Kui TIR-vedu on muus osas tunnistatud korrektseks, siis:

| 1. | ei pööra konventsiooniosalised tähelepanu väikestele kõrvalekalletele ettenähtud tähtaja või teekonna järgimisel; |
| --- | --- |

1.

ei pööra konventsiooniosalised tähelepanu väikestele kõrvalekalletele ettenähtud tähtaja või teekonna järgimisel;

| 2. | ei käsitata TIR-märkmiku valdaja poolt konventsiooni rikkumisena ka seda, kui TIR-märkmiku kaubamanifesti andmed erinevad maanteesõiduki, autorongi või konteineri tegelikust sisust, kui pädevale asutusele tõendatakse, et need erinevused ei tulene teadlikult või hooletusest tehtud vigadest kauba laadimise või kaubamanifesti koostamise ajal. |
| --- | --- |

2.

ei käsitata TIR-märkmiku valdaja poolt konventsiooni rikkumisena ka seda, kui TIR-märkmiku kaubamanifesti andmed erinevad maanteesõiduki, autorongi või konteineri tegelikust sisust, kui pädevale asutusele tõendatakse, et need erinevused ei tulene teadlikult või hooletusest tehtud vigadest kauba laadimise või kaubamanifesti koostamise ajal.

Artikkel 40

Lähte- ja sihtriigi tolliamet ei pea TIR-märkmiku valdajat vastutavaks erinevuste eest, mis võidakse avastada nendes riikides, kui erinevused on tegelikult seotud TIR-veole eelnenud või järgnenud tolliprotseduuridega, millega märkmiku valdaja ei olnud seotud.

Artikkel 41

Kui tollile tõendatakse, et TIR-märkmiku kaubamanifestis kindlaksmääratud kaup on õnnetusjuhtumi või vääramatu jõu tõttu hävinud või pöördumatult kahjustunud või oma laadi tõttu vähenenud, ei nõuta tavaliselt tasutavate tolli- ja muude maksude maksmist.

Artikkel 42

Konventsiooniosalise asjakohaselt põhjendatud taotluse korral esitab TIR-veoga seotud konventsiooniosalise pädev asutus sellele konventsiooniosalisele kogu artiklite 39, 40 ja 41 kohaldamiseks vajaliku olemasoleva teabe.

Artikkel 42a

Pädevad asutused võtavad tihedas koostöös ühingutega kõik vajalikud meetmed, et tagada TIR-märkmike nõuetekohane kasutamine. Selleks võivad nad võtta vajalikke siseriiklikke ja rahvusvahelisi kontrollimeetmeid. Sel eesmärgil pädevate asutuste võetud siseriiklikest kontrollimeetmetest teatatakse viivitamata TIR-juhatusele, kes kontrollib nende vastavust käesoleva konventsiooni sätetele. Rahvusvahelised kontrollimeetmed võtab vastu halduskomitee.

Artikkel 42b

Konventsiooniosaliste pädevad asutused varustavad luba omavaid ühinguid vastavalt vajadusele teabega, mida need vajavad oma kohustuste täitmiseks kooskõlas 9.lisa I osa artikli 1 punkti f alapunktiga iii.

10. lisa sisaldab teavet, mis tuleb esitada erijuhtudel.

V PEATÜKK

SELGITAVAD MÄRKUSED

Artikkel 43

6. lisas ja 7. lisa III osas esitatud selgitavates märkustes tõlgendatakse käesoleva konventsiooni ja selle lisade teatavaid sätteid. Samuti sisaldavad need teatavate soovituslike tavade kirjeldusi.

VI PEATÜKK

MUUD SÄTTED

Artikkel 44

Iga konventsiooniosaline võimaldab asjaomastel garantiiühingutel kanda üle valuuta, mis:

| a) | on vajalik konventsiooniosaliste asutuste poolt käesoleva konventsiooni artikli 8 alusel nõutavate summade tasumiseks; |
| --- | --- |

a)

on vajalik konventsiooniosaliste asutuste poolt käesoleva konventsiooni artikli 8 alusel nõutavate summade tasumiseks;

| b) | on ette nähtud asjaomase välisriigi ühingu või rahvusvahelise organisatsiooni poolt garantiiühingule saadetud TIR-märkmiku vormide eest tasumiseks. |
| --- | --- |

b)

on ette nähtud asjaomase välisriigi ühingu või rahvusvahelise organisatsiooni poolt garantiiühingule saadetud TIR-märkmiku vormide eest tasumiseks.

Artikkel 45

Iga konventsiooniosaline avaldab tema poolt TIR-veoks kinnitatud lähtetolliasutuste, vahetolliasutuste ja sihttolliasutuste loetelu. Külgnevate territooriumide konventsiooniosalised konsulteerivad üksteisega, et leppida kokku asjaomaste vahetolliasutuste ja lahtiolekuaegade suhtes.

Artikkel 46

1.   Konventsioonis käsitletud toimingutega seoses osutatakse tolliteenuseid tasuta, välja arvatud juhul, kui seda tehakse muul kui tavaliselt sellisteks toiminguteks määratud päeval või ajal või muus kohas.

2.   Konventsiooniosalised teevad kõik võimaliku, et hõlbustada tolliasutustes kergelt rikneva kaubaga seotud toimingute tegemist.

Artikkel 47

1.   Konventsiooniga ei välistata selliste siseriiklike õigusaktidega kehtestatud keeldude või kontrolli kohaldamist, mis lähtuvad kõlbluse, avaliku korra või julgeoleku, hügieeni või rahvatervise või veterinaarsetest või fütopatoloogilistest kaalutlustest, ega ka selliste õigusaktide alusel tasutavate maksude sissenõudmist.

2.   Konventsiooniga ei välistata muude vedu reguleerivate siseriiklike või rahvusvaheliste sätete kohaldamist.

Artikkel 48

Konventsioon ei takista tolli- või majandusliidu moodustanud konventsiooniosalistel kehtestada erisätteid nende territooriumil algavate, lõppevate või seda läbivate vedude suhtes, tingimusel et sellised sätted ei kitsenda konventsiooniga ettenähtud soodustusi.

Artikkel 49

Konventsioon ei takista kohaldada ulatuslikumaid soodustusi, mille konventsiooniosalised on kehtestanud või soovivad kehtestada kas ühepoolselt või kahe- või mitmepoolsete kokkulepete alusel, tingimusel et sellised meetmed ei takista konventsiooni sätete kohaldamist ja eriti TIR-vedu.

Artikkel 50

Konventsiooniosalised vahetavad üksteisega taotluse korral maanteesõidukite või konteinerite heakskiiduga ning nende konstruktsiooni tehniliste omadustega seotud teavet ning muud konventsiooni rakendamiseks vajalikku teavet.

Artikkel 51

Konventsiooni lisad on konventsiooni lahutamatu osa.

VII PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 52

Allakirjutamine, ratifitseerimine, heakskiitmine ja ühinemine

1.   Kõik riigid, kes on ÜRO või mis tahes spetsialiseeritud asutuse või Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuri liikmed või Rahvusvahelise Kohtu statuudi osalised, ja teised ÜRO Peaassambleele kutsutud riigid võivad saada käesoleva konventsiooni osalisteks:

| a) | kirjutades sellele alla ratifitseerimis- või heakskiitmisreservatsioonita; |
| --- | --- |

a)

kirjutades sellele alla ratifitseerimis- või heakskiitmisreservatsioonita;

| b) | andes hoiule ratifitseerimis- või heakskiitmiskirja pärast allakirjutamist ratifitseerimis- või heakskiitmisreservatsiooniga; |
| --- | --- |

b)

andes hoiule ratifitseerimis- või heakskiitmiskirja pärast allakirjutamist ratifitseerimis- või heakskiitmisreservatsiooniga;

| c) | andes hoiule ühinemisdokumendi. |
| --- | --- |

c)

andes hoiule ühinemisdokumendi.

2.   Konventsioon on avatud allakirjutamiseks lõikes 1 osutatud riikidele 1. jaanuarist 1976 kuni 1. detsembrini 1976 ÜRO Genfi kontoris. Pärast seda on konventsioon avatud ühinemiseks.

3.   Tolli- või majandusliidud võivad koos kõikide oma liikmesriikidega või millal tahes pärast seda, kui nende liikmesriigid on saanud käesoleva konventsiooni osalisteks, saada käesoleva konventsiooni osalisteks vastavalt lõigetele 1 ja 2. Nendel liitudel ei ole siiski hääleõigust.

4.   Ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirjad antakse hoiule ÜRO peasekretärile.

Artikkel 53

Jõustumine

1.   Käesolev konventsioon jõustub kuue kuu möödumisel kuupäevast, mil viis artikli 52 lõikes 1 osutatud riiki on sellele ratifitseerimis- või heakskiitmisreservatsioonita alla kirjutanud või oma ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiule andnud.

2.   Pärast seda, kui viis artikli 52 lõikes 1 osutatud riiki on sellele ratifitseerimis- või heakskiitmisreservatsioonita alla kirjutanud või oma ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirjad hoiule andnud, jõustub konventsioon muude konventsiooniosaliste suhtes kuue kuu möödumisel ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemisdokumendi hoiule andmisest.

3.   Pärast konventsiooni muudatuse jõustumist hoiule antud ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja käsitatakse kehtivana muudetud konventsiooni suhtes.

4.   Selliseid dokumente, mis antakse hoiule pärast muudatuse vastuvõtmist, kuid enne selle jõustumist, käsitatakse kehtivana muudetud konventsiooni suhtes muudatuse jõustumise kuupäevast alates.

Artikkel 54

Denonsseerimine

1.   Iga konventsiooniosaline võib konventsiooni denonsseerida, teatades sellest ÜRO peasekretärile.

2.   Denonsseerimine jõustub 15 kuud pärast seda, kui peasekretär on sellekohase teate kätte saanud.

3.   Lähtetolliasutuse aktsepteeritud TIR-märkmiku kehtivust ei mõjuta see, et see aktsepteeriti enne denonsseerimise jõustumist, ja garantiiühingu tagatis kehtib vastavalt konventsiooni sätetele.

Artikkel 55

Konventsiooni kehtivuse lõppemine

Kui konventsiooniosalisi riike on pärast konventsiooni jõustumist mis tahes 12 järjestikuse kuu jooksul vähem kui viis, kaotab konventsioon selle 12-kuulise ajavahemiku lõppedes kehtivuse.

Artikkel 56

1959. aasta TIR-konventsiooni kehtivuse lõppemine

1.   Jõustumisel lõpetab ja asendab käesolev konventsioon käesoleva konventsiooni osaliste vahelistes suhetes 1959. aasta TIR-konventsiooni.

2.   Käesoleva konventsiooni osalised peavad aktsepteerima 1959. aasta TIR-konventsiooni alusel maanteesõidukitele ja konteineritele väljastatud TIR-tunnistusi nende kehtivusaja või pikendatud kehtivusaja jooksul tollitõkendiga kaubaveol, tingimusel et sellised sõidukid ja konteinerid vastavad jätkuvalt tingimustele, mille alusel need algselt heaks kiideti.

Artikkel 57

Vaidluste lahendamine

1.   Kõik konventsiooni tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidlused kahe või enama konventsiooniosalise vahel lahendatakse võimaluse korral nendevaheliste läbirääkimiste teel või muul viisil.

2.   Kõik konventsiooni tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidlused kahe või enama osalise vahel, mida ei saa lahendada lõikes 1 osutatud viisil, suunatakse lahendamiseks vahekohtule, mis koosneb järgmistest liikmetest: iga vaidluse pool määrab vahekohtuniku ja need vahekohtunikud määravad kolmanda vahekohtuniku, kes on esimeheks. Kui kolme kuu jooksul pärast taotluse saamist ei ole üks pooltest vahekohtunikku määranud või kui vahekohtunikud ei ole valinud esimeest, võib iga pool paluda ÜRO peasekretäril määrata vahekohtunik või vahekohtu esimees.

3.   Lõike 2 alusel moodustatud vahekohtu otsus on kohustuslik kõikidele vaidluse pooltele.

4.   Vahekohus kehtestab oma töökorra.

5.   Vahekohus võtab otsuseid vastu häälteenamusega.

6.   Mis tahes vaidluspool võib esitada vaidluspoolte vahel otsuse tõlgendamise ja täitmisega seoses tekkinud lahkarvamuse lahendamiseks kõnealuse otsuse teinud vahekohtule.

Artikkel 58

Reservatsioonid

1.   Iga riik võib konventsioonile alla kirjutades, seda ratifitseerides või sellega ühinedes deklareerida, et ei loe ennast seotuks konventsiooni artikli 57 lõigetega 2–6. Teised konventsiooniosalised ei ole seotud nende lõigetega konventsiooniosalise suhtes, kes on sellise reservatsiooni teinud.

2.   Iga lõikes 1 sätestatud reservatsiooni teinud konventsiooniosaline võib millal tahes sellise reservatsiooni tühistada, teatades sellest ÜRO peasekretärile.

3.   Ükski reservatsioon peale lõikes 1 ettenähtu ei ole konventsiooni suhtes lubatud.

Artikkel 58a

Halduskomitee

Moodustatakse kõikidest konventsiooniosalistest koosnev halduskomitee. Halduskomitee koosseis, ülesanded ja töökord on sätestatud 8. lisas.

Artikkel 58b

TIR-juhatus

Halduskomitee asutab abistava organina TIR-juhatuse, kes hakkab täitma konventsioonis ja komitee poolt talle usaldatud ülesandeid. TIR-juhatuse koosseis, ülesanded ja töökord on sätestatud 8. lisas.

Artikkel 59

Konventsiooni muutmise kord

1.   Konventsiooni, sealhulgas selle lisasid võib muuta ühe konventsiooniosalise ettepanekul käesolevas artiklis kindlaksmääratud korras.

2.   Kõik konventsiooni muudatusettepanekud vaatab 8. lisas sätestatud korras läbi kõikidest konventsiooniosalistest moodustatud halduskomitee. ÜRO peasekretär teatab konventsiooniosalistele nende nõusoleku saamiseks kõikidest halduskomitee koosolekul läbivaadatud või ettevalmistatud ning kohalolnud ja hääletanud liikmete kahe kolmandiku häälteenamusega vastuvõetud muudatusettepanekutest.

3.   Kõik muudatusettepanekud, välja arvatud artiklis 60 ettenähtud ettepanekud, millest on teatatud vastavalt eelmisele lõikele, jõustuvad kõikide konventsiooniosaliste suhtes kolm kuud pärast muudatusettepanekust teatamisele järgnenud 12-kuulise tähtaja lõppu, kui selle aja jooksul ei ole ükski konventsiooniosaline riik edastanud ÜRO peasekretärile muudatusettepaneku suhtes vastuväiteid.

4.   Kui muudatusettepaneku suhtes on edastatud vastuväide vastavalt lõikele 3, siis ei loeta muudatusettepanekut vastuvõetuks ja sellel ei ole õiguslikku jõudu.

Artikkel 60

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9 ja 10. lisa muutmise erikord

1.   Kõik 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. ja 10. lisa muudatusettepanekud, mis on läbi vaadatud vastavalt artikli 59 lõigetele 1 ja 2, jõustuvad kuupäeval, mille määrab halduskomitee selle vastuvõtmise kuupäeval, kui halduskomitee poolt samal päeval määratud varasemaks kuupäevaks ei ole üks viiendik või viis konventsiooniosalist riiki, sõltuvalt sellest, kumb arv on väiksem, esitanud ÜRO peasekretärile muudatusettepaneku suhtes oma vastuväidet. Halduskomitee määrab käesolevas lõikes osutatud kuupäevad kohal olnud ja hääletanud liikmete kahe kolmandiku häälteenamusega.

2.   Lõikes 1 sätestatud korras vastuvõetud muudatus asendab ja tühistab jõustumisel kõikide konventsiooniosaliste jaoks kõik varasemad sätted, millele muudatus osutab.

Artikkel 61

Arupärimised, teadaanded ja vastuväited

ÜRO peasekretär teavitab kõiki konventsiooniosalisi ja konventsiooni artikli 52 lõikes 1 osutatud riike igast artiklites 59 ja 60 osutatud arupärimisest, teadaandest või vastuväitest ja muudatuse jõustumise kuupäevast.

Artikkel 62

Konventsiooni läbivaatamise konverents

1.   Iga konventsiooniosaline riik võib ÜRO peasekretärile teatades taotleda konventsiooni läbivaatamiseks vajaliku konverentsi kokkukutsumist.

2.   Konventsiooni läbivaatamise konverentsi, millest võtavad osa kõik konventsiooniosalised ja artikli 52 lõikes 1 osutatud riigid, peab kutsuma kokku ÜRO peasekretär, kui kuue kuu jooksul pärast peasekretäri teadet on vähemalt üks neljandik konventsiooniosalistest riikidest teatanud talle oma nõusolekust.

3.   ÜRO peasekretär peab kutsuma kokku konventsiooni läbivaatamise konverentsi, millest võtavad osa kõik konventsiooniosalised ja artikli 52 lõikes 1 osutatud riigid, halduskomitee sellekohase taotluse korral. Halduskomitee esitab taotluse, kui enamik kohalolevatest ja hääletavatest komitee liikmetest on sellega nõus.

4.   Kui konverents kutsutakse kokku vastavalt lõikele 1 või 3, teatab ÜRO peasekretär sellest kõikidele konventsiooniosalistele ja palub neil kolme kuu jooksul esitada ettepanekud, mille käsitlemist konverentsil nad soovivad. ÜRO peasekretär saadab kõigile konventsiooniosalistele konverentsi päevakorraprojekti koos selliste ettepanekute tekstidega vähemalt kolm kuud enne konverentsi toimumist.

Artikkel 63

Teatamine

Lisaks artiklites 61 ja 62 sätestatud teadetele ja teadaannetele teatab ÜRO peasekretär kõikidele artiklis 52 osutatud riikidele:

| a) | allakirjutamisest, ratifitseerimisest, heakskiitmisest ja ühinemisest vastavalt artiklile 52; |
| --- | --- |

a)

allakirjutamisest, ratifitseerimisest, heakskiitmisest ja ühinemisest vastavalt artiklile 52;

| b) | konventsiooni jõustumise kuupäevast vastavalt artiklile 53; |
| --- | --- |

b)

konventsiooni jõustumise kuupäevast vastavalt artiklile 53;

| c) | denonsseerimisest vastavalt artiklile 54; |
| --- | --- |

c)

denonsseerimisest vastavalt artiklile 54;

| d) | konventsiooni kehtivuse lõppemisest vastavalt artiklile 55; |
| --- | --- |

d)

konventsiooni kehtivuse lõppemisest vastavalt artiklile 55;

| e) | reservatsioonidest vastavalt artiklile 58. |
| --- | --- |

e)

reservatsioonidest vastavalt artiklile 58.

Artikkel 64

Teksti autentsus

Pärast 31. detsembrit 1976 antakse konventsiooni originaal hoiule ÜRO peasekretärile, kes saadab tõestatud koopiad igale konventsiooniosalisele ja artikli 52 lõikes 1 osutatud riikidele, kes ei ole konventsiooniosalised.

SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad konventsioonile alla kirjutanud.

KOOSTATUD tuhande üheksasaja seitsmekümne viienda aasta novembrikuu neljateistkümnendal päeval Genfis ühes eksemplaris inglise, prantsuse ja vene keeles; kõik kolm teksti on võrdselt autentsed.

1. LISA

TIR-MÄRKMIKU NÄIDIS

Variant 1

1.   TIR-märkmik on trükitud prantsuse keeles, välja arvatud esikaane väliskülg, mille tekst on trükitud ka inglise keeles. Prantsuse keeles esikaane siseküljele trükitud „TIR-märkmiku kasutamise eeskiri” on trükitud inglise keeles ka tagakaane siseküljele. Aktileht võib vastavalt vajadusele olla selle pöördel ka muus keeles kui prantsuse keel.

2.   Piirkondliku garantiiketi piires TIR-veol kasutatavad märkmikud võivad olla trükitud mis tahes muus ÜRO ametlikus keeles, välja arvatud esikaane väliskülg, kus tekst on trükitud ka inglise või prantsuse keeles. „TIR-märkmiku kasutamise eeskiri” on trükitud esikaane siseküljele kasutatavas ÜRO ametlikus keeles ning tagakaane siseküljele ka inglise või prantsuse keeles.

Variant 2

3.   Tubaka ja alkoholi veo puhul, mille suhtes garantiiühingud võivad nõuda suuremat tagatist, taotleb toll kooskõlas 6. lisa selgitava märkusega 0.8.3, et TIR-märkmiku kaanele ja kõikidele kviitungitele oleks tehtud selge märge „TOBACCO/ALCOHOL” ja „TABAC/ALCOOL”. Lisaks sellele peavad need märkmikud sisaldama vähemalt inglise ja prantsuse keeles andmeid tubaka ja alkoholi kohta, mille suhtes tagatis on esitatud, eraldi lehel, mis lisatakse märkmikusse esikaane siseküljele järgneva lehena.

TIR-märkmiku näidis:

VARIANT 1

Image

TIR-märkmiku näidis:

VARIANT 1

Image

TIR-märkmiku näidis:

VARIANT 1

Image

TIR-märkmiku näidis:

VARIANT 1

Image

TIR-märkmiku näidis:

VARIANT 1

Image

TIR-märkmiku näidis:

VARIANT 1

Image

TIR-märkmiku näidis:

VARIANT 2

Image

TIR-märkmiku näidis:

VARIANT 2

Image

TIR-märkmiku näidis:

VARIANT 2

Image

TIR-märkmiku näidis:

VARIANT 2

Image

TIR-märkmiku näidis:

VARIANT 2

Image

TIR-märkmiku näidis:

VARIANT 2

Image

TIR-märkmiku näidis:

VARIANT 2

Image

2. LISA

EESKIRI TEHNILISTE TINGIMUSTE KOHTA, MIDA KOHALDATAKSE MAANTEESÕIDUKITE SUHTES NENDE HEAKSKIITMISEL RAHVUSVAHELISEKS TOLLITÕKENDIGA VEOKS

Artikkel 1

Aluspõhimõtted

Rahvusvaheliseks tollitõkendiga veoks võib heaks kiita üksnes need sõidukid, mille veoseruumid on ehitatud ja varustatud nii, et:

| a) | nende tollitõkendiga suletud osast ei saa kaupu välja võtta ega juurde panna ilma avamisjälgi jätmata või tollitõkendit rikkumata; |
| --- | --- |

a)

nende tollitõkendiga suletud osast ei saa kaupu välja võtta ega juurde panna ilma avamisjälgi jätmata või tollitõkendit rikkumata;

| b) | tollitõkendeid on võimalik kinnitada lihtsalt ja tõhusalt; |
| --- | --- |

b)

tollitõkendeid on võimalik kinnitada lihtsalt ja tõhusalt;

| c) | need ei sisalda peidikuid, kuhu saaks kaupu peita; |
| --- | --- |

c)

need ei sisalda peidikuid, kuhu saaks kaupu peita;

| d) | kõik veoseruumid on tollikontrolliks kergesti ligipääsetavad. |
| --- | --- |

d)

kõik veoseruumid on tollikontrolliks kergesti ligipääsetavad.

Artikkel 2

Veoseruumide ehitus

1.   Käesoleva eeskirja artikli 1 nõuete täitmiseks:

| a) | ühendatakse veoseruumide koosteelemendid (seinad, põrand, uksed, katus, püsttalad, raamid, risttalad jne) kas seadiste abil, mida ei saa eemaldada või asendada väljastpoolt ilma avamisjälgi jätmata, või meetodite abil, mille tulemusel saadakse tarind, mida ei saa muuta jälgi jätmata. Kui seinad, põrand, uksed ja katus koosnevad mitmest osast, peavad need vastama samadele nõuetele ja olema piisavalt tugevad; |
| --- | --- |

a)

ühendatakse veoseruumide koosteelemendid (seinad, põrand, uksed, katus, püsttalad, raamid, risttalad jne) kas seadiste abil, mida ei saa eemaldada või asendada väljastpoolt ilma avamisjälgi jätmata, või meetodite abil, mille tulemusel saadakse tarind, mida ei saa muuta jälgi jätmata. Kui seinad, põrand, uksed ja katus koosnevad mitmest osast, peavad need vastama samadele nõuetele ja olema piisavalt tugevad;

| b) | peavad uksed ja kõik muud sulgemissüsteemid (sealhulgas sulgemiskraanid, luugid, äärikud jm) olema varustatud seadisega, millele saaks paigaldada tollitõkendi. Nimetatud seadis peab olema selline, et seda ei saa eemaldada ega asendada väljastpoolt ilma jälgi jätmata ning et ust või sulgurit ei saaks avada ilma tollitõkendit rikkumata. Tollitõkend peab olema kaitstud asjakohasel viisil. Avatavad katused on lubatud; |
| --- | --- |

b)

peavad uksed ja kõik muud sulgemissüsteemid (sealhulgas sulgemiskraanid, luugid, äärikud jm) olema varustatud seadisega, millele saaks paigaldada tollitõkendi. Nimetatud seadis peab olema selline, et seda ei saa eemaldada ega asendada väljastpoolt ilma jälgi jätmata ning et ust või sulgurit ei saaks avada ilma tollitõkendit rikkumata. Tollitõkend peab olema kaitstud asjakohasel viisil. Avatavad katused on lubatud;

| c) | tuleb ventilatsiooni- ja drenaažiavad varustada seadisega, mis takistab juurdepääsu veoseruumi sisemusse. Nimetatud seadis peab olema selline, et seda ei saa eemaldada ega asendada väljastpoolt ilma jälgi jätmata. |
| --- | --- |

c)

tuleb ventilatsiooni- ja drenaažiavad varustada seadisega, mis takistab juurdepääsu veoseruumi sisemusse. Nimetatud seadis peab olema selline, et seda ei saa eemaldada ega asendada väljastpoolt ilma jälgi jätmata.

2.   Olenemata käesoleva eeskirja artikli 1 punktist c on lubatud sellised veoseruumi koosteelemendid, mis praktilistel põhjustel sisaldavad tühikuid (näiteks kahekordse seina vaheosad). Selleks et nimetatud ruume ei saaks kasutada kaupade peitmiseks:

| i) | tuleb veoseruumi sisevooderdis, kui see katab kogu seina põrandast laeni, või muudel juhtudel, kui sisevooderdise ja välisseina vaheline ruum on suletud, paigaldada nii, et seda ei saaks eemaldada ja asendada väljastpoolt ilma jälgi jätmata, ja |
| --- | --- |

i)

tuleb veoseruumi sisevooderdis, kui see katab kogu seina põrandast laeni, või muudel juhtudel, kui sisevooderdise ja välisseina vaheline ruum on suletud, paigaldada nii, et seda ei saaks eemaldada ja asendada väljastpoolt ilma jälgi jätmata, ja

| ii) | kui vooderdis ei kata tervet seina täies kõrguses ning vooderdise ja välisseina vaheline ruum ei ole täielikult suletud ning kõikidel muudel juhtudel, kui veoseruum sisaldab tühikuid, peab selliseid ruume olema võimalikult vähe ja nad peavad olema tollikontrolliks kergesti ligipääsetavad. |
| --- | --- |

ii)

kui vooderdis ei kata tervet seina täies kõrguses ning vooderdise ja välisseina vaheline ruum ei ole täielikult suletud ning kõikidel muudel juhtudel, kui veoseruum sisaldab tühikuid, peab selliseid ruume olema võimalikult vähe ja nad peavad olema tollikontrolliks kergesti ligipääsetavad.

3.   Katuseaknad on lubatud tingimusel, et need on tehtud piisavalt tugevatest materjalidest ja neid ei saa eemaldada või asendada väljastpoolt ilma jälgi jätmata. Sellest olenemata on lubatud kasutada klaasi, kuid juhul, kui kasutatakse muud kui purunemiskindlat klaasi, tuleb katuseaknale paigaldada tugev metallvõrestik, mida ei saa väljastpoolt eemaldada; võresilma läbimõõt ei tohi ületada 10 mm.

4.   Tehnilistel eesmärkidel (nagu näiteks määrimine, hooldus ja liivapuistekasti täitmine) põrandasse tehtud avad on lubatud üksnes tingimusel, et need on varustatud kaanega, mida saab kinnitada nii, et veoseruumi ei ole võimalik väljastpoolt pääseda.

Artikkel 3

Tentsõidukid

1.   Tentsõidukite kohta kehtivad käesoleva eeskirja artiklid 1 ja 2 vastavate erisustega. Lisaks sellele peavad need sõidukid vastama käesoleva artikli sätetele.

2.   Tent on kas tugevast presendist või plast- või kummikattega kangast, mis on piisavalt tugev ja venimatu. Tent peab olema heas korras ja paigaldatud nii, et pärast sulgemisseadise kinnitamist ei ole võimalik pääseda veoseruumi ilma jälgi jätmata.

3.   Kui tent koosneb mitmest tükist, tuleb nende servad voltida üksteise vahele ja õmmelda kokku kahe, teineteisest vähemalt 15 mm kaugusel asuva õmblusega. Õmblused tuleb teha vastavalt käesoleva eeskirja joonisele 1; kui tendi teatavate osade (nagu näiteks klapid ja tugevdatud nurgad) puhul ei ole siiski võimalik neid nimetatud viisil ühendada, piisab pealmise osa tagasikeeramisest ja õmblusest vastavalt käesolevale eeskirjale lisatud joonisele 2 või 2a. Üks õmblus on näha üksnes seestpoolt ja selle õmbluse jaoks kasutatud niidi värv peab selgelt erinema tendi värvist ja teise õmbluse jaoks kasutatud niidi värvist. Kõik õmblused peavad olema tehtud masinaga.

4.   Kui tent on plastkattega kangast ja koosneb mitmest tükist, võib need tükid omavahel ühendada kokkusulatamise teel vastavalt käesolevale eeskirjale lisatud joonisele 3. Tükkide servad peavad ulatuma teineteisest üle vähemalt 15 mm ulatuses. Tükid sulatatakse kokku kogu kattumise ulatuses. Tendi välisserv kaetakse vähemalt 7 mm laiuse plastribaga, mis kinnitatakse samuti kokkusulatamise teel. Plastribale ja sellest mõlemale poole jäävale 3 mm laiusele tendiosale kantakse ühtne ja selge reljeefmuster. Kokkusulatamine peab olema tehtud nii, et tükke ei oleks jälgi jätmata võimalik eraldada ja uuesti ühendada.

5.   Parandusi tehakse käesolevale eeskirjale lisatud joonisel 4 näidatud viisil; servad volditakse üksteise vahele ja õmmeldakse kokku kahe nähtava õmblusega, mille vahe on vähemalt 15 mm; seestpoolt nähtava niidi värv peab selgelt erinema väljastpoolt nähtava niidi värvist ja tendi värvist; kõik õmblused peavad olema tehtud masinaga. Kui serva lähedalt vigastatud tenti parandatakse paigaga, võib õmbluse teha ka vastavalt lõikele 3 ja käesolevale eeskirjale lisatud joonisele 1. Plastkattega kangast võib parandada lõikes 4 kirjeldatud viisil, kuid sel juhul tuleb plastriba kinnitada tendi mõlemale poolele ja paik asetatakse sissepoole.

6.   Tent kinnitatakse sõidukile täpselt vastavalt käesoleva eeskirja artikli 1 punktides a ja b sätestatud tingimustele. Kasutada võib järgmisi süsteeme:

| a) | tendi kinnitamiseks võib kasutada:






  i) | sõiduki külge kinnitatud metallrõngaid, |
| --- | --- | --- |

a)

tendi kinnitamiseks võib kasutada:

i)

sõiduki külge kinnitatud metallrõngaid,

| ii) | tendi servas olevaid aasasid ja |
| --- | --- |

ii)

tendi servas olevaid aasasid ja

| iii) | kinnitusvahendit, mis läheb läbi rõngaste ja üle tendi ning on täies pikkuses väljastpoolt nähtav. |
| --- | --- |

iii)

kinnitusvahendit, mis läheb läbi rõngaste ja üle tendi ning on täies pikkuses väljastpoolt nähtav.

Tent peab ulatuma üle sõiduki jäikade osade vähemalt 250 mm laiuselt kinnitusrõngaste keskelt mõõdetuna, kui sõiduki konstruktsioon ei ole selline, et on takistatud ligipääs veoseruumile;

| b) | kui tendi serv kinnitatakse püsivalt sõiduki külge, peab ühendus olema katkematu ja tehtud tugevate seadiste abil; |
| --- | --- |

b)

kui tendi serv kinnitatakse püsivalt sõiduki külge, peab ühendus olema katkematu ja tehtud tugevate seadiste abil;

| c) | tendi lukustussüsteemi kasutamise korral kinnitab see tendi ühenduskohtades tihedalt veoseruumi välispinna külge (vt näiteks joonist 6). |
| --- | --- |

c)

tendi lukustussüsteemi kasutamise korral kinnitab see tendi ühenduskohtades tihedalt veoseruumi välispinna külge (vt näiteks joonist 6).

7.   Tenti toetab vastav pealisehitis (püsttalad, seinad, kaared, liistud jne).

8.   Rõngaste ja aasade vahe ei tohi ületada 200 mm. Kui sõiduki konstruktsioon ja tent takistavad ligipääsu veoseruumile, võivad vahed olla siiski suuremad, kuid mitte üle 300 mm mõlemal pool püsttala. Aasad peavad olema tugevdatud.

9.   Kasutatakse järgmisi kinnitusvahendeid:

| a) | terastrosse, mille läbimõõt on vähemalt 3 mm, või |
| --- | --- |

a)

terastrosse, mille läbimõõt on vähemalt 3 mm, või

| b) | kanep- või sisalköisi, mille läbimõõt on vähemalt 8 mm ja mis on kaetud venimatu läbipaistva plastkestaga, või |
| --- | --- |

b)

kanep- või sisalköisi, mille läbimõõt on vähemalt 8 mm ja mis on kaetud venimatu läbipaistva plastkestaga, või

| c) | kiudoptilistest juhtmete kimbust koosnevaid teraskeermestatud trosse, mis on kaetud läbipaistav plasitikuga, või |
| --- | --- |

c)

kiudoptilistest juhtmete kimbust koosnevaid teraskeermestatud trosse, mis on kaetud läbipaistav plasitikuga, või

| d) | tekstiilköisi, mis on täielikult kaetud vähemalt neljaharulise terastraatkattega tingimusel, et trossi läbimõõt on vähemalt 3 mm (läbipaistvat plastikkesta arvestamata). |
| --- | --- |

d)

tekstiilköisi, mis on täielikult kaetud vähemalt neljaharulise terastraatkattega tingimusel, et trossi läbimõõt on vähemalt 3 mm (läbipaistvat plastikkesta arvestamata).

Käesoleva artikli lõike 9 punkti a või d kohased trossid võivad olla kaetud venimatu läbipaistva plastikkestaga.

Kui tent tuleb kinnitada sellise konstruktsiooni raami külge, mis vastab muus osas lõike 6 punktile a, võib kinnitusvahendina kasutada rihma (sellise konstruktsiooni näide on esitatud käesoleva lisa joonisel 7). Rihm peab materjali, mõõtude ja kuju osas vastama lõike 11 punkti a alapunktis iii ettenähtud nõuetele.

10.   Kõik trossid ja köied peavad olema ühes tükis ning mõlemas otsas peab olema karastatud metallotsak. Iga metallotsak peab võimaldama tollitõkendi nööri või riba paigaldamist. Iga metallotsaku kinnitil peab, käesoleva artikli lõike 9 punktide a, b ja d kohaselt, olema trossi või köit läbiv õõnesneet, millest pannakse läbi tollitõkendi nöör või riba. Tross või köis peab olema nähtav mõlemal pool õõnesneeti, tagamaks et tross või köis on ühes tükis (vt käesolevale eeskirjale lisatud joonist 5).

11.   Peale- ja mahalaadimiseks kasutatavate avade juures tuleb kaks tendi pinda omavahel ühendada. Kasutada võib järgmisi süsteeme:

| a) | kaks tendi serva peavad teineteisest piisavalt üle ulatuma. Nende kinnitamiseks kasutatakse:






  i) | vastavalt lõigetele 3 ja 4 õmmeldud või kokkusulatatud klappe; |
| --- | --- | --- |

a)

kaks tendi serva peavad teineteisest piisavalt üle ulatuma. Nende kinnitamiseks kasutatakse:

i)

vastavalt lõigetele 3 ja 4 õmmeldud või kokkusulatatud klappe;

| ii) | lõike 8 tingimustele vastavaid rõngaid ja aasasid; rõngad valmistatakse metallist, ja |
| --- | --- |

ii)

lõike 8 tingimustele vastavaid rõngaid ja aasasid; rõngad valmistatakse metallist, ja

| iii) | sobivast materjalist valmistatud venimatut ühes tükis rihma, mille laius on vähemalt 20 mm ja paksus 3 mm ning mis läheb läbi rõngaste ja hoiab koos tendi kaks serva ja klapi; rihm tuleb kinnitada tendi sisepoolele ja varustada:






  — | aasaga, kuhu kinnitatakse lõikes 9 nimetatud tross või köis, või |
| --- | --- | --- |

iii)

sobivast materjalist valmistatud venimatut ühes tükis rihma, mille laius on vähemalt 20 mm ja paksus 3 mm ning mis läheb läbi rõngaste ja hoiab koos tendi kaks serva ja klapi; rihm tuleb kinnitada tendi sisepoolele ja varustada:

—

aasaga, kuhu kinnitatakse lõikes 9 nimetatud tross või köis, või

| — | aasaga, mida saab ühendada lõikes 6 nimetatud metallrõngaga ja kuhu kinnitatakse lõikes 9 nimetatud tross või köis. |
| --- | --- |

—

aasaga, mida saab ühendada lõikes 6 nimetatud metallrõngaga ja kuhu kinnitatakse lõikes 9 nimetatud tross või köis.

Kui kasutatakse eriseadist, nagu näiteks tõkkeplaat, mis takistab ligipääsu veoseruumile ilma jälgi jätmata, ei ole klapp vajalik. Klappi ei nõuta ka kardintendiga sõidukite jaoks;

| b) | spetsiaalne lukustussüsteem, mis hoiab tendi servad tihedalt kinni, kui veoseruum suletakse ja sellele pannakse tollitõkend. Süsteem on varustatud avaga, mida saab ühendada lõikes 6 nimetatud metallrõngaga ja kuhu kinnitatakse lõikes 9 nimetatud tross või köis. Sellise süsteemi näide on esitatud käesoleva lisa joonisel 8. |
| --- | --- |

b)

spetsiaalne lukustussüsteem, mis hoiab tendi servad tihedalt kinni, kui veoseruum suletakse ja sellele pannakse tollitõkend. Süsteem on varustatud avaga, mida saab ühendada lõikes 6 nimetatud metallrõngaga ja kuhu kinnitatakse lõikes 9 nimetatud tross või köis. Sellise süsteemi näide on esitatud käesoleva lisa joonisel 8.

Artikkel 4

Kardintendiga sõidukid

| 1. | Käesoleva eeskirja artiklite 1, 2 ja 3 sätteid tuleb vajaduse korral kohaldada kardintentidedega sõidukite suhtes. Lisaks peavad need sõidukid vastama käesoleva artikliga sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva eeskirja artiklite 1, 2 ja 3 sätteid tuleb vajaduse korral kohaldada kardintentidedega sõidukite suhtes. Lisaks peavad need sõidukid vastama käesoleva artikliga sätestatud tingimustele.

| 2. | Kardintent, põrand, uksed ja veoseruumi muud koostisosad peavad vastama kas selle eeskirja artikli 3 lõigetes 6, 8, 9 ja 11 sätestatud tingimustele või allpool punktides i–vi esitatud nõuetele:






  i) | kardintent, põrand, uksed ja veoseruumi muud koostisosad peavad olema kokkumonteeritud selliselt, et neid ei saa avada või sulgeda ilma silmaga nähtavaid jälgi jätmata; |
| --- | --- | --- |

2.

Kardintent, põrand, uksed ja veoseruumi muud koostisosad peavad vastama kas selle eeskirja artikli 3 lõigetes 6, 8, 9 ja 11 sätestatud tingimustele või allpool punktides i–vi esitatud nõuetele:

i)

kardintent, põrand, uksed ja veoseruumi muud koostisosad peavad olema kokkumonteeritud selliselt, et neid ei saa avada või sulgeda ilma silmaga nähtavaid jälgi jätmata;

| ii) | tent peab katma sõiduki ülaosas jäiku osi ulatuses, mis moodustab vähemalt ühe neljandiku pingutusrihmade tegelikust vahekaugusest. Tent peab katma sõiduki alumises osas jäiku osi vähemalt 50 mm ulatuses. Tendi ja veoseruumi jäikade osade vaheline horisontaalne vahekaugus ei tohi ületada 10 mm, kusjuures see on mõõdetud perpendikulaarselt sõiduki pikiteljele mis tahes kohas, kui veoseruum on kindlalt suletud ja sellele on paigaldatud tollitõkend(id); |
| --- | --- |

ii)

tent peab katma sõiduki ülaosas jäiku osi ulatuses, mis moodustab vähemalt ühe neljandiku pingutusrihmade tegelikust vahekaugusest. Tent peab katma sõiduki alumises osas jäiku osi vähemalt 50 mm ulatuses. Tendi ja veoseruumi jäikade osade vaheline horisontaalne vahekaugus ei tohi ületada 10 mm, kusjuures see on mõõdetud perpendikulaarselt sõiduki pikiteljele mis tahes kohas, kui veoseruum on kindlalt suletud ja sellele on paigaldatud tollitõkend(id);

| iii) | kardintendi juhtsiin ja muud liikuvad osad peavad olema kokkumonteeritud nii, et juurdepääsuks veoseruumile ei saa kindlalt suletud ja paigaldatud tollitõkenditega uksi ja muid liikuvaid osi avada ega sulgeda ilma silmaga nähtavaid jälgi jätmata. Kõnealune süsteem on kirjeldatud joonisel 9, mis on lisatud käesolevale eeskirjale; |
| --- | --- |

iii)

kardintendi juhtsiin ja muud liikuvad osad peavad olema kokkumonteeritud nii, et juurdepääsuks veoseruumile ei saa kindlalt suletud ja paigaldatud tollitõkenditega uksi ja muid liikuvaid osi avada ega sulgeda ilma silmaga nähtavaid jälgi jätmata. Kõnealune süsteem on kirjeldatud joonisel 9, mis on lisatud käesolevale eeskirjale;

| iv) | horisontaalne vahekaugus rõngaste vahel, mis on sõiduki jäikadel osadel ja mida kasutab toll, ei tohi ületada 200 mm. Siiski võib see vahekaugus olla suurem, kuid ei tohi ületada 300 mm rõngaste vahel, mis asetsevad püsttala eri pooltel, kui sõiduki konstruktsioon ja kardintent on sellised, et väldivad juurdepääsu veoseruumile. Igal juhul peavad olema täidetud tingimused, mis on esitatud eespool punktis ii; |
| --- | --- |

iv)

horisontaalne vahekaugus rõngaste vahel, mis on sõiduki jäikadel osadel ja mida kasutab toll, ei tohi ületada 200 mm. Siiski võib see vahekaugus olla suurem, kuid ei tohi ületada 300 mm rõngaste vahel, mis asetsevad püsttala eri pooltel, kui sõiduki konstruktsioon ja kardintent on sellised, et väldivad juurdepääsu veoseruumile. Igal juhul peavad olema täidetud tingimused, mis on esitatud eespool punktis ii;

| v) | pingutusrihmade vaheline kaugus ei tohi ületada 600 mm; |
| --- | --- |

v)

pingutusrihmade vaheline kaugus ei tohi ületada 600 mm;

| vi) | kinnitused, mida on kasutatud sõiduki külgede fikseerimiseks sõiduki jäikade osade külge, peavad vastama nõuetele, mis on esitatud käesoleva eeskirja artikli 3 lõikes 9. |
| --- | --- |

vi)

kinnitused, mida on kasutatud sõiduki külgede fikseerimiseks sõiduki jäikade osade külge, peavad vastama nõuetele, mis on esitatud käesoleva eeskirja artikli 3 lõikes 9.

Joonis 1

MITMEST KOKKUÕMMELDUD TÜKIST VALMISTATUD TENT

Image

Joonis 2

MITMEST KOKKUÕMMELDUD TÜKIST VALMISTATUD TENT

Image

Joonis 2a

MITMEST KOKKUÕMMELDUD TÜKIST VALMISTATUD TENT

Image

Joonis 3

MITMEST KOKKUSULATATUD TÜKIST VALMISTATUD TENT

Image

Joonis 4

TENDI PARANDAMINE

Image

Joonis 5

OTSAKU NÄIDIS

Image

Joonis 6

TENDI LUKUSTUSSÜSTEEMI NÄIDIS

Image

Joonis 7

NÄIDE SPETSIAALSELT KONSTRUEERITUD RAAMILE KINNITATUD TENDIST

Image

Joonis 8

PEALE- JA MAHALAADIMISAVADE LUKUSTUSSÜSTEEM

Image

Image

Joonis 9

KARDINTENDIGA SÕIDUKI KONSTRUKTSIOONI NÄIDIS

Image

3. LISA

2. LISA TEHNILISTELE TINGIMUSTELE VASTAVATE MAANTEESÕIDUKITE HEAKSKIITMISE KORD

ÜLDSÄTTED

1.   Maanteesõidukite heakskiitmine võib toimuda:

| a) | üksikult või |
| --- | --- |

a)

üksikult või

| b) | konstruktsioonitüübi alusel (maanteesõidukite seeriad). |
| --- | --- |

b)

konstruktsioonitüübi alusel (maanteesõidukite seeriad).

2.   Heakskiidetud sõidukitele väljastatakse 4. lisa tüüpvormile vastav TIR-tunnistus. See tunnistus trükitakse väljastanud riigi keeles ning prantsuse või inglise keeles. Kui heakskiitnud asutus peab seda vajalikuks, lisatakse tunnistusele selle asutuse poolt kinnitatud fotod või joonised. Sel juhul peab see asutus märkima TIR-tunnistuse punkti 6 nende dokumentide arvu.

3.   TIR-tunnistus peab olema maanteesõidukis.

4.   Maanteesõiduk esitatakse iga kahe aasta järel läbivaatuseks ja vajadusel heakskiidu pikendamiseks selle riigi pädevale asutusele, kus sõiduk on registreeritud, või registreerimata sõidukite puhul selle riigi asutusele, kus on omaniku või kasutaja elu- või asukoht.

5.   Kui maanteesõiduk ei vasta enam heakskiidu saamiseks ettenähtud tehnilistele tingimustele, tuleb enne TIR-märkmiku alusel toimuvat kaubavedu taastada selle seisukord heakskiidu saamisel, et sõiduk vastaks jälle nimetatud tehnilistele tingimustele.

6.   Kui maanteesõiduki olulised omadused on muutunud, ei kehti sõiduki suhtes heakskiit ning enne kui sõidukit saab kasutada TIR-märkmiku alusel toimuval kaubaveol, peab selle uuesti heaks kiitma pädev asutus.

7.   Sõiduki registreerimisriigi pädevad asutused või nende sõidukite puhul, mida ei ole vaja registreerida, selle riigi pädevad asutused, kus on sõiduki omaniku või kasutaja elu- või asukoht, võivad vajaduse korral TIR-tunnistuse kehtetuks tunnistada või seda pikendada või väljastada uue TIR-tunnistuse käesoleva konventsiooni artiklis 14 ja käesoleva lisa punktides 4, 5 ja 6 ettenähtud juhtudel.

ÜKSIKULT HEAKSKIITMISE KORD

8.   Üksikult heakskiitmist taotleb pädevalt asutuselt omanik, ettevõtja või nende esindaja. Pädev asutus vaatab esitatud maanteesõiduki üle vastavalt punktides 1–7 sätestatud üldeeskirjadele ja teeb kindlaks, kas sõiduk vastab 2. lisas ettenähtud tehnilistele tingimustele ning pärast heakskiitmist väljastab 4. lisa näidisele vastava TIR-tunnistuse.

KONSTRUKTSIOONITÜÜBI ALUSEL HEAKSKIITMISE KORD (MAANTEESÕIDUKITE SEERIAD)

9.   Kui maanteesõidukid toodetakse konstruktsioonitüübi järgi seeriana, võib tootja taotleda valmistajariigi pädevalt asutuselt heakskiitmist konstruktsioonitüübi alusel.

10.   Tootja märgib oma taotluses ära kõnealuse maanteesõiduki tüübile tema poolt antud identifitseerimisnumbrid või -tähed.

11.   Taotlusega koos tuleb esitada kõnealuse maanteesõiduki tüübi joonised ja üksikasjalik konstruktsiooni spetsifikaat.

12.   Tootja võtab kirjalikult kohustuse:

| a) | esitada pädevale asutusele need asjaomast tüüpi sõidukid, mida see asutus tahab üle vaadata; |
| --- | --- |

a)

esitada pädevale asutusele need asjaomast tüüpi sõidukid, mida see asutus tahab üle vaadata;

| b) | lubada pädeval asutusel teha muid sõidukiga seotud ülevaatusi millal tahes asjaomase tüübi seeriatootmise jooksul; |
| --- | --- |

b)

lubada pädeval asutusel teha muid sõidukiga seotud ülevaatusi millal tahes asjaomase tüübi seeriatootmise jooksul;

| c) | teatada pädevale asutusele kõikidest joonistesse või spetsifikaatidesse tehtud muudatustest nende ulatusest olenemata enne muudatuste tegemist; |
| --- | --- |

c)

teatada pädevale asutusele kõikidest joonistesse või spetsifikaatidesse tehtud muudatustest nende ulatusest olenemata enne muudatuste tegemist;

| d) | märkida maanteesõidukile nähtavasse kohta konstruktsioonitüübi identifitseerimisnumbrid või -tähed ning samuti sõiduki järjekorranumbri kõnealuses seerias (tootjanumber); |
| --- | --- |

d)

märkida maanteesõidukile nähtavasse kohta konstruktsioonitüübi identifitseerimisnumbrid või -tähed ning samuti sõiduki järjekorranumbri kõnealuses seerias (tootjanumber);

| e) | pidada arvestust heakskiidetud konstruktsioonitüübile vastavalt toodetud sõidukite kohta. |
| --- | --- |

e)

pidada arvestust heakskiidetud konstruktsioonitüübile vastavalt toodetud sõidukite kohta.

13.   Pädev asutus teatab vajaduse korral, milliseid muudatusi tuleb teha konstruktsioonitüübis, et sõiduki saaks heaks kiita.

14.   Konstruktsioonitüüpi ei saa heaks kiita enne, kui pädev asutus on ühe või enama sama tüüpi sõiduki ülevaatamisega kindlaks teinud, et seda tüüpi sõidukid vastavad 2. lisas ettenähtud tehnilistele tingimustele.

15.   Pädev asutus teatab tootjale kirjalikult oma otsusest konstruktsioonitüüp heaks kiita. Otsusele märgitakse kuupäev ja number. Teates tuleb selgelt nimetada otsuse teinud asutus.

16.   Pädev asutus võtab vajalikud meetmed, et väljastada kõikidele heakskiidetud konstruktsioonitüübile vastavalt valmistatud sõidukitele nõuetekohaselt kinnitatud TIR-tunnistus.

17.   TIR-tunnistuse valdaja peab vajaduse korral enne sõiduki kasutamist TIR-märkmiku alusel toimuvaks kaubaveoks märkima tunnistusele:

| — | sõiduki registreerimisnumbri (punkt 1) või |
| --- | --- |

—

sõiduki registreerimisnumbri (punkt 1) või

| — | registreerimisele mittekuuluva sõiduki puhul nime ja äriühingu asukoha (lahter 8). |
| --- | --- |

—

registreerimisele mittekuuluva sõiduki puhul nime ja äriühingu asukoha (lahter 8).

18.   Kui konstruktsioonitüübi alusel heakskiidetud sõiduk eksporditakse teise käesoleva konventsiooni osalisriiki, ei ole sellel riigil õigust nõuda uut heakskiitmist seoses importimisega.

TIR-TUNNISTUSE KINNITAMISE KORD

19.   Kui TIR-märkmiku alusel kaupa vedaval heakskiidetud sõidukil ilmnevad olulised puudused, võivad konventsiooniosaliste pädevad asutused kas keelata sõidukil vedu jätkata TIR-märkmiku alusel või lubada sõidukil oma territooriumil vedu jätkata, rakendades vajalikke ettevaatusabinõusid. Heakskiidetud sõiduki rahuldav seisukord tuleb taastada võimalikult kiiresti ja igal juhul enne, kui seda uuesti kasutatakse TIR-märkmiku alusel toimuval kaubaveol.

20.   Nimetatud juhtudel peab toll tegema vastava märke sõiduki TIR-tunnistuse lahtrisse 10. Kui sõiduki heakskiitmiseks nõutav seisukord on taastatud, esitatakse sõiduk konventsiooniosalise pädevatele asutustele, kes tunnistavad TIR-tunnistuse taas kehtivaks, lisades lahtrisse 11 kinnituse, mis tühistab eelnevalt tehtud märked. Sõidukit, mille tunnistuse lahtris 10 on eespool nimetatud sätete alusel tehtud märge, ei tohi uuesti kasutada TIR-märkmiku alusel toimuvaks kaubaveoks enne, kui selle rahuldav seisukord on taastatud ja lahtris 10 olev märge on tühistatud eespool mainitud viisil.

21.   Pädev asutus peab iga TIR-tunnistusele tehtud märke juurde lisama kuupäeva ja kinnituse.

22.   Kui sõidukil ilmnevad puudused, mida toll käsitleb väheolulistena ja mis ei hõlma salakaubaveo ohtu, siis lubatakse sõidukit jätkuvalt kasutada TIR-märkmiku alusel toimuvaks kaubaveoks. Puudustest tuleb teatada TIR-tunnistuse valdajale ja ta peab taastama oma sõiduki rahuldava seisukorra mõistliku aja jooksul.

4. LISA

MAANTEESÕIDUKI TIR-TUNNISTUSE NÄIDIS

Maanteesõiduki TIR-tunnistuse näidis

Image

Image

Maanteesõiduki TIR-tunnistuse näidis (järg)

Image

Maanteesõiduki TIR-tunnistuse näidis (järg)

Image

5. LISA

TIR-TAHVLID

1.   Tahvlite mõõtmed on 250 mm × 400 mm.

2.   Tähekombinatsioon „TIR” peab olema kirjutatud suurte ladina tähtedega, mille kõrgus on 200 mm ja joone laius vähemalt 20 mm. Tähed märgitakse valge värviga sinisele taustale.

6. LISA

SELGITAVAD MÄRKUSED

Sissejuhatus selgitavatele märkustele

| i) | Vastavalt käesoleva konventsiooni artiklile 43 tõlgendatakse selgitavates märkustes konventsiooni ja selle lisade teatavaid sätteid. Samuti sisaldavad need teatavate soovituslike tavade kirjeldusi. |
| --- | --- |

i)

Vastavalt käesoleva konventsiooni artiklile 43 tõlgendatakse selgitavates märkustes konventsiooni ja selle lisade teatavaid sätteid. Samuti sisaldavad need teatavate soovituslike tavade kirjeldusi.

| ii) | Selgitavad märkused ei muuda käesoleva konventsiooni ja selle lisade sätteid, vaid täpsustavad nende sisu, tähendust ja reguleerimisala. |
| --- | --- |

ii)

Selgitavad märkused ei muuda käesoleva konventsiooni ja selle lisade sätteid, vaid täpsustavad nende sisu, tähendust ja reguleerimisala.

| iii) | Võttes arvesse käesoleva konventsiooni artiklit 12 ja 2. lisa, mis käsitlevad maanteesõidukite tollitõkendiga veoks heakskiitmise tehnilisi tingimusi, määratakse selgitavates märkustes vajaduse korral eelkõige kindlaks need konstruktsioonivõtted, mida konventsiooniosalised peavad nimetatud sätetele vastavatena aktsepteerima. Selgitavates märkustes määratakse ka vajaduse korral kindlaks, millised konstruktsioonivõtted nimetatud sätetele ei vasta. |
| --- | --- |

iii)

Võttes arvesse käesoleva konventsiooni artiklit 12 ja 2. lisa, mis käsitlevad maanteesõidukite tollitõkendiga veoks heakskiitmise tehnilisi tingimusi, määratakse selgitavates märkustes vajaduse korral eelkõige kindlaks need konstruktsioonivõtted, mida konventsiooniosalised peavad nimetatud sätetele vastavatena aktsepteerima. Selgitavates märkustes määratakse ka vajaduse korral kindlaks, millised konstruktsioonivõtted nimetatud sätetele ei vasta.

| iv) | Selgitavad märkused võimaldavad käesolevat konventsiooni ja selle lisasid kohaldada tehnika arengut ja majanduslikke vajadusi arvestades. |
| --- | --- |

iv)

Selgitavad märkused võimaldavad käesolevat konventsiooni ja selle lisasid kohaldada tehnika arengut ja majanduslikke vajadusi arvestades.

KONVENTSIOONI PÕHITEKST

Artikkel 1

0.1.b)   Artikli 1 punkt b tähendab, et kui mitu lähte- või sihttolliasutust asuvad ühes või mitmes riigis, võib ühes konventsiooniosalises riigis toimuda mitu TIR-veoetappi. Sellistel juhtudel võib kahe järjestikuse tolliasutuse vahel toimuvat siseriiklikku TIR-vedu käsitada TIR-veoetapina, sõltumata sellest, kas järjestikusteks tolliasutusteks on lähte-, siht- või vahetolliasutused.

0.1.f)   Artikli 1 punktis f märgitud erandid (lõivud ja maksud) tähendavad kõiki summasid, välja arvatud impordi- või eksporditollimaksud ning impordi- või ekspordimaksud, mille tasumise on konventsiooniosalised ette näinud impordilt või ekspordilt või sellega seoses. Need summad on piiratud osutatud teenuste ligilähedase maksumusega ja need ei kujuta endast kodumaiste toodete kaudset kaitset ega ka impordi- või ekspordimaksu fiskaalses tähenduses. Selliste muude tasude hulka kuuluvad muu hulgas maksed seoses:

| — | päritolusertifikaatidega, kui need on transiidiks vajalikud, |
| --- | --- |

—

päritolusertifikaatidega, kui need on transiidiks vajalikud,

| — | tollilaborites kontrolli eesmärgil tehtud analüüsidega, |
| --- | --- |

—

tollilaborites kontrolli eesmärgil tehtud analüüsidega,

| — | väljaspool tavalist tööaega ja tolliasutusi tehtud tollikontrolli ning muude tollivormistusega seotud toimingutega, |
| --- | --- |

—

väljaspool tavalist tööaega ja tolliasutusi tehtud tollikontrolli ning muude tollivormistusega seotud toimingutega,

| — | sanitaar-, veterinaar- või fütopatoloogilistel põhjustel tehtud kontrollidega. |
| --- | --- |

—

sanitaar-, veterinaar- või fütopatoloogilistel põhjustel tehtud kontrollidega.

0.1.j)   Termin „demonteeritav üksus” tähendab kauba hoiuruumi, mis ei saa iseseisvalt liikuda ja on ehitatud veoks maanteeveokiga, mille šassii ja alusraam on spetsiaalselt selleks otstarbeks kohandatud. See termin tähistab ka vahetuskeret, mis kujutab endast kombineeritud maantee- ja raudteeveoks spetsiaalselt projekteeritud veoseruumi.

0.1.j)i)   Määratlus „osaliselt kinnine” kohaldatuna artikli 1 punkti j alapunktis i osutatud seadeldiste suhtes tähistab seadeldist, mis koosneb põrandast ja pealisehitisest, mille vahele jääv kauba hoiuruum on samaväärne kinnise konteineri hoiuruumiga. Pealisehitis on üldjuhul valmistatud metallosadest, mis moodustavad konteineri karkassi. Seda tüüpi konteineritel võib olla ka üks või enam külg- või otsaseina. Mõnel juhul on niisugusel konteineril ainult katus, mis on põranda külge kinnitatud püsttalade abil. Seda tüüpi konteinerit kasutatakse eelkõige suuremahulise kauba (näiteks sõiduautod) veoks.

Artikkel 2

0.2–1.   Artiklis 2 nähakse ette, et TIR-märkmiku alusel toimuv vedu võib alata ja lõppeda ühes ja samas riigis, tingimusel et mingi osa teekonnast läbitakse välisriigi territooriumil. Sellisel juhul võib lähteriigi toll nõuda lisaks TIR-märkmikule ka sellise nimetatud riigis välja antud dokumendi esitamist, millega tagatakse kauba tollimaksuvaba re-import. Sellest olenemata on soovitatav, et toll väldiks selliste dokumentide nõudmist ja aktsepteeriks selle asemel asjakohast kinnitust TIR-märkmikus.

0.2–2.   Käesoleva artikliga on lubatud kaupu vedada TIR-märkmiku alusel siis, kui osa TIR-veost toimub maanteel. Ei ole kindlaks määratud, milline osa teekonnast peab toimuma maanteel, piisab sellest, et see toimub TIR-veo alguse ja lõpu vahelisel ajal. Võib siiski juhtuda, et vaatamata saatja kavatsustele teekonna alguses ei saa ettenägematutel, kaubanduslikku või juhuslikku laadi põhjustel ükski teekonna osa toimuda maanteel. Sellisel erandlikul juhul aktsepteerivad konventsiooniosalised siiski TIR-märkmikku ja garantiiühingu vastutus kehtib.

0.5.   Artikkel 5

Käesolev artikkel ei välista õigust kontrollida kaupu kohapeal, vaid rõhutab, et selliseid kontrolle peaks tehtama võimalikult vähe. Rahvusvaheline TIR-märkmikuga seotud protseduur pakub tegelikult suuremat kaitset kui siseriiklik kord. Esiteks peavad kaupadega seotud TIR-märkmiku andmed vastama lähteriigis koostatud tollidokumentidel olevatele andmetele. Lisaks sellele pakub transiit- ja sihtriikidele kaitset kontroll, mis toimub lähteriigis ja mida kinnitab lähtetolliasutuse toll (vt selgitavat märkust artikli 19 kohta).

Artikkel 6

0.6.2.   Lõige 2

Kõnealuse lõike sätete alusel võib riigi toll tunnustada mitut ühingut, kellest igaüks vastutab kohustuste eest, mis tulenevad tema või vastava ühingu poolt väljastatud TIR-märkmiku alusel tehtud toimingutest.

0.6.2a-1.   Rahvusvahelise organisatsiooni ja tema liikmesühingute vahelised suhted määratletakse kirjalikes lepingutes, mis käsitlevad rahvusvahelise garantiisüsteemi toimimist.

0.6.2a-2.   Artikli 6 lõikega 2a kooskõlas väljaantud luba kajastatakse UNECE ja rahvusvahelise organisatsiooni vahel sõlmitud kirjalikus lepingus. Lepinguga sätestatakse, et rahvusvaheline organisatsoon täidab konventsiooni asjakohaseid sätteid, asutab konventsiooniosaliste pädevust ning järgib halduskomitee otsuseid ja TIR-juhatuse taotlusi. Lepingu allkirjastamisega kinnitab rahvusvaheline organisatsioon, et ta aktsepteerib temale loa alusel pandud vastutust. Leping kehtib ühtlasi 8. lisa artikli 10 punktis b sätestatud rahvusvahelise organisatsiooni kohustuste suhtes, juhul kui TIR- märkmike tsentraliseeritud trükkimine ja jaotamine toimub eespool nimetatud rahvusvahelise organisatsiooni poolt. Lepingu kinnitab halduskomitee.

Artikkel 8

0.8.2.   Lõige 2

Käesoleva lõike sätteid kohaldatakse, kui artikli 8 lõikes 1 osutatud laadi rikkumiste korral näevad ühe konventsiooniosalise õigusaktid peale impordi- või eksporditollimaksude ja impordi-või ekspordimaksude ette muude summade, nagu näiteks haldustrahvide või muude rahaliste trahvide tasumise. Tasumisele kuuluv summa ei või siiski ületada seda impordi- või eksporditollimaksude ja impordi-või ekspordimaksude summat, mis oleks tulnud tasuda kaupade importimisel või eksportimisel kooskõlas asjakohaste tollisätetega, kusjuures sellele summale lisanduvad võimalikud viivised.

0.8.3.   Lõige 3

On soovitatav, et toll piirduks garantiiühingult nõutava maksimaalse summaga 50 000 USA dollarit ühe TIR-märkmiku kohta. Alkoholi- ja tubakaveo puhul, mille üksikasjad täpsustatakse allpool ja mis ületab alljärgnevalt määratletud künnise, on tolliasutustel soovitatav tõsta garantiiühingutelt vajaduse korral nõutav maksimaalne summa 200 000 USA dollariga võrdväärse summani:

| 1) | denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega vähemalt 80 mahuprotsenti (HS kood: 22.07.10); |
| --- | --- |

1)

denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega vähemalt 80 mahuprotsenti (HS kood: 22.07.10);

| 2) | denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega alla 80 mahuprotsendi; piiritus, liköörid ja muud kanged alkohoolsed joogid; alkoholisisaldusega segud, mida kasutatakse jookide valmistamiseks (HS kood: 22.08); |
| --- | --- |

2)

denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega alla 80 mahuprotsendi; piiritus, liköörid ja muud kanged alkohoolsed joogid; alkoholisisaldusega segud, mida kasutatakse jookide valmistamiseks (HS kood: 22.08);

| 3) | sigarid, manilla sigarid ja sigarillod, mis sisaldavad tubakat (HS kood: 24.02.10); |
| --- | --- |

3)

sigarid, manilla sigarid ja sigarillod, mis sisaldavad tubakat (HS kood: 24.02.10);

| 4) | tubakat sisaldavad sigaretid (HS kood: 24.02.20); |
| --- | --- |

4)

tubakat sisaldavad sigaretid (HS kood: 24.02.20);

| 5) | suitsetamistubakas, mis ei sisalda või sisaldab mis tahes vahekorras tubaka aseaineid (HS kood: 24.03.10). |
| --- | --- |

5)

suitsetamistubakas, mis ei sisalda või sisaldab mis tahes vahekorras tubaka aseaineid (HS kood: 24.03.10).

On soovitatav piirata garantiiühingult vajaduse korral nõutav maksimaalne summa 50 000 USA dollariga võrdväärse summaga, kui eespool määratud tubaka- ja alkoholiliikide puhul ei ületata alljärgnevad koguseid:

| 1) | 300 liitrit; |
| --- | --- |

1)

300 liitrit;

| 2) | 500 liitrit; |
| --- | --- |

2)

500 liitrit;

| 3) | 40 000 tükki; |
| --- | --- |

3)

40 000 tükki;

| 4) | 70 000 tükki; |
| --- | --- |

4)

70 000 tükki;

| 5) | 100 kilogrammi. |
| --- | --- |

5)

100 kilogrammi.

Eespool esitatud tubaka- ja alkoholiliikide täpsed kogused (liitrid, tükid või kilogrammid) tuleb märkida TIR-märkmiku kaubamanifesti.

0.8.5.   Lõige 5

Kui esineb kahtlus TIR-märkmikus loetlemata kaupade garantii suhtes, tuleb asjaomasel asutusel märkida, millistele asjaoludele tuginedes ta järeldas, et see kaup sisaldus maanteesõiduki tollitõkendiga osas või tollitõkendiga konteineris.

0.8.6.   Lõige 6

| 1. | Kui TIR-märkmikus ei ole piisavalt üksikasjalikke andmeid, et määrata kaupadelt tasutavad maksud, võivad asjaomased konventsiooniosalised esitada tõendeid nende kaupade täpse laadi kohta. |
| --- | --- |

1.

Kui TIR-märkmikus ei ole piisavalt üksikasjalikke andmeid, et määrata kaupadelt tasutavad maksud, võivad asjaomased konventsiooniosalised esitada tõendeid nende kaupade täpse laadi kohta.

| 2. | Kui tõendeid ei esitata, ei lähtuta tolli- ja muude maksude tasumisel kaupade laadiga mitte seotud ühtsest määrast, vaid kõrgeimast maksumäärast, mida kohaldatakse TIR-märkmikuga hõlmatud kauba suhtes. |
| --- | --- |

2.

Kui tõendeid ei esitata, ei lähtuta tolli- ja muude maksude tasumisel kaupade laadiga mitte seotud ühtsest määrast, vaid kõrgeimast maksumäärast, mida kohaldatakse TIR-märkmikuga hõlmatud kauba suhtes.

0.8.7.   Lõige 7

Pädeva asutuse võetavad meetmed maksude tasumise nõudmiseks otses(t)elt maksekohustuslas(t)elt peavad sisaldama vähemalt teatise saatmist TIR-veoetapi lõpetamata jätmise kohta ja/või maksenõude edastamist selle TIR-märkmiku valdajale.

0.10.   Artikkel 10

Kinnitust TIR-veoetapi lõppemise kohta käsitletakse ebaseaduslikult või pettusega saaduna, kui TIR-veoetapp toimus pettuseks kohandatud veoseruumide või konteineritega või kui on avastatud selline pettus nagu valede või ebatäpsete dokumentide kasutamine, kaupade asendamine, tollitõkendite rikkumine jms või kui kinnitus on saadud muul lubamatul viisil.

Artikkel 11

0.11–1.   Lõige 1

Lisaks garantiiühingule adresseeritud teatisele peavad pädevad asutused esimesel võimalusel teatama TIR-märkmiku valdajatele, et TIR-veoetapp on lõpetamata. Seda võib teha samaaegselt garantiiühingu teavitamisega.

0.11–2.   Lõige 2

Kaupade või sõiduki vabastamise üle otsustades ei tohi toll lasta otsust mõjutada tõsiasjal, et garantiiühing vastutab märkmiku valdaja poolt tasutavate tolli- ja muude maksude ning tasumata viivise eest, kui tollil on oma huvide kaitseks muid seadusega ettenähtud võimalusi.

0.11–3.   Lõige 3

Kui garantiiühingult palutakse artiklis 11 sätestatud korras artikli 8 lõigetes 1 ja 2 osutatud summade tasumist ning ta ei tee seda konventsiooniga ettenähtud kolme kuu jooksul, võivad pädevad asutused nõuda kõnealuste summade tasumist siseriiklike õigusaktide alusel, kuna tegemist on garantiiühingu poolt siseriikliku õiguse alusel sõlmitud garantiilepingu täitmata jätmisega.

0.15.   Artikkel 15

Registreerimisele mittekuuluvate sõidukite puhul, nagu näiteks mõnedes riikides haagised või poolhaagised, võib tekkida teatavaid raskusi, kui ajutise impordi korral ei nõuta tollidokumente. Sel juhul võib järgida artikli 15 sätteid, andes tollile piisava tagatise nende sõidukite andmete (mark ja numbrid) märkimisega asjaomastes riikides kasutatava TIR-märkmiku kviitungitele 1 ja 2 ning vastavatele lõigenditele.

Artikkel 17

0.17–1.   Lõige 1

Nõue, et TIR-märkmiku kaubamanifestis tuleb eraldi näidata igas sõidukis või autorongis või igas konteineris sisalduvad kaubad, on ette nähtud ainult sõiduki või konteineri tollikontrolli lihtsustamiseks. Seepärast ei tule seda sätet tõlgendada nii jäigalt, et iga erinevust sõiduki või konteineri tegeliku sisu ja kaubamanifestis näidatu vahel käsitatakse konventsiooni sätete rikkumisena.

Kui vedaja tõendab pädevatele asutustele, et sellisele erinevusele vaatamata vastavad kõik kaubamanifestis näidatud kaubad TIR-märkmikuga hõlmatud, autorongile või konteineritesse laaditud kaupade koguhulgale, siis ei käsitata seda tavaliselt tollinõuete rikkumisena.

0.17–2.   Lõige 2

Koduste majapidamistarvete kolimise puhul võib rakendada TIR-märkmiku kasutamise eeskirja punkti 10 alapunktis c ettenähtud korda ja mõistlikult lihtsustada asjaomaste esemete loetelu.

Artikkel 18

0.18–1.   TIR-protseduuri sujuvaks toimimiseks on oluline, et ühe riigi toll ei määraks väljumistolliasutust sihttolliasutuseks sellise veo puhul, mis jätkub käesoleva konventsiooni osaliseks olevas naaberriigis, kui teatavad eriasjaolud selleks esitatud taotlust ei õigusta.

| 1. | Kaubad tuleb laadida nii, et esimeses mahalaadimiskohas mahalaaditava kaubasaadetise saaks sõidukist või konteinerist maha laadida ilma järgmistes mahalaadimiskohtades mahalaaditavat kaubasaadetist või -saadetisi ümber laadimata. |
| --- | --- |

1.

Kaubad tuleb laadida nii, et esimeses mahalaadimiskohas mahalaaditava kaubasaadetise saaks sõidukist või konteinerist maha laadida ilma järgmistes mahalaadimiskohtades mahalaaditavat kaubasaadetist või -saadetisi ümber laadimata.

| 2. | Kui vedu on seotud mahalaadimisega rohkem kui ühes asutuses, on pärast osalist mahalaadimist vaja teha sellekohane märge kõikide TIR-märkmikusse jäänud kaubamanifestide lahtrisse 12 ja samal ajal teha märge uute tollitõkendite paigaldamise kohta järelejäänud kviitungitele ja vastavatele lõigenditele. |
| --- | --- |

2.

Kui vedu on seotud mahalaadimisega rohkem kui ühes asutuses, on pärast osalist mahalaadimist vaja teha sellekohane märge kõikide TIR-märkmikusse jäänud kaubamanifestide lahtrisse 12 ja samal ajal teha märge uute tollitõkendite paigaldamise kohta järelejäänud kviitungitele ja vastavatele lõigenditele.

0.19.   Artikkel 19

Lähtetolliasutuse kohustus kontrollida kaubamanifesti andmete õigsust tähendab vajadust kontrollida vähemalt seda, et kaubamanifesti andmed vastaksid täpselt ekspordidokumentidel ning veo- või muudel kaupadega seonduvatel äridokumentidel olevatele andmetele; lähtetolliasutus võib vajaduse korral ka kaupa kontrollida. Lähtetolliasutus peab enne tollitõkendite paigaldamist kontrollima ka maanteesõiduki või konteineri seisukorda ning tentsõiduki või -konteineri puhul tendi ja tendi kinnituste seisukorda, kuna neid andmeid ei ole TIR-tunnistusel.

0.20.   Artikkel 20

Tähtaegade määramisel oma riigi tolliterritooriumil toimuvale veole peab toll võtma muu hulgas arvesse kõiki erieeskirju, mida vedajad peavad järgima, eriti aga maanteesõiduki juhtide tööaega ja kohustuslikku puhkeaega käsitlevaid eeskirju. On soovitatav, et toll kasutaks oma õigust määrata teekonda ainult siis, kui ta peab seda oluliseks.

Artikkel 21

0.21–1.   Käesolev artikkel ei piira tolli õigust kontrollida peale tollitõkendiga suletud veoseruumi ka kõiki muid sõiduki osasid.

0.21–2.   Saabumistolliasutus võib saata veoettevõtja tagasi külgneva riigi väljumistolliasutusse, kui ta leiab, et nimetatud asutuses ei ole tollivormistus läbitud või see on toimunud valesti. Sellisel juhtudel teeb saabumistolliasutus TIR-märkmikusse asjaomase väljumistolliasutuse jaoks märke.

0.21–3.   Kui kontrollimise käigus võtab toll kaupadest proove ja näidiseid, peab ta tegema TIR-märkmiku kaubamanifesti vastava märke, mis sisaldab kõiki andmeid näidiseks võetud kaupade kohta.

0.28.   Artikkel 28

TIR-märkmiku kasutamine peab piirduma ainult sellele omase ülesandega, nimelt transiitveoga. TIR-märkmikku ei tohi näiteks kasutada tollikontrolli all oleva kauba ladustamiseks sihtkohas.

0.29.   Artikkel 29

Raskeid või suuremahulisi kaupu vedavate maanteesõidukite või konteinerite jaoks TIR-tunnistust ei nõuta. Sellest olenemata peab lähtetolliasutus tagama, et käesolevas artiklis sätestatud tingimused oleks seda liiki veo puhul täidetud. Teiste konventsiooniosaliste tolliasutused peavad tunnustama lähtetolliasutuse otsust, kui nende arvates ei ole see vastuolus artikli 29 sätetega.

0.39.   Artikkel 39

Väljend „hooletusest tehtud vead” tähendab toiminguid, mida ei ole tehtud tahtlikult ja kõiki fakte teades, vaid mis tulenevad sellest, et igal eri juhul ei ole täpsuse tagamiseks võetud mõistlikke ja vajalikke meetmeid.

0.45.   Artikkel 45

Konventsiooniosalistel soovitatakse avada nii riigi sees kui ka piiril võimalikult palju TIR-veoga tegelevaid tolliasutusi.

1. LISA

1.10.c)   TIR-märkmiku kasutamise eeskiri

Kaubamanifestile lisatavad lastinimekirjad

TIR-märkmiku kasutamise eeskirja punkti 10 alapunktiga c lubatakse TIR-märkmiku lisana kasutada lastinimekirju isegi sel juhul, kui manifestis on piisavalt ruumi kõikide veetavate kaupade märkimiseks. See on siiski lubatud vaid siis, kui nendes lastinimekirjades on loetavalt ja arusaadavas vormis esitatud kõik kaubamanifestis nõutavad andmed ja kui kõikidest eeskirja punkti 10 alapunkti c muudest sätetest on kinni peetud.

2. LISA

Artikkel 2

2.2.1.a)   Lõike 1 punkt a – Koosteelementide ühendamine

| a) | Kui kasutatakse ühendusseadiseid (needid, kruvid, poldid, mutrid jne), tuleb neid paigaldada piisaval hulgal väljastpoolt läbi kokkuühendatavate osade nii, et need ulatuksid sissepoole, kus need tuleb tugevasti kinnitada (näiteks neetimise või keevitamise teel, õõnesneetide või poltidega kinnitamise teel ning needitud või keevitatud mutri abil). Tavalised needid (st needid, mille paigaldamiseks on vaja need kinnitada ühendatavate koosteelementide mõlemalt poolelt) võib siiski paigaldada seestpoolt.
  Eespool mainitust hoolimata võib veoseruumide põrandad seestpoolt kinnitada isekeermestavate kruvide, isepuurivate neetide, laengneetide või pneumaatiliselt kinnitatavate naeltega, mis läbivad täisnurga all põranda ja metallist risttala, tingimusel et mõnede ühendusseadiste, välja arvatud isekeermestavate kruvide pead tasandatakse risttala välispinna suhtes või keevitatakse selle külge. |
| --- | --- |

a)

Kui kasutatakse ühendusseadiseid (needid, kruvid, poldid, mutrid jne), tuleb neid paigaldada piisaval hulgal väljastpoolt läbi kokkuühendatavate osade nii, et need ulatuksid sissepoole, kus need tuleb tugevasti kinnitada (näiteks neetimise või keevitamise teel, õõnesneetide või poltidega kinnitamise teel ning needitud või keevitatud mutri abil). Tavalised needid (st needid, mille paigaldamiseks on vaja need kinnitada ühendatavate koosteelementide mõlemalt poolelt) võib siiski paigaldada seestpoolt.

Eespool mainitust hoolimata võib veoseruumide põrandad seestpoolt kinnitada isekeermestavate kruvide, isepuurivate neetide, laengneetide või pneumaatiliselt kinnitatavate naeltega, mis läbivad täisnurga all põranda ja metallist risttala, tingimusel et mõnede ühendusseadiste, välja arvatud isekeermestavate kruvide pead tasandatakse risttala välispinna suhtes või keevitatakse selle külge.

| b) | Pädev asutus määrab kindlaks, millised ühendusseadised ja mitu neist peavad vastama käesoleva märkuse punkti a nõuetele; pädeval asutusel tuleb tagada, et selliselt ühendatud koosteelemente ei oleks võimalik ümber paigutada ega asendada ilma jälgi jätmata. Muude ühendusseadiste valiku ja paigaldamise kohta piirangud puuduvad. |
| --- | --- |

b)

Pädev asutus määrab kindlaks, millised ühendusseadised ja mitu neist peavad vastama käesoleva märkuse punkti a nõuetele; pädeval asutusel tuleb tagada, et selliselt ühendatud koosteelemente ei oleks võimalik ümber paigutada ega asendada ilma jälgi jätmata. Muude ühendusseadiste valiku ja paigaldamise kohta piirangud puuduvad.

| c) | Ühendussedised, mida saab eemaldada ja asendada ilma jälgi jätmata üksnes ühelt poolt (st ilma et neid peaks käsitsema koosteelemendi mõlemalt poolelt), ei ole käesoleva märkuse punkti a alusel lubatud. Sellised ühendusseadised on näiteks laiendatavad needid, pimeneedid ja muud sarnased seadised. |
| --- | --- |

c)

Ühendussedised, mida saab eemaldada ja asendada ilma jälgi jätmata üksnes ühelt poolt (st ilma et neid peaks käsitsema koosteelemendi mõlemalt poolelt), ei ole käesoleva märkuse punkti a alusel lubatud. Sellised ühendusseadised on näiteks laiendatavad needid, pimeneedid ja muud sarnased seadised.

| d) | Eespool kirjeldatud ühendamismeetodid kehtivad selliste sihtotstarbeliste veoautode suhtes, nagu näiteks isotermilised, külmutus- ja paakautod, kui need on vastavuses tehniliste nõuetega, millele sellised sõidukid peavad nende kasutust silmas pidades vastama. Kui tehnilistel põhjustel ei ole koosteelemente võimalik kinnitada käesoleva märkuse punktis a kirjeldatud viisil, võib koosteelemendid ühendada käesoleva märkuse punktis c mainitud seadiste abil, tingimusel et siseseinal kasutatud seadistele ei pääse väljastpoolt ligi. |
| --- | --- |

d)

Eespool kirjeldatud ühendamismeetodid kehtivad selliste sihtotstarbeliste veoautode suhtes, nagu näiteks isotermilised, külmutus- ja paakautod, kui need on vastavuses tehniliste nõuetega, millele sellised sõidukid peavad nende kasutust silmas pidades vastama. Kui tehnilistel põhjustel ei ole koosteelemente võimalik kinnitada käesoleva märkuse punktis a kirjeldatud viisil, võib koosteelemendid ühendada käesoleva märkuse punktis c mainitud seadiste abil, tingimusel et siseseinal kasutatud seadistele ei pääse väljastpoolt ligi.

2.2.1.b)   Lõike 1 punkt b – Uksed ja muud sulgemissüsteemid

| a) | Seadis, millele tollitõkend paigaldatakse, tuleb:






  i) | kinnitada keevisega või vähemalt kahe ühendusseadise abil, mis vastavad selgitava märkuse 2.2.1 punktile a, või |
| --- | --- | --- |

a)

Seadis, millele tollitõkend paigaldatakse, tuleb:

i)

kinnitada keevisega või vähemalt kahe ühendusseadise abil, mis vastavad selgitava märkuse 2.2.1 punktile a, või

| ii) | konstrueerida nii, et seda ei saaks pärast veoseruumi sulgemist ja tollitõkendi paigaldamist eemaldada ilma jälgi jätmata,
  samuti peab: |
| --- | --- |

ii)

konstrueerida nii, et seda ei saaks pärast veoseruumi sulgemist ja tollitõkendi paigaldamist eemaldada ilma jälgi jätmata,

samuti peab:

| iii) | seadisel olema vähemalt 11 mm läbimõõduga avad või vähemalt 11 mm pikkune ja 3 mm laiused pilud ja |
| --- | --- |

iii)

seadisel olema vähemalt 11 mm läbimõõduga avad või vähemalt 11 mm pikkune ja 3 mm laiused pilud ja

| iv) | seadis olema turvaline vaatamata kasutatud tollitõkendi liigile. |
| --- | --- |

iv)

seadis olema turvaline vaatamata kasutatud tollitõkendi liigile.

| b) | Uste hinged, sagarad, hingekonksud ja muud uste jms paigaldamiseks vajalikud seadised tuleb kinnitada vastavalt käesoleva märkuse punkti a alapunktide i ja ii nõuetele. Lisaks sellele tuleb selliste seadiste eri detailid (näiteks uksehinge plaadid, telgpoldid või pöörlid), kuivõrd need on vajalikud veoseruumi tolliohutuse tagamiseks, paigaldada nii, et neid ei saaks pärast veoseruumi sulgemist ja sellele tollitõkendi paigaldamist eemaldada või maha võtta ilma jälgi jätmata (1).
  Kui sellisele seadisele ei ole ligipääsu väljastpoolt, piisab sellest, et pärast ukse või muu sulgemissüsteemi sulgemist ja tollitõkendi kinnitamist ei saa seda uksehingelt või muult sarnaselt seadiselt eemaldada ilma jälgi jätmata. Kui uksel või sulgemissüsteeemil on rohkem kui kaks hinge, tuleb ainult kaks ukse külgedele kõige lähemat hinge kinnitada vastavalt punkti a alapunktide i ja ii nõuetele. |
| --- | --- |

b)

Uste hinged, sagarad, hingekonksud ja muud uste jms paigaldamiseks vajalikud seadised tuleb kinnitada vastavalt käesoleva märkuse punkti a alapunktide i ja ii nõuetele. Lisaks sellele tuleb selliste seadiste eri detailid (näiteks uksehinge plaadid, telgpoldid või pöörlid), kuivõrd need on vajalikud veoseruumi tolliohutuse tagamiseks, paigaldada nii, et neid ei saaks pärast veoseruumi sulgemist ja sellele tollitõkendi paigaldamist eemaldada või maha võtta ilma jälgi jätmata (1).

Kui sellisele seadisele ei ole ligipääsu väljastpoolt, piisab sellest, et pärast ukse või muu sulgemissüsteemi sulgemist ja tollitõkendi kinnitamist ei saa seda uksehingelt või muult sarnaselt seadiselt eemaldada ilma jälgi jätmata. Kui uksel või sulgemissüsteeemil on rohkem kui kaks hinge, tuleb ainult kaks ukse külgedele kõige lähemat hinge kinnitada vastavalt punkti a alapunktide i ja ii nõuetele.

| c) | Erandlikult võib isotermiliste veoseruumidega sõidukite veoseruumi ustele paigaldada tollitõkendid, uksehinged ja mis tahes abidetailid, mille eemaldamine võimaldaks ligipääsu veoseruumi sisemusse või peidikutesse, kuhu võib kaupu peita:






  i) | väljastpoolt kinnituspoltide või -kruvide abil, mis ei vasta selgitava märkuse 2.2.1a punkti a nõuetele, tingimusel et:






  — | kinnituspoltide või -kruvide otsad kinnitatakse uksepaneeli välispinna taga oleva alusplaadi või sarnase seadise sisse ja |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Erandlikult võib isotermiliste veoseruumidega sõidukite veoseruumi ustele paigaldada tollitõkendid, uksehinged ja mis tahes abidetailid, mille eemaldamine võimaldaks ligipääsu veoseruumi sisemusse või peidikutesse, kuhu võib kaupu peita:

i)

väljastpoolt kinnituspoltide või -kruvide abil, mis ei vasta selgitava märkuse 2.2.1a punkti a nõuetele, tingimusel et:

—

kinnituspoltide või -kruvide otsad kinnitatakse uksepaneeli välispinna taga oleva alusplaadi või sarnase seadise sisse ja

| — | piisava arvu kinnituspoltide või -kruvide pead keevitatakse tollitõkendi, hingede jms külge nii, et need täielikult deformeeruvad, ja |
| --- | --- |

—

piisava arvu kinnituspoltide või -kruvide pead keevitatakse tollitõkendi, hingede jms külge nii, et need täielikult deformeeruvad, ja

| — | kinnituspoltide või – kruvide päid ei saa eemaldada ilma avamisjälgi jätmata (2); |
| --- | --- |

—

kinnituspoltide või – kruvide päid ei saa eemaldada ilma avamisjälgi jätmata (2);

| ii) | soojusisolatsiooniga ukse seestpoolt sisestatud kinnitusseadise abil, tingimusel et:






  — | seadise kinnitustihvt ja lukustusvõru ühendatakse pneumaatilise või hüdraulilise tööriista abil ning kinnitatakse ukse väliskatte ja soojustusmaterjali vahele sisestatud plaadi või samalaadse seadme taha, ning |
| --- | --- | --- |

ii)

soojusisolatsiooniga ukse seestpoolt sisestatud kinnitusseadise abil, tingimusel et:

—

seadise kinnitustihvt ja lukustusvõru ühendatakse pneumaatilise või hüdraulilise tööriista abil ning kinnitatakse ukse väliskatte ja soojustusmaterjali vahele sisestatud plaadi või samalaadse seadme taha, ning

| — | kinnitustihvti peale ei oleks võimalik ligi pääseda veoseruumi sisemusest, ning |
| --- | --- |

—

kinnitustihvti peale ei oleks võimalik ligi pääseda veoseruumi sisemusest, ning

| — | piisaval arvul lukustusvõrusid ja kinnitustihvte keevitatakse kokku nii, et neid seadiseid ei oleks võimalik eemaldada ilma jälgi jätmata (3). |
| --- | --- |

—

piisaval arvul lukustusvõrusid ja kinnitustihvte keevitatakse kokku nii, et neid seadiseid ei oleks võimalik eemaldada ilma jälgi jätmata (3).

Mõiste „isotermiline veoseruum” hõlmab ka külmutusseadmetega ja soojusisolatsiooniga varustatud veoseruume.

| d) | Sõidukid, millel on suur hulk sulgemisseadiseid, nagu näiteks ventiilid, sulgemiskraanid, luugikaaned, äärikud ja muud sarnased seadised, peavad olema konstrueeritud nii, et vajalikke tollitõkendeid oleks võimalikult vähe. Sel eesmärgil tuleb lähestikku asuvad sulgemisseadised omavahel ühendada ühise seadisega, mille puhul on vajalik ainult üks tollitõkend, või varustada samal eesmärgil kasutatava kaanega. |
| --- | --- |

d)

Sõidukid, millel on suur hulk sulgemisseadiseid, nagu näiteks ventiilid, sulgemiskraanid, luugikaaned, äärikud ja muud sarnased seadised, peavad olema konstrueeritud nii, et vajalikke tollitõkendeid oleks võimalikult vähe. Sel eesmärgil tuleb lähestikku asuvad sulgemisseadised omavahel ühendada ühise seadisega, mille puhul on vajalik ainult üks tollitõkend, või varustada samal eesmärgil kasutatava kaanega.

| e) | Avatava katusega sõidukid peavad olema konstrueeritud nii, et nende puhul oleks vaja võimalikult vähe tollitõkendeid. |
| --- | --- |

e)

Avatava katusega sõidukid peavad olema konstrueeritud nii, et nende puhul oleks vaja võimalikult vähe tollitõkendeid.

| f) | Kui tolliohutuse tagamiseks on vaja tollitõkendeid rohkem kui üks, näidatakse nende arv TIR-tunnistuse punkti 5 all (1975. aasta TIR-konventsiooni 4. lisa). Tollitõkendite täpsete asukohtade näitamiseks lisatakse TIR-tunnistusele sõiduki joonis või fotod. |
| --- | --- |

f)

Kui tolliohutuse tagamiseks on vaja tollitõkendeid rohkem kui üks, näidatakse nende arv TIR-tunnistuse punkti 5 all (1975. aasta TIR-konventsiooni 4. lisa). Tollitõkendite täpsete asukohtade näitamiseks lisatakse TIR-tunnistusele sõiduki joonis või fotod.

2.2.1.c)   Lõike 1 punkt c – Ventilatsiooniavad

| a) | Nende suurim läbimõõt ei tohi ületada 400 mm. |
| --- | --- |

a)

Nende suurim läbimõõt ei tohi ületada 400 mm.

| b) | Avad, mille kaudu on võimalik pääseda otse veoseruumi, tuleb katta:






  i) | traatvõrgu või perforeeritud metallplaadiga (mõlemal juhul on aukude maksimaalne läbimõõt 3 mm) ja kaitsta keevitatud lattvõrega (aukude maksimaalne läbimõõt 10 mm), või |
| --- | --- | --- |

b)

Avad, mille kaudu on võimalik pääseda otse veoseruumi, tuleb katta:

i)

traatvõrgu või perforeeritud metallplaadiga (mõlemal juhul on aukude maksimaalne läbimõõt 3 mm) ja kaitsta keevitatud lattvõrega (aukude maksimaalne läbimõõt 10 mm), või

| ii) | ühe piisavalt tugeva perforeeritud metallplaadiga (aukude maksimaalne läbimõõt on 3 mm; plaadi paksus on vähemalt 1 mm). |
| --- | --- |

ii)

ühe piisavalt tugeva perforeeritud metallplaadiga (aukude maksimaalne läbimõõt on 3 mm; plaadi paksus on vähemalt 1 mm).

| c) | Avad, mille kaudu ei ole võimalik pääseda otse veoseruumi (näiteks põlvede või tõkkeplaadi tõttu), tuleb varustada punktis b nimetatud seadistega, kuid nende aukude läbimõõdud võivad olla vastavalt kas 10 mm (traatvõrgu või metallplaadi puhul) või 20 mm (metallist lattvõre puhul). |
| --- | --- |

c)

Avad, mille kaudu ei ole võimalik pääseda otse veoseruumi (näiteks põlvede või tõkkeplaadi tõttu), tuleb varustada punktis b nimetatud seadistega, kuid nende aukude läbimõõdud võivad olla vastavalt kas 10 mm (traatvõrgu või metallplaadi puhul) või 20 mm (metallist lattvõre puhul).

| d) | Tenti tehtud avade puhul on nõutavad käesoleva märkuse punktis b osutatud seadised. Lubatud on siiski sellised sulgemisseadised nagu näiteks väljastpoolt paigaldatud perforeeritud metallplaat ning seestpoolt paigaldatud traat- või muu võrk. |
| --- | --- |

d)

Tenti tehtud avade puhul on nõutavad käesoleva märkuse punktis b osutatud seadised. Lubatud on siiski sellised sulgemisseadised nagu näiteks väljastpoolt paigaldatud perforeeritud metallplaat ning seestpoolt paigaldatud traat- või muu võrk.

| e) | Lubatud on samalaadsed muust materjalist kui metallist seadised, tingimusel et augud on nõutava läbimõõduga ja kasutatav materjal on piisavalt tugev, et auke ei saaks oluliselt suurendada ilma jälgi jätmata. Lisaks sellele peab ventilatsiooniseade olema selline, et seda ei saaks asendada ainult ühelt poolt tenti. |
| --- | --- |

e)

Lubatud on samalaadsed muust materjalist kui metallist seadised, tingimusel et augud on nõutava läbimõõduga ja kasutatav materjal on piisavalt tugev, et auke ei saaks oluliselt suurendada ilma jälgi jätmata. Lisaks sellele peab ventilatsiooniseade olema selline, et seda ei saaks asendada ainult ühelt poolt tenti.

| f) | Ventilatsiooniava võib olla varustatud kaitseseadmega. See seade kinnitatakse tendi külge selliselt, et selle ava kaudu on võimalik teostada tollikontrolle. See kinnitatakse tendile vähemalt 5 cm kaugusele ventilatsiooniava ekraanist. |
| --- | --- |

f)

Ventilatsiooniava võib olla varustatud kaitseseadmega. See seade kinnitatakse tendi külge selliselt, et selle ava kaudu on võimalik teostada tollikontrolle. See kinnitatakse tendile vähemalt 5 cm kaugusele ventilatsiooniava ekraanist.

2.2.1.c)-2   Drenaažiavad

| a) | Nende suurim läbimõõt ei tohi ületada 35 mm. |
| --- | --- |

a)

Nende suurim läbimõõt ei tohi ületada 35 mm.

| b) | Avad, mille kaudu on võimalik pääseda otse veoseruumi, peab varustama seadistega, mida kirjeldatakse selgitava märkuse 2.2.1 c-1 punktis b ventilatsiooniavade kohta. |
| --- | --- |

b)

Avad, mille kaudu on võimalik pääseda otse veoseruumi, peab varustama seadistega, mida kirjeldatakse selgitava märkuse 2.2.1 c-1 punktis b ventilatsiooniavade kohta.

| c) | Kui drenaažiavade kaudu ei ole võimalik pääseda otse veoseruumi, ei ole käesoleva märkuse punktis b osutatud seadised vajalikud, tingimusel et avad varustatakse kindla tõkkeplaadisüsteemiga, mis on kergesti ligipääsetav veoseruumi seest. |
| --- | --- |

c)

Kui drenaažiavade kaudu ei ole võimalik pääseda otse veoseruumi, ei ole käesoleva märkuse punktis b osutatud seadised vajalikud, tingimusel et avad varustatakse kindla tõkkeplaadisüsteemiga, mis on kergesti ligipääsetav veoseruumi seest.

2.2.3.   Lõige 3 – Purunemiskindel klaas

Klaasi loetakse purunemiskindlaks, kui sõiduki kasutamisel normaaltingimustes ilmnevate tegurite tõttu ei teki selle purunemise ohtu. Klaas peab olema varustatud purunemiskindla klaasi tunnusmärgiga.

Artikkel 3

2.3.3.   Lõige 3 – Mitmest tükist koosnev tent

| a) | Tendi tükid võivad olla eri materjalidest, mis vastavad 2. lisa artikli 3 lõike 2 sätetele. |
| --- | --- |

a)

Tendi tükid võivad olla eri materjalidest, mis vastavad 2. lisa artikli 3 lõike 2 sätetele.

| b) | Tendi valmistamisel on lubatud tükkide mis tahes paigutused, tingimusel et need paigutused tagavad tendi piisava turvalisuse ja tükid ühendatakse vastavalt 2. lisa artikli 3 nõuetele. |
| --- | --- |

b)

Tendi valmistamisel on lubatud tükkide mis tahes paigutused, tingimusel et need paigutused tagavad tendi piisava turvalisuse ja tükid ühendatakse vastavalt 2. lisa artikli 3 nõuetele.

Lõike 6 punkt a

2.3.6.a)–1   Liugrõngastega varustatud sõidukid

Käesoleva lõike alusel on lubatud sõiduki külge kinnitatud metallvarbadel liikuvad metallist kinnitusrõngad (4) tingimusel, et:

| a) | varvad kinnitatakse sõiduki külge üksteisest maksimaalselt 60 cm kaugusele ja sellisel viisil, et neid ei saa eemaldada ja tagasi panna ilma jälgi jätmata; |
| --- | --- |

a)

varvad kinnitatakse sõiduki külge üksteisest maksimaalselt 60 cm kaugusele ja sellisel viisil, et neid ei saa eemaldada ja tagasi panna ilma jälgi jätmata;

| b) | rõngad on valmistatud kaksikrõngana või varustatud keskvarvaga ja tehtud ühest tükist keevitust kasutamata ja |
| --- | --- |

b)

rõngad on valmistatud kaksikrõngana või varustatud keskvarvaga ja tehtud ühest tükist keevitust kasutamata ja

| c) | tent kinnitatakse sõidukile täpselt käesoleva konventsiooni 2. lisa artikli 1 punktis a ettenähtud tingimustele vastavalt. |
| --- | --- |

c)

tent kinnitatakse sõidukile täpselt käesoleva konventsiooni 2. lisa artikli 1 punktis a ettenähtud tingimustele vastavalt.

2.3.6.a)–2   Pöörlevate rõngastega varustatud sõidukid

Pöörlevad metallrõngad, millest igaüks pöörleb sõidukile kinnitatud metallist vedrukammitsas, on käesoleva lõike (5) alusel lubatud, tingimusel et:

| a) | iga vedrukammits on sõidukile kinnitatud selliselt, et seda ei saaks eemaldada ja tagasi panna ilma jälgi jätmata, ja |
| --- | --- |

a)

iga vedrukammits on sõidukile kinnitatud selliselt, et seda ei saaks eemaldada ja tagasi panna ilma jälgi jätmata, ja

| b) | iga vedrukammitsa vedru oleks täielikult suletud kellukesekujulisse metallkapslisse. |
| --- | --- |

b)

iga vedrukammitsa vedru oleks täielikult suletud kellukesekujulisse metallkapslisse.

2.3.6.b)   Lõike 6 punkt b – Püsikinnitusega tendid

Kui üks või mitu tendi serva kinnitatakse püsivalt sõiduki kere külge, tuleb tent kinnitada ühe või mitme metallist või muust sobivast materjalist liistuga, mis kinnitatakse sõiduki kere külge ühendusseadiste abil, mis vastavad 6. lisa selgitava märkuse 2.2.1a punkti a nõuetele.

2.3.8.   Lõige 8 – Rõngaste ja aasade vaheline kaugus

Kui rõngad paigaldatakse sissepööratult külgpaneelidesse ning kui aasad on ovaalse kujuga ja piisavalt väikesed selleks, et mahuksid täpselt üle rõngaste, on lubatud püsttalast mõlemal pool jätta vahekauguseks üle 200 mm, kuid mitte üle 300 mm.

Lõike 11 punkt a

2.3.11.a)–1   Tendi pingutusklapid

Paljude sõidukite tendid on väljastpoolt varustatud horisontaalse klapiga, millel on piki sõiduki külge kulgevad aasad. Sellised klapid, mida nimetatakse pingutusklappideks, on mõeldud tendi pinguldamiseks pingutusköite või sarnaste abivahendite abil. Selliste klappidega saab peita tentidesse tehtud horisontaalseid pilusid, mille kaudu on ebaseaduslikult võimalik pääseda sõidukis oleva kaubani. Seepärast on soovitatav, et selliste klappide kasutamist ei lubataks. Pingutusklappide asemel võib kasutada järgmisi süsteeme:

| a) | tendi sisepoolele kinnitatavad sarnase konstruktsiooniga pingutusklapid või |
| --- | --- |

a)

tendi sisepoolele kinnitatavad sarnase konstruktsiooniga pingutusklapid või

| b) | väikesed eraldiasuvad klapid, millel on üks aas ja mis kinnitatakse väljapoole tenti ühtlaste vahedega nii, et tenti oleks võimalik vajalikul määral pingutada. |
| --- | --- |

b)

väikesed eraldiasuvad klapid, millel on üks aas ja mis kinnitatakse väljapoole tenti ühtlaste vahedega nii, et tenti oleks võimalik vajalikul määral pingutada.

Teatavatel juhtudel on teise lahendusena võimalik tendi pingutusklappide kasutamist vältida.

2.3.11. a)-2   Tendi rihmad

Rihmade valmistamiseks võib kasutada järgmisi materjale:

| a) | nahk; |
| --- | --- |

a)

nahk;

| b) | venimatu tekstiilmaterjal, sealhulgas plast- või kummikattega kangas, tingimusel et seda materjali ei saaks pärast läbilõikamist ilma jälgi jätmata kokku keevitada või uuesti ühendada. Lisaks sellele peab rihmade katmiseks kasutatav plastmaterjal olema läbipaistev ja siledapinnaline. |
| --- | --- |

b)

venimatu tekstiilmaterjal, sealhulgas plast- või kummikattega kangas, tingimusel et seda materjali ei saaks pärast läbilõikamist ilma jälgi jätmata kokku keevitada või uuesti ühendada. Lisaks sellele peab rihmade katmiseks kasutatav plastmaterjal olema läbipaistev ja siledapinnaline.

2.3.11. a)-3   Joonisel 3
   (6) näidatud seadis vastab 2. lisa artikli 3 lõike 11 punkti a viimase osa nõuetele. Samuti vastab see 2. lisa artikli 3 lõike 6 punktide a ja b nõuetele.

3. LISA

3.0.17.   Punkt 17 – Heakskiitmise kord

| 1. | Lisaga 3 nähakse ette, et konventsiooniosalise pädevad asutused võivad väljastada TIR-tunnistuse nimetatud konventsiooniosalise territooriumil konstrueeritud sõidukile ning et sõiduki suhtes ei kohaldata ühtegi täiendavat heakskiitmise korda riigis, kus see on registreeritud või kus on selle omaniku elu- või asukoht. |
| --- | --- |

1.

Lisaga 3 nähakse ette, et konventsiooniosalise pädevad asutused võivad väljastada TIR-tunnistuse nimetatud konventsiooniosalise territooriumil konstrueeritud sõidukile ning et sõiduki suhtes ei kohaldata ühtegi täiendavat heakskiitmise korda riigis, kus see on registreeritud või kus on selle omaniku elu- või asukoht.

| 2. | Nende sätete eesmärgiks ei ole piirata selle konventsiooniosalise pädevate asutuste, kus sõiduk on registreeritud või kus on selle omaniku elu- või asukoht, õigust nõuda TIR-tunnistuse esitamist kas importimisel või eesmärkidel, mis on seotud sõiduki registreerimise või kontrolliga või muude sarnaste nõuetega. |
| --- | --- |

2.

Nende sätete eesmärgiks ei ole piirata selle konventsiooniosalise pädevate asutuste, kus sõiduk on registreeritud või kus on selle omaniku elu- või asukoht, õigust nõuda TIR-tunnistuse esitamist kas importimisel või eesmärkidel, mis on seotud sõiduki registreerimise või kontrolliga või muude sarnaste nõuetega.

3.0.20.   Punkt 20 – TIR-tunnistuse kinnitamise kord

Kui pärast sõiduki rahuldava seisukorra taastamist tuleb tühistada puudustega seotud märge, piisab märkest lahtris 11 „puudused kõrvaldatud”, millele järgneb asjaomase pädeva asutuse nimi, allkiri ja tempel.

8. LISA

Artikkel 10

8.10.b)   Artikli 6 lõike 2a selgitavas märkuses nimetatud leping kehtib ühtlasi rahvusvahelise organisatsiooni käesoleva artikli punktis b sätestatud kohustuste suhtes, juhul kui TIR-märkmike tsentraliseeritud trükkimine ja jaotamine toimub eespool nimetatud organisatsiooni poolt.

Artikkel 13

8.13.1–1.   Lõige 1 – Rahastamiskord

Esialgse kaheaastase ajavahemiku lõpus näevad konventsiooniosalised ette, et TIR-juhatuse ja TIR-sekretariaadi tegevust rahastatakse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni jooksvast eelarvest. See ei välista esialgse rahastamiskorra pikendamist Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni või muu allika rahastamise ebapiisavuse korral.

8.13.1–2.   Lõige 1 – TIR- juhatuse tegevus

TIR-juhatuse liikmete tööd rahastavad asjaomaste riikide valitsused.

8.13.1–3.   Lõige 1 – Summad

Lõikes 1 osutatud summad põhinevad a) halduskomitee kinnitatud TIR-juhatuse ja TIR-sekretariaadi eelarvel ja kulude plaanil ning b) rahvusvahelise organisatsiooni poolt väljastatavate TIR-märkmike koguse prognoosil.

8.13.2.   Lõige 2

Pärast konsulteerimist artiklis 6 osutatud rahvusvahelise organisatsiooniga, sisaldab konventsiooniosaliste volitusel ja nimel tegutseva UNECE ja artiklis 6 osutatud rahvusvahelise organisatsiooni vahel sõlmitav leping lõikes 2 osutatud rahastamise korda. Lepingu kiidab heaks halduskomitee.

9. LISA

I osa

9.I.1.a)   Punkti 1 alapunkt a – Asutatud ühing

9. lisa I osa punkti 1 alapunkti a sätted käsitlevad rahvusvahelises kaubanduses osalevaid organisatsioone, sealhulgas kaubanduskodasid.

II osa

9.II.3.   Punkt 3 – Loakomitee

Soovitatakse asutada siseriiklikud loakomiteed, mis koosnevad pädevate asutuste, siseriiklike ühingute ja muude asjaomaste organisatsioonide esindajatest.

Joonis 1

NÄIDE ISOTERMILISE VEOSERUUMIGA SÕIDUKITE USTE HINGEDEST JA TOLLITÕKENDIGA KINNITATAVAST SEADISEST

Image

Joonis 1a

NÄIDE UKSEHINGEST, MILLE TELGPOLT EI VAJA ERIKAITSET.

Alljärgnevalt kujutatud uksehing vastab selgitava märkuse 2.2.1 b) punkti b teises lauses esitatud nõuetele. Uksehinge alusplaadi ja vahepuksi ehitusest tulenevalt on telgpoldi erikaitse ülearune, kuna alusplaadi tapid ulatuvad vahepuksi otste taha. Need tapid takistavad tollitõkendiga kinnitatud ukse avamist kinnitusseadise juurest ilma jälgi jätmata, isegi kui kaitsmata telgpolt eemaldatakse.

Image

Joonis 2

LIUGRÕNGASTEGA TENTSÕIDUKID

Image

Joonis 2a

NÄIDE PÖÖRLEVAST RÕNGAST (MUDEL D)

Image

Joonis 3

NÄIDE SÕIDUKI TENDI KINNITUSSEADISEST

Allpool näidatud seadis vastab 2. lisa artikli 3 lõike 11 punkti a viimase osa nõuetele. Samuti vastab see 2. lisa artikli 3 lõike 6 punktide a ja b nõuetele.

Image

Joonis 4

TENDI KINNITUSSEADIS

Allpool esitatud seadis vastab 2. lisa artikli 3 lõike 6 punktide a ja b nõuetele.

Image

Joonis 5

NÄIDIS ISOTERMILISE UKSEGA KONSTRUKTSIOONI SEESTPOOLT SISESTATAVAST KINNITUSSEADISEST

Image

---

(1)  Vt käesoleva lisa joonist 1a.

(2)  Vt käesoleva lisa joonist 1.

(3)  Vt käesoleva lisa joonist 5.

(4)  Vt käesoleva lisa joonist 2.

(5)  Vt käesoleva lisa joonist 2a.

(6)  Vt käesoleva lisa joonist 3.

7. LISA

KONTEINERITE HEAKSKIIDUGA SEOTUD LISA

I OSA

EESKIRI TEHNILISTE TINGIMUSTE KOHTA, MIDA KOHALDATAKSE KONTEINERITE SUHTES NENDE HEAKSKIITMISEL RAHVUSVAHELISEKS TOLLITÕKENDIGA VEOKS

Artikkel 1

Aluspõhimõtted

Rahvusvaheliseks tollitõkendiga kaubaveoks võib heaks kiita üksnes need konteinerid, mis on ehitatud ja varustatud nii, et:

| a) | nende tollitõkendiga suletud osast ei saa kaupu välja võtta ega juurde panna ilma avamisjälgi jätmata või tollitõkendit rikkumata; |
| --- | --- |

a)

nende tollitõkendiga suletud osast ei saa kaupu välja võtta ega juurde panna ilma avamisjälgi jätmata või tollitõkendit rikkumata;

| b) | tollitõkendeid on võimalik paigaldada lihtsalt ja tõhusalt; |
| --- | --- |

b)

tollitõkendeid on võimalik paigaldada lihtsalt ja tõhusalt;

| c) | need ei sisalda peidikuid, kuhu saaks kaupu peita; |
| --- | --- |

c)

need ei sisalda peidikuid, kuhu saaks kaupu peita;

| d) | kõik veoseruumid on tollikontrolliks kergesti ligipääsetavad. |
| --- | --- |

d)

kõik veoseruumid on tollikontrolliks kergesti ligipääsetavad.

Artikkel 2

Konteinerite ehitus

1.   Käesoleva eeskirja artikli 1 nõuete täitmiseks:

| a) | ühendatakse konteinerite koosteelemendid (seinad, põrand, uksed, katus, püsttalad, raamid, risttalad jne) kas seadiste abil, mida ei saa eemaldada ja kohale tagasi panna väljastpoolt ilma jälgi jätmata, või meetodite abil, mille tulemusel saadakse tarind, mida ei saa muuta jälgi jätmata. Kui seinad, põrand, uksed ja katus koosnevad mitmest osast, peavad need vastama samadele nõuetele ja olema piisavalt tugevad; |
| --- | --- |

a)

ühendatakse konteinerite koosteelemendid (seinad, põrand, uksed, katus, püsttalad, raamid, risttalad jne) kas seadiste abil, mida ei saa eemaldada ja kohale tagasi panna väljastpoolt ilma jälgi jätmata, või meetodite abil, mille tulemusel saadakse tarind, mida ei saa muuta jälgi jätmata. Kui seinad, põrand, uksed ja katus koosnevad mitmest osast, peavad need vastama samadele nõuetele ja olema piisavalt tugevad;

| b) | peavad uksed ja kõik muud sulgemissüsteemid (sealhulgas sulgemiskraanid, luugid, äärikud jm) olema varustatud seadisega, millele saaks kinnitada tollitõkendi. Nimetatud seadis peab olema selline, et seda ei saa eemaldada ega tagasi panna väljastpoolt ilma jälgi jätmata ning et ust või sulgurit ei saaks avada ilma tollitõkendit rikkumata. Tõkend peab olema kaitstud asjakohasel viisil. Avatavad katused on lubatud; |
| --- | --- |

b)

peavad uksed ja kõik muud sulgemissüsteemid (sealhulgas sulgemiskraanid, luugid, äärikud jm) olema varustatud seadisega, millele saaks kinnitada tollitõkendi. Nimetatud seadis peab olema selline, et seda ei saa eemaldada ega tagasi panna väljastpoolt ilma jälgi jätmata ning et ust või sulgurit ei saaks avada ilma tollitõkendit rikkumata. Tõkend peab olema kaitstud asjakohasel viisil. Avatavad katused on lubatud;

| c) | tuleb ventilatsiooni- ja drenaažiavad varustada seadisega, mis takistab juurdepääsu konteineri sisemusse. Nimetatud seadis peab olema selline, et seda ei saa eemaldada ega tagasi panna väljastpoolt ilma jälgi jätmata. |
| --- | --- |

c)

tuleb ventilatsiooni- ja drenaažiavad varustada seadisega, mis takistab juurdepääsu konteineri sisemusse. Nimetatud seadis peab olema selline, et seda ei saa eemaldada ega tagasi panna väljastpoolt ilma jälgi jätmata.

2.   Olenemata käesoleva eeskirja artikli 1 punkti c sätetest on lubatud sellised konteineri koosteelemendid, mis sisaldavad praktilistel põhjustel tühikuid (näiteks kahekordse seina vaheosad). Selleks et nimetatud ruume ei saaks kasutada kaupade peitmiseks:

| i) | kui konteineri sisevooderdis katab kogu seina põrandast laeni või muudel juhtudel, kui sisevooderdise ja välisseina vaheline ruum on täiesti kinnine, peab konteineri sisevooderdis olema selline, et seda ei saaks eemaldada ja tagasi panna väljastpoolt ilma jälgi jätmata, ja |
| --- | --- |

i)

kui konteineri sisevooderdis katab kogu seina põrandast laeni või muudel juhtudel, kui sisevooderdise ja välisseina vaheline ruum on täiesti kinnine, peab konteineri sisevooderdis olema selline, et seda ei saaks eemaldada ja tagasi panna väljastpoolt ilma jälgi jätmata, ja

| ii) | kui vooderdis ei kata seina täies ulatuses ja kui seda välisseinast eraldav ruum ei ole täiesti kinnine, ning kõikidel muudel juhtudel, kus konteineri ehitusest tulenevalt tekib tühja ruumi, peab nimetatud ruume olema võimalikult vähe ja need peavad olema tollikontrolliks kergesti ligipääsetavad. |
| --- | --- |

ii)

kui vooderdis ei kata seina täies ulatuses ja kui seda välisseinast eraldav ruum ei ole täiesti kinnine, ning kõikidel muudel juhtudel, kus konteineri ehitusest tulenevalt tekib tühja ruumi, peab nimetatud ruume olema võimalikult vähe ja need peavad olema tollikontrolliks kergesti ligipääsetavad.

3.   Aknad on demonteeritavate üksuste puhul vastavalt konventsiooni 6. lisa selgitava märkuse 0.1 punkti j definitsioonile lubatud tingimusel, et need on valmistatud piisavalt vastupidavast materjalist ning et neid ei saa väljastpoolt eest ära võtta ja tagasi panna ilma jälgi jätmata. Klaas on siiski lubatud, ent muu kui purunemiskindla klaasi kasutamise korral tuleb akende ette panna tugev metallvõrestik, mida ei saa väljastpoolt eemaldada; võre avade läbimõõt ei tohi ületada 10 mm. Aknad ei ole lubatud konventsiooni artikli 1 punktis j määratletud konteineritel, välja arvatud demonteeritavad üksused, mis on määratletud konventsiooni 6. lisa selgitava märkuse 0.1 punktis j.

Artikkel 3

Kokkupandavad või lahtivõetavad konteinerid

Kokkupandavate või lahtivõetavate konteinerite suhtes kohaldatakse käesoleva eeskirja artiklite 1 ja 2 sätteid; lisaks sellele peab neil olema lukustussüsteem, mis lukustab konteineri eri osad kohe kokku, kui konteiner on kokku monteeritud. See lukustussüsteem peab olema selline, et toll peab saama selle tollitõkendiga kinnitada, kui süsteem jääb pärast konteineri kokkumonteerimist väljapoole konteinerit.

Artikkel 4

Tentkonteinerid

1.   Tentkonteinerite kohta kehtivad käesoleva eeskirja artiklite 1, 2 ja 3 sätted vastavate erisustega. Lisaks sellele peavad need konteinerid vastama käesoleva artikli sätetele.

2.   Tent on kas tugevast presendist või plast- või kummikattega kangast, mis on piisavalt tugev ja venimatu. Tent peab olema heas korras ja paigaldatud nii, et pärast kinnitusseadise sulgemist ei ole võimalik pääseda veose juurde ilma jälgi jätmata.

3.   Kui tent koosneb mitmest tükist, tuleb nende servad voltida üksteise vahele ja õmmelda kokku kahe, teineteisest vähemalt 15 mm kaugusel asuva õmblusega. Õmblused tuleb teha vastavalt käesoleva eeskirja joonisele 1; kui tendi teatavate osade (nagu näiteks klapid ja tugevdatud nurgad) puhul ei ole siiski võimalik neid nimetatud viisil ühendada, piisab pealmise osa tagasikeeramisest ja õmblusest vastavalt käesolevale eeskirjale lisatud joonisele 2. Üks õmblus on näha üksnes seestpoolt ja selle õmbluse jaoks kasutatud niidi värv peab selgelt erinema tendi värvist ja teise õmbluse jaoks kasutatud niidi värvist. Kõik õmblused peavad olema tehtud masinaga.

4.   Kui tent on plastkattega kangast ja see koosneb mitmest tükist, võib need tükid omavahel ühendada kokkusulatamise teel vastavalt käesolevale eeskirjale lisatud joonisele 3. Ühe tüki serv peab katma teise serva vähemalt 15 mm ulatuses. Tükid sulatatakse kokku kogu kattuvuse ulatuses. Tendi välisserv kaetakse vähemalt 7 mm laiuse plastribaga, mis kinnitatakse samuti kokkusulatamise teel. Plastribale ja sellest mõlemale poole jäävale 3 mm laiusele tendiosale kantakse ühtne ja selge reljeefmuster. Kokkusulatamine peab olema tehtud nii, et tükke ei oleks jälgi jätmata võimalik eraldada ja uuesti ühendada.

5.   Parandusi tehakse käesolevale eeskirjale lisatud joonisel 4 näidatud viisil; servad volditakse üksteise vahele ja õmmeldakse kokku kahe nähtava õmblusega, mille vahe on vähemalt 15 mm; seestpoolt nähtava niidi värv peab selgelt erinema väljastpoolt nähtava niidi värvist ja tendi värvist; kõik õmblused peavad olema tehtud masinaga. Kui serva lähedalt vigastatud tenti parandatakse paigaga, võib õmbluse teha ka vastavalt käesoleva artikli lõikele 3 ja käesolevale eeskirjale lisatud joonisele 1. Plastkattega kangast võib parandada käesoleva artikli lõikes 4 kirjeldatud viisil, kuid sel juhul tuleb plastriba kinnitada tendi mõlemale poolele ja paik asetatakse sissepoole.

6.   Tent kinnitatakse konteinerile täpselt vastavalt käesoleva eeskirja artikli 1 punktides a ja b sätestatud tingimustele. Kasutada võib järgmisi süsteeme:

| a) | tendi kinnitamiseks kasutatakse:






  i) | konteineri külge kinnitatud metallrõngaid, |
| --- | --- | --- |

a)

tendi kinnitamiseks kasutatakse:

i)

konteineri külge kinnitatud metallrõngaid,

| ii) | tendi servas olevaid aasasid ja |
| --- | --- |

ii)

tendi servas olevaid aasasid ja

| iii) | kinnitusvahendit, mis läheb läbi rõngaste ja üle tendi ning on täies pikkuses väljastpoolt nähtav. |
| --- | --- |

iii)

kinnitusvahendit, mis läheb läbi rõngaste ja üle tendi ning on täies pikkuses väljastpoolt nähtav.

Tent peab ulatuma üle konteineri jäikade osade vähemalt 250 mm laiuselt kinnitusrõngaste keskelt mõõdetuna, kui konteineri konstruktsioon ei ole selline, et on takistatud ligipääs kaubale;

| b) | kui tendi serv kinnitatakse püsivalt konteineri külge, peab ühendus olema katkematu ja tehtud tugevate seadiste abil; |
| --- | --- |

b)

kui tendi serv kinnitatakse püsivalt konteineri külge, peab ühendus olema katkematu ja tehtud tugevate seadiste abil;

| c) | kui kasutatakse tendi lukustussüsteemi, peab see süsteem lukustatult ühendama tenti väljaspool konteinerit (näiteks vt käesolevale eeskirjale lisatud joonist 6). |
| --- | --- |

c)

kui kasutatakse tendi lukustussüsteemi, peab see süsteem lukustatult ühendama tenti väljaspool konteinerit (näiteks vt käesolevale eeskirjale lisatud joonist 6).

7.   Tenti toetab asjakohane pealisehitis (püsttalad, seinad, kaared, liistud jne).

8.   Rõngaste ja aasade vahe ei tohi ületada 200 mm. See vahe võib sellest väärtusest siiski suurem olla, kuid mitte üle 300 mm püsttalast kummalgi pool asuvate rõngaste ja aasade vahel, kui konteineri ja tendi ehitusviis on selline, et see välistab juurdepääsu konteineri sisemusse. Aasad peavad olema tugevdatud.

9.   Kasutatakse järgmisi kinnitusvahendeid:

| a) | terastrosse, mille läbimõõt on vähemalt 3 mm, või |
| --- | --- |

a)

terastrosse, mille läbimõõt on vähemalt 3 mm, või

| b) | kanep- või sisalköisi, mille läbimõõt on vähemalt 8 mm ja mis on kaetud venimatu läbipaistva plastkestaga, või |
| --- | --- |

b)

kanep- või sisalköisi, mille läbimõõt on vähemalt 8 mm ja mis on kaetud venimatu läbipaistva plastkestaga, või

| c) | kiudoptilistest juhtmete kimbust koosnevaid teraskeermestatud trosse, mis on kaetud läbipaistva plastikuga, või |
| --- | --- |

c)

kiudoptilistest juhtmete kimbust koosnevaid teraskeermestatud trosse, mis on kaetud läbipaistva plastikuga, või

| d) | tekstiilköisi, mis on kaetud vähemalt neljaharulise terastraatkattega, tingimusel et trossi läbimõõt on vähemalt 3 mm (läbipaistvat plastikkesta arvestamata).
  Kooskõlas käesoleva artikli lõike 9 punktidega a või d võivad trossid olla kaetud venimatu läbipaistva plastikkestaga.
  Kui tent tuleb kinnitada raamile konstruktsioonis, mis vastab käesoleva artikli lõike 6 punkti a sätetele, võib kinnitusvahendina kasutada rihma (sellise konstruktsiooni näide on esitatud käesoleva lisa joonisel 7). Rihma materjal, mõõtmed ja kuju peavad vastama lõike 11 punkti a alapunktis iii sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

d)

tekstiilköisi, mis on kaetud vähemalt neljaharulise terastraatkattega, tingimusel et trossi läbimõõt on vähemalt 3 mm (läbipaistvat plastikkesta arvestamata).

Kooskõlas käesoleva artikli lõike 9 punktidega a või d võivad trossid olla kaetud venimatu läbipaistva plastikkestaga.

Kui tent tuleb kinnitada raamile konstruktsioonis, mis vastab käesoleva artikli lõike 6 punkti a sätetele, võib kinnitusvahendina kasutada rihma (sellise konstruktsiooni näide on esitatud käesoleva lisa joonisel 7). Rihma materjal, mõõtmed ja kuju peavad vastama lõike 11 punkti a alapunktis iii sätestatud nõuetele.

10.   Kõik trossid ja köied peavad olema ühes tükis ning mõlemas otsas peab olema karastatud metallotsak. Iga metallotsak peab võimaldama tollitõkendi nööri või riba paigaldamist. Iga metallotsaku kinnitil peab, käesoleva artikli lõike 9 punktide a, b ja d kohaselt, olema trossi või köit läbiv õõnesneet, millest pannakse läbi tollitõkendi nöör või riba. Tross või köis peab olema nähtav mõlemal pool õõnesneeti, tagamaks et tross või köis on ühes tükis (vt käesolevale eeskirjale lisatud joonist 5).

11.   Tenti tehtud peale- ja mahalaadimisavade juures peavad kaks pinda olema omavahel ühendatud. Kasutada võib järgmisi süsteeme:

| a) | kaks tendi serva peavad teineteisest piisavalt üle ulatuma. Nende kinnitamiseks kasutatakse lisaks:






  i) | vastavalt käesoleva artikli lõigetele 3 ja 4 õmmeldud või kokkusulatatud klappe, |
| --- | --- | --- |

a)

kaks tendi serva peavad teineteisest piisavalt üle ulatuma. Nende kinnitamiseks kasutatakse lisaks:

i)

vastavalt käesoleva artikli lõigetele 3 ja 4 õmmeldud või kokkusulatatud klappe,

| ii) | käesoleva artikli lõike 8 tingimustele vastavaid rõngaid ja aasasid, kusjuures need aasad peavad olema valmistatud metallist, ja |
| --- | --- |

ii)

käesoleva artikli lõike 8 tingimustele vastavaid rõngaid ja aasasid, kusjuures need aasad peavad olema valmistatud metallist, ja

| iii) | sobivast materjalist valmistatud venimatut ühes tükis rihma, mille laius on vähemalt 20 mm ja paksus 3 mm ning mis läheb läbi rõngaste ja hoiab koos tendi kaks serva ja klapi; rihm tuleb kinnitada tendi sisepoolele ja varustada:






  — | aasaga, kuhu kinnitatakse käesoleva artikli lõikes 9 nimetatud tross või köis, või |
| --- | --- | --- |

iii)

sobivast materjalist valmistatud venimatut ühes tükis rihma, mille laius on vähemalt 20 mm ja paksus 3 mm ning mis läheb läbi rõngaste ja hoiab koos tendi kaks serva ja klapi; rihm tuleb kinnitada tendi sisepoolele ja varustada:

—

aasaga, kuhu kinnitatakse käesoleva artikli lõikes 9 nimetatud tross või köis, või

| — | aasaga, mida saab ühendada käesoleva artikli lõikes 6 nimetatud metallrõngaga ja kinnitada käesoleva artikli lõikes 9 nimetatud trossi või köiega. |
| --- | --- |

—

aasaga, mida saab ühendada käesoleva artikli lõikes 6 nimetatud metallrõngaga ja kinnitada käesoleva artikli lõikes 9 nimetatud trossi või köiega.

Kui kasutatakse eriseadist, nagu näiteks tõkkeplaat, mis takistab ligipääsu konteinerile ilma jälgi jätmata, ei ole klapp vajalik. Klapid ei ole nõutavad ka kardintentidega konteinerite puhul.

| b) | Eriline lukustussüsteem, mis surub konteineri sulgemisel ja tollitõkendiga kinnitamisel tentide ääred tihedalt kokku. See süsteem peab olema varustatud avaga, millest saab läbi panna käesoleva artikli lõikes 6 osutatud metallrõnga ja see tuleb tugevasti kinnitada käesoleva artikli lõikes 9 osutatud köie või trossiga (näiteks vt käesoleva lisa joonist 8). |
| --- | --- |

b)

Eriline lukustussüsteem, mis surub konteineri sulgemisel ja tollitõkendiga kinnitamisel tentide ääred tihedalt kokku. See süsteem peab olema varustatud avaga, millest saab läbi panna käesoleva artikli lõikes 6 osutatud metallrõnga ja see tuleb tugevasti kinnitada käesoleva artikli lõikes 9 osutatud köie või trossiga (näiteks vt käesoleva lisa joonist 8).

12.   Konteineri kohustuslikud identifitseerimismärgid ja käesoleva lisa II osas sätestatud heakskiidutahvlid ei tohi mingil juhul olla tendi all.

Artikkel 5

Kardintentidega konteinerid

| 1. | Vajadusel kohaldatakse käesoleva eeskirja artiklite 1, 2, 3 ja 4 sätteid kardintentidega konteinerite suhtes. Lisaks peavad need konteinerid vastama käesoleva artikli sätetele. |
| --- | --- |

1.

Vajadusel kohaldatakse käesoleva eeskirja artiklite 1, 2, 3 ja 4 sätteid kardintentidega konteinerite suhtes. Lisaks peavad need konteinerid vastama käesoleva artikli sätetele.

| 2. | Kardintent, põrand, uksed ja muud konteineri koosteelemendid peavad vastama kas käesoleva eeskirja artikli 4 lõigete 6, 8, 9 ja 11 nõuetele või allolevate punktide i–vi nõuetele:






  i) | kardintent, põrand, uksed ja muud konteineri koosteelemendid monteeritakse kokku selliselt, et neid ei saa lahti võtta või kinni panna ilma jälgi jätmata; |
| --- | --- | --- |

2.

Kardintent, põrand, uksed ja muud konteineri koosteelemendid peavad vastama kas käesoleva eeskirja artikli 4 lõigete 6, 8, 9 ja 11 nõuetele või allolevate punktide i–vi nõuetele:

i)

kardintent, põrand, uksed ja muud konteineri koosteelemendid monteeritakse kokku selliselt, et neid ei saa lahti võtta või kinni panna ilma jälgi jätmata;

| ii) | tent peab katma konteineri ülaosa jäiku osi vähemalt 1/4 ulatuses pingutusrihmade vahelisest tegelikust kaugusest. Tent peab katma konteineri alumise osa jäiku osi vähemalt 50 mm ulatuses. Tendi ja konteineri jäikade osade vaheline horisontaalne ava konteineri püsttelje suhtes ristiasendis ei või olla üle 10 mm, kui konteineron tolliotstarbel suletud ja kinnitatud; |
| --- | --- |

ii)

tent peab katma konteineri ülaosa jäiku osi vähemalt 1/4 ulatuses pingutusrihmade vahelisest tegelikust kaugusest. Tent peab katma konteineri alumise osa jäiku osi vähemalt 50 mm ulatuses. Tendi ja konteineri jäikade osade vaheline horisontaalne ava konteineri püsttelje suhtes ristiasendis ei või olla üle 10 mm, kui konteineron tolliotstarbel suletud ja kinnitatud;

| iii) | kardintendi juhtsiin ja muud liikuvosad monteeritakse kokku selliselt, et suletud ja tollitõkendiga kinnitatud uksi ja muid liikuvosi ei saaks ei avada ega sulgeda väljastpoolt ilma jälgi jätmata. Kardintendi juhtsiin ja muud liikuvosad monteeritakse kokku selliselt, et ei oleks võimalik konteinerile ligi pääseda ilma jälgi jätmata. Süsteemi kirjeldatakse käesoleva eeskirja liitena esitatud joonisel 9; |
| --- | --- |

iii)

kardintendi juhtsiin ja muud liikuvosad monteeritakse kokku selliselt, et suletud ja tollitõkendiga kinnitatud uksi ja muid liikuvosi ei saaks ei avada ega sulgeda väljastpoolt ilma jälgi jätmata. Kardintendi juhtsiin ja muud liikuvosad monteeritakse kokku selliselt, et ei oleks võimalik konteinerile ligi pääseda ilma jälgi jätmata. Süsteemi kirjeldatakse käesoleva eeskirja liitena esitatud joonisel 9;

| iv) | tolliotstarbel kasutatavate pingutusrihmade vaheline horisontaalne kaugus konteineri jäikadel osadel ei või ületada 200 mm. Vahekaugus võib siiski olla suurem, kuid ei tohi olla üle 300 mm püsttalast kummalgi pool asuvate rõngaste vahel, kui konteineri ja tentide ehitus on selline, et väldib juurdepääsu konteinerile. Igal juhul tuleb täita eespool punktis ii määratletud tingimusi; |
| --- | --- |

iv)

tolliotstarbel kasutatavate pingutusrihmade vaheline horisontaalne kaugus konteineri jäikadel osadel ei või ületada 200 mm. Vahekaugus võib siiski olla suurem, kuid ei tohi olla üle 300 mm püsttalast kummalgi pool asuvate rõngaste vahel, kui konteineri ja tentide ehitus on selline, et väldib juurdepääsu konteinerile. Igal juhul tuleb täita eespool punktis ii määratletud tingimusi;

| v) | pingutusrihmade vaheline kaugus ei tohi olla üle 600 mm; |
| --- | --- |

v)

pingutusrihmade vaheline kaugus ei tohi olla üle 600 mm;

| vi) | tentide fikseerimiseks konteineri jäikade osade külge kasutatavad kinnitusvahendid peavad vastama käesoleva eeskirja artikli 4 lõike 9 nõuetele. |
| --- | --- |

vi)

tentide fikseerimiseks konteineri jäikade osade külge kasutatavad kinnitusvahendid peavad vastama käesoleva eeskirja artikli 4 lõike 9 nõuetele.

Joonis 1

MITMEST TÜKIST VALMISTATUD TENT

Image

Joonis 2

MITMEST TÜKIST VALMISTATUD TENT

Image

Joonis 3

MITMEST TÜKIST VALMISTATUD TENT

Image

Joonis 4

TENDI PARANDAMINE

Image

Joonis 5

OTSAKU NÄIDIS

Image

Joonis 6

TENDI LUKUSTUSSÜSTEEMI NÄIDIS

Image

Joonis 7

NÄIDE SPETSIAALSELT KONSTRUEERITUD RAAMILE KINNITATUD TENDIST

Image

Joonis 8

PEALE- JA MAHALAADIMISAVADE LUKUSTUSSÜSTEEM

Image

Image

Joonis 9

KARDINTENDIGA KONTEINERI I KONSTRUKTSIOONI NÄIDIS

Image

II OSA

I OSA TEHNILISTELE TINGIMUSTELE VASTAVATE KONTEINERITE HEAKSKIITMISE KORD

Üldsätted

1.   Konteinerite heakskiitmine tollitõkendiga kaubaveoks võib toimuda kas:

| a) | tootmisetapis konstruktsioonitüübi alusel (heakskiitmine tootmisetapis); või |
| --- | --- |

a)

tootmisetapis konstruktsioonitüübi alusel (heakskiitmine tootmisetapis); või

| b) | pärast tootmisetappi üksikult või nii, et heakskiidu saab teatud arv sama liiki konteinereid (heakskiitmine tootmisjärgses etapis). |
| --- | --- |

b)

pärast tootmisetappi üksikult või nii, et heakskiidu saab teatud arv sama liiki konteinereid (heakskiitmine tootmisjärgses etapis).

Mõlema heakskiitmise korra ühised sätted

2.   Pädev asutus, kes vastutab heakskiidu andmise eest, väljastab taotlejale pärast heakskiitmist kehtiva TIR-tunnistuse vastavalt olukorrale kas piiramatu arvu heakskiidetud liiki konteinerite või kindla arvu konteinerite suhtes.

3.   Heakskiidu saaja kinnitab heakskiidutahvli konteinerile või konteineritele enne, kui neid hakatakse kasutama tollitõkendiga kaubaveos.

4.   Heakskiidutahvel kinnitatakse püsivalt kohta, kus see on selgelt nähtav muude ametlikel eesmärkidel antud tõendavate tahvlite kõrval.

5.   Käesoleva osa 1. liites esitatud I näidisele vastavaks heakskiidutahvliks on metallplaat mõõtmetega vähemalt 20 × 10 cm. Tahvli sisse pressitakse või selle peale kantakse reljeeftrükis või muul püsival ja loetaval viisil vähemalt inglise või prantsuse keeles järgmised andmed:

| a) | sõnad „Heaks kiidetud tollitõkendiga veoks”; |
| --- | --- |

a)

sõnad „Heaks kiidetud tollitõkendiga veoks”;

| b) | selle riigi nimi, kus heakskiit anti, kas välja kirjutatult või rahvusvahelises liikluses mootorsõidukite registreerimisriigile viitava eraldusmärgina ning TIR-tunnistuse number (numbrid, tähed jm) ning heakskiitmise aasta (näiteks „NL/26/73”, mis tähendab: „Madalmaad, TIR-tunnistus nr 26, väljastatud 1973”); |
| --- | --- |

b)

selle riigi nimi, kus heakskiit anti, kas välja kirjutatult või rahvusvahelises liikluses mootorsõidukite registreerimisriigile viitava eraldusmärgina ning TIR-tunnistuse number (numbrid, tähed jm) ning heakskiitmise aasta (näiteks „NL/26/73”, mis tähendab: „Madalmaad, TIR-tunnistus nr 26, väljastatud 1973”);

| c) | tootja poolt konteinerile antud seerianumber (tootjanumber); |
| --- | --- |

c)

tootja poolt konteinerile antud seerianumber (tootjanumber);

| d) | kui konteiner on heaks kiidetud konstruktsioonitüübi alusel, siis konteineri tüübi identifitseerimisnumbrid või -tähed. |
| --- | --- |

d)

kui konteiner on heaks kiidetud konstruktsioonitüübi alusel, siis konteineri tüübi identifitseerimisnumbrid või -tähed.

6.   Kui konteiner ei vasta enam heakskiidu saamiseks ettenähtud tehnilistele tingimustele, tuleb enne tollitõkendiga kaubavedu taastada selle seisukord heakskiidu saamisel, et konteiner vastaks jälle nimetatud tehnilistele tingimustele.

7.   Kui konteineri olulised omadused on muutunud, siis heakskiit selle konteineri suhtes enam ei kehti ning enne kui konteinerit saab kasutada tollitõkendiga kaubaveol, peab pädev asutus selle uuesti heaks kiitma.

Konstruktsioonitüübi alusel tootmisetapis toimuva heakskiitmisega seotud erisätted

8.   Kui konteinerid toodetakse ühe konstruktsioonitüübi järgi seeriana, võib tootja taotleda valmistajariigi pädevalt asutuselt heakskiidu andmist konstruktsioonitüübi alusel.

9.   Tootja märgib oma taotluses ära kõnealuse konteineri tüübile tema poolt antud identifitseerimisnumbrid või -tähed.

10.   Taotlusega koos peavad olema kõnealuse konteineritüübi joonised ja üksikasjalik konstruktsioonispetsifikaat.

11.   Tootja võtab kirjalikult kohustuse:

| a) | esitada pädevale asutusele need asjaomast tüüpi konteinerid, mida see asutus tahab üle vaadata; |
| --- | --- |

a)

esitada pädevale asutusele need asjaomast tüüpi konteinerid, mida see asutus tahab üle vaadata;

| b) | lubada pädeval asutusel teha muid konteineriga seotud ülevaatusi millal tahes asjaomase tüübi seeriatootmise jooksul; |
| --- | --- |

b)

lubada pädeval asutusel teha muid konteineriga seotud ülevaatusi millal tahes asjaomase tüübi seeriatootmise jooksul;

| c) | teatada pädevale asutusele kõikidest joonistesse või spetsifikaatidesse tehtud muudatustest, olenemata nende ulatusest, enne muudatuste tegemist; |
| --- | --- |

c)

teatada pädevale asutusele kõikidest joonistesse või spetsifikaatidesse tehtud muudatustest, olenemata nende ulatusest, enne muudatuste tegemist;

| d) | märkida konteinerile nähtavasse kohta konstruktsioonitüübi identifitseerimisnumbrid või -tähed ning samuti konteineri järjekorranumber kõnealuses seerias (tootjanumber); |
| --- | --- |

d)

märkida konteinerile nähtavasse kohta konstruktsioonitüübi identifitseerimisnumbrid või -tähed ning samuti konteineri järjekorranumber kõnealuses seerias (tootjanumber);

| e) | pidada arvestust heakskiidetud konstruktsioonitüübile vastavalt toodetud konteinerite kohta. |
| --- | --- |

e)

pidada arvestust heakskiidetud konstruktsioonitüübile vastavalt toodetud konteinerite kohta.

12.   Pädev asutus teatab vajaduse korral, milliseid muudatusi tuleb teha konstruktsioonitüübis, et konteineri saaks heaks kiita.

13.   Konstruktsioonitüüpi ei saa heaks kiita enne, kui pädev asutus on ühe või enama sama tüüpi konteineri ülevaatamisega kindlaks teinud, et seda tüüpi konteinerid vastavad I osas ettenähtud tehnilistele tingimustele.

14.   Kui konteineri tüüp kiidetakse heaks, väljastatakse taotlejale üksainus käesoleva osa 2. liites esitatud II näidisele vastav TIR-tunnistus, mis kehtib kõikide konteinerite suhtes, mis on toodetud vastavalt heakskiidetud tüübi spetsifikaadile. Selline tunnistus lubab tootjal kinnitada tüübiseeriasse kuuluvale konteinerile käesoleva osa punktis 5 kirjeldatud heakskiidutahvli.

Tootmisjärgses etapis toimuva heakskiitmisega seotud erisätted

15.   Kui heakskiitu ei ole taotletud tootmisetapis, võib omanik, ettevõtja või nende esindaja taotleda heakskiitu pädevalt asutuselt, kellele ta saab esitada konteineri või konteinerid, millele taotletakse heakskiitu.

16.   Käesoleva osa punkti 15 kohaselt esitatud heakskiidutaotluses peab olema igale konteinerile tootja poolt märgitud seerianumber (tootjanumber).

17.   Kui pädev asutus on kindlaks teinud, et konteiner või konteinerid vastavad I osas ettenähtud tehnilistele tingimustele, kontrollides nii mitut konteinerit, kui ta vajalikuks peab, väljastab see asutus käesoleva osa 3. liites esitatud III näidisele vastava TIR-tunnistuse, mis kehtib üksnes heakskiidetud konteinerite suhtes. Selline tunnistus, millel on kõnealuse tootja poolt konteinerile antud seerianumber või -numbrid, annab taotlejale õiguse kinnitada igale heakskiidetud konteinerile punktis 5 ettenähtud heakskiidutahvli.

1. liide

I näidis

Heakskiidutahvel

(ingliskeelne variant)

Image

I näidis

Heakskiidutahvel

(prantsuskeelne variant)

Image

2. liide

II näidis

Image

OLULINE MÄRKUS

(1975. aasta TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni 7. lisa II osa punktid 6 ja 7)

Image

3. liide

III näidis

Image

OLULINE MÄRKUS

(1975. aasta TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni 7. lisa II osa punktid 6 ja 7)

Image

III OSA

SELGITAVAD MÄRKUSED

Käesoleva konventsiooni 6. lisa selgitavaid märkusi 2. lisa kohta kohaldatakse mutatis mutandis käesoleva konventsiooni alusel tollitõkendiga kaubaveoks heakskiidetud konteinerite suhtes.

mutatis mutandis

7.I.4–6 a) I osa artikli 4 lõike 6 punkt a

7. lisa III osas esitatud joonisel on näide tolli poolt aktsepteeritava süsteemi kohta, millega tent kinnitatakse konteineri nurgavalandite külge.

7.II-5 d) II osa punkti 5 alapunkt d

Kui kaks tentkonteinerit, mis on heaks kiidetud tollitõkendiga veoks, ühendatakse omavahel nii, et need moodustavad ühe konteineri, millel on üks tent ja mis vastab tollitõkendiga veoks heakskiitmise tingimustele, siis ei nõuta selle kombinatsiooni suhtes eraldi TIR-tunnistust või heakskiidutahvlit.

SEADIS TENDI KINNITAMISEKS KONTEINERI NURGAVALANDITE KÜLGE

Image

8. LISA

HALDUSKOMITEE JA TIR-JUHATUSE KOOSSEIS, ÜLESANDED JA TÖÖKORD

HALDUSKOMITEE KOOSSEIS, ÜLESANDED JA TÖÖKORD

Artikkel I

| i) | Halduskomitee liikmed on konventsiooniosalised riigid. |
| --- | --- |

i)

Halduskomitee liikmed on konventsiooniosalised riigid.

| ii) | Komitee võib otsustada, et nende käesoleva konventsiooni artikli 52 lõikes 1 osutatud riikide pädevad asutused, kes ei ole selle konventsiooni osalised ega ka rahvusvaheliste organisatsioonide esindajad, võivad neile huvi pakkuvate küsimuste puhul osaleda komitee istungitel vaatlejatena. |
| --- | --- |

ii)

Komitee võib otsustada, et nende käesoleva konventsiooni artikli 52 lõikes 1 osutatud riikide pädevad asutused, kes ei ole selle konventsiooni osalised ega ka rahvusvaheliste organisatsioonide esindajad, võivad neile huvi pakkuvate küsimuste puhul osaleda komitee istungitel vaatlejatena.

Artikkel 1a

1.   Komitee vaatab kõik konventsiooni muudatusettepanekud läbi vastavalt artikli 59 lõigetele 1 ja 2.

2.   Komitee jälgib konventsiooni kohaldamist ja vaatab läbi kõik konventsiooniosaliste, ühingute ja rahvusvaheliste organisatsioonide konventsiooni alusel võetud meetmed ning nende vastavuse konventsioonile.

3.   TIR-juhatuse vahendusel jälgib komitee konventsiooni kohaldamist siseriiklikul ja rahvusvahelisel tasandil ning aitab kohaldamisele kaasa.

Artikkel 2

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär tagab komiteele sekretariaaditeenused.

Artikkel 3

Komitee valib iga aasta esimesel istungil esimehe ja aseesimehe.

Artikkel 4

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär kutsub komitee kokku igal aastal Euroopa Majanduskomisjoni egiidi all ja samuti vähemalt viie konventsiooniosalise riigi pädevate asutuste taotluse korral.

Artikkel 5

Ettepanekud pannakse hääletusele. Igal konventsiooniosalisel ja istungil osaleval riigil on üks hääl. Muud ettepanekud kui käesoleva konventsiooni muudatusettepanekud võtab komitee vastu kohalolnute ja hääletanute häälteenamusega. Käesoleva konventsiooni muudatused ja käesoleva konventsiooni artiklites 59 ja 60 osutatud otsused võetakse vastu kohalolnute ja hääletanute kahe kolmandiku häälteenamusega.

Artikkel 6

Otsuste vastuvõtmiseks vajaliku kvoorumi moodustab vähemalt üks kolmandik konventsiooniosalistest riikidest.

Artikkel 7

Enne istungi lõpetamist võtab komitee vastu oma aruande.

Artikkel 8

Vastavate sätete puudumise korral käesolevas lisas kohaldatakse Euroopa Majanduskomisjoni töökorda, kui komitee ei otsusta teisiti.

TIR-JUHATUSE KOOSSEIS, ÜLESANDED JA TÖÖKORD

Artikkel 9

1.   Halduskomitee poolt artikli 58b alusel loodud TIR-juhatus koosneb üheksast konventsiooni eri osalisi esindavast liikmest. TIR-konventsiooni sekretär osaleb juhatuse istungitel.

2.   TIR-juhatuse liikmed valitakse halduskomitee poolt kohalolnud ja hääletanud liikmete häälteenamusega. TIR-juhatuse liikme ametiaeg kestab kaks aastat. TIR-juhatuse liikmeid võib tagasi valida. TIR-juhatuse pädevuse määrab kindlaks halduskomitee.

Artikkel 10

TIR-juhatus:

| a) | teostab järelevalvet konventsiooni kohaldamise, sealhulgas garantiisüsteemi toimimise üle, ning täidab halduskomitee poolt talle usaldatud ülesandeid; |
| --- | --- |

a)

teostab järelevalvet konventsiooni kohaldamise, sealhulgas garantiisüsteemi toimimise üle, ning täidab halduskomitee poolt talle usaldatud ülesandeid;

| b) | teostab järelevalvet TIR-märkmike tsentraliseeritud trükkimise ja ühingutele väljastamise üle, mida võib teostada artiklis 6 viidatud tunnustatud rahvusvaheline organisatsioon; |
| --- | --- |

b)

teostab järelevalvet TIR-märkmike tsentraliseeritud trükkimise ja ühingutele väljastamise üle, mida võib teostada artiklis 6 viidatud tunnustatud rahvusvaheline organisatsioon;

| c) | koordineerib ja ergutab konfidentsiaalse info ja muu teabe vahetust konventsiooniosaliste riikide pädevate asutuste vahel; |
| --- | --- |

c)

koordineerib ja ergutab konfidentsiaalse info ja muu teabe vahetust konventsiooniosaliste riikide pädevate asutuste vahel;

| d) | koordineerib ja ergutab teabevahetust konventsiooniosaliste riikide pädevate asutuste, garantiiühingute ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel; |
| --- | --- |

d)

koordineerib ja ergutab teabevahetust konventsiooniosaliste riikide pädevate asutuste, garantiiühingute ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel;

| e) | hõlbustab vaidluste lahendamist konventsiooniosaliste, ühingute, kindlustusfirmade ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel, ilma et see piiraks vaidluste lahendamist käsitleva artikli 57 kohaldamist; |
| --- | --- |

e)

hõlbustab vaidluste lahendamist konventsiooniosaliste, ühingute, kindlustusfirmade ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel, ilma et see piiraks vaidluste lahendamist käsitleva artikli 57 kohaldamist;

| f) | toetab tolliametnike ja teiste TIR-süsteemiga seotud huvitatud poolte koolitamist; |
| --- | --- |

f)

toetab tolliametnike ja teiste TIR-süsteemiga seotud huvitatud poolte koolitamist;

| g) | peab keskregistrit teabe kohta, mida annavad artiklis 6 osutatud rahvusvahelised organisatsioonid garantiiühingute poolt TIR-märkmike väljastamiseks ettenähtud kõikide eeskirjade ja korra kohta, ning levitab seda teavet konventsiooniosalistele niivõrd, kuivõrd see käsitleb 9. lisas kehtestatud miinimumtingimusi ja -nõudeid; |
| --- | --- |

g)

peab keskregistrit teabe kohta, mida annavad artiklis 6 osutatud rahvusvahelised organisatsioonid garantiiühingute poolt TIR-märkmike väljastamiseks ettenähtud kõikide eeskirjade ja korra kohta, ning levitab seda teavet konventsiooniosalistele niivõrd, kuivõrd see käsitleb 9. lisas kehtestatud miinimumtingimusi ja -nõudeid;

| h) | jälgib TIR-märkmike hinda. |
| --- | --- |

h)

jälgib TIR-märkmike hinda.

Artikkel 11

1.   TIR- sekretär kutsub juhatuse istungi kokku halduskomitee või vähemalt kolme juhatuse liikme taotlusel.

2.   Juhatus püüab teha otsuseid konsensuse alusel. Konsensuse puudumisel pannakse otsused hääletamisele ja need võetakse vastu kohalviibivate ja hääletavate liikmete häälteenamusega. Otsuste vastuvõtmiseks vajalik kvoorum on viis liiget. TIR-sekretär hääletamises ei osale.

3.   Juhatus valib esimehe ja võtab vastu täiendavad töökorda käsitlevad sätted.

4.   Vähemalt kord aastas või halduskomitee taotlusel annab juhatus oma tegevusest aru halduskomiteele, kellele ta esitab ka auditeeritud raamatupidamisaruanded. Juhatust esindab halduskomitees juhatuse esimees.

5.   Juhatus vaatab läbi kogu teabe ja kõik küsimused, mille on talle edastanud halduskomitee, konventsiooniosalised, TIR-sekretär, riiklikud ühingud ja käesoleva konventsiooni artiklis 6 osutatud rahvusvahelised organisatsioonid. Nendel rahvusvahelistel organisatsioonidel on õigus osaleda TIR-juhatuse istungitel vaatlejatena, kui juhatuse esimees ei otsusta teisiti. Vajadusel võivad juhatuse esimehe kutsel osaleda juhatuse istungitel vaatlejatena ka muud organisatsioonid.

Artikkel 12

TIR-sekretär on ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni sekretariaadi liige, kes täidab TIR-juhatuse otsuseid juhatuse pädevuse raames. TIR-sekretäri abistab TIR-sekretariaat, mille suuruse määrab kindlaks halduskomitee.

Artikkel 13

1.   Kuni muude rahastamisallikate saamiseni rahastatakse TIR-juhatuse ja TIR-sekretariaadi tööd artiklis 6 osutatud rahvusvahelise organisatsiooni poolt väljastatavatelt TIR-märkmike eest makstavatest summadest.

2.   TIR-juhatuse ja TIR-sekretariaadi tegevuse rahastamise korra kinnitab halduskomitee.

9. LISA

TIR-SÜSTEEMIGA ÜHINEMINE

I OSA

TIR-MÄRKMIKE VÄLJASTAMISE LOA ANDMINE ÜHINGUTELE

Miinimumtingimused ja -nõuded

| 1. | Selleks, et konventsiooniosalised lubaksid ühingul väljastada TIR-märkmikke ja anda tagatisi vastavalt konventsiooni artiklile 6, peab ühing täitma järgmised miinimumtingimused ja -nõuded:






  a) | tõestama, et ühing on tegutsenud ametlikult transpordisektori huve esindava organisatsioonina vähemalt ühe aasta; |
| --- | --- | --- |

1.

Selleks, et konventsiooniosalised lubaksid ühingul väljastada TIR-märkmikke ja anda tagatisi vastavalt konventsiooni artiklile 6, peab ühing täitma järgmised miinimumtingimused ja -nõuded:

a)

tõestama, et ühing on tegutsenud ametlikult transpordisektori huve esindava organisatsioonina vähemalt ühe aasta;

| b) | tõestama oma rahalise olukorra kindlust ja organisatsioonilist suutlikkust, mis võimaldab tal täita konventsioonist tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

b)

tõestama oma rahalise olukorra kindlust ja organisatsioonilist suutlikkust, mis võimaldab tal täita konventsioonist tulenevaid kohustusi;

| c) | tõestama, et ühingu töötajatel on teadmised konventsiooni nõuetekohaseks kohaldamiseks; |
| --- | --- |

c)

tõestama, et ühingu töötajatel on teadmised konventsiooni nõuetekohaseks kohaldamiseks;

| d) | tal ei tohi olla raskeid või korduvaid tolli- või maksualaste õigusaktide rikkumisi; |
| --- | --- |

d)

tal ei tohi olla raskeid või korduvaid tolli- või maksualaste õigusaktide rikkumisi;

| e) | kirjaliku lepingu või mis tahes muu õigusdokumendi koostamine ühingu ja selle konventsiooniosalise riigi pädevate asutuste vahel, mille territooriumil ühing asub. Kirjaliku lepingu või mis tahes muu õigusdokumendi kinnitatud koopia, vajadusel koos kinnitatud täpse tõlkega inglise, prantsuse või vene keeles, esitatakse TIR-juhatusele. Kõikidest selle kirjaliku lepingu või mis tahes muu õigusdokumendi muudatustest teatatakse viivitamatult TIR-juhatusele; |
| --- | --- |

e)

kirjaliku lepingu või mis tahes muu õigusdokumendi koostamine ühingu ja selle konventsiooniosalise riigi pädevate asutuste vahel, mille territooriumil ühing asub. Kirjaliku lepingu või mis tahes muu õigusdokumendi kinnitatud koopia, vajadusel koos kinnitatud täpse tõlkega inglise, prantsuse või vene keeles, esitatakse TIR-juhatusele. Kõikidest selle kirjaliku lepingu või mis tahes muu õigusdokumendi muudatustest teatatakse viivitamatult TIR-juhatusele;

| f) | punktis e osutatud kirjalikus lepingus või mis tahes muus õigusdokumendis kohustub ühing:






  i) | täitma konventsiooni artiklis 8 sätestatud kohustusi; |
| --- | --- | --- |

f)

punktis e osutatud kirjalikus lepingus või mis tahes muus õigusdokumendis kohustub ühing:

i)

täitma konventsiooni artiklis 8 sätestatud kohustusi;

| ii) | nõustuma konventsiooniosalise poolt ühe TIR-märkmiku kohta määratud maksimumsummaga, mida võib temalt konventsiooni artikli 8 lõike 3 alusel nõuda; |
| --- | --- |

ii)

nõustuma konventsiooniosalise poolt ühe TIR-märkmiku kohta määratud maksimumsummaga, mida võib temalt konventsiooni artikli 8 lõike 3 alusel nõuda;

| iii) | kontrollima pidevalt ja eelkõige enne isikute TIR-süsteemiga ühinemise taotlemist, et need isikud täidavad käesoleva lisa II osas sätestatud miinimumtingimusi ja -nõudeid; |
| --- | --- |

iii)

kontrollima pidevalt ja eelkõige enne isikute TIR-süsteemiga ühinemise taotlemist, et need isikud täidavad käesoleva lisa II osas sätestatud miinimumtingimusi ja -nõudeid;

| iv) | tagama kõik kohustused riigis, kus on ühingu ametlik asukoht, seoses ühingu enda või temaga samasse rahvusvahelisse organisatsiooni kuuluva välisriigi ühingu väljastatud TIR-märkmike alusel toimuvate vedudega; |
| --- | --- |

iv)

tagama kõik kohustused riigis, kus on ühingu ametlik asukoht, seoses ühingu enda või temaga samasse rahvusvahelisse organisatsiooni kuuluva välisriigi ühingu väljastatud TIR-märkmike alusel toimuvate vedudega;

| v) | kandma vastutust kindlustusseltsi, kindlustajate ühenduse või rahandusasutuse ees nende konventsiooniosaliste pädevaid asutusi rahuldaval viisil, kelle territooriumil on ühingu ametlik asukoht. Kindlustus- või rahalise tagatise leping(ud) katab (katavad) täielikult ühingu vastutuse seoses ühingu enda või temaga samasse rahvusvahelisse organisatsiooni kuuluva välisriigi ühingu väljastatud TIR-märkmike alusel toimuvate vedudega.
  Kindlustus- või rahalise tagatise lepingute lõpetamisest teatamise tähtaeg ei või olla lühem kui punktis e osutatud kirjaliku lepingu või mis tahes muu õigusdokumendi lõpetamisest teatamise tähtaeg. Kindlustus- või rahalise tagatise lepingu(te) ning nende dokumentide kõikide hilisemate kõrvallepingute kinnitatud koopiad, vajadusel koos täpse kinnitatud tõlkega inglise, prantsuse või vene keelde, antakse hoiule TIR-juhatusele; |
| --- | --- |

v)

kandma vastutust kindlustusseltsi, kindlustajate ühenduse või rahandusasutuse ees nende konventsiooniosaliste pädevaid asutusi rahuldaval viisil, kelle territooriumil on ühingu ametlik asukoht. Kindlustus- või rahalise tagatise leping(ud) katab (katavad) täielikult ühingu vastutuse seoses ühingu enda või temaga samasse rahvusvahelisse organisatsiooni kuuluva välisriigi ühingu väljastatud TIR-märkmike alusel toimuvate vedudega.

Kindlustus- või rahalise tagatise lepingute lõpetamisest teatamise tähtaeg ei või olla lühem kui punktis e osutatud kirjaliku lepingu või mis tahes muu õigusdokumendi lõpetamisest teatamise tähtaeg. Kindlustus- või rahalise tagatise lepingu(te) ning nende dokumentide kõikide hilisemate kõrvallepingute kinnitatud koopiad, vajadusel koos täpse kinnitatud tõlkega inglise, prantsuse või vene keelde, antakse hoiule TIR-juhatusele;

| vi) | võimaldama pädevatel asutustel kontrollida kõiki TIR-süsteemi juhtimise kohta peetavaid toimikuid ja raamatupidamisarvestust; |
| --- | --- |

vi)

võimaldama pädevatel asutustel kontrollida kõiki TIR-süsteemi juhtimise kohta peetavaid toimikuid ja raamatupidamisarvestust;

| vii) | nõustuma menetlusega TIR-märkmike lubamatu või pettusliku kasutamisega seotud vaidluste lahendamiseks; |
| --- | --- |

vii)

nõustuma menetlusega TIR-märkmike lubamatu või pettusliku kasutamisega seotud vaidluste lahendamiseks;

| viii) | nõustuma, et käesolevate miinimumtingimuste ja -nõuete iga raske või korduva eiramisega kaasneb TIR-märkmike väljastamise loa kehtetuks tunnistamine; |
| --- | --- |

viii)

nõustuma, et käesolevate miinimumtingimuste ja -nõuete iga raske või korduva eiramisega kaasneb TIR-märkmike väljastamise loa kehtetuks tunnistamine;

| ix) | järgima rangelt selle konventsiooniosalise pädevate asutuste otsuseid, kelle territooriumil on tema asukoht, seoses isikute tegevuse keelamisega vastavalt konventsiooni artiklile 38 ja käesoleva lisa II osale; |
| --- | --- |

ix)

järgima rangelt selle konventsiooniosalise pädevate asutuste otsuseid, kelle territooriumil on tema asukoht, seoses isikute tegevuse keelamisega vastavalt konventsiooni artiklile 38 ja käesoleva lisa II osale;

| x) | rangelt kohaldama kõiki halduskomitee ja TIR-juhatuse poolt vastuvõetud otsuseid, kui need otsused on aktsepteerinud konventsiooniosaliste pädevad asutused territooriumil, kus on ühingu ametlik asukoht. |
| --- | --- |

x)

rangelt kohaldama kõiki halduskomitee ja TIR-juhatuse poolt vastuvõetud otsuseid, kui need otsused on aktsepteerinud konventsiooniosaliste pädevad asutused territooriumil, kus on ühingu ametlik asukoht.

| 2. | Konventsiooniosalised, kelle territooriumil on ühingu ametlik asukoht, võtavad tagasi TIR-märkmike väljastamise loa käesolevate miinimumtingimuste ja -nõuete tõsise või korduva täitmatajätmise korral. |
| --- | --- |

2.

Konventsiooniosalised, kelle territooriumil on ühingu ametlik asukoht, võtavad tagasi TIR-märkmike väljastamise loa käesolevate miinimumtingimuste ja -nõuete tõsise või korduva täitmatajätmise korral.

| 3. | Eespool nimetatud tingimustel ühingule antud luba ei piira selle ühingu konventsioonijärgset vastutust ja kohustusi. |
| --- | --- |

3.

Eespool nimetatud tingimustel ühingule antud luba ei piira selle ühingu konventsioonijärgset vastutust ja kohustusi.

| 4. | Eespool sätestatud miinimumtingimused ja -nõuded ei piira lisatingimuste ja -nõuete kohaldamist, mida konventsiooniosalised võivad soovi korral kehtestada. |
| --- | --- |

4.

Eespool sätestatud miinimumtingimused ja -nõuded ei piira lisatingimuste ja -nõuete kohaldamist, mida konventsiooniosalised võivad soovi korral kehtestada.

II OSA

TIR-MÄRKMIKU KASUTAMISE LOA ANDMINE FÜÜSILISTELE JA JURIIDILISTELE ISIKUTELE

Miinimumtingimused ja -nõuded

| 1. | TIR-süsteemiga ühineda soovivate isikute puhul peavad olema täidetud alljärgnevad miinimumtingimused ja -nõuded:






  a) | tõestatud kogemused või vähemalt suutlikkus teha regulaarselt rahvusvahelisi vedusid (rahvusvaheliste vedude loa valdaja jne); |
| --- | --- | --- |

1.

TIR-süsteemiga ühineda soovivate isikute puhul peavad olema täidetud alljärgnevad miinimumtingimused ja -nõuded:

a)

tõestatud kogemused või vähemalt suutlikkus teha regulaarselt rahvusvahelisi vedusid (rahvusvaheliste vedude loa valdaja jne);

| b) | usaldusväärne rahaline olukord; |
| --- | --- |

b)

usaldusväärne rahaline olukord;

| c) | tõestatud teadmised TIR-konventsiooni kohaldamise alal; |
| --- | --- |

c)

tõestatud teadmised TIR-konventsiooni kohaldamise alal;

| d) | raskete või korduvate tolli- või maksualaste õigusaktide rikkumiste puudumine; |
| --- | --- |

d)

raskete või korduvate tolli- või maksualaste õigusaktide rikkumiste puudumine;

| e) | ühingu ees võetud kirjalik kohustus, mille kohaselt isik:






  i) | täidab kõiki konventsiooni alusel nõutavaid tolliformaalsusi lähte-, vahe- ja sihttolliasutustes; |
| --- | --- | --- |

e)

ühingu ees võetud kirjalik kohustus, mille kohaselt isik:

i)

täidab kõiki konventsiooni alusel nõutavaid tolliformaalsusi lähte-, vahe- ja sihttolliasutustes;

| ii) | tasub konventsiooni artikli 8 lõigetes 1 ja 2 osutatud nõutavad summad, kui pädevad asutused seda nõuavad vastavalt konventsiooni artikli 8 lõikele 7; |
| --- | --- |

ii)

tasub konventsiooni artikli 8 lõigetes 1 ja 2 osutatud nõutavad summad, kui pädevad asutused seda nõuavad vastavalt konventsiooni artikli 8 lõikele 7;

| iii) | lubab ühingutel kontrollida eespool nimetatud miinimumtingimuste ja -nõuete alast teavet, kui see on lubatud siseriiklike õigusaktidega. |
| --- | --- |

iii)

lubab ühingutel kontrollida eespool nimetatud miinimumtingimuste ja -nõuete alast teavet, kui see on lubatud siseriiklike õigusaktidega.

| 2. | Konventsioonisaliste pädevad asutused ja ühingud võivad kehtestada täiendavaid ning rangemaid tingimusi ja nõudeid TIR-süsteemiga ühinemiseks, kui pädevad asutused ei otsusta teisiti. |
| --- | --- |

2.

Konventsioonisaliste pädevad asutused ja ühingud võivad kehtestada täiendavaid ning rangemaid tingimusi ja nõudeid TIR-süsteemiga ühinemiseks, kui pädevad asutused ei otsusta teisiti.

Menetlus

| 3. | Konventsiooniosalised võtavad siseriiklike õigusaktide kohaselt vastu TIR-süsteemiga ühinemiseks järgitava korra, mis põhineb lõigetes 1 ja 2 esitatud miinimumtingimustel ja -nõuetel. |
| --- | --- |

3.

Konventsiooniosalised võtavad siseriiklike õigusaktide kohaselt vastu TIR-süsteemiga ühinemiseks järgitava korra, mis põhineb lõigetes 1 ja 2 esitatud miinimumtingimustel ja -nõuetel.

| 4. | Vastavalt lisatud loa andmise tüüpvormile edastavad pädevad asutused TIR-juhatusele ühe nädala jooksul alates TIR-märkmiku kasutamise loa andmise või selle kehtetuks tunnistamise kuupäevast andmed iga isiku kohta. |
| --- | --- |

4.

Vastavalt lisatud loa andmise tüüpvormile edastavad pädevad asutused TIR-juhatusele ühe nädala jooksul alates TIR-märkmiku kasutamise loa andmise või selle kehtetuks tunnistamise kuupäevast andmed iga isiku kohta.

| 5. | Ühing edastab igal aastal 31. detsembri seisuga ajakohastatud nimekirja kõikide loa saanud isikute ning kehtetuks tunnistatud loa omanike kohta. Nimekiri edastatakse pädevatele asutustele ühe nädala jooksul pärast 31. detsembrit. Pädevad asutused edastavad nimekirja koopia TIR-juhatusele. |
| --- | --- |

5.

Ühing edastab igal aastal 31. detsembri seisuga ajakohastatud nimekirja kõikide loa saanud isikute ning kehtetuks tunnistatud loa omanike kohta. Nimekiri edastatakse pädevatele asutustele ühe nädala jooksul pärast 31. detsembrit. Pädevad asutused edastavad nimekirja koopia TIR-juhatusele.

| 6. | TIR-süstemiga ühinemise luba iseenesest ei anna õigust saada ühingutelt TIR-märkmikke. |
| --- | --- |

6.

TIR-süstemiga ühinemise luba iseenesest ei anna õigust saada ühingutelt TIR-märkmikke.

| 7. | Isikule TIR-märkmiku kasutamise loa andmine vastavalt eespool nimetatud miinimumtingimustele ja -nõuetele ei piira selle isiku konventsioonist tulenevaid ülesandeid ja kohustusi. |
| --- | --- |

7.

Isikule TIR-märkmiku kasutamise loa andmine vastavalt eespool nimetatud miinimumtingimustele ja -nõuetele ei piira selle isiku konventsioonist tulenevaid ülesandeid ja kohustusi.

LOA TÜÜPVORM

Riik: ...

Ühingu nimi: ...

Pädeva asutuse nimi: ...

| Täidavad siseriiklikud ühingud ja/või pädevad asutused |
| --- |
| ID-number | Isiku(te) või ettevõtte nimi (nimed) | Äriaadress | Kontaktisik ja kontaktnumber (telefoni-, faksi-, teletaibinumber ja elektronposti aadress) | Äriühingu registreerimis- või litsentsi number jne (1) | Eelneva TIR-loa kehtetuks tunnistamine (2) | TIR-loa andmise kuupäev (2) | TIR-loa kehtetuks tunnistamise kuupäev (2) | Tempel/allkiri |
| ... | | | | | | | | |
| ... | | | | | | | | |
| ... | | | | | | | | |

Täidavad siseriiklikud ühingud ja/või pädevad asutused

ID-number

Isiku(te) või ettevõtte nimi (nimed)

Äriaadress

Kontaktisik ja kontaktnumber (telefoni-, faksi-, teletaibinumber ja elektronposti aadress)

Äriühingu registreerimis- või litsentsi number jne (1)

Eelneva TIR-loa kehtetuks tunnistamine (2)

TIR-loa andmise kuupäev (2)

TIR-loa kehtetuks tunnistamise kuupäev (2)

Tempel/allkiri

...

...

...

Iga isiku kohta, kelle osas heakskiidetud ühing edastab loataotluse, tuleb pädevatele asutustele esitada vähemalt järgnevad andmed.

| — | individuaalne ja kordumatu identifitseerimisnumber, mille on isikule andnud garantiiühing (koostöös rahvusvahelise organisatsiooniga, millesse ühing kuulub); identifitseerimisnumbri formaadi määrab kindlaks halduskomitee; |
| --- | --- |

—

individuaalne ja kordumatu identifitseerimisnumber, mille on isikule andnud garantiiühing (koostöös rahvusvahelise organisatsiooniga, millesse ühing kuulub); identifitseerimisnumbri formaadi määrab kindlaks halduskomitee;

| — | isiku(te) või ettevõtte nimi (nimed) ja aadress(id) (äriühingute puhul ka vastutavate juhtide nimed); |
| --- | --- |

—

isiku(te) või ettevõtte nimi (nimed) ja aadress(id) (äriühingute puhul ka vastutavate juhtide nimed);

| — | kontaktisik (tollile ja ühingutele TIR-süsteemi alast teavet andma volitatud füüsiline isik), märkides täielikud telefoni- ja faksinumbrid ja elektronposti aadressi); |
| --- | --- |

—

kontaktisik (tollile ja ühingutele TIR-süsteemi alast teavet andma volitatud füüsiline isik), märkides täielikud telefoni- ja faksinumbrid ja elektronposti aadressi);

| — | äriregistri number või rahvusvaheliste vedude loa number või muu number (kui on olemas); |
| --- | --- |

—

äriregistri number või rahvusvaheliste vedude loa number või muu number (kui on olemas);

| — | (vajaduse korral) varasem loa kehtetuks tunnistamine, sealhulgas kuupäevad, kestus ja loa kehtetuks tunnistamise laad. |
| --- | --- |

—

(vajaduse korral) varasem loa kehtetuks tunnistamine, sealhulgas kuupäevad, kestus ja loa kehtetuks tunnistamise laad.

---

(1)  Kui on olemas.

(2)  Vajaduse korral.

10. LISA

KONVENTSIOONIOSALISTE POOLT TAGATUD TEAVE LUBA OMAVATELE ÜHINGUTELE (ARTIKLI 42b ALUSEL) JA RAHVUSVAHELISELE ORGANISATSIOONILE (ARTIKLI 6 lõike 2a ALUSEL)

Konventsiooni artikli 6 lõike 1 ning 9. lisa I osa punkti 1 alapunkti f alapunkti iii alusel on luba omavad ühingud kohustatud pidevalt kontrollima, et isikud, kes on ühinenud TIR-protseduuriga, täidaksid konventsiooni 9. lisa II osas sätestatud miinimumtingimusi ja -nõudeid.

Oma liikmesühingute nimel, ning täites rahvusvahelise organisatsioonina oma kohustusi artikli 6 lõike 2a alusel, loob rahvusvaheline organisatsioon TIR märkmike kontrollisüsteemi, kuhu koondatakse tolli saadetud andmed TIR-vedude lõppemiste kohta sihttolliasutuses, ning millele on ühingutel ja tollil juurdepääs. Selleks, et ühingud saaksid oma kohustusi tõhusalt täita, esitavad konventsiooniosalised kontrollisüsteemile teavet järgmise korra kohaselt.

1)   Toll peab edastama rahvusvahelisele organisatsioonile või riiklikele garantiiühingutele sihttolliasutustesse esitatud kõigi TIR-märkmike kohta teabe, nagu on määratletud TIR-konventsiooni artikli 1 lõikes 1 (kui võimalik, siis läbi kesk-või piirkondlike tolliasutuste), võimaluse korral kord päevas, kõige kiiremate olemasolevate sidevahendite (faks, elektronpost jne) kaudu, järgmises standardformaadis:

| a) | TIR-märkmike viitenumber; |
| --- | --- |

a)

TIR-märkmike viitenumber;

| b) | kuupäeva ja registreerimise number tolli registris; |
| --- | --- |

b)

kuupäeva ja registreerimise number tolli registris;

| c) | sihttolliasutuse nimetus või number; |
| --- | --- |

c)

sihttolliasutuse nimetus või number;

| d) | TIR-veoetapi lõppemise registreerimise number ja kuupäev sihttolliasutuses (kviitungi nr 2 lahtrid 24–28) kui see erineb punktis b esitatud andmetest; |
| --- | --- |

d)

TIR-veoetapi lõppemise registreerimise number ja kuupäev sihttolliasutuses (kviitungi nr 2 lahtrid 24–28) kui see erineb punktis b esitatud andmetest;

| e) | osaline või täielik lõppemine; |
| --- | --- |

e)

osaline või täielik lõppemine;

| f) | TIR-veoetapi lõppemine sihttolliasutuse kinnitatud tingimustega või ilma selleta, ilma et see mõjutaks konventsiooni artiklite 8 ja 11 kohaldamist; |
| --- | --- |

f)

TIR-veoetapi lõppemine sihttolliasutuse kinnitatud tingimustega või ilma selleta, ilma et see mõjutaks konventsiooni artiklite 8 ja 11 kohaldamist;

| g) | muu teave või dokumendid (mittekohustuslik); |
| --- | --- |

g)

muu teave või dokumendid (mittekohustuslik);

| h) | kviitungi lehekülje number. |
| --- | --- |

h)

kviitungi lehekülje number.

2)   Lisas esitatud kooskõlastuse vormis (MRF) taotlusega võivad riiklikud ühingud või rahvusvaheline organisatsioon pöörduda tolli poole juhul, kui:

| a) | esinevad vasturääkivused edastatud andmete ja kasutusel olnud TIR-märkmiku kontroll-lõigendil esitatud andmete vahel või |
| --- | --- |

a)

esinevad vasturääkivused edastatud andmete ja kasutusel olnud TIR-märkmiku kontroll-lõigendil esitatud andmete vahel või

| b) | andmeid ei ole edastatud, samal ajal kui kasutatud TIR-märkmik on tagastatud riiklikule garantiiühingule; |
| --- | --- |

b)

andmeid ei ole edastatud, samal ajal kui kasutatud TIR-märkmik on tagastatud riiklikule garantiiühingule;

Toll peab vastama kooskõlastuste taotlusele, tagastades võimalikult kiiresti nõutekohaselt täidetud kooskõlastuse (MRF) vormi.

3)   Toll ja riiklikud garantiiühingud sõlmivad lepingu, lähtudes siseriiklikust õigusest, milles käsitletakse eelpool nimetud andmevahetust.

4)   Rahvusvaheline organisatsioon peab võimaldama tollile juurdepääsu nii lõpetatud TIR-märkmike andmebaasile kui ka kehtetuks tunnistatud TIR-märkmike andmebaasile.

Liide

Image

---