# Europos Sąjungos L 150/2009

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2009.150.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 150 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 52 tomas2009m. birželio 13d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2009.150.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 150

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

52 tomas2009m. birželio 13d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | | 2009 m. birželio 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 497/2009, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 1 |
| | * | 2009 m. birželio 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 498/2009, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 639/2003, nustatantį išsamias taisykles, laikantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 1254/1999 dėl reikalavimų skiriant eksporto grąžinamąsias išmokas, susijusias su gyvų galvijų gerove juos transportuojant | 3 |
| | | DIREKTYVOS |
| | * | 2009 m. birželio 12 d. Komisijos direktyva 2009/56/EB, kuria ištaisomos Direktyvos 2008/126/EB, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/87/EB, nustatanti techninius reikalavimus vidaus vandenų laivams, nuostatos, susijusios su jos perkėlimo į nacionalinę teisę data (
  1
  ) | 5 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

2009 m. birželio 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 497/2009, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

1

*

2009 m. birželio 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 498/2009, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 639/2003, nustatantį išsamias taisykles, laikantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 1254/1999 dėl reikalavimų skiriant eksporto grąžinamąsias išmokas, susijusias su gyvų galvijų gerove juos transportuojant

3

DIREKTYVOS

*

2009 m. birželio 12 d. Komisijos direktyva 2009/56/EB, kuria ištaisomos Direktyvos 2008/126/EB, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/87/EB, nustatanti techninius reikalavimus vidaus vandenų laivams, nuostatos, susijusios su jos perkėlimo į nacionalinę teisę data (
  1
  )

1

5

| | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | Taryba |
| | | 2009/458/EB |
| | * | 2009 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimas dėl savitarpio pagalbos Rumunijai skyrimo | 6 |
| | | 2009/459/EB |
| | * | 2009 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimas dėl Bendrijos vidutinės trukmės finansinės pagalbos skyrimo Rumunijai | 8 |
| | | Komisija |
| | | 2009/460/EB |
| | * | 2009 m. birželio 5 d. Komisijos sprendimas dėl bendrojo saugos būdo, kaip įvertinti pasiektus saugos tikslus, priėmimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/49/EB 6 straipsnį
  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 4246)

   (
  1
  ) | 11 |
| | | 2009/461/EB |
| | * | 2009 m. birželio 12 d. Komisijos sprendimas, skirti Komisijos atstovą į Europos vaistų agentūros valdančiąją tarybą | 20 |
| | | 2009/462/EB |
| | * | 2009 m. birželio 12 d. Komisijos sprendimas, kuriuo nukrypstama nuo Sprendimo 2006/133/EB su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2009/420/EB, priedo 1 dalies d punkto nuostatų, susijusių su taikymo nedemarkacinių zonų kilmės neatspariai medienai data
  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 4515) | 21 |

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Taryba

2009/458/EB

*

2009 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimas dėl savitarpio pagalbos Rumunijai skyrimo

6

2009/459/EB

*

2009 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimas dėl Bendrijos vidutinės trukmės finansinės pagalbos skyrimo Rumunijai

8

Komisija

2009/460/EB

*

2009 m. birželio 5 d. Komisijos sprendimas dėl bendrojo saugos būdo, kaip įvertinti pasiektus saugos tikslus, priėmimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/49/EB 6 straipsnį
  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 4246)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 4246)

1

11

2009/461/EB

*

2009 m. birželio 12 d. Komisijos sprendimas, skirti Komisijos atstovą į Europos vaistų agentūros valdančiąją tarybą

20

2009/462/EB

*

2009 m. birželio 12 d. Komisijos sprendimas, kuriuo nukrypstama nuo Sprendimo 2006/133/EB su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2009/420/EB, priedo 1 dalies d punkto nuostatų, susijusių su taikymo nedemarkacinių zonų kilmės neatspariai medienai data
  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 4515)

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 4515)

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 13.6.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 150/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 150/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 497/2009

2009 m. birželio 12 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2009 m. birželio 13 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. birželio 12 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MA | 37,3 |
| MK | 35,9 |
| TR | 41,3 |
| ZA | 28,0 |
| ZZ | 35,6 |
| 0707 00 05 | JO | 162,3 |
| MK | 31,4 |
| TR | 162,3 |
| ZZ | 118,7 |
| 0709 90 70 | TR | 85,9 |
| ZZ | 85,9 |
| 0805 50 10 | AR | 54,7 |
| TR | 87,8 |
| ZA | 65,6 |
| ZZ | 69,4 |
| 0808 10 80 | AR | 82,8 |
| BR | 76,6 |
| CL | 79,2 |
| CN | 99,5 |
| NZ | 100,2 |
| US | 117,5 |
| ZA | 78,8 |
| ZZ | 90,7 |
| 0809 10 00 | TN | 146,2 |
| TR | 168,7 |
| ZZ | 157,5 |
| 0809 20 95 | TR | 505,0 |
| ZZ | 505,0 |
| 0809 30 | TR | 133,0 |
| US | 340,6 |
| ZZ | 236,8 |
| 0809 40 05 | CL | 118,9 |
| ZZ | 118,9 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MA

37,3

MK

35,9

TR

41,3

ZA

28,0

ZZ

35,6

0707 00 05

JO

162,3

MK

31,4

TR

162,3

ZZ

118,7

0709 90 70

TR

85,9

ZZ

85,9

0805 50 10

AR

54,7

TR

87,8

ZA

65,6

ZZ

69,4

0808 10 80

AR

82,8

BR

76,6

CL

79,2

CN

99,5

NZ

100,2

US

117,5

ZA

78,8

ZZ

90,7

0809 10 00

TN

146,2

TR

168,7

ZZ

157,5

0809 20 95

TR

505,0

ZZ

505,0

0809 30

TR

133,0

US

340,6

ZZ

236,8

0809 40 05

CL

118,9

ZZ

118,9

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 13.6.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 150/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 150/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 498/2009

2009 m. birželio 12 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 639/2003, nustatantį išsamias taisykles, laikantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 1254/1999 dėl reikalavimų skiriant eksporto grąžinamąsias išmokas, susijusias su gyvų galvijų gerove juos transportuojant

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1), ypač į jo 170 straipsnį kartu su 4 straipsniu,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamento (EB) Nr. 639/2003 (2) 1 straipsnyje nurodoma laikytis Bendrijos teisės aktų dėl gyvūnų apsaugos juos transportuojant – tai būtina sąlyga skiriant eksporto grąžinamąsias išmokas. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamento (EB) Nr. 639/2003 (2) 1 straipsnyje nurodoma laikytis Bendrijos teisės aktų dėl gyvūnų apsaugos juos transportuojant – tai būtina sąlyga skiriant eksporto grąžinamąsias išmokas.

| (2) | Europos Bendrijų Teisingumo Teismui 2008 m. sausio 17 d. priėmus sprendimus sujungtose bylose C-37/06 ir C-58/06 ir 2008 m. kovo 13 d. byloje C-96/06, reikia išaiškinti ryšį tarp Reglamento (EB) Nr. 639/2003 ir 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1/2005 dėl gyvūnų apsaugos juos vežant ir atliekant susijusias operacijas ir iš dalies keičiančio direktyvas 64/432/EEB ir 93/119/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 1255/97 (3). |
| --- | --- |

(2)

Europos Bendrijų Teisingumo Teismui 2008 m. sausio 17 d. priėmus sprendimus sujungtose bylose C-37/06 ir C-58/06 ir 2008 m. kovo 13 d. byloje C-96/06, reikia išaiškinti ryšį tarp Reglamento (EB) Nr. 639/2003 ir 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1/2005 dėl gyvūnų apsaugos juos vežant ir atliekant susijusias operacijas ir iš dalies keičiančio direktyvas 64/432/EEB ir 93/119/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 1255/97 (3).

| (3) | Turi būti aiškiai nustatytos Reglamento (EB) Nr. 1/2005 ūkio subjektams skirtos gyvūnų gerovės taisyklės, kurias bet kokiu atveju pažeidus netenkama eksporto grąžinamosios išmokos. Šiuo atžvilgiu Reglamento (EB) Nr. 1/20052, 3 straipsniuose ir 4–9 straipsniuose bei tame reglamente nurodytuose prieduose konkrečiai nurodomos tiesiogiai su gyvūnų apsauga susijusiems ūkio subjektams skirtos nuostatos, tuo tarpu kitos to reglamento nuostatos yra susijusios su administracinėmis taisyklėmis. |
| --- | --- |

(3)

Turi būti aiškiai nustatytos Reglamento (EB) Nr. 1/2005 ūkio subjektams skirtos gyvūnų gerovės taisyklės, kurias bet kokiu atveju pažeidus netenkama eksporto grąžinamosios išmokos. Šiuo atžvilgiu Reglamento (EB) Nr. 1/20052, 3 straipsniuose ir 4–9 straipsniuose bei tame reglamente nurodytuose prieduose konkrečiai nurodomos tiesiogiai su gyvūnų apsauga susijusiems ūkio subjektams skirtos nuostatos, tuo tarpu kitos to reglamento nuostatos yra susijusios su administracinėmis taisyklėmis.

| (4) | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 168 straipsnyje ir Reglamente (EB) Nr. 639/2003 nustatyta, kad eksporto grąžinamosios išmokos gali būti skiriamos tik tada, jei gavėjas laikosi gyvūnų gerovės taisyklių. Todėl turėtų būti aiškiai nurodyta, kad, išskyrus Teisingumo Teismo praktikoje numatytus force majeure atvejus, pažeidus šias gyvūnų gerovės nuostatas, eksporto grąžinamoji išmoka už gyvūnus, kuriems nebuvo taikomi gyvūnų gerovės reikalavimai, yra ne sumažinama, bet visiškai neskiriama. Lygiai taip pat iš šių nuostatų, taip pat iš Reglamento (EB) Nr. 1/2005 2 ir 3 straipsniuose, 4–9 straipsniuose bei tame reglamente nurodytuose prieduose pateiktų gyvūnų gerovės taisyklių aišku, kad grąžinamoji išmoka prarandama už tuos gyvūnus, kurių atžvilgiu nebuvo laikomasi nurodytų gyvūnų gerovės taisyklių, nepaisant gyvūnų konkrečios fizinės būklės. |
| --- | --- |

(4)

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 168 straipsnyje ir Reglamente (EB) Nr. 639/2003 nustatyta, kad eksporto grąžinamosios išmokos gali būti skiriamos tik tada, jei gavėjas laikosi gyvūnų gerovės taisyklių. Todėl turėtų būti aiškiai nurodyta, kad, išskyrus Teisingumo Teismo praktikoje numatytus force majeure atvejus, pažeidus šias gyvūnų gerovės nuostatas, eksporto grąžinamoji išmoka už gyvūnus, kuriems nebuvo taikomi gyvūnų gerovės reikalavimai, yra ne sumažinama, bet visiškai neskiriama. Lygiai taip pat iš šių nuostatų, taip pat iš Reglamento (EB) Nr. 1/2005 2 ir 3 straipsniuose, 4–9 straipsniuose bei tame reglamente nurodytuose prieduose pateiktų gyvūnų gerovės taisyklių aišku, kad grąžinamoji išmoka prarandama už tuos gyvūnus, kurių atžvilgiu nebuvo laikomasi nurodytų gyvūnų gerovės taisyklių, nepaisant gyvūnų konkrečios fizinės būklės.

| (5) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 639/2003 iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 1 straipsnio pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „Eksporto grąžinamosios išmokos už gyvus galvijus, kurių klasifikacinis KN kodas yra 0102 (toliau – galvijai), laikantis Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 168 straipsnio, skiriamos, jeigu transportuojant galvijus į pirmojo iškrovimo galutinės paskirties trečiojoje šalyje vietą laikomasi Tarybos reglamento (EB) Nr. 1/2005 (4) 2 ir 3 straipsnio, 4–9 straipsnių ir tame reglamente nurodytų priedų nuostatų bei šio reglamento nuostatų. |
| --- | --- |

1.

1 straipsnio pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Eksporto grąžinamosios išmokos už gyvus galvijus, kurių klasifikacinis KN kodas yra 0102 (toliau – galvijai), laikantis Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 168 straipsnio, skiriamos, jeigu transportuojant galvijus į pirmojo iškrovimo galutinės paskirties trečiojoje šalyje vietą laikomasi Tarybos reglamento (EB) Nr. 1/2005 (4) 2 ir 3 straipsnio, 4–9 straipsnių ir tame reglamente nurodytų priedų nuostatų bei šio reglamento nuostatų.

| 2. | 5 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „Visa eksporto grąžinamosios išmokos suma už galviją, apskaičiuota pagal antrą pastraipą, neskiriama už:






  a) | transportavimo metu kritusius gyvūnus, išskyrus 2 dalyje numatytus atvejus; |
| --- | --- | --- |

2.

5 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Visa eksporto grąžinamosios išmokos suma už galviją, apskaičiuota pagal antrą pastraipą, neskiriama už:

a)

transportavimo metu kritusius gyvūnus, išskyrus 2 dalyje numatytus atvejus;

| b) | transportavimo metu iki pirmojo jų iškrovimo galutinės paskirties trečiojoje šalyje apsiveršiavusius ar išsimetusius galvijus; |
| --- | --- |

b)

transportavimo metu iki pirmojo jų iškrovimo galutinės paskirties trečiojoje šalyje apsiveršiavusius ar išsimetusius galvijus;

| c) | galvijus, kurių atžvilgiu, remdamasi 4 straipsnio 2 dalyje nurodytais dokumentais ir (arba) visais kitais jai pateiktais elementais dėl šio reglamento nuostatų laikymosi, kompetentinga valdžios institucija mano, kad nesilaikyta Reglamento (EB) Nr. 1/2005 2 ir 3 straipsnių, 4–9 straipsnių bei tame reglamente nurodytų priedų.“ |
| --- | --- |

c)

galvijus, kurių atžvilgiu, remdamasi 4 straipsnio 2 dalyje nurodytais dokumentais ir (arba) visais kitais jai pateiktais elementais dėl šio reglamento nuostatų laikymosi, kompetentinga valdžios institucija mano, kad nesilaikyta Reglamento (EB) Nr. 1/2005 2 ir 3 straipsnių, 4–9 straipsnių bei tame reglamente nurodytų priedų.“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo šio reglamento įsigaliojimo datos priimtoms eksporto deklaracijoms.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2009 m. birželio 12 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 93, 2003 4 10, p. 10.

2

(3)  OL L 3, 2005 1 5, p. 1.

3

(4)  OL L 3, 2005 1 5, p. 1.“;

4

---

DIREKTYVOS

| 13.6.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 150/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 150/5

---

KOMISIJOS DIREKTYVA 2009/56/EB

2009 m. birželio 12 d.

kuria ištaisomos Direktyvos 2008/126/EB, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/87/EB, nustatanti techninius reikalavimus vidaus vandenų laivams, nuostatos, susijusios su jos perkėlimo į nacionalinę teisę data

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/87/EB, nustatančią techninius reikalavimus vidaus vandenų laivams ir panaikinančią Tarybos direktyvą 82/714/EEB (1), ypač į jos 20 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaudamosi 2008 m. gruodžio 19 d. Komisijos direktyvos 2008/126/EB, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/87/EB, nustatanti techninius reikalavimus vidaus vandenų laivams (2), 2 straipsniu, valstybės narės turi perkelti Direktyvą 2008/126/EB į nacionalinę teisę ne vėliau kaip 2008 m. gruodžio 30 d. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaudamosi 2008 m. gruodžio 19 d. Komisijos direktyvos 2008/126/EB, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/87/EB, nustatanti techninius reikalavimus vidaus vandenų laivams (2), 2 straipsniu, valstybės narės turi perkelti Direktyvą 2008/126/EB į nacionalinę teisę ne vėliau kaip 2008 m. gruodžio 30 d.

| (2) | Dėl techninių priežasčių Direktyva 2008/126/EB iki tos dienos nebuvo paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Todėl reikėtų ištaisyti Direktyvos 2008/126/EB nuostatas, susijusias su jos perkėlimo į nacionalinę teisę data. |
| --- | --- |

(2)

Dėl techninių priežasčių Direktyva 2008/126/EB iki tos dienos nebuvo paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Todėl reikėtų ištaisyti Direktyvos 2008/126/EB nuostatas, susijusias su jos perkėlimo į nacionalinę teisę data.

| (3) | Siekiant išvengti konkurencijos iškraipymo ir nevienodo saugos lygio, Direktyvos 2006/87/EB pakeitimai turėtų būti įgyvendinti kuo greičiau. Tačiau, Direktyvą 2008/126/EB paskelbus 2009 m. sausio 31 d., jai perkelti į nacionalinę teisę reikėtų numatyti tinkamą laikotarpį. |
| --- | --- |

(3)

Siekiant išvengti konkurencijos iškraipymo ir nevienodo saugos lygio, Direktyvos 2006/87/EB pakeitimai turėtų būti įgyvendinti kuo greičiau. Tačiau, Direktyvą 2008/126/EB paskelbus 2009 m. sausio 31 d., jai perkelti į nacionalinę teisę reikėtų numatyti tinkamą laikotarpį.

| (4) | Šioje direktyvoje numatyta priemonė atitinka 1991 m. gruodžio 16 d. Tarybos direktyvos 91/672/EEB dėl vidaus vandenų keliais krovinius ir keleivius vežančių laivų kapitonams išduotų nacionalinių pažymėjimų abipusio pripažinimo (3) 7 straipsnyje nurodyto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šioje direktyvoje numatyta priemonė atitinka 1991 m. gruodžio 16 d. Tarybos direktyvos 91/672/EEB dėl vidaus vandenų keliais krovinius ir keleivius vežančių laivų kapitonams išduotų nacionalinių pažymėjimų abipusio pripažinimo (3) 7 straipsnyje nurodyto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 2008/126/EB 2 straipsnio pirmoje pastraipoje data „2008 m. gruodžio 30 d.“ pakeičiama data „2009 m. birželio 30 d.“

2 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms, kuriose yra vidaus vandenų kelių, nurodytų Direktyvos 2006/87/EB 1 straipsnio 1 dalyje.

Priimta Briuselyje 2009 m. birželio 12 d.

Komisijos vardu

Antonio TAJANI

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL L 389, 2006 12 30, p. 1.

1

(2)  OL L 32, 2009 1 31, p. 1.

2

(3)  OL L 373, 1991 12 31, p. 29.

3

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Taryba

| 13.6.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 150/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 150/6

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2009 m. gegužės 6 d.

dėl savitarpio pagalbos Rumunijai skyrimo

(2009/458/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 119 straipsnį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją, pateiktą pasikonsultavus su Ekonomikos ir finansų komitetu,

kadangi:

| (1) | Rumunijos kapitalo ir finansų rinkose pastaruoju metu atsirado įtampa, atspindinti pasaulinį ekonomikos nuosmukį ir vis didesnį susirūpinimą Rumunijos ekonomika, atsižvelgiant į jos didelį išorės deficitą ir sparčiai didėjantį valstybės biudžeto deficitą. Taip pat padidėjo spaudimas valiutos kursui, todėl kyla rizika viso bankų sektoriaus stabilumui. |
| --- | --- |

(1)

Rumunijos kapitalo ir finansų rinkose pastaruoju metu atsirado įtampa, atspindinti pasaulinį ekonomikos nuosmukį ir vis didesnį susirūpinimą Rumunijos ekonomika, atsižvelgiant į jos didelį išorės deficitą ir sparčiai didėjantį valstybės biudžeto deficitą. Taip pat padidėjo spaudimas valiutos kursui, todėl kyla rizika viso bankų sektoriaus stabilumui.

| (2) | Reaguodami į tokią situaciją, Vyriausybė ir Rumunijos nacionalinis bankas (RNB) parengė išsamią strategiją, kuria siekiama nustatyti tvirtą makroekonominę politiką ir sumažinti įtampą finansų rinkoje; ši strategija išdėstyta ketinimų protokole, kurį Komisija gavo 2009 m. balandžio 27 d. Ekonominės programos pagrindas – siekis sumažinti biudžeto deficitą nuo 5,4 % BVP 2008 m. iki 5,1 % BVP 2009 m. ir iki mažesnio nei 3 % BVP 2011 m. Kad būtų sudarytos geresnės sąlygos tvariai sumažinti biudžeto deficitą, ketinama imtis priemonių biudžeto strategijai ir procesui tobulinti. Į šią ekonominę programą, ypač į fiskalinius tikslus, bus atsižvelgta valstybės biudžete ir konvergencijos programoje. |
| --- | --- |

(2)

Reaguodami į tokią situaciją, Vyriausybė ir Rumunijos nacionalinis bankas (RNB) parengė išsamią strategiją, kuria siekiama nustatyti tvirtą makroekonominę politiką ir sumažinti įtampą finansų rinkoje; ši strategija išdėstyta ketinimų protokole, kurį Komisija gavo 2009 m. balandžio 27 d. Ekonominės programos pagrindas – siekis sumažinti biudžeto deficitą nuo 5,4 % BVP 2008 m. iki 5,1 % BVP 2009 m. ir iki mažesnio nei 3 % BVP 2011 m. Kad būtų sudarytos geresnės sąlygos tvariai sumažinti biudžeto deficitą, ketinama imtis priemonių biudžeto strategijai ir procesui tobulinti. Į šią ekonominę programą, ypač į fiskalinius tikslus, bus atsižvelgta valstybės biudžete ir konvergencijos programoje.

| (3) | Taryba reguliariai peržiūri Rumunijos įgyvendinamą ekonominę politiką: visų pirma, kasmet peržiūri atnaujintą Rumunijos konvergencijos programą bei nacionalinės reformų programos įgyvendinimą, taip pat konvergencijos ataskaitoje ir metinėje pažangos ataskaitoje reguliariai apžvelgia Rumunijos pažangą. |
| --- | --- |

(3)

Taryba reguliariai peržiūri Rumunijos įgyvendinamą ekonominę politiką: visų pirma, kasmet peržiūri atnaujintą Rumunijos konvergencijos programą bei nacionalinės reformų programos įgyvendinimą, taip pat konvergencijos ataskaitoje ir metinėje pažangos ataskaitoje reguliariai apžvelgia Rumunijos pažangą.

| (4) | Numatoma, kad išorės finansavimo padėtis ir toliau liks įtempta, nes nuolatinį, nors ir mažėjantį, einamosios sąskaitos deficitą, kuriam įtakos turi poreikis pratęsti didelės trumpalaikės ir ilgalaikės skolos užsienio valiuta terminą, nevisiškai padengs TUI ir kitos finansinės ir kapitalo sąskaitos įplaukos 2009–2011 m. Apskaičiuota, kad laikotarpiui iki pirmojo 2011 m. ketvirčio iš viso reikėtų 20 mlrd. EUR dydžio finansavimo. Daroma prielaida, kad suteikus savitarpio pagalbą užsienio bankai pratęs 100 % paskolų Rumunijai terminus, atsižvelgdami į pagrindinių užsienio bankų prisiimtą įsipareigojimą išlaikyti savo poziciją Rumunijoje (kaip patvirtinta jų bendrame 2009 m. kovo 26 d. pareiškime), o įmonių išorės skolos patronuojančiosioms įmonėms ir Rumunijos bankų išorės skolos terminų pratęsimo rodiklis 2009 m. turėtų būti 50 %. Daroma prielaida, kad 2010 ir 2011 m. visi užsienio įsipareigojimai, kurių mokėjimo terminas artėja, bus pratęsti 100 %, atsižvelgiant į tai, kad padėtis finansų rinkose turėtų stabilizuotis ir Rumunijos pagrindinės eksporto rinkos turėtų pradėti atsigauti. Išskyrus pakankamai didelį užsienio valiutos atsargų tikslą (daugiau nei 100 % trumpalaikės išorės skolos pagal likutinį terminą), apie kitą kapitalo nutekėjimą, kaip antai nerezidentų indėlių srautai į užsienį, prekybos kreditų sumažėjimas ir investicijų portfelio srautai į užsienį, daromos atsargios prielaidos, siekiant numatyti papildomą apsaugą atliekant skaičiavimus. |
| --- | --- |

(4)

Numatoma, kad išorės finansavimo padėtis ir toliau liks įtempta, nes nuolatinį, nors ir mažėjantį, einamosios sąskaitos deficitą, kuriam įtakos turi poreikis pratęsti didelės trumpalaikės ir ilgalaikės skolos užsienio valiuta terminą, nevisiškai padengs TUI ir kitos finansinės ir kapitalo sąskaitos įplaukos 2009–2011 m. Apskaičiuota, kad laikotarpiui iki pirmojo 2011 m. ketvirčio iš viso reikėtų 20 mlrd. EUR dydžio finansavimo. Daroma prielaida, kad suteikus savitarpio pagalbą užsienio bankai pratęs 100 % paskolų Rumunijai terminus, atsižvelgdami į pagrindinių užsienio bankų prisiimtą įsipareigojimą išlaikyti savo poziciją Rumunijoje (kaip patvirtinta jų bendrame 2009 m. kovo 26 d. pareiškime), o įmonių išorės skolos patronuojančiosioms įmonėms ir Rumunijos bankų išorės skolos terminų pratęsimo rodiklis 2009 m. turėtų būti 50 %. Daroma prielaida, kad 2010 ir 2011 m. visi užsienio įsipareigojimai, kurių mokėjimo terminas artėja, bus pratęsti 100 %, atsižvelgiant į tai, kad padėtis finansų rinkose turėtų stabilizuotis ir Rumunijos pagrindinės eksporto rinkos turėtų pradėti atsigauti. Išskyrus pakankamai didelį užsienio valiutos atsargų tikslą (daugiau nei 100 % trumpalaikės išorės skolos pagal likutinį terminą), apie kitą kapitalo nutekėjimą, kaip antai nerezidentų indėlių srautai į užsienį, prekybos kreditų sumažėjimas ir investicijų portfelio srautai į užsienį, daromos atsargios prielaidos, siekiant numatyti papildomą apsaugą atliekant skaičiavimus.

| (5) | Rumunijos valdžios institucijos iš ES ir kitų tarptautinių finansų institucijų paprašė reikšmingos finansinės pagalbos mokėjimų balanso tvarumui paremti ir tarptautinėms valiutos atsargoms padidinti iki riziką ribojančio lygio. |
| --- | --- |

(5)

Rumunijos valdžios institucijos iš ES ir kitų tarptautinių finansų institucijų paprašė reikšmingos finansinės pagalbos mokėjimų balanso tvarumui paremti ir tarptautinėms valiutos atsargoms padidinti iki riziką ribojančio lygio.

| (6) | Rumunijos mokėjimų balansui kyla rimta grėsmė, kuria pateisinama, kad Bendrija skubiai suteiktų savitarpio pagalbą. Be to, dėl klausimo skubumo yra būtina taikyti išimtį dėl šešių savaičių termino, numatyto prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos Bendrijų steigimo sutarčių pridėto Protokolo dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje I dalies 3 punkte, |
| --- | --- |

(6)

Rumunijos mokėjimų balansui kyla rimta grėsmė, kuria pateisinama, kad Bendrija skubiai suteiktų savitarpio pagalbą. Be to, dėl klausimo skubumo yra būtina taikyti išimtį dėl šešių savaičių termino, numatyto prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos Bendrijų steigimo sutarčių pridėto Protokolo dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje I dalies 3 punkte,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Bendrija Rumunijai suteikia savitarpio pagalbą.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2009 m. gegužės 6 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

V. TOŠOVSKÝ

---

| 13.6.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 150/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 150/8

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2009 m. gegužės 6 d.

dėl Bendrijos vidutinės trukmės finansinės pagalbos skyrimo Rumunijai

(2009/459/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 332/2002 dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo (1), ypač į jo 3 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Ekonomikos ir finansų komitetu (EFK),

kadangi:

| (1) | Sprendimu 2009/458/EB (2) Taryba nusprendė Rumunijai suteikti savitarpio pagalbą. |
| --- | --- |

(1)

Sprendimu 2009/458/EB (2) Taryba nusprendė Rumunijai suteikti savitarpio pagalbą.

| (2) | Nepaisant numatomo einamosios sąskaitos būklės pagerėjimo, Komisijos, Tarptautinio valiutos fondo (TVF) ir Rumunijos valdžios institucijų 2009 m. kovo mėn. vertinimu, Rumunijos išorės finansavimo poreikis iki pirmo 2011 m. ketvirčio yra 20 mlrd. EUR; atsižvelgiant į pastaruosius pokyčius finansų rinkoje, kapitalo ir finansinės sąskaitos būklė galėtų labai pablogėti. |
| --- | --- |

(2)

Nepaisant numatomo einamosios sąskaitos būklės pagerėjimo, Komisijos, Tarptautinio valiutos fondo (TVF) ir Rumunijos valdžios institucijų 2009 m. kovo mėn. vertinimu, Rumunijos išorės finansavimo poreikis iki pirmo 2011 m. ketvirčio yra 20 mlrd. EUR; atsižvelgiant į pastaruosius pokyčius finansų rinkoje, kapitalo ir finansinės sąskaitos būklė galėtų labai pablogėti.

| (3) | Rumunijai reikėtų skirti iki 5 mlrd. EUR dydžio Bendrijos paramą pagal vidutinės trukmės finansinės pagalbos valstybių narių mokėjimų balansui priemonę, nustatytą Reglamentu (EB) Nr. 332/2002. Ta pagalba turėtų būti suteikta kartu su TVF 11,40 mlrd. SST paskola (maždaug 12,95 mlrd. EUR) pagal rezervinį susitarimą, kurį numatoma patvirtinti 2009 m. gegužės 6 d. Pasaulio bankas taip pat sutiko Rumunijai suteikti 1 mlrd. EUR paskolą, o Europos investicijų bankas (EIB) ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (ERPB) bendrai suteiks 1 mlrd. EUR papildomą paramą. |
| --- | --- |

(3)

Rumunijai reikėtų skirti iki 5 mlrd. EUR dydžio Bendrijos paramą pagal vidutinės trukmės finansinės pagalbos valstybių narių mokėjimų balansui priemonę, nustatytą Reglamentu (EB) Nr. 332/2002. Ta pagalba turėtų būti suteikta kartu su TVF 11,40 mlrd. SST paskola (maždaug 12,95 mlrd. EUR) pagal rezervinį susitarimą, kurį numatoma patvirtinti 2009 m. gegužės 6 d. Pasaulio bankas taip pat sutiko Rumunijai suteikti 1 mlrd. EUR paskolą, o Europos investicijų bankas (EIB) ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (ERPB) bendrai suteiks 1 mlrd. EUR papildomą paramą.

| (4) | Bendrijos pagalbą administruoti turėtų Komisija. Specialios ekonominės politikos sąlygos, dėl kurių susitarta su Rumunijos valdžios institucijomis, pasikonsultavus su EFK, turėtų būti išdėstytos susitarimo memorandume. Išsamias finansines sąlygas Komisija turėtų išdėstyti paskolos susitarime. |
| --- | --- |

(4)

Bendrijos pagalbą administruoti turėtų Komisija. Specialios ekonominės politikos sąlygos, dėl kurių susitarta su Rumunijos valdžios institucijomis, pasikonsultavus su EFK, turėtų būti išdėstytos susitarimo memorandume. Išsamias finansines sąlygas Komisija turėtų išdėstyti paskolos susitarime.

| (5) | Komisija, pasitelkusi išvykstamuosius patikrinimus ir reguliarias Rumunijos valdžios institucijų ataskaitas, turėtų reguliariai tikrinti, kad su pagalba susietos ekonominės politikos sąlygos yra įgyvendinamos. |
| --- | --- |

(5)

Komisija, pasitelkusi išvykstamuosius patikrinimus ir reguliarias Rumunijos valdžios institucijų ataskaitas, turėtų reguliariai tikrinti, kad su pagalba susietos ekonominės politikos sąlygos yra įgyvendinamos.

| (6) | Per visą programos įgyvendinimo laikotarpį Komisija teiks papildomas politines konsultacijas ir techninę pagalbą konkrečiose srityse. |
| --- | --- |

(6)

Per visą programos įgyvendinimo laikotarpį Komisija teiks papildomas politines konsultacijas ir techninę pagalbą konkrečiose srityse.

| (7) | Europos Audito Rūmai turi teisę savo nuožiūra atlikti su šios pagalbos administravimu susijusius finansinius patikrinimus arba auditą. Komisija kartu su Europos kovos su sukčiavimu tarnyba turi teisę savo nuožiūra siųsti savo pareigūnus arba tinkamai įgaliotus atstovus, kurie atliktų su Bendrijos vidutinės trukmės finansinės pagalbos administravimu susijusius techninio arba finansinio pobūdžio patikrinimus arba auditą. |
| --- | --- |

(7)

Europos Audito Rūmai turi teisę savo nuožiūra atlikti su šios pagalbos administravimu susijusius finansinius patikrinimus arba auditą. Komisija kartu su Europos kovos su sukčiavimu tarnyba turi teisę savo nuožiūra siųsti savo pareigūnus arba tinkamai įgaliotus atstovus, kurie atliktų su Bendrijos vidutinės trukmės finansinės pagalbos administravimu susijusius techninio arba finansinio pobūdžio patikrinimus arba auditą.

| (8) | Kartu su šios programos politikos sąlygomis Komisija ir toliau stebės teismų reformos ir kovos su korupcija pažangą pagal Bendradarbiavimo ir patikros mechanizmą. Šio mechanizmo naudojimo trukmė nepriklauso nuo pagalbos programos trukmės. Be politikos sąlygų, Komisija taip pat toliau stebės, ar teisingai naudojamos ES pervedimų lėšos, suteiktos prieš stojimą ir po stojimo, be kita ko, vertindama atitiktį ir atlikdama reguliarias peržiūras. |
| --- | --- |

(8)

Kartu su šios programos politikos sąlygomis Komisija ir toliau stebės teismų reformos ir kovos su korupcija pažangą pagal Bendradarbiavimo ir patikros mechanizmą. Šio mechanizmo naudojimo trukmė nepriklauso nuo pagalbos programos trukmės. Be politikos sąlygų, Komisija taip pat toliau stebės, ar teisingai naudojamos ES pervedimų lėšos, suteiktos prieš stojimą ir po stojimo, be kita ko, vertindama atitiktį ir atlikdama reguliarias peržiūras.

| (9) | Pagalba turėtų būti suteikta siekiant paremti Rumunijos mokėjimų balanso tvarumą ir taip padėti sėkmingai įgyvendinti Vyriausybės ekonominės politikos programą, |
| --- | --- |

(9)

Pagalba turėtų būti suteikta siekiant paremti Rumunijos mokėjimų balanso tvarumą ir taip padėti sėkmingai įgyvendinti Vyriausybės ekonominės politikos programą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Bendrija suteikia Rumunijai vidutinės trukmės paskolą, kuri neviršija 5 mlrd. EUR ir kurios ilgiausias vidutinis terminas yra septyneri metai.

2.   Bendrijos finansinė pagalba teikiama trejus metus nuo pirmosios šio sprendimo įsigaliojimo dienos.

2 straipsnis

1.   Pagalbą Komisija administruoja taip, kad atitiktų Rumunijos įsipareigojimus ir Tarybos rekomendacijas, visų pirma šaliai skirtas rekomendacijas, susijusias su nacionalinės reformų programos ir konvergencijos programos įgyvendinimu.

2.   Komisija, pasikonsultavusi su EFK, su Rumunijos valdžios institucijomis suderina su finansine pagalba susietas specialias ekonominės politikos sąlygas, kaip nustatyta 3 straipsnio 5 dalyje. Tos sąlygos išdėstomos susitarimo memorandume, atsižvelgiant į 1 dalyje nurodytus įsipareigojimus ir rekomendacijas. Išsamias finansines sąlygas Komisija išdėsto paskolos susitarime.

3.   Bendradarbiaudama su EFK, Komisija reguliariai tikrina, ar vykdomos su pagalba susietos ekonominės politikos sąlygos. Tuo tikslu Rumunijos valdžios institucijos pateikia Komisijai visą būtiną informaciją ir visapusiškai su ja bendradarbiauja. Komisija informuoja EFK apie galimą pasiskolintų lėšų refinansavimą arba finansinių sąlygų restruktūrizavimą.

4.   Rumunija pasirengia priimti ir įgyvendinti papildomas konsolidavimo priemones makrofinansiniam stabilumui užtikrinti, jei tokių priemonių prireiktų vykdant pagalbos programą. Prieš priimdamos bet kokias minėtas papildomas priemones, Rumunijos valdžios institucijos konsultuojasi su Komisija.

3 straipsnis

1.   Bendrijos finansinę pagalbą Komisija Rumunijai suteikia ne daugiau kaip penkiomis dalimis, kurių dydis bus nustatytas susitarimo memorandume.

2.   Pirmąją dalį leidžiama naudoti įsigaliojus paskolos susitarimui ir susitarimo memorandumui.

3.   Jei to reikia paskolai finansuoti, leidžiama laikantis rizikos ribojimo principų naudoti palūkanų normų apsikeitimo sandorius su didžiausią kredito kokybės vertinimą turinčiomis sandorio šalimis.

4.   Dėl leidimo naudoti tolesnes paskolos dalis Komisija sprendžia gavusi EFK nuomonę.

5.   Kiekviena tolesnė dalis išmokama remiantis tuo, kad būtų tinkamai vykdoma naujoji Rumunijos Vyriausybės ekonominė programa, kuri bus įtraukta į Rumunijos konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, ir ypač specialios ekonominės politikos sąlygos, išdėstytos susitarimo memorandume, inter alia, tai yra:

| a) | priimti aiškiai apibrėžtą vidutinės trukmės fiskalinę programą, skirtą iki 2011 m. sumažinti valdžios sektoriaus biudžeto deficitą iki žemesnio už Sutartyje nustatytą pamatinę vertę (3 % BVP) lygio; |
| --- | --- |

a)

priimti aiškiai apibrėžtą vidutinės trukmės fiskalinę programą, skirtą iki 2011 m. sumažinti valdžios sektoriaus biudžeto deficitą iki žemesnio už Sutartyje nustatytą pamatinę vertę (3 % BVP) lygio;

| b) | priimti ir vykdyti 2009 m. pataisytą biudžetą (iki antrojo 2009 m. ketvirčio), kuriame siekiama, kad valdžios sektoriaus deficitas būtų ne didesnis kaip 5,1 % BVP pagal ESS 95; |
| --- | --- |

b)

priimti ir vykdyti 2009 m. pataisytą biudžetą (iki antrojo 2009 m. ketvirčio), kuriame siekiama, kad valdžios sektoriaus deficitas būtų ne didesnis kaip 5,1 % BVP pagal ESS 95;

| c) | sumažinti nominaliąsias viešojo sektoriaus darbo užmokesčio išlaidas, palyginti su 2008 m., atsisakant 2009 m. suplanuoto viešojo sektoriaus darbo užmokesčio padidinimo (iš viso 5 % nominaliąja verte) (arba atitinkamai dar sumažinti darbuotojų skaičių) ir sumažinant viešojo sektoriaus darbuotojų skaičių, įskaitant tik vieno iš septynių išeinančių darbuotojų pakeitimą; |
| --- | --- |

c)

sumažinti nominaliąsias viešojo sektoriaus darbo užmokesčio išlaidas, palyginti su 2008 m., atsisakant 2009 m. suplanuoto viešojo sektoriaus darbo užmokesčio padidinimo (iš viso 5 % nominaliąja verte) (arba atitinkamai dar sumažinti darbuotojų skaičių) ir sumažinant viešojo sektoriaus darbuotojų skaičių, įskaitant tik vieno iš septynių išeinančių darbuotojų pakeitimą;

| d) | toliau mažinti prekių ir paslaugų išlaidas ir subsidijas valstybės įmonėms; |
| --- | --- |

d)

toliau mažinti prekių ir paslaugų išlaidas ir subsidijas valstybės įmonėms;

| e) | tobulinti biudžeto valdymą priimant ir įgyvendinant privalomą vidutinės trukmės fiskalinę sistemą, nustatyti biudžeto peržiūrų metines ribas, įskaitant fiskalines taisykles, ir įsteigti fiskalinę tarybą, kuri vykdytų nepriklausomą profesionalią priežiūrą; |
| --- | --- |

e)

tobulinti biudžeto valdymą priimant ir įgyvendinant privalomą vidutinės trukmės fiskalinę sistemą, nustatyti biudžeto peržiūrų metines ribas, įskaitant fiskalines taisykles, ir įsteigti fiskalinę tarybą, kuri vykdytų nepriklausomą profesionalią priežiūrą;

| f) | reformuoti viešojo sektoriaus atlyginimų sistemą, be kita ko, suvienodinant ir supaprastinant darbo užmokesčio skales ir reformuojant premijų sistemą; |
| --- | --- |

f)

reformuoti viešojo sektoriaus atlyginimų sistemą, be kita ko, suvienodinant ir supaprastinant darbo užmokesčio skales ir reformuojant premijų sistemą;

| g) | reformuoti pagrindinius pensijų sistemos parametrus: pereiti prie pensijų indeksavimo pagal vartotojų kainas, o ne pagal darbo užmokestį, laipsniškai keisti pensinį amžių, ypač moterų, daugiau, nei numatyta šiuo metu suderintuose planuose, ir laipsniškai įvesti pensijų įmokas viešojo sektoriaus darbuotojų grupėms, kurioms šiuo metu tokios įmokos netaikomos; |
| --- | --- |

g)

reformuoti pagrindinius pensijų sistemos parametrus: pereiti prie pensijų indeksavimo pagal vartotojų kainas, o ne pagal darbo užmokestį, laipsniškai keisti pensinį amžių, ypač moterų, daugiau, nei numatyta šiuo metu suderintuose planuose, ir laipsniškai įvesti pensijų įmokas viešojo sektoriaus darbuotojų grupėms, kurioms šiuo metu tokios įmokos netaikomos;

| h) | iš dalies pakeisti bankininkystės ir likvidavimo įstatymus, kad bankams patiriant sunkumų būtų galima tinkamai ir veiksmingai reaguoti. Pagrindinis pakeitimų tikslas – padidinti bankų, kuriems taikoma speciali administravimo tvarka, administratorių įgaliojimus. Be bankų problemų sprendimo tvarkos, reikėtų padidinti Rumunijos nacionalinio banko (RNB) įgaliojimus imtis taisomųjų veiksmų, numatant nuostatas, kuriomis jam leidžiama reikalauti, kad svarbūs akcininkai padidintų akcinį kapitalą ir finansiškai paremtų banką, taip pat uždrausti ar apriboti pelno paskirstymą. Vadovaujantis atitinkamais ES teisės aktais bus sustiprinta finansinė priežiūra. Be to, bus nustatyti išsamesni likvidumo ataskaitų reikalavimai, o reglamentuojamas mažiausias kapitalo pakankamumo koeficiento dydis tinkamu laiku turėtų padidėti nuo 8 % iki 10 %. Taip pat reikėtų pakeisti indėlių draudimo aktyvavimo procedūras siekiant supaprastinti ir paspartinti išmokas. Pagal pakeistus teisės aktus indėlių draudimas bus aktyvuotas per 21 dieną nuo RNB sprendimo. Galiausiai, siekdamas užtikrinti pakankamą likvidumą, RNB įsipareigoja išplėsti turto, kuris tinkamas naudoti kaip užstatas, sąrašą; |
| --- | --- |

h)

iš dalies pakeisti bankininkystės ir likvidavimo įstatymus, kad bankams patiriant sunkumų būtų galima tinkamai ir veiksmingai reaguoti. Pagrindinis pakeitimų tikslas – padidinti bankų, kuriems taikoma speciali administravimo tvarka, administratorių įgaliojimus. Be bankų problemų sprendimo tvarkos, reikėtų padidinti Rumunijos nacionalinio banko (RNB) įgaliojimus imtis taisomųjų veiksmų, numatant nuostatas, kuriomis jam leidžiama reikalauti, kad svarbūs akcininkai padidintų akcinį kapitalą ir finansiškai paremtų banką, taip pat uždrausti ar apriboti pelno paskirstymą. Vadovaujantis atitinkamais ES teisės aktais bus sustiprinta finansinė priežiūra. Be to, bus nustatyti išsamesni likvidumo ataskaitų reikalavimai, o reglamentuojamas mažiausias kapitalo pakankamumo koeficiento dydis tinkamu laiku turėtų padidėti nuo 8 % iki 10 %. Taip pat reikėtų pakeisti indėlių draudimo aktyvavimo procedūras siekiant supaprastinti ir paspartinti išmokas. Pagal pakeistus teisės aktus indėlių draudimas bus aktyvuotas per 21 dieną nuo RNB sprendimo. Galiausiai, siekdamas užtikrinti pakankamą likvidumą, RNB įsipareigoja išplėsti turto, kuris tinkamas naudoti kaip užstatas, sąrašą;

| i) | imtis struktūrinių reformų priemonių srityse, nurodytose pagal Lisabonos strategiją pateiktose šaliai skirtose rekomendacijose. Tarp šių priemonių – priemonės, kuriomis siekiama gerinti viešojo administravimo veiksmingumą ir našumą, didinti valstybės išlaidų kokybę, patikimai naudoti ir geriau įsisavinti ES lėšas, mažinti administracinę, fiskalinę ir teisinę naštą verslui ir spręsti nedeklaruoto darbo problemas, kartu plečiant apmokestinimo bazę. |
| --- | --- |

i)

imtis struktūrinių reformų priemonių srityse, nurodytose pagal Lisabonos strategiją pateiktose šaliai skirtose rekomendacijose. Tarp šių priemonių – priemonės, kuriomis siekiama gerinti viešojo administravimo veiksmingumą ir našumą, didinti valstybės išlaidų kokybę, patikimai naudoti ir geriau įsisavinti ES lėšas, mažinti administracinę, fiskalinę ir teisinę naštą verslui ir spręsti nedeklaruoto darbo problemas, kartu plečiant apmokestinimo bazę.

6.   Siekdama užtikrinti, kad programos sąlygos būtų sklandžiai įgyvendinamos, ir norėdama padėti tvariai atkurti pusiausvyrą, Komisija nuolat teiks patarimus ir rekomendacijas dėl fiskalinių, finansų rinkos ir struktūrinių reformų.

7.   Rumunija atidaro specialią sąskaitą Rumunijos nacionaliniame banke Bendrijos vidutinės trukmės finansinei pagalbai administruoti.

4 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Rumunijai.

5 straipsnis

Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2009 m. gegužės 6 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

V. TOŠOVSKÝ

---

(1)  OL L 53, 2002 2 23, p. 1.

1

(2)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 6.

2

---

Komisija

| 13.6.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 150/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 150/11

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2009 m. birželio 5 d.

dėl bendrojo saugos būdo, kaip įvertinti pasiektus saugos tikslus, priėmimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/49/EB 6 straipsnį

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 4246)

(Tekstas svarbus EEE)

(2009/460/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/49/EB dėl saugos Bendrijos geležinkeliuose ir iš dalies pakeičiančią Tarybos direktyvą 95/18/EB dėl geležinkelio įmonių licencijavimo bei Direktyvą 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo ir saugos sertifikavimo (Saugos geležinkeliuose direktyva) (1), ypač į jos 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į 2008 m. balandžio 29 d. Komisijai įteiktą Europos geležinkelių agentūros rekomendaciją dėl skaičiavimams, vertinimui ir įgyvendinimo užtikrinimui skirtų bendrųjų saugos būdų, naudotinų rengiant pirmąjį bendrųjų saugos tikslų paketą,

kadangi:

| (1) | Pagal Direktyvą 2004/49/EB bendrieji saugos tikslai (toliau – BST) ir bendrieji saugos būdai (toliau – BSB) turėtų būti pradedami taikyti laipsniškai, siekiant užtikrinti, kad būtų išlaikomas aukštas saugos lygis, o tais atvejais, kai tai būtina ir praktiškai įmanoma – kad tas lygis būtų pagerintas. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Direktyvą 2004/49/EB bendrieji saugos tikslai (toliau – BST) ir bendrieji saugos būdai (toliau – BSB) turėtų būti pradedami taikyti laipsniškai, siekiant užtikrinti, kad būtų išlaikomas aukštas saugos lygis, o tais atvejais, kai tai būtina ir praktiškai įmanoma – kad tas lygis būtų pagerintas.

| (2) | Pagal Direktyvos 2004/49/EB 6 straipsnio 1 dalį Europos Komisija turėtų priimti BSB. Šių BSB apraše, laikantis Direktyvos 2004/49/EB 6 straipsnio 3 dalies, turėtų būti, be kita ko, nurodyta saugos lygio ir BST įgyvendinimo vertinimo tvarka. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Direktyvos 2004/49/EB 6 straipsnio 1 dalį Europos Komisija turėtų priimti BSB. Šių BSB apraše, laikantis Direktyvos 2004/49/EB 6 straipsnio 3 dalies, turėtų būti, be kita ko, nurodyta saugos lygio ir BST įgyvendinimo vertinimo tvarka.

| (3) | Siekiant užtikrinti, kad nė vienoje valstybėje narėje nesumažėtų dabartinė geležinkelių transporto sistemos atitiktis saugos reikalavimams, turėtų būti parengtas pirmas BST paketas. Jį rengiant reikėtų išnagrinėti dabartinius tikslus ir valstybių narių geležinkelių transporto sistemos atitiktį saugos reikalavimams. |
| --- | --- |

(3)

Siekiant užtikrinti, kad nė vienoje valstybėje narėje nesumažėtų dabartinė geležinkelių transporto sistemos atitiktis saugos reikalavimams, turėtų būti parengtas pirmas BST paketas. Jį rengiant reikėtų išnagrinėti dabartinius tikslus ir valstybių narių geležinkelių transporto sistemos atitiktį saugos reikalavimams.

| (4) | Be to, siekiant išlaikyti dabartinę geležinkelių transporto sistemos atitiktį saugos reikalavimams būtina suvienodinti visų nacionalinių geležinkelių transporto sistemų saugos lygius, išreikštus pavojaus priimtinumo kriterijais. Valstybėse narėse turėtų būti patikrinta atitiktis saugos lygiams. |
| --- | --- |

(4)

Be to, siekiant išlaikyti dabartinę geležinkelių transporto sistemos atitiktį saugos reikalavimams būtina suvienodinti visų nacionalinių geležinkelių transporto sistemų saugos lygius, išreikštus pavojaus priimtinumo kriterijais. Valstybėse narėse turėtų būti patikrinta atitiktis saugos lygiams.

| (5) | Siekiant pagal Direktyvos 2004/49/EB 7 straipsnio 3 dalį parengti pirmą BST paketą, būtina kiekybiškai nustatyti dabartinę valstybių narių geležinkelių transporto sistemų atitiktį saugos reikalavimams, šiam tikslui pasinaudojant nacionalinėmis pamatinėmis vertėmis (toliau – NPV), kurias turi apskaičiuoti ir kurias naudos Europos geležinkelių agentūra (toliau – Agentūra) ir Komisija. Šios NPV turėtų būti apskaičiuotos tik 2009 m., rengiant pirmą BST paketą, ir 2011 m., rengiant antrą BST paketą. |
| --- | --- |

(5)

Siekiant pagal Direktyvos 2004/49/EB 7 straipsnio 3 dalį parengti pirmą BST paketą, būtina kiekybiškai nustatyti dabartinę valstybių narių geležinkelių transporto sistemų atitiktį saugos reikalavimams, šiam tikslui pasinaudojant nacionalinėmis pamatinėmis vertėmis (toliau – NPV), kurias turi apskaičiuoti ir kurias naudos Europos geležinkelių agentūra (toliau – Agentūra) ir Komisija. Šios NPV turėtų būti apskaičiuotos tik 2009 m., rengiant pirmą BST paketą, ir 2011 m., rengiant antrą BST paketą.

| (6) | Siekiant užtikrinti NPV nuoseklumą ir išvengti pernelyg didelės naštos šis sprendimas neturėtų būti taikomas lengvojo geležinkelio sistemoms, funkciniu požiūriu atskirtiems tinklams, privačiai geležinkelio infrastruktūrai, kurią naudoja tik savininkas ir paveldui priskiriamiems, pažintiniams bei turistiniams geležinkeliams. |
| --- | --- |

(6)

Siekiant užtikrinti NPV nuoseklumą ir išvengti pernelyg didelės naštos šis sprendimas neturėtų būti taikomas lengvojo geležinkelio sistemoms, funkciniu požiūriu atskirtiems tinklams, privačiai geležinkelio infrastruktūrai, kurią naudoja tik savininkas ir paveldui priskiriamiems, pažintiniams bei turistiniams geležinkeliams.

| (7) | Kadangi apie Direktyvos 2004/49/EB 7 straipsnio 4 dalyje nurodytų geležinkelių transporto sistemos dalių atitiktį saugos reikalavimams trūksta suvienodintų ir patikimų duomenų, buvo išsiaiškinta, kad pirmą BST, išreikštų tam tikrų kategorijų asmenims ir visuomenei keliamo pavojaus priimtinumo kriterijais, paketą šiuo metu būtų įmanoma parengti tik visai geležinkelių transporto sistemai, o ne jos dalims. |
| --- | --- |

(7)

Kadangi apie Direktyvos 2004/49/EB 7 straipsnio 4 dalyje nurodytų geležinkelių transporto sistemos dalių atitiktį saugos reikalavimams trūksta suvienodintų ir patikimų duomenų, buvo išsiaiškinta, kad pirmą BST, išreikštų tam tikrų kategorijų asmenims ir visuomenei keliamo pavojaus priimtinumo kriterijais, paketą šiuo metu būtų įmanoma parengti tik visai geležinkelių transporto sistemai, o ne jos dalims.

| (8) | Atsižvelgiant į tai, kad nacionaliniai statistiniai duomenys apie eismo įvykius ir jų padarinius pagal 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 91/2003 dėl geležinkelių transporto statistikos (2) ir Direktyvą 2004/49/EB laipsniškai vienodinami, kuriant bendrus metodus, naudotinus stebint valstybių narių geležinkelių transporto sistemų atitiktį saugos reikalavimams ir nustatant su tokia atitiktimi susijusius tikslus, turėtų būti atsižvelgiama į statistinę neapibrėžtį ir būtinybę vadovautis racionaliais kriterijais nustatant, ar valstybė narė nuolat užtikrina atitiktį saugos reikalavimams. |
| --- | --- |

(8)

Atsižvelgiant į tai, kad nacionaliniai statistiniai duomenys apie eismo įvykius ir jų padarinius pagal 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 91/2003 dėl geležinkelių transporto statistikos (2) ir Direktyvą 2004/49/EB laipsniškai vienodinami, kuriant bendrus metodus, naudotinus stebint valstybių narių geležinkelių transporto sistemų atitiktį saugos reikalavimams ir nustatant su tokia atitiktimi susijusius tikslus, turėtų būti atsižvelgiama į statistinę neapibrėžtį ir būtinybę vadovautis racionaliais kriterijais nustatant, ar valstybė narė nuolat užtikrina atitiktį saugos reikalavimams.

| (9) | Kad būtų galima teisingai ir skaidriai palyginti, kaip pavienių valstybių narių geležinkeliai atitinka saugos reikalavimus, valstybės narės pačios turėtų atlikti vertinimą, taikydamos bendrą metodą, kuris padėtų nustatyti geležinkelių transporto sistemos saugos tikslus ir įrodyti, kad šių tikslų siekiama. |
| --- | --- |

(9)

Kad būtų galima teisingai ir skaidriai palyginti, kaip pavienių valstybių narių geležinkeliai atitinka saugos reikalavimus, valstybės narės pačios turėtų atlikti vertinimą, taikydamos bendrą metodą, kuris padėtų nustatyti geležinkelių transporto sistemos saugos tikslus ir įrodyti, kad šių tikslų siekiama.

| (10) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos 2004/49/EB 27 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(10)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos 2004/49/EB 27 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo sprendimu nustatomas bendrasis saugos būdas, kurį Europos geležinkelių agentūra (toliau – Agentūra) turi naudoti pagal Direktyvos 2004/49/EB 6 straipsnio 1 dalį apskaičiuodama ir vertindama bendrųjų saugos tikslų (BST) įgyvendinimą.

2 straipsnis

Taikymo sritis

Šis sprendimas taikomas visai kiekvienos valstybės narės geležinkelių transporto sistemai. Tačiau jis netaikomas:

| a) | metro, tramvajams ir kitoms lengvojo geležinkelio sistemoms; |
| --- | --- |

a)

metro, tramvajams ir kitoms lengvojo geležinkelio sistemoms;

| b) | tinklams, kurie funkciniu požiūriu yra atskirti nuo likusios geležinkelių transporto sistemos, ir yra skirti tik keleivių vežimo vietos, miesto ar priemiestiniais maršrutais paslaugoms teikti; taip pat susijusiems su geležinkelio įmonėmis, kurios vykdo veiklą tik tokiuose tinkluose; |
| --- | --- |

b)

tinklams, kurie funkciniu požiūriu yra atskirti nuo likusios geležinkelių transporto sistemos, ir yra skirti tik keleivių vežimo vietos, miesto ar priemiestiniais maršrutais paslaugoms teikti; taip pat susijusiems su geležinkelio įmonėmis, kurios vykdo veiklą tik tokiuose tinkluose;

| c) | privačiai geležinkelių infrastruktūrai, kurią infrastruktūros savininkas naudoja tik savoms krovinių vežimo operacijoms; |
| --- | --- |

c)

privačiai geležinkelių infrastruktūrai, kurią infrastruktūros savininkas naudoja tik savoms krovinių vežimo operacijoms;

| d) | nacionaliniais tinklais važinėjantiems paveldui priskiriamiems geležinkelio riedmenims, jeigu jie atitinka nacionalines saugos taisykles ir nuostatus, siekiant užtikrinti saugų šių riedmenų eismą; |
| --- | --- |

d)

nacionaliniais tinklais važinėjantiems paveldui priskiriamiems geležinkelio riedmenims, jeigu jie atitinka nacionalines saugos taisykles ir nuostatus, siekiant užtikrinti saugų šių riedmenų eismą;

| e) | paveldui priskiriamiems, pažintiniams ir turistiniams geležinkeliams, kurie eksploatuojami specialiai jiems skirtame tinkle, įskaitant dirbtuves, geležinkelio riedmenis ir darbuotojus. |
| --- | --- |

e)

paveldui priskiriamiems, pažintiniams ir turistiniams geležinkeliams, kurie eksploatuojami specialiai jiems skirtame tinkle, įskaitant dirbtuves, geležinkelio riedmenis ir darbuotojus.

3 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame sprendime taikomos Direktyvos 2004/49/EB ir Reglamento (EB) Nr. 91/2003 apibrėžtys.

Be to, taikomos šios apibrėžtys:

a)   nacionalinė pamatinė vertė (NPV)– pamatinis matas, kuriuo apibūdinamas tam tikros valstybės narės didžiausias leidžiamasis geležinkelio pavojaus kategorijos lygis;

b)   pavojaus kategorija– viena iš Direktyvos 2004/49/EB 7 straipsnio 4 dalies a ir b punktuose nurodytų geležinkelio pavojaus kategorijų;

c)   saugos gerinimo planas– organizacinės struktūros, atsakomybės, procedūrų, veiklos, pajėgumo ir išteklių, reikalingų vienos ar kelių kategorijų pavojui sumažinti, įgyvendinimo programa;

d)   žūtys ir svertinis sunkių sužalojimų skaičius (toliau – ŽSSSS)– rimtų eismo įvykių padarinių matas, kurį nusakant žūtys skaičiuojamos kartu su sunkiais sužalojimais; vienas sunkus sužalojimas statistiniu požiūriu laikomas lygiaverčiu 0,1 žūties;

e)   geležinkelio pervažų naudotojai– asmenys, geležinkelio pervaža kertantys geležinkelio kelią bet kokiomis transporto priemonėmis arba pėsčiomis;

f)   „personalas“ arba „darbuotojai, įskaitant rangovų personalą“– asmenys, įdarbinti su geležinkeliu susijusioms pareigoms ir vykdantys savo profesines pareigas eismo įvykio metu; įtraukiamos traukinio brigados ir asmenys, kurių veikla susijusi su riedmenų ir infrastruktūros įrenginių tvarkymu;

g)   pašaliniai asmenys geležinkelio zonoje– draudžiamoje geležinkelio zonoje esantys asmenys, išskyrus geležinkelio pervažų naudotojus;

h)   kiti (trečiosios šalys)– asmenys, neapibrėžti kaip „keleiviai“, „darbuotojai, įskaitant rangovo personalą“, „geležinkelio pervažų naudotojai“ arba „pašaliniai asmenys geležinkelio zonoje“;

i)   visuomenei gresiantis pavojus– kolektyvinis pavojus, gresiantis visų kategorijų asmenims, išvardytiems Direktyvos 2004/49/EB 7 straipsnio 4 dalies a punkte;

j)   keleivinio traukinio nuvažiuotas kilometras– matavimo vienetas, atitinkantis vieną keleivinio traukinio nuvažiuotą kilometrą; atsižvelgiama tik į atsiskaitančiosios šalies teritorija nuvažiuotą atstumą;

k)   kilometrais išreikštas bėgių kelių ilgis– kilometrais išmatuotas valstybių narių geležinkelių tinklo ilgis, kurį matuojant įskaičiuojamas kiekvienas daugiakelio geležinkelio bėgių kelias.

4 straipsnis

NPV ir BST skaičiavimo ir jų užtikrinimo vertinimo metodikos

1.   Priede aprašyta metodika taikoma apskaičiuojant NPV bei BST ir vertinant jų įgyvendinimą.

2.   Agentūra Komisijai siūlo pagal priedo 2.1 skirsnį apskaičiuotus NPV ir BST, kurie nustatyti atsižvelgiant į NPV ir taikant priedo 2.2 skirsnyje nustatytą metodiką. Komisijai priėmus NPV ir BST, Agentūra, laikydamasi priedo 3 skyriaus vertina, kaip valstybės narės įgyvendino NPV ir BST.

3.   Direktyvos 2004/49/EB 7 straipsnio 3 dalyje nurodytą su BST susijusių apskaičiuotųjų išlaidų ir naudos vertinimą atlieka tik tos valstybės narės, kurių bet kokios kategorijos pavojaus NPV yra didesnės nei atitinkami BST.

5 straipsnis

Įgyvendinimo priemonės

Atsižvelgiant į skirtingus galutinius priedo 3.1.5 punkte nurodyto įgyvendinimo vertinimo rezultatus, imamasi šių įgyvendinimo priemonių:

| a) | „galimas atitikties saugos reikalavimams sumažėjimas“: atitinkama valstybė narė perduoda Komisijai ataskaitą, kurioje išdėsto galimas gautų rezultatų priežastis; |
| --- | --- |

a)

„galimas atitikties saugos reikalavimams sumažėjimas“: atitinkama valstybė narė perduoda Komisijai ataskaitą, kurioje išdėsto galimas gautų rezultatų priežastis;

| b) | „tikėtinas atitikties saugos reikalavimams sumažėjimas“: atitinkama valstybė narė perduoda Komisijai ataskaitą, kurioje išdėsto galimas gautų rezultatų priežastis ir prireikus pateikia saugos gerinimo planą. |
| --- | --- |

b)

„tikėtinas atitikties saugos reikalavimams sumažėjimas“: atitinkama valstybė narė perduoda Komisijai ataskaitą, kurioje išdėsto galimas gautų rezultatų priežastis ir prireikus pateikia saugos gerinimo planą.

Kad įvertintų visą informaciją ir įrodymus, kurias valstybės narės pateikė pagal šio straipsnio a ir b punktuose nurodytą procedūrą, Komisija Agentūros gali paprašyti pateikti technines išvadas.

6 straipsnis

Adresatai

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2009 m. birželio 5 d.

Komisijos vardu

Antonio TAJANI

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL L 164, 2004 4 30, p. 44.

1

(2)  OL L 14, 2003 1 21, p. 1.

2

---

PRIEDAS

1.   NPV ir BST apskaičiuoti naudojami statistiniai šaltiniai ir matavimo vienetai

1.1.   Statistiniai šaltiniai

| 1.1.1. | NPV ir BST apskaičiuojami remiantis duomenimis apie geležinkelių avarijas ir jų pasekmes, apie kurias pranešama pagal Reglamento (EB) Nr. 91/2003 H priedą ir Direktyvos 2004/49/EB 5, 18 straipsnių ir I priedo nuostatas. |
| --- | --- |

1.1.1.

NPV ir BST apskaičiuojami remiantis duomenimis apie geležinkelių avarijas ir jų pasekmes, apie kurias pranešama pagal Reglamento (EB) Nr. 91/2003 H priedą ir Direktyvos 2004/49/EB 5, 18 straipsnių ir I priedo nuostatas.

| 1.1.2. | Jeigu iš 1.1.1 punkte nurodytų dviejų šaltinių pateikti duomenys nesutampa, rengiant pirmą BST paketą, pirmenybė teikiama pagal Reglamento (EB) Nr. 91/2003 H priedą pateiktiems duomenims. |
| --- | --- |

1.1.2.

Jeigu iš 1.1.1 punkte nurodytų dviejų šaltinių pateikti duomenys nesutampa, rengiant pirmą BST paketą, pirmenybė teikiama pagal Reglamento (EB) Nr. 91/2003 H priedą pateiktiems duomenims.

| 1.1.3. | Duomenų, kurie bus naudojami nustatant NPV ir BST vertes, laikotarpiai apima paskutinius ketverius metus, kurių duomenys buvo teikiami. Ne vėliau kaip iki 2011 m. sausio 31 d. Agentūra Komisijai pasiūlo patvirtinti atnaujintas NPV ir BST vertes, apskaičiuotas remiantis paskutinių šešerių metų, kurių duomenys buvo teikiami, duomenimis. |
| --- | --- |

1.1.3.

Duomenų, kurie bus naudojami nustatant NPV ir BST vertes, laikotarpiai apima paskutinius ketverius metus, kurių duomenys buvo teikiami. Ne vėliau kaip iki 2011 m. sausio 31 d. Agentūra Komisijai pasiūlo patvirtinti atnaujintas NPV ir BST vertes, apskaičiuotas remiantis paskutinių šešerių metų, kurių duomenys buvo teikiami, duomenimis.

1.2.   NPV matavimo vienetai

| 1.2.1. | NPV matavimo vienetai išreiškiami laikantis matematiškai nusakytos pavojaus apibrėžties. Eismo įvykių padariniai, į kuriuos atsižvelgiama vertinant kiekvienos kategorijos pavojų, yra ŽSSSS. |
| --- | --- |

1.2.1.

NPV matavimo vienetai išreiškiami laikantis matematiškai nusakytos pavojaus apibrėžties. Eismo įvykių padariniai, į kuriuos atsižvelgiama vertinant kiekvienos kategorijos pavojų, yra ŽSSSS.

| 1.2.2. | Matavimo vienetai, kurie naudojami kiekybiškai išreiškiant kiekvienos kategorijos pavojaus NPV, nustatyti 1 priedėlyje ir gaunami taikant 1.2.1 punkte ir tam tikrais atvejais 1.2.3 punkte nurodytus principus bei apibrėžtis. Matavimo vienetams priskiriami I priedėlyje nurodyti skaičiavimo matai, naudojami norminant NPV. |
| --- | --- |

1.2.2.

Matavimo vienetai, kurie naudojami kiekybiškai išreiškiant kiekvienos kategorijos pavojaus NPV, nustatyti 1 priedėlyje ir gaunami taikant 1.2.1 punkte ir tam tikrais atvejais 1.2.3 punkte nurodytus principus bei apibrėžtis. Matavimo vienetams priskiriami I priedėlyje nurodyti skaičiavimo matai, naudojami norminant NPV.

| 1.2.3. | Kiekvienai pavojaus kategorijai „keleiviai“ ir „geležinkelio pervažų naudotojai“ nustatomos dvi skirtingos NPV, išreikštos dviem skirtingais 1 priedėlyje nurodytais matavimo vienetais. Vertinant 3 skyriuje nurodytą įgyvendinimą, laikoma, kad pakanka, jeigu laikomasi bent vienos iš šių NPV. |
| --- | --- |

1.2.3.

Kiekvienai pavojaus kategorijai „keleiviai“ ir „geležinkelio pervažų naudotojai“ nustatomos dvi skirtingos NPV, išreikštos dviem skirtingais 1 priedėlyje nurodytais matavimo vienetais. Vertinant 3 skyriuje nurodytą įgyvendinimą, laikoma, kad pakanka, jeigu laikomasi bent vienos iš šių NPV.

1.3.   BST matavimo vienetai

| 1.3.1. | Kiekybiškai išreiškiant kiekvienos pavojaus kategorijos BST naudojami tie patys matavimo vienetai kaip ir NPV išraiškai naudojami matavimo vienetai, aprašyti 1.2 skirsnyje. |
| --- | --- |

1.3.1.

Kiekybiškai išreiškiant kiekvienos pavojaus kategorijos BST naudojami tie patys matavimo vienetai kaip ir NPV išraiškai naudojami matavimo vienetai, aprašyti 1.2 skirsnyje.

2.   NPV apskaičiavimo ir BST nustatymo metodika

2.1.   NPV apskaičiavimo metodika

| 2.1.1. | Kiekvienos valstybės narės ir kiekvienos kategorijos pavojaus NPV apskaičiuojama šiuo eiliškumu:






  a) | verčių apskaičiavimas, naudojant atitinkamus 1 priedėlyje išvardytų matavimo vienetų dydžius ir atsižvelgiant į 1.1 skirsnyje nurodytus duomenis ir nuostatas; |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

Kiekvienos valstybės narės ir kiekvienos kategorijos pavojaus NPV apskaičiuojama šiuo eiliškumu:

a)

verčių apskaičiavimas, naudojant atitinkamus 1 priedėlyje išvardytų matavimo vienetų dydžius ir atsižvelgiant į 1.1 skirsnyje nurodytus duomenis ir nuostatas;

| b) | a punkte aprašyto proceso rezultatų analizė, kurios tikslas – patikrinti, ar atitinkamais metais atliekant atitikties saugos reikalavimams patikrą buvo nustatytos ŽSSSS nulinės vertės ir ar jos kartojosi; |
| --- | --- |

b)

a punkte aprašyto proceso rezultatų analizė, kurios tikslas – patikrinti, ar atitinkamais metais atliekant atitikties saugos reikalavimams patikrą buvo nustatytos ŽSSSS nulinės vertės ir ar jos kartojosi;

| c) | jeigu buvo nustatytos ne daugiau kaip dvi b punkte nurodytos nulinės vertės, tada 2.3 skirsnyje aprašytu būdu apskaičiuojamas a punkte nurodytų verčių svertinis vidurkis, o gauta vertė laikoma NPV; |
| --- | --- |

c)

jeigu buvo nustatytos ne daugiau kaip dvi b punkte nurodytos nulinės vertės, tada 2.3 skirsnyje aprašytu būdu apskaičiuojamas a punkte nurodytų verčių svertinis vidurkis, o gauta vertė laikoma NPV;

| d) | jeigu buvo nustatytos daugiau kaip dvi b punkte nurodytos nulinės vertės, Agentūra NPV suteikia diskrecinę vertę, kuri nustatoma pasitarus su atitinkama valstybe nare. |
| --- | --- |

d)

jeigu buvo nustatytos daugiau kaip dvi b punkte nurodytos nulinės vertės, Agentūra NPV suteikia diskrecinę vertę, kuri nustatoma pasitarus su atitinkama valstybe nare.

2.2.   BST nustatymo remiantis NPV metodika

| 2.2.1. | Pagal 2.1 skirsnyje nustatytą procedūrą apskaičiavus kiekvienos valstybės narės NPV, kiekvienos kategorijos pavojaus atitinkamiems BST priskiriama vertė, kuri atitinka mažesnę iš šių verčių:






  a) | didžiausia iš visų valstybių narių NPV vertė, |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

Pagal 2.1 skirsnyje nustatytą procedūrą apskaičiavus kiekvienos valstybės narės NPV, kiekvienos kategorijos pavojaus atitinkamiems BST priskiriama vertė, kuri atitinka mažesnę iš šių verčių:

a)

didžiausia iš visų valstybių narių NPV vertė,

| b) | vertė, atitinkanti dešimt kartų didesnę vidutinę Europos pavojaus, su kuriuo susijusi atitinkama NPV, vertę. |
| --- | --- |

b)

vertė, atitinkanti dešimt kartų didesnę vidutinę Europos pavojaus, su kuriuo susijusi atitinkama NPV, vertę.

| 2.2.2. | 2.2.1 punkto b papunktyje nurodyta vidutinė Europos vertė apskaičiuojama sudedant atitinkamus visų valstybių narių duomenis ir naudojant atitinkamus 1 priedėlyje išvardytus matavimo vienetus bei 2.3 skirsnyje aprašytą svertinį vidurkį. |
| --- | --- |

2.2.2.

2.2.1 punkto b papunktyje nurodyta vidutinė Europos vertė apskaičiuojama sudedant atitinkamus visų valstybių narių duomenis ir naudojant atitinkamus 1 priedėlyje išvardytus matavimo vienetus bei 2.3 skirsnyje aprašytą svertinį vidurkį.

2.3.   NPV apskaičiuoti būtino svertinio vidurkinimo procesas

| 2.3.1. | Kiekvienos valstybės narės ir kiekvienos pavojaus kategorijos, kuriai pagal 2.1.1 punkto c papunktį galima taikyti svertinį vidurkinimą, tam tikrų Y metų (čia Y = 2009 ir 2011 m.) NPVY apskaičiuojama taip:






  a) | kaip įvestį pateikus paskutinių n metų, apie kuriuos buvo teikiami duomenys, kaip nurodyta 2.11 punkto a papunktyje [iš pradžių n = 4; nuo 2011 m. n = 6], duomenis, apskaičiuojami metiniai stebėjimo duomenys OBSi
  (čia i – aptariami stebėjimo metai), kurie gaunami naudojant 1 priedėlyje išvardytus atitinkamus matavimo vienetus; |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

Kiekvienos valstybės narės ir kiekvienos pavojaus kategorijos, kuriai pagal 2.1.1 punkto c papunktį galima taikyti svertinį vidurkinimą, tam tikrų Y metų (čia Y = 2009 ir 2011 m.) NPVY apskaičiuojama taip:

a)

kaip įvestį pateikus paskutinių n metų, apie kuriuos buvo teikiami duomenys, kaip nurodyta 2.11 punkto a papunktyje [iš pradžių n = 4; nuo 2011 m. n = 6], duomenis, apskaičiuojami metiniai stebėjimo duomenys OBSi
  (čia i – aptariami stebėjimo metai), kurie gaunami naudojant 1 priedėlyje išvardytus atitinkamus matavimo vienetus;

| b) | apskaičiuojamas metinių stebėjimo duomenų OBSi

  n–metų aritmetinis vidurkis (AV); |
| --- | --- |

b)

apskaičiuojamas metinių stebėjimo duomenų OBSi

  n–metų aritmetinis vidurkis (AV);

| c) | apskaičiuojama absoliučioji ABSDIFFi
  skirtumo vertė tarp kiekvienų metinių stebėjimo duomenų OBSi
  ir AV; jeigu ABSDIFFi
  < 0,01 * AV, ABSDIFFi
  priskiriama pastovi 0,01 * AV dydžio vertė; |
| --- | --- |

c)

apskaičiuojama absoliučioji ABSDIFFi
  skirtumo vertė tarp kiekvienų metinių stebėjimo duomenų OBSi
  ir AV; jeigu ABSDIFFi
  < 0,01 * AV, ABSDIFFi
  priskiriama pastovi 0,01 * AV dydžio vertė;

| d) | naudojant priešingą ABSDIFFi
  vertę apskaičiuojamas kiekvienų pavienių i metų svorio koeficientas (Wi
  ); |
| --- | --- |

d)

naudojant priešingą ABSDIFFi
  vertę apskaičiuojamas kiekvienų pavienių i metų svorio koeficientas (Wi
  );

| e) | NPVY svertinis vidurkis apskaičiuojamas taip:

  ;






  čia – i natūralusis skaičius ir | if Y = 2009: x = Y – 5; N = Y – 2


  if Y = 2011: x = Y – 7; N = Y – 2 |
| --- | --- | --- |

e)

NPVY svertinis vidurkis apskaičiuojamas taip:

Formula;

čia – i natūralusis skaičius ir

if Y = 2009: x = Y – 5; N = Y – 2

if Y = 2011: x = Y – 7; N = Y – 2

3.   Pamatinis NPV ir BST įgyvendinimo vertinimo modelis

3.1.   NPV ir BST įgyvendinimo vertinimo metodika

| 3.1.1. | Vertinant NPV ir BST įgyvendinimą taikomi šie principai:






  a) | Kiekvienos valstybės narės ir kiekvienos kategorijos pavojaus, kurio atitinkama NPV lygi atitinkamam BST arba yra mažesnė, NPV įgyvendinimas savaime reiškia, kad buvo įgyvendintas ir BST. NPV įgyvendinimo vertinimas atliekamas laikantis 3.2 skirsnyje nustatytos tvarkos, ir NPV atitinka didžiausią leidžiamąjį pavojaus, su kuriuo NPV susijusi, lygį nepažeidžiant 3.2.3 punkte nustatytų leidžiamųjų nuokrypių intervalo nuostatų. |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

Vertinant NPV ir BST įgyvendinimą taikomi šie principai:

a)

Kiekvienos valstybės narės ir kiekvienos kategorijos pavojaus, kurio atitinkama NPV lygi atitinkamam BST arba yra mažesnė, NPV įgyvendinimas savaime reiškia, kad buvo įgyvendintas ir BST. NPV įgyvendinimo vertinimas atliekamas laikantis 3.2 skirsnyje nustatytos tvarkos, ir NPV atitinka didžiausią leidžiamąjį pavojaus, su kuriuo NPV susijusi, lygį nepažeidžiant 3.2.3 punkte nustatytų leidžiamųjų nuokrypių intervalo nuostatų.

| b) | Kiekvienos valstybės narės ir kiekvienos kategorijos pavojaus, kurio atitinkama NPV viršija atitinkamą BST, BST atitinka didžiausią leidžiamąjį pavojaus, su kuriuo BST susijęs, lygį. BST įgyvendinimo vertinimas atliekamas laikantis reikalavimų, kurie parengti atsižvelgiant į poveikio vertinimą ir, jeigu taikoma, laikantis laipsniško BST įgyvendinimo tvarkaraščio pagal Direktyvos 2004/49/EB 7 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

b)

Kiekvienos valstybės narės ir kiekvienos kategorijos pavojaus, kurio atitinkama NPV viršija atitinkamą BST, BST atitinka didžiausią leidžiamąjį pavojaus, su kuriuo BST susijęs, lygį. BST įgyvendinimo vertinimas atliekamas laikantis reikalavimų, kurie parengti atsižvelgiant į poveikio vertinimą ir, jeigu taikoma, laikantis laipsniško BST įgyvendinimo tvarkaraščio pagal Direktyvos 2004/49/EB 7 straipsnio 3 dalį.

| 3.1.2. | Atsižvelgdama į paskutinius ketverius metus, apie kuriuos duomenys buvo teikiami, Agentūra kasmet vertina, kaip kiekviena valstybė narė įgyvendino kiekvienos kategorijos pavojaus NPV ir BST. |
| --- | --- |

3.1.2.

Atsižvelgdama į paskutinius ketverius metus, apie kuriuos duomenys buvo teikiami, Agentūra kasmet vertina, kaip kiekviena valstybė narė įgyvendino kiekvienos kategorijos pavojaus NPV ir BST.

| 3.1.3. | Ne vėliau kaip iki kiekvienų metų kovo 31 d. Agentūra pateikia Komisijai bendruosius NPV ir BST įgyvendinimo vertinimo rezultatus. |
| --- | --- |

3.1.3.

Ne vėliau kaip iki kiekvienų metų kovo 31 d. Agentūra pateikia Komisijai bendruosius NPV ir BST įgyvendinimo vertinimo rezultatus.

| 3.1.4. | Atsižvelgiant į 1.1.3 punkte išdėstytas nuostatas, nuo 2012 m. NPV ir BST įgyvendinimą Agentūra kasmet vertina, atsižvelgdama į paskutinius penkerius metus, apie kuriuos buvo teikiami duomenys. |
| --- | --- |

3.1.4.

Atsižvelgiant į 1.1.3 punkte išdėstytas nuostatas, nuo 2012 m. NPV ir BST įgyvendinimą Agentūra kasmet vertina, atsižvelgdama į paskutinius penkerius metus, apie kuriuos buvo teikiami duomenys.

| 3.1.5. | 3.1.1 punkte nurodyto įgyvendinimo vertinimo rezultatai klasifikuojami taip:






  a) | priimtina atitiktis saugos reikalavimams; |
| --- | --- | --- |

3.1.5.

3.1.1 punkte nurodyto įgyvendinimo vertinimo rezultatai klasifikuojami taip:

a)

priimtina atitiktis saugos reikalavimams;

| b) | galimas atitikties saugos reikalavimams sumažėjimas; |
| --- | --- |

b)

galimas atitikties saugos reikalavimams sumažėjimas;

| c) | tikėtinas atitikties saugos reikalavimams sumažėjimas. |
| --- | --- |

c)

tikėtinas atitikties saugos reikalavimams sumažėjimas.

3.2.   3.1.1 punkto a papunktyje nurodytos procedūros etapų aprašymas

| 3.2.1. | NPV įgyvendinimo vertinimo procedūra sudaryta iš keturių skirtingų etapų, apibūdintų tolesniuose punktuose. Bendroji sprendimų priėmimo struktūrinė schema pateikiama 2 priedėlyje; šios schemos „teigiamo“ ir „neigiamo“ sprendimo rodyklės atitinkamai reiškia, kad skirtingų vertinimo etapų rezultatas buvo „teigiamas“ ir „neigiamas“. |
| --- | --- |

3.2.1.

NPV įgyvendinimo vertinimo procedūra sudaryta iš keturių skirtingų etapų, apibūdintų tolesniuose punktuose. Bendroji sprendimų priėmimo struktūrinė schema pateikiama 2 priedėlyje; šios schemos „teigiamo“ ir „neigiamo“ sprendimo rodyklės atitinkamai reiškia, kad skirtingų vertinimo etapų rezultatas buvo „teigiamas“ ir „neigiamas“.

| 3.2.2. | Per pirmąjį vertinimo etapą nustatoma, ar užregistruota atitiktis saugos reikalavimams atitinka NPV, ar ne. Užregistruota atitiktis saugos reikalavimams matuojama 1 priedėlyje išvardytais matavimo vienetais ir naudojant 1.1 skirsnyje nurodytus duomenis (laikotarpiai turi apimti paskutinius stebėjimo metus, kaip nurodyta 3.1 skirsnyje). Užregistruota atitiktis saugos reikalavimams išreiškiama taip:






  a) | atitiktis saugos reikalavimams, užregistruota vienais paskutiniais metais, kurių duomenys buvo teikiami, |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Per pirmąjį vertinimo etapą nustatoma, ar užregistruota atitiktis saugos reikalavimams atitinka NPV, ar ne. Užregistruota atitiktis saugos reikalavimams matuojama 1 priedėlyje išvardytais matavimo vienetais ir naudojant 1.1 skirsnyje nurodytus duomenis (laikotarpiai turi apimti paskutinius stebėjimo metus, kaip nurodyta 3.1 skirsnyje). Užregistruota atitiktis saugos reikalavimams išreiškiama taip:

a)

atitiktis saugos reikalavimams, užregistruota vienais paskutiniais metais, kurių duomenys buvo teikiami,

| b) | slenkamasis svertinis vidurkinimas (toliau – SSV), kaip nurodyta 3.3 skirsnyje. |
| --- | --- |

b)

slenkamasis svertinis vidurkinimas (toliau – SSV), kaip nurodyta 3.3 skirsnyje.

Taikant a ir b punktus gautos vertės lyginamos su NRV, ir jeigu viena iš šių verčių neviršija NPV, tada atitiktis saugos reikalavimams laikoma priimtina. Jeigu šio reikalavimo nesilaikoma, tuo atveju taikomas antrasis procedūros etapas.

| 3.2.3. | Antruoju vertinimo etapu atitiktis saugos reikalavimams laikoma priimtina, jeigu SVV neviršija NPV, pridėjus 20 % leidžiamųjų nuokrypių intervalą. Jeigu ši sąlyga neįvykdyta, Agentūra atitinkamos valstybės narės saugos institucijos prašo pateikti išsamią informaciją apie vieną sunkiausių padarinių sukėlusį eismo įvykį (ŽSSSS požiūriu), įvykusį per paskutinius stebėjimo metus, kaip nurodyta 3.1 skirsnyje, išskyrus tuos metus, kurie buvo pasirinkti nustatyti NPV.
  Jeigu šis vienas eismo įvykis yra sunkesnis (vertinant pagal padarinius) nei vienas sunkiausias eismo įvykis, įtrauktas į duomenis, pagal kuriuos buvo nustatoma NPV, jo duomenys statistikos tikslams nenaudojami. Tada SSV skaičiuojamas iš naujo siekiant nustatyti, ar jo vertė patenka į minėtą leidžiamųjų nuokrypių intervalą. Jeigu taip, atitiktis saugos reikalavimams laikoma priimtina. Jeigu ne, taikomas trečiasis vertinimo etapas. |
| --- | --- |

3.2.3.

Antruoju vertinimo etapu atitiktis saugos reikalavimams laikoma priimtina, jeigu SVV neviršija NPV, pridėjus 20 % leidžiamųjų nuokrypių intervalą. Jeigu ši sąlyga neįvykdyta, Agentūra atitinkamos valstybės narės saugos institucijos prašo pateikti išsamią informaciją apie vieną sunkiausių padarinių sukėlusį eismo įvykį (ŽSSSS požiūriu), įvykusį per paskutinius stebėjimo metus, kaip nurodyta 3.1 skirsnyje, išskyrus tuos metus, kurie buvo pasirinkti nustatyti NPV.

Jeigu šis vienas eismo įvykis yra sunkesnis (vertinant pagal padarinius) nei vienas sunkiausias eismo įvykis, įtrauktas į duomenis, pagal kuriuos buvo nustatoma NPV, jo duomenys statistikos tikslams nenaudojami. Tada SSV skaičiuojamas iš naujo siekiant nustatyti, ar jo vertė patenka į minėtą leidžiamųjų nuokrypių intervalą. Jeigu taip, atitiktis saugos reikalavimams laikoma priimtina. Jeigu ne, taikomas trečiasis vertinimo etapas.

| 3.2.4. | Trečiuoju vertinimo etapu nustatoma, ar tai pirmas kartas per paskutinius trejus metus, kai taikant antrąjį vertinimo etapą nebuvo gauta įrodymų, kad saugos reikalavimų laikymasis yra priimtinas. Jeigu taip, trečiojo vertinimo etapo rezultatas laikomas „teigiamu“. Kad ir koks bebūtų trečiojo etapo rezultatas, taikomas ketvirtasis etapas. |
| --- | --- |

3.2.4.

Trečiuoju vertinimo etapu nustatoma, ar tai pirmas kartas per paskutinius trejus metus, kai taikant antrąjį vertinimo etapą nebuvo gauta įrodymų, kad saugos reikalavimų laikymasis yra priimtinas. Jeigu taip, trečiojo vertinimo etapo rezultatas laikomas „teigiamu“. Kad ir koks bebūtų trečiojo etapo rezultatas, taikomas ketvirtasis etapas.

| 3.2.5. | Ketvirtuoju vertinimo etapu nustatoma, ar traukinio nuvažiuotam kilometrui tenkantis rimtų eismo įvykių skaičius, palyginti su ankstesniais metais, liko nepakitęs (arba sumažėjo). Atliekant šį vertinimą taikomas šis kriterijus: nustatoma, ar statistiniu atžvilgiu gerokai padidėjo traukinio nuvažiuotam kilometrui tenkantis rimtų eismo įvykių skaičius. Šis padidėjimas vertinamas naudojant viršutinę Puasono leidžiamosios nuokrypos ribą, pagal kurią nustatomas priimtinas kintamumas, pagrįstas įvairiose valstybėse narėse įvykusių eismo įvykių skaičiumi.
  Jeigu traukinio nuvažiuotam kilometrui tenkantis rimtų eismo įvykių skaičius neviršija minėtos leidžiamosios nuokrypos ribos, laikoma, kad statistinis padidėjimas nėra ryškus, ir šio vertinimo etapo rezultatas yra „teigiamas“.
  Atsižvelgiant į pavojaus kategoriją, su kuria susijusios skirtingos NPV, kurių įgyvendinimas vertinamas, rimti eismo įvykiai, į kuriuos reikia atsižvelgti taikant šį vertinimo etapą yra šie:






  a) | pavojus keleiviams: visi su tuo susiję rimti eismo įvykiai; |
| --- | --- | --- |

3.2.5.

Ketvirtuoju vertinimo etapu nustatoma, ar traukinio nuvažiuotam kilometrui tenkantis rimtų eismo įvykių skaičius, palyginti su ankstesniais metais, liko nepakitęs (arba sumažėjo). Atliekant šį vertinimą taikomas šis kriterijus: nustatoma, ar statistiniu atžvilgiu gerokai padidėjo traukinio nuvažiuotam kilometrui tenkantis rimtų eismo įvykių skaičius. Šis padidėjimas vertinamas naudojant viršutinę Puasono leidžiamosios nuokrypos ribą, pagal kurią nustatomas priimtinas kintamumas, pagrįstas įvairiose valstybėse narėse įvykusių eismo įvykių skaičiumi.

Jeigu traukinio nuvažiuotam kilometrui tenkantis rimtų eismo įvykių skaičius neviršija minėtos leidžiamosios nuokrypos ribos, laikoma, kad statistinis padidėjimas nėra ryškus, ir šio vertinimo etapo rezultatas yra „teigiamas“.

Atsižvelgiant į pavojaus kategoriją, su kuria susijusios skirtingos NPV, kurių įgyvendinimas vertinamas, rimti eismo įvykiai, į kuriuos reikia atsižvelgti taikant šį vertinimo etapą yra šie:

a)

pavojus keleiviams: visi su tuo susiję rimti eismo įvykiai;

| b) | pavojus personalui arba darbuotojams, įskaitant rangovo personalą: visi su tuo susiję rimti eismo įvykiai; |
| --- | --- |

b)

pavojus personalui arba darbuotojams, įskaitant rangovo personalą: visi su tuo susiję rimti eismo įvykiai;

| c) | pavojus geležinkelio pervažų naudotojams: visi su tuo susiję rimti eismo įvykiai, įtraukti į kategoriją „eismo įvykiai pervažose“; |
| --- | --- |

c)

pavojus geležinkelio pervažų naudotojams: visi su tuo susiję rimti eismo įvykiai, įtraukti į kategoriją „eismo įvykiai pervažose“;

| d) | pavojus pašaliniams asmenims geležinkelio zonoje: visi su tuo susiję rimti eismo įvykiai, įtraukti į kategoriją „dėl judančių riedmenų įvykę eismo įvykiai, kurių metu nukentėjo žmonės“; |
| --- | --- |

d)

pavojus pašaliniams asmenims geležinkelio zonoje: visi su tuo susiję rimti eismo įvykiai, įtraukti į kategoriją „dėl judančių riedmenų įvykę eismo įvykiai, kurių metu nukentėjo žmonės“;

| e) | pavojus kitiems: visi su tuo susiję rimti eismo įvykiai; |
| --- | --- |

e)

pavojus kitiems: visi su tuo susiję rimti eismo įvykiai;

| f) | visuomenei gresiantis pavojus: visi su tuo susiję rimti eismo įvykiai. |
| --- | --- |

f)

visuomenei gresiantis pavojus: visi su tuo susiję rimti eismo įvykiai.

3.3.   Slenkamojo svertinio vidurkinimo procesas atliekant kasmetinį NPV įgyvendinimo vertinimą

| 3.3.1. | Kiekvienai valstybės narei ir kiekvienai pavojaus kategorijai, kurioms kiekvienais Y metais (pradedant nuo Y = 2010 m.), kai įgyvendinami 3.2 skirsnyje aprašyti vertinimo etapai, taikomas slenkamasis svertinis vidurkinimas (SSV), taikomi šie MWAY apskaičiavimo etapai:






  a) | metinių stebėjimo duomenų OBSi
  apskaičiavimas naudojant atitinkamus 1 priedėlyje išvardytus rodiklius, kaip įvestį pateikus atitinkamų metų duomenis, gautus iš 1.1 skirsnyje nurodytų šaltinių (indeksas i žymi, kad naudojamos toliau pateikiamose formulėse apibrėžtos vertės); |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

Kiekvienai valstybės narei ir kiekvienai pavojaus kategorijai, kurioms kiekvienais Y metais (pradedant nuo Y = 2010 m.), kai įgyvendinami 3.2 skirsnyje aprašyti vertinimo etapai, taikomas slenkamasis svertinis vidurkinimas (SSV), taikomi šie MWAY apskaičiavimo etapai:

a)

metinių stebėjimo duomenų OBSi
  apskaičiavimas naudojant atitinkamus 1 priedėlyje išvardytus rodiklius, kaip įvestį pateikus atitinkamų metų duomenis, gautus iš 1.1 skirsnyje nurodytų šaltinių (indeksas i žymi, kad naudojamos toliau pateikiamose formulėse apibrėžtos vertės);

| b) | apskaičiuojamas metinių stebėjimo duomenų OBSi

  n–metų aritmetinis vidurkis (AV) [iš pradžių n = 4; nuo 2012 m. n = 5]; |
| --- | --- |

b)

apskaičiuojamas metinių stebėjimo duomenų OBSi

  n–metų aritmetinis vidurkis (AV) [iš pradžių n = 4; nuo 2012 m. n = 5];

| c) | apskaičiuojama absoliučioji ABSDIFFi
  skirtumo vertė tarp kiekvienų metinių stebėjimo duomenų OBSi
  ir AV. Jeigu ABSDIFFi
  < 0,01 * AV, ABSDIFFi
  priskiriama pastovi 0,01 * AV dydžio vertė; |
| --- | --- |

c)

apskaičiuojama absoliučioji ABSDIFFi
  skirtumo vertė tarp kiekvienų metinių stebėjimo duomenų OBSi
  ir AV. Jeigu ABSDIFFi
  < 0,01 * AV, ABSDIFFi
  priskiriama pastovi 0,01 * AV dydžio vertė;

| d) | naudojant priešingą ABSDIFFi
  vertę apskaičiuojamas kiekvienų pavienių i metų svorio koeficientas (Wi
  ); |
| --- | --- |

d)

naudojant priešingą ABSDIFFi
  vertę apskaičiuojamas kiekvienų pavienių i metų svorio koeficientas (Wi
  );

| e) | SSVY apskaičiuojamas taip:

  ;






  čia i yra natūralusis skaičius ir | if Y = 2010 or 2011: x = Y – 5; N = Y – 2


  if Y ≥ 2012: x = Y – 6; N = Y – 2 |
| --- | --- | --- |

e)

SSVY apskaičiuojamas taip:

Formula;

čia i yra natūralusis skaičius ir

if Y = 2010 or 2011: x = Y – 5; N = Y – 2

if Y ≥ 2012: x = Y – 6; N = Y – 2

1 PRIEDĖLIS

NPV ir BST matavimo vienetai

| Pavojaus kategorija | Matavimo vienetai | Skaičiavimo matas |
| --- | --- | --- |
| 1. | Keleiviai |

Pavojaus kategorija

Matavimo vienetai

Skaičiavimo matas

1.

Keleiviai

| 1.1 | Keleivių ŽSSSS per metus dėl rimtų eismo įvykių/Keleivinių traukinių per metus nuvažiuotų kilometrų skaičius |
| --- | --- |

1.1

Keleivių ŽSSSS per metus dėl rimtų eismo įvykių/Keleivinių traukinių per metus nuvažiuotų kilometrų skaičius

Keleivinių traukinių per metus nuvažiuotų kilometrų skaičius

| 1.2 | Keleivių ŽSSSS per metus dėl rimtų eismo įvykių/Keleivių nuvažiuotų kilometrų skaičius |
| --- | --- |

1.2

Keleivių ŽSSSS per metus dėl rimtų eismo įvykių/Keleivių nuvažiuotų kilometrų skaičius

Keleivių per metus nuvažiuotų kilometrų skaičius

| 2. | Darbuotojai |
| --- | --- |

2.

Darbuotojai

Darbuotojų ŽSSSS per metus dėl rimtų eismo įvykių/Traukinių per metus nuvažiuotų kilometrų skaičius

Traukinių per metus nuvažiuotų kilometrų skaičius

| 3. | Geležinkelio pervažų naudotojai |
| --- | --- |

3.

Geležinkelio pervažų naudotojai

| 3.1 | Geležinkelio pervažų naudotojų ŽSSSS per metus dėl rimtų eismo įvykių/Traukinių per metus nuvažiuotų kilometrų skaičius |
| --- | --- |

3.1

Geležinkelio pervažų naudotojų ŽSSSS per metus dėl rimtų eismo įvykių/Traukinių per metus nuvažiuotų kilometrų skaičius

Traukinių per metus nuvažiuotų kilometrų skaičius

| 3.2 | Geležinkelio pervažos naudotojų ŽSSSS per metus dėl rimtų eismo įvykių/[(Traukinių per metus nuvažiuotų kilometrų skaičius* Geležinkelio pervažų skaičius)/Kilometrais išreikštas geležinkelio bėgių kelių ilgis)] |
| --- | --- |

3.2

Geležinkelio pervažos naudotojų ŽSSSS per metus dėl rimtų eismo įvykių/[(Traukinių per metus nuvažiuotų kilometrų skaičius* Geležinkelio pervažų skaičius)/Kilometrais išreikštas geležinkelio bėgių kelių ilgis)]

(Traukinių per metus nuvažiuotų kilometrų skaičius* Geležinkelio pervažų skaičius)/Kilometrais išreikštas geležinkelio bėgių kelių ilgis

| 4. | Kiti |
| --- | --- |

4.

Kiti

„Kiti“ kategorijai priklausančių asmenų ŽSSSS per metus dėl rimtų eismo įvykių/Traukinių per metus nuvažiuotų kilometrų skaičius

Traukinių per metus nuvažiuotų kilometrų skaičius

| 5. | Pašaliniai asmenys geležinkelio zonoje |
| --- | --- |

5.

Pašaliniai asmenys geležinkelio zonoje

Pašalinių asmenų geležinkelio zonoje ŽSSSS per metus dėl rimtų eismo įvykių/Traukinių per metus nuvažiuotų kilometrų skaičius

Traukinių per metus nuvažiuotų kilometrų skaičius

| 6. | Visuomenė |
| --- | --- |

6.

Visuomenė

Bendras ŽSSSS per metus dėl rimtų eismo įvykių/Traukinių per metus nuvažiuotų kilometrų skaičius

Traukinių per metus nuvažiuotų kilometrų skaičius

2 PRIEDĖLIS

Priedo 3.1.1 punkto a papunktyje nurodyta sprendimų priėmimo procedūros schema

Image

---

| 13.6.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 150/20 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 150/20

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2009 m. birželio 12 d.

skirti Komisijos atstovą į Europos vaistų agentūros valdančiąją tarybą

(2009/461/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004, nustatantį Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiantį Europos vaistų agentūrą (1), ypač į jo 65 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 726/2004 65 straipsniu, Europos vaistų agentūros (toliau – Agentūra) valdančiojoje taryboje turi būti du Komisijos atstovai. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 726/2004 65 straipsniu, Europos vaistų agentūros (toliau – Agentūra) valdančiojoje taryboje turi būti du Komisijos atstovai.

| (2) | 2009 m. birželio 2 d. baigiasi Komisijos atstovo ir pakaitinio nario iš Įmonių ir pramonės generalinio direktorato kadencija, todėl iš šio direktorato reikia paskirti naują Agentūros valdančiosios tarybos narį ir pakaitinį narį, pakeičiantį narį šiam nesant ir balsuojantį jo vardu, |
| --- | --- |

(2)

2009 m. birželio 2 d. baigiasi Komisijos atstovo ir pakaitinio nario iš Įmonių ir pramonės generalinio direktorato kadencija, todėl iš šio direktorato reikia paskirti naują Agentūros valdančiosios tarybos narį ir pakaitinį narį, pakeičiantį narį šiam nesant ir balsuojantį jo vardu,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Į Europos vaistų agentūros valdančiąją tarybą skiriamas Komisijos atstovas yra asmuo, einantis šias pareigas ir atliekantis šias funkcijas:

| a) | Įmonių ir pramonės generalinio direktorato generalinio direktoriaus. |
| --- | --- |

a)

Įmonių ir pramonės generalinio direktorato generalinio direktoriaus.

Pakaitinis narys yra asmuo, einantis šias pareigas ir atliekantis šias funkcijas:

| b) | direktoriaus, vadovaujančio direktoratui, atsakingam už vaistų rinkodaros leidimų suteikimą pagal Įmonių ir pramonės generalinio direktorato darbo programą. |
| --- | --- |

b)

direktoriaus, vadovaujančio direktoratui, atsakingam už vaistų rinkodaros leidimų suteikimą pagal Įmonių ir pramonės generalinio direktorato darbo programą.

2 straipsnis

Sprendimas taikomas asmenims, kurie šio sprendimo priėmimo dieną eina, įskaitant laikinai, 1 straipsnyje nurodytas pareigas, arba bet kuriam asmeniui, perimančiam tų asmenų pareigas.

3 straipsnis

Įmonių ir pramonės generalinio direktorato generalinis direktorius Europos vaistų agentūros vykdomajam direktoriui praneša asmenų, einančių 1 straipsnyje nurodytas pareigas, vardus bei pavardes ir apie visus susijusius pasikeitimus.

Priimta Briuselyje, 2009 m. birželio 12 d.

Komisijos vardu

Günter VERHEUGEN

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL L 136, 2004 4 30, p. 1.

1

---

| 13.6.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 150/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 150/21

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2009 m. birželio 12 d.

kuriuo nukrypstama nuo Sprendimo 2006/133/EB su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2009/420/EB, priedo 1 dalies d punkto nuostatų, susijusių su taikymo nedemarkacinių zonų kilmės neatspariai medienai data

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 4515)

(2009/462/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2000 m. gegužės 8 d. Tarybos direktyvą 2000/29/EB dėl apsaugos priemonių nuo augalams ir augaliniams produktams kenksmingų organizmų įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje (1), ypač į jos 16 straipsnio 3 dalies ketvirtą sakinį,

kadangi:

| (1) | 2009 m. gugužės 28 d. Komisija priėmė Sprendimą 2009/420/EB, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2006/133/EB, kuriuo reikalaujama, kad valstybės narės laikinai imtųsi papildomų priemonių dėl Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (pušinio stiebinio nematodo) plitimo Portugalijos rajonuose, išskyrus tuos, kuriuose jis nepasitaikė (2). Tuo sprendimu nustatoma prievolė nuo 2009 m. birželio 16 d. vadovaujantis Komisijos sprendimu 2006/133/EB (3) nedemarkacinių zonų kilmės pakavimo medžiagą iš neatsparios medienos apdoroti vienu iš FAO Fitosanitarijos priemonių tarptautinio standarto Nr. 15 I priede nustatytų patvirtintų būdų ir pažymėti, remiantis minėto standarto II priedu, ir tik po to vežti iš demarkacinių zonų į kitas valstybių narių arba trečiųjų šalių zonas arba iš tos demarkacinės zonos dalies, kurioje pasitaikė pušinis stiebinis nematodas, į buferinei zonai priskirtą demarkacinės zonos dalį. |
| --- | --- |

(1)

2009 m. gugužės 28 d. Komisija priėmė Sprendimą 2009/420/EB, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2006/133/EB, kuriuo reikalaujama, kad valstybės narės laikinai imtųsi papildomų priemonių dėl Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (pušinio stiebinio nematodo) plitimo Portugalijos rajonuose, išskyrus tuos, kuriuose jis nepasitaikė (2). Tuo sprendimu nustatoma prievolė nuo 2009 m. birželio 16 d. vadovaujantis Komisijos sprendimu 2006/133/EB (3) nedemarkacinių zonų kilmės pakavimo medžiagą iš neatsparios medienos apdoroti vienu iš FAO Fitosanitarijos priemonių tarptautinio standarto Nr. 15 I priede nustatytų patvirtintų būdų ir pažymėti, remiantis minėto standarto II priedu, ir tik po to vežti iš demarkacinių zonų į kitas valstybių narių arba trečiųjų šalių zonas arba iš tos demarkacinės zonos dalies, kurioje pasitaikė pušinis stiebinis nematodas, į buferinei zonai priskirtą demarkacinės zonos dalį.

| (2) | Medinė pakavimo medžiaga reikalinga vežant daugumą įvairios rūšies prekių. Tačiau iki šiol pakavimo medžiagos iš neatsparios medienos, apdorotos ir pažymėtos remiantis FAO Fitosanitarijos priemonių tarptautinio standarto Nr. 15 I ir II priedais, gamyba ir naudojimas Bendrijoje nebuvo apibrėžtas. Paaiškėjo, kad ūkinės veiklos vykdytojams, prekiaujantiems prekėmis iš Portugalijos su kitomis valstybėmis narėmis arba trečiosiomis šalimis, gali greitai nepakakti medinės pakavimo medžiagos, atitinkančios FAO Fitosanitarijos priemonių tarptautinį standartą Nr. 15. |
| --- | --- |

(2)

Medinė pakavimo medžiaga reikalinga vežant daugumą įvairios rūšies prekių. Tačiau iki šiol pakavimo medžiagos iš neatsparios medienos, apdorotos ir pažymėtos remiantis FAO Fitosanitarijos priemonių tarptautinio standarto Nr. 15 I ir II priedais, gamyba ir naudojimas Bendrijoje nebuvo apibrėžtas. Paaiškėjo, kad ūkinės veiklos vykdytojams, prekiaujantiems prekėmis iš Portugalijos su kitomis valstybėmis narėmis arba trečiosiomis šalimis, gali greitai nepakakti medinės pakavimo medžiagos, atitinkančios FAO Fitosanitarijos priemonių tarptautinį standartą Nr. 15.

| (3) | Siekiant išvengti per didelių prekybos trikdymų rizikos būtina numatyti leidžiančią nukrypti nuostatą dėl Sprendime 2006/133/EB su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2009/420/EB, išdėstytų reikalavimų, susijusių su prievole nedemarkacinių zonų kilmės pakavimo medžiagą iš neatsparios medienos apdoroti ir pažymėti, remiantis FAO Fitosanitarijos priemonių tarptautinio standarto Nr. 15 I ir II priedais, ir tik po to vežti iš Portugalijos demarkacinių zonų į kitas zonas, taikymo datos. |
| --- | --- |

(3)

Siekiant išvengti per didelių prekybos trikdymų rizikos būtina numatyti leidžiančią nukrypti nuostatą dėl Sprendime 2006/133/EB su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2009/420/EB, išdėstytų reikalavimų, susijusių su prievole nedemarkacinių zonų kilmės pakavimo medžiagą iš neatsparios medienos apdoroti ir pažymėti, remiantis FAO Fitosanitarijos priemonių tarptautinio standarto Nr. 15 I ir II priedais, ir tik po to vežti iš Portugalijos demarkacinių zonų į kitas zonas, taikymo datos.

| (4) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Augalų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Augalų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 2006/133/EB su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2009/420/EB, priedo 1 dalies d punkto nuostatos netaikomos nedemarkacinių zonų kilmės neatspariai medienai.

2 straipsnis

Šis sprendimas taikomas nuo 2009 m. birželio 16 d. iki 2009 m. gruodžio 31 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2009 m. birželio 12 d.

Komisijos vardu

Androulla VASSILIOU

Komisijos narė

---

(1)  OL L 169, 2000 7 10, p. 1.

1

(2)  OL L 135, 2009 5 30, p. 29.

2

(3)  OL L 52, 2006 2 23, p. 34.

3

---