# Euroopan unionin L 59/2016

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 59 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 59. vuosikerta4. maaliskuu 2016 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 59

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

59. vuosikerta4. maaliskuu 2016

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission päätös (EU) 2016/286, annettu 1 päivänä lokakuuta 2014, valtiontuesta N:o SA.20867 (12/C) (ex 12/NN), jonka Italia on pannut täytäntöön Carbosulcis S.p.A:n hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 6836)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission päätös (EU) 2016/287, annettu 15 päivänä lokakuuta 2014, valtiontuesta SA.26500 (2012/C) (ex 2011/NN, ex CP 227/2008), jonka Saksa on myöntänyt yrityksille Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ja Ryanair Ltd
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 7369)

   (
  1
  ) | 22 |
| | * | Komission päätös (EU) 2016/288, annettu 27 päivänä maaliskuuta 2015, valtiontuesta SA.34775 (13/C) (ex 12/NN), jonka Yhdistynyt kuningaskunta on myöntänyt – Kiviainesvero
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 2141)

   (
  1
  ) | 87 |
| | * | Komission päätös (EU) 2016/289, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2015, valtiontuesta SA.37792 (2014/C) (ex 2013/N), jonka Slovenia aikoo myöntää Cimos Groupille
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 3770)

   (
  1
  ) | 168 |
| | * | Komission päätös (EU) 2016/290, annettu 16 päivänä joulukuuta 2015, Saksan maito- ja rasvalain yhteydessä toteutetuista yhdistyksen Verband der deutschen Milchwirtschaft e.V. tukitoimenpiteistä SA.35484 (2013/C) (ex SA.35484 (2012/NN))
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 9052) | 194 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

*

Komission päätös (EU) 2016/286, annettu 1 päivänä lokakuuta 2014, valtiontuesta N:o SA.20867 (12/C) (ex 12/NN), jonka Italia on pannut täytäntöön Carbosulcis S.p.A:n hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 6836)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 6836)

1

1

*

Komission päätös (EU) 2016/287, annettu 15 päivänä lokakuuta 2014, valtiontuesta SA.26500 (2012/C) (ex 2011/NN, ex CP 227/2008), jonka Saksa on myöntänyt yrityksille Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ja Ryanair Ltd
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 7369)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 7369)

1

22

*

Komission päätös (EU) 2016/288, annettu 27 päivänä maaliskuuta 2015, valtiontuesta SA.34775 (13/C) (ex 12/NN), jonka Yhdistynyt kuningaskunta on myöntänyt – Kiviainesvero
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 2141)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 2141)

1

87

*

Komission päätös (EU) 2016/289, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2015, valtiontuesta SA.37792 (2014/C) (ex 2013/N), jonka Slovenia aikoo myöntää Cimos Groupille
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 3770)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 3770)

1

168

*

Komission päätös (EU) 2016/290, annettu 16 päivänä joulukuuta 2015, Saksan maito- ja rasvalain yhteydessä toteutetuista yhdistyksen Verband der deutschen Milchwirtschaft e.V. tukitoimenpiteistä SA.35484 (2013/C) (ex SA.35484 (2012/NN))
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 9052)

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 9052)

194

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 4.3.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 59/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 59/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2016/286,

annettu 1 päivänä lokakuuta 2014,

valtiontuesta N:o SA.20867 (12/C) (ex 12/NN), jonka Italia on pannut täytäntöön Carbosulcis S.p.A:n hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 6836)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan e alakohdan,

ottaa huomioon kilpailukyvyttömien kivihiilikaivosten sulkemisen helpottamiseksi annettavasta valtiontuesta 10 päivänä joulukuuta 2010 annetun neuvoston päätöksen 2010/787/EU (1),

on edellä mainittujen säännösten mukaisesti kehottanut (2) asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa ja ottanut nämä huomautukset huomioon,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Komissio sai kantelun vastaanotettuaan tietää Italian myöntäneen valtiontukea kaivostuotantoa harjoittavalle Carbosulcis S.p.A:lle, jäljempänä ’Carbosulcis’, lain 80/2005 (3) 11 §:n 14 momentin nojalla. Kyseinen laki koskee taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen kehityksen toimintasuunnitelmaan liittyviä kiireellisiä toimenpiteitä. Komissio pyysi 6 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä (ja 22 päivänä joulukuuta 2006 päivätyllä muistutuskirjeellä) lisätietoja, jotka toimitettiin 25 päivänä tammikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi 22 päivänä kesäkuuta ja 27 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyillä kirjeillä lisätietoja, jotka toimitettiin kahdella 15 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Italia toimitti tietoja myös 28 päivänä marraskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(1)

Komissio sai kantelun vastaanotettuaan tietää Italian myöntäneen valtiontukea kaivostuotantoa harjoittavalle Carbosulcis S.p.A:lle, jäljempänä ’Carbosulcis’, lain 80/2005 (3) 11 §:n 14 momentin nojalla. Kyseinen laki koskee taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen kehityksen toimintasuunnitelmaan liittyviä kiireellisiä toimenpiteitä. Komissio pyysi 6 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä (ja 22 päivänä joulukuuta 2006 päivätyllä muistutuskirjeellä) lisätietoja, jotka toimitettiin 25 päivänä tammikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi 22 päivänä kesäkuuta ja 27 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyillä kirjeillä lisätietoja, jotka toimitettiin kahdella 15 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Italia toimitti tietoja myös 28 päivänä marraskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä.

3

| (2) | Komissio pyysi täsmennyksiä tietoihin 8 päivänä syyskuuta 2008 ja 17 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyillä kirjeillä, joihin lähetettiin muistutuskirjeet 6 päivänä lokakuuta 2009 ja 21 päivänä tammikuuta 2010. Pyydetyt tiedot toimitettiin 3 päivänä marraskuuta 2008 ja 6 päivänä toukokuuta 2010 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pyysi täsmennyksiä tietoihin 8 päivänä syyskuuta 2008 ja 17 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyillä kirjeillä, joihin lähetettiin muistutuskirjeet 6 päivänä lokakuuta 2009 ja 21 päivänä tammikuuta 2010. Pyydetyt tiedot toimitettiin 3 päivänä marraskuuta 2008 ja 6 päivänä toukokuuta 2010 päivätyillä kirjeillä.

| (3) | Italian viranomaisten kanssa pidettiin kokoukset 19 päivänä syyskuuta 2010 ja 30 päivänä maaliskuuta 2011. |
| --- | --- |

(3)

Italian viranomaisten kanssa pidettiin kokoukset 19 päivänä syyskuuta 2010 ja 30 päivänä maaliskuuta 2011.

| (4) | Komissio pyysi 21 päivänä lokakuuta 2010 päivätyllä sähköpostiviestillä lisätietoja, jotka toimitettiin 18 päivänä marraskuuta ja 23 päivänä marraskuuta 2010 sekä 10 päivänä toukokuuta 2011 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(4)

Komissio pyysi 21 päivänä lokakuuta 2010 päivätyllä sähköpostiviestillä lisätietoja, jotka toimitettiin 18 päivänä marraskuuta ja 23 päivänä marraskuuta 2010 sekä 10 päivänä toukokuuta 2011 päivätyillä kirjeillä.

| (5) | Komissio ilmoitti Italialle 20 päivänä marraskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä päättäneensä aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, joka koskee Carbosulcisille myönnettyä tukea. |
| --- | --- |

(5)

Komissio ilmoitti Italialle 20 päivänä marraskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä päättäneensä aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, joka koskee Carbosulcisille myönnettyä tukea.

| (6) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (4). Komissio on kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa tuesta. |
| --- | --- |

(6)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (4). Komissio on kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa tuesta.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

4

| (7) | Italia esitti huomautuksensa 21 päivänä joulukuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. Kaikki komission saamat kolmansien osapuolten huomautukset olivat Carbosulcisin työntekijöiden esittämiä. Komissio toimitti kolmansien osapuolten huomautukset 18 päivänä maaliskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä edelleen Italialle, jolle annettiin mahdollisuus vastata. Huomautuksia ei esitetty. |
| --- | --- |

(7)

Italia esitti huomautuksensa 21 päivänä joulukuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. Kaikki komission saamat kolmansien osapuolten huomautukset olivat Carbosulcisin työntekijöiden esittämiä. Komissio toimitti kolmansien osapuolten huomautukset 18 päivänä maaliskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä edelleen Italialle, jolle annettiin mahdollisuus vastata. Huomautuksia ei esitetty.

| (8) | Komissio ja Italian viranomaiset järjestivät vuonna 2013 useita kokouksia sekä tiedonvaihtoa, ja lopulta Italia toimitti 9 päivänä huhtikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä kaivoksen sulkemista koskevan lopullisen suunnitelman, jäljempänä ’sulkemissuunnitelma’ tai ’suunnitelma’, neuvoston päätöksen mukaisesti. Suunnitelmaa muutettiin 17 päivänä heinäkuuta 2014. |
| --- | --- |

(8)

Komissio ja Italian viranomaiset järjestivät vuonna 2013 useita kokouksia sekä tiedonvaihtoa, ja lopulta Italia toimitti 9 päivänä huhtikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä kaivoksen sulkemista koskevan lopullisen suunnitelman, jäljempänä ’sulkemissuunnitelma’ tai ’suunnitelma’, neuvoston päätöksen mukaisesti. Suunnitelmaa muutettiin 17 päivänä heinäkuuta 2014.

| (9) | Italian viranomaiset ovat korostaneet, että päätös tuesta Carbosulcisin hallinnoiman Nuraxi Figus -kaivoksen toiminnan hallitun ja peruuttamattoman lopettamisen rahoittamiseen, jäljempänä ’tukitoimenpide’ tai ’toimenpide’, on tehtävä kiireellisesti. Sulkemissuunnitelma on nimittäin pantava pikaisesti täytäntöön, jotta voidaan varmistaa kaivoksen kontrolloitu ja turvallinen sulkeminen ja rajoittaa samalla alueella syntyneitä sosiaalisia jännitteitä. Näin ollen tässä päätöksessä pitäydytään arvioimaan edellä 8 kohdassa kuvattua tukitoimenpidettä. |
| --- | --- |

(9)

Italian viranomaiset ovat korostaneet, että päätös tuesta Carbosulcisin hallinnoiman Nuraxi Figus -kaivoksen toiminnan hallitun ja peruuttamattoman lopettamisen rahoittamiseen, jäljempänä ’tukitoimenpide’ tai ’toimenpide’, on tehtävä kiireellisesti. Sulkemissuunnitelma on nimittäin pantava pikaisesti täytäntöön, jotta voidaan varmistaa kaivoksen kontrolloitu ja turvallinen sulkeminen ja rajoittaa samalla alueella syntyneitä sosiaalisia jännitteitä. Näin ollen tässä päätöksessä pitäydytään arvioimaan edellä 8 kohdassa kuvattua tukitoimenpidettä.

| (10) | Italia ilmoitti 2 päivänä syyskuuta 2014, ettei se käytä sille SEUT-sopimuksen 342 artiklan ja asetuksen N:o 1 (5) 3 artiklan nojalla kuuluvaa oikeutta vaatia, että päätös tehdään italiankielisenä, ja että se hyväksyy, että päätös tehdään englanninkielisenä. |
| --- | --- |

(10)

Italia ilmoitti 2 päivänä syyskuuta 2014, ettei se käytä sille SEUT-sopimuksen 342 artiklan ja asetuksen N:o 1 (5) 3 artiklan nojalla kuuluvaa oikeutta vaatia, että päätös tehdään italiankielisenä, ja että se hyväksyy, että päätös tehdään englanninkielisenä.

5

2.   SULKEMISSUUNNITELMAN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

SULKEMISSUUNNITELMAN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

| (11) | Carbosulcis on ainoa Italiassa toimiva yritys, joka käyttää Sardiniassa sijaitsevan Sulcis-Iglesienten alueen Nuraxi Figus -kaivoksesta saatavaa kivihiiltä. Nuraxi Figus on Italian ainoa toimiva kivihiilikaivos ja ainoa kivihiiliallas. Siinä on vain yksi tuotantoyksikkö. Yrityksen tuotteet voidaan myydä ainoastaan kansallisilla markkinoilla sähköntuotantoa varten (6). Carbosulcisin koko tuotannon ostaa lähellä sijaitseva Portovesmen lämpövoimala. Sulcisin kivihiilen keskimääräinen alempi lämpöarvo on 5 100 kcal/kg, keskimääräinen rikkipitoisuus 6,5 prosenttia ja keskimääräinen tuhkapitoisuus 15 prosenttia. Näin ollen se on heikkolaatuista ja sen lämpöarvo on matala. |
| --- | --- |

(11)

Carbosulcis on ainoa Italiassa toimiva yritys, joka käyttää Sardiniassa sijaitsevan Sulcis-Iglesienten alueen Nuraxi Figus -kaivoksesta saatavaa kivihiiltä. Nuraxi Figus on Italian ainoa toimiva kivihiilikaivos ja ainoa kivihiiliallas. Siinä on vain yksi tuotantoyksikkö. Yrityksen tuotteet voidaan myydä ainoastaan kansallisilla markkinoilla sähköntuotantoa varten (6). Carbosulcisin koko tuotannon ostaa lähellä sijaitseva Portovesmen lämpövoimala. Sulcisin kivihiilen keskimääräinen alempi lämpöarvo on 5 100 kcal/kg, keskimääräinen rikkipitoisuus 6,5 prosenttia ja keskimääräinen tuhkapitoisuus 15 prosenttia. Näin ollen se on heikkolaatuista ja sen lämpöarvo on matala.

6

| (12) | Kaivos perustettiin alun perin osaksi integroitua hanketta, jossa oli tarkoitus louhia kivihiiltä ja tuottaa sähköä rakennettavaksi tarkoitetussa uudessa kivihiilivoimalaitoksessa. Hanke kuitenkin viivästyi. Vuodesta 1996 lähtien kaivosta käytettiin väliaikaisesti, kun odotettiin Sardinian alueen myöntämää yhdistettyä toimilupaa, jota ei lopulta koskaan myönnetty. |
| --- | --- |

(12)

Kaivos perustettiin alun perin osaksi integroitua hanketta, jossa oli tarkoitus louhia kivihiiltä ja tuottaa sähköä rakennettavaksi tarkoitetussa uudessa kivihiilivoimalaitoksessa. Hanke kuitenkin viivästyi. Vuodesta 1996 lähtien kaivosta käytettiin väliaikaisesti, kun odotettiin Sardinian alueen myöntämää yhdistettyä toimilupaa, jota ei lopulta koskaan myönnetty.

| (13) | Italian viranomaisten mukaan Italia päätti hylätä alkuperäisen integroidun hankkeen lopullisesti ja sulkea kaivoksen sulkemissuunnitelman mukaisesti. Kaivoksen toiminta on 1. tammikuuta 2011 lähtien rajattu lähinnä vähimmäistuotannon ylläpitämiseen ja kaivoksen turvallisuuden varmistavien huoltotöiden toteuttamiseen. Näillä toiminnoilla valmistellaan sulkemissuunnitelman täytäntöönpanoa. Sulkemissuunnitelmassa vahvistetaan, että tuettu kivihiilikaivostoiminta lopetetaan vuoden 2018 loppuun mennessä ja että kaivoksen käytöstäpoistoa koskevat turvallisuustoimenpiteet saatetaan päätökseen vuoden 2027 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(13)

Italian viranomaisten mukaan Italia päätti hylätä alkuperäisen integroidun hankkeen lopullisesti ja sulkea kaivoksen sulkemissuunnitelman mukaisesti. Kaivoksen toiminta on 1. tammikuuta 2011 lähtien rajattu lähinnä vähimmäistuotannon ylläpitämiseen ja kaivoksen turvallisuuden varmistavien huoltotöiden toteuttamiseen. Näillä toiminnoilla valmistellaan sulkemissuunnitelman täytäntöönpanoa. Sulkemissuunnitelmassa vahvistetaan, että tuettu kivihiilikaivostoiminta lopetetaan vuoden 2018 loppuun mennessä ja että kaivoksen käytöstäpoistoa koskevat turvallisuustoimenpiteet saatetaan päätökseen vuoden 2027 loppuun mennessä.

| (14) | Italia korosti, että Sulcis-Iglesienten alueen taloudellinen ja sosiaalinen tilanne on erityisen heikko, sillä alueen työttömyysaste on muuta maata korkeampi. Huhut kaivoksen mahdollisesta äkillisestä sulkemisesta ovat jo aiheuttaneet vakavia sosiaalisia jännitteitä, jotka ovat kärjistyneet [protesteiksi ja] mielenosoituksiksi. |
| --- | --- |

(14)

Italia korosti, että Sulcis-Iglesienten alueen taloudellinen ja sosiaalinen tilanne on erityisen heikko, sillä alueen työttömyysaste on muuta maata korkeampi. Huhut kaivoksen mahdollisesta äkillisestä sulkemisesta ovat jo aiheuttaneet vakavia sosiaalisia jännitteitä, jotka ovat kärjistyneet [protesteiksi ja] mielenosoituksiksi.

2.1   Oikeusperusta ja tuen myöntävä viranomainen

Oikeusperusta ja tuen myöntävä viranomainen

| (15) | Tukitoimenpiteen oikeusperusta oli laki N:o 99/2009 ja Sardinian autonomisen alueen neuvoston 20 päivänä joulukuuta 2013 antama päätöslauselma N:o 53/75. Tukitoimenpiteen myöntävät viranomaiset ovat Sardinian alue ja taloudellisen kehityksen ministeri. |
| --- | --- |

(15)

Tukitoimenpiteen oikeusperusta oli laki N:o 99/2009 ja Sardinian autonomisen alueen neuvoston 20 päivänä joulukuuta 2013 antama päätöslauselma N:o 53/75. Tukitoimenpiteen myöntävät viranomaiset ovat Sardinian alue ja taloudellisen kehityksen ministeri.

2.2   Sulkemissuunnitelma

Sulkemissuunnitelma

| (16) | Kaivos on sulkemissuunnitelman mukaisesti tarkoitus poistaa käytöstä kolmessa vaiheessa: 1) saatetaan päätökseen kivihiilen louhinta paneelista W3 longwall-menetelmän mukaisesti, turvataan avausperät ja suoritetaan muut työt maanalaisten työmaiden jatkuvan turvallisuuden takaamiseksi; 2) kannustetaan eläköitymiseen ja hyödynnetään paneeleita shortwall-menetelmän mukaisesti; 3) saatetaan paneelien hyödyntäminen päätökseen ja vähennetään tuotantotasoja, myönnetään lisää eläköitymiskannusteita sekä toteutetaan lisätoimia henkilökunnan auttamiseksi uuden työpaikan haussa. |
| --- | --- |

(16)

Kaivos on sulkemissuunnitelman mukaisesti tarkoitus poistaa käytöstä kolmessa vaiheessa: 1) saatetaan päätökseen kivihiilen louhinta paneelista W3 longwall-menetelmän mukaisesti, turvataan avausperät ja suoritetaan muut työt maanalaisten työmaiden jatkuvan turvallisuuden takaamiseksi; 2) kannustetaan eläköitymiseen ja hyödynnetään paneeleita shortwall-menetelmän mukaisesti; 3) saatetaan paneelien hyödyntäminen päätökseen ja vähennetään tuotantotasoja, myönnetään lisää eläköitymiskannusteita sekä toteutetaan lisätoimia henkilökunnan auttamiseksi uuden työpaikan haussa.

| (17) | Kauppahiiltä tuotettiin vuonna 2011 kaikkiaan 63 059 tonnia. Vuonna 2018 tuotannon odotetaan olevan vain 30 000 tonnia. |
| --- | --- |

(17)

Kauppahiiltä tuotettiin vuonna 2011 kaikkiaan 63 059 tonnia. Vuonna 2018 tuotannon odotetaan olevan vain 30 000 tonnia.

| (18) | Tukitoimenpiteen tarkoituksena on helpottaa kaivoksen sulkemista vuoteen 2018 mennessä ja kattaa tämänhetkiset, vuosia 2011–2018 koskevat, tuotantotappiot, jotka johtuvat kaivoksen käytöstä neuvoston päätöksessä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. Toimenpiteellä on lisäksi tarkoitus kattaa poikkeukselliset kustannukset, joita kaivoksen lopullisesta sulkemisesta aiheutuu. |
| --- | --- |

(18)

Tukitoimenpiteen tarkoituksena on helpottaa kaivoksen sulkemista vuoteen 2018 mennessä ja kattaa tämänhetkiset, vuosia 2011–2018 koskevat, tuotantotappiot, jotka johtuvat kaivoksen käytöstä neuvoston päätöksessä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. Toimenpiteellä on lisäksi tarkoitus kattaa poikkeukselliset kustannukset, joita kaivoksen lopullisesta sulkemisesta aiheutuu.

| (19) | Suunnitelman tavoitteena on asteittainen käytöstäpoistaminen sosiaalisesti kestävällä tavalla. Italia katsoo kyseisen lähestymistavan perusteella, että kaivos voidaan sulkea aikaisintaan vuonna 2018. Henkilöstöä vähennetään vähitellen 467:stä (vuonna 2011) 119:ään (vuonna 2018). Vanhemmille työntekijöille myönnetään eläköitymiskannusteita. Nuoremman henkilöstön työllistymisen tueksi tarvitaan lisätoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(19)

Suunnitelman tavoitteena on asteittainen käytöstäpoistaminen sosiaalisesti kestävällä tavalla. Italia katsoo kyseisen lähestymistavan perusteella, että kaivos voidaan sulkea aikaisintaan vuonna 2018. Henkilöstöä vähennetään vähitellen 467:stä (vuonna 2011) 119:ään (vuonna 2018). Vanhemmille työntekijöille myönnetään eläköitymiskannusteita. Nuoremman henkilöstön työllistymisen tueksi tarvitaan lisätoimenpiteitä.

| (20) | Vuoden 2018 lopussa jäljellä olevia työntekijöitä tarvitaan toteuttamaan turvallisuuteen ja ympäristön ennallistamiseen liittyviä tehtäviä, jotka aloitetaan alueellisten ympäristövaikutusten arvioinnin valmistuttua ja joiden odotetaan jatkuvan vuoteen 2027. Kaivostoiminnan päätyttyä maanalainen kaivoslaitteisto tuodaan ylös ja hylätyt tunnelit täytetään läheisestä Portovesmen lämpövoimalasta saatavalla tuhkalla. |
| --- | --- |

(20)

Vuoden 2018 lopussa jäljellä olevia työntekijöitä tarvitaan toteuttamaan turvallisuuteen ja ympäristön ennallistamiseen liittyviä tehtäviä, jotka aloitetaan alueellisten ympäristövaikutusten arvioinnin valmistuttua ja joiden odotetaan jatkuvan vuoteen 2027. Kaivostoiminnan päätyttyä maanalainen kaivoslaitteisto tuodaan ylös ja hylätyt tunnelit täytetään läheisestä Portovesmen lämpövoimalasta saatavalla tuhkalla.

| (21) | Työntekijöiden, jotka sulkemissuunnitelman täytäntöönpanon aikana menettävät työpaikkansa kivihiilikaivosalalla, on löydettävä uusi työpaikka. Tätä varten suunnitelmassa määrätään sellaisten työvoimapolitiikkojen hyväksymisestä, joilla edistetään työntekijöiden uudelleenkoulutusta ja helpotetaan siirtymistä muille toimialoille. |
| --- | --- |

(21)

Työntekijöiden, jotka sulkemissuunnitelman täytäntöönpanon aikana menettävät työpaikkansa kivihiilikaivosalalla, on löydettävä uusi työpaikka. Tätä varten suunnitelmassa määrätään sellaisten työvoimapolitiikkojen hyväksymisestä, joilla edistetään työntekijöiden uudelleenkoulutusta ja helpotetaan siirtymistä muille toimialoille.

| (22) | Aika, joka kaivoksen sulkemisen jälkeen tarvitaan suunnitelman loppuunsaattamiseen riippuu siitä, kauanko laitteistojen tuominen maanpinnalle kestää. Arvioiden mukaan siihen kuluu yli kaksi vuotta. |
| --- | --- |

(22)

Aika, joka kaivoksen sulkemisen jälkeen tarvitaan suunnitelman loppuunsaattamiseen riippuu siitä, kauanko laitteistojen tuominen maanpinnalle kestää. Arvioiden mukaan siihen kuluu yli kaksi vuotta.

| (23) | Töiden kesto riippuu myös siitä, paljonko aikaa kuluu, ennen kuin tunnelit on sinetöity täyttämällä ne Portovesmen lämpövoimalasta saatavalla tuhkapohjaisella lietteellä. Tämän arvioidaan kestävän noin kuusi vuotta. |
| --- | --- |

(23)

Töiden kesto riippuu myös siitä, paljonko aikaa kuluu, ennen kuin tunnelit on sinetöity täyttämällä ne Portovesmen lämpövoimalasta saatavalla tuhkapohjaisella lietteellä. Tämän arvioidaan kestävän noin kuusi vuotta.

| (24) | Lisäksi maanpäällisten alueiden ympäristö saatetaan ennalleen. Ennallistaminen kattaa rikastushiekka-altaiden sinetöinnin, jätevedenkäsittelyjärjestelmän rakentamisen ja kotoperäisten kasvien istuttamisen. |
| --- | --- |

(24)

Lisäksi maanpäällisten alueiden ympäristö saatetaan ennalleen. Ennallistaminen kattaa rikastushiekka-altaiden sinetöinnin, jätevedenkäsittelyjärjestelmän rakentamisen ja kotoperäisten kasvien istuttamisen.

2.3   Tukikelpoiset kustannukset, tuen muoto ja tuen määrä

Tukikelpoiset kustannukset, tuen muoto ja tuen määrä

| (25) | Tukitoimenpiteen puitteissa tukea myönnetään nykyisten tuotantokustannusten ja suljettavan kivihiilikaivoksen tulojen positiivisen eron (tuotantotappiot) kattamiseen. Tuella on lisäksi tarkoitus kattaa sellaiset kaivoksen sulkemisesta aiheutuvat kustannukset, jotka eivät liity nykyiseen tuotantoon (poikkeukselliset kustannukset). Tuotantotappioiden kattamiseen myönnettävällä tuella on tarkoitus kattaa vuosien 2011 ja 2018 välillä syntyvät kustannukset, ja sen maksaminen päättyy tuotannon päättyessä vuonna 2018. |
| --- | --- |

(25)

Tukitoimenpiteen puitteissa tukea myönnetään nykyisten tuotantokustannusten ja suljettavan kivihiilikaivoksen tulojen positiivisen eron (tuotantotappiot) kattamiseen. Tuella on lisäksi tarkoitus kattaa sellaiset kaivoksen sulkemisesta aiheutuvat kustannukset, jotka eivät liity nykyiseen tuotantoon (poikkeukselliset kustannukset). Tuotantotappioiden kattamiseen myönnettävällä tuella on tarkoitus kattaa vuosien 2011 ja 2018 välillä syntyvät kustannukset, ja sen maksaminen päättyy tuotannon päättyessä vuonna 2018.

| (26) | On ehdotettu, että tuki myönnettäisiin suorana avustuksena ja että se jakaantuisi seuraavasti:






  a) | Tuotantotappioiden kattamiseen on jo myönnetty tai myönnetään kaudella 2011–2018 kaikkiaan 213 126 607 euroa. Tuotantokustannuksina voidaan ottaa huomioon seuraavat kustannukset: toimintakustannukset (myös energia, arvon aleneminen ja kuljetuskustannukset) ja henkilöstökustannukset, sellaisina kuin ne yksilöidään liitteessä I, sekä (kustannusten) rahoitus- ja talousennusteet.

  Taulukko 1 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantokustannukset | 61 761 625 | 62 253 732 | 40 516 662 | 36 714 704 | 27 313 944 | 24 753 204 | 17 686 600 | 15 207 600 |
| Tulot | 4 582 000 | 12 912 702 | 6 251 329 | 4 709 016 | 3 474 216 | 2 898 428 | 3 951 360 | 1 481 760 |
| Tuotantokustannusten ja tulojen ero | 57 179 625 | 49 341 030 | 34 265 333 | 32 005 689 | 23 839 729 | 21 854 776 | 13 735 240 | 13 725 840 |
| Neuvoston päätöksen 3 artiklaan perustuva tuki | 55 000 000 | 18 700 000 | 34 265 333 | 32 005 689 | 23 839 729 | 21 854 776 | 13 735 240 | 13 725 840 |

(26)

On ehdotettu, että tuki myönnettäisiin suorana avustuksena ja että se jakaantuisi seuraavasti:

a)

Tuotantotappioiden kattamiseen on jo myönnetty tai myönnetään kaudella 2011–2018 kaikkiaan 213 126 607 euroa. Tuotantokustannuksina voidaan ottaa huomioon seuraavat kustannukset: toimintakustannukset (myös energia, arvon aleneminen ja kuljetuskustannukset) ja henkilöstökustannukset, sellaisina kuin ne yksilöidään liitteessä I, sekä (kustannusten) rahoitus- ja talousennusteet.

Taulukko 1

Taulukko 1

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

Tuotantokustannukset

61 761 625

62 253 732

40 516 662

36 714 704

27 313 944

24 753 204

17 686 600

15 207 600

Tulot

4 582 000

12 912 702

6 251 329

4 709 016

3 474 216

2 898 428

3 951 360

1 481 760

Tuotantokustannusten ja tulojen ero

57 179 625

49 341 030

34 265 333

32 005 689

23 839 729

21 854 776

13 735 240

13 725 840

Neuvoston päätöksen 3 artiklaan perustuva tuki

55 000 000

18 700 000

34 265 333

32 005 689

23 839 729

21 854 776

13 735 240

13 725 840

| b) | Tukitoimenpiteen mukaan poikkeuksellisten kustannusten kattamiseen tarkoitettua tukea tarvitaan vuoden 2018 jälkeen vuoteen 2027 saakka. Tukitoimenpiteessä ehdotetaan suorien avustusten myöntämistä seuraaville poikkeuksellisten kustannusten luokille: |
| --- | --- |

b)

Tukitoimenpiteen mukaan poikkeuksellisten kustannusten kattamiseen tarkoitettua tukea tarvitaan vuoden 2018 jälkeen vuoteen 2027 saakka. Tukitoimenpiteessä ehdotetaan suorien avustusten myöntämistä seuraaville poikkeuksellisten kustannusten luokille:

i.   Työttömiksi jääneitä tai jääviä työntekijöitä koskevat poikkeukselliset kustannukset

Työttömiksi jääneitä tai jääviä työntekijöitä koskevat poikkeukselliset kustannukset

| (27) | Neuvoston päätöksen liitteessä olevan 1 kohdan b alakohdan mukaisiin kustannuksiin kuuluu irtisanoutumiskannusteita: sulkemissuunnitelman mukaan sellaisille työntekijöille maksetaan kahden vuoden palkka, jotka jäävät eläkkeelle, vaikka olosuhteet mahdollistaisivat palveluksessa pysymisen, tai jotka päättävät perustaa oman yrityksen tai muutoin lähteä yrityksestä osallistuttuaan uudelleenkoulutukseen ja työllistymisohjelmiin. |
| --- | --- |

(27)

Neuvoston päätöksen liitteessä olevan 1 kohdan b alakohdan mukaisiin kustannuksiin kuuluu irtisanoutumiskannusteita: sulkemissuunnitelman mukaan sellaisille työntekijöille maksetaan kahden vuoden palkka, jotka jäävät eläkkeelle, vaikka olosuhteet mahdollistaisivat palveluksessa pysymisen, tai jotka päättävät perustaa oman yrityksen tai muutoin lähteä yrityksestä osallistuttuaan uudelleenkoulutukseen ja työllistymisohjelmiin.

| (28) | Tukitoimenpiteen mukaisesti ehdotetaan, että tämäntyyppistä tukea myönnettäisiin kaudella 2013–2027 enintään 45,5 miljoonaa euroa. Enimmäismäärä täyttyisi, jos kaikki ne ylimääräiset henkilöstön jäsenet, jotka eivät voisi jatkaa tehtävässään eläköitymiseen asti, päättäisivät perustaa yrityksen tai muutoin lähteä yrityksestä. Jos kaikki kyseiset henkilöstön jäsenet työllistyisivät muihin tehtäviin, tuen määrä olisi 30 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(28)

Tukitoimenpiteen mukaisesti ehdotetaan, että tämäntyyppistä tukea myönnettäisiin kaudella 2013–2027 enintään 45,5 miljoonaa euroa. Enimmäismäärä täyttyisi, jos kaikki ne ylimääräiset henkilöstön jäsenet, jotka eivät voisi jatkaa tehtävässään eläköitymiseen asti, päättäisivät perustaa yrityksen tai muutoin lähteä yrityksestä. Jos kaikki kyseiset henkilöstön jäsenet työllistyisivät muihin tehtäviin, tuen määrä olisi 30 miljoonaa euroa.

ii.   Kustannukset, jotka liittyvät työntekijöiden uudelleensopeuttamiseen uuden työpaikan löytämisen helpottamiseksi kivihiiliteollisuuden ulkopuolelta

Kustannukset, jotka liittyvät työntekijöiden uudelleensopeuttamiseen uuden työpaikan löytämisen helpottamiseksi kivihiiliteollisuuden ulkopuolelta

| (29) | Neuvoston päätöksen liitteessä olevan 1 kohdan d alakohdan mukaisiin kustannuksiin kuuluu sellaisen henkilöstön uudelleenkoulutus, joka on jäänyt tai jää työttömäksi kivihiiliteollisuudesta. |
| --- | --- |

(29)

Neuvoston päätöksen liitteessä olevan 1 kohdan d alakohdan mukaisiin kustannuksiin kuuluu sellaisen henkilöstön uudelleenkoulutus, joka on jäänyt tai jää työttömäksi kivihiiliteollisuudesta.

| (30) | Vuoden kestävän uudelleenkoulutusohjelman mukaisesti tällaiset työntekijät voidaan työllistää uudelleen ensisijaisesti vaihtoehtoisiin tehtäviin Carbosulcisin alueella ja/tai aiempien kaivos- ja teollisuusalueiden siivoamista koskeviin ympäristötehtäviin. Vaihtoehtoisesti he voivat perustaa oman yrityksen tai muutoin lähteä yrityksestä, jolloin he saavat työsuhteen päättämiseen liittyvän bonuksen, joka vastaa kahden vuoden palkkaa. Koulutuksia järjestetään seuraavasti:






  a) | vuonna 2016 (62 työntekijälle) |
| --- | --- | --- |

(30)

Vuoden kestävän uudelleenkoulutusohjelman mukaisesti tällaiset työntekijät voidaan työllistää uudelleen ensisijaisesti vaihtoehtoisiin tehtäviin Carbosulcisin alueella ja/tai aiempien kaivos- ja teollisuusalueiden siivoamista koskeviin ympäristötehtäviin. Vaihtoehtoisesti he voivat perustaa oman yrityksen tai muutoin lähteä yrityksestä, jolloin he saavat työsuhteen päättämiseen liittyvän bonuksen, joka vastaa kahden vuoden palkkaa. Koulutuksia järjestetään seuraavasti:

a)

vuonna 2016 (62 työntekijälle)

| b) | vuonna 2019 (54 työntekijälle) |
| --- | --- |

b)

vuonna 2019 (54 työntekijälle)

| c) | vuonna 2028 (35 työntekijälle). |
| --- | --- |

c)

vuonna 2028 (35 työntekijälle).

| (31) | Kivihiiliteollisuudesta työttömäksi jäävän henkilöstön koulutuksen odotetaan maksavan kaikkiaan noin 11,5 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(31)

Kivihiiliteollisuudesta työttömäksi jäävän henkilöstön koulutuksen odotetaan maksavan kaikkiaan noin 11,5 miljoonaa euroa.

| (32) | Näihin kustannuksiin kuuluvat työntekijöiden palkat koulutusvuoden ajalta (yhteensä noin 8,1 miljoonaa euroa) sekä koulutuksen kustannukset (noin 3,4 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(32)

Näihin kustannuksiin kuuluvat työntekijöiden palkat koulutusvuoden ajalta (yhteensä noin 8,1 miljoonaa euroa) sekä koulutuksen kustannukset (noin 3,4 miljoonaa euroa).

iii.   Erityisesti kivihiiliteollisuutta koskevista vero-, laki- ja hallinnollisista säännöksistä aiheutuvat jäännöskustannukset

Erityisesti kivihiiliteollisuutta koskevista vero-, laki- ja hallinnollisista säännöksistä aiheutuvat jäännöskustannukset

| (33) | Neuvoston päätöksen liitteessä olevan 1 kohdan f alakohdan mukaisiin kustannuksiin kuuluu kaivoksen käyttöä vuosina 2019–2026 koskevan toimiluvan maksu, joka on yhteensä noin 800 000 euroa. |
| --- | --- |

(33)

Neuvoston päätöksen liitteessä olevan 1 kohdan f alakohdan mukaisiin kustannuksiin kuuluu kaivoksen käyttöä vuosina 2019–2026 koskevan toimiluvan maksu, joka on yhteensä noin 800 000 euroa.

iv.   Kivihiilen tuotantoyksiköiden sulkemisesta aiheutuneet ylimääräiset maanalaiset turvallisuustoimet

Kivihiilen tuotantoyksiköiden sulkemisesta aiheutuneet ylimääräiset maanalaiset turvallisuustoimet

| (34) | Kun tuotanto kaivoksessa päättyy, on toteutettava turvallisuustoimia, kuten suljettava kaivoksen louhintarinta ja kuljetettava pois kaivostoiminnassa aiemmin käytetyt koneet. Italian viranomaisten mukaan seuraavat yksityiskohtaiset turvallisuusvaatimukset ovat olennaisia kaivoksen hylkäämiseen liittyvissä toimissa: maanalaisten koneiden, laitteistojen ja turvallisuuslaitteiden tuominen maanpinnalle; kaivoksen tuulettaminen haitallisten kaasujen laimentamiseksi ja poistamiseksi; vedenpoistopumppauksen ylläpitäminen; ja hylättyjen tunneleiden täyttäminen Portovesmen lämpövoimalasta saatavalla tuhkalla. |
| --- | --- |

(34)

Kun tuotanto kaivoksessa päättyy, on toteutettava turvallisuustoimia, kuten suljettava kaivoksen louhintarinta ja kuljetettava pois kaivostoiminnassa aiemmin käytetyt koneet. Italian viranomaisten mukaan seuraavat yksityiskohtaiset turvallisuusvaatimukset ovat olennaisia kaivoksen hylkäämiseen liittyvissä toimissa: maanalaisten koneiden, laitteistojen ja turvallisuuslaitteiden tuominen maanpinnalle; kaivoksen tuulettaminen haitallisten kaasujen laimentamiseksi ja poistamiseksi; vedenpoistopumppauksen ylläpitäminen; ja hylättyjen tunneleiden täyttäminen Portovesmen lämpövoimalasta saatavalla tuhkalla.

| (35) | Italia arvioi, että kaudella 2014–2026 tarvitaan lisäksi vielä 28 miljoonaa euroa kaivoksen sulkemiseen liittyviä muita turvallisuustoimia koskevien kertaluontoisten kustannusten kattamiseen. |
| --- | --- |

(35)

Italia arvioi, että kaudella 2014–2026 tarvitaan lisäksi vielä 28 miljoonaa euroa kaivoksen sulkemiseen liittyviä muita turvallisuustoimia koskevien kertaluontoisten kustannusten kattamiseen.

| (36) | Niiden vuosien aikana, joina laitteistoja tuodaan maanpinnalle ja hylätyt tunnelit täytetään tuhkalla, syntyy henkilöstökulujen lisäksi myös muita kuluja esimerkiksi tuuletus- ja pumppauslaitteiden vaatimasta sähköstä sekä töiden toteuttamisen edellyttämien palveluiden ja materiaalien hankinnasta. |
| --- | --- |

(36)

Niiden vuosien aikana, joina laitteistoja tuodaan maanpinnalle ja hylätyt tunnelit täytetään tuhkalla, syntyy henkilöstökulujen lisäksi myös muita kuluja esimerkiksi tuuletus- ja pumppauslaitteiden vaatimasta sähköstä sekä töiden toteuttamisen edellyttämien palveluiden ja materiaalien hankinnasta.

| (37) | Italian viranomaisten mukaan laitteistojen hakemista maan alta ja tunneleiden sinetöimistä täyttämällä ne tuhkalla ei voida aloittaa ennen vuotta 2018, sillä henkilöstö ja laitteisto ovat vielä varattuina kivihiilikaivostoiminnassa. Lisäksi tuhkan käyttäminen tunneleiden sinetöimiseen edellyttää ennakkohyväksyntää. |
| --- | --- |

(37)

Italian viranomaisten mukaan laitteistojen hakemista maan alta ja tunneleiden sinetöimistä täyttämällä ne tuhkalla ei voida aloittaa ennen vuotta 2018, sillä henkilöstö ja laitteisto ovat vielä varattuina kivihiilikaivostoiminnassa. Lisäksi tuhkan käyttäminen tunneleiden sinetöimiseen edellyttää ennakkohyväksyntää.

| (38) | Aika, joka kaivoksen sulkemisen jälkeen tarvitaan suunnitelman loppuunsaattamiseen riippuu siitä, kauanko laitteistojen tuominen maanpinnalle kestää. Arvioiden mukaan siihen kuluu yli kaksi vuotta. Laitteistoihin voi kuulua esimerkiksi seuraavia:






  a) | hihnakuljettimet: hihnaa on purettava ja tuotava maanpinnalle noin 5 kilometriä; |
| --- | --- | --- |

(38)

Aika, joka kaivoksen sulkemisen jälkeen tarvitaan suunnitelman loppuunsaattamiseen riippuu siitä, kauanko laitteistojen tuominen maanpinnalle kestää. Arvioiden mukaan siihen kuluu yli kaksi vuotta. Laitteistoihin voi kuulua esimerkiksi seuraavia:

a)

hihnakuljettimet: hihnaa on purettava ja tuotava maanpinnalle noin 5 kilometriä;

| b) | putkistot: putkia on purettava ja tuotava maanpinnalle yli 30 kilometriä; |
| --- | --- |

b)

putkistot: putkia on purettava ja tuotava maanpinnalle yli 30 kilometriä;

| c) | kymmeniä kilometrejä sähkö- ja puhelinlinjoja, sähköasemia, muuntajia, katkaisijoita jne.; |
| --- | --- |

c)

kymmeniä kilometrejä sähkö- ja puhelinlinjoja, sähköasemia, muuntajia, katkaisijoita jne.;

| d) | vanhat laitteistot, jotka ovat vielä varastoituina tunneleissa. |
| --- | --- |

d)

vanhat laitteistot, jotka ovat vielä varastoituina tunneleissa.

| (39) | Suunnitelman toteuttamisen kesto riippuu myös siitä, paljonko aikaa kuluu ennen kuin tunnelit on sinetöity täyttämällä ne Portovesmen lämpövoimalasta saatavalla tuhkapohjaisella lietteellä. Tunneleiden täyttämisprosessi jaetaan seuraaviin vaiheisiin:






  a) | tarpeettomiksi käyneiden vanhojen laitteistojen, kuten hylättyjen koneiden, sähkölinjojen, putkistojen jne., poistaminen; |
| --- | --- | --- |

(39)

Suunnitelman toteuttamisen kesto riippuu myös siitä, paljonko aikaa kuluu ennen kuin tunnelit on sinetöity täyttämällä ne Portovesmen lämpövoimalasta saatavalla tuhkapohjaisella lietteellä. Tunneleiden täyttämisprosessi jaetaan seuraaviin vaiheisiin:

a)

tarpeettomiksi käyneiden vanhojen laitteistojen, kuten hylättyjen koneiden, sähkölinjojen, putkistojen jne., poistaminen;

| b) | tuhkan ja veden muodostaman laastin maan alle pumppaamiseen tarvittavan välineistön (putkistot, paineenpoistojärjestelmät, äänijärjestelmä ja paineenseurantajärjestelmä) asentaminen; |
| --- | --- |

b)

tuhkan ja veden muodostaman laastin maan alle pumppaamiseen tarvittavan välineistön (putkistot, paineenpoistojärjestelmät, äänijärjestelmä ja paineenseurantajärjestelmä) asentaminen;

| c) | seinien rakentaminen pitämään lietettä paikallaan ja rajaamaan täytettäviä alueita; |
| --- | --- |

c)

seinien rakentaminen pitämään lietettä paikallaan ja rajaamaan täytettäviä alueita;

| d) | ilmanvaihtojärjestelmän valmisteleminen paineistetun tuuletuksen varmistamiseksi sen jälkeen, kun normaali ilmanvaihto katkeaa tunnelin täyttämisen myötä; |
| --- | --- |

d)

ilmanvaihtojärjestelmän valmisteleminen paineistetun tuuletuksen varmistamiseksi sen jälkeen, kun normaali ilmanvaihto katkeaa tunnelin täyttämisen myötä;

| e) | pumppauslaitteen valmisteleminen maan alle pumpattavan laastin sekoittamiseen ja pumppaamiseen; |
| --- | --- |

e)

pumppauslaitteen valmisteleminen maan alle pumpattavan laastin sekoittamiseen ja pumppaamiseen;

| f) | tunnelin jokaisen osion täyttäminen valmistelemisen jälkeen; |
| --- | --- |

f)

tunnelin jokaisen osion täyttäminen valmistelemisen jälkeen;

| g) | seuraavan osion täyttämisen valmistelu sen jälkeen, kun liete on kuivunut. |
| --- | --- |

g)

seuraavan osion täyttämisen valmistelu sen jälkeen, kun liete on kuivunut.

| (40) | Alustavien arvioiden mukaan voi olla mahdollista täyttää noin 7 000 metriä noin 20 neliömetrin laajuista tunnelia, johon mahtuisi näin ollen arviolta 140 000 kuutiometriä lietettä. Liete muodostuu Portovesmen lämpövoimalasta saadusta tuhkasta, joka on sekoitettu veteen niin, että sekoitus on riittävän juoksevaa pumpattavaksi. Sekoitusta pumpataan maan alle noin 500 kuutiometriä eli yhden tunneliosion verran viikossa. Laitteesta voi pumpata enintään noin 80 kuutiometriä tunnissa (m3/h), joten yhden vuoron aikana voi täyttää pumppaamalla enintään yhden tunneliosion. Seuraavina neljänä päivänä putkisto siirretään takaisin, jotta voidaan vaihtaa täyttöaukkoa, huoltaa maanpäällistä välineistöä ja tutkia, paljonko lietettä tarvitaan seuraavan tunneliosion täyttämiseen. Tämä tarkoittaa sitä, että jokaisena työpäivänä voidaan siirtää maan alle keskimäärin 100 kuutiometriä lietettä. Näin ollen on arvioitu, että tunnelien sinetöinti täyttämällä ne tuhkalla vie noin kuusi vuotta:

  140 000 m3 / 100 m3 työpäivää kohti = 1 400 työpäivää = 6 vuotta. |
| --- | --- |

(40)

Alustavien arvioiden mukaan voi olla mahdollista täyttää noin 7 000 metriä noin 20 neliömetrin laajuista tunnelia, johon mahtuisi näin ollen arviolta 140 000 kuutiometriä lietettä. Liete muodostuu Portovesmen lämpövoimalasta saadusta tuhkasta, joka on sekoitettu veteen niin, että sekoitus on riittävän juoksevaa pumpattavaksi. Sekoitusta pumpataan maan alle noin 500 kuutiometriä eli yhden tunneliosion verran viikossa. Laitteesta voi pumpata enintään noin 80 kuutiometriä tunnissa (m3/h), joten yhden vuoron aikana voi täyttää pumppaamalla enintään yhden tunneliosion. Seuraavina neljänä päivänä putkisto siirretään takaisin, jotta voidaan vaihtaa täyttöaukkoa, huoltaa maanpäällistä välineistöä ja tutkia, paljonko lietettä tarvitaan seuraavan tunneliosion täyttämiseen. Tämä tarkoittaa sitä, että jokaisena työpäivänä voidaan siirtää maan alle keskimäärin 100 kuutiometriä lietettä. Näin ollen on arvioitu, että tunnelien sinetöinti täyttämällä ne tuhkalla vie noin kuusi vuotta:

3

140 000 m3 / 100 m3 työpäivää kohti = 1 400 työpäivää = 6 vuotta.

3

3

| (41) | Tunnelien sinetöimisestä täyttämällä ne lämpövoimalasta saatavalla tuhkalla syntyy seuraavia ympäristöhyötyjä:






  a) | tarvitaan vähemmän ulkoilmakaatopaikkoja vaarattomia erityisjätteitä varten; |
| --- | --- | --- |

(41)

Tunnelien sinetöimisestä täyttämällä ne lämpövoimalasta saatavalla tuhkalla syntyy seuraavia ympäristöhyötyjä:

a)

tarvitaan vähemmän ulkoilmakaatopaikkoja vaarattomia erityisjätteitä varten;

| b) | ehkäistään kaivospalot tunneleissa; |
| --- | --- |

b)

ehkäistään kaivospalot tunneleissa;

| c) | korjataan sellaisen kaivosveden happamuus, jonka kanssa tuhka on kosketuksissa (tuhkan kalsiumoksidipitoisuus on yli 35 prosenttia); |
| --- | --- |

c)

korjataan sellaisen kaivosveden happamuus, jonka kanssa tuhka on kosketuksissa (tuhkan kalsiumoksidipitoisuus on yli 35 prosenttia);

| d) | vähennetään romahtamisen todennäköisyyttä. |
| --- | --- |

d)

vähennetään romahtamisen todennäköisyyttä.

| (42) | Tunnelien täyttäminen tuhkalla tuottaa myös tuloja, mikä auttaa vähentämään tarvittavaa tukimäärää. Jätteiden hävittämisestä saatavat tulot on jo otettu huomioon ja vähennetty tarvittavan tuen määrästä neuvoston päätöksen 4 artiklan mukaisesti, kuten liitteessä 2 osoitetaan. |
| --- | --- |

(42)

Tunnelien täyttäminen tuhkalla tuottaa myös tuloja, mikä auttaa vähentämään tarvittavaa tukimäärää. Jätteiden hävittämisestä saatavat tulot on jo otettu huomioon ja vähennetty tarvittavan tuen määrästä neuvoston päätöksen 4 artiklan mukaisesti, kuten liitteessä 2 osoitetaan.

| (43) | Tämän budjettikohdan todellisten kulujen arvioidaan olevan noin 40 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(43)

Tämän budjettikohdan todellisten kulujen arvioidaan olevan noin 40 miljoonaa euroa.

| (44) | Tunnelien täyttämisestä lämpövoimalasta saatavalla tuhkalla pitäisi syntyä noin 12 miljoonaa euroa tuloja, mikä vähentäisi näin ollen neuvoston päätöksen liitteessä olevan 1 kohdan g alakohdan mukaisen tuen tarpeen noin 28 miljoonaan euroon. |
| --- | --- |

(44)

Tunnelien täyttämisestä lämpövoimalasta saatavalla tuhkalla pitäisi syntyä noin 12 miljoonaa euroa tuloja, mikä vähentäisi näin ollen neuvoston päätöksen liitteessä olevan 1 kohdan g alakohdan mukaisen tuen tarpeen noin 28 miljoonaan euroon.

v.   Kaivostyön aiheuttamat vauriot, jos ne johtuvat suljetuista tai suljettavista kivihiilen tuotantoyksiköistä

Kaivostyön aiheuttamat vauriot, jos ne johtuvat suljetuista tai suljettavista kivihiilen tuotantoyksiköistä

| (45) | Maanpäällisten alueiden ympäristövahinkojen korjaamiseen kuuluu rikastushiekka-altaiden sinetöinti sekä hylkykivikasojen ja kaikkien muiden sellaisten maa-alueiden ennallistaminen, joihin kaivostoiminta on vaikuttanut. |
| --- | --- |

(45)

Maanpäällisten alueiden ympäristövahinkojen korjaamiseen kuuluu rikastushiekka-altaiden sinetöinti sekä hylkykivikasojen ja kaikkien muiden sellaisten maa-alueiden ennallistaminen, joihin kaivostoiminta on vaikuttanut.

| (46) | Alueiden kattamiseen ja uudistamiseen käytetään kivihiilen käsittelyssä käytettyjä reagoimattomia materiaaleja, joiden päälle levitetään pintamaata. |
| --- | --- |

(46)

Alueiden kattamiseen ja uudistamiseen käytetään kivihiilen käsittelyssä käytettyjä reagoimattomia materiaaleja, joiden päälle levitetään pintamaata.

| (47) | Kun alueen morfologinen ennallistaminen on saatu valmiiksi, rakennetaan jätevedenkäsittelyjärjestelmät. |
| --- | --- |

(47)

Kun alueen morfologinen ennallistaminen on saatu valmiiksi, rakennetaan jätevedenkäsittelyjärjestelmät.

| (48) | Osa kaivokselta vapautuneista alueista otetaan teollisuuden käyttöön esimerkiksi aurinkosähkölaitteistoa varten ja osa palautetaan luonnon tilaan istuttamalla kotoperäisiä kasveja. |
| --- | --- |

(48)

Osa kaivokselta vapautuneista alueista otetaan teollisuuden käyttöön esimerkiksi aurinkosähkölaitteistoa varten ja osa palautetaan luonnon tilaan istuttamalla kotoperäisiä kasveja.

| (49) | Muita entisellä kaivosalueella tehtäviä maanpäällisiä töitä ovat olemassa olevan rakennusperinnön kunnostaminen ja turvaaminen. |
| --- | --- |

(49)

Muita entisellä kaivosalueella tehtäviä maanpäällisiä töitä ovat olemassa olevan rakennusperinnön kunnostaminen ja turvaaminen.

| (50) | Neuvoston päätöksen liitteessä olevan 1 kohdan h alakohdan mukainen tuki on kaudella 2014–2026 noin 8,7 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(50)

Neuvoston päätöksen liitteessä olevan 1 kohdan h alakohdan mukainen tuki on kaudella 2014–2026 noin 8,7 miljoonaa euroa.

vi.   Poikkeuksellinen yrityksen sisäinen arvon aleneminen edellyttäen, että se johtuu kivihiilen tuotantoyksiköiden sulkemisesta

Poikkeuksellinen yrityksen sisäinen arvon aleneminen edellyttäen, että se johtuu kivihiilen tuotantoyksiköiden sulkemisesta

| (51) | Neuvoston päätöksen liitteessä olevan 1 kohdan l alakohdan mukaisiin kustannuksiin, jotka ovat arviolta 25,8 miljoonaa euroa, kuuluu se osuus omaisuuseristä tehtävistä poistoista, jota kaivoksen sulkemisen vuoksi ei voitu tehdä tavallisten kirjanpitosääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(51)

Neuvoston päätöksen liitteessä olevan 1 kohdan l alakohdan mukaisiin kustannuksiin, jotka ovat arviolta 25,8 miljoonaa euroa, kuuluu se osuus omaisuuseristä tehtävistä poistoista, jota kaivoksen sulkemisen vuoksi ei voitu tehdä tavallisten kirjanpitosääntöjen mukaisesti.

2.4   Suunnitelma toimenpiteistä, joilla vähennetään kivihiilen tuotannon ympäristövaikutuksia

Suunnitelma toimenpiteistä, joilla vähennetään kivihiilen tuotannon ympäristövaikutuksia

| (52) | Italia on laatinut suunnitelman toimenpiteistä, joilla on tarkoitus pienentää ympäristövaikutuksia, joita syntyy kivihiilen tuotannosta siinä tuotantoyksikössä, jolle sulkemistuki myönnetään. |
| --- | --- |

(52)

Italia on laatinut suunnitelman toimenpiteistä, joilla on tarkoitus pienentää ympäristövaikutuksia, joita syntyy kivihiilen tuotannosta siinä tuotantoyksikössä, jolle sulkemistuki myönnetään.

| (53) | Kivihiilen ympäristövaikutusten pienentämiseen tähtääviä toimenpiteitä toteutetaan uusiutuvan energian ja kivihiilen rikinpoiston aloilla. |
| --- | --- |

(53)

Kivihiilen ympäristövaikutusten pienentämiseen tähtääviä toimenpiteitä toteutetaan uusiutuvan energian ja kivihiilen rikinpoiston aloilla.

| (54) | Suunnitelmaan sisältyy kaksi uusiutuvaa energiaa koskevaa hanketta. Ensimmäinen uusiutuvan energian järjestelmä kattaa neljä tuulimyllyä, joiden kokonaisteho on 12 MW. Toinen järjestelmä koostuu aurinkovoimalasta, joka kattaa 10 hehtaarin alueen ja jonka kokonaisteho on noin 4 MWp. Nämä sijoitetaan kaivoksen alueelle. |
| --- | --- |

(54)

Suunnitelmaan sisältyy kaksi uusiutuvaa energiaa koskevaa hanketta. Ensimmäinen uusiutuvan energian järjestelmä kattaa neljä tuulimyllyä, joiden kokonaisteho on 12 MW. Toinen järjestelmä koostuu aurinkovoimalasta, joka kattaa 10 hehtaarin alueen ja jonka kokonaisteho on noin 4 MWp. Nämä sijoitetaan kaivoksen alueelle.

| (55) | Carbosulcisilla on patentti menetelmään, jolla kivihiilestä poistetaan rikkiä uuttamalla. Prosessin sivutuotteena syntyy humushappoja, joita voidaan käyttää maataloudessa. |
| --- | --- |

(55)

Carbosulcisilla on patentti menetelmään, jolla kivihiilestä poistetaan rikkiä uuttamalla. Prosessin sivutuotteena syntyy humushappoja, joita voidaan käyttää maataloudessa.

| (56) | Italia aikookin toteuttaa toimenpiteitä kehittääkseen ensin kokeiluna ja myöhemmin teollisessa mittakaavassa prosessin, jolla kivihiilestä poistetaan rikkiä siten, että samalla syntyy humushappoja. Jos prosessista saadaan odotettuja tuloksia ja se tuottaa jo kaivoksen asteittaisen käytöstä poistamisen aikana positiivisen käyttökatteen, voi olla mahdollista vähentää läheisessä Portovesmen lämpövoimalassa käytettävän kivihiilen rikkipitoisuutta. |
| --- | --- |

(56)

Italia aikookin toteuttaa toimenpiteitä kehittääkseen ensin kokeiluna ja myöhemmin teollisessa mittakaavassa prosessin, jolla kivihiilestä poistetaan rikkiä siten, että samalla syntyy humushappoja. Jos prosessista saadaan odotettuja tuloksia ja se tuottaa jo kaivoksen asteittaisen käytöstä poistamisen aikana positiivisen käyttökatteen, voi olla mahdollista vähentää läheisessä Portovesmen lämpövoimalassa käytettävän kivihiilen rikkipitoisuutta.

| (57) | Koska hanke on vielä alkuvaiheessa, rikin poistamisesta syntyviä ympäristöhyötyjä voidaan Italian mukaan arvioida tällä hetkellä vasta laadullisesti muttei vielä määrällisesti, koska ne liittyvät kahteen tekijään, joita on arvioitava prosessin pilottivaiheen aikana. Ympäristöhyödyt liittyvät pääasiassa seuraaviin tekijöihin, jotka koskevat runsasrikkisiä kivihiiliä:






  a) | uuttamisprosessin pitäisi vähentää kivihiilen rikkipitoisuutta noin 30 prosenttia, mikä puolestaan vähentää rikin oksidien päästöjä ilmakehään, kun kivihiiltä poltetaan lämpövoimalassa; |
| --- | --- | --- |

(57)

Koska hanke on vielä alkuvaiheessa, rikin poistamisesta syntyviä ympäristöhyötyjä voidaan Italian mukaan arvioida tällä hetkellä vasta laadullisesti muttei vielä määrällisesti, koska ne liittyvät kahteen tekijään, joita on arvioitava prosessin pilottivaiheen aikana. Ympäristöhyödyt liittyvät pääasiassa seuraaviin tekijöihin, jotka koskevat runsasrikkisiä kivihiiliä:

a)

uuttamisprosessin pitäisi vähentää kivihiilen rikkipitoisuutta noin 30 prosenttia, mikä puolestaan vähentää rikin oksidien päästöjä ilmakehään, kun kivihiiltä poltetaan lämpövoimalassa;

| b) | rikinpoistoprosessi tuottaa sivutuotteena humushappoja, joita voidaan käyttää maataloudessa lannoitteina ja maanparannusaineina. Hiilidioksidin talteenotto maan orgaanista ainesta käyttämällä on yksi hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC 2007) luetteloimista mahdollisista toimenpiteistä, joilla lievennetään ilmastonmuutoksen vaikutuksia vähentämällä kasvihuonekaasupäästöjä ilmakehään. |
| --- | --- |

b)

rikinpoistoprosessi tuottaa sivutuotteena humushappoja, joita voidaan käyttää maataloudessa lannoitteina ja maanparannusaineina. Hiilidioksidin talteenotto maan orgaanista ainesta käyttämällä on yksi hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC 2007) luetteloimista mahdollisista toimenpiteistä, joilla lievennetään ilmastonmuutoksen vaikutuksia vähentämällä kasvihuonekaasupäästöjä ilmakehään.

| (58) | Italian viranomaisten mukaan tällaisen toiminnan määrällistä vaikutusta Nuraxi Figus -kaivoksessa harjoitetun kivihiilentuotannon ympäristövaikutusten pienentämiseen voidaan arvioida, kun täytäntöönpanon kokeiluvaihe on saatu päätökseen. |
| --- | --- |

(58)

Italian viranomaisten mukaan tällaisen toiminnan määrällistä vaikutusta Nuraxi Figus -kaivoksessa harjoitetun kivihiilentuotannon ympäristövaikutusten pienentämiseen voidaan arvioida, kun täytäntöönpanon kokeiluvaihe on saatu päätökseen.

3.   TOIMENPITEEN ARVIOINTI

TOIMENPITEEN ARVIOINTI

3.1   SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki

| (59) | Toimenpide katsotaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät kumulatiivisesti: a) toimenpiteestä on taloudellista etua tuensaajalle, b) toimenpide on valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty, c) toimenpide on valikoiva ja d) toimenpide vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja saattaa vääristää kilpailua EU:ssa. |
| --- | --- |

(59)

Toimenpide katsotaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät kumulatiivisesti: a) toimenpiteestä on taloudellista etua tuensaajalle, b) toimenpide on valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty, c) toimenpide on valikoiva ja d) toimenpide vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja saattaa vääristää kilpailua EU:ssa.

| (60) | Yrityksiä suositaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla, jos niille aiheutuu sellaista taloudellista etua, jota ne eivät markkinaolosuhteissa muutoin saisi. Carbosulcis on toimenpiteen ainoa tuensaaja ja se saa (ja on jo saanut) valtion varoista tukea, joka siirretään suoraan valtion ja Sardinian alueen talousarviosta sen toimintatappioiden korvaamiseksi sekä sosiaalisten ja turvallisuuskustannusten kattamiseksi, mikä on taloudellista etua. Kivihiilen markkinat ovat täysin avoimet kilpailulle. Näin ollen valtion myöntämä taloudellinen tuki vahvistaa tuensaajan asemaa suhteessa sen EU:ssa toimiviin kilpailijoihin ja saattaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa EU:n sisäiseen kauppaan. |
| --- | --- |

(60)

Yrityksiä suositaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla, jos niille aiheutuu sellaista taloudellista etua, jota ne eivät markkinaolosuhteissa muutoin saisi. Carbosulcis on toimenpiteen ainoa tuensaaja ja se saa (ja on jo saanut) valtion varoista tukea, joka siirretään suoraan valtion ja Sardinian alueen talousarviosta sen toimintatappioiden korvaamiseksi sekä sosiaalisten ja turvallisuuskustannusten kattamiseksi, mikä on taloudellista etua. Kivihiilen markkinat ovat täysin avoimet kilpailulle. Näin ollen valtion myöntämä taloudellinen tuki vahvistaa tuensaajan asemaa suhteessa sen EU:ssa toimiviin kilpailijoihin ja saattaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa EU:n sisäiseen kauppaan.

| (61) | Sen vuoksi komissio katsoo, että yrityksen hyväksi myönnetty toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(61)

Sen vuoksi komissio katsoo, että yrityksen hyväksi myönnetty toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

3.2   Tuen sääntöjenmukaisuus

Tuen sääntöjenmukaisuus

| (62) | Italia pani osan toimenpiteestä täytäntöön ilman ennakkoilmoitusta ja näin ollen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti. |
| --- | --- |

(62)

Italia pani osan toimenpiteestä täytäntöön ilman ennakkoilmoitusta ja näin ollen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti.

3.3   Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

| (63) | Komissio on arvioinut tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille neuvoston päätöksen perusteella. Päätöksessä asetetaan perusteet tarkasteltavana olevan valtiontuen soveltuvuudelle sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan e alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(63)

Komissio on arvioinut tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille neuvoston päätöksen perusteella. Päätöksessä asetetaan perusteet tarkasteltavana olevan valtiontuen soveltuvuudelle sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan e alakohdan nojalla.

| (64) | Nuraxi Figus -kaivoksessa tuotettu kivihiili kuuluu neuvoston päätöksen 1 artiklan a alakohdan määritelmän piiriin. Määritelmän mukaan kivihiilellä tarkoitetaan luokkiin A ja B kuuluvan, korkean, keskitason ja alhaisen laatuluokan kivihiiltä siten kuin ne on määritelty Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission kansainvälisessä hiililuokitusjärjestelmässä. |
| --- | --- |

(64)

Nuraxi Figus -kaivoksessa tuotettu kivihiili kuuluu neuvoston päätöksen 1 artiklan a alakohdan määritelmän piiriin. Määritelmän mukaan kivihiilellä tarkoitetaan luokkiin A ja B kuuluvan, korkean, keskitason ja alhaisen laatuluokan kivihiiltä siten kuin ne on määritelty Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission kansainvälisessä hiililuokitusjärjestelmässä.

| (65) | Neuvoston päätöksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan ”tuki saa kattaa yksinomaan sähköntuotantoon, lämmön ja sähkön yhteistuotantoon, koksintuotantoon sekä terästeollisuuden masuunien polttoaineeksi tarkoitettuun kivihiileen liittyvät kustannukset siltä osin kuin kivihiili käytetään unionissa”. Carbosulcisin tuottamaa kivihiiltä käytetään paikalliseen sähköntuotantoon. Tämä edellytys siis täyttyy. |
| --- | --- |

(65)

Neuvoston päätöksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan ”tuki saa kattaa yksinomaan sähköntuotantoon, lämmön ja sähkön yhteistuotantoon, koksintuotantoon sekä terästeollisuuden masuunien polttoaineeksi tarkoitettuun kivihiileen liittyvät kustannukset siltä osin kuin kivihiili käytetään unionissa”. Carbosulcisin tuottamaa kivihiiltä käytetään paikalliseen sähköntuotantoon. Tämä edellytys siis täyttyy.

| (66) | Italia aikoo myöntää sulkemistukea kaivoksen sulkemissuunnitelman puitteissa. Neuvoston päätöksen 1 artiklan c alakohdassa esitetyn määritelmän mukaan jäsenvaltion laatimassa sulkemissuunnitelmassa on esitettävä toimenpiteet, joilla kivihiilen tuotantoyksiköitä suljetaan lopullisesti. Italian toimittamaan sulkemissuunnitelmaan sisältyy Italian hyväksymiä, johdanto-osan 11–61 kappaleessa kuvattuja lainsäädännöllisiä ja muita toimenpiteitä, myös rahoitustoimenpiteitä, joilla on tarkoitus tukea asiaankuuluvien yksiköiden lopullista ja peruuttamatonta sulkemista, mikä johtaa kyseisten yksiköiden toiminnan hallittuun lopettamiseen suunniteltuina ajankohtina. |
| --- | --- |

(66)

Italia aikoo myöntää sulkemistukea kaivoksen sulkemissuunnitelman puitteissa. Neuvoston päätöksen 1 artiklan c alakohdassa esitetyn määritelmän mukaan jäsenvaltion laatimassa sulkemissuunnitelmassa on esitettävä toimenpiteet, joilla kivihiilen tuotantoyksiköitä suljetaan lopullisesti. Italian toimittamaan sulkemissuunnitelmaan sisältyy Italian hyväksymiä, johdanto-osan 11–61 kappaleessa kuvattuja lainsäädännöllisiä ja muita toimenpiteitä, myös rahoitustoimenpiteitä, joilla on tarkoitus tukea asiaankuuluvien yksiköiden lopullista ja peruuttamatonta sulkemista, mikä johtaa kyseisten yksiköiden toiminnan hallittuun lopettamiseen suunniteltuina ajankohtina.

| (67) | Italia on toimittanut kaikki asianmukaiset tiedot, joita sulkemissuunnitelman arvioiminen neuvoston päätöksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti edellyttää, kuten kivihiilentuotantoyksikön yksilöintitiedot, todelliset tai arvioidut kivihiilentuotannon kustannukset kunkin tuotantoyksikön osalta tuotantovuotta kohti, arvioidun kivihiilentuotannon tuotantovuotta kohti sen yksikön osalta, joka on sulkemissuunnitelman kohteena, sekä sulkemistuen arvioidun määrän tuotantovuotta kohti. |
| --- | --- |

(67)

Italia on toimittanut kaikki asianmukaiset tiedot, joita sulkemissuunnitelman arvioiminen neuvoston päätöksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti edellyttää, kuten kivihiilentuotantoyksikön yksilöintitiedot, todelliset tai arvioidut kivihiilentuotannon kustannukset kunkin tuotantoyksikön osalta tuotantovuotta kohti, arvioidun kivihiilentuotannon tuotantovuotta kohti sen yksikön osalta, joka on sulkemissuunnitelman kohteena, sekä sulkemistuen arvioidun määrän tuotantovuotta kohti.

3.3.1   Valtiontuki tuotantokustannusten kattamiseen

Valtiontuki tuotantokustannusten kattamiseen

| (68) | Neuvoston päätöksen 3 artiklan 1 kohdan mukaan yritykselle myönnettävää tukea, joka on tarkoitettu nimenomaan kivihiilen tuotantoyksiköiden nykyisten tuotantotappioiden kattamiseen, voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana vain, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

  ”Kyseisen kivihiilen tuotantoyksikön toiminnan on oltava osa sulkemissuunnitelmaa, jonka määräpäivä ei ole 31 päivän joulukuuta 2018 jälkeen” |
| --- | --- |

(68)

Neuvoston päätöksen 3 artiklan 1 kohdan mukaan yritykselle myönnettävää tukea, joka on tarkoitettu nimenomaan kivihiilen tuotantoyksiköiden nykyisten tuotantotappioiden kattamiseen, voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana vain, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

”Kyseisen kivihiilen tuotantoyksikön toiminnan on oltava osa sulkemissuunnitelmaa, jonka määräpäivä ei ole 31 päivän joulukuuta 2018 jälkeen”

| (69) | Italian viranomaiset ovat sitoutuneet sulkemaan lopullisesti Nuraxi Figus -kaivoksen, jossa on vain yksi tuotantoyksikkö, viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018. Kaivosta käyttää Carbosulcis, joka on kokonaan Sardinian alueen omistuksessa. Sulkemissuunnitelman esitti ja hyväksyi Sardinian alue.

  ”Kyseiset kivihiilen tuotantoyksiköt on suljettava lopullisesti sulkemissuunnitelman mukaisesti” |
| --- | --- |

(69)

Italian viranomaiset ovat sitoutuneet sulkemaan lopullisesti Nuraxi Figus -kaivoksen, jossa on vain yksi tuotantoyksikkö, viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018. Kaivosta käyttää Carbosulcis, joka on kokonaan Sardinian alueen omistuksessa. Sulkemissuunnitelman esitti ja hyväksyi Sardinian alue.

”Kyseiset kivihiilen tuotantoyksiköt on suljettava lopullisesti sulkemissuunnitelman mukaisesti”

| (70) | Sulkemissuunnitelmaan sisältyy Italian ja Sardinian alueen hyväksymiä, johdanto-osan 11–61 kappaleessa kuvattuja lainsäädännöllisiä ja muita toimenpiteitä, joiden toteuttamisella tuetaan tällaisen yksikön toiminnan hallittua lopettamista suunniteltuina ajankohtina.

  ”Ilmoitettu tuki ei saa ylittää tuotantovuodelle (ennakoitujen) tuotantokustannusten ja ennakoitujen tulojen välistä eroa. Tosiasiallisesti maksettua tukea on mukautettava vuosittain todellisten kustannusten ja tulojen perusteella viimeistään ennen sitä tuotantovuotta seuraavan tuotantovuoden loppua, jota varten tuki myönnettiin” |
| --- | --- |

(70)

Sulkemissuunnitelmaan sisältyy Italian ja Sardinian alueen hyväksymiä, johdanto-osan 11–61 kappaleessa kuvattuja lainsäädännöllisiä ja muita toimenpiteitä, joiden toteuttamisella tuetaan tällaisen yksikön toiminnan hallittua lopettamista suunniteltuina ajankohtina.

”Ilmoitettu tuki ei saa ylittää tuotantovuodelle (ennakoitujen) tuotantokustannusten ja ennakoitujen tulojen välistä eroa. Tosiasiallisesti maksettua tukea on mukautettava vuosittain todellisten kustannusten ja tulojen perusteella viimeistään ennen sitä tuotantovuotta seuraavan tuotantovuoden loppua, jota varten tuki myönnettiin”

| (71) | Kuten taulukossa 1 edellä esitetään, vuotuinen tuki kivihiilentuotantoon suljettavassa tuotantoyksikössä ei ole suurempi kuin (ennakoitujen) kustannusten ja (ennakoitujen) tulojen ero.

  ”Tuen määrä hiiliekvivalenttitonnia kohti ei saa johtaa siihen, että unionin kivihiilen hinnat käyttöpaikalla ovat alemmat kuin kolmansista maista tulevan vastaavanlaatuisen kivihiilen vastaavat hinnat” |
| --- | --- |

(71)

Kuten taulukossa 1 edellä esitetään, vuotuinen tuki kivihiilentuotantoon suljettavassa tuotantoyksikössä ei ole suurempi kuin (ennakoitujen) kustannusten ja (ennakoitujen) tulojen ero.

”Tuen määrä hiiliekvivalenttitonnia kohti ei saa johtaa siihen, että unionin kivihiilen hinnat käyttöpaikalla ovat alemmat kuin kolmansista maista tulevan vastaavanlaatuisen kivihiilen vastaavat hinnat”

| (72) | Italia katsoo, että samaan tapaan kuin komissio totesi Unkaria koskevassa asiassa (SA.33861(12/N)) Sulcisin kivihiilestä maksettuja hintoja ei voi verrata kaupallisiin viitehintoihin. |
| --- | --- |

(72)

Italia katsoo, että samaan tapaan kuin komissio totesi Unkaria koskevassa asiassa (SA.33861(12/N)) Sulcisin kivihiilestä maksettuja hintoja ei voi verrata kaupallisiin viitehintoihin.

| (73) | Italia toteaa, että Sulcisin alhaisen laatuluokan kivihiiltä ei voi hankkia kolmansista maista ja että niin heikkolaatuiselle kivihiilelle ei ole markkinoita. Portovesmen lämpövoimalan Carbosulcisille maksamassa hinnassa otetaan huomioon maailmanmarkkinoilla säännöllisesti kaupatun kivihiilen hintavaihtelu, ja kivihiilen vakiolaatuihin perustuvia hintatarjouksia on alennettu nimenomaisen ostettavan laadun ottamiseksi huomioon. Italian mukaan tämän vuoksi on mahdotonta määritellä viitehintaa kolmansista maista peräisin olevalle samanlaatuiselle kivihiilelle. |
| --- | --- |

(73)

Italia toteaa, että Sulcisin alhaisen laatuluokan kivihiiltä ei voi hankkia kolmansista maista ja että niin heikkolaatuiselle kivihiilelle ei ole markkinoita. Portovesmen lämpövoimalan Carbosulcisille maksamassa hinnassa otetaan huomioon maailmanmarkkinoilla säännöllisesti kaupatun kivihiilen hintavaihtelu, ja kivihiilen vakiolaatuihin perustuvia hintatarjouksia on alennettu nimenomaisen ostettavan laadun ottamiseksi huomioon. Italian mukaan tämän vuoksi on mahdotonta määritellä viitehintaa kolmansista maista peräisin olevalle samanlaatuiselle kivihiilelle.

| (74) | Sulcisin kivihiilikaivosalueen uudelleenavaamisesta 27 päivänä kesäkuuta 1985 annetun lain N:o 351 3 §:ssä todetaan seuraavaa: ”Sulcisin kivihiilikaivosalueelta saatavaa kivihiiltä voidaan käyttää lämpövoimaloissa ja laitoksissa, joissa tuotetaan sähköä ja höyryä yhteistuotantona tai erikseen, kunhan ne sijaitsevat Sardiniassa, tai Sardiniassa sijaitsevissa teollisuuslaitoksissa, joissa tuotanto- tai palamisprosessin aikana rikki joko sidotaan tai sidotaan ja yhdistetään taikka yhdistetään saatavaan tuotteeseen.” Sulcisin kivihiili voi näin ollen – teoriassa – kilpailla ainoastaan muiden Sardiniasta louhittavien kivihiilien kanssa, ja mikä tärkeintä, sitä ei voida myydä maailmanmarkkinoilla. |
| --- | --- |

(74)

Sulcisin kivihiilikaivosalueen uudelleenavaamisesta 27 päivänä kesäkuuta 1985 annetun lain N:o 351 3 §:ssä todetaan seuraavaa: ”Sulcisin kivihiilikaivosalueelta saatavaa kivihiiltä voidaan käyttää lämpövoimaloissa ja laitoksissa, joissa tuotetaan sähköä ja höyryä yhteistuotantona tai erikseen, kunhan ne sijaitsevat Sardiniassa, tai Sardiniassa sijaitsevissa teollisuuslaitoksissa, joissa tuotanto- tai palamisprosessin aikana rikki joko sidotaan tai sidotaan ja yhdistetään taikka yhdistetään saatavaan tuotteeseen.” Sulcisin kivihiili voi näin ollen – teoriassa – kilpailla ainoastaan muiden Sardiniasta louhittavien kivihiilien kanssa, ja mikä tärkeintä, sitä ei voida myydä maailmanmarkkinoilla.

| (75) | Komissio ei voi sulkea pois sitä, että itse asiassa voi olla mahdollista laskea samanlaatuiselle kivihiilelle viitehinta. Näin ollen Italia on sitoutunut seuraamaan vuosittain Sulcisin kivihiilen hintaa, sellaisena kuin se on Portovesmen lämpövoimalalle myyntiä varten laskettuna hankintasopimuksessa esitettyä kaavaa käyttäen, sen tarkistamiseksi, onko Sulcisin kivihiilen hinta matalampi kuin kolmansista maista saatavan samanlaatuisen kivihiilen hinta. Ekvivalenttitonnia kohti maksettavan tuen määrä päivitetään todellisen myyntihinnan mukaisesti kunkin tuotantovuoden osalta. |
| --- | --- |

(75)

Komissio ei voi sulkea pois sitä, että itse asiassa voi olla mahdollista laskea samanlaatuiselle kivihiilelle viitehinta. Näin ollen Italia on sitoutunut seuraamaan vuosittain Sulcisin kivihiilen hintaa, sellaisena kuin se on Portovesmen lämpövoimalalle myyntiä varten laskettuna hankintasopimuksessa esitettyä kaavaa käyttäen, sen tarkistamiseksi, onko Sulcisin kivihiilen hinta matalampi kuin kolmansista maista saatavan samanlaatuisen kivihiilen hinta. Ekvivalenttitonnia kohti maksettavan tuen määrä päivitetään todellisen myyntihinnan mukaisesti kunkin tuotantovuoden osalta.

| (76) | Komissio katsoo aiempien päätöstensä (7) mukaisesti, että tämä edellytys täyttyy tässä asiassa.

  ”Kyseisen kivihiilen tuotantoyksikön on pitänyt olla toiminnassa 31 päivänä joulukuuta 2009
  ” |
| --- | --- |

(76)

Komissio katsoo aiempien päätöstensä (7) mukaisesti, että tämä edellytys täyttyy tässä asiassa.

7

”Kyseisen kivihiilen tuotantoyksikön on pitänyt olla toiminnassa 31 päivänä joulukuuta 2009
  ”

| (77) | Nuraxi Figus -kaivos oli toiminnassa vuonna 2009.

  ”Jäsenvaltion myöntämän sulkemistuen kokonaismäärän on oltava aleneva seuraavasti: sitä on vähennettävä vuoden 2013 loppuun mennessä vähintään 25 prosenttia, vuoden 2015 loppuun mennessä vähintään 40 prosenttia, vuoden 2016 loppuun mennessä vähintään 60 prosenttia ja vuoden 2017 loppuun mennessä vähintään 75 prosenttia vuonna 2011 myönnetystä tuesta” |
| --- | --- |

(77)

Nuraxi Figus -kaivos oli toiminnassa vuonna 2009.

”Jäsenvaltion myöntämän sulkemistuen kokonaismäärän on oltava aleneva seuraavasti: sitä on vähennettävä vuoden 2013 loppuun mennessä vähintään 25 prosenttia, vuoden 2015 loppuun mennessä vähintään 40 prosenttia, vuoden 2016 loppuun mennessä vähintään 60 prosenttia ja vuoden 2017 loppuun mennessä vähintään 75 prosenttia vuonna 2011 myönnetystä tuesta”

| (78) | Komissio päättelee edellä taulukossa 1 esitetyn perusteella, että myönnettävä valtiontuki noudattaa alenevaa kokonaissuuntaa ja on neuvoston päätöksessä säädetyn vähentämisen vähimmäismäärän mukainen. Neuvoston päätöksessä säädetty asteittaisen vähenemisen edellytys siis täyttyy.

  ”Jäsenvaltion kivihiiliteollisuudelle myöntämän sulkemistuen kokonaismäärä ei saa ylittää minkään vuoden 2010 jälkeisen vuoden osalta kyseisen jäsenvaltion myöntämän ja komission asetuksen (EY) N:o 1407/2002 3 ja 5 artiklan mukaisesti vuodelle 2010 hyväksymän tuen määrää” |
| --- | --- |

(78)

Komissio päättelee edellä taulukossa 1 esitetyn perusteella, että myönnettävä valtiontuki noudattaa alenevaa kokonaissuuntaa ja on neuvoston päätöksessä säädetyn vähentämisen vähimmäismäärän mukainen. Neuvoston päätöksessä säädetty asteittaisen vähenemisen edellytys siis täyttyy.

”Jäsenvaltion kivihiiliteollisuudelle myöntämän sulkemistuen kokonaismäärä ei saa ylittää minkään vuoden 2010 jälkeisen vuoden osalta kyseisen jäsenvaltion myöntämän ja komission asetuksen (EY) N:o 1407/2002 3 ja 5 artiklan mukaisesti vuodelle 2010 hyväksymän tuen määrää”

| (79) | Komissio ei hyväksynyt vuodeksi 2010 tukea asetuksen (EY) N:o 1407/2002 3 ja 5 artiklan mukaisesti. Koska asetuksen (EY) N:o 1407/2002 voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 2010, sen erityisiä sääntöjä ei joka tapauksessa voida soveltaa nyt tarkasteltavana olevaan toimenpiteeseen (8). Näin ollen ei ole sellaista vuotta 2010 koskevaa tukisummaa, joka voitaisiin ottaa vertailukohdaksi sovellettaessa neuvoston asetuksen 3 artiklan g alakohtaa, eikä tätä edellytystä sovelleta tarkasteltavana olevaan asiaan.

  ”Jäsenvaltion on laadittava suunnitelma toteutettavista toimenpiteistä, joilla pyritään niiden tuotantoyksikköjen hiilen tuotannon, joille myönnetään tukea tämän artiklan nojalla, ympäristövaikutusten pienentämiseen esimerkiksi energiatehokkuuden, uusiutuvan energian tai hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin alalla” |
| --- | --- |

(79)

Komissio ei hyväksynyt vuodeksi 2010 tukea asetuksen (EY) N:o 1407/2002 3 ja 5 artiklan mukaisesti. Koska asetuksen (EY) N:o 1407/2002 voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 2010, sen erityisiä sääntöjä ei joka tapauksessa voida soveltaa nyt tarkasteltavana olevaan toimenpiteeseen (8). Näin ollen ei ole sellaista vuotta 2010 koskevaa tukisummaa, joka voitaisiin ottaa vertailukohdaksi sovellettaessa neuvoston asetuksen 3 artiklan g alakohtaa, eikä tätä edellytystä sovelleta tarkasteltavana olevaan asiaan.

8

”Jäsenvaltion on laadittava suunnitelma toteutettavista toimenpiteistä, joilla pyritään niiden tuotantoyksikköjen hiilen tuotannon, joille myönnetään tukea tämän artiklan nojalla, ympäristövaikutusten pienentämiseen esimerkiksi energiatehokkuuden, uusiutuvan energian tai hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin alalla”

| (80) | Italian viranomaiset ovat toimittaneet kivihiilen tuotannon ympäristövaikutusten pienentämistä koskevan ympäristönsuojelusuunnitelman, johon sisältyy uusiutuvan energian tuotantolaitoksia sekä kivihiilen rikinpoistoa. |
| --- | --- |

(80)

Italian viranomaiset ovat toimittaneet kivihiilen tuotannon ympäristövaikutusten pienentämistä koskevan ympäristönsuojelusuunnitelman, johon sisältyy uusiutuvan energian tuotantolaitoksia sekä kivihiilen rikinpoistoa.

| (81) | Neuvoston päätöksen 3 artiklan 1 kohdan h alakohdassa mainitaan uusiutuvaa energiaa koskevat aloitteet nimenomaisesti esimerkkeinä toimenpiteistä, jotka voidaan sisällyttää ympäristövaikutusten pienentämissuunnitelmaan. Komissio toteaa, että kyseiset Italian toimenpiteet liittyvät suoraan vielä toiminnassa olevaan kivihiiltä tuottavaan kaivokseen, joka on tarkoitus sulkea. |
| --- | --- |

(81)

Neuvoston päätöksen 3 artiklan 1 kohdan h alakohdassa mainitaan uusiutuvaa energiaa koskevat aloitteet nimenomaisesti esimerkkeinä toimenpiteistä, jotka voidaan sisällyttää ympäristövaikutusten pienentämissuunnitelmaan. Komissio toteaa, että kyseiset Italian toimenpiteet liittyvät suoraan vielä toiminnassa olevaan kivihiiltä tuottavaan kaivokseen, joka on tarkoitus sulkea.

| (82) | Koska kivihiilen rikinpoistohankkeen toteutettavuus on epävarmaa ja riippuu käynnistettävän pilottihankkeen tuloksista, komissio ei voi todeta, että toimenpide parantaa merkittävästi ympäristöolosuhteita, joiden voidaan katsoa liittyvän kivihiilen tuotantoon samalla alueella, kuten neuvoston päätöksen 3 artiklan 1 kohdan h alakohdassa edellytetään. |
| --- | --- |

(82)

Koska kivihiilen rikinpoistohankkeen toteutettavuus on epävarmaa ja riippuu käynnistettävän pilottihankkeen tuloksista, komissio ei voi todeta, että toimenpide parantaa merkittävästi ympäristöolosuhteita, joiden voidaan katsoa liittyvän kivihiilen tuotantoon samalla alueella, kuten neuvoston päätöksen 3 artiklan 1 kohdan h alakohdassa edellytetään.

| (83) | Komissio katsoo johdanto-osan 80 ja 81 kappaleessa esitettyjen näkökohtien perusteella, että uusiutuvan energian tuotantolaitokset, jotka sisältyvät Italian viranomaisten toimittamaan ympäristönsuojelusuunnitelmaan, täyttävät jo yksinään neuvoston päätöksen 3 artiklan 1 kohdan h alakohdassa esitetyt edellytykset. |
| --- | --- |

(83)

Komissio katsoo johdanto-osan 80 ja 81 kappaleessa esitettyjen näkökohtien perusteella, että uusiutuvan energian tuotantolaitokset, jotka sisältyvät Italian viranomaisten toimittamaan ympäristönsuojelusuunnitelmaan, täyttävät jo yksinään neuvoston päätöksen 3 artiklan 1 kohdan h alakohdassa esitetyt edellytykset.

| (84) | On syytä huomata, että joihinkin Italian tarkoittamista toimenpiteistä saattaa liittyä valtiontuen myöntämistä. Sitä, että tällaiset toimenpiteet hyväksytään osana ympäristövaikutusten pienentämissuunnitelmaa, joka on annettu kivihiilikaivostoiminnalle neuvoston asetusta soveltaen myönnettävän valtiontuen hyväksymistä varten, ei voida tulkita tarkoittavan tällaisten toimenpiteiden hyväksymistä SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan nojalla. Italian vastuulla on huolehtia siitä, että toimenpiteistä, jotka saattavat olla valtiontukea, ilmoitetaan asianmukaisesti komissiolle SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(84)

On syytä huomata, että joihinkin Italian tarkoittamista toimenpiteistä saattaa liittyä valtiontuen myöntämistä. Sitä, että tällaiset toimenpiteet hyväksytään osana ympäristövaikutusten pienentämissuunnitelmaa, joka on annettu kivihiilikaivostoiminnalle neuvoston asetusta soveltaen myönnettävän valtiontuen hyväksymistä varten, ei voida tulkita tarkoittavan tällaisten toimenpiteiden hyväksymistä SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan nojalla. Italian vastuulla on huolehtia siitä, että toimenpiteistä, jotka saattavat olla valtiontukea, ilmoitetaan asianmukaisesti komissiolle SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| (85) | Tämä päätös ei vaikuta EU:n ympäristölainsäädännön mukaisiin Italian velvoitteisiin. |
| --- | --- |

(85)

Tämä päätös ei vaikuta EU:n ympäristölainsäädännön mukaisiin Italian velvoitteisiin.

| (86) | Edellä esitetty arviointi osoittaa, että kaikki neuvoston päätöksen 3 artiklassa vahvistetut sulkemissuunnitelman mukaisen tuotantotuen myöntämistä koskevat edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(86)

Edellä esitetty arviointi osoittaa, että kaikki neuvoston päätöksen 3 artiklassa vahvistetut sulkemissuunnitelman mukaisen tuotantotuen myöntämistä koskevat edellytykset täyttyvät.

3.3.2   Valtiontuki poikkeuksellisten kustannusten kattamiseen

Valtiontuki poikkeuksellisten kustannusten kattamiseen

| (87) | Neuvoston päätöksen 4 artiklan 1 kohdan mukaan kivihiilikaivoksille myönnettävää valtiontukea, jolla katetaan kivihiilen tuotantoyksiköiden sulkemisesta aiheutuvat kustannukset, jotka eivät liity nykyiseen tuotantoon, voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana, jos sen määrä ei ylitä tällaisia kustannuksia. |
| --- | --- |

(87)

Neuvoston päätöksen 4 artiklan 1 kohdan mukaan kivihiilikaivoksille myönnettävää valtiontukea, jolla katetaan kivihiilen tuotantoyksiköiden sulkemisesta aiheutuvat kustannukset, jotka eivät liity nykyiseen tuotantoon, voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana, jos sen määrä ei ylitä tällaisia kustannuksia.

| (88) | Italian viranomaisten ilmoittamat poikkeukselliset kustannukset kattavat seuraavat:






  — | kaivoksen sulkemisesta aiheutuvat kustannukset, jotka määritellään neuvoston päätöksen liitteessä olevan 1 kohdan f, g, h ja l alakohdassa; |
| --- | --- | --- |

(88)

Italian viranomaisten ilmoittamat poikkeukselliset kustannukset kattavat seuraavat:

—

kaivoksen sulkemisesta aiheutuvat kustannukset, jotka määritellään neuvoston päätöksen liitteessä olevan 1 kohdan f, g, h ja l alakohdassa;

| — | sosiaaliset kustannukset sekä kustannukset, jotka aiheutuvat kaivoksen sulkemisesta johtuvasta henkilökunnan ammatillisesta uudelleenkoulutuksesta ja jotka on määritelty neuvoston päätöksen liitteessä olevan 1 kohdan b ja d alakohdassa. |
| --- | --- |

—

sosiaaliset kustannukset sekä kustannukset, jotka aiheutuvat kaivoksen sulkemisesta johtuvasta henkilökunnan ammatillisesta uudelleenkoulutuksesta ja jotka on määritelty neuvoston päätöksen liitteessä olevan 1 kohdan b ja d alakohdassa.

| (89) | Komissio toteaa, että Italia ei aio myöntää tukea, joka ylittäisi kivihiilentuotannon lopettamisesta aiheutuvat kustannukset. Lisäksi suunnitellut poikkeukselliset kustannukset ja katettavaksi suunnitellut kustannusluokat vastaavat neuvoston päätöksen liitteessä määriteltyjä tukikelpoisia luokkia 4 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Sulkemissuunnitelman mukaisesti tuen myöntämisen edellytyksenä on tositteiden esittäminen. |
| --- | --- |

(89)

Komissio toteaa, että Italia ei aio myöntää tukea, joka ylittäisi kivihiilentuotannon lopettamisesta aiheutuvat kustannukset. Lisäksi suunnitellut poikkeukselliset kustannukset ja katettavaksi suunnitellut kustannusluokat vastaavat neuvoston päätöksen liitteessä määriteltyjä tukikelpoisia luokkia 4 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Sulkemissuunnitelman mukaisesti tuen myöntämisen edellytyksenä on tositteiden esittäminen.

| (90) | Poikkeuksellisten kustannuksen kattamiseen tarvitaan tukea senkin jälkeen, kun tuotanto loppuu vuonna 2018. Tukea myönnetään joka tapauksessa vuoteen 2027 asti ennen neuvoston päätöksen voimassaolon päättymistä. |
| --- | --- |

(90)

Poikkeuksellisten kustannuksen kattamiseen tarvitaan tukea senkin jälkeen, kun tuotanto loppuu vuonna 2018. Tukea myönnetään joka tapauksessa vuoteen 2027 asti ennen neuvoston päätöksen voimassaolon päättymistä.

| (91) | Tuloja voi teoriassa syntyä laitosten ja koneiden myynnistä. Italian mukaan tämä on kuitenkin epätodennäköistä, kun otetaan huomioon niiden ikä vuoden 2018 lopussa. Vaikka laitoksilla ja koneilla olisikin vielä vähän jäännösarvoa, niitä ei kuitenkaan voitaisi myydä Carbosulcisin ja Gonnessan kunnan 15 päivänä helmikuuta 1990 tekemän sopimuksen vuoksi. Sopimuksen 16 §:n mukaan Carbosulcis huolehtii siitä, että kaivostoiminnan päätyttyä kaikki kiinteä ja irtain omaisuus (toimistot, palvelut, hiilentyöstölaitos ja koneet jne.) säilytetään alkuperäisen arkkitehtuurin mukaisesti, jotta kaivos ja sen laitokset voidaan säilyttää historiallisena paikallismonumenttina. |
| --- | --- |

(91)

Tuloja voi teoriassa syntyä laitosten ja koneiden myynnistä. Italian mukaan tämä on kuitenkin epätodennäköistä, kun otetaan huomioon niiden ikä vuoden 2018 lopussa. Vaikka laitoksilla ja koneilla olisikin vielä vähän jäännösarvoa, niitä ei kuitenkaan voitaisi myydä Carbosulcisin ja Gonnessan kunnan 15 päivänä helmikuuta 1990 tekemän sopimuksen vuoksi. Sopimuksen 16 §:n mukaan Carbosulcis huolehtii siitä, että kaivostoiminnan päätyttyä kaikki kiinteä ja irtain omaisuus (toimistot, palvelut, hiilentyöstölaitos ja koneet jne.) säilytetään alkuperäisen arkkitehtuurin mukaisesti, jotta kaivos ja sen laitokset voidaan säilyttää historiallisena paikallismonumenttina.

| (92) | Tästä syystä kaikki laitokset ja koneet poistetaan käytöstä ja niitä käytetään rakennettaessa museota ja teollisuusarkeologista aluetta, jotka säilytetään historiallisena paikallismonumenttina. |
| --- | --- |

(92)

Tästä syystä kaikki laitokset ja koneet poistetaan käytöstä ja niitä käytetään rakennettaessa museota ja teollisuusarkeologista aluetta, jotka säilytetään historiallisena paikallismonumenttina.

| (93) | Italian viranomaiset katsovat, että kaivoksen sinetöinnin ja ympäristön siivoamisen ei voida odottaa nostavan maan arvoa, koska uusiutuvan energian tuotantolaitosten käyttöön tulevia alueita lukuun ottamatta entinen kaivosalue on hylättyä teollisuusmaata, jota ei voi käyttää mihinkään muuhun. |
| --- | --- |

(93)

Italian viranomaiset katsovat, että kaivoksen sinetöinnin ja ympäristön siivoamisen ei voida odottaa nostavan maan arvoa, koska uusiutuvan energian tuotantolaitosten käyttöön tulevia alueita lukuun ottamatta entinen kaivosalue on hylättyä teollisuusmaata, jota ei voi käyttää mihinkään muuhun.

| (94) | Uusiutuvan energian tuotantolaitosten käyttöön tulevia alueita lukuun ottamatta alue säilytetään puhdistamisen jälkeen nykytilassaan, jotta voidaan säilyttää kaivosteollisuuden historiallinen muisto, kuten Carbosulcisin ja Gonnessan kunnan sopimuksessa määrätään. Neuvoston päätöksen liitteessä olevan 1 kohdan h alakohdassa tarkoitettujen kulujen osalta todettakoon joka tapauksessa, että Carbosulcis ei omista maata eikä hyödy maan arvon mahdollisesta noususta (9). |
| --- | --- |

(94)

Uusiutuvan energian tuotantolaitosten käyttöön tulevia alueita lukuun ottamatta alue säilytetään puhdistamisen jälkeen nykytilassaan, jotta voidaan säilyttää kaivosteollisuuden historiallinen muisto, kuten Carbosulcisin ja Gonnessan kunnan sopimuksessa määrätään. Neuvoston päätöksen liitteessä olevan 1 kohdan h alakohdassa tarkoitettujen kulujen osalta todettakoon joka tapauksessa, että Carbosulcis ei omista maata eikä hyödy maan arvon mahdollisesta noususta (9).

9

| (95) | Italian viranomaiset vahvistavat, että tuen kattamat kustannukset eivät liity sellaisten kustannusten rahoittamiseen, jotka johtuvat esimerkiksi seuraavien ympäristösäädösten noudattamatta jättämisestä:






  — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/21/EY (10); |
| --- | --- | --- |

(95)

Italian viranomaiset vahvistavat, että tuen kattamat kustannukset eivät liity sellaisten kustannusten rahoittamiseen, jotka johtuvat esimerkiksi seuraavien ympäristösäädösten noudattamatta jättämisestä:

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/21/EY (10);

10

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/35/EY (11); |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/35/EY (11);

11

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY (12); |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY (12);

12

| — | neuvoston direktiivi 92/43/ETY (13); |
| --- | --- |

—

neuvoston direktiivi 92/43/ETY (13);

13

| — | neuvoston direktiivi 85/337/ETY (14). |
| --- | --- |

—

neuvoston direktiivi 85/337/ETY (14).

14

| (96) | Tukea ei yhdistetä muuhun SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun valtiontukeen tai muihin samoja tukikelpoisia kustannuksia koskeviin Euroopan unionin rahoitusmuotoihin (neuvoston päätöksen 5 artikla). Komissio haluaa lisäksi muistuttaa Italian viranomaisille, että jos hankkeeseen saadaan osarahoitusta unionin rakennerahastoista, on noudatettava kyseisten rahastojen sääntöjä. |
| --- | --- |

(96)

Tukea ei yhdistetä muuhun SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun valtiontukeen tai muihin samoja tukikelpoisia kustannuksia koskeviin Euroopan unionin rahoitusmuotoihin (neuvoston päätöksen 5 artikla). Komissio haluaa lisäksi muistuttaa Italian viranomaisille, että jos hankkeeseen saadaan osarahoitusta unionin rakennerahastoista, on noudatettava kyseisten rahastojen sääntöjä.

| (97) | Neuvoston päätöksen 5 artiklan nojalla kaikkien Nuraxi Figus -kaivoksen saamien tukien on lisäksi oltava tuloslaskelmassa merkittynä liikevaihdosta erillisenä tulona. Carbosulcisin on myös pidettävä erillistä kirjanpitoa tuotannosta ja sulkemiseen liittyvästä toiminnasta (6 artikla). Tästä seuraa, että tuki täyttää neuvoston päätöksessä asetetut edellytykset, jotka koskevat kumulointia ja tuensaajan kirjanpidon eriyttämistä muun kivihiilen louhintaan liittymättömän taloudellisen toiminnan osalta. |
| --- | --- |

(97)

Neuvoston päätöksen 5 artiklan nojalla kaikkien Nuraxi Figus -kaivoksen saamien tukien on lisäksi oltava tuloslaskelmassa merkittynä liikevaihdosta erillisenä tulona. Carbosulcisin on myös pidettävä erillistä kirjanpitoa tuotannosta ja sulkemiseen liittyvästä toiminnasta (6 artikla). Tästä seuraa, että tuki täyttää neuvoston päätöksessä asetetut edellytykset, jotka koskevat kumulointia ja tuensaajan kirjanpidon eriyttämistä muun kivihiilen louhintaan liittymättömän taloudellisen toiminnan osalta.

| (98) | Italia toimitti sulkemissuunnitelmaa koskevan ilmoituksen yhteydessä erittäin yksityiskohtaisia tietoja. Se on muun muassa esittänyt kunkin sulkemissuunnitelman kattaman vuoden osalta kaivoksen yksityiskohtaiset kustannusarviot jaoteltuna eriin. Komissio katsoo, että Italian toimittamat tiedot (mukaan lukien tämän päätöksen liitteissä 1 ja 2 olevat tiedot) täyttävät myös neuvoston päätöksen 7 artiklan 4 kohdan mukaiset edellytykset toimenpiteen koko keston ajalta. |
| --- | --- |

(98)

Italia toimitti sulkemissuunnitelmaa koskevan ilmoituksen yhteydessä erittäin yksityiskohtaisia tietoja. Se on muun muassa esittänyt kunkin sulkemissuunnitelman kattaman vuoden osalta kaivoksen yksityiskohtaiset kustannusarviot jaoteltuna eriin. Komissio katsoo, että Italian toimittamat tiedot (mukaan lukien tämän päätöksen liitteissä 1 ja 2 olevat tiedot) täyttävät myös neuvoston päätöksen 7 artiklan 4 kohdan mukaiset edellytykset toimenpiteen koko keston ajalta.

| (99) | Italian viranomaiset ovat neuvoston päätöksen 7 artiklan 5 kohdan mukaisesti sitoutuneet varmistamaan, että kaivoksen kirjanpito toimitetaan Euroopan komissiolle kuuden kuukauden kuluessa kunkin viiteajanjakson päättymisestä. |
| --- | --- |

(99)

Italian viranomaiset ovat neuvoston päätöksen 7 artiklan 5 kohdan mukaisesti sitoutuneet varmistamaan, että kaivoksen kirjanpito toimitetaan Euroopan komissiolle kuuden kuukauden kuluessa kunkin viiteajanjakson päättymisestä.

| (100) | Näin ollen tuki täyttää neuvoston päätöksessä asetetut edellytykset. |
| --- | --- |

(100)

Näin ollen tuki täyttää neuvoston päätöksessä asetetut edellytykset.

| (101) | Komissio päättelee näin ollen, että sekä sulkemissuunnitelma että jo myönnetty tai myönnettäväksi ehdotettu tuki voidaan hyväksyä. |
| --- | --- |

(101)

Komissio päättelee näin ollen, että sekä sulkemissuunnitelma että jo myönnetty tai myönnettäväksi ehdotettu tuki voidaan hyväksyä.

4.   PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (102) | Komissio pahoittelee sitä, että Italia on myöntänyt osan tuesta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti. |
| --- | --- |

(102)

Komissio pahoittelee sitä, että Italia on myöntänyt osan tuesta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti.

| (103) | Komissio on kuitenkin päättänyt, että Carbosulcisille 1 päivän tammikuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2027 välisenä aikana myönnetyn tuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille neuvoston päätöksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(103)

Komissio on kuitenkin päättänyt, että Carbosulcisille 1 päivän tammikuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2027 välisenä aikana myönnetyn tuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille neuvoston päätöksen mukaisesti.

| (104) | Komissio muistuttaa Italian viranomaisille, että SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan kaikista suunnitelmista jälleenrahoittaa tai muuttaa tätä toimenpidettä on ilmoitettava komissiolle komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (15) mukaisesti. Lisäksi on annettava neuvoston päätöksen 7 artiklan 3 kohdan mukaiset ilmoitukset, jos sulkemissuunnitelmaa muutetaan. Neuvoston päätöksen 7 artiklan 4 kohdan nojalla ilmoitukset on annettava myös silloin, jos tuki, jonka Italia aikoo myöntää kivihiiliteollisuudelle tuotantovuotta kohti, ylittää tässä päätöksessä hyväksytyt määrät tai jos ennakoitujen tuotantokustannusten, joihin on sulkemissuunnitelman mukaan tarkoitus myöntää tukea, laskennan kannalta merkitykselliset tiedot poikkeavat aiemmasta ilmoituksesta. Italian on toimitettava vuosittain erilliset ilmoitukset, jos vuotuiset toimenpiteet eroavat hyväksytystä sulkemissuunnitelmasta. Sen on neuvoston päätöksen 7 artiklan 5 kohdan mukaisesti ilmoitettava komissiolle asianmukaisesti kunakin vuonna sulkemissuunnitelman voimassaolon päättymiseen asti tosiasiallisesti maksetun tuen määrä ja sen laskentaperusteet. |
| --- | --- |

(104)

Komissio muistuttaa Italian viranomaisille, että SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan kaikista suunnitelmista jälleenrahoittaa tai muuttaa tätä toimenpidettä on ilmoitettava komissiolle komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (15) mukaisesti. Lisäksi on annettava neuvoston päätöksen 7 artiklan 3 kohdan mukaiset ilmoitukset, jos sulkemissuunnitelmaa muutetaan. Neuvoston päätöksen 7 artiklan 4 kohdan nojalla ilmoitukset on annettava myös silloin, jos tuki, jonka Italia aikoo myöntää kivihiiliteollisuudelle tuotantovuotta kohti, ylittää tässä päätöksessä hyväksytyt määrät tai jos ennakoitujen tuotantokustannusten, joihin on sulkemissuunnitelman mukaan tarkoitus myöntää tukea, laskennan kannalta merkitykselliset tiedot poikkeavat aiemmasta ilmoituksesta. Italian on toimitettava vuosittain erilliset ilmoitukset, jos vuotuiset toimenpiteet eroavat hyväksytystä sulkemissuunnitelmasta. Sen on neuvoston päätöksen 7 artiklan 5 kohdan mukaisesti ilmoitettava komissiolle asianmukaisesti kunakin vuonna sulkemissuunnitelman voimassaolon päättymiseen asti tosiasiallisesti maksetun tuen määrä ja sen laskentaperusteet.

15

| (105) | Komissio muistuttaa Italian viranomaisille lisäksi, että niiden on neuvoston päätöksen 7 artiklan 5 kohdan mukaisesti ilmoitettava komissiolle tuotantovuoden aikana tosiasiallisesti maksetun tuen määrä ja sen laskentaperusteet viimeistään kuusi kuukautta asianomaisen tuotantovuoden päättymisen jälkeen. Jos tuotantovuonna alun perin maksettuihin määriin tehdään korjauksia, Italian viranomaisten on ilmoitettava niistä komissiolle ennen seuraavan tuotantovuoden loppua. |
| --- | --- |

(105)

Komissio muistuttaa Italian viranomaisille lisäksi, että niiden on neuvoston päätöksen 7 artiklan 5 kohdan mukaisesti ilmoitettava komissiolle tuotantovuoden aikana tosiasiallisesti maksetun tuen määrä ja sen laskentaperusteet viimeistään kuusi kuukautta asianomaisen tuotantovuoden päättymisen jälkeen. Jos tuotantovuonna alun perin maksettuihin määriin tehdään korjauksia, Italian viranomaisten on ilmoitettava niistä komissiolle ennen seuraavan tuotantovuoden loppua.

| (106) | Jos kaivosta, jolle on myönnetty tukea, ei ole suljettu komission hyväksymässä sulkemissuunnitelmassa määrättynä päivänä, Italian on perittävä neuvoston päätöksen 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti kaikki myönnetty tuki takaisin sulkemissuunnitelman kattaman ajanjakson osalta, |
| --- | --- |

(106)

Jos kaivosta, jolle on myönnetty tukea, ei ole suljettu komission hyväksymässä sulkemissuunnitelmassa määrättynä päivänä, Italian on perittävä neuvoston päätöksen 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti kaikki myönnetty tuki takaisin sulkemissuunnitelman kattaman ajanjakson osalta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Italia myöntää Carbosulcis S.p.A:lle 9 päivänä huhtikuuta 2014 esitetyn ja 17 päivänä heinäkuuta 2014 muutetun sulkemissuunnitelman mukaisesti, soveltuu sisämarkkinoille päätöksen 2010/787/EU nojalla.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 1 päivänä lokakuuta 2014.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 336, 21.12.2010, s. 24, jäljempänä ’neuvoston päätös’. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklasta tuli 1 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 107 artikla ja 88 artiklasta 108 artikla. Kyseisten artiklojen määräykset ovat asiasisällöltään samat. Tässä päätöksessä viittauksia SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaan on tarvittaessa pidettävä viittauksina EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan. SEUT-sopimuksessa on tehty myös eräitä terminologiaa koskevia muutoksia, esimerkiksi ”yhteisö” on korvattu ”unionilla” ja ”yhteismarkkinat”
  ”sisämarkkinoilla”. Tässä päätöksessä käytetään SEUT-sopimuksen terminologiaa.

1

(2)  
  EUVL C 20, 23.1.2013, s. 1.

2

(3)  Julkaistu Italian virallisen lehden liitteessä (Gazzetta Ufficiale, Supplemento Ordinario) N:o 111, 14.5.2005.

3

(4)  Ks. alaviite 2.

4

(5)  Asetus N:o 1, annettu 15 päivänä huhtikuuta 1958, Euroopan talousyhteisössä käytettäviä kieliä koskevista järjestelyistä (EYVL 17, 6.10.1958, s. 385/58).

5

(6)  Sulcisin kivihiilikaivosalueen uudelleenavaamisesta 27 päivänä kesäkuuta 1985 annetun lain N:o 351 3 §:ssä todetaan seuraavaa: ”è consentito impiegare il carbone del bacino carbonifero del Sulcis nelle centrali termoelettriche e negli impianti di produzione combinata e non di energia elettrica e vapore esclusivamente ubicati in Sardegna, nonché negli impianti industriali, pure ubicati in Sardegna nei quali durante il processo produttivo o di combustione lo zolfo viene fissato, fissato e combinato ovvero combinato con il prodotto che si ottiene”.

6

(7)  Asia SA. 18869 (N 92/05), valtiontuki hiiliteollisuudelle – Unkari; asia SA.33033, National Hard Coal Company Petrosani – Romania; ja asia SA.33861 (12/N), tuki kivihiilikaivosten sulkemisen helpottamiseksi – Unkari.

7

(8)  Komission ilmoitus valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä (EYVL C 119, 22.5.2002, s. 22).

8

(9)  Carbosulcis omistaa tällä hetkellä 200 hehtaarin maa-alueen, jolla sijaitsee toimistoja ja laitoksia. Kaivosalueen kokonaispinta-ala on 5 940 hehtaaria.

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/21/EY, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2006, kaivannaisteollisuuden jätehuollosta ja direktiivin 2004/35/EY muuttamisesta – Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission lausunto (EUVL L 102, 11.4.2006, s. 15).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/35/EY, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, ympäristövastuusta ympäristövahinkojen ehkäisemisen ja korjaamisen osalta (EUVL L 143, 30.4.2004, s. 56).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1).

12

(13)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

13

(14)  Neuvoston direktiivi 85/337/ETY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 1985, tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista (EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40).

14

(15)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

15

---

LIITE 1

| Maa: ITALIA | |
| --- | --- |
| |
| Hiilikaivos: SULCIS |
| |
| Yritys: CARBOSULCIS SPA |
| |
| Maanalainen tuotantoyksikkö: NURAXI FIGUS - Monte Sinni -kaivos |
| |
| | Tiedot 2011 | Tiedot 2012 | Arvioidut tiedot 2013 | Arvioidut tiedot 2014 | Arvioidut tiedot 2015 | Arvioidut tiedot 2016 | Arvioidut tiedot 2017 | Arvioidut tiedot 2018 |
| |
| 1. | YLEISET TIEDOT |

Maa: ITALIA

Hiilikaivos: SULCIS

Yritys: CARBOSULCIS SPA

Maanalainen tuotantoyksikkö: NURAXI FIGUS - Monte Sinni -kaivos

Tiedot 2011

Tiedot 2012

Arvioidut tiedot 2013

Arvioidut tiedot 2014

Arvioidut tiedot 2015

Arvioidut tiedot 2016

Arvioidut tiedot 2017

Arvioidut tiedot 2018

1.

| a) | Maanalainen tuotanto [hiiliekvivalenttitonnia] '000 |
| --- | --- |

a)

Maanalainen tuotanto [hiiliekvivalenttitonnia] '000

[...]
   (*1)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| b) | Tuotto (hiiliekvivalenttitonnia/vuosi/työyksikkö) |
| --- | --- |

b)

Tuotto (hiiliekvivalenttitonnia/vuosi/työyksikkö)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| c) | Keskimääräinen alempi lämpöarvo [kcal] |
| --- | --- |

c)

Keskimääräinen alempi lämpöarvo [kcal]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| d) | Keskimääräinen |
| --- | --- |

d)

Keskimääräinen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 2. | TUOTANTOKUSTANNUKSET |
| --- | --- |

2.

| a) | Työvoimakustannukset [EUR/hiiliekvivalenttitonni] |
| --- | --- |

a)

Työvoimakustannukset [EUR/hiiliekvivalenttitonni]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| b) | Materiaalikustannukset [EUR/hiiliekvivalenttitonni] |
| --- | --- |

b)

Materiaalikustannukset [EUR/hiiliekvivalenttitonni]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| c) | Välittömät poistot tavanomaisten kirjanpitosääntöjen mukaisesti [EUR/hiiliekvivalenttitonni] |
| --- | --- |

c)

Välittömät poistot tavanomaisten kirjanpitosääntöjen mukaisesti [EUR/hiiliekvivalenttitonni]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| d) | Pääoman tuotto [EUR/hiiliekvivalenttitonni] |
| --- | --- |

d)

Pääoman tuotto [EUR/hiiliekvivalenttitonni]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| e) | Kuljetuskustannukset toimituspaikalle [EUR/hiiliekvivalenttitonni] |
| --- | --- |

e)

Kuljetuskustannukset toimituspaikalle [EUR/hiiliekvivalenttitonni]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| f) | Yrityksen yleiskustannukset [EUR/hiiliekvivalenttitonni] |
| --- | --- |

f)

Yrityksen yleiskustannukset [EUR/hiiliekvivalenttitonni]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| g) | Muut kustannukset [EUR/hiiliekvivalenttitonni] |
| --- | --- |

g)

Muut kustannukset [EUR/hiiliekvivalenttitonni]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| h) | Kiinteiden varojen lisääntyminen [EUR/hiiliekvivalenttitonni] |
| --- | --- |

h)

Kiinteiden varojen lisääntyminen [EUR/hiiliekvivalenttitonni]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| i) | Jätehuollon kustannukset [EUR/hiiliekvivalenttitonni] |
| --- | --- |

i)

Jätehuollon kustannukset [EUR/hiiliekvivalenttitonni]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| h) | Nykyiseen tuotantoon liittyvät kustannukset (tuotettua hiiliekvivalenttitonnia kohti) |
| --- | --- |

h)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 3. | TOIMITUKSET JA TULOT |
| --- | --- |

3.

| — | Lämpövoimaloihin toimituksia koskevat erityiset tiedot: |
| --- | --- |

—

Lämpövoimaloihin toimituksia koskevat erityiset tiedot:

| — | tuotanto viitevuonna [hiiliekvivalenttitonnia] |
| --- | --- |

—

tuotanto viitevuonna [hiiliekvivalenttitonnia]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | varastojen muutos [hiiliekvivalenttitonnia] |
| --- | --- |

—

varastojen muutos [hiiliekvivalenttitonnia]

[...]

[...]

[...]

| a) | Yhteensä |
| --- | --- |

a)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | Tuotto: |
| --- | --- |

—

Tuotto:

| — | tuotanto viitevuonna [EUR/hiiliekvivalenttitonni] |
| --- | --- |

—

tuotanto viitevuonna [EUR/hiiliekvivalenttitonni]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | varastojen muutos [EUR/hiiliekvivalenttitonni] |
| --- | --- |

—

varastojen muutos [EUR/hiiliekvivalenttitonni]

[...]

| b) | Keskimääräinen myyntihinta [EUR/hiiliekvivalenttitonni] |
| --- | --- |

b)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 4. | EHDOTETTU TUKI |
| --- | --- |

4.

| a) | Nykyiseen tuotantoon liittyvät tappiot [EUR/hiiliekvivalenttitonni] |
| --- | --- |

a)

Nykyiseen tuotantoon liittyvät tappiot [EUR/hiiliekvivalenttitonni]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| b | Nykyiseen tuotantoon liittyvät tappiot [EUR] |
| --- | --- |

b

Nykyiseen tuotantoon liittyvät tappiot [EUR]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| c) | Ehdotettu tuki [EUR/hiiliekvivalenttitonni] |
| --- | --- |

c)

Ehdotettu tuki [EUR/hiiliekvivalenttitonni]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| d) | Ehdotettu tuki [EUR] |
| --- | --- |

d)

Ehdotettu tuki [EUR]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

HUOM. Punaisella merkityt tiedot ovat seurausta tuloslaskelman luokittelun muutoksesta vuosien 2011 ja 2012 osalta.

---

(*1)  Salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluva tieto.

---

LIITE 2

| | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| |
| b) | Muut työttömiksi jääneitä tai jääviä työntekijöitä koskevat poikkeukselliset kustannukset | 7 804 000 | 3 852 000 | 2 180 000 | 9 080 000 | 692 000 | 9 920 000 | 6 212 000 | 960 000 | 404 000 | 96 000 | 212 000 | 308 000 | 96 000 | 96 000 | 3 660 000 | 45 572 000 |
| b1) | Eläköitymiskannustin (johtajat) | 160 000 | 160 000 | 160 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 480 000 |
| b2) | Eläköitymiskannustin (teknikot) | 3 132 000 | 812 000 | 580 000 | 696 000 | 116 000 | 4 640 000 | 232 000 | 0 | 116 000 | 0 | 116 000 | 116 000 | 0 | 0 | 0 | 10 556 000 |
| b3) | Eläköitymiskannustin (työntekijät) | 4 512 000 | 2 880 000 | 1 440 000 | 1 632 000 | 576 000 | 5 280 000 | 576 000 | 960 000 | 288 000 | 96 000 | 96 000 | 192 000 | 96 000 | 96 000 | 96 000 | 18 816 000 |
| b4) | Kannustin oman yrityksen perustamiseen (teknikot) | 0 | 0 | 0 | 4 640 000 | 0 | 0 | 1 276 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 740 000 | 7 656 000 |
| b5) | Kannustin oman yrityksen perustamiseen (työntekijät) | 0 | 0 | 0 | 2 112 000 | 0 | 0 | 4 128 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 824 000 | 8 064 000 |
| |
| d) | Yritysten kustannukset, jotka liittyvät työntekijöiden uudelleenkoulutukseen uuden työpaikan löytämisen helpottamiseksi kivihiiliteollisuuden ulkopuolelta, erityisesti koulutuskustannukset | 0 | 0 | 0 | 4 764 800 | 0 | 0 | 3 911 600 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 793 600 | 11 470 000 |
| d1) | Teknikoiden palkat koulutuksen aikana | 0 | 0 | 0 | 2 320 000 | 0 | 0 | 638 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 995 000 | 3 953 000 |
| d2) | Työntekijöiden palkat koulutuksen aikana | 0 | 0 | 0 | 1 056 000 | 0 | 0 | 2 064 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 037 000 | 4 157 000 |
| d3) | Koulutuskustannukset (ESR:n kustannuskäsikirjan mukaiset) | 0 | 0 | 0 | 1 388 800 | 0 | 0 | 1 209 600 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 761 600 | 3 360 000 |
| |
| f) | Erityisesti kivihiiliteollisuutta koskevista vero-, laki- ja hallinnollisista säännöksistä aiheutuvat jäännöskustannukset | | | | | | | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 0 | 800 000 |
| f1) | Kaivosmaksu | | | | | | | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 0 | 800 000 |
| |
| g) | Kivihiilen tuotantoyksiköiden sulkemisesta aiheutuneet ylimääräiset maanalaiset turvallisuustoimet | 0 | 0 | 200 000 | 0 | 0 | 0 | 4 480 800 | 3 836 800 | 3 495 800 | 3 370 800 | 3 363 800 | 3 237 800 | 3 127 800 | 3 086 800 | 0 | 28 200 400 |
| g1) | Avausperien tuhkalla täyttämistä koskeva hankearviointi ja ympäristövaikutusten arviointi | 0 | 0 | 200 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 200 000 |
| g2) | Sivukuilujen muuttaminen turvallisiksi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 70 000 | 74 000 | 0 | 0 | 0 | 144 000 |
| g3) | Pääkuilujen muuttaminen turvallisiksi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 65 000 | 72 000 | 0 | 137 000 |
| g4) | Työn kustannukset – teknikot | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 160 000 | 1 044 000 | 1 015 000 | 986 000 | 957 000 | 899 000 | 870 000 | 870 000 | 0 | 7 801 000 |
| g5) | Työn kustannukset – työntekijät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 160 000 | 1 632 000 | 1 320 000 | 1 224 000 | 1 176 000 | 1 104 000 | 1 032 000 | 984 000 | 0 | 10 632 000 |
| g6) | Kaivosrakenteiden ja -palveluiden kustannukset | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 0 | 7 600 000 |
| g7) | Avausperien tuhkalla täyttämiseen liittyvien materiaalien ja palveluiden kustannukset | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 0 | 4 000 000 |
| g8) | Sähkökustannukset (tuuletus, kuivatus jne.) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 0 | 10 000 000 |
| g9) | Tuhkan hävittämisestä mahdollisesti saatavat tulot | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | 0 | – 12 313 600 |
| |
| h) | Kaivostyön aiheuttamat vauriot, jos ne johtuvat suljetuista tai suljettavista kivihiilen tuotantoyksiköistä | | 998 931 | 1 198 931 | 1 198 931 | 798 931 | 798 931 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | | | | | 8 687 898 |
| h1) | Serucin alueen ja rakennusten tekeminen turvallisiksi sekä ympäristön saattaminen ennalleen | 0 | 798 931 | 798 931 | 798 931 | 798 931 | 798 931 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 994 656 |
| h2) | Nuraxi Figus -kaivosalueen ympäristön kuvaus | 0 | 200 000 | 400 000 | 400 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 000 000 |
| h3) | Nuraxi Figus -kaivosalueen ja rakennusten tekeminen turvallisiksi sekä ympäristön ennallistaminen | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 693 242 |
| |
| l) | Poikkeuksellinen yrityksen sisäinen arvon aleneminen edellyttäen, että se johtuu kivihiilen tuotantoyksiköiden sulkemisesta | | 5 169 143 | 5 169 143 | 5 169 143 | 5 169 143 | 5 169 143 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 25 845 714 |
| l1) | Aineellisia kiinteitä varoja koskeva erityinen kuoletuserä | 0 | 4 071 036 | 4 071 036 | 4 071 036 | 4 071 036 | 4 071 036 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 20 355 179 |
| l2) | Aineettomia kiinteitä varoja koskeva erityinen kuoletuserä | 0 | 1 098 107 | 1 098 107 | 1 098 107 | 1 098 107 | 1 098 107 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 490 535 |
| |
| Kaikki yhteensä | 7 804 000 | 10 020 074 | 8 748 074 | 20 212 874 | 6 660 074 | 15 888 074 | 15 443 048 | 5 635 448 | 4 738 448 | 4 305 448 | 4 414 448 | 3 645 800 | 3 323 800 | 3 282 800 | 6 453 600 | 120 576 012 |

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Yhteensä

b)

Muut työttömiksi jääneitä tai jääviä työntekijöitä koskevat poikkeukselliset kustannukset

7 804 000

3 852 000

2 180 000

9 080 000

692 000

9 920 000

6 212 000

960 000

404 000

96 000

212 000

308 000

96 000

96 000

3 660 000

45 572 000

b1)

Eläköitymiskannustin (johtajat)

160 000

160 000

160 000

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

480 000

b2)

Eläköitymiskannustin (teknikot)

3 132 000

812 000

580 000

696 000

116 000

4 640 000

232 000

0

116 000

0

116 000

116 000

0

0

0

10 556 000

b3)

Eläköitymiskannustin (työntekijät)

4 512 000

2 880 000

1 440 000

1 632 000

576 000

5 280 000

576 000

960 000

288 000

96 000

96 000

192 000

96 000

96 000

96 000

18 816 000

b4)

Kannustin oman yrityksen perustamiseen (teknikot)

0

0

0

4 640 000

0

0

1 276 000

0

0

0

0

0

0

0

1 740 000

7 656 000

b5)

Kannustin oman yrityksen perustamiseen (työntekijät)

0

0

0

2 112 000

0

0

4 128 000

0

0

0

0

0

0

0

1 824 000

8 064 000

d)

Yritysten kustannukset, jotka liittyvät työntekijöiden uudelleenkoulutukseen uuden työpaikan löytämisen helpottamiseksi kivihiiliteollisuuden ulkopuolelta, erityisesti koulutuskustannukset

0

0

0

4 764 800

0

0

3 911 600

0

0

0

0

0

0

0

2 793 600

11 470 000

d1)

Teknikoiden palkat koulutuksen aikana

0

0

0

2 320 000

0

0

638 000

0

0

0

0

0

0

0

995 000

3 953 000

d2)

Työntekijöiden palkat koulutuksen aikana

0

0

0

1 056 000

0

0

2 064 000

0

0

0

0

0

0

0

1 037 000

4 157 000

d3)

Koulutuskustannukset (ESR:n kustannuskäsikirjan mukaiset)

0

0

0

1 388 800

0

0

1 209 600

0

0

0

0

0

0

0

761 600

3 360 000

f)

Erityisesti kivihiiliteollisuutta koskevista vero-, laki- ja hallinnollisista säännöksistä aiheutuvat jäännöskustannukset

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

0

800 000

f1)

Kaivosmaksu

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

0

800 000

g)

Kivihiilen tuotantoyksiköiden sulkemisesta aiheutuneet ylimääräiset maanalaiset turvallisuustoimet

0

0

200 000

0

0

0

4 480 800

3 836 800

3 495 800

3 370 800

3 363 800

3 237 800

3 127 800

3 086 800

0

28 200 400

g1)

Avausperien tuhkalla täyttämistä koskeva hankearviointi ja ympäristövaikutusten arviointi

0

0

200 000

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

200 000

g2)

Sivukuilujen muuttaminen turvallisiksi

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

70 000

74 000

0

0

0

144 000

g3)

Pääkuilujen muuttaminen turvallisiksi

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

65 000

72 000

0

137 000

g4)

Työn kustannukset – teknikot

0

0

0

0

0

0

1 160 000

1 044 000

1 015 000

986 000

957 000

899 000

870 000

870 000

0

7 801 000

g5)

Työn kustannukset – työntekijät

0

0

0

0

0

0

2 160 000

1 632 000

1 320 000

1 224 000

1 176 000

1 104 000

1 032 000

984 000

0

10 632 000

g6)

Kaivosrakenteiden ja -palveluiden kustannukset

0

0

0

0

0

0

950 000

950 000

950 000

950 000

950 000

950 000

950 000

950 000

0

7 600 000

g7)

Avausperien tuhkalla täyttämiseen liittyvien materiaalien ja palveluiden kustannukset

0

0

0

0

0

0

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

0

4 000 000

g8)

Sähkökustannukset (tuuletus, kuivatus jne.)

0

0

0

0

0

0

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

0

10 000 000

g9)

Tuhkan hävittämisestä mahdollisesti saatavat tulot

0

0

0

0

0

0

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

0

– 12 313 600

h)

Kaivostyön aiheuttamat vauriot, jos ne johtuvat suljetuista tai suljettavista kivihiilen tuotantoyksiköistä

998 931

1 198 931

1 198 931

798 931

798 931

738 648

738 648

738 648

738 648

738 648

8 687 898

h1)

Serucin alueen ja rakennusten tekeminen turvallisiksi sekä ympäristön saattaminen ennalleen

0

798 931

798 931

798 931

798 931

798 931

0

0

0

0

0

0

0

0

0

3 994 656

h2)

Nuraxi Figus -kaivosalueen ympäristön kuvaus

0

200 000

400 000

400 000

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

1 000 000

h3)

Nuraxi Figus -kaivosalueen ja rakennusten tekeminen turvallisiksi sekä ympäristön ennallistaminen

0

0

0

0

0

0

738 648

738 648

738 648

738 648

738 648

0

0

0

0

3 693 242

l)

Poikkeuksellinen yrityksen sisäinen arvon aleneminen edellyttäen, että se johtuu kivihiilen tuotantoyksiköiden sulkemisesta

5 169 143

5 169 143

5 169 143

5 169 143

5 169 143

0

0

0

0

0

0

0

0

0

25 845 714

l1)

Aineellisia kiinteitä varoja koskeva erityinen kuoletuserä

0

4 071 036

4 071 036

4 071 036

4 071 036

4 071 036

0

0

0

0

0

0

0

0

0

20 355 179

l2)

Aineettomia kiinteitä varoja koskeva erityinen kuoletuserä

0

1 098 107

1 098 107

1 098 107

1 098 107

1 098 107

0

0

0

0

0

0

0

0

0

5 490 535

Kaikki yhteensä

7 804 000

10 020 074

8 748 074

20 212 874

6 660 074

15 888 074

15 443 048

5 635 448

4 738 448

4 305 448

4 414 448

3 645 800

3 323 800

3 282 800

6 453 600

120 576 012

---

| 4.3.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 59/22 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 59/22

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2016/287,

annettu 15 päivänä lokakuuta 2014,

valtiontuesta SA.26500 (2012/C) (ex 2011/NN, ex CP 227/2008), jonka Saksa on myöntänyt yrityksille Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ja Ryanair Ltd

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 7369)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on edellä mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Komissio vastaanotti 27 päivänä elokuuta 2008 Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e.V.:n (Saksan lentoyhtiöiden liitto), jäljempänä ’BDF’, kantelun, jonka mukaan yrityksille Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ja Ryanair Ltd., jäljempänä ’Ryanair’, on mahdollisesti myönnetty sääntöjenvastaista valtiontukea. Kantelu kirjattiin valtiontukiasiaksi numerolla CP 227/2008. |
| --- | --- |

(1)

Komissio vastaanotti 27 päivänä elokuuta 2008 Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e.V.:n (Saksan lentoyhtiöiden liitto), jäljempänä ’BDF’, kantelun, jonka mukaan yrityksille Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ja Ryanair Ltd., jäljempänä ’Ryanair’, on mahdollisesti myönnetty sääntöjenvastaista valtiontukea. Kantelu kirjattiin valtiontukiasiaksi numerolla CP 227/2008.

| (2) | Komissio toimitti kantelun Saksalle 9 päivänä elokuuta 2010 ja pyysi siltä tietoja. Saksa toimitti 30 päivänä syyskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä pyydetyt tiedot. |
| --- | --- |

(2)

Komissio toimitti kantelun Saksalle 9 päivänä elokuuta 2010 ja pyysi siltä tietoja. Saksa toimitti 30 päivänä syyskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä pyydetyt tiedot.

| (3) | Komissio pyysi 8 päivänä huhtikuuta 2011 tietoja Air Berliniltä ja Ryanairilta. Air Berlin toimitti pyydetyt tiedot 10 päivänä toukokuuta 2011. Ryanair toimitti pyydetyt tiedot 20 päivänä kesäkuuta 2011. Komissio toimitti Saksalle 11 päivänä elokuuta 2011 päivätyllä kirjeellä näiden huomautusten ja liitteiden käännetyt versiot. Saksa ilmoitti komissiolle 28 päivänä syyskuuta 2011, ettei se esittäisi huomautuksia siinä vaiheessa. |
| --- | --- |

(3)

Komissio pyysi 8 päivänä huhtikuuta 2011 tietoja Air Berliniltä ja Ryanairilta. Air Berlin toimitti pyydetyt tiedot 10 päivänä toukokuuta 2011. Ryanair toimitti pyydetyt tiedot 20 päivänä kesäkuuta 2011. Komissio toimitti Saksalle 11 päivänä elokuuta 2011 päivätyllä kirjeellä näiden huomautusten ja liitteiden käännetyt versiot. Saksa ilmoitti komissiolle 28 päivänä syyskuuta 2011, ettei se esittäisi huomautuksia siinä vaiheessa.

| (4) | Komissio ilmoitti Saksalle 26 päivänä tammikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’ (2), 108 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, joka koskee Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle myönnettyä investointi- ja toimintatukea, lentoyhtiöille myönnettyjä alennettuja lentoasemamaksuja sekä Ryanairin kanssa tehtyjä markkinointisopimuksia, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ilmoitti Saksalle 26 päivänä tammikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’ (2), 108 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, joka koskee Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle myönnettyä investointi- ja toimintatukea, lentoyhtiöille myönnettyjä alennettuja lentoasemamaksuja sekä Ryanairin kanssa tehtyjä markkinointisopimuksia, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’.

2

| (5) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa väitetyistä tukitoimenpiteistä. |
| --- | --- |

(5)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa väitetyistä tukitoimenpiteistä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

3

| (6) | Komissio pyysi Saksalta 21 päivänä helmikuuta 2012 lisätietoja. Saksa toimitti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen ja vastauksensa komission tietopyyntöön 24 päivänä helmikuuta 2012, 30 päivänä maaliskuuta 2012 ja 2 päivänä huhtikuuta 2012. |
| --- | --- |

(6)

Komissio pyysi Saksalta 21 päivänä helmikuuta 2012 lisätietoja. Saksa toimitti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen ja vastauksensa komission tietopyyntöön 24 päivänä helmikuuta 2012, 30 päivänä maaliskuuta 2012 ja 2 päivänä huhtikuuta 2012.

| (7) | Komissio vastaanotti 13 päivänä huhtikuuta 2012 huomautuksia kahdelta asianomaiselta (Ryanair ja Airport Marketing Services (4), jäljempänä ’AMS’). |
| --- | --- |

(7)

Komissio vastaanotti 13 päivänä huhtikuuta 2012 huomautuksia kahdelta asianomaiselta (Ryanair ja Airport Marketing Services (4), jäljempänä ’AMS’).

4

| (8) | Komissio pyysi Saksalta 20 päivänä huhtikuuta 2012 lisätietoja, sillä osa sen 21 päivänä helmikuuta 2012 pyytämistä tiedoista puuttui edelleen. Saksa vastasi pyyntöön 11 päivänä toukokuuta 2012. |
| --- | --- |

(8)

Komissio pyysi Saksalta 20 päivänä huhtikuuta 2012 lisätietoja, sillä osa sen 21 päivänä helmikuuta 2012 pyytämistä tiedoista puuttui edelleen. Saksa vastasi pyyntöön 11 päivänä toukokuuta 2012.

| (9) | Komissio vastaanotti 25 päivänä kesäkuuta 2012 lisähuomautuksia asianomaisilta (Ryanair, Ryanairin tytäryhtiö AMS ja Ryanairin nimissä toimiva konsulttiyritys). Komissio toimitti nämä huomautukset Saksalle 22 päivänä elokuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. Saksa pyysi asiakirjojen käännöstä ja toimitti huomautuksensa 4 päivänä joulukuuta 2012. |
| --- | --- |

(9)

Komissio vastaanotti 25 päivänä kesäkuuta 2012 lisähuomautuksia asianomaisilta (Ryanair, Ryanairin tytäryhtiö AMS ja Ryanairin nimissä toimiva konsulttiyritys). Komissio toimitti nämä huomautukset Saksalle 22 päivänä elokuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. Saksa pyysi asiakirjojen käännöstä ja toimitti huomautuksensa 4 päivänä joulukuuta 2012.

| (10) | Komissio pyysi Saksalta 29 päivänä marraskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä lisätietoja. Saksa vastasi pyyntöön 17 päivänä tammikuuta 2013. |
| --- | --- |

(10)

Komissio pyysi Saksalta 29 päivänä marraskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä lisätietoja. Saksa vastasi pyyntöön 17 päivänä tammikuuta 2013.

| (11) | Ryanair esitti 10 päivänä huhtikuuta 2013 lisähuomautuksia (5), jotka toimitettiin Saksalle 3 päivänä toukokuuta 2013. |
| --- | --- |

(11)

Ryanair esitti 10 päivänä huhtikuuta 2013 lisähuomautuksia (5), jotka toimitettiin Saksalle 3 päivänä toukokuuta 2013.

5

| (12) | Komissio pyysi Saksalta 14 päivänä marraskuuta 2013 lisätietoja. Saksa vastasi pyyntöön 14 päivänä tammikuuta 2014. Koska Saksan toimittamat vastaukset olivat puutteellisia, komissio lähetti Saksalle 19 päivänä maaliskuuta 2014 muistutuksen. Saksa vastasi 22 päivänä huhtikuuta 2014. |
| --- | --- |

(12)

Komissio pyysi Saksalta 14 päivänä marraskuuta 2013 lisätietoja. Saksa vastasi pyyntöön 14 päivänä tammikuuta 2014. Koska Saksan toimittamat vastaukset olivat puutteellisia, komissio lähetti Saksalle 19 päivänä maaliskuuta 2014 muistutuksen. Saksa vastasi 22 päivänä huhtikuuta 2014.

| (13) | Ryanair esitti 20 päivänä joulukuuta 2013 lisähuomautuksia, jotka toimitettiin Saksalle 8 päivänä tammikuuta 2014. Saksa esitti 27 päivänä tammikuuta 2014 Ryanairin toimittamia tietoja koskevia huomautuksia. |
| --- | --- |

(13)

Ryanair esitti 20 päivänä joulukuuta 2013 lisähuomautuksia, jotka toimitettiin Saksalle 8 päivänä tammikuuta 2014. Saksa esitti 27 päivänä tammikuuta 2014 Ryanairin toimittamia tietoja koskevia huomautuksia.

| (14) | Ryanair esitti 17 päivänä tammikuuta 2014 ja 31 päivänä tammikuuta 2014 lisähuomautuksia, jotka toimitettiin Saksalle 7 päivänä maaliskuuta 2014. Saksa ilmoitti 7 päivänä huhtikuuta 2014, ettei sillä ollut Ryanairin toimittamia tietoja koskevia huomautuksia. |
| --- | --- |

(14)

Ryanair esitti 17 päivänä tammikuuta 2014 ja 31 päivänä tammikuuta 2014 lisähuomautuksia, jotka toimitettiin Saksalle 7 päivänä maaliskuuta 2014. Saksa ilmoitti 7 päivänä huhtikuuta 2014, ettei sillä ollut Ryanairin toimittamia tietoja koskevia huomautuksia.

| (15) | Komissio ilmoitti Saksalle 25 päivänä helmikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä siitä, että vuoden 2014 ilmailusuuntaviivat (6) oli hyväksytty 20 päivänä helmikuuta 2014 ja että kyseisiä suuntaviivoja alettaisiin soveltaa tarkasteltavana olevaan tapaukseen heti kun ne on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Se antoi Saksalle mahdollisuuden esittää huomautuksia suuntaviivoista ja niiden soveltamisesta 20 työpäivän kuluessa niiden julkaisemisesta virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(15)

Komissio ilmoitti Saksalle 25 päivänä helmikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä siitä, että vuoden 2014 ilmailusuuntaviivat (6) oli hyväksytty 20 päivänä helmikuuta 2014 ja että kyseisiä suuntaviivoja alettaisiin soveltaa tarkasteltavana olevaan tapaukseen heti kun ne on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Se antoi Saksalle mahdollisuuden esittää huomautuksia suuntaviivoista ja niiden soveltamisesta 20 työpäivän kuluessa niiden julkaisemisesta virallisessa lehdessä.

6

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

| (16) | Komissio ilmoitti myös kolmansille osapuolille 24 päivänä helmikuuta 2014 päivätyillä kirjeillä siitä, että vuoden 2014 ilmailusuuntaviivat oli hyväksytty 20 päivänä helmikuuta 2014 ja että kyseisiä suuntaviivoja alettaisiin soveltaa tarkasteltavana olevaan tapaukseen heti kun ne on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Se antoi kolmansille osapuolille mahdollisuuden esittää huomautuksia suuntaviivoista ja niiden soveltamisesta 20 työpäivän kuluessa niiden julkaisemisesta virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(16)

Komissio ilmoitti myös kolmansille osapuolille 24 päivänä helmikuuta 2014 päivätyillä kirjeillä siitä, että vuoden 2014 ilmailusuuntaviivat oli hyväksytty 20 päivänä helmikuuta 2014 ja että kyseisiä suuntaviivoja alettaisiin soveltaa tarkasteltavana olevaan tapaukseen heti kun ne on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Se antoi kolmansille osapuolille mahdollisuuden esittää huomautuksia suuntaviivoista ja niiden soveltamisesta 20 työpäivän kuluessa niiden julkaisemisesta virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

| (17) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivat julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä4 päivänä huhtikuuta 2014. Niillä korvattiin vuoden 1994 ilmailusuuntaviivat (7) sekä vuoden 2005 ilmailusuuntaviivat (8). |
| --- | --- |

(17)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivat julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä4 päivänä huhtikuuta 2014. Niillä korvattiin vuoden 1994 ilmailusuuntaviivat (7) sekä vuoden 2005 ilmailusuuntaviivat (8).

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

7

8

| (18) | Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistiin 15 päivänä huhtikuuta 2014 ilmoitus, jossa jäsenvaltioita ja asianomaisia kehotettiin esittämään kuukauden kuluessa tiedonannon julkaisemisesta huomautuksensa vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen soveltamisesta tähän tapaukseen (9). |
| --- | --- |

(18)

Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistiin 15 päivänä huhtikuuta 2014 ilmoitus, jossa jäsenvaltioita ja asianomaisia kehotettiin esittämään kuukauden kuluessa tiedonannon julkaisemisesta huomautuksensa vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen soveltamisesta tähän tapaukseen (9).

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

9

| (19) | Komissio lähetti Saksalle 29 päivänä huhtikuuta 2014 tietopyynnön, johon Saksa vastasi 7 päivänä toukokuuta 2014. |
| --- | --- |

(19)

Komissio lähetti Saksalle 29 päivänä huhtikuuta 2014 tietopyynnön, johon Saksa vastasi 7 päivänä toukokuuta 2014.

| (20) | Deutsche Lufthansa AG esitti uusien suuntaviivojen hyväksymisen yhteydessä asiasta huomautuksia 6 päivänä toukokuuta 2014. Huomautukset, joista poistettiin luottamukselliset tiedot, toimitettiin Saksalle 8 päivänä toukokuuta 2014. Saksa esitti 15 päivänä toukokuuta 2014 näitä tietoja koskevia huomautuksia. |
| --- | --- |

(20)

Deutsche Lufthansa AG esitti uusien suuntaviivojen hyväksymisen yhteydessä asiasta huomautuksia 6 päivänä toukokuuta 2014. Huomautukset, joista poistettiin luottamukselliset tiedot, toimitettiin Saksalle 8 päivänä toukokuuta 2014. Saksa esitti 15 päivänä toukokuuta 2014 näitä tietoja koskevia huomautuksia.

| (21) | Kantelija esitti uusien suuntaviivojen hyväksymisen yhteydessä asiasta huomautuksia 7 päivänä toukokuuta 2014. Huomautukset, joista poistettiin luottamukselliset tiedot, toimitettiin Saksalle 21 päivänä toukokuuta 2014. Saksa vastasi 28 päivänä toukokuuta 2014. |
| --- | --- |

(21)

Kantelija esitti uusien suuntaviivojen hyväksymisen yhteydessä asiasta huomautuksia 7 päivänä toukokuuta 2014. Huomautukset, joista poistettiin luottamukselliset tiedot, toimitettiin Saksalle 21 päivänä toukokuuta 2014. Saksa vastasi 28 päivänä toukokuuta 2014.

| (22) | Komissio pyysi Saksalta ja Ryanairilta 10 päivänä syyskuuta 2014 lisätietoja. Saksa ja Ryanair vastasivat pyyntöön 16 päivänä syyskuuta 2014. |
| --- | --- |

(22)

Komissio pyysi Saksalta ja Ryanairilta 10 päivänä syyskuuta 2014 lisätietoja. Saksa ja Ryanair vastasivat pyyntöön 16 päivänä syyskuuta 2014.

| (23) | Ryanair ja sen nimissä toimiva konsulttiyritys esittivät 12 päivänä syyskuuta 2014 asiaa koskevia huomautuksia, jotka toimitettiin luottamuksellisten tietojen poistamisen jälkeen Saksalle 19 päivänä syyskuuta 2014. Saksa esitti 6 päivänä lokakuuta 2014 näitä tietoja koskevia huomautuksia. |
| --- | --- |

(23)

Ryanair ja sen nimissä toimiva konsulttiyritys esittivät 12 päivänä syyskuuta 2014 asiaa koskevia huomautuksia, jotka toimitettiin luottamuksellisten tietojen poistamisen jälkeen Saksalle 19 päivänä syyskuuta 2014. Saksa esitti 6 päivänä lokakuuta 2014 näitä tietoja koskevia huomautuksia.

2.   TUTKINNAN TAUSTA

TUTKINNAN TAUSTA

2.1   LENTOASEMAN ENSIMMÄINEN MUUNTAMINEN HALPALENTOTOIMINTAAN

| (24) | Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (10), joka on julkisessa omistuksessa oleva yhtiö, on vuodesta 1992 lähtien omistanut Saksassa, Thüringenin osavaltion eteläosassa sijaitsevan Leipzig-Altenburgin lentoaseman (entinen Altenburg-Nobitzin lentoasema, jäljempänä ’AOC’) ja toiminut sen pitäjänä. AOC on entinen Venäjän sotilaslentokenttä, joka hylättiin 1990-luvun alussa. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH otti sen jälkeen vastuun AOC:n lentokentän rakennuksesta ja toiminnasta. Osakeyhtiön perustamiskirjan mukaan yhtiön tavoitteena on parantaa taloudellisesti tärkeää infrastruktuuria ja siten vahvistaa Thüringenin osavaltion itäosan ja Sachsenin osavaltion länsiosan taloudellista asemaa. |
| --- | --- |

(24)

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (10), joka on julkisessa omistuksessa oleva yhtiö, on vuodesta 1992 lähtien omistanut Saksassa, Thüringenin osavaltion eteläosassa sijaitsevan Leipzig-Altenburgin lentoaseman (entinen Altenburg-Nobitzin lentoasema, jäljempänä ’AOC’) ja toiminut sen pitäjänä. AOC on entinen Venäjän sotilaslentokenttä, joka hylättiin 1990-luvun alussa. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH otti sen jälkeen vastuun AOC:n lentokentän rakennuksesta ja toiminnasta. Osakeyhtiön perustamiskirjan mukaan yhtiön tavoitteena on parantaa taloudellisesti tärkeää infrastruktuuria ja siten vahvistaa Thüringenin osavaltion itäosan ja Sachsenin osavaltion länsiosan taloudellista asemaa.

10

| (25) | AOC:n lähimmät lentoasemat ovat seuraavat:






  a) | Leipzig-Hallen lentoasema, joka sijaitsee noin 85 kilomerin ja 1 tunnin 10 minuutin ajomatkan päässä AOC:stä; |
| --- | --- | --- |

(25)

AOC:n lähimmät lentoasemat ovat seuraavat:

a)

Leipzig-Hallen lentoasema, joka sijaitsee noin 85 kilomerin ja 1 tunnin 10 minuutin ajomatkan päässä AOC:stä;

| b) | Dresdenin lentoasema, joka sijaitsee noin 113 kilomerin ja 1 tunnin 16 minuutin ajomatkan päässä AOC:stä; |
| --- | --- |

b)

Dresdenin lentoasema, joka sijaitsee noin 113 kilomerin ja 1 tunnin 16 minuutin ajomatkan päässä AOC:stä;

| c) | Erfurtin lentoasema, joka sijaitsee noin 140 kilomerin ja 1 tunnin 37 minuutin ajomatkan päässä AOC:stä; |
| --- | --- |

c)

Erfurtin lentoasema, joka sijaitsee noin 140 kilomerin ja 1 tunnin 37 minuutin ajomatkan päässä AOC:stä;

| d) | Hof-Plauenin lentoasema, joka sijaitsee noin 122 kilomerin ja 1 tunnin 37 minuutin ajomatkan päässä AOC:stä. |
| --- | --- |

d)

Hof-Plauenin lentoasema, joka sijaitsee noin 122 kilomerin ja 1 tunnin 37 minuutin ajomatkan päässä AOC:stä.

| (26) | Aloitettuaan toiminnan siviililentoasemana AOC:tä on käyttänyt alle 150 000 matkustajaa vuodessa. Taulukossa 1 esitetään AOC:n matkustajamäärät vuodesta 2000 lähtien.

  Taulukko 1
   (11)


  AOC:n matkustajamäärät vuosina 2000–2013
   (12)








  Vuosi | Matkustajien kokonaismäärä (13) | Reittilentojen matkustajamäärä (14) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 27 876 | - |
| 2001 | 27 345 | - |
| 2002 | 26 811 | - |
| 2003 | 71 006 | 51 289 |
| 2004 | 93 946 | 76 742 |
| 2005 | 118 442 | 101 846 |
| 2006 | 105 213 | 90 551 |
| 2007 | 147 100 | 124 411 |
| 2008 | 138 400 | 126 972 |
| 2009 | 140 800 | 133 411 |
| 2010 | 119 000 | 112 985 |
| 2011 | 15 000 | 9 328 |
| 2012 | 5 400 | — |
| 2013 | 5 000 | — |

(26)

Aloitettuaan toiminnan siviililentoasemana AOC:tä on käyttänyt alle 150 000 matkustajaa vuodessa. Taulukossa 1 esitetään AOC:n matkustajamäärät vuodesta 2000 lähtien.

Taulukko 1
   (11)

Taulukko 1

11

AOC:n matkustajamäärät vuosina 2000–2013
   (12)

AOC:n matkustajamäärät vuosina 2000–2013

12

Vuosi

Matkustajien kokonaismäärä (13)

13

Reittilentojen matkustajamäärä (14)

14

2000

27 876

-

2001

27 345

-

2002

26 811

-

2003

71 006

51 289

2004

93 946

76 742

2005

118 442

101 846

2006

105 213

90 551

2007

147 100

124 411

2008

138 400

126 972

2009

140 800

133 411

2010

119 000

112 985

2011

15 000

9 328

2012

5 400

—

2013

5 000

—

| (27) | Eurowings tarjosi yhdeksän lentoa vuonna 2000; Air Berlin liikennöi 62 lentoa vuonna 2001, 57 lentoa vuonna 2002 ja lopetti sen jälkeen liikennöinnin AOC:ltä. |
| --- | --- |

(27)

Eurowings tarjosi yhdeksän lentoa vuonna 2000; Air Berlin liikennöi 62 lentoa vuonna 2001, 57 lentoa vuonna 2002 ja lopetti sen jälkeen liikennöinnin AOC:ltä.

| (28) | AOC:n pitäjä, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, ja Ryanair tekivät 3 päivänä maaliskuuta 2003 sopimuksen lentoasemapalveluista kymmeneksi vuodeksi. |
| --- | --- |

(28)

AOC:n pitäjä, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, ja Ryanair tekivät 3 päivänä maaliskuuta 2003 sopimuksen lentoasemapalveluista kymmeneksi vuodeksi.

| (29) | Ryanair tarjosi huippuvuosinaan (2008–2010) lentoja enintään neljään reittikohteeseen AOC:ltä. Ryanair liikennöi ensin päivittäisiä lentoja Lontooseen ja vuodesta 2007 lähtien lentoja Barcelonaan/Gironaan. Yhtiö lensi myös Edinburghiin vuonna 2009 ja avasi reitin Alicanteen vuonna 2010. Ryanair oli 1 päivästä toukokuuta 2003 lähtien ainoa yhtiö, joka tarjosi lähteviä ja saapuvia reittilentoja AOC:llä. |
| --- | --- |

(29)

Ryanair tarjosi huippuvuosinaan (2008–2010) lentoja enintään neljään reittikohteeseen AOC:ltä. Ryanair liikennöi ensin päivittäisiä lentoja Lontooseen ja vuodesta 2007 lähtien lentoja Barcelonaan/Gironaan. Yhtiö lensi myös Edinburghiin vuonna 2009 ja avasi reitin Alicanteen vuonna 2010. Ryanair oli 1 päivästä toukokuuta 2003 lähtien ainoa yhtiö, joka tarjosi lähteviä ja saapuvia reittilentoja AOC:llä.

| (30) | Ryanair lopetti palvelunsa AOC:llä 31 päivänä maaliskuuta 2011. Sen jälkeen mikään muu lentoyhtiö ei ole liikennöinyt reittilentoja AOC:ltä, mikä vahvistetaan myös AOC:n verkkosivulla. |
| --- | --- |

(30)

Ryanair lopetti palvelunsa AOC:llä 31 päivänä maaliskuuta 2011. Sen jälkeen mikään muu lentoyhtiö ei ole liikennöinyt reittilentoja AOC:ltä, mikä vahvistetaan myös AOC:n verkkosivulla.

2.2   LENTOASEMAN TOINEN MUUNTAMINEN YLEISILMAILUUN

| (31) | Konsulttiyritys KE-Consult GbR:n vuonna 2010 antamien suositusten (15), jäljempänä ’KE-Consultin tutkimus’, mukaisesti lentoasema alkoi kehittää yleisilmailuun liittyvää toimintaa, jossa se keskittyi liikelentoihin ja pyrki hyödyntämään kasvavan Chemnitz-Zwickaun yritysalueen läheistä sijaintia. Lentoasema lopetti halpalentotoiminnan ja alkoi toimia myös lento- ja turvahenkilöstön koulutuskeskuksena. |
| --- | --- |

(31)

Konsulttiyritys KE-Consult GbR:n vuonna 2010 antamien suositusten (15), jäljempänä ’KE-Consultin tutkimus’, mukaisesti lentoasema alkoi kehittää yleisilmailuun liittyvää toimintaa, jossa se keskittyi liikelentoihin ja pyrki hyödyntämään kasvavan Chemnitz-Zwickaun yritysalueen läheistä sijaintia. Lentoasema lopetti halpalentotoiminnan ja alkoi toimia myös lento- ja turvahenkilöstön koulutuskeskuksena.

15

| (32) | Tärkeimmät syyt tälle muutokselle olivat seuraavat (16):






  a) | Lentoasema oli voimakkaasti riippuvainen julkisesta rahoituksesta, jota tarjosivat pääasiassa Thüringenin osavaltio ja Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n osakkeenomistajat; yhtiön johdon vuonna 2011 laatimassa raportissa todetaan, että lentoasemaan oli investoitu noin 21 miljoonaa euroa vuodesta 1992 lähtien, ja näistä 17 miljoonaa euroa oli peräisin Thüringenin osavaltiolta ja noin neljä miljoonaa euroa Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n osakkeenomistajilta. Siitä huolimatta yhtiöllä oli tilikausina 2009 ja 2010 noin 270 000 euron rahoitusvaje (17). Osakkeenomistajien puutteellisen rahoituksen vuoksi lentoaseman maksuvalmius oli tuolloin vaarassa, mikä uhkasi yhtiön tulevaisuutta. |
| --- | --- | --- |

(32)

Tärkeimmät syyt tälle muutokselle olivat seuraavat (16):

16

a)

Lentoasema oli voimakkaasti riippuvainen julkisesta rahoituksesta, jota tarjosivat pääasiassa Thüringenin osavaltio ja Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n osakkeenomistajat; yhtiön johdon vuonna 2011 laatimassa raportissa todetaan, että lentoasemaan oli investoitu noin 21 miljoonaa euroa vuodesta 1992 lähtien, ja näistä 17 miljoonaa euroa oli peräisin Thüringenin osavaltiolta ja noin neljä miljoonaa euroa Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n osakkeenomistajilta. Siitä huolimatta yhtiöllä oli tilikausina 2009 ja 2010 noin 270 000 euron rahoitusvaje (17). Osakkeenomistajien puutteellisen rahoituksen vuoksi lentoaseman maksuvalmius oli tuolloin vaarassa, mikä uhkasi yhtiön tulevaisuutta.

17

| b) | Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n perustamiskirjan mukaan halpalentotoiminnalla oli määrä tukea alueen taloudellista kehitystä. Sijoituksen tuotto oli lentoasemalla kuitenkin negatiivinen: AOC:n kunnille luoma myönteinen verovaikutus ja julkisten elinten rahoitus jäi lentoasemalle maksettua tukea pienemmäksi (18). |
| --- | --- |

b)

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n perustamiskirjan mukaan halpalentotoiminnalla oli määrä tukea alueen taloudellista kehitystä. Sijoituksen tuotto oli lentoasemalla kuitenkin negatiivinen: AOC:n kunnille luoma myönteinen verovaikutus ja julkisten elinten rahoitus jäi lentoasemalle maksettua tukea pienemmäksi (18).

18

| c) | Muutokset osakasrakenteessa: Stadtwerke Altenburg GmbH (SWA) luopui 31 päivänä joulukuuta 2010 osakkeistaan, joihin Altenburgin kaupungilla oli etuosto-oikeus. |
| --- | --- |

c)

Muutokset osakasrakenteessa: Stadtwerke Altenburg GmbH (SWA) luopui 31 päivänä joulukuuta 2010 osakkeistaan, joihin Altenburgin kaupungilla oli etuosto-oikeus.

| d) | Thüringenin osavaltion hallinto vaihtui vuonna 2009, ja uusi hallitus oli edellistä haluttomampi tarjoamaan lentoasemalle lisätukea. Uusi hallitus jätti hyväksymättä edellisen hallituksen päätökset markkinointituen myöntämisestä lentoasemalle vuosina 2009–2012. Koska julkiset osakkeenomistajat kieltäytyivät maksamasta enempää markkinointirahoitusta Ryanairille, talvikaudella 2010/2011 liikennöitiin ainoastaan yhtä Lontoon reittiä alueen yritysten rahoitustuen avulla. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n osakkeenomistajat ja hallitus kieltäytyivät myöntämästä 420 000:ta euroa, jota Ryanair vaati markkinointimaksuna kesän 2011 lentosuunnitelmaa varten. Ryanair päätti tämän jälkeen siirtää alueellisen keskuspaikkansa Magdeburg-Cochstedtin lentoasemalle ja lopettaa toimintansa AOC:llä maaliskuussa 2011. |
| --- | --- |

d)

Thüringenin osavaltion hallinto vaihtui vuonna 2009, ja uusi hallitus oli edellistä haluttomampi tarjoamaan lentoasemalle lisätukea. Uusi hallitus jätti hyväksymättä edellisen hallituksen päätökset markkinointituen myöntämisestä lentoasemalle vuosina 2009–2012. Koska julkiset osakkeenomistajat kieltäytyivät maksamasta enempää markkinointirahoitusta Ryanairille, talvikaudella 2010/2011 liikennöitiin ainoastaan yhtä Lontoon reittiä alueen yritysten rahoitustuen avulla. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n osakkeenomistajat ja hallitus kieltäytyivät myöntämästä 420 000:ta euroa, jota Ryanair vaati markkinointimaksuna kesän 2011 lentosuunnitelmaa varten. Ryanair päätti tämän jälkeen siirtää alueellisen keskuspaikkansa Magdeburg-Cochstedtin lentoasemalle ja lopettaa toimintansa AOC:llä maaliskuussa 2011.

| (33) | Lentoaseman johto harkitsi lentoaseman muuntamisen osalta useita eri vaihtoehtoja. Toteuttamiskelpoisin vaihtoehto oli tarjota uusia reittikohteita ja tilauslentoja vuodelle 2012 ilman markkinointitukea; tätä varten vuonna 2011 aloitettiin neuvottelut Rheinjetin kanssa lennoista Barcelonaan. Sen jälkeen, kun Ryanair teki 26 päivänä heinäkuuta 2011 päätöksen aloittaa lennot Leipzig-Hallen lentoasemalta, AOC:n markkinatilanne muuttui ja uudet reittisuunnitelmat hylättiin. |
| --- | --- |

(33)

Lentoaseman johto harkitsi lentoaseman muuntamisen osalta useita eri vaihtoehtoja. Toteuttamiskelpoisin vaihtoehto oli tarjota uusia reittikohteita ja tilauslentoja vuodelle 2012 ilman markkinointitukea; tätä varten vuonna 2011 aloitettiin neuvottelut Rheinjetin kanssa lennoista Barcelonaan. Sen jälkeen, kun Ryanair teki 26 päivänä heinäkuuta 2011 päätöksen aloittaa lennot Leipzig-Hallen lentoasemalta, AOC:n markkinatilanne muuttui ja uudet reittisuunnitelmat hylättiin.

| (34) | Näin ollen lentoaseman muuntamista varten päätettiin uusista toimista vuonna 2011:






  a) | liikematkailun kehittäminen, mikä olisi kannattavampaa matalampien turvavaatimusten vuoksi |
| --- | --- | --- |

(34)

Näin ollen lentoaseman muuntamista varten päätettiin uusista toimista vuonna 2011:

a)

liikematkailun kehittäminen, mikä olisi kannattavampaa matalampien turvavaatimusten vuoksi

| b) | ilmailualasta kiinnostuneiden yritysten sijoittautuminen alueelle |
| --- | --- |

b)

ilmailualasta kiinnostuneiden yritysten sijoittautuminen alueelle

| c) | startup-yritysten sijoittautuminen alueelle |
| --- | --- |

c)

startup-yritysten sijoittautuminen alueelle

| d) | aurinkosähköjärjestelmän perustaminen (aurinkosähkölaitteisto asennettiin vuonna 2012), pysäköintipaikkojen ja tilojen vuokraaminen sekä tapahtumien järjestäminen. |
| --- | --- |

d)

aurinkosähköjärjestelmän perustaminen (aurinkosähkölaitteisto asennettiin vuonna 2012), pysäköintipaikkojen ja tilojen vuokraaminen sekä tapahtumien järjestäminen.

| (35) | Näillä toimenpiteillä voitaisiin johdon mukaan keskipitkällä aikavälillä varmistaa yhtiön oma rahoitus vähentämällä voimakkaasti kustannuksia, sillä vuosittain voitaisiin säästää jopa 520 000 euroa, mikä lopulta pienentäisi lentoaseman rahoitusvajetta. Lentokenttää ylläpidettäisiin ja käytettäisiin alueen elinkeinoelämän kehittämiseen. |
| --- | --- |

(35)

Näillä toimenpiteillä voitaisiin johdon mukaan keskipitkällä aikavälillä varmistaa yhtiön oma rahoitus vähentämällä voimakkaasti kustannuksia, sillä vuosittain voitaisiin säästää jopa 520 000 euroa, mikä lopulta pienentäisi lentoaseman rahoitusvajetta. Lentokenttää ylläpidettäisiin ja käytettäisiin alueen elinkeinoelämän kehittämiseen.

3.   ARVIOINNIN KOHTEENA OLEVAT TOIMENPITEET JA NIIDEN TAUSTA

ARVIOINNIN KOHTEENA OLEVAT TOIMENPITEET JA NIIDEN TAUSTA

3.1   FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH:N SAAMA JULKINEN TUKI

| (36) | Yritykseen Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH sijoitettiin vuosien 1992 ja 2010 välillä noin 21 miljoonaa euroa, mistä noin 17 miljoonaa euroa oli peräisin Thüringenin osavaltiolta ja noin neljä miljoonaa euroa julkisilta osakkeenomistajilta (19). |
| --- | --- |

(36)

Yritykseen Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH sijoitettiin vuosien 1992 ja 2010 välillä noin 21 miljoonaa euroa, mistä noin 17 miljoonaa euroa oli peräisin Thüringenin osavaltiolta ja noin neljä miljoonaa euroa julkisilta osakkeenomistajilta (19).

19

| (37) | Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH sai vuosina 2000–2011 kahdentyyppistä julkista rahoitusta toisaalta osakkeenomistajiltaan ja toisaalta muilta julkisilta organisaatioilta, pääasiassa Thüringenin osavaltiolta (20). Saksan antamien tietojen ja Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n tilinpäätöstietojen mukaan Thüringenin osavaltio rahoitti lähinnä infrastruktuuri-investointeja, kun taas osakkeenomistajat osallistuivat toimintatappioiden kattamiseen. Taulukossa 2 luetellaan kaikki lentoaseman saama julkinen rahoitus, jonka avulla pyrittiin seuraaviin päätavoitteisiin:






  a) | investointien, pääasiassa infrastruktuuri-investointien, rahoitus |
| --- | --- | --- |

(37)

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH sai vuosina 2000–2011 kahdentyyppistä julkista rahoitusta toisaalta osakkeenomistajiltaan ja toisaalta muilta julkisilta organisaatioilta, pääasiassa Thüringenin osavaltiolta (20). Saksan antamien tietojen ja Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n tilinpäätöstietojen mukaan Thüringenin osavaltio rahoitti lähinnä infrastruktuuri-investointeja, kun taas osakkeenomistajat osallistuivat toimintatappioiden kattamiseen. Taulukossa 2 luetellaan kaikki lentoaseman saama julkinen rahoitus, jonka avulla pyrittiin seuraaviin päätavoitteisiin:

20

a)

investointien, pääasiassa infrastruktuuri-investointien, rahoitus

| b) | operatiivisen toiminnan rahoitus (tappioiden kattaminen) |
| --- | --- |

b)

operatiivisen toiminnan rahoitus (tappioiden kattaminen)

| c) | markkinointitoimenpiteiden rahoitus Ryanairin kanssa tehtyjen eri sopimusten mukaisesti |
| --- | --- |

c)

markkinointitoimenpiteiden rahoitus Ryanairin kanssa tehtyjen eri sopimusten mukaisesti

| d) | yleisen edun piiriin kuuluvien toimintojen rahoitus. |
| --- | --- |

d)

yleisen edun piiriin kuuluvien toimintojen rahoitus.

Taulukko 2
   (21)

Taulukko 2

21

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n saama julkinen tuki

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n saama julkinen tuki

| (tuhatta euroa) |
| --- |
| Tilikausi | Osakkeenomistajien rahoitus | Muu julkinen tuki (22) | Yhteensä |
| 2000 | 256 | 321 | 577 |
| 2001 | 256 | 655 | 911 |
| 2002 | 256 | 226 | 482 |
| 2003 | 960 | 561 | 1 521 |
| 2004 | 1 280 | 395 | 1 675 |
| 2005 | 914 | 690 | 1 604 |
| 2006 | 769 | 404 | 1 173 |
| 2007 | 1 057 | 780 | 1 837 |
| 2008 | 925 | 2 032 | 2 957 |
| 2009 | 957 | 1 416 | 2 373 |
| 2010 | 1 147 | 367 | 1 514 |
| 2011 | 302 | 0 | 302 |
| Yhteensä | 9 079 | 7 847 | 16 926 |

(tuhatta euroa)

Tilikausi

Osakkeenomistajien rahoitus

Muu julkinen tuki (22)

22

Yhteensä

2000

256

321

577

2001

256

655

911

2002

256

226

482

2003

960

561

1 521

2004

1 280

395

1 675

2005

914

690

1 604

2006

769

404

1 173

2007

1 057

780

1 837

2008

925

2 032

2 957

2009

957

1 416

2 373

2010

1 147

367

1 514

2011

302

0

302

Yhteensä

Yhteensä

9 079

9 079

7 847

7 847

16 926

16 926

3.2   INFRASTRUKTUURI-INVESTOINTIEN RAHOITTAMINEN VUOSINA 2000–2011

| (38) | Saksa toteaa, että Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH toteutti vuosina 2000–2011 yhteensä 6 474 035 euron arvosta infrastruktuuri-investointeja, jotka eritellään tarkemmin taulukossa 3. Näiden investointien joukossa ovat kiitotien laajennus vuosina 2003–2004, joka maksoi yhteensä 687 882 euroa, sekä uuden terminaalin rakentaminen vuonna 2009, jonka kustannukset olivat 1 003 571 euroa (terminaali avattiin vasta vuonna 2010 (23)).

  Taulukko 3
   (24)


  AOC:n infrastruktuuri-investoinnit ja niiden rahoittaminen vuosina 2000–2011










  (euroa) |
| --- | --- |
| Vuosi | Infrastruktuuritoimenpide | Julkinen tuki | Omat varat (25) | Investoinnin kokonaismäärä |
| 2000 | Sääjärjestelmä – esimerkiksi keskustietokoneen ja lisälaitteiston hankinta | 13 914 | 9 276 | 23 190 |
| RT 1000C -suuntimalaitteen tekninen hyväksyntä | 3 590 | 2 393 | 5 983 |
| Vedenjakelu (liitäntä, muokkaus) (2) | 10 205 | 6 803 | 17 008 |
| 2001 | Kiitotien ja rullaustien osien kunnostaminen | 72 652 | 8 072 | 80 724 |
| Ilmakäynnistimen hankinta | 34 495 | 42 949 | 77 443 |
| 2002 | Lentokenttäalueen raja-aita (jäännös) | 26 144 | 17 429 | 43 573 |
| Suunnittelukustannukset – kiitotien pään turva-alueen (RESA) nro 22 ja kynnyksen nro 22 suunnittelu | 46 183 | 5 131 | 51 314 |
| 2003 | Kiitotien pään turva-alueen nro 22 laajentaminen, kiitotien kunnostaminen (ensimmäinen maksu vuonna 2003, toinen maksu vuonna 2004) | 314 550 | 187 882 | 687 882 |
| 2004 | Kiitotien pään turva-alueen nro 22 laajentaminen, kiitotien kunnostaminen (toinen maksu vuonna 2004) | 185 450 |
| 2006 | Lentoaseman valomajakka, ohjelmiston hankinta, viiden radiovastaanottimen hankinta, hätäpoistumistien rakentaminen, terminaalin laajentaminen, 27 biometrisen tunnistimen hankinta, sääaseman kaapelilaajennus, | 28 787 | 12 337 | 41 124 |
| sammutusauton hankinta (ensimmäinen maksuerä vuonna 2006) | 193 526 | 82 940 | 276 466 |
| 2007 | Sammutusauton hankinta (toinen maksuerä vuonna 2007) | 387 052 | 165 879 | 552 931 |
| Kunnossapitokoneen hankinta | 230 040 | 153 360 | 383 400 |
| 2008 | Turvallisuuden seurantaverkko | 11 430 | 4 899 | 16 329 |
| Niittokone | 5 514 | 3 676 | 9 190 |
| Maan hankinta | 56 144 | 24 062 | 80 206 |
| Kiitotien kunnostaminen – turvallisuuden parantaminen | 1 816 538 | 778 516 | 2 595 054  (26) |
| 2009 | Terminaalin peruskorjaus/kunnostaminen | 702 500 | 50 672 | 753 172  (27) |
| Asematason merkintätyö | 4 429 | 1 898 | 6 327 |
| Kynnyksen nro 04 edessä olevan kiitotien korjaus | 336 853 | 0 | 336 853 |
| 2010 | Terminaalin peruskorjaus/kunnostaminen | 0 | 250 399 | 250 399  (27) |
| Asematason merkintätyö | 0 | 0 | 0 |
| Kynnyksen nro 04 edessä olevan kiitotien korjaus | 0 | 144 366 | 144 366 |
| 2012 | GripTester (lentoturvallisuus) | 28 770 | 12 330 | 41 100 |
| YHTEENSÄ | 4 508 766 | 1 965 269 | 6 474 034 |

(38)

Saksa toteaa, että Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH toteutti vuosina 2000–2011 yhteensä 6 474 035 euron arvosta infrastruktuuri-investointeja, jotka eritellään tarkemmin taulukossa 3. Näiden investointien joukossa ovat kiitotien laajennus vuosina 2003–2004, joka maksoi yhteensä 687 882 euroa, sekä uuden terminaalin rakentaminen vuonna 2009, jonka kustannukset olivat 1 003 571 euroa (terminaali avattiin vasta vuonna 2010 (23)).

23

Taulukko 3
   (24)

Taulukko 3

24

AOC:n infrastruktuuri-investoinnit ja niiden rahoittaminen vuosina 2000–2011

AOC:n infrastruktuuri-investoinnit ja niiden rahoittaminen vuosina 2000–2011

(euroa)

Vuosi

Infrastruktuuritoimenpide

Julkinen tuki

Omat varat (25)

25

Investoinnin kokonaismäärä

2000

Sääjärjestelmä – esimerkiksi keskustietokoneen ja lisälaitteiston hankinta

13 914

9 276

23 190

RT 1000C -suuntimalaitteen tekninen hyväksyntä

3 590

2 393

5 983

Vedenjakelu (liitäntä, muokkaus) (2)

10 205

6 803

17 008

2001

Kiitotien ja rullaustien osien kunnostaminen

72 652

8 072

80 724

Ilmakäynnistimen hankinta

34 495

42 949

77 443

2002

Lentokenttäalueen raja-aita (jäännös)

26 144

17 429

43 573

Suunnittelukustannukset – kiitotien pään turva-alueen (RESA) nro 22 ja kynnyksen nro 22 suunnittelu

46 183

5 131

51 314

2003

Kiitotien pään turva-alueen nro 22 laajentaminen, kiitotien kunnostaminen (ensimmäinen maksu vuonna 2003, toinen maksu vuonna 2004)

314 550

187 882

687 882

2004

Kiitotien pään turva-alueen nro 22 laajentaminen, kiitotien kunnostaminen (toinen maksu vuonna 2004)

185 450

2006

Lentoaseman valomajakka, ohjelmiston hankinta, viiden radiovastaanottimen hankinta, hätäpoistumistien rakentaminen, terminaalin laajentaminen, 27 biometrisen tunnistimen hankinta, sääaseman kaapelilaajennus,

28 787

12 337

41 124

sammutusauton hankinta (ensimmäinen maksuerä vuonna 2006)

193 526

82 940

276 466

2007

Sammutusauton hankinta (toinen maksuerä vuonna 2007)

387 052

165 879

552 931

Kunnossapitokoneen hankinta

230 040

153 360

383 400

2008

Turvallisuuden seurantaverkko

11 430

4 899

16 329

Niittokone

5 514

3 676

9 190

Maan hankinta

56 144

24 062

80 206

Kiitotien kunnostaminen – turvallisuuden parantaminen

1 816 538

778 516

2 595 054  (26)

26

2009

Terminaalin peruskorjaus/kunnostaminen

702 500

50 672

753 172  (27)

27

Asematason merkintätyö

4 429

1 898

6 327

Kynnyksen nro 04 edessä olevan kiitotien korjaus

336 853

0

336 853

2010

Terminaalin peruskorjaus/kunnostaminen

0

250 399

250 399  (27)

27

Asematason merkintätyö

0

0

0

Kynnyksen nro 04 edessä olevan kiitotien korjaus

0

144 366

144 366

2012

GripTester (lentoturvallisuus)

28 770

12 330

41 100

YHTEENSÄ

YHTEENSÄ

4 508 766

4 508 766

1 965 269

1 965 269

6 474 034

6 474 034

| (39) | Kuten 3.4.2 kohdassa yksityiskohtaisesti kuvataan, kiitotien laajentaminen ja palvelualueiden järjestäminen autovuokraamoille oli velvoite, joka AOC:lle määrättiin Ryanairin palvelusopimuksessa. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n kyseisten vuosien tilinpäätöstiedoissa todetaan, että kiitotietä laajennettiin (28). |
| --- | --- |

(39)

Kuten 3.4.2 kohdassa yksityiskohtaisesti kuvataan, kiitotien laajentaminen ja palvelualueiden järjestäminen autovuokraamoille oli velvoite, joka AOC:lle määrättiin Ryanairin palvelusopimuksessa. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n kyseisten vuosien tilinpäätöstiedoissa todetaan, että kiitotietä laajennettiin (28).

28

| (40) | Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n hallitus keskusteli 23 päivänä kesäkuuta 2000 pidetyssä kokouksessaan lentoaseman kehityksestä ja käsitteli sen yhteydessä yleistä kymmenvuotista investointiohjelmaa, jonka kokonaisinvestoinnit olisivat noin 20 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(40)

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n hallitus keskusteli 23 päivänä kesäkuuta 2000 pidetyssä kokouksessaan lentoaseman kehityksestä ja käsitteli sen yhteydessä yleistä kymmenvuotista investointiohjelmaa, jonka kokonaisinvestoinnit olisivat noin 20 miljoonaa euroa.

3.3   FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GmbH:N TOIMINTATAPPIOIDEN RAHOITTAMINEN VUOSINA 2000–2011

| (41) | Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle aiheutui vuosina 2000–2011 yhä enemmän tappioita AOC:n toiminnasta, kuten kuvataan taulukossa 4.

  Taulukko 4
   (29)


  Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n vuotuiset tappiot ja niiden rahoittaminen











  (tuhatta euroa) |
| --- | --- |
| Tilikausi | Tulos ilman julkista tukea ja yleisen edun piiriin kuuluvia kustannuksia (30) | Investoinnit (31) | Poistot | Nettorahoitustulos (32) | Nettotulos |
| 2000 | – 244 | 204 | 1 509 | – 19 | + 34 |
| 2001 | – 591 | 77 | 1 469 | – 24 | – 31 |
| 2002 | – 214 | 61 | 1 393 | 0 | + 51 |
| 2003 | – 1 161 | 509 | 620 | + 2 | – 64 |
| 2004 | – 1 192 | 428 | 612 | – 1 | 0 |
| 2005 | – 671 | 92 | 445 | – 12 | – 272 |
| 2006 | – 496 | 2 613 | 531 | – 26 | – 253 |
| 2007 | – 719 | 1 071 | 533 | – 1 | – 301 |
| 2008 | – 511 | 664 | 645 | – 2 | – 460 |
| 2009 | – 906 | 2 354 | 821 | + 7 | – 562 |
| 2010 | – 1 150 | 1 296 | 965 | – 2 | – 567 |
| 2011 | – 424 | 8 | 907 | – 13 | – 437 |

(41)

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle aiheutui vuosina 2000–2011 yhä enemmän tappioita AOC:n toiminnasta, kuten kuvataan taulukossa 4.

Taulukko 4
   (29)

Taulukko 4

29

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n vuotuiset tappiot ja niiden rahoittaminen

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n vuotuiset tappiot ja niiden rahoittaminen

(tuhatta euroa)

Tilikausi

Tulos ilman julkista tukea ja yleisen edun piiriin kuuluvia kustannuksia (30)

30

Investoinnit (31)

31

Poistot

Nettorahoitustulos (32)

32

Nettotulos

2000

– 244

204

1 509

– 19

+ 34

2001

– 591

77

1 469

– 24

– 31

2002

– 214

61

1 393

0

+ 51

2003

– 1 161

509

620

+ 2

– 64

2004

– 1 192

428

612

– 1

0

2005

– 671

92

445

– 12

– 272

2006

– 496

2 613

531

– 26

– 253

2007

– 719

1 071

533

– 1

– 301

2008

– 511

664

645

– 2

– 460

2009

– 906

2 354

821

+ 7

– 562

2010

– 1 150

1 296

965

– 2

– 567

2011

– 424

8

907

– 13

– 437

| (42) | Saksa toimitti taulukossa 5 esitetyt tiedot osakkeenomistajien vuotuisista rahoitusosuuksista, joilla katettiin Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n toimintatappioita (33); yhteensä nämä pääomasijoitukset olivat 8,9 miljoonaa euroa.

  Taulukko 5


  Osakkeenomistajien rahoitus toiminnallisiin tarkoituksiin







  (euroa) |
| --- | --- |
| 2000 | 200 000 –300 000 [...] (1) |
| 2001 | 200 000 –300 000 [...] (1) |
| 2002 | 200 000 –300 000 [...] (1) |
| 2003 | 300 000 –400 000 [...] (1) |
| 2004 | 475 000 –575 000 [...] (1) |
| 2005 | 700 000 –800 000 [...] (1) |
| 2006 | 925 000 –1 025 000 [...] (1) |
| 2007 | 1 250 000 –1 350 000 [...] (1) |
| 2008 | 1 125 000 –1 225 000 [...] (1) |
| 2009 | 1 125 000 –1 225 000 [...] (1) |
| 2010 | 1 325 000 –1 425 000 [...] (1) |
| 2011 | 425 000 –525 000 [...] (1) |
| Yhteensä | 8 897 000 |

(42)

Saksa toimitti taulukossa 5 esitetyt tiedot osakkeenomistajien vuotuisista rahoitusosuuksista, joilla katettiin Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n toimintatappioita (33); yhteensä nämä pääomasijoitukset olivat 8,9 miljoonaa euroa.

33

Taulukko 5

Taulukko 5

Osakkeenomistajien rahoitus toiminnallisiin tarkoituksiin

Osakkeenomistajien rahoitus toiminnallisiin tarkoituksiin

(euroa)

2000

200 000 –300 000 [...] (1)

1

2001

200 000 –300 000 [...] (1)

1

2002

200 000 –300 000 [...] (1)

1

2003

300 000 –400 000 [...] (1)

1

2004

475 000 –575 000 [...] (1)

1

2005

700 000 –800 000 [...] (1)

1

2006

925 000 –1 025 000 [...] (1)

1

2007

1 250 000 –1 350 000 [...] (1)

1

2008

1 125 000 –1 225 000 [...] (1)

1

2009

1 125 000 –1 225 000 [...] (1)

1

2010

1 325 000 –1 425 000 [...] (1)

1

2011

425 000 –525 000 [...] (1)

1

Yhteensä

Yhteensä

8 897 000

8 897 000

| (43) | Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n vuotuiset tilinpäätökset osoittavat, että osakkeenomistajien rahoituksella oli tarkastelujakson alusta lähtien voimakas vaikutus lentoaseman rahoitustilanteeseen. Vuoden 2002 tilinpäätöksessä todetaan, että yhtiön toiminta olisi vaarassa ilman osakkeenomistajien rahoitusta ja että tällaista rahoitusta tarvittaisiin lisää. Myös useissa muissa tilinpäätöksissä (2003 ja 2004) painotetaan, että yhtiö voi selviytyä ainoastaan osakkeenomistajien pääomarahoituksen ansiosta (34). Vuoden 2003 tilinpäätöksen vuotuisessa ennusteessa todetaan, että seuraavalla tilikaudella tarvittaisiin osakkeenomistajien pääomarahoitusta. Vuoden 2006 rahoitusselvityksen mukaan välitön maksukyvyttömyys voitaisiin välttää ainoastaan osakkeenomistajien rahoituksella. |
| --- | --- |

(43)

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n vuotuiset tilinpäätökset osoittavat, että osakkeenomistajien rahoituksella oli tarkastelujakson alusta lähtien voimakas vaikutus lentoaseman rahoitustilanteeseen. Vuoden 2002 tilinpäätöksessä todetaan, että yhtiön toiminta olisi vaarassa ilman osakkeenomistajien rahoitusta ja että tällaista rahoitusta tarvittaisiin lisää. Myös useissa muissa tilinpäätöksissä (2003 ja 2004) painotetaan, että yhtiö voi selviytyä ainoastaan osakkeenomistajien pääomarahoituksen ansiosta (34). Vuoden 2003 tilinpäätöksen vuotuisessa ennusteessa todetaan, että seuraavalla tilikaudella tarvittaisiin osakkeenomistajien pääomarahoitusta. Vuoden 2006 rahoitusselvityksen mukaan välitön maksukyvyttömyys voitaisiin välttää ainoastaan osakkeenomistajien rahoituksella.

34

| (44) | Saksa toteaa, että yleisen edun piiriin kuuluvat kustannukset liittyvät lennonjohdon, alueen valvonnan, hallinnon, lähtöselvityksen, koulutuksen ja lentäjien henkilöstökustannuksiin ja että ne rahoitettiin sekä Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n omalla pääomalla että Thüringenin osavaltion varoin, kuten esitetään taulukoissa 6 ja 7.

  Taulukko 6


  Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n yleisen edun piiriin kuuluvien kustannusten rahoittaminen
   (35)









  (euroa) |
| --- | --- |
| Vuosi | Yleisen edun piiriin kuuluvat kustannukset | Osakkeet | Thüringenin osavaltion rahoitus |
| 2000 | 276 420 | 106 031 | 170 389 |
| 2001 | 278 773 | 127 043 | 151 730 |
| 2002 | 292 270 | 134 801 | 157 469 |
| 2003 | 412 325 | 247 279 | 165 046 |
| 2004 | 461 067 | 293 713 | 167 354 |
| 2005 | 685 406 | 529 734 | 155 672 |
| 2006 | 683 415 | 527 017 | 156 398 |
| 2007 | 732 355 | 597 858 | 134 497 |
| 2008 | 700 772 | 599 954 | 100 818 |
| 2009 | 718 416 | 347 598 | 370 818 |
| 2010 | 657 982 | 313 933 | 344 049 |
| 2011 | 598 056 | 261 654 | 336 402 |
| YHTEENSÄ | 6 497 257 | 4 086 615 | 2 410 642 |

(44)

Saksa toteaa, että yleisen edun piiriin kuuluvat kustannukset liittyvät lennonjohdon, alueen valvonnan, hallinnon, lähtöselvityksen, koulutuksen ja lentäjien henkilöstökustannuksiin ja että ne rahoitettiin sekä Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n omalla pääomalla että Thüringenin osavaltion varoin, kuten esitetään taulukoissa 6 ja 7.

Taulukko 6

Taulukko 6

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n yleisen edun piiriin kuuluvien kustannusten rahoittaminen
   (35)

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n yleisen edun piiriin kuuluvien kustannusten rahoittaminen

35

(euroa)

Vuosi

Yleisen edun piiriin kuuluvat kustannukset

Osakkeet

Thüringenin osavaltion rahoitus

2000

276 420

106 031

170 389

2001

278 773

127 043

151 730

2002

292 270

134 801

157 469

2003

412 325

247 279

165 046

2004

461 067

293 713

167 354

2005

685 406

529 734

155 672

2006

683 415

527 017

156 398

2007

732 355

597 858

134 497

2008

700 772

599 954

100 818

2009

718 416

347 598

370 818

2010

657 982

313 933

344 049

2011

598 056

261 654

336 402

YHTEENSÄ

YHTEENSÄ

6 497 257

6 497 257

4 086 615

4 086 615

2 410 642

2 410 642

Taulukko 7
   (36)

Taulukko 7

36

Thüringenin osavaltion rahoituksen erittely yleisen edun piiriin kuuluvan kustannustyypin mukaan

Thüringenin osavaltion rahoituksen erittely yleisen edun piiriin kuuluvan kustannustyypin mukaan

| (euroa) |
| --- |
| Vuosi | Lennonjohto | Lentoaseman hallintapalvelut | Thüringenin osavaltion kokonaisrahoitus |
| 2000 | 170 389 | 0 | 170 389 |
| 2001 | 151 730 | 0 | 151 730 |
| 2002 | 157 469 | 0 | 157 469 |
| 2003 | 165 046 | 0 | 165 046 |
| 2004 | 167 354 | 0 | 167 354 |
| 2005 | 155 672 | 0 | 155 672 |
| 2006 | 156 398 | 0 | 156 398 |
| 2007 | 134 497 | 0 | 134 497 |
| 2008 | 100 818 | 0 | 100 818 |
| 2009 | 100 818 | 270 000 | 370 818 |
| 2010 | 94 049 | 250 000 | 344 049 |
| 2011 | 86 402 | 250 000 | 336 402 |
| YHTEENSÄ | 1 640 642 | 770 000 | 2 410 642 |

(euroa)

Vuosi

Lennonjohto

Lentoaseman hallintapalvelut

Thüringenin osavaltion kokonaisrahoitus

2000

170 389

0

170 389

2001

151 730

0

151 730

2002

157 469

0

157 469

2003

165 046

0

165 046

2004

167 354

0

167 354

2005

155 672

0

155 672

2006

156 398

0

156 398

2007

134 497

0

134 497

2008

100 818

0

100 818

2009

100 818

270 000

370 818

2010

94 049

250 000

344 049

2011

86 402

250 000

336 402

YHTEENSÄ

YHTEENSÄ

1 640 642

1 640 642

770 000

770 000

2 410 642

2 410 642

3.4   LENTOASEMAPALVELU- JA MARKKINOINTISOPIMUSTEN MUKAISET LENTOASEMAMAKSUT JA MAKSUT RYANAIRILLE

3.4.1   AOC:n lentoasemamaksutaulukko

AOC:n lentoasemamaksutaulukko

| (45) | Taulukossa 8 esitetään lyhyesti AOC:n käyttämien vakiomuotoisten lentoasemamaksutaulukoiden keskeiset ehdot vuosina 2002–2010 (37).

  Taulukko 8


  AOC:n lentoasemamaksutaulukko vuosina 2002–2010
   (38)








  Hinnat ilman arvonlisäveroa | Yli 6 001  kg:n ilma-aluksen laskeutumismaksu / 1 000  kg | Matkustajamaksu (matkustajaa kohti) |
| --- | --- | --- | --- |
| Lentoasemamaksut 1.1.2002 lähtien | 7,78 euroa | 2,67 euroa |
| Lentoasemamaksut 18.9.2006 lähtien | 7,45 euroa | 3,00 euroa |

(45)

Taulukossa 8 esitetään lyhyesti AOC:n käyttämien vakiomuotoisten lentoasemamaksutaulukoiden keskeiset ehdot vuosina 2002–2010 (37).

37

Taulukko 8

Taulukko 8

AOC:n lentoasemamaksutaulukko vuosina 2002–2010
   (38)

AOC:n lentoasemamaksutaulukko vuosina 2002–2010

38

Hinnat ilman arvonlisäveroa

Yli 6 001  kg:n ilma-aluksen laskeutumismaksu / 1 000  kg

Matkustajamaksu (matkustajaa kohti)

Lentoasemamaksut 1.1.2002 lähtien

7,78 euroa

2,67 euroa

Lentoasemamaksut 18.9.2006 lähtien

7,45 euroa

3,00 euroa

| (46) | Tammikuussa 2011 otettiin käyttöön uusi lentoasemamaksutaulukko, jonka keskeiset ehdot kuvataan taulukoissa 9 ja 10.

  Taulukko 9


  Ilma-aluksiin sovellettava lentoasemamaksutaulukko vuodesta 2011 lähtien
   (39)








  Lentoasemamaksut tammikuusta 2011 lähtien
  (hinnat ilman arvonlisäveroa) | Enintään 30 minuutin kääntymisaika | Yli 30 minuutin kääntymisaika |
| --- | --- | --- | --- |
| Matkustajalennot, joissa säännölliset vuorot (40) | 0 euroa | 7,45 euroa |
| Matkustajalennot ilman säännöllisiä vuoroja ja rahtilennot | 7,45 euroa |

(46)

Tammikuussa 2011 otettiin käyttöön uusi lentoasemamaksutaulukko, jonka keskeiset ehdot kuvataan taulukoissa 9 ja 10.

Taulukko 9

Taulukko 9

Ilma-aluksiin sovellettava lentoasemamaksutaulukko vuodesta 2011 lähtien
   (39)

Ilma-aluksiin sovellettava lentoasemamaksutaulukko vuodesta 2011 lähtien

39

Lentoasemamaksut tammikuusta 2011 lähtien

(hinnat ilman arvonlisäveroa)

Enintään 30 minuutin kääntymisaika

Yli 30 minuutin kääntymisaika

Matkustajalennot, joissa säännölliset vuorot (40)

40

0 euroa

7,45 euroa

Matkustajalennot ilman säännöllisiä vuoroja ja rahtilennot

7,45 euroa

Taulukko 10

Taulukko 10

Matkustajiin sovellettava lentoasemamaksutaulukko vuodesta 2011 lähtien
   (41)

Matkustajiin sovellettava lentoasemamaksutaulukko vuodesta 2011 lähtien

41

| Lentoasemamaksut tammikuusta 2011 lähtien
  (hinnat ilman arvonlisäveroa) | Matkustajamäärä alle 50 000 | Matkustajamäärä 50 000 –100 000 |
| --- | --- | --- |
| Maksu matkustajaa kohden | 6,00 euroa | 4,20 euroa |

Lentoasemamaksut tammikuusta 2011 lähtien

(hinnat ilman arvonlisäveroa)

Matkustajamäärä alle 50 000

Matkustajamäärä 50 000 –100 000

Maksu matkustajaa kohden

6,00 euroa

4,20 euroa

3.4.2   Ryanairin kanssa 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehty lentoasemapalveluja koskeva sopimus

Ryanairin kanssa 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehty lentoasemapalveluja koskeva sopimus

| (47) | Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (sopimuksessa ’AOC’) ja Ryanair (’Ryanair Limited’) tekivät 3 päivänä maaliskuuta 2003 sopimuksen lentoasemapalveluista kymmeneksi vuodeksi. Sopimus koski Lontoon Stanstedille suuntautuvaa päivittäistä reittipalvelua, joka oli määrä aloittaa 1 päivänä toukokuuta 2003. |
| --- | --- |

(47)

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (sopimuksessa ’AOC’) ja Ryanair (’Ryanair Limited’) tekivät 3 päivänä maaliskuuta 2003 sopimuksen lentoasemapalveluista kymmeneksi vuodeksi. Sopimus koski Lontoon Stanstedille suuntautuvaa päivittäistä reittipalvelua, joka oli määrä aloittaa 1 päivänä toukokuuta 2003.

| (48) | Sopimuksen mukaan Ryanair maksaa AOC:lle seuraavat maksut:






  a) | Maksu matkustajalentopalvelujen suorittamisesta palvelun suorittamispäivänä voimassa olevan AOC:n maksutaulukon mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

(48)

Sopimuksen mukaan Ryanair maksaa AOC:lle seuraavat maksut:

a)

Maksu matkustajalentopalvelujen suorittamisesta palvelun suorittamispäivänä voimassa olevan AOC:n maksutaulukon mukaisesti.

| b) | Summa, joka vastaa lennon liikennöintihetkellä voimassa olevia matkustajakohtaisia turvallisuusveroja ja valtion maksuja (Saksassa perittävä vero). Alkuperäinen maksu on ”neljä euroa viisikymmentäyksi senttiä (4,08 euroa)” (42). Sopimuksessa ilmoitetaan myös molempien osapuolten aikomus pyrkiä vähentämään Saksassa perittävää veroa, jos matkustajamäärä lentoasemalla kasvaa. Ryanair perii alkuperäisen maksun joka tapauksessa vähimmäismaksuna. |
| --- | --- |

b)

Summa, joka vastaa lennon liikennöintihetkellä voimassa olevia matkustajakohtaisia turvallisuusveroja ja valtion maksuja (Saksassa perittävä vero). Alkuperäinen maksu on ”neljä euroa viisikymmentäyksi senttiä (4,08 euroa)” (42). Sopimuksessa ilmoitetaan myös molempien osapuolten aikomus pyrkiä vähentämään Saksassa perittävää veroa, jos matkustajamäärä lentoasemalla kasvaa. Ryanair perii alkuperäisen maksun joka tapauksessa vähimmäismaksuna.

42

| (49) | Saksa toteaa, että Ryanair maksaa palvelujen suorittamisesta maksuja, joiden määrä vastaa kyseisellä hetkellä voimassa olevaa AOC:n vakiohinnastoa sekä kustakin ilma-aluksesta perittävää [...]* kiinteää laskeutumismaksua ja kustakin matkustajasta perittävää [...]* matkustajamaksua (ilman arvonlisäveroa) (43) (maksut maksettiin kesäkuussa 2009). |
| --- | --- |

(49)

Saksa toteaa, että Ryanair maksaa palvelujen suorittamisesta maksuja, joiden määrä vastaa kyseisellä hetkellä voimassa olevaa AOC:n vakiohinnastoa sekä kustakin ilma-aluksesta perittävää [...]* kiinteää laskeutumismaksua ja kustakin matkustajasta perittävää [...]* matkustajamaksua (ilman arvonlisäveroa) (43) (maksut maksettiin kesäkuussa 2009).

43

| (50) | Lentoasemapalveluja koskevassa 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehdyssä sopimuksessa määrätään, että maksuja vastaan AOC






  a) | tarjoaa kiitotien, joka täyttää erityiset tekniset eritelmät 31 päivään joulukuuta 2003 mennessä ja joka on valmis ja laajennettu 31 päivään toukokuuta 2004 mennessä; |
| --- | --- | --- |

(50)

Lentoasemapalveluja koskevassa 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehdyssä sopimuksessa määrätään, että maksuja vastaan AOC

a)

tarjoaa kiitotien, joka täyttää erityiset tekniset eritelmät 31 päivään joulukuuta 2003 mennessä ja joka on valmis ja laajennettu 31 päivään toukokuuta 2004 mennessä;

| b) | tarjoaa terminaali- ja infrastruktuuripalveluja ([...]*) sekä myyntiä, markkinointia ja suhdetoimintaa koskevia palveluja (palvelut vahvistetaan palvelusopimuksen liitteessä A); |
| --- | --- |

b)

tarjoaa terminaali- ja infrastruktuuripalveluja ([...]*) sekä myyntiä, markkinointia ja suhdetoimintaa koskevia palveluja (palvelut vahvistetaan palvelusopimuksen liitteessä A);

| c) | tarjoaa käsittely- ja muita palveluja (palvelut vahvistetaan palvelusopimuksen liitteessä B); |
| --- | --- |

c)

tarjoaa käsittely- ja muita palveluja (palvelut vahvistetaan palvelusopimuksen liitteessä B);

| d) | varmistaa, että AOC:n ja Leipzigin rautatieaseman (Leipzig-Bahnhof) sekä AOC:n ja Dresdenin rautatieaseman (Dresden-Bahnhof) välillä tarjotaan linja-autopalvelu, josta peritään paikallisen vakiohinnaston mukaisia maksuja; |
| --- | --- |

d)

varmistaa, että AOC:n ja Leipzigin rautatieaseman (Leipzig-Bahnhof) sekä AOC:n ja Dresdenin rautatieaseman (Dresden-Bahnhof) välillä tarjotaan linja-autopalvelu, josta peritään paikallisen vakiohinnaston mukaisia maksuja;

Leipzig-Bahnhof

Dresden-Bahnhof

| e) | ylläpitää varausjärjestelmää (palvelu vahvistetaan palvelusopimuksen liitteessä B olevassa lisäyksessä). |
| --- | --- |

e)

ylläpitää varausjärjestelmää (palvelu vahvistetaan palvelusopimuksen liitteessä B olevassa lisäyksessä).

| (51) | Sen lisäksi, että Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n velvoitteena on tarjota kiitotie, sopimuksen liitteessä A luetellaan useita muita palveluja, joita AOC:n on tarjottava:






  a) | terminaali- ja infrastruktuuripalvelut: [...]* ja muut Ryanairin kohtuulliset tilapäiset vaatimukset, joilla varmistetaan, että Ryanair voi säilyttää 25 minuutin kääntymisajan; |
| --- | --- | --- |

(51)

Sen lisäksi, että Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n velvoitteena on tarjota kiitotie, sopimuksen liitteessä A luetellaan useita muita palveluja, joita AOC:n on tarjottava:

a)

terminaali- ja infrastruktuuripalvelut: [...]* ja muut Ryanairin kohtuulliset tilapäiset vaatimukset, joilla varmistetaan, että Ryanair voi säilyttää 25 minuutin kääntymisajan;

Ryanairin kohtuulliset tilapäiset vaatimukset, joilla varmistetaan, että Ryanair voi säilyttää 25 minuutin kääntymisajan

| b) | myyntiä, markkinointia ja suhdetoimintaa koskevat palvelut: [...]*. |
| --- | --- |

b)

myyntiä, markkinointia ja suhdetoimintaa koskevat palvelut: [...]*.

| (52) | Johdanto-osan 48 kappaleessa mainitut Ryanairin maksamat maksut kattavat useita palveluja, jotka vahvistetaan 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehdyn lentoasemapalveluja koskevan sopimuksen liitteessä B ”Maahuolintaliikkeiden tarjoamat käsittely- ja muut palvelut”, kuten seuraavat (44): matkatavaroiden lastaus ja purkaminen (ei koske rahtia); wc- ja vesihuolto pyynnöstä [...]*; [...]* ja jäänpoistoaineiden toimitus ja käyttö Ryanairin pyynnöstä, nesteen hinta [...]* litraa kohti; matkustajien lähtöselvitys, ilma-alukseen siirtyminen ja sieltä poistuminen sekä matkustusasiakirjojen tarkistaminen. |
| --- | --- |

(52)

Johdanto-osan 48 kappaleessa mainitut Ryanairin maksamat maksut kattavat useita palveluja, jotka vahvistetaan 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehdyn lentoasemapalveluja koskevan sopimuksen liitteessä B ”Maahuolintaliikkeiden tarjoamat käsittely- ja muut palvelut”, kuten seuraavat (44): matkatavaroiden lastaus ja purkaminen (ei koske rahtia); wc- ja vesihuolto pyynnöstä [...]*; [...]* ja jäänpoistoaineiden toimitus ja käyttö Ryanairin pyynnöstä, nesteen hinta [...]* litraa kohti; matkustajien lähtöselvitys, ilma-alukseen siirtyminen ja sieltä poistuminen sekä matkustusasiakirjojen tarkistaminen.

44

| (53) | Lentoasemapalveluja koskevan 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehdyn sopimuksen liitteessä B olevan lisäyksen ”Varausjärjestelmä” mukaan huolintaliikkeen on perustettava matkustajapalvelutiski ja hoidettava sen toimintaa, varmistettava varaushenkilöstön riittävä koulutus ja maksettava lentoliikenteessä tarvittavat tietokonelaitteistot ja puhelin-, faksi-, IT- ja televiestintälaitteet (SITA) sekä kaikki laitteiston huolto- ja vaihtokustannukset, joita huolintaliikkeelle aiheutuu palvelutiskin hoitamisesta. Tästä huolimatta [...]*. |
| --- | --- |

(53)

Lentoasemapalveluja koskevan 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehdyn sopimuksen liitteessä B olevan lisäyksen ”Varausjärjestelmä” mukaan huolintaliikkeen on perustettava matkustajapalvelutiski ja hoidettava sen toimintaa, varmistettava varaushenkilöstön riittävä koulutus ja maksettava lentoliikenteessä tarvittavat tietokonelaitteistot ja puhelin-, faksi-, IT- ja televiestintälaitteet (SITA) sekä kaikki laitteiston huolto- ja vaihtokustannukset, joita huolintaliikkeelle aiheutuu palvelutiskin hoitamisesta. Tästä huolimatta [...]*.

3.4.3   Markkinointipalvelusopimukset

Markkinointipalvelusopimukset

| (54) | Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH teki yhteensä kolme markkinointipalvelusopimusta, joista ensimmäisen Ryanairin kanssa ja kaksi seuraavaa Airport Marketing Services Limitedin (AMS) kanssa, sekä oheissopimuksen, jolla täydennettiin 25 päivänä tammikuuta 2010 tehtyä viimeistä sopimusta.

  Taulukko 11


  Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n ja Ryanairin/AMS:n väliset markkinointisopimukset









  Sopimus | Kesto | Tarkoitus | AOC:n maksut Ryanairille |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AOC:n ja Ryanairin välinen sopimus, tehty 7.4.2003 | 15.4.2003–30.4.2013 | Englanninkieliset verkkomainokset sekä myynninedistämistä ja suhdetoimintaa, joilla edistetään lentomatkailun markkinointia Altenburgin alueella | — | Tulosmaksu, joka perustuu lähtevien matkustajien lukumäärään ja vähennetään Ryanairin maksamista lentoasemapalvelumaksuista |

(54)

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH teki yhteensä kolme markkinointipalvelusopimusta, joista ensimmäisen Ryanairin kanssa ja kaksi seuraavaa Airport Marketing Services Limitedin (AMS) kanssa, sekä oheissopimuksen, jolla täydennettiin 25 päivänä tammikuuta 2010 tehtyä viimeistä sopimusta.

Taulukko 11

Taulukko 11

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n ja Ryanairin/AMS:n väliset markkinointisopimukset

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n ja Ryanairin/AMS:n väliset markkinointisopimukset

Sopimus

Kesto

Tarkoitus

AOC:n maksut Ryanairille

AOC:n ja Ryanairin välinen sopimus, tehty 7.4.2003

15.4.2003–30.4.2013

Englanninkieliset verkkomainokset sekä myynninedistämistä ja suhdetoimintaa, joilla edistetään lentomatkailun markkinointia Altenburgin alueella

—

Tulosmaksu, joka perustuu lähtevien matkustajien lukumäärään ja vähennetään Ryanairin maksamista lentoasemapalvelumaksuista

| — | Tulosmaksu, joka perustuu lentoasemamaksujen mahdollisen korotuksen tiettyyn prosenttiosuuteen |
| --- | --- |

—

Tulosmaksu, joka perustuu lentoasemamaksujen mahdollisen korotuksen tiettyyn prosenttiosuuteen

AOC:n ja AMS:n välinen sopimus, tehty 28.8.2008

28.8.2008–27.8.2010

Markkinointipalvelut, joissa käytetään ensisijaisena välineenä ryanair.com-verkkosivustoa: yksi tai useampi 150 sanan kappale AOC:n kohdesivun osiossa ”Top Five Things To Do” (viisi parasta elämystä)

[...]* vuonna 2008

[...]* vuonna 2009 (45)

45

(molemmat hinnat ilman arvonlisäveroa)

AOC:n ja AMS:n välinen sopimus, tehty 25.1.2010

25.1.2010 – päättyy vuoden kuluttua ensimmäisen palvelun aloituspäivästä

Vuodeksi tarjottava markkinointipaketti

[...]* vuodessa (45) (ilman arvonlisäveroa)

45

AOC:n ja AMS:n välinen oheissopimus, tehty 21.9.2010

21.9.2010–31.3.2011

Alkuperäistä sopimusta (tehty 25.1.2010) täydentävä sopimus

[...]* talvikaudella 2010

3.4.3.1   
  Huhtikuun 7 päivänä 2003 tehty markkinointisopimus

Huhtikuun 7 päivänä 2003 tehty markkinointisopimus

| (55) | Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n (sopimuksessa ’AOC’) ja Ryanairin välinen 7 päivänä huhtikuuta 2003 tehty ensimmäinen markkinointisopimus tuli voimaan 15 päivänä huhtikuuta 2003 kymmeneksi vuodeksi, ja sen mukaan Ryanairin on toteutettava Altenburgin aluetta koskevia markkinointitoimia. Sopimuksella annetaan Ryanairille lopullinen päätösvalta kaikissa markkinointia ja mainontaa koskevissa päätöksissä, lukuun ottamatta AOC:n verkkosivuun liittyviä päätöksiä. |
| --- | --- |

(55)

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n (sopimuksessa ’AOC’) ja Ryanairin välinen 7 päivänä huhtikuuta 2003 tehty ensimmäinen markkinointisopimus tuli voimaan 15 päivänä huhtikuuta 2003 kymmeneksi vuodeksi, ja sen mukaan Ryanairin on toteutettava Altenburgin aluetta koskevia markkinointitoimia. Sopimuksella annetaan Ryanairille lopullinen päätösvalta kaikissa markkinointia ja mainontaa koskevissa päätöksissä, lukuun ottamatta AOC:n verkkosivuun liittyviä päätöksiä.

| (56) | Ryanairin suorittamien tehtävien vastineeksi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH maksaa seuraavat maksut:






  a) | Kustakin lähtevästä matkustajasta maksettava ’tulosmaksu’, joka vastaa Ryanairin kustakin matkustajasta maksamaa nettomaksua, joka liittyy laskeutumiseen, paikalliseen lennonjohtoon, valaistukseen, pysäköintiin (ei sisällä yön yli kestävää pysäköintiä), asematasoon ja matkustajapalveluun sekä matkustajalentopalveluja koskevaan infrastruktuuri- ja matkustajapalvelumaksuun. AOC laskee kustakin matkustajasta maksettavan nettomaksun matkustajia koskevien lastausluetteloiden mukaisesti ja esittää laskelman Ryanairille kunkin viikon lopussa. Ryanair laskee tulosmaksun edellisen kalenterikuukauden palvelujen pohjalta ja esittää laskelman AOC:lle 30 päivän kuluessa kunkin kuukauden päätyttyä. Ryanair voi vähentää tulosmaksun laskeutumismaksuja koskevista AOC:n kuukausilaskuista.

  Taulukko 12


  Ryanairin AOC:lle maksama nettomaksu matkustajaa kohti








  (euroa) |
| --- | --- | --- |
| Palveluvuorojen lukumäärä | Kustakin lähtevästä matkustajasta maksettava nettomaksu, mukaan lukien kaikki maksut (paitsi turvallisuusmaksu) Vuodet 1–5 | Kustakin lähtevästä matkustajasta maksettava nettomaksu, mukaan lukien kaikki maksut (paitsi turvallisuusmaksu) Vuodet 6–10 |
| [...]* | [...]* | [...]* |
| [...]* | [...]* | [...]* |
| [...]* | [...]* | [...]* |

(56)

Ryanairin suorittamien tehtävien vastineeksi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH maksaa seuraavat maksut:

a)

Kustakin lähtevästä matkustajasta maksettava ’tulosmaksu’, joka vastaa Ryanairin kustakin matkustajasta maksamaa nettomaksua, joka liittyy laskeutumiseen, paikalliseen lennonjohtoon, valaistukseen, pysäköintiin (ei sisällä yön yli kestävää pysäköintiä), asematasoon ja matkustajapalveluun sekä matkustajalentopalveluja koskevaan infrastruktuuri- ja matkustajapalvelumaksuun. AOC laskee kustakin matkustajasta maksettavan nettomaksun matkustajia koskevien lastausluetteloiden mukaisesti ja esittää laskelman Ryanairille kunkin viikon lopussa. Ryanair laskee tulosmaksun edellisen kalenterikuukauden palvelujen pohjalta ja esittää laskelman AOC:lle 30 päivän kuluessa kunkin kuukauden päätyttyä. Ryanair voi vähentää tulosmaksun laskeutumismaksuja koskevista AOC:n kuukausilaskuista.

Taulukko 12

Taulukko 12

Ryanairin AOC:lle maksama nettomaksu matkustajaa kohti

Ryanairin AOC:lle maksama nettomaksu matkustajaa kohti

(euroa)

Palveluvuorojen lukumäärä

Kustakin lähtevästä matkustajasta maksettava nettomaksu, mukaan lukien kaikki maksut (paitsi turvallisuusmaksu) Vuodet 1–5

Kustakin lähtevästä matkustajasta maksettava nettomaksu, mukaan lukien kaikki maksut (paitsi turvallisuusmaksu) Vuodet 6–10

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| b) | Lentoasemamaksujen mahdollisen korotuksen tiettyyn prosenttiosuuteen perustuva ’tulosmaksu’, joka koostuu seuraavista:






  — | 100 prosenttia hallituksen perimän turvallisuusveron korotuksesta, voi ylittää voimassa olevan ilmoitetun hinnan enintään 10 prosentilla viiden vuoden aikana; ja |
| --- | --- | --- |

b)

Lentoasemamaksujen mahdollisen korotuksen tiettyyn prosenttiosuuteen perustuva ’tulosmaksu’, joka koostuu seuraavista:

—

100 prosenttia hallituksen perimän turvallisuusveron korotuksesta, voi ylittää voimassa olevan ilmoitetun hinnan enintään 10 prosentilla viiden vuoden aikana; ja

| — | 100 prosenttia voimassa olevien ilmoitettujen maksujen korotuksesta tai ilmoitettuihin lentoasemamaksuihin lisätyistä maksuista tai veroista voi ylittää voimassa olevan ilmoitetun Ryanairin maksaman kokonaismaksun enintään 10 prosentilla viiden vuoden aikana. |
| --- | --- |

—

100 prosenttia voimassa olevien ilmoitettujen maksujen korotuksesta tai ilmoitettuihin lentoasemamaksuihin lisätyistä maksuista tai veroista voi ylittää voimassa olevan ilmoitetun Ryanairin maksaman kokonaismaksun enintään 10 prosentilla viiden vuoden aikana.

3.4.3.2   
  Elokuun 28 päivänä 2008 tehty markkinointisopimus

Elokuun 28 päivänä 2008 tehty markkinointisopimus

| (57) | Toinen markkinointipalvelusopimus tehtiin Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n (sopimuksessa ’AOC’) ja Airport Marketing Services -yrityksen välillä 28 päivänä elokuuta 2008. Sopimuksen mukaan AOC aikoo aktiivisesti markkinoida kaupungin ja alueen palveluja, lisätä Ryanairin palveluja käyttävien saapuvien matkustajien määrää ja siten kasvattaa lentoaseman muita kuin ilmailuun liittyviä tuloja. Sopimus liittyy Ryanairin sitoumukseen liikennöidä AOC:n ja Lontoon Stanstedin välisellä reitillä kesällä (päivittäin) ja talvella (neljä kertaa viikossa) sekä AOC:n ja Gironan välisellä reitillä kolme kertaa viikossa ainoastaan kesällä. |
| --- | --- |

(57)

Toinen markkinointipalvelusopimus tehtiin Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n (sopimuksessa ’AOC’) ja Airport Marketing Services -yrityksen välillä 28 päivänä elokuuta 2008. Sopimuksen mukaan AOC aikoo aktiivisesti markkinoida kaupungin ja alueen palveluja, lisätä Ryanairin palveluja käyttävien saapuvien matkustajien määrää ja siten kasvattaa lentoaseman muita kuin ilmailuun liittyviä tuloja. Sopimus liittyy Ryanairin sitoumukseen liikennöidä AOC:n ja Lontoon Stanstedin välisellä reitillä kesällä (päivittäin) ja talvella (neljä kertaa viikossa) sekä AOC:n ja Gironan välisellä reitillä kolme kertaa viikossa ainoastaan kesällä.

| (58) | Sopimuksen alkuperäinen kesto on kaksi vuotta. AOC maksaa [...]* euroa ensimmäiseltä vuodelta ja [...]* euroa toiselta vuodelta. Vastineeksi AOC saa [...]*. Sopimuksessa ei ilmoiteta muita tietoja reittiyhteyden kestosta, sijoituksesta tai muista yksityiskohdista. |
| --- | --- |

(58)

Sopimuksen alkuperäinen kesto on kaksi vuotta. AOC maksaa [...]* euroa ensimmäiseltä vuodelta ja [...]* euroa toiselta vuodelta. Vastineeksi AOC saa [...]*. Sopimuksessa ei ilmoiteta muita tietoja reittiyhteyden kestosta, sijoituksesta tai muista yksityiskohdista.

| (59) | Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lla on oikeus valita markkinointitoimenpiteille haluamansa aikavälit. Rajoitetun saatavuuden vuoksi näitä aikavälejä ei kuitenkaan voida taata. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lla on myös oikeus valita verkkosivut, jotka voidaan yhdistää linkillä Ryanairin verkkosivuun. Tätä oikeutta rajoittaa kuitenkin se, että verkkosivut eivät voi sisältää lentoja, auton vuokrausta tai majoitusta ja/tai muita palveluja, joita tarjotaan myös Ryanairin verkkosivulla. Lisäksi Ryanairilla on lopullinen päätösvalta ja se voi kieltää verkkosivun julkaisemisen. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n on varmistettava, että palvelut tarjotaan sopimuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(59)

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lla on oikeus valita markkinointitoimenpiteille haluamansa aikavälit. Rajoitetun saatavuuden vuoksi näitä aikavälejä ei kuitenkaan voida taata. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lla on myös oikeus valita verkkosivut, jotka voidaan yhdistää linkillä Ryanairin verkkosivuun. Tätä oikeutta rajoittaa kuitenkin se, että verkkosivut eivät voi sisältää lentoja, auton vuokrausta tai majoitusta ja/tai muita palveluja, joita tarjotaan myös Ryanairin verkkosivulla. Lisäksi Ryanairilla on lopullinen päätösvalta ja se voi kieltää verkkosivun julkaisemisen. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n on varmistettava, että palvelut tarjotaan sopimuksen mukaisesti.

3.4.3.3   
  Tammikuun 25 päivänä 2010 tehty markkinointisopimus

Tammikuun 25 päivänä 2010 tehty markkinointisopimus

| (60) | Kolmas markkinointipalvelusopimus tehtiin Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n (sopimuksessa ’AOC’) ja Airport Marketing Services -yrityksen välillä 25 päivänä tammikuuta 2010. Sopimuksen mukaan AMS tarjoaa Ryanairin verkkosivulla matkailuun liittyviä markkinointipalveluja, joiden kautta AOC voi mainostaa liiketoimintaansa ja matkailunähtävyyksiä. Sopimus liittyy Ryanairin sitoumukseen liikennöidä kesästä 2010 alkaen ja ainoastaan IATA:n kesäkaudella (46) AOC:ltä Lontoon Stanstediin (seitsemän kertaa viikossa), Gironaan (kolme kertaa viikossa) ja Alicanteen (kaksi kertaa viikossa). |
| --- | --- |

(60)

Kolmas markkinointipalvelusopimus tehtiin Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n (sopimuksessa ’AOC’) ja Airport Marketing Services -yrityksen välillä 25 päivänä tammikuuta 2010. Sopimuksen mukaan AMS tarjoaa Ryanairin verkkosivulla matkailuun liittyviä markkinointipalveluja, joiden kautta AOC voi mainostaa liiketoimintaansa ja matkailunähtävyyksiä. Sopimus liittyy Ryanairin sitoumukseen liikennöidä kesästä 2010 alkaen ja ainoastaan IATA:n kesäkaudella (46) AOC:ltä Lontoon Stanstediin (seitsemän kertaa viikossa), Gironaan (kolme kertaa viikossa) ja Alicanteen (kaksi kertaa viikossa).

46

| (61) | Sopimuksen alkuperäinen kesto on yksi vuosi. AOC maksaa [...]* euroa seuraavasta vuoden kestävästä markkinointipalvelupaketista: [...]*. AOC:n oikeudet ja velvollisuudet, jotka liittyvät aikaväleihin, verkkosivujen luonteeseen ja Ryanairin lopulliseen päätösvaltaan, ovat sisällöltään samat kuin aikaisemmassa sopimuksessa. |
| --- | --- |

(61)

Sopimuksen alkuperäinen kesto on yksi vuosi. AOC maksaa [...]* euroa seuraavasta vuoden kestävästä markkinointipalvelupaketista: [...]*. AOC:n oikeudet ja velvollisuudet, jotka liittyvät aikaväleihin, verkkosivujen luonteeseen ja Ryanairin lopulliseen päätösvaltaan, ovat sisällöltään samat kuin aikaisemmassa sopimuksessa.

3.4.3.4   
  Syyskuun 21 päivänä 2010 tehty oheissopimus

Syyskuun 21 päivänä 2010 tehty oheissopimus

| (62) | Oheissopimus tehtiin Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n (sopimuksessa ’AOC’) ja Airport Marketing Services -yrityksen välillä 21 päivänä syyskuuta 2010. Sopimuksella täydennetään alkuperäistä 25 päivänä tammikuuta 2010 tehtyä markkinointipalvelusopimusta, sillä AOC haluaa hankkia ylimääräisiä mainontapalveluja (47) [...]* eurolla ainoastaan talvikaudelle 2010. Oheissopimuksen voimassaolo päättyy 31 päivänä maaliskuuta 2011. |
| --- | --- |

(62)

Oheissopimus tehtiin Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n (sopimuksessa ’AOC’) ja Airport Marketing Services -yrityksen välillä 21 päivänä syyskuuta 2010. Sopimuksella täydennetään alkuperäistä 25 päivänä tammikuuta 2010 tehtyä markkinointipalvelusopimusta, sillä AOC haluaa hankkia ylimääräisiä mainontapalveluja (47) [...]* eurolla ainoastaan talvikaudelle 2010. Oheissopimuksen voimassaolo päättyy 31 päivänä maaliskuuta 2011.

47

| (63) | Oheissopimuksessa sovittujen mainontapalvelujen mukaisesti AMS perustaa Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n ilmoittamalle verkkosivulle johtavan linkin, joka näytetään www.ryanair.com-verkkosivuston Yhdistyneen kuningaskunnan maakohtaisella kotisivulla 12 päivän ajan oheissopimuksen voimassaoloaikana. |
| --- | --- |

(63)

Oheissopimuksessa sovittujen mainontapalvelujen mukaisesti AMS perustaa Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n ilmoittamalle verkkosivulle johtavan linkin, joka näytetään www.ryanair.com-verkkosivuston Yhdistyneen kuningaskunnan maakohtaisella kotisivulla 12 päivän ajan oheissopimuksen voimassaoloaikana.

| (64) | Saksan mukaan tämän oheissopimuksen mukaisista maksuista vastasivat yksityiset yritykset sen jälkeen, kun ne olivat sopineet Ryanairin toiminnan ylläpitämisestä AOC:llä. |
| --- | --- |

(64)

Saksan mukaan tämän oheissopimuksen mukaisista maksuista vastasivat yksityiset yritykset sen jälkeen, kun ne olivat sopineet Ryanairin toiminnan ylläpitämisestä AOC:llä.

4.   PERUSTEET MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISELLE JA KOMISSION ALUSTAVA ARVIOINTI

PERUSTEET MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISELLE JA KOMISSION ALUSTAVA ARVIOINTI

| (65) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio nosti esiin seuraavat kysymykset arvion kohteena olevista toimenpiteistä:






  a) | Toimenpide 1: Infrastruktuuri-investointien rahoittaminen vuosina 2000–2011: Ovatko maksut, jotka tehtiin lentoaseman infrastruktuurin hyväksi vuosina 2000–2011 ja joiden määrä oli yhteensä 6 474 034 euroa – mukaan lukien 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehdyssä Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n ja Ryanairin välisessä sopimuksessa määrätty kiitotien laajennus – valtiontukea ja jos ovat, soveltuuko tämä valtiontuki sisämarkkinoille? |
| --- | --- | --- |

(65)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio nosti esiin seuraavat kysymykset arvion kohteena olevista toimenpiteistä:

a)

Toimenpide 1: Infrastruktuuri-investointien rahoittaminen vuosina 2000–2011: Ovatko maksut, jotka tehtiin lentoaseman infrastruktuurin hyväksi vuosina 2000–2011 ja joiden määrä oli yhteensä 6 474 034 euroa – mukaan lukien 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehdyssä Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n ja Ryanairin välisessä sopimuksessa määrätty kiitotien laajennus – valtiontukea ja jos ovat, soveltuuko tämä valtiontuki sisämarkkinoille?

| b) | Toimenpide 2: Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n toimintatappioiden rahoittaminen vuosina 2000–2011: Toimivatko julkiset osakkeenomistajat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti, kun ne myönsivät Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle vuotuista toimintatukea yhteensä 9,079 miljoonaa euroa vuosina 2000–2011, ja jos eivät toimineet, soveltuuko tämä valtiontuki sisämarkkinoille? |
| --- | --- |

b)

Toimenpide 2: Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n toimintatappioiden rahoittaminen vuosina 2000–2011: Toimivatko julkiset osakkeenomistajat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti, kun ne myönsivät Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle vuotuista toimintatukea yhteensä 9,079 miljoonaa euroa vuosina 2000–2011, ja jos eivät toimineet, soveltuuko tämä valtiontuki sisämarkkinoille?

| c) | Toimenpide 3: Lentoasemapalvelu- ja markkinointisopimusten mukaiset lentoasemamaksut ja maksut Ryanairille: Toimiko Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH markkinataloussijoittajan tavoin, kun se hyväksyi lentoasemapalveluista saatavien tulojen vähennyksen mekanismilla, joka koski Ryanairin/AMS:n maksamia markkinointimaksuja 1 päivän toukokuuta 2003 ja 31 päivän maaliskuuta 2011 välisenä aikana, ja, jos nämä vähennykset ovat valtiontukea, soveltuuko kyseinen tuki sisämarkkinoille? Vastaanottaessaan alennettuja lentoasemamaksuja julkinen lentoaseman pitäjä, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, menetti tuloja. Julkinen lentoaseman pitäjä maksoi Ryanairille ja AMS:lle markkinointimaksuja, lukuun ottamatta viimeisintä markkinointisopimusta eli 21 päivänä syyskuuta 2010 tehtyä oheissopimusta, jonka osalta maksuista vastasivat yksityiset yritykset. Tältä osin komissio jättää tutkintansa ulkopuolelle tämän viimeisen markkinointisopimuksen, joka tehtiin AMS:n kanssa 21 päivänä syyskuuta 2010, sillä sen rahoitus oli peräisin yksityisiltä yrityksiltä, jotka olivat sopineet Ryanairin toiminnan ylläpitämisestä lentoasemalla. |
| --- | --- |

c)

Toimenpide 3: Lentoasemapalvelu- ja markkinointisopimusten mukaiset lentoasemamaksut ja maksut Ryanairille: Toimiko Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH markkinataloussijoittajan tavoin, kun se hyväksyi lentoasemapalveluista saatavien tulojen vähennyksen mekanismilla, joka koski Ryanairin/AMS:n maksamia markkinointimaksuja 1 päivän toukokuuta 2003 ja 31 päivän maaliskuuta 2011 välisenä aikana, ja, jos nämä vähennykset ovat valtiontukea, soveltuuko kyseinen tuki sisämarkkinoille? Vastaanottaessaan alennettuja lentoasemamaksuja julkinen lentoaseman pitäjä, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, menetti tuloja. Julkinen lentoaseman pitäjä maksoi Ryanairille ja AMS:lle markkinointimaksuja, lukuun ottamatta viimeisintä markkinointisopimusta eli 21 päivänä syyskuuta 2010 tehtyä oheissopimusta, jonka osalta maksuista vastasivat yksityiset yritykset. Tältä osin komissio jättää tutkintansa ulkopuolelle tämän viimeisen markkinointisopimuksen, joka tehtiin AMS:n kanssa 21 päivänä syyskuuta 2010, sillä sen rahoitus oli peräisin yksityisiltä yrityksiltä, jotka olivat sopineet Ryanairin toiminnan ylläpitämisestä lentoasemalla.

5.   SAKSAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

SAKSAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

5.1   INFRASTRUKTUURI-INVESTOINTIEN RAHOITTAMINEN VUOSINA 2000–2011 (TOIMENPIDE 1)

| (66) | Saksa selittää, että julkinen tuki lentoaseman infrastruktuuri-investointeihin perustui samaan logiikkaan kuin lentoaseman muuntaminen. Sotilaslentokentän muuntaminen siviililentoasemaksi oli perusteltua Thüringenin osavaltion itäosan ja Sachsenin osavaltion länsiosan taloudellisen kehityksen vuoksi (48). Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n perustamiskirjan 2 §:n 1 momentissa todetaan, että yhtiön tavoitteena on parantaa liiketoimintaan liittyvää infrastruktuuria Thüringenin osavaltion itäosan ja Sachsenin osavaltion länsiosan talouden vahvistamiseksi. Yhtiön johdon laatimassa raportissa (49) arvioidaan, että lentoaseman kautta kulkevat ulkomaiset matkustajat tuovat vuosittain 10,7 miljoonaa euroa tuloja koko Keski-Saksan alueelle. |
| --- | --- |

(66)

Saksa selittää, että julkinen tuki lentoaseman infrastruktuuri-investointeihin perustui samaan logiikkaan kuin lentoaseman muuntaminen. Sotilaslentokentän muuntaminen siviililentoasemaksi oli perusteltua Thüringenin osavaltion itäosan ja Sachsenin osavaltion länsiosan taloudellisen kehityksen vuoksi (48). Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n perustamiskirjan 2 §:n 1 momentissa todetaan, että yhtiön tavoitteena on parantaa liiketoimintaan liittyvää infrastruktuuria Thüringenin osavaltion itäosan ja Sachsenin osavaltion länsiosan talouden vahvistamiseksi. Yhtiön johdon laatimassa raportissa (49) arvioidaan, että lentoaseman kautta kulkevat ulkomaiset matkustajat tuovat vuosittain 10,7 miljoonaa euroa tuloja koko Keski-Saksan alueelle.

48

49

| (67) | Saksan mukaan infrastruktuurin tarjonta kuuluu valtion tehtäviin sen alueellista suunnittelu-, kehitys- ja liikennepolitiikkaa koskevan toimivallan puitteissa. Tällaiset infrastruktuuri-investoinnit eivät sen vuoksi perustu yksinomaan yritystä hyödyttäviin taloudellisiin syihin vaan kuuluvat myös yleisen edun mukaiseen valtion tehtävään. |
| --- | --- |

(67)

Saksan mukaan infrastruktuurin tarjonta kuuluu valtion tehtäviin sen alueellista suunnittelu-, kehitys- ja liikennepolitiikkaa koskevan toimivallan puitteissa. Tällaiset infrastruktuuri-investoinnit eivät sen vuoksi perustu yksinomaan yritystä hyödyttäviin taloudellisiin syihin vaan kuuluvat myös yleisen edun mukaiseen valtion tehtävään.

| (68) | Saksa lisää, että ainoastaan osavaltiolla on oikeus (50) rahoittaa erityisiä toimintoja, jotka ovat sen edun mukaisia ja jotka eivät olisi toteuttamiskelpoisia ilman julkista tukea. Liiallisia korvauksia vältetään myönnettyjen varojen asianmukaista käyttöä koskevalla jälkivalvonnalla (51). |
| --- | --- |

(68)

Saksa lisää, että ainoastaan osavaltiolla on oikeus (50) rahoittaa erityisiä toimintoja, jotka ovat sen edun mukaisia ja jotka eivät olisi toteuttamiskelpoisia ilman julkista tukea. Liiallisia korvauksia vältetään myönnettyjen varojen asianmukaista käyttöä koskevalla jälkivalvonnalla (51).

50

51

| (69) | Saksan mukaan tiedetään, että etenkin alueelliset lentoasemat eivät usein pysty kattamaan kustannuksiaan ja investointejaan lentoasemamaksuilla ja että sen vuoksi julkinen yhteisrahoitus voi olla tarpeen. Erityisesti Saksa esittää, että viranomaisten oli rahoitettava infrastruktuuri-investointeja, jotta lakisääteiset turvallisuus- ja turvatoimivaatimukset täyttyivät. AOC ei alueellisena lentoasemana pysty tuottamaan lentoasemamaksuilla riittävästi tuloja rahoittaakseen kaikki infrastruktuuri-investoinnit. Yhtiö ei olisi myöskään voinut täyttää oikeudellisia velvoitteitaan, mukaan lukien ilmailualan turvallisuusvaatimukset, ilman julkista tukea. |
| --- | --- |

(69)

Saksan mukaan tiedetään, että etenkin alueelliset lentoasemat eivät usein pysty kattamaan kustannuksiaan ja investointejaan lentoasemamaksuilla ja että sen vuoksi julkinen yhteisrahoitus voi olla tarpeen. Erityisesti Saksa esittää, että viranomaisten oli rahoitettava infrastruktuuri-investointeja, jotta lakisääteiset turvallisuus- ja turvatoimivaatimukset täyttyivät. AOC ei alueellisena lentoasemana pysty tuottamaan lentoasemamaksuilla riittävästi tuloja rahoittaakseen kaikki infrastruktuuri-investoinnit. Yhtiö ei olisi myöskään voinut täyttää oikeudellisia velvoitteitaan, mukaan lukien ilmailualan turvallisuusvaatimukset, ilman julkista tukea.

| (70) | Saksa panee merkille, että terminaalin kunnostustyöt vuonna 2009 toteutettiin turvallisuusvaatimusten vuoksi, jotta voitiin noudattaa vaatimusta erottaa Schengen-maiden ja muiden maiden matkustajat. Saksan mukaan toimenpiteelle harkittiin vaihtoehtoja, mutta kasvavien matkustajamäärien ja vaihtoehtoisten toimien korkeiden kustannusten vuoksi päädyttiin toteuttamaan pitkän aikavälin ratkaisu eli kunnostamaan terminaali. |
| --- | --- |

(70)

Saksa panee merkille, että terminaalin kunnostustyöt vuonna 2009 toteutettiin turvallisuusvaatimusten vuoksi, jotta voitiin noudattaa vaatimusta erottaa Schengen-maiden ja muiden maiden matkustajat. Saksan mukaan toimenpiteelle harkittiin vaihtoehtoja, mutta kasvavien matkustajamäärien ja vaihtoehtoisten toimien korkeiden kustannusten vuoksi päädyttiin toteuttamaan pitkän aikavälin ratkaisu eli kunnostamaan terminaali.

| (71) | Saksa toteaa, että yhteensä 6 474 034 euron infrastruktuuri-investoinnit vuosina 2000–2011 (52) liittyivät yksinomaan muihin kuin taloudellisiin toimintoihin. Sen mukaan nämä infrastruktuuri-investoinnit eivät ole valtiontukea eikä niihin voida soveltaa valtiontukisääntöjä SEUT-sopimuksen 107 artiklan nojalla. Lisäksi Saksa selittää, että nämä investoinnit muihin kuin taloudellisiin toimintoihin voidaan jakaa turvainvestointeihin sekä yleistä ja ilmailun turvallisuutta koskeviin investointeihin. Saksa huomauttaa, että turvallisuuteen ja poliisitehtäviin liittyvät toimet, palontorjuntatoimet, yleinen ja operatiivinen turvallisuus, sääpalvelut ja lentoturvallisuus kuuluvat yleisen edun piiriin. Sen mukaan merkittävä osa saaduista varoista käytettiin infrastruktuurin turvallisuuteen ja peruskorjaukseen eikä uuden infrastruktuurin rakentamiseen. |
| --- | --- |

(71)

Saksa toteaa, että yhteensä 6 474 034 euron infrastruktuuri-investoinnit vuosina 2000–2011 (52) liittyivät yksinomaan muihin kuin taloudellisiin toimintoihin. Sen mukaan nämä infrastruktuuri-investoinnit eivät ole valtiontukea eikä niihin voida soveltaa valtiontukisääntöjä SEUT-sopimuksen 107 artiklan nojalla. Lisäksi Saksa selittää, että nämä investoinnit muihin kuin taloudellisiin toimintoihin voidaan jakaa turvainvestointeihin sekä yleistä ja ilmailun turvallisuutta koskeviin investointeihin. Saksa huomauttaa, että turvallisuuteen ja poliisitehtäviin liittyvät toimet, palontorjuntatoimet, yleinen ja operatiivinen turvallisuus, sääpalvelut ja lentoturvallisuus kuuluvat yleisen edun piiriin. Sen mukaan merkittävä osa saaduista varoista käytettiin infrastruktuurin turvallisuuteen ja peruskorjaukseen eikä uuden infrastruktuurin rakentamiseen.

52

| (72) | Saksa toteaa, että 6 474 034 kokonaisinvestoinneista 30 prosenttia oli peräisin Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n omasta pääomasta ja loput Thüringenin osavaltiolta. Saksa panee merkille, että näiden infrastruktuuri-investointien rahoitus myönnettiin avustuksina, joita ei makseta takaisin, eikä lainoina. Avustusten ehdot perustuvat asiakirjassa Thüringer Landeshaushaltsordnung (53) lueteltuihin vaatimuksiin. |
| --- | --- |

(72)

Saksa toteaa, että 6 474 034 kokonaisinvestoinneista 30 prosenttia oli peräisin Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n omasta pääomasta ja loput Thüringenin osavaltiolta. Saksa panee merkille, että näiden infrastruktuuri-investointien rahoitus myönnettiin avustuksina, joita ei makseta takaisin, eikä lainoina. Avustusten ehdot perustuvat asiakirjassa Thüringer Landeshaushaltsordnung (53) lueteltuihin vaatimuksiin.

Thüringer Landeshaushaltsordnung

53

| (73) | Lisäksi Saksa toteaa, että muuntamishankkeita on myös muissa osavaltioissa rahoitettu kokonaan julkisista varoista SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti alueen taloudellisen kehityksen tukemiseksi. Saksa viittaa aikaisempaan komission päätökseen (54), jossa todetaan, että alueellisten lentoasemien rakentaminen tai laajentaminen rakenteellisesti heikoilla alueilla on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaista. |
| --- | --- |

(73)

Lisäksi Saksa toteaa, että muuntamishankkeita on myös muissa osavaltioissa rahoitettu kokonaan julkisista varoista SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti alueen taloudellisen kehityksen tukemiseksi. Saksa viittaa aikaisempaan komission päätökseen (54), jossa todetaan, että alueellisten lentoasemien rakentaminen tai laajentaminen rakenteellisesti heikoilla alueilla on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaista.

54

Ryanairille tarkoitettu infrastruktuuri

Ryanairille tarkoitettu infrastruktuuri

| (74) | Kun otetaan huomioon Ryanairin palvelusopimuksessaan edellyttämät investoinnit (tietyt tekniset erityispiirteet täyttävä laskeutumiskiitotie, joka on annettava käyttöön 31 päivään joulukuuta 2003 mennessä sekä saatettava päätökseen ja laajennettava 31 päivään toukokuuta 2004 mennessä (55)), Saksa toteaa, ettei tätä erityistä pidennystyötä ole saatu kokonaisuudessaan valmiiksi eikä sitä pidetä sopimusvelvoitteena vaan edellytyksenä sille, että mikä tahansa lentoyhtiö voi laskeutua AOC:lle. Saksan mukaan AOC:n kiitotien pituutta on mukautettu vuosien aikana 2 185 metristä (7. heinäkuuta 2003) 2 235 metriin (9. syyskuuta 2004) ja lopulta 2 435 metriin (9. joulukuuta 2008). Kiitotie oli kuitenkin avoin kaikille käyttäjille. Saksa katsoo, ettei arviointia muuta se, että ainoastaan Ryanair käytti kiitotietä. |
| --- | --- |

(74)

Kun otetaan huomioon Ryanairin palvelusopimuksessaan edellyttämät investoinnit (tietyt tekniset erityispiirteet täyttävä laskeutumiskiitotie, joka on annettava käyttöön 31 päivään joulukuuta 2003 mennessä sekä saatettava päätökseen ja laajennettava 31 päivään toukokuuta 2004 mennessä (55)), Saksa toteaa, ettei tätä erityistä pidennystyötä ole saatu kokonaisuudessaan valmiiksi eikä sitä pidetä sopimusvelvoitteena vaan edellytyksenä sille, että mikä tahansa lentoyhtiö voi laskeutua AOC:lle. Saksan mukaan AOC:n kiitotien pituutta on mukautettu vuosien aikana 2 185 metristä (7. heinäkuuta 2003) 2 235 metriin (9. syyskuuta 2004) ja lopulta 2 435 metriin (9. joulukuuta 2008). Kiitotie oli kuitenkin avoin kaikille käyttäjille. Saksa katsoo, ettei arviointia muuta se, että ainoastaan Ryanair käytti kiitotietä.

55

| (75) | Saksa torjuu myös kantajan väitteen siitä, että kiitotie pidennettiin erityisesti Ryanairin Boeing 737–800 -konetta varten (107 lentokonetta vuonna 2007), koska myös muut lentoyhtiöt käyttävät yleisesti tätä lentokonetta, esimerkiksi Deutsche Lufthansa (132 lentokonetta vuonna 2007). Lisäksi Saksa pitää virheellisenä kantajan toteamusta, jonka mukaan lentoaseman nykyaikaistamiseen investoitiin vuoteen 2007 saakka 28 miljoonaa euroa julkisia varoja. Kantaja viittaa todennäköisesti tietoihin, joissa esitettiin ainoastaan mahdollisten kustannusten arvio. Saksan mukaan todelliset investoinnit olivat 16,7 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(75)

Saksa torjuu myös kantajan väitteen siitä, että kiitotie pidennettiin erityisesti Ryanairin Boeing 737–800 -konetta varten (107 lentokonetta vuonna 2007), koska myös muut lentoyhtiöt käyttävät yleisesti tätä lentokonetta, esimerkiksi Deutsche Lufthansa (132 lentokonetta vuonna 2007). Lisäksi Saksa pitää virheellisenä kantajan toteamusta, jonka mukaan lentoaseman nykyaikaistamiseen investoitiin vuoteen 2007 saakka 28 miljoonaa euroa julkisia varoja. Kantaja viittaa todennäköisesti tietoihin, joissa esitettiin ainoastaan mahdollisten kustannusten arvio. Saksan mukaan todelliset investoinnit olivat 16,7 miljoonaa euroa.

| (76) | Lisäksi Saksa väittää, että Ryanairin lentoasemapalveluja koskevan sopimuksen liitteessä A ja B sekä liitteessä B olevassa lisäyksessä edellyttämät velvoitteet ovat yleisiä velvoitteita, jotka lentoaseman on täytettävä lentoyhtiöiden edellyttämän palvelun tarjoamiseksi: Saksa katsoo, että johdanto-osan 50–53 kappaleissa tarkoitetut palvelut ovat kaikilla lentoasemilla yleisiä velvoitteita ja että sen infrastruktuuri on avoin kaikille käyttäjille. Saksa lisää, että joitakin lentoasemapalveluja koskevan sopimuksen liitteessä mainittuja palveluita, kuten lehdistötilaisuuksia, toimittajamatkoja ja matkatoimistoiltoja, ei ole tarjottu. |
| --- | --- |

(76)

Lisäksi Saksa väittää, että Ryanairin lentoasemapalveluja koskevan sopimuksen liitteessä A ja B sekä liitteessä B olevassa lisäyksessä edellyttämät velvoitteet ovat yleisiä velvoitteita, jotka lentoaseman on täytettävä lentoyhtiöiden edellyttämän palvelun tarjoamiseksi: Saksa katsoo, että johdanto-osan 50–53 kappaleissa tarkoitetut palvelut ovat kaikilla lentoasemilla yleisiä velvoitteita ja että sen infrastruktuuri on avoin kaikille käyttäjille. Saksa lisää, että joitakin lentoasemapalveluja koskevan sopimuksen liitteessä mainittuja palveluita, kuten lehdistötilaisuuksia, toimittajamatkoja ja matkatoimistoiltoja, ei ole tarjottu.

Tukitoimenpiteen arviointi

Tukitoimenpiteen arviointi

| (77) | Thüringenin osavaltio investoi vuosien 1993 ja 1997 välillä 12,25 miljoonaa euroa lentoaseman infrastruktuuriin. Se hyväksyi vuosille 1998–2011 4,5 miljoonan euron rahoituksen Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle. Varat myönnettiin Thüringenin osavaltion julkaisemien tukijärjestelmien perusteella, ja niiden ilmoittamista ei pidetty tarpeellisena. Saksan mukaan näiden järjestelmien mukaista tukea voivat hakea kaikki Thüringenin lentoasemien pitäjät. Tukijärjestelmien avulla julkisia varoja myönnetään lentoliikenteen tarvitsemiin infrastruktuuri-investointeihin, ne ovat kaikkien mahdollisten käyttäjien saatavilla ja ne ovat yleisen edun mukaisia. Varat on myös rajattu tarkoituksenmukaisiin ja tarvittaviin määriin, ja Saksa panee merkille, että lentoasemat ovat vuodesta 1997 lähtien myös jakaneet osan infrastruktuurikustannuksista. Saksa toteaa tästä syystä, etteivät nämä järjestelmät voi vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(77)

Thüringenin osavaltio investoi vuosien 1993 ja 1997 välillä 12,25 miljoonaa euroa lentoaseman infrastruktuuriin. Se hyväksyi vuosille 1998–2011 4,5 miljoonan euron rahoituksen Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle. Varat myönnettiin Thüringenin osavaltion julkaisemien tukijärjestelmien perusteella, ja niiden ilmoittamista ei pidetty tarpeellisena. Saksan mukaan näiden järjestelmien mukaista tukea voivat hakea kaikki Thüringenin lentoasemien pitäjät. Tukijärjestelmien avulla julkisia varoja myönnetään lentoliikenteen tarvitsemiin infrastruktuuri-investointeihin, ne ovat kaikkien mahdollisten käyttäjien saatavilla ja ne ovat yleisen edun mukaisia. Varat on myös rajattu tarkoituksenmukaisiin ja tarvittaviin määriin, ja Saksa panee merkille, että lentoasemat ovat vuodesta 1997 lähtien myös jakaneet osan infrastruktuurikustannuksista. Saksa toteaa tästä syystä, etteivät nämä järjestelmät voi vääristää kilpailua.

| (78) | Kun kyse on infrastruktuuri-investoinneista, jotka on tehty 12 päivän joulukuuta 2000 (jolloin unionin tuomioistuin antoi tuomion asiassa Aéroports de Paris) ja 9 päivän joulukuuta 2005 (jolloin vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoja alettiin soveltaa) välisenä aikana, Saksa katsoo, että sovellettavat perusteet ovat epäselvät: infrastruktuuria ei voida pitää valtiontukena sovellettaessa vuoden 1994 ilmailusuuntaviivoja. Saksa väittää tältä osin, että vuoden 1994 suuntaviivoja sovellettiin vuoden 2005 suuntaviivojen voimaantuloon saakka ja että asiassa Aéroports de Paris annettu tuomio ei muuta tätä. Siten, koska vuoden 1994 suuntaviivat sitovat komissiota luottamuksensuojan periaatteen nojalla, niitä olisi sovellettava infrastruktuuri-investointeihin vuoteen 2005 saakka. Toimenpidettä ei voida siksi katsoa valtiontueksi: vaikka infrastruktuuri maksettiin julkisella rahoituksella, rahoitus on julkisten tehtävien piirissä ja se ei liity taloudelliseen toimintaan. |
| --- | --- |

(78)

Kun kyse on infrastruktuuri-investoinneista, jotka on tehty 12 päivän joulukuuta 2000 (jolloin unionin tuomioistuin antoi tuomion asiassa Aéroports de Paris) ja 9 päivän joulukuuta 2005 (jolloin vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoja alettiin soveltaa) välisenä aikana, Saksa katsoo, että sovellettavat perusteet ovat epäselvät: infrastruktuuria ei voida pitää valtiontukena sovellettaessa vuoden 1994 ilmailusuuntaviivoja. Saksa väittää tältä osin, että vuoden 1994 suuntaviivoja sovellettiin vuoden 2005 suuntaviivojen voimaantuloon saakka ja että asiassa Aéroports de Paris annettu tuomio ei muuta tätä. Siten, koska vuoden 1994 suuntaviivat sitovat komissiota luottamuksensuojan periaatteen nojalla, niitä olisi sovellettava infrastruktuuri-investointeihin vuoteen 2005 saakka. Toimenpidettä ei voida siksi katsoa valtiontueksi: vaikka infrastruktuuri maksettiin julkisella rahoituksella, rahoitus on julkisten tehtävien piirissä ja se ei liity taloudelliseen toimintaan.

Aéroports de Paris

Aéroports de Paris

| (79) | Kun kyse on 9 päivän joulukuuta 2005 jälkeen tehdyistä infrastruktuuri-investoinneista, Saksa katsoo ensinnäkin, etteivät ne ole valtiontukea johdanto-osan 66–73 kappaleessa mainituista syistä. Jos komissio kuitenkin tulee siihen tulokseen, että nämä investoinnit ovat tukea, Saksa väittää, että tuki soveltuisi sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, koska se täyttää kaikki vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 61 kohdan vaatimukset:






  a) | Ensimmäisen vaatimuksen osalta Saksa väittää, että infrastruktuuri-investoinneilla pyritään selkeästi määriteltyyn yhteisen edun mukaiseen tavoitteeseen, joka on liikenneinfrastruktuurin tarjonta ja aluekehitys rakenteellisesti heikolla alueella. AOC oli ensimmäinen siviilikäyttöön muunnettu sotilaslentoasema Saksan yhdistymisen jälkeen. Sillä on myös merkitystä läheisen teollisuusalueen yrityksille. Saapuvien matkailijoiden pitäisi myös auttaa parantamaan alueellista matkailua ja luomaan työpaikkoja. |
| --- | --- | --- |

(79)

Kun kyse on 9 päivän joulukuuta 2005 jälkeen tehdyistä infrastruktuuri-investoinneista, Saksa katsoo ensinnäkin, etteivät ne ole valtiontukea johdanto-osan 66–73 kappaleessa mainituista syistä. Jos komissio kuitenkin tulee siihen tulokseen, että nämä investoinnit ovat tukea, Saksa väittää, että tuki soveltuisi sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, koska se täyttää kaikki vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 61 kohdan vaatimukset:

a)

Ensimmäisen vaatimuksen osalta Saksa väittää, että infrastruktuuri-investoinneilla pyritään selkeästi määriteltyyn yhteisen edun mukaiseen tavoitteeseen, joka on liikenneinfrastruktuurin tarjonta ja aluekehitys rakenteellisesti heikolla alueella. AOC oli ensimmäinen siviilikäyttöön muunnettu sotilaslentoasema Saksan yhdistymisen jälkeen. Sillä on myös merkitystä läheisen teollisuusalueen yrityksille. Saapuvien matkailijoiden pitäisi myös auttaa parantamaan alueellista matkailua ja luomaan työpaikkoja.

| b) | Toisen vaatimuksen osalta Saksa esittää, että infrastruktuuri-investointi on asetetun tavoitteen kannalta tarpeellinen ja oikeasuhteinen. Saksa toistaa, että kaikki investoinnit tehtiin lentoaseman kunnostamiseksi ja uudenaikaistamiseksi. Koska toimijalla Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:llä ei ollut riittävästi varoja, tarvittiin julkista rahoitusta. |
| --- | --- |

b)

Toisen vaatimuksen osalta Saksa esittää, että infrastruktuuri-investointi on asetetun tavoitteen kannalta tarpeellinen ja oikeasuhteinen. Saksa toistaa, että kaikki investoinnit tehtiin lentoaseman kunnostamiseksi ja uudenaikaistamiseksi. Koska toimijalla Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:llä ei ollut riittävästi varoja, tarvittiin julkista rahoitusta.

| c) | Kolmannen vaatimuksen osalta Saksa katsoo, että olemassa olevan infrastruktuurin keskipitkän aikavälin käyttönäkymät olivat tyydyttävät ainakin vuoteen 2009 saakka. Vuonna 2007 tehdyn kolmen tutkimuksen mukaan (56) lentoaseman toimijan vuosituloksen oli määrä parantua ja lähes tasapainoinen toiminnan tuotto piti saada aikaan vuoteen 2015 mennessä, ja lisäksi läheisen teollisuusalueen oli määrä vahvistua. Yhdessä tutkimuksessa (57) viitataan erityisesti halpalentoyhtiöiden liikennöinnin kannattavuuteen ja esitetään mahdollinen skenaario, että AOC:n matkustajamäärä saattaa nousta 500 000 henkeen vuonna 2015, mitä pidetään varovaisena arviona. Saksa katsoo tämän todistavan, että Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ja sen osakkeenomistajat ovat toimineet aina yksityisinä sijoittajina. |
| --- | --- |

c)

Kolmannen vaatimuksen osalta Saksa katsoo, että olemassa olevan infrastruktuurin keskipitkän aikavälin käyttönäkymät olivat tyydyttävät ainakin vuoteen 2009 saakka. Vuonna 2007 tehdyn kolmen tutkimuksen mukaan (56) lentoaseman toimijan vuosituloksen oli määrä parantua ja lähes tasapainoinen toiminnan tuotto piti saada aikaan vuoteen 2015 mennessä, ja lisäksi läheisen teollisuusalueen oli määrä vahvistua. Yhdessä tutkimuksessa (57) viitataan erityisesti halpalentoyhtiöiden liikennöinnin kannattavuuteen ja esitetään mahdollinen skenaario, että AOC:n matkustajamäärä saattaa nousta 500 000 henkeen vuonna 2015, mitä pidetään varovaisena arviona. Saksa katsoo tämän todistavan, että Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ja sen osakkeenomistajat ovat toimineet aina yksityisinä sijoittajina.

56

57

| d) | Neljännen vaatimuksen osalta Saksa toteaa, että kaikilla mahdollisilla infrastruktuurin käyttäjillä on tasavertainen ja syrjimätön oikeus infrastruktuurin käyttöön. |
| --- | --- |

d)

Neljännen vaatimuksen osalta Saksa toteaa, että kaikilla mahdollisilla infrastruktuurin käyttäjillä on tasavertainen ja syrjimätön oikeus infrastruktuurin käyttöön.

| e) | Viidennen vaatimuksen osalta Saksa toteaa, ettei kaupan kehitykseen vaikuteta siinä määrin, että se on ristiriidassa yhteisen edun kanssa. AOC on lentoasema, jota käyttää alle 150 000 matkustajaa vuodessa, joten se on luokan D lentoasema eikä kilpailua vääristetä muihin lentoasemiin nähden. |
| --- | --- |

e)

Viidennen vaatimuksen osalta Saksa toteaa, ettei kaupan kehitykseen vaikuteta siinä määrin, että se on ristiriidassa yhteisen edun kanssa. AOC on lentoasema, jota käyttää alle 150 000 matkustajaa vuodessa, joten se on luokan D lentoasema eikä kilpailua vääristetä muihin lentoasemiin nähden.

| (80) | Lopuksi Saksa katsoo, ettei toimenpide vääristä tai uhkaa vääristää kilpailua sisämarkkinoilla, koska infrastruktuuri on avoin kaikille käyttäjille syrjimättömällä tavalla. Lisäksi, vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen mukaan luokan D lentoasemaa käyttää vuosittain alle 150 000 matkustajaa, joten se ei sinänsä kilpaile muiden lentoasemien kanssa. Kilpailu AOC:n ja Dresdenin muiden lentoasemien, Erfurt-Weimarin ja Hofin, kanssa on vähäistä. Koska AOC:n osuus ADV:ssä (58) luetelluista Saksan lentoasemien kokonaisliikenteestä on vain 0,1 prosenttia, Saksa toteaa, ettei tämä lentoasema kilpaile minkään eurooppalaisen lentoaseman kanssa. Tämä merkitsee sitä, ettei kilpailuun sisämarkkinoilla ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan aiheudu mitään vaikutusta. Saksa esittää tältä osin, että AOC käsittelee esimerkiksi vain 2 prosenttia Leipzig/Hallen lentoaseman käsittelemistä työkuormayksiköistä. |
| --- | --- |

(80)

Lopuksi Saksa katsoo, ettei toimenpide vääristä tai uhkaa vääristää kilpailua sisämarkkinoilla, koska infrastruktuuri on avoin kaikille käyttäjille syrjimättömällä tavalla. Lisäksi, vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen mukaan luokan D lentoasemaa käyttää vuosittain alle 150 000 matkustajaa, joten se ei sinänsä kilpaile muiden lentoasemien kanssa. Kilpailu AOC:n ja Dresdenin muiden lentoasemien, Erfurt-Weimarin ja Hofin, kanssa on vähäistä. Koska AOC:n osuus ADV:ssä (58) luetelluista Saksan lentoasemien kokonaisliikenteestä on vain 0,1 prosenttia, Saksa toteaa, ettei tämä lentoasema kilpaile minkään eurooppalaisen lentoaseman kanssa. Tämä merkitsee sitä, ettei kilpailuun sisämarkkinoilla ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan aiheudu mitään vaikutusta. Saksa esittää tältä osin, että AOC käsittelee esimerkiksi vain 2 prosenttia Leipzig/Hallen lentoaseman käsittelemistä työkuormayksiköistä.

58

KE-Consultin vuoden 2010 tutkimustulokset lentoaseman ja sen alueen kehitysnäkymistä

KE-Consultin vuoden 2010 tutkimustulokset lentoaseman ja sen alueen kehitysnäkymistä

| (81) | Kun kävi ilmeiseksi, ettei vuoden 2007 tutkimuksissa ennustettu skenaario toteudu, lentoasema pyysi konsulttiyritys KE-Consultia laatimaan tutkimuksen AOC:stä ja viereisestä teollisuusalueesta; tutkimus toimitettiin vuonna 2010. Siinä pääteltiin, ettei lentoaseman kehittäminen halpalentoyhtiöiden lentoasemaksi olisi kaupallisesti kannattavaa, ja suositeltiin keskittymään yleisilmailuun. Siksi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n hallintoneuvosto esitti syyskuussa 2011 uuden lentoaseman kehittämissuunnitelman, jonka hallintoneuvosto ja yhtiökokous hyväksyivät. AOC:tä ei käytetä halpalentoyhtiöiden tai kaupallisen lentoliikenteen vaan yleisilmailun liikenteeseen ja siitä pitäisi tulla vuoteen 2015 mennessä kannattava tämän uuden liiketoiminnan kehittämisen myötä. |
| --- | --- |

(81)

Kun kävi ilmeiseksi, ettei vuoden 2007 tutkimuksissa ennustettu skenaario toteudu, lentoasema pyysi konsulttiyritys KE-Consultia laatimaan tutkimuksen AOC:stä ja viereisestä teollisuusalueesta; tutkimus toimitettiin vuonna 2010. Siinä pääteltiin, ettei lentoaseman kehittäminen halpalentoyhtiöiden lentoasemaksi olisi kaupallisesti kannattavaa, ja suositeltiin keskittymään yleisilmailuun. Siksi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n hallintoneuvosto esitti syyskuussa 2011 uuden lentoaseman kehittämissuunnitelman, jonka hallintoneuvosto ja yhtiökokous hyväksyivät. AOC:tä ei käytetä halpalentoyhtiöiden tai kaupallisen lentoliikenteen vaan yleisilmailun liikenteeseen ja siitä pitäisi tulla vuoteen 2015 mennessä kannattava tämän uuden liiketoiminnan kehittämisen myötä.

| (82) | KE-Consultin tutkimuksessa todetaan, että Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n osakkeenomistajat tukivat jatkuvasti yritystä. Kun otetaan huomioon tuen jatkuvasti kasvava tarve, osakkeenomistajat katsoivat, että taloudellisen tehokkuuden raja oli saavutettu. |
| --- | --- |

(82)

KE-Consultin tutkimuksessa todetaan, että Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n osakkeenomistajat tukivat jatkuvasti yritystä. Kun otetaan huomioon tuen jatkuvasti kasvava tarve, osakkeenomistajat katsoivat, että taloudellisen tehokkuuden raja oli saavutettu.

| (83) | KE-Consultin tutkimuksen tarkoitus oli tarkastella AOC:n mahdollisia kehitysnäkymiä lentoaseman alueellisen, poliittisen, taloudellisen ja rahoituksellisen vaikutuksen perusteella. Tältä osin laadittiin eri skenaariota toiminnan lopettamisesta, ennallaan pitämisestä tai halpalentotoiminnan laajentamisesta sekä lentoaseman teollisuusalueen kehittämisestä. |
| --- | --- |

(83)

KE-Consultin tutkimuksen tarkoitus oli tarkastella AOC:n mahdollisia kehitysnäkymiä lentoaseman alueellisen, poliittisen, taloudellisen ja rahoituksellisen vaikutuksen perusteella. Tältä osin laadittiin eri skenaariota toiminnan lopettamisesta, ennallaan pitämisestä tai halpalentotoiminnan laajentamisesta sekä lentoaseman teollisuusalueen kehittämisestä.

| (84) | Ainoastaan ”yleisilmailua” koskeva skenaario, eli halpalentotoiminnan lopettaminen AOC:llä, voisi täyttää mikrotalouden ja verotuksen tasapainon vaatimukset. Tämä on ainoa skenaario, jossa lentoasema tarvitsee ainoastaan osakkeenomistajien vuotuisen 227 000 euron lisärahoituksen osakkeenomistajaa kohti, mutta ei mitään muuta rahoitusta. Tämä skenaario osoittaa makrotaloudellisen hyödyn. Skenaario maksaisi osakkeenomistajille 0,83 miljoonaa euroa vuoteen 2015 saakka ja se voitaisiin kattaa 227 000 euron pakollisilla maksuilla vuodessa. Vuoden 2015 jälkeen osakkeenomistajilta ei tarvittaisi muuta tukea, jos poistot pienenevät jatkossakin. Alueellinen taloudellinen tehokkuus on paljon korkeampi kuin muissa skenaarioissa. Thüringenin ja sen kuntien vuoden 2015 budjettitasapaino on myös positiivinen. |
| --- | --- |

(84)

Ainoastaan ”yleisilmailua” koskeva skenaario, eli halpalentotoiminnan lopettaminen AOC:llä, voisi täyttää mikrotalouden ja verotuksen tasapainon vaatimukset. Tämä on ainoa skenaario, jossa lentoasema tarvitsee ainoastaan osakkeenomistajien vuotuisen 227 000 euron lisärahoituksen osakkeenomistajaa kohti, mutta ei mitään muuta rahoitusta. Tämä skenaario osoittaa makrotaloudellisen hyödyn. Skenaario maksaisi osakkeenomistajille 0,83 miljoonaa euroa vuoteen 2015 saakka ja se voitaisiin kattaa 227 000 euron pakollisilla maksuilla vuodessa. Vuoden 2015 jälkeen osakkeenomistajilta ei tarvittaisi muuta tukea, jos poistot pienenevät jatkossakin. Alueellinen taloudellinen tehokkuus on paljon korkeampi kuin muissa skenaarioissa. Thüringenin ja sen kuntien vuoden 2015 budjettitasapaino on myös positiivinen.

| (85) | Kaikki muut skenaariot, joissa halpalentotoimintaa jatketaan tai laajennetaan, eivät ole taloudellisesti kestäviä osakkeenomistajien pakollisten maksujen vuoksi. Verovaikutus olisi Thüringenissä 115 000–375 000 euroa vuodessa skenaariosta riippuen. Kaikissa halpalentoyhtiöitä koskevissa skenaarioissa AOC:stä ja kunnista johtuva positiivinen verovaikutus olisi alhaisempi kuin lentoaseman tarvitsemat tuet, joten verotulojen ja kustannusten välinen tasapaino on negatiivinen. |
| --- | --- |

(85)

Kaikki muut skenaariot, joissa halpalentotoimintaa jatketaan tai laajennetaan, eivät ole taloudellisesti kestäviä osakkeenomistajien pakollisten maksujen vuoksi. Verovaikutus olisi Thüringenissä 115 000–375 000 euroa vuodessa skenaariosta riippuen. Kaikissa halpalentoyhtiöitä koskevissa skenaarioissa AOC:stä ja kunnista johtuva positiivinen verovaikutus olisi alhaisempi kuin lentoaseman tarvitsemat tuet, joten verotulojen ja kustannusten välinen tasapaino on negatiivinen.

| (86) | Halpalentoyhtiöiden ylimääräinen makrotaloudellinen vaikutus on saavutettavissa ainoastaan, jos osakkeenomistajien pakollisten maksujen lisäksi myönnetään 6,7–10 miljoonan euron investoinnit. Halpalentoyhtiöitä koskevan skenaarion alueellinen taloudellinen tehokkuus on alhaisempi kuin yleisilmailua koskevassa skenaariossa. Yleisilmailua koskevaan skenaarioon verrattuna halpalentoyhtiöitä koskevissa skenaariossa tarvittavien tukien taso on 11–15 kertaa suurempi, mutta lisäarvon vaikutukset vain kaksi tai kolme kertaa suuremmat. Verotulojen ja kustannusten tasapaino on positiivinen yleisilmailua koskevassa skenaariossa, mutta se on negatiivinen kaikissa halpalentoyhtiöitä koskevissa skenaarioissa. |
| --- | --- |

(86)

Halpalentoyhtiöiden ylimääräinen makrotaloudellinen vaikutus on saavutettavissa ainoastaan, jos osakkeenomistajien pakollisten maksujen lisäksi myönnetään 6,7–10 miljoonan euron investoinnit. Halpalentoyhtiöitä koskevan skenaarion alueellinen taloudellinen tehokkuus on alhaisempi kuin yleisilmailua koskevassa skenaariossa. Yleisilmailua koskevaan skenaarioon verrattuna halpalentoyhtiöitä koskevissa skenaariossa tarvittavien tukien taso on 11–15 kertaa suurempi, mutta lisäarvon vaikutukset vain kaksi tai kolme kertaa suuremmat. Verotulojen ja kustannusten tasapaino on positiivinen yleisilmailua koskevassa skenaariossa, mutta se on negatiivinen kaikissa halpalentoyhtiöitä koskevissa skenaarioissa.

| (87) | Lisäksi useat perusedellytykset otettiin huomioon:






  a) | Monopolikäyttäjiin ja ulkoisiin vaikutuksiin liittyvä epävarmuus: AOC:n lentoliikenteen kehitys riippuu pitkälti, ainakin halpalentoyhtiöiden liikennöinnin osalta, sopimuksista asiaankuuluvien lentoyhtiöiden kanssa ja ulkoisista vaikutteista, kuten Yhdistyneen kuningaskunnan matkustajaverosta tai Saksan lentoliikenneverosta, joilla voi olla erityisen suuri kielteinen vaikutus halpalentoyhtiöiden liikenteen määrään. |
| --- | --- | --- |

(87)

Lisäksi useat perusedellytykset otettiin huomioon:

a)

Monopolikäyttäjiin ja ulkoisiin vaikutuksiin liittyvä epävarmuus: AOC:n lentoliikenteen kehitys riippuu pitkälti, ainakin halpalentoyhtiöiden liikennöinnin osalta, sopimuksista asiaankuuluvien lentoyhtiöiden kanssa ja ulkoisista vaikutteista, kuten Yhdistyneen kuningaskunnan matkustajaverosta tai Saksan lentoliikenneverosta, joilla voi olla erityisen suuri kielteinen vaikutus halpalentoyhtiöiden liikenteen määrään.

| b) | Uusien jatkuvien tukien hyväksymättä jättäminen: oikeudenmukainen ja tukivapaa kilpailu vaarantuisi, mikä ei olisi Saksan lentoliikennesuunnitelman ja osavaltion tasolla poliittisen koalition sopimusten mukaista. |
| --- | --- |

b)

Uusien jatkuvien tukien hyväksymättä jättäminen: oikeudenmukainen ja tukivapaa kilpailu vaarantuisi, mikä ei olisi Saksan lentoliikennesuunnitelman ja osavaltion tasolla poliittisen koalition sopimusten mukaista.

| c) | Kestävyyden puute: halpalentoyhtiöitä koskevassa skenaariossa ei voida havaita, että mikrotalouden ja verotuksen tasapaino parantuisi. Halpalentoyhtiöiden liiketoimintamalli aiheuttaisi ainoastaan tuen tarpeen lisääntymisen vuoteen 2015 saakka ja sen jälkeen. |
| --- | --- |

c)

Kestävyyden puute: halpalentoyhtiöitä koskevassa skenaariossa ei voida havaita, että mikrotalouden ja verotuksen tasapaino parantuisi. Halpalentoyhtiöiden liiketoimintamalli aiheuttaisi ainoastaan tuen tarpeen lisääntymisen vuoteen 2015 saakka ja sen jälkeen.

| (88) | KE:n tutkimuksessa päätellään siksi, ettei halpalentoyhtiöiden liikenteen jatkamista tai laajentamista voida suositella osakkeenomistajille ja Thüringenin osavaltiolle. |
| --- | --- |

(88)

KE:n tutkimuksessa päätellään siksi, ettei halpalentoyhtiöiden liikenteen jatkamista tai laajentamista voida suositella osakkeenomistajille ja Thüringenin osavaltiolle.

5.2   FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GmbH:N TOIMINTATAPPIOIDEN RAHOITTAMINEN VUOSINA 2000–2011 (TOIMENPIDE 2)

| (89) | Flugplatz Altenburg-Nobitzin taloudellisessa raportoinnissa todetaan, ettei lentoasema voi varmistaa operatiivista toimintaa ilman tappioiden kattamiseen tarkoitettuja julkisia varoja. Yrityksen käyttöön ottama järjestelmä koostui vuotuisista liiketoimintasuunnitelmista, jotka vahvistettiin vuosittain tulevaksi vuodeksi ja jotka hyväksyttiin yhtiökokouksessa ja päivitettiin vuoden aikana lentoaseman kirjaamilla ajantasaisilla tiedoilla (59). Järjestelmä antoi siten lentoasemalle mahdollisuuden päivittää tappioiden kattamiseen tarvittavaa julkista rahoitusosuutta. |
| --- | --- |

(89)

Flugplatz Altenburg-Nobitzin taloudellisessa raportoinnissa todetaan, ettei lentoasema voi varmistaa operatiivista toimintaa ilman tappioiden kattamiseen tarkoitettuja julkisia varoja. Yrityksen käyttöön ottama järjestelmä koostui vuotuisista liiketoimintasuunnitelmista, jotka vahvistettiin vuosittain tulevaksi vuodeksi ja jotka hyväksyttiin yhtiökokouksessa ja päivitettiin vuoden aikana lentoaseman kirjaamilla ajantasaisilla tiedoilla (59). Järjestelmä antoi siten lentoasemalle mahdollisuuden päivittää tappioiden kattamiseen tarvittavaa julkista rahoitusosuutta.

59

| (90) | Saksan mukaan 2000-luvun alusta kirjattuja tappioita, jotka johtivat osakkeenomistajien rahoituksen käyttöön, eivät aiheuttaneet yksinomaan infrastruktuuri-investoinnit: poistot eivät selitä täysin tappioita ja taloudelliset kustannukset eivät aiheuttaneet niitä, koska lentoasemalla ei ollut luottorahoitusta. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n vuotuiset tappiot liittyivät vain osittain poistokustannuksiin ja Saksa ei yhdistä näitä suoraan Ryanairiin. |
| --- | --- |

(90)

Saksan mukaan 2000-luvun alusta kirjattuja tappioita, jotka johtivat osakkeenomistajien rahoituksen käyttöön, eivät aiheuttaneet yksinomaan infrastruktuuri-investoinnit: poistot eivät selitä täysin tappioita ja taloudelliset kustannukset eivät aiheuttaneet niitä, koska lentoasemalla ei ollut luottorahoitusta. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n vuotuiset tappiot liittyivät vain osittain poistokustannuksiin ja Saksa ei yhdistä näitä suoraan Ryanairiin.

| (91) | Saksa hylkää kokonaisuudessaan menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainitut kantajan väitteet. Saksan mukaan kantaja ei ota huomioon AOC:n single till -lähestymistapaa (60). Saksa ilmoittaa, että vuonna 2009 muusta kuin lentotoiminnasta saadut tulot olivat samalla tasolla kuin lentotoiminnasta saadut tulot. Saksa hylkää tältä osin väitteen siitä, että matkustajamäärän kasvu merkitsi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n tappioiden lisääntymistä Ryanairille myönnettyjen salaisten maksujen vuoksi. Saksan mukaan tappiot johtuivat monista eri tekijöistä, jotka eivät liity Ryanairiin. |
| --- | --- |

(91)

Saksa hylkää kokonaisuudessaan menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainitut kantajan väitteet. Saksan mukaan kantaja ei ota huomioon AOC:n single till -lähestymistapaa (60). Saksa ilmoittaa, että vuonna 2009 muusta kuin lentotoiminnasta saadut tulot olivat samalla tasolla kuin lentotoiminnasta saadut tulot. Saksa hylkää tältä osin väitteen siitä, että matkustajamäärän kasvu merkitsi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n tappioiden lisääntymistä Ryanairille myönnettyjen salaisten maksujen vuoksi. Saksan mukaan tappiot johtuivat monista eri tekijöistä, jotka eivät liity Ryanairiin.

60

| (92) | Saksa ei erityisesti hyväksy väitettä siitä, että Ryanairin reitti AOC:ltä Lontoon Stanstedille olisi kilpaillut suoraan Air Berlinin Leipzig-Hallen ja Lontoon Stanstedin välisen reitin kanssa ja että tämä oli syy, miksi Air Berlin lopetti liikennöinnin Leipzig-Hallen ja Lontoon Stanstedin välillä. Saksa korostaa, että Air Berlinin liikennöinnin lopettaminen Lontoon Stanstedin reitillä johtui siitä, että Leipzig-Halle ei enää tukenut Air Berliniä ja että yölentokielto otettiin käyttöön. |
| --- | --- |

(92)

Saksa ei erityisesti hyväksy väitettä siitä, että Ryanairin reitti AOC:ltä Lontoon Stanstedille olisi kilpaillut suoraan Air Berlinin Leipzig-Hallen ja Lontoon Stanstedin välisen reitin kanssa ja että tämä oli syy, miksi Air Berlin lopetti liikennöinnin Leipzig-Hallen ja Lontoon Stanstedin välillä. Saksa korostaa, että Air Berlinin liikennöinnin lopettaminen Lontoon Stanstedin reitillä johtui siitä, että Leipzig-Halle ei enää tukenut Air Berliniä ja että yölentokielto otettiin käyttöön.

| (93) | Saksa katsoo, etteivät vuotuiset osakkeenomistajien maksut Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle ole valtiontukea, koska markkinataloussijoittajaperiaatteen vaatimukset täyttyvät, ja sen mukaisesti Altenburger Landin piirikunnalle eli pääosakkaalle tarjotut kaikki taloudelliset edut on otettava huomioon (61). Saksa viittaa professori Klophausin vuonna 2007 tekemään tutkimukseen (62), jäljempänä ’Klophausin tutkimus’, jossa mainitaan Altenburger Landin piirikunnan menetetyt tuet: osakkeenomistajien maksuilla oli positiivinen taloudellinen vaikutus Altenburger Landiin ylimääräisten veromaksujen vuoksi. AOC:n toiminnasta saadut verotulot olivat vuonna 2006 yhteensä 7,9 miljoonaa euroa, joista 1 miljoonaa euroa pääasiassa Altenburger Landin piirikunnalle. Määrän odotettiin kolminkertaistuvan vuoteen 2015 mennessä, jos vuotuinen matkustajamäärä kasvaa 500 000 henkeen. Koska veromaksuista saatavat tulot ovat suuremmat kuin osakkeenomistajien vuosimaksut, Saksa toteaa, että Altenburger Landin piirikunta toimi yksityisen sijoittajan tavoin. |
| --- | --- |

(93)

Saksa katsoo, etteivät vuotuiset osakkeenomistajien maksut Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle ole valtiontukea, koska markkinataloussijoittajaperiaatteen vaatimukset täyttyvät, ja sen mukaisesti Altenburger Landin piirikunnalle eli pääosakkaalle tarjotut kaikki taloudelliset edut on otettava huomioon (61). Saksa viittaa professori Klophausin vuonna 2007 tekemään tutkimukseen (62), jäljempänä ’Klophausin tutkimus’, jossa mainitaan Altenburger Landin piirikunnan menetetyt tuet: osakkeenomistajien maksuilla oli positiivinen taloudellinen vaikutus Altenburger Landiin ylimääräisten veromaksujen vuoksi. AOC:n toiminnasta saadut verotulot olivat vuonna 2006 yhteensä 7,9 miljoonaa euroa, joista 1 miljoonaa euroa pääasiassa Altenburger Landin piirikunnalle. Määrän odotettiin kolminkertaistuvan vuoteen 2015 mennessä, jos vuotuinen matkustajamäärä kasvaa 500 000 henkeen. Koska veromaksuista saatavat tulot ovat suuremmat kuin osakkeenomistajien vuosimaksut, Saksa toteaa, että Altenburger Landin piirikunta toimi yksityisen sijoittajan tavoin.

61

62

| (94) | Mitä tulee väitteeseen, jonka mukaan lentoasema mahdollisesti suljetaan sen sijaan, että osakkeenomistajat myöntävät sille enemmän varoja, Saksa vahvistaa, että Altenburger Landin piirikunta toimi yksityisen sijoittajan tavoin: jos lentoasema olisi suljettu, lentoaseman pitäjä olisi ollut velvollinen korvaamaan noin 7 miljoonaa euroa Thüringenin osavaltiolle, koska tämä olisi merkinnyt infrastruktuurin käytön ennenaikaista päättämistä. Koska osakkeenomistajat välttivät nämä korvaukset, myös ne toimivat yksityisen sijoittajan tavoin. |
| --- | --- |

(94)

Mitä tulee väitteeseen, jonka mukaan lentoasema mahdollisesti suljetaan sen sijaan, että osakkeenomistajat myöntävät sille enemmän varoja, Saksa vahvistaa, että Altenburger Landin piirikunta toimi yksityisen sijoittajan tavoin: jos lentoasema olisi suljettu, lentoaseman pitäjä olisi ollut velvollinen korvaamaan noin 7 miljoonaa euroa Thüringenin osavaltiolle, koska tämä olisi merkinnyt infrastruktuurin käytön ennenaikaista päättämistä. Koska osakkeenomistajat välttivät nämä korvaukset, myös ne toimivat yksityisen sijoittajan tavoin.

Klophausin tutkimus

Klophausin tutkimus

| (95) | Vuonna 2007 tehdyn Klophausin tutkimuksen päätelmät ovat seuraavat. Siinä todetaan, että AOC:n suorat, välilliset, epäsuorat ja käynnistysvaikutukset alueen taloudelle ja vetovoimalle ovat myönteisiä ja merkittäviä etenkin työpaikkojen suhteen. Tutkimuksen mukaan AOC:n tulevaisuudennäkymät ovat myös myönteiset, koska AOC:llä on mahdollisuus tulla Ryanairin tukikohdaksi Keski-Saksassa, mihin Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH pyrkii. Jos näin monta Ryanairin konetta sijoitetaan AOC:lle, matkustajamäärät saattavat kasvaa miljoonaan henkeen vuodessa keskipitkällä aikavälillä. Tämä mahdollistaisi sen, että AOC:stä tulee alueellinen lentoasema, joka tarjoaa Altenburger Landille mahdollisuuden muuttaa kansainvälistä profiiliaan ja siten parantaa talous- ja yritysrakenteitaan. Tutkimuksen mukaan AOC tuo halpalentoja tarjoavana lentoasemana huomattavaa yleistä taloudellista hyötyä. |
| --- | --- |

(95)

Vuonna 2007 tehdyn Klophausin tutkimuksen päätelmät ovat seuraavat. Siinä todetaan, että AOC:n suorat, välilliset, epäsuorat ja käynnistysvaikutukset alueen taloudelle ja vetovoimalle ovat myönteisiä ja merkittäviä etenkin työpaikkojen suhteen. Tutkimuksen mukaan AOC:n tulevaisuudennäkymät ovat myös myönteiset, koska AOC:llä on mahdollisuus tulla Ryanairin tukikohdaksi Keski-Saksassa, mihin Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH pyrkii. Jos näin monta Ryanairin konetta sijoitetaan AOC:lle, matkustajamäärät saattavat kasvaa miljoonaan henkeen vuodessa keskipitkällä aikavälillä. Tämä mahdollistaisi sen, että AOC:stä tulee alueellinen lentoasema, joka tarjoaa Altenburger Landille mahdollisuuden muuttaa kansainvälistä profiiliaan ja siten parantaa talous- ja yritysrakenteitaan. Tutkimuksen mukaan AOC tuo halpalentoja tarjoavana lentoasemana huomattavaa yleistä taloudellista hyötyä.

| (96) | Tutkimuksen laskelmien perusteella AOC:n pitäisi tarjota vuoteen 2015 mennessä 658 työpaikkaa (95,3 prosentin kasvu vuoteen 2006 verrattuna). Lisäksi perustettaisiin 881 välillistä työpaikkaa (157,6 prosentin kasvu) ja 438 lentoaseman aikaansaamaa työpaikkaa (184,4 prosentin kasvu). Tutkimuksessa korostetaan, että eri alueille on varmistettava kulku kansallisesti ja kansainvälisesti ja että tällä on valtava vaikutus taloudelliseen kehitykseen kyseisellä alueella. |
| --- | --- |

(96)

Tutkimuksen laskelmien perusteella AOC:n pitäisi tarjota vuoteen 2015 mennessä 658 työpaikkaa (95,3 prosentin kasvu vuoteen 2006 verrattuna). Lisäksi perustettaisiin 881 välillistä työpaikkaa (157,6 prosentin kasvu) ja 438 lentoaseman aikaansaamaa työpaikkaa (184,4 prosentin kasvu). Tutkimuksessa korostetaan, että eri alueille on varmistettava kulku kansallisesti ja kansainvälisesti ja että tällä on valtava vaikutus taloudelliseen kehitykseen kyseisellä alueella.

| (97) | Tutkimuksessa todetaan tältä osin, että AOC:n uudenaikaistamista ja laajentamista varten myönnettävän julkisen tuen ja asiaan liittyvien markkinointikustannusten tarkastelussa olisi otettava huomioon myös Thüringenin osavaltion ja sen kuntien verotulot. Tutkimuksessa tultiin siihen tulokseen, että mikrotaloudellisten näkökohtien lisäksi olisi harkittava makrotaloudellisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

(97)

Tutkimuksessa todetaan tältä osin, että AOC:n uudenaikaistamista ja laajentamista varten myönnettävän julkisen tuen ja asiaan liittyvien markkinointikustannusten tarkastelussa olisi otettava huomioon myös Thüringenin osavaltion ja sen kuntien verotulot. Tutkimuksessa tultiin siihen tulokseen, että mikrotaloudellisten näkökohtien lisäksi olisi harkittava makrotaloudellisia vaikutuksia.

5.3   LENTOASEMAPALVELU- JA MARKKINOINTISOPIMUSTEN MUKAISET LENTOASEMAMAKSUT JA MAKSUT RYANAIRILLE (TOIMENPIDE 3)

| (98) | Saksa väittää, etteivät lentoasemamaksut tai markkinointisopimukset ole valtiontukea. Saksa korostaa, ettei lentoasemapalveluja koskevien sopimusten ja markkinointipalveluja koskevien sopimusten välillä ole yhteyttä ja katsoo, että niitä olisi arvioitava erikseen; markkinointipalveluja koskevat sopimukset eivät merkitse, että lentoaseman tulot supistuvat, vaan niillä tarjotaan mainospalveluita. |
| --- | --- |

(98)

Saksa väittää, etteivät lentoasemamaksut tai markkinointisopimukset ole valtiontukea. Saksa korostaa, ettei lentoasemapalveluja koskevien sopimusten ja markkinointipalveluja koskevien sopimusten välillä ole yhteyttä ja katsoo, että niitä olisi arvioitava erikseen; markkinointipalveluja koskevat sopimukset eivät merkitse, että lentoaseman tulot supistuvat, vaan niillä tarjotaan mainospalveluita.

Ryanairin kanssa tehty palvelusopimus

Ryanairin kanssa tehty palvelusopimus

| (99) | Saksa toteaa, että lentoasema otti huomioon myönteiset talousnäkymät, jotka johtuvat Ryanairin mahdollistaman lentoliiketoiminnan kehityksestä. Tehdessään päätöksen liiketoiminnan jatkamisesta lentoyhtiön kanssa 22 päivänä huhtikuuta 2003 kokoontunut yhtiökokous käsitteli taulukkoon 13 sisältyviä tietoja (63) ja päätteli, että varovaisimmassakin skenaariossa (yksi päivittäinen lento, jonka käyttöaste on 70 prosenttia) Ryanairin kanssa voitaisiin saada yhteensä [...]* vuositulot.

  Taulukko 13


  Oletetut tulot Ryanairin toiminnasta AOC:llä
   (64)
  (2003)







  (euroissa) |
| --- | --- |
| Matkustajamaksu | [...]* |
| Matkustajien lukumäärä lentokonetta kohti, kun käyttöaste on 70 prosenttia (65) | 104 |
| Odotetut kuukausitulot | [...]* |
| Suunnitelluista investoinneista aiheutuvat kuukausittaiset menot | 12 138 |
| Odotettu kuukausitulos | [...]* |
| Odotettu vuotuinen tulos | [...]* |

(99)

Saksa toteaa, että lentoasema otti huomioon myönteiset talousnäkymät, jotka johtuvat Ryanairin mahdollistaman lentoliiketoiminnan kehityksestä. Tehdessään päätöksen liiketoiminnan jatkamisesta lentoyhtiön kanssa 22 päivänä huhtikuuta 2003 kokoontunut yhtiökokous käsitteli taulukkoon 13 sisältyviä tietoja (63) ja päätteli, että varovaisimmassakin skenaariossa (yksi päivittäinen lento, jonka käyttöaste on 70 prosenttia) Ryanairin kanssa voitaisiin saada yhteensä [...]* vuositulot.

63

Taulukko 13

Taulukko 13

Oletetut tulot Ryanairin toiminnasta AOC:llä
   (64)
  (2003)

Oletetut tulot Ryanairin toiminnasta AOC:llä

64

(2003)

(euroissa)

Matkustajamaksu

[...]*

Matkustajien lukumäärä lentokonetta kohti, kun käyttöaste on 70 prosenttia (65)

65

104

Odotetut kuukausitulot

[...]*

Suunnitelluista investoinneista aiheutuvat kuukausittaiset menot

12 138

Odotettu kuukausitulos

[...]*

Odotettu vuotuinen tulos

[...]*

| (100) | Taulukossa 13 huomioon otettuihin kuukausittaisiin menoihin sisältyvät henkilöstökustannukset ja kiitotien jään- ja lumenpoistopalvelut. Komissio panee merkille, että 22 päivänä huhtikuuta 2003 pidetylle yhtiökokoukselle osoitetun asiakirjan mukaan vuotuiset investoinnit ovat yhteensä 902 155 euroa. Tätä ei otettu huomioon taulukossa 13 esitetyssä ennusteessa. |
| --- | --- |

(100)

Taulukossa 13 huomioon otettuihin kuukausittaisiin menoihin sisältyvät henkilöstökustannukset ja kiitotien jään- ja lumenpoistopalvelut. Komissio panee merkille, että 22 päivänä huhtikuuta 2003 pidetylle yhtiökokoukselle osoitetun asiakirjan mukaan vuotuiset investoinnit ovat yhteensä 902 155 euroa. Tätä ei otettu huomioon taulukossa 13 esitetyssä ennusteessa.

| (101) | Saksa toteaa, että tuolloin voimassa olleen lentoasemamaksuhinnaston perusteella Ryanair maksoi [...] * laskeutumismaksun konetta kohti ja [...] * matkustajamaksun matkustajaa kohti (66) ja nämä maksut koskevat kaikkia mahdollisia lentoyhtiöitä ja että Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH pitää niitä kohtuullisina, kun otetaan huomioon Ryanairin AOC:lle tarjoama liikenne ja tulot. |
| --- | --- |

(101)

Saksa toteaa, että tuolloin voimassa olleen lentoasemamaksuhinnaston perusteella Ryanair maksoi [...] * laskeutumismaksun konetta kohti ja [...] * matkustajamaksun matkustajaa kohti (66) ja nämä maksut koskevat kaikkia mahdollisia lentoyhtiöitä ja että Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH pitää niitä kohtuullisina, kun otetaan huomioon Ryanairin AOC:lle tarjoama liikenne ja tulot.

66

| (102) | Saksan mukaan AOC ei tarjonnut palveluita, jotka sen piti tarjota 3 päivänä maaliskuuta 2003 Ryanairin kanssa tekemänsä sopimuksen liitteen A perusteella. Maaliskuun 3 päivänä 2003 tehdyn sopimuksen liitteeseen B ja siinä olevaan varausjärjestelmää koskevaan lisäosaan sisältyviä palveluita tarjottiin lisämaksutta Ryanairille. |
| --- | --- |

(102)

Saksan mukaan AOC ei tarjonnut palveluita, jotka sen piti tarjota 3 päivänä maaliskuuta 2003 Ryanairin kanssa tekemänsä sopimuksen liitteen A perusteella. Maaliskuun 3 päivänä 2003 tehdyn sopimuksen liitteeseen B ja siinä olevaan varausjärjestelmää koskevaan lisäosaan sisältyviä palveluita tarjottiin lisämaksutta Ryanairille.

Ryanairin markkinointisopimukset

Ryanairin markkinointisopimukset

| (103) | Saksa toteaa, että 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehdyn lentoasemapalvelusopimuksen mukaan Ryanair maksoi lentoasemapalvelupalkkioita AOC:lle lentoasemamaksujen vakiohinnaston mukaan yhteensä [...]* euroa vuosina 2003–2011. Huhtikuun 7 päivänä 2003 tehdyn markkinointisopimuksen nojalla AOC maksoi Ryanairille markkinointipalveluista yhteensä [...]* euron maksun vuosina 2003–2011. Erot maksuissa johtuvat Ryanairin AOC:lle suorittamasta [...]*euron nettomaksusta koko ajanjaksolla 2003–2011. Koska matkustajien kokonaismäärä oli tällä ajanjaksolla yhteensä 408 291 henkeä (67), Saksa päättelee, että Ryanair maksoi AOC:lle noin [...] euron* nettomaksun lähtevää matkustajaa kohti.

  Taulukko 14


  Ryanairin suorittama laskutus ja siltä laskutetut määrät ajanjaksolla 2003–2011
   (68)









  (euroissa) |
| --- | --- |
| Vuosi | Ryanairin suorittama laskutus | Lentokentän suorittama laskutus | Matkustajamäärä |
| 2003 | [...]* | [...]* | 25 750 |
| 2004 | [...]* | [...]* | 37 160 |
| 2005 | [...]* | [...]* | 50 714 |
| 2006 | [...]* | [...]* | 44 580 |
| 2007 | [...]* | [...]* | 60 678 |
| 2008 | [...]* | [...]* | 62 876 |
| 2009 | [...]* | [...]* | 66 367 |
| 2010 | [...]* | [...]* | 55 641 |
| 2011 | [...]* | [...]* | 4 525 |
| Yhteensä | [...]* | [...]* | 408 291 |

(103)

Saksa toteaa, että 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehdyn lentoasemapalvelusopimuksen mukaan Ryanair maksoi lentoasemapalvelupalkkioita AOC:lle lentoasemamaksujen vakiohinnaston mukaan yhteensä [...]* euroa vuosina 2003–2011. Huhtikuun 7 päivänä 2003 tehdyn markkinointisopimuksen nojalla AOC maksoi Ryanairille markkinointipalveluista yhteensä [...]* euron maksun vuosina 2003–2011. Erot maksuissa johtuvat Ryanairin AOC:lle suorittamasta [...]*euron nettomaksusta koko ajanjaksolla 2003–2011. Koska matkustajien kokonaismäärä oli tällä ajanjaksolla yhteensä 408 291 henkeä (67), Saksa päättelee, että Ryanair maksoi AOC:lle noin [...] euron* nettomaksun lähtevää matkustajaa kohti.

67

Taulukko 14

Taulukko 14

Ryanairin suorittama laskutus ja siltä laskutetut määrät ajanjaksolla 2003–2011
   (68)

Ryanairin suorittama laskutus ja siltä laskutetut määrät ajanjaksolla 2003–2011

68

(euroissa)

Vuosi

Ryanairin suorittama laskutus

Lentokentän suorittama laskutus

Matkustajamäärä

2003

[...]*

[...]*

25 750

2004

[...]*

[...]*

37 160

2005

[...]*

[...]*

50 714

2006

[...]*

[...]*

44 580

2007

[...]*

[...]*

60 678

2008

[...]*

[...]*

62 876

2009

[...]*

[...]*

66 367

2010

[...]*

[...]*

55 641

2011

[...]*

[...]*

4 525

Yhteensä

Yhteensä

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

408 291

408 291

| (104) | Saksa totesi, että kuultuaan Ryanairin lopettavan AOC:ltä lähtevät reitit maaliskuussa 2011, lentoaseman pitäjä ei enää maksanut markkinointimaksuja helmikuussa ja maaliskuussa 2011. |
| --- | --- |

(104)

Saksa totesi, että kuultuaan Ryanairin lopettavan AOC:ltä lähtevät reitit maaliskuussa 2011, lentoaseman pitäjä ei enää maksanut markkinointimaksuja helmikuussa ja maaliskuussa 2011.

| (105) | Saksa toteaa, että yksityisyritykset maksoivat 21 päivänä syyskuuta 2010 tehdyn sopimuksen mukaiset markkinointimaksut Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n ja Ryanairin välillä sen jälkeen, kun ne päättivät säilyttää Ryanairin toiminnan AOC:llä. Yritysjohtajien vuonna 2011 laatimassa raportissa (69) todetaan, että talvilentokausi 2010/2011, jolloin lennettiin ainoastaan yksi reitti Lontooseen, oli ollut mahdollinen ainoastaan alueellisten yhtiöiden tuella. |
| --- | --- |

(105)

Saksa toteaa, että yksityisyritykset maksoivat 21 päivänä syyskuuta 2010 tehdyn sopimuksen mukaiset markkinointimaksut Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n ja Ryanairin välillä sen jälkeen, kun ne päättivät säilyttää Ryanairin toiminnan AOC:llä. Yritysjohtajien vuonna 2011 laatimassa raportissa (69) todetaan, että talvilentokausi 2010/2011, jolloin lennettiin ainoastaan yksi reitti Lontooseen, oli ollut mahdollinen ainoastaan alueellisten yhtiöiden tuella.

69

| (106) | Saksa väittää, että Ryanair mainosti AOC:tä ja aluetta verkkosivustollaan. Tämä sivusto on toiseksi suosituin eurooppalainen verkkosivusto Googlen sivuston jälkeen, ja sen hinnoittelu kuvastaa tätä. Avainsana Googlessa maksaa 0,05–2 euron välillä napsautusta kohti. Saksa laskee, että 100 000–150 000 vuosittaista Ryanairin matkustajaa AOC:llä (kun avainsanan hinta on 1 euro napsautusta kohti) tuottaa 100 000–150 000 euron mainostulot vuodessa, jos oletetaan, että yksi matkustaja napsauttaa sitä ainoastaan kerran. Koska matkustajat eivät yleensä napsauta pelkästään yhden vaan useita kertoja ja koska on matkustajia, jotka napsauttavat avainsanaa ilman varausta, Saksan viranomaiset päättelevät, että Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n ja Ryanairin välinen markkinointisopimus perustuu kohtuulliseen hintaan, joka ei tarjoa mitään etua Ryanairille. |
| --- | --- |

(106)

Saksa väittää, että Ryanair mainosti AOC:tä ja aluetta verkkosivustollaan. Tämä sivusto on toiseksi suosituin eurooppalainen verkkosivusto Googlen sivuston jälkeen, ja sen hinnoittelu kuvastaa tätä. Avainsana Googlessa maksaa 0,05–2 euron välillä napsautusta kohti. Saksa laskee, että 100 000–150 000 vuosittaista Ryanairin matkustajaa AOC:llä (kun avainsanan hinta on 1 euro napsautusta kohti) tuottaa 100 000–150 000 euron mainostulot vuodessa, jos oletetaan, että yksi matkustaja napsauttaa sitä ainoastaan kerran. Koska matkustajat eivät yleensä napsauta pelkästään yhden vaan useita kertoja ja koska on matkustajia, jotka napsauttavat avainsanaa ilman varausta, Saksan viranomaiset päättelevät, että Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n ja Ryanairin välinen markkinointisopimus perustuu kohtuulliseen hintaan, joka ei tarjoa mitään etua Ryanairille.

| (107) | Saksan mukaan Ryanair järjesti taulukossa 15 esitetyt mainontatoimenpiteet.

  Taulukko 15


  AOC:n Ryanairille maksamat markkinointimaksut








  Ajanjakso | Määrä | Tavoite |
| --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 50 000 –150 000 euroa [...]* | Mainosjulkaisut Leipziger Volkszeitungissa. |
| 2004 | 25 000 –125 000 euroa [...]* | Mainosjulkaisut Leipziger Volkszeitungissa. |
| toukokuu 2007–maaliskuu 2008 | 75 000 –175 000 euroa [...]* | Sanomalehtimainokset, suorapostitus ja muu mainontatoiminta. |
| toukokuu 2008–maaliskuu 2009 | 50 000 –150 000 euroa [...]* | Sanomalehtimainokset, suorapostitus ja muu mainontatoiminta. |
| Yhteensä (2003–maaliskuu 2009) | 225 000 –325 000 euroa [...]* | |

(107)

Saksan mukaan Ryanair järjesti taulukossa 15 esitetyt mainontatoimenpiteet.

Taulukko 15

Taulukko 15

AOC:n Ryanairille maksamat markkinointimaksut

AOC:n Ryanairille maksamat markkinointimaksut

Ajanjakso

Määrä

Tavoite

2003

50 000 –150 000 euroa [...]*

Mainosjulkaisut Leipziger Volkszeitungissa.

Leipziger Volkszeitung

2004

25 000 –125 000 euroa [...]*

Mainosjulkaisut Leipziger Volkszeitungissa.

Leipziger Volkszeitung

toukokuu 2007–maaliskuu 2008

75 000 –175 000 euroa [...]*

Sanomalehtimainokset, suorapostitus ja muu mainontatoiminta.

toukokuu 2008–maaliskuu 2009

50 000 –150 000 euroa [...]*

Sanomalehtimainokset, suorapostitus ja muu mainontatoiminta.

Yhteensä (2003–maaliskuu 2009)

Yhteensä (2003–maaliskuu 2009)

225 000 –325 000 euroa [...]*

225 000 –325 000 euroa [...]*

| (108) | Saksa väittää, etteivät lopputulokseen perustuvat maksut muodosta etua Ryanairille, koska ne ovat markkinaehtojen mukainen maksu Ryanairin harjoittamasta markkinoinnista. Saksan mukaan markkinointitoimet onnistuivat, koska matkustajamäärä nousi 25 000:sta (vuonna 2002) 140 000:een (vuonna 2009), minkä johdosta kokonaistulot nousivat 316 000 eurosta yli 1,12 miljoonaan euroon, ja lentoasemamaksuista saadut tulot nousivat 132 000 eurosta 530 000 euroon ja parkkipaikkojen tuotto nousi nollasta 263 000 euroon. |
| --- | --- |

(108)

Saksa väittää, etteivät lopputulokseen perustuvat maksut muodosta etua Ryanairille, koska ne ovat markkinaehtojen mukainen maksu Ryanairin harjoittamasta markkinoinnista. Saksan mukaan markkinointitoimet onnistuivat, koska matkustajamäärä nousi 25 000:sta (vuonna 2002) 140 000:een (vuonna 2009), minkä johdosta kokonaistulot nousivat 316 000 eurosta yli 1,12 miljoonaan euroon, ja lentoasemamaksuista saadut tulot nousivat 132 000 eurosta 530 000 euroon ja parkkipaikkojen tuotto nousi nollasta 263 000 euroon.

| (109) | Saksa väittää, etteivät markkinointipalveluja koskevien sopimusten mukaiset maksut muodosta valtiontukea seuraavista syistä






  a) | Saksa korostaa, että toisin kuin komissio väitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (70), asianomaisella ministeriöllä ei ollut sopimusten tekemisen suhteen sananvaltaa, lukuun ottamatta infrastruktuuritoimenpiteitä. LuftVZO:n 43 § (71) ei merkitse, että ministerin hyväksyntä oli tarpeen. |
| --- | --- | --- |

(109)

Saksa väittää, etteivät markkinointipalveluja koskevien sopimusten mukaiset maksut muodosta valtiontukea seuraavista syistä

a)

Saksa korostaa, että toisin kuin komissio väitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (70), asianomaisella ministeriöllä ei ollut sopimusten tekemisen suhteen sananvaltaa, lukuun ottamatta infrastruktuuritoimenpiteitä. LuftVZO:n 43 § (71) ei merkitse, että ministerin hyväksyntä oli tarpeen.

70

71

| b) | Se, että paikallinen kauppakamari tuki AOC:tä (72), osoittaa, että yksityiset markkinat kannattivat Ryanairin yhteyksiä. |
| --- | --- |

b)

Se, että paikallinen kauppakamari tuki AOC:tä (72), osoittaa, että yksityiset markkinat kannattivat Ryanairin yhteyksiä.

72

| c) | Saksan mukaan Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n Ryanairille suorittamat markkinointimaksut eivät ole vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen mukaista käynnistystukea, vaan yksinkertaisesti kaupallisia sopimuksia, jotka eivät kuulu valtiontuen piiriin. |
| --- | --- |

c)

Saksan mukaan Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n Ryanairille suorittamat markkinointimaksut eivät ole vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen mukaista käynnistystukea, vaan yksinkertaisesti kaupallisia sopimuksia, jotka eivät kuulu valtiontuen piiriin.

6.   ASIANOMAISTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

ASIANOMAISTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

6.1   RYANAIRIN HUOMAUTUKSET

Valtion toimenpide

Valtion toimenpide

| (110) | Ryanair väittää, ettei lentoasemille myönnettävän valtiontuen pitäisi katsoa johtuvan Ryanairista. Jos oletetaan, että lentoasemat siirtävät valtiontukia lentoyhtiöille, toimitaan EU:n lainsäädännön vastaisesti. Tämä olettamus syrjii julkisia lentoasemia, vaikka kilpailusääntöjä olisi sovellettava erotuksetta julkisiin ja yksityisiin yrityksiin. Ryanair väittää, etteivät todisteet, joita komissio käyttää osoittaakseen toimenpiteen olevan valtion toteuttama, ole riittäviä. Todisteet voivat heijastaa viranomaisten kiinnostusta lentoaseman kaupallisiin suhteisiin ja tulevaisuuteen, mutta ne eivät osoita, että jokin viranomainen olisi todella osallistunut lentoaseman neuvotteluihin ja sopimuksiin Ryanairin kanssa. Näyttö siitä, että Thüringenin osavaltion ministeriöt tosiasiallisesti vastustivat sopimuksia Ryanairin kanssa, merkitsee Ryanairin mielestä vähintään sitä, että komission olisi tutkittava yksityiskohtaisemmin, ovatko Ryanairin sopimukset johtuneet valtion toiminnasta. |
| --- | --- |

(110)

Ryanair väittää, ettei lentoasemille myönnettävän valtiontuen pitäisi katsoa johtuvan Ryanairista. Jos oletetaan, että lentoasemat siirtävät valtiontukia lentoyhtiöille, toimitaan EU:n lainsäädännön vastaisesti. Tämä olettamus syrjii julkisia lentoasemia, vaikka kilpailusääntöjä olisi sovellettava erotuksetta julkisiin ja yksityisiin yrityksiin. Ryanair väittää, etteivät todisteet, joita komissio käyttää osoittaakseen toimenpiteen olevan valtion toteuttama, ole riittäviä. Todisteet voivat heijastaa viranomaisten kiinnostusta lentoaseman kaupallisiin suhteisiin ja tulevaisuuteen, mutta ne eivät osoita, että jokin viranomainen olisi todella osallistunut lentoaseman neuvotteluihin ja sopimuksiin Ryanairin kanssa. Näyttö siitä, että Thüringenin osavaltion ministeriöt tosiasiallisesti vastustivat sopimuksia Ryanairin kanssa, merkitsee Ryanairin mielestä vähintään sitä, että komission olisi tutkittava yksityiskohtaisemmin, ovatko Ryanairin sopimukset johtuneet valtion toiminnasta.

| (111) | Ryanair katsoo, ettei kysymys ole siitä, olisiko valtion pitänyt sijoittaa varat muualle, vaan siitä, tarjoaako valtio lentoyhtiölle edun, jota se ei olisi muutoin saanut. Ryanair on ainoastaan neuvotellut julkisten lentoasemien kanssa samankaltaiset ehdot, mitkä se olisi voinut saada vastaavien yksityisten lentoasemien kanssa. |
| --- | --- |

(111)

Ryanair katsoo, ettei kysymys ole siitä, olisiko valtion pitänyt sijoittaa varat muualle, vaan siitä, tarjoaako valtio lentoyhtiölle edun, jota se ei olisi muutoin saanut. Ryanair on ainoastaan neuvotellut julkisten lentoasemien kanssa samankaltaiset ehdot, mitkä se olisi voinut saada vastaavien yksityisten lentoasemien kanssa.

Markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltaminen

Markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltaminen

| (112) | Ryanair väittää, ettei se saa epäsuorasti valtiontukea. Niin kauan kuin Ryanairin ja lentoaseman kaupallisten suhteiden ehdot voidaan perustella markkinataloussijoittajaperiaatteen nojalla, mitään takaisinperintävelvollisuutta ei voida ulottaa Ryanairiin. Ryanair väittää, että markkinataloussijoittajaperiaatetta olisi sovellettava joka tapauksessa väitettyyn julkisessa omistuksessa olevien lentoasemien Ryanairille myöntämään valtiontukeen. Sen mukaan ei ole mitään taloudellisia tai oikeudellisia perusteita jättää julkiset lentoasemat markkinataloussijoittajaperiaatteen ulkopuolelle, ja komissio on soveltanut markkinataloussijoittajaperiaatetta sopimuksiin, joissa on kyse muiden liikennemuotojen merkittävästä julkisesta infrastruktuurista, kuten julkisista satamista. Lentoasema harjoittaa taloudellista toimintaa, koska se tekee sopimuksia. Lisäksi yksityisen ja julkisen sektorin lentoasemat kilpailevat markkinoilla keskenään ja sopimukset lentoyhtiöiden ja lentoasemien välillä voivat olla kannattavia lentoasemille. |
| --- | --- |

(112)

Ryanair väittää, ettei se saa epäsuorasti valtiontukea. Niin kauan kuin Ryanairin ja lentoaseman kaupallisten suhteiden ehdot voidaan perustella markkinataloussijoittajaperiaatteen nojalla, mitään takaisinperintävelvollisuutta ei voida ulottaa Ryanairiin. Ryanair väittää, että markkinataloussijoittajaperiaatetta olisi sovellettava joka tapauksessa väitettyyn julkisessa omistuksessa olevien lentoasemien Ryanairille myöntämään valtiontukeen. Sen mukaan ei ole mitään taloudellisia tai oikeudellisia perusteita jättää julkiset lentoasemat markkinataloussijoittajaperiaatteen ulkopuolelle, ja komissio on soveltanut markkinataloussijoittajaperiaatetta sopimuksiin, joissa on kyse muiden liikennemuotojen merkittävästä julkisesta infrastruktuurista, kuten julkisista satamista. Lentoasema harjoittaa taloudellista toimintaa, koska se tekee sopimuksia. Lisäksi yksityisen ja julkisen sektorin lentoasemat kilpailevat markkinoilla keskenään ja sopimukset lentoyhtiöiden ja lentoasemien välillä voivat olla kannattavia lentoasemille.

| (113) | Ryanair katsoo, ettei tehokkuuden arvioinnissa pitäisi ottaa huomioon rahoitustukia julkisten tehtävien alan investointeihin, vaan siinä pitäisi tarkastella lisäkustannuksia uponneiden kustannusten sijasta, ja tämä olisi tehtävä käyttäen vertailukohtana tyypillisesti hyvin johdettua lentoasemaa. Ryanair väittää, että jos alueellinen lentoasema uskoo sopimuksen auttavan parantamaan tehokkuutta, sopimus voi olla kannattava, vaikka siihen näyttää sisältyvän kustannukset alittavaa hinnoittelua allekirjoittamisajankohtana. Tehottomat ja vajaakäyttöiset lentoasemat voivat tulla kannattavaksi vasta kun ne saavuttavat mittakaavaetuja ja verkostoulkoisvaikutuksia. Tämä voi viedä 25–30 vuotta. Halpalentoyhtiöillä on mainiot edellytykset lisätä alueellisten lentoasemien tuloja, ja usein ei tarvita mitään uutta infrastruktuuria tai muita investointeja. Ryanair esittää tämän tueksi Yhdistyneen Kuningaskunnan ilmailuhallinnon 27 päivänä toukokuuta 2011 tekemän päätöksen, jossa todetaan, että halpalentoyhtiöiden lentoasemapalveluiden käyttö aiheuttaa vähemmän kustannuksia. |
| --- | --- |

(113)

Ryanair katsoo, ettei tehokkuuden arvioinnissa pitäisi ottaa huomioon rahoitustukia julkisten tehtävien alan investointeihin, vaan siinä pitäisi tarkastella lisäkustannuksia uponneiden kustannusten sijasta, ja tämä olisi tehtävä käyttäen vertailukohtana tyypillisesti hyvin johdettua lentoasemaa. Ryanair väittää, että jos alueellinen lentoasema uskoo sopimuksen auttavan parantamaan tehokkuutta, sopimus voi olla kannattava, vaikka siihen näyttää sisältyvän kustannukset alittavaa hinnoittelua allekirjoittamisajankohtana. Tehottomat ja vajaakäyttöiset lentoasemat voivat tulla kannattavaksi vasta kun ne saavuttavat mittakaavaetuja ja verkostoulkoisvaikutuksia. Tämä voi viedä 25–30 vuotta. Halpalentoyhtiöillä on mainiot edellytykset lisätä alueellisten lentoasemien tuloja, ja usein ei tarvita mitään uutta infrastruktuuria tai muita investointeja. Ryanair esittää tämän tueksi Yhdistyneen Kuningaskunnan ilmailuhallinnon 27 päivänä toukokuuta 2011 tekemän päätöksen, jossa todetaan, että halpalentoyhtiöiden lentoasemapalveluiden käyttö aiheuttaa vähemmän kustannuksia.

| (114) | Ryanair väittää, että markkinataloussijoittajaperiaatetta sovellettaessa uponneet kustannukset pitäisi ottaa huomioon vertailuanalyysissa ja kustannusanalyysissa. Ryanair toteaa, että AOC:tä vuodesta 1992 hoitavan yksityisen sijoittajan olisi pidettävä lentoaseman infrastruktuurikustannuksia ja kiinteitä käyttökustannuksia uponneina kustannuksina. Realistisesti tarkasteltuna ei ole mitään keinoa saada takaisin tällaisia kustannuksia, koska AOC:n kaupallinen vetovoima on vähäinen ja markkinavoima hyvin rajoitettu. Tällaisissa olosuhteissa olisi täysin markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaista hyväksyä vaihtoehtoinen skenaario, joka tarjoaa parempia tai yksinkertaisesti huokeampia mahdollisuuksia lentoaseman omistajille kuin se, että ollaan tekemättä mitään tai suljetaan lentoasema, mikä mahdollisesti aiheuttaa merkittäviä kustannuksia. |
| --- | --- |

(114)

Ryanair väittää, että markkinataloussijoittajaperiaatetta sovellettaessa uponneet kustannukset pitäisi ottaa huomioon vertailuanalyysissa ja kustannusanalyysissa. Ryanair toteaa, että AOC:tä vuodesta 1992 hoitavan yksityisen sijoittajan olisi pidettävä lentoaseman infrastruktuurikustannuksia ja kiinteitä käyttökustannuksia uponneina kustannuksina. Realistisesti tarkasteltuna ei ole mitään keinoa saada takaisin tällaisia kustannuksia, koska AOC:n kaupallinen vetovoima on vähäinen ja markkinavoima hyvin rajoitettu. Tällaisissa olosuhteissa olisi täysin markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaista hyväksyä vaihtoehtoinen skenaario, joka tarjoaa parempia tai yksinkertaisesti huokeampia mahdollisuuksia lentoaseman omistajille kuin se, että ollaan tekemättä mitään tai suljetaan lentoasema, mikä mahdollisesti aiheuttaa merkittäviä kustannuksia.

| (115) | Ryanair korostaa myös, että Ryanairiin liittyviä erityiskustannuksia on tarkasteltava erillään lentoaseman kustannuksista, mutta ne saattavat kokonaisuudessaan olla alhaisemmat kuin tulot, jotka saadaan Ryanairin toiminnasta lentoasemalla johtuvista myönteisistä verkostoulkoisvaikutuksista. |
| --- | --- |

(115)

Ryanair korostaa myös, että Ryanairiin liittyviä erityiskustannuksia on tarkasteltava erillään lentoaseman kustannuksista, mutta ne saattavat kokonaisuudessaan olla alhaisemmat kuin tulot, jotka saadaan Ryanairin toiminnasta lentoasemalla johtuvista myönteisistä verkostoulkoisvaikutuksista.

Ryanairin toimeksiannosta toimivan konsulttifirman tutkimukset

Ryanairin toimeksiannosta toimivan konsulttifirman tutkimukset

| (116) | Ryanair toteaa, että maksusopimus AOC:n kanssa täyttää markkinataloussijoittajaperiaatteen vaatimuksen. Ryanair toimitti tätä varten komissiolle kaksi konsulttiyrityksen laatimaa raporttia. Näissä tutkimuksissa vertaillaan kyseistä kauppaa muiden sellaisten hintasopimusten kanssa, joita Ryanair on tehnyt lentoasemien kanssa, jotka ovat joko pääosin yksityisomistuksessa ja joita rahoitetaan yksityisesti tai jotka toimivat markkinataloussijoittajina tilanteessa, joka on AOC:n kanssa riittävän samanlainen. |
| --- | --- |

(116)

Ryanair toteaa, että maksusopimus AOC:n kanssa täyttää markkinataloussijoittajaperiaatteen vaatimuksen. Ryanair toimitti tätä varten komissiolle kaksi konsulttiyrityksen laatimaa raporttia. Näissä tutkimuksissa vertaillaan kyseistä kauppaa muiden sellaisten hintasopimusten kanssa, joita Ryanair on tehnyt lentoasemien kanssa, jotka ovat joko pääosin yksityisomistuksessa ja joita rahoitetaan yksityisesti tai jotka toimivat markkinataloussijoittajina tilanteessa, joka on AOC:n kanssa riittävän samanlainen.

| (117) | Ryanair selvittää raporteissa lentoasemien vertailemiseksi käytettyä menetelmää seuraavasti: arviointi tehtiin ainoastaan muiden Ryanairin sopimuksien perusteella, koska Ryanairilla on erilainen toimintatapa useimpiin muihin lentoyhtiöihin verrattuna, sillä se ei käytä matkustajasiltoja, linja-autoja, lounge-tiloja eikä jatkolentoja, sen kääntymisaika on 20 minuuttia ja se kuljettaa enimmäkseen käsimatkatavaraa. Lisäksi ainoastaan markkinataloussijoittajan logiikan mukaisesti toimivat lentoasemat sisällytettiin tutkimukseen. Lentokentät, jotka ovat mahdollisesti saaneet merkittävästi valtiontukea, suljettiin siitä pois. Tämän perusteella noin 15 Ryanairin verkoston lentoasemaa täytti nämä vaatimukset ja sisällytettiin tutkimukseen. |
| --- | --- |

(117)

Ryanair selvittää raporteissa lentoasemien vertailemiseksi käytettyä menetelmää seuraavasti: arviointi tehtiin ainoastaan muiden Ryanairin sopimuksien perusteella, koska Ryanairilla on erilainen toimintatapa useimpiin muihin lentoyhtiöihin verrattuna, sillä se ei käytä matkustajasiltoja, linja-autoja, lounge-tiloja eikä jatkolentoja, sen kääntymisaika on 20 minuuttia ja se kuljettaa enimmäkseen käsimatkatavaraa. Lisäksi ainoastaan markkinataloussijoittajan logiikan mukaisesti toimivat lentoasemat sisällytettiin tutkimukseen. Lentokentät, jotka ovat mahdollisesti saaneet merkittävästi valtiontukea, suljettiin siitä pois. Tämän perusteella noin 15 Ryanairin verkoston lentoasemaa täytti nämä vaatimukset ja sisällytettiin tutkimukseen.

| (118) | Ensimmäisessä raportissa katsotaan, että [...]* on sopivin vertailulentoasema. Raportissa todetaan, että ihannetapauksessa tutkimukseen valittu vertailulentoasema olisi samankokoinen Altenburgin lentoaseman kanssa. Vaikka ei ole ollut mahdollista löytää vertailulentoasemaa, joka olisi kaikkien asiaankuuluvien tekijöiden kannalta hyvin samankaltainen kuin Altenburgin lentoasema, [...] * lentoasema on tämän tutkimuksen kannalta riittävän samanlainen. Toisessa raportissa vertailua laajennettiin [...] * lentoasemiin ja siinä verrattiin maksuja näillä lentoasemilla vuosien 2003/04 ja 2010/11 välillä matkustajien ja kääntymisaikojen perusteella. |
| --- | --- |

(118)

Ensimmäisessä raportissa katsotaan, että [...]* on sopivin vertailulentoasema. Raportissa todetaan, että ihannetapauksessa tutkimukseen valittu vertailulentoasema olisi samankokoinen Altenburgin lentoaseman kanssa. Vaikka ei ole ollut mahdollista löytää vertailulentoasemaa, joka olisi kaikkien asiaankuuluvien tekijöiden kannalta hyvin samankaltainen kuin Altenburgin lentoasema, [...] * lentoasema on tämän tutkimuksen kannalta riittävän samanlainen. Toisessa raportissa vertailua laajennettiin [...] * lentoasemiin ja siinä verrattiin maksuja näillä lentoasemilla vuosien 2003/04 ja 2010/11 välillä matkustajien ja kääntymisaikojen perusteella.

| (119) | Raporteissa todetaan, että Ryanairin AOC:lle suorittamien maksujen kokonaistaso on keskimäärin korkeampi tai samantasoinen kuin niiden maksujen kokonaistaso, jotka lentoyhtiö maksoi tarkastelujaksolla vertailulentoasemilla. Tämä viittaa siihen, että Ryanairin AOC:lle useiden sopimusten perusteella suorittamat maksut vastaavat sitä maksutasoa, jonka lentoaseman omistava markkinataloussijoittaja olisi tarjonnut Ryanairille vastaavissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

(119)

Raporteissa todetaan, että Ryanairin AOC:lle suorittamien maksujen kokonaistaso on keskimäärin korkeampi tai samantasoinen kuin niiden maksujen kokonaistaso, jotka lentoyhtiö maksoi tarkastelujaksolla vertailulentoasemilla. Tämä viittaa siihen, että Ryanairin AOC:lle useiden sopimusten perusteella suorittamat maksut vastaavat sitä maksutasoa, jonka lentoaseman omistava markkinataloussijoittaja olisi tarjonnut Ryanairille vastaavissa olosuhteissa.

| (120) | Ryanair väittää, että lentoasemamaksuja olisi tarkasteltava ennemminkin marginaalikustannusten perusteella kuin keskimääräisten muuttuvien kustannusten tai keskimääräisten kokonaiskustannusten perusteella. |
| --- | --- |

(120)

Ryanair väittää, että lentoasemamaksuja olisi tarkasteltava ennemminkin marginaalikustannusten perusteella kuin keskimääräisten muuttuvien kustannusten tai keskimääräisten kokonaiskustannusten perusteella.

| (121) | Ryanair korostaa, että AOC:n sopimuksia Ryanairin ja AMS:n kanssa olisi arvioitava erikseen ja että molempia yrityksiä ei voida pitää oletetun valtiontuen yhtenä edunsaajana. Sopimukset olivat erillisiä, niistä neuvoteltiin erikseen, ne koskivat eri palveluja eivätkä ne liittyneet toisiinsa tavalla, jonka vuoksi niitä olisi tarkasteltava yhtenä väitetyn valtiontuen lähteenä. Markkinointisopimuksen tekeminen AMS:n kanssa ei ollut edellytys sille, että Ryanair aloittaa liikennöinnin tietyllä lentoasemalla. Monet Ryanairin käyttämät lentoasemat eivät tee sopimuksia AMS:n kanssa markkinointitarpeisiin perustuvien omien havaintojensa vuoksi. Ryanair korostaa, että markkinointipalvelujen hankkiminen markkinahinnoin olisi pidettävä erillään asiaan liittyvästä lentoaseman ja lentoyhtiön välisestä sopimuksesta. |
| --- | --- |

(121)

Ryanair korostaa, että AOC:n sopimuksia Ryanairin ja AMS:n kanssa olisi arvioitava erikseen ja että molempia yrityksiä ei voida pitää oletetun valtiontuen yhtenä edunsaajana. Sopimukset olivat erillisiä, niistä neuvoteltiin erikseen, ne koskivat eri palveluja eivätkä ne liittyneet toisiinsa tavalla, jonka vuoksi niitä olisi tarkasteltava yhtenä väitetyn valtiontuen lähteenä. Markkinointisopimuksen tekeminen AMS:n kanssa ei ollut edellytys sille, että Ryanair aloittaa liikennöinnin tietyllä lentoasemalla. Monet Ryanairin käyttämät lentoasemat eivät tee sopimuksia AMS:n kanssa markkinointitarpeisiin perustuvien omien havaintojensa vuoksi. Ryanair korostaa, että markkinointipalvelujen hankkiminen markkinahinnoin olisi pidettävä erillään asiaan liittyvästä lentoaseman ja lentoyhtiön välisestä sopimuksesta.

| (122) | Ryanair selvittää lisäksi, ettei ole mitään viittausta siihen, etteikö vastaavanlaisin matkustaja- ja/tai vuoromääriin sitoutunut lentoyhtiö olisi voinut hyötyä vastaavista ”alennetuista maksuista”. Komissio ei myöskään tutki, olisiko samankaltaisia sitoumuksia tehnyt lentoyhtiö voinut hyötyä samantasoisista maksuista vastaavanlaisella yksityisellä lentoasemalla. |
| --- | --- |

(122)

Ryanair selvittää lisäksi, ettei ole mitään viittausta siihen, etteikö vastaavanlaisin matkustaja- ja/tai vuoromääriin sitoutunut lentoyhtiö olisi voinut hyötyä vastaavista ”alennetuista maksuista”. Komissio ei myöskään tutki, olisiko samankaltaisia sitoumuksia tehnyt lentoyhtiö voinut hyötyä samantasoisista maksuista vastaavanlaisella yksityisellä lentoasemalla.

| (123) | Ryanair väitti markkinointisopimuksen arvon osalta, että sen verkkosivuilla on vähän markkinointitilaa ja että lentoasemien lisäksi tilaa kysyvät paljon myös muut yritykset. Verkkosivustolla käydään nykyään noin 4,5 miljardia kertaa vuodessa. Jopa perinteiset lentoyhtiöt ymmärtävät nyt sivustojensa markkinointi- ja mainostusarvon. Toisaalta monet lentoasemat tekevät kaupallisesti järkevän valinnan, kun ne rakentavat tuoteimagoa mainostamalla ryanair.com -sivustolla tai muiden lentoyhtiöiden verkkosivustoilla. Tuoteimagon tunnettuus voi hyödyttää lentoyhtiöitä monilla toisiaan tukevilla ja täydentävillä tavoilla. AOC on kansainvälisesti huomattavasti tuntemattomampi kuin Aéroports de Paris tai Heathrow'n lentoasema, ja sen on siksi investoitava mainostukseen tuoteimagon tunnettuuden parantamiseksi ja saapuvien matkustajien määrän nostamiseksi. |
| --- | --- |

(123)

Ryanair väitti markkinointisopimuksen arvon osalta, että sen verkkosivuilla on vähän markkinointitilaa ja että lentoasemien lisäksi tilaa kysyvät paljon myös muut yritykset. Verkkosivustolla käydään nykyään noin 4,5 miljardia kertaa vuodessa. Jopa perinteiset lentoyhtiöt ymmärtävät nyt sivustojensa markkinointi- ja mainostusarvon. Toisaalta monet lentoasemat tekevät kaupallisesti järkevän valinnan, kun ne rakentavat tuoteimagoa mainostamalla ryanair.com -sivustolla tai muiden lentoyhtiöiden verkkosivustoilla. Tuoteimagon tunnettuus voi hyödyttää lentoyhtiöitä monilla toisiaan tukevilla ja täydentävillä tavoilla. AOC on kansainvälisesti huomattavasti tuntemattomampi kuin Aéroports de Paris tai Heathrow'n lentoasema, ja sen on siksi investoitava mainostukseen tuoteimagon tunnettuuden parantamiseksi ja saapuvien matkustajien määrän nostamiseksi.

ryanair.com

| (124) | Ryanair esittää konsulttiyrityksen laatiman tutkimuksen, jossa AMS:n perimiä hintoja verkkomarkkinointipalveluista verrataan muiden matkailusivustojen samankaltaisten palvelujen hintoihin. Selvityksessä viitearvona ovat AMS:n ensimmäisessä vuoden 2005 hinnastossa olevat hinnat, joita verrataan matkailusivustojen tarjoamiin vastaaviin palveluihin, ja lisäksi AMS:n tämänhetkisen (vuoden 2013) hinnaston hintoja verrataan muiden matkailusivustojen tarjoamiin vastaaviin palveluihin. Selvityksen mukaan AMS:n ryanair.com -sivustolla mainostamisesta veloittamat hinnat olivat kummallakin ajanjaksolla joko keskimääräistä alhaisemmat tai sijoittuivat vertailluilla verkkosivustoilla laskutettujen hintojen mediaanin vaihteluväliin. Tämä päätelmä vahvistaa Ryanairin mukaan, että julkisten lentoasemien järjestelyt AMS:n kanssa ovat markkinataloustoimijatestin mukaiset. |
| --- | --- |

(124)

Ryanair esittää konsulttiyrityksen laatiman tutkimuksen, jossa AMS:n perimiä hintoja verkkomarkkinointipalveluista verrataan muiden matkailusivustojen samankaltaisten palvelujen hintoihin. Selvityksessä viitearvona ovat AMS:n ensimmäisessä vuoden 2005 hinnastossa olevat hinnat, joita verrataan matkailusivustojen tarjoamiin vastaaviin palveluihin, ja lisäksi AMS:n tämänhetkisen (vuoden 2013) hinnaston hintoja verrataan muiden matkailusivustojen tarjoamiin vastaaviin palveluihin. Selvityksen mukaan AMS:n ryanair.com -sivustolla mainostamisesta veloittamat hinnat olivat kummallakin ajanjaksolla joko keskimääräistä alhaisemmat tai sijoittuivat vertailluilla verkkosivustoilla laskutettujen hintojen mediaanin vaihteluväliin. Tämä päätelmä vahvistaa Ryanairin mukaan, että julkisten lentoasemien järjestelyt AMS:n kanssa ovat markkinataloustoimijatestin mukaiset.

ryanair.com

| (125) | Ryanair tarjoaa myös näyttöä lentoasemalle tarjotuista palveluista useilla kuvakaappauksilla, jotka osoittavat, että AMS:n kanssa tehtyjen sopimusten perusteella tarjottuja palveluita valvottiin. Kuvakaappaukset toimitettiin yleensä AMS:n kanssa sopimuksen tehneelle lentoasemalle todisteeksi siitä, että hankitut palvelut aktivoitiin ryanair.com -sivustolla. Ryanair korostaa AMS:n lentoasemille tarjoamien palvelujen arvoa ja katsoo, että AMS:n kanssa sopimuksen tehneille lentoasemille koituneet edut olisi määritettävä tarkasti. |
| --- | --- |

(125)

Ryanair tarjoaa myös näyttöä lentoasemalle tarjotuista palveluista useilla kuvakaappauksilla, jotka osoittavat, että AMS:n kanssa tehtyjen sopimusten perusteella tarjottuja palveluita valvottiin. Kuvakaappaukset toimitettiin yleensä AMS:n kanssa sopimuksen tehneelle lentoasemalle todisteeksi siitä, että hankitut palvelut aktivoitiin ryanair.com -sivustolla. Ryanair korostaa AMS:n lentoasemille tarjoamien palvelujen arvoa ja katsoo, että AMS:n kanssa sopimuksen tehneille lentoasemille koituneet edut olisi määritettävä tarkasti.

ryanair.com

| (126) | Rajoittamatta Ryanairin kantaa siihen, että AMS-sopimusta ja lentoasemapalveluja koskevaa sopimusta on käsiteltävä erikseen, Ryanair esittää konsulttiyrityksen markkinataloustoimijaperiaatteen perusteella tekemän kannattavuusselvityksen, joka käsittää sekä Ryanairin ja lentoaseman välisen lentoasemapalvelusopimuksen että AMS:n ja lentoaseman väliset markkinointisopimukset. Ryanairin mukaan selvityksen pitäisi auttaa komissiota arvioimaan lentoasemapalvelusopimusta yhdessä AMS- sopimusten kanssa, sillä siinä tarkastellaan, miten AMS voitaisiin sisällyttää yhteiseen AMS-sopimuksia ja lentoasemapalvelusopimusta koskevaan kannattavuusselvitykseen. |
| --- | --- |

(126)

Rajoittamatta Ryanairin kantaa siihen, että AMS-sopimusta ja lentoasemapalveluja koskevaa sopimusta on käsiteltävä erikseen, Ryanair esittää konsulttiyrityksen markkinataloustoimijaperiaatteen perusteella tekemän kannattavuusselvityksen, joka käsittää sekä Ryanairin ja lentoaseman välisen lentoasemapalvelusopimuksen että AMS:n ja lentoaseman väliset markkinointisopimukset. Ryanairin mukaan selvityksen pitäisi auttaa komissiota arvioimaan lentoasemapalvelusopimusta yhdessä AMS- sopimusten kanssa, sillä siinä tarkastellaan, miten AMS voitaisiin sisällyttää yhteiseen AMS-sopimuksia ja lentoasemapalvelusopimusta koskevaan kannattavuusselvitykseen.

| (127) | Konsulttiyritys päättelee, että kassavirtaan perustuva lähestymistapa on asianmukaisin menetelmä AMS:n arvon sisällyttämiseksi yhteiseen AMS-sopimuksia ja lentoasemapalvelusopimusta koskevaan kannattavuusselvitykseen. Tässä lähestymistavassa otetaan huomioon lentoaseman lentoasemapalvelusopimuksen tekemisen vuoksi saama yhteenlaskettu lisätuotto sekä mainostuksesta AMS-sopimuksen perusteella saatu hyöty. Lentokentän menoja olisi tässä lähestymistavassa pidettävänä ylimääräisinä toimintakuluina diskontatun kassavirran kannattavuutta koskevassa tutkimuksessa. Lähestymistavassa otetaan lisäksi huomioon AMS- sopimuksiin perustuvien markkinointitoimien ja lentoasemapalvelusopimuksen hyödyt sopimuksen voimassaoloaikana ja lentoasemapalvelusopimuksen päättymisajankohtaa pidemmälle, koska markkinointitoimilla parannetaan tuoteimagon arvoa ja niillä todennäköisesti luodaan uutta liiketoimintaa ja saadaan aikaan voittoja. |
| --- | --- |

(127)

Konsulttiyritys päättelee, että kassavirtaan perustuva lähestymistapa on asianmukaisin menetelmä AMS:n arvon sisällyttämiseksi yhteiseen AMS-sopimuksia ja lentoasemapalvelusopimusta koskevaan kannattavuusselvitykseen. Tässä lähestymistavassa otetaan huomioon lentoaseman lentoasemapalvelusopimuksen tekemisen vuoksi saama yhteenlaskettu lisätuotto sekä mainostuksesta AMS-sopimuksen perusteella saatu hyöty. Lentokentän menoja olisi tässä lähestymistavassa pidettävänä ylimääräisinä toimintakuluina diskontatun kassavirran kannattavuutta koskevassa tutkimuksessa. Lähestymistavassa otetaan lisäksi huomioon AMS- sopimuksiin perustuvien markkinointitoimien ja lentoasemapalvelusopimuksen hyödyt sopimuksen voimassaoloaikana ja lentoasemapalvelusopimuksen päättymisajankohtaa pidemmälle, koska markkinointitoimilla parannetaan tuoteimagon arvoa ja niillä todennäköisesti luodaan uutta liiketoimintaa ja saadaan aikaan voittoja.

| (128) | Ryanair päättelee tämän tutkimuksen perusteella, että siltä osin kuin komissio jatkaa lentoasemapalvelusopimuksen ja AMS-sopimusten käsittelyä yhdessä, sen olisi sovellettava konsulttiyrityksen esittämiä menettelyitä esillä olevaan asiaan, jotta markkinataloustoimijaperiaatteen mukaista kannattavuusselvitystä voidaan soveltaa asianmukaisesti sekä lentoasemapalvelusopimukseen että AMS-sopimuksiin. |
| --- | --- |

(128)

Ryanair päättelee tämän tutkimuksen perusteella, että siltä osin kuin komissio jatkaa lentoasemapalvelusopimuksen ja AMS-sopimusten käsittelyä yhdessä, sen olisi sovellettava konsulttiyrityksen esittämiä menettelyitä esillä olevaan asiaan, jotta markkinataloustoimijaperiaatteen mukaista kannattavuusselvitystä voidaan soveltaa asianmukaisesti sekä lentoasemapalvelusopimukseen että AMS-sopimuksiin.

| (129) | Ryanair toimitti lisäksi useita konsulttiyrityksen laatimia selvityksiä ja professori Damien P. McLoughlinin laatiman analyysin. |
| --- | --- |

(129)

Ryanair toimitti lisäksi useita konsulttiyrityksen laatimia selvityksiä ja professori Damien P. McLoughlinin laatiman analyysin.

Vertailuanalyysissa käytettävän markkinoiden viitearvon määrittäminen markkinataloustoimijatestiä
   (73)
  varten
   (74)

Vertailuanalyysissa käytettävän markkinoiden viitearvon määrittäminen markkinataloustoimijatestiä

73

varten

74

| (130) | Konsulttiyritys pitää virheellisenä, että komission menetelmässä vertailukohdiksi kelpuutetaan ainoastaan tarkasteltavana olevan lentoaseman vaikutusalueella sijaitsevat lentoasemat. Se väitti, ettei lähistöllä sijaitseville lentoasemille myönnetty valtiontuki vääristä vertailulentoasemilta kerättyjä markkinoiden vertailuhintoja. Markkinoiden viitearvo voidaan siten arvioida luotettavasti sovellettaessa markkinataloustoimijatestiä, koska






  a) | vertailuanalyysien hyödyntäminen on yleistä myös sovellettaessa markkinataloustoimijatestiä muilla aloilla kuin valtiontukiasioissa; |
| --- | --- | --- |

(130)

Konsulttiyritys pitää virheellisenä, että komission menetelmässä vertailukohdiksi kelpuutetaan ainoastaan tarkasteltavana olevan lentoaseman vaikutusalueella sijaitsevat lentoasemat. Se väitti, ettei lähistöllä sijaitseville lentoasemille myönnetty valtiontuki vääristä vertailulentoasemilta kerättyjä markkinoiden vertailuhintoja. Markkinoiden viitearvo voidaan siten arvioida luotettavasti sovellettaessa markkinataloustoimijatestiä, koska

a)

vertailuanalyysien hyödyntäminen on yleistä myös sovellettaessa markkinataloustoimijatestiä muilla aloilla kuin valtiontukiasioissa;

| b) | yritykset vaikuttavat toistensa hinnoittelupäätöksiin vain, jos niiden tuotteet korvaavat toisensa tai täydentävät toisiaan; |
| --- | --- |

b)

yritykset vaikuttavat toistensa hinnoittelupäätöksiin vain, jos niiden tuotteet korvaavat toisensa tai täydentävät toisiaan;

| c) | samalla vaikutusalueella sijaitsevat lentoasemat eivät välttämättä kilpaile keskenään; esitetyissä selvityksissä käytetyt vertailulentoasemat kilpailevat vain vähäisessä määrin vaikutusalueellaan sijaitsevien julkisten lentoasemien kanssa (alle kolmannes vertailulentoasemien vaikutusalueella sijaitsevista kaupallisista lentoasemista on kokonaan valtion omistuksessa, eikä yksikään niistä ollut huhtikuussa 2013 valtiontukia koskevan tutkimuksen kohteena); |
| --- | --- |

c)

samalla vaikutusalueella sijaitsevat lentoasemat eivät välttämättä kilpaile keskenään; esitetyissä selvityksissä käytetyt vertailulentoasemat kilpailevat vain vähäisessä määrin vaikutusalueellaan sijaitsevien julkisten lentoasemien kanssa (alle kolmannes vertailulentoasemien vaikutusalueella sijaitsevista kaupallisista lentoasemista on kokonaan valtion omistuksessa, eikä yksikään niistä ollut huhtikuussa 2013 valtiontukia koskevan tutkimuksen kohteena);

| d) | jopa silloin, kun vertailulentoasemiin kohdistuu kilpailua samalla vaikutusalueella sijaitsevien valtion lentoasemien taholta, saattaa olla syytä katsoa, että ne noudattavat markkinataloustoimijaperiaatetta (esimerkiksi siinä tapauksessa, että yksityisellä sektorilla on merkittävä omistusosuus tai lentoaseman pitäjänä on yksityinen taho); |
| --- | --- |

d)

jopa silloin, kun vertailulentoasemiin kohdistuu kilpailua samalla vaikutusalueella sijaitsevien valtion lentoasemien taholta, saattaa olla syytä katsoa, että ne noudattavat markkinataloustoimijaperiaatetta (esimerkiksi siinä tapauksessa, että yksityisellä sektorilla on merkittävä omistusosuus tai lentoaseman pitäjänä on yksityinen taho);

| e) | markkinataloustoimijaperiaatetta noudattavat lentoasemat eivät hinnoittele palvelujaan alle lisäkustannusten. |
| --- | --- |

e)

markkinataloustoimijaperiaatetta noudattavat lentoasemat eivät hinnoittele palvelujaan alle lisäkustannusten.

Kannattavuusanalyysin taustalla olevat periaatteet markkinataloustoimijatestiä sovellettaessa
   (75)

Kannattavuusanalyysin taustalla olevat periaatteet markkinataloustoimijatestiä sovellettaessa

75

| (131) | Konsulttiyritys väitti, että sen selvityksissä laaditussa kannattavuusanalyysissä, joka esitettiin komissiolle, noudatetaan periaatteita, joita harkitseva yksityissektorin toimija käyttäisi, ja että siinä kuvastuu komission aiemmissa päätöksissä käyttämä lähestymistapa. Kannattavuusanalyysi perustuu seuraaviin periaatteisiin:






  a) | arviointi tehdään vaiheittain; |
| --- | --- | --- |

(131)

Konsulttiyritys väitti, että sen selvityksissä laaditussa kannattavuusanalyysissä, joka esitettiin komissiolle, noudatetaan periaatteita, joita harkitseva yksityissektorin toimija käyttäisi, ja että siinä kuvastuu komission aiemmissa päätöksissä käyttämä lähestymistapa. Kannattavuusanalyysi perustuu seuraaviin periaatteisiin:

a)

arviointi tehdään vaiheittain;

| b) | etukäteen laadittu liiketoimintasuunnitelma ei ole ehdoton vaatimus; |
| --- | --- |

b)

etukäteen laadittu liiketoimintasuunnitelma ei ole ehdoton vaatimus;

| c) | kun lentoasema ei ole ruuhkainen, asianmukainen hinnoittelumenetelmä perustuu single till -järjestelmään; |
| --- | --- |

c)

kun lentoasema ei ole ruuhkainen, asianmukainen hinnoittelumenetelmä perustuu single till -järjestelmään;

| d) | ainoastaan taloudelliseen toimintaan liittyvät toiminnassa olevan lentoaseman tulot on otettava huomioon; |
| --- | --- |

d)

ainoastaan taloudelliseen toimintaan liittyvät toiminnassa olevan lentoaseman tulot on otettava huomioon;

| e) | sopimuksen kokonaiskesto, mukaan lukien mahdolliset voimassaolon jatkamiset, on otettava huomioon; |
| --- | --- |

e)

sopimuksen kokonaiskesto, mukaan lukien mahdolliset voimassaolon jatkamiset, on otettava huomioon;

| f) | tulevat rahavirrat on diskontattava sopimusten kannattavuuden arvioimiseksi; |
| --- | --- |

f)

tulevat rahavirrat on diskontattava sopimusten kannattavuuden arvioimiseksi;

| g) | se, miten paljon Ryanairin ja lentoasemien väliset sopimukset lisäävät kannattavuutta, olisi arvioitava sisäistä korkokantaa koskevien ennusteiden tai nettonykyarvolaskelmien avulla. |
| --- | --- |

g)

se, miten paljon Ryanairin ja lentoasemien väliset sopimukset lisäävät kannattavuutta, olisi arvioitava sisäistä korkokantaa koskevien ennusteiden tai nettonykyarvolaskelmien avulla.

Professori Damien P. McLoughlinin selvitys tuoteimagon rakentamisesta
   (76) – ”
  Brand building: why and how small brands should invest in marketing
  ”

Professori Damien P. McLoughlinin selvitys tuoteimagon rakentamisesta

76

Brand building: why and how small brands should invest in marketing

| (132) | Asiakirjan tarkoituksena oli esittää ne kaupalliset perusteet, joiden pohjalta alueelliset lentoasemat päättävät ostaa AMS:ltä mainostilaa ryanair.com-sivustolla. Siinä väitetään, että on olemassa hyvin monia erittäin varteenotettavia, hyvin tunnettuja ja usein käytettyjä lentoasemia. Heikompien kilpailijoiden on liiketoimintansa laajentamiseksi onnistuttava muuttamaan kuluttajien totuttua ostokäyttäytymistä. Pienehköjen alueellisten lentoasemien on löydettävä keino, jolla ne voivat välittää tuotemerkkiinsä liittyvää viestiä jatkuvasti mahdollisimman suurelle yleisölle. Niillä ei ole varaa käyttää perinteisiä markkinointiviestinnän muotoja. |
| --- | --- |

(132)

Asiakirjan tarkoituksena oli esittää ne kaupalliset perusteet, joiden pohjalta alueelliset lentoasemat päättävät ostaa AMS:ltä mainostilaa ryanair.com-sivustolla. Siinä väitetään, että on olemassa hyvin monia erittäin varteenotettavia, hyvin tunnettuja ja usein käytettyjä lentoasemia. Heikompien kilpailijoiden on liiketoimintansa laajentamiseksi onnistuttava muuttamaan kuluttajien totuttua ostokäyttäytymistä. Pienehköjen alueellisten lentoasemien on löydettävä keino, jolla ne voivat välittää tuotemerkkiinsä liittyvää viestiä jatkuvasti mahdollisimman suurelle yleisölle. Niillä ei ole varaa käyttää perinteisiä markkinointiviestinnän muotoja.

ryanair.com

Huomautukset AMS:lle suoritetuista maksuista

Huomautukset AMS:lle suoritetuista maksuista

| (133) | Ryanair kyseenalaistaa komission näkemyksen, jonka mukaan AMS:lle suoritetut maksut ovat lentoasemalle aiheutuneita kustannuksia, koska silloin ei oteta huomioon AMS:n lentoasemalle tarjoamien palvelujen arvoa. Ryanair korostaa lisäksi, että markkinointipalvelujen hankkimista markkinahinnoin olisi tarkasteltava markkinataloustoimijatestissä erillään asiaan liittyvästä lentoaseman ja lentoyhtiön välisestä sopimusjärjestelystä. Ryanair esittää näkemyksensä tueksi konsulttiyrityksen tutkimuksen, jossa AMS:n perimiä vertailuhintoja verrataan muiden matkailusivustojen tarjoamiin vastaaviin palveluihin (77). Selvityksessä päätellään, että AMS:n veloittamat hinnat olivat joko keskimääräistä alhaisemmat tai sijoittuivat vertailluilla verkkosivustoilla laskutettujen hintojen mediaanin vaihteluväliin. Ryanairin päättelee tästä, että AMS:n hinnat vastaavat markkinahintoja ja että julkisen lentoaseman päätös AMS:n palveluiden ostamisesta on markkinataloustoimijaperiaatteen mukainen. Ryanair tarjoaa lisäksi AMS:n kanssa sopimuksen tehneille lentoasemille tarjotuista palveluista näyttöä, jolla osoitetaan näiden palvelujen arvo lentoasemille. |
| --- | --- |

(133)

Ryanair kyseenalaistaa komission näkemyksen, jonka mukaan AMS:lle suoritetut maksut ovat lentoasemalle aiheutuneita kustannuksia, koska silloin ei oteta huomioon AMS:n lentoasemalle tarjoamien palvelujen arvoa. Ryanair korostaa lisäksi, että markkinointipalvelujen hankkimista markkinahinnoin olisi tarkasteltava markkinataloustoimijatestissä erillään asiaan liittyvästä lentoaseman ja lentoyhtiön välisestä sopimusjärjestelystä. Ryanair esittää näkemyksensä tueksi konsulttiyrityksen tutkimuksen, jossa AMS:n perimiä vertailuhintoja verrataan muiden matkailusivustojen tarjoamiin vastaaviin palveluihin (77). Selvityksessä päätellään, että AMS:n veloittamat hinnat olivat joko keskimääräistä alhaisemmat tai sijoittuivat vertailluilla verkkosivustoilla laskutettujen hintojen mediaanin vaihteluväliin. Ryanairin päättelee tästä, että AMS:n hinnat vastaavat markkinahintoja ja että julkisen lentoaseman päätös AMS:n palveluiden ostamisesta on markkinataloustoimijaperiaatteen mukainen. Ryanair tarjoaa lisäksi AMS:n kanssa sopimuksen tehneille lentoasemille tarjotuista palveluista näyttöä, jolla osoitetaan näiden palvelujen arvo lentoasemille.

77

| (134) | Ryanair pyytää komissiota arvioimaan uudelleen lähestymistapaansa tähän asti tehtyihin AMS:n sopimuksiin. Ryanair katsoo, että AMS:n kanssa tehtyjä järjestelyjä olisi tarkasteltava erillään Ryanairin lentoasemapalvelujärjestelyistä ja niihin pitäisi soveltaa erillistä markkinataloustoimijatestiä. Jos komissio kuitenkin vaatii AMS:n kanssa tehtyjen järjestelyjen ja Ryanairin lentoasemapalvelujärjestelyjen sisällyttämistä yhteiseen markkinataloustoimijatestiin, AMS:n palvelujen arvoa lentoasemalle ei pitäisi jättää huomiotta. |
| --- | --- |

(134)

Ryanair pyytää komissiota arvioimaan uudelleen lähestymistapaansa tähän asti tehtyihin AMS:n sopimuksiin. Ryanair katsoo, että AMS:n kanssa tehtyjä järjestelyjä olisi tarkasteltava erillään Ryanairin lentoasemapalvelujärjestelyistä ja niihin pitäisi soveltaa erillistä markkinataloustoimijatestiä. Jos komissio kuitenkin vaatii AMS:n kanssa tehtyjen järjestelyjen ja Ryanairin lentoasemapalvelujärjestelyjen sisällyttämistä yhteiseen markkinataloustoimijatestiin, AMS:n palvelujen arvoa lentoasemalle ei pitäisi jättää huomiotta.

| (135) | Konsulttiyrityksen 20 päivänä joulukuuta 2013 tekemässä selvityksessä AMS:n hinnoista viitataan aikaisempien toimitettujen selvitysten päätelmiin, joissa korostettiin mainonnan merkitystä pienille tuotemerkeille ja joissa vahvistetaan, että Ryanair on varteenotettava yleiseurooppalainen tuotemerkki, jonka mainospalveluista saadaan voittoa. AMS:n hintoja verrataan samalla ajankohdalla otettuun näytteeseen verkkosivustojen samankokoisten mainosten hinnoista ajanjaksolla 2004–2005, eli jolloin AMS:n mainoshinnasto otettiin ensi kertaa käyttöön, ja vuonna 2013. Sivustolla ryanair.com on yli kaksi kertaa niin paljon kävijöitä kuukausittain kuin seuraavaksi suosituimmalla matkailusivustolla, ja kävijät käyttävät todennäköisesti verkkokauppaa muita enemmän. Näiden ainutlaatuisten ominaisuuksien ja korkean merkkitunnettuuden vuoksi lentoyhtiö pystyi perimään lisähintaa. |
| --- | --- |

(135)

Konsulttiyrityksen 20 päivänä joulukuuta 2013 tekemässä selvityksessä AMS:n hinnoista viitataan aikaisempien toimitettujen selvitysten päätelmiin, joissa korostettiin mainonnan merkitystä pienille tuotemerkeille ja joissa vahvistetaan, että Ryanair on varteenotettava yleiseurooppalainen tuotemerkki, jonka mainospalveluista saadaan voittoa. AMS:n hintoja verrataan samalla ajankohdalla otettuun näytteeseen verkkosivustojen samankokoisten mainosten hinnoista ajanjaksolla 2004–2005, eli jolloin AMS:n mainoshinnasto otettiin ensi kertaa käyttöön, ja vuonna 2013. Sivustolla ryanair.com on yli kaksi kertaa niin paljon kävijöitä kuukausittain kuin seuraavaksi suosituimmalla matkailusivustolla, ja kävijät käyttävät todennäköisesti verkkokauppaa muita enemmän. Näiden ainutlaatuisten ominaisuuksien ja korkean merkkitunnettuuden vuoksi lentoyhtiö pystyi perimään lisähintaa.

ryanair.com

| (136) | Vertailu tehtiin saatavilla olevien tietojen perusteella samankokoisten mainosten välillä, jotka on sijoitettu kunkin verkkosivuston kotisivuille. Ainoastaan mainoshinnastossa ilmoitettuja hintoja vertailtiin, koska erikoistarjoukset ja harkinnanvaraiset alennukset eivät ole avoimia, vaikkakin ne kuuluvat tavanomaiseen kauppakäytäntöön. Mainoshinnaston hinnat noteerataan tuhannesta näyttökerrasta, eli hinnasta, joka on maksettava jokaista tuhatta kertaa kohti, kun verkkosivulla kävijät näkevät mainoksen. Verkkosivustojen mainosten hinnat vaihtelevat niiden pikselikoon ja sivuston sijainnin perusteella. Tärkeimpänä kotisivun mainontapalveluna, jonka ryanair.com tarjosi vuosina 2004–2005, oli 468 × 60 pikselin kokoinen mainospalkki. Mainospalkit sijaitsevat yleensä keskellä verkkosivun yläosaa. Kun kyse on ajanjaksosta 2004–2005, AMS:n vuoden 2005 mainoshinnaston sisältämää mainospalkkien hintaa verrattiin 54 eurooppalaisen matkailusivuston hintoihin. |
| --- | --- |

(136)

Vertailu tehtiin saatavilla olevien tietojen perusteella samankokoisten mainosten välillä, jotka on sijoitettu kunkin verkkosivuston kotisivuille. Ainoastaan mainoshinnastossa ilmoitettuja hintoja vertailtiin, koska erikoistarjoukset ja harkinnanvaraiset alennukset eivät ole avoimia, vaikkakin ne kuuluvat tavanomaiseen kauppakäytäntöön. Mainoshinnaston hinnat noteerataan tuhannesta näyttökerrasta, eli hinnasta, joka on maksettava jokaista tuhatta kertaa kohti, kun verkkosivulla kävijät näkevät mainoksen. Verkkosivustojen mainosten hinnat vaihtelevat niiden pikselikoon ja sivuston sijainnin perusteella. Tärkeimpänä kotisivun mainontapalveluna, jonka ryanair.com tarjosi vuosina 2004–2005, oli 468 × 60 pikselin kokoinen mainospalkki. Mainospalkit sijaitsevat yleensä keskellä verkkosivun yläosaa. Kun kyse on ajanjaksosta 2004–2005, AMS:n vuoden 2005 mainoshinnaston sisältämää mainospalkkien hintaa verrattiin 54 eurooppalaisen matkailusivuston hintoihin.

ryanair.com

| (137) | Vuoden 2013 osalta tarkasteltiin kahta muunlaista mainostyyppiä: 120 × 600 pikselin pystysuoraa verkkomainosta [skyscraper] ja 300 × 250 pikselin sivun puolivälissä olevaa mainosta. Pystysuorat verkkomainokset sijaitsevat verkkosivun sivuilla ja sivun puolivälissä olevat mainokset ovat usein toimituksellisen sisällön sisällä, joten ne ovat erittäin näkyviä. AMS:n mainoshinnaston mukaisia pystysuorien ja sivun puolivälissä olevien mainosten hintoja vertailtiin 22 matkailusivuston ja 135 muun verkkosivuston hintoihin. AMS:n hinnat kummaltakin ajanjaksolta ja eri sektoreiden välillä todettiin vertailusivustoja alhaisemmiksi tai niiden vaihteluvälin mukaisiksi. |
| --- | --- |

(137)

Vuoden 2013 osalta tarkasteltiin kahta muunlaista mainostyyppiä: 120 × 600 pikselin pystysuoraa verkkomainosta [skyscraper] ja 300 × 250 pikselin sivun puolivälissä olevaa mainosta. Pystysuorat verkkomainokset sijaitsevat verkkosivun sivuilla ja sivun puolivälissä olevat mainokset ovat usein toimituksellisen sisällön sisällä, joten ne ovat erittäin näkyviä. AMS:n mainoshinnaston mukaisia pystysuorien ja sivun puolivälissä olevien mainosten hintoja vertailtiin 22 matkailusivuston ja 135 muun verkkosivuston hintoihin. AMS:n hinnat kummaltakin ajanjaksolta ja eri sektoreiden välillä todettiin vertailusivustoja alhaisemmiksi tai niiden vaihteluvälin mukaisiksi.

Selvitys siitä, miten AMS:n sopimuksia olisi kohdeltava markkinataloustoimijatestin osana tehtävässä kannattavuusanalyysissä

Selvitys siitä, miten AMS:n sopimuksia olisi kohdeltava markkinataloustoimijatestin osana tehtävässä kannattavuusanalyysissä

| (138) | Ryanair on esittänyt konsulttiyrityksen laatiman selvityksen periaatteista, joita sen mielestä pitäisi soveltaa markkinataloustoimijan kannattavuutta koskevaan testiin, johon sisältyvät sekä Ryanairin ja lentoasemien väliset lentoasemapalvelusopimukset että AMS:n ja samojen lentoasemien väliset markkinointisopimukset (78). Ryanair korostaa, ettei tämä muuta sen kantaa siihen, että AMS-sopimuksiin ja lentoasemapalvelusopimuksiin olisi sovellettava erillisiä markkinataloustoimijatestejä. |
| --- | --- |

(138)

Ryanair on esittänyt konsulttiyrityksen laatiman selvityksen periaatteista, joita sen mielestä pitäisi soveltaa markkinataloustoimijan kannattavuutta koskevaan testiin, johon sisältyvät sekä Ryanairin ja lentoasemien väliset lentoasemapalvelusopimukset että AMS:n ja samojen lentoasemien väliset markkinointisopimukset (78). Ryanair korostaa, ettei tämä muuta sen kantaa siihen, että AMS-sopimuksiin ja lentoasemapalvelusopimuksiin olisi sovellettava erillisiä markkinataloustoimijatestejä.

78

| (139) | Mainitun selvityksen mukaan sopimusten yhteisessä kannattavuusanalyysissa AMS:n kanssa tehtyjen sopimusten tuottamat tulot olisi sisällytettävä tulopuolelle ja niiden aiheuttamat kustannukset menopuolelle. Selvityksessä ehdotetaan kassavirtaan perustuvaa menettelyä, jossa AMS:n menoja käsitellään ylimääräisinä toimintakuluina. Selvityksessä todetaan, että markkinointitoimet edistävät tuoteimagon arvon syntymistä ja vahvistumista, mikä on omiaan synnyttämään liiketoimintaa ja tuottoja paitsi markkinointisopimuksen voimassaolon aikana myös sen päätyttyä. Sopimus Ryanairin kanssa houkuttelisi muita lentoyhtiöitä lentoasemalle. Tämä puolestaan houkuttelisi kaupallisia toimijoita ja lisäisi lentoaseman muusta kuin lentotoiminnasta saatavia tuloja (79). Jos komissio arvioi sopimusten kannattavuutta yhdessä, nämä tuotot on otettava huomioon luokittelemalla AMS-sopimuksiin liittyvät kulut ylimääräisiksi toimintakuluiksi ja laskemalla lisätuotot AMS:lle suoritettujen maksujen vähentämisen jälkeen. |
| --- | --- |

(139)

Mainitun selvityksen mukaan sopimusten yhteisessä kannattavuusanalyysissa AMS:n kanssa tehtyjen sopimusten tuottamat tulot olisi sisällytettävä tulopuolelle ja niiden aiheuttamat kustannukset menopuolelle. Selvityksessä ehdotetaan kassavirtaan perustuvaa menettelyä, jossa AMS:n menoja käsitellään ylimääräisinä toimintakuluina. Selvityksessä todetaan, että markkinointitoimet edistävät tuoteimagon arvon syntymistä ja vahvistumista, mikä on omiaan synnyttämään liiketoimintaa ja tuottoja paitsi markkinointisopimuksen voimassaolon aikana myös sen päätyttyä. Sopimus Ryanairin kanssa houkuttelisi muita lentoyhtiöitä lentoasemalle. Tämä puolestaan houkuttelisi kaupallisia toimijoita ja lisäisi lentoaseman muusta kuin lentotoiminnasta saatavia tuloja (79). Jos komissio arvioi sopimusten kannattavuutta yhdessä, nämä tuotot on otettava huomioon luokittelemalla AMS-sopimuksiin liittyvät kulut ylimääräisiksi toimintakuluiksi ja laskemalla lisätuotot AMS:lle suoritettujen maksujen vähentämisen jälkeen.

79

| (140) | Lisäksi loppuarvo olisi sisällytettävä ennustettuun lisätuottoon lentopalvelusopimuksen lopussa, jotta sopimuksen voimassaolon päättymisen jälkeen kertyvä arvo voidaan kirjata. Loppuarvoa voitaisiin mukauttaa varovaisella arviolla siitä todennäköisyydestä, jolla sopimus Ryanairin kanssa uusitaan tai samanlaisista ehdoista sovitaan muiden lentoyhtiöiden kanssa. Näin olisi mahdollista arvioida AMS:n kanssa tehdystä sopimuksesta ja lentoasemapalvelusopimuksesta yhdessä syntyvien tuottojen alaraja, kun otetaan huomioon lisätuottojen epävarmuus lentoasemapalvelusopimuksen päättymisen jälkeen. |
| --- | --- |

(140)

Lisäksi loppuarvo olisi sisällytettävä ennustettuun lisätuottoon lentopalvelusopimuksen lopussa, jotta sopimuksen voimassaolon päättymisen jälkeen kertyvä arvo voidaan kirjata. Loppuarvoa voitaisiin mukauttaa varovaisella arviolla siitä todennäköisyydestä, jolla sopimus Ryanairin kanssa uusitaan tai samanlaisista ehdoista sovitaan muiden lentoyhtiöiden kanssa. Näin olisi mahdollista arvioida AMS:n kanssa tehdystä sopimuksesta ja lentoasemapalvelusopimuksesta yhdessä syntyvien tuottojen alaraja, kun otetaan huomioon lisätuottojen epävarmuus lentoasemapalvelusopimuksen päättymisen jälkeen.

| (141) | Selvityksessä esitetään tämän menetelmän tueksi yhteenveto tuloksista, joita on saatu mainonnan vaikutusta tuoteimagon arvoon selvittäneistä tutkimuksista. Tutkimuksissa on todettu, että mainonta voi vahvistaa tuoteimagon arvoa ja lisätä asiakasuskollisuutta. Lisäksi mainostaminen ryanair.com-verkkosivustolla lisää lentoaseman tuoteimagon näkyvyyttä. Erityisesti lentoliikenteensä kasvattamiseen pyrkivät pienehköt alueelliset lentoasemat voivat vahvistaa tuoteimagonsa arvoa tekemällä mainossopimuksia AMS:n kanssa (80). |
| --- | --- |

(141)

Selvityksessä esitetään tämän menetelmän tueksi yhteenveto tuloksista, joita on saatu mainonnan vaikutusta tuoteimagon arvoon selvittäneistä tutkimuksista. Tutkimuksissa on todettu, että mainonta voi vahvistaa tuoteimagon arvoa ja lisätä asiakasuskollisuutta. Lisäksi mainostaminen ryanair.com-verkkosivustolla lisää lentoaseman tuoteimagon näkyvyyttä. Erityisesti lentoliikenteensä kasvattamiseen pyrkivät pienehköt alueelliset lentoasemat voivat vahvistaa tuoteimagonsa arvoa tekemällä mainossopimuksia AMS:n kanssa (80).

ryanair.com

80

| (142) | Selvityksessä todetaan, että kassavirtaan perustuva menetelmä on toimivampi kuin markkina-arvomenetelmä, jossa AMS:lle suoritettavia maksuja käsitellään aineetonta käyttöomaisuutta (lentoaseman tuoteimagon arvo) koskevina pääomamenoina. Markkinointikustannukset aktivoidaan tällöin aineettomaan käyttöomaisuuteen. Tämän jälkeen ne poistetaan aineettoman käyttöomaisuuden käyttöaikana, ja lentoliikennesopimuksen ennakoituna päättymisajankohtana jäljellä on omaisuuden jäännösarvo. Tässä lähestymistavassa ei kuitenkaan oteta huomioon lentoaseman saamia lisäetuja lentoasemapalvelusopimuksen allekirjoittamisesta Ryanairin kanssa. Lisäksi aineettoman käyttöomaisuuden arvon arviointi on vaikeaa tuotemerkin kustannusten ja omaisuuden käyttöajan vuoksi. |
| --- | --- |

(142)

Selvityksessä todetaan, että kassavirtaan perustuva menetelmä on toimivampi kuin markkina-arvomenetelmä, jossa AMS:lle suoritettavia maksuja käsitellään aineetonta käyttöomaisuutta (lentoaseman tuoteimagon arvo) koskevina pääomamenoina. Markkinointikustannukset aktivoidaan tällöin aineettomaan käyttöomaisuuteen. Tämän jälkeen ne poistetaan aineettoman käyttöomaisuuden käyttöaikana, ja lentoliikennesopimuksen ennakoituna päättymisajankohtana jäljellä on omaisuuden jäännösarvo. Tässä lähestymistavassa ei kuitenkaan oteta huomioon lentoaseman saamia lisäetuja lentoasemapalvelusopimuksen allekirjoittamisesta Ryanairin kanssa. Lisäksi aineettoman käyttöomaisuuden arvon arviointi on vaikeaa tuotemerkin kustannusten ja omaisuuden käyttöajan vuoksi.

| (143) | Lopuksi kassavirtaan perustuvan menetelmän väitetään olevan valtiontukea ja muuta kuin valtiontukea koskevan komission päätöksentekokäytännön mukainen. Tässä viitataan asiaan BayernLB (81), jossa komissio ilmoitti, että se käyttää osinkojen nykyarvomallia kassavirran arvioimisessa ja sen jälkeen antaa loppuarvon, joka perustuu ennakoituun osingon kasvuun. Sen lisäksi se viittasi marginaalien puristamiseen (ts. hintaruuvi) asiassa Telefónica (82), jossa komissio sisällytti loppuarvon diskontatun kassavirran analysointiinsa. |
| --- | --- |

(143)

Lopuksi kassavirtaan perustuvan menetelmän väitetään olevan valtiontukea ja muuta kuin valtiontukea koskevan komission päätöksentekokäytännön mukainen. Tässä viitataan asiaan BayernLB (81), jossa komissio ilmoitti, että se käyttää osinkojen nykyarvomallia kassavirran arvioimisessa ja sen jälkeen antaa loppuarvon, joka perustuu ennakoituun osingon kasvuun. Sen lisäksi se viittasi marginaalien puristamiseen (ts. hintaruuvi) asiassa Telefónica (82), jossa komissio sisällytti loppuarvon diskontatun kassavirran analysointiinsa.

81

82

6.2   AIRPORT MARKETING SERVICES -YRITYKSEN (AMS) HUOMAUTUKSET

| (144) | AMS määrittelee itsensä Ryanairin tytäryhtiöksi, jolla on todellinen liiketoiminnallinen tarkoitus ja joka perustettiin kehittämään toimintaa, joka ei kuulunut Ryanairin ydinliiketoimintaan. Ryanair myy sen välityksellä mainostilaa verkkosivustollaan. Periaatteessa AMS:n markkinointisopimukset lentoasemien kanssa neuvotellaan ja tehdään erillään Ryanairin sopimuksista kyseisten lentoasemien kanssa. |
| --- | --- |

(144)

AMS määrittelee itsensä Ryanairin tytäryhtiöksi, jolla on todellinen liiketoiminnallinen tarkoitus ja joka perustettiin kehittämään toimintaa, joka ei kuulunut Ryanairin ydinliiketoimintaan. Ryanair myy sen välityksellä mainostilaa verkkosivustollaan. Periaatteessa AMS:n markkinointisopimukset lentoasemien kanssa neuvotellaan ja tehdään erillään Ryanairin sopimuksista kyseisten lentoasemien kanssa.

| (145) | AMS toteaa, ettei se ole saanut valtiontukea ja että lentoasema on toiminut AMS:n suhteen markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti. AMS väittää, että markkinataloussijoittajaperiaatetta noudatetaan, koska AMS:n tarjoaman mainostilan hinta ja volyymi, jossa sitä hankitaan, ei syrji julkisia ja yksityisiä mainostajia. Sekä julkiset että yksityiset tahot kilpailevat rajoitetusta mainostilasta sivustolla ryanair.com. |
| --- | --- |

(145)

AMS toteaa, ettei se ole saanut valtiontukea ja että lentoasema on toiminut AMS:n suhteen markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti. AMS väittää, että markkinataloussijoittajaperiaatetta noudatetaan, koska AMS:n tarjoaman mainostilan hinta ja volyymi, jossa sitä hankitaan, ei syrji julkisia ja yksityisiä mainostajia. Sekä julkiset että yksityiset tahot kilpailevat rajoitetusta mainostilasta sivustolla ryanair.com.

ryanair.com

| (146) | AMS toteaa, että markkinointisopimukset neuvoteltiin liiketoimintastrategian perusteella siten, että kaupallinen arvo oli markkinahintojen mukainen. Monet lentoasemat, myös alueelliset ja päälentoasemat, mainostavat Ryanairin tai muilla sivustoilla tuoteimagonsa lisäämiseksi. Tuoteimagon tunnettuuden lisääntyminen voi hyödyttää lentoasemia monilla tavoilla. Se voi esimerkiksi houkutella saapuvia matkustajia lentoyhtiöltä, jonka sivustolla lentoasema mainostaa. Saapuvat matkustajat tuottavat muita kuin lentotoimintaan liittyviä tuloja, koska ulkomaiset matkustajat käyttävät paljon todennäköisemmin rahaa lentoasemalla mm. matkamuistoihin, paikallisiin tuotteisiin, autonvuokraukseen ja ravintoloihin. Nämä tulot muodostavat lähes puolet lentoasemien muuhun kuin lentotoimintaan liittyvistä tuloista. |
| --- | --- |

(146)

AMS toteaa, että markkinointisopimukset neuvoteltiin liiketoimintastrategian perusteella siten, että kaupallinen arvo oli markkinahintojen mukainen. Monet lentoasemat, myös alueelliset ja päälentoasemat, mainostavat Ryanairin tai muilla sivustoilla tuoteimagonsa lisäämiseksi. Tuoteimagon tunnettuuden lisääntyminen voi hyödyttää lentoasemia monilla tavoilla. Se voi esimerkiksi houkutella saapuvia matkustajia lentoyhtiöltä, jonka sivustolla lentoasema mainostaa. Saapuvat matkustajat tuottavat muita kuin lentotoimintaan liittyviä tuloja, koska ulkomaiset matkustajat käyttävät paljon todennäköisemmin rahaa lentoasemalla mm. matkamuistoihin, paikallisiin tuotteisiin, autonvuokraukseen ja ravintoloihin. Nämä tulot muodostavat lähes puolet lentoasemien muuhun kuin lentotoimintaan liittyvistä tuloista.

| (147) | Tämä koskee erityisesti AOC:tä, jolla ei ole ollut säännöllistä matkustajaliikennettä ennen kuin Ryanair aloitti liikennöinnin reitillä Altenburg–Lontoo. Toimintaa, joka oli omiaan tuottamaan muuhun kuin lentotoimintaan liittyviä tuloja, ei ollut tuolloin kehitetty. Markkinointitoiminta oli siksi erityisen tärkeää, jotta saapuvien matkustajien osuus maksimoitaisiin matkustajien kokonaismäärässä, johon Ryanair oli sitoutunut, ja jotta kannustettaisiin kehittämään lentoasemalla muuta kuin lentotoimintaan liittyvää kaupallista toimintaa. |
| --- | --- |

(147)

Tämä koskee erityisesti AOC:tä, jolla ei ole ollut säännöllistä matkustajaliikennettä ennen kuin Ryanair aloitti liikennöinnin reitillä Altenburg–Lontoo. Toimintaa, joka oli omiaan tuottamaan muuhun kuin lentotoimintaan liittyviä tuloja, ei ollut tuolloin kehitetty. Markkinointitoiminta oli siksi erityisen tärkeää, jotta saapuvien matkustajien osuus maksimoitaisiin matkustajien kokonaismäärässä, johon Ryanair oli sitoutunut, ja jotta kannustettaisiin kehittämään lentoasemalla muuta kuin lentotoimintaan liittyvää kaupallista toimintaa.

| (148) | Ryanairin verkkosivustolla on erityisen arvokkaita markkinointiominaisuuksia: se on yksi suosituimmista matkailusivustoista maailmassa; Ryanairin tuoteimago ja sivuston osoite tunnetaan hyvin; sen sisältö on houkutteleva, ja poistumisprosentti on vain [...] *; kunkin verkkosivustolla käynnin keskimääräinen kesto on erittäin pitkä ja sivuston erityisenä kohderyhmänä ovat lentoaseman mahdolliset matkustajat. Nämä verkkosivuston ominaisuudet heijastuvat AOC:n perimiin markkinointimaksuihin. |
| --- | --- |

(148)

Ryanairin verkkosivustolla on erityisen arvokkaita markkinointiominaisuuksia: se on yksi suosituimmista matkailusivustoista maailmassa; Ryanairin tuoteimago ja sivuston osoite tunnetaan hyvin; sen sisältö on houkutteleva, ja poistumisprosentti on vain [...] *; kunkin verkkosivustolla käynnin keskimääräinen kesto on erittäin pitkä ja sivuston erityisenä kohderyhmänä ovat lentoaseman mahdolliset matkustajat. Nämä verkkosivuston ominaisuudet heijastuvat AOC:n perimiin markkinointimaksuihin.

| (149) | AMS toteaa, että sen markkinointimaksut vahvistettiin markkinahintojen mukaisesti. AMS ei tee eroa lentoasema-asiakkaiden ja muiden asiakkaiden välille. AMS:n perimät hinnat perustuvat objektiivisiin perusteisiin ja ne ilmoitetaan avoimesti sen verkkosivustolla (83). AMS:n AOC:ltä laskuttamat hinnat olivat sen mainoshinnaston mukaiset. Vertailun vuoksi lentoaseman yhden sivun mainos Daily Telegraph -sanomalehdessä maksaisi noin 2 385 000 euroa 45 päivältä (46 000 puntaa päivältä). Lisäksi AMS:n Ryanairin verkkosivustolla tarjoamat mainokset ovat kiinteitä, mutta monien muiden verkkosivustojen mainokset yleensä vaihtuvat. |
| --- | --- |

(149)

AMS toteaa, että sen markkinointimaksut vahvistettiin markkinahintojen mukaisesti. AMS ei tee eroa lentoasema-asiakkaiden ja muiden asiakkaiden välille. AMS:n perimät hinnat perustuvat objektiivisiin perusteisiin ja ne ilmoitetaan avoimesti sen verkkosivustolla (83). AMS:n AOC:ltä laskuttamat hinnat olivat sen mainoshinnaston mukaiset. Vertailun vuoksi lentoaseman yhden sivun mainos Daily Telegraph -sanomalehdessä maksaisi noin 2 385 000 euroa 45 päivältä (46 000 puntaa päivältä). Lisäksi AMS:n Ryanairin verkkosivustolla tarjoamat mainokset ovat kiinteitä, mutta monien muiden verkkosivustojen mainokset yleensä vaihtuvat.

83

Daily Telegraph

| (150) | AMS:n kanssa tehdyn vuoden 2008 markkinointisopimuksen perusteella kahdeksi vuodeksi tarjottu palvelu mahdollisti sen, että lentoasema maksoi mainospalveluista verkkosivuston vuoden 2007 kävijämäärän perusteella. Samoin vuoden 2010 markkinointisopimus perustui olettamuksiin verkkosivuston kävijämääristä vuonna 2009. Saatavilla olevat aikaisemmat tiedot osoittavat, että Ryanairin verkkosivuston kävijämäärä on lisääntynyt merkittävästi viime vuosina. |
| --- | --- |

(150)

AMS:n kanssa tehdyn vuoden 2008 markkinointisopimuksen perusteella kahdeksi vuodeksi tarjottu palvelu mahdollisti sen, että lentoasema maksoi mainospalveluista verkkosivuston vuoden 2007 kävijämäärän perusteella. Samoin vuoden 2010 markkinointisopimus perustui olettamuksiin verkkosivuston kävijämääristä vuonna 2009. Saatavilla olevat aikaisemmat tiedot osoittavat, että Ryanairin verkkosivuston kävijämäärä on lisääntynyt merkittävästi viime vuosina.

| (151) | AMS tulee siihen johtopäätökseen, että se ei ole saanut valtiontukea ja että Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH on toiminut liiketoimissaan sen kanssa markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(151)

AMS tulee siihen johtopäätökseen, että se ei ole saanut valtiontukea ja että Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH on toiminut liiketoimissaan sen kanssa markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti.

6.3   LUFTHANSAN HUOMAUTUKSET

| (152) | Lufthansa toteaa, että Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n vuoden 2010 ja 2011 vuosikertomusten perusteella vuositappiot olivat 567 000 euroa vuonna 2010 ja 437 000 euroa vuonna 2011, mikä osoittaa, ettei yritys ole julkisesta tuesta huolimatta vielä kannattava. Lufthansan mukaan osakkeenomistajien vuosimaksut suoritetaan kahdessa eri muodossa:






  a) | Altenburger Landin piirikunnan vuoden 2014 talousarviosuunnitelmassa todetaan, että Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH sai vuosittain lisärahoitusta 228 000 euroa sen yhtiöjärjestyksen 24 §:n nojalla. |
| --- | --- | --- |

(152)

Lufthansa toteaa, että Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n vuoden 2010 ja 2011 vuosikertomusten perusteella vuositappiot olivat 567 000 euroa vuonna 2010 ja 437 000 euroa vuonna 2011, mikä osoittaa, ettei yritys ole julkisesta tuesta huolimatta vielä kannattava. Lufthansan mukaan osakkeenomistajien vuosimaksut suoritetaan kahdessa eri muodossa:

a)

Altenburger Landin piirikunnan vuoden 2014 talousarviosuunnitelmassa todetaan, että Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH sai vuosittain lisärahoitusta 228 000 euroa sen yhtiöjärjestyksen 24 §:n nojalla.

| b) | Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH sai myös tukea, jota sen ei tarvitse maksaa takaisin, yhteensä 2 406 000 euroa vuosina 2009–2011. Vuosikertomusten mukaan näillä turvataan yhtiön maksukyky. Rahoitusta myönnetään myös vuonna 2014 Altenburger Landin piirikunnan talousarvion mukaan (350 000 euroa vuonna 2014). Kaiken kaikkiaan osakkeenomistajien osuus oli 409 000 euroa vuonna 2014 ja 174 000 euroa vuonna 2013. |
| --- | --- |

b)

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH sai myös tukea, jota sen ei tarvitse maksaa takaisin, yhteensä 2 406 000 euroa vuosina 2009–2011. Vuosikertomusten mukaan näillä turvataan yhtiön maksukyky. Rahoitusta myönnetään myös vuonna 2014 Altenburger Landin piirikunnan talousarvion mukaan (350 000 euroa vuonna 2014). Kaiken kaikkiaan osakkeenomistajien osuus oli 409 000 euroa vuonna 2014 ja 174 000 euroa vuonna 2013.

| (153) | Lufthansa toteaa käynnissä olevien tutkimusten osalta, että infrastruktuuri on ilmeisesti rakennettu yksinomaan Ryanairia varten, kuten sopimuksessa Ryanairin kanssa sovittiin. Lufthansa toteaa, että yksityinen sijoittaja olisi voinut toimia tällä tavalla vain, jos Ryanair olisi vastineeksi sitoutunut liikennöimään lentoasemalle tietyn vuosimäärän ajan. |
| --- | --- |

(153)

Lufthansa toteaa käynnissä olevien tutkimusten osalta, että infrastruktuuri on ilmeisesti rakennettu yksinomaan Ryanairia varten, kuten sopimuksessa Ryanairin kanssa sovittiin. Lufthansa toteaa, että yksityinen sijoittaja olisi voinut toimia tällä tavalla vain, jos Ryanair olisi vastineeksi sitoutunut liikennöimään lentoasemalle tietyn vuosimäärän ajan.

| (154) | Lufthansa väittää myös, että Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle myönnettiin vuosina 2003–2011 julkista pelastustukea, koska lentoasemamaksut eivät riittäneet toimintakustannusten kattamiseen. Lufthansa määrittelee yhtiön ”vaikeuksissa olevaksi yritykseksi” valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annettujen yhteisön suuntaviivojen (84) mukaisesti; näitä suuntaviivoja ei noudatettu, koska tukea ei ilmoitettu. Tästä syystä tuki ei sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(154)

Lufthansa väittää myös, että Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle myönnettiin vuosina 2003–2011 julkista pelastustukea, koska lentoasemamaksut eivät riittäneet toimintakustannusten kattamiseen. Lufthansa määrittelee yhtiön ”vaikeuksissa olevaksi yritykseksi” valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annettujen yhteisön suuntaviivojen (84) mukaisesti; näitä suuntaviivoja ei noudatettu, koska tukea ei ilmoitettu. Tästä syystä tuki ei sovellu sisämarkkinoille.

84

| (155) | Lufthansa huomauttaa lentoasemamaksujen ja markkinointituen osalta, että Ryanairille myönnettiin merkittäviä tukia edullisten maksujen ja markkinointituen kautta. Lufthansa väittää, etteivät nämä edut sovi sisämarkkinoille, koska vuoden 2005 suuntaviivojen soveltuvuuskriteereitä ei voida soveltaa, sillä ne eivät koske tapauksia, joissa tarjotaan pysyvää ja jatkuvaa toimintatukea. Vuoden 2014 suuntaviivoja ei voida soveltaa myöskään siksi, että ne koskevat vain lentoyhtiöiden käynnistystukea, joka on ilmoitettu tai myönnetty suuntaviivojen voimaantulon jälkeen. Vaikka vuoden 2014 suuntaviivoja voitaisiin soveltaa, lentoyhtiöille myönnetyn käynnistystuen sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat kriteerit eivät täyttyisi. |
| --- | --- |

(155)

Lufthansa huomauttaa lentoasemamaksujen ja markkinointituen osalta, että Ryanairille myönnettiin merkittäviä tukia edullisten maksujen ja markkinointituen kautta. Lufthansa väittää, etteivät nämä edut sovi sisämarkkinoille, koska vuoden 2005 suuntaviivojen soveltuvuuskriteereitä ei voida soveltaa, sillä ne eivät koske tapauksia, joissa tarjotaan pysyvää ja jatkuvaa toimintatukea. Vuoden 2014 suuntaviivoja ei voida soveltaa myöskään siksi, että ne koskevat vain lentoyhtiöiden käynnistystukea, joka on ilmoitettu tai myönnetty suuntaviivojen voimaantulon jälkeen. Vaikka vuoden 2014 suuntaviivoja voitaisiin soveltaa, lentoyhtiöille myönnetyn käynnistystuen sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat kriteerit eivät täyttyisi.

6.4   BUNDESVERBAND DER DEUTSCHEN FLUGGESELLSCHAFENIN HUOMAUTUKSET

| (156) | Bundesverband der Deutschen Fluggesellschafen (Saksan lentoyhtiöiden liitto), jäljempänä ’BDF’, ei hyväksy vuoden 2014 suuntaviivojen soveltamista ilmoittamattomaan toimintatukeen, jota on myönnetty ennen suuntaviivojen julkaisemista, koska tällainen soveltaminen rikkoisi tavoitetta estää kilpailun vääristyminen ja luoda tasapuoliset toimintaedellytykset sisämarkkinoilla. BDF:n mukaan tällainen soveltaminen merkitsisi etua yrityksille, jotka toimivat ennen 4 päivänä huhtikuuta 2014 voimassa olleita suuntaviivoja noudattaen. Se katsoo, että uudet suuntaviivat laillistaisivat laittomat toimintatavat takautuvasti. Käynnistystuki Ryanairille ja investointituki Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle pitäisi sen vuoksi arvioida ilmoittamattomaksi tueksi kyseisenä ajankohtana voimassa olleen lainsäädännön perusteella. |
| --- | --- |

(156)

Bundesverband der Deutschen Fluggesellschafen (Saksan lentoyhtiöiden liitto), jäljempänä ’BDF’, ei hyväksy vuoden 2014 suuntaviivojen soveltamista ilmoittamattomaan toimintatukeen, jota on myönnetty ennen suuntaviivojen julkaisemista, koska tällainen soveltaminen rikkoisi tavoitetta estää kilpailun vääristyminen ja luoda tasapuoliset toimintaedellytykset sisämarkkinoilla. BDF:n mukaan tällainen soveltaminen merkitsisi etua yrityksille, jotka toimivat ennen 4 päivänä huhtikuuta 2014 voimassa olleita suuntaviivoja noudattaen. Se katsoo, että uudet suuntaviivat laillistaisivat laittomat toimintatavat takautuvasti. Käynnistystuki Ryanairille ja investointituki Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle pitäisi sen vuoksi arvioida ilmoittamattomaksi tueksi kyseisenä ajankohtana voimassa olleen lainsäädännön perusteella.

7.   SAKSAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSISTA

SAKSAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSISTA

7.1   SAKSAN HUOMAUTUKSET RYANAIRIN HUOMAUTUKSIIN

| (157) | Saksa huomauttaa konsulttiyrityksen selvityksestä, että siinä annetaan ymmärtää, että Germanwings liikennöisi AOC:lle. Saksa kuitenkin todistaa, ettei Germanwings ole koskaan liikennöinyt kyseiselle lentoasemalle. |
| --- | --- |

(157)

Saksa huomauttaa konsulttiyrityksen selvityksestä, että siinä annetaan ymmärtää, että Germanwings liikennöisi AOC:lle. Saksa kuitenkin todistaa, ettei Germanwings ole koskaan liikennöinyt kyseiselle lentoasemalle.

| (158) | Saksa toteaa Ryanairin huomautuksista, etteivät Thüringenin osavaltion viranomaiset ole osallistuneet lentoaseman ja Ryanairin/AMS:n välisiin neuvotteluihin sopimusten tekemisestä. |
| --- | --- |

(158)

Saksa toteaa Ryanairin huomautuksista, etteivät Thüringenin osavaltion viranomaiset ole osallistuneet lentoaseman ja Ryanairin/AMS:n välisiin neuvotteluihin sopimusten tekemisestä.

| (159) | Ryanairin ja AOC:n välisten markkinointisopimusten osalta Saksa tukee täysin Ryanairin kantaa, jonka mukaan markkinointisopimukset ovat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia ja ne eivät ole näin ollen valtiontukea. Saksa yhtyy erityisesti Ryanairin 20 päivänä joulukuuta 2013 toimittaman konsulttiyrityksen viimeisen selvityksen päätelmään ja toteaa, että AMS:lle/Ryanairille suoritetut maksut olivat tarjotun palvelun kannalta asianmukaisia, koska kyse oli liiketoimea koskevasta normaalista palvelusopimuksesta. |
| --- | --- |

(159)

Ryanairin ja AOC:n välisten markkinointisopimusten osalta Saksa tukee täysin Ryanairin kantaa, jonka mukaan markkinointisopimukset ovat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia ja ne eivät ole näin ollen valtiontukea. Saksa yhtyy erityisesti Ryanairin 20 päivänä joulukuuta 2013 toimittaman konsulttiyrityksen viimeisen selvityksen päätelmään ja toteaa, että AMS:lle/Ryanairille suoritetut maksut olivat tarjotun palvelun kannalta asianmukaisia, koska kyse oli liiketoimea koskevasta normaalista palvelusopimuksesta.

7.2   SAKSAN HUOMAUTUKSET LUFTHANSAN HUOMAUTUKSIIN

| (160) | Saksa väittää, etteivät Lufthansan huomautukset lisää mitään uutta tietoa meneillään oleviin tutkimuksiin ja että komissiolla on jo kaikki tarvittavat tiedot tässä asiassa. |
| --- | --- |

(160)

Saksa väittää, etteivät Lufthansan huomautukset lisää mitään uutta tietoa meneillään oleviin tutkimuksiin ja että komissiolla on jo kaikki tarvittavat tiedot tässä asiassa.

| (161) | Saksa torjuu useita Lufthansan lausuntoja, jotka ovat sen mielestä virheellisiä.






  a) | Saksan mukaan AOC:tä ei ole rakennettu eikä se toimi yksinomaan Ryanairia varten. Saksa viittaa tältä osin huomautuksiinsa ja Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n pitkän aikavälin investointisuunnitelmaan. |
| --- | --- | --- |

(161)

Saksa torjuu useita Lufthansan lausuntoja, jotka ovat sen mielestä virheellisiä.

a)

Saksan mukaan AOC:tä ei ole rakennettu eikä se toimi yksinomaan Ryanairia varten. Saksa viittaa tältä osin huomautuksiinsa ja Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n pitkän aikavälin investointisuunnitelmaan.

| b) | Saksa korostaa myös, että infrastruktuuri on avoin kaikille käyttäjille syrjimättömällä tavalla. Air Berlin ja Air Omega ovat myös käyttäneet lentoasemaa säännöllisesti vuodesta 2001 lähtien. |
| --- | --- |

b)

Saksa korostaa myös, että infrastruktuuri on avoin kaikille käyttäjille syrjimättömällä tavalla. Air Berlin ja Air Omega ovat myös käyttäneet lentoasemaa säännöllisesti vuodesta 2001 lähtien.

| c) | Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n tulokset parantuivat Ryanairin kanssa tehtyjen sopimusten ansiosta. Siksi yksityinen sijoittaja olisi myös tehnyt tällaisia sopimuksia. |
| --- | --- |

c)

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n tulokset parantuivat Ryanairin kanssa tehtyjen sopimusten ansiosta. Siksi yksityinen sijoittaja olisi myös tehnyt tällaisia sopimuksia.

| d) | Tällaiset päätökset ovat tavanomaisia Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n kaltaisille yrityksille. Esimerkiksi vuonna 2008 ja 2009 tarkistettiin, voisiko ohjaajakoulutusta tarjoava yritys aloittaa toiminnan AOC:llä, mutta sopimusta ei tehty, koska yrityksen infrastruktuurivaatimuksia ei voitu tuolloin täyttää. Toinen esimerkki on joulukuussa 2010 tehty päätös olla tekemättä uusia sopimuksia Ryanairin kanssa. |
| --- | --- |

d)

Tällaiset päätökset ovat tavanomaisia Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n kaltaisille yrityksille. Esimerkiksi vuonna 2008 ja 2009 tarkistettiin, voisiko ohjaajakoulutusta tarjoava yritys aloittaa toiminnan AOC:llä, mutta sopimusta ei tehty, koska yrityksen infrastruktuurivaatimuksia ei voitu tuolloin täyttää. Toinen esimerkki on joulukuussa 2010 tehty päätös olla tekemättä uusia sopimuksia Ryanairin kanssa.

| e) | Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n liiketoimintamalli muutettiin yleisilmailuun KE-Consultin tutkimuksen perusteella. Tämä vähensi julkisen rahoituksen tarvetta. |
| --- | --- |

e)

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n liiketoimintamalli muutettiin yleisilmailuun KE-Consultin tutkimuksen perusteella. Tämä vähensi julkisen rahoituksen tarvetta.

| (162) | Saksa toteaa myös, että julkista rahoitusta voidaan vähentää edelleen, koska Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n hallintoneuvosto päätti joulukuussa 2013 yksityisen sijoittajan mukaan ottamisesta. Kun lisäksi otetaan huomioon, ettei lentoasemalla liikennöidä enää uuden toimintamallin vuoksi tilaus- tai reittilentoja, AOC:n pitäisi pian jäädä valtiontukisääntöjen soveltamisalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(162)

Saksa toteaa myös, että julkista rahoitusta voidaan vähentää edelleen, koska Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n hallintoneuvosto päätti joulukuussa 2013 yksityisen sijoittajan mukaan ottamisesta. Kun lisäksi otetaan huomioon, ettei lentoasemalla liikennöidä enää uuden toimintamallin vuoksi tilaus- tai reittilentoja, AOC:n pitäisi pian jäädä valtiontukisääntöjen soveltamisalan ulkopuolelle.

| (163) | Saksa väittää, että vuoden 2005 suuntaviivojen perusteella AOC kuuluu lentoasemien luokkaan D, jolla vuotuinen matkustajamäärä on enintään 150 000 matkustajaa. Lentoasema on siten liian pieni kilpailemaan muiden lentoasemien kanssa tai vääristämään kilpailua. Siksi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ei aiheudu vaikutuksia. Saksa kiistää Lufthansan väitteet Ryanairille myönnetystä tuesta. Saksa kiistää myös väitteen, että Ryanairille myönnettiin tukea lentokenttämaksujen ja markkinointituen välityksellä ja viittaa asiassa aiemmin esittämiinsä huomautuksiin. |
| --- | --- |

(163)

Saksa väittää, että vuoden 2005 suuntaviivojen perusteella AOC kuuluu lentoasemien luokkaan D, jolla vuotuinen matkustajamäärä on enintään 150 000 matkustajaa. Lentoasema on siten liian pieni kilpailemaan muiden lentoasemien kanssa tai vääristämään kilpailua. Siksi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ei aiheudu vaikutuksia. Saksa kiistää Lufthansan väitteet Ryanairille myönnetystä tuesta. Saksa kiistää myös väitteen, että Ryanairille myönnettiin tukea lentokenttämaksujen ja markkinointituen välityksellä ja viittaa asiassa aiemmin esittämiinsä huomautuksiin.

| (164) | Lopuksi Saksa viittaa komission 19 päivänä tammikuuta 2005 esittämään lehdistötiedotteeseen (85), jossa vahvistetaan, että alueellisten lentokenttien rakentamisen ja kehittämisen tukijärjestelmä rakenteellisesti ja taloudellisesti heikoilla alueilla soveltuu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(164)

Lopuksi Saksa viittaa komission 19 päivänä tammikuuta 2005 esittämään lehdistötiedotteeseen (85), jossa vahvistetaan, että alueellisten lentokenttien rakentamisen ja kehittämisen tukijärjestelmä rakenteellisesti ja taloudellisesti heikoilla alueilla soveltuu sisämarkkinoille.

85

8.   ARVIOINTI

ARVIOINTI

8.1   TUEN OLEMASSAOLO

| (165) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(165)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (166) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt perusteet ovat kumulatiivisia. Sen määrittämiseksi, ovatko toimenpiteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, on tutkittava, täyttyvätkö kaikki seuraavat edellytykset. Rahoitustuen on






  a) | oltava valtion myöntämää tukea tai se on myönnettävä valtion varoista; |
| --- | --- | --- |

(166)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt perusteet ovat kumulatiivisia. Sen määrittämiseksi, ovatko toimenpiteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, on tutkittava, täyttyvätkö kaikki seuraavat edellytykset. Rahoitustuen on

a)

oltava valtion myöntämää tukea tai se on myönnettävä valtion varoista;

| b) | suosittava tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja; |
| --- | --- |

b)

suosittava tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja;

| c) | vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua ja |
| --- | --- |

c)

vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua ja

| d) | vaikutettava jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

d)

vaikutettava jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

Yrityksen ja taloudellisen toiminnan käsitteet

Yrityksen ja taloudellisen toiminnan käsitteet

| (167) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komission on ensin määritettävä, onko Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys. Yrityksen käsite kattaa kaikki taloudellista toimintaa harjoittavat yksiköt riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta ja rahoitustavasta (86). Taloudellista toimintaa on kaikki toiminta, jossa tavaroita tai palveluja tarjotaan tietyillä markkinoilla (87). |
| --- | --- |

(167)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komission on ensin määritettävä, onko Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys. Yrityksen käsite kattaa kaikki taloudellista toimintaa harjoittavat yksiköt riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta ja rahoitustavasta (86). Taloudellista toimintaa on kaikki toiminta, jossa tavaroita tai palveluja tarjotaan tietyillä markkinoilla (87).

86

87

| (168) | Unionin tuomioistuin vahvisti Leipzig-Hallen lentoasemaa koskevassa tuomiossa, että lentoasematoiminnan harjoittaminen kaupallisiin tarkoituksiin ja lentoasemainfrastruktuurin rakentaminen ovat taloudellista toimintaa (88). Kun lentoaseman pitäjä harjoittaa taloudellista toimintaa tarjoamalla lentoasemapalveluja korvausta vastaan, lentoaseman pitäjä katsotaan oikeudellisesta muodostaan tai rahoitustavastaan riippumatta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi yritykseksi, ja sopimuksessa vahvistettuja valtiontukisääntöjä voidaan siten soveltaa valtion lentoaseman pitäjälle myöntämiin tai valtion varoista myönnettyihin etuihin (89). |
| --- | --- |

(168)

Unionin tuomioistuin vahvisti Leipzig-Hallen lentoasemaa koskevassa tuomiossa, että lentoasematoiminnan harjoittaminen kaupallisiin tarkoituksiin ja lentoasemainfrastruktuurin rakentaminen ovat taloudellista toimintaa (88). Kun lentoaseman pitäjä harjoittaa taloudellista toimintaa tarjoamalla lentoasemapalveluja korvausta vastaan, lentoaseman pitäjä katsotaan oikeudellisesta muodostaan tai rahoitustavastaan riippumatta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi yritykseksi, ja sopimuksessa vahvistettuja valtiontukisääntöjä voidaan siten soveltaa valtion lentoaseman pitäjälle myöntämiin tai valtion varoista myönnettyihin etuihin (89).

88

89

| (169) | Komissio huomauttaa, että lentoasema-alan markkinavoimien asteittaisen kehityksen vuoksi ei ole mahdollista määrittää tarkkaa päivämäärää, josta alkaen lentoaseman rakentaminen ja toiminta on katsottava taloudelliseksi toiminnaksi. Unionin tuomioistuimet ovat kuitenkin tunnustaneet lentoasematoimintojen luonteen kehittymisen. Leipzig/Hallen lentoasemaa koskevassa tuomiossa unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että vuodesta 2000 alkaen lentoasemien infrastruktuurin rahoitusta ei ole enää ollut syytä jättää valtiontukisääntöjen soveltamisen ulkopuolelle. Näin ollen lentoasemainfrastruktuurin rakentaminen ja sen toiminnan harjoittaminen on asiassa Aéroports de Paris annetun tuomion päivämäärästä (12 päivästä joulukuuta 2000) alkaen katsottava taloudelliseksi toiminnaksi. |
| --- | --- |

(169)

Komissio huomauttaa, että lentoasema-alan markkinavoimien asteittaisen kehityksen vuoksi ei ole mahdollista määrittää tarkkaa päivämäärää, josta alkaen lentoaseman rakentaminen ja toiminta on katsottava taloudelliseksi toiminnaksi. Unionin tuomioistuimet ovat kuitenkin tunnustaneet lentoasematoimintojen luonteen kehittymisen. Leipzig/Hallen lentoasemaa koskevassa tuomiossa unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että vuodesta 2000 alkaen lentoasemien infrastruktuurin rahoitusta ei ole enää ollut syytä jättää valtiontukisääntöjen soveltamisen ulkopuolelle. Näin ollen lentoasemainfrastruktuurin rakentaminen ja sen toiminnan harjoittaminen on asiassa Aéroports de Paris annetun tuomion päivämäärästä (12 päivästä joulukuuta 2000) alkaen katsottava taloudelliseksi toiminnaksi.

Aéroports de Paris

| (170) | Kuten johdanto-osan 168–169 kappaleessa todetaan, lentoaseman toiminnan harjoittaminen on taloudellista toimintaa. Toisaalta lentoasemat kilpailevat keskenään lentoyhtiöiden ja niiden lentoliikenteen (matkustajat ja rahti) houkuttelemisessa, ja toisaalta lentoaseman pitäjät voivat kilpailla keskenään tietyn lentoaseman saamisesta pidettäväksi. Lisäksi myös lentoasemat, joilla ei ole sama vaikutusalue ja jotka voivat sijaita jopa eri jäsenvaltioissa, voivat kilpailla keskenään erityisesti halpalentoyhtiöiden ja tilauslentoyhtiöiden houkuttelemisessa. |
| --- | --- |

(170)

Kuten johdanto-osan 168–169 kappaleessa todetaan, lentoaseman toiminnan harjoittaminen on taloudellista toimintaa. Toisaalta lentoasemat kilpailevat keskenään lentoyhtiöiden ja niiden lentoliikenteen (matkustajat ja rahti) houkuttelemisessa, ja toisaalta lentoaseman pitäjät voivat kilpailla keskenään tietyn lentoaseman saamisesta pidettäväksi. Lisäksi myös lentoasemat, joilla ei ole sama vaikutusalue ja jotka voivat sijaita jopa eri jäsenvaltioissa, voivat kilpailla keskenään erityisesti halpalentoyhtiöiden ja tilauslentoyhtiöiden houkuttelemisessa.

| (171) | Komissio toteaa, että lentoaseman pitäjä Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n lentoasemayhtiö aikoo harjoittaa tässä päätöksessä tarkasteltavana olevan infrastruktuurin toimintaa kaupallisiin tarkoituksiin. Koska lentoaseman pitäjä perii infrastruktuurin käyttäjiltä sen käyttämisestä maksun, infrastruktuuri on kaupallisesti hyödynnettävissä. Näin ollen kyseistä infrastruktuuria käyttävä yksikkö on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys. |
| --- | --- |

(171)

Komissio toteaa, että lentoaseman pitäjä Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n lentoasemayhtiö aikoo harjoittaa tässä päätöksessä tarkasteltavana olevan infrastruktuurin toimintaa kaupallisiin tarkoituksiin. Koska lentoaseman pitäjä perii infrastruktuurin käyttäjiltä sen käyttämisestä maksun, infrastruktuuri on kaupallisesti hyödynnettävissä. Näin ollen kyseistä infrastruktuuria käyttävä yksikkö on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys.

Yleisen edun piiriin kuuluvat toiminnot

Yleisen edun piiriin kuuluvat toiminnot

| (172) | Kaikki lentoaseman pitäjän toiminnot eivät kuitenkaan välttämättä ole luonteeltaan taloudellisia (90). Unionin tuomioistuin (91) on todennut, että toiminta, joka kuuluu tavallisesti julkista valtaa käyttävän valtion vastuulle, ei ole luonteeltaan taloudellista eikä siten kuulu valtiontukisääntöjen soveltamisalaan. Tällaiseen toimintaan kuuluvat esimerkiksi turvatoimet, lennonjohto, poliisi ja tulli. Toimintaan annetun rahoituksen tulee rajoittua ainoastaan toiminnasta aiheutuvien kustannusten korvaamiseen, eikä sitä saa siirtää muun taloudellisen toiminnan hyväksi (92). |
| --- | --- |

(172)

Kaikki lentoaseman pitäjän toiminnot eivät kuitenkaan välttämättä ole luonteeltaan taloudellisia (90). Unionin tuomioistuin (91) on todennut, että toiminta, joka kuuluu tavallisesti julkista valtaa käyttävän valtion vastuulle, ei ole luonteeltaan taloudellista eikä siten kuulu valtiontukisääntöjen soveltamisalaan. Tällaiseen toimintaan kuuluvat esimerkiksi turvatoimet, lennonjohto, poliisi ja tulli. Toimintaan annetun rahoituksen tulee rajoittua ainoastaan toiminnasta aiheutuvien kustannusten korvaamiseen, eikä sitä saa siirtää muun taloudellisen toiminnan hyväksi (92).

90

91

92

| (173) | Siksi yleisen edun piiriin kuuluvan toiminnan tai tähän toimintaan suoraan liittyvän infrastruktuurin rahoitus ei yleensä ole valtiontukea (93). Sellaiset lentoasematoiminnot kuin lennonjohto, poliisi, tulli, palontorjunta ja toimet, jotka ovat tarpeen siviili-ilmailun suojelemiseksi siihen kohdistuvilta laittomilta teoilta, ja investoinnit, jotka liittyvät näiden toimien harjoittamisessa tarvittavaan infrastruktuuriin ja laitteisiin, eivät yleensä ole luonteeltaan taloudellisia (94). |
| --- | --- |

(173)

Siksi yleisen edun piiriin kuuluvan toiminnan tai tähän toimintaan suoraan liittyvän infrastruktuurin rahoitus ei yleensä ole valtiontukea (93). Sellaiset lentoasematoiminnot kuin lennonjohto, poliisi, tulli, palontorjunta ja toimet, jotka ovat tarpeen siviili-ilmailun suojelemiseksi siihen kohdistuvilta laittomilta teoilta, ja investoinnit, jotka liittyvät näiden toimien harjoittamisessa tarvittavaan infrastruktuuriin ja laitteisiin, eivät yleensä ole luonteeltaan taloudellisia (94).

93

94

| (174) | Taloudellisen toiminnan harjoittamiseen läheisesti liittyvän ei-taloudellisen toiminnan julkinen rahoitus ei kuitenkaan saa aiheuttaa perusteetonta syrjintää lentoyhtiöiden ja lentoasemien pitäjien välillä. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan onkin kyse edusta silloin, kun viranomaiset vapauttavat yritykset kustannuksista, jotka ovat olennainen osa niiden taloudellista toimintaa (95). Jos tietyssä oikeusjärjestyksessä on tavallista, että lentoyhtiöt ja lentoaseman pitäjät vastaavat tiettyjen palvelujen kustannuksista, kun taas joidenkin muiden samaa palvelua saman viranomaisen lukuun tarjoavien lentoyhtiöiden tai lentoaseman pitäjien ei tarvitse vastata kyseisistä kustannuksista, viimeksi mainituille saattaa koitua etua, vaikka kyseisiä palveluja sinänsä pidettäisiin ei-taloudellisena toimintana. Siksi on välttämätöntä analysoida lentoaseman pitäjään sovellettavaa oikeudellista kehystä, jotta voidaan arvioida, edellytetäänkö siinä, että lentoaseman pitäjät tai lentoyhtiöt vastaavat joistakin sellaisista kustannuksista, jotka aiheutuvat niiden taloudellisen toiminnan harjoittamiseen olennaisesti liittyvistä ei-taloudellisista toiminnoista. |
| --- | --- |

(174)

Taloudellisen toiminnan harjoittamiseen läheisesti liittyvän ei-taloudellisen toiminnan julkinen rahoitus ei kuitenkaan saa aiheuttaa perusteetonta syrjintää lentoyhtiöiden ja lentoasemien pitäjien välillä. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan onkin kyse edusta silloin, kun viranomaiset vapauttavat yritykset kustannuksista, jotka ovat olennainen osa niiden taloudellista toimintaa (95). Jos tietyssä oikeusjärjestyksessä on tavallista, että lentoyhtiöt ja lentoaseman pitäjät vastaavat tiettyjen palvelujen kustannuksista, kun taas joidenkin muiden samaa palvelua saman viranomaisen lukuun tarjoavien lentoyhtiöiden tai lentoaseman pitäjien ei tarvitse vastata kyseisistä kustannuksista, viimeksi mainituille saattaa koitua etua, vaikka kyseisiä palveluja sinänsä pidettäisiin ei-taloudellisena toimintana. Siksi on välttämätöntä analysoida lentoaseman pitäjään sovellettavaa oikeudellista kehystä, jotta voidaan arvioida, edellytetäänkö siinä, että lentoaseman pitäjät tai lentoyhtiöt vastaavat joistakin sellaisista kustannuksista, jotka aiheutuvat niiden taloudellisen toiminnan harjoittamiseen olennaisesti liittyvistä ei-taloudellisista toiminnoista.

95

| (175) | Saksa selventää, että johdanto-osan 71 kappaleessa mainittuihin infrastruktuuri-investointeihin myönnetyt julkiset tuet liittyvät yksinomaan muuhun kuin taloudelliseen toimintaan. Saksan mukaan tällaiseen ei-taloudelliseen toimintaan sisältyvät turvatoimiin sekä yleiseen turvallisuuteen ja lentoturvallisuuteen tehtävät investoinnit. Saksa korostaa etenkin, että turvallisuuteen ja poliisitehtäviin liittyvät toimet, palontorjuntatoimet, yleinen ja operatiivinen turvallisuus, sääpalvelut ja lentoturvallisuus kuuluvat yleisen edun piiriin. |
| --- | --- |

(175)

Saksa selventää, että johdanto-osan 71 kappaleessa mainittuihin infrastruktuuri-investointeihin myönnetyt julkiset tuet liittyvät yksinomaan muuhun kuin taloudelliseen toimintaan. Saksan mukaan tällaiseen ei-taloudelliseen toimintaan sisältyvät turvatoimiin sekä yleiseen turvallisuuteen ja lentoturvallisuuteen tehtävät investoinnit. Saksa korostaa etenkin, että turvallisuuteen ja poliisitehtäviin liittyvät toimet, palontorjuntatoimet, yleinen ja operatiivinen turvallisuus, sääpalvelut ja lentoturvallisuus kuuluvat yleisen edun piiriin.

| (176) | Asiaa koskeva oikeudellinen kehys on määritelty etenkin Saksan lentoturvallisuuslain (Luftsicherheitsgesetz) 8 §:ssä, jossa säädetään lentoasemien turvatoimenpiteistä, ja lentoliikennelain (Luftverkehrsgesetz) 27c §:n 2 momentissa, jossa säädetään operatiivisen turvallisuuden, lennonjohdon ja lentoturvallisuustoimenpiteiden varmistamisesta. |
| --- | --- |

(176)

Asiaa koskeva oikeudellinen kehys on määritelty etenkin Saksan lentoturvallisuuslain (Luftsicherheitsgesetz) 8 §:ssä, jossa säädetään lentoasemien turvatoimenpiteistä, ja lentoliikennelain (Luftverkehrsgesetz) 27c §:n 2 momentissa, jossa säädetään operatiivisen turvallisuuden, lennonjohdon ja lentoturvallisuustoimenpiteiden varmistamisesta.

Luftsicherheitsgesetz

Luftverkehrsgesetz

| (177) | Komissio katsoo, että lentoturvallisuuslain 8 §:n mukaisten toimenpiteiden, lentoliikennelain 27c §:n 2 momentin mukaisten toimenpiteiden, sääpalvelujen ja palontorjuntatoimien voidaan lähtökohtaisesti katsoa kuuluvan yleisen edun piiriin. |
| --- | --- |

(177)

Komissio katsoo, että lentoturvallisuuslain 8 §:n mukaisten toimenpiteiden, lentoliikennelain 27c §:n 2 momentin mukaisten toimenpiteiden, sääpalvelujen ja palontorjuntatoimien voidaan lähtökohtaisesti katsoa kuuluvan yleisen edun piiriin.

| (178) | Sen sijaan pelkästään operatiiviseen turvallisuuteen liittyvien toimenpiteiden osalta komissio katsoo, että toiminnan turvallisuuden varmistaminen lentoasemalla on tavanomainen osa lentoaseman pitoon liittyvää toimintaa (96). Yksittäisistä toiminnoista ja kustannuksista jäljempänä esitetyn tarkemman selostuksen perusteella komissio toteaa, että turvallisuuden varmistamiseen lentoasemalla tarkoitetut toimenpiteet eivät ole yleisen edun piiriin kuuluvia toimintoja. Lentoasemaa pitävän yrityksen on varmistettava, että lentoaseman rakenteet, kuten kiitotie ja asematasot, ovat turvallisia. |
| --- | --- |

(178)

Sen sijaan pelkästään operatiiviseen turvallisuuteen liittyvien toimenpiteiden osalta komissio katsoo, että toiminnan turvallisuuden varmistaminen lentoasemalla on tavanomainen osa lentoaseman pitoon liittyvää toimintaa (96). Yksittäisistä toiminnoista ja kustannuksista jäljempänä esitetyn tarkemman selostuksen perusteella komissio toteaa, että turvallisuuden varmistamiseen lentoasemalla tarkoitetut toimenpiteet eivät ole yleisen edun piiriin kuuluvia toimintoja. Lentoasemaa pitävän yrityksen on varmistettava, että lentoaseman rakenteet, kuten kiitotie ja asematasot, ovat turvallisia.

96

| (179) | Komissio toteaa, että palontorjuntatoimiin liittyvien kustannusten korvaaminen kuuluu alueiden tehtäviin ja nämä kustannukset maksaa yleensä alueviranomainen. Tällaisten kustannusten korvaaminen rajoittuu kustannusten kattamiseen tarvittavaan määrään. |
| --- | --- |

(179)

Komissio toteaa, että palontorjuntatoimiin liittyvien kustannusten korvaaminen kuuluu alueiden tehtäviin ja nämä kustannukset maksaa yleensä alueviranomainen. Tällaisten kustannusten korvaaminen rajoittuu kustannusten kattamiseen tarvittavaan määrään.

| (180) | Saksan lentoliikennelain 27d §:ssä säädetään, että joillakin lentoasemilla lentoliikennelain 27c §:n mukaisiin lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteisiin liittyvät kustannukset kattaa valtio. Lentoliikennelain 27d §:n mukaan lentoasemat ovat ”hyväksyttyinä lentoasemina” oikeutettuja kustannusten korvaamiseen, jos liittovaltion liikenneministeriö on katsonut lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteiden olevan turvallisuussyistä ja liikennepoliittisten etujen vuoksi välttämättömiä (97). Saksalaiset lentoasemat, joita ei ole hyväksytty, eivät ole oikeutettuja lentoliikennelain 27d §:n mukaiseen kustannusten korvaamiseen, ja niiden on lähtökohtaisesti katettava lentoliikennelain 27c §:n momentissa säädettyihin toimenpiteisiin liittyvät kustannukset itse. Nämä kustannukset liittyvät olennaisesti lentoasemien toimintaan. Koska joidenkin lentoasemien on vastattava näistä kustannuksista itse mutta toisten ei, viimeksi mainitut voivat saada etua, vaikka lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteitä ei voidakaan pitää taloudellisena toimintana. Komissio panee merkille, ettei AOC ole mainitun lain 27d §:ssä tarkoitettu lentoasema, ja katsoo, ettei lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteisiin liittyvien investointien voida katsoa kuuluvan yleisen edun piiriin. |
| --- | --- |

(180)

Saksan lentoliikennelain 27d §:ssä säädetään, että joillakin lentoasemilla lentoliikennelain 27c §:n mukaisiin lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteisiin liittyvät kustannukset kattaa valtio. Lentoliikennelain 27d §:n mukaan lentoasemat ovat ”hyväksyttyinä lentoasemina” oikeutettuja kustannusten korvaamiseen, jos liittovaltion liikenneministeriö on katsonut lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteiden olevan turvallisuussyistä ja liikennepoliittisten etujen vuoksi välttämättömiä (97). Saksalaiset lentoasemat, joita ei ole hyväksytty, eivät ole oikeutettuja lentoliikennelain 27d §:n mukaiseen kustannusten korvaamiseen, ja niiden on lähtökohtaisesti katettava lentoliikennelain 27c §:n momentissa säädettyihin toimenpiteisiin liittyvät kustannukset itse. Nämä kustannukset liittyvät olennaisesti lentoasemien toimintaan. Koska joidenkin lentoasemien on vastattava näistä kustannuksista itse mutta toisten ei, viimeksi mainitut voivat saada etua, vaikka lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteitä ei voidakaan pitää taloudellisena toimintana. Komissio panee merkille, ettei AOC ole mainitun lain 27d §:ssä tarkoitettu lentoasema, ja katsoo, ettei lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteisiin liittyvien investointien voida katsoa kuuluvan yleisen edun piiriin.

97

| (181) | Saksa näyttää katsovan, että asianomaiset viranomaiset voivat vastata kaikista lentoturvallisuuslain 8 §:ssä säädettyihin toimenpiteisiin liittyvistä kustannuksista. Komissio toteaa kuitenkin, että lentoturvallisuuslain 8 §:n 3 momentin mukaan korvata voidaan ainoastaan kustannukset, jotka liittyvät lentoturvallisuuslain 5 §:ssä lueteltujen toimintojen kannalta välttämättömien tilojen rakentamiseen ja kunnossapitoon. Kaikista muista kustannuksista lentoaseman pitäjän on vastattava itse. Siltä osin kuin Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle myönnetty julkinen rahoitus vapautti yrityksen kustannuksista, joista sen olisi lentoturvallisuuslain 8 §:n 3 momentin mukaan pitänyt vastata, kyseistä julkista rahoitusta ei ole vapautettu EU:n valtiontukisääntöjen mukaisesta valvonnasta. |
| --- | --- |

(181)

Saksa näyttää katsovan, että asianomaiset viranomaiset voivat vastata kaikista lentoturvallisuuslain 8 §:ssä säädettyihin toimenpiteisiin liittyvistä kustannuksista. Komissio toteaa kuitenkin, että lentoturvallisuuslain 8 §:n 3 momentin mukaan korvata voidaan ainoastaan kustannukset, jotka liittyvät lentoturvallisuuslain 5 §:ssä lueteltujen toimintojen kannalta välttämättömien tilojen rakentamiseen ja kunnossapitoon. Kaikista muista kustannuksista lentoaseman pitäjän on vastattava itse. Siltä osin kuin Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle myönnetty julkinen rahoitus vapautti yrityksen kustannuksista, joista sen olisi lentoturvallisuuslain 8 §:n 3 momentin mukaan pitänyt vastata, kyseistä julkista rahoitusta ei ole vapautettu EU:n valtiontukisääntöjen mukaisesta valvonnasta.

| (182) | Lopuksi tarkasteltaessa vuosien 2000–2011 infrastruktuuri-investointeja ja toimintamenoja komissio hyväksyy palontorjuntaan ja sääpalveluihin suoraan liittyvien menojen lukemisen yleisen edun piiriin kuuluviksi menoiksi sikäli kuin kustannusten korvaaminen rajoittuu tiukasti kyseisten toimintojen toteuttamisen kannalta välttämättömään määrään. Lentoturvallisuuslain 8 §:n mukaisesti toteutettuihin toimenpiteisiin liittyvistä investoinneista ja toimintamenoista komissio katsoo yleisen edun piiriin kuuluviksi ainoastaan kustannukset, joista lentoaseman pitäjä on oikeutettu saamaan korvauksen lentoturvallisuuslain 8 §:n 3 momentin nojalla. |
| --- | --- |

(182)

Lopuksi tarkasteltaessa vuosien 2000–2011 infrastruktuuri-investointeja ja toimintamenoja komissio hyväksyy palontorjuntaan ja sääpalveluihin suoraan liittyvien menojen lukemisen yleisen edun piiriin kuuluviksi menoiksi sikäli kuin kustannusten korvaaminen rajoittuu tiukasti kyseisten toimintojen toteuttamisen kannalta välttämättömään määrään. Lentoturvallisuuslain 8 §:n mukaisesti toteutettuihin toimenpiteisiin liittyvistä investoinneista ja toimintamenoista komissio katsoo yleisen edun piiriin kuuluviksi ainoastaan kustannukset, joista lentoaseman pitäjä on oikeutettu saamaan korvauksen lentoturvallisuuslain 8 §:n 3 momentin nojalla.

| (183) | Tarkasteltaessa lentoliikennelain 27c §:n 2 momentin kohdan mukaisiin lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteisiin liittyviä investointeja komissio toteaa, ettei AOC ole kyseisen lain 27d §:ssä tarkoitettu lentoasema eikä lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteisiin liittyviä investointeja voida pitää yleisen edun piiriin kuuluvina kustannuksina. Investoinnit ja toimintakustannukset, jotka liittyvät lentoasematoiminnan turvallisuuden varmistamiseen, eivät myöskään kuulu yleisen edun piiriin. Tämä tarkoittaa erityisesti, että esimerkiksi kiitotien nykyaikaistamiseen ja laajentamiseen sekä varoitusvalojen asentamiseen tehtyjä investointeja ei voida lukea yleisen edun piiriin kuuluviksi. |
| --- | --- |

(183)

Tarkasteltaessa lentoliikennelain 27c §:n 2 momentin kohdan mukaisiin lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteisiin liittyviä investointeja komissio toteaa, ettei AOC ole kyseisen lain 27d §:ssä tarkoitettu lentoasema eikä lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteisiin liittyviä investointeja voida pitää yleisen edun piiriin kuuluvina kustannuksina. Investoinnit ja toimintakustannukset, jotka liittyvät lentoasematoiminnan turvallisuuden varmistamiseen, eivät myöskään kuulu yleisen edun piiriin. Tämä tarkoittaa erityisesti, että esimerkiksi kiitotien nykyaikaistamiseen ja laajentamiseen sekä varoitusvalojen asentamiseen tehtyjä investointeja ei voida lukea yleisen edun piiriin kuuluviksi.

| (184) | Siitä riippumatta, luokitellaanko kyseiset kustannukset oikeudellisesti yleisen edun piiriin kuuluviksi vai ei, on osoitettu, että sovellettavan oikeudellisen kehyksen nojalla lentoaseman pitäjän on vastattava niistä. Näin ollen, jos valtio maksaa kyseiset kustannukset, lentoaseman pitäjä vapautuu kustannuksista, joita sille tavallisesti aiheutuisi. |
| --- | --- |

(184)

Siitä riippumatta, luokitellaanko kyseiset kustannukset oikeudellisesti yleisen edun piiriin kuuluviksi vai ei, on osoitettu, että sovellettavan oikeudellisen kehyksen nojalla lentoaseman pitäjän on vastattava niistä. Näin ollen, jos valtio maksaa kyseiset kustannukset, lentoaseman pitäjä vapautuu kustannuksista, joita sille tavallisesti aiheutuisi.

| (185) | Siksi komissio katsoo, että Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle infrastruktuuri-investointeja ja toimintatappioita varten myönnetty julkinen rahoitus vapauttaa lentoaseman sen taloudellisen toiminnan harjoittamiseen olennaisesti liittyvistä kustannuksista, edellä johdanto-osan 182 ja 183 kappaleessa mainittuja yleisen edun piiriin kuuluvia kustannuksia lukuun ottamatta. Taulukossa 7 esitettyä Thüringenin osavaltion myöntämää rahoitusta lennonjohto- ja lentoasemavalvontapalvelujen kattamiseksi ei siten voida pitää yleisen edun mukaisena toimena, toisin kuin Saksa katsoo. Osa taulukossa 3 esitetyistä infrastruktuuri-investoinneista ei myöskään kuulu yleisen edun piiriin, toisin kuin Saksa väittää. Tämä koskee etenkin kiitotien nykyaikaistamista ja laajentamista. |
| --- | --- |

(185)

Siksi komissio katsoo, että Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle infrastruktuuri-investointeja ja toimintatappioita varten myönnetty julkinen rahoitus vapauttaa lentoaseman sen taloudellisen toiminnan harjoittamiseen olennaisesti liittyvistä kustannuksista, edellä johdanto-osan 182 ja 183 kappaleessa mainittuja yleisen edun piiriin kuuluvia kustannuksia lukuun ottamatta. Taulukossa 7 esitettyä Thüringenin osavaltion myöntämää rahoitusta lennonjohto- ja lentoasemavalvontapalvelujen kattamiseksi ei siten voida pitää yleisen edun mukaisena toimena, toisin kuin Saksa katsoo. Osa taulukossa 3 esitetyistä infrastruktuuri-investoinneista ei myöskään kuulu yleisen edun piiriin, toisin kuin Saksa väittää. Tämä koskee etenkin kiitotien nykyaikaistamista ja laajentamista.

8.1.1   Toimenpide 1: Infrastruktuuri-investointien rahoittaminen vuosina 2000–2011

Toimenpide 1: Infrastruktuuri-investointien rahoittaminen vuosina 2000–2011

Valtion varat ja valtion toimenpiteeksi katsominen

Valtion varat ja valtion toimenpiteeksi katsominen

| (186) | Tuen käsitteeseen kuuluu kaikentyyppinen suosiminen, joka rahoitetaan suoraan tai välillisesti valtion varoista joko valtion itsensä tai valtion valtuuttamien laitosten toimesta (98). Paikallisviranomaisten varoihin sovelletaan valtion varoja koskevaa SEUT-sopimuksen 107 artiklaa (99). |
| --- | --- |

(186)

Tuen käsitteeseen kuuluu kaikentyyppinen suosiminen, joka rahoitetaan suoraan tai välillisesti valtion varoista joko valtion itsensä tai valtion valtuuttamien laitosten toimesta (98). Paikallisviranomaisten varoihin sovelletaan valtion varoja koskevaa SEUT-sopimuksen 107 artiklaa (99).

98

99

| (187) | Käsiteltävässä asiassa Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle infrastruktuuri-investointeihin myönnetyt tuet on rahoitettu julkisten elinten talousarvioista eli joko sen julkisten osakkeenomistajien (100), Thüringenin osavaltion tai muiden julkisten elinten tai alue- ja paikallisviranomaisten talousarviosta. Niissä on siten kyse valtion varoista, ja ne ovat myös valtion toteuttama toimenpide. |
| --- | --- |

(187)

Käsiteltävässä asiassa Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle infrastruktuuri-investointeihin myönnetyt tuet on rahoitettu julkisten elinten talousarvioista eli joko sen julkisten osakkeenomistajien (100), Thüringenin osavaltion tai muiden julkisten elinten tai alue- ja paikallisviranomaisten talousarviosta. Niissä on siten kyse valtion varoista, ja ne ovat myös valtion toteuttama toimenpide.

100

Taloudellinen etu

Taloudellinen etu

| (188) | Komissio arvioi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti, onko edullisin ehdoin myönnettyä lainaa saaneelle yritykselle koitunut taloudellista etua. Markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaan valtiontueksi ei katsota varoja, jotka valtio on antanut suoraan tai välillisesti yrityksen käyttöön tavanomaisin markkinaehdoin (101). |
| --- | --- |

(188)

Komissio arvioi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti, onko edullisin ehdoin myönnettyä lainaa saaneelle yritykselle koitunut taloudellista etua. Markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaan valtiontueksi ei katsota varoja, jotka valtio on antanut suoraan tai välillisesti yrityksen käyttöön tavanomaisin markkinaehdoin (101).

101

| (189) | Käsiteltävänä olevassa asiassa komission on arvioitava, antavatko Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle myönnetyn julkisen tuen ehdot sille taloudellista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(189)

Käsiteltävänä olevassa asiassa komission on arvioitava, antavatko Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle myönnetyn julkisen tuen ehdot sille taloudellista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa.

| (190) | Tarkasteltavan toimenpiteen tapauksessa julkinen rahoitus myönnettiin Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle vastikkeetta ilman korkoa tai takaisinmaksuvelvoitetta (102). Saksan viranomaisten infrastruktuuri-investoinneille myöntämällä rahoituksella yritys vapautettiin vastuusta rahoittaa infrastruktuuri kaikilta osin itse joko pankkilainoilla tai pääomasijoituksilla. Siksi mainitulla rahoituksella annetaan lentoasemalle taloudellista etua. |
| --- | --- |

(190)

Tarkasteltavan toimenpiteen tapauksessa julkinen rahoitus myönnettiin Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle vastikkeetta ilman korkoa tai takaisinmaksuvelvoitetta (102). Saksan viranomaisten infrastruktuuri-investoinneille myöntämällä rahoituksella yritys vapautettiin vastuusta rahoittaa infrastruktuuri kaikilta osin itse joko pankkilainoilla tai pääomasijoituksilla. Siksi mainitulla rahoituksella annetaan lentoasemalle taloudellista etua.

102

Tuen valikoivuus

Tuen valikoivuus

| (191) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan toimenpiteen on suosittava ”jotain yritystä tai tuotannonalaa”, jotta se voidaan katsoa valtiontueksi. Komissio toteaa, että infrastruktuuri-investointitukea myönnettiin vain Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle. Kyseinen tuki on siten SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan valikoiva. |
| --- | --- |

(191)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan toimenpiteen on suosittava ”jotain yritystä tai tuotannonalaa”, jotta se voidaan katsoa valtiontueksi. Komissio toteaa, että infrastruktuuri-investointitukea myönnettiin vain Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle. Kyseinen tuki on siten SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan valikoiva.

Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

| (192) | Jos jäsenvaltion myöntämä tuki vahvistaa jonkin yrityksen asemaa muihin sisämarkkinoilla kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan kilpailijoihin. Vakiintuneen oikeuskäytännön (103) mukaan toimenpiteen voidaan katsoa vääristävän kilpailua, jos tuen vastaanottaja kilpailee muiden yritysten kanssa kilpailulle avoimilla markkinoilla. |
| --- | --- |

(192)

Jos jäsenvaltion myöntämä tuki vahvistaa jonkin yrityksen asemaa muihin sisämarkkinoilla kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan kilpailijoihin. Vakiintuneen oikeuskäytännön (103) mukaan toimenpiteen voidaan katsoa vääristävän kilpailua, jos tuen vastaanottaja kilpailee muiden yritysten kanssa kilpailulle avoimilla markkinoilla.

103

| (193) | Kuten edellä on esitetty, lentoaseman toiminta on taloudellista toimintaa, ja lentoasemat kilpailevat keskenään matkustajista ja lentoyhtiöistä. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH kilpailee muiden yritysten kanssa kilpailulle avoimilla markkinoilla. Sen saama taloudellinen etu vahvistaa sen asemaa suhteessa kilpailijoihin lentoasemapalvelujen Euroopan markkinoilla. |
| --- | --- |

(193)

Kuten edellä on esitetty, lentoaseman toiminta on taloudellista toimintaa, ja lentoasemat kilpailevat keskenään matkustajista ja lentoyhtiöistä. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH kilpailee muiden yritysten kanssa kilpailulle avoimilla markkinoilla. Sen saama taloudellinen etu vahvistaa sen asemaa suhteessa kilpailijoihin lentoasemapalvelujen Euroopan markkinoilla.

| (194) | Sen vuoksi tarkasteltavana oleva julkinen rahoitus vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(194)

Sen vuoksi tarkasteltavana oleva julkinen rahoitus vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

Päätelmät

Päätelmät

| (195) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että Saksan alue- ja paikallisviranomaisten AOC:lle 12 päivän joulukuuta 2000 jälkeen infrastruktuuri-investointeja varten myöntämä rahoitus on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(195)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että Saksan alue- ja paikallisviranomaisten AOC:lle 12 päivän joulukuuta 2000 jälkeen infrastruktuuri-investointeja varten myöntämä rahoitus on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

8.1.2   Toimenpide 2: Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n toimintatappioiden rahoittaminen vuosina 2000–2011

Toimenpide 2: Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n toimintatappioiden rahoittaminen vuosina 2000–2011

Valtion varat ja valtion toimenpiteeksi katsominen

Valtion varat ja valtion toimenpiteeksi katsominen

| (196) | Valtiontuen käsitettä sovelletaan etuihin, joita valtio itse tai jokin valtuuksiensa nojalla toimiva välittävä elin myöntää valtion varoista (104). Paikallisviranomaisten varoihin sovelletaan valtion varoja koskevaa SEUT-sopimuksen 107 artiklaa (105). |
| --- | --- |

(196)

Valtiontuen käsitettä sovelletaan etuihin, joita valtio itse tai jokin valtuuksiensa nojalla toimiva välittävä elin myöntää valtion varoista (104). Paikallisviranomaisten varoihin sovelletaan valtion varoja koskevaa SEUT-sopimuksen 107 artiklaa (105).

104

105

| (197) | Käsiteltävässä asiassa Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle toimintatappioiden kattamiseksi myönnetyt tuet on rahoitettu julkisten laitosten talousarvioista eli joko sen julkisten osakkeenomistajien (106), Thüringenin osavaltion tai muiden julkisten laitosten ja alue- tai paikallisviranomaisten talousarviosta. Niissä on siten kyse valtion varoista, ja ne ovat myös valtion toteuttama toimenpide. |
| --- | --- |

(197)

Käsiteltävässä asiassa Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle toimintatappioiden kattamiseksi myönnetyt tuet on rahoitettu julkisten laitosten talousarvioista eli joko sen julkisten osakkeenomistajien (106), Thüringenin osavaltion tai muiden julkisten laitosten ja alue- tai paikallisviranomaisten talousarviosta. Niissä on siten kyse valtion varoista, ja ne ovat myös valtion toteuttama toimenpide.

106

Taloudellinen etu

Taloudellinen etu

| (198) | Kaikki taloudelliset edut, joita yritys ei olisi saanut tavanomaisin markkinaehdoin, ts. ilman valtion toimenpidettä, ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja etuja (107). Ainoastaan toimenpiteen vaikutuksilla yritykseen on merkitystä, ei valtion toimenpiteen syyllä eikä tavoitteella (108). Edusta on kyse aina, kun yrityksen taloudellinen tilanne paranee valtion toimenpiteen johdosta. |
| --- | --- |

(198)

Kaikki taloudelliset edut, joita yritys ei olisi saanut tavanomaisin markkinaehdoin, ts. ilman valtion toimenpidettä, ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja etuja (107). Ainoastaan toimenpiteen vaikutuksilla yritykseen on merkitystä, ei valtion toimenpiteen syyllä eikä tavoitteella (108). Edusta on kyse aina, kun yrityksen taloudellinen tilanne paranee valtion toimenpiteen johdosta.

107

108

| (199) | Komissio muistuttaa vielä, että ”pääomia, jotka valtio antaa suoraan tai välillisesti jonkin yrityksen käyttöön olosuhteissa, jotka vastaavat tavanomaisia markkinaedellytyksiä, ei voida pitää valtiontukina” (109). Voidakseen määrittää tässä asiassa, antaako Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n julkinen rahoittaminen yritykselle etua, jota se ei olisi tavanomaisissa markkinaolosuhteissa saanut, komission on verrattava suorat pääomanlisäykset antaneiden viranomaisten toimintaa markkinataloustoimijan toimintaan, jota ohjaavat pitkän aikavälin kannattavuusnäkymät (110). |
| --- | --- |

(199)

Komissio muistuttaa vielä, että ”pääomia, jotka valtio antaa suoraan tai välillisesti jonkin yrityksen käyttöön olosuhteissa, jotka vastaavat tavanomaisia markkinaedellytyksiä, ei voida pitää valtiontukina” (109). Voidakseen määrittää tässä asiassa, antaako Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n julkinen rahoittaminen yritykselle etua, jota se ei olisi tavanomaisissa markkinaolosuhteissa saanut, komission on verrattava suorat pääomanlisäykset antaneiden viranomaisten toimintaa markkinataloustoimijan toimintaan, jota ohjaavat pitkän aikavälin kannattavuusnäkymät (110).

109

110

| (200) | Saksa väittää, että kyseisen julkisen rahoituksen vaikutuksen arvioinnissa olisi otettava huomioon kaikki alueelle koituneet taloudelliset edut ja että Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n pääosakas Altenburger Landin piirikunta on toiminut kuten yksityinen sijoittaja olisi toiminut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Saksan mukaan Altenburger Landin piirikunnan saamat hyödyt olivat suuremmat kuin maksettu rahoitus, kun otetaan huomioon alueelle koituneet hyödyt. Saksa toteaa jopa, että osakkeenomistajien myöntämä rahoitus voitaisiin luokitella lentoasemalle annetuksi ’tueksi, jota ei tarvitse maksaa takaisin’ (111). Alueelle mahdollisesti koituvia hyötyjä ei kuitenkaan voida ottaa huomioon markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisessa arvioinnissa. Lentoaseman sijaintialueen talouteen kohdistuvat myönteiset vaikutukset olisi jätettävä arvioinnissa huomiotta, sillä unionin tuomioistuin on selventänyt, että markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaan toimittaessa on pyrittävä ratkaisemaan kysymys, olisiko ”yksityinen sijoittaja, joka perustaa toimintansa odotettavissa olevaan tuottoon jättäen kaikki yhteiskunnalliset sekä aluepoliittiset ja alakohtaiset näkökannat huomioon ottamatta, tehnyt tällaisen pääomasijoituksen samanlaisissa olosuhteissa” (112). |
| --- | --- |

(200)

Saksa väittää, että kyseisen julkisen rahoituksen vaikutuksen arvioinnissa olisi otettava huomioon kaikki alueelle koituneet taloudelliset edut ja että Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n pääosakas Altenburger Landin piirikunta on toiminut kuten yksityinen sijoittaja olisi toiminut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Saksan mukaan Altenburger Landin piirikunnan saamat hyödyt olivat suuremmat kuin maksettu rahoitus, kun otetaan huomioon alueelle koituneet hyödyt. Saksa toteaa jopa, että osakkeenomistajien myöntämä rahoitus voitaisiin luokitella lentoasemalle annetuksi ’tueksi, jota ei tarvitse maksaa takaisin’ (111). Alueelle mahdollisesti koituvia hyötyjä ei kuitenkaan voida ottaa huomioon markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisessa arvioinnissa. Lentoaseman sijaintialueen talouteen kohdistuvat myönteiset vaikutukset olisi jätettävä arvioinnissa huomiotta, sillä unionin tuomioistuin on selventänyt, että markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaan toimittaessa on pyrittävä ratkaisemaan kysymys, olisiko ”yksityinen sijoittaja, joka perustaa toimintansa odotettavissa olevaan tuottoon jättäen kaikki yhteiskunnalliset sekä aluepoliittiset ja alakohtaiset näkökannat huomioon ottamatta, tehnyt tällaisen pääomasijoituksen samanlaisissa olosuhteissa” (112).

111

112

| (201) | Tarkasteltavassa tapauksessa julkinen rahoitus myönnettiin Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle vastikkeetta ilman korkoa tai takaisinmaksuvelvoitetta. Julkiset elimet antoivat lentoaseman pitäjälle rahoitusta vaatimatta siltä mitään vastasuoritusta ja vapauttivat siten lentoaseman pitäjän vastuusta rahoittaa toimet itse pankkilainoilla tai pääomasijoituksilla. |
| --- | --- |

(201)

Tarkasteltavassa tapauksessa julkinen rahoitus myönnettiin Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle vastikkeetta ilman korkoa tai takaisinmaksuvelvoitetta. Julkiset elimet antoivat lentoaseman pitäjälle rahoitusta vaatimatta siltä mitään vastasuoritusta ja vapauttivat siten lentoaseman pitäjän vastuusta rahoittaa toimet itse pankkilainoilla tai pääomasijoituksilla.

| (202) | Osakkeenomistajien vuotuisilla pääomanlisäyksillä oli tarkoitus kattaa Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n vuotuiset tappiot. Näin ollen vuotuisilla pääomanlisäyksillä katettiin lopulta osa lentoaseman tavallisista toimintakustannuksista ja vapautettiin siten yritys taloudellisesta rasitteesta, joka sille olisi normaalisti kuulunut. Saksa ei ole selventänyt, miksi markkinataloussijoittaja sijoittaisi edelleen pääomaa yritykseen, joka tuottaa jatkuvasti tappiota, vaatimatta mitään vastasuorituksena. |
| --- | --- |

(202)

Osakkeenomistajien vuotuisilla pääomanlisäyksillä oli tarkoitus kattaa Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n vuotuiset tappiot. Näin ollen vuotuisilla pääomanlisäyksillä katettiin lopulta osa lentoaseman tavallisista toimintakustannuksista ja vapautettiin siten yritys taloudellisesta rasitteesta, joka sille olisi normaalisti kuulunut. Saksa ei ole selventänyt, miksi markkinataloussijoittaja sijoittaisi edelleen pääomaa yritykseen, joka tuottaa jatkuvasti tappiota, vaatimatta mitään vastasuorituksena.

| (203) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei markkinataloussijoittaja olisi päättänyt korvata Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n kasvavia tappioita vuosi toisensa jälkeen. Siksi Saksan alueviranomaisten ja julkisten elinten rahoituksella toimintatappioiden kattamiseksi vapautettiin Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH rasitteesta maksaa itse kaikki toimintatappioiden kustannukset ja annettiin sille etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(203)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei markkinataloussijoittaja olisi päättänyt korvata Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n kasvavia tappioita vuosi toisensa jälkeen. Siksi Saksan alueviranomaisten ja julkisten elinten rahoituksella toimintatappioiden kattamiseksi vapautettiin Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH rasitteesta maksaa itse kaikki toimintatappioiden kustannukset ja annettiin sille etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa.

Tuen valikoivuus

Tuen valikoivuus

| (204) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan toimenpiteen on suosittava ”jotain yritystä tai tuotannonalaa”, jotta se voidaan katsoa valtiontueksi. Komissio toteaa, että toimintatappioiden kattamiseen tarkoitettua tukea maksettiin vain Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle. Kyseinen tuki on sen vuoksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan valikoiva. |
| --- | --- |

(204)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan toimenpiteen on suosittava ”jotain yritystä tai tuotannonalaa”, jotta se voidaan katsoa valtiontueksi. Komissio toteaa, että toimintatappioiden kattamiseen tarkoitettua tukea maksettiin vain Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle. Kyseinen tuki on sen vuoksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan valikoiva.

Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

| (205) | Jos jäsenvaltion myöntämä tuki vahvistaa jonkin yrityksen asemaa muihin sisämarkkinoilla kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan kilpailijoihin. Vakiintuneen oikeuskäytännön (113) mukaan toimenpiteen voidaan katsoa vääristävän kilpailua, jos tuen vastaanottaja kilpailee muiden yritysten kanssa kilpailulle avoimilla markkinoilla. |
| --- | --- |

(205)

Jos jäsenvaltion myöntämä tuki vahvistaa jonkin yrityksen asemaa muihin sisämarkkinoilla kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan kilpailijoihin. Vakiintuneen oikeuskäytännön (113) mukaan toimenpiteen voidaan katsoa vääristävän kilpailua, jos tuen vastaanottaja kilpailee muiden yritysten kanssa kilpailulle avoimilla markkinoilla.

113

| (206) | Kuten edellä on esitetty, lentoaseman toiminta on taloudellista toimintaa, ja lentoasemat kilpailevat keskenään matkustajista ja lentoyhtiöistä. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH kilpailee näin ollen muiden yritysten kanssa kilpailulle avoimilla markkinoilla. Yrityksen saama taloudellinen etu vahvistaa sen asemaa suhteessa kilpailijoihin lentoasemapalvelujen Euroopan markkinoilla. |
| --- | --- |

(206)

Kuten edellä on esitetty, lentoaseman toiminta on taloudellista toimintaa, ja lentoasemat kilpailevat keskenään matkustajista ja lentoyhtiöistä. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH kilpailee näin ollen muiden yritysten kanssa kilpailulle avoimilla markkinoilla. Yrityksen saama taloudellinen etu vahvistaa sen asemaa suhteessa kilpailijoihin lentoasemapalvelujen Euroopan markkinoilla.

| (207) | Sen vuoksi tarkasteltavana oleva julkinen rahoitus vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(207)

Sen vuoksi tarkasteltavana oleva julkinen rahoitus vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

Päätelmät

Päätelmät

| (208) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että Saksan alueviranomaisten ja paikallisten elinten Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle 12 päivän joulukuuta 2000 jälkeen myöntämä rahoitus toimintatappioiden kattamiseksi on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(208)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että Saksan alueviranomaisten ja paikallisten elinten Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle 12 päivän joulukuuta 2000 jälkeen myöntämä rahoitus toimintatappioiden kattamiseksi on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

8.1.3   Toimenpide 3: Lentoasemamaksut ja Ryanairille lentoasemapalvelu- ja markkinointisopimuksen nojalla maksetut maksut

Toimenpide 3: Lentoasemamaksut ja Ryanairille lentoasemapalvelu- ja markkinointisopimuksen nojalla maksetut maksut

| (209) | Komissio jättää analyysinsä ulkopuolelle AMS:n kanssa 21 päivänä syyskuuta 2010 tehdyn uusimman markkinointisopimuksen, ’oheissopimuksen’, sillä sen rahoitus saatiin yksityisiltä alueellisilta yrityksiltä, jotka olivat sitoutuneet pitämään yllä Ryanairin toimintoja lentoasemalla (114). |
| --- | --- |

(209)

Komissio jättää analyysinsä ulkopuolelle AMS:n kanssa 21 päivänä syyskuuta 2010 tehdyn uusimman markkinointisopimuksen, ’oheissopimuksen’, sillä sen rahoitus saatiin yksityisiltä alueellisilta yrityksiltä, jotka olivat sitoutuneet pitämään yllä Ryanairin toimintoja lentoasemalla (114).

114

Yrityksen ja taloudellisen toiminnan käsitteet

Yrityksen ja taloudellisen toiminnan käsitteet

| (210) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan valtiontukisääntöjä sovelletaan vain, jos tuen saaja on ’yritys’. Euroopan unionin tuomioistuin on johdonmukaisesti määritellyt yritykset yksiköiksi, jotka harjoittavat taloudellista toimintaa, riippumatta kyseisten yksikköjen oikeudellisesta muodosta, omistuksesta ja rahoitustavasta (115). Taloudellista toimintaa on kaikki toiminta, jossa tavaroita tai palveluja tarjotaan tietyillä markkinoilla (116). |
| --- | --- |

(210)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan valtiontukisääntöjä sovelletaan vain, jos tuen saaja on ’yritys’. Euroopan unionin tuomioistuin on johdonmukaisesti määritellyt yritykset yksiköiksi, jotka harjoittavat taloudellista toimintaa, riippumatta kyseisten yksikköjen oikeudellisesta muodosta, omistuksesta ja rahoitustavasta (115). Taloudellista toimintaa on kaikki toiminta, jossa tavaroita tai palveluja tarjotaan tietyillä markkinoilla (116).

115

116

| (211) | Ryanair tarjoaa markkinoilla säännöllisiä matkustajalentoliikennepalveluja. Se harjoittaa selkeästi taloudellista toimintaa. |
| --- | --- |

(211)

Ryanair tarjoaa markkinoilla säännöllisiä matkustajalentoliikennepalveluja. Se harjoittaa selkeästi taloudellista toimintaa.

| (212) | AMS on Ryanairin kokonaan omistama tytäryhtiö. Ryanairin voidaan siten olettaa käyttäneen päätösvaltaa AMS:n toimintaan. Lisäksi vuoden 2008 ja 2010 markkinointisopimukset allekirjoitti AMS:n puolesta Edward Wilson, joka oli tuolloin sekä AMS:n että Ryanairin johtaja (117). Kyseisten markkinointisopimusten johdanto-osassa todetaan, että AMS:llä on yksinomainen oikeus tarjota markkinointipalveluja matkailusivustolla www.ryanair.com, joka on irlantilaisen halpalentoyhtiön Ryanairin verkkosivusto. Valtiontukisääntöjä sovellettaessa AMS:ää ja Ryanairia pidetään siten yhtenä ainoana yrityksenä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä. |
| --- | --- |

(212)

AMS on Ryanairin kokonaan omistama tytäryhtiö. Ryanairin voidaan siten olettaa käyttäneen päätösvaltaa AMS:n toimintaan. Lisäksi vuoden 2008 ja 2010 markkinointisopimukset allekirjoitti AMS:n puolesta Edward Wilson, joka oli tuolloin sekä AMS:n että Ryanairin johtaja (117). Kyseisten markkinointisopimusten johdanto-osassa todetaan, että AMS:llä on yksinomainen oikeus tarjota markkinointipalveluja matkailusivustolla www.ryanair.com, joka on irlantilaisen halpalentoyhtiön Ryanairin verkkosivusto. Valtiontukisääntöjä sovellettaessa AMS:ää ja Ryanairia pidetään siten yhtenä ainoana yrityksenä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä.

117

Valtion varat

Valtion varat

| (213) | Tuen käsitteeseen kuuluu kaikentyyppinen suosiminen, joka rahoitetaan suoraan tai välillisesti valtion varoista joko valtion itsensä tai valtion valtuuttamien laitosten toimesta (118). Paikallisviranomaisten varoihin sovelletaan valtion varoja koskevaa SEUT-sopimuksen 107 artiklaa (119). |
| --- | --- |

(213)

Tuen käsitteeseen kuuluu kaikentyyppinen suosiminen, joka rahoitetaan suoraan tai välillisesti valtion varoista joko valtion itsensä tai valtion valtuuttamien laitosten toimesta (118). Paikallisviranomaisten varoihin sovelletaan valtion varoja koskevaa SEUT-sopimuksen 107 artiklaa (119).

118

119

| (214) | Käsiteltävässä asiassa kyseessä olevat varat olivat jatkuvasti valtion välillisessä tai suorassa määräysvallassa. Siitä lähtien kun Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH alkoi harjoittaa liiketoimintaa Ryanairin kanssa, julkiset osakkeenomistajat ovat omistaneet valtaosan yrityksestä. Nykyään julkiset osakkeenomistajat omistavat yrityksen kokonaan: kaikki osakkeenomistajat ovat joko viranomaisia tai kokonaan julkisessa omistuksessa, ja itse yritys omistaa 32 prosenttia osakkeistaan. |
| --- | --- |

(214)

Käsiteltävässä asiassa kyseessä olevat varat olivat jatkuvasti valtion välillisessä tai suorassa määräysvallassa. Siitä lähtien kun Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH alkoi harjoittaa liiketoimintaa Ryanairin kanssa, julkiset osakkeenomistajat ovat omistaneet valtaosan yrityksestä. Nykyään julkiset osakkeenomistajat omistavat yrityksen kokonaan: kaikki osakkeenomistajat ovat joko viranomaisia tai kokonaan julkisessa omistuksessa, ja itse yritys omistaa 32 prosenttia osakkeistaan.

| (215) | Komissio katsoo näin ollen, että Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n kaikkia varoja on pidettävä valtion varoina. |
| --- | --- |

(215)

Komissio katsoo näin ollen, että Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n kaikkia varoja on pidettävä valtion varoina.

Valtion toimenpide

Valtion toimenpide

| (216) | Unionin tuomioistuin on todennut, että vaikka valtio voi valvoa julkista yritystä ja käyttää määräysvaltaa sen toteuttamiin toimenpiteisiin nähden, tosiasiallista valvontaa konkreettisessa tapauksessa ei voida automaattisesti olettaa. Julkinen yritys voi toimia enemmän tai vähemmän itsenäisesti riippuen siitä, kuinka paljon valtio on jättänyt sille itsenäistä määräämisvaltaa. Näin ollen se, että julkinen yritys on valtion valvonnassa, ei riitä osoittamaan, että yrityksen toteuttamat toimenpiteet, kuten Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n ja Ryanairin 3 päivänä maaliskuuta 2003 tekemä sopimus ja myöhemmin tehdyt markkinointisopimukset, johtuvat valtiosta (120). |
| --- | --- |

(216)

Unionin tuomioistuin on todennut, että vaikka valtio voi valvoa julkista yritystä ja käyttää määräysvaltaa sen toteuttamiin toimenpiteisiin nähden, tosiasiallista valvontaa konkreettisessa tapauksessa ei voida automaattisesti olettaa. Julkinen yritys voi toimia enemmän tai vähemmän itsenäisesti riippuen siitä, kuinka paljon valtio on jättänyt sille itsenäistä määräämisvaltaa. Näin ollen se, että julkinen yritys on valtion valvonnassa, ei riitä osoittamaan, että yrityksen toteuttamat toimenpiteet, kuten Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n ja Ryanairin 3 päivänä maaliskuuta 2003 tekemä sopimus ja myöhemmin tehdyt markkinointisopimukset, johtuvat valtiosta (120).

120

| (217) | Unionin tuomioistuimen mukaan toimenpiteen voidaan katsoa johtuvan valtiosta seuraavien seikkojen perusteella (121):






  a) | yritys ei voinut tehdä riidanalaista päätöstä ottamatta huomioon julkisen vallan vaatimuksia; |
| --- | --- | --- |

(217)

Unionin tuomioistuimen mukaan toimenpiteen voidaan katsoa johtuvan valtiosta seuraavien seikkojen perusteella (121):

121

a)

yritys ei voinut tehdä riidanalaista päätöstä ottamatta huomioon julkisen vallan vaatimuksia;

| b) | yrityksen oli otettava huomioon viranomaisten ohjeet; |
| --- | --- |

b)

yrityksen oli otettava huomioon viranomaisten ohjeet;

| c) | julkisen yrityksen integroituminen julkishallinnon rakenteeseen; |
| --- | --- |

c)

julkisen yrityksen integroituminen julkishallinnon rakenteeseen;

| d) | yrityksen toiminnan luonne ja toiminnan harjoittaminen markkinoilla yksityisten toimijoiden kanssa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa; |
| --- | --- |

d)

yrityksen toiminnan luonne ja toiminnan harjoittaminen markkinoilla yksityisten toimijoiden kanssa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa;

| e) | yrityksen oikeudellinen asema; |
| --- | --- |

e)

yrityksen oikeudellinen asema;

| f) | viranomaisten harjoittaman yrityksen hallinnointia koskevan ohjauksen määrä. |
| --- | --- |

f)

viranomaisten harjoittaman yrityksen hallinnointia koskevan ohjauksen määrä.

| g) | muu seikka, joka yksittäisessä tapauksessa osoittaa, että viranomaiset ovat osallistuneet toimenpiteestä päättämiseen tai että on epätodennäköistä, että ne eivät osallistuneet siihen, kun otetaan huomioon myös toimenpiteen laajuus, sisältö ja edellytykset. |
| --- | --- |

g)

muu seikka, joka yksittäisessä tapauksessa osoittaa, että viranomaiset ovat osallistuneet toimenpiteestä päättämiseen tai että on epätodennäköistä, että ne eivät osallistuneet siihen, kun otetaan huomioon myös toimenpiteen laajuus, sisältö ja edellytykset.

| (218) | Saksa väittää, ettei Thüringenin osavaltion rakennus- ja liikenneministeriöllä ollut oikeutta vaikuttaa sopimusten tekemiseen Ryanairin/AMS:n kanssa. Saksan mukaan asianomainen ministeriö ja Thüringenin osavaltion hallitus osallistuivat vain lentoaseman infrastruktuuri-investointeja koskevaan päätöksentekoprosessiin. Saksa torjuu komission väitteet siitä, että Thüringenin osavaltion rakennus- ja liikenneministeriöllä olisi ollut valvontatehtävä, minkä vuoksi kyseisen toimenpiteen oletetaan johtuvan valtiosta. |
| --- | --- |

(218)

Saksa väittää, ettei Thüringenin osavaltion rakennus- ja liikenneministeriöllä ollut oikeutta vaikuttaa sopimusten tekemiseen Ryanairin/AMS:n kanssa. Saksan mukaan asianomainen ministeriö ja Thüringenin osavaltion hallitus osallistuivat vain lentoaseman infrastruktuuri-investointeja koskevaan päätöksentekoprosessiin. Saksa torjuu komission väitteet siitä, että Thüringenin osavaltion rakennus- ja liikenneministeriöllä olisi ollut valvontatehtävä, minkä vuoksi kyseisen toimenpiteen oletetaan johtuvan valtiosta.

| (219) | Saksa torjuu myös komission väitteen siitä, että Saksan ilmailulainsäädännön LuftVZO:n 43a §:n mukaan valvontaviranomaisten on hyväksyttävä lentoasemamaksut etukäteen ennen kuin ne voidaan saattaa voimaan. Saksan mukaan Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH voi hyväksyä lentoasemamaksut myös ilman valvontaviranomaisen lupaa, sillä valvontaviranomaisen on ainoastaan varmistettava, etteivät maksut ylitä tiettyä tasoa. |
| --- | --- |

(219)

Saksa torjuu myös komission väitteen siitä, että Saksan ilmailulainsäädännön LuftVZO:n 43a §:n mukaan valvontaviranomaisten on hyväksyttävä lentoasemamaksut etukäteen ennen kuin ne voidaan saattaa voimaan. Saksan mukaan Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH voi hyväksyä lentoasemamaksut myös ilman valvontaviranomaisen lupaa, sillä valvontaviranomaisen on ainoastaan varmistettava, etteivät maksut ylitä tiettyä tasoa.

| (220) | Vuoden 2010 elokuussa kauppakamari Gera, joka on julkinen elin, toteutti kampanjan AOC:n halpakonseptin jatkamiseksi ja kehotti Thüringenin osavaltiota neuvottelemaan Ryanairin kanssa kohteista ja markkinointitoimenpiteistä (122). Saksan mukaan tämä seikka tukee markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaista analyysia, jonka mukaan Ryanairin reittien ylläpitäminen ja tukeminen oli taloudellisesti perusteltua. |
| --- | --- |

(220)

Vuoden 2010 elokuussa kauppakamari Gera, joka on julkinen elin, toteutti kampanjan AOC:n halpakonseptin jatkamiseksi ja kehotti Thüringenin osavaltiota neuvottelemaan Ryanairin kanssa kohteista ja markkinointitoimenpiteistä (122). Saksan mukaan tämä seikka tukee markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaista analyysia, jonka mukaan Ryanairin reittien ylläpitäminen ja tukeminen oli taloudellisesti perusteltua.

122

| (221) | Komissio katsoo kuitenkin, että Thüringenin osavaltion toimivaltaiset ministeriöt osallistuivat Ryanairin sopimusten tekemiseen. Thüringenin osavaltion toimivaltaiset ministeriöt olivat ilmeisesti mukana Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n ja Ryanairin lentoasemapalvelusopimusta edeltäneissä neuvotteluissa. Erään lehtiartikkelin mukaan neuvottelut kestivät pidempään, koska Thüringenin osavaltion ministeriöt yrittivät estää sopimuksen (123). Samanaikaisesti Thüringenin osavaltion talousministeri Schuster väitti, että osavaltiolla oli edellytykset hyväksyä tarvittavat toimenpiteet. Hänen todettiin sanoneen, että jos Ryanair tarvitsee pidemmän kiitotien, laajennus hyväksytään. Lehtiartikkelissa todetaan myös, että Ryanairin toiminnan käynnistyminen AOC:llä saattaa vähentää matkustajien määrää Dresdenin ja Leipzig-Hallen lentoasemilla (124). |
| --- | --- |

(221)

Komissio katsoo kuitenkin, että Thüringenin osavaltion toimivaltaiset ministeriöt osallistuivat Ryanairin sopimusten tekemiseen. Thüringenin osavaltion toimivaltaiset ministeriöt olivat ilmeisesti mukana Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n ja Ryanairin lentoasemapalvelusopimusta edeltäneissä neuvotteluissa. Erään lehtiartikkelin mukaan neuvottelut kestivät pidempään, koska Thüringenin osavaltion ministeriöt yrittivät estää sopimuksen (123). Samanaikaisesti Thüringenin osavaltion talousministeri Schuster väitti, että osavaltiolla oli edellytykset hyväksyä tarvittavat toimenpiteet. Hänen todettiin sanoneen, että jos Ryanair tarvitsee pidemmän kiitotien, laajennus hyväksytään. Lehtiartikkelissa todetaan myös, että Ryanairin toiminnan käynnistyminen AOC:llä saattaa vähentää matkustajien määrää Dresdenin ja Leipzig-Hallen lentoasemilla (124).

123

124

| (222) | Thüringenin osavaltion rakennus- ja liikenneministeriö on Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:ta valvova viranomainen. Lisäksi Saksan ilmailulainsäädännön LuftVZO:n 43 §:n mukaan valvontaviranomaisten on hyväksyttävä lentoasemamaksut etukäteen ennen niiden voimaansaattamista. AOC:n 18 päivänä syyskuuta 2006 päivätty maksutariffi edellyttää rakennus- ja liikenneministeriön edustajan hyväksyntää. |
| --- | --- |

(222)

Thüringenin osavaltion rakennus- ja liikenneministeriö on Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:ta valvova viranomainen. Lisäksi Saksan ilmailulainsäädännön LuftVZO:n 43 §:n mukaan valvontaviranomaisten on hyväksyttävä lentoasemamaksut etukäteen ennen niiden voimaansaattamista. AOC:n 18 päivänä syyskuuta 2006 päivätty maksutariffi edellyttää rakennus- ja liikenneministeriön edustajan hyväksyntää.

| (223) | Ministeriöiden poliittinen osallistuminen näkyy Thüringenin osavaltion parlamentin keskusteluissa. Parlamentti on keskustellut teknisten kysymysten lisäksi myös lentoaseman yleisestä taloudellisesta elinkelpoisuudesta, kuten on kirjattu yksityiskohtaiseen keskustelupöytäkirjaan (125). |
| --- | --- |

(223)

Ministeriöiden poliittinen osallistuminen näkyy Thüringenin osavaltion parlamentin keskusteluissa. Parlamentti on keskustellut teknisten kysymysten lisäksi myös lentoaseman yleisestä taloudellisesta elinkelpoisuudesta, kuten on kirjattu yksityiskohtaiseen keskustelupöytäkirjaan (125).

125

| (224) | Myös Ryanairia koskevista markkinointisopimuksista keskusteltiin piirikunnan (’Kreistag’) tasolla. Erään lehtiartikkelin mukaan Kreistag hyväksyi Ryanairin uuden lentoreitin perustamista koskeviin markkinointitoimenpiteisiin liittyvän 670 000 euron maksun (126). Piirikuntaa johtavan piirineuvoksen (’Landrat’) kerrotaan todenneen, että ilman markkinointitukea reittilentoyhteydet olisi lakkautettu. |
| --- | --- |

(224)

Myös Ryanairia koskevista markkinointisopimuksista keskusteltiin piirikunnan (’Kreistag’) tasolla. Erään lehtiartikkelin mukaan Kreistag hyväksyi Ryanairin uuden lentoreitin perustamista koskeviin markkinointitoimenpiteisiin liittyvän 670 000 euron maksun (126). Piirikuntaa johtavan piirineuvoksen (’Landrat’) kerrotaan todenneen, että ilman markkinointitukea reittilentoyhteydet olisi lakkautettu.

126

| (225) | Lopuksi komissio panee merkille, että julkisoikeudellisen itsehallintoelimen, kauppakamari Geran, osallistuminen Ryanairin sopimusten tekemiseen vahvistaa sitä näkemystä, että kyseisten sopimusten päätöksentekomenettelyssä on käytetty julkista valtaa. |
| --- | --- |

(225)

Lopuksi komissio panee merkille, että julkisoikeudellisen itsehallintoelimen, kauppakamari Geran, osallistuminen Ryanairin sopimusten tekemiseen vahvistaa sitä näkemystä, että kyseisten sopimusten päätöksentekomenettelyssä on käytetty julkista valtaa.

| (226) | Lopuksi, kun otetaan huomioon Thüringenin osavaltion rakennus- ja liikenneministeriön harjoittama valvonta, ministeriöiden poliittinen osallistuminen, Thüringenin osavaltion parlamentissa käydyt lukuisat keskustelut ja julkisten elinten osallistuminen toimiin, vaikuttaa siltä, että julkisilla elimillä oli edellytykset valvoa Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n toimintoja ja että ne osallistuivat lentoaseman taloudellista hyödyntämistä koskeviin tärkeisiin päätöksiin. Viranomaiset osallistuivat keskusteluihin lentoaseman tulevaisuudesta etenkin, kun lentoaseman liiketoiminta oli vaikeuksissa. Thüringenin osavaltiossa käytiin ristiriitaisia poliittisia keskusteluja, ja osavaltiohallituksen vaihtumisella oli vaikutusta päätökseen muuttaa lentoaseman toimintaa vuonna 2010 ja lakkauttaa lentoaseman halpalentoliikenne (127). |
| --- | --- |

(226)

Lopuksi, kun otetaan huomioon Thüringenin osavaltion rakennus- ja liikenneministeriön harjoittama valvonta, ministeriöiden poliittinen osallistuminen, Thüringenin osavaltion parlamentissa käydyt lukuisat keskustelut ja julkisten elinten osallistuminen toimiin, vaikuttaa siltä, että julkisilla elimillä oli edellytykset valvoa Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n toimintoja ja että ne osallistuivat lentoaseman taloudellista hyödyntämistä koskeviin tärkeisiin päätöksiin. Viranomaiset osallistuivat keskusteluihin lentoaseman tulevaisuudesta etenkin, kun lentoaseman liiketoiminta oli vaikeuksissa. Thüringenin osavaltiossa käytiin ristiriitaisia poliittisia keskusteluja, ja osavaltiohallituksen vaihtumisella oli vaikutusta päätökseen muuttaa lentoaseman toimintaa vuonna 2010 ja lakkauttaa lentoaseman halpalentoliikenne (127).

127

| (227) | Siksi komissio katsoo, että Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n ja Ryanairin välisen 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehdyn sopimuksen ja 7 päivänä maaliskuuta 2003 tehdyn markkinointisopimuksen sekä Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n ja Airport Marketing Servicesin välisten markkinointisopimusten täytäntöönpanoa koskeva päätös on viranomaisten toteuttama toimenpide. |
| --- | --- |

(227)

Siksi komissio katsoo, että Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n ja Ryanairin välisen 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehdyn sopimuksen ja 7 päivänä maaliskuuta 2003 tehdyn markkinointisopimuksen sekä Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n ja Airport Marketing Servicesin välisten markkinointisopimusten täytäntöönpanoa koskeva päätös on viranomaisten toteuttama toimenpide.

Taloudellinen etu

Taloudellinen etu

| (228) | Määrittääkseen, onko lentoasemapalveluista ja markkinointisopimuksista koitunut Ryanairille/AMS:lle etua, komission on tutkittava, olisiko lentoasema, joka toimii tavanomaisissa markkinaolosuhteissa ja jota ohjaavat pitkän aikavälin kannattavuusnäkymät, tehnyt samankaltaisissa olosuhteissa samanlaisen tai samankaltaisen kaupallisen järjestelyn kuin Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Edun saaminen voidaan yleensä sulkea pois, jos a) lentoasemapalveluista peritty hinta vastaa markkinahintaa tai b) ennakkoanalyysin perusteella voidaan osoittaa, että lentoyhtiön kanssa tehdyt sopimukset edistävät asteittain lentoaseman kannattavuutta ja ovat osa kokonaisstrategiaa, joka pitkällä aikavälillä johtaa kannattavaan toimintaan. |
| --- | --- |

(228)

Määrittääkseen, onko lentoasemapalveluista ja markkinointisopimuksista koitunut Ryanairille/AMS:lle etua, komission on tutkittava, olisiko lentoasema, joka toimii tavanomaisissa markkinaolosuhteissa ja jota ohjaavat pitkän aikavälin kannattavuusnäkymät, tehnyt samankaltaisissa olosuhteissa samanlaisen tai samankaltaisen kaupallisen järjestelyn kuin Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Edun saaminen voidaan yleensä sulkea pois, jos a) lentoasemapalveluista peritty hinta vastaa markkinahintaa tai b) ennakkoanalyysin perusteella voidaan osoittaa, että lentoyhtiön kanssa tehdyt sopimukset edistävät asteittain lentoaseman kannattavuutta ja ovat osa kokonaisstrategiaa, joka pitkällä aikavälillä johtaa kannattavaan toimintaan.

| (229) | Tuomion Charleroi (128) mukaan kyseisiä toimenpiteitä arvioitaessa komission täytyy ottaa huomioon kaikki olennaiset toimenpiteisiin ja niiden kontekstiin liittyvät seikat. Toisin sanoen komission on analysoitava sopimusten odotettu vaikutus AOC:hen kyseisten toimenpiteiden kaikki olennaiset seikat huomioon ottaen. |
| --- | --- |

(229)

Tuomion Charleroi (128) mukaan kyseisiä toimenpiteitä arvioitaessa komission täytyy ottaa huomioon kaikki olennaiset toimenpiteisiin ja niiden kontekstiin liittyvät seikat. Toisin sanoen komission on analysoitava sopimusten odotettu vaikutus AOC:hen kyseisten toimenpiteiden kaikki olennaiset seikat huomioon ottaen.

128

| (230) | Yhteisöjen tuomioistuin totesi tuomiossa Stardust Marine, että ”[...] sen tutkimiseksi, vastasiko valtion toiminta markkinataloudessa järkevästi toimivan sijoittajan toimintaa, valtion toiminnan taloudellista järkevyyttä on arvioitava ottaen huomioon rahoitustukien myöntämishetkellä vallinneet olosuhteet, ja on siis syytä jättää tekemättä arviointeja, jotka perustuvat myöhemmin vallinneeseen tilanteeseen” (129). |
| --- | --- |

(230)

Yhteisöjen tuomioistuin totesi tuomiossa Stardust Marine, että ”[...] sen tutkimiseksi, vastasiko valtion toiminta markkinataloudessa järkevästi toimivan sijoittajan toimintaa, valtion toiminnan taloudellista järkevyyttä on arvioitava ottaen huomioon rahoitustukien myöntämishetkellä vallinneet olosuhteet, ja on siis syytä jättää tekemättä arviointeja, jotka perustuvat myöhemmin vallinneeseen tilanteeseen” (129).

129

| (231) | Markkinataloustoimijatestiä soveltaessaan komission on palattava aikaan, jolloin AOC:n ja Ryanairin/AMS:n väliset sopimukset tehtiin (eli vuoteen 2003 lentoasemapalvelujen ja ensimmäisen markkinointisopimuksen osalta, vuoteen 2008 toisen markkinointisopimuksen osalta ja vuoteen 2010 kolmannen markkinointisopimuksen osalta). Komission on otettava arviointinsa lähtökohdaksi tiedot ja olettamukset, jotka olivat lentoaseman saatavilla, kun sopimukset tehtiin. |
| --- | --- |

(231)

Markkinataloustoimijatestiä soveltaessaan komission on palattava aikaan, jolloin AOC:n ja Ryanairin/AMS:n väliset sopimukset tehtiin (eli vuoteen 2003 lentoasemapalvelujen ja ensimmäisen markkinointisopimuksen osalta, vuoteen 2008 toisen markkinointisopimuksen osalta ja vuoteen 2010 kolmannen markkinointisopimuksen osalta). Komission on otettava arviointinsa lähtökohdaksi tiedot ja olettamukset, jotka olivat lentoaseman saatavilla, kun sopimukset tehtiin.

Markkinahinta-analyysi

Markkinahinta-analyysi

| (232) | Komission on määritettävä, ovatko Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n Ryanairiin/AMS:ään soveltamat hinnat markkinahintojen mukaisia. Saksa väittää tältä osin, että AOC:n ja Ryanairin 3 päivänä maaliskuuta 2003 tekemä lentoasemapalvelusopimus oli markkinaehtojen mukainen ja että Ryanairiin sovelletut lentoasemamaksut olivat kohdassa 3.4.1 esitetyssä lentoasemamaksutariffissa vahvistettujen maksujen mukaisia. Maksutariffeja sovelletaan kaikkiin mahdollisiin lentoasemalle/lentoasemalta liikennöiviin lentoyhtiöihin. Saksan mukaan on merkityksetöntä, että Ryanair oli ainoa aktiivinen lentoyhtiö Altenburg-Nobitzin lentoasemalla vuosina 2003–2011. |
| --- | --- |

(232)

Komission on määritettävä, ovatko Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n Ryanairiin/AMS:ään soveltamat hinnat markkinahintojen mukaisia. Saksa väittää tältä osin, että AOC:n ja Ryanairin 3 päivänä maaliskuuta 2003 tekemä lentoasemapalvelusopimus oli markkinaehtojen mukainen ja että Ryanairiin sovelletut lentoasemamaksut olivat kohdassa 3.4.1 esitetyssä lentoasemamaksutariffissa vahvistettujen maksujen mukaisia. Maksutariffeja sovelletaan kaikkiin mahdollisiin lentoasemalle/lentoasemalta liikennöiviin lentoyhtiöihin. Saksan mukaan on merkityksetöntä, että Ryanair oli ainoa aktiivinen lentoyhtiö Altenburg-Nobitzin lentoasemalla vuosina 2003–2011.

| (233) | Saksan mukaan Ryanairin ja AMS:n kanssa tehtyjä markkinointipalvelusopimuksia olisi tarkasteltava erikseen. Komissio huomauttaa kuitenkin, että AMS on Ryanairin kokonaan omistama tytäryhtiö, ja katsoo sen vuoksi, että molempia Ryanairin ja AMS:n sopimustyyppejä on tarkasteltava yhdessä. Toiseksi Ryanairin lentoasemapalvelusopimuksen ja 7 päivänä huhtikuuta 2003 tehdyn markkinointisopimuksen mahdollisen erillisen tarkastelun osalta on todettava, että markkinointisopimuksessa vahvistetaan, että Ryanairilta perittävä nettomaksu lasketaan vähentämällä tulosmaksu lentoasemapalvelumaksuista. Itse sopimuksessa sovelletaan yhtäältä Ryanairilta perittävien lentoasemapalvelumaksujen ja toisaalta lentoasemalta perittävien markkinointimaksujen perusteella saatavaa nettotulosta. |
| --- | --- |

(233)

Saksan mukaan Ryanairin ja AMS:n kanssa tehtyjä markkinointipalvelusopimuksia olisi tarkasteltava erikseen. Komissio huomauttaa kuitenkin, että AMS on Ryanairin kokonaan omistama tytäryhtiö, ja katsoo sen vuoksi, että molempia Ryanairin ja AMS:n sopimustyyppejä on tarkasteltava yhdessä. Toiseksi Ryanairin lentoasemapalvelusopimuksen ja 7 päivänä huhtikuuta 2003 tehdyn markkinointisopimuksen mahdollisen erillisen tarkastelun osalta on todettava, että markkinointisopimuksessa vahvistetaan, että Ryanairilta perittävä nettomaksu lasketaan vähentämällä tulosmaksu lentoasemapalvelumaksuista. Itse sopimuksessa sovelletaan yhtäältä Ryanairilta perittävien lentoasemapalvelumaksujen ja toisaalta lentoasemalta perittävien markkinointimaksujen perusteella saatavaa nettotulosta.

| (234) | Komission on joka tapauksessa tarkasteltava lentoyhtiön maksamaa kokonaishintaa voidakseen todeta, onko yhtiö maksanut markkinahinnan. Ryanair maksoi lentoasemamaksuja Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle vuosina 2003–2011, jolloin se tarjosi palveluja AOC:lle, ja sai lentoasemalta maksuja markkinointipalveluista. Kuten johdanto-osan 49 kappaleessa todetaan, Saksan viranomaiset toteavat, että AOC perii Ryanairilta kustakin ilma-aluksesta [...]* kiinteän laskeutumismaksun ja kustakin matkustajasta [...]* matkustajamaksun. Käsittelystä ei nähtävästi peritä lisämaksua, sillä Ryanairin maksamat maksut sisältävät myös käsittelyn (130). Näistä maksuista kuitenkin vähennetään markkinoinnin ’tulosmaksu’, joten lopulta Ryanair maksaa ainoastaan kiinteän [...]* maksun (131) kutakin lähtevää matkustajaa kohti. Ryanair saa näin ollen alennusta AOC:n maksutariffin mukaisista ja kohdassa 3.4.1 esitetyistä virallisista maksuista. |
| --- | --- |

(234)

Komission on joka tapauksessa tarkasteltava lentoyhtiön maksamaa kokonaishintaa voidakseen todeta, onko yhtiö maksanut markkinahinnan. Ryanair maksoi lentoasemamaksuja Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle vuosina 2003–2011, jolloin se tarjosi palveluja AOC:lle, ja sai lentoasemalta maksuja markkinointipalveluista. Kuten johdanto-osan 49 kappaleessa todetaan, Saksan viranomaiset toteavat, että AOC perii Ryanairilta kustakin ilma-aluksesta [...]* kiinteän laskeutumismaksun ja kustakin matkustajasta [...]* matkustajamaksun. Käsittelystä ei nähtävästi peritä lisämaksua, sillä Ryanairin maksamat maksut sisältävät myös käsittelyn (130). Näistä maksuista kuitenkin vähennetään markkinoinnin ’tulosmaksu’, joten lopulta Ryanair maksaa ainoastaan kiinteän [...]* maksun (131) kutakin lähtevää matkustajaa kohti. Ryanair saa näin ollen alennusta AOC:n maksutariffin mukaisista ja kohdassa 3.4.1 esitetyistä virallisista maksuista.

130

131

| (235) | Sen vahvistamiseksi, vastaako lentoaseman lentoyhtiöltä perimä hinta markkinahintaa, on määritettävä asianmukainen vertailukohde. Komissio epäilee kuitenkin vahvasti, voidaanko tässä tapauksessa määrittää asianmukainen vertailukohde Ryanairin/AMS:n tarjoamien palvelujen todellisen markkinahinnan selvittämiseksi. Joka tapauksessa komissio katsoo, että vertailuanalyysin olisi perustuttava lentoasemamaksujen, joista on vähennetty mahdolliset lentoyhtiölle myönnetyt edut (kuten markkinatuki, alennukset tai muut kannustimet), vertailuun, jossa otetaan huomioon riittävä määrä sopivia ’vertailulentoasemia’, joiden pitäjät ovat markkinatalouden toimijoita. Koska tässä tapauksessa vertailulentoasemien löytäminen on vaikeaa, komissio katsoo, että kannattavuuden lisääntymistä koskeva ennakkoanalyysi on merkittävin kriteeri arvioitaessa AOC:n ja Ryanairin/AMS:n välisiä sopimuksia. |
| --- | --- |

(235)

Sen vahvistamiseksi, vastaako lentoaseman lentoyhtiöltä perimä hinta markkinahintaa, on määritettävä asianmukainen vertailukohde. Komissio epäilee kuitenkin vahvasti, voidaanko tässä tapauksessa määrittää asianmukainen vertailukohde Ryanairin/AMS:n tarjoamien palvelujen todellisen markkinahinnan selvittämiseksi. Joka tapauksessa komissio katsoo, että vertailuanalyysin olisi perustuttava lentoasemamaksujen, joista on vähennetty mahdolliset lentoyhtiölle myönnetyt edut (kuten markkinatuki, alennukset tai muut kannustimet), vertailuun, jossa otetaan huomioon riittävä määrä sopivia ’vertailulentoasemia’, joiden pitäjät ovat markkinatalouden toimijoita. Koska tässä tapauksessa vertailulentoasemien löytäminen on vaikeaa, komissio katsoo, että kannattavuuden lisääntymistä koskeva ennakkoanalyysi on merkittävin kriteeri arvioitaessa AOC:n ja Ryanairin/AMS:n välisiä sopimuksia.

Ennakkoanalyysi lentoaseman kannattavuuden osoittamiseksi

Ennakkoanalyysi lentoaseman kannattavuuden osoittamiseksi

| (236) | Komissio katsoo, että lentoaseman ja lentoyhtiöiden välisten järjestelyjen voidaan katsoa olevan markkinataloustoimijatestin vaatimusten mukaisia, kun ne ennakolta tarkasteltuna parantavat asteittain lentoaseman kannattavuutta. Lentoaseman olisi osoitettava, että kun se tekee järjestelyn lentoyhtiön kanssa (esimerkiksi erillinen sopimus tai lentoasemamaksujen yleinen järjestelmä), se pystyy kattamaan kaikki järjestelystä johtuvat kustannukset järjestelyn koko ajalta ja saamaan kohtuullisen voittomarginaalin (132), käyttäen pohjana vakaita keskipitkän aikavälin näkymiä (133). |
| --- | --- |

(236)

Komissio katsoo, että lentoaseman ja lentoyhtiöiden välisten järjestelyjen voidaan katsoa olevan markkinataloustoimijatestin vaatimusten mukaisia, kun ne ennakolta tarkasteltuna parantavat asteittain lentoaseman kannattavuutta. Lentoaseman olisi osoitettava, että kun se tekee järjestelyn lentoyhtiön kanssa (esimerkiksi erillinen sopimus tai lentoasemamaksujen yleinen järjestelmä), se pystyy kattamaan kaikki järjestelystä johtuvat kustannukset järjestelyn koko ajalta ja saamaan kohtuullisen voittomarginaalin (132), käyttäen pohjana vakaita keskipitkän aikavälin näkymiä (133).

132

133

| (237) | Komissio ottaa näin ollen huomioon kaikki lisäkustannukset, joita lentoasemalle odotetaan aiheutuvan lentoyhtiön toiminnasta lentoasemalla (134). Näihin lisäkustannuksiin voivat sisältyä kaikki kustannus- tai investointilajit, kuten henkilöstöön, kalustoon ja investointeihin liittyvät lisäkustannukset, jotka aiheutuvat lentoyhtiön läsnäolosta lentoasemalla. Jos lentoaseman on esimerkiksi laajennettava terminaalia tai rakennettava uusi terminaali tai muita tiloja ensi sijassa tietyn lentoyhtiön tarpeiden täyttämiseksi, tällaiset kustannukset olisi otettava huomioon lisäkustannuksia laskettaessa. |
| --- | --- |

(237)

Komissio ottaa näin ollen huomioon kaikki lisäkustannukset, joita lentoasemalle odotetaan aiheutuvan lentoyhtiön toiminnasta lentoasemalla (134). Näihin lisäkustannuksiin voivat sisältyä kaikki kustannus- tai investointilajit, kuten henkilöstöön, kalustoon ja investointeihin liittyvät lisäkustannukset, jotka aiheutuvat lentoyhtiön läsnäolosta lentoasemalla. Jos lentoaseman on esimerkiksi laajennettava terminaalia tai rakennettava uusi terminaali tai muita tiloja ensi sijassa tietyn lentoyhtiön tarpeiden täyttämiseksi, tällaiset kustannukset olisi otettava huomioon lisäkustannuksia laskettaessa.

134

| (238) | Komissio aikoo ottaa asteittaisen ennakkoanalyysinsä pohjaksi sopimuksessa hahmotellun alkuperäisen aikataulun, vaikka sopimus päättyi ennen suunnitelman mukaista määräaikaa. |
| --- | --- |

(238)

Komissio aikoo ottaa asteittaisen ennakkoanalyysinsä pohjaksi sopimuksessa hahmotellun alkuperäisen aikataulun, vaikka sopimus päättyi ennen suunnitelman mukaista määräaikaa.

| (239) | Arvioidessaan lentoaseman ja Ryanairin/AMS:n neljän sopimuksen kannattavuutta komissio ottaa huomioon seuraavat kolme asteittaista analyysia:






  a) | asteittainen analyysi lentoasemapalvelusopimuksesta ja markkinointipalvelusopimuksesta, jotka tehtiin molemmat vuonna 2003 kymmeneksi vuodeksi. |
| --- | --- | --- |

(239)

Arvioidessaan lentoaseman ja Ryanairin/AMS:n neljän sopimuksen kannattavuutta komissio ottaa huomioon seuraavat kolme asteittaista analyysia:

a)

asteittainen analyysi lentoasemapalvelusopimuksesta ja markkinointipalvelusopimuksesta, jotka tehtiin molemmat vuonna 2003 kymmeneksi vuodeksi.

| b) | asteittainen analyysi, jossa tarkastellaan kokonaisuutena vuoden 2003 lentoasemapalvelusopimusta ja vuosien 2003 ja 2008 markkinointipalvelusopimuksia. AMS:n kanssa vuonna 2008 tehdyssä markkinointisopimuksessa otettiin käyttöön kiinteät markkinointipalvelumaksut, ja Ryanairin kanssa vuonna 2003 tehty markkinapalvelusopimus oli edelleen voimassa. |
| --- | --- |

b)

asteittainen analyysi, jossa tarkastellaan kokonaisuutena vuoden 2003 lentoasemapalvelusopimusta ja vuosien 2003 ja 2008 markkinointipalvelusopimuksia. AMS:n kanssa vuonna 2008 tehdyssä markkinointisopimuksessa otettiin käyttöön kiinteät markkinointipalvelumaksut, ja Ryanairin kanssa vuonna 2003 tehty markkinapalvelusopimus oli edelleen voimassa.

| c) | asteittainen analyysi, jossa tarkastellaan kokonaisuutena vuoden 2003 lentoasemapalvelusopimusta ja vuosien 2003 ja 2010 markkinointipalvelusopimuksia. AMS:n kanssa vuonna 2010 tehdyllä markkinointisopimuksella korvattiin vuonna 2008 tehty sopimus ja otettiin käyttöön yksi kiinteä markkinointipalvelumaksu; Ryanairin kanssa vuonna 2003 tehty markkinapalvelusopimus oli edelleen voimassa. |
| --- | --- |

c)

asteittainen analyysi, jossa tarkastellaan kokonaisuutena vuoden 2003 lentoasemapalvelusopimusta ja vuosien 2003 ja 2010 markkinointipalvelusopimuksia. AMS:n kanssa vuonna 2010 tehdyllä markkinointisopimuksella korvattiin vuonna 2008 tehty sopimus ja otettiin käyttöön yksi kiinteä markkinointipalvelumaksu; Ryanairin kanssa vuonna 2003 tehty markkinapalvelusopimus oli edelleen voimassa.

—   Vuoden 2003 lentoasemapalvelu- ja markkinointisopimukset

| (240) | Komissio tarkastelee ensin, parantavatko Ryanairin kanssa 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehty lentoasemapalvelusopimus ja Ryanairin kanssa 7 päivänä huhtikuuta 2003 tehty ensimmäinen markkinointisopimus lentoaseman kannattavuutta asteittain. Komissio soveltaa tässä yhteydessä ennakkoanalyysia, joka kattaa vuodet 2003–2013, sillä molemmat sopimukset tehtiin kymmeneksi vuodeksi. |
| --- | --- |

(240)

Komissio tarkastelee ensin, parantavatko Ryanairin kanssa 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehty lentoasemapalvelusopimus ja Ryanairin kanssa 7 päivänä huhtikuuta 2003 tehty ensimmäinen markkinointisopimus lentoaseman kannattavuutta asteittain. Komissio soveltaa tässä yhteydessä ennakkoanalyysia, joka kattaa vuodet 2003–2013, sillä molemmat sopimukset tehtiin kymmeneksi vuodeksi.

| (241) | Arvioidakseen Ryanairin molempien sopimusten vaikutusta lentoaseman kannattavuuteen komissio määrittää lisäkustannukset ja -tulot, joita Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH olisi voinut odottaa niiden tietojen pohjalta, jotka olivat sen saatavilla, kun se alkoi harjoittaa liiketoimintaa Ryanairin kanssa vuonna 2003. Komission toteuttama arviointi perustuu Saksan toimittamiin tietoihin, jotka käyvät ilmi lentoaseman laatimasta taulukosta, joka on esitetty yhtiökokouksessa 22 päivänä huhtikuuta 2003. Taulukon mukaan liiketoiminta Ryanairin kanssa toisi vuosittain lisätuloja [...]*. (135) |
| --- | --- |

(241)

Arvioidakseen Ryanairin molempien sopimusten vaikutusta lentoaseman kannattavuuteen komissio määrittää lisäkustannukset ja -tulot, joita Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH olisi voinut odottaa niiden tietojen pohjalta, jotka olivat sen saatavilla, kun se alkoi harjoittaa liiketoimintaa Ryanairin kanssa vuonna 2003. Komission toteuttama arviointi perustuu Saksan toimittamiin tietoihin, jotka käyvät ilmi lentoaseman laatimasta taulukosta, joka on esitetty yhtiökokouksessa 22 päivänä huhtikuuta 2003. Taulukon mukaan liiketoiminta Ryanairin kanssa toisi vuosittain lisätuloja [...]*. (135)

135

| (242) | Lisäkustannuksia ovat:






  a) | markkinointipalveluista aiheutuvat kustannukset, |
| --- | --- | --- |

(242)

Lisäkustannuksia ovat:

a)

markkinointipalveluista aiheutuvat kustannukset,

| b) | Ryanairin sopimuksiin välittömästi liittyvät investointikustannukset, |
| --- | --- |

b)

Ryanairin sopimuksiin välittömästi liittyvät investointikustannukset,

| c) | Ryanairin sopimuksista välittömästi aiheutuvat lisätoimintakustannukset. |
| --- | --- |

c)

Ryanairin sopimuksista välittömästi aiheutuvat lisätoimintakustannukset.

| (243) | Kuten vuoden 2003 markkinointisopimuksessa vahvistetaan, markkinointipalveluista aiheutuvat kustannukset otetaan huomioon Ryanairin kutakin lähtevää matkustajaa kohti maksamissa nettomaksuissa. |
| --- | --- |

(243)

Kuten vuoden 2003 markkinointisopimuksessa vahvistetaan, markkinointipalveluista aiheutuvat kustannukset otetaan huomioon Ryanairin kutakin lähtevää matkustajaa kohti maksamissa nettomaksuissa.

| (244) | Komissio toteaa investointien aiheuttamista lisäkustannuksista, että kiitotien laajentaminen kuului lentoaseman ja Ryanairin tekemän sopimuksen perusteella AOC:n velvollisuuksiin. Vaikka Saksa toteaa, ettei kiitotietä laajennettu Ryanairin sopimuksen mukaisesti, laajennus vahvistettiin Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n vuosien 2003 ja 2004 tilinpäätöksissä. Niissä todetaan, että Ryanairin palvelusopimuksen vuoksi kiitotietä oli laajennettava, jotta Ryanair pystyisi liikennöimään lentoasemalla. Siksi komissio ottaa huomioon myös kiitotien laajentamisen vuosina 2003 ja 2004. Koska Saksa ei laatinut ennalta kustannusarviota, komissio ottaa huomioon molemmista laajennustöistä, joista ensimmäinen saatettiin loppuun vuonna 2003 ja toinen vuonna 2004, maksetun kokonaissumman, joka oli 687 882 euroa (136) (137). Saksan mukaan kiitotietä ei laajennettu Ryanairin vaatimassa laajuudessa vaan vähäisemmässä määrin. Tämä olettamus on Ryanairin kannalta suotuisa. |
| --- | --- |

(244)

Komissio toteaa investointien aiheuttamista lisäkustannuksista, että kiitotien laajentaminen kuului lentoaseman ja Ryanairin tekemän sopimuksen perusteella AOC:n velvollisuuksiin. Vaikka Saksa toteaa, ettei kiitotietä laajennettu Ryanairin sopimuksen mukaisesti, laajennus vahvistettiin Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n vuosien 2003 ja 2004 tilinpäätöksissä. Niissä todetaan, että Ryanairin palvelusopimuksen vuoksi kiitotietä oli laajennettava, jotta Ryanair pystyisi liikennöimään lentoasemalla. Siksi komissio ottaa huomioon myös kiitotien laajentamisen vuosina 2003 ja 2004. Koska Saksa ei laatinut ennalta kustannusarviota, komissio ottaa huomioon molemmista laajennustöistä, joista ensimmäinen saatettiin loppuun vuonna 2003 ja toinen vuonna 2004, maksetun kokonaissumman, joka oli 687 882 euroa (136) (137). Saksan mukaan kiitotietä ei laajennettu Ryanairin vaatimassa laajuudessa vaan vähäisemmässä määrin. Tämä olettamus on Ryanairin kannalta suotuisa.

136

137

| (245) | Ryanairiin välittömästi liittyvien lisätoimintakustannusten osalta komissio ottaa huomioon Saksan ilmoittaman 12 137,50 euron kuukausittaisen summan, joka käy ilmi 22 päivänä huhtikuuta 2003 päivätystä taulukosta ja joka on 145 650 euroa vuodessa. Summa tarkistetaan vuosittain inflaation mukaan (2 prosenttia vuodessa). |
| --- | --- |

(245)

Ryanairiin välittömästi liittyvien lisätoimintakustannusten osalta komissio ottaa huomioon Saksan ilmoittaman 12 137,50 euron kuukausittaisen summan, joka käy ilmi 22 päivänä huhtikuuta 2003 päivätystä taulukosta ja joka on 145 650 euroa vuodessa. Summa tarkistetaan vuosittain inflaation mukaan (2 prosenttia vuodessa).

| (246) | Tarkasteltaessa tällaisista Ryanairin uusista toiminnoista odotettuja lisätuloja komissio ottaa huomioon seuraavat tulot:






  a) | lentoliikenteeseen liittyvät tulot: Ryanairin toiminnasta kutakin lähtevää matkustajaa kohti odotettujen tulojen pitäisi olla [...]* viitenä ensimmäisenä vuotena ja [...]* viitenä viimeisenä vuotena. Huhtikuun 7 päivänä 2003 tehdyssä markkinointisopimuksessa vahvistetaan, että kyseiset summat ovat kutakin lähtevää matkustajaa kohti laskettuja nettomaksuja, ja ne sisältävät kaikki Ryanairin maksut AOC:lle 1–4 vuorosta (138). Komissio ottaa huomioon [...]* suuruisen painotetun keskimääräisen maksun vuoden 2008 osalta (139). |
| --- | --- | --- |

(246)

Tarkasteltaessa tällaisista Ryanairin uusista toiminnoista odotettuja lisätuloja komissio ottaa huomioon seuraavat tulot:

a)

lentoliikenteeseen liittyvät tulot: Ryanairin toiminnasta kutakin lähtevää matkustajaa kohti odotettujen tulojen pitäisi olla [...]* viitenä ensimmäisenä vuotena ja [...]* viitenä viimeisenä vuotena. Huhtikuun 7 päivänä 2003 tehdyssä markkinointisopimuksessa vahvistetaan, että kyseiset summat ovat kutakin lähtevää matkustajaa kohti laskettuja nettomaksuja, ja ne sisältävät kaikki Ryanairin maksut AOC:lle 1–4 vuorosta (138). Komissio ottaa huomioon [...]* suuruisen painotetun keskimääräisen maksun vuoden 2008 osalta (139).

138

139

| b) | Lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista saatavat tulot: Saksa ei ole toimittanut alustavia ennakkotietoja lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista saaduista tuloista (140). Komissio toteaa, ettei lentoasema ottanut huomioon 22 päivänä huhtikuuta 2003 päivätyissä ennusteissaan lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista odotettuja matkustajakohtaisia tuloja. Saksa toimitti komissiolle jälkikäteistiedot lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista saaduista tuloista vuosilta 2006–2011. Ne on esitetty taulukossa 16. Koska asiaa koskevat ennakkotiedot puuttuvat, komissio ottaa analyysinsa pohjaksi poikkeuksellisesti Saksan antamien tietojen keskiarvon, joka on 1,50–2,00 euroa [...]* matkustajaa kohti. Koska keskiarvo on laskettu vuosien 2006–2011 perusteella, komissio katsoo sen olevan vuoden 2009 viitearvo. Tähän keskiarvoon sovelletaan kahden prosentin inflaatioastetta. Tämä lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista saatava 1,50–2,00 euron summa [...]* koskee sekä lähteviä että saapuvia matkustajia.

  Taulukko 16


  Jälkikäteistiedot lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista saaduista tuloista
   (141)












  (euroa) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista saadut tulot | 30 000 –40 000 [...]* | 80 000 –90 000 [...]* | 280 000 –290 000 [...]* | 290 000 –300 000 [...]* | 330 000 –340 000 [...]* | 25 000 –30 000 [...]* |
| Matkustajamäärä | 105 213 | 147 100 | 138 400 | 140 800 | 119 000 | 15 000 |
| Lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista saatavat matkustajakohtaiset tulot | 0,10–0,50 [...]* | 0,30–0,80 [...]* | 1,80–2,20 [...]* | 2,00–2,20 [...]* | 2,50–3,00 [...]* | 1,50–2,00 [...]* |

b)

Lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista saatavat tulot: Saksa ei ole toimittanut alustavia ennakkotietoja lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista saaduista tuloista (140). Komissio toteaa, ettei lentoasema ottanut huomioon 22 päivänä huhtikuuta 2003 päivätyissä ennusteissaan lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista odotettuja matkustajakohtaisia tuloja. Saksa toimitti komissiolle jälkikäteistiedot lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista saaduista tuloista vuosilta 2006–2011. Ne on esitetty taulukossa 16. Koska asiaa koskevat ennakkotiedot puuttuvat, komissio ottaa analyysinsa pohjaksi poikkeuksellisesti Saksan antamien tietojen keskiarvon, joka on 1,50–2,00 euroa [...]* matkustajaa kohti. Koska keskiarvo on laskettu vuosien 2006–2011 perusteella, komissio katsoo sen olevan vuoden 2009 viitearvo. Tähän keskiarvoon sovelletaan kahden prosentin inflaatioastetta. Tämä lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista saatava 1,50–2,00 euron summa [...]* koskee sekä lähteviä että saapuvia matkustajia.

140

Taulukko 16

Taulukko 16

Jälkikäteistiedot lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista saaduista tuloista
   (141)

Jälkikäteistiedot lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista saaduista tuloista

141

(euroa)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista saadut tulot

30 000 –40 000 [...]*

80 000 –90 000 [...]*

280 000 –290 000 [...]*

290 000 –300 000 [...]*

330 000 –340 000 [...]*

25 000 –30 000 [...]*

Matkustajamäärä

105 213

147 100

138 400

140 800

119 000

15 000

Lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista saatavat matkustajakohtaiset tulot

0,10–0,50 [...]*

0,30–0,80 [...]*

1,80–2,20 [...]*

2,00–2,20 [...]*

2,50–3,00 [...]*

1,50–2,00 [...]*

| (247) | Komission olettamus matkustajamäärästä perustuu määrään, jonka olisi pitänyt olla Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n odotettavissa vuonna 2003. Vuonna 2003 sovittiin, että Altenburg-Nobitzista liikennöidään Lontooseen yksi päivittäinen lento. Kun otetaan huomioon kapasiteetin 80 prosentin käyttöaste, joka on optimistisempi kuin lentoaseman vuoden 2003 huhtikuussa laatimissa ennusteissa esitetty arvio (70 prosenttia), päivittäisten matkustajien määrä on 118 (142), jolloin Ryanairiin liittyvien vuotuisten lisämatkustajien määräksi saadaan 43 216 (143). |
| --- | --- |

(247)

Komission olettamus matkustajamäärästä perustuu määrään, jonka olisi pitänyt olla Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n odotettavissa vuonna 2003. Vuonna 2003 sovittiin, että Altenburg-Nobitzista liikennöidään Lontooseen yksi päivittäinen lento. Kun otetaan huomioon kapasiteetin 80 prosentin käyttöaste, joka on optimistisempi kuin lentoaseman vuoden 2003 huhtikuussa laatimissa ennusteissa esitetty arvio (70 prosenttia), päivittäisten matkustajien määrä on 118 (142), jolloin Ryanairiin liittyvien vuotuisten lisämatkustajien määräksi saadaan 43 216 (143).

142

143

| (248) | Saksa ei ilmoittanut lentoaseman käyttämää diskonttokorkoa eikä sen painotettuja keskimääräisiä pääomakustannuksia. Komissio viittaa vuonna 2008 antamaansa viitekorkotiedonantoon (144), jonka mukaan Saksan viitekorko on 4,80 prosenttia, ja soveltaa 1 päivän tammikuuta 2003 ja 31 päivän heinäkuuta 2003 väliseen ajanjaksoon 4,8 prosentin diskonttokorkoa. |
| --- | --- |

(248)

Saksa ei ilmoittanut lentoaseman käyttämää diskonttokorkoa eikä sen painotettuja keskimääräisiä pääomakustannuksia. Komissio viittaa vuonna 2008 antamaansa viitekorkotiedonantoon (144), jonka mukaan Saksan viitekorko on 4,80 prosenttia, ja soveltaa 1 päivän tammikuuta 2003 ja 31 päivän heinäkuuta 2003 väliseen ajanjaksoon 4,8 prosentin diskonttokorkoa.

144

| (249) | Taulukossa 17 esitetään vaiheittain laadittu liiketoimintasuunnitelma, johon on sisällytetty kaikki edellä esitetyt olettamukset. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n olisi pitänyt ottaa huomioon tällainen suunnitelma ennen liiketoiminnan aloittamista Ryanairin kanssa varmistuakseen siitä, että Ryanairin kanssa tehdyillä sopimuksilla parannetaan asteittain lentoaseman kannattavuutta. Kassavirtojen nettonykyarvo on positiivinen. Tämä osoittaa, että ennakkotietojen perusteella Ryanairin palvelusopimus yhdessä ensimmäisen, vuonna 2003 tehdyn markkinointisopimuksen kanssa olisi ollut lentoasemalle kannattava.

  Taulukko 17


  Vuoden 2003 lentoasemapalvelu- ja markkinointisopimuksia koskeva etukäteen laadittu liiketoimintasuunnitelma

















  Vuosi | 1.5.2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 30.4.2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | | |
| Lähtevien matkustajien vuotuinen määrä | 28 811 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 14 405 |
| | | | | | | | | | | | |
| ODOTETUT TULOT (euroa) |
| Ryanairin maksama nettomaksu lähtevää matkustajaa kohti | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Lentoliikenteen tulot yhteensä | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista saatavat matkustajakohtaiset tulot | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista saatavat tulot yhteensä | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Vuotuiset tulot yhteensä | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| | | | | | | | | | | | |
| ODOTETUT MAKSUT (euroa) |
| Kuukausittaiset toimintamaksut | 12 138 | 12 381 | 12 628 | 12 881 | 13 139 | 13 401 | 13 669 | 13 943 | 14 222 | 14 506 | 14 796 |
| Vuotuiset toimintamaksut | 97 104 | 148 569 | 151 541 | 154 571 | 157 663 | 160 816 | 164 032 | 167 313 | 170 659 | 174 072 | 59 185 |
| Investointikustannukset: Kiitotien laajentaminen | 408 491 | 279 391 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Vuotuiset maksut yhteensä | 505 595 | 427 960 | 151 541 | 154 571 | 157 663 | 160 816 | 164 032 | 167 313 | 170 659 | 174 072 | 59 185 |
| | | | | | | | | | | | |
| VUOTUINEN NETTOTULOS (euroa) | – 302 213 | – 120 415 | 158 525 | 158 065 | 157 596 | 165 761 | 169 595 | 169 098 | 168 590 | 168 073 | 55 848 |

(249)

Taulukossa 17 esitetään vaiheittain laadittu liiketoimintasuunnitelma, johon on sisällytetty kaikki edellä esitetyt olettamukset. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n olisi pitänyt ottaa huomioon tällainen suunnitelma ennen liiketoiminnan aloittamista Ryanairin kanssa varmistuakseen siitä, että Ryanairin kanssa tehdyillä sopimuksilla parannetaan asteittain lentoaseman kannattavuutta. Kassavirtojen nettonykyarvo on positiivinen. Tämä osoittaa, että ennakkotietojen perusteella Ryanairin palvelusopimus yhdessä ensimmäisen, vuonna 2003 tehdyn markkinointisopimuksen kanssa olisi ollut lentoasemalle kannattava.

Taulukko 17

Taulukko 17

Vuoden 2003 lentoasemapalvelu- ja markkinointisopimuksia koskeva etukäteen laadittu liiketoimintasuunnitelma

Vuoden 2003 lentoasemapalvelu- ja markkinointisopimuksia koskeva etukäteen laadittu liiketoimintasuunnitelma

Vuosi

1.5.2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

30.4.2013

Lähtevien matkustajien vuotuinen määrä

28 811

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

14 405

ODOTETUT TULOT (euroa)

(euroa)

Ryanairin maksama nettomaksu lähtevää matkustajaa kohti

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Lentoliikenteen tulot yhteensä

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista saatavat matkustajakohtaiset tulot

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista saatavat tulot yhteensä

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Vuotuiset tulot yhteensä

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

ODOTETUT MAKSUT (euroa)

(euroa)

Kuukausittaiset toimintamaksut

12 138

12 381

12 628

12 881

13 139

13 401

13 669

13 943

14 222

14 506

14 796

Vuotuiset toimintamaksut

97 104

148 569

151 541

154 571

157 663

160 816

164 032

167 313

170 659

174 072

59 185

Investointikustannukset: Kiitotien laajentaminen

408 491

279 391

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Vuotuiset maksut yhteensä

505 595

427 960

151 541

154 571

157 663

160 816

164 032

167 313

170 659

174 072

59 185

VUOTUINEN NETTOTULOS (euroa)

(euroa)

– 302 213

– 120 415

158 525

158 065

157 596

165 761

169 595

169 098

168 590

168 073

55 848

| Diskonttokorko | 4,8 % | Nettonykyarvo (euroa) | 637 143 |
| --- | --- | --- | --- |

Diskonttokorko

4,8 %

Nettonykyarvo (euroa)

Nettonykyarvo (euroa)

637 143

637 143

—   Vuoden 2003 lentoasemapalvelu- ja markkinointisopimukset ja 28.8.2008 tehty markkinointisopimus

| (250) | Komissio tarkastelee ennakkoanalyysin avulla, parantaako AMS:n kanssa 28 päivänä elokuuta 2008 tehty markkinointisopimus yhdessä vuoden 2003 lentoasemapalvelusopimuksen ja markkinointisopimuksen kanssa lentoaseman kannattavuutta asteittain. Komissio määrittää näin ollen lisäkustannukset ja -tulot, joita Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH olisi voinut odottaa uudesta sopimuksesta koituvan niiden tietojen perusteella, jotka olivat sen saatavilla vuonna 2008. Koska vuoden 2008 sopimus oli kaksivuotinen, analyysi tehdään kahdelta vuodelta (145). |
| --- | --- |

(250)

Komissio tarkastelee ennakkoanalyysin avulla, parantaako AMS:n kanssa 28 päivänä elokuuta 2008 tehty markkinointisopimus yhdessä vuoden 2003 lentoasemapalvelusopimuksen ja markkinointisopimuksen kanssa lentoaseman kannattavuutta asteittain. Komissio määrittää näin ollen lisäkustannukset ja -tulot, joita Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH olisi voinut odottaa uudesta sopimuksesta koituvan niiden tietojen perusteella, jotka olivat sen saatavilla vuonna 2008. Koska vuoden 2008 sopimus oli kaksivuotinen, analyysi tehdään kahdelta vuodelta (145).

145

| (251) | Lisäkustannuksia ovat:






  a) | markkinointipalveluista aiheutuvat kustannukset, |
| --- | --- | --- |

(251)

Lisäkustannuksia ovat:

a)

markkinointipalveluista aiheutuvat kustannukset,

| b) | Ryanairin sopimuksista välittömästi aiheutuvat lisätoimintakustannukset. |
| --- | --- |

b)

Ryanairin sopimuksista välittömästi aiheutuvat lisätoimintakustannukset.

| (252) | Vuoden 2003 markkinointisopimuksen mukaan markkinointipalveluista aiheutuvat kustannukset otetaan huomioon Ryanairin kutakin lähtevää matkustajaa kohti maksamissa [...]* nettomaksuissa (146). Lisäksi toisessa, vuoden 2008 markkinointisopimuksessa vahvistettiin, että lentoasema maksaa AMS:lle kiinteän [...]* euron summan vuodelta 2008 ja [...]* euron summan vuodelta 2009. |
| --- | --- |

(252)

Vuoden 2003 markkinointisopimuksen mukaan markkinointipalveluista aiheutuvat kustannukset otetaan huomioon Ryanairin kutakin lähtevää matkustajaa kohti maksamissa [...]* nettomaksuissa (146). Lisäksi toisessa, vuoden 2008 markkinointisopimuksessa vahvistettiin, että lentoasema maksaa AMS:lle kiinteän [...]* euron summan vuodelta 2008 ja [...]* euron summan vuodelta 2009.

146

| (253) | Ryanairiin välittömästi liittyvien lisätoimintakustannusten osalta komissio ottaa huomioon Saksan alun perin ilmoittaman 12 137,50 euron kuukausittaisen summan, joka käy ilmi sen laatimasta taulukosta vuoden 2003 huhtikuulta. Kun otetaan huomioon kahden prosentin vuotuinen inflaatioaste, vuoden 2008 vastaava summa on 13 401 euroa. Summaa tarkistetaan joka vuonna inflaation mukaan (2 prosenttia vuodessa). |
| --- | --- |

(253)

Ryanairiin välittömästi liittyvien lisätoimintakustannusten osalta komissio ottaa huomioon Saksan alun perin ilmoittaman 12 137,50 euron kuukausittaisen summan, joka käy ilmi sen laatimasta taulukosta vuoden 2003 huhtikuulta. Kun otetaan huomioon kahden prosentin vuotuinen inflaatioaste, vuoden 2008 vastaava summa on 13 401 euroa. Summaa tarkistetaan joka vuonna inflaation mukaan (2 prosenttia vuodessa).

| (254) | Komissio ottaa huomioon lisätulojen arvioinnissa seuraavat tulot:






  a) | lentoliikenteeseen liittyvät tulot: 7 päivänä huhtikuuta 2003 tehdyn markkinointisopimuksen mukaan Ryanairin toiminnasta lähtevää matkustajaa kohti odotettavissa olevien tulojen pitäisi olla kyseisenä ajanjaksona [...]*, joka vastaa kustakin lähtevästä matkustajasta maksettavaa nettomaksua, mukaan lukien kaikki Ryanairin maksut AOC:lle 1–4 vuorosta (147). |
| --- | --- | --- |

(254)

Komissio ottaa huomioon lisätulojen arvioinnissa seuraavat tulot:

a)

lentoliikenteeseen liittyvät tulot: 7 päivänä huhtikuuta 2003 tehdyn markkinointisopimuksen mukaan Ryanairin toiminnasta lähtevää matkustajaa kohti odotettavissa olevien tulojen pitäisi olla kyseisenä ajanjaksona [...]*, joka vastaa kustakin lähtevästä matkustajasta maksettavaa nettomaksua, mukaan lukien kaikki Ryanairin maksut AOC:lle 1–4 vuorosta (147).

147

| b) | lentoliikenteeseen liittymättömät tulot: kuten johdanto-osan 246 kappaleen b kohdassa todetaan, koska ennakkotietoa ei ole saatavilla, komissio käyttää poikkeuksellisesti jälkikäteistietoa, ja 1,50–2,00 [...]* euron keskiarvo vaikuttaa olevan asianmukainen vuoden 2009 osalta. Lukua tarkistetaan 2 prosentin inflaatioasteen mukaan. Nämä lentoliikenteeseen liittymättömät tulot koskevat sekä lähteviä että saapuvia matkustajia. |
| --- | --- |

b)

lentoliikenteeseen liittymättömät tulot: kuten johdanto-osan 246 kappaleen b kohdassa todetaan, koska ennakkotietoa ei ole saatavilla, komissio käyttää poikkeuksellisesti jälkikäteistietoa, ja 1,50–2,00 [...]* euron keskiarvo vaikuttaa olevan asianmukainen vuoden 2009 osalta. Lukua tarkistetaan 2 prosentin inflaatioasteen mukaan. Nämä lentoliikenteeseen liittymättömät tulot koskevat sekä lähteviä että saapuvia matkustajia.

| (255) | Komission olettamus matkustajamäärästä perustuu määrään, jonka olisi pitänyt olla Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n odotettavissa vuonna 2008. Vuoden 2008 markkinointipalvelusopimuksen mukaan sen kohteita ovat AOC:n ja Lontoon väliset reitit, joita liikennöidään talvisin neljästi viikossa ja kesäisin päivittäin, sekä lentoyhteys Gironaan kesäisin kolmesti viikossa (148). Kun otetaan huomioon, että lentokoneessa on 189 istuinpaikkaa ja sen käyttöaste on 80 prosenttia (149), komission laskelmien mukaan odotettavissa olevien matkustajien vuotuinen määrä on 45 333 matkustajaa Lontooseen suuntautuvilla lennoilla ja 13 797 matkustajaa Gironaan suuntautuvilla lennoilla. |
| --- | --- |

(255)

Komission olettamus matkustajamäärästä perustuu määrään, jonka olisi pitänyt olla Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n odotettavissa vuonna 2008. Vuoden 2008 markkinointipalvelusopimuksen mukaan sen kohteita ovat AOC:n ja Lontoon väliset reitit, joita liikennöidään talvisin neljästi viikossa ja kesäisin päivittäin, sekä lentoyhteys Gironaan kesäisin kolmesti viikossa (148). Kun otetaan huomioon, että lentokoneessa on 189 istuinpaikkaa ja sen käyttöaste on 80 prosenttia (149), komission laskelmien mukaan odotettavissa olevien matkustajien vuotuinen määrä on 45 333 matkustajaa Lontooseen suuntautuvilla lennoilla ja 13 797 matkustajaa Gironaan suuntautuvilla lennoilla.

148

149

| (256) | Saksa ei ilmoittanut lentoaseman käyttämästä diskonttokorosta tai sen painotetuista keskimääräisistä pääomakustannuksista. Komissio käyttää näin ollen 5,59 prosentin diskonttokorkoa, joka perustuu sen viitekoroista vuonna 2008 antamaan tiedonantoon (150), jonka mukaan Saksan peruskorko oli 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 31 päivän elokuuta 2008 välisenä ajanjaksona 4,59 prosenttia, johon lisätään 100 peruspistettä. |
| --- | --- |

(256)

Saksa ei ilmoittanut lentoaseman käyttämästä diskonttokorosta tai sen painotetuista keskimääräisistä pääomakustannuksista. Komissio käyttää näin ollen 5,59 prosentin diskonttokorkoa, joka perustuu sen viitekoroista vuonna 2008 antamaan tiedonantoon (150), jonka mukaan Saksan peruskorko oli 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 31 päivän elokuuta 2008 välisenä ajanjaksona 4,59 prosenttia, johon lisätään 100 peruspistettä.

150

| (257) | Taulukossa 18 esitetään vaiheittain laadittu liiketoimintasuunnitelma, johon on sisällytetty kaikki edellä esitetyt olettamukset. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n olisi pitänyt ottaa huomioon tällainen suunnitelma ennen markkinointisopimuksen tekemistä AMS:n kanssa vuonna 2008 varmistuakseen siitä, että kyseisellä sopimuksella parannetaan asteittain lentoaseman kannattavuutta. Kassavirtojen nettonykyarvo on positiivinen. Tämä osoittaa, että ennakkotietojen perusteella toinen markkinointisopimus yhdessä vuoden 2003 lentoasemapalvelusopimuksen ja markkinointisopimuksen kanssa olisi ollut lentoasemalle kannattava.

  Taulukko 18


  Vuoden 2003 lentoasemapalvelu- ja markkinointisopimuksia sekä 28. elokuuta 2008 tehtyä markkinointisopimusta koskeva etukäteen laadittu liiketoimintasuunnitelma | Vuosi 1 | Vuosi 2 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| Lähtevien matkustajien vuotuinen määrä | 59 130 | 59 130 |
| | | |
| ODOTETUT TULOT (euroa) |
| Ryanairin maksama nettomaksu lähtevää matkustajaa kohti | [...]* | [...]* |
| Lentoliikenteen tulot yhteensä | [...]* | [...]* |
| Lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista saatavat matkustajakohtaiset tulot | [...]* | [...]* |
| Lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista saatavat tulot yhteensä | [...]* | [...]* |
| Vuotuiset tulot yhteensä | [...]* | [...]* |
| | | |
| ODOTETUT MAKSUT (euroa) |
| Kiinteät markkinointimaksut | [...]* | [...]* |
| Kuukausittaiset toimintamaksut | 13 401 | 13 669 |
| Vuotuiset toimintamaksut | 160 812 | 164 028 |
| Vuotuiset maksut yhteensä | [...]* | [...]* |
| | | |
| VUOTUINEN NETTOTULOS (euroa) | 141 938 | 42 455 |
| | | |
| Diskonttokorko | 5,59 % | |
| Nettonykyarvo (euroa) | 182 146 | |

(257)

Taulukossa 18 esitetään vaiheittain laadittu liiketoimintasuunnitelma, johon on sisällytetty kaikki edellä esitetyt olettamukset. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n olisi pitänyt ottaa huomioon tällainen suunnitelma ennen markkinointisopimuksen tekemistä AMS:n kanssa vuonna 2008 varmistuakseen siitä, että kyseisellä sopimuksella parannetaan asteittain lentoaseman kannattavuutta. Kassavirtojen nettonykyarvo on positiivinen. Tämä osoittaa, että ennakkotietojen perusteella toinen markkinointisopimus yhdessä vuoden 2003 lentoasemapalvelusopimuksen ja markkinointisopimuksen kanssa olisi ollut lentoasemalle kannattava.

Taulukko 18

Taulukko 18

Vuoden 2003 lentoasemapalvelu- ja markkinointisopimuksia sekä 28. elokuuta 2008 tehtyä markkinointisopimusta koskeva etukäteen laadittu liiketoimintasuunnitelma

Vuoden 2003 lentoasemapalvelu- ja markkinointisopimuksia sekä 28. elokuuta 2008 tehtyä markkinointisopimusta koskeva etukäteen laadittu liiketoimintasuunnitelma

Vuosi 1

Vuosi 2

Lähtevien matkustajien vuotuinen määrä

59 130

59 130

ODOTETUT TULOT (euroa)

(euroa)

Ryanairin maksama nettomaksu lähtevää matkustajaa kohti

[...]*

[...]*

Lentoliikenteen tulot yhteensä

[...]*

[...]*

Lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista saatavat matkustajakohtaiset tulot

[...]*

[...]*

Lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista saatavat tulot yhteensä

[...]*

[...]*

Vuotuiset tulot yhteensä

[...]*

[...]*

ODOTETUT MAKSUT (euroa)

(euroa)

Kiinteät markkinointimaksut

[...]*

[...]*

Kuukausittaiset toimintamaksut

13 401

13 669

Vuotuiset toimintamaksut

160 812

164 028

Vuotuiset maksut yhteensä

[...]*

[...]*

VUOTUINEN NETTOTULOS (euroa)

(euroa)

141 938

42 455

Diskonttokorko

5,59 %

Nettonykyarvo (euroa)

Nettonykyarvo (euroa)

182 146

182 146

—   Vuoden 2003 lentoasemapalvelu- ja markkinointisopimukset sekä 25. tammikuuta 2010 tehty markkinointisopimus

| (258) | Komissio tarkastelee ennakkoanalyysin avulla, parantaako AMS:n kanssa 25 päivänä tammikuuta 2010 tehty markkinointisopimus yhdessä vuoden 2003 lentoasemapalvelusopimuksen ja markkinointisopimuksen kanssa lentoaseman kannattavuutta asteittain. Komissio määrittää näin ollen lisäkustannukset ja -tulot, joita Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH olisi voinut odottaa uudesta sopimuksesta koituvan niiden tietojen perusteella, jotka olivat sen saatavilla vuonna 2010. |
| --- | --- |

(258)

Komissio tarkastelee ennakkoanalyysin avulla, parantaako AMS:n kanssa 25 päivänä tammikuuta 2010 tehty markkinointisopimus yhdessä vuoden 2003 lentoasemapalvelusopimuksen ja markkinointisopimuksen kanssa lentoaseman kannattavuutta asteittain. Komissio määrittää näin ollen lisäkustannukset ja -tulot, joita Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH olisi voinut odottaa uudesta sopimuksesta koituvan niiden tietojen perusteella, jotka olivat sen saatavilla vuonna 2010.

| (259) | Vuonna 2010 tehdyn sopimuksen kesto on yksi vuosi (sopimusjakso alkaa 25 päivänä tammikuuta 2010 ja päättyy vuoden kuluttua ensimmäisestä lentoyhteydestä, joka oli määrä avata vuoden 2010 kesäkaudella). Ryanairin tarjoamat palvelut kattavat kuitenkin vain seitsemän kuukautta (IATA:n kesäkausi). Siksi komissio tekee asteittaisen analyysin seitsemän kuukauden perusteella. |
| --- | --- |

(259)

Vuonna 2010 tehdyn sopimuksen kesto on yksi vuosi (sopimusjakso alkaa 25 päivänä tammikuuta 2010 ja päättyy vuoden kuluttua ensimmäisestä lentoyhteydestä, joka oli määrä avata vuoden 2010 kesäkaudella). Ryanairin tarjoamat palvelut kattavat kuitenkin vain seitsemän kuukautta (IATA:n kesäkausi). Siksi komissio tekee asteittaisen analyysin seitsemän kuukauden perusteella.

| (260) | Lisäkustannuksia ovat:






  a) | markkinointipalveluista aiheutuvat kustannukset, |
| --- | --- | --- |

(260)

Lisäkustannuksia ovat:

a)

markkinointipalveluista aiheutuvat kustannukset,

| b) | Ryanairin sopimuksista välittömästi aiheutuvat lisätoimintakustannukset. |
| --- | --- |

b)

Ryanairin sopimuksista välittömästi aiheutuvat lisätoimintakustannukset.

| (261) | Markkinointipalveluista aiheutuvat kustannukset otetaan huomioon Ryanairin kutakin lähtevää matkustajaa kohti maksamissa [...]* nettomaksuissa vuoden 2003 markkinointisopimuksen mukaisesti (151). Lisäksi kolmannessa, vuonna 2010 tehdyssä markkinointisopimuksessa vahvistettiin, että lentoasema maksaa AMS:lle kiinteän [...]* euron summan vuodelta 2010. |
| --- | --- |

(261)

Markkinointipalveluista aiheutuvat kustannukset otetaan huomioon Ryanairin kutakin lähtevää matkustajaa kohti maksamissa [...]* nettomaksuissa vuoden 2003 markkinointisopimuksen mukaisesti (151). Lisäksi kolmannessa, vuonna 2010 tehdyssä markkinointisopimuksessa vahvistettiin, että lentoasema maksaa AMS:lle kiinteän [...]* euron summan vuodelta 2010.

151

| (262) | Ryanairiin välittömästi liittyvien lisätoimintakustannusten osalta komissio ottaa huomioon Saksan alun perin ilmoittaman 12 137,50 euron kuukausittaisen summan, joka käy ilmi sen laatimasta taulukosta vuoden 2003 huhtikuulta. Kun otetaan huomioon 2 prosentin vuotuinen inflaatioaste, vuoden 2010 vastaava summa on 13 942 euroa. |
| --- | --- |

(262)

Ryanairiin välittömästi liittyvien lisätoimintakustannusten osalta komissio ottaa huomioon Saksan alun perin ilmoittaman 12 137,50 euron kuukausittaisen summan, joka käy ilmi sen laatimasta taulukosta vuoden 2003 huhtikuulta. Kun otetaan huomioon 2 prosentin vuotuinen inflaatioaste, vuoden 2010 vastaava summa on 13 942 euroa.

| (263) | Komissio ottaa huomioon lisätulojen arvioinnissa seuraavat tulot:






  a) | lentoliikenteeseen liittyvät tulot: 7 päivänä huhtikuuta 2003 tehdyn markkinointisopimuksen mukaan Ryanairin toiminnasta lähtevää matkustajaa kohti odotettavissa olevien tulojen pitäisi olla kyseisenä ajanjaksona [...]*, joka vastaa kustakin lähtevästä matkustajasta maksettavaa nettomaksua, mukaan lukien kaikki Ryanairin maksut AOC:lle 1–4 vuorosta (152). |
| --- | --- | --- |

(263)

Komissio ottaa huomioon lisätulojen arvioinnissa seuraavat tulot:

a)

lentoliikenteeseen liittyvät tulot: 7 päivänä huhtikuuta 2003 tehdyn markkinointisopimuksen mukaan Ryanairin toiminnasta lähtevää matkustajaa kohti odotettavissa olevien tulojen pitäisi olla kyseisenä ajanjaksona [...]*, joka vastaa kustakin lähtevästä matkustajasta maksettavaa nettomaksua, mukaan lukien kaikki Ryanairin maksut AOC:lle 1–4 vuorosta (152).

152

| b) | lentoliikenteeseen liittymättömät tulot: kuten johdanto-osan 246 kappaleen b kohdassa todetaan, koska ennakkotietoa ei ole saatavilla, komissio käyttää analyysinsa perustana poikkeuksellisesti Saksan toimittamaa jälkikäteistietoa, joka esitetään taulukossa 16. Komissio olettaa, että kun kolmas markkinointisopimus allekirjoitettiin vuoden 2010 tammikuussa, lentoasema otti huomioon lentoliikenteeseen liittymättömien todennäköisten tulojen määrittämisessä sen edellisinä vuosina saamat tosiasialliset tulot, jotka olivat kasvaneet merkittävästi verrattuna vuosiin 2006 ja 2007. Siksi vaikuttaa todennäköiseltä, että vuonna 2010 lentoasema olisi käyttänyt lentoliikenteeseen liittymättömiä tuloja koskevien ennusteidensa perustana kahta edeltävää vuotta, joiden perusteella vuosien 2008 ja 2009 matkustajakohtaiseksi keskimääräiseksi tuloksi saadaan 1,80–2,30 [...]* euroa. Nämä lentoliikenteeseen liittymättömät tulot koskevat sekä lähteviä että saapuvia matkustajia. |
| --- | --- |

b)

lentoliikenteeseen liittymättömät tulot: kuten johdanto-osan 246 kappaleen b kohdassa todetaan, koska ennakkotietoa ei ole saatavilla, komissio käyttää analyysinsa perustana poikkeuksellisesti Saksan toimittamaa jälkikäteistietoa, joka esitetään taulukossa 16. Komissio olettaa, että kun kolmas markkinointisopimus allekirjoitettiin vuoden 2010 tammikuussa, lentoasema otti huomioon lentoliikenteeseen liittymättömien todennäköisten tulojen määrittämisessä sen edellisinä vuosina saamat tosiasialliset tulot, jotka olivat kasvaneet merkittävästi verrattuna vuosiin 2006 ja 2007. Siksi vaikuttaa todennäköiseltä, että vuonna 2010 lentoasema olisi käyttänyt lentoliikenteeseen liittymättömiä tuloja koskevien ennusteidensa perustana kahta edeltävää vuotta, joiden perusteella vuosien 2008 ja 2009 matkustajakohtaiseksi keskimääräiseksi tuloksi saadaan 1,80–2,30 [...]* euroa. Nämä lentoliikenteeseen liittymättömät tulot koskevat sekä lähteviä että saapuvia matkustajia.

| (264) | Komission olettamus matkustajamäärästä perustuu määrään, jonka olisi pitänyt olla Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n odotettavissa vuonna 2010 tehdyn markkinointipalvelusopimuksen perusteella. Sopimuksen mukaan sen kohteita ovat kesällä AOC:n ja Lontoon välinen reitti, jota liikennöidään päivittäin vuoden 2010 kesästä lähtien, sekä Gironan reitti kolmesti viikossa ja Alicanten reitti kahdesti viikossa. Kun otetaan huomioon, että lentokoneessa on 189 (153) istuinpaikkaa ja sen käyttöaste on 80 prosenttia, komission laskelmien mukaan matkustajien määrä seitsemän kuukauden aikana on 32 193 matkustajaa Lontoon lennoilla, 13 797 matkustajaa Barcelonan lennoilla ja 9 198 matkustajaa Alicanten lennoilla. |
| --- | --- |

(264)

Komission olettamus matkustajamäärästä perustuu määrään, jonka olisi pitänyt olla Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n odotettavissa vuonna 2010 tehdyn markkinointipalvelusopimuksen perusteella. Sopimuksen mukaan sen kohteita ovat kesällä AOC:n ja Lontoon välinen reitti, jota liikennöidään päivittäin vuoden 2010 kesästä lähtien, sekä Gironan reitti kolmesti viikossa ja Alicanten reitti kahdesti viikossa. Kun otetaan huomioon, että lentokoneessa on 189 (153) istuinpaikkaa ja sen käyttöaste on 80 prosenttia, komission laskelmien mukaan matkustajien määrä seitsemän kuukauden aikana on 32 193 matkustajaa Lontoon lennoilla, 13 797 matkustajaa Barcelonan lennoilla ja 9 198 matkustajaa Alicanten lennoilla.

153

| (265) | Taulukosta 19 käy ilmi vaiheittain laadittu liiketoimintasuunnitelma, joka sisältää kaikki edellä esitetyt olettamukset, jotka Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n olisi pitänyt ottaa huomioon ennen kuin se teki markkinointisopimuksen AMS:n kanssa vuonna 2010, varmistaakseen, että kyseisellä sopimuksella parannetaan asteittain lentoaseman kannattavuutta. Ajanjakson kassavirta on negatiivinen. Tämä osoittaa, että ennakkotietojen perusteella kolmas markkinointisopimus yhdessä vuoden 2003 lentoasemapalvelusopimuksen ja markkinointisopimuksen kanssa ei ollut lentoasemalle kannattava.

  Taulukko 19


  Vuoden 2003 lentoasemapalvelu- ja markkinointisopimuksia sekä 25.1.2010 tehtyä markkinointisopimusta koskeva etukäteen laadittu liiketoimintasuunnitelma | Kesäkausi 2010 |
| --- | --- | --- |
| | |
| Lähtevien matkustajien määrä | 55 188 |
| | |
| ODOTETUT TULOT (euroa) |
| Ryanairin maksama nettomaksu lähtevää matkustajaa kohti | [...]* |
| Lentoliikenteen tulot yhteensä | [...]* |
| Lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista saatavat matkustajakohtaiset tulot | [...]* |
| Lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista saatavat tulot yhteensä | [...]* |
| Tulot yhteensä | [...]* |
| | |
| ODOTETUT MAKSUT (euroa) |
| Kiinteät markkinointimaksut | [...]* |
| Kuukausittaiset toimintamaksut | 13 943 |
| Toimintamaksut yhteensä | 97 601 |
| Maksut yhteensä | [...]* |
| | |
| NETTOTULOS (euroa) | – 318 569 |

(265)

Taulukosta 19 käy ilmi vaiheittain laadittu liiketoimintasuunnitelma, joka sisältää kaikki edellä esitetyt olettamukset, jotka Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n olisi pitänyt ottaa huomioon ennen kuin se teki markkinointisopimuksen AMS:n kanssa vuonna 2010, varmistaakseen, että kyseisellä sopimuksella parannetaan asteittain lentoaseman kannattavuutta. Ajanjakson kassavirta on negatiivinen. Tämä osoittaa, että ennakkotietojen perusteella kolmas markkinointisopimus yhdessä vuoden 2003 lentoasemapalvelusopimuksen ja markkinointisopimuksen kanssa ei ollut lentoasemalle kannattava.

Taulukko 19

Taulukko 19

Vuoden 2003 lentoasemapalvelu- ja markkinointisopimuksia sekä 25.1.2010 tehtyä markkinointisopimusta koskeva etukäteen laadittu liiketoimintasuunnitelma

Vuoden 2003 lentoasemapalvelu- ja markkinointisopimuksia sekä 25.1.2010 tehtyä markkinointisopimusta koskeva etukäteen laadittu liiketoimintasuunnitelma

Kesäkausi 2010

Lähtevien matkustajien määrä

55 188

ODOTETUT TULOT (euroa)

(euroa)

Ryanairin maksama nettomaksu lähtevää matkustajaa kohti

[...]*

Lentoliikenteen tulot yhteensä

[...]*

Lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista saatavat matkustajakohtaiset tulot

[...]*

Lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista saatavat tulot yhteensä

[...]*

Tulot yhteensä

[...]*

ODOTETUT MAKSUT (euroa)

(euroa)

Kiinteät markkinointimaksut

[...]*

Kuukausittaiset toimintamaksut

13 943

Toimintamaksut yhteensä

97 601

Maksut yhteensä

[...]*

NETTOTULOS (euroa)

NETTOTULOS (euroa)

– 318 569

– 318 569

| (266) | Vuonna 2010 lentoasema maksoi siten Ryanairille/AMS:lle [...]* euroa seitsemän kuukauden lentopalveluista, jotka toivat sille [...]* euroa lentoliikenteeseen liittyviä tuloja ja [...]* euroa lentoliikenteeseen liittymättömiä tuloja. Tuolloin ja vuodesta 2003, jolloin se alkoi harjoittaa liiketoimintaa Ryanairin kanssa, lentoasema oli jatkuvasti ollut kannattamaton myös toiminnallisella tasolla ilman julkista rahoitusta. |
| --- | --- |

(266)

Vuonna 2010 lentoasema maksoi siten Ryanairille/AMS:lle [...]* euroa seitsemän kuukauden lentopalveluista, jotka toivat sille [...]* euroa lentoliikenteeseen liittyviä tuloja ja [...]* euroa lentoliikenteeseen liittymättömiä tuloja. Tuolloin ja vuodesta 2003, jolloin se alkoi harjoittaa liiketoimintaa Ryanairin kanssa, lentoasema oli jatkuvasti ollut kannattamaton myös toiminnallisella tasolla ilman julkista rahoitusta.

—   Päätelmät

| (267) | Komissio päättelee yhtäältä, että Ryanairille/AMS:lle tarjotut ehdot, jotka sisältyvät 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehtyyn lentoasemapalvelusopimukseen yhdistettynä 7 päivänä huhtikuuta 2003 ja 28 päivänä elokuuta 2008 tehtyihin Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n ja Ryanairin/AMS:n välisiin markkinointisopimuksiin, ovat markkinaehtojen mukaisia. Komissio katsoo sen vuoksi, ettei Ryanair/AMS saanut sopimusten yhdistelmästä valikoivaa taloudellista etua. |
| --- | --- |

(267)

Komissio päättelee yhtäältä, että Ryanairille/AMS:lle tarjotut ehdot, jotka sisältyvät 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehtyyn lentoasemapalvelusopimukseen yhdistettynä 7 päivänä huhtikuuta 2003 ja 28 päivänä elokuuta 2008 tehtyihin Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n ja Ryanairin/AMS:n välisiin markkinointisopimuksiin, ovat markkinaehtojen mukaisia. Komissio katsoo sen vuoksi, ettei Ryanair/AMS saanut sopimusten yhdistelmästä valikoivaa taloudellista etua.

| (268) | Toisaalta komissio päättelee, että Ryanairille/AMS:lle tarjotut ehdot, jotka sisältyvät 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehtyyn lentoasemapalvelusopimukseen yhdistettynä 7 päivänä huhtikuuta 2003 ja 25 päivänä tammikuuta 2010 tehtyihin Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n ja Ryanairin/AMS:n välisiin markkinointisopimuksiin, eivät ole markkinaehtojen mukaisia. Siksi komissio katsoo, että Ryanair/AMS on saanut sopimusten yhdistelmästä valikoivaa taloudellista etua. |
| --- | --- |

(268)

Toisaalta komissio päättelee, että Ryanairille/AMS:lle tarjotut ehdot, jotka sisältyvät 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehtyyn lentoasemapalvelusopimukseen yhdistettynä 7 päivänä huhtikuuta 2003 ja 25 päivänä tammikuuta 2010 tehtyihin Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n ja Ryanairin/AMS:n välisiin markkinointisopimuksiin, eivät ole markkinaehtojen mukaisia. Siksi komissio katsoo, että Ryanair/AMS on saanut sopimusten yhdistelmästä valikoivaa taloudellista etua.

Tuen valikoivuus

Tuen valikoivuus

| (269) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan toimenpiteen on suosittava ”jotain yritystä tai tuotannonalaa”, jotta se voidaan katsoa valtiontueksi. Komissio huomauttaa, että lentoasemapalvelu- ja markkinointisopimukset tehtiin vain Ryanairin ja sen kokonaan omistaman markkinointipalveluja tarjoavan tytäryrityksen AMS:n kanssa. |
| --- | --- |

(269)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan toimenpiteen on suosittava ”jotain yritystä tai tuotannonalaa”, jotta se voidaan katsoa valtiontueksi. Komissio huomauttaa, että lentoasemapalvelu- ja markkinointisopimukset tehtiin vain Ryanairin ja sen kokonaan omistaman markkinointipalveluja tarjoavan tytäryrityksen AMS:n kanssa.

| (270) | Vaikka muut lentoyhtiöt (Eurowings ja Air Berlin) lensivät Altenburgista vuosina 2000–2002, ne eivät hyötyneet tällaisista markkinointisopimuksista. Saksa väittää, että Ryanairin palvelusopimuksen ehdot laadittiin tuolloin voimassa olleiden ja kaikkiin mahdollisiin lentoyhtiöihin sovellettujen lentoaseman maksutariffien mukaisesti. Komissio katsoo kuitenkin, että erityisten palvelusopimusten ja myöhemmin tehtyjen markkinointisopimusten yhdistelmästä koitui Ryanairille etua. Kaikki nämä sopimukset ovat siten SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valikoivia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(270)

Vaikka muut lentoyhtiöt (Eurowings ja Air Berlin) lensivät Altenburgista vuosina 2000–2002, ne eivät hyötyneet tällaisista markkinointisopimuksista. Saksa väittää, että Ryanairin palvelusopimuksen ehdot laadittiin tuolloin voimassa olleiden ja kaikkiin mahdollisiin lentoyhtiöihin sovellettujen lentoaseman maksutariffien mukaisesti. Komissio katsoo kuitenkin, että erityisten palvelusopimusten ja myöhemmin tehtyjen markkinointisopimusten yhdistelmästä koitui Ryanairille etua. Kaikki nämä sopimukset ovat siten SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valikoivia toimenpiteitä.

Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

| (271) | Jos jäsenvaltion myöntämä tuki vahvistaa yrityksen asemaa suhteessa muihin yrityksiin, jotka kilpailevat sen kanssa unionin sisäisessä kaupassa, tuen on katsottava vaikuttavan kilpailijoiden kilpailukykyyn (154). Vakiintuneen oikeuskäytännön (155) mukaan toimenpiteen voidaan katsoa vääristävän kilpailua, jos tuen vastaanottaja kilpailee muiden yritysten kanssa kilpailulle avoimilla markkinoilla. |
| --- | --- |

(271)

Jos jäsenvaltion myöntämä tuki vahvistaa yrityksen asemaa suhteessa muihin yrityksiin, jotka kilpailevat sen kanssa unionin sisäisessä kaupassa, tuen on katsottava vaikuttavan kilpailijoiden kilpailukykyyn (154). Vakiintuneen oikeuskäytännön (155) mukaan toimenpiteen voidaan katsoa vääristävän kilpailua, jos tuen vastaanottaja kilpailee muiden yritysten kanssa kilpailulle avoimilla markkinoilla.

154

155

| (272) | Kyseisillä palvelu- ja markkinointisopimuksilla alennetaan merkittävästi Ryanairilta perittäviä lentoasemamaksuja, jolloin tällaisista alennuksista hyötyvän lentoyhtiön tavanomaiset toimintakustannukset pienenevät. Lentoyhtiö voi siten lujittaa asemaansa markkinoilla. Lentoliikennealalle on tyypillistä voimakas kilpailu eri jäsenvaltioista tulevien lentoyhtiöiden välillä. Kilpailu lisääntyi entisestään 1 päivästä tammikuuta 1993, jolloin tuli voimaan lentoliikenteen vapauttamisen kolmas vaihe (’kolmas paketti’) (156). Tämän seurauksena alennetuilla maksuilla vaikutetaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristetään tai uhataan vääristää lentoliikennealan kilpailua. |
| --- | --- |

(272)

Kyseisillä palvelu- ja markkinointisopimuksilla alennetaan merkittävästi Ryanairilta perittäviä lentoasemamaksuja, jolloin tällaisista alennuksista hyötyvän lentoyhtiön tavanomaiset toimintakustannukset pienenevät. Lentoyhtiö voi siten lujittaa asemaansa markkinoilla. Lentoliikennealalle on tyypillistä voimakas kilpailu eri jäsenvaltioista tulevien lentoyhtiöiden välillä. Kilpailu lisääntyi entisestään 1 päivästä tammikuuta 1993, jolloin tuli voimaan lentoliikenteen vapauttamisen kolmas vaihe (’kolmas paketti’) (156). Tämän seurauksena alennetuilla maksuilla vaikutetaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristetään tai uhataan vääristää lentoliikennealan kilpailua.

156

| (273) | Sen vuoksi Ryanairin kanssa tehdyt palvelu- ja markkinointisopimukset vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(273)

Sen vuoksi Ryanairin kanssa tehdyt palvelu- ja markkinointisopimukset vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

Päätelmät

Päätelmät

| (274) | Komissio päättelee, että 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehty lentoasemapalvelusopimus yhdistettynä Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n ja Ryanairin/AMS:n 7 päivänä huhtikuuta 2003 ja 28 päivänä elokuuta 2008 – Aéroports de Paris -tuomion antamisen jälkeen – tekemiin markkinointisopimuksiin ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua, Ryanairille/AMS:lle myönnettyä valtiontukea. |
| --- | --- |

(274)

Komissio päättelee, että 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehty lentoasemapalvelusopimus yhdistettynä Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n ja Ryanairin/AMS:n 7 päivänä huhtikuuta 2003 ja 28 päivänä elokuuta 2008 – Aéroports de Paris -tuomion antamisen jälkeen – tekemiin markkinointisopimuksiin ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua, Ryanairille/AMS:lle myönnettyä valtiontukea.

| (275) | Komissio päättelee, että 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehty lentoasemapalvelusopimus yhdistettynä Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n ja Ryanairin/AMS:n 7 päivänä huhtikuuta 2003 ja 25 päivänä tammikuuta 2010 – Aéroports de Paris -tuomion antamisen jälkeen – tekemiin markkinointisopimuksiin on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua, Ryanairille/AMS:lle myönnettyä valtiontukea. |
| --- | --- |

(275)

Komissio päättelee, että 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehty lentoasemapalvelusopimus yhdistettynä Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n ja Ryanairin/AMS:n 7 päivänä huhtikuuta 2003 ja 25 päivänä tammikuuta 2010 – Aéroports de Paris -tuomion antamisen jälkeen – tekemiin markkinointisopimuksiin on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua, Ryanairille/AMS:lle myönnettyä valtiontukea.

8.2   TUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

8.2.1   Toimenpide 1: AOC:n lentoasemainfrastruktuurin rahoitus

Toimenpide 1: AOC:n lentoasemainfrastruktuurin rahoitus

| (276) | Komission on arvioitava, voidaanko tuki katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa määrätään tietyistä poikkeuksista 107 artiklan 1 kohdassa vahvistettuun yleiseen sääntöön, jonka mukaan valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille. Kyseessä olevaa tukea voidaan arvioida ainoastaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. Sen mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”. |
| --- | --- |

(276)

Komission on arvioitava, voidaanko tuki katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa määrätään tietyistä poikkeuksista 107 artiklan 1 kohdassa vahvistettuun yleiseen sääntöön, jonka mukaan valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille. Kyseessä olevaa tukea voidaan arvioida ainoastaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. Sen mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”.

| (277) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa annetaan tältä osin puitteet sen arvioimiseksi, voidaanko lentoasemille myönnettyä tukea pitää sisämarkkinoille soveltuvana SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Kuten vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen johdanto-osan 173 kappaleessa todetaan, komissio soveltaa lentoasemille myönnettyyn sääntöjenvastaiseen investointitukeen sen myöntämisajankohtana voimassa olleita sääntöjä. Näin ollen se ei sovella vuoden 2014 suuntaviivoissa esitettyjä periaatteita lentoasemille ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 eli ennen näiden suuntaviivojen julkaisupäivää myönnettyyn sääntöjenvastaiseen investointitukeen. |
| --- | --- |

(277)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa annetaan tältä osin puitteet sen arvioimiseksi, voidaanko lentoasemille myönnettyä tukea pitää sisämarkkinoille soveltuvana SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Kuten vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen johdanto-osan 173 kappaleessa todetaan, komissio soveltaa lentoasemille myönnettyyn sääntöjenvastaiseen investointitukeen sen myöntämisajankohtana voimassa olleita sääntöjä. Näin ollen se ei sovella vuoden 2014 suuntaviivoissa esitettyjä periaatteita lentoasemille ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 eli ennen näiden suuntaviivojen julkaisupäivää myönnettyyn sääntöjenvastaiseen investointitukeen.

| (278) | AOC:n infrastruktuurille myönnettiin rahoitusta vuosina 2000–2011. Siksi vuoden 2005 suuntaviivoissa esitettyjä periaatteita sovelletaan vuosina 2005–2011 myönnetyn infrastruktuurirahoituksen soveltuvuuden arviointiin. Tarkasteltaessa ennen vuotta 2005 myönnettyä infrastruktuurirahoitusta komissio toteaa, että kyseisenä ajankohtana ei ollut voimassa mitään erityisiä soveltuvuuskriteerejä, joiden perusteella voitaisiin arvioida lentoasemille myönnetyn investointituen soveltuvuutta. Komission on siksi arvioitava kyseisiä toimenpiteitä suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella ja otettava huomioon asiaa koskeva päätöskäytäntönsä. Komission soveltama käytäntö lentoasemien pitäjille myönnetyn tuen soveltuvuuden arvioinnissa on koottu yhteen vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoihin. Komissio arvioi näin ollen Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle ennen vuotta 2005 myönnetyn investointituen soveltuvuutta vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa esitettyjen kriteerien perusteella. |
| --- | --- |

(278)

AOC:n infrastruktuurille myönnettiin rahoitusta vuosina 2000–2011. Siksi vuoden 2005 suuntaviivoissa esitettyjä periaatteita sovelletaan vuosina 2005–2011 myönnetyn infrastruktuurirahoituksen soveltuvuuden arviointiin. Tarkasteltaessa ennen vuotta 2005 myönnettyä infrastruktuurirahoitusta komissio toteaa, että kyseisenä ajankohtana ei ollut voimassa mitään erityisiä soveltuvuuskriteerejä, joiden perusteella voitaisiin arvioida lentoasemille myönnetyn investointituen soveltuvuutta. Komission on siksi arvioitava kyseisiä toimenpiteitä suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella ja otettava huomioon asiaa koskeva päätöskäytäntönsä. Komission soveltama käytäntö lentoasemien pitäjille myönnetyn tuen soveltuvuuden arvioinnissa on koottu yhteen vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoihin. Komissio arvioi näin ollen Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle ennen vuotta 2005 myönnetyn investointituen soveltuvuutta vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa esitettyjen kriteerien perusteella.

| (279) | Vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa annetaan puitteet sen arvioimiseksi, voidaanko lentoasemille myönnettävää investointitukea pitää sisämarkkinoille soveltuvana SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. Vuonna 2005 annettujen ilmailusuuntaviivojen 61 kohdan mukaisesti komission on selvitettävä






  a) | vastaako infrastruktuurin rakentaminen ja käyttö jotakin selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta (kuten aluekehitys ja liikenneyhteyksien parantaminen); |
| --- | --- | --- |

(279)

Vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa annetaan puitteet sen arvioimiseksi, voidaanko lentoasemille myönnettävää investointitukea pitää sisämarkkinoille soveltuvana SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. Vuonna 2005 annettujen ilmailusuuntaviivojen 61 kohdan mukaisesti komission on selvitettävä

a)

vastaako infrastruktuurin rakentaminen ja käyttö jotakin selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta (kuten aluekehitys ja liikenneyhteyksien parantaminen);

| b) | onko infrastruktuuri tarpeen ja oikeasuhteinen vahvistetun tavoitteen kannalta; |
| --- | --- |

b)

onko infrastruktuuri tarpeen ja oikeasuhteinen vahvistetun tavoitteen kannalta;

| c) | ovatko infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä, erityisesti kun niitä verrataan jo olemassa olevien infrastruktuurien käyttöön; |
| --- | --- |

c)

ovatko infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä, erityisesti kun niitä verrataan jo olemassa olevien infrastruktuurien käyttöön;

| d) | onko kaikilla mahdollisilla käyttäjillä tasavertainen ja syrjimätön oikeus infrastruktuurin käyttöön; |
| --- | --- |

d)

onko kaikilla mahdollisilla käyttäjillä tasavertainen ja syrjimätön oikeus infrastruktuurin käyttöön;

| e) | vaikuttaako tuki kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa EU:n etujen kanssa. |
| --- | --- |

e)

vaikuttaako tuki kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa EU:n etujen kanssa.

| (280) | Sen lisäksi, että lentoasemille annettavan valtiontuen on täytettävä vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa vahvistetut erityiset soveltuvuuskriteerit, sillä on oltava kaikkien muiden valtiontukitoimenpiteiden tavoin kannustava vaikutus. Tuen on oltava myös välttämätön ja oikeasuhteinen oikeutettuun tavoitteeseen nähden, jotta sitä voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana (157). |
| --- | --- |

(280)

Sen lisäksi, että lentoasemille annettavan valtiontuen on täytettävä vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa vahvistetut erityiset soveltuvuuskriteerit, sillä on oltava kaikkien muiden valtiontukitoimenpiteiden tavoin kannustava vaikutus. Tuen on oltava myös välttämätön ja oikeasuhteinen oikeutettuun tavoitteeseen nähden, jotta sitä voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana (157).

157

8.2.1.1   Infrastruktuurin rakentaminen ja käyttö vastaa jotakin selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta (kuten aluekehitys ja liikenneyhteyksien parantaminen)

Infrastruktuurin rakentaminen ja käyttö vastaa jotakin selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta (kuten aluekehitys ja liikenneyhteyksien parantaminen)

| (281) | Saksan näkemyksen ja lentoaseman pitäjän perustamiskirjan mukaan lentoaseman pitäjän tavoitteena on parantaa taloudellista infrastruktuuria ja siten vahvistaa Thüringenin osavaltion itäosan ja Sachsenin osavaltion länsiosan taloudellista asemaa. |
| --- | --- |

(281)

Saksan näkemyksen ja lentoaseman pitäjän perustamiskirjan mukaan lentoaseman pitäjän tavoitteena on parantaa taloudellista infrastruktuuria ja siten vahvistaa Thüringenin osavaltion itäosan ja Sachsenin osavaltion länsiosan taloudellista asemaa.

| (282) | Rahoittamalla lentoaseman tärkeimpiä infrastruktuurihankkeita kyseisenä ajanjaksona Thüringenin osavaltio pyrki parantamaan alueen saavutettavuutta ja edistämään siten alueellista kehitystä ja uusien työpaikkojen luomista rakenteellisesti heikolla alueella, sillä hyvät matkustaja- ja rahtiliikenneyhteydet ovat ensisijaisen tärkeitä paikallisen elinkeinoelämän ja teollisuuden kilpailukyvylle. |
| --- | --- |

(282)

Rahoittamalla lentoaseman tärkeimpiä infrastruktuurihankkeita kyseisenä ajanjaksona Thüringenin osavaltio pyrki parantamaan alueen saavutettavuutta ja edistämään siten alueellista kehitystä ja uusien työpaikkojen luomista rakenteellisesti heikolla alueella, sillä hyvät matkustaja- ja rahtiliikenneyhteydet ovat ensisijaisen tärkeitä paikallisen elinkeinoelämän ja teollisuuden kilpailukyvylle.

| (283) | Saksan vuonna 2007 toteuttama, infrastruktuurin rahoitusta koskeva arviointi perustui Klophausin tutkimukseen, jossa todettiin etenkin, että AOC:llä oli myönteisiä ja merkittäviä välittömiä, välillisiä, johdettuja ja liikkeellepanevia vaikutuksia, jotka heijastuivat alueen talouteen ja houkuttelevuuteen ja etenkin työpaikkoihin. Tutkimuksen mukaan matkustajamäärän kasvu johtaisi AOC:n kehittymiseen alueellisena lentokenttänä ja mahdollistaisi sen, että Altenburger Land voisi muuttaa kansainvälistä profiiliaan ja parantaa siten taloudellisia ja liiketoimintarakenteitaan. Tutkimuksen mukaan AOC olisi tuonut koko Keski-Saksan alueelle merkittäviä yleishyödyllisiä taloudellisia etuja. |
| --- | --- |

(283)

Saksan vuonna 2007 toteuttama, infrastruktuurin rahoitusta koskeva arviointi perustui Klophausin tutkimukseen, jossa todettiin etenkin, että AOC:llä oli myönteisiä ja merkittäviä välittömiä, välillisiä, johdettuja ja liikkeellepanevia vaikutuksia, jotka heijastuivat alueen talouteen ja houkuttelevuuteen ja etenkin työpaikkoihin. Tutkimuksen mukaan matkustajamäärän kasvu johtaisi AOC:n kehittymiseen alueellisena lentokenttänä ja mahdollistaisi sen, että Altenburger Land voisi muuttaa kansainvälistä profiiliaan ja parantaa siten taloudellisia ja liiketoimintarakenteitaan. Tutkimuksen mukaan AOC olisi tuonut koko Keski-Saksan alueelle merkittäviä yleishyödyllisiä taloudellisia etuja.

| (284) | Kuten taulukosta 1 käy ilmi, lentoaseman matkustajamäärä kasvoi merkittävästi vuosiin 2007–2010 asti. Lentoasema houkutteli alueelle useita saapuvia matkustajia, millä oli suuri merkitys alueen taloudelle. Vuoden 2000 alusta noin vuoteen 2007 liikenteen kehitystä koskevat ennusteet olivat myönteisiä ja tukivat tarvetta kehittää infrastruktuuria edelleen. Lisäksi itse lentoasemalla oli tärkeä tehtävä työnantajana, ja se loi alueelle välillisesti työpaikkoja (158). |
| --- | --- |

(284)

Kuten taulukosta 1 käy ilmi, lentoaseman matkustajamäärä kasvoi merkittävästi vuosiin 2007–2010 asti. Lentoasema houkutteli alueelle useita saapuvia matkustajia, millä oli suuri merkitys alueen taloudelle. Vuoden 2000 alusta noin vuoteen 2007 liikenteen kehitystä koskevat ennusteet olivat myönteisiä ja tukivat tarvetta kehittää infrastruktuuria edelleen. Lisäksi itse lentoasemalla oli tärkeä tehtävä työnantajana, ja se loi alueelle välillisesti työpaikkoja (158).

158

| (285) | Kyseiset infrastruktuuri-investoinnit eivät johtaneet päällekkäisiin infrastruktuureihin. AOC:tä lähimpänä oleva lentoasema on Leipzig–Hallen lentoasema, joka sijaitsee noin 85 kilometrin päässä ja jonne on yli tunnin matkustusaika AOC:stä. Lisäksi Leipzig–Hallen lentoasema on kansainvälinen lentokenttä, joka palvelee sekä Leipzigia (Sachsen) että Hallea (Sachsen-Anhalt). Alueellisena lentokenttänä AOC palvelee Thüringenin osavaltion eteläosaa. Liiketoiminnan näkökulmasta lentoasema on tärkeä läheisellä teollisuusalueella sijaitseville yrityksille. |
| --- | --- |

(285)

Kyseiset infrastruktuuri-investoinnit eivät johtaneet päällekkäisiin infrastruktuureihin. AOC:tä lähimpänä oleva lentoasema on Leipzig–Hallen lentoasema, joka sijaitsee noin 85 kilometrin päässä ja jonne on yli tunnin matkustusaika AOC:stä. Lisäksi Leipzig–Hallen lentoasema on kansainvälinen lentokenttä, joka palvelee sekä Leipzigia (Sachsen) että Hallea (Sachsen-Anhalt). Alueellisena lentokenttänä AOC palvelee Thüringenin osavaltion eteläosaa. Liiketoiminnan näkökulmasta lentoasema on tärkeä läheisellä teollisuusalueella sijaitseville yrityksille.

| (286) | Näin ollen komissio toteaa, että AOC:n lentoasemainfrastruktuurin rahoitus vastaa selkeästi määriteltyä yhteisen edun mukaista tavoitetta. |
| --- | --- |

(286)

Näin ollen komissio toteaa, että AOC:n lentoasemainfrastruktuurin rahoitus vastaa selkeästi määriteltyä yhteisen edun mukaista tavoitetta.

8.2.1.2   Infrastruktuuri on tarpeen ja oikeasuhteinen vahvistetun tavoitteen kannalta

Infrastruktuuri on tarpeen ja oikeasuhteinen vahvistetun tavoitteen kannalta

| (287) | Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n perustamiskirjan mukaan yhtiön tavoitteena on parantaa taloudellisesti tärkeää infrastruktuuria ja siten vahvistaa Thüringenin osavaltion itäosan ja Sachsenin osavaltion länsiosan taloudellista asemaa. Vuosina 2000–2011 lentoasema teki välttämättömät infrastruktuuri-investoinnit täyttääkseen tämän tavoitteen mukaiset vaatimukset. |
| --- | --- |

(287)

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n perustamiskirjan mukaan yhtiön tavoitteena on parantaa taloudellisesti tärkeää infrastruktuuria ja siten vahvistaa Thüringenin osavaltion itäosan ja Sachsenin osavaltion länsiosan taloudellista asemaa. Vuosina 2000–2011 lentoasema teki välttämättömät infrastruktuuri-investoinnit täyttääkseen tämän tavoitteen mukaiset vaatimukset.

| (288) | Kyseisen ajanjakson alussa oli tarpeen tehdä investointeja, joilla mukautettiin yleistä infrastruktuuria lentoaseman tarpeisiin, kun entinen sotilaslentokenttä muutettiin siviililentoasemaksi. |
| --- | --- |

(288)

Kyseisen ajanjakson alussa oli tarpeen tehdä investointeja, joilla mukautettiin yleistä infrastruktuuria lentoaseman tarpeisiin, kun entinen sotilaslentokenttä muutettiin siviililentoasemaksi.

| (289) | Kuten Saksa toteaa, sen jälkeen AOC:n oli tehtävä infrastruktuuri-investointeja Ryanairin palvelusopimuksella tavoiteltuun matkustajamäärän kasvuun liittyvien lentoaseman turvallisuutta ja turvatoimia koskevien vaatimusten täyttämiseksi. Investoinnit olivat tarpeen myös lentoaseman kunnostamiseksi ja uudenaikaistamiseksi. Turvallisuus- ja turvatoimenpiteitä toteutettiin koko ajanjakson ajan lentoaseman mukauttamiseksi Ryanairin matkustajamäärän odotettuun kasvuun. Kaikissa vuonna 2007 toteutetuissa tutkimuksissa (159) lentoaseman taloudellisen kannattavuuden arvioimiseksi ennustettiin, että AOC:n toiminnot kasvavat vuosina 2007–2015. |
| --- | --- |

(289)

Kuten Saksa toteaa, sen jälkeen AOC:n oli tehtävä infrastruktuuri-investointeja Ryanairin palvelusopimuksella tavoiteltuun matkustajamäärän kasvuun liittyvien lentoaseman turvallisuutta ja turvatoimia koskevien vaatimusten täyttämiseksi. Investoinnit olivat tarpeen myös lentoaseman kunnostamiseksi ja uudenaikaistamiseksi. Turvallisuus- ja turvatoimenpiteitä toteutettiin koko ajanjakson ajan lentoaseman mukauttamiseksi Ryanairin matkustajamäärän odotettuun kasvuun. Kaikissa vuonna 2007 toteutetuissa tutkimuksissa (159) lentoaseman taloudellisen kannattavuuden arvioimiseksi ennustettiin, että AOC:n toiminnot kasvavat vuosina 2007–2015.

159

| (290) | Terminaalia kunnostettiin vuonna 2009 turvallisuusvaatimusten täyttämiseksi ja Schengen-maiden ja muiden maiden matkustajien erottelemiseksi. Saksan mukaan uudistamiselle harkittiin vaihtoehtoja, mutta suurten matkustajamäärien ja vaihtoehtoisten toimien korkeiden kustannusten vuoksi päädyttiin toteuttamaan pitkän aikavälin ratkaisu eli terminaalin uudistus. |
| --- | --- |

(290)

Terminaalia kunnostettiin vuonna 2009 turvallisuusvaatimusten täyttämiseksi ja Schengen-maiden ja muiden maiden matkustajien erottelemiseksi. Saksan mukaan uudistamiselle harkittiin vaihtoehtoja, mutta suurten matkustajamäärien ja vaihtoehtoisten toimien korkeiden kustannusten vuoksi päädyttiin toteuttamaan pitkän aikavälin ratkaisu eli terminaalin uudistus.

| (291) | Koska lentoaseman pitäjällä ei ollut riittävästi varoja ja koska Saksan mukaan pääinvestoinnit koskivat yleisen edun piiriin kuuluvia toimia, julkinen rahoitus oli tarpeen. |
| --- | --- |

(291)

Koska lentoaseman pitäjällä ei ollut riittävästi varoja ja koska Saksan mukaan pääinvestoinnit koskivat yleisen edun piiriin kuuluvia toimia, julkinen rahoitus oli tarpeen.

| (292) | Siksi komissio katsoo, että infrastruktuuri-investoinnit olivat tarpeen kasvaviin matkustajamääriin mukautumiseksi ja nykyaikaiselle lentoasemainfrastruktuurille asetettujen vaatimusten täyttämiseksi. Lentoasema pystyi tarjoamaan alueen tarvitsemat yhteydet ja palvelemaan sen kehitystä ainoastaan rakennetun infrastruktuurin avulla. |
| --- | --- |

(292)

Siksi komissio katsoo, että infrastruktuuri-investoinnit olivat tarpeen kasvaviin matkustajamääriin mukautumiseksi ja nykyaikaiselle lentoasemainfrastruktuurille asetettujen vaatimusten täyttämiseksi. Lentoasema pystyi tarjoamaan alueen tarvitsemat yhteydet ja palvelemaan sen kehitystä ainoastaan rakennetun infrastruktuurin avulla.

| (293) | Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle myönnetyn investointituen tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus perustuvat sen vuoksi tarpeeseen vastata nykyaikaiselle lentoasemainfrastruktuurille asetettuihin vaatimuksiin. Komissio päättelee näin ollen, että kyseessä olevat infrastruktuuri-investoinnit olivat tarpeellisia ja oikeasuhteisia asetettujen tavoitteiden kannalta. |
| --- | --- |

(293)

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle myönnetyn investointituen tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus perustuvat sen vuoksi tarpeeseen vastata nykyaikaiselle lentoasemainfrastruktuurille asetettuihin vaatimuksiin. Komissio päättelee näin ollen, että kyseessä olevat infrastruktuuri-investoinnit olivat tarpeellisia ja oikeasuhteisia asetettujen tavoitteiden kannalta.

8.2.1.3   Infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset ovat tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä, erityisesti kun niitä verrataan jo olemassa olevien infrastruktuurien käyttöön

Infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset ovat tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä, erityisesti kun niitä verrataan jo olemassa olevien infrastruktuurien käyttöön

| (294) | Olemassa olevan infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset olivat tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä, ainakin vuoteen 2009 asti. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n hallitus oli jo suunnitellut sijoittavansa yhteensä noin 20 miljoonaa euroa vuosien 2000–2010 aikana tehtäviin infrastruktuuri-investointeihin. Vuotuinen matkustajamäärä jatkoi kasvuaan huippuvuosiin 2008–2009 asti. |
| --- | --- |

(294)

Olemassa olevan infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset olivat tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä, ainakin vuoteen 2009 asti. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n hallitus oli jo suunnitellut sijoittavansa yhteensä noin 20 miljoonaa euroa vuosien 2000–2010 aikana tehtäviin infrastruktuuri-investointeihin. Vuotuinen matkustajamäärä jatkoi kasvuaan huippuvuosiin 2008–2009 asti.

| (295) | Lentoliikenteen kasvu oli merkittävää ennen vuoden 2009 talous- ja finanssikriisiä, joka vaikutti negatiivisesti Saksan ja Euroopan lentoliikenteeseen. Vuonna 2009 matkustajalentoliikenne väheni Saksassa 4,6 prosenttia, ja vuosi oli lentoliikenteen kannalta yksi huonoimpia. Lentoliikenteen yleinen kasvusuuntaus ei kuitenkaan pysähtynyt vaan ainoastaan viivästyi. Kesäkuusta 2010 Saksan matkustajalentoliikenteen kuukausittaiset kasvuluvut ovat olleet nousussa, ja ne olivat 7 prosenttia suuremmat kuin edellisen vuoden vastaavat kuukausittaiset kasvuluvut. Ennusteiden mukaisesti Saksan talouskasvu on ollut vuoden 2009 jälkeen vahvaa, noin 3 prosenttia vuodessa. Lentoliikennemarkkinoiden kasvu on yleensä suurempaa kuin yleinen talouskasvu (160). |
| --- | --- |

(295)

Lentoliikenteen kasvu oli merkittävää ennen vuoden 2009 talous- ja finanssikriisiä, joka vaikutti negatiivisesti Saksan ja Euroopan lentoliikenteeseen. Vuonna 2009 matkustajalentoliikenne väheni Saksassa 4,6 prosenttia, ja vuosi oli lentoliikenteen kannalta yksi huonoimpia. Lentoliikenteen yleinen kasvusuuntaus ei kuitenkaan pysähtynyt vaan ainoastaan viivästyi. Kesäkuusta 2010 Saksan matkustajalentoliikenteen kuukausittaiset kasvuluvut ovat olleet nousussa, ja ne olivat 7 prosenttia suuremmat kuin edellisen vuoden vastaavat kuukausittaiset kasvuluvut. Ennusteiden mukaisesti Saksan talouskasvu on ollut vuoden 2009 jälkeen vahvaa, noin 3 prosenttia vuodessa. Lentoliikennemarkkinoiden kasvu on yleensä suurempaa kuin yleinen talouskasvu (160).

160

| (296) | Vuonna 2007 toteutetuissa kolmessa tutkimuksessa (161) ennustettiin, että lentoaseman pitäjä parantaa vuosituloksiaan ja että toiminnasta saatavat tulot johtavat lähes tasapainoiseen tulokseen vuoteen 2015 mennessä, minkä lisäksi lähialueen teollisuuden ennustettiin lujittavan toimintaansa. Vuosien 2007–2015 liiketoimintasuunnitelmaluonnoksessa vahvistettiin tämä suuntaus. Saksa perusteli tätä halpalentoliikenteen kannattavuudella ja mahdollisella skenaariolla, jonka mukaan AOC:n matkustajamäärä voisi yltää 500 000 matkustajaan vuoteen 2015 mennessä. |
| --- | --- |

(296)

Vuonna 2007 toteutetuissa kolmessa tutkimuksessa (161) ennustettiin, että lentoaseman pitäjä parantaa vuosituloksiaan ja että toiminnasta saatavat tulot johtavat lähes tasapainoiseen tulokseen vuoteen 2015 mennessä, minkä lisäksi lähialueen teollisuuden ennustettiin lujittavan toimintaansa. Vuosien 2007–2015 liiketoimintasuunnitelmaluonnoksessa vahvistettiin tämä suuntaus. Saksa perusteli tätä halpalentoliikenteen kannattavuudella ja mahdollisella skenaariolla, jonka mukaan AOC:n matkustajamäärä voisi yltää 500 000 matkustajaan vuoteen 2015 mennessä.

161

| (297) | Saksan toimittamien tietojen mukaan kyseinen infrastruktuuri olisi siten vastannut keskipitkällä aikavälillä lentoyhtiöiden ja matkustajien kysyntään ja tarjonnut hyvät käyttönäkymät. |
| --- | --- |

(297)

Saksan toimittamien tietojen mukaan kyseinen infrastruktuuri olisi siten vastannut keskipitkällä aikavälillä lentoyhtiöiden ja matkustajien kysyntään ja tarjonnut hyvät käyttönäkymät.

8.2.1.4   Kaikilla mahdollisilla käyttäjillä on tasavertainen ja syrjimätön oikeus infrastruktuurin käyttöön

Kaikilla mahdollisilla käyttäjillä on tasavertainen ja syrjimätön oikeus infrastruktuurin käyttöön

| (298) | Saksa vahvistaa, että vaikka Ryanair oli ainoa lentoyhtiö, joka liikennöi AOC:ltä vuosina 2003–2011, infrastruktuuri oli kaikkien mahdollisten käyttäjien käytettävissä ilman kaupallisesti perusteetonta syrjintää. |
| --- | --- |

(298)

Saksa vahvistaa, että vaikka Ryanair oli ainoa lentoyhtiö, joka liikennöi AOC:ltä vuosina 2003–2011, infrastruktuuri oli kaikkien mahdollisten käyttäjien käytettävissä ilman kaupallisesti perusteetonta syrjintää.

8.2.1.5   Tuki ei vaikuta kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa EU:n etujen kanssa

Tuki ei vaikuta kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa EU:n etujen kanssa

| (299) | Vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 39 kohdan mukaan lentoaseman luokan perusteella voidaan arvioida, missä määrin lentoasemat kilpailevat keskenään ja missä määrin lentoasemalle myönnetty julkinen rahoitus voi näin vääristää kilpailua. Vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen mukaan pienille alueellisille lentoasemille (luokka D) myönnettävään julkiseen rahoitukseen ei juuri liity riskiä kilpailun vääristymisestä tai siitä, että se vaikuttaisi kaupan kehitykseen yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Tätä ei voida kuitenkaan pitää viitteenä tai toteamuksena siitä, että kilpailun vääristymät ja vaikutukset kauppaan ovat poissuljettuja. |
| --- | --- |

(299)

Vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 39 kohdan mukaan lentoaseman luokan perusteella voidaan arvioida, missä määrin lentoasemat kilpailevat keskenään ja missä määrin lentoasemalle myönnetty julkinen rahoitus voi näin vääristää kilpailua. Vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen mukaan pienille alueellisille lentoasemille (luokka D) myönnettävään julkiseen rahoitukseen ei juuri liity riskiä kilpailun vääristymisestä tai siitä, että se vaikuttaisi kaupan kehitykseen yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Tätä ei voida kuitenkaan pitää viitteenä tai toteamuksena siitä, että kilpailun vääristymät ja vaikutukset kauppaan ovat poissuljettuja.

| (300) | Koska AOC palveli tarkasteltuna ajanjaksona vuosittain alle 150 000:ta matkustajaa, sitä voidaan pitää vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen mukaan pienenä alueellisena lentoasemana (luokka D). |
| --- | --- |

(300)

Koska AOC palveli tarkasteltuna ajanjaksona vuosittain alle 150 000:ta matkustajaa, sitä voidaan pitää vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen mukaan pienenä alueellisena lentoasemana (luokka D).

| (301) | AOC on tyypillinen alueellisesti suuntautunut lentoasema, mikä näkyy siinä, että huomattava määrä lentoasemaa käyttävistä matkustajista tuli Thüringenin osavaltiosta. Kun otetaan huomioon noin 100 kilometriin ja 60 minuutin matkustusaikaan perustuva vaikutusalueen käsite, voidaan olettaa, että lähin lentoasema eli Leipzig-Hallen lentoasema (85 kilometrin ja noin 1 tunnin 10 minuutin matkustusajan etäisyydellä AOC:stä) sijaitsee tämän vaikutusalueen ulkorajalla. Leipzig–Hallen lentoasema on kansainvälinen lentokenttä, joka palvelee sekä Leipzigia (Sachsen) että Hallea (Sachsen-Anhalt). Alueellisena lentokenttänä AOC palvelee Thüringenin osavaltion eteläosaa. |
| --- | --- |

(301)

AOC on tyypillinen alueellisesti suuntautunut lentoasema, mikä näkyy siinä, että huomattava määrä lentoasemaa käyttävistä matkustajista tuli Thüringenin osavaltiosta. Kun otetaan huomioon noin 100 kilometriin ja 60 minuutin matkustusaikaan perustuva vaikutusalueen käsite, voidaan olettaa, että lähin lentoasema eli Leipzig-Hallen lentoasema (85 kilometrin ja noin 1 tunnin 10 minuutin matkustusajan etäisyydellä AOC:stä) sijaitsee tämän vaikutusalueen ulkorajalla. Leipzig–Hallen lentoasema on kansainvälinen lentokenttä, joka palvelee sekä Leipzigia (Sachsen) että Hallea (Sachsen-Anhalt). Alueellisena lentokenttänä AOC palvelee Thüringenin osavaltion eteläosaa.

| (302) | Sen lisäksi, että lentoasemat sijaitsevat etäällä toisistaan, ne ovat omaksuneet selvästi erilaiset liiketoimintamallit ja niiden kohdeyleisönä ovat erityyppiset matkustajat. Leipzig–Hallen lentoasema on toimintansa vakiinnuttanut lentoasema, ja sen kehittyneempi infrastruktuuri tarjoaa matkustajille enemmän mukavuuksia. Sen palveluvalikoimaan kuuluu sekä kansainvälisiä että kotimaan lentoja, useita lomakohteita ja lentorahtikuljetuksia. AOC:n infrastruktuuri tarjoaa vähemmän mukavuuksia, ja sen liiketoimintamalli perustui halpalentoyhtiöihin. |
| --- | --- |

(302)

Sen lisäksi, että lentoasemat sijaitsevat etäällä toisistaan, ne ovat omaksuneet selvästi erilaiset liiketoimintamallit ja niiden kohdeyleisönä ovat erityyppiset matkustajat. Leipzig–Hallen lentoasema on toimintansa vakiinnuttanut lentoasema, ja sen kehittyneempi infrastruktuuri tarjoaa matkustajille enemmän mukavuuksia. Sen palveluvalikoimaan kuuluu sekä kansainvälisiä että kotimaan lentoja, useita lomakohteita ja lentorahtikuljetuksia. AOC:n infrastruktuuri tarjoaa vähemmän mukavuuksia, ja sen liiketoimintamalli perustui halpalentoyhtiöihin.

| (303) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee näin ollen, että Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle myönnetty investointituki ei vääristä kilpailua eikä vaikuta kauppaan yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(303)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee näin ollen, että Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle myönnetty investointituki ei vääristä kilpailua eikä vaikuta kauppaan yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

8.2.1.6   Tuella on kannustava vaikutus ja se on tarpeen ja oikeasuhteista

Tuella on kannustava vaikutus ja se on tarpeen ja oikeasuhteista

| (304) | Saksan Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle myöntämällä infrastruktuurirahoituksella olisi oltava kannustava vaikutus, ja sen olisi oltava tarpeen ja oikeasuhteista oikeutettuun tavoitteeseen nähden. |
| --- | --- |

(304)

Saksan Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle myöntämällä infrastruktuurirahoituksella olisi oltava kannustava vaikutus, ja sen olisi oltava tarpeen ja oikeasuhteista oikeutettuun tavoitteeseen nähden.

| (305) | Komission on selvitettävä, onko Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle myönnetty valtiontuki muuttanut tuensaajayrityksen toimintaa niin, että se harjoittaa yleisen edun mukaisten tavoitteiden saavuttamista edistävää toimintaa, i) jota se ei harjoittaisi ilman tukea tai ii) jota se harjoittaisi rajoitetusti tai eri tavalla. Lisäksi tuen katsotaan olevan oikeasuhteista ainoastaan, jos samaa tulosta ei olisi voitu saavuttaa vähemmällä tuella ja kilpailun vääristymisellä. Tämä tarkoittaa, että tuen määrä ja intensiteetti on rajoitettava toiminnan harjoittamisen kannalta välttämättömään vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

(305)

Komission on selvitettävä, onko Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle myönnetty valtiontuki muuttanut tuensaajayrityksen toimintaa niin, että se harjoittaa yleisen edun mukaisten tavoitteiden saavuttamista edistävää toimintaa, i) jota se ei harjoittaisi ilman tukea tai ii) jota se harjoittaisi rajoitetusti tai eri tavalla. Lisäksi tuen katsotaan olevan oikeasuhteista ainoastaan, jos samaa tulosta ei olisi voitu saavuttaa vähemmällä tuella ja kilpailun vääristymisellä. Tämä tarkoittaa, että tuen määrä ja intensiteetti on rajoitettava toiminnan harjoittamisen kannalta välttämättömään vähimmäismäärään.

| (306) | Saksan toimittamien tietojen mukaan infrastruktuuri-investointeja, jotka olivat välttämättömiä toimintakykyiselle, kaupalliselle lentoliikenteelle avoimelle lentoasemalle asetettujen vaatimusten täyttämiseksi, ei olisi voitu toteuttaa ilman valtiontukea. Lentoasema oli tappiollinen valtaosan tarkastellusta ajanjaksosta. Saksan näkemys on aina ollut se, ettei tällainen alueellinen lentoasema voi toimia ilman julkista rahoitusta. Ilman tukea lentoasema ei etenkään olisi pystynyt saavuttamaan siltä odotettua palvelutasoa lentoyhtiöihin ja matkustajiin nähden ja lentoaseman taloudellinen toiminta olisi supistunut. |
| --- | --- |

(306)

Saksan toimittamien tietojen mukaan infrastruktuuri-investointeja, jotka olivat välttämättömiä toimintakykyiselle, kaupalliselle lentoliikenteelle avoimelle lentoasemalle asetettujen vaatimusten täyttämiseksi, ei olisi voitu toteuttaa ilman valtiontukea. Lentoasema oli tappiollinen valtaosan tarkastellusta ajanjaksosta. Saksan näkemys on aina ollut se, ettei tällainen alueellinen lentoasema voi toimia ilman julkista rahoitusta. Ilman tukea lentoasema ei etenkään olisi pystynyt saavuttamaan siltä odotettua palvelutasoa lentoyhtiöihin ja matkustajiin nähden ja lentoaseman taloudellinen toiminta olisi supistunut.

| (307) | Siksi voidaan päätellä, että tarkasteltavalla tukitoimenpiteellä oli kannustava vaikutus, sillä sen avulla tuensaaja pystyi toteuttamaan tarvittavat investoinnit. |
| --- | --- |

(307)

Siksi voidaan päätellä, että tarkasteltavalla tukitoimenpiteellä oli kannustava vaikutus, sillä sen avulla tuensaaja pystyi toteuttamaan tarvittavat investoinnit.

| (308) | Arvioitaessa tuen oikeasuhteisuutta voidaan todeta, että hankkeelle annetun tuen intensiteetti rajoittui investointeihin, jotka olivat välttämättömiä lentoaseman muuttamiseksi entisestä sotilaslentoasemasta siviililentoasemaksi, joka on avoin kaikille mahdollisille lentoyhtiöille. Lisäksi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n investointirahoitukseen liittyvässä menettelyssä varmistettiin, ettei korvauksia makseta liikaa. Kunkin vuoden lopussa sovittiin seuraavan vuoden liiketoimintasuunnitelmasta, jota tarkasteltiin uudelleen kyseisen vuoden aikana sen mukauttamiseksi yrityksen toimintaedellytyksiin (162). Lentoaseman oli maksettava julkisille rahoittajille takaisin mahdollisesti liikaa maksetut tuet. Koska tuen määrä on rajoitettu toiminnan harjoittamisen kannalta välttämättömään vähimmäismäärään, kyseessä olevan investointituen voidaan katsoa oleva välttämätön ja oikeasuhteinen oikeutettuun tavoitteeseen nähden. |
| --- | --- |

(308)

Arvioitaessa tuen oikeasuhteisuutta voidaan todeta, että hankkeelle annetun tuen intensiteetti rajoittui investointeihin, jotka olivat välttämättömiä lentoaseman muuttamiseksi entisestä sotilaslentoasemasta siviililentoasemaksi, joka on avoin kaikille mahdollisille lentoyhtiöille. Lisäksi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n investointirahoitukseen liittyvässä menettelyssä varmistettiin, ettei korvauksia makseta liikaa. Kunkin vuoden lopussa sovittiin seuraavan vuoden liiketoimintasuunnitelmasta, jota tarkasteltiin uudelleen kyseisen vuoden aikana sen mukauttamiseksi yrityksen toimintaedellytyksiin (162). Lentoaseman oli maksettava julkisille rahoittajille takaisin mahdollisesti liikaa maksetut tuet. Koska tuen määrä on rajoitettu toiminnan harjoittamisen kannalta välttämättömään vähimmäismäärään, kyseessä olevan investointituen voidaan katsoa oleva välttämätön ja oikeasuhteinen oikeutettuun tavoitteeseen nähden.

162

8.2.1.7   Päätelmät

Päätelmät

| (309) | Komissio toteaa edellä esitetyn perusteella, että Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle myönnetty investointituki on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen, sillä se täyttää vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 61 kohdassa vahvistetut soveltuvuusedellytykset. Sen vuoksi toimenpide soveltuu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(309)

Komissio toteaa edellä esitetyn perusteella, että Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle myönnetty investointituki on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen, sillä se täyttää vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 61 kohdassa vahvistetut soveltuvuusedellytykset. Sen vuoksi toimenpide soveltuu sisämarkkinoille.

8.2.2   Toimenpide 2: Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n toimintatappioiden rahoittaminen vuosina 2000–2011

Toimenpide 2: Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n toimintatappioiden rahoittaminen vuosina 2000–2011

| (310) | Komissio katsoo vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen mukaisesti, että sen ilmoitusta valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä ei pitäisi soveltaa käsiteltävänä oleviin asioihin, jotka koskevat lentoasemille ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 myönnettyä sääntöjenvastaista toimintatukea. Sen sijaan komissio soveltaa näiden suuntaviivojen periaatteita kaikkiin tapauksiin, jotka koskevat lentoasemille myönnettyä toimintatukea (vireillä olevat ilmoitukset ja sääntöjenvastainen ilmoittamaton tuki), vaikka tuki olisi myönnetty ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 ja ennen siirtymäkauden alkua (163). |
| --- | --- |

(310)

Komissio katsoo vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen mukaisesti, että sen ilmoitusta valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä ei pitäisi soveltaa käsiteltävänä oleviin asioihin, jotka koskevat lentoasemille ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 myönnettyä sääntöjenvastaista toimintatukea. Sen sijaan komissio soveltaa näiden suuntaviivojen periaatteita kaikkiin tapauksiin, jotka koskevat lentoasemille myönnettyä toimintatukea (vireillä olevat ilmoitukset ja sääntöjenvastainen ilmoittamaton tuki), vaikka tuki olisi myönnetty ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 ja ennen siirtymäkauden alkua (163).

163

| (311) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa vahvistetaan edellytykset, joiden täyttyessä lentoasemille myönnetyn toimintatuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella (164). Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 137 kohdan (165) mukaan ennen kyseisten suuntaviivojen julkaisemista myönnetyn toimintatuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, jos seuraavat kumulatiiviset edellytykset täyttyvät:






  a) | toimenpide vaikuttaa selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen; |
| --- | --- | --- |

(311)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa vahvistetaan edellytykset, joiden täyttyessä lentoasemille myönnetyn toimintatuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella (164). Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 137 kohdan (165) mukaan ennen kyseisten suuntaviivojen julkaisemista myönnetyn toimintatuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, jos seuraavat kumulatiiviset edellytykset täyttyvät:

164

165

a)

toimenpide vaikuttaa selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen;

| b) | tukitoimenpiteille on tarvetta; |
| --- | --- |

b)

tukitoimenpiteille on tarvetta;

| c) | tukitoimenpide on yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen soveltuva politiikan väline; |
| --- | --- |

c)

tukitoimenpide on yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen soveltuva politiikan väline;

| d) | toimenpiteellä on kannustava vaikutus; |
| --- | --- |

d)

toimenpiteellä on kannustava vaikutus;

| e) | tuki on rajattu välttämättömään ja |
| --- | --- |

e)

tuki on rajattu välttämättömään ja

| f) | kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvilta kohtuuttomilta kielteisiltä vaikutuksilta vältytään. |
| --- | --- |

f)

kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvilta kohtuuttomilta kielteisiltä vaikutuksilta vältytään.

8.2.2.1   Vaikutus selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen

Vaikutus selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen

| (312) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson a alakohdan mukaan, jotta lentoasemilla olisi aikaa sopeutua uuteen markkinatodellisuuteen ja välttää mahdolliset häiriöt lentoliikenteessä ja alueiden kulkuyhteyksissä, lentoasemille myönnetyn toimintatuen katsotaan edistävän yhteisen edun mukaista tavoitetta, jos se i) lisää unionin kansalaisten liikkuvuutta ja alueellisia yhteyksiä luomalla yhteyspisteitä unionin sisäisille lennoille; tai ii) auttaa torjumaan lentoliikenteen ruuhkautumista unionin suurilla keskuslentoasemilla; taikka iii) edistää alueellista kehitystä. |
| --- | --- |

(312)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson a alakohdan mukaan, jotta lentoasemilla olisi aikaa sopeutua uuteen markkinatodellisuuteen ja välttää mahdolliset häiriöt lentoliikenteessä ja alueiden kulkuyhteyksissä, lentoasemille myönnetyn toimintatuen katsotaan edistävän yhteisen edun mukaista tavoitetta, jos se i) lisää unionin kansalaisten liikkuvuutta ja alueellisia yhteyksiä luomalla yhteyspisteitä unionin sisäisille lennoille; tai ii) auttaa torjumaan lentoliikenteen ruuhkautumista unionin suurilla keskuslentoasemilla; taikka iii) edistää alueellista kehitystä.

| (313) | Saksan viranomaisten mukaan Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n toimintatappioiden rahoittaminen oli tarpeen lentoaseman toimintojen jatkamiseksi, jotta saavutetaan yrityksen perustamiskirjassa vahvistettu tavoite eli parannetaan taloudellisesti tärkeää infrastruktuuria ja vahvistetaan siten Thüringenin osavaltion itäosan ja Sachsenin osavaltion länsiosan taloudellista asemaa. |
| --- | --- |

(313)

Saksan viranomaisten mukaan Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n toimintatappioiden rahoittaminen oli tarpeen lentoaseman toimintojen jatkamiseksi, jotta saavutetaan yrityksen perustamiskirjassa vahvistettu tavoite eli parannetaan taloudellisesti tärkeää infrastruktuuria ja vahvistetaan siten Thüringenin osavaltion itäosan ja Sachsenin osavaltion länsiosan taloudellista asemaa.

| (314) | Kun otetaan huomioon, että Keski-Saksan alueellisen kehityksen edistämiseksi tarvitaan hyviä yhteyspisteitä, lentoaseman toiminnan ylläpitämiselle oli ehdoton tarve. Lentoaseman toiminnalla edistettiin alueellista kehitystä ja työpaikkojen luomista. Myönnetyn toimintatuen tavoitteena oli siten selkeästi edistää alueellista kehitystä. |
| --- | --- |

(314)

Kun otetaan huomioon, että Keski-Saksan alueellisen kehityksen edistämiseksi tarvitaan hyviä yhteyspisteitä, lentoaseman toiminnan ylläpitämiselle oli ehdoton tarve. Lentoaseman toiminnalla edistettiin alueellista kehitystä ja työpaikkojen luomista. Myönnetyn toimintatuen tavoitteena oli siten selkeästi edistää alueellista kehitystä.

8.2.2.2   Tukitoimenpiteiden tarve

Tukitoimenpiteiden tarve

| (315) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson b alakohdan mukaan, jotta voidaan arvioida, onko valtiontuki tehokasta yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi, on ensin yksilöitävä ongelma, joka on tarkoitus ratkaista. Tältä osin lentoasemalle myönnetty valtiontuki on kohdennettava tilanteeseen, jossa tuella saadaan aikaan sellainen merkittävä parannus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin. |
| --- | --- |

(315)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson b alakohdan mukaan, jotta voidaan arvioida, onko valtiontuki tehokasta yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi, on ensin yksilöitävä ongelma, joka on tarkoitus ratkaista. Tältä osin lentoasemalle myönnetty valtiontuki on kohdennettava tilanteeseen, jossa tuella saadaan aikaan sellainen merkittävä parannus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin.

| (316) | Saksa toteaa, että tukitoimenpide oli tarpeen, sillä lentoasemalla oli vaikeuksia rahoittaa toimintansa itse. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n tilinpäätöksissä todetaan usein, että lentoaseman taloudellinen tilanne oli tiukasti kytköksissä osakkeenomistajien ja muiden julkisten toimijoiden rahoitukseen. Ilman julkista pääomarahoitusta yrityksen olemassaolo jopa vaarantuisi (166). |
| --- | --- |

(316)

Saksa toteaa, että tukitoimenpide oli tarpeen, sillä lentoasemalla oli vaikeuksia rahoittaa toimintansa itse. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n tilinpäätöksissä todetaan usein, että lentoaseman taloudellinen tilanne oli tiukasti kytköksissä osakkeenomistajien ja muiden julkisten toimijoiden rahoitukseen. Ilman julkista pääomarahoitusta yrityksen olemassaolo jopa vaarantuisi (166).

166

| (317) | Toimintatuen myöntäminen antoi lentoasemalle tarvittavat varat sen toimintojen turvaamiseksi ja sen liiketoimintamallin mukauttamiseksi halpalentoyhtiöiden vaatimuksiin. |
| --- | --- |

(317)

Toimintatuen myöntäminen antoi lentoasemalle tarvittavat varat sen toimintojen turvaamiseksi ja sen liiketoimintamallin mukauttamiseksi halpalentoyhtiöiden vaatimuksiin.

| (318) | Komissio toteaa, että AOC on pieni alueellinen lentokenttä, jolla on alle 150 000 matkustajaa vuodessa, eikä se tavanomaisissa markkinaoloissa pystyisi kattamaan omia toimintakustannuksiaan täysimääräisesti. Siksi tukitoimenpiteille oli tarvetta. |
| --- | --- |

(318)

Komissio toteaa, että AOC on pieni alueellinen lentokenttä, jolla on alle 150 000 matkustajaa vuodessa, eikä se tavanomaisissa markkinaoloissa pystyisi kattamaan omia toimintakustannuksiaan täysimääräisesti. Siksi tukitoimenpiteille oli tarvetta.

8.2.2.3   Tukitoimenpiteen tarkoituksenmukaisuus

Tukitoimenpiteen tarkoituksenmukaisuus

| (319) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson c alakohdan mukaan lentoaseman hyväksi toteutetun tukitoimenpiteen on oltava yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen soveltuva politiikan väline. Jäsenvaltion on sen vuoksi osoitettava, ettei samaa tavoitetta olisi voitu saavuttaa muilla, vähemmän vääristävillä politiikan välineillä tai tukivälineillä. |
| --- | --- |

(319)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson c alakohdan mukaan lentoaseman hyväksi toteutetun tukitoimenpiteen on oltava yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen soveltuva politiikan väline. Jäsenvaltion on sen vuoksi osoitettava, ettei samaa tavoitetta olisi voitu saavuttaa muilla, vähemmän vääristävillä politiikan välineillä tai tukivälineillä.

| (320) | Saksan mukaan kyseinen tukitoimenpide on tarkoituksenmukainen aiotun yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi eikä tätä tavoitetta olisi voitu saavuttaa muilla, vähemmän vääristävillä politiikan välineillä. |
| --- | --- |

(320)

Saksan mukaan kyseinen tukitoimenpide on tarkoituksenmukainen aiotun yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi eikä tätä tavoitetta olisi voitu saavuttaa muilla, vähemmän vääristävillä politiikan välineillä.

| (321) | Tuen määrä oli kohdennettu kattamaan tulevan vuoden toimintakustannusten odotettu rahoitusvaje. |
| --- | --- |

(321)

Tuen määrä oli kohdennettu kattamaan tulevan vuoden toimintakustannusten odotettu rahoitusvaje.

| (322) | Komissio katsoo näistä syistä, että kyseinen toimenpide oli tarkoituksenmukainen aiotun yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(322)

Komissio katsoo näistä syistä, että kyseinen toimenpide oli tarkoituksenmukainen aiotun yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi.

8.2.2.4   Toimenpiteen kannustava vaikutus

Toimenpiteen kannustava vaikutus

| (323) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson d alakohdan mukaan toimintatuella on kannustava vaikutus, jos on todennäköistä, että lentoaseman taloudellisen toiminnan taso vähenisi huomattavasti ilman toimintatukea. Arvioinnissa on otettava huomioon mahdollinen investointituki ja liikennöintitaso lentoasemalla. |
| --- | --- |

(323)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson d alakohdan mukaan toimintatuella on kannustava vaikutus, jos on todennäköistä, että lentoaseman taloudellisen toiminnan taso vähenisi huomattavasti ilman toimintatukea. Arvioinnissa on otettava huomioon mahdollinen investointituki ja liikennöintitaso lentoasemalla.

| (324) | Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n tilinpäätöstiedoissa korostetaan, että yrityksen olemassaolo vaarantuisi ilman julkista pääomarahoitusta. Ilman lentoaseman pitäjän tappioiden kattamiseksi annettua toimintatukea lentoaseman olisi pitänyt lopettaa toimintansa kattamattomien toimintatappioiden vuoksi. |
| --- | --- |

(324)

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n tilinpäätöstiedoissa korostetaan, että yrityksen olemassaolo vaarantuisi ilman julkista pääomarahoitusta. Ilman lentoaseman pitäjän tappioiden kattamiseksi annettua toimintatukea lentoaseman olisi pitänyt lopettaa toimintansa kattamattomien toimintatappioiden vuoksi.

| (325) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että kyseisellä tukitoimenpiteellä oli kannustava vaikutus. |
| --- | --- |

(325)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että kyseisellä tukitoimenpiteellä oli kannustava vaikutus.

8.2.2.5   Tukimäärän oikeasuhteisuus (tuen rajaaminen välttämättömään)

Tukimäärän oikeasuhteisuus (tuen rajaaminen välttämättömään)

| (326) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson e alakohdan mukaan, jotta lentoasemille myönnetty toimintatuki olisi oikeasuhteista, sen olisi rajoituttava tuetun toiminnan toteuttamiseksi välttämättömään määrään. |
| --- | --- |

(326)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson e alakohdan mukaan, jotta lentoasemille myönnetty toimintatuki olisi oikeasuhteista, sen olisi rajoituttava tuetun toiminnan toteuttamiseksi välttämättömään määrään.

| (327) | Tarkasteltavassa tapauksessa lentoaseman julkiset osakkeenomistajat vahvistivat toimintatuen määrän etukäteen laadittujen vuotuisten liiketoimintasuunnitelmien pohjalta ja rajoittivat sen lentoaseman rahoitustarpeisiin. |
| --- | --- |

(327)

Tarkasteltavassa tapauksessa lentoaseman julkiset osakkeenomistajat vahvistivat toimintatuen määrän etukäteen laadittujen vuotuisten liiketoimintasuunnitelmien pohjalta ja rajoittivat sen lentoaseman rahoitustarpeisiin.

| (328) | Liiketoimintasuunnitelmien parametrit päivitettiin kyseisen varainhoitovuoden aikana lentoaseman senhetkisillä tuloksilla. Hallitus hyväksyi esimerkiksi vuoden 2003 liiketoimintasuunnitelman 8 päivänä marraskuuta 2002 vuoden 2002 syyskuussa saatavilla olleiden tietojen perusteella. Hallitus päivitti tämän liiketoimintasuunnitelman myöhemmin 24 päivänä lokakuuta 2003, kun sille oli esitelty lokakuussa 2003 saatavilla olleiden tietojen perusteella ajan tasalle saatettu liiketoimintasuunnitelma (167). |
| --- | --- |

(328)

Liiketoimintasuunnitelmien parametrit päivitettiin kyseisen varainhoitovuoden aikana lentoaseman senhetkisillä tuloksilla. Hallitus hyväksyi esimerkiksi vuoden 2003 liiketoimintasuunnitelman 8 päivänä marraskuuta 2002 vuoden 2002 syyskuussa saatavilla olleiden tietojen perusteella. Hallitus päivitti tämän liiketoimintasuunnitelman myöhemmin 24 päivänä lokakuuta 2003, kun sille oli esitelty lokakuussa 2003 saatavilla olleiden tietojen perusteella ajan tasalle saatettu liiketoimintasuunnitelma (167).

167

| (329) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että kyseisenä ajanjaksona myönnetty toimintatuki salli lentoaseman pitäjän mukauttaa liiketoimintamalliaan vastaamaan Ryanairin palvelusopimukseen liittyviä uusia toimintavaatimuksia siten, että tappioiden kattamiseksi tarvittavan rahoitustuen määrä pysyi samalla jatkuvasti valvonnassa. Tuki rajattiin siten odotettuihin toimintatappioihin. |
| --- | --- |

(329)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että kyseisenä ajanjaksona myönnetty toimintatuki salli lentoaseman pitäjän mukauttaa liiketoimintamalliaan vastaamaan Ryanairin palvelusopimukseen liittyviä uusia toimintavaatimuksia siten, että tappioiden kattamiseksi tarvittavan rahoitustuen määrä pysyi samalla jatkuvasti valvonnassa. Tuki rajattiin siten odotettuihin toimintatappioihin.

| (330) | Lisäksi Saksa toteaa, että lentoaseman useissa hankkeissa (168) vuosista 2010–2012 lähtien toteutetut muutostyöt auttoivat vähentämään lentoaseman yleistä rahoitusvajetta ja siten osakkeenomistajien rahoitusta. Toimintatukea valvottiin tarkasteltavalla ajanjaksolla sen mukauttamiseksi vastaamaan lentoaseman todellisia tarpeita. |
| --- | --- |

(330)

Lisäksi Saksa toteaa, että lentoaseman useissa hankkeissa (168) vuosista 2010–2012 lähtien toteutetut muutostyöt auttoivat vähentämään lentoaseman yleistä rahoitusvajetta ja siten osakkeenomistajien rahoitusta. Toimintatukea valvottiin tarkasteltavalla ajanjaksolla sen mukauttamiseksi vastaamaan lentoaseman todellisia tarpeita.

168

| (331) | Komissio katsoo näin ollen, että toimintatuki oli tarkasteltavassa tapauksessa oikeasuhteinen ja rajoittui tuetun toiminnan toteuttamiseksi välttämättömään määrään. |
| --- | --- |

(331)

Komissio katsoo näin ollen, että toimintatuki oli tarkasteltavassa tapauksessa oikeasuhteinen ja rajoittui tuetun toiminnan toteuttamiseksi välttämättömään määrään.

8.2.2.6   Kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen

Kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen

| (332) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson f alakohdan mukaan toimintatuen soveltuvuuden arvioinnissa on otettava huomioon kilpailun vääristymät ja vaikutukset kauppaan. Se, että lentoasema sijaitsee samalla vaikutusalueella kuin toinen lentoasema, jolla on liikakapasiteettia, voi olla merkki mahdollisesta kilpailun vääristymisestä tai vaikutuksesta kauppaan. |
| --- | --- |

(332)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson f alakohdan mukaan toimintatuen soveltuvuuden arvioinnissa on otettava huomioon kilpailun vääristymät ja vaikutukset kauppaan. Se, että lentoasema sijaitsee samalla vaikutusalueella kuin toinen lentoasema, jolla on liikakapasiteettia, voi olla merkki mahdollisesta kilpailun vääristymisestä tai vaikutuksesta kauppaan.

| (333) | Komissio panee merkille, että tarkasteltavassa tapauksessa lähin lentoasema on Leipzig-Hallen lentoasema, joka sijaitsee 85 kilometrin ja yhden tunnin ja 10 minuutin ajomatkan päässä AOC:stä. Kuten todetaan johdanto-osan 300 ja 301 kappaleessa, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n liiketoimintasuunnitelma perustui jo alussa siihen, että lentoasema on alueellinen lentoasema, jonka tavoitteena on kehittää lähialueen teollisuutta. Vaikka Klophausin vuoden 2007 ennuste olisikin toteutunut ja lentoasema olisi saavuttanut 500 000 matkustajan rajan vuoteen 2015 mennessä, se ei olisi kyennyt kilpailemaan Leipzig-Hallen kaltaisten lentoasemien kanssa, joiden matkustajamäärä on yli kaksi miljoonaa. |
| --- | --- |

(333)

Komissio panee merkille, että tarkasteltavassa tapauksessa lähin lentoasema on Leipzig-Hallen lentoasema, joka sijaitsee 85 kilometrin ja yhden tunnin ja 10 minuutin ajomatkan päässä AOC:stä. Kuten todetaan johdanto-osan 300 ja 301 kappaleessa, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n liiketoimintasuunnitelma perustui jo alussa siihen, että lentoasema on alueellinen lentoasema, jonka tavoitteena on kehittää lähialueen teollisuutta. Vaikka Klophausin vuoden 2007 ennuste olisikin toteutunut ja lentoasema olisi saavuttanut 500 000 matkustajan rajan vuoteen 2015 mennessä, se ei olisi kyennyt kilpailemaan Leipzig-Hallen kaltaisten lentoasemien kanssa, joiden matkustajamäärä on yli kaksi miljoonaa.

| (334) | Saksa huomauttaa, että kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kielteisten vaikutusten rajoittamiseksi AOC:n infrastruktuuri oli avoin kaikille mahdollisille käyttäjille eikä sitä ole varattu tietylle käyttäjälle. |
| --- | --- |

(334)

Saksa huomauttaa, että kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kielteisten vaikutusten rajoittamiseksi AOC:n infrastruktuuri oli avoin kaikille mahdollisille käyttäjille eikä sitä ole varattu tietylle käyttäjälle.

| (335) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvat kohtuuttomat kielteiset vaikutukset rajoittuvat vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

(335)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvat kohtuuttomat kielteiset vaikutukset rajoittuvat vähimmäismäärään.

8.2.2.7   Päätelmät

Päätelmät

| (336) | Komissio toteaa edellä esitetyn perusteella, että vuosiksi 2000–2011 Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle toimintatappioiden kattamiseksi myönnetty rahoitustuki soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jaksossa vahvistettujen soveltuvuusedellytysten perusteella. |
| --- | --- |

(336)

Komissio toteaa edellä esitetyn perusteella, että vuosiksi 2000–2011 Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle toimintatappioiden kattamiseksi myönnetty rahoitustuki soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jaksossa vahvistettujen soveltuvuusedellytysten perusteella.

8.2.3   Toimenpide 3: Vuoden 2003 lentoasemapalvelusopimuksen ja vuoden 2003 sekä vuoden 2010 markkinointisopimusten mukaiset lentoasemamaksut ja maksut Ryanairille

Toimenpide 3: Vuoden 2003 lentoasemapalvelusopimuksen ja vuoden 2003 sekä vuoden 2010 markkinointisopimusten mukaiset lentoasemamaksut ja maksut Ryanairille

| (337) | Saksa väittää, että lentoasemapalvelusopimus ja markkinointipalvelusopimukset eivät ole valtiontukea, ja siksi Saksa ei esitä oikeusperustaa tuen mahdolliselle soveltuvuudelle sisämarkkinoille. Näissä olosuhteissa voidaan päätellä, ettei tuki sovellu sisämarkkinoille, sillä todistustaakka siitä, että tuki soveltuu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdasta poiketen sisämarkkinoille, on pääsääntöisesti asianomaisella jäsenvaltiolla, jonka on näytettävä toteen, että tämän poikkeuksen edellytykset täyttyvät. Lisäksi komissio katsoo, ettei kyseistä valtiontukea voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana käynnistystukena asiaa koskevien sääntöjen perusteella. |
| --- | --- |

(337)

Saksa väittää, että lentoasemapalvelusopimus ja markkinointipalvelusopimukset eivät ole valtiontukea, ja siksi Saksa ei esitä oikeusperustaa tuen mahdolliselle soveltuvuudelle sisämarkkinoille. Näissä olosuhteissa voidaan päätellä, ettei tuki sovellu sisämarkkinoille, sillä todistustaakka siitä, että tuki soveltuu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdasta poiketen sisämarkkinoille, on pääsääntöisesti asianomaisella jäsenvaltiolla, jonka on näytettävä toteen, että tämän poikkeuksen edellytykset täyttyvät. Lisäksi komissio katsoo, ettei kyseistä valtiontukea voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana käynnistystukena asiaa koskevien sääntöjen perusteella.

8.2.3.1   Sovellettava oikeuskehys

Sovellettava oikeuskehys

| (338) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa todetaan käynnistystuesta seuraavaa:

  ”komissio soveltaa näissä suuntaviivoissa esitettyjä periaatteita kaikkiin ilmoitettuihin käynnistystukitoimenpiteisiin, joista se tekee päätöksen 4 päivästä huhtikuuta 2014 alkaen, vaikka kyseisistä toimenpiteistä olisi ilmoitettu jo ennen kyseistä päivämäärää. Valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä annetun komission ilmoituksen mukaan komissio soveltaa lentoyhtiöille myönnettyyn sääntöjenvastaiseen käynnistystukeen sen myöntämisajankohtana voimassa olleita sääntöjä. Näin ollen se ei sovella näissä suuntaviivoissa esitettyjä periaatteita lentoyhtiöille ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 myönnettyyn sääntöjenvastaiseen käynnistystukeen.”
   (169) |
| --- | --- |

(338)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa todetaan käynnistystuesta seuraavaa:

”komissio soveltaa näissä suuntaviivoissa esitettyjä periaatteita kaikkiin ilmoitettuihin käynnistystukitoimenpiteisiin, joista se tekee päätöksen 4 päivästä huhtikuuta 2014 alkaen, vaikka kyseisistä toimenpiteistä olisi ilmoitettu jo ennen kyseistä päivämäärää. Valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä annetun komission ilmoituksen mukaan komissio soveltaa lentoyhtiöille myönnettyyn sääntöjenvastaiseen käynnistystukeen sen myöntämisajankohtana voimassa olleita sääntöjä. Näin ollen se ei sovella näissä suuntaviivoissa esitettyjä periaatteita lentoyhtiöille ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 myönnettyyn sääntöjenvastaiseen käynnistystukeen.”
   (169)

169

| (339) | Vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa puolestaan todetaan, että

  ”komissio tutkii kaikki tuet, jotka on myönnetty [...] toiminnan aloittamiseen ilman sen lupaa eli perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan [josta on tullut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohta] vastaisesti, näiden suuntaviivojen perusteella, jos tuen myöntäminen on aloitettu sen jälkeen kun suuntaviivat on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.” |
| --- | --- |

(339)

Vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa puolestaan todetaan, että

”komissio tutkii kaikki tuet, jotka on myönnetty [...] toiminnan aloittamiseen ilman sen lupaa eli perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan [josta on tullut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohta] vastaisesti, näiden suuntaviivojen perusteella, jos tuen myöntäminen on aloitettu sen jälkeen kun suuntaviivat on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.”

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

8.2.3.2   
  Tammikuun 25 päivänä 2010 tehdyn sopimuksen sisämarkkinoille soveltuvuuden arviointi sovellettaessa sitä yhdessä 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehdyn lentoasemapalvelusopimuksen ja 7 päivänä huhtikuuta 2003 tehdyn markkinointisopimuksen kanssa

Tammikuun 25 päivänä 2010 tehdyn sopimuksen sisämarkkinoille soveltuvuuden arviointi sovellettaessa sitä yhdessä 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehdyn lentoasemapalvelusopimuksen ja 7 päivänä huhtikuuta 2003 tehdyn markkinointisopimuksen kanssa

| (340) | Sopimus AMS:n kanssa tehtiin vuonna 2010 vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen julkaisemisen jälkeen. Kyseinen tuki myönnettiin vuoden 2010 markkinointisopimuksella, jonka vaikutukset täydensivät kahta vuonna 2003 tehtyä sopimusta, jotka – erikseen tarkasteltuna – eivät ole valtiontukea. Tuen soveltuvuutta on näin ollen tarkasteltava vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(340)

Sopimus AMS:n kanssa tehtiin vuonna 2010 vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen julkaisemisen jälkeen. Kyseinen tuki myönnettiin vuoden 2010 markkinointisopimuksella, jonka vaikutukset täydensivät kahta vuonna 2003 tehtyä sopimusta, jotka – erikseen tarkasteltuna – eivät ole valtiontukea. Tuen soveltuvuutta on näin ollen tarkasteltava vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen perusteella.

| (341) | Koska vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdassa vahvistetut käynnistystuen soveltuvuusedellytykset ovat kumulatiivisia, sen toteamiseksi, ettei lentoyhtiöille myönnetty tuki sovellu sisämarkkinoille, on tarpeen osoittaa ainoastaan, että yksi näistä edellytyksistä ei täyty. Komissio tarkastelee silti useita vuoden 2005 suuntaviivoissa esitettyjä edellytyksiä arvioidakseen kyseisen tukitoimenpiteen soveltuvuutta. |
| --- | --- |

(341)

Koska vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdassa vahvistetut käynnistystuen soveltuvuusedellytykset ovat kumulatiivisia, sen toteamiseksi, ettei lentoyhtiöille myönnetty tuki sovellu sisämarkkinoille, on tarpeen osoittaa ainoastaan, että yksi näistä edellytyksistä ei täyty. Komissio tarkastelee silti useita vuoden 2005 suuntaviivoissa esitettyjä edellytyksiä arvioidakseen kyseisen tukitoimenpiteen soveltuvuutta.

| (342) | Vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan c alakohdassa todetaan, että jotta tuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, tukea olisi maksettava ainoastaan uusien reittien tai uusien vuorojen käyttöönottoon. Vuoden 2010 sopimus kattaa päivittäisen Lontoon reitin, joka on ollut käytössä vuodesta 2003 lähtien, ja Gironan reitin, joka otettiin käyttöön vuonna 2007. Ainoastaan Alicanten reitti otettiin käyttöön vuonna 2010. Tarkasteltava tukitoimenpide ei siten täytä tätä edellytystä. |
| --- | --- |

(342)

Vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan c alakohdassa todetaan, että jotta tuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, tukea olisi maksettava ainoastaan uusien reittien tai uusien vuorojen käyttöönottoon. Vuoden 2010 sopimus kattaa päivittäisen Lontoon reitin, joka on ollut käytössä vuodesta 2003 lähtien, ja Gironan reitin, joka otettiin käyttöön vuonna 2007. Ainoastaan Alicanten reitti otettiin käyttöön vuonna 2010. Tarkasteltava tukitoimenpide ei siten täytä tätä edellytystä.

| (343) | Vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan d alakohdan mukaan kyseisen toimenpiteen on oltava kannattava pitkällä aikavälillä ja tuen on oltava asteittain vähenevää: ”tuetun reitin on osoittauduttava kannattavaksi pitkällä aikavälillä, eli sen on voitava kattaa toiminnasta aiheutuvat kustannukset ilman julkista rahoitusta. Tämän vuoksi aloittamiseen tarkoitetun tuen on oltava ajallisesti rajoitettua ja asteittain vähenevää.” Ei ole viitteitä siitä, että kyseiset reitit muuttuisivat Ryanairille kannattaviksi ilman markkinointisopimuksiin perustuvaa julkista rahoitusta. Tätä tukee se seikka, että Ryanair luopui reiteistä, kun julkinen rahoitus loppui. |
| --- | --- |

(343)

Vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan d alakohdan mukaan kyseisen toimenpiteen on oltava kannattava pitkällä aikavälillä ja tuen on oltava asteittain vähenevää: ”tuetun reitin on osoittauduttava kannattavaksi pitkällä aikavälillä, eli sen on voitava kattaa toiminnasta aiheutuvat kustannukset ilman julkista rahoitusta. Tämän vuoksi aloittamiseen tarkoitetun tuen on oltava ajallisesti rajoitettua ja asteittain vähenevää.” Ei ole viitteitä siitä, että kyseiset reitit muuttuisivat Ryanairille kannattaviksi ilman markkinointisopimuksiin perustuvaa julkista rahoitusta. Tätä tukee se seikka, että Ryanair luopui reiteistä, kun julkinen rahoitus loppui.

| (344) | Vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan e alakohdan mukaan toiminnan aloittamiseen liittyvien ylimääräisten kustannusten korvaaminen edellyttää lisäksi, että ”tukea voidaan myöntää ainoastaan uuden reitin tai vuoron käyttöönotosta aiheutuviin ylimääräisiin kustannuksiin, joista lentoliikenteen harjoittaja vapautuu toiminnan päästyä täyteen vauhtiin.” Tuki ei näytä liittyvän erityisiin käyttöönotosta aiheutuviin kustannuksiin. Ryanairille maksettiin markkinointimaksuja koko sen ajanjakson ajan, jona lentoasema harjoitti liiketoimintaa lentoyhtiön kanssa. Siksi tämäkään edellytys ei täyty. |
| --- | --- |

(344)

Vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan e alakohdan mukaan toiminnan aloittamiseen liittyvien ylimääräisten kustannusten korvaaminen edellyttää lisäksi, että ”tukea voidaan myöntää ainoastaan uuden reitin tai vuoron käyttöönotosta aiheutuviin ylimääräisiin kustannuksiin, joista lentoliikenteen harjoittaja vapautuu toiminnan päästyä täyteen vauhtiin.” Tuki ei näytä liittyvän erityisiin käyttöönotosta aiheutuviin kustannuksiin. Ryanairille maksettiin markkinointimaksuja koko sen ajanjakson ajan, jona lentoasema harjoitti liiketoimintaa lentoyhtiön kanssa. Siksi tämäkään edellytys ei täyty.

| (345) | Lopuksi 79 kohdan f alakohdan mukaan tuen enimmäismäärä saa olla vuosittain enintään 50 prosenttia kyseisen vuoden tukikelpoisista kustannuksista. Ei ole todisteita siitä, että markkinoinnin toteutuneet kulut olisivat olleet kaksinkertaisia tuen määrään nähden. |
| --- | --- |

(345)

Lopuksi 79 kohdan f alakohdan mukaan tuen enimmäismäärä saa olla vuosittain enintään 50 prosenttia kyseisen vuoden tukikelpoisista kustannuksista. Ei ole todisteita siitä, että markkinoinnin toteutuneet kulut olisivat olleet kaksinkertaisia tuen määrään nähden.

8.2.3.3   Päätelmät

Päätelmät

| (346) | Lopuksi on todettava, ettei Ryanairille ja AMS:lle myönnettyä tukea voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana käynnistystukena, koska soveltuvuusedellytykset eivät täyty. Ryanairille ja AMS:lle yhdessä 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehdyn lentoasemapalvelusopimuksen, 7 päivänä huhtikuuta 2003 tehdyn markkinointisopimuksen ja 25 päivänä tammikuuta 2010 tehdyn markkinointisopimuksen perusteella myönnetty valtiontuki on sen vuoksi sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, joka on perittävä takaisin. |
| --- | --- |

(346)

Lopuksi on todettava, ettei Ryanairille ja AMS:lle myönnettyä tukea voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana käynnistystukena, koska soveltuvuusedellytykset eivät täyty. Ryanairille ja AMS:lle yhdessä 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehdyn lentoasemapalvelusopimuksen, 7 päivänä huhtikuuta 2003 tehdyn markkinointisopimuksen ja 25 päivänä tammikuuta 2010 tehdyn markkinointisopimuksen perusteella myönnetty valtiontuki on sen vuoksi sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, joka on perittävä takaisin.

9.   PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

9.1   TOIMENPIDE 1: INFRASTRUKTUURI-INVESTOINTIEN RAHOITTAMINEN VUOSINA 2000–2011

| (347) | Komissio katsoo, että Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle infrastruktuuri-investointien rahoittamiseksi vuosina 2000–2011 myönnetty tuki soveltuu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(347)

Komissio katsoo, että Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle infrastruktuuri-investointien rahoittamiseksi vuosina 2000–2011 myönnetty tuki soveltuu sisämarkkinoille.

9.2   TOIMENPIDE 2: FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GmbH:N TOIMINTATAPPIOIDEN RAHOITTAMINEN VUOSINA 2000–2011

| (348) | Komissio katsoo, että Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle toimintatappioiden rahoittamiseksi vuosina 2000–2011 myönnetty tuki soveltuu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(348)

Komissio katsoo, että Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle toimintatappioiden rahoittamiseksi vuosina 2000–2011 myönnetty tuki soveltuu sisämarkkinoille.

9.3   TOIMENPIDE 3: RYANAIRIN PALVELU- JA MARKKINOINTISOPIMUKSET

| (349) | Komissio katsoo, että 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehdyn lentoasemapalvelusopimuksen, 7 päivänä huhtikuuta 2003 tehdyn markkinointisopimuksen ja 28 päivänä elokuuta 2008 tehdyn markkinointisopimuksen yhdistelmä ei ole Ryanairille/AMS:lle myönnettyä valtiontukea. |
| --- | --- |

(349)

Komissio katsoo, että 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehdyn lentoasemapalvelusopimuksen, 7 päivänä huhtikuuta 2003 tehdyn markkinointisopimuksen ja 28 päivänä elokuuta 2008 tehdyn markkinointisopimuksen yhdistelmä ei ole Ryanairille/AMS:lle myönnettyä valtiontukea.

| (350) | Komissio toteaa, että 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehdyn lentoasemapalvelusopimuksen, 7 päivänä huhtikuuta 2003 tehdyn markkinointisopimuksen ja 25 päivänä tammikuuta 2010 tehdyn markkinointisopimuksen yhdistelmällä Saksa on myöntänyt Ryanairille ja sen kokonaan omistamalle tytäryhtiölle AMS:lle sääntöjenvastaista tukea SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti. |
| --- | --- |

(350)

Komissio toteaa, että 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehdyn lentoasemapalvelusopimuksen, 7 päivänä huhtikuuta 2003 tehdyn markkinointisopimuksen ja 25 päivänä tammikuuta 2010 tehdyn markkinointisopimuksen yhdistelmällä Saksa on myöntänyt Ryanairille ja sen kokonaan omistamalle tytäryhtiölle AMS:lle sääntöjenvastaista tukea SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti.

| (351) | Ryanairin ja AMS:n kanssa vuonna 2010 allekirjoitetulla sopimuksella Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ei pystynyt ennakkoarvion perusteella kattamaan kaikkia Ryanairin lentoasematoimintoihin liittyviä lisäkustannuksiaan. Ryanairille/AMS:lle annettiin perusteetonta etua tukena, joka on maksettava takaisin Saksalle. |
| --- | --- |

(351)

Ryanairin ja AMS:n kanssa vuonna 2010 allekirjoitetulla sopimuksella Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ei pystynyt ennakkoarvion perusteella kattamaan kaikkia Ryanairin lentoasematoimintoihin liittyviä lisäkustannuksiaan. Ryanairille/AMS:lle annettiin perusteetonta etua tukena, joka on maksettava takaisin Saksalle.

Ryanairille/AMS:lle myönnetyn tuen takaisinperintä

Ryanairille/AMS:lle myönnetyn tuen takaisinperintä

| (352) | Kun komissio on todennut, että tuki ei sovellu sisämarkkinoille, sillä on SEUT-sopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan toimivalta päättää, että kyseisen valtion on poistettava tuki tai muutettava sitä (170). Tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan valtiolle asetetulla velvollisuudella poistaa komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma valtiontuki pyritään palauttamaan aikaisempi tilanne (171). Tuomioistuin on todennut, että tällainen tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisesti myönnetyt tuet ja tämän myötä menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa nähden saamansa edun ja kun ennen tuen maksamista vallinnut tilanne on palautettu (172). |
| --- | --- |

(352)

Kun komissio on todennut, että tuki ei sovellu sisämarkkinoille, sillä on SEUT-sopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan toimivalta päättää, että kyseisen valtion on poistettava tuki tai muutettava sitä (170). Tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan valtiolle asetetulla velvollisuudella poistaa komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma valtiontuki pyritään palauttamaan aikaisempi tilanne (171). Tuomioistuin on todennut, että tällainen tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisesti myönnetyt tuet ja tämän myötä menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa nähden saamansa edun ja kun ennen tuen maksamista vallinnut tilanne on palautettu (172).

170

171

172

| (353) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (173) 14 artiklassa säädetään edellä mainitun oikeuskäytännön mukaisesti seuraavaa: ”Sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta”. |
| --- | --- |

(353)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (173) 14 artiklassa säädetään edellä mainitun oikeuskäytännön mukaisesti seuraavaa: ”Sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta”.

173

| (354) | Näin ollen edellä mainittu valtiotuki on maksettava takaisin Saksalle siltä osin kuin tuki on jo maksettu tuensaajalle. |
| --- | --- |

(354)

Näin ollen edellä mainittu valtiotuki on maksettava takaisin Saksalle siltä osin kuin tuki on jo maksettu tuensaajalle.

| (355) | Takaisinperittävien määrien osalta komissio ottaa huomioon 8.1.3 jakson taulukossa 19 esitetyn, etukäteen laaditun liiketoimintasuunnitelman ja seuraavat täydentävät näkökohdat:






  a) | Takaisinperittävän määrän olisi vastattava negatiivista lisäkassavirtaa sopimuksen tekemistä koskevan päätöksen tekohetkellä. Negatiivinen kassavirta vastaa sitä rahoituksen määrä, joka on tarpeen, jotta sopimus on markkinaehtoinen. |
| --- | --- | --- |

(355)

Takaisinperittävien määrien osalta komissio ottaa huomioon 8.1.3 jakson taulukossa 19 esitetyn, etukäteen laaditun liiketoimintasuunnitelman ja seuraavat täydentävät näkökohdat:

a)

Takaisinperittävän määrän olisi vastattava negatiivista lisäkassavirtaa sopimuksen tekemistä koskevan päätöksen tekohetkellä. Negatiivinen kassavirta vastaa sitä rahoituksen määrä, joka on tarpeen, jotta sopimus on markkinaehtoinen.

| b) | Komissio katsoo, että liiketoimintasuunnitelman kannalta merkityksellinen ajanjakso on vuoden 2010 kesäkausi. Lentoyhtiölle todellisuudessa myönnetty etu rajoittuu kyseisen sopimuksen tosiasialliseen kestoon, sillä heti kun sopimus oli irtisanottu, Ryanair/AMS ei enää saanut etuja lentoasemalta. |
| --- | --- |

b)

Komissio katsoo, että liiketoimintasuunnitelman kannalta merkityksellinen ajanjakso on vuoden 2010 kesäkausi. Lentoyhtiölle todellisuudessa myönnetty etu rajoittuu kyseisen sopimuksen tosiasialliseen kestoon, sillä heti kun sopimus oli irtisanottu, Ryanair/AMS ei enää saanut etuja lentoasemalta.

| (356) | Taulukossa 20 esitetään ohjeellinen määrä, jonka Saksan olisi perittävä takaisin Ryanairilta/AMS:ltä. |
| --- | --- |

(356)

Taulukossa 20 esitetään ohjeellinen määrä, jonka Saksan olisi perittävä takaisin Ryanairilta/AMS:ltä.

| (357) | Lentoyhtiölle ja sen tytäryhtiöille yhdessä 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehdyllä lentoasemapalvelusopimuksella, 7 päivänä huhtikuuta 2003 tehdyllä markkinointisopimuksella ja 25 päivänä tammikuuta 2010 tehdyllä markkinointisopimuksella myönnetyn tosiasiallisen edun huomioon ottamiseksi taulukossa 20 esitettyjä määriä voidaan tarkistaa edelleen Saksan toimittaman todistusaineiston mukaisesti. Tämä tarkistus perustuu i) yhtäältä jälkikäteen esitettyjen, lentoyhtiön lentoasemamaksuina tosiasiallisesti maksamien maksujen ja toisaalta taulukossa 19 esitettyjen kyseisten tulonlähteiden ennakoitujen kassavirtojen väliseen eroon ja ii) yhtäältä jälkikäteen esitettyjen, lentoyhtiölle tai sen tytäryrityksille markkinointisopimuksen perusteella tosiasiallisesti maksettujen markkinointimaksujen ja toisaalta taulukossa 19 esitettyjen, ennalta määritettyjen markkinointikustannusten väliseen eroon. |
| --- | --- |

(357)

Lentoyhtiölle ja sen tytäryhtiöille yhdessä 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehdyllä lentoasemapalvelusopimuksella, 7 päivänä huhtikuuta 2003 tehdyllä markkinointisopimuksella ja 25 päivänä tammikuuta 2010 tehdyllä markkinointisopimuksella myönnetyn tosiasiallisen edun huomioon ottamiseksi taulukossa 20 esitettyjä määriä voidaan tarkistaa edelleen Saksan toimittaman todistusaineiston mukaisesti. Tämä tarkistus perustuu i) yhtäältä jälkikäteen esitettyjen, lentoyhtiön lentoasemamaksuina tosiasiallisesti maksamien maksujen ja toisaalta taulukossa 19 esitettyjen kyseisten tulonlähteiden ennakoitujen kassavirtojen väliseen eroon ja ii) yhtäältä jälkikäteen esitettyjen, lentoyhtiölle tai sen tytäryrityksille markkinointisopimuksen perusteella tosiasiallisesti maksettujen markkinointimaksujen ja toisaalta taulukossa 19 esitettyjen, ennalta määritettyjen markkinointikustannusten väliseen eroon.

| (358) | Kuten johdanto-osan 212 kappaleessa todetaan, komissio katsoo, että valtiontukisääntöjä sovellettaessa AMS:n ja Ryanairin katsotaan olevan yksi yritys. Siksi Ryanair ja AMS vastaavat yhteisvastuullisesti 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehdyn lentoasemapalvelusopimuksen, 7 päivänä huhtikuuta 2003 tehdyn markkinointisopimuksen ja 25 päivänä tammikuuta 2010 tehdyn markkinointisopimuksen perusteella saadun tuen maksamisesta takaisin kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(358)

Kuten johdanto-osan 212 kappaleessa todetaan, komissio katsoo, että valtiontukisääntöjä sovellettaessa AMS:n ja Ryanairin katsotaan olevan yksi yritys. Siksi Ryanair ja AMS vastaavat yhteisvastuullisesti 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehdyn lentoasemapalvelusopimuksen, 7 päivänä huhtikuuta 2003 tehdyn markkinointisopimuksen ja 25 päivänä tammikuuta 2010 tehdyn markkinointisopimuksen perusteella saadun tuen maksamisesta takaisin kokonaisuudessaan.

| (359) | Lisäksi komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (174) V luvun mukaisesti Saksan on sisällytettävä tukeen takaisinperintäkorko, joka lasketaan siitä päivästä, jona tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, siihen päivään, jona tuki peritään takaisin (175). Koska tarkasteltavassa tapauksessa tukisummia vastaavat kassavirrat ovat monimutkaisia ja ne kertyivät (eri ajankohtina) 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehdyn lentoasemapalvelusopimuksen, 7 päivänä huhtikuuta 2003 tehdyn markkinointisopimuksen ja 25 päivänä tammikuuta 2010 tehdyn markkinointisopimuksen yhdistelmän koko soveltamisajalta, komission mukaan takaisinperintäkorkojen laskennassa voidaan olettaa, että tuen maksuajankohta on IATA:n vuoden 2010 kesäkauden loppu (eli 30 päivä lokakuuta 2010).

  Taulukko 20


  Vuoden 2003 lentoasemapalvelu- ja markkinointisopimusten sekä vuoden 2010 markkinointisopimuksen perusteella myönnetyn tuen takaisinperittävä määrä | Kesäkausi 2010 |
| --- | --- | --- |
| | |
| Lähtevien matkustajien määrä | 55 188 |
| | |
| ODOTETUT TULOT (euroa) |
| Ryanairin maksama nettomaksu lähtevää matkustajaa kohti | [...]* |
| Lentoliikenteen tulot yhteensä | [...]* |
| Lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista saatavat matkustajakohtaiset tulot | [...]* |
| Lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista saatavat tulot yhteensä | [...]* |
| Tulot yhteensä | [...]* |
| | |
| ODOTETUT MAKSUT (euroa) |
| Kiinteät markkinointimaksut | [...]* |
| Kuukausittaiset toimintamaksut | 13 943 |
| Toimintamaksut yhteensä | 97 601 |
| Maksut yhteensä | [...]* |
| | |
| NETTOTULOS (euroa)


  TAKAISINPERITTÄVÄ MÄÄRÄ | – 318 569 |

(359)

Lisäksi komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (174) V luvun mukaisesti Saksan on sisällytettävä tukeen takaisinperintäkorko, joka lasketaan siitä päivästä, jona tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, siihen päivään, jona tuki peritään takaisin (175). Koska tarkasteltavassa tapauksessa tukisummia vastaavat kassavirrat ovat monimutkaisia ja ne kertyivät (eri ajankohtina) 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehdyn lentoasemapalvelusopimuksen, 7 päivänä huhtikuuta 2003 tehdyn markkinointisopimuksen ja 25 päivänä tammikuuta 2010 tehdyn markkinointisopimuksen yhdistelmän koko soveltamisajalta, komission mukaan takaisinperintäkorkojen laskennassa voidaan olettaa, että tuen maksuajankohta on IATA:n vuoden 2010 kesäkauden loppu (eli 30 päivä lokakuuta 2010).

174

175

Taulukko 20

Taulukko 20

Vuoden 2003 lentoasemapalvelu- ja markkinointisopimusten sekä vuoden 2010 markkinointisopimuksen perusteella myönnetyn tuen takaisinperittävä määrä

Vuoden 2003 lentoasemapalvelu- ja markkinointisopimusten sekä vuoden 2010 markkinointisopimuksen perusteella myönnetyn tuen takaisinperittävä määrä

Kesäkausi 2010

Lähtevien matkustajien määrä

55 188

ODOTETUT TULOT (euroa)

(euroa)

Ryanairin maksama nettomaksu lähtevää matkustajaa kohti

[...]*

Lentoliikenteen tulot yhteensä

[...]*

Lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista saatavat matkustajakohtaiset tulot

[...]*

Lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista saatavat tulot yhteensä

[...]*

Tulot yhteensä

[...]*

ODOTETUT MAKSUT (euroa)

(euroa)

Kiinteät markkinointimaksut

[...]*

Kuukausittaiset toimintamaksut

13 943

Toimintamaksut yhteensä

97 601

Maksut yhteensä

[...]*

NETTOTULOS (euroa)

(euroa)

TAKAISINPERITTÄVÄ MÄÄRÄ

TAKAISINPERITTÄVÄ MÄÄRÄ

– 318 569

– 318 569

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Valtiontuki, jota Saksa on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti myöntänyt Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle vuosina 2000–2011 rahoittamalla vuosien 2000–2011 infrastruktuuri-investointeja, soveltuu sisämarkkinoille.

2.   Valtiontuki, jota Saksa on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti myöntänyt Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lle vuosina 2000–2011 rahoittamalla vuosien 2000–2011 toimintatappioita, soveltuu sisämarkkinoille.

3.   Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n ja Ryanairin 3 päivänä maaliskuuta 2003 tekemä lentoasemapalvelusopimus yhdessä Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n ja Ryanairin 7 päivänä huhtikuuta 2003 tekemän markkinointipalvelusopimuksen ja Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n ja AMS:n 28 päivänä elokuuta 2008 tekemän markkinointipalvelusopimuksen kanssa ei ole valtiontukea.

4.   Valtiontuki, jota Saksa on myöntänyt Ryanairille/AMS:lle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n ja Ryanairin 3 päivänä maaliskuuta 2003 tekemän lentoasemapalvelusopimuksen, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n ja Ryanairin 7 päivänä huhtikuuta 2003 tekemän markkinointipalvelusopimuksen ja Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n ja AMS:n 25 päivänä tammikuuta 2010 tekemän markkinointipalvelusopimuksen yhdistelmällä, ei sovellu sisämarkkinoille.

2 artikla

1.   Saksan on perittävä 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu sisämarkkinoille soveltumaton tuki takaisin tuensaajilta.

2.   Kun otetaan huomioon, että Ryanair ja AMS ovat tämän päätöksen kannalta yksi taloudellinen kokonaisuus, niiden on maksettava yhteisvastuullisesti takaisin valtiontuki, jonka ne kummatkin ovat saaneet 3 päivänä maaliskuuta 2003 tehdyn lentoasemapalvelusopimuksen, 7 päivänä huhtikuuta 2003 tehdyn markkinointisopimuksen ja 25 päivänä tammikuuta 2010 tehdyn markkinointisopimuksen yhdistetyn soveltamisen perusteella.

3.   Takaisinperittäviin määriin on sisällytettävä korko alkaen siitä, kun tuki on asetettu tuensaajien käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään saakka.

4.   Korolle on laskettava korkoa asetuksen (EY) N:o 794/2004 V luvun säännösten mukaisesti.

5.   Saksan on peruutettava kaikki 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun tuen jäljellä olevat maksuerät tämän päätöksen hyväksymispäivästä lukien.

3 artikla

1.   Edellä 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tosiasiallisesti.

2.   Saksan on huolehdittava siitä, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksi antamisesta.

4 artikla

1.   Saksan on toimitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta seuraavat tiedot:

| a) | tuensaajien saaman tuen kokonaismäärä (tuki ja korko); |
| --- | --- |

a)

tuensaajien saaman tuen kokonaismäärä (tuki ja korko);

| b) | tuensaajilta 2 artiklan mukaisesti takaisinperittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko); |
| --- | --- |

b)

tuensaajilta 2 artiklan mukaisesti takaisinperittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko);

| c) | yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi; |
| --- | --- |

c)

yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;

| d) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

d)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Saksan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 2 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on annettava viipymättä komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on annettava myös yksityiskohtaisia tietoja tuensaajilta jo perityistä tukimääristä ja koroista.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 15 päivänä lokakuuta 2014.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL C 149, 25.5.2012, s. 5.

1

(2)  EY:n perustamissopimuksen 87 artiklasta tuli 1 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 107 artikla ja 88 artiklasta 108 artikla. Kyseisten artiklojen määräykset ovat asiasisällöltään samat. Tässä päätöksessä SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaan tehtyjä viittauksia on tarvittaessa pidettävä viittauksina EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan. SEUT-sopimuksessa on tehty myös eräitä terminologiaa koskevia muutoksia, esimerkiksi ’yhteisö’ on korvattu ’unionilla’ ja ’yhteismarkkinat’
  ’sisämarkkinoilla’. Tässä päätöksessä käytetään SEUT-sopimuksen mukaista terminologiaa.

2

(3)  Ks. alaviite 1.

3

(4)  Airport Marketing Services Limited on Ryanairin kokonaan omistama tytäryhtiö. Sen päätehtävänä on myydä Ryanairin verkkosivulla olevaa mainostilaa.

4

(5)  Ryanair esitti yhteisiä huomautuksia useisiin ilmailualan asioihin, mukaan lukien tarkasteltavana olevaan tapaukseen.

5

(6)  Komission tiedonanto – Suuntaviivat valtiontuesta lentoasemille ja lentoyhtiöille (EUVL C 99, 4.4.2014, s. 3).

6

(7)  Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan soveltaminen valtiontukiin ilmailualalla (EYVL C 350, 10.12.1994, s. 5).

7

(8)  Yhteisön suuntaviivat lentoasemien rahoittamisesta ja alueellisilta lentoasemilta liikennöivien lentoyhtiöiden toiminnan aloittamista koskevasta valtiontuesta (EUVL C 312, 9.12.2005, s. 1).

8

(9)  
  EUVL C 113, 15.4.2014, s. 30.

9

(10)  Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lla on tällä hetkellä seuraavat osakkeenomistajat: Altenburger Landin piirikunta (60 %), Nobitzin kunta (5 %) ja THÜSAC Personennahverkehrsgesellschaft mbH (3 %). Kaikki osakkeenomistajat ovat joko viranomaisia tai kokonaan julkisessa omistuksessa. Yritys omistaa itse 32 prosenttia osakkeistaan. Lähde: Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n vuoden 2012 tilinpäätös. Tämä on viimeisin tilinpäätös, jonka Saksa on toimittanut komissiolle.

10

(11)

11

Lähde: Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n tilinpäätöstiedot ja Saksa.

Lähde:

(12)

12

Lähde: Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n tilinpäätöstiedot.

Lähde:

(13)  Saksan mukaan Ryanair ei lentänyt 17 päivän joulukuuta 2004 ja 11 päivän tammikuuta 2005 välisenä aikana. Vuonna 2006 koko lentotoiminta keskeytettiin kahdeksi viikoksi rakennustöiden vuoksi.

13

(14)  Komissio katsoo, että reittilentojen (”Linienflugverkehr”) matkustajamäärä vuosina 2003–2011 on peräisin Ryanairin lentotoiminnasta.

14

(15)  Studie über den Verkehrslandeplatz Leipzig-Altenburg und das angrenzende Industriegebiet, KE-Consult, Kurte & Esser GbR, syyskuu 2010.

15

(16)  Lähde: Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n johdon raportti, ”Entwicklungskonzept der Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH”, 9.9.2011.

16

(17)  Saksaksi ’
  Deckungslücke
  ’.

17

Deckungslücke

(18)  Tämä osoitetaan KE-Consultin tutkimuksessa.

18

(19)  Lähde: Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n johdon raportti, ”Entwicklungskonzept der Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH”, 9.9.2011.

19

(20)  Lentoaseman pitäjän perustamiskirjan (24 §:n 3 momentti) mukaan kukin osakas saa tarjota vuosittain pääomarahoitusta viisinkertaisesti sen osakkeisiin nähden.

20

(21)

21

Lähde: Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n vuotuiset tilinpäätöstiedot, seuraavat sivut:

Lähde:

| | Vuosi 2000: s. 28 ja liite 6, s. 20. |
| --- | --- |

Vuosi 2000: s. 28 ja liite 6, s. 20.

| | Vuosi 2001: s. 28 ja liite 6, s. 23. |
| --- | --- |

Vuosi 2001: s. 28 ja liite 6, s. 23.

| | Vuosi 2002: s. 28 ja liite 6, s. 21. |
| --- | --- |

Vuosi 2002: s. 28 ja liite 6, s. 21.

| | Vuosi 2003: s. 7 ja liite 6, s. 21. |
| --- | --- |

Vuosi 2003: s. 7 ja liite 6, s. 21.

| | Vuosi 2004: liite 3, s. 5 ja liite 6, s. 19. |
| --- | --- |

Vuosi 2004: liite 3, s. 5 ja liite 6, s. 19.

| | Vuosi 2005: liite VI, s. 13 ja liite III, s. 19. |
| --- | --- |

Vuosi 2005: liite VI, s. 13 ja liite III, s. 19.

| | Vuosi 2006: liite VI, s. 12 ja liite III, s. 15–16. |
| --- | --- |

Vuosi 2006: liite VI, s. 12 ja liite III, s. 15–16.

| | Vuosi 2007: liite VI, s. 13 ja liite III, s. 15–16. |
| --- | --- |

Vuosi 2007: liite VI, s. 13 ja liite III, s. 15–16.

| | Vuosi 2008: liite VI, s. 12 ja liite III, s. 15–16. |
| --- | --- |

Vuosi 2008: liite VI, s. 12 ja liite III, s. 15–16.

| | Vuosi 2009: liite VI, s. 15 ja liite III, s. 14. |
| --- | --- |

Vuosi 2009: liite VI, s. 15 ja liite III, s. 14.

| | Vuosi 2010: liite VI, s. 15 ja liite III, s. 14. |
| --- | --- |

Vuosi 2010: liite VI, s. 15 ja liite III, s. 14.

| | Vuosi 2011: liite VI, s. 13 ja liite III, s. 14. |
| --- | --- |

Vuosi 2011: liite VI, s. 13 ja liite III, s. 14.

(22)  Tämä tuki on pääasiassa peräisin Thüringenin osavaltiolta, mutta muutkin julkiset elimet ovat voineet antaa tukea.

22

(23)  www.nachrichten.lvz-online.de: ”Aus für Linienflüge ab Altenburg – Ryanair zieht sich komplett zurück”.

23

(24)

24

Lähde: Saksa.

Lähde:

(25)  Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n omat varat.

25

(26)  Tästä määrästä on erimielisyyttä ja se on parhaillaan tutkittavana liittovaltion hallintotuomioistuimessa, joten määrä voi muuttua.

26

(27)  Määrä voi muuttua, ks. alaviite 3.

27

(28)  Etenkin vuoden 2004 tilinpäätöksessä todetaan, että nousuun ja laskuun käytettävissä olevaa kiitotien osaa laajennettiin, jotta se soveltui myös B 737–800 -ilma-aluksen käyttöön. AOC:n ja Ryanairin välisen sopimuksen mukaan Ryanair käytti AOC:llä B 737–300 -ilma-alusta tai muuta B 737 -mallia.

28

(29)

29

Lähde: Saksa ja Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n vuotuiset tilinpäätöstiedot.

Lähde:

(30)  Tulos lasketaan Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n vuotuisissa tilinpäätöksissä annettujen tietojen perusteella seuraavasti: operatiivisen toiminnan tulot – joista on vähennetty kaikki julkinen tuki, joka esitetään taulukossa 2 – miinus suorat toimintamenot (henkilöstö + materiaali + muut menot).

30

(31)  Taulukossa 4 mainitut investointimäärät ovat peräisin Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n vuotuisista tilinpäätöstiedoista ja eroavat Saksan ilmoittamista investointimääristä, jotka esitetään taulukossa 3.

31

(32)  Nettorahoitustulos on rahoitustulojen ja rahoitusmenojen välinen erotus. Saksan mukaan Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:lla ei ollut pankkilainaa tänä aikana; rahoitusmenot liittyivät pääasiassa aikaisemmin saaduista ja vielä käyttämättömistä rahoitusosuuksista maksettavaan korkoon.

32

(33)  Saksan ilmoittamat, taulukossa 5 esitetyt tiedot eroavat taulukossa 2 esitetyistä tiedoista, jotka ovat peräisin Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n vuotuisista tilinpäätöstiedoista.

33

(1)

1

| [...]* | Tiedot kuuluvat salassapitovelvollisuuden piiriin. |
| --- | --- |

[...]*

Tiedot kuuluvat salassapitovelvollisuuden piiriin.

(34)  Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, Jahresabschlusses zum 31. Dezember 2002, Lagebericht 2002, s. 4.

34

(35)

35

Lähde: Saksa. Saksa toteaa, että yleisen edun piirin kuuluvat kustannukset ylittävät taulukossa 6 esitetyt määrät, mutta ei anna lisätietoa täsmällisistä määristä.

Lähde:

(36)

36

Lähde: Saksa.

Lähde:

(37)  Taulukoissa 8 ja 9 esitettyjä maksuja sovelletaan ilma-alukseen, joka sisältyy erityiseen bonusluetteloon (’
  Bonusliste
  ’), jossa luetellaan eri ilma-alustyypit niiden epäpuhtauspäästöjä koskevien teknisten ominaisuuksien mukaisesti; luetteloon sisällytetään ympäristön kannalta parhaiten suoriutuvat ilma-alukset sekä kaikki uudet ilma-alukset.

37

Bonusliste

(38)

38

Lähde: Saksa.

Lähde:

(39)

39

Lähde: Saksa.

Lähde:

(40)  Saksaksi säännöllisistä vuoroista käytetään termiä ”Linienflugbetrieb”.

40

(41)

41

Lähde: Saksa.

Lähde:

(42)  Komissio panee merkille sanoin ja luvuin ilmaistujen lukujen eron.

42

(43)  Saksa toimitti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n Ryanairille lähettämän kesäkuun 2009 laskun. Komission pyynnöistä huolimatta Saksa ei ole antanut lisätietoa tarkoista maksuista, joita Ryanair maksoi kustakin matkustajasta ja ilma-aluksesta vuosina 2003–2011.

43

(44)  Tässä on lueteltu vain tiettyjä toimenpiteitä. Täydellinen palveluluettelo on sopimuksen liitteessä B.

44

(45)  Sopimuksessa viitataan AMS:n voimassa oleviin hintoihin.

45

(46)  Kansainvälisen ilmakuljetusliiton (IATA) kesäkausi alkoi 28 päivänä maaliskuuta 2010 ja päättyi 30 päivänä lokakuuta 2010.

46

(47)  Alkuperäisen 25 päivänä tammikuuta 2010 tehdyn sopimuksen kohdassa 3.2 jätetään AMS:lle mahdollisuus tarjota ylimääräisiä markkinointipalveluja osapuolten sopimuksesta.

47

(48)  Saksa toteaa, että teollisuusalueen kehitykseen investoitiin yli 16,5 miljoonaa euroa ja että tällä 58 hehtaarin alueella työskentelee tällä hetkellä noin 250 henkilöä.

48

(49)  Entwicklungskonzept der Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, 9.9.2011.

49

(50)  Thüringer Landeshaushaltsordnung, 23 §.

50

(51)  Tässä yhteydessä Saksa antaa esimerkiksi vuonna 2009 myönnetyn ja maksetun tuen, joka määrättiin jälkivalvonnan perusteella osittain palautettavaksi vuonna 2012.

51

(52)  Ks. taulukko 3.

52

(53)  Thüringer Landeshaushaltsordnung on Thüringenin osavaltion varainhoitolaki. Varainhoitolain 23 §:ssä säädetään vaatimuksista, jotka on täytettävä osavaltion talousarviosta peräisin olevan rahoituksen saamiseksi. Rahoitettavan hankkeen, joka ei toteutuisi lainkaan tai riittävästi ilman osavaltion rahoitusta, on toteutuessaan tuotava Thüringenin osavaltiolle merkittävää hyötyä. Rahoituksen saamista koskevat edellytykset esitetään tarkemmin kehityshankkeisiin myönnettävän rahoituksen yleisiä ehtoja koskevassa asiakirjassa Allgemeine Nebenbestimmungen für Zuwendungen zur Projektförderung (ANBest-P).

53

(54)  SA.16588 (N 644i/2002) – Saksa – Alueellisten lentoasemien rakentaminen ja kehittäminen.

54

(55)  Ks. johdanto-osan 50 kappaleen a alakohta.

55

(56)  Selvitykset ”Plausibilitätsprüfung über die Wirtschaftlichkeit der Flugplatz Altenburg- Nobitz GmbH unter Berücksichtigung des Wirtschafts- und Finanzplanes für die Jahre 2007 bis 2010” (31. elokuuta 2007) ja ”Kapitalflussrechnungen FAN für die Geschäftsjahre 2007 bis 2015” (16.11.2007), laatijana BDO – Deutsche Warentreuhand Aktiengesellschaft Wirtschaftsprüfungsgesellschaft; Selvitys ”Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Altenburg-Nobitz”, laatijana professori Richard Klophaus, syyskuu 2007; ”Planentwurf für den Zeitraum 2011–2015: Wirtschafts-, Vermögens-, Finanz- und Investitionsplan”, laatijana Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, 15.11.2007.

56

(57)  
  ”Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Altenburg-Nobitz”, laatijana professori Richard Klophaus, syyskuu 2007.

57

(58)  Arbeitsgemeinschaft Deutscher Verkehrsflughäfen – Saksan lentoasemien ammatillinen yhdistys.

58

(59)  Saksa toimitti komissiolle vuosiksi 2000–2005 laaditut liiketoimintasuunnitelmat (”Wirtschaftsplan”) ja niiden vastaavat päivitykset, jotka laadittiin seuraavana vuonna (”Nachtrag zum Wirtschaftsplan”).

59

(60)  Single till -lähestymistapa merkitsee, että kaikki voitot, lentoliikenteen (matkustajamaksut) ja muun kuin lentoliikenteen tulot (kuten lentoasemalla sijaitsevien liikkeiden vuokrat, pysäköintimaksut), on otettava huomioon eikä vain matkustajien lukumäärä ja saadut matkustajamaksut.

60

(61)  Saksa viittaa asiaan T-196/04, Ryanair v. komissio, tuomio 17.12.2008 (Kok., s. II-3643, 59 kohta) (eli Charleroi-asiassa annettu tuomio).

61

(62)  Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Altenburg-Nobitz, laatijana professori Richard Klophaus, syyskuu 2007.

62

(63)  
  ”Umsatzaufstellung Ryanair”, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH toimitti tämän taulukon päivittäisten lentojen määrän (1-10) ja matkustajakäyttöasteen (70–90 prosenttia) arvion perusteella.

63

(64)  Varovainen skenaario yhdestä päivittäisestä lennosta.

64

(65)  Saksa perustaa ennusteensa oletukseen, että Ryanairin vuonna 2003 käyttämän lentokoneen matkustajakapasiteetti on 148 henkeä.

65

(66)  Nämä määrät ovat peräisin Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:n Ryanairille kesäkuussa 2009 lähettämästä kuukausittaisesta laskusta. Saksa ei toimittanut komission pyynnöstä huolimatta mitään tietoa Ryanairin maksamista kuukausittaisista matkustaja- ja lentokonemaksuista koko kaudella 2003–2011.

66

(67)  Saksa esittää tältä osin matkustajamäärän, joka eroaa lentoaseman pitäjän taloudelliseen raportointiin sisältyvästä matkustajamäärästä, ks. taulukko 1.

67

(68)  Saksan toimittamat tiedot.

68

(69)  Entwicklungskonzept der Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, 9.9.2011.

69

(70)  Ks. komission menettelyn aloittamista koskeva päätös, johdanto-osan 133–134 kappale.

70

(71)  Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung, Saksan lentoliikenteen lupia koskeva määräys, ks. komission menettelyn aloittamista koskeva päätös, johdanto-osan 134 kappale.

71

(72)  Ks. komission menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 137 kappale.

72

(73)  Market economy operator (MEO) test.

73

(74)  Ks. alaviite 50.

74

(75)  Ryanairiin liittyvät valtiontukiasiat, konsulttiyrityksen Ryanairille valmistelemat testit, 9.4.2013.

75

(76)  Ryanairia varten laadittu selvitys, 10.4.2013.

76

(77)  
  ”Are prices set by AMS in line with the market rate?” Ryanairia varten laadittu selvitys, 20.12.2013.

77

(78)  
  ”How should AMS agreements be treated within the profitability analysis as part of the market economy operator test?” Ryanairia varten laadittu selvitys, 17.1.2014.

78

(79)  York Aviationin halpalentoyhtiöiden yhteiskunnallisista hyödyistä Euroopassa vuonna 2007 laatiman selvityksen (Social benefits of low fare airlines in Europe) mukaan Ryanair teki Eindhovenin lentoasemasta houkuttelevan tukikohdan muille halpalentoyhtiöille.

79

(80)  Tässä viitataan erityisesti Professori McLoughlinin vuonna 2013 tekemään selvitykseen tuoteimagon rakentamisesta, ”Brand building: why and how small brands should invest in marketing”, jonka Ryanair toimitti 13.4.2013.

80

(81)  Euroopan komissio, asia NN72/05, BayernLB:n pääomankorotus, komission päätös 6.9.2005, 27–29 kohta.

81

(82)  EY:n perustamissopimuksen 82 artiklan mukaisesta menettelystä 4.7.2007 tehty komission päätös (asia COMP/38.784 – Wanadoo España vastaan Telefónica), 360 ja 363 kohta.

82

(83)  www.airportmarketingservices.com.

83

(84)  
  EUVL C 249, 31.7.2014, s. 1.

84

(85)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-05-58_de.htm?locale=FR

85

(86)  Asia C-35/96, komissio v. Italia, tuomio 18.6.1998 (Kok., s. I-3851); asia C-41/90, Höfner ja Elser, tuomio 23.4.1991 (Kok., s. I-1979); asia C-244/94, Fédération Française des Sociétés d'Assurances ym. v. Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, tuomio 16.11.1995 (Kok., s. I-4013) ja asia C-55/96, Job Centre, tuomio 11.12.1997 (Kok., s. I-7119).

86

(87)  Asia C-118/85, komissio v. Italia, tuomio 16.6.1987 (Kok., s. 2599) ja asia C-35/96, komissio v. Italia, tuomio 18.6.1998 (Kok., s. I-3851).

87

(88)  Tuomio Leipzig-Halle, erityisesti 93 ja 94 kohta; vahvistettu asiassa C-288/11 P, Mitteldeutsche Flughafen AG ja Flughafen Leipzig/Halle GmbH v. komissio, tuomio 19.12.2012, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa; ks. myös asia T-128/89, Aéroports de Paris v. komissio, tuomio 12.12.2000 (Kok., s. II-3929), vahvistettu asiassa C-82/01 P, Aéroports de Paris v. komissio, tuomio 24.10.2002 (Kok., s. I-9297) ja asia T-196/04, Ryanair v. komissio, tuomio 17.12.2008, jäljempänä ’asiassa Charleroi annettu tuomio’, (Kok., s. II-3643).

88

(89)  Yhdistetyt asiat C-159/91 ja C-160/91, Poucet v. AGF sekä Pistre v. Cancava, tuomio 17.2.1993, Kok., s. I-637.

89

(90)  Asia C-364/92, SAT Fluggesellschaft v. Eurocontrol, tuomio 19.1.1994, Kok., s. I-43.

90

(91)  Komission päätös N 309/2002, tehty 19 päivänä maaliskuuta 2003, Ilmailun turvaaminen – 11. syyskuuta 2001 tapahtuneiden terrori-iskujen aiheuttamien kustannusten korvaaminen.

91

(92)  Asia C-343/95, Calì & Figli v. Servizi ecologici porto di Genova, tuomio 18.3.1997, Kok., s. I-1547; komission päätös N 309/2002, tehty 19 päivänä maaliskuuta 2003 ja komission päätös N 438/2002, tehty 16 päivänä lokakuuta 2002, Tuki satamaviranomaisille julkisten viranomaisten tehtävien suorittamiseksi.

92

(93)  Komission päätös N 309/2002, tehty 19 päivänä maaliskuuta 2003.

93

(94)  Ks. erityisesti asia C-364/92, SAT v. Eurocontrol, tuomio 19.1.1994, Kok., s. I-43, 30 kohta ja asia C-113/07 P, Selex Sistemi Integrati v. komissio, tuomio 26.3.2009, Kok., s. I-2207, 71 kohta.

94

(95)  Ks. muun muassa asia C-172/03, Wolfgang Heiser v. Finanzamt Innsbruck, tuomio 3.3.2005, Kok., s. I-01627, 36 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.

95

(96)  Komission päätös, annettu 20 päivänä helmikuuta 2014, valtiontukiasiassa SA.35847 (2012/N) – Tšekki – Ostravan lentoasema, ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä, johdanto-osan 16 kappale.

96

(97)  Lentoliikennelain 27d §:n 1 momentti: ”Lentoasemilla varmistetaan lentoturvallisuuspalvelut ja lentoturvallisuustekniset laitteistot, joiden tarpeen liikenne-, rakennus- ja kaupunkikehitysministeriö on turvallisuussyistä ja liikennepoliittisten etujen vuoksi tunnustanut”.

97

(98)  Asia C-482/99, Ranska v. komissio, jäljempänä ’Stardust Marine’, tuomio 16.5.2002, Kok., s. I-4397.

98

(99)  Yhdistetyt asiat T-267/08 ja T-279/08, Nord-Pas-de-Calais, tuomio 12.5.2011, ei vielä julkaistu, 108 kohta.

99

(100)  Ks. alaviite 10.

100

(101)  Komission tiedonanto jäsenvaltioille ETY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan sekä komission direktiivin 80/723/ETY 5 artiklan soveltamisesta valmistusalalla toimiviin julkisiin yrityksiin (EYVL C 307, 13.11.1993, s. 3, 11 kohta). Tiedonanto koskee teollisuusyrityksiä, mutta sitä voidaan soveltaa myös muihin toimialoihin. Ks. myös asia T-16/96, Cityflyer, tuomio 30.4.1998, Kok., s. II-757, 51 kohta.

101

(102)  Rahoitusosuus maksettiin takaisin vain erityistapauksissa, kun kyseistä julkista rahoitusta ei ollut käytetty täysimääräisesti aiottuihin investointeihin.

102

(103)  Asia T-214/95, Vlaams Gewest (Flanderin alue) v. komissio, tuomio 30.4.1998, Kok., s. II-717.

103

(104)  Asia C-482/99, Ranska v. komissio, jäljempänä ’Stardust Marine’, tuomio 16.5.2002, Kok., s. I-4397.

104

(105)  Yhdistetyt asiat T-267/08 ja T-279/08, Nord-Pas-de-Calais, tuomio 12.5.2011, ei vielä julkaistu, 108 kohta.

105

(106)  Ks. alaviite 10.

106

(107)  Asia C-39/94, Syndicat français de l'Express international (SFEI) ym. v. La Poste ym., tuomio 11.7.1996, Kok., s. I-3547, 60 kohta ja asia C-342/96, Espanjan kuningaskunta v. Euroopan yhteisöjen komissio, tuomio 29.4.1999, Kok., s. I-2459, 41 kohta.

107

(108)  Asia 173/73, Italian tasavalta v. Euroopan yhteisöjen komissio, tuomio 2.7.1974, Kok., s. 709, 13 kohta.

108

(109)  Asia C-482/99, Ranska v. komissio (Stardust Marine), tuomio 16.5.2002, Kok., s. I-4397, 69 kohta.

109

(110)  Asia C-305/89, Italia v. komissio (’Alfa Romeo’), tuomio 21.3.1991, Kok., s. I-1603, 23 kohta ja asia T-296/97, Alitalia v. komissio, tuomio 12.12.2000, Kok., s. II-3871, 84 kohta.

110

(111)  
  ’verlorene Zuschüsse’ – ks. Saksan tiedonanto, 30.3.2012.

111

(112)  Asia C-40/85, Belgia v. komissio, tuomio 10.7.1986, Kok., s. I-2321.

112

(113)  Asia T-214/95, Vlaams Gewest (Flanderin alue) v. komissio, tuomio 30.4.1998, Kok., s. II-717.

113

(114)  Ks. johdanto-osan 105 kappale.

114

(115)  Ks. komission tiedonanto Euroopan unionin valtiontukisääntöjen soveltamisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamisesta myönnettävään korvaukseen (EUVL C 8, 11.1.2012, s. 4), 2.1 osa, ja asiaankuuluva oikeuskäytäntö, erityisesti yhdistetyt asiat C-180/98 – C-184/98, Pavlov ym., tuomio 12.9.2000, Kok., s. I-6451.

115

(116)  Asia 118/85, komissio v. Italia, tuomio 16.6.1987, Kok., s. 2599, 7 kohta; asia C-35/96, komissio v. Italia, tuomio 18.6.1998, Kok., s. I-3851 36 kohta ja asia Pavlov ym., tuomion 75 kohta.

116

(117)  Ks. http://corporate.ryanair.com/investors/biographies/; tieto on löydetty 23.6.2014.

117

(118)  Asia C-482/99, Ranska v. komissio, jäljempänä ’Stardust Marine’, tuomio 16.5.2002, Kok., s. I-4397.

118

(119)  Yhdistetyt asiat T-267/08 ja T-279/08, Nord-Pas-de-Calais, tuomio 12.5.2011, ei vielä julkaistu, 108 kohta.

119

(120)  Tuomio Stardust Marine, 52 ja 57 kohta.

120

(121)  Ks. edellinen alaviite.

121

(122)  http://www.altenburg-tourismus.de/reiseveranstalter/pressemitteilungen.htm, Osterländer Volkszeitung, 24.8.2010, s. 13: ”Er forderte deshalb die Landesregierung auf, umgehend mit Ryanair über den Aufbau von drei bis fünf Linienverbindungen zu verhandeln und parallel in den Zielländern die Tourismus-Werbung aufzubauen”.

122

(123)  Dresdner Neue Nachrichten, 5.3.2003: ”Der Regionalflughafen Altenburg-Nobitz war in den vergangenen Jahren mit mehreren Millionen Euro Fördermitteln modernisiert worden und hatte sich immer wieder um die Ansiedlung eines Billig-Fliegers bemüht. Die Verhandlungen mit Ryanair waren über viele Monate geführt worden. Als letztes Hindernis erwies sich der hinhaltende Widerstand Erfurter Ministerien, die diese Ansiedlung zu blockieren versuchten.”

123

(124)  http://www.radio-lotte.de/nachricht/14036: ”Thüringen will mit Millioneninvestitionen die irische Billigfluglinie Ryanair an den Flughafen Altenburg-Nobitz lotsen. Nach Aussagen der ’Leipziger Volkszeitung’ stehen dafür rund 28 Millionen Euro aus einem Infrastruktur-Sonderprogramm zur Verfügung. Thüringens Wirtschaftsminister Schuster sagte, man sei auch flexibel genug, erforderliche Maßnahmen bereits in diesem Jahr zu bewilligen. Wenn Ryanair beispielsweise eine längere Start- und Landebahn benötige, dann werde diese Verlängerung erfolgen. Sollte Ryanair sich für Altenburg-Nobitz entscheiden, würde Dresden und Leipzig/Halle ein weiterer Passagierverlust drohen. Der einstige Militärflugplatz liegt geografisch in der Mitte. Der Dresdner Flughafen hat in diesem Jahr bislang rund 15 Minus gemacht, Leipzig/Halle rund zwölf Prozent”.

124

(125)  Thüringer Landtag, neljäs vaalikausi, täysistuntopöytäkirja 4/11, 28. tammikuuta 2005, 11. istunto, perjantai 28. tammikuuta 2005, Flughafen Altenburg-Nobitzin tulevaisuudennäkymät, s. 1097.

125

(126)  http://www.neues-deutschland.de/artikel/161087.ein-flughafen-an-jeder-muelltonne.html: ”Zuvor hatte der Kreistag beschlossen, dem irischen Billigflieger Ryanair für die Einrichtung einer zusätzlichen Flugverbindung 670 000 Euro Marketingzuschüsse zu gewähren. ’Ohne diese Beschlussfassung wäre der Linienflugbetrieb faktisch am Ende gewesen und der Flugplatz hätte seine Bedeutung zwangsläufig verloren’, rechtfertigte der Landrat und Aufsichtsratsvorsitzende der Betreibergesellschaft Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH die Finanzspritze. Zu den bisherigen Verbindungen von und nach Stansted (London), Edinburgh (Schottland) und Girona (Barcelona) soll ab März 2010 zweimal in der Woche eine Verbindung nach Alicante hinzu kommen.”

126

(127)  Ks. johdanto-osan 32 kappaleen d kohta.

127

(128)  Asia T-196/04, Ryanair v. komissio, tuomio 17.12.2008, Kok., s. II-3643, 59 kohta, jäljempänä ’tuomio Charleroi’.

128

(129)  Asia C-482/99, Ranska v. komissio, tuomio 16.5.2002, Kok., s. I-4397, 71 kohta, jäljempänä ’tuomio Stardust Marine’.

129

(130)  Ks. johdanto-osan 52 kappale.

130

(131)  Viideltä ensimmäiseltä vuodelta ja alle neljästä vuorosta – ks. taulukko 12.

131

(132)  Kohtuullisella voittomarginaalilla tarkoitetaan pääoman tavanomaista tuottoastetta, toisin sanoen sellaista, jota keskivertoyritys edellyttää sijoituksista, joissa on vastaava riski. Tuotto mitataan sisäisenä korkokantana (IRR) kassavirralta, jonka odotetaan kertyvän lentoyhtiön kanssa tehdystä järjestelystä.

132

(133)  Tämä ei estä sitä, että alkuvaiheen tappiot voidaan kuitata järjestelyn keston aikana syntyvillä tulevilla hyödyillä.

133

(134)  Tuomio Charleroi, 59 kohta.

134

(135)  Ks. johdanto-osan 99 kappale.

135

(136)  Ks. johdanto-osan 38 kappaleessa esitetty taulukko 3.

136

(137)  Koska komissio ei ole saanut vuosia 2003 ja 2004 koskevaa erittelyä, se olettaa, että kumpanakin vuonna maksettiin puolet omien varojen määrästä (187 882 euroa).

137

(138)  Vuonna 2003 sovittiin yhdestä ainoasta vuorosta Lontoon Stanstedin ja Altenburgin välillä.

138

(139)  Sopimuksen mukaan [...]* viitenä ensimmäisenä vuotena, jolloin päättymispäivä olisi 30 päivä huhtikuuta 2008. Sen jälkeen maksua korotetaan [...]* 1 päivästä toukokuuta 2008 ja 30 päivään huhtikuuta 2013. Vuoden 2008 painotettu keskiarvo on [...]*.

139

(140)  Komission lukuisista pyynnöistä huolimatta Saksa ei ole toimittanut ennakkotietoja lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista saaduista tuloista, ja se viittaa taulukkoon 13 – ks. johdanto-osan 99 kappale.

140

(141)  Saksan toimittamat tiedot. Matkustajamäärä vastaa taulukossa 1 esitettyjä tietoja.

141

(142)  Saksa ilmoittaa taulukossaan 22 päivältä huhtikuuta 2003 lentokapasiteetiksi 148 matkustajaa.

142

(143)  Komission kaikkien laskelmien perustana on vakiona 365 päivää vuodessa.

143

(144)  Komission tiedonanto viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta (EUVL C 14, 19.1.2008, s. 6) – Taulukko 15 jäsenvaltion viite-/diskonttokoroista ja takaisinperinnässä sovellettavista koroista (1.8.1997–1.5.2004).

144

(145)  Vaihtoehtoisesti analyysi olisi voitu tehdä ajanjaksolta 28. elokuuta 2008 – 27. elokuuta 2010 eli sopimuksen todelliselta voimassaoloajalta. Koska kaikki olettamukset pysyvät samoina, komissio päättää tehdä analyysin kahdelta vuodelta ilman lisämäärityksiä. Tällä yksinkertaistetaan analyysia vaikuttamatta tulokseen.

145

(146)  Toisen markkinointisopimuksen allekirjoituspäivänä (28 päivänä elokuuta 2008) Ryanairin AOC:lle lähtevää matkustajaa kohti maksama nettomaksu oli [...]* euroa, sillä vuoroja oli enintään neljä.

146

(147)  Vuonna 2003 sovittiin yhdestä ainoasta vuorosta Lontoon Stanstedin ja Altenburgin välillä.

147

(148)  Kuten edellä alaviitteessä 48 on todettu, IATA:n kesäkausi kestää seitsemän kuukautta ja talvikausi viisi kuukautta.

148

(149)  Lentokapasiteetti mainitaan vuoden 2008 markkinointisopimuksessa.

149

(150)  Komission tiedonanto viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta (EUVL C 14, 19.1.2008, s. 6) – Taulukko 27 jäsenvaltion peruskoroista (1.7.2008–30.6.2013).

150

(151)  Kolmannen markkinointisopimuksen allekirjoituspäivänä (25 päivänä tammikuuta 2010) Ryanairin AOC:lle lähtevää matkustajaa kohti maksama nettomaksu oli [...]*, sillä vuoroja oli enintään neljä.

151

(152)  Vuonna 2003 sovittiin yhdestä ainoasta vuorosta Lontoon Stanstedin ja Altenburgin välillä.

152

(153)  Lentokapasiteetti mainitaan vuoden 2010 markkinointisopimuksessa.

153

(154)  Asia 730/79, Philip Morris, tuomio 17.9.1980, Kok., s. I-2671, 11 kohta.

154

(155)  Asia T-214/95, Vlaams Gewest v. komissio, Kok., 1998, s. II-717, 46 kohta.

155

(156)  Ks. neuvoston asetukset (ETY) N:o 2407/92 (EYVL L 240, 28.8.1992, s. 1), 2408/92 (EYVL L 240, 28.8.1992, s. 8) ja 2409/92 (EYVL L 240, 28.8.1992, s. 15).

156

(157)  Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissio voi todeta tukitoimenpiteen sisämarkkinoille soveltuvaksi vain, jos se on välttämätön oikeutetun tavoitteen saavuttamiseksi (ks. esim. asia 730/79, Philip Morris, tuomio 17.9.1980; asia C-390/06, Nuova Agricast, tuomio 15.4.2008 ja asia T-162/06, Kronoply, tuomio 14.1.2009).

157

(158)  Ks. johdanto-osan 96 kappale.

158

(159)  Ks. alaviite 34.

159

(160)  Päivitetty lausunto Kassel-Caldenin lentoaseman kysyntäennusteesta [Aktualisierte Stellungnahme zur Nachfrageprognose für den Flughafen Kassel-Calden], Intraplan Consult GmbH, 12.3.2012, s. 8.

160

(161)  Ks. alaviite 34.

161

(162)  Saksa toimitti vuotuiset liiketoimintasuunnitelmat (’Wirtschaftsplan’) ajanjaksolle 2000–2005 ja asiaa koskevat tarkistetut liiketoimintasuunnitelmat (’Nachtrag zum Wirtschaftsplan’).

162

(163)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 172 kohta.

163

(164)  Komission tiedonanto – Suuntaviivat valtiontuesta lentoasemille ja lentoyhtiöille (EUVL C 99, 4.4.2014, s. 3, 104 kohta).

164

(165)  Komission tiedonanto – Suuntaviivat valtiontuesta lentoasemille ja lentoyhtiöille (EUVL C 99, 4.4.2014, s. 3, 137 kohta).

165

(166)  Ks. johdanto-osan 43 kappale.

166

(167)  Saksa toimitti komissiolle vuosien 2000–2005 liiketoimintasuunnitelmat (’Wirtschaftsplan’) ja vuosien 2002–2005 tarkistetut liiketoimintasuunnitelmat (’Nachtrag zum Wirtschaftsplan’).

167

(168)  Ks. johdanto-osan 34 kappale.

168

(169)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivat, 174 kohta.

169

(170)  Asia C-70/72, komissio v. Saksa, tuomio 12.7.1973, Kok., s. 813, 13 kohta.

170

(171)  Yhdistetyt asiat C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Espanja v. komissio, tuomio 14.9.1994, Kok., s. I-4103, 75 kohta.

171

(172)  Asia C-75/97, Belgia v. komissio, tuomio 17.6.1999, Kok., s. I-3671, 64 ja 65 kohta.

172

(173)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

173

(174)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

174

(175)  Ks. asetuksen (EY) N:o 659/99 14 artiklan 2 kohta.

175

---

| 4.3.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 59/87 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 59/87

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2016/288,

annettu 27 päivänä maaliskuuta 2015,

valtiontuesta SA.34775 (13/C) (ex 12/NN), jonka Yhdistynyt kuningaskunta on myöntänyt – Kiviainesvero

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 2141)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen määräysten mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat 20. joulukuuta 2001 päivätyllä kirjeellä (joka rekisteröitiin 28. joulukuuta 2001), komissiolle tukijärjestelmästä, jonka otsikko on ”Kiviainesveron vaiheittainen käyttöönotto Pohjois-Irlannissa”. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat ilmoituksessaan komissiolle, että niiden tarkoituksena oli ottaa kiviainesvero käyttöön 1. huhtikuuta 2002 alkaen. Vero oli tarkoitus sisällyttää vuoden 2001 rahoituslain (Finance Act 2001) 2 osan 16–49 §:ään ja liitteisiin 4–10. Itse tukijärjestelmää (kiviainesveron vaiheittainen käyttöönotto Pohjois-Irlannissa) kuvattiin siten, että vero otetaan käyttöön useassa vaiheessa Pohjois-Irlannissa, jotta jalostettuja tuotteita, kuten kiviaineksesta betonia ja asfalttia valmistavien Pohjois-Irlannin yritysten kansainvälinen kilpailukyky säilytetään. Pohjois-Irlannin kiviainesveron vaiheittaisesta käyttöönotosta oli tarkoitus säätää vuoden 2002 rahoituslaissa. |
| --- | --- |

(1)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat 20. joulukuuta 2001 päivätyllä kirjeellä (joka rekisteröitiin 28. joulukuuta 2001), komissiolle tukijärjestelmästä, jonka otsikko on ”Kiviainesveron vaiheittainen käyttöönotto Pohjois-Irlannissa”. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat ilmoituksessaan komissiolle, että niiden tarkoituksena oli ottaa kiviainesvero käyttöön 1. huhtikuuta 2002 alkaen. Vero oli tarkoitus sisällyttää vuoden 2001 rahoituslain (Finance Act 2001) 2 osan 16–49 §:ään ja liitteisiin 4–10. Itse tukijärjestelmää (kiviainesveron vaiheittainen käyttöönotto Pohjois-Irlannissa) kuvattiin siten, että vero otetaan käyttöön useassa vaiheessa Pohjois-Irlannissa, jotta jalostettuja tuotteita, kuten kiviaineksesta betonia ja asfalttia valmistavien Pohjois-Irlannin yritysten kansainvälinen kilpailukyky säilytetään. Pohjois-Irlannin kiviainesveron vaiheittaisesta käyttöönotosta oli tarkoitus säätää vuoden 2002 rahoituslaissa.

| (2) | Komissio sai ilmoituksen lisäksi 27. syyskuuta 2001 kantelun kahdelta yritykseltä, jotka harjoittavat kiviainesten louhinta- ja jalostustoimintaa, ja 15. huhtikuuta 2002 uuden kantelun kiviainesalan järjestöltä British Aggregates Association, jäljempänä ’BAA’. Kantelijat katsoivat, että vuoden 2001 rahoituslaki sisälsi valtiontukea kiviainesveron ulkopuolella oleville tuotteille ja menettelyille ja että Pohjois-Irlantiin liittyvät poikkeukset olivat sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea. |
| --- | --- |

(2)

Komissio sai ilmoituksen lisäksi 27. syyskuuta 2001 kantelun kahdelta yritykseltä, jotka harjoittavat kiviainesten louhinta- ja jalostustoimintaa, ja 15. huhtikuuta 2002 uuden kantelun kiviainesalan järjestöltä British Aggregates Association, jäljempänä ’BAA’. Kantelijat katsoivat, että vuoden 2001 rahoituslaki sisälsi valtiontukea kiviainesveron ulkopuolella oleville tuotteille ja menettelyille ja että Pohjois-Irlantiin liittyvät poikkeukset olivat sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea.

| (3) | Saatuaan lisätietoja 21. helmikuuta 2002, komissio päätti 24. huhtikuuta 2002 olla vastustamatta kiviainesveroa (2). Se katsoi, että vuoden 2001 rahoituslaissa säädetyt verovapautukset olivat perusteltuja veron logiikan vuoksi ja että vuoden 2001 rahoituslaki ei sisältänyt valtiontukea. Komissio katsoi lisäksi, että kiviainesveron vaiheittainen käyttöönotto Pohjois-Irlannissa oli sisämarkkinoille soveltuvaa valtiontukea. |
| --- | --- |

(3)

Saatuaan lisätietoja 21. helmikuuta 2002, komissio päätti 24. huhtikuuta 2002 olla vastustamatta kiviainesveroa (2). Se katsoi, että vuoden 2001 rahoituslaissa säädetyt verovapautukset olivat perusteltuja veron logiikan vuoksi ja että vuoden 2001 rahoituslaki ei sisältänyt valtiontukea. Komissio katsoi lisäksi, että kiviainesveron vaiheittainen käyttöönotto Pohjois-Irlannissa oli sisämarkkinoille soveltuvaa valtiontukea.

2

| (4) | BAA nosti 12. heinäkuuta 2002 kanteen, jossa se vaati komission 24. huhtikuuta 2002 tekemän päätöksen, joka on rekisteröity asiana T-210/02, kumoamista. Unionin yleinen tuomioistuin hylkäsi 13. syyskuuta 2006 kanteen kokonaisuudessaan. BAA valitti 27. marraskuuta 2006 unionin yleisen tuomioistuimen päätöksestä. Unionin tuomioistuin kumosi 22. joulukuuta 2008 asiassa C-487/06 antamassaan tuomiossa valituksenalaisen tuomion ja palautti asian yleiseen tuomioistuimeen. |
| --- | --- |

(4)

BAA nosti 12. heinäkuuta 2002 kanteen, jossa se vaati komission 24. huhtikuuta 2002 tekemän päätöksen, joka on rekisteröity asiana T-210/02, kumoamista. Unionin yleinen tuomioistuin hylkäsi 13. syyskuuta 2006 kanteen kokonaisuudessaan. BAA valitti 27. marraskuuta 2006 unionin yleisen tuomioistuimen päätöksestä. Unionin tuomioistuin kumosi 22. joulukuuta 2008 asiassa C-487/06 antamassaan tuomiossa valituksenalaisen tuomion ja palautti asian yleiseen tuomioistuimeen.

| (5) | Yleinen tuomioistuin kumosi 7. maaliskuuta 2012 asiassa T-210/02 RENV antamassaan tuomiossa edellä johdanto-osan 3 kappaleessa mainitun komission päätöksen. Se katsoi, ettei komissio ollut pystynyt osoittamaan, että kiviainesten verovapautukseen liittyvä verotuksellinen erottelu on oikeutettua kiviainesveron perustana olevan normaalin verotuksen perusteella tai kiviainesveron ympäristötavoitteen valossa. Yleinen tuomioistuin katsoi erityisesti, ettei komissio ollut ottanut huomioon normaalin verotuksen periaatetta, kun se määritti, tarjoaako kiviainesvero mahdollisesti valikoivan edun. Yleinen tuomioistuin korosti komission päätöksessä käytetyn terminologian epäjohdonmukaisuuksia erityisesti, kun kyse on käsitteistä ”neitseellinen kiviaines”, ”peruskiviaines” ja ”sivutuotteina saatava kiviaines”, jotka eivät vastanneet vuoden 2001 rahoituslain, sellaisena kuin se on muutettuna, käsitteitä. Komissio ei ollut selittänyt päätöksessään myöskään, miksi eräät veroista vapautetut materiaalit (joita käytetään kiviaineksena, kuten savesta saatu kiviaines) eivät olleet samassa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa tilanteessa kuin verotettava materiaali. |
| --- | --- |

(5)

Yleinen tuomioistuin kumosi 7. maaliskuuta 2012 asiassa T-210/02 RENV antamassaan tuomiossa edellä johdanto-osan 3 kappaleessa mainitun komission päätöksen. Se katsoi, ettei komissio ollut pystynyt osoittamaan, että kiviainesten verovapautukseen liittyvä verotuksellinen erottelu on oikeutettua kiviainesveron perustana olevan normaalin verotuksen perusteella tai kiviainesveron ympäristötavoitteen valossa. Yleinen tuomioistuin katsoi erityisesti, ettei komissio ollut ottanut huomioon normaalin verotuksen periaatetta, kun se määritti, tarjoaako kiviainesvero mahdollisesti valikoivan edun. Yleinen tuomioistuin korosti komission päätöksessä käytetyn terminologian epäjohdonmukaisuuksia erityisesti, kun kyse on käsitteistä ”neitseellinen kiviaines”, ”peruskiviaines” ja ”sivutuotteina saatava kiviaines”, jotka eivät vastanneet vuoden 2001 rahoituslain, sellaisena kuin se on muutettuna, käsitteitä. Komissio ei ollut selittänyt päätöksessään myöskään, miksi eräät veroista vapautetut materiaalit (joita käytetään kiviaineksena, kuten savesta saatu kiviaines) eivät olleet samassa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa tilanteessa kuin verotettava materiaali.

| (6) | Komission oli arvioitava uudelleen 24. huhtikuuta 2002 tehdyn päätöksen kumoamisen jälkeen, olivatko vuoden 2001 rahoituslaissa, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2002 ja 2007 rahoituslaeilla, säädetyt verovapautukset, poissulkemiset ja verohelpotukset valtiontukea. Komissio kirjasi toimenpiteet viitteellä NN, koska kiviainesvero oli ollut voimassa 1. huhtikuuta 2002 lähtien. Pohjois-Irlannissa toteutetun kiviainesveron vaiheittaisen käyttöönoton soveltuvuutta sisämarkkinoille tarkastellaan toisessa menettelyssä (SA.18859 (11/C) – Yhdistynyt kuningaskunta – Pohjois-Irlannissa myönnettävä kiviainesveron alennus). |
| --- | --- |

(6)

Komission oli arvioitava uudelleen 24. huhtikuuta 2002 tehdyn päätöksen kumoamisen jälkeen, olivatko vuoden 2001 rahoituslaissa, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2002 ja 2007 rahoituslaeilla, säädetyt verovapautukset, poissulkemiset ja verohelpotukset valtiontukea. Komissio kirjasi toimenpiteet viitteellä NN, koska kiviainesvero oli ollut voimassa 1. huhtikuuta 2002 lähtien. Pohjois-Irlannissa toteutetun kiviainesveron vaiheittaisen käyttöönoton soveltuvuutta sisämarkkinoille tarkastellaan toisessa menettelyssä (SA.18859 (11/C) – Yhdistynyt kuningaskunta – Pohjois-Irlannissa myönnettävä kiviainesveron alennus).

| (7) | Unionin tuomioistuinten menettelyissä esitettyjen huomautusten ja perustelujen lisäksi kantelija toimitti lisähuomautuksia ja -tietoja komissiolle 13. kesäkuuta 2012 ja 26. lokakuuta 2012. Nämä huomautukset toimitettiin Yhdistyneelle kuningaskunnalle 15. toukokuuta 2013. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat lisätietoja kiviainesverosta 27. syyskuuta 2012 ja 27. toukokuuta 2013. |
| --- | --- |

(7)

Unionin tuomioistuinten menettelyissä esitettyjen huomautusten ja perustelujen lisäksi kantelija toimitti lisähuomautuksia ja -tietoja komissiolle 13. kesäkuuta 2012 ja 26. lokakuuta 2012. Nämä huomautukset toimitettiin Yhdistyneelle kuningaskunnalle 15. toukokuuta 2013. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat lisätietoja kiviainesverosta 27. syyskuuta 2012 ja 27. toukokuuta 2013.

| (8) | Komissio ilmoitti 31. heinäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä Yhdistyneelle kuningaskunnalle päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee vuoden 2001 rahoituslain, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2002 ja 2007 rahoituslaeilla, 17 §:n 3 momentin e kohdassa, 17 §:n 3 momentin f kohdan i ja ii alakohdassa 17 §:n 4 momentin a kohdassa (siinä määrin kuin verosta vapautettu materiaali koostuu kokonaisuudessaan kivihiilestä, ruskohiilestä, savikivestä tai liuskekivestä, jota käytetään kiviaineksena, tai pääasiassa kivihiilestä, ruskohiilestä, savikivestä ja liuskekivestä), 17 §:n 4 momentin c kohdan i ja ii alakohdassa (jos materiaali koostuu pääasiassa jätemaasta), 17 §:n 4 momentin f kohdassa (siinä määrin kuin kyse on savesta), 18 §:n 2 momentin b kohdassa (siinä määrin kuin kyse on verosta vapautetuista menettelyistä, jotka liittyvät materiaaleihin, joita käytetään kiviaineksena) ja 30 §:n 1 momentin b kohdassa (siinä määrin kuin kyse on verosta vapautetuista menettelyistä, joita tarkoitetaan 18 §:n 2 momentin b kohdassa, jossa säädetään materiaaleista, joita käytetään kiviaineksena) säädetyistä verovapautuksista, veron poissulkemisista ja verohelpotuksista. Komissio ei vastustanut verovapautuksia, veron poissulkemisia ja verohelpotuksia, joista säädettiin vuoden 2001 rahoituslain, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2002 ja 2007 rahoituslaeilla, 17 §:n 2 momentin b, c ja d kohdassa, 17 §:n 3 momentin b, c, d ja da kohdassa, 17 §:n 4 momentin d ja e kohdassa, 17 §:n 4 momentin a kohdassa (siinä määrin kuin verosta vapautettu materiaali koostuu kokonaisuudessaan kivihiilestä, ruskohiilestä, savikivestä tai liuskekivestä, jota käytetään muihin tarkoituksiin kuin kiviaineksena), 17 §:n 4 momentin c kohdassa (jos materiaali koostuu kokonaisuudessaan jätemaasta), 17 §:n 4 momentin f kohdassa (savea lukuun ottamatta), 18 §:n 2 momentin a kohdassa, 18 §:n 2 momentin b kohdassa (siinä määrin kuin kyse on materiaaleista, joita ei käytetä kiviaineksina), 18 §:n 2 momentin c kohdassa, 30 §:n 1 momentin a kohdassa, 30 §:n 1 momentin b kohdassa (siinä määrin kuin kyse on 18 §:n 2 momentin a ja c kohdassa tarkoitetuista verosta vapautetuista menettelyistä), 30 §:n 1 momentin b kohdassa (siinä määrin kuin kyse on verosta vapautetuista menettelyistä, joita tarkoitetaan 18 §:n 2 momentin b kohdassa, jossa säädetään materiaaleista, joita ei käytetä kiviaineksena) ja 30 §:n 1 momentin c kohdassa, sillä perusteella, etteivät ne olleet Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(8)

Komissio ilmoitti 31. heinäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä Yhdistyneelle kuningaskunnalle päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee vuoden 2001 rahoituslain, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2002 ja 2007 rahoituslaeilla, 17 §:n 3 momentin e kohdassa, 17 §:n 3 momentin f kohdan i ja ii alakohdassa 17 §:n 4 momentin a kohdassa (siinä määrin kuin verosta vapautettu materiaali koostuu kokonaisuudessaan kivihiilestä, ruskohiilestä, savikivestä tai liuskekivestä, jota käytetään kiviaineksena, tai pääasiassa kivihiilestä, ruskohiilestä, savikivestä ja liuskekivestä), 17 §:n 4 momentin c kohdan i ja ii alakohdassa (jos materiaali koostuu pääasiassa jätemaasta), 17 §:n 4 momentin f kohdassa (siinä määrin kuin kyse on savesta), 18 §:n 2 momentin b kohdassa (siinä määrin kuin kyse on verosta vapautetuista menettelyistä, jotka liittyvät materiaaleihin, joita käytetään kiviaineksena) ja 30 §:n 1 momentin b kohdassa (siinä määrin kuin kyse on verosta vapautetuista menettelyistä, joita tarkoitetaan 18 §:n 2 momentin b kohdassa, jossa säädetään materiaaleista, joita käytetään kiviaineksena) säädetyistä verovapautuksista, veron poissulkemisista ja verohelpotuksista. Komissio ei vastustanut verovapautuksia, veron poissulkemisia ja verohelpotuksia, joista säädettiin vuoden 2001 rahoituslain, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2002 ja 2007 rahoituslaeilla, 17 §:n 2 momentin b, c ja d kohdassa, 17 §:n 3 momentin b, c, d ja da kohdassa, 17 §:n 4 momentin d ja e kohdassa, 17 §:n 4 momentin a kohdassa (siinä määrin kuin verosta vapautettu materiaali koostuu kokonaisuudessaan kivihiilestä, ruskohiilestä, savikivestä tai liuskekivestä, jota käytetään muihin tarkoituksiin kuin kiviaineksena), 17 §:n 4 momentin c kohdassa (jos materiaali koostuu kokonaisuudessaan jätemaasta), 17 §:n 4 momentin f kohdassa (savea lukuun ottamatta), 18 §:n 2 momentin a kohdassa, 18 §:n 2 momentin b kohdassa (siinä määrin kuin kyse on materiaaleista, joita ei käytetä kiviaineksina), 18 §:n 2 momentin c kohdassa, 30 §:n 1 momentin a kohdassa, 30 §:n 1 momentin b kohdassa (siinä määrin kuin kyse on 18 §:n 2 momentin a ja c kohdassa tarkoitetuista verosta vapautetuista menettelyistä), 30 §:n 1 momentin b kohdassa (siinä määrin kuin kyse on verosta vapautetuista menettelyistä, joita tarkoitetaan 18 §:n 2 momentin b kohdassa, jossa säädetään materiaaleista, joita ei käytetä kiviaineksena) ja 30 §:n 1 momentin c kohdassa, sillä perusteella, etteivät ne olleet Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (9) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’, julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). Komissio on kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa tuesta. |
| --- | --- |

(9)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’, julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). Komissio on kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa tuesta.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

3

| (10) | Komissio sai runsaasti huomautuksia kuudeltatoista asianomaiselta osapuolelta 20. joulukuuta 2013 ja 17. tammikuuta 2014 välisenä aikana, lisätietoja BAA:n jäseneltä 10. helmikuuta 2014 sekä BAA:lta 5. maaliskuuta 2014. Ne toimitettiin 27. toukokuuta 2014 ja 13. kesäkuuta 2014 Yhdistyneelle kuningaskunnalle, jolle annettiin mahdollisuus vastata. Yhdistynyt kuningaskunta antoi vastauksensa 30. kesäkuuta 2014 päivätyllä kirjeellä. Se antoi lisäksi huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen 1. lokakuuta 2013, 31. lokakuuta 2013 ja 28. helmikuuta 2014. |
| --- | --- |

(10)

Komissio sai runsaasti huomautuksia kuudeltatoista asianomaiselta osapuolelta 20. joulukuuta 2013 ja 17. tammikuuta 2014 välisenä aikana, lisätietoja BAA:n jäseneltä 10. helmikuuta 2014 sekä BAA:lta 5. maaliskuuta 2014. Ne toimitettiin 27. toukokuuta 2014 ja 13. kesäkuuta 2014 Yhdistyneelle kuningaskunnalle, jolle annettiin mahdollisuus vastata. Yhdistynyt kuningaskunta antoi vastauksensa 30. kesäkuuta 2014 päivätyllä kirjeellä. Se antoi lisäksi huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen 1. lokakuuta 2013, 31. lokakuuta 2013 ja 28. helmikuuta 2014.

| (11) | Komissio pyysi lisätietoja Yhdistyneeltä kuningaskunnalta 14. heinäkuuta 2014, 1. syyskuuta 2014, 8. syyskuuta 2014 ja 28. marraskuuta 2014. Yhdistynyt kuningaskunta toimitti näitä tietoja 29. elokuuta 2014, 9. syyskuuta 2014, 18. syyskuuta 2014 sekä 8. ja 9. joulukuuta 2014. |
| --- | --- |

(11)

Komissio pyysi lisätietoja Yhdistyneeltä kuningaskunnalta 14. heinäkuuta 2014, 1. syyskuuta 2014, 8. syyskuuta 2014 ja 28. marraskuuta 2014. Yhdistynyt kuningaskunta toimitti näitä tietoja 29. elokuuta 2014, 9. syyskuuta 2014, 18. syyskuuta 2014 sekä 8. ja 9. joulukuuta 2014.

| (12) | Komissio pyysi 15. heinäkuuta 2014 järjestetyn kolmen osapuolen kokouksen jälkeen 18. heinäkuuta 2014 lisätietoja, jotka Yhdistyneen kuningaskunnan ja BAA:n oli toimitettava yhdessä. Nämä tiedot toimitettiin komissiolle 8. syyskuuta 2014. BAA toimitti lisätietoja vastauksena komission tiedusteluihin 15. syyskuuta 2014. Toimitetut tiedot välitettiin sen jälkeen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille 17. lokakuuta 2014, jotka vastasivat 12. marraskuuta 2014, 14. marraskuuta 2014 ja 17. marraskuuta 2014. |
| --- | --- |

(12)

Komissio pyysi 15. heinäkuuta 2014 järjestetyn kolmen osapuolen kokouksen jälkeen 18. heinäkuuta 2014 lisätietoja, jotka Yhdistyneen kuningaskunnan ja BAA:n oli toimitettava yhdessä. Nämä tiedot toimitettiin komissiolle 8. syyskuuta 2014. BAA toimitti lisätietoja vastauksena komission tiedusteluihin 15. syyskuuta 2014. Toimitetut tiedot välitettiin sen jälkeen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille 17. lokakuuta 2014, jotka vastasivat 12. marraskuuta 2014, 14. marraskuuta 2014 ja 17. marraskuuta 2014.

| (13) | Komissio pyysi lisätietoja BAA:lta 10. heinäkuuta 2014 ja 16. lokakuuta 2014. BAA antoi nämä tiedot 6. marraskuuta 2014 ja 21. marraskuuta 2014. Tiedot toimitettiin Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille 2. joulukuuta 2014, ja ne vastasivat 18. joulukuuta 2014. |
| --- | --- |

(13)

Komissio pyysi lisätietoja BAA:lta 10. heinäkuuta 2014 ja 16. lokakuuta 2014. BAA antoi nämä tiedot 6. marraskuuta 2014 ja 21. marraskuuta 2014. Tiedot toimitettiin Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille 2. joulukuuta 2014, ja ne vastasivat 18. joulukuuta 2014.

2.   TOIMENPITEEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

TOIMENPITEEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

2.1   KIVIAINESTA KOSKEVA KÄSITE

KIVIAINESTA KOSKEVA KÄSITE

| (14) | Kiviaineksia käytetään rakennusalalla. Niiden voidaan yleisesti ottaen (4) sanoa vastaavan rakeista tai hiukkasmaista materiaalia, joka fyysisesti ja kemiallisesti inerttien ominaisuuksiensa vuoksi sopii sellaisenaan tai yhdessä sementin, kalkin tai bitumimateriaalin kanssa betonin (5), katukiveysmateriaalien, asfaltin tai viemäröinnin kuivatuskerrosten valmistamiseen (6) tai käytettäväksi täytemaana (7). Kiviaines voi olla luonnollista, valmistettua tai kierrätettyä (8). Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 8–13 kappaleessa selvitetään yksityiskohtaisesti kiviaineksien ja kiviaineskäytön käsitteitä. |
| --- | --- |

(14)

Kiviaineksia käytetään rakennusalalla. Niiden voidaan yleisesti ottaen (4) sanoa vastaavan rakeista tai hiukkasmaista materiaalia, joka fyysisesti ja kemiallisesti inerttien ominaisuuksiensa vuoksi sopii sellaisenaan tai yhdessä sementin, kalkin tai bitumimateriaalin kanssa betonin (5), katukiveysmateriaalien, asfaltin tai viemäröinnin kuivatuskerrosten valmistamiseen (6) tai käytettäväksi täytemaana (7). Kiviaines voi olla luonnollista, valmistettua tai kierrätettyä (8). Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 8–13 kappaleessa selvitetään yksityiskohtaisesti kiviaineksien ja kiviaineskäytön käsitteitä.

4

5

6

7

8

| (15) | Kiviainesten määritelmä liittyy olennaisesti tiettyjen rakeisten tai hiukkasmaisten louhittujen materiaalien mahdolliseen käyttöön rakennusalalla, kuten edellä johdanto-osan 14 kappaleessa todetaan, koska juuri tämä erottaa ensisijaisesti kiviaineksien ja mineraalien käsitteet toisistaan. |
| --- | --- |

(15)

Kiviainesten määritelmä liittyy olennaisesti tiettyjen rakeisten tai hiukkasmaisten louhittujen materiaalien mahdolliseen käyttöön rakennusalalla, kuten edellä johdanto-osan 14 kappaleessa todetaan, koska juuri tämä erottaa ensisijaisesti kiviaineksien ja mineraalien käsitteet toisistaan.

| (16) | Luonnolliset kiviainekset esiintyvät luonnossa ja niitä voidaan käyttää ilman teollista jalostusta. Näitä ovat hiekka, sora ja murskattu kiviaines (9), ja niitä louhitaan louhoksista, sorakuopista tai saadaan merillä ruoppauksesta. |
| --- | --- |

(16)

Luonnolliset kiviainekset esiintyvät luonnossa ja niitä voidaan käyttää ilman teollista jalostusta. Näitä ovat hiekka, sora ja murskattu kiviaines (9), ja niitä louhitaan louhoksista, sorakuopista tai saadaan merillä ruoppauksesta.

9

| (17) | Kierrätetyt kiviainekset ovat peräisin aiemmin rakentamisessa käytetyistä jälleenkäsitellyistä materiaaleista, kuten rakennus- ja purkujätteistä (10). |
| --- | --- |

(17)

Kierrätetyt kiviainekset ovat peräisin aiemmin rakentamisessa käytetyistä jälleenkäsitellyistä materiaaleista, kuten rakennus- ja purkujätteistä (10).

10

| (18) | Valmistetut kiviainekset ovat yleensä kevyitä ja suuren tiheyden kiviaineksia, jotka on valmistettu erityistarkoituksiin. Ne valmistetaan teollista prosessia käyttämällä (yleensä terminen prosessi). Esimerkkejä ovat masuunikuonasta, paisutetusta savesta, paisutetusta perliitistä ja paisutetuista polystyreenirakeista valmistettu aines (11). |
| --- | --- |

(18)

Valmistetut kiviainekset ovat yleensä kevyitä ja suuren tiheyden kiviaineksia, jotka on valmistettu erityistarkoituksiin. Ne valmistetaan teollista prosessia käyttämällä (yleensä terminen prosessi). Esimerkkejä ovat masuunikuonasta, paisutetusta savesta, paisutetusta perliitistä ja paisutetuista polystyreenirakeista valmistettu aines (11).

11

| (19) | Kiviaineskäyttöön soveltuvia materiaaleja voidaan käyttää myös muiden tuotteiden tuotantoon. Tässä mielessä alalla erotetaan hiekan, soran ja sepelimateriaalin kiviaineskäyttö ja niiden käyttö muuna kuin kiviaineksena (12). Kiven, hiekan ja soran muu käyttö sisältää esimerkiksi sementti- ja lasituotannon sekä muun teollisen (13) tai maatalouskäytön (14). |
| --- | --- |

(19)

Kiviaineskäyttöön soveltuvia materiaaleja voidaan käyttää myös muiden tuotteiden tuotantoon. Tässä mielessä alalla erotetaan hiekan, soran ja sepelimateriaalin kiviaineskäyttö ja niiden käyttö muuna kuin kiviaineksena (12). Kiven, hiekan ja soran muu käyttö sisältää esimerkiksi sementti- ja lasituotannon sekä muun teollisen (13) tai maatalouskäytön (14).

12

13

14

2.2   KIVIAINESVERON TAUSTAA JA SEN TAVOITE

KIVIAINESVERON TAUSTAA JA SEN TAVOITE

| (20) | Kiviaines on rajoitettu luonnonvara, kun otetaan huomioon alueet, joilla sitä voidaan hyväksytysti louhia (15). Kiviaineksen louhinta vie maata keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä ja aiheuttaa ympäristöhaittoja ja saastumista. |
| --- | --- |

(20)

Kiviaines on rajoitettu luonnonvara, kun otetaan huomioon alueet, joilla sitä voidaan hyväksytysti louhia (15). Kiviaineksen louhinta vie maata keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä ja aiheuttaa ympäristöhaittoja ja saastumista.

15

| (21) | Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 15–18 kappaleessa kuvattujen toimenpiteiden jälkeen – joilla pyrittiin kiviaineksien louhinnan aiheuttamien ympäristöongelmien ratkaisemiseen – huhtikuussa 2002 otettiin käyttöön kiviainesvero, jolla pyrittiin edistämään kiviaineksen tehokkaampaa käyttöä rakennusteollisuudessa:






  — | sisällyttämällä kiviaineksen hintaan joitakin louhinnasta aiheutuvia ympäristökustannuksia, kuten melu, pöly, näkyvät haitat ja biologisen monimuotoisuuden häviäminen. Kiviainesverolla olisi tästä syystä edistettävä kiviaineksien tehokasta louhintaa ja käyttöä sekä työmaajätteen vähentämistä |
| --- | --- | --- |

(21)

Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 15–18 kappaleessa kuvattujen toimenpiteiden jälkeen – joilla pyrittiin kiviaineksien louhinnan aiheuttamien ympäristöongelmien ratkaisemiseen – huhtikuussa 2002 otettiin käyttöön kiviainesvero, jolla pyrittiin edistämään kiviaineksen tehokkaampaa käyttöä rakennusteollisuudessa:

—

sisällyttämällä kiviaineksen hintaan joitakin louhinnasta aiheutuvia ympäristökustannuksia, kuten melu, pöly, näkyvät haitat ja biologisen monimuotoisuuden häviäminen. Kiviainesverolla olisi tästä syystä edistettävä kiviaineksien tehokasta louhintaa ja käyttöä sekä työmaajätteen vähentämistä

| — | edistämällä kysynnän siirtymistä tarkoituksella louhituista kiviaineksista vaihtoehtoihin, kuten






  — | kierrätetyt kiviainekset |
| --- | --- | --- |

—

edistämällä kysynnän siirtymistä tarkoituksella louhituista kiviaineksista vaihtoehtoihin, kuten

—

kierrätetyt kiviainekset

| — | jätteet ja sivutuotteet muista menettelyistä, kuten muiden mineraalien otosta (saven oton ja kivihiilen louhinnan jätteet, lasi- ja rengasjäte) (16). |
| --- | --- |

—

jätteet ja sivutuotteet muista menettelyistä, kuten muiden mineraalien otosta (saven oton ja kivihiilen louhinnan jätteet, lasi- ja rengasjäte) (16).

16

| (22) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset selvittivät tästä menettelyn aloittamista koskevan päätöksen yhteydessä, että rakentamiseen käytetty kiviaines on suhteellisen vähäarvoinen tuote erityisesti verrattuna niiden rakennushankkeiden kokonaiskustannuksiin, joissa käytetään kiviainesta. Kiviaines voidaan louhia maasta melko helposti. Näin ollen, jos ei ole minkäänlaista kiviainesveron kaltaista täydentävää hintatoimenpidettä, kiviaineksien tehokasta käyttöä ei edistetä millään erityisellä tavalla. |
| --- | --- |

(22)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset selvittivät tästä menettelyn aloittamista koskevan päätöksen yhteydessä, että rakentamiseen käytetty kiviaines on suhteellisen vähäarvoinen tuote erityisesti verrattuna niiden rakennushankkeiden kokonaiskustannuksiin, joissa käytetään kiviainesta. Kiviaines voidaan louhia maasta melko helposti. Näin ollen, jos ei ole minkäänlaista kiviainesveron kaltaista täydentävää hintatoimenpidettä, kiviaineksien tehokasta käyttöä ei edistetä millään erityisellä tavalla.

| (23) | Kiviaineksen kierrätys ei olisi taloudellisesti kannattavaa ilman hintatoimenpiteitä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset katsoivat, että kierrätettyjen kiviaineksien käytön edistäminen, vaikka myös siinä syntyy energiankäytön ja melun aiheuttamisen kaltaisia ympäristökustannuksia, on tärkeä näkökohta aineksien louhintaan liittyvien ympäristökustannuksien vähentämisessä (kuten pitkäaikaiset luonnon monimuotoisuudelle aiheutuvat vaikutukset). Kierrätysmateriaalien käyttö ei vahingoita uusia maa-alueita tai merenpohjaa. |
| --- | --- |

(23)

Kiviaineksen kierrätys ei olisi taloudellisesti kannattavaa ilman hintatoimenpiteitä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset katsoivat, että kierrätettyjen kiviaineksien käytön edistäminen, vaikka myös siinä syntyy energiankäytön ja melun aiheuttamisen kaltaisia ympäristökustannuksia, on tärkeä näkökohta aineksien louhintaan liittyvien ympäristökustannuksien vähentämisessä (kuten pitkäaikaiset luonnon monimuotoisuudelle aiheutuvat vaikutukset). Kierrätysmateriaalien käyttö ei vahingoita uusia maa-alueita tai merenpohjaa.

| (24) | Jotta kierrätettyjen kiviaineksien käyttöä edistetään vaihtoehtona uusien aineksien louhinnalle, kiviainesveron rakenteella pyritään vähentämään myös hiekan ja soran ottamista ja kiven louhimista erityisesti kiviaineskäyttöä varten muiden aineksien käyttöä edistämällä. Louhinta- tai teollisten menettelyiden sivutuotteita, jätemaata ja muuta jätettä pidetään yleensä heikompilaatuisena ja vähäisemmät laatuvaatimukset täyttävänä kuin ainesta, jota erityisesti louhitaan ja hyödynnetään kiviaineskäyttöön. Niillä voi olla jonkin verran erilaisia käyttötarkoituksia. Esimerkiksi niiden käyttö ei ole niiden pienemmän tiheyden tai epätasaisen koon vuoksi mahdollisesti turvallista tiettyjen tienpintojen rakentamisessa tai muissa käyttötilanteissa, joissa kiviaineksien on kestettävä korkeaa painetta ja kulumista. Sivutuotteet, jätteet ja jätemaa voivat kuitenkin olla mahdollinen vaihtoehto korkealaatuisille kiviaineksille monissa tilanteissa. Vuoden 2001 rahoituslaissa eriteltyjen menetelmien sivutuotteet, jätteet ja jätemaa hävitettäisiin ilman kiviainesveroa. Koska ne ovat kuitenkin sellaisten lukuisten menettelyjen väistämätön sivutuote, joilla tuotetaan tärkeitä materiaaleja rakennusteollisuudelle (kuten liuskekivestä valmistetut kattotiilet) tai muille teollisuudenaloille (kuten maasälpä lasiteollisuudelle), Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset pitävät ympäristönsuojelun kannalta tehokkaampana edistää näiden materiaalien kiviaineskäyttöä sen sijaan, että ne hävitetään jätteenä. Ylimääräisiä ympäristökustannuksia vältetään käyttämällä aiemmin louhittua tuotetta, joka jätettäisiin muussa tapauksessa jätteeksi, toisin kuin silloin, kun louhitaan uutta kiviainesta ja aiheutetaan tarpeettomia ympäristökustannuksia (vahinkoa uusille maa-alueille). Lisäksi tällä edistetään kaivausjätteen kaatopaikkojen runtelemien maa-alueiden kunnostamista. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset lisäsivät, että kiviainesveron soveltaminen tällaisiin aineksiin voisi vaikuttaa kielteisesti niiden jo tällä hetkellä vähäisiin käyttötarkoituksiin, mikä lisäisi kaatopaikkoja niiden vähentämisen sijaan. Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 23 kappaleeseen sisältyy yksityiskohtainen arvio vaihtoehtoisten aineksien saatavilla olevista määristä. |
| --- | --- |

(24)

Jotta kierrätettyjen kiviaineksien käyttöä edistetään vaihtoehtona uusien aineksien louhinnalle, kiviainesveron rakenteella pyritään vähentämään myös hiekan ja soran ottamista ja kiven louhimista erityisesti kiviaineskäyttöä varten muiden aineksien käyttöä edistämällä. Louhinta- tai teollisten menettelyiden sivutuotteita, jätemaata ja muuta jätettä pidetään yleensä heikompilaatuisena ja vähäisemmät laatuvaatimukset täyttävänä kuin ainesta, jota erityisesti louhitaan ja hyödynnetään kiviaineskäyttöön. Niillä voi olla jonkin verran erilaisia käyttötarkoituksia. Esimerkiksi niiden käyttö ei ole niiden pienemmän tiheyden tai epätasaisen koon vuoksi mahdollisesti turvallista tiettyjen tienpintojen rakentamisessa tai muissa käyttötilanteissa, joissa kiviaineksien on kestettävä korkeaa painetta ja kulumista. Sivutuotteet, jätteet ja jätemaa voivat kuitenkin olla mahdollinen vaihtoehto korkealaatuisille kiviaineksille monissa tilanteissa. Vuoden 2001 rahoituslaissa eriteltyjen menetelmien sivutuotteet, jätteet ja jätemaa hävitettäisiin ilman kiviainesveroa. Koska ne ovat kuitenkin sellaisten lukuisten menettelyjen väistämätön sivutuote, joilla tuotetaan tärkeitä materiaaleja rakennusteollisuudelle (kuten liuskekivestä valmistetut kattotiilet) tai muille teollisuudenaloille (kuten maasälpä lasiteollisuudelle), Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset pitävät ympäristönsuojelun kannalta tehokkaampana edistää näiden materiaalien kiviaineskäyttöä sen sijaan, että ne hävitetään jätteenä. Ylimääräisiä ympäristökustannuksia vältetään käyttämällä aiemmin louhittua tuotetta, joka jätettäisiin muussa tapauksessa jätteeksi, toisin kuin silloin, kun louhitaan uutta kiviainesta ja aiheutetaan tarpeettomia ympäristökustannuksia (vahinkoa uusille maa-alueille). Lisäksi tällä edistetään kaivausjätteen kaatopaikkojen runtelemien maa-alueiden kunnostamista. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset lisäsivät, että kiviainesveron soveltaminen tällaisiin aineksiin voisi vaikuttaa kielteisesti niiden jo tällä hetkellä vähäisiin käyttötarkoituksiin, mikä lisäisi kaatopaikkoja niiden vähentämisen sijaan. Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 23 kappaleeseen sisältyy yksityiskohtainen arvio vaihtoehtoisten aineksien saatavilla olevista määristä.

| (25) | Alustavien ennusteiden mukaan kiviainesvero vähentäisi neitseellisten kiviainesten kysyntää keskimäärin 20 miljoonaa tonnia vuodessa. |
| --- | --- |

(25)

Alustavien ennusteiden mukaan kiviainesvero vähentäisi neitseellisten kiviainesten kysyntää keskimäärin 20 miljoonaa tonnia vuodessa.

| (26) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että koska tavoitteena on tehokkaampi louhinta ja neitseellisten kiviainesten tehokkaampi käyttö, ”vero koskee niitä, jotka harjoittavat louhintaa hyödyntääkseen kiviainesta kaupallisesti” (17). Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat selvittäneet, että vaikka rakennusalalla käytettävien korkeat laatuvaatimukset täyttävien kiviaineksien louhinta tuottaa myös vähemmän laadukasta ja siten halvempaa ainesta, käytännössä ei ole mahdollista vapauttaa näitä aineksia samalla tavalla kuin teollisten menettelyiden tai louhintatoiminnan sivutuotteita. Ensinnäkin korkealaatuisen ja heikkolaatuisen kiviaineksen osuus vaihtelee louhosten välillä geologisten tekijöiden vuoksi, mutta ei pysy muuttumattomana missään louhoksessa, koska tehokkaammat käytännöt voivat auttaa vähentämään heikkolaatuisten kiviaineksien osuutta. Lisäksi käsite ”heikkolaatuinen kiviaines” on jossain määrin subjektiivinen. Yhden louhoksen toimijan heikkolaatuisena pitämä aines voi olla osa toisen ensisijaista tuotevalikoimaa. Heikkolaatuisten kiviainesten vapauttaminen voisi siten johtaa toimijoiden eriarvoiseen kohteluun, verovilppiin tai veronkiertoon. Kiviainesveron käyttöönoton yhteydessä järjestetyssä alan laajassa julkisessa kuulemisessa ei saatu toimivaa määritelmää siitä, miten laadukkaiden materiaalien – joita olisi verotettava – ja arvokkaiden kiviainesten louhintaprosessista saatujen heikompilaatuisten sivutuotteiden välillä tehdään ero. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat lisäksi huomauttaneet, että heikkolaatuisten kiviainesten verottaminen kuvastaa myös halua puuttua kiviainesten louhinnan ympäristökustannuksiin riippumatta siitä, pidetäänkö louhittua tuotetta lopulta korkea- tai heikkolaatuisena. |
| --- | --- |

(26)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että koska tavoitteena on tehokkaampi louhinta ja neitseellisten kiviainesten tehokkaampi käyttö, ”vero koskee niitä, jotka harjoittavat louhintaa hyödyntääkseen kiviainesta kaupallisesti” (17). Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat selvittäneet, että vaikka rakennusalalla käytettävien korkeat laatuvaatimukset täyttävien kiviaineksien louhinta tuottaa myös vähemmän laadukasta ja siten halvempaa ainesta, käytännössä ei ole mahdollista vapauttaa näitä aineksia samalla tavalla kuin teollisten menettelyiden tai louhintatoiminnan sivutuotteita. Ensinnäkin korkealaatuisen ja heikkolaatuisen kiviaineksen osuus vaihtelee louhosten välillä geologisten tekijöiden vuoksi, mutta ei pysy muuttumattomana missään louhoksessa, koska tehokkaammat käytännöt voivat auttaa vähentämään heikkolaatuisten kiviaineksien osuutta. Lisäksi käsite ”heikkolaatuinen kiviaines” on jossain määrin subjektiivinen. Yhden louhoksen toimijan heikkolaatuisena pitämä aines voi olla osa toisen ensisijaista tuotevalikoimaa. Heikkolaatuisten kiviainesten vapauttaminen voisi siten johtaa toimijoiden eriarvoiseen kohteluun, verovilppiin tai veronkiertoon. Kiviainesveron käyttöönoton yhteydessä järjestetyssä alan laajassa julkisessa kuulemisessa ei saatu toimivaa määritelmää siitä, miten laadukkaiden materiaalien – joita olisi verotettava – ja arvokkaiden kiviainesten louhintaprosessista saatujen heikompilaatuisten sivutuotteiden välillä tehdään ero. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat lisäksi huomauttaneet, että heikkolaatuisten kiviainesten verottaminen kuvastaa myös halua puuttua kiviainesten louhinnan ympäristökustannuksiin riippumatta siitä, pidetäänkö louhittua tuotetta lopulta korkea- tai heikkolaatuisena.

17

| (27) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset huomauttivat, ettei kiviainesveroa ole suunniteltu yleiseksi veroksi mineraalien louhintaprosessille vaan veroksi, jota sovelletaan rakennusalan kiviaineskäyttöön tarkoitetun kiven louhintaan ja hiekan ja soran ottoon ja joka on tarkoitettu kaupalliseen hyödyntämiseen Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat selvittäneet, että vaikka muiden aineksien louhinnalla voi olla samankaltaisia ympäristövaikutuksia, kaikilla ei ole sopivaa vaihtoehtoa, jolla vähennetään louhinnan intensiteettiä vaihtoehtoisia materiaaleja, kuten kierrätysmateriaalia ja jätemaata käyttämällä. Lisäksi kiviaineksen louhinta oli suurin kaivannaistuotantoala Yhdistyneessä kuningaskunnassa (vuonna 2002 sen osuus tonnimäärittäin oli noin 70 prosenttia mineraalien louhintaprosessista) ja näin ollen se oli mineraalien louhinnasta syntyvien ympäristövahinkojen pääasiallinen lähde koko Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Veron soveltamisala määritettiin siten, että kiviainesten louhinnan vähentämisestä ja strategisten resurssien säilyttämisestä saataisiin suurin ympäristöhyöty ilman, että samalla määrätään liiallinen verotaakka materiaaleille, joille ei ole vaihtoehtoa. |
| --- | --- |

(27)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset huomauttivat, ettei kiviainesveroa ole suunniteltu yleiseksi veroksi mineraalien louhintaprosessille vaan veroksi, jota sovelletaan rakennusalan kiviaineskäyttöön tarkoitetun kiven louhintaan ja hiekan ja soran ottoon ja joka on tarkoitettu kaupalliseen hyödyntämiseen Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat selvittäneet, että vaikka muiden aineksien louhinnalla voi olla samankaltaisia ympäristövaikutuksia, kaikilla ei ole sopivaa vaihtoehtoa, jolla vähennetään louhinnan intensiteettiä vaihtoehtoisia materiaaleja, kuten kierrätysmateriaalia ja jätemaata käyttämällä. Lisäksi kiviaineksen louhinta oli suurin kaivannaistuotantoala Yhdistyneessä kuningaskunnassa (vuonna 2002 sen osuus tonnimäärittäin oli noin 70 prosenttia mineraalien louhintaprosessista) ja näin ollen se oli mineraalien louhinnasta syntyvien ympäristövahinkojen pääasiallinen lähde koko Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Veron soveltamisala määritettiin siten, että kiviainesten louhinnan vähentämisestä ja strategisten resurssien säilyttämisestä saataisiin suurin ympäristöhyöty ilman, että samalla määrätään liiallinen verotaakka materiaaleille, joille ei ole vaihtoehtoa.

2.3   VUODEN 2001 RAHOITUSLAKI, VOIMAANTULO, MUUTTAMINEN JA KESTO

VUODEN 2001 RAHOITUSLAKI, VOIMAANTULO, MUUTTAMINEN JA KESTO

| (28) | Kiviainesveron primaarilainsäädäntö sisältyy vuoden 2001 rahoituslain 16–49 §:ään ja liitteisiin 4–10. Vuoden 2001 rahoituslaki hyväksyttiin 11. toukokuuta 2001 ja siihen on tehty useita muutoksia, kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 28 ja 29 kappaleessa on kuvattu. Tässä päätöksessä viitataan vuoden 2001 rahoituslakiin sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna. Kiviainesvero saatettiin voimaan 1. huhtikuuta 2002 ja sitä sovelletaan edelleen. Laki ei rajoita aikaa, jolloin kiviainesveroa sovelletaan. |
| --- | --- |

(28)

Kiviainesveron primaarilainsäädäntö sisältyy vuoden 2001 rahoituslain 16–49 §:ään ja liitteisiin 4–10. Vuoden 2001 rahoituslaki hyväksyttiin 11. toukokuuta 2001 ja siihen on tehty useita muutoksia, kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 28 ja 29 kappaleessa on kuvattu. Tässä päätöksessä viitataan vuoden 2001 rahoituslakiin sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna. Kiviainesvero saatettiin voimaan 1. huhtikuuta 2002 ja sitä sovelletaan edelleen. Laki ei rajoita aikaa, jolloin kiviainesveroa sovelletaan.

| (29) | Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen mukaisesti Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset muuttivat vuoden 2001 rahoituslakia lykkäämällä sellaisten materiaalien vapauttamista verosta, joista komissio oli esittänyt epäilyjä 1. huhtikuuta 2014. |
| --- | --- |

(29)

Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen mukaisesti Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset muuttivat vuoden 2001 rahoituslakia lykkäämällä sellaisten materiaalien vapauttamista verosta, joista komissio oli esittänyt epäilyjä 1. huhtikuuta 2014.

| (30) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset totesivat, että ne päättelivät lykkäämiseen tarvittavan lainsäädännön valmistelutöissä alalta saatujen huomautusten perusteella, ettei olisi käytännöllistä määrittää, oliko tiettyjä aineksia louhittu ”kiviaineskäyttöön”. Näin ollen ne laativat uudeksi perusteeksi käsitteen ”rakennustarkoituksiin”, joka on yhdenmukainen voimassa olevan lainsäädännön määritelmien kanssa. Jotta kuitenkin saataisiin sama tulos kuin mitä menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä tavoiteltiin jälkimmäisen perusteen soveltamisesta, lykätyssä lainsäädännössä säädetään lisäksi, että i) rakennusalan keraamisten tuotteiden teossa käytettävää savea (mukaan lukien kaoliinisavi, kaoliini ja tulenkestävä savi) ja savikiveä sekä ii) kipsin ja kipsilevyn teossa käytettävää kipsiä on pidettävä verosta vapautettuina menettelyinä. Tämä johtuu siitä, että ne voitaisiin sisällyttää materiaaliin, jota on louhittu ”rakennustarkoituksiin”, mutta ne eivät ole kyseisten materiaalien kiviaineskäyttöä. |
| --- | --- |

(30)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset totesivat, että ne päättelivät lykkäämiseen tarvittavan lainsäädännön valmistelutöissä alalta saatujen huomautusten perusteella, ettei olisi käytännöllistä määrittää, oliko tiettyjä aineksia louhittu ”kiviaineskäyttöön”. Näin ollen ne laativat uudeksi perusteeksi käsitteen ”rakennustarkoituksiin”, joka on yhdenmukainen voimassa olevan lainsäädännön määritelmien kanssa. Jotta kuitenkin saataisiin sama tulos kuin mitä menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä tavoiteltiin jälkimmäisen perusteen soveltamisesta, lykätyssä lainsäädännössä säädetään lisäksi, että i) rakennusalan keraamisten tuotteiden teossa käytettävää savea (mukaan lukien kaoliinisavi, kaoliini ja tulenkestävä savi) ja savikiveä sekä ii) kipsin ja kipsilevyn teossa käytettävää kipsiä on pidettävä verosta vapautettuina menettelyinä. Tämä johtuu siitä, että ne voitaisiin sisällyttää materiaaliin, jota on louhittu ”rakennustarkoituksiin”, mutta ne eivät ole kyseisten materiaalien kiviaineskäyttöä.

2.4   KIVIAINESVERON RAKENNE JA VERON PERINNÄN ALOITTAMINEN

KIVIAINESVERON RAKENNE JA VERON PERINNÄN ALOITTAMINEN

| (31) | Vuoden 2001 rahoituslain 16 §:n 1 momentissa todetaan, että ”kiviainesverona tunnettua veroa peritään tämän osan mukaisesti kaupalliseen hyödyntämiseen käytetystä kiviaineksesta”. Sen 16 §:n 2 momentissa todetaan, että veroa on maksettava heti, kun erä verotettavaa kiviainesta saatetaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa kaupallisesti hyödynnettäväksi lain voimaantulopäivästä alkaen. |
| --- | --- |

(31)

Vuoden 2001 rahoituslain 16 §:n 1 momentissa todetaan, että ”kiviainesverona tunnettua veroa peritään tämän osan mukaisesti kaupalliseen hyödyntämiseen käytetystä kiviaineksesta”. Sen 16 §:n 2 momentissa todetaan, että veroa on maksettava heti, kun erä verotettavaa kiviainesta saatetaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa kaupallisesti hyödynnettäväksi lain voimaantulopäivästä alkaen.

| (32) | Lain 17 §:n 1 momentissa kiviaineksella ”tarkoitetaan tässä osassa (jollei 18 §:ssä toisin säädetä) kalliokiveä, soraa tai hiekkaa sekä kaikkia niihin väliaikaisesti sekoitettuja tai luonnollisesti sekoittuneita materiaaleja”. |
| --- | --- |

(32)

Lain 17 §:n 1 momentissa kiviaineksella ”tarkoitetaan tässä osassa (jollei 18 §:ssä toisin säädetä) kalliokiveä, soraa tai hiekkaa sekä kaikkia niihin väliaikaisesti sekoitettuja tai luonnollisesti sekoittuneita materiaaleja”.

| (33) | Lain 18 §:n 1 momentissa säädetään, että: ”Tässä osassa kiviainekseen a) sisältyvät viittaukset jäteainekseen, jätteeseen, louhintajäännökseen ja muihin sivutuotteisiin, jotka johtuvat verosta vapautetun menettelyn soveltamisesta mihin tahansa kiviainekseen; b) eivät kuitenkaan sisälly viittaukset mihinkään muuhun ainekseen, jotka johtuvat tällaisten menettelyiden soveltamisesta kiviainekseen.” |
| --- | --- |

(33)

Lain 18 §:n 1 momentissa säädetään, että: ”Tässä osassa kiviainekseen a) sisältyvät viittaukset jäteainekseen, jätteeseen, louhintajäännökseen ja muihin sivutuotteisiin, jotka johtuvat verosta vapautetun menettelyn soveltamisesta mihin tahansa kiviainekseen; b) eivät kuitenkaan sisälly viittaukset mihinkään muuhun ainekseen, jotka johtuvat tällaisten menettelyiden soveltamisesta kiviainekseen.”

| (34) | Lain 18 §:n 2 momentin perusteella verosta vapautetut menettelyt ovat






  ”a) | kalliokiven leikkaaminen, jolla tuotetaan kivi, jolla on yksi tai useampi tasainen pinta; |
| --- | --- | --- |

(34)

Lain 18 §:n 2 momentin perusteella verosta vapautetut menettelyt ovat

”a)

kalliokiven leikkaaminen, jolla tuotetaan kivi, jolla on yksi tai useampi tasainen pinta;

| b) | kaikki menettelyt, joilla kyseinen aines louhitaan tai otetaan muuten (joko osana louhintaa maasta tai muuten) kaikesta kiviaineksesta; |
| --- | --- |

b)

kaikki menettelyt, joilla kyseinen aines louhitaan tai otetaan muuten (joko osana louhintaa maasta tai muuten) kaikesta kiviaineksesta;

| c) | kaikki menettelyt, joilla kalkkikivestä tai kalkkikivestä ja muusta aineksesta tuotetaan kalkkia tai sementtiä.” |
| --- | --- |

c)

kaikki menettelyt, joilla kalkkikivestä tai kalkkikivestä ja muusta aineksesta tuotetaan kalkkia tai sementtiä.”

| (35) | Lain 18 §:n 3 momentissa luetellaan kyseiset ainekset: a) anhydriitti, b) kaoliinisavi, c) baryytit, e) kaoliini, f) maasälpä, g) tulenkestävä savi, i) fluorisälpä, j) kuohusavi (fullermaa), k) jalokivet ja puolijalokivet, l) kipsi, m) kaikki metallit tai kaikkien metallien malmit, n) muskoviitti, o) perliitti, p) potaska, q) hohkakivi, r) raakafosfaatit, s) natriumkloridi, t) talkki, u) vermikuliitti. Lain 18 §:n 3 momentin d ja h kohdat poistettiin takautuvasti 1. huhtikuuta 2002 lähtien vuoden 2002 rahoituslaissa säädettyjen muutosten nojalla. |
| --- | --- |

(35)

Lain 18 §:n 3 momentissa luetellaan kyseiset ainekset: a) anhydriitti, b) kaoliinisavi, c) baryytit, e) kaoliini, f) maasälpä, g) tulenkestävä savi, i) fluorisälpä, j) kuohusavi (fullermaa), k) jalokivet ja puolijalokivet, l) kipsi, m) kaikki metallit tai kaikkien metallien malmit, n) muskoviitti, o) perliitti, p) potaska, q) hohkakivi, r) raakafosfaatit, s) natriumkloridi, t) talkki, u) vermikuliitti. Lain 18 §:n 3 momentin d ja h kohdat poistettiin takautuvasti 1. huhtikuuta 2002 lähtien vuoden 2002 rahoituslaissa säädettyjen muutosten nojalla.

| (36) | Vuoden 2001 rahoituslain 16 §:n 2 momentissa luettuna yhdessä 19 §:n 1 momentin ja 2 momentin kanssa määritetään, että kiviainesveron soveltaminen alkaa siitä lähtien, kun mikä tahansa ensimmäisenä seuraavasta neljästä kaupallisesta hyödyntämistarkoituksesta aloitetaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa:






  a) | aines poistetaan sen alkuperäisestä paikasta, tai mistä tahansa paikasta, joka on rekisteröity alkuperäisen paikan toimijan nimeen (18), tai mistä tahansa muusta paikasta, josta kiviainesta poistettiin, jotta siihen sovellettaisiin poikkeusmenettelyä kyseisessä paikassa, mutta jossa sitä ei ole sovellettu siihen aikaisemmin; |
| --- | --- | --- |

(36)

Vuoden 2001 rahoituslain 16 §:n 2 momentissa luettuna yhdessä 19 §:n 1 momentin ja 2 momentin kanssa määritetään, että kiviainesveron soveltaminen alkaa siitä lähtien, kun mikä tahansa ensimmäisenä seuraavasta neljästä kaupallisesta hyödyntämistarkoituksesta aloitetaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa:

a)

aines poistetaan sen alkuperäisestä paikasta, tai mistä tahansa paikasta, joka on rekisteröity alkuperäisen paikan toimijan nimeen (18), tai mistä tahansa muusta paikasta, josta kiviainesta poistettiin, jotta siihen sovellettaisiin poikkeusmenettelyä kyseisessä paikassa, mutta jossa sitä ei ole sovellettu siihen aikaisemmin;

18

| b) | siihen sovelletaan sopimusta toimittaa sitä mille tahansa henkilölle (19); |
| --- | --- |

b)

siihen sovelletaan sopimusta toimittaa sitä mille tahansa henkilölle (19);

19

| c) | sitä käytetään rakennustarkoituksiin (20); tai |
| --- | --- |

c)

sitä käytetään rakennustarkoituksiin (20); tai

20

| d) | sitä sekoitetaan muissa kuin sallituissa olosuhteissa (21) muuhun materiaaliin tai ainekseen kuin veteen. |
| --- | --- |

d)

sitä sekoitetaan muissa kuin sallituissa olosuhteissa (21) muuhun materiaaliin tai ainekseen kuin veteen.

21

| (37) | Vuoden 2001 rahoituslaissa erotetaan kiviainesveron osalta kolme erilaista alkuperäistä sijaintipaikkaa:






  a) | satama tai muu purkupaikka, johon Yhdistyneen kuningaskunnan merenpohjasta saatu kiviaines saapuu ensimmäiseksi (20 §:n 1 momentin a kohta); |
| --- | --- | --- |

(37)

Vuoden 2001 rahoituslaissa erotetaan kiviainesveron osalta kolme erilaista alkuperäistä sijaintipaikkaa:

a)

satama tai muu purkupaikka, johon Yhdistyneen kuningaskunnan merenpohjasta saatu kiviaines saapuu ensimmäiseksi (20 §:n 1 momentin a kohta);

| b) | paikka, jossa toteutettiin poikkeusmenettely (20 §:n 1 momentin b kohta). Tämä koskee tilanteita, joissa on sovellettu poikkeusmenettelyä, sen kohteena oleva aines on louhittu ja jonkin verran kiviainesta on jäljellä ja sitä hyödynnetään. Paikasta, missä poikkeusmenettelyn kohteena olevan aineksen louhinta suoritettiin, tulee kiviaineksen alkuperäinen sijaintipaikka; |
| --- | --- |

b)

paikka, jossa toteutettiin poikkeusmenettely (20 §:n 1 momentin b kohta). Tämä koskee tilanteita, joissa on sovellettu poikkeusmenettelyä, sen kohteena oleva aines on louhittu ja jonkin verran kiviainesta on jäljellä ja sitä hyödynnetään. Paikasta, missä poikkeusmenettelyn kohteena olevan aineksen louhinta suoritettiin, tulee kiviaineksen alkuperäinen sijaintipaikka;

| c) | paikka, jossa kiviainesta saadaan maaperästä (20 §:n 1 momentin d kohta). |
| --- | --- |

c)

paikka, jossa kiviainesta saadaan maaperästä (20 §:n 1 momentin d kohta).

| (38) | Kaupallista hyödyntämistä koskevan käsitteen vuoksi kiviainesveroa sovelletaan sekä Yhdistyneessä kuningaskunnassa louhittuun että sinne tuotuun kiviainekseen. Tuotuun kiviainekseen ei sovelleta kiviainesveroa, kun se saapuu Yhdistyneeseen kuningaskuntaan (22) vaan silloin kuin se on sopimuksen kohteena (ja kiviaines sijaitsee jo Yhdistyneessä kuningaskunnassa) tai sitä käytetään rakennustarkoitukseen (Yhdistyneessä kuningaskunnassa) tai sekoitetaan (Yhdistyneessä kuningaskunnassa) mihin tahansa muuhun materiaaliin tai ainekseen kuin veteen, paitsi jos kyse on sallituista olosuhteista (23). |
| --- | --- |

(38)

Kaupallista hyödyntämistä koskevan käsitteen vuoksi kiviainesveroa sovelletaan sekä Yhdistyneessä kuningaskunnassa louhittuun että sinne tuotuun kiviainekseen. Tuotuun kiviainekseen ei sovelleta kiviainesveroa, kun se saapuu Yhdistyneeseen kuningaskuntaan (22) vaan silloin kuin se on sopimuksen kohteena (ja kiviaines sijaitsee jo Yhdistyneessä kuningaskunnassa) tai sitä käytetään rakennustarkoitukseen (Yhdistyneessä kuningaskunnassa) tai sekoitetaan (Yhdistyneessä kuningaskunnassa) mihin tahansa muuhun materiaaliin tai ainekseen kuin veteen, paitsi jos kyse on sallituista olosuhteista (23).

22

23

| (39) | Vuoden 2001 rahoituslain 19 §:n 3 momentti sisältää lisätietoja kaupalliseen hyödyntämiseen liittyvästä käsitteestä. Sen e kohdassa säädetään, ettei mitään kaupallista hyödyntämistä tapahdu, kun kiviaineksesta tulee jälleen osa maata paikassa, jossa sitä louhittiin, jos sitä ei käytetä missään menettelyssä, jossa sitä sekoitetaan muuhun aineeseen tai materiaaliin (vettä lukuun ottamatta) (24). |
| --- | --- |

(39)

Vuoden 2001 rahoituslain 19 §:n 3 momentti sisältää lisätietoja kaupalliseen hyödyntämiseen liittyvästä käsitteestä. Sen e kohdassa säädetään, ettei mitään kaupallista hyödyntämistä tapahdu, kun kiviaineksesta tulee jälleen osa maata paikassa, jossa sitä louhittiin, jos sitä ei käytetä missään menettelyssä, jossa sitä sekoitetaan muuhun aineeseen tai materiaaliin (vettä lukuun ottamatta) (24).

24

| (40) | Lain 21 ja 22 §:ssä määritetään, mikä on paikan toimija ja se, onko tämä toimija tai joku muu vastuussa hyödyntämisestä tietyssä tilanteessa (ja on sen vuoksi velvollinen maksamaan kiviainesveron). |
| --- | --- |

(40)

Lain 21 ja 22 §:ssä määritetään, mikä on paikan toimija ja se, onko tämä toimija tai joku muu vastuussa hyödyntämisestä tietyssä tilanteessa (ja on sen vuoksi velvollinen maksamaan kiviainesveron).

2.5   VEROTETTAVAA KIVIAINESTA KOSKEVA KÄSITE – VAPAUTUKSET KIVIAINESVEROSTA JA VEROHYVITYKSET

VEROTETTAVAA KIVIAINESTA KOSKEVA KÄSITE – VAPAUTUKSET KIVIAINESVEROSTA JA VEROHYVITYKSET

| (41) | Vuoden 2001 Rahoituslain 17 §:n 2 kohdassa säädetään, ettei kiviaines ole verotettavaa kiviainesta neljässä tapauksessa:






  a) | jos se on nimenomaisesti vapautettu verosta; |
| --- | --- | --- |

(41)

Vuoden 2001 Rahoituslain 17 §:n 2 kohdassa säädetään, ettei kiviaines ole verotettavaa kiviainesta neljässä tapauksessa:

a)

jos se on nimenomaisesti vapautettu verosta;

| b) | jos sitä on aiemmin käytetty rakentamistarkoituksessa (joko ennen tai jälkeen alkamispäivää); |
| --- | --- |

b)

jos sitä on aiemmin käytetty rakentamistarkoituksessa (joko ennen tai jälkeen alkamispäivää);

| c) | jos se on kiviainesta tai on peräisin kiviaineksesta, josta on jo kannettu kiviainesvero; |
| --- | --- |

c)

jos se on kiviainesta tai on peräisin kiviaineksesta, josta on jo kannettu kiviainesvero;

| d) | jos se on kiviainesta, joka on ennen lain voimaantulopäivää siirretty pois alkuperäiseltä paikaltaan. |
| --- | --- |

d)

jos se on kiviainesta, joka on ennen lain voimaantulopäivää siirretty pois alkuperäiseltä paikaltaan.

| (42) | Kiviainesta katsotaan käytettävän rakennustarkoitukseen, kun sitä käytetään materiaalina tai tukiaineksena rakenteiden (myös tiet ja polut, rautateiden kiskojen alukset tai pengerrykset, rakennukset ja sillat) rakentamisessa tai parantamisessa tai kun sitä sekoitetaan toisiin aineksiin osana laastin, betonin, tervasepellyksen, pinnoitettujen tiekivien tai muiden samanlaisten rakennusmateriaalien valmistamisprosessia (25). |
| --- | --- |

(42)

Kiviainesta katsotaan käytettävän rakennustarkoitukseen, kun sitä käytetään materiaalina tai tukiaineksena rakenteiden (myös tiet ja polut, rautateiden kiskojen alukset tai pengerrykset, rakennukset ja sillat) rakentamisessa tai parantamisessa tai kun sitä sekoitetaan toisiin aineksiin osana laastin, betonin, tervasepellyksen, pinnoitettujen tiekivien tai muiden samanlaisten rakennusmateriaalien valmistamisprosessia (25).

25

| (43) | Lain 17 §:n 3 momentissa säädetään, että kiviaines vapautetaan kiviainesverosta, jos






  ”b) | se koostuu kokonaan kiviaineksesta, jota on saatu ottamalla sitä maasta rakennuksen tai ehdotetun rakennuksen sijaintipaikalla kaivaustöissä, jotka on suoritettu laillisesti: i) rakennuksen muutos- tai rakennustöiden yhteydessä; ja ii) pelkästään perustojen, putkien tai kaapeleiden asentamista varten; |
| --- | --- | --- |

(43)

Lain 17 §:n 3 momentissa säädetään, että kiviaines vapautetaan kiviainesverosta, jos

”b)

se koostuu kokonaan kiviaineksesta, jota on saatu ottamalla sitä maasta rakennuksen tai ehdotetun rakennuksen sijaintipaikalla kaivaustöissä, jotka on suoritettu laillisesti: i) rakennuksen muutos- tai rakennustöiden yhteydessä; ja ii) pelkästään perustojen, putkien tai kaapeleiden asentamista varten;

| c) | se koostuu kokonaan kiviaineksesta, jota on saatu i) ottamalla sitä (luonnollisen tai keinotekoisen) joen, kanaalin tai vesiväylän pohjasta tai mistä tahansa satamassa olevasta tai siihen johtavasta (luonnollisesta tai keinotekoisesta) yhdyskanavasta; ja ii) ruoppaustöistä, joita on tehty yksinomaan joen, kanavan, vesiväylän tai yhdyskanavan luomiseksi, korjaamiseksi, parantamiseksi tai ylläpitämiseksi; |
| --- | --- |

c)

se koostuu kokonaan kiviaineksesta, jota on saatu i) ottamalla sitä (luonnollisen tai keinotekoisen) joen, kanaalin tai vesiväylän pohjasta tai mistä tahansa satamassa olevasta tai siihen johtavasta (luonnollisesta tai keinotekoisesta) yhdyskanavasta; ja ii) ruoppaustöistä, joita on tehty yksinomaan joen, kanavan, vesiväylän tai yhdyskanavan luomiseksi, korjaamiseksi, parantamiseksi tai ylläpitämiseksi;

| d) | se koostuu kokonaan kiviaineksesta, jota on saatu ottamalla sitä maasta olemassa olevan tai ehdotetun moottoritien reitillä tai ehdotetulla reitillä suoritetuissa kaivaustöissä: i) moottoritien parantamiseksi tai ylläpitämiseksi tai ehdotetun moottoritien rakentamiseksi; eikä ii) kiviaineksen louhintatarkoitukseen; |
| --- | --- |

d)

se koostuu kokonaan kiviaineksesta, jota on saatu ottamalla sitä maasta olemassa olevan tai ehdotetun moottoritien reitillä tai ehdotetulla reitillä suoritetuissa kaivaustöissä: i) moottoritien parantamiseksi tai ylläpitämiseksi tai ehdotetun moottoritien rakentamiseksi; eikä ii) kiviaineksen louhintatarkoitukseen;

| d a) | se koostuu kokonaan kiviaineksesta, jota on saatu ottamalla sitä maasta olemassa olevan tai ehdotetun rautatien, raitiotien tai yksikiskoisen radan reitillä tai ehdotetulla reitillä suoritetuissa kaivaustöissä: i) rautatien, raitiotien tai yksikiskoisen radan parantamiseksi tai ylläpitämiseksi tai ehdotetun rautatien, raitiotien tai yksikiskoisen radan rakentamiseksi; eikä ii) kiviaineksen louhintatarkoitukseen; |
| --- | --- |

d a)

se koostuu kokonaan kiviaineksesta, jota on saatu ottamalla sitä maasta olemassa olevan tai ehdotetun rautatien, raitiotien tai yksikiskoisen radan reitillä tai ehdotetulla reitillä suoritetuissa kaivaustöissä: i) rautatien, raitiotien tai yksikiskoisen radan parantamiseksi tai ylläpitämiseksi tai ehdotetun rautatien, raitiotien tai yksikiskoisen radan rakentamiseksi; eikä ii) kiviaineksen louhintatarkoitukseen;

| e) | se koostuu kokonaan jäteaineksesta, jätteestä tai muista sivutuotteista, joihin ei sisälly irtomaa, jota saadaan louhimalla tai erottamalla kaoliinia tai kaoliinisavea kiviaineksesta; tai |
| --- | --- |

e)

se koostuu kokonaan jäteaineksesta, jätteestä tai muista sivutuotteista, joihin ei sisälly irtomaa, jota saadaan louhimalla tai erottamalla kaoliinia tai kaoliinisavea kiviaineksesta; tai

| f) | se koostuu kokonaan jätemaasta, jolla i) kivihiili, ruskohiili, liuskekivi tai savikivi taikka ii) jäljempänä 18 §:n 3 momentissa lueteltu aines on erotettu muusta kivestä sen jälkeen kun se on louhittu tai muuten erotettu kyseisestä kivestä.” |
| --- | --- |

f)

se koostuu kokonaan jätemaasta, jolla i) kivihiili, ruskohiili, liuskekivi tai savikivi taikka ii) jäljempänä 18 §:n 3 momentissa lueteltu aines on erotettu muusta kivestä sen jälkeen kun se on louhittu tai muuten erotettu kyseisestä kivestä.”

| (44) | Lain 17 §:n 3 momentin d a kohta lisättiin vuoden 2007 rahoituslain 22 §:n 3 kohdalla, jota sovelletaan 1. elokuuta 2007 lähtien. |
| --- | --- |

(44)

Lain 17 §:n 3 momentin d a kohta lisättiin vuoden 2007 rahoituslain 22 §:n 3 kohdalla, jota sovelletaan 1. elokuuta 2007 lähtien.

| (45) | Lisäksi lain 17 §:n 4 momentti vapauttaa verosta kiviainekset, jotka koostuvat kokonaan tai pääasiallisesti yhdestä tai useammasta seuraavasta aineksesta tai on osa niiden koostumusta:






  ”a) | hiili, ruskohiili, liuskekivi tai savikivi; |
| --- | --- | --- |

(45)

Lisäksi lain 17 §:n 4 momentti vapauttaa verosta kiviainekset, jotka koostuvat kokonaan tai pääasiallisesti yhdestä tai useammasta seuraavasta aineksesta tai on osa niiden koostumusta:

”a)

hiili, ruskohiili, liuskekivi tai savikivi;

| c) | jäteaines tai jäte tai muu sivutuote, joka on peräisin i) teollisuuslaitosten polttoprosessista tai ii) metallin sulattamisesta tai jalostamisesta; |
| --- | --- |

c)

jäteaines tai jäte tai muu sivutuote, joka on peräisin i) teollisuuslaitosten polttoprosessista tai ii) metallin sulattamisesta tai jalostamisesta;

| d) | poraussoija, joka johtuu toimenpiteistä, jotka on toteutettu vuoden 1998 Petroleum Act -lain (öljyntuotantolaki) [tai vuoden 1964 Petroleum (Production) Act -lain (Pohjois-Irlanti)] mukaisen luvan perusteella; |
| --- | --- |

d)

poraussoija, joka johtuu toimenpiteistä, jotka on toteutettu vuoden 1998 Petroleum Act -lain (öljyntuotantolaki) [tai vuoden 1964 Petroleum (Production) Act -lain (Pohjois-Irlanti)] mukaisen luvan perusteella;

| e) | mikä tahansa aines, joka syntyy sellaisten valtuuksien nojalla suoritettavista töistä, joita on toteutettava tietöitä koskevan vuoden 1991 New Roads and Street Works Act -lain, vuoden 1993 Roads (Northern Ireland) Order -asetuksen tai vuoden 1995 Street Works (Northern Ireland) Order -asetuksen mukaisesti tai niissä olevissa säännöksissä annettujen valtuuksien mukaisesti; |
| --- | --- |

e)

mikä tahansa aines, joka syntyy sellaisten valtuuksien nojalla suoritettavista töistä, joita on toteutettava tietöitä koskevan vuoden 1991 New Roads and Street Works Act -lain, vuoden 1993 Roads (Northern Ireland) Order -asetuksen tai vuoden 1995 Street Works (Northern Ireland) Order -asetuksen mukaisesti tai niissä olevissa säännöksissä annettujen valtuuksien mukaisesti;

| f) | savi, maaperä tai muu kasvi- tai orgaaninen aines.” |
| --- | --- |

f)

savi, maaperä tai muu kasvi- tai orgaaninen aines.”

| (46) | Kiviainesveroa koskevan ilmoituksen (AGL 1) perusteella ”kokonaan” merkitsee, että 100 prosenttia kyseisistä materiaaleista koostuu veroista vapautetuista materiaaleista. ”Pääasiallisesti” merkitsee, että yli 50 prosenttia materiaalista on yksi verosta vapautetuista materiaaleista. Kiviaineksen keinotekoinen sekoittaminen suurempaan määrään verosta vapautettua materiaalia ei tuota verosta vapautettua sekoitusta, vaan merkitsee, että kiviainesvero kannetaan kiviaineksesta sekoitushetkellä. |
| --- | --- |

(46)

Kiviainesveroa koskevan ilmoituksen (AGL 1) perusteella ”kokonaan” merkitsee, että 100 prosenttia kyseisistä materiaaleista koostuu veroista vapautetuista materiaaleista. ”Pääasiallisesti” merkitsee, että yli 50 prosenttia materiaalista on yksi verosta vapautetuista materiaaleista. Kiviaineksen keinotekoinen sekoittaminen suurempaan määrään verosta vapautettua materiaalia ei tuota verosta vapautettua sekoitusta, vaan merkitsee, että kiviainesvero kannetaan kiviaineksesta sekoitushetkellä.

| (47) | Vuoden 2001 rahoituslain 30 §:n 1 momentissa säädetään määräyksistä, joilla vahvistetaan henkilön oikeus verohyvitykseen, jos






  a. | kiviaines, josta on kannettu kiviainesvero, viedään Yhdistyneestä kuningaskunnasta kiviaineksen muodossa |
| --- | --- | --- |

(47)

Vuoden 2001 rahoituslain 30 §:n 1 momentissa säädetään määräyksistä, joilla vahvistetaan henkilön oikeus verohyvitykseen, jos

a.

kiviaines, josta on kannettu kiviainesvero, viedään Yhdistyneestä kuningaskunnasta kiviaineksen muodossa

| b. | kiviainekseen, josta on kannettu kiviainesvero, sovelletaan vapautettua menetelmää |
| --- | --- |

b.

kiviainekseen, josta on kannettu kiviainesvero, sovelletaan vapautettua menetelmää

| c. | kiviainesta, josta on kannettu kiviainesvero, käytetään määrätyssä teollisessa tai maatalouden menettelyssä |
| --- | --- |

c.

kiviainesta, josta on kannettu kiviainesvero, käytetään määrätyssä teollisessa tai maatalouden menettelyssä

| d. | kiviaines, josta on kannettu kiviainesvero, hävitetään siten, ettei sitä voida käyttää rakentamistarkoitukseen määrätyllä tavalla (26), tai |
| --- | --- |

d.

kiviaines, josta on kannettu kiviainesvero, hävitetään siten, ettei sitä voida käyttää rakentamistarkoitukseen määrätyllä tavalla (26), tai

26

| e. | kiviaineksen kaupallisesta hyödyntämisestä vastuussa olevan henkilön kaikki saatavat tai osa niistä merkitään hänen kirjanpidossaan luottotappioksi. |
| --- | --- |

e.

kiviaineksen kaupallisesta hyödyntämisestä vastuussa olevan henkilön kaikki saatavat tai osa niistä merkitään hänen kirjanpidossaan luottotappioksi.

| (48) | Vuoden 2001 rahoituslain 30 §:n 1 momentin b kohdassa säädetään verohelpotuksesta, kun kyse on lain 18 §:n 2 momentin a, b tai c kohdassa tarkoitetusta verosta vapautetusta menettelystä, jota on sovellettu materiaaliin, josta on jo kannettu kiviainesvero. Se heijastaa siten 18 §:n 2 momentissa säädettyjä verovapautuksia. |
| --- | --- |

(48)

Vuoden 2001 rahoituslain 30 §:n 1 momentin b kohdassa säädetään verohelpotuksesta, kun kyse on lain 18 §:n 2 momentin a, b tai c kohdassa tarkoitetusta verosta vapautetusta menettelystä, jota on sovellettu materiaaliin, josta on jo kannettu kiviainesvero. Se heijastaa siten 18 §:n 2 momentissa säädettyjä verovapautuksia.

| (49) | Teollisuuden ja maatalouden menettelyt, jotka voivat hyötyä 30 §:n 1 momentin c kohdan verohelpotuksista, on lueteltu kiviainesveroa koskevien vuoden 2002 (yleisten) määräyksien määräyksen 13 liitteessä ”teollisuuden ja maatalouden menettelyt”. Ilmoituksessa AGL 2 (27) kuvataan yksityiskohtaisemmin, millaisista menettelyistä on kyse. Ne ovat seuraavat:

  Teolliset prosessit







  — | Koodi 001: raudan, teräksen ja ei-rautametallien valmistus ja sulattamisprosessi, myös valimoprosessit, tarkkuusvalu, sintraamot ja langanveto |
| --- | --- | --- |

(49)

Teollisuuden ja maatalouden menettelyt, jotka voivat hyötyä 30 §:n 1 momentin c kohdan verohelpotuksista, on lueteltu kiviainesveroa koskevien vuoden 2002 (yleisten) määräyksien määräyksen 13 liitteessä ”teollisuuden ja maatalouden menettelyt”. Ilmoituksessa AGL 2 (27) kuvataan yksityiskohtaisemmin, millaisista menettelyistä on kyse. Ne ovat seuraavat:

27

Teolliset prosessit

Teolliset prosessit

—

Koodi 001: raudan, teräksen ja ei-rautametallien valmistus ja sulattamisprosessi, myös valimoprosessit, tarkkuusvalu, sintraamot ja langanveto

| — | Koodi 002: seostus |
| --- | --- |

—

Koodi 002: seostus

| — | Koodi 003: ilman, maan ja veden päästövähentäminen |
| --- | --- |

—

Koodi 003: ilman, maan ja veden päästövähentäminen

| — | Koodi 004: juomaveden, ilman ja öljyn suodatus ja puhdistus |
| --- | --- |

—

Koodi 004: juomaveden, ilman ja öljyn suodatus ja puhdistus

| — | Koodi 005: jätevedenpuhdistus |
| --- | --- |

—

Koodi 005: jätevedenpuhdistus

| — | Koodi 006: energiantuotanto |
| --- | --- |

—

Koodi 006: energiantuotanto

| — | Koodi 007: keraamiset prosessit |
| --- | --- |

—

Koodi 007: keraamiset prosessit

| — | Koodi 008: tulenkestävät prosessit |
| --- | --- |

—

Koodi 008: tulenkestävät prosessit

| — | Koodi 009: lasin ja lasituotteiden valmistus |
| --- | --- |

—

Koodi 009: lasin ja lasituotteiden valmistus

| — | Koodi 010: lasikuidun valmistus |
| --- | --- |

—

Koodi 010: lasikuidun valmistus

| — | Koodi 011: tekokuitu |
| --- | --- |

—

Koodi 011: tekokuitu

| — | Koodi 012: elintarvikkeiden ja juomien tuotanto ja jalostus |
| --- | --- |

—

Koodi 012: elintarvikkeiden ja juomien tuotanto ja jalostus

| — | Koodi 013: muovin, kumin ja PVC:n valmistus |
| --- | --- |

—

Koodi 013: muovin, kumin ja PVC:n valmistus

| — | Koodi 014: esim. soodan, meriveden magnesiumoksidin, alumiinioksidin, piidioksidin kemiallinen valmistus |
| --- | --- |

—

Koodi 014: esim. soodan, meriveden magnesiumoksidin, alumiinioksidin, piidioksidin kemiallinen valmistus

| — | Koodi 015: saostetun kalsiumkarbonaatin valmistus |
| --- | --- |

—

Koodi 015: saostetun kalsiumkarbonaatin valmistus

| — | Koodi 016: lääkkeiden, valkaisuaineiden, hygieniatuotteiden ja pesuaineiden valmistus |
| --- | --- |

—

Koodi 016: lääkkeiden, valkaisuaineiden, hygieniatuotteiden ja pesuaineiden valmistus

| — | Koodi 017: ilmastusprosessit |
| --- | --- |

—

Koodi 017: ilmastusprosessit

| — | Koodi 018: pinnoitteiden täyteaineiden, tiivisteiden, liimojen, maalien, mastiksien, saumauslaastien, kittien ja muiden sitomis- tai muokkausaineiden valmistus |
| --- | --- |

—

Koodi 018: pinnoitteiden täyteaineiden, tiivisteiden, liimojen, maalien, mastiksien, saumauslaastien, kittien ja muiden sitomis- tai muokkausaineiden valmistus

| — | Koodi 019: väriaineiden, lakkojen ja musteiden valmistus |
| --- | --- |

—

Koodi 019: väriaineiden, lakkojen ja musteiden valmistus

| — | Koodi 020: kasvualustojen ja linjamerkkien valmistus urheilukentille ja muuhun vapaa-ajan toimintaan |
| --- | --- |

—

Koodi 020: kasvualustojen ja linjamerkkien valmistus urheilukentille ja muuhun vapaa-ajan toimintaan

| — | Koodi 021: poltto |
| --- | --- |

—

Koodi 021: poltto

| — | Koodi 022: kuivausaineen valmistus |
| --- | --- |

—

Koodi 022: kuivausaineen valmistus

| — | Koodi 023: matonpohjan, aluskatteen ja vaahdon valmistus |
| --- | --- |

—

Koodi 023: matonpohjan, aluskatteen ja vaahdon valmistus

| — | Koodi 024: hartsiin liittyvät prosessit |
| --- | --- |

—

Koodi 024: hartsiin liittyvät prosessit

| — | Koodi 025: voiteluaineiden lisäaineiden valmistus |
| --- | --- |

—

Koodi 025: voiteluaineiden lisäaineiden valmistus

| — | Koodi 026: nahanparkitus |
| --- | --- |

—

Koodi 026: nahanparkitus

| — | Koodi 027: paperinvalmistus |
| --- | --- |

—

Koodi 027: paperinvalmistus

| — | Koodi 028: taidetarvikkeiden tuotanto |
| --- | --- |

—

Koodi 028: taidetarvikkeiden tuotanto

| — | Koodi 029: hiekantuotanto esim. lasten hiekkalaatikkoihin |
| --- | --- |

—

Koodi 029: hiekantuotanto esim. lasten hiekkalaatikkoihin

| — | Koodi 030: savikiekkojen valmistus |
| --- | --- |

—

Koodi 030: savikiekkojen valmistus

| — | Koodi 031: hiontaprosessit: ammattilaisen suorittama hiekkapuhallus, jauhin ilman rautaa (kuulamyllyt) ja hiekkapaperin valmistus |
| --- | --- |

—

Koodi 031: hiontaprosessit: ammattilaisen suorittama hiekkapuhallus, jauhin ilman rautaa (kuulamyllyt) ja hiekkapaperin valmistus

| — | Koodi 032: tukiaineiden käyttö öljynetsinnässä (tai -tuotannossa), esimerkiksi hiekka (fracture sand) ja porausnesteet |
| --- | --- |

—

Koodi 032: tukiaineiden käyttö öljynetsinnässä (tai -tuotannossa), esimerkiksi hiekka (fracture sand) ja porausnesteet

| — | Koodi 033: savukaasujen rikinpoisto ja savukaasujen puhdistus |
| --- | --- |

—

Koodi 033: savukaasujen rikinpoisto ja savukaasujen puhdistus

| — | Koodi 034: miinan räjähtämisen estämiseen käytettävien laitteiden valmistus |
| --- | --- |

—

Koodi 034: miinan räjähtämisen estämiseen käytettävien laitteiden valmistus

| — | Koodi 035: palosammuttimien valmistus |
| --- | --- |

—

Koodi 035: palosammuttimien valmistus

| — | Koodi 036: palosuojaukseen käytettävien materiaalien valmistus |
| --- | --- |

—

Koodi 036: palosuojaukseen käytettävien materiaalien valmistus

| — | Koodi 037: happojen neutralointi |
| --- | --- |

—

Koodi 037: happojen neutralointi

| — | Koodi 038: kitkamateriaalien tuotanto esim. autonosia varten |
| --- | --- |

—

Koodi 038: kitkamateriaalien tuotanto esim. autonosia varten

Maatalouden menetelmät

Maatalouden menetelmät

| — | Koodi 039: maaperän lisäaineiden tuotanto |
| --- | --- |

—

Koodi 039: maaperän lisäaineiden tuotanto

| — | Koodi 040: eläinrehujen tuotanto |
| --- | --- |

—

Koodi 040: eläinrehujen tuotanto

| — | Koodi 041: eläinten kuivikemateriaalin tuotanto |
| --- | --- |

—

Koodi 041: eläinten kuivikemateriaalin tuotanto

| — | Koodi 042: lannoitteiden tuotanto |
| --- | --- |

—

Koodi 042: lannoitteiden tuotanto

| — | Koodi 043: torjunta-aineiden ja rikkaruohomyrkyn tuotanto |
| --- | --- |

—

Koodi 043: torjunta-aineiden ja rikkaruohomyrkyn tuotanto

| — | Koodi 044: kasvualustojen tuotanto, mukaan lukien komposti, ainoastaan maa- ja puutarhatalouden käyttöön |
| --- | --- |

—

Koodi 044: kasvualustojen tuotanto, mukaan lukien komposti, ainoastaan maa- ja puutarhatalouden käyttöön

| — | Koodi 045: Maaperän hoito, myös mineraalirikastus ja happamuuden vähentäminen |
| --- | --- |

—

Koodi 045: Maaperän hoito, myös mineraalirikastus ja happamuuden vähentäminen

2.6   MAKSU

MAKSU

| (50) | Kiviainesveroa perittiin alun perin 1,60 Englannin puntaa tonnilta. Maksu korotettiin 1,95 Englannin puntaan tonnilta 1. huhtikuuta 2008 tai sen jälkeen kaupalliseen hyödyntämiseen käytettävälle kiviainekselle. Nykyisin määrä on 2 Englannin puntaa tonnilta (1. huhtikuuta 2009 lähtien). |
| --- | --- |

(50)

Kiviainesveroa perittiin alun perin 1,60 Englannin puntaa tonnilta. Maksu korotettiin 1,95 Englannin puntaan tonnilta 1. huhtikuuta 2008 tai sen jälkeen kaupalliseen hyödyntämiseen käytettävälle kiviainekselle. Nykyisin määrä on 2 Englannin puntaa tonnilta (1. huhtikuuta 2009 lähtien).

2.7   MUODOLLISTEN TUTKINTAMENETTELYJEN ALOITTAMISEN SYYT

MUODOLLISTEN TUTKINTAMENETTELYJEN ALOITTAMISEN SYYT

| (51) | Kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 170 kappaleessa todettiin, komissio epäili, olivatko menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 139 kappaleessa (28) mainitut verovapautukset ja veron poissulkemiset (”tarkasteltavat verovapautukset”) perusteltuja kiviainesveron yleisten periaatteiden ja logiikan nojalla. Vaikuttaisi siltä, että kyseiset verovapautukset ja veron poissulkemiset vapauttavat edunsaajat verosta, joka heidän olisi pitänyt normaalisti suorittaa, ja muodostavat toimintatuen. Koska komissiolla ei ollut tarpeeksi tietoja päätellä, täyttääkö toimenpide yhteisön suuntaviivojen valtiontuesta ympäristönsuojelulle (29), jäljempänä ’vuoden 2001 ympäristösuuntaviivat’ ja vuoden 2008 yhteisön suuntaviivojen valtiontuesta ympäristönsuojelulle (30), jäljempänä ’vuoden 2008 ympäristösuuntaviivat’, vaatimukset, se epäili, soveltuivatko tutkimuksen kohteena olevat verovapautukset ja veronpoissulkemiset sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(51)

Kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 170 kappaleessa todettiin, komissio epäili, olivatko menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 139 kappaleessa (28) mainitut verovapautukset ja veron poissulkemiset (”tarkasteltavat verovapautukset”) perusteltuja kiviainesveron yleisten periaatteiden ja logiikan nojalla. Vaikuttaisi siltä, että kyseiset verovapautukset ja veron poissulkemiset vapauttavat edunsaajat verosta, joka heidän olisi pitänyt normaalisti suorittaa, ja muodostavat toimintatuen. Koska komissiolla ei ollut tarpeeksi tietoja päätellä, täyttääkö toimenpide yhteisön suuntaviivojen valtiontuesta ympäristönsuojelulle (29), jäljempänä ’vuoden 2001 ympäristösuuntaviivat’ ja vuoden 2008 yhteisön suuntaviivojen valtiontuesta ympäristönsuojelulle (30), jäljempänä ’vuoden 2008 ympäristösuuntaviivat’, vaatimukset, se epäili, soveltuivatko tutkimuksen kohteena olevat verovapautukset ja veronpoissulkemiset sisämarkkinoille.

28

29

30

3.   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (52) | Kuten edellä johdanto-osan 10 kappaleessa todettiin, komissio vastaanotti runsaasti huomautuksia asianomaisilta menettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkaisemisen johdosta. |
| --- | --- |

(52)

Kuten edellä johdanto-osan 10 kappaleessa todettiin, komissio vastaanotti runsaasti huomautuksia asianomaisilta menettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkaisemisen johdosta.

| (53) | Asianomaisten huomautukset koskivat i) menettelyn aloittamista koskevaa päätöstä itsessään, ii) kiviainesveron loogisuutta, iii) verovapautuksia, joista oli jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettu, etteivät ne ole valtiontukea ja iv) tutkittavina olevia verovapautuksia. |
| --- | --- |

(53)

Asianomaisten huomautukset koskivat i) menettelyn aloittamista koskevaa päätöstä itsessään, ii) kiviainesveron loogisuutta, iii) verovapautuksia, joista oli jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettu, etteivät ne ole valtiontukea ja iv) tutkittavina olevia verovapautuksia.

| (54) | Vertailun helpottamiseksi tässä osassa tarkastellaan huomautuksia, joita saatiin menettelyn aloittamista koskevan päätöksen suhteen. Muut saadut huomautukset esitetään tämän päätöksen asiaankuuluvissa osissa. |
| --- | --- |

(54)

Vertailun helpottamiseksi tässä osassa tarkastellaan huomautuksia, joita saatiin menettelyn aloittamista koskevan päätöksen suhteen. Muut saadut huomautukset esitetään tämän päätöksen asiaankuuluvissa osissa.

3.1   HUOMAUTUKSET MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVAN PÄÄTÖKSEN SISÄLLÖSTÄ

HUOMAUTUKSET MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVAN PÄÄTÖKSEN SISÄLLÖSTÄ

a)   Richard Birdin, BAA, huomautukset 20. ja 23. joulukuuta 2013

Richard Birdin, BAA, huomautukset 20. ja 23. joulukuuta 2013

| (55) | Richard Bird on toimittanut komissiolle oman näkemyksensä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten järjestämään julkiseen kuulemiseen lähestymistavasta, jolla kiviainesveroon sovellettavat vapautukset keskeytetään ja joista komissiolla esitti epäilyksiä menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. |
| --- | --- |

(55)

Richard Bird on toimittanut komissiolle oman näkemyksensä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten järjestämään julkiseen kuulemiseen lähestymistavasta, jolla kiviainesveroon sovellettavat vapautukset keskeytetään ja joista komissiolla esitti epäilyksiä menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä.

| (56) | Bird väittää lisäksi, että menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen sisältyy useita epätarkkuuksia:






  i. | Useita louhosalueita on paikannettu, ja tämä osoittaa, ettei ole vaaraa, että kiviaines loppuu Yhdistyneestä kuningaskunnasta. |
| --- | --- | --- |

(56)

Bird väittää lisäksi, että menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen sisältyy useita epätarkkuuksia:

i.

Useita louhosalueita on paikannettu, ja tämä osoittaa, ettei ole vaaraa, että kiviaines loppuu Yhdistyneestä kuningaskunnasta.

| ii. | Kiviaineksen tärkeitä lähteitä ovat aina olleet kuonasta ja murskatusta liuskekivestä saatava kiviaines sekä kaoliinintuotannon kvartsihiekka. |
| --- | --- |

ii.

Kiviaineksen tärkeitä lähteitä ovat aina olleet kuonasta ja murskatusta liuskekivestä saatava kiviaines sekä kaoliinintuotannon kvartsihiekka.

| iii. | Verosta vapautetut kiviainekset ja kierrätetyt kiviainekset eivät voi korvata rakennustoiminnan tarvitsemia laadukkaita kiviaineksia, joita louhitaan yhdessä heikompilaatuisten kanssa (yksi tonni laadukkaita ja yksi tonni heikompilaatuisia kiviaineksia). Tästä materiaalista on syntynyt uusia jätekasoja. |
| --- | --- |

iii.

Verosta vapautetut kiviainekset ja kierrätetyt kiviainekset eivät voi korvata rakennustoiminnan tarvitsemia laadukkaita kiviaineksia, joita louhitaan yhdessä heikompilaatuisten kanssa (yksi tonni laadukkaita ja yksi tonni heikompilaatuisia kiviaineksia). Tästä materiaalista on syntynyt uusia jätekasoja.

| iv. | Kiviainesveroa käytetään usein väärin. |
| --- | --- |

iv.

Kiviainesveroa käytetään usein väärin.

| v. | On avattu louhoksia tuottamaan pelkästään kiviaineksia, jotka on vapautettu verosta (31). Bird väittää, että on liuskekivilouhoksia, jotka tuottavat pelkästään liuskekiveä eivätkä ollenkaan kattoliusketta. Hän antaa esimerkkinä kahden louhoksen nimen. |
| --- | --- |

v.

On avattu louhoksia tuottamaan pelkästään kiviaineksia, jotka on vapautettu verosta (31). Bird väittää, että on liuskekivilouhoksia, jotka tuottavat pelkästään liuskekiveä eivätkä ollenkaan kattoliusketta. Hän antaa esimerkkinä kahden louhoksen nimen.

31

| vi. | Louhokset, jotka tuottavat savikivestä kiviainesta, tuottavat ja myyvät verottomia kiviaineksia. Miljoona tonnia savikiveä käytettiin tien rakentamiseen Edinburghin lähiseudulle. |
| --- | --- |

vi.

Louhokset, jotka tuottavat savikivestä kiviainesta, tuottavat ja myyvät verottomia kiviaineksia. Miljoona tonnia savikiveä käytettiin tien rakentamiseen Edinburghin lähiseudulle.

| vii. | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ei hänen mukaansa oteta huomioon sitä, mitä kiviaines on: pienempikokoisia kiviä, jotka on murskattu tai jotka ovat murskaamattomia, mukaan lukien luonnonhiekka ja sora. Tulvavalleissa ja jokien suojelussa käytettyä tukikiveä, muurikiveä, takkakiveä, ojissa käytettyä kiveä, katujen mukulakiveä ja aallonmurtajien täytekiveä verotetaan kiviaineksina, vaikka ne eivät ole geologisesti liuske- tai savikiveä. |
| --- | --- |

vii.

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ei hänen mukaansa oteta huomioon sitä, mitä kiviaines on: pienempikokoisia kiviä, jotka on murskattu tai jotka ovat murskaamattomia, mukaan lukien luonnonhiekka ja sora. Tulvavalleissa ja jokien suojelussa käytettyä tukikiveä, muurikiveä, takkakiveä, ojissa käytettyä kiveä, katujen mukulakiveä ja aallonmurtajien täytekiveä verotetaan kiviaineksina, vaikka ne eivät ole geologisesti liuske- tai savikiveä.

| viii. | Kiviainesvero ei ole järkevä, koska muurikiveä, jota ei leikata, verotetaan. |
| --- | --- |

viii.

Kiviainesvero ei ole järkevä, koska muurikiveä, jota ei leikata, verotetaan.

| ix. | Ainoastaan Pohjois-Walesin liuskekiveä voidaan käyttää kattoliuskeena. Yhdistyneen kuningaskunnan muiden alueiden liuskekiveä ei käytetä kattoliuskeeksi vaan muurikivenä tai päällystekivenä. Hiekkakiveä, muurikiveä ja päällystekiveä verotetaan. Savikiveä ei käytetä kattorakenteisiin. Liuske- ja savikivilouhoksia on avattu, koska nämä materiaalit on vapautettu verosta (32). |
| --- | --- |

ix.

Ainoastaan Pohjois-Walesin liuskekiveä voidaan käyttää kattoliuskeena. Yhdistyneen kuningaskunnan muiden alueiden liuskekiveä ei käytetä kattoliuskeeksi vaan muurikivenä tai päällystekivenä. Hiekkakiveä, muurikiveä ja päällystekiveä verotetaan. Savikiveä ei käytetä kattorakenteisiin. Liuske- ja savikivilouhoksia on avattu, koska nämä materiaalit on vapautettu verosta (32).

32

| x. | Kiviainesverolla on ollut kielteisiä ympäristövaikutuksia, koska kierrätettyyn kiviainekseen liittyvät toiminnot ovat ympäristölle haitallisia verosta vapautettujen materiaalien pidempien kuljetusmatkojen vuoksi. |
| --- | --- |

x.

Kiviainesverolla on ollut kielteisiä ympäristövaikutuksia, koska kierrätettyyn kiviainekseen liittyvät toiminnot ovat ympäristölle haitallisia verosta vapautettujen materiaalien pidempien kuljetusmatkojen vuoksi.

| xi. | Kaoliinintuotannosta saatava kvartsihiekka on aina ollut kiviaineksen lähde. Cornwallissa on vain vähän hiekkaa, joten kaoliinilouhoksista saatu hiekka ei vähennä luonnonhiekan ottamista. Se on itse asiassa tärkeä hiekan lähde tällä alueella. Tällainen hiekka vääristää murskatun hienojakoisen kiven markkinoita. Tällainen kivi on paikallisten kovan kalliokiven louhosten sivutuote, ja louhosten ensisijaisena tavoitteena on tuottaa kiviainesmurskaa betoni-, asfaltti- ja rakennustöihin. |
| --- | --- |

xi.

Kaoliinintuotannosta saatava kvartsihiekka on aina ollut kiviaineksen lähde. Cornwallissa on vain vähän hiekkaa, joten kaoliinilouhoksista saatu hiekka ei vähennä luonnonhiekan ottamista. Se on itse asiassa tärkeä hiekan lähde tällä alueella. Tällainen hiekka vääristää murskatun hienojakoisen kiven markkinoita. Tällainen kivi on paikallisten kovan kalliokiven louhosten sivutuote, ja louhosten ensisijaisena tavoitteena on tuottaa kiviainesmurskaa betoni-, asfaltti- ja rakennustöihin.

| xii. | Kaoliinin sivutuotteet vapautetaan verosta, mutta liuskekiven sivutuotteita verotetaan, vaikka liuskekiveä käytetään maatalouteen tai teolliseen jalostukseen. Ne tuottavat 20 prosenttia jätteeksi katsottavia sivutuotteita. |
| --- | --- |

xii.

Kaoliinin sivutuotteet vapautetaan verosta, mutta liuskekiven sivutuotteita verotetaan, vaikka liuskekiveä käytetään maatalouteen tai teolliseen jalostukseen. Ne tuottavat 20 prosenttia jätteeksi katsottavia sivutuotteita.

| xiii. | Lisäksi väitetään, että useita loppuun käytettyjä louhoksia on avattu uudelleen pelkästään verosta vapautettujen kiviainesten hyödyntämiseen, koska kaoliini on käytetty loppuun. Toisaalta vanhan graniittilouhoksen hyödyntämisestä kiinnostuneiden on suoritettava vero. |
| --- | --- |

xiii.

Lisäksi väitetään, että useita loppuun käytettyjä louhoksia on avattu uudelleen pelkästään verosta vapautettujen kiviainesten hyödyntämiseen, koska kaoliini on käytetty loppuun. Toisaalta vanhan graniittilouhoksen hyödyntämisestä kiinnostuneiden on suoritettava vero.

| xiv. | Metallin jalostuksen ja sulatuksen sivutuotteet eivät ole sama asia kuin luonnolliset kiviainekset, mutta ne eivät ole koskaan olleet jätettä ja niillä on erittäin hyvät markkinat. Bird väittää, että kiviainesveroa olisi sovellettava sivutuotteisiin, jotka eivät ole jätettä. |
| --- | --- |

xiv.

Metallin jalostuksen ja sulatuksen sivutuotteet eivät ole sama asia kuin luonnolliset kiviainekset, mutta ne eivät ole koskaan olleet jätettä ja niillä on erittäin hyvät markkinat. Bird väittää, että kiviainesveroa olisi sovellettava sivutuotteisiin, jotka eivät ole jätettä.

| xv. | Bird katsoo, että laadukkaita kiviaineksia on mahdotonta korvata aineksilla, jotka saadaan useimmissa liuskekiveen, savikiveen tai kaoliiniin liittyvissä toiminnoissa. |
| --- | --- |

xv.

Bird katsoo, että laadukkaita kiviaineksia on mahdotonta korvata aineksilla, jotka saadaan useimmissa liuskekiveen, savikiveen tai kaoliiniin liittyvissä toiminnoissa.

| (57) | Bird täydensi näitä tietoja 10. helmikuuta 2014 huomautuksessaan, joka koski terästeollisuuden kuonasta saatavan kiviaineksen (joka on sivutuote) käyttöä. Siinä pyritään osoittamaan, että kuona ei ole jätettä vaan ensimmäisen luokan kiviainesta, jota voidaan käyttää sementin vaihtoehtona. |
| --- | --- |

(57)

Bird täydensi näitä tietoja 10. helmikuuta 2014 huomautuksessaan, joka koski terästeollisuuden kuonasta saatavan kiviaineksen (joka on sivutuote) käyttöä. Siinä pyritään osoittamaan, että kuona ei ole jätettä vaan ensimmäisen luokan kiviainesta, jota voidaan käyttää sementin vaihtoehtona.

b)   BAA:n huomautukset 10. tammikuuta 2014

BAA:n huomautukset 10. tammikuuta 2014

| (58) | BAA katsoo, ettei käsitettä kiviaines pitäisi käyttää määrittämään, johtaako kiviainesvero valtiontukeen, koska kiviaineksesta ei ole selkeää määritelmää, joka vastaisi veron soveltamisalaa. Komissio määrittää kiviaineksen menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ”kiveksi, hiekaksi ja soraksi, jota on louhittu rakentamisen massa-aineeksi”. Kuitenkin väitetään, että kiviainesveroa kannetaan monista materiaaleista, joita käytetään muuhun kuin rakentamisen massa-aineeksi, kuten leikkaamaton rakennuskivi, jota käytetään seinien tekoon, tukikivi, rautatieratojen päällyste, kivi, jonka PSV-arvo on korkea (kivi, jonka kiillottuvuus on korkea), jolla tehostetaan liukumattomuutta asfaltilla. BAA mainitsee, että Yhdistyneen kuningaskunnan kilpailuviranomaiset ovat arvioineet kiviainesten markkinoita useasti ja päätelleet yleisesti, että erikoismateriaalit, kuten rautatieradan päällysteet ja kivi, jonka PSV-arvo on korkea, ovat eri markkinoilla toisiinsa nähden ja rakentamiseen käytettyyn kiviainekseen nähden, koska niitä käytetään eri tarkoituksiin, joten kysyntäpuolen tai tarjontapuolen korvattavuutta ei ole olemassa (33). |
| --- | --- |

(58)

BAA katsoo, ettei käsitettä kiviaines pitäisi käyttää määrittämään, johtaako kiviainesvero valtiontukeen, koska kiviaineksesta ei ole selkeää määritelmää, joka vastaisi veron soveltamisalaa. Komissio määrittää kiviaineksen menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ”kiveksi, hiekaksi ja soraksi, jota on louhittu rakentamisen massa-aineeksi”. Kuitenkin väitetään, että kiviainesveroa kannetaan monista materiaaleista, joita käytetään muuhun kuin rakentamisen massa-aineeksi, kuten leikkaamaton rakennuskivi, jota käytetään seinien tekoon, tukikivi, rautatieratojen päällyste, kivi, jonka PSV-arvo on korkea (kivi, jonka kiillottuvuus on korkea), jolla tehostetaan liukumattomuutta asfaltilla. BAA mainitsee, että Yhdistyneen kuningaskunnan kilpailuviranomaiset ovat arvioineet kiviainesten markkinoita useasti ja päätelleet yleisesti, että erikoismateriaalit, kuten rautatieradan päällysteet ja kivi, jonka PSV-arvo on korkea, ovat eri markkinoilla toisiinsa nähden ja rakentamiseen käytettyyn kiviainekseen nähden, koska niitä käytetään eri tarkoituksiin, joten kysyntäpuolen tai tarjontapuolen korvattavuutta ei ole olemassa (33).

33

| (59) | BAA väittää, että kolme verovapautusta, joihin komissio suhtautui myönteisesti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, ovat valikoivia, eli vapautukset, jotka koskevat kierrätettyä rakennusjätettä, teiden, rautateiden ja rakennusten rakentamisen aikana kaivettua kiviainesta ja teollisuusjätteitä/sivutuotteita. BAA väittää, että ”kysynnän siirtymistä” koskevasta näkökulmasta näiden kolmen verosta vapautetun ainesryhmän tavoite on samassa asemassa kuin mm. kaoliinin, liuskekiven ja hiilen jätteellä/sivutuotteilla, joista komissio esitti epäilyjä menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. |
| --- | --- |

(59)

BAA väittää, että kolme verovapautusta, joihin komissio suhtautui myönteisesti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, ovat valikoivia, eli vapautukset, jotka koskevat kierrätettyä rakennusjätettä, teiden, rautateiden ja rakennusten rakentamisen aikana kaivettua kiviainesta ja teollisuusjätteitä/sivutuotteita. BAA väittää, että ”kysynnän siirtymistä” koskevasta näkökulmasta näiden kolmen verosta vapautetun ainesryhmän tavoite on samassa asemassa kuin mm. kaoliinin, liuskekiven ja hiilen jätteellä/sivutuotteilla, joista komissio esitti epäilyjä menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä.

c)   Lantoom Quarryn huomautukset 16. tammikuuta 2014

Lantoom Quarryn huomautukset 16. tammikuuta 2014

| (60) | Lantoom Quarry väittää, että menettelyn aloittamista koskeva päätös on luonut epävarmuutta ja on vaikuttanut investointeihin ja työllisyyteen. |
| --- | --- |

(60)

Lantoom Quarry väittää, että menettelyn aloittamista koskeva päätös on luonut epävarmuutta ja on vaikuttanut investointeihin ja työllisyyteen.

4.   YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (61) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat runsaasti huomautuksia menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyistä epäilyistä sekä tutkittavana olevien verovapautusten yhteensopivuuden perusteista. |
| --- | --- |

(61)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat runsaasti huomautuksia menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyistä epäilyistä sekä tutkittavana olevien verovapautusten yhteensopivuuden perusteista.

| (62) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät esittäneet mitään huomautuksia menettelyn aloittamista koskevan päätöksen sisällöstä. Viittausten helpottamiseksi saadut huomautukset ja tiedot esitetään tämän päätöksen asiaankuuluvissa kohdissa. |
| --- | --- |

(62)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät esittäneet mitään huomautuksia menettelyn aloittamista koskevan päätöksen sisällöstä. Viittausten helpottamiseksi saadut huomautukset ja tiedot esitetään tämän päätöksen asiaankuuluvissa kohdissa.

5.   TOIMENPITEEN ARVIOINTI

TOIMENPITEEN ARVIOINTI

| (63) | Komissio päätti jo menettelyn aloittamista koskevaa päätöstä hyväksyessään, ettei se vastustusta kiviainesveroon sovellettavia verovapautuksia, veron poissulkemisia ja verohelpotuksia, joista säädettiin vuoden 2001 rahoituslain, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2002 ja 2007 rahoituslaeilla, 17 §:n 2 momentin b, c ja d kohdassa, 17 §:n 3 momentin b, c, d ja d a kohdassa, 17 §:n 4 momentin d ja e kohdassa, 17 §:n 4 momentin a kohdassa (siinä määrin kuin verosta vapautettu materiaali koostuu kokonaisuudessaan kivihiilestä, ruskohiilestä, savikivestä tai liuskekivestä, jota käytetään muihin tarkoituksiin kuin kiviaineksena), 17 §:n 4 momentin c kohdassa (jos materiaali koostuu kokonaisuudessaan jätemaasta), 17 §:n 4 momentin f kohdassa (savea lukuun ottamatta), 18 §:n 2 momentin a kohdassa, 18 §:n 2 momentin b kohdassa (siinä määrin kuin kyse on materiaaleista, joita ei käytetä kiviaineksina), 18 §:n 2 momentin c kohdassa, 30 §:n 1 momentin a kohdassa, 30 §:n 1 momentin b kohdassa (siinä määrin kuin kyse on 18 §:n 2 momentin a ja c kohdassa tarkoitetuista verosta vapautetuista menettelyistä), 30 §:n 1 momentin b kohdassa (siinä määrin kuin kyse on verosta vapautetuista menettelyistä, joita tarkoitetaan 18 §:n 2 momentin b kohdassa, jossa säädetään materiaaleista, joita ei käytetä kiviaineksena) ja 30 §:n 1 momentin c kohdassa, koska komissio katsoi, etteivät ne olleet Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio ei sen vuoksi arvioi kiviainesveron osalta verovapautuksia, veron poissulkemisia ja verohelpotuksia, joista säädettiin vuoden 2001 rahoituslaissa, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2002 ja 2007 rahoituslaeilla, ja se rajoittaa arviointinsa tutkimuksen kohteena oleviin verovapautuksiin. |
| --- | --- |

(63)

Komissio päätti jo menettelyn aloittamista koskevaa päätöstä hyväksyessään, ettei se vastustusta kiviainesveroon sovellettavia verovapautuksia, veron poissulkemisia ja verohelpotuksia, joista säädettiin vuoden 2001 rahoituslain, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2002 ja 2007 rahoituslaeilla, 17 §:n 2 momentin b, c ja d kohdassa, 17 §:n 3 momentin b, c, d ja d a kohdassa, 17 §:n 4 momentin d ja e kohdassa, 17 §:n 4 momentin a kohdassa (siinä määrin kuin verosta vapautettu materiaali koostuu kokonaisuudessaan kivihiilestä, ruskohiilestä, savikivestä tai liuskekivestä, jota käytetään muihin tarkoituksiin kuin kiviaineksena), 17 §:n 4 momentin c kohdassa (jos materiaali koostuu kokonaisuudessaan jätemaasta), 17 §:n 4 momentin f kohdassa (savea lukuun ottamatta), 18 §:n 2 momentin a kohdassa, 18 §:n 2 momentin b kohdassa (siinä määrin kuin kyse on materiaaleista, joita ei käytetä kiviaineksina), 18 §:n 2 momentin c kohdassa, 30 §:n 1 momentin a kohdassa, 30 §:n 1 momentin b kohdassa (siinä määrin kuin kyse on 18 §:n 2 momentin a ja c kohdassa tarkoitetuista verosta vapautetuista menettelyistä), 30 §:n 1 momentin b kohdassa (siinä määrin kuin kyse on verosta vapautetuista menettelyistä, joita tarkoitetaan 18 §:n 2 momentin b kohdassa, jossa säädetään materiaaleista, joita ei käytetä kiviaineksena) ja 30 §:n 1 momentin c kohdassa, koska komissio katsoi, etteivät ne olleet Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio ei sen vuoksi arvioi kiviainesveron osalta verovapautuksia, veron poissulkemisia ja verohelpotuksia, joista säädettiin vuoden 2001 rahoituslaissa, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2002 ja 2007 rahoituslaeilla, ja se rajoittaa arviointinsa tutkimuksen kohteena oleviin verovapautuksiin.

5.1   MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVAN PÄÄTÖKSEN SISÄLTÖÖN SAATUJEN HUOMAUTUSTEN ARVIOINTI

MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVAN PÄÄTÖKSEN SISÄLTÖÖN SAATUJEN HUOMAUTUSTEN ARVIOINTI

| (64) | Kuten edellä johdanto-osan 59 kappaleessa todetaan, BAA väittää, että esim. kierrätetyn rakennusjätteen, teiden, rautateiden ja rakennusten rakentamisen aikana kaivettujen kiviainesten ja teollisuusjätteiden/sivutuotteiden verovapautukset eivät ole kiviainesveron logiikan mukaisia kysynnän siirtymistä koskevan tavoitteen näkökulmasta. |
| --- | --- |

(64)

Kuten edellä johdanto-osan 59 kappaleessa todetaan, BAA väittää, että esim. kierrätetyn rakennusjätteen, teiden, rautateiden ja rakennusten rakentamisen aikana kaivettujen kiviainesten ja teollisuusjätteiden/sivutuotteiden verovapautukset eivät ole kiviainesveron logiikan mukaisia kysynnän siirtymistä koskevan tavoitteen näkökulmasta.

| (65) | Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että kierrätetyt kiviainekset ja vastalouhitut kiviainekset eivät ole vertailukelpoisessa tilanteessa, kun otetaan huomioon kiviainesveron tavoite sekä kierrätettyjen kiviainesten ja vastalouhittujen kiviainesten välinen ero kiviainesveron luonteen ja logiikan perusteella. On selvää, että vaikka kierrätysprosessi on vähemmän ympäristöystävällinen kuin uuden kiviaineksen louhinta, kierrätetyn kiviaineksen käytöllä ehkäistään sitä, että joudutaan louhimaan sama määrä uutta kiviainesta. Lisäksi sellaisten materiaalien käytöllä, jotka ovat joka tapauksessa toteutettavien toimintojen väistämätön seuraus, autetaan selvästi vähentämään jätteiden muodostumista ja estämään kaivamasta sama määrä uutta kiviainesta. |
| --- | --- |

(65)

Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että kierrätetyt kiviainekset ja vastalouhitut kiviainekset eivät ole vertailukelpoisessa tilanteessa, kun otetaan huomioon kiviainesveron tavoite sekä kierrätettyjen kiviainesten ja vastalouhittujen kiviainesten välinen ero kiviainesveron luonteen ja logiikan perusteella. On selvää, että vaikka kierrätysprosessi on vähemmän ympäristöystävällinen kuin uuden kiviaineksen louhinta, kierrätetyn kiviaineksen käytöllä ehkäistään sitä, että joudutaan louhimaan sama määrä uutta kiviainesta. Lisäksi sellaisten materiaalien käytöllä, jotka ovat joka tapauksessa toteutettavien toimintojen väistämätön seuraus, autetaan selvästi vähentämään jätteiden muodostumista ja estämään kaivamasta sama määrä uutta kiviainesta.

| (66) | Näillä kolmella poikkeuksella saadaan siksi enemmän ympäristöhyötyjä, koska niillä ehkäistään uutta louhintaa. |
| --- | --- |

(66)

Näillä kolmella poikkeuksella saadaan siksi enemmän ympäristöhyötyjä, koska niillä ehkäistään uutta louhintaa.

| (67) | Useat asianomaiset ovat maininneet tältä osin, että uusia kaivauksia on tehty ainoastaan, jotta kiviainesta saataisiin myytäväksi. Nämä ovat kuitenkin selkeitä väärinkäytöksiä, joista olisi ilmoitettava ja joihin olisi puututtava Yhdistyneen kuningaskunnan kansallisen lainsäädännön mukaisesti, ja ne eivät kuulu valtiontukilainsäädännön piiriin. |
| --- | --- |

(67)

Useat asianomaiset ovat maininneet tältä osin, että uusia kaivauksia on tehty ainoastaan, jotta kiviainesta saataisiin myytäväksi. Nämä ovat kuitenkin selkeitä väärinkäytöksiä, joista olisi ilmoitettava ja joihin olisi puututtava Yhdistyneen kuningaskunnan kansallisen lainsäädännön mukaisesti, ja ne eivät kuulu valtiontukilainsäädännön piiriin.

| (68) | Perusteet komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämille epäilyille muun muassa kaoliinin, liuskekiven ja kivihiilen jätteestä/sivutuotteesta, eivät vaikuta edellä mainitun kolmen verovapautuksen arviointiin, komission epäilyt eivät aiheuta estettä muodollisen tutkintamenettelyn lopputuloksille, ja verovapautuksen kohteena olevat materiaalit ovat erilaisia ja johtavat erilaisiin olosuhteisiin. |
| --- | --- |

(68)

Perusteet komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämille epäilyille muun muassa kaoliinin, liuskekiven ja kivihiilen jätteestä/sivutuotteesta, eivät vaikuta edellä mainitun kolmen verovapautuksen arviointiin, komission epäilyt eivät aiheuta estettä muodollisen tutkintamenettelyn lopputuloksille, ja verovapautuksen kohteena olevat materiaalit ovat erilaisia ja johtavat erilaisiin olosuhteisiin.

| (69) | Richard Bird toteaa, että useita kiviainesverosta vapautettuja materiaaleja käytetään kiviaineksina, mikä osoittaa, että näillä verovapautuksilla autetaan saavuttamaan veron ympäristötavoite, koska niillä korvataan menestyksekkäästi vastalouhittuja kiviaineksia. |
| --- | --- |

(69)

Richard Bird toteaa, että useita kiviainesverosta vapautettuja materiaaleja käytetään kiviaineksina, mikä osoittaa, että näillä verovapautuksilla autetaan saavuttamaan veron ympäristötavoite, koska niillä korvataan menestyksekkäästi vastalouhittuja kiviaineksia.

| (70) | Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamat tiedot, jotka esitetään jäljempänä johdanto-osan 143 kappaleessa, osoittavat, että niiden louhosten määrä, jotka tuottavat verosta vapautettuja aineksia, ei ole lisääntynyt kiviainesveron käyttöönoton vuoksi, vaan se on itse asiassa vähentynyt. |
| --- | --- |

(70)

Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamat tiedot, jotka esitetään jäljempänä johdanto-osan 143 kappaleessa, osoittavat, että niiden louhosten määrä, jotka tuottavat verosta vapautettuja aineksia, ei ole lisääntynyt kiviainesveron käyttöönoton vuoksi, vaan se on itse asiassa vähentynyt.

| (71) | Yksi louhoksista, jonka Bird on väittänyt tuottavan vain liuskekiviä eikä kattoliusketta, tuottaa sen omien verkkosivujen perusteella kattoliusketta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat sitoutuneet tutkimaan toisesta louhoksesta, mitä materiaalia se todella tuottaa ja ne aloittavat kansallisen lainsäädännön mukaiset toimenpiteet tutkinnan tulosten perusteella. |
| --- | --- |

(71)

Yksi louhoksista, jonka Bird on väittänyt tuottavan vain liuskekiviä eikä kattoliusketta, tuottaa sen omien verkkosivujen perusteella kattoliusketta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat sitoutuneet tutkimaan toisesta louhoksesta, mitä materiaalia se todella tuottaa ja ne aloittavat kansallisen lainsäädännön mukaiset toimenpiteet tutkinnan tulosten perusteella.

| (72) | Sekä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset että BAA väittävät, ettei niillä ole tietoa, että jälkimmäisen loppuun käytetyt kaoliinilouhokset olisi hiljattain avattu uudelleen. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät ole tietoisia tätä varten myönnetyistä luvista, ja kahdella kaoliinin ja kaoliinisaven tuottajalla ei ole tietoa niiden avaamisesta. |
| --- | --- |

(72)

Sekä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset että BAA väittävät, ettei niillä ole tietoa, että jälkimmäisen loppuun käytetyt kaoliinilouhokset olisi hiljattain avattu uudelleen. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät ole tietoisia tätä varten myönnetyistä luvista, ja kahdella kaoliinin ja kaoliinisaven tuottajalla ei ole tietoa niiden avaamisesta.

5.2   SEUT-SOPIMUKSEN 107 ARTIKLAN 1 KOHDASSA (AIEMMIN EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 87 ARTIKLAN 1 KOHTA) TARKOITETTU VALTIONTUKI

SEUT-SOPIMUKSEN 107 ARTIKLAN 1 KOHDASSA (AIEMMIN EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 87 ARTIKLAN 1 KOHTA) TARKOITETTU VALTIONTUKI

| (73) | Toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jos neljä edellytystä täyttyvät. Ensinnäkin toimenpiteestä on taloudellista etua tuensaajille. Toiseksi toimenpide suosii tiettyjä yrityksiä tai taloudellista toimintaa (valikoivuus). Kolmanneksi toimenpide on valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty. Ja neljänneksi toimenpide voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja saattaa vääristää kilpailua sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

(73)

Toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jos neljä edellytystä täyttyvät. Ensinnäkin toimenpiteestä on taloudellista etua tuensaajille. Toiseksi toimenpide suosii tiettyjä yrityksiä tai taloudellista toimintaa (valikoivuus). Kolmanneksi toimenpide on valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty. Ja neljänneksi toimenpide voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja saattaa vääristää kilpailua sisämarkkinoilla.

| (74) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tuen käsite on yleisluonteisempi kuin avustuksen käsite sen vuoksi, että tuella ei tarkoiteta ainoastaan positiivisia suorituksia, kuten avustuksia, vaan myös valtion toimenpiteitä, jotka eivät ole avustuksia sanan suppeassa merkityksessä mutta jotka eri tavoin alentavat yrityksen vastattavaksi tavallisesti kuuluvia kustannuksia ja ovat siten sekä luonteeltaan että vaikutuksiltaan avustusten kaltaisia (34). |
| --- | --- |

(74)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tuen käsite on yleisluonteisempi kuin avustuksen käsite sen vuoksi, että tuella ei tarkoiteta ainoastaan positiivisia suorituksia, kuten avustuksia, vaan myös valtion toimenpiteitä, jotka eivät ole avustuksia sanan suppeassa merkityksessä mutta jotka eri tavoin alentavat yrityksen vastattavaksi tavallisesti kuuluvia kustannuksia ja ovat siten sekä luonteeltaan että vaikutuksiltaan avustusten kaltaisia (34).

34

| (75) | Edun valikoivuuden edellytyksen osalta on tutkittava, suositaanko valtion toimenpiteellä tietyssä oikeudellisessa järjestelmässä tai verojärjestelmässä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa” verrattuna muihin yrityksiin, jotka ovat toimenpiteellä tai verojärjestelmän tavoitellun päämäärän kannalta tosiasiallisesti tai oikeudellisesti siihen rinnastettavassa tilanteessa (35). |
| --- | --- |

(75)

Edun valikoivuuden edellytyksen osalta on tutkittava, suositaanko valtion toimenpiteellä tietyssä oikeudellisessa järjestelmässä tai verojärjestelmässä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa” verrattuna muihin yrityksiin, jotka ovat toimenpiteellä tai verojärjestelmän tavoitellun päämäärän kannalta tosiasiallisesti tai oikeudellisesti siihen rinnastettavassa tilanteessa (35).

35

| (76) | Tämä valikoivuutta koskeva edellytys ei kuitenkaan täyty, jos toimenpide on – siitä huolimatta, että sen vastaanottaja saa siitä etua – perusteltu sen verojärjestelmän luonteen tai yleisen rakenteen vuoksi, jonka osa toimenpide on (36). Jäsenvaltio voi siten osoittaa, että mainittu toimenpide on suora seuraus jäsenvaltion verojärjestelmän perus- tai pääperiaatteista. |
| --- | --- |

(76)

Tämä valikoivuutta koskeva edellytys ei kuitenkaan täyty, jos toimenpide on – siitä huolimatta, että sen vastaanottaja saa siitä etua – perusteltu sen verojärjestelmän luonteen tai yleisen rakenteen vuoksi, jonka osa toimenpide on (36). Jäsenvaltio voi siten osoittaa, että mainittu toimenpide on suora seuraus jäsenvaltion verojärjestelmän perus- tai pääperiaatteista.

36

| (77) | Sen arvioimiseksi, onko kyseisellä toimenpiteellä myönnetty etu valikoiva, viitekehyksen määrittämisellä on erityistä merkitystä, koska itse edun olemassaolo voidaan osoittaa ainoastaan suhteessa tähän viitekehykseen (37). |
| --- | --- |

(77)

Sen arvioimiseksi, onko kyseisellä toimenpiteellä myönnetty etu valikoiva, viitekehyksen määrittämisellä on erityistä merkitystä, koska itse edun olemassaolo voidaan osoittaa ainoastaan suhteessa tähän viitekehykseen (37).

37

| (78) | Valikoivuus voidaan siten arvioida seuraavalla kolmivaiheisella lähestymistavalla:






  i) | viitejärjestelmän (tai normaalin verotusjärjestelmän) määritteleminen, kun kiviainesveron normaali verotuksen periaate ja tavoite (ympäristötavoite) on yksilöity |
| --- | --- | --- |

(78)

Valikoivuus voidaan siten arvioida seuraavalla kolmivaiheisella lähestymistavalla:

i)

viitejärjestelmän (tai normaalin verotusjärjestelmän) määritteleminen, kun kiviainesveron normaali verotuksen periaate ja tavoite (ympäristötavoite) on yksilöity

| ii) | sen selvittäminen, poikkeaako verotuksellinen erottelu normaalista verotusjärjestelmästä siten, että sillä otetaan käyttöön erilainen kohtelu tosiasiallisesti ja oikeudellisesti toisiinsa rinnastettavassa tilanteessa olevien talouden toimijoiden kanssa ja |
| --- | --- |

ii)

sen selvittäminen, poikkeaako verotuksellinen erottelu normaalista verotusjärjestelmästä siten, että sillä otetaan käyttöön erilainen kohtelu tosiasiallisesti ja oikeudellisesti toisiinsa rinnastettavassa tilanteessa olevien talouden toimijoiden kanssa ja

| iii) | tosiasiallisesti ja oikeudellisesti rinnastettavan tilanteen ollessa kyseessä verotuksellinen erottelu ei muodosta poikkeusta, jos sitä voidaan perustella verojärjestelmän tavoitteen vuoksi. Jos tällaista perustetta ei ole, toimenpide katsotaan tosiasiallisesti valikoivaksi. Verotuksellisen erottelun perusteena voidaan käyttää ainoastaan verojärjestelmään kiinteästi kuuluvia menettelyitä, jotka ovat tarpeen tavoitteen aikaansaamiseksi. Tavoitteita, jotka eivät liity verotusjärjestelmään, ei voida tältä osin ottaa huomioon. |
| --- | --- |

iii)

tosiasiallisesti ja oikeudellisesti rinnastettavan tilanteen ollessa kyseessä verotuksellinen erottelu ei muodosta poikkeusta, jos sitä voidaan perustella verojärjestelmän tavoitteen vuoksi. Jos tällaista perustetta ei ole, toimenpide katsotaan tosiasiallisesti valikoivaksi. Verotuksellisen erottelun perusteena voidaan käyttää ainoastaan verojärjestelmään kiinteästi kuuluvia menettelyitä, jotka ovat tarpeen tavoitteen aikaansaamiseksi. Tavoitteita, jotka eivät liity verotusjärjestelmään, ei voida tältä osin ottaa huomioon.

| (79) | Kuten yleinen tuomioistuin on vahvistanut (38), vertailukohdasta, jonka valossa normaali verotus ja mahdollisten valikoivien etujen olemassaolo on määriteltävä, on säädetty kiviainesverossa, jolla on otettu käyttöön kiviaineksien alaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa sovellettava erityinen verojärjestelmä. Verotuksellisen erottelun perusteltavuuden vuoksi on tarkasteltava normaalia verotusta ja kiviainesveron tavoitetta. |
| --- | --- |

(79)

Kuten yleinen tuomioistuin on vahvistanut (38), vertailukohdasta, jonka valossa normaali verotus ja mahdollisten valikoivien etujen olemassaolo on määriteltävä, on säädetty kiviainesverossa, jolla on otettu käyttöön kiviaineksien alaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa sovellettava erityinen verojärjestelmä. Verotuksellisen erottelun perusteltavuuden vuoksi on tarkasteltava normaalia verotusta ja kiviainesveron tavoitetta.

38

| (80) | Komissio on tarkastellut vuoden 2001 rahoituslakia, sellaisena kuin se on takautuvasti muutettuna vuoden 2002 rahoituslailla. Koska kiviainesvero on jatkuvasti voimassa oleva järjestelmä, komissio on myös tutkinut verovapautusta, josta säädetään 17 §:n 3 momentin da kohdassa, joka lisättiin vuoden 2007 rahoituslailla. |
| --- | --- |

(80)

Komissio on tarkastellut vuoden 2001 rahoituslakia, sellaisena kuin se on takautuvasti muutettuna vuoden 2002 rahoituslailla. Koska kiviainesvero on jatkuvasti voimassa oleva järjestelmä, komissio on myös tutkinut verovapautusta, josta säädetään 17 §:n 3 momentin da kohdassa, joka lisättiin vuoden 2007 rahoituslailla.

5.3   KIVIAINESVERON MUKAINEN NORMAALI VEROTUS JA VERON TAVOITE

KIVIAINESVERON MUKAINEN NORMAALI VEROTUS JA VERON TAVOITE

| (81) | ”Aggregates levy” (AGL) on kiviaineksista perittävä vero. Vuoden 2001 rahoituslain 16 §:n 1 ja 2 momentissa säädetään kaupallisessa hyödyntämisessä käytettävien veronalaisten kiviaineksien verottamisesta Yhdistyneessä kuningaskunnassa lain voimaantulopäivästä alkaen. |
| --- | --- |

(81)

”Aggregates levy” (AGL) on kiviaineksista perittävä vero. Vuoden 2001 rahoituslain 16 §:n 1 ja 2 momentissa säädetään kaupallisessa hyödyntämisessä käytettävien veronalaisten kiviaineksien verottamisesta Yhdistyneessä kuningaskunnassa lain voimaantulopäivästä alkaen.

| (82) | Kiviainesvero saatettiin voimaan 1. huhtikuuta 2002. Kaupallinen hyödyntäminen määritellään sen 19 §:ssä. Sen perusteella on neljä eri kaupallisen hyödyntämisen muotoa: a) kiviaineksen siirtäminen pois alkuperäiseltä paikaltaan, b) toimitussopimuksen tekeminen, c) käyttö rakennustarkoitukseen tai d) sekoittaminen muuhun materiaaliin tai ainekseen kuin veteen. |
| --- | --- |

(82)

Kiviainesvero saatettiin voimaan 1. huhtikuuta 2002. Kaupallinen hyödyntäminen määritellään sen 19 §:ssä. Sen perusteella on neljä eri kaupallisen hyödyntämisen muotoa: a) kiviaineksen siirtäminen pois alkuperäiseltä paikaltaan, b) toimitussopimuksen tekeminen, c) käyttö rakennustarkoitukseen tai d) sekoittaminen muuhun materiaaliin tai ainekseen kuin veteen.

| (83) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat vahvistaneet kiviaineksia koskevasta käsitteestä, ettei kiviainesveroa ole tarkoitettu kaikkia louhittuja mineraaleja tai kiviä, soraa ja hiekkaa koskevaksi veroksi, vaan ainoastaan rakentamisen massa-aineeksi käytetyn kiven, soran ja hiekan veroksi. |
| --- | --- |

(83)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat vahvistaneet kiviaineksia koskevasta käsitteestä, ettei kiviainesveroa ole tarkoitettu kaikkia louhittuja mineraaleja tai kiviä, soraa ja hiekkaa koskevaksi veroksi, vaan ainoastaan rakentamisen massa-aineeksi käytetyn kiven, soran ja hiekan veroksi.

| (84) | Tämän vahvistavat myös kiviainesveron valmistelutoimenpiteet (39). Niistä käy ilmi, että kiviainesveron piti jo alusta alkaen koskea kiviaineksia eikä mitään erityistä louhittua mineraalia. Myös unionin yleinen tuomioistuin on pannut tämän merkille (40). |
| --- | --- |

(84)

Tämän vahvistavat myös kiviainesveron valmistelutoimenpiteet (39). Niistä käy ilmi, että kiviainesveron piti jo alusta alkaen koskea kiviaineksia eikä mitään erityistä louhittua mineraalia. Myös unionin yleinen tuomioistuin on pannut tämän merkille (40).

39

40

| (85) | Kuten edellä johdanto-osan 14 kappaleessa todetaan, voidaan yleisesti sanoa, että kiviaines vastaa rakeista tai hiukkasmaista materiaalia, joka fyysisesti ja kemiallisesti inerttien ominaisuuksiensa vuoksi sopii sellaisenaan tai yhdessä sementin, kalkin tai bitumimateriaalin kanssa betonin, katukiveysmateriaalien, asfaltin tai viemäröinnin kuivatuskerrosten valmistamiseen tai käytettäväksi täytemaana. Luonnolliset kiviainekset ovat hiekka, kivi ja sora. Kiviaineksina käytettyjä materiaaleja voidaan käyttää myös muihin tarkoituksiin. Toisin sanoen kiviainesverossa se, pidetäänkö ainesta kiviaineksena, riippuu aineksen käytöstä eikä geologisesta koostumuksesta. |
| --- | --- |

(85)

Kuten edellä johdanto-osan 14 kappaleessa todetaan, voidaan yleisesti sanoa, että kiviaines vastaa rakeista tai hiukkasmaista materiaalia, joka fyysisesti ja kemiallisesti inerttien ominaisuuksiensa vuoksi sopii sellaisenaan tai yhdessä sementin, kalkin tai bitumimateriaalin kanssa betonin, katukiveysmateriaalien, asfaltin tai viemäröinnin kuivatuskerrosten valmistamiseen tai käytettäväksi täytemaana. Luonnolliset kiviainekset ovat hiekka, kivi ja sora. Kiviaineksina käytettyjä materiaaleja voidaan käyttää myös muihin tarkoituksiin. Toisin sanoen kiviainesverossa se, pidetäänkö ainesta kiviaineksena, riippuu aineksen käytöstä eikä geologisesta koostumuksesta.

| (86) | Kiviainesveroa koskevaa lainsäädäntöä laatiessaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset huomasivat, että veron soveltamisalan käyttäjäperusteinen määrittely osoittautuisi ongelmalliseksi, koska tuotteen käyttötarkoitus saattaa muuttua verotuksen jälkeen (41). Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset valitsivat tämän ongelman ratkaisemiseksi toisen menettelyn. Sen sijaan, että käytetään täsmällistä määritelmää käsitteestä ”kiviaines” tai yleisiä verotusperusteita, vuoden 2001 rahoituslaissa hiekka, sora tai kivi sisällytetään aluksi veroon mutta sen jälkeen veron soveltamisalaa kavennetaan tiettyä tarkoitusta varten käytetyllä tai tietyn prosessin läpikäynyttä kiveä, hiekkaa ja soraa koskevilla verovapautuksilla, veron poissulkemisilla ja verohelpotuksilla. |
| --- | --- |

(86)

Kiviainesveroa koskevaa lainsäädäntöä laatiessaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset huomasivat, että veron soveltamisalan käyttäjäperusteinen määrittely osoittautuisi ongelmalliseksi, koska tuotteen käyttötarkoitus saattaa muuttua verotuksen jälkeen (41). Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset valitsivat tämän ongelman ratkaisemiseksi toisen menettelyn. Sen sijaan, että käytetään täsmällistä määritelmää käsitteestä ”kiviaines” tai yleisiä verotusperusteita, vuoden 2001 rahoituslaissa hiekka, sora tai kivi sisällytetään aluksi veroon mutta sen jälkeen veron soveltamisalaa kavennetaan tiettyä tarkoitusta varten käytetyllä tai tietyn prosessin läpikäynyttä kiveä, hiekkaa ja soraa koskevilla verovapautuksilla, veron poissulkemisilla ja verohelpotuksilla.

41

| (87) | Kiviainesveron tavoitteena on varmistaa, että kiviaineksen louhinnan ympäristövaikutukset (erityisesti biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvat haitat ja maiseman pilaantuminen) on otettu kokonaisvaltaisemmin huomioon hinnoissa, jotta kiviainesta louhitaan ja käytetään tehokkaammin. Sillä pyritään myös edistämään kysynnän siirtymistä vastalouhituista kiviaineksista vaihtoehtoisiin kiviaineksiin, kuten kierrätyskiviaineksiin ja kiviaineksiin, jotka ovat tiettyjen louhinta- tai teollisten menetelmien yhteydessä syntyviä sivutuotteita tai jätteitä. Kysynnän siirtymisellä vähennetään puolestaan vastalouhittujen kiviainesten tarvetta ja rajoitetaan louhintatoimintaan liittyviä ympäristöhaittoja. |
| --- | --- |

(87)

Kiviainesveron tavoitteena on varmistaa, että kiviaineksen louhinnan ympäristövaikutukset (erityisesti biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvat haitat ja maiseman pilaantuminen) on otettu kokonaisvaltaisemmin huomioon hinnoissa, jotta kiviainesta louhitaan ja käytetään tehokkaammin. Sillä pyritään myös edistämään kysynnän siirtymistä vastalouhituista kiviaineksista vaihtoehtoisiin kiviaineksiin, kuten kierrätyskiviaineksiin ja kiviaineksiin, jotka ovat tiettyjen louhinta- tai teollisten menetelmien yhteydessä syntyviä sivutuotteita tai jätteitä. Kysynnän siirtymisellä vähennetään puolestaan vastalouhittujen kiviainesten tarvetta ja rajoitetaan louhintatoimintaan liittyviä ympäristöhaittoja.

| (88) | Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että kiviainesveron verojärjestelmän tavoite oli määritettävä ilman, että viitattiin neitseellisten tai peruskiviainesten terminologiaan; sen sijaan viitataan sen sisältöön. Terminologiaa kuvataan yksityiskohtaisesti menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 64 ja 65 kappaleessa. |
| --- | --- |

(88)

Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että kiviainesveron verojärjestelmän tavoite oli määritettävä ilman, että viitattiin neitseellisten tai peruskiviainesten terminologiaan; sen sijaan viitataan sen sisältöön. Terminologiaa kuvataan yksityiskohtaisesti menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 64 ja 65 kappaleessa.

| (89) | Käytetystä terminologiasta riippumatta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset vastustavat kiviaineksia, joita on (juuri) louhittu käytettäväksi kiviaineksena eri materiaaleissa, joita joko ei ollut juuri louhittu kiviaineksena tai joita saatiin väistämättä muun kuin kiviaineksen louhintaan tarkoitetun toiminnan tuloksena, mutta joita voidaan kuitenkin käyttää vaihtoehtona juuri louhituille ja erityistarkoituksessa louhituille kiviaineksille. |
| --- | --- |

(89)

Käytetystä terminologiasta riippumatta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset vastustavat kiviaineksia, joita on (juuri) louhittu käytettäväksi kiviaineksena eri materiaaleissa, joita joko ei ollut juuri louhittu kiviaineksena tai joita saatiin väistämättä muun kuin kiviaineksen louhintaan tarkoitetun toiminnan tuloksena, mutta joita voidaan kuitenkin käyttää vaihtoehtona juuri louhituille ja erityistarkoituksessa louhituille kiviaineksille.

| (90) | Otettuaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten huomautukset huomioon, komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että kiviainesveroa koskeva normaali verotuksen periaate on sellaisen kiven, soran ja hiekan verotus, jota on (juuri) otettu kiviaineskäyttöön ja jota käytetään kaupalliseen hyödyntämiseen Yhdistyneessä kuningaskunnassa 1. huhtikuuta 2002 lähtien. |
| --- | --- |

(90)

Otettuaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten huomautukset huomioon, komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että kiviainesveroa koskeva normaali verotuksen periaate on sellaisen kiven, soran ja hiekan verotus, jota on (juuri) otettu kiviaineskäyttöön ja jota käytetään kaupalliseen hyödyntämiseen Yhdistyneessä kuningaskunnassa 1. huhtikuuta 2002 lähtien.

| (91) | Komissio totesi kiviainesveron tavoitteesta, että verolla pyritään tehostamaan kiviainesten louhintaa sisällyttämällä siihen kyseisen toiminnan ympäristökustannukset. Lisäksi sillä pyritään kysynnän siirtymiseen: kiven, soran ja hiekan tarkoituksellisesta ottamisesta rakennusteollisuuden kiviaineksiksi siirrytään sellaisten kiviainesten käyttöön, jotka ovat tiettyjen menetelmien yhteydessä syntyviä sivutuotteita tai jätteitä, tai kierrätettyjä kiviaineksia. |
| --- | --- |

(91)

Komissio totesi kiviainesveron tavoitteesta, että verolla pyritään tehostamaan kiviainesten louhintaa sisällyttämällä siihen kyseisen toiminnan ympäristökustannukset. Lisäksi sillä pyritään kysynnän siirtymiseen: kiven, soran ja hiekan tarkoituksellisesta ottamisesta rakennusteollisuuden kiviaineksiksi siirrytään sellaisten kiviainesten käyttöön, jotka ovat tiettyjen menetelmien yhteydessä syntyviä sivutuotteita tai jätteitä, tai kierrätettyjä kiviaineksia.

| (92) | Komissio on saanut asianosaisilta runsaasti huomautuksia normaalin verotuksen periaatteesta ja kiviainesveron tavoitteesta. |
| --- | --- |

(92)

Komissio on saanut asianosaisilta runsaasti huomautuksia normaalin verotuksen periaatteesta ja kiviainesveron tavoitteesta.

5.4   NORMAALISTA VEROTUKSEN PERIAATTEESTA JA KIVIAINESVERON TAVOITTEESTA SAADUT HUOMAUTUKSET

NORMAALISTA VEROTUKSEN PERIAATTEESTA JA KIVIAINESVERON TAVOITTEESTA SAADUT HUOMAUTUKSET

a)   BAA:n huomautukset 15. syyskuuta 2014

BAA:n huomautukset 15. syyskuuta 2014

| (93) | BAA toisti aikaisemmissa huomautuksissa esittämänsä kannan, että kiviainesvero on luonteeltaan epälooginen. Se väittää, ettei kiviaineksista ole mitään selkeää määritelmää, joka voi selittää kiviainesveron soveltamisalan. BAA väittää, että kiviainesverolla verotetaan monia aineksia, jotka eivät kuulu menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä säädetyn määritelmän piiriin, eli aineksia, joita käytetään eri tarkoituksiin kuin rakentamisen massa-aineeksi, tai käyttöön betonissa, katukiveysmateriaaleissa, asfaltissa, viemäröinnin kuivatuskerroksissa tai rakennusten täytemaana. Se väittää, että aallonmurtajien tukikiveä, jota verotetaan, ei käytetä lisäämään massaa rakennustöissä ja että se on paljon isokokoisempaa ja painavampaa kuin kiviainekset, joita käytetään betoniin tai muuhun lueteltuun käyttötarkoitukseen. Lisäksi leikkaamattomasta rakennuskivestä peritään kiviainesvero, vaikka sitä käytetään rakennusten seinien ja perinteisten muurien rakentamiseen (eli peltoja erottavat muurit) pikemminkin kuin johonkin lueteltuun käyttötarkoitukseen. BAA toteaa, ettei voida väittää, että nämä materiaalit ovat ”kiviainesta” ja etteivät kattoliuske, leikattu rakennuskivi tai tiilenvalmistukeen käytetty savi ole ”kiviainesta”. Kaikki materiaalit ovat maaperästä saatua kiviainesta, mutta niitä käytetään eri tarkoituksiin ja niitä ei voida vaihtaa keskenään. Lisäksi väitetään, ettei ole ympäristöllistä perustetta nimetä joitakin näistä materiaaleista kiviaineksiksi ja joitain muita ei. |
| --- | --- |

(93)

BAA toisti aikaisemmissa huomautuksissa esittämänsä kannan, että kiviainesvero on luonteeltaan epälooginen. Se väittää, ettei kiviaineksista ole mitään selkeää määritelmää, joka voi selittää kiviainesveron soveltamisalan. BAA väittää, että kiviainesverolla verotetaan monia aineksia, jotka eivät kuulu menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä säädetyn määritelmän piiriin, eli aineksia, joita käytetään eri tarkoituksiin kuin rakentamisen massa-aineeksi, tai käyttöön betonissa, katukiveysmateriaaleissa, asfaltissa, viemäröinnin kuivatuskerroksissa tai rakennusten täytemaana. Se väittää, että aallonmurtajien tukikiveä, jota verotetaan, ei käytetä lisäämään massaa rakennustöissä ja että se on paljon isokokoisempaa ja painavampaa kuin kiviainekset, joita käytetään betoniin tai muuhun lueteltuun käyttötarkoitukseen. Lisäksi leikkaamattomasta rakennuskivestä peritään kiviainesvero, vaikka sitä käytetään rakennusten seinien ja perinteisten muurien rakentamiseen (eli peltoja erottavat muurit) pikemminkin kuin johonkin lueteltuun käyttötarkoitukseen. BAA toteaa, ettei voida väittää, että nämä materiaalit ovat ”kiviainesta” ja etteivät kattoliuske, leikattu rakennuskivi tai tiilenvalmistukeen käytetty savi ole ”kiviainesta”. Kaikki materiaalit ovat maaperästä saatua kiviainesta, mutta niitä käytetään eri tarkoituksiin ja niitä ei voida vaihtaa keskenään. Lisäksi väitetään, ettei ole ympäristöllistä perustetta nimetä joitakin näistä materiaaleista kiviaineksiksi ja joitain muita ei.

| (94) | BAA pitää ongelmallisena sitä, että vapautukset perustuvat aineksen geologisiin ominaisuuksiin, koska saven, savikiven ja liuskekiven geologiset käsitteet kattavat hyvin laajan geologisen valikoiman kiviä, joita saadaan louhoksista ja joita ei voida käyttää kattotiilien tai keraamisten tuotteiden valmistukseen. Tämä materiaali on kuitenkin geologisesta näkökulmasta edelleen verosta vapautettua savea, savikiveä ja liuskekiveä. BAA esittää joitakin geologian asiantuntijan Rachel Hardien lausuntoja, jotka koskevat huonoa geologisten termien valintaa kivien erottelemiseksi. Lisäksi se, että verosta vapautetaan aineksia, jotka koostuvat pääasiassa tietyistä geologisista ryhmistä, lisäävät ongelmia. BAA on toimittanut tästä British Geological Societyn vuonna 2003 valmisteleman raportin, jolla oli tarkoitus auttaa Yhdistyneen kuningaskunnan verolaitosten virkamiehiä soveltamaan liuskekiveä, savikiveä ja savea koskevia vapautuksia geologisesti oikealla tavalla, jäljempänä ’raportti’. Raportin tarkoituksena on avustaa Yhdistyneen kuningaskunnan veroviranomaisia määrittämään savikivi, liuskekivi ja savi niiden ominaisuuksien ja geologisen alkuperän perusteella. Siinä otaksutaan kuitenkin, että näiden käsitteiden alkuperäinen valinta lakiin perustuu niiden käyttöön taloudellisina mineraalihyödykkeinä geologisten kokonaisuuksien sijaan. Sen mukaan savea, savikiveä, lietekiveä ja liuskekiveä esiintyy laajalti Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ja savikiveä esiintyy usein hiekkakiven välissä kerroksittain. |
| --- | --- |

(94)

BAA pitää ongelmallisena sitä, että vapautukset perustuvat aineksen geologisiin ominaisuuksiin, koska saven, savikiven ja liuskekiven geologiset käsitteet kattavat hyvin laajan geologisen valikoiman kiviä, joita saadaan louhoksista ja joita ei voida käyttää kattotiilien tai keraamisten tuotteiden valmistukseen. Tämä materiaali on kuitenkin geologisesta näkökulmasta edelleen verosta vapautettua savea, savikiveä ja liuskekiveä. BAA esittää joitakin geologian asiantuntijan Rachel Hardien lausuntoja, jotka koskevat huonoa geologisten termien valintaa kivien erottelemiseksi. Lisäksi se, että verosta vapautetaan aineksia, jotka koostuvat pääasiassa tietyistä geologisista ryhmistä, lisäävät ongelmia. BAA on toimittanut tästä British Geological Societyn vuonna 2003 valmisteleman raportin, jolla oli tarkoitus auttaa Yhdistyneen kuningaskunnan verolaitosten virkamiehiä soveltamaan liuskekiveä, savikiveä ja savea koskevia vapautuksia geologisesti oikealla tavalla, jäljempänä ’raportti’. Raportin tarkoituksena on avustaa Yhdistyneen kuningaskunnan veroviranomaisia määrittämään savikivi, liuskekivi ja savi niiden ominaisuuksien ja geologisen alkuperän perusteella. Siinä otaksutaan kuitenkin, että näiden käsitteiden alkuperäinen valinta lakiin perustuu niiden käyttöön taloudellisina mineraalihyödykkeinä geologisten kokonaisuuksien sijaan. Sen mukaan savea, savikiveä, lietekiveä ja liuskekiveä esiintyy laajalti Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ja savikiveä esiintyy usein hiekkakiven välissä kerroksittain.

| (95) | BAA väittää, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset pitävät savikiveä ja lietekiveä synonyymeinä ja että tästä syystä koko kiviluokka on vapautettu verosta. Lisäksi BAA väittää, että raportin määritelmät näistä kolmesta aineksesta ovat hyvin rajoittavia ja että muitakin aineksia olisi voitu luokitella savikiveksi, liuskekiveksi tai saveksi. Esimerkiksi liuskekivi, jolla on tarvittava liuskeinen lohkeamistapa kattotiilin valmistamiseen, on melko harvinainen, ja kiviä, joiden lohkeavuus on heikko ja jotka eivät sovi lohkottavaksi, voi esiintyä enemmän, mutta ne luokitellaan silti liuskekiveksi. BAA väittää lisäksi osittain raporttia lainaten, että liuskekiveä louhitaan myös hyödynnettäväksi sisustuksessa ja rakentamisessa, esim. mittakivi, muurikivi, päällystekivi, kynnykset, takat, pöytälevyt sekä kodin ja puutarhan koristeet, missä käytössä liuskeinen lohkeamistapa on vähemmän tärkeä kuin leikkaus ja kiillotus. BAA esittää esimerkkinä liuskekivilouhoksen, joka tuottaa kattoliuskeesta eroavia liuskekiviä ja väittää, että tämän suhteen on epäselvää, pitäisikö ainesta luokitella ollenkaan liuskekiveksi. |
| --- | --- |

(95)

BAA väittää, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset pitävät savikiveä ja lietekiveä synonyymeinä ja että tästä syystä koko kiviluokka on vapautettu verosta. Lisäksi BAA väittää, että raportin määritelmät näistä kolmesta aineksesta ovat hyvin rajoittavia ja että muitakin aineksia olisi voitu luokitella savikiveksi, liuskekiveksi tai saveksi. Esimerkiksi liuskekivi, jolla on tarvittava liuskeinen lohkeamistapa kattotiilin valmistamiseen, on melko harvinainen, ja kiviä, joiden lohkeavuus on heikko ja jotka eivät sovi lohkottavaksi, voi esiintyä enemmän, mutta ne luokitellaan silti liuskekiveksi. BAA väittää lisäksi osittain raporttia lainaten, että liuskekiveä louhitaan myös hyödynnettäväksi sisustuksessa ja rakentamisessa, esim. mittakivi, muurikivi, päällystekivi, kynnykset, takat, pöytälevyt sekä kodin ja puutarhan koristeet, missä käytössä liuskeinen lohkeamistapa on vähemmän tärkeä kuin leikkaus ja kiillotus. BAA esittää esimerkkinä liuskekivilouhoksen, joka tuottaa kattoliuskeesta eroavia liuskekiviä ja väittää, että tämän suhteen on epäselvää, pitäisikö ainesta luokitella ollenkaan liuskekiveksi.

| (96) | BAA toteaa, että sen kokemuksen mukaan tavallisesti pyydetään asiantuntijageologin lausunto, jossa selvitetään, mitä kiviainesverossa tarkoitettua kiveä louhoksessa esiintyy ja onko tämän louhinta vapautettu verosta. |
| --- | --- |

(96)

BAA toteaa, että sen kokemuksen mukaan tavallisesti pyydetään asiantuntijageologin lausunto, jossa selvitetään, mitä kiviainesverossa tarkoitettua kiveä louhoksessa esiintyy ja onko tämän louhinta vapautettu verosta.

| (97) | BAA väittää, että vaikka sillä ei ole tietoa liuskekiven ja savikiven jätekasojen kehityksestä kiviainesveron käyttöönoton jälkeen, verotettavien kiviainesten sivutuotteiden jätekasat ovat lisääntyneet. BAA esittää kolme esimerkkiä louhoksista, joissa on kertynyt sivutuotteiden jätekasoja. Yhden louhoksen oli lähetettävä jätteeksi yli miljoona tonnia sivutuotteita ja toisen piti investoida 2 miljoonaa Englannin puntaa uuteen laitokseen, jotta sen sivutuotetta voitaisiin käsitellä myyntikuntoon. |
| --- | --- |

(97)

BAA väittää, että vaikka sillä ei ole tietoa liuskekiven ja savikiven jätekasojen kehityksestä kiviainesveron käyttöönoton jälkeen, verotettavien kiviainesten sivutuotteiden jätekasat ovat lisääntyneet. BAA esittää kolme esimerkkiä louhoksista, joissa on kertynyt sivutuotteiden jätekasoja. Yhden louhoksen oli lähetettävä jätteeksi yli miljoona tonnia sivutuotteita ja toisen piti investoida 2 miljoonaa Englannin puntaa uuteen laitokseen, jotta sen sivutuotetta voitaisiin käsitellä myyntikuntoon.

b)   BAA:n huomautukset 17. tammikuuta 2014

BAA:n huomautukset 17. tammikuuta 2014

| (98) | BAA väittää, että kun Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset keskeyttivät kiviainesveron vapautukset, joista komissio esitti epäilyjä menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, nämä viranomaiset ovat tosiasiassa ottaneet käyttöön kaksi uutta verovapautusta, joita sovelletaan keraamisissa rakennustuotteissa käytettävään saveen ja savikiveen sekä tasoitteessa ja kipsilevyssä käytettävään kipsiin. Se väittää, ettei näiden materiaalien voida katsoa olevan ympäristönsuojelullisen ajattelumallin kannalta eri tilanteessa kuin kiviainesveron perusteella verotettu aines. BAA väittää, että nämä ainekset ovat samassa tilanteessa kuin kivi, hiekka tai sora, koska ne on louhittu rakentamistarkoitukseen. Se väittää myös, että nämä uudet verovapautukset ovat valtiontukea ja että komissio ei voi katsoa niiden olevan soveltuvaa tukea, koska asiaankuuluvia edellytyksiä ei täytetä. |
| --- | --- |

(98)

BAA väittää, että kun Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset keskeyttivät kiviainesveron vapautukset, joista komissio esitti epäilyjä menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, nämä viranomaiset ovat tosiasiassa ottaneet käyttöön kaksi uutta verovapautusta, joita sovelletaan keraamisissa rakennustuotteissa käytettävään saveen ja savikiveen sekä tasoitteessa ja kipsilevyssä käytettävään kipsiin. Se väittää, ettei näiden materiaalien voida katsoa olevan ympäristönsuojelullisen ajattelumallin kannalta eri tilanteessa kuin kiviainesveron perusteella verotettu aines. BAA väittää, että nämä ainekset ovat samassa tilanteessa kuin kivi, hiekka tai sora, koska ne on louhittu rakentamistarkoitukseen. Se väittää myös, että nämä uudet verovapautukset ovat valtiontukea ja että komissio ei voi katsoa niiden olevan soveltuvaa tukea, koska asiaankuuluvia edellytyksiä ei täytetä.

| (99) | Sen mukaan keraamisissa rakennustuotteissa käytettävän saven ja savikiven louhintaa voitaisiin vähentää käyttämällä betonirakennustuotteita, joita voidaan tuottaa käyttämällä louhosjätettä/sivutuotetta, joka on usein veronalaista. |
| --- | --- |

(99)

Sen mukaan keraamisissa rakennustuotteissa käytettävän saven ja savikiven louhintaa voitaisiin vähentää käyttämällä betonirakennustuotteita, joita voidaan tuottaa käyttämällä louhosjätettä/sivutuotetta, joka on usein veronalaista.

| (100) | BAA:n mielestä saven kemiallisella muuttumisella ei ole väliä tiilen ja muiden rakentamisessa käytettävien keraamisten tuotteiden valmistuksessa, koska tällä ei ole merkitystä ympäristönäkökohtien kannalta. |
| --- | --- |

(100)

BAA:n mielestä saven kemiallisella muuttumisella ei ole väliä tiilen ja muiden rakentamisessa käytettävien keraamisten tuotteiden valmistuksessa, koska tällä ei ole merkitystä ympäristönäkökohtien kannalta.

c)   Cloburn Quarry Company Ltd:n huomautukset 17. tammikuuta 2014

Cloburn Quarry Company Ltd:n huomautukset 17. tammikuuta 2014

| (101) | Cloburn Quarry toteaa, että se louhii graniittia ja grauvakkaa. Jälkimmäistä käytetään liukumattomiin kiviaineksiin, joiden kiillottuvuusarvo (PSV-arvo) on yli 70. Koska tällaisen materiaalin sivutuotteisiin ei sovelleta verovapautusta, grauvakan aiheuttamat suuret pölymäärät lisääntyvät, mikä aiheuttaa ajan mittaan merkittävän ongelman. |
| --- | --- |

(101)

Cloburn Quarry toteaa, että se louhii graniittia ja grauvakkaa. Jälkimmäistä käytetään liukumattomiin kiviaineksiin, joiden kiillottuvuusarvo (PSV-arvo) on yli 70. Koska tällaisen materiaalin sivutuotteisiin ei sovelleta verovapautusta, grauvakan aiheuttamat suuret pölymäärät lisääntyvät, mikä aiheuttaa ajan mittaan merkittävän ongelman.

| (102) | Cloburn Quarryn mukaan louhoksen myyntimäärät ovat vähentyneet 1,3 miljoonasta tonnista vuosina 2007/2008 0,5 miljoonaan tonniin. Sen mukaan tämä ei johdu niinkään talouden taantumasta vaan kilpailevien louhosten myynnistä, johon sovelletaan verovapautuksia. |
| --- | --- |

(102)

Cloburn Quarryn mukaan louhoksen myyntimäärät ovat vähentyneet 1,3 miljoonasta tonnista vuosina 2007/2008 0,5 miljoonaan tonniin. Sen mukaan tämä ei johdu niinkään talouden taantumasta vaan kilpailevien louhosten myynnistä, johon sovelletaan verovapautuksia.

| (103) | Cloburn Quarry toteaa, että kiviainesvero heikentää louhoksen mahdollisuuksia kilpailla tuotujen kiviainesten kanssa, koska niiden sivutuotteita myydään verottomana jossain muualla, ja ulkoisesti louhosten kanssa, joiden ei tarvitse suorittaa vastaavaa veroa. |
| --- | --- |

(103)

Cloburn Quarry toteaa, että kiviainesvero heikentää louhoksen mahdollisuuksia kilpailla tuotujen kiviainesten kanssa, koska niiden sivutuotteita myydään verottomana jossain muualla, ja ulkoisesti louhosten kanssa, joiden ei tarvitse suorittaa vastaavaa veroa.

| (104) | Cloburn Quarry väittää, että kiviainesvero on johtanut heikkoon markkinatilanteeseen, eli kiviaineksen hinta on alhainen ja verosta vapautetut louhokset voivat kuljettaa ainestaan kauemmas. |
| --- | --- |

(104)

Cloburn Quarry väittää, että kiviainesvero on johtanut heikkoon markkinatilanteeseen, eli kiviaineksen hinta on alhainen ja verosta vapautetut louhokset voivat kuljettaa ainestaan kauemmas.

| (105) | Sen mukaan vuonna 2013 näille louhoksille menetettiin 50 000 tonnia kiviainesten myynnistä. Lisäksi esiintyy erityinen ongelma savikiviesiintymistä, joita käytetään suurilla rakennustyömailla, erityisesti Glasgow'n ja Edinburghin välisellä alueella. Noin miljoona tonnia savikiveä käytettiin tienrakennukseen. Tämä vaikutti kilpailuun, koska muut louhokset eivät voineet myydä vähäarvoisia sivutuotteitaan. Lisäksi louhoksen kirkkaanpunainen kiviaines kilpailee verosta vapautetun luumunpunaisen koristeeksi tarkoitetun liuskekiven kanssa. |
| --- | --- |

(105)

Sen mukaan vuonna 2013 näille louhoksille menetettiin 50 000 tonnia kiviainesten myynnistä. Lisäksi esiintyy erityinen ongelma savikiviesiintymistä, joita käytetään suurilla rakennustyömailla, erityisesti Glasgow'n ja Edinburghin välisellä alueella. Noin miljoona tonnia savikiveä käytettiin tienrakennukseen. Tämä vaikutti kilpailuun, koska muut louhokset eivät voineet myydä vähäarvoisia sivutuotteitaan. Lisäksi louhoksen kirkkaanpunainen kiviaines kilpailee verosta vapautetun luumunpunaisen koristeeksi tarkoitetun liuskekiven kanssa.

| (106) | Louhos väittää, että se on joutunut kilpailun kohteeksi ja menettänyt tarjouskilpailuja louhoksille, joiden se epäilee hyötyvän kiviainesveron vapautuksesta. Louhoksen mukaan yksi sopimus menetettiin louhokselle, joka sai urakkasopimuksen verosta vapautettuun savikiviesiintymään kiviaineksen louhintaa varten. Louhoksen mukaan käytettävissä oli 800 000 tonnia savikiveä, jota olisi voitu myydä eteenpäin pääurakoitsijalle. |
| --- | --- |

(106)

Louhos väittää, että se on joutunut kilpailun kohteeksi ja menettänyt tarjouskilpailuja louhoksille, joiden se epäilee hyötyvän kiviainesveron vapautuksesta. Louhoksen mukaan yksi sopimus menetettiin louhokselle, joka sai urakkasopimuksen verosta vapautettuun savikiviesiintymään kiviaineksen louhintaa varten. Louhoksen mukaan käytettävissä oli 800 000 tonnia savikiveä, jota olisi voitu myydä eteenpäin pääurakoitsijalle.

| (107) | Louhos esitti myös useita yleisiä huomautuksia kiviainesveron ympäristönsuojelutavoitteen puutteesta. |
| --- | --- |

(107)

Louhos esitti myös useita yleisiä huomautuksia kiviainesveron ympäristönsuojelutavoitteen puutteesta.

d)   Blinkbonny Quarryn (Borders) Ltd., jäljempänä ’Blinkbonny Quarry’, huomautukset 8. tammikuuta 2014

Blinkbonny Quarryn (Borders) Ltd., jäljempänä ’Blinkbonny Quarry’, huomautukset 8. tammikuuta 2014

| (108) | Blinkbonny Quarry ilmoittaa, että se on joutunut kilpailemaan toisen louhoksen kanssa, joka mahdollisesti myy valmisbetoniin sisällytettyä verosta vapautettua materiaalia, ja voi siten tarjota alhaisempia hintoja. Se katsoo, että ilman vapautusta kilpailevaa louhosta ei olisi avattu ja se ei olisi pystynyt kilpailemaan markkinoilla. Se väittää lisäksi, että kilpailija voi vapautuksen vuoksi kuljettaa materiaaliaan pidempiä matkoja, mikä aiheuttaa ympäristövahinkoja. |
| --- | --- |

(108)

Blinkbonny Quarry ilmoittaa, että se on joutunut kilpailemaan toisen louhoksen kanssa, joka mahdollisesti myy valmisbetoniin sisällytettyä verosta vapautettua materiaalia, ja voi siten tarjota alhaisempia hintoja. Se katsoo, että ilman vapautusta kilpailevaa louhosta ei olisi avattu ja se ei olisi pystynyt kilpailemaan markkinoilla. Se väittää lisäksi, että kilpailija voi vapautuksen vuoksi kuljettaa materiaaliaan pidempiä matkoja, mikä aiheuttaa ympäristövahinkoja.

| (109) | Blinkbonny Quarry esitti lisäksi useita huomautuksia vastauksena menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen. Se väittää, että toimenpide suosii vapautuksesta hyötyviä toimijoita, koska ne voivat myydä tuotteitaan avoimilla markkinoilla ilman samoja kustannuksia kuin niillä, jotka eivät hyödy tästä edusta. |
| --- | --- |

(109)

Blinkbonny Quarry esitti lisäksi useita huomautuksia vastauksena menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen. Se väittää, että toimenpide suosii vapautuksesta hyötyviä toimijoita, koska ne voivat myydä tuotteitaan avoimilla markkinoilla ilman samoja kustannuksia kuin niillä, jotka eivät hyödy tästä edusta.

| (110) | Blinkbonny Quarry katsoo, että kiviainesvero on epäonnistunut ympäristönsuojelun tavoitteen suhteen, koska sen vuoksi on valmistettu halvempaa materiaalia, jota kuljetetaan pidemmälle, ja koska sillä edistetään verosta vapautetun kiviaineksen louhintaa sellaisten halvempien materiaalien tuottamiseksi, jotka eivät ole sivutuotteita tai jätettä. Lisäksi se väittää, että verosta vapautettu savikivi ja liuskekivi myydään kiviaineksina rakennustarkoituksiin ja verovapautuksen vuoksi savikiveä ja liuskekiveä louhitaan enemmän kiviaineskäyttöön. |
| --- | --- |

(110)

Blinkbonny Quarry katsoo, että kiviainesvero on epäonnistunut ympäristönsuojelun tavoitteen suhteen, koska sen vuoksi on valmistettu halvempaa materiaalia, jota kuljetetaan pidemmälle, ja koska sillä edistetään verosta vapautetun kiviaineksen louhintaa sellaisten halvempien materiaalien tuottamiseksi, jotka eivät ole sivutuotteita tai jätettä. Lisäksi se väittää, että verosta vapautettu savikivi ja liuskekivi myydään kiviaineksina rakennustarkoituksiin ja verovapautuksen vuoksi savikiveä ja liuskekiveä louhitaan enemmän kiviaineskäyttöön.

e)   Kinegar Quarries Ltd:n, jäljempänä ’Kinegar Quarries’, huomautukset 15. tammikuuta 2014

Kinegar Quarries Ltd:n, jäljempänä ’Kinegar Quarries’, huomautukset 15. tammikuuta 2014

| (111) | Kinegar Quarries väittää, että kaikki louhokset tuottavat heikompilaatuista kiviainesta. Sen mukaan sillä ei ole merkitystä, onko tuote kansainvälisesti vientikelpoista liuskekiveä tai jokapäiväistä kiviainesta, jota käytetään 15 mailin säteellä louhoksesta. Kinegar Quarries väittää, että kiviainekset ovat toissijaisia tuotteita, niitä voidaan käyttää eri tavoin ja ne ovat aina olleet edullisia. Se katsoo lisäksi, että kiviainesten hinta on edullinen, koska ne ovat korkeampiluokkaisen tuotteen sivutuote ja ne hinnoitellaan kysynnän ja tarjonnan perusteella varaston tasapainon ylläpitämiseksi. Se väittää kuitenkin, että ennen kuin kiviainesvero otettiin käyttöön, kiviaineksesta saatiin aina joitain tuloja. Tästä syystä sivutuotteena saatavan kiviaineksien oli kilpailtava verovapautuksesta hyötyvän kiviaineksen kanssa, mikä ei ollut joissain tapauksissa mahdollista. Sivutuotteena saatavien kiviaineksien tuotanto ei ole kuitenkaan vähentynyt, koska laadukkaammalle tuotteelle on kysyntää. Niitä ei voida vaan myydä samassa määrin. Siksi tämä johtaa sivutuotteena saatavien kiviaineksien varastojen lisääntymiseen. Lisäksi Kinegar Quarries väittää, että ympäristöhyödyt jäävät saamatta kiviainesten lisääntyneen kuljetuksen vuoksi. |
| --- | --- |

(111)

Kinegar Quarries väittää, että kaikki louhokset tuottavat heikompilaatuista kiviainesta. Sen mukaan sillä ei ole merkitystä, onko tuote kansainvälisesti vientikelpoista liuskekiveä tai jokapäiväistä kiviainesta, jota käytetään 15 mailin säteellä louhoksesta. Kinegar Quarries väittää, että kiviainekset ovat toissijaisia tuotteita, niitä voidaan käyttää eri tavoin ja ne ovat aina olleet edullisia. Se katsoo lisäksi, että kiviainesten hinta on edullinen, koska ne ovat korkeampiluokkaisen tuotteen sivutuote ja ne hinnoitellaan kysynnän ja tarjonnan perusteella varaston tasapainon ylläpitämiseksi. Se väittää kuitenkin, että ennen kuin kiviainesvero otettiin käyttöön, kiviaineksesta saatiin aina joitain tuloja. Tästä syystä sivutuotteena saatavan kiviaineksien oli kilpailtava verovapautuksesta hyötyvän kiviaineksen kanssa, mikä ei ollut joissain tapauksissa mahdollista. Sivutuotteena saatavien kiviaineksien tuotanto ei ole kuitenkaan vähentynyt, koska laadukkaammalle tuotteelle on kysyntää. Niitä ei voida vaan myydä samassa määrin. Siksi tämä johtaa sivutuotteena saatavien kiviaineksien varastojen lisääntymiseen. Lisäksi Kinegar Quarries väittää, että ympäristöhyödyt jäävät saamatta kiviainesten lisääntyneen kuljetuksen vuoksi.

| (112) | Se väittää, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset olivat pyrkineet varmistamaan, että muut kuin kiviaineksen tuottajat voivat myydä sivutuotteitaan verosta vapautettuna kiviaineksena ja minimoida sivutuotteiden varastojaan. Se katsoo, että tämä tavoite on saavutettu myöntämällä vapautuksia muille kuin kiviaineksen tuottajille (ja yhä useammille kiviaineksen tuottajille) tuotteista, joita pitäisi itse asiassa kutsua kiviaineksiksi, koska niitä myydään samaan tarkoitukseen kuin kiviaineksen tuottajan materiaalia. Sivutuotteiden varastot ovat kuitenkin siirtyneet muilta kuin kiviaineksen tuottajilta kiviaineksen tuottajille ja ne maksavat veron. |
| --- | --- |

(112)

Se väittää, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset olivat pyrkineet varmistamaan, että muut kuin kiviaineksen tuottajat voivat myydä sivutuotteitaan verosta vapautettuna kiviaineksena ja minimoida sivutuotteiden varastojaan. Se katsoo, että tämä tavoite on saavutettu myöntämällä vapautuksia muille kuin kiviaineksen tuottajille (ja yhä useammille kiviaineksen tuottajille) tuotteista, joita pitäisi itse asiassa kutsua kiviaineksiksi, koska niitä myydään samaan tarkoitukseen kuin kiviaineksen tuottajan materiaalia. Sivutuotteiden varastot ovat kuitenkin siirtyneet muilta kuin kiviaineksen tuottajilta kiviaineksen tuottajille ja ne maksavat veron.

| (113) | Kinegar Quarries mainitsee, että kiviainesveron käyttöönoton jälkeen sen sivutuotteena saamien kiviainesten myynti laski vuoden 2007 ja 2013 välillä yli 50 000 tonnista 9 000 tonniin, ja tätä ei voida pitää kokonaan talouden taantuman syynä. Se väittää, ettei se pysty enää kilpailemaan verosta vapautettujen kiviainesten kanssa, koska sen tarjoukset ovat 1,5–2 Englannin puntaa korkeammat kuin kilpailijoidensa. |
| --- | --- |

(113)

Kinegar Quarries mainitsee, että kiviainesveron käyttöönoton jälkeen sen sivutuotteena saamien kiviainesten myynti laski vuoden 2007 ja 2013 välillä yli 50 000 tonnista 9 000 tonniin, ja tätä ei voida pitää kokonaan talouden taantuman syynä. Se väittää, ettei se pysty enää kilpailemaan verosta vapautettujen kiviainesten kanssa, koska sen tarjoukset ovat 1,5–2 Englannin puntaa korkeammat kuin kilpailijoidensa.

f)   Torrington Stone Ltd:n (Beam Quarry & Vyse Quarry), jäljempänä ’Torrington Stone’, huomautukset 17. tammikuuta 2014

Torrington Stone Ltd:n (Beam Quarry & Vyse Quarry), jäljempänä ’Torrington Stone’, huomautukset 17. tammikuuta 2014

| (114) | Torrington Stone väittää, että jos sen kaksi louhosta eivät olisi samassa omistuksessa, ne eivät olisi tällä hetkellä kannattavia kiviainesveron käyttöönoton vuoksi. Se väittää, että asiakkaat tekevät ostopäätöksen materiaalin kuvauksen, kuten laatu ja koko, eivätkä niiden geologisten näkökohtien perusteella. Asiakkaat eivät tiedä, verotetaanko ainesta. |
| --- | --- |

(114)

Torrington Stone väittää, että jos sen kaksi louhosta eivät olisi samassa omistuksessa, ne eivät olisi tällä hetkellä kannattavia kiviainesveron käyttöönoton vuoksi. Se väittää, että asiakkaat tekevät ostopäätöksen materiaalin kuvauksen, kuten laatu ja koko, eivätkä niiden geologisten näkökohtien perusteella. Asiakkaat eivät tiedä, verotetaanko ainesta.

| (115) | Yksi louhoksista tuottaa pääasiassa savikiveä lietekiven sivutuotteiden kanssa ja toinen tuottaa ensisijaisesti hiekkakiveä ja savikivijätettä. Kaikkia myydään kiviaineksena. Lietekiven sivutuotetta ei voida myydä voitolla ja se viedään siksi kaatopaikalle. |
| --- | --- |

(115)

Yksi louhoksista tuottaa pääasiassa savikiveä lietekiven sivutuotteiden kanssa ja toinen tuottaa ensisijaisesti hiekkakiveä ja savikivijätettä. Kaikkia myydään kiviaineksena. Lietekiven sivutuotetta ei voida myydä voitolla ja se viedään siksi kaatopaikalle.

g)   Mineral Products Association Ltd:n, jäljempänä ’Mineral Products Association’, huomautukset 2. tammikuuta 2014

Mineral Products Association Ltd:n, jäljempänä ’Mineral Products Association’, huomautukset 2. tammikuuta 2014

| (116) | Mineral Products Association esittää, että joidenkin toimijoiden mahdollisuus louhia verosta vapautettuja materiaaleja, kuten savikiveä ja liuskekiveä kiviainesten markkinoille, on vastoin kiviainesveron suunnittelun alkuperäisiä periaatteita. Se katsoo, että kiviaineskäyttöön louhitusta aineksesta olisi kannettava kiviainesvero ja että vapautusten olisi rajoituttava aineksien käyttöön muuna kuin kiviaineksena. |
| --- | --- |

(116)

Mineral Products Association esittää, että joidenkin toimijoiden mahdollisuus louhia verosta vapautettuja materiaaleja, kuten savikiveä ja liuskekiveä kiviainesten markkinoille, on vastoin kiviainesveron suunnittelun alkuperäisiä periaatteita. Se katsoo, että kiviaineskäyttöön louhitusta aineksesta olisi kannettava kiviainesvero ja että vapautusten olisi rajoituttava aineksien käyttöön muuna kuin kiviaineksena.

| (117) | Se väittää, että ainekset, jotka syntyvät yksittäisissä palamisprosesseissa tai metallin sulatuksessa ja jalostuksessa, ovat näiden prosessien aitoja sivutuotteita, ja ne olisi vapautettava verosta, koska ne täyttävät kiviainesveron taustalla olevan tavoitteen kannustaa kierrätetyn materiaalin käyttöä ja resurssitehokkuutta. Vertailun vuoksi savikiven, liuskekiven ja muiden aineksien vapautukset johtavat paikallisten markkinoiden vääristymiseen, koska verotettavat ainekset korvataan verottomilla. |
| --- | --- |

(117)

Se väittää, että ainekset, jotka syntyvät yksittäisissä palamisprosesseissa tai metallin sulatuksessa ja jalostuksessa, ovat näiden prosessien aitoja sivutuotteita, ja ne olisi vapautettava verosta, koska ne täyttävät kiviainesveron taustalla olevan tavoitteen kannustaa kierrätetyn materiaalin käyttöä ja resurssitehokkuutta. Vertailun vuoksi savikiven, liuskekiven ja muiden aineksien vapautukset johtavat paikallisten markkinoiden vääristymiseen, koska verotettavat ainekset korvataan verottomilla.

h)   BAA:n huomautukset 10. tammikuuta 2014

BAA:n huomautukset 10. tammikuuta 2014

| (118) | BAA väittää, että kiviainesveron ympäristötavoitteena on siirtää kysyntää jäte- ja sivutuotemateriaalin hyväksi, toisin kuin aiheuttamisperiaatteen toteutuksessa, kuten komission katsotaan toteavan menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. Tämä ehdotettu ensisijainen tavoite, aiheuttamisperiaate (jos se on itse asiassa sovellettavissa), merkitsisi valikoivaa lähestymistapaa aineksiin (kiviaineksien alaan, mutta ei muuhun mineraalin louhintatoimintaan), mikä väistämättä johtaa valtiontukeen. Kiviainesveron ympäristötavoitteella pyritään pikemminkin edistämään kiviaineksia, jotka ovat tiettyjen menettelyjen jäteainesten sivutuotteita tai kierrätettyjä kiviaineksia, mikä vähentää louhittujen ainesten käyttöä (kysynnän siirtymistä koskeva ajattelutapa). |
| --- | --- |

(118)

BAA väittää, että kiviainesveron ympäristötavoitteena on siirtää kysyntää jäte- ja sivutuotemateriaalin hyväksi, toisin kuin aiheuttamisperiaatteen toteutuksessa, kuten komission katsotaan toteavan menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. Tämä ehdotettu ensisijainen tavoite, aiheuttamisperiaate (jos se on itse asiassa sovellettavissa), merkitsisi valikoivaa lähestymistapaa aineksiin (kiviaineksien alaan, mutta ei muuhun mineraalin louhintatoimintaan), mikä väistämättä johtaa valtiontukeen. Kiviainesveron ympäristötavoitteella pyritään pikemminkin edistämään kiviaineksia, jotka ovat tiettyjen menettelyjen jäteainesten sivutuotteita tai kierrätettyjä kiviaineksia, mikä vähentää louhittujen ainesten käyttöä (kysynnän siirtymistä koskeva ajattelutapa).

| (119) | BAA väittää, että veroon liittyvän kysynnän siirtymistä koskevan ajattelutavan vaikutus merkitsisi käytännössä, että kiviainesvero rajoittuisi rakentamisen massa-aineena käytettyyn kiveen, hiekkaan tai soraan, ja tämän tavoitteen huomioon ottaen ainoastaan louhittujen mineraalien korvaamiseen soveltuvat sivutuotteet tai jätteet pitäisi vapauttaa verosta. BAA toteaa kuitenkin, ettei tämä rajoitus ole kiviainesveron ohjaava periaate, koska sen perusteella voidaan verottaa aineksia, joita ei voida korvata. |
| --- | --- |

(119)

BAA väittää, että veroon liittyvän kysynnän siirtymistä koskevan ajattelutavan vaikutus merkitsisi käytännössä, että kiviainesvero rajoittuisi rakentamisen massa-aineena käytettyyn kiveen, hiekkaan tai soraan, ja tämän tavoitteen huomioon ottaen ainoastaan louhittujen mineraalien korvaamiseen soveltuvat sivutuotteet tai jätteet pitäisi vapauttaa verosta. BAA toteaa kuitenkin, ettei tämä rajoitus ole kiviainesveron ohjaava periaate, koska sen perusteella voidaan verottaa aineksia, joita ei voida korvata.

| (120) | BAA katsoo, että vaikka tutkittavana olevat verovapautukset poistetaan, kiviainesveron soveltamisala ei olisi johdonmukainen sen ympäristönsuojelua koskevan ajattelutavan, eli kysynnän siirtymistä koskevan ajattelutavan kanssa. BAA:n mukaan sivutuotteita/jätemateriaaleja koskevien verovapautusten poistaminen aiheuttaisi sen, että kiviainesvero olisi vähemmän ympäristötavoitteensa mukainen. Sen sijaan se väittää, että kiviaineskäyttöön louhittavien ainesten, kuten liuskekivi ja savikivi, vapautusten poistaminen olisi sopusoinnussa veron ympäristötavoitteen kanssa. |
| --- | --- |

(120)

BAA katsoo, että vaikka tutkittavana olevat verovapautukset poistetaan, kiviainesveron soveltamisala ei olisi johdonmukainen sen ympäristönsuojelua koskevan ajattelutavan, eli kysynnän siirtymistä koskevan ajattelutavan kanssa. BAA:n mukaan sivutuotteita/jätemateriaaleja koskevien verovapautusten poistaminen aiheuttaisi sen, että kiviainesvero olisi vähemmän ympäristötavoitteensa mukainen. Sen sijaan se väittää, että kiviaineskäyttöön louhittavien ainesten, kuten liuskekivi ja savikivi, vapautusten poistaminen olisi sopusoinnussa veron ympäristötavoitteen kanssa.

| (121) | BAA katsoo, että se, että kiviainesveron soveltamisala ei vastaa ”kysynnän siirtymiseen” liittyvää ympäristötavoitetta, tukee se, että kalkin tai leikatun rakennuskiven sivutuotetta/jätettä sekä rautatieratojen sorapäällysteen ja kiven, jonka PSV-arvo on korkea, kaltaisia aineksia, joille ei ole korviketta, verotetaan. |
| --- | --- |

(121)

BAA katsoo, että se, että kiviainesveron soveltamisala ei vastaa ”kysynnän siirtymiseen” liittyvää ympäristötavoitetta, tukee se, että kalkin tai leikatun rakennuskiven sivutuotetta/jätettä sekä rautatieratojen sorapäällysteen ja kiven, jonka PSV-arvo on korkea, kaltaisia aineksia, joille ei ole korviketta, verotetaan.

| (122) | BAA katsoo, että kiviainesveron soveltamisala on liian kaukana sen ympäristönsuojelullisesta ajattelutavasta. Tämä aiheutuu siitä, että joitain aineksia, jota ei veroteta, voitaisiin korvata sivutuotteella tai jätteellä. Se antaa esimerkiksi tiileen käytetyn saven tai laattoihin käytetyn kaoliinisaven. |
| --- | --- |

(122)

BAA katsoo, että kiviainesveron soveltamisala on liian kaukana sen ympäristönsuojelullisesta ajattelutavasta. Tämä aiheutuu siitä, että joitain aineksia, jota ei veroteta, voitaisiin korvata sivutuotteella tai jätteellä. Se antaa esimerkiksi tiileen käytetyn saven tai laattoihin käytetyn kaoliinisaven.

i)   BAA:n huomautukset 17. tammikuuta 2014

BAA:n huomautukset 17. tammikuuta 2014

| (123) | BAA toimitti Cornwallin rakennuskiviä ja liuskekiviä koskevan oppaan vuodelta 2007 ja huomautti, että kyseisessä julkaisussa monet graniitti- ja liuskekivilouhokset mainostavat tuottavansa samantapaisia tuotteita ja rakennuskiveä. BAA väittää oppaan osoittavan, että kiviainesveroa koskevat vapautukset eivät ole sen ajattelutavan mukaisia, eli kiviaineskäyttöön louhittujen materiaalien kysynnän siirtyminen jätteisiin, joita voidaan käyttää kiviaineksena. |
| --- | --- |

(123)

BAA toimitti Cornwallin rakennuskiviä ja liuskekiviä koskevan oppaan vuodelta 2007 ja huomautti, että kyseisessä julkaisussa monet graniitti- ja liuskekivilouhokset mainostavat tuottavansa samantapaisia tuotteita ja rakennuskiveä. BAA väittää oppaan osoittavan, että kiviainesveroa koskevat vapautukset eivät ole sen ajattelutavan mukaisia, eli kiviaineskäyttöön louhittujen materiaalien kysynnän siirtyminen jätteisiin, joita voidaan käyttää kiviaineksena.

| (124) | BAA väittää, että on näyttöä siitä, että mahdollisuus soveltaa vapautuksia sivutuotteisiin/kaoliinilouhosten jätteisiin on kannustanut louhimaan tarvittavaa enemmän aineksia, ja tarkoitus on pelkästään hyötyä sivutuotteisiin, kuten laadukkaaseen graniittiin, liittyvistä verovapautuksista (42). Se väittää, että on myös näyttöä siitä, että jotkut kaoliinilouhosten toimijat keskittyvät alkuperäisen kaoliiniaineksen sijasta pikemminkin tällaisten sivutuotteiden louhintaan (43). BAA viittaa eräältä louhoksen toimijalta saamaansa sähköpostiviestiin (44), jonka mukaan kiviainesveron käyttöönoton jälkeen sillä on ollut vaikeuksia kilpailla kaoliinilouhosten kiviainesten kanssa, koska niiden tuottama kiviaines on edullisempaa ja se on vallannut markkinat. Sähköpostiviestin mukaan kaoliinilouhosten myymä kiviaines on korkealaatuista kiveä eikä se ole sivutuote. Kyseisen louhoksen toimijan tuotanto on puolittunut ja se ei ole saanut voittoa yli yhdeksään vuoteen. Sen jäteainesta ei voi myydä. |
| --- | --- |

(124)

BAA väittää, että on näyttöä siitä, että mahdollisuus soveltaa vapautuksia sivutuotteisiin/kaoliinilouhosten jätteisiin on kannustanut louhimaan tarvittavaa enemmän aineksia, ja tarkoitus on pelkästään hyötyä sivutuotteisiin, kuten laadukkaaseen graniittiin, liittyvistä verovapautuksista (42). Se väittää, että on myös näyttöä siitä, että jotkut kaoliinilouhosten toimijat keskittyvät alkuperäisen kaoliiniaineksen sijasta pikemminkin tällaisten sivutuotteiden louhintaan (43). BAA viittaa eräältä louhoksen toimijalta saamaansa sähköpostiviestiin (44), jonka mukaan kiviainesveron käyttöönoton jälkeen sillä on ollut vaikeuksia kilpailla kaoliinilouhosten kiviainesten kanssa, koska niiden tuottama kiviaines on edullisempaa ja se on vallannut markkinat. Sähköpostiviestin mukaan kaoliinilouhosten myymä kiviaines on korkealaatuista kiveä eikä se ole sivutuote. Kyseisen louhoksen toimijan tuotanto on puolittunut ja se ei ole saanut voittoa yli yhdeksään vuoteen. Sen jäteainesta ei voi myydä.

42

43

44

| (125) | BAA väittää, että tapa, jolla kiviainesveroa sovelletaan kalkinlouhinnan yhteydessä, on ongelmallinen. Kalkin louhintaa ei veroteta, toisin kuin sen jätteitä tai sivutuotteita. Lisäksi kiviainesveroa sovelletaan tiettyjen louhosten hienoaineksiin, sivutuotteisiin tai jätteisiin, joita voidaan käyttää valmistamaan sementtirakennusharkkoja, joita voitaisiin käyttää korvaamaan tiilen valmistusta verosta vapautetusta savesta. |
| --- | --- |

(125)

BAA väittää, että tapa, jolla kiviainesveroa sovelletaan kalkinlouhinnan yhteydessä, on ongelmallinen. Kalkin louhintaa ei veroteta, toisin kuin sen jätteitä tai sivutuotteita. Lisäksi kiviainesveroa sovelletaan tiettyjen louhosten hienoaineksiin, sivutuotteisiin tai jätteisiin, joita voidaan käyttää valmistamaan sementtirakennusharkkoja, joita voitaisiin käyttää korvaamaan tiilen valmistusta verosta vapautetusta savesta.

j)   Quarry Products Association Northern Ireland Limitedin, jäljempänä ’QPANI’, huomautukset 8. tammikuuta 2014

Quarry Products Association Northern Ireland Limitedin, jäljempänä ’QPANI’, huomautukset 8. tammikuuta 2014

| (126) | QPANI väittää, että se osuus on noin 95 prosenttia louhostuotteita rakennusteollisuudelle tarjoavista yrityksistä Pohjois-Irlannissa. Se katsoo, että kiviainesvero suunniteltiin virheellisesti alusta alkaen, koska aineksia olisi pitänyt verottaa niiden käytön eikä geologisten ominaisuuksien perusteella. |
| --- | --- |

(126)

QPANI väittää, että se osuus on noin 95 prosenttia louhostuotteita rakennusteollisuudelle tarjoavista yrityksistä Pohjois-Irlannissa. Se katsoo, että kiviainesvero suunniteltiin virheellisesti alusta alkaen, koska aineksia olisi pitänyt verottaa niiden käytön eikä geologisten ominaisuuksien perusteella.

| (127) | Sen mielestä savikiveä ja liuskekiveä ei pitäisi vapauttaa kiviainesverosta, jos niitä käytetään kiviaineksina. Liuskekiveä ja savikiveä käytetään kiviaineksina Yhdistyneen kuningaskunnan rakennusmarkkinoilla, ja niillä voi olla huomattavia paikallisia markkinavaikutuksia, kun niitä toimitetaan kiviainesten markkinoille. Tämä koskee erityisesti Pohjois-Irlantia. Vaikka liuske- ja savikiven tarjonnassa kiviaineskäyttöön voi olla kyse aineksista, jotka ovat itse asiassa muun kuin kiviaineksien louhinnan sivutuotteita (esim. liuskekiven louhinta kattoliuskeeksi), näitä aineksia louhitaan pääasiassa kiviainesten markkinoille. |
| --- | --- |

(127)

Sen mielestä savikiveä ja liuskekiveä ei pitäisi vapauttaa kiviainesverosta, jos niitä käytetään kiviaineksina. Liuskekiveä ja savikiveä käytetään kiviaineksina Yhdistyneen kuningaskunnan rakennusmarkkinoilla, ja niillä voi olla huomattavia paikallisia markkinavaikutuksia, kun niitä toimitetaan kiviainesten markkinoille. Tämä koskee erityisesti Pohjois-Irlantia. Vaikka liuske- ja savikiven tarjonnassa kiviaineskäyttöön voi olla kyse aineksista, jotka ovat itse asiassa muun kuin kiviaineksien louhinnan sivutuotteita (esim. liuskekiven louhinta kattoliuskeeksi), näitä aineksia louhitaan pääasiassa kiviainesten markkinoille.

| (128) | QPANI kyseenalaistaa myös verosta vapautetut ainekset, jotka koostuvat ”pääasiassa” hiilestä, ruskohiilestä, liuskekivestä tai savikivestä. QPANI:n mukaan olisi yksinkertaisempaa ja johdonmukaisempaa, jos tehtäisiin yksinkertainen ero kiviaineksina käytettävien materiaalien ja muiden kuin kiviaineksina käytettävien materiaalien välillä. Kiviaineksina käytettäviin materiaaleihin olisi sovellettava kiviainesveroa ja muut olisi jätettävä sen ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(128)

QPANI kyseenalaistaa myös verosta vapautetut ainekset, jotka koostuvat ”pääasiassa” hiilestä, ruskohiilestä, liuskekivestä tai savikivestä. QPANI:n mukaan olisi yksinkertaisempaa ja johdonmukaisempaa, jos tehtäisiin yksinkertainen ero kiviaineksina käytettävien materiaalien ja muiden kuin kiviaineksina käytettävien materiaalien välillä. Kiviaineksina käytettäviin materiaaleihin olisi sovellettava kiviainesveroa ja muut olisi jätettävä sen ulkopuolelle.

| (129) | QPANI väittää, että kiviainesvero on johtanut ympäristövahinkoihin, koska verosta vapautettuja aineksia on ollut mahdollista kuljettaa kauemmas. |
| --- | --- |

(129)

QPANI väittää, että kiviainesvero on johtanut ympäristövahinkoihin, koska verosta vapautettuja aineksia on ollut mahdollista kuljettaa kauemmas.

| (130) | QPANI väittää, että Pohjois-Irlantiin on tuotu satoja tuhansia tonneja savikiveä Donegalista, Irlannista. Irlannin savikiveä myydään rakennusmarkkinoilla kaikkialla Pohjois-Irlannissa. Rakennushankkeissa Irlannin rajalla on käytetty Irlannista peräisin olevia verosta vapautettuja kiviaineksia, jotka on luokiteltu savikiveksi. |
| --- | --- |

(130)

QPANI väittää, että Pohjois-Irlantiin on tuotu satoja tuhansia tonneja savikiveä Donegalista, Irlannista. Irlannin savikiveä myydään rakennusmarkkinoilla kaikkialla Pohjois-Irlannissa. Rakennushankkeissa Irlannin rajalla on käytetty Irlannista peräisin olevia verosta vapautettuja kiviaineksia, jotka on luokiteltu savikiveksi.

| (131) | QPANI viitaa edelleen kiveen, joka luokitellaan savikiveksi ja joka hyötyy siten aiheettomasti verovapautuksesta. |
| --- | --- |

(131)

QPANI viitaa edelleen kiveen, joka luokitellaan savikiveksi ja joka hyötyy siten aiheettomasti verovapautuksesta.

k)   Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten huomautukset

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten huomautukset

| (132) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset pitäytyvät kannassaan, etteivät tutkittavana olevat verovapautukset ja -helpotukset ole valtiontukea. Ne väittävät erityisesti, että veroon perustuva erottelu on perusteltu verojärjestelmän luonteen tai yleisen rakenteen vuoksi, ja valikoivuutta koskeva edellytys ei siten täyty. |
| --- | --- |

(132)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset pitäytyvät kannassaan, etteivät tutkittavana olevat verovapautukset ja -helpotukset ole valtiontukea. Ne väittävät erityisesti, että veroon perustuva erottelu on perusteltu verojärjestelmän luonteen tai yleisen rakenteen vuoksi, ja valikoivuutta koskeva edellytys ei siten täyty.

| (133) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset tunnustavat menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 8 kappaleeseen sisältyvän kuvauksen kiviaineksista. Ne ovat myös samaa mieltä menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 67 kappaleessa kuvatusta kiviaineveroon liittyvästä ajattelutavasta. |
| --- | --- |

(133)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset tunnustavat menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 8 kappaleeseen sisältyvän kuvauksen kiviaineksista. Ne ovat myös samaa mieltä menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 67 kappaleessa kuvatusta kiviaineveroon liittyvästä ajattelutavasta.

| (134) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset mainitsivat, että yleinen tuomioistuin totesi 7. maaliskuuta 2012 antamansa tuomion 55 kohdassa: ”[kiviainesveron] perustana olevan normaalin verotuksen periaate perustuu yksinomaan kiviaineksena verotettavan materiaalin kaupalliseen hyödyntämiseen Yhdistyneessä kuningaskunnassa”. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että koska kiviainesveroa ei ole tarkoitettu teollisuuden tai maatalouden menettelyissä käytetyn kiven, hiekan tai soran verotukseen, kaikki verot, jotka on suoritettu muuhun kuin kiviaineskäyttöön tarkoitetuista materiaaleista, voidaan palauttaa verohyvityksenä. Saman ajattelutavan mukaan kiveä, hiekkaa tai soraa, jota otetaan, mutta jota ei hyödynnetä kaupallisesti (kuten lainsäädännössä määritellään) ei sisällytetä veron piiriin. |
| --- | --- |

(134)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset mainitsivat, että yleinen tuomioistuin totesi 7. maaliskuuta 2012 antamansa tuomion 55 kohdassa: ”[kiviainesveron] perustana olevan normaalin verotuksen periaate perustuu yksinomaan kiviaineksena verotettavan materiaalin kaupalliseen hyödyntämiseen Yhdistyneessä kuningaskunnassa”. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että koska kiviainesveroa ei ole tarkoitettu teollisuuden tai maatalouden menettelyissä käytetyn kiven, hiekan tai soran verotukseen, kaikki verot, jotka on suoritettu muuhun kuin kiviaineskäyttöön tarkoitetuista materiaaleista, voidaan palauttaa verohyvityksenä. Saman ajattelutavan mukaan kiveä, hiekkaa tai soraa, jota otetaan, mutta jota ei hyödynnetä kaupallisesti (kuten lainsäädännössä määritellään) ei sisällytetä veron piiriin.

| (135) | Yhdistynyt kuningaskunta selvitti kiviainesveron tavoitetta lainaamalla yleisen tuomioistuimen tuomiota: ”[...] pyritään ensisijaisesti edistämään rakennusalalla sellaisten kiviainesten käyttöä, jotka koostuvat tietyillä menetelmillä saaduista sivutuotteista tai jätteistä (niin sanotut sivutuotteina saatavat kiviainekset), tai kierrätyskiviainesten käyttöä, jotta voidaan vähentää louhoksista saatujen sellaisten kiviainesten (niin sanotut peruskiviainekset) käyttöä, jotka ovat uusiutumattomia luonnonvaroja, ja näin ollen rajoittamaan tällaiseen louhintaan liittyviä ympäristöhaittoja (jäljempänä kysynnän muuttamisen tavoite tai [kiviainesveron] ympäristötavoite)”. |
| --- | --- |

(135)

Yhdistynyt kuningaskunta selvitti kiviainesveron tavoitetta lainaamalla yleisen tuomioistuimen tuomiota: ”[...] pyritään ensisijaisesti edistämään rakennusalalla sellaisten kiviainesten käyttöä, jotka koostuvat tietyillä menetelmillä saaduista sivutuotteista tai jätteistä (niin sanotut sivutuotteina saatavat kiviainekset), tai kierrätyskiviainesten käyttöä, jotta voidaan vähentää louhoksista saatujen sellaisten kiviainesten (niin sanotut peruskiviainekset) käyttöä, jotka ovat uusiutumattomia luonnonvaroja, ja näin ollen rajoittamaan tällaiseen louhintaan liittyviä ympäristöhaittoja (jäljempänä kysynnän muuttamisen tavoite tai [kiviainesveron] ympäristötavoite)”.

| (136) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että verotuksellinen ajattelutapa esitettiin selkeästi säädösten vaikutusten arvioinnista lähtien: ”Hallituksen valitseman vaihtoehdon päätavoite olisi vähentää yleisemmin yhteiskunnassa yksityishenkilöille ja yrityksille määrättäviä louhinnan ympäristökustannuksia ja kannustaa kierrätystä”. |
| --- | --- |

(136)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että verotuksellinen ajattelutapa esitettiin selkeästi säädösten vaikutusten arvioinnista lähtien: ”Hallituksen valitseman vaihtoehdon päätavoite olisi vähentää yleisemmin yhteiskunnassa yksityishenkilöille ja yrityksille määrättäviä louhinnan ympäristökustannuksia ja kannustaa kierrätystä”.

| (137) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että kiviainesverolla pyritään saavuttamaan ympäristönsuojelun tavoite kahdella erillisellä, mutta toisiinsa yhteydessä olevalla tavalla. Ensinnäkin veron määräämisellä autetaan sisällyttämään hintoihin joitakin kiviaineksen louhinnan ja kuljetuksen aiheuttamia vahinkoja. Vero johtaa siten vastalouhitun kiviaineksen kysynnän vähenemiseen, koska kustannukset lisääntyvät. Toiseksi jätteille ja kierrätysmateriaaleille myönnetään verovapautuksia ja -hyvityksiä, jotta kannustettaisiin kysynnän siirtymistä vastalouhitusta kiviaineksista kyseisiin aineksiin, mutta samalla ei koetettaisi estää muihin kuin kiviaineksiin perustuvan materiaalin tuotantoa. Kiviainesvero suunniteltiin ympäristötavoitteen saavuttamiseksi siten, että vastalouhitulle verotettavalle kiviainekselle oli taloudellisesti kannattavia vaihtoehtoja. |
| --- | --- |

(137)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että kiviainesverolla pyritään saavuttamaan ympäristönsuojelun tavoite kahdella erillisellä, mutta toisiinsa yhteydessä olevalla tavalla. Ensinnäkin veron määräämisellä autetaan sisällyttämään hintoihin joitakin kiviaineksen louhinnan ja kuljetuksen aiheuttamia vahinkoja. Vero johtaa siten vastalouhitun kiviaineksen kysynnän vähenemiseen, koska kustannukset lisääntyvät. Toiseksi jätteille ja kierrätysmateriaaleille myönnetään verovapautuksia ja -hyvityksiä, jotta kannustettaisiin kysynnän siirtymistä vastalouhitusta kiviaineksista kyseisiin aineksiin, mutta samalla ei koetettaisi estää muihin kuin kiviaineksiin perustuvan materiaalin tuotantoa. Kiviainesvero suunniteltiin ympäristötavoitteen saavuttamiseksi siten, että vastalouhitulle verotettavalle kiviainekselle oli taloudellisesti kannattavia vaihtoehtoja.

| (138) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että kiviainesverolla pyritään edistämään kierrätettyjen tai sivutuotteina olevien ainesten käyttöä (joita syntyy menettelyissä, joilla ei pyritä tuottamaan kiviainesta), jotta voidaan vähentää neitseellisten kiviainesten kysyntää ja siten rajoittaa kiviainesten louhintaan liittyviä ympäristöhaittoja. Vapautukset veron soveltamisalaan voidaan jakaa kahteen ryhmään: kierrätetty kiviaines ja väistämättömästi syntyvät jätteiden sivutuotteet. Jälkimmäiset voidaan määritellä materiaaliksi, jota hyödynnetään kaupallisesti Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja käytetään rakennuskiviaineksena, mutta joka syntyy väistämättömänä seurauksena menettelylle, jolla ei pyritä tarkoituksellisesti tuottamaan kiviainesta. Tällaiset ainekset voidaan jakaa kahteen ryhmään: a) ainekset, jotka saadaan väistämättä muun kuin kiviainekseksi kelpaavan mineraalin louhinnasta; tai b) ainekset, jotka saadaan väistämättä kaivaus- tai ruoppausmenettelyssä, jolla ei pyritä louhimaan materiaalia kaupalliseen hyödyntämiseen. |
| --- | --- |

(138)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että kiviainesverolla pyritään edistämään kierrätettyjen tai sivutuotteina olevien ainesten käyttöä (joita syntyy menettelyissä, joilla ei pyritä tuottamaan kiviainesta), jotta voidaan vähentää neitseellisten kiviainesten kysyntää ja siten rajoittaa kiviainesten louhintaan liittyviä ympäristöhaittoja. Vapautukset veron soveltamisalaan voidaan jakaa kahteen ryhmään: kierrätetty kiviaines ja väistämättömästi syntyvät jätteiden sivutuotteet. Jälkimmäiset voidaan määritellä materiaaliksi, jota hyödynnetään kaupallisesti Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja käytetään rakennuskiviaineksena, mutta joka syntyy väistämättömänä seurauksena menettelylle, jolla ei pyritä tarkoituksellisesti tuottamaan kiviainesta. Tällaiset ainekset voidaan jakaa kahteen ryhmään: a) ainekset, jotka saadaan väistämättä muun kuin kiviainekseksi kelpaavan mineraalin louhinnasta; tai b) ainekset, jotka saadaan väistämättä kaivaus- tai ruoppausmenettelyssä, jolla ei pyritä louhimaan materiaalia kaupalliseen hyödyntämiseen.

| (139) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet, että aineksia, joita louhitaan käytettäväksi kiviaineksina kaupalliseen hyödyntämiseen tai joita syntyy sivutuotteena prosessissa, jonka tarkoituksena on tuottaa kaupallisesti hyödynnettävää kiviainesta, ovat tosiasiallisesti eri tilanteessa kuin vapautuksesta hyötyvät ainekset. |
| --- | --- |

(139)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet, että aineksia, joita louhitaan käytettäväksi kiviaineksina kaupalliseen hyödyntämiseen tai joita syntyy sivutuotteena prosessissa, jonka tarkoituksena on tuottaa kaupallisesti hyödynnettävää kiviainesta, ovat tosiasiallisesti eri tilanteessa kuin vapautuksesta hyötyvät ainekset.

| (140) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että edellä kuvattujen poikkeusten mukaisesti verovapautuksen soveltamisessa tehdään ero muun kuin kiviainekseksi kelpaavan mineraalin louhinnasta peräisin olevien sivutuotteiden, joihin ei sovelleta verovapautusta, ja kiviaineksen louhinnan sivutuotteena olevan jätemateriaalin (kuten kalkkikiven jäte), johon veroa sovelletaan, välillä. Viranomaisten mukaan ero johtuu tavoitteesta tehdä kalkkikiven louhinnasta kiviaineeksi vähemmän houkuttelevaa mutta samalla olla estämättä muun kuin kiviaineksena käytettävän materiaalin tuotantoa. Luonnonkivestä louhittavasta kiviaineksesta tehdään kiviainesverolla vähemmän houkuttelevaa ja samalla edistetään kiviaineksen vaihtoehtoisten lähteiden käyttöä. |
| --- | --- |

(140)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että edellä kuvattujen poikkeusten mukaisesti verovapautuksen soveltamisessa tehdään ero muun kuin kiviainekseksi kelpaavan mineraalin louhinnasta peräisin olevien sivutuotteiden, joihin ei sovelleta verovapautusta, ja kiviaineksen louhinnan sivutuotteena olevan jätemateriaalin (kuten kalkkikiven jäte), johon veroa sovelletaan, välillä. Viranomaisten mukaan ero johtuu tavoitteesta tehdä kalkkikiven louhinnasta kiviaineeksi vähemmän houkuttelevaa mutta samalla olla estämättä muun kuin kiviaineksena käytettävän materiaalin tuotantoa. Luonnonkivestä louhittavasta kiviaineksesta tehdään kiviainesverolla vähemmän houkuttelevaa ja samalla edistetään kiviaineksen vaihtoehtoisten lähteiden käyttöä.

| (141) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että vapautukset ovat ratkaisevia kiviainesveron ympäristötavoitteen saavuttamiseksi, sillä ne vähentävät uuden louhinnan synnyttämiä vahinkoja. Ne väittävät, että hintaero verosta vapautettujen ja verotettavien materiaalien välillä siirtää kysyntää pois uudesta louhinnasta. Vapautukset ovat sopusoinnussa kiviainesveron ympäristötavoitteen kanssa siltä osin kuin verosta vapautettujen aineksien käyttö vähentää uuden kiviaineksen louhinnan kysyntää ja siihen liittyviä ympäristöhaittoja. |
| --- | --- |

(141)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että vapautukset ovat ratkaisevia kiviainesveron ympäristötavoitteen saavuttamiseksi, sillä ne vähentävät uuden louhinnan synnyttämiä vahinkoja. Ne väittävät, että hintaero verosta vapautettujen ja verotettavien materiaalien välillä siirtää kysyntää pois uudesta louhinnasta. Vapautukset ovat sopusoinnussa kiviainesveron ympäristötavoitteen kanssa siltä osin kuin verosta vapautettujen aineksien käyttö vähentää uuden kiviaineksen louhinnan kysyntää ja siihen liittyviä ympäristöhaittoja.

| (142) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että on monia esimerkkejä siitä, että verosta vapautetut ainekset korvaavat laadukkaat kiviainekset. Esimerkiksi vuoden 2012 olympiapuiston rakentamiseen tarvittiin yli miljoona tonnia kiviainesta täytemateriaaliksi. Cornwallin kaoliinintuotannon sivutuotteita käytettiin kierrätettyjen kiviainesten rinnalla laadukkaiden kiviaineksien, kuten vastalouhitun kalkkikiven tai graniitin sijasta. Liuskekiven jätettä [...] (*1) liuskekivilouhoksesta käytettiin putkien alusmateriaalina [...]. Murskattua liuskekiveä käytettiin muiden murskattujen kiviainesten asemasta. Liuskekiven sivutuotetta samasta louhoksesta käytettiin myös rakennustöissä [...] korkealaatuisen kiviaineksen sijasta. |
| --- | --- |

(142)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että on monia esimerkkejä siitä, että verosta vapautetut ainekset korvaavat laadukkaat kiviainekset. Esimerkiksi vuoden 2012 olympiapuiston rakentamiseen tarvittiin yli miljoona tonnia kiviainesta täytemateriaaliksi. Cornwallin kaoliinintuotannon sivutuotteita käytettiin kierrätettyjen kiviainesten rinnalla laadukkaiden kiviaineksien, kuten vastalouhitun kalkkikiven tai graniitin sijasta. Liuskekiven jätettä [...] (*1) liuskekivilouhoksesta käytettiin putkien alusmateriaalina [...]. Murskattua liuskekiveä käytettiin muiden murskattujen kiviainesten asemasta. Liuskekiven sivutuotetta samasta louhoksesta käytettiin myös rakennustöissä [...] korkealaatuisen kiviaineksen sijasta.

*1

| (143) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset osoittavat, että verosta vapautettujen louhosten määrä ei ole kasvanut kiviainesveron käyttöönoton jälkeen, kuten esitetään jäljempänä taulukossa, johon sisältyy toiminnassa olevien louhosten määrä tiettynä ajankohtana: | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaoliinisavi | 20 | 20 | 22 | 18 | 18 | 18 |
| Kaoliini | 17 | 17 | 17 | 17 | 15 | 15 |
| Kalkkikivi | 348 | 348 | 359 | 336 | 340 | 319 |
| Magmakivi ja metamorfikivi | 211 | 211 | 210 | 204 | 213 | 199 |
| Liuskekivi | 43 | 43 | 44 | 43 | 40 | 35 |
| Savi ja savikivi | 177 | 177 | 180 | 172 | 169 | 172 |

(143)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset osoittavat, että verosta vapautettujen louhosten määrä ei ole kasvanut kiviainesveron käyttöönoton jälkeen, kuten esitetään jäljempänä taulukossa, johon sisältyy toiminnassa olevien louhosten määrä tiettynä ajankohtana:

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Kaoliinisavi

20

20

22

18

18

18

Kaoliini

17

17

17

17

15

15

Kalkkikivi

348

348

359

336

340

319

Magmakivi ja metamorfikivi

211

211

210

204

213

199

Liuskekivi

43

43

44

43

40

35

Savi ja savikivi

177

177

180

172

169

172

| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaoliinisavi | 18 | 18 | 18 | 18 | 18 | 18 |
| Kaoliini | 13 | 12 | 16 | 17 | 16 | 15 |
| Kalkkikivi | 338 | 335 | 324 | 331 | 317 | 322 |
| Magmakivi ja metamorfikivi | 208 | 203 | 207 | 195 | 204 | 191 |
| Liuskekivi | 36 | 37 | 32 | 33 | 33 | 32 |
| Savi ja savikivi | 175 | 165 | 156 | 159 | 155 | 155 |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Kaoliinisavi

18

18

18

18

18

18

Kaoliini

13

12

16

17

16

15

Kalkkikivi

338

335

324

331

317

322

Magmakivi ja metamorfikivi

208

203

207

195

204

191

Liuskekivi

36

37

32

33

33

32

Savi ja savikivi

175

165

156

159

155

155

| (144) | Vuonna 2009 kivimurskeen osuus peruskiviainesten myynnistä oli Yhdistyneessä kuningaskunnassa 59,4 prosenttia. Loput tällaisesta myynnistä koski hiekkaa ja soraa. Kalkkikivi oli ylivoimaisesti tärkein kivimurskan aines, ja sen yhteenlaskettu osuus oli 66 prosenttia kokonaismäärästä, jonka jälkeen tulivat magmakivet, kuten graniitti (24 prosenttia) ja hiekkakivi (9 prosenttia). Kalkkikivellä, magmakivellä ja hiekkakivellä on muita käyttötarkoituksia, esim. rakennuskivenä, tai jos kyse on kalkkikivestä, teollisuuden kalkkina. |
| --- | --- |

(144)

Vuonna 2009 kivimurskeen osuus peruskiviainesten myynnistä oli Yhdistyneessä kuningaskunnassa 59,4 prosenttia. Loput tällaisesta myynnistä koski hiekkaa ja soraa. Kalkkikivi oli ylivoimaisesti tärkein kivimurskan aines, ja sen yhteenlaskettu osuus oli 66 prosenttia kokonaismäärästä, jonka jälkeen tulivat magmakivet, kuten graniitti (24 prosenttia) ja hiekkakivi (9 prosenttia). Kalkkikivellä, magmakivellä ja hiekkakivellä on muita käyttötarkoituksia, esim. rakennuskivenä, tai jos kyse on kalkkikivestä, teollisuuden kalkkina.

| (145) | Vuonna 2012 tonni kalkkikivestä saatua kiviainesta myytiin 7,16–11,7 Englannin punnalla tonnia kohti. Tonni graniittia myytiin 6,12–12,82 Englannin punnalla tonnia kohti. Tonni liuskekivestä peräisin olevaa kiviainesta myytiin 2–8 Englannin punnalla tonnia kohti. |
| --- | --- |

(145)

Vuonna 2012 tonni kalkkikivestä saatua kiviainesta myytiin 7,16–11,7 Englannin punnalla tonnia kohti. Tonni graniittia myytiin 6,12–12,82 Englannin punnalla tonnia kohti. Tonni liuskekivestä peräisin olevaa kiviainesta myytiin 2–8 Englannin punnalla tonnia kohti.

| (146) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset esittivät yhdessä BAA:n kanssa, että kiviaineksen käyttö koristeeksi on epätyypillinen käyttötarkoitus. Maisemoinnissa käytettäviä aineksia käytetään pieniä määriä ja ne valitaan visuaalisten ominaisuuksien, kuten värin ja muodon perusteella, ja rakentamiseen liittyvillä ominaisuuksilla, kuten lujuudella, on vähäinen merkitys, toisin kuin muussa kiviaineskäytössä. Koska kyse on vähäisistä määristä, koristekäyttöön tarkoitetun kiviaineksen kysyntä on vähäistä Yhdistyneessä kuningaskunnassa. |
| --- | --- |

(146)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset esittivät yhdessä BAA:n kanssa, että kiviaineksen käyttö koristeeksi on epätyypillinen käyttötarkoitus. Maisemoinnissa käytettäviä aineksia käytetään pieniä määriä ja ne valitaan visuaalisten ominaisuuksien, kuten värin ja muodon perusteella, ja rakentamiseen liittyvillä ominaisuuksilla, kuten lujuudella, on vähäinen merkitys, toisin kuin muussa kiviaineskäytössä. Koska kyse on vähäisistä määristä, koristekäyttöön tarkoitetun kiviaineksen kysyntä on vähäistä Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

5.5   SAATUJEN HUOMAUTUSTEN ARVIOINTI

SAATUJEN HUOMAUTUSTEN ARVIOINTI

| (147) | Komissio totesi jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että kiviaineksen normaali verotusperiaate voidaan tiivistää sellaisen kiven, soran ja hiekan verotukseksi, jota on (juuri) otettu käytettäväksi kiviaineksena ja jota käytetään kaupalliseen hyödyntämiseen Yhdistyneessä kuningaskunnassa 1. huhtikuuta 2002 lähtien. |
| --- | --- |

(147)

Komissio totesi jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että kiviaineksen normaali verotusperiaate voidaan tiivistää sellaisen kiven, soran ja hiekan verotukseksi, jota on (juuri) otettu käytettäväksi kiviaineksena ja jota käytetään kaupalliseen hyödyntämiseen Yhdistyneessä kuningaskunnassa 1. huhtikuuta 2002 lähtien.

| (148) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten kiviainesveron verotusperiaatteesta edellä esittämien huomioiden lisäksi komissio esittää seuraavat huomautukset. |
| --- | --- |

(148)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten kiviainesveron verotusperiaatteesta edellä esittämien huomioiden lisäksi komissio esittää seuraavat huomautukset.

| (149) | Monet kolmannet osapuolet totesivat, ettei kiviainesveroa sovelleta aineksiin johdonmukaisesti, koska muiden verosta vapautettujen aineksien sivutuotteita (kiviainesta, jolla tuotetaan kiveä, jolla on yksi tai useampi tasainen pinta, jäljempänä ’leikattu kivi’, kalkkia), kiveä, jolla on korkea PSV-arvo, aallonmurtajien tukikiveä, muurikiveä ja korkealaatuisten peruskiviaineksien louhinnasta saatujen laadukkaiden kiviaineksien sivutuotteita/jätteitä ei ole vapautettu verosta. Niiden väitettiin olevan samassa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa tilanteessa kuin tällä hetkellä verosta vapautetut muut kuin kiviaineksena käytettyjen materiaalien sivutuotteet tai materiaalit, joilla on erikoistuneita käyttötapoja ja joita ei veroteta. |
| --- | --- |

(149)

Monet kolmannet osapuolet totesivat, ettei kiviainesveroa sovelleta aineksiin johdonmukaisesti, koska muiden verosta vapautettujen aineksien sivutuotteita (kiviainesta, jolla tuotetaan kiveä, jolla on yksi tai useampi tasainen pinta, jäljempänä ’leikattu kivi’, kalkkia), kiveä, jolla on korkea PSV-arvo, aallonmurtajien tukikiveä, muurikiveä ja korkealaatuisten peruskiviaineksien louhinnasta saatujen laadukkaiden kiviaineksien sivutuotteita/jätteitä ei ole vapautettu verosta. Niiden väitettiin olevan samassa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa tilanteessa kuin tällä hetkellä verosta vapautetut muut kuin kiviaineksena käytettyjen materiaalien sivutuotteet tai materiaalit, joilla on erikoistuneita käyttötapoja ja joita ei veroteta.

| (150) | Komissio otti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esille sen, miksi se piti kaoliinisaven, kaoliinin, kivihiilen, ruskohiilen, savikiven ja liuskekiven sivutuotteille myönnettävää vapautusta perusteltuna, mutta ei maatalouskäyttöön tarkoitetun kalkin ja leikatun kiven sivutuotteille. |
| --- | --- |

(150)

Komissio otti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esille sen, miksi se piti kaoliinisaven, kaoliinin, kivihiilen, ruskohiilen, savikiven ja liuskekiven sivutuotteille myönnettävää vapautusta perusteltuna, mutta ei maatalouskäyttöön tarkoitetun kalkin ja leikatun kiven sivutuotteille.

5.5.1   LEIKATUSTA KIVESTÄ JA KALKIN LOUHINNASTA SAATAVIEN SIVUTUOTTEIDEN VEROTUS

| (151) | Saatuaan runsaasti tietoja kolmansilta osapuolilta ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta komissio toteaa, että leikatun kiven ja kalkin louhinnasta saadut jätteet tai sivutuotteet koostuvat samankaltaisesta kivestä kuin leikattu kivi ja kalkki: i) jäte, joka saadaan kalkkikiven louhinnassa kalkin tuottamiseksi, koostuu todennäköisesti myös kalkkikivestä ja ii) jäte, joka syntyy kiven louhinnasta leikatun kiven tuottamiseksi, koostuu todennäköisesti pääosin saman kivilajin siruista, jota leikataan. |
| --- | --- |

(151)

Saatuaan runsaasti tietoja kolmansilta osapuolilta ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta komissio toteaa, että leikatun kiven ja kalkin louhinnasta saadut jätteet tai sivutuotteet koostuvat samankaltaisesta kivestä kuin leikattu kivi ja kalkki: i) jäte, joka saadaan kalkkikiven louhinnassa kalkin tuottamiseksi, koostuu todennäköisesti myös kalkkikivestä ja ii) jäte, joka syntyy kiven louhinnasta leikatun kiven tuottamiseksi, koostuu todennäköisesti pääosin saman kivilajin siruista, jota leikataan.

| (152) | Kiviainesveroon sovellettavissa vapautuksissa tehdään ero niiden jäteainesten välillä, jotka ovat joko muuhun kuin kiviaineskäyttöön tarkoitettujen mineraalien louhinnan sivutuote (kuten kaoliinin ja kaoliinisaven, kivihiilen, ruskohiilen ja liuskekiven louhintajäte), jotka on vapautettu verosta, tai jotka ovat kiviaineskäyttöön tarkoituksellisesti louhittavan materiaalin sivutuote ja joihin veroa sovelletaan (kuten kalkkikivijäte). |
| --- | --- |

(152)

Kiviainesveroon sovellettavissa vapautuksissa tehdään ero niiden jäteainesten välillä, jotka ovat joko muuhun kuin kiviaineskäyttöön tarkoitettujen mineraalien louhinnan sivutuote (kuten kaoliinin ja kaoliinisaven, kivihiilen, ruskohiilen ja liuskekiven louhintajäte), jotka on vapautettu verosta, tai jotka ovat kiviaineskäyttöön tarkoituksellisesti louhittavan materiaalin sivutuote ja joihin veroa sovelletaan (kuten kalkkikivijäte).

| (153) | Verotuksen ero johtuu tavoitteesta ehkäistä esim. kalkkikiven, graniitin ja hiekkakiven uutta louhintaa kiviaineskäyttöön ja olla samalla vaikuttamatta muun kuin kiviaineksen tuotantoon. |
| --- | --- |

(153)

Verotuksen ero johtuu tavoitteesta ehkäistä esim. kalkkikiven, graniitin ja hiekkakiven uutta louhintaa kiviaineskäyttöön ja olla samalla vaikuttamatta muun kuin kiviaineksen tuotantoon.

| (154) | Kuten Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat esittäneet, kalkkikivi, hiekkakivi ja graniitti ovat yleisimpiä aineksia, joita louhitaan kiviaineskäyttöön. Leikatun kiven tai kalkin sivutuotteisiin sovellettu vapautus kiviainesverosta ainakin säilyttäisi näiden aineksien louhintatason tai jopa kannustaisi lisäämään uutta louhintaa. |
| --- | --- |

(154)

Kuten Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat esittäneet, kalkkikivi, hiekkakivi ja graniitti ovat yleisimpiä aineksia, joita louhitaan kiviaineskäyttöön. Leikatun kiven tai kalkin sivutuotteisiin sovellettu vapautus kiviainesverosta ainakin säilyttäisi näiden aineksien louhintatason tai jopa kannustaisi lisäämään uutta louhintaa.

| (155) | Leikatun kiven ja kalkin erottamisesta pääasiallisesta louhitusta aineksesta ei aiheudu ylimääräisiä kustannuksia (käsittelykustannuksia). Näin ei ole esim. kaoliinisaven ja kaoliinin tapauksessa, ja näiden materiaalien erottaminen jätteestä on hyvin kallista. |
| --- | --- |

(155)

Leikatun kiven ja kalkin erottamisesta pääasiallisesta louhitusta aineksesta ei aiheudu ylimääräisiä kustannuksia (käsittelykustannuksia). Näin ei ole esim. kaoliinisaven ja kaoliinin tapauksessa, ja näiden materiaalien erottaminen jätteestä on hyvin kallista.

| (156) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset selvittivät, että leikattava kivi ja kalkin saamiseen käytetty kalkkikivi louhitaan tietoisesti kiviaineskäyttöön. Myös niiden sivutuotteita ja jätteitä voidaan myydä erikseen ilman pääasiallista ainesta, koska ne ovat laadukasta materiaalia kiviaineskäyttöön. Tämän osoituksena Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat hinnoittelutietoja, joiden mukaan kalkin ja leikatun kiven hinnat eivät useimmissa tapauksessa ole paljon korkeammat kuin niiden sivutuotteiden. Kalkintuotannossa tarvittavan kalkkikiven hinta on noin 12,50–19,50 Englannin puntaa tonnilta, kun taas sen sivutuotteen tonnihinta on 7,16–11,70 puntaa. Magmakivi (kuten graniitti), jota käytetään myös leikatun kiven tuottamiseen, maksaa noin 5,51–12,91 Englannin puntaa tonnilta, kun taas se sivutuotteena saatavan kiviaineksen myyntihinta on noin 6,12–12,82 puntaa tonnilta. Tämä merkitsee, että jos laadukkaalle erikoistuotteelle ei ole kysyntää, louhos jatkaisi silti uutta louhintaa, koska on taloudellisesti järkevää myydä vasta louhittua tuotetta ja sen kiviaineskäyttöön tarkoitettua sivutuotetta. Ei voida sulkea pois sitä, että sivutuotteiden vapauttamisella verosta edistetään uutta louhintaa ja tämä heikentää kiviainesveron ympäristönsuojelullista ajattelumallia. |
| --- | --- |

(156)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset selvittivät, että leikattava kivi ja kalkin saamiseen käytetty kalkkikivi louhitaan tietoisesti kiviaineskäyttöön. Myös niiden sivutuotteita ja jätteitä voidaan myydä erikseen ilman pääasiallista ainesta, koska ne ovat laadukasta materiaalia kiviaineskäyttöön. Tämän osoituksena Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat hinnoittelutietoja, joiden mukaan kalkin ja leikatun kiven hinnat eivät useimmissa tapauksessa ole paljon korkeammat kuin niiden sivutuotteiden. Kalkintuotannossa tarvittavan kalkkikiven hinta on noin 12,50–19,50 Englannin puntaa tonnilta, kun taas sen sivutuotteen tonnihinta on 7,16–11,70 puntaa. Magmakivi (kuten graniitti), jota käytetään myös leikatun kiven tuottamiseen, maksaa noin 5,51–12,91 Englannin puntaa tonnilta, kun taas se sivutuotteena saatavan kiviaineksen myyntihinta on noin 6,12–12,82 puntaa tonnilta. Tämä merkitsee, että jos laadukkaalle erikoistuotteelle ei ole kysyntää, louhos jatkaisi silti uutta louhintaa, koska on taloudellisesti järkevää myydä vasta louhittua tuotetta ja sen kiviaineskäyttöön tarkoitettua sivutuotetta. Ei voida sulkea pois sitä, että sivutuotteiden vapauttamisella verosta edistetään uutta louhintaa ja tämä heikentää kiviainesveron ympäristönsuojelullista ajattelumallia.

| (157) | Lisäksi ei ole mitään objektiivista tapaa erottaa kalkkikiveä, joka on maanviljelyskalkin tuotannon sivutuote, ja kalkkikiveä, joka on varta vasten louhittu kiviaineskäyttöön. Sama koskee graniittia, hiekkakiveä ja leikatun kiven sivutuotteita. Siten nämä vasta louhitut ainekset ja niiden sivutuotteet ovat keskenään vaihtokelpoisia, ja louhoksen toimija voi päättää kysynnän perusteella kummankin myymisestä kiviaineskäyttöön. |
| --- | --- |

(157)

Lisäksi ei ole mitään objektiivista tapaa erottaa kalkkikiveä, joka on maanviljelyskalkin tuotannon sivutuote, ja kalkkikiveä, joka on varta vasten louhittu kiviaineskäyttöön. Sama koskee graniittia, hiekkakiveä ja leikatun kiven sivutuotteita. Siten nämä vasta louhitut ainekset ja niiden sivutuotteet ovat keskenään vaihtokelpoisia, ja louhoksen toimija voi päättää kysynnän perusteella kummankin myymisestä kiviaineskäyttöön.

| (158) | Edellä johdanto-osan 151–157 kappaleessa esitettyjen näkökohtien perusteella komissio toteaa, että kalkin ja leikatun kiven sivutuotteet eivät ole tosiasiallisesti ja oikeudellisesti samassa tilanteessa kuin vasta louhitut kiviainekset. Lisäksi leikattuun kiveen tai muuhun kuin kiviaineskäyttöön tarkoitetun kalkkikiven/kalliokiven louhinnasta syntyvän jätteen mahdollinen vapauttaminen verosta ainoastaan edistäisi uuden kalliokiven ja kalkkikiven louhintaa, mutta ei kysynnän siirtymistä. |
| --- | --- |

(158)

Edellä johdanto-osan 151–157 kappaleessa esitettyjen näkökohtien perusteella komissio toteaa, että kalkin ja leikatun kiven sivutuotteet eivät ole tosiasiallisesti ja oikeudellisesti samassa tilanteessa kuin vasta louhitut kiviainekset. Lisäksi leikattuun kiveen tai muuhun kuin kiviaineskäyttöön tarkoitetun kalkkikiven/kalliokiven louhinnasta syntyvän jätteen mahdollinen vapauttaminen verosta ainoastaan edistäisi uuden kalliokiven ja kalkkikiven louhintaa, mutta ei kysynnän siirtymistä.

5.5.2   KIVI, JONKA PSV-ARVO ON KORKEA, AALLONMURTAJIEN TUKIKIVI, MUURIKIVI, KORKEALAATUISET PERUSKIVIAINEKSET JA NIIDEN SIVUTUOTTEET/JÄTTEET

| (159) | Materiaalit, joita käytetään kiveen, jonka PSV-arvo on korkea, aallonmurtajien tukikiviin, muurikiviin ja korkealaatuisiin peruskiviaineksiin on tarkoitettu joko kyseisten materiaalien erikoiskäyttöön tai sellaisiin käyttötarkoituksiin, joissa niitä ei voida korvata kierrätetyillä kiviaineksilla tai veron soveltamisalan ulkopuolella olevien materiaalien jätteillä. |
| --- | --- |

(159)

Materiaalit, joita käytetään kiveen, jonka PSV-arvo on korkea, aallonmurtajien tukikiviin, muurikiviin ja korkealaatuisiin peruskiviaineksiin on tarkoitettu joko kyseisten materiaalien erikoiskäyttöön tai sellaisiin käyttötarkoituksiin, joissa niitä ei voida korvata kierrätetyillä kiviaineksilla tai veron soveltamisalan ulkopuolella olevien materiaalien jätteillä.

| (160) | Kuitenkin kaikki materiaalit, joita käytetään kiveen, jonka PSV-arvo on korkea, aallonmurtajien tukikiviin, muurikiviin ja korkealaatuisiin peruskiviaineksiin sekä niiden sivutuotteisiin, ovat samaa kiveä. Esimerkiksi tukikiveä valmistetaan samasta kivestä kuin pienempää kiviainesmurskaa, jota syntyy sivutuotteena. |
| --- | --- |

(160)

Kuitenkin kaikki materiaalit, joita käytetään kiveen, jonka PSV-arvo on korkea, aallonmurtajien tukikiviin, muurikiviin ja korkealaatuisiin peruskiviaineksiin sekä niiden sivutuotteisiin, ovat samaa kiveä. Esimerkiksi tukikiveä valmistetaan samasta kivestä kuin pienempää kiviainesmurskaa, jota syntyy sivutuotteena.

| (161) | Nämä kivet sopivat yleensä kiviaineskäyttöön, ja louhoksen toimijoilla on mahdollisuus valita, miten kiveä myydään tai hyödynnetään kysynnän perusteella. |
| --- | --- |

(161)

Nämä kivet sopivat yleensä kiviaineskäyttöön, ja louhoksen toimijoilla on mahdollisuus valita, miten kiveä myydään tai hyödynnetään kysynnän perusteella.

| (162) | Edellä johdanto-osan 151–157 kappaleessa selvitetyistä leikatun kiven ja kalkin sivutuotteisiin liittyvistä syistä komissio ei voi sulkea pois sitä, että kiveen, jonka PSV-arvo on korkea, aallonmurtajien tukikiveen, muurikiveen, korkealaatuisiin peruskiviaineksiin ja niiden sivutuotteisiin/jätteeseen sovellettavat vapautukset verosta edistäisivät näiden aineksien louhimista kiviaineskäyttöön. |
| --- | --- |

(162)

Edellä johdanto-osan 151–157 kappaleessa selvitetyistä leikatun kiven ja kalkin sivutuotteisiin liittyvistä syistä komissio ei voi sulkea pois sitä, että kiveen, jonka PSV-arvo on korkea, aallonmurtajien tukikiveen, muurikiveen, korkealaatuisiin peruskiviaineksiin ja niiden sivutuotteisiin/jätteeseen sovellettavat vapautukset verosta edistäisivät näiden aineksien louhimista kiviaineskäyttöön.

| (163) | Kun kyse on siitä, että monet asianomaiset kyseenalaistivat kiviainesveron logiikan, koska kiveä, jonka PSV-arvo on korkea, ja tukikiveä verotetaan, mutta tulvasuojuksien kalkkia tai muihin erikoistarkoitukseen käytettävää materiaalia ei, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ja BAA toimittivat tietoja, joiden mukaan PSV on mitta, joka merkitsee kiviaineksen lujuutta kiillotettaessa; kiviaineksia, joilla on korkea PSV-arvo, käytetään bitumiseoksessa, jota levitetään teiden pinnalle korkeatasoiseen kitkantehostamiseen. Kiviainekset, joilla on korkein PSV-arvo, käytetään mutkissa ja jarrutusalueilla, ja ne määritellään PSV-arvonsa ja kulumisarvonsa perusteella. Nämä ovat kiviesiintymissä luonteisia ominaisuuksia ja niitä tehostetaan valmistusmenettelyssä. Ainekset ovat edelleen kiviainesta ja tämä käyttö luokitellaan kiviainesverossa kiviaineskäytöksi. |
| --- | --- |

(163)

Kun kyse on siitä, että monet asianomaiset kyseenalaistivat kiviainesveron logiikan, koska kiveä, jonka PSV-arvo on korkea, ja tukikiveä verotetaan, mutta tulvasuojuksien kalkkia tai muihin erikoistarkoitukseen käytettävää materiaalia ei, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ja BAA toimittivat tietoja, joiden mukaan PSV on mitta, joka merkitsee kiviaineksen lujuutta kiillotettaessa; kiviaineksia, joilla on korkea PSV-arvo, käytetään bitumiseoksessa, jota levitetään teiden pinnalle korkeatasoiseen kitkantehostamiseen. Kiviainekset, joilla on korkein PSV-arvo, käytetään mutkissa ja jarrutusalueilla, ja ne määritellään PSV-arvonsa ja kulumisarvonsa perusteella. Nämä ovat kiviesiintymissä luonteisia ominaisuuksia ja niitä tehostetaan valmistusmenettelyssä. Ainekset ovat edelleen kiviainesta ja tämä käyttö luokitellaan kiviainesverossa kiviaineskäytöksi.

| (164) | Tukikiveä käytetään suojaamaan Yhdistyneen kuningaskunnan rannikoita eroosiolta. Eritelmän vaatimukset riippuvat meriympäristöjen tilan vakavuudesta. Määriteltyihin ominaisuuksiin sisältyvät tiheys ja kiviaineksen kulumisarvo. Se luokitellaan kiviainesverossa kiviaineskäyttöön tarkoitetuksi materiaaliksi, koska sitä käytetään lujuutta ja massaa varten. |
| --- | --- |

(164)

Tukikiveä käytetään suojaamaan Yhdistyneen kuningaskunnan rannikoita eroosiolta. Eritelmän vaatimukset riippuvat meriympäristöjen tilan vakavuudesta. Määriteltyihin ominaisuuksiin sisältyvät tiheys ja kiviaineksen kulumisarvo. Se luokitellaan kiviainesverossa kiviaineskäyttöön tarkoitetuksi materiaaliksi, koska sitä käytetään lujuutta ja massaa varten.

| (165) | Lisäksi se, onko tiettyyn tarkoitukseen käytetty materiaali vaihdettavissa, ei vaikuta kiviainesveron ajattelutapaan eikä muiden materiaalien vapauttamiseen verosta. Komissio panee merkille, että tässä asiassa kiviainesveroa sovelletaan erilaisiin käyttötapoihin, jotka eivät ole keskenään vaihdettavissa. Kuitenkin niin kauan kuin tällaisia materiaaleja voidaan käyttää ja käytetään laajasti kiviaineksina ja tämä on taloudellisesti järkevää, tällaisten materiaalien vapauttaminen verosta jopa tiettyihin käyttötarkoituksiin vaarantaisi kiviainesveron tavoitteen. |
| --- | --- |

(165)

Lisäksi se, onko tiettyyn tarkoitukseen käytetty materiaali vaihdettavissa, ei vaikuta kiviainesveron ajattelutapaan eikä muiden materiaalien vapauttamiseen verosta. Komissio panee merkille, että tässä asiassa kiviainesveroa sovelletaan erilaisiin käyttötapoihin, jotka eivät ole keskenään vaihdettavissa. Kuitenkin niin kauan kuin tällaisia materiaaleja voidaan käyttää ja käytetään laajasti kiviaineksina ja tämä on taloudellisesti järkevää, tällaisten materiaalien vapauttaminen verosta jopa tiettyihin käyttötarkoituksiin vaarantaisi kiviainesveron tavoitteen.

| (166) | Useat asianosaiset viittaavat siihen, että verosta vapautetut kiviainekset korvaavat sivutuotteena saatavien kiviainesten tuotteita eivätkä kestävämpiä tuotteita. Komissio toteaa ensinnäkin, että tällä näkökohdalla ei voida kyseenalaistaa sitä, että kiviainesverolla saavutetaan ympäristönsuojelullinen tavoite, koska verosta vapautetut tuotteet, jotka ovat muuhun kuin kiviaineskäyttöön louhitun materiaalin väistämättömiä sivutuotteita, korvaavat uusia louhittuja kiviaineksia. Ei ole väliä, korvataanko niillä kestävämpiä tai vähemmän kestäviä kiviaineksia, kunhan uutta louhintaa vähennetään. Lisäksi komissio toteaa, että joskus verosta vapautetuilla aineksilla voitaisiin jopa korvata kestävämpiä kiviaineksia, kuten Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset totesivat johdanto-osan 142 kappaleessa. |
| --- | --- |

(166)

Useat asianosaiset viittaavat siihen, että verosta vapautetut kiviainekset korvaavat sivutuotteena saatavien kiviainesten tuotteita eivätkä kestävämpiä tuotteita. Komissio toteaa ensinnäkin, että tällä näkökohdalla ei voida kyseenalaistaa sitä, että kiviainesverolla saavutetaan ympäristönsuojelullinen tavoite, koska verosta vapautetut tuotteet, jotka ovat muuhun kuin kiviaineskäyttöön louhitun materiaalin väistämättömiä sivutuotteita, korvaavat uusia louhittuja kiviaineksia. Ei ole väliä, korvataanko niillä kestävämpiä tai vähemmän kestäviä kiviaineksia, kunhan uutta louhintaa vähennetään. Lisäksi komissio toteaa, että joskus verosta vapautetuilla aineksilla voitaisiin jopa korvata kestävämpiä kiviaineksia, kuten Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset totesivat johdanto-osan 142 kappaleessa.

| (167) | Komissio panee merkille ongelmat, jotka liittyvät kiviainesveron täytäntöönpanoon ja materiaalien geologisiin ominaisuuksiin perustuviin vapautuksiin. Komissio kuitenkin toteaa, että olisi ollut vaikeampaa perustaa verovapautukset materiaalien käyttötarkoitukseen, koska tämä voi aiheuttaa ongelmia täytäntöönpanossa ja jättää enemmän tilaa väärinkäytöksille. Lisäksi vaikuttaa siltä, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilla on raportin tuki kiviainesveron täytäntöönpanossa ja ne noudattavat siihen sisältyviä määritelmiä ja materiaalitestejä. BAA itse totesi, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset käyttävät asiantuntijageologeja määrittämään louhosten tuottamat ainekset. |
| --- | --- |

(167)

Komissio panee merkille ongelmat, jotka liittyvät kiviainesveron täytäntöönpanoon ja materiaalien geologisiin ominaisuuksiin perustuviin vapautuksiin. Komissio kuitenkin toteaa, että olisi ollut vaikeampaa perustaa verovapautukset materiaalien käyttötarkoitukseen, koska tämä voi aiheuttaa ongelmia täytäntöönpanossa ja jättää enemmän tilaa väärinkäytöksille. Lisäksi vaikuttaa siltä, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilla on raportin tuki kiviainesveron täytäntöönpanossa ja ne noudattavat siihen sisältyviä määritelmiä ja materiaalitestejä. BAA itse totesi, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset käyttävät asiantuntijageologeja määrittämään louhosten tuottamat ainekset.

| (168) | Kun kyse on keraamisiin tuotteisiin käytetyn saven ja savikiven sulkemisesta kiviainesveron keskeyttämisen ulkopuolelle, komissio toteaa, että kyse on verosta vapautetusta teollisesta menettelystä, joka on jo otettu huomioon menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ja jota ei pidetä valtiontukena. |
| --- | --- |

(168)

Kun kyse on keraamisiin tuotteisiin käytetyn saven ja savikiven sulkemisesta kiviainesveron keskeyttämisen ulkopuolelle, komissio toteaa, että kyse on verosta vapautetusta teollisesta menettelystä, joka on jo otettu huomioon menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ja jota ei pidetä valtiontukena.

| (169) | Kun kyse on Cornwallin rakennuskiviä ja liuskekiviä koskevasta oppaasta vuodelta 2007, komissio toteaa, ettei sitä voida pitää tarkkana tietolähteenä, jolla annetaan kattava yleiskatsaus kaikista louhoksen tuotteista. Opas on tehty mainostarkoituksessa, ja louhokset mainostavat siinä rakennusalalle tarkoitettuja tuotteitaan. Komissio katsoo siten, että louhokset, jotka ovat Cornwallin rakennuskiviä ja liuskekiviä koskevassa oppaassa vuodelta 2007, esittävät tuotteensa rakennusteollisuutta koskevan markkinastrategiansa mukaisesti. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset mainitsivat, että ne sallivat louhosten mainostavan tuotteitaan haluamallaan tavalla materiaalien geologisesta koostumuksesta riippumatta ja ne eivät pidä tällaisia myynninedistämiseen tähtääviä kuvauksia merkityksellisinä materiaalien luokittelussa kiviainesveroa varten. |
| --- | --- |

(169)

Kun kyse on Cornwallin rakennuskiviä ja liuskekiviä koskevasta oppaasta vuodelta 2007, komissio toteaa, ettei sitä voida pitää tarkkana tietolähteenä, jolla annetaan kattava yleiskatsaus kaikista louhoksen tuotteista. Opas on tehty mainostarkoituksessa, ja louhokset mainostavat siinä rakennusalalle tarkoitettuja tuotteitaan. Komissio katsoo siten, että louhokset, jotka ovat Cornwallin rakennuskiviä ja liuskekiviä koskevassa oppaassa vuodelta 2007, esittävät tuotteensa rakennusteollisuutta koskevan markkinastrategiansa mukaisesti. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset mainitsivat, että ne sallivat louhosten mainostavan tuotteitaan haluamallaan tavalla materiaalien geologisesta koostumuksesta riippumatta ja ne eivät pidä tällaisia myynninedistämiseen tähtääviä kuvauksia merkityksellisinä materiaalien luokittelussa kiviainesveroa varten.

| (170) | Kiven, jonka PSV-arvo on korkea, aallonmurtajien tukikiven, muurikiven, korkealaatuisten peruskiviainesten ja niiden sivutuotteiden/jätteiden verotus kuuluu kiviainesveron normaalin verotusperiaatteen piiriin ja on perusteltu tavoitellun päämäärän kannalta. |
| --- | --- |

(170)

Kiven, jonka PSV-arvo on korkea, aallonmurtajien tukikiven, muurikiven, korkealaatuisten peruskiviainesten ja niiden sivutuotteiden/jätteiden verotus kuuluu kiviainesveron normaalin verotusperiaatteen piiriin ja on perusteltu tavoitellun päämäärän kannalta.

5.5.3   PÄÄTELMÄ KIVIAINESVERON MUKAISESTA NORMAALISTA VEROTUKSESTA JA VERON TAVOITTEESTA

| (171) | Komissio katsoo, että asianomaisilta saatuja huomautuksia ei voi pitää perusteena poiketa menettelyn aloittamista koskevan päätöksen havainnoista, kun kyse on kiviainesveron normaalista verotuksen periaatteesta ja sen tavoitteesta. |
| --- | --- |

(171)

Komissio katsoo, että asianomaisilta saatuja huomautuksia ei voi pitää perusteena poiketa menettelyn aloittamista koskevan päätöksen havainnoista, kun kyse on kiviainesveron normaalista verotuksen periaatteesta ja sen tavoitteesta.

| (172) | Kiviainesveron normaali verotuksen periaate on se, että kiviainekseksi 17 §:n 1 momentin nojalla määriteltyä kiveä, soraa ja hiekkaa verotetaan, kun niitä käytetään 19 §:ssä tarkoitetulla tavalla kaupalliseen hyödyntämiseen Yhdistyneessä kuningaskunnassa 1. huhtikuuta 2002 lähtien (45). |
| --- | --- |

(172)

Kiviainesveron normaali verotuksen periaate on se, että kiviainekseksi 17 §:n 1 momentin nojalla määriteltyä kiveä, soraa ja hiekkaa verotetaan, kun niitä käytetään 19 §:ssä tarkoitetulla tavalla kaupalliseen hyödyntämiseen Yhdistyneessä kuningaskunnassa 1. huhtikuuta 2002 lähtien (45).

45

| (173) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten ennen menettelyn aloittamista koskevaa päätöstä esittämien tietojen ja kiviainesveron valmistelutöiden (46) perusteella komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (47), että voidaan yleisesti sanoa, että kiviaines vastaa rakeista tai hiukkasmaista materiaalia, joka fyysisesti ja kemiallisesti inerttien ominaisuuksiensa vuoksi sopii sellaisenaan tai yhdessä sementin, kalkin tai bitumimateriaalin kanssa betonin, katukiveysmateriaalien, asfaltin tai viemäröinnin kuivatuskerrosten valmistamiseen tai käytettäväksi täytemaana (kiviaineskäyttö). |
| --- | --- |

(173)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten ennen menettelyn aloittamista koskevaa päätöstä esittämien tietojen ja kiviainesveron valmistelutöiden (46) perusteella komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (47), että voidaan yleisesti sanoa, että kiviaines vastaa rakeista tai hiukkasmaista materiaalia, joka fyysisesti ja kemiallisesti inerttien ominaisuuksiensa vuoksi sopii sellaisenaan tai yhdessä sementin, kalkin tai bitumimateriaalin kanssa betonin, katukiveysmateriaalien, asfaltin tai viemäröinnin kuivatuskerrosten valmistamiseen tai käytettäväksi täytemaana (kiviaineskäyttö).

46

47

| (174) | Kaikki asianomaiset ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset tunnustivat käsitteen ”kiviaineskäyttö” ja esittivät huomautuksensa vastaavasti. BAA toimitti huomautuksia, joilla pyritään osoittamaan, että kiviainesverosta puuttuu logiikka, koska joitakin materiaaleja, jotka eivät ole tämän määritelmän mukaisia, verotetaan. Komissio käsittely yksityiskohtaisesti näitä huomautuksia edellä johdanto-osan 151–158 ja 159–165 kappaleessa. |
| --- | --- |

(174)

Kaikki asianomaiset ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset tunnustivat käsitteen ”kiviaineskäyttö” ja esittivät huomautuksensa vastaavasti. BAA toimitti huomautuksia, joilla pyritään osoittamaan, että kiviainesverosta puuttuu logiikka, koska joitakin materiaaleja, jotka eivät ole tämän määritelmän mukaisia, verotetaan. Komissio käsittely yksityiskohtaisesti näitä huomautuksia edellä johdanto-osan 151–158 ja 159–165 kappaleessa.

| (175) | Toisin sanoen kiviainesveron normaali verotuksen periaate on kiven, soran ja hiekan verotus, kun niitä otetaan kiviaineskäyttöön/hyödynnetään kaupallisesti edellä tarkoitettuna kiviaineksena. |
| --- | --- |

(175)

Toisin sanoen kiviainesveron normaali verotuksen periaate on kiven, soran ja hiekan verotus, kun niitä otetaan kiviaineskäyttöön/hyödynnetään kaupallisesti edellä tarkoitettuna kiviaineksena.

| (176) | Edellä oleva kuvaus on sopusoinnussa myös kiviainesveron tavoitteen kanssa, joka on kiviainesten louhinnan tehostaminen sisällyttämällä ympäristökustannukset tähän toimintaan. Kuten yleinen tuomioistuin vahvisti (48), kiviainesveron tavoite on edistää rakennusalalla sellaisten kiviainesten käyttöä, jotka koostuvat tietyillä menetelmillä saaduista sivutuotteista tai jätteistä (niin sanotut sivutuotteina saatavat kiviainekset), tai kierrätyskiviainesten käyttöä, jotta voidaan vähentää louhoksista saatujen sellaisten kiviainesten (niin sanotut peruskiviainekset) käyttöä, jotka ovat uusiutumattomia luonnonvaroja, ja näin ollen rajoittaa tällaiseen louhintaan liittyviä ympäristöhaittoja (”kysynnän siirtämisen tavoite”). |
| --- | --- |

(176)

Edellä oleva kuvaus on sopusoinnussa myös kiviainesveron tavoitteen kanssa, joka on kiviainesten louhinnan tehostaminen sisällyttämällä ympäristökustannukset tähän toimintaan. Kuten yleinen tuomioistuin vahvisti (48), kiviainesveron tavoite on edistää rakennusalalla sellaisten kiviainesten käyttöä, jotka koostuvat tietyillä menetelmillä saaduista sivutuotteista tai jätteistä (niin sanotut sivutuotteina saatavat kiviainekset), tai kierrätyskiviainesten käyttöä, jotta voidaan vähentää louhoksista saatujen sellaisten kiviainesten (niin sanotut peruskiviainekset) käyttöä, jotka ovat uusiutumattomia luonnonvaroja, ja näin ollen rajoittaa tällaiseen louhintaan liittyviä ympäristöhaittoja (”kysynnän siirtämisen tavoite”).

48

5.6   VEROTUKSELLINEN EROTTELU

VEROTUKSELLINEN EROTTELU

| (177) | Vuoden 2001 rahoituslaissa luodaan aluksi laaja perusta kiviainesveron perimiseksi. Sen laajuutta kavennetaan sen jälkeen veron poissulkemisilla ja verovapautuksilla. Lisäksi vuoden 2001 rahoituslaissa säädetään tietyistä verohelpotuksista. Komissio tutkii uudelleen, ovatko sen menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäilyksiä herättäneet veron poissulkemiset, vapautukset ja verohelpotukset normaalin verotuksen periaatteen mukaisia kiviainesveron tavoitteen valossa. |
| --- | --- |

(177)

Vuoden 2001 rahoituslaissa luodaan aluksi laaja perusta kiviainesveron perimiseksi. Sen laajuutta kavennetaan sen jälkeen veron poissulkemisilla ja verovapautuksilla. Lisäksi vuoden 2001 rahoituslaissa säädetään tietyistä verohelpotuksista. Komissio tutkii uudelleen, ovatko sen menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäilyksiä herättäneet veron poissulkemiset, vapautukset ja verohelpotukset normaalin verotuksen periaatteen mukaisia kiviainesveron tavoitteen valossa.

| (178) | Kiviainesveron mukaista veron erottelua arvioitaessa komission käyttämä viitekehys/normaali verotuksen periaate on kiviainesveron soveltaminen materiaaleihin, joita hyödynnetään kaupallisesti kiviaineksina Yhdistyneessä kuningaskunnassa (49). Kuten edellä johdanto-osan 173 kappaleessa kuvattiin, kiviaineskäyttö liittyy olennaisesti kiven, soran ja hiekan käyttämiseen rakennustarkoituksessa, millä tarkoitetaan niiden käyttämistä materiaalina tai tukiaineksena rakenteiden (myös tiet ja polut, rautateiden kiskojen aluset tai pengerrykset) rakentamisessa tai parantamisessa tai osana laastin, betonin, tervasepellyksen, pinnoitettujen tiekivien tai muiden samanlaisten rakennusmateriaalien valmistamisprosessia (50). |
| --- | --- |

(178)

Kiviainesveron mukaista veron erottelua arvioitaessa komission käyttämä viitekehys/normaali verotuksen periaate on kiviainesveron soveltaminen materiaaleihin, joita hyödynnetään kaupallisesti kiviaineksina Yhdistyneessä kuningaskunnassa (49). Kuten edellä johdanto-osan 173 kappaleessa kuvattiin, kiviaineskäyttö liittyy olennaisesti kiven, soran ja hiekan käyttämiseen rakennustarkoituksessa, millä tarkoitetaan niiden käyttämistä materiaalina tai tukiaineksena rakenteiden (myös tiet ja polut, rautateiden kiskojen aluset tai pengerrykset) rakentamisessa tai parantamisessa tai osana laastin, betonin, tervasepellyksen, pinnoitettujen tiekivien tai muiden samanlaisten rakennusmateriaalien valmistamisprosessia (50).

49

50

| (179) | Lisäksi edellä määritettyä kiviaineskäyttöä koskevaa käsitettä käytetään vuoden 2001 rahoituslain 30 §:n 1 momentin d kohdassa, jossa säädetään oikeudesta pyytää verohyvitystä, jos kiviainesveron piiriin kuuluva kiviaines hävitetään siten, että sitä ei voida käyttää rakentamistarkoitukseen määrätyllä tavalla. |
| --- | --- |

(179)

Lisäksi edellä määritettyä kiviaineskäyttöä koskevaa käsitettä käytetään vuoden 2001 rahoituslain 30 §:n 1 momentin d kohdassa, jossa säädetään oikeudesta pyytää verohyvitystä, jos kiviainesveron piiriin kuuluva kiviaines hävitetään siten, että sitä ei voida käyttää rakentamistarkoitukseen määrätyllä tavalla.

| (180) | Jos verosta vapautettua materiaalia louhitaan kiviaineskäyttöön tai sitä hyödynnetään kaupallisesti rakennustarkoituksessa, kuten edellä kuvattiin, sen olisi kuuluttava kiviainesveron mukaisen normaalin verotuksen piiriin, koska kyse on tosiasiallisesti ja oikeudellisesti samankaltaisesta tilanteesta, sillä sen vapauttamista voitaisiin perustella ainoastaan kiviainesveron luontaisen tavoitteen valossa. |
| --- | --- |

(180)

Jos verosta vapautettua materiaalia louhitaan kiviaineskäyttöön tai sitä hyödynnetään kaupallisesti rakennustarkoituksessa, kuten edellä kuvattiin, sen olisi kuuluttava kiviainesveron mukaisen normaalin verotuksen piiriin, koska kyse on tosiasiallisesti ja oikeudellisesti samankaltaisesta tilanteesta, sillä sen vapauttamista voitaisiin perustella ainoastaan kiviainesveron luontaisen tavoitteen valossa.

| (181) | Kun kyse on tutkittavana olevista vapautuksista, jotka koskevat muiden materiaalien tai menettelyn sivutuotteita, jätettä tai soraa, komissio pitäytyy menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä käytetyissä arviointiperusteissa. Komissio ottaa huomioon tutkimuksessaan, syntyykö jäte, sora tai sivutuote väistämättä toiminnasta, joka ei liity kiviaineskäyttöön tarkoitetun materiaalin tarkoitukselliseen louhintaan, eli sellaisen materiaalin louhinnasta, jota ei tarkoituksella louhita kiviaineskäyttöön, tai menettelystä, joka ei liity kiviainesten louhintaan. Pääasiallisen aineksen, jota ei ole tarkoitettu kiviaineskäyttöön, louhinta antaa viitteen siitä, voiko jätteen, soran tai sivutuotteen vapauttaminen verosta edistää kiviainesveron tavoitetta. |
| --- | --- |

(181)

Kun kyse on tutkittavana olevista vapautuksista, jotka koskevat muiden materiaalien tai menettelyn sivutuotteita, jätettä tai soraa, komissio pitäytyy menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä käytetyissä arviointiperusteissa. Komissio ottaa huomioon tutkimuksessaan, syntyykö jäte, sora tai sivutuote väistämättä toiminnasta, joka ei liity kiviaineskäyttöön tarkoitetun materiaalin tarkoitukselliseen louhintaan, eli sellaisen materiaalin louhinnasta, jota ei tarkoituksella louhita kiviaineskäyttöön, tai menettelystä, joka ei liity kiviainesten louhintaan. Pääasiallisen aineksen, jota ei ole tarkoitettu kiviaineskäyttöön, louhinta antaa viitteen siitä, voiko jätteen, soran tai sivutuotteen vapauttaminen verosta edistää kiviainesveron tavoitetta.

| (182) | Komissio arvioi kiviaineskäyttöön tarkoitetun materiaalin louhinnan aiheuttamien sivutuotteiden, jätteiden tai soran osalta, voiko niiden vapauttaminen verosta johtaa kiviaineksena käytettävien materiaalien uuden louhinnan vähentämiseen ja siten edistää kiviainesveron tavoitetta. |
| --- | --- |

(182)

Komissio arvioi kiviaineskäyttöön tarkoitetun materiaalin louhinnan aiheuttamien sivutuotteiden, jätteiden tai soran osalta, voiko niiden vapauttaminen verosta johtaa kiviaineksena käytettävien materiaalien uuden louhinnan vähentämiseen ja siten edistää kiviainesveron tavoitetta.

| (183) | Edellä mainitut arviointiperusteet ovat johdonmukaisia kiviainesveron normaalin verotuksen periaatteiden kanssa, kun määritetään, ovatko verosta vapautetut materiaalit samassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa kuin verotettavat materiaalit, ja niissä otetaan huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten näkökohdat, että kiviainesvero ei saisi vaikuttaa menettelyihin, joita eivät liity louhintaan kiviaineskäyttöä varten. |
| --- | --- |

(183)

Edellä mainitut arviointiperusteet ovat johdonmukaisia kiviainesveron normaalin verotuksen periaatteiden kanssa, kun määritetään, ovatko verosta vapautetut materiaalit samassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa kuin verotettavat materiaalit, ja niissä otetaan huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten näkökohdat, että kiviainesvero ei saisi vaikuttaa menettelyihin, joita eivät liity louhintaan kiviaineskäyttöä varten.

5.6.1   TIETTYJEN MINERAALIEN POISSULKEMINEN VEROSTA JA VEROHELPOTUKSET (18 §:n 2 MOMENTIN b KOHDAN (51) ALAKOHTA JA 30 §:n 1 MOMENTIN b KOHDAN (52) ALAKOHTA) SILTÄ OSIN, KUIN KYSE ON VEROSTA VAPAUTETUSTA MENETTELYSTÄ, JOLLA SAADAAN KIVIAINEKSENA KÄYTETTÄVIÄ MATERIAALEJA

51

52

| (184) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset olivat ilmoittaneet menettelyn aloittamista koskevaa päätöstä ennen antamissaan huomautuksissa, ettei kumpaakaan 18 §:n nojalla (53) verosta vapautettua ainesta louhita kiviaineskäyttöön. |
| --- | --- |

(184)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset olivat ilmoittaneet menettelyn aloittamista koskevaa päätöstä ennen antamissaan huomautuksissa, ettei kumpaakaan 18 §:n nojalla (53) verosta vapautettua ainesta louhita kiviaineskäyttöön.

53

| (185) | Niin kauan kuin kyseisiä mineraaleja ei käytetä rakennusalan massa-aineeksi, komissio katsoi, että mineraalien poissulkeminen kiviainesveron ulkopuolelle olisi sen normaalin verotuksen periaatteiden mukaista (54). |
| --- | --- |

(185)

Niin kauan kuin kyseisiä mineraaleja ei käytetä rakennusalan massa-aineeksi, komissio katsoi, että mineraalien poissulkeminen kiviainesveron ulkopuolelle olisi sen normaalin verotuksen periaatteiden mukaista (54).

54

| (186) | Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 74 kappaleessa, että siltä osin kuin kyseisiä mineraaleja ei käytetä kiviaineksina, niiden vapautus/poissulkeminen kiviainesverosta ei johda SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun valikoivaan etuun. |
| --- | --- |

(186)

Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 74 kappaleessa, että siltä osin kuin kyseisiä mineraaleja ei käytetä kiviaineksina, niiden vapautus/poissulkeminen kiviainesverosta ei johda SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun valikoivaan etuun.

| (187) | Se totesi kuitenkin, että joitakin kyseisistä mineraaleista louhitaan joskus kiviaineskäyttöön. Esimerkiksi vermikuliittia ja perliittiä käytetään valmistamaan kevyttä kiviainesta (55). Näiden mineraalien vapauttamisen verosta, siltä osin kuin niitä louhitaan tuottamaan kevyttä kiviainesta ja käyttämään sellaisenaan, ei katsottu olevan sopusoinnussa kiviainesveron normaalin verotuksen periaatteiden kanssa. Sen vuoksi komissiolle ei ollut selvää, miksi näiden mineraalien louhinta ei olisi vastaavassa tilanteessa kuin muiden verotettavien mineraalien louhinta. |
| --- | --- |

(187)

Se totesi kuitenkin, että joitakin kyseisistä mineraaleista louhitaan joskus kiviaineskäyttöön. Esimerkiksi vermikuliittia ja perliittiä käytetään valmistamaan kevyttä kiviainesta (55). Näiden mineraalien vapauttamisen verosta, siltä osin kuin niitä louhitaan tuottamaan kevyttä kiviainesta ja käyttämään sellaisenaan, ei katsottu olevan sopusoinnussa kiviainesveron normaalin verotuksen periaatteiden kanssa. Sen vuoksi komissiolle ei ollut selvää, miksi näiden mineraalien louhinta ei olisi vastaavassa tilanteessa kuin muiden verotettavien mineraalien louhinta.

55

| (188) | Koska komissiolta puuttui arviointiin tarvittavat tiedot, se epäili, onko kyseisiä materiaaleja koskeva yleinen poikkeus, jossa ei nähtävästi oteta huomioon niiden käyttöä kiviaineksina, kiviainesveron normaalin verotuksen periaatteiden mukainen. |
| --- | --- |

(188)

Koska komissiolta puuttui arviointiin tarvittavat tiedot, se epäili, onko kyseisiä materiaaleja koskeva yleinen poikkeus, jossa ei nähtävästi oteta huomioon niiden käyttöä kiviaineksina, kiviainesveron normaalin verotuksen periaatteiden mukainen.

| (189) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat luettelon kunkin vuoden 2001 rahoituslain 18 §:n 3 momentissa luetellun materiaalin käytöstä todeten, ovatko ne kiviaineksia tai voidaanko niitä käyttää kiviaineksina. Tämän luettelon perusteella ainoat materiaalit, joita voidaan käyttää vuoden 2001 rahoituslain 18 §:n 3 momentissa lueteltujen materiaalien kiviaineksena, ovat perliitti, hohkakivi ja vermikuliitti. |
| --- | --- |

(189)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat luettelon kunkin vuoden 2001 rahoituslain 18 §:n 3 momentissa luetellun materiaalin käytöstä todeten, ovatko ne kiviaineksia tai voidaanko niitä käyttää kiviaineksina. Tämän luettelon perusteella ainoat materiaalit, joita voidaan käyttää vuoden 2001 rahoituslain 18 §:n 3 momentissa lueteltujen materiaalien kiviaineksena, ovat perliitti, hohkakivi ja vermikuliitti.

| (190) | Koska vuoden 2001 rahoituslain 18 §:n 3 momentissa lueteltuja muita materiaaleja ei käytetä tai niitä ei voida käyttää kiviaineksena, ne eivät ole tosiasiallisesti ja oikeudellisesti samassa asemassa kuin verotettavat kiviainekset. |
| --- | --- |

(190)

Koska vuoden 2001 rahoituslain 18 §:n 3 momentissa lueteltuja muita materiaaleja ei käytetä tai niitä ei voida käyttää kiviaineksena, ne eivät ole tosiasiallisesti ja oikeudellisesti samassa asemassa kuin verotettavat kiviainekset.

| (191) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan perliittiä voidaan löytää Pohjois-Irlannissa, mutta louhinta on päättynyt ennen kiviainesveron käyttöönottoa. Tätä materiaalia tuodaan edelleen Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, ja se on hyödyllinen eristysominaisuuksiensa ja käsittelyn jälkeisen kevyen painonsa vuoksi. |
| --- | --- |

(191)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan perliittiä voidaan löytää Pohjois-Irlannissa, mutta louhinta on päättynyt ennen kiviainesveron käyttöönottoa. Tätä materiaalia tuodaan edelleen Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, ja se on hyödyllinen eristysominaisuuksiensa ja käsittelyn jälkeisen kevyen painonsa vuoksi.

| (192) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että perliittiä voidaan käyttää keveiden rakennusmateriaalien tuotannossa (laasti, muurauslaasti, eristys, kattolaatat) ja maanparannusaineena. Se laajenee huomattavasti lämmetessään ja ei ole tästä syystä luonnollinen kiviaines. Perliittiä voidaan käyttää kevyenä kiviaineksena esim. betonissa tai portlandsementissä. Kuitenkin ennen kuin sitä voidaan käyttää, sen on oltava fyysisen muuntoprosessin kohteena, joka on pelkkää murskausta ja seulontaa kattavampi. Sen erityisominaisuudet myös estävät sen korvaamisen muun kuin kiviaineksen tuotannon kierrätysmateriaalilla tai sivutuotteella. |
| --- | --- |

(192)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että perliittiä voidaan käyttää keveiden rakennusmateriaalien tuotannossa (laasti, muurauslaasti, eristys, kattolaatat) ja maanparannusaineena. Se laajenee huomattavasti lämmetessään ja ei ole tästä syystä luonnollinen kiviaines. Perliittiä voidaan käyttää kevyenä kiviaineksena esim. betonissa tai portlandsementissä. Kuitenkin ennen kuin sitä voidaan käyttää, sen on oltava fyysisen muuntoprosessin kohteena, joka on pelkkää murskausta ja seulontaa kattavampi. Sen erityisominaisuudet myös estävät sen korvaamisen muun kuin kiviaineksen tuotannon kierrätysmateriaalilla tai sivutuotteella.

| (193) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan hohkakiveä ei tiedetä esiintyvän luonnostaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa, mutta sitä tuodaan sinne. Sen solumainen luonne antaa sille alhaisen tiheyden, jonka ansiosta se voi kellua veden pinnalla. Sitä voidaan käyttää hiontaan ja kevyiden rakennusmateriaalien tuotannossa. Se on paljon kevyempää kuin verotettavasta kiviaineksesta peräisin oleva materiaali. |
| --- | --- |

(193)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan hohkakiveä ei tiedetä esiintyvän luonnostaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa, mutta sitä tuodaan sinne. Sen solumainen luonne antaa sille alhaisen tiheyden, jonka ansiosta se voi kellua veden pinnalla. Sitä voidaan käyttää hiontaan ja kevyiden rakennusmateriaalien tuotannossa. Se on paljon kevyempää kuin verotettavasta kiviaineksesta peräisin oleva materiaali.

| (194) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että on jotain näyttöä siitä, että hohkakiveä on käytetty Yhdistyneessä kuningaskunnassa kevyenä kiviaineksena rakentamisessa, kevytbetonin, betonielementtien ja betonitiilin valmistuksessa. Sen käyttö näissä olosuhteissa johtuu sen erityisen alhaisesta tiheydestä. Kuten perliitti ja vermikuliitti, sen erityisominaisuudet ja käyttötavat estävät sen korvaamisen muilla kierrätysmateriaaleilla tai muiden kuin kiviainesten tuotannon sivutuotteilla. |
| --- | --- |

(194)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että on jotain näyttöä siitä, että hohkakiveä on käytetty Yhdistyneessä kuningaskunnassa kevyenä kiviaineksena rakentamisessa, kevytbetonin, betonielementtien ja betonitiilin valmistuksessa. Sen käyttö näissä olosuhteissa johtuu sen erityisen alhaisesta tiheydestä. Kuten perliitti ja vermikuliitti, sen erityisominaisuudet ja käyttötavat estävät sen korvaamisen muilla kierrätysmateriaaleilla tai muiden kuin kiviainesten tuotannon sivutuotteilla.

| (195) | Komissio on tutkinut, tulisiko hohkakiviä verrata kiveen, jolla on korkea PSV-arvo, tai tukikiveen, jotka ovat myös erikoistuneita tuotteita, joita ei voida korvata verosta vapautetuilla materiaaleilla. Hohkakivi vaikuttaa kuitenkin erilaiselta kuin kivi, jolla on korkea PSV-arvo, tai tukikivi, koska sitä voidaan käyttää kiviaineskäytössä vain tähän erikoistuneeseen tarkoitukseen kevyenä kiviaineksena. Toisaalta materiaaleja, joita käytetään tuottamaan kiveä, jolla on korkea PSV-arvo, ja tukikiveä, voidaan käyttää ja käytetäänkin laajasti kiviaineksena, kun niitä ei käytetä näissä erityisolosuhteissa. |
| --- | --- |

(195)

Komissio on tutkinut, tulisiko hohkakiviä verrata kiveen, jolla on korkea PSV-arvo, tai tukikiveen, jotka ovat myös erikoistuneita tuotteita, joita ei voida korvata verosta vapautetuilla materiaaleilla. Hohkakivi vaikuttaa kuitenkin erilaiselta kuin kivi, jolla on korkea PSV-arvo, tai tukikivi, koska sitä voidaan käyttää kiviaineskäytössä vain tähän erikoistuneeseen tarkoitukseen kevyenä kiviaineksena. Toisaalta materiaaleja, joita käytetään tuottamaan kiveä, jolla on korkea PSV-arvo, ja tukikiveä, voidaan käyttää ja käytetäänkin laajasti kiviaineksena, kun niitä ei käytetä näissä erityisolosuhteissa.

| (196) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan vermikuliitti on eräänlainen kiille, jolla on perliitin tavoin se epätavallinen ominaisuus, että se laajenee huomattavasti kuumennettaessa. Sen ei tiedetä esiintyvän Yhdistyneessä kuningaskunnassa, mutta sitä tuodaan sinne. |
| --- | --- |

(196)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan vermikuliitti on eräänlainen kiille, jolla on perliitin tavoin se epätavallinen ominaisuus, että se laajenee huomattavasti kuumennettaessa. Sen ei tiedetä esiintyvän Yhdistyneessä kuningaskunnassa, mutta sitä tuodaan sinne.

| (197) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että vermikuliittia voidaan käyttää perliitin tavoin eristykseen, kipsin ja betonin kevyeksi kiviaineeksi ja maanparannusaineeksi. Kuitenkin ennen kuin sitä voidaan käyttää, sen on oltava fyysisen muuntoprosessin kohteena, joka on pelkkää murskausta ja seulontaa kattavampi. Sen erityisominaisuudet myös estävät sen korvaamisen muun kuin kiviaineksen tuotannon kierrätysmateriaalilla tai sivutuotteella. |
| --- | --- |

(197)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että vermikuliittia voidaan käyttää perliitin tavoin eristykseen, kipsin ja betonin kevyeksi kiviaineeksi ja maanparannusaineeksi. Kuitenkin ennen kuin sitä voidaan käyttää, sen on oltava fyysisen muuntoprosessin kohteena, joka on pelkkää murskausta ja seulontaa kattavampi. Sen erityisominaisuudet myös estävät sen korvaamisen muun kuin kiviaineksen tuotannon kierrätysmateriaalilla tai sivutuotteella.

| (198) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan tällaisten tuotteiden tuodut määrät ovat seuraavat (perliitin ja vermikuliitin tiedot on kirjattu tuontitilastoissa yhdessä vuodesta 2010): | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Perliitti
  (tonnia) | 45 064 | 36 315 | 58 456 | 98 437 | 66 298 |
| Vermikuliitti
  (tonnia) | 29 200 | 25 515 |
| Hohkakivi
  (tonnia) | 2 259 | 1 668 | 2 062 | 2 067 | 1 255 |

(198)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan tällaisten tuotteiden tuodut määrät ovat seuraavat (perliitin ja vermikuliitin tiedot on kirjattu tuontitilastoissa yhdessä vuodesta 2010):

2008

2009

2010

2011

2012

Perliitti

(tonnia)

45 064

36 315

58 456

98 437

66 298

Vermikuliitti

(tonnia)

29 200

25 515

Hohkakivi

(tonnia)

2 259

1 668

2 062

2 067

1 255

| (199) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset esittävät, että tuotu hohkakivi maksoi keskimäärin 408 Englannin puntaa/tonni vuonna 2012, ja vermikuliitin ja perliitin kustannukset olivat keskimäärin 128 Englannin puntaa/tonni. Korkeat hinnat osoittavat, että nämä mineraalit on tarkoitettu erityiskäyttöön ja että niitä ei käytetä korvikkeena Yhdistyneessä kuningaskunnassa louhitulle kiviainekselle. |
| --- | --- |

(199)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset esittävät, että tuotu hohkakivi maksoi keskimäärin 408 Englannin puntaa/tonni vuonna 2012, ja vermikuliitin ja perliitin kustannukset olivat keskimäärin 128 Englannin puntaa/tonni. Korkeat hinnat osoittavat, että nämä mineraalit on tarkoitettu erityiskäyttöön ja että niitä ei käytetä korvikkeena Yhdistyneessä kuningaskunnassa louhitulle kiviainekselle.

| (200) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että perliittiä, hohkakiveä ja vermikuliittia ei hyödynnetä kaupallisesti kiviaineksena Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja että ne eivät ole samassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa kuin verotettava kiviaines, kun otetaan huomioon kiviainesveron ympäristötavoite. |
| --- | --- |

(200)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että perliittiä, hohkakiveä ja vermikuliittia ei hyödynnetä kaupallisesti kiviaineksena Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja että ne eivät ole samassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa kuin verotettava kiviaines, kun otetaan huomioon kiviainesveron ympäristötavoite.

| (201) | Komissio katsoo, että koska perliitti ja vermikuliitti ovat fyysisen muuntoprosessin kohteena, joka on pelkkää murskausta ja seulontaa kattavampi, jotta niitä voitaisiin käyttää kiviaineksina, ne eivät ole verrattavissa verotettaviin materiaaleihin, joihin ei kohdisteta tällaisia muuntoprosesseja. |
| --- | --- |

(201)

Komissio katsoo, että koska perliitti ja vermikuliitti ovat fyysisen muuntoprosessin kohteena, joka on pelkkää murskausta ja seulontaa kattavampi, jotta niitä voitaisiin käyttää kiviaineksina, ne eivät ole verrattavissa verotettaviin materiaaleihin, joihin ei kohdisteta tällaisia muuntoprosesseja.

| (202) | Perliitti, hohkakivi ja vermikuliitti eroavat luonnollisilta ominaisuuksiltaan muista kiviaineksista. Lisäksi mikään kolmesta materiaalista ei ole luonnollista kiviainesta, vaan erikoistunutta kevyttä kiviainesta, jota ei voida korvata ja joka ei voi korvata muita materiaaleja. Niiden hinnat osoittavat, että ne on tarkoitettu erityiskäyttöön ja että niitä ei voida käyttää korvikkeena Yhdistyneessä kuningaskunnassa louhitulle kiviainekselle |
| --- | --- |

(202)

Perliitti, hohkakivi ja vermikuliitti eroavat luonnollisilta ominaisuuksiltaan muista kiviaineksista. Lisäksi mikään kolmesta materiaalista ei ole luonnollista kiviainesta, vaan erikoistunutta kevyttä kiviainesta, jota ei voida korvata ja joka ei voi korvata muita materiaaleja. Niiden hinnat osoittavat, että ne on tarkoitettu erityiskäyttöön ja että niitä ei voida käyttää korvikkeena Yhdistyneessä kuningaskunnassa louhitulle kiviainekselle

| (203) | Lisäksi mitään näistä aineksista ei louhita tällä hetkellä Yhdistyneessä kuningaskunnassa, koska perliitin louhinta on päättynyt ennen kiviainesveron käyttöönottoa. |
| --- | --- |

(203)

Lisäksi mitään näistä aineksista ei louhita tällä hetkellä Yhdistyneessä kuningaskunnassa, koska perliitin louhinta on päättynyt ennen kiviainesveron käyttöönottoa.

| (204) | Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta näistä materiaaleista. |
| --- | --- |

(204)

Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta näistä materiaaleista.

| (205) | Komissio päättelee, että perliitti, hohkakivi ja vermikuliitti eivät ole samassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa kuin verotettava kiviaines, kun otetaan huomioon kiviainesveron tavoite. |
| --- | --- |

(205)

Komissio päättelee, että perliitti, hohkakivi ja vermikuliitti eivät ole samassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa kuin verotettava kiviaines, kun otetaan huomioon kiviainesveron tavoite.

| (206) | Näin ollen komissio toteaa, että tiettyjen mineraalien sulkeminen pois verosta ja verohelpotukset, joista säädetään vuoden 2001 rahoituslain 18 §:n 2 momentin b kohdassa ja 30 §:n 1 momentin b kohdassa, eivät merkitse, että näille materiaaleille koituu valikoivaa etua. |
| --- | --- |

(206)

Näin ollen komissio toteaa, että tiettyjen mineraalien sulkeminen pois verosta ja verohelpotukset, joista säädetään vuoden 2001 rahoituslain 18 §:n 2 momentin b kohdassa ja 30 §:n 1 momentin b kohdassa, eivät merkitse, että näille materiaaleille koituu valikoivaa etua.

5.6.2   MATERIAALIN, JOKA KOOSTUU KOKONAAN TAI PÄÄOSIN KIVIHIILESTÄ, RUSKOHIILESTÄ, LIUSKEKIVESTÄ TAI SAVIKIVESTÄ TAI JOKA ON OSA NIIDEN KOOSTUMUSTA (17 §:n 4 MOMENTIN a KOHTA) VAPAUTTAMINEN VEROSTA, SILTÄ OSIN KUIN VEROSTA VAPAUTETTUA MATERIAALIA KÄYTETÄÄN KIVIAINEKSENA TAI SE KOOSTUU PÄÄOSIN KIVIHIILESTÄ, RUSKOHIILESTÄ, SAVIKIVESTÄ JA LIUSKEKIVESTÄ.

| (207) | Komissio totesi, että kaikkia näitä materiaaleja voidaan pitää kivenä ja ne ovat siten vuoden 2001 rahoituslain 17 §:n 1 momentissa tarkoitettuja kiviaineksia. |
| --- | --- |

(207)

Komissio totesi, että kaikkia näitä materiaaleja voidaan pitää kivenä ja ne ovat siten vuoden 2001 rahoituslain 17 §:n 1 momentissa tarkoitettuja kiviaineksia.

| (208) | Liuskekivestä ja savikivestä leikataan usein tasaiseksi yksi tai useampi pinta. Tällaisessa tapauksessa myös ne voivat hyötyä kiviainesveron verohelpotuksesta 18 §:n 2 momentin a kohdan nojalla (leikatun kiven vapauttamiseen verosta liittyvä menettely). Verohyvitys aineksille, joihin sovelletaan verosta vapautettua menettelyä, on kiviainesveron normaalin verotuksen periaatteiden mukainen. |
| --- | --- |

(208)

Liuskekivestä ja savikivestä leikataan usein tasaiseksi yksi tai useampi pinta. Tällaisessa tapauksessa myös ne voivat hyötyä kiviainesveron verohelpotuksesta 18 §:n 2 momentin a kohdan nojalla (leikatun kiven vapauttamiseen verosta liittyvä menettely). Verohyvitys aineksille, joihin sovelletaan verosta vapautettua menettelyä, on kiviainesveron normaalin verotuksen periaatteiden mukainen.

| (209) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset olivat ilmoittaneet menettelyn aloittamista koskevaa päätöstä ennen antamissaan huomautuksissa, ettei kivihiiltä, ruskohiiltä, liuskekiveä tai savikiveä louhita ensisijaisesti kiviaineskäyttöön. Liuskekiveä louhitaan perinteisesti käytettäväksi erityisenä rakennusmateriaalina (esim. katto- tai lattiarakentaminen). Joillakin alueilla sen käyttöä edistetään kulttuuriperintöä koskevista syistä. Savikivi on halkeava mineraali, jonka savipitoisuus on korkea. Kun luonnolliset saviesiintymät kulutetaan loppuun, savikiveä käytetään yhä enemmän tiilien ja laattojen valmistuksessa. Se voi olla myös sementin ainesosa. Kivihiili on pääosin hiilestä koostuva sedimenttikivi. Ruskohiilen hiilipitoisuus on paljon pienempi kuin kivihiilen, ja sen kosteuspitoisuus on hyvin korkea. Kumpaakin käytetään energiatuotteena. |
| --- | --- |

(209)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset olivat ilmoittaneet menettelyn aloittamista koskevaa päätöstä ennen antamissaan huomautuksissa, ettei kivihiiltä, ruskohiiltä, liuskekiveä tai savikiveä louhita ensisijaisesti kiviaineskäyttöön. Liuskekiveä louhitaan perinteisesti käytettäväksi erityisenä rakennusmateriaalina (esim. katto- tai lattiarakentaminen). Joillakin alueilla sen käyttöä edistetään kulttuuriperintöä koskevista syistä. Savikivi on halkeava mineraali, jonka savipitoisuus on korkea. Kun luonnolliset saviesiintymät kulutetaan loppuun, savikiveä käytetään yhä enemmän tiilien ja laattojen valmistuksessa. Se voi olla myös sementin ainesosa. Kivihiili on pääosin hiilestä koostuva sedimenttikivi. Ruskohiilen hiilipitoisuus on paljon pienempi kuin kivihiilen, ja sen kosteuspitoisuus on hyvin korkea. Kumpaakin käytetään energiatuotteena.

| (210) | Komissio katsoi, että kyseisten materiaalien vapauttaminen, kun niitä käytetään muihin kuin kiviainestarkoituksiin, on kiviainesveron normaalin verotuksen periaatteiden mukaista. |
| --- | --- |

(210)

Komissio katsoi, että kyseisten materiaalien vapauttaminen, kun niitä käytetään muihin kuin kiviainestarkoituksiin, on kiviainesveron normaalin verotuksen periaatteiden mukaista.

| (211) | Komissio totesi (56), että BAA:n toimittamien todisteiden mukaan, jotka liitettiin sen unionin yleiselle tuomioistuimelle asiassa T-210/02 antamaan vastaukseen, liuskekiveä ja hiekkakiveä käytetään kiviaineksina (57). Tämä ei koske kivihiiltä ja ruskohiiltä. |
| --- | --- |

(211)

Komissio totesi (56), että BAA:n toimittamien todisteiden mukaan, jotka liitettiin sen unionin yleiselle tuomioistuimelle asiassa T-210/02 antamaan vastaukseen, liuskekiveä ja hiekkakiveä käytetään kiviaineksina (57). Tämä ei koske kivihiiltä ja ruskohiiltä.

56

57

| (212) | Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 84 kappaleessa, että savikiven ja liuskekiven yleinen vapauttaminen verosta silloinkin, kun niitä käytetään kiviaineksena tai rakennuksien massa-aineena, ei vaikuta olevan sopusoinnussa kiviainesveron normaalin verotuksen periaatteiden kanssa eikä näytä johtuvan kiviainesveron luonteesta ja ajatustavasta. |
| --- | --- |

(212)

Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 84 kappaleessa, että savikiven ja liuskekiven yleinen vapauttaminen verosta silloinkin, kun niitä käytetään kiviaineksena tai rakennuksien massa-aineena, ei vaikuta olevan sopusoinnussa kiviainesveron normaalin verotuksen periaatteiden kanssa eikä näytä johtuvan kiviainesveron luonteesta ja ajatustavasta.

| (213) | Komissio katsoi myös menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 85 kappaleessa, että väite, jonka mukaan savikiveä ja liuskekiveä ei useimmissa tapauksissa käytetä kiviaineksina, ei ole peruste yleiselle vapautukselle kiviainesverosta. Juuri sen vuoksi, että oli vaikea määrittää etukäteen, mihin materiaaleja käytetään, Yhdistynyt kuningaskunta päätti myöntää verohyvityksen, jos joitain verotettavia materiaaleja käytetään teollisuuden ja maatalouden tarkoituksiin. Komissio katsoi, että suoranaisen vapautuksen myöntämisen sijasta olisi ollut tarkoituksenmukaisempaa laajentaa verohelpotuksia myös savikiveen ja liuskekiveen. |
| --- | --- |

(213)

Komissio katsoi myös menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 85 kappaleessa, että väite, jonka mukaan savikiveä ja liuskekiveä ei useimmissa tapauksissa käytetä kiviaineksina, ei ole peruste yleiselle vapautukselle kiviainesverosta. Juuri sen vuoksi, että oli vaikea määrittää etukäteen, mihin materiaaleja käytetään, Yhdistynyt kuningaskunta päätti myöntää verohyvityksen, jos joitain verotettavia materiaaleja käytetään teollisuuden ja maatalouden tarkoituksiin. Komissio katsoi, että suoranaisen vapautuksen myöntämisen sijasta olisi ollut tarkoituksenmukaisempaa laajentaa verohelpotuksia myös savikiveen ja liuskekiveen.

| (214) | Komissio ilmaisi myös epäilyksensä perustelusta laajentaa vapautusta materiaaliin, joka on pääosin (eli yli 50-prosenttisesti) valmistettu kivihiilestä, ruskohiilestä, savikivestä tai liuskekivestä. |
| --- | --- |

(214)

Komissio ilmaisi myös epäilyksensä perustelusta laajentaa vapautusta materiaaliin, joka on pääosin (eli yli 50-prosenttisesti) valmistettu kivihiilestä, ruskohiilestä, savikivestä tai liuskekivestä.

| (215) | Komissio totesi, että näiden materiaalien, erityisesti liuskekiven ja savikiven yleinen vapauttaminen, vaikka niitä käytetään kiviaineksina, eli massa-aineena rakennustarkoituksiin, ei olisi sopusoinnussa kiviainesveron normaalin verotuksen periaatteiden kanssa. |
| --- | --- |

(215)

Komissio totesi, että näiden materiaalien, erityisesti liuskekiven ja savikiven yleinen vapauttaminen, vaikka niitä käytetään kiviaineksina, eli massa-aineena rakennustarkoituksiin, ei olisi sopusoinnussa kiviainesveron normaalin verotuksen periaatteiden kanssa.

| (216) | Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkistamisen jälkeen komissio sai useita tätä asiaa koskevia lausuntoja asianomaisilta osapuolilta. |
| --- | --- |

(216)

Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkistamisen jälkeen komissio sai useita tätä asiaa koskevia lausuntoja asianomaisilta osapuolilta.

5.6.2.1   
  Liuskekivi

Liuskekivi

a)   BAA:n huomautukset 15. syyskuuta 2014

BAA:n huomautukset 15. syyskuuta 2014

| (217) | BAA on Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten kanssa samaa mieltä liuskekiven sivutuotteiden käyttämisestä kiviaineksena ja myös siitä, että se on vaihtoehto juuri louhitulle kiviainekselle betonin ja keskivahvojen teknisten sovelluksien valmistuksessa. |
| --- | --- |

(217)

BAA on Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten kanssa samaa mieltä liuskekiven sivutuotteiden käyttämisestä kiviaineksena ja myös siitä, että se on vaihtoehto juuri louhitulle kiviainekselle betonin ja keskivahvojen teknisten sovelluksien valmistuksessa.

| (218) | BAA väittää, että liuskekiveä, hiekkakiveä (ja savea) on aina (ja siten jo ennen kiviainesveron käyttöönottoa) käytetty ”kiviaineksen tapaan”, kun tämä on sopinut tiettyyn tarkoitukseen ja materiaali on ollut saatavilla oikeaan hintaan. Esimerkiksi noin 230 000 tonnia liuskekivestä peräisin olevaa kiviainesta käytettiin rakentamaan moottoritien A55 Bangorin ohikulkutie vuosina 1980/1981 ja 1990/1991. |
| --- | --- |

(218)

BAA väittää, että liuskekiveä, hiekkakiveä (ja savea) on aina (ja siten jo ennen kiviainesveron käyttöönottoa) käytetty ”kiviaineksen tapaan”, kun tämä on sopinut tiettyyn tarkoitukseen ja materiaali on ollut saatavilla oikeaan hintaan. Esimerkiksi noin 230 000 tonnia liuskekivestä peräisin olevaa kiviainesta käytettiin rakentamaan moottoritien A55 Bangorin ohikulkutie vuosina 1980/1981 ja 1990/1991.

| (219) | BAA väittää, asiantuntijageologi Rachel Hardien selvitykseen viitaten, että on olemassa louhoksia, joissa on eri kivilajeja, ja saveksi tai liuskekiveksi kelpaavat kiviesiintymät esiintyvät usein kerroksittain muiden kivilajien kanssa. Tämän selvityksen mukaan Skotlannissa ja muualla Yhdistyneessä kuningaskunnassa on louhoksia, joissa suurimpaan osaan tuotetuista kiviaineksista sovelletaan kiviainesveroa, mutta joiden kalliokerrostumiin sisältyy osuus verosta vapautettuja kivilajeja. Näiden louhosten tuotteisiin ovat sisältyneet varastot, jotka koostuvat kokonaan tai pääosin verosta vapautetuista kivilajeista, kuten savikivestä tai liuskekivestä (58). |
| --- | --- |

(219)

BAA väittää, asiantuntijageologi Rachel Hardien selvitykseen viitaten, että on olemassa louhoksia, joissa on eri kivilajeja, ja saveksi tai liuskekiveksi kelpaavat kiviesiintymät esiintyvät usein kerroksittain muiden kivilajien kanssa. Tämän selvityksen mukaan Skotlannissa ja muualla Yhdistyneessä kuningaskunnassa on louhoksia, joissa suurimpaan osaan tuotetuista kiviaineksista sovelletaan kiviainesveroa, mutta joiden kalliokerrostumiin sisältyy osuus verosta vapautettuja kivilajeja. Näiden louhosten tuotteisiin ovat sisältyneet varastot, jotka koostuvat kokonaan tai pääosin verosta vapautetuista kivilajeista, kuten savikivestä tai liuskekivestä (58).

58

| (220) | BAA väittää, että on olemassa useita liuskekivilouhoksia, joiden aineksien liuskeinen lohkeamistapa ei ole riittävä rakennuslaattoja varten, mutta joiden materiaalia voidaan edelleen pitää liuskekivenä. BAA on toimittanut luettelon seitsemästä liuskekivilouhoksesta, jotka on poimittu British Geological Surveyn, jäljempänä ’BGS’, vuoden 2010 kaivos- ja louhoshakemistosta ja joiden mainitaan louhivan kiveä pelkästään kiviaineskäyttöön, aitakiveksi ja leikkaamattomiksi rakennuskiviksi, sekä louhoksista, jotka tuottavat vain pieniä määriä leikattua rakennuskiveä. BAA väittää, etteivät nämä louhokset ole erilaisia kuin graniitti- tai hiekkakivilouhokset, joissa tuotetaan myös rakennuskiveä. Molempien louhosten tuotteet ovat luonteeltaan samanlaisia, mutta toisin kuin muut, liuskekivilouhokset on vapautettu verosta. |
| --- | --- |

(220)

BAA väittää, että on olemassa useita liuskekivilouhoksia, joiden aineksien liuskeinen lohkeamistapa ei ole riittävä rakennuslaattoja varten, mutta joiden materiaalia voidaan edelleen pitää liuskekivenä. BAA on toimittanut luettelon seitsemästä liuskekivilouhoksesta, jotka on poimittu British Geological Surveyn, jäljempänä ’BGS’, vuoden 2010 kaivos- ja louhoshakemistosta ja joiden mainitaan louhivan kiveä pelkästään kiviaineskäyttöön, aitakiveksi ja leikkaamattomiksi rakennuskiviksi, sekä louhoksista, jotka tuottavat vain pieniä määriä leikattua rakennuskiveä. BAA väittää, etteivät nämä louhokset ole erilaisia kuin graniitti- tai hiekkakivilouhokset, joissa tuotetaan myös rakennuskiveä. Molempien louhosten tuotteet ovat luonteeltaan samanlaisia, mutta toisin kuin muut, liuskekivilouhokset on vapautettu verosta.

| (221) | BAA väittää verotettavan kiven, kuten graniitin, louhosten luonteen osalta, että kivilouhokset myyvät vaihtelevia määriä leikkaamatonta lohkokiveä. Ne väittävät, että, jos louhoksessa on luonnostaan ”karkeaa” ja helposti leikattavaa kiveä, tällainen louhos todennäköisesti myy tietyn määrän tästä tuotteesta paikallisten markkinoiden kysynnän (esim. asuinkäyttö, puutarhakeskukset) ja louhitun kiven värin perusteella. |
| --- | --- |

(221)

BAA väittää verotettavan kiven, kuten graniitin, louhosten luonteen osalta, että kivilouhokset myyvät vaihtelevia määriä leikkaamatonta lohkokiveä. Ne väittävät, että, jos louhoksessa on luonnostaan ”karkeaa” ja helposti leikattavaa kiveä, tällainen louhos todennäköisesti myy tietyn määrän tästä tuotteesta paikallisten markkinoiden kysynnän (esim. asuinkäyttö, puutarhakeskukset) ja louhitun kiven värin perusteella.

| (222) | BAA toimitti tietoja liuskekiven myynnistä ja kattoliuskeen myynnin osuudesta verrattuna täytemaahan, jota käytetään muihin käyttötarkoituksiin, kuten kiviaineskäyttöön. BAA toimitti myös tietoja kalkkikivilouhoksista. Ne osoittavat, että maanparannuskalkin myynti oli kiviainesten sivutuotteiden myyntiä huomattavasti merkittävämpi. Vuonna 2013 suhde oli 4,2:1. BAA väittää tämän suhteen syyksi sen, että kiviainesvero on tehnyt kalkkikiven myynnistä kannattamatonta. BAA esitti yhden louhoksen myyntihinnat maanparannuskalkille (vapaasti tehtaalla -vientihinta vaihtelee 5,02 ja 5,95 Englannin punnan välillä tonnilta) ja sivutuotteena olevalle kiviainekselle (5–8,5 Englannin puntaa tonnilta, joka sisältää kiviainesveron). BAA esitti myös toisen louhoksen hinnat erittäin puhtaille kalsiumkarbonaattijauheille (25–55 Englannin puntaa/tonni vapaasti tehtaalla ja jopa 1 000 puntaa tonnilta tietyille erikoistuotteille), lasinvalmistukseen kelpaavalle kalkkikivelle (23 Englannin puntaa/tonni vapaasti tehtaalla), maatalouden kalkille (11 Englannin puntaa/tonni) ja jäte-/sivutuotteen materiaaleille (2–7,5 Englannin puntaa ilman kiviainesveroa). |
| --- | --- |

(222)

BAA toimitti tietoja liuskekiven myynnistä ja kattoliuskeen myynnin osuudesta verrattuna täytemaahan, jota käytetään muihin käyttötarkoituksiin, kuten kiviaineskäyttöön. BAA toimitti myös tietoja kalkkikivilouhoksista. Ne osoittavat, että maanparannuskalkin myynti oli kiviainesten sivutuotteiden myyntiä huomattavasti merkittävämpi. Vuonna 2013 suhde oli 4,2:1. BAA väittää tämän suhteen syyksi sen, että kiviainesvero on tehnyt kalkkikiven myynnistä kannattamatonta. BAA esitti yhden louhoksen myyntihinnat maanparannuskalkille (vapaasti tehtaalla -vientihinta vaihtelee 5,02 ja 5,95 Englannin punnan välillä tonnilta) ja sivutuotteena olevalle kiviainekselle (5–8,5 Englannin puntaa tonnilta, joka sisältää kiviainesveron). BAA esitti myös toisen louhoksen hinnat erittäin puhtaille kalsiumkarbonaattijauheille (25–55 Englannin puntaa/tonni vapaasti tehtaalla ja jopa 1 000 puntaa tonnilta tietyille erikoistuotteille), lasinvalmistukseen kelpaavalle kalkkikivelle (23 Englannin puntaa/tonni vapaasti tehtaalla), maatalouden kalkille (11 Englannin puntaa/tonni) ja jäte-/sivutuotteen materiaaleille (2–7,5 Englannin puntaa ilman kiviainesveroa).

| (223) | BAA väittää, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten alun perin esittämät liuskekiven hinnat ovat liian korkeat ja että ne eivät perustu markkina-arvoon. Ne väittävät myös, että liuskekiven sivutuotteen hinta on laskenut kuudesta kolmeen Englannin puntaan. Tuodun kattoliuskeen hinta oli vuonna 2010 390 Englannin puntaa tonnilta ja viedyn kattoliuskeen 618 puntaa tonnilta. |
| --- | --- |

(223)

BAA väittää, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten alun perin esittämät liuskekiven hinnat ovat liian korkeat ja että ne eivät perustu markkina-arvoon. Ne väittävät myös, että liuskekiven sivutuotteen hinta on laskenut kuudesta kolmeen Englannin puntaan. Tuodun kattoliuskeen hinta oli vuonna 2010 390 Englannin puntaa tonnilta ja viedyn kattoliuskeen 618 puntaa tonnilta.

b)   Welsh Slate Ltd:n, jäljempänä ’Welsh Slate’, huomautukset 20. joulukuuta 2013

Welsh Slate Ltd:n, jäljempänä ’Welsh Slate’, huomautukset 20. joulukuuta 2013

| (224) | Yhdistynyt kuningaskunta tuottaa tällä hetkellä alle 10 prosenttia kattoliuskeesta, joka vastaa Yhdistyneen kuningaskunnan kysyntää luonnolliselle liuskekivelle. |
| --- | --- |

(224)

Yhdistynyt kuningaskunta tuottaa tällä hetkellä alle 10 prosenttia kattoliuskeesta, joka vastaa Yhdistyneen kuningaskunnan kysyntää luonnolliselle liuskekivelle.

| (225) | Welsh Slaten pääasiallinen toiminta-ala on kattoliuskeen valmistus ja myynti. Se väittää, että kattoliuskeen osuus on noin 65 prosenttia sen tuloista, ja murskatun liuskekiven vain 30 prosenttia, ja loput saadaan rakennustaiteellisista ja muista tuotteista. Murskattua liuskekiveä louhitaan kattoliuskeen materiaalitarpeisiin. Kattoliuskeen louhinnan sivutuotteilla on merkittävä osuus tuotannosta (tällä hetkellä 95 prosenttia kaikesta louhitusta materiaalista). |
| --- | --- |

(225)

Welsh Slaten pääasiallinen toiminta-ala on kattoliuskeen valmistus ja myynti. Se väittää, että kattoliuskeen osuus on noin 65 prosenttia sen tuloista, ja murskatun liuskekiven vain 30 prosenttia, ja loput saadaan rakennustaiteellisista ja muista tuotteista. Murskattua liuskekiveä louhitaan kattoliuskeen materiaalitarpeisiin. Kattoliuskeen louhinnan sivutuotteilla on merkittävä osuus tuotannosta (tällä hetkellä 95 prosenttia kaikesta louhitusta materiaalista).

| (226) | Welsh Slaten mukaan murskattua liuskekiveä tuotetaan seuraavista lähteistä: louhosjäte (31 prosenttia), leikkausjäte (12 prosenttia), vanhat jätteiden sijoituspaikat (31 prosenttia) sekä poraus- ja räjäytystoimet (27 prosenttia). Se väittää, että liuskekiven aineksien tuotantokustannukset ovat korkeammat kuin tyypillisen kiviaineslouhoksen kustannukset. Kiviainesten vakiotuotteiden tuotantokustannukset, joihin eivät sisälly tämän yrityksen omat lisäkustannukset, ovat [...]–[...] Englannin puntaa tonnilta, mikä merkitsee, että veron osuus on [...] kustannuksista. Kiviainekset myydään [...] ja [...] Englannin punnan välisillä hinnoilla tonnilta. Kattoliusketta myydään keskimäärin [...] Englannin punnalla tonnilta, ja kattoliuskeen ylin arvo on enemmän kuin [...] puntaa tonnilta. |
| --- | --- |

(226)

Welsh Slaten mukaan murskattua liuskekiveä tuotetaan seuraavista lähteistä: louhosjäte (31 prosenttia), leikkausjäte (12 prosenttia), vanhat jätteiden sijoituspaikat (31 prosenttia) sekä poraus- ja räjäytystoimet (27 prosenttia). Se väittää, että liuskekiven aineksien tuotantokustannukset ovat korkeammat kuin tyypillisen kiviaineslouhoksen kustannukset. Kiviainesten vakiotuotteiden tuotantokustannukset, joihin eivät sisälly tämän yrityksen omat lisäkustannukset, ovat [...]–[...] Englannin puntaa tonnilta, mikä merkitsee, että veron osuus on [...] kustannuksista. Kiviainekset myydään [...] ja [...] Englannin punnan välisillä hinnoilla tonnilta. Kattoliusketta myydään keskimäärin [...] Englannin punnalla tonnilta, ja kattoliuskeen ylin arvo on enemmän kuin [...] puntaa tonnilta.

c)   BAA:n huomautukset 10. tammikuuta 2014

BAA:n huomautukset 10. tammikuuta 2014

| (227) | BAA toimitti komissiolle Cornwallin kreivikunnanvaltuuston laatiman Cornwallin rakennuskiviä ja liuskekiviä koskevan oppaan vuodelta 2007. Se sisältää tietoa useista rakennusaineksia tuottavista louhoksista, myös liuskekivilouhoksista. |
| --- | --- |

(227)

BAA toimitti komissiolle Cornwallin kreivikunnanvaltuuston laatiman Cornwallin rakennuskiviä ja liuskekiviä koskevan oppaan vuodelta 2007. Se sisältää tietoa useista rakennusaineksia tuottavista louhoksista, myös liuskekivilouhoksista.

d)   Mineral Products Associationin huomautukset 2. tammikuuta 2014

Mineral Products Associationin huomautukset 2. tammikuuta 2014

| (228) | Mineral Products Associationin mukaan liuskekiveä ja savikiveä käytetään kiviaineksina Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Vaikka kiviainekseksi toimitetun liuske- ja savikiven tarjonnassa voi olla kyse aineksista, jotka ovat muiden kuin kiviaineksien louhinnan sivutuotteita, esimerkiksi liuskekiven louhinta kattoliuskeeksi, näitä aineksia louhitaan pääasiassa kiviaineksien markkinoille. |
| --- | --- |

(228)

Mineral Products Associationin mukaan liuskekiveä ja savikiveä käytetään kiviaineksina Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Vaikka kiviainekseksi toimitetun liuske- ja savikiven tarjonnassa voi olla kyse aineksista, jotka ovat muiden kuin kiviaineksien louhinnan sivutuotteita, esimerkiksi liuskekiven louhinta kattoliuskeeksi, näitä aineksia louhitaan pääasiassa kiviaineksien markkinoille.

e)   Lantoom Quarryn huomautukset 16. tammikuuta 2014

Lantoom Quarryn huomautukset 16. tammikuuta 2014

| (229) | Lantoom Quarry väittää, että Cornwallin kreivikunnassa on suuria määriä kiviaineksien sivutuotteita, jotka syntyvät liuskekiven ja kaoliinin tuotantoaloilla. Tällä hetkellä näistä materiaaleista on suuri ylijäämä, vaikka ne on vapautettu kiviainesverosta. Markkinat ovat hyvin herkkiä hinnoittelun suhteen ja mitään hinnannousua ei voida siirtää asiakkaille. |
| --- | --- |

(229)

Lantoom Quarry väittää, että Cornwallin kreivikunnassa on suuria määriä kiviaineksien sivutuotteita, jotka syntyvät liuskekiven ja kaoliinin tuotantoaloilla. Tällä hetkellä näistä materiaaleista on suuri ylijäämä, vaikka ne on vapautettu kiviainesverosta. Markkinat ovat hyvin herkkiä hinnoittelun suhteen ja mitään hinnannousua ei voida siirtää asiakkaille.

| (230) | Sen huomautusten mukaan sellaiset kiviainekset, joista Lantoom Quarry joutuisi maksamaan veron, jos aineksiin sovelletun verovapautuksen todetaan olevan soveltumatonta valtiontukea, on tällä hetkellä hinnoiteltu noin kahteen Englannin puntaan tonnilta (vapaasti tehtaalla -hinta vaihtelee 1,5 ja 3 Englannin punnan välillä). Tämä merkitsee, että vero kaksinkertaistaisi hinnan. |
| --- | --- |

(230)

Sen huomautusten mukaan sellaiset kiviainekset, joista Lantoom Quarry joutuisi maksamaan veron, jos aineksiin sovelletun verovapautuksen todetaan olevan soveltumatonta valtiontukea, on tällä hetkellä hinnoiteltu noin kahteen Englannin puntaan tonnilta (vapaasti tehtaalla -hinta vaihtelee 1,5 ja 3 Englannin punnan välillä). Tämä merkitsee, että vero kaksinkertaistaisi hinnan.

| (231) | Lantoom Quarry väittää, että vapautus kiviainesverosta on auttanut piristämään verosta vapautetuista materiaaleista valmistettujen kiviainesten markkinoita. Se väittää, että jätteiden osuus voi olla jopa 75 prosenttia louhitusta mineraalista. Liuskekiven aineksien sivutuotteet myydään vain 30 kilometrin etäisyydellä louhoksesta. |
| --- | --- |

(231)

Lantoom Quarry väittää, että vapautus kiviainesverosta on auttanut piristämään verosta vapautetuista materiaaleista valmistettujen kiviainesten markkinoita. Se väittää, että jätteiden osuus voi olla jopa 75 prosenttia louhitusta mineraalista. Liuskekiven aineksien sivutuotteet myydään vain 30 kilometrin etäisyydellä louhoksesta.

| (232) | Lantoom Quarryn mukaan liuskekivi ei ole kovin hyvä materiaali kiviaineskäyttöön, koska se on pehmeää ja sitä ei voida käyttää betonin- tai asfalttibetonin valmistukseen. |
| --- | --- |

(232)

Lantoom Quarryn mukaan liuskekivi ei ole kovin hyvä materiaali kiviaineskäyttöön, koska se on pehmeää ja sitä ei voida käyttää betonin- tai asfalttibetonin valmistukseen.

f)   Burlington Slate Limitedin, jäljempänä ’BSL’, huomautukset 10. tammikuuta 2014

Burlington Slate Limitedin, jäljempänä ’BSL’, huomautukset 10. tammikuuta 2014

| (233) | BSL:n pääasiallinen liiketoiminta on moniulotteisten liuskekivituotteiden valmistus, kuten katto-, päällyste-, lattia-, laatta- ja rakennustaiteelliset tuotteet. |
| --- | --- |

(233)

BSL:n pääasiallinen liiketoiminta on moniulotteisten liuskekivituotteiden valmistus, kuten katto-, päällyste-, lattia-, laatta- ja rakennustaiteelliset tuotteet.

| (234) | BSL katsoo, ettei liuskekiven vapauttaminen verosta ole valtiontukea, koska tämä on perusteltua ja täysin sopusoinnussa kiviainesveron luonteen ja ympäristötavoitteiden logiikan kanssa. Liuskekiveä ei perinteisesti louhita kiviaineskäyttöön vaan pikemminkin käytettäväksi katto-, päällyste-, lattia- ja laattamateriaalina ja kulttuuriperintöä koskevista syistä historiallisten rakennusten säilyttämiseen Yhdistyneessä kuningaskunnassa. |
| --- | --- |

(234)

BSL katsoo, ettei liuskekiven vapauttaminen verosta ole valtiontukea, koska tämä on perusteltua ja täysin sopusoinnussa kiviainesveron luonteen ja ympäristötavoitteiden logiikan kanssa. Liuskekiveä ei perinteisesti louhita kiviaineskäyttöön vaan pikemminkin käytettäväksi katto-, päällyste-, lattia- ja laattamateriaalina ja kulttuuriperintöä koskevista syistä historiallisten rakennusten säilyttämiseen Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

| (235) | BSL väittää, että liuskekiven kaivausjäte on erilaisessa tosiasiallisessa tilanteessa vasta louhittuihin kiviaineksiin nähden erityisesti kiviaineskäytön osalta, koska liuskekiven louhinnasta saatu kiviaines on välttämätön ja väistämätön sivutuote prosesseissa, joissa moniulotteisia liuskekivituotteita valmistetaan. |
| --- | --- |

(235)

BSL väittää, että liuskekiven kaivausjäte on erilaisessa tosiasiallisessa tilanteessa vasta louhittuihin kiviaineksiin nähden erityisesti kiviaineskäytön osalta, koska liuskekiven louhinnasta saatu kiviaines on välttämätön ja väistämätön sivutuote prosesseissa, joissa moniulotteisia liuskekivituotteita valmistetaan.

| (236) | BSL katsoo, että verovapautukset edistävät sitä, että liuskekivilouhokset kierrättävät jätemateriaalin kiviaineksina. Jos liuskekivilouhokset lopettaisivat jätteen kierrätyksen kiviaineksina, liuskekiven louhinnan jätteet vietäisiin kaatopaikoille tai loppusijoitettaisiin kaivausjätteenä. |
| --- | --- |

(236)

BSL katsoo, että verovapautukset edistävät sitä, että liuskekivilouhokset kierrättävät jätemateriaalin kiviaineksina. Jos liuskekivilouhokset lopettaisivat jätteen kierrätyksen kiviaineksina, liuskekiven louhinnan jätteet vietäisiin kaatopaikoille tai loppusijoitettaisiin kaivausjätteenä.

| (237) | BSL:n mukaan liuskekiven louhintaprosessi on erittäin kallista, kun otetaan huomioon kiven fyysinen louhintasyvyys, epäsuotuisat geologiset muodostumat, joita esiintyy joskus, ja louhoksen rakenteen tekniset ja geotekniset näkökohdat, joita tarvitaan kestävyyden varmistamiseen turvallisen työympäristön säilyttämiseksi. Liuskekiveä viedään louhokselta laattoina, jotka ovat kooltaan noin 1 metri × 0,5 metriä – 3,5 metriä × 1,5 metriä, ja tyypillinen painoväli on 500 kg – 12 tonnia kappaleelta. Käsittely riippuu siitä, mikä valmistettava tuote on kyseessä: kattotiili-, päällyste-, lattia- tai rakennustaiteelliset tuotteet. Käsittelyyn sisältyy ensimmäinen leikkaus, ja sen jälkeen halkaisu, pintakäsittely, uusi leikkaus tai muotoilu. Noin 50 prosenttia BSL:n rakennustaiteellisista liuskekivituotteista viedään Yhdistyneestä kuningaskunnasta. |
| --- | --- |

(237)

BSL:n mukaan liuskekiven louhintaprosessi on erittäin kallista, kun otetaan huomioon kiven fyysinen louhintasyvyys, epäsuotuisat geologiset muodostumat, joita esiintyy joskus, ja louhoksen rakenteen tekniset ja geotekniset näkökohdat, joita tarvitaan kestävyyden varmistamiseen turvallisen työympäristön säilyttämiseksi. Liuskekiveä viedään louhokselta laattoina, jotka ovat kooltaan noin 1 metri × 0,5 metriä – 3,5 metriä × 1,5 metriä, ja tyypillinen painoväli on 500 kg – 12 tonnia kappaleelta. Käsittely riippuu siitä, mikä valmistettava tuote on kyseessä: kattotiili-, päällyste-, lattia- tai rakennustaiteelliset tuotteet. Käsittelyyn sisältyy ensimmäinen leikkaus, ja sen jälkeen halkaisu, pintakäsittely, uusi leikkaus tai muotoilu. Noin 50 prosenttia BSL:n rakennustaiteellisista liuskekivituotteista viedään Yhdistyneestä kuningaskunnasta.

| (238) | BSL osoittaa, että jokaisessa menettelyn vaiheessa liuskekiven jäte ja sen palaset ovat väistämätön sivutuote. BSL arvioi, että vain noin 4 prosenttia louhitusta materiaalista jalostetaan valmiiksi moniulotteisiksi tuotteiksi (joita käytetään tyypillisesti kattotiilinä, päällystystöissä tai lattialaattoina), mikä merkitsee, että 96 prosenttia on jätettä. Liuskekiven jätteen ja sen palasten kierrättäminen kiviainekseksi vähentää jätemateriaalia, jonka BSL:n olisi pitänyt viedä kaatopaikalle tai loppusijoittaa louhoksessa. Kierrättämällä osaa liuskekiven jätteestä ja palasista autetaan korvaamaan joitain liuskekiven louhinnan kustannuksia, mutta tällainen myynti korkeintaan täydentää pääasiallista toimintaa, mikä on liuskekiven louhinta moniulotteisten liuskekivituotteiden tuotantoon ja myyntiin. |
| --- | --- |

(238)

BSL osoittaa, että jokaisessa menettelyn vaiheessa liuskekiven jäte ja sen palaset ovat väistämätön sivutuote. BSL arvioi, että vain noin 4 prosenttia louhitusta materiaalista jalostetaan valmiiksi moniulotteisiksi tuotteiksi (joita käytetään tyypillisesti kattotiilinä, päällystystöissä tai lattialaattoina), mikä merkitsee, että 96 prosenttia on jätettä. Liuskekiven jätteen ja sen palasten kierrättäminen kiviainekseksi vähentää jätemateriaalia, jonka BSL:n olisi pitänyt viedä kaatopaikalle tai loppusijoittaa louhoksessa. Kierrättämällä osaa liuskekiven jätteestä ja palasista autetaan korvaamaan joitain liuskekiven louhinnan kustannuksia, mutta tällainen myynti korkeintaan täydentää pääasiallista toimintaa, mikä on liuskekiven louhinta moniulotteisten liuskekivituotteiden tuotantoon ja myyntiin.

| (239) | BSL:n mukaan liuskekivilouhoksen ei kannata louhia pelkästään kiviaineksia, koska louhintakustannukset ovat korkeammat ja paljon haastavammat (teknisesti tarkasteltuna) kuin tyypillisessä kiviainelouhoksessa (joka on pintalouhos), ja ei olisi kaupallisesti järkevää louhia, jos ainoaa louhittavaa materiaalia on tarkoitus käyttää kiviaineksena. |
| --- | --- |

(239)

BSL:n mukaan liuskekivilouhoksen ei kannata louhia pelkästään kiviaineksia, koska louhintakustannukset ovat korkeammat ja paljon haastavammat (teknisesti tarkasteltuna) kuin tyypillisessä kiviainelouhoksessa (joka on pintalouhos), ja ei olisi kaupallisesti järkevää louhia, jos ainoaa louhittavaa materiaalia on tarkoitus käyttää kiviaineksena.

| (240) | Kun kyse on BSL:n huomautuksista, se sai urakkasopimuksen sillä perusteella, että se louhii kiveä, jota käytetään paikalliseksi ja perinteiseksi rakennusmateriaalin lähteeksi. Olisi erittäin epätodennäköistä, että hakemus louhia pelkästään kiviainesta hyväksyttäisiin, koska sen louhokset sijaitsevat Englannin Lake District -järvialueen kansallispuistossa tai sen läheisyydessä. |
| --- | --- |

(240)

Kun kyse on BSL:n huomautuksista, se sai urakkasopimuksen sillä perusteella, että se louhii kiveä, jota käytetään paikalliseksi ja perinteiseksi rakennusmateriaalin lähteeksi. Olisi erittäin epätodennäköistä, että hakemus louhia pelkästään kiviainesta hyväksyttäisiin, koska sen louhokset sijaitsevat Englannin Lake District -järvialueen kansallispuistossa tai sen läheisyydessä.

| (241) | BSL:n mukaan kiviaineksiin sovellettava vapautus liuskekivien louhinnan osalta ei ole antanut sille mahdollisuutta louhia enemmän liuskekiven kiviaineksia. |
| --- | --- |

(241)

BSL:n mukaan kiviaineksiin sovellettava vapautus liuskekivien louhinnan osalta ei ole antanut sille mahdollisuutta louhia enemmän liuskekiven kiviaineksia.

| (242) | BSL hoitaa myös kahta kalkkikivilouhosta. Se väittää, että liuskekiven louhintajäte voidaan erottaa kalkintuotantoon louhitun kalkkikiven aineksesta, koska toisin kuin liuskekiveä, kalkkikiveä louhitaan ensisijaisesti rakentamisen kiviainekseksi käytettävänä raaka-aineena, ja ainoastaan kalkkikiven louhinta pintakerroksista on taloudellista, koska liuskekivi on sedimenttikivi, joka vaatii louhintaa syvemmältä. Kalkkikivi vastaa liuskekiveä enemmän vapautuksen ulkopuolella olevia kiviainestyyppejä, joita louhitaan pelkästään kiviaineskäyttöön. BSL:n mukaan on vain hyvin rajallinen määrä louhoksia, joissa kalkkikiven laatu voi olla sellainen, että ”moniulotteisten kivien” (kuten päällystekivien) louhinta kannattaa. |
| --- | --- |

(242)

BSL hoitaa myös kahta kalkkikivilouhosta. Se väittää, että liuskekiven louhintajäte voidaan erottaa kalkintuotantoon louhitun kalkkikiven aineksesta, koska toisin kuin liuskekiveä, kalkkikiveä louhitaan ensisijaisesti rakentamisen kiviainekseksi käytettävänä raaka-aineena, ja ainoastaan kalkkikiven louhinta pintakerroksista on taloudellista, koska liuskekivi on sedimenttikivi, joka vaatii louhintaa syvemmältä. Kalkkikivi vastaa liuskekiveä enemmän vapautuksen ulkopuolella olevia kiviainestyyppejä, joita louhitaan pelkästään kiviaineskäyttöön. BSL:n mukaan on vain hyvin rajallinen määrä louhoksia, joissa kalkkikiven laatu voi olla sellainen, että ”moniulotteisten kivien” (kuten päällystekivien) louhinta kannattaa.

g)   Eunomia Research and Consulting Ltd:n, jäljempänä ’Eunomia’, huomautukset 17. tammikuuta 2014

Eunomia Research and Consulting Ltd:n, jäljempänä ’Eunomia’, huomautukset 17. tammikuuta 2014

| (243) | Eunomian huomautukset on lähetetty Yhdistyneen kuningaskunnan sivutuotteena saatavien kiviainesten (liuskekiven, jätekiven ja polttolaitosten pohjatuhkan) tuottajien konsortion puolesta. |
| --- | --- |

(243)

Eunomian huomautukset on lähetetty Yhdistyneen kuningaskunnan sivutuotteena saatavien kiviainesten (liuskekiven, jätekiven ja polttolaitosten pohjatuhkan) tuottajien konsortion puolesta.

| (244) | Pelkästään kiviaineskäyttöön soveltuvan materiaalin tuottaminen on kattorakenteisiin tarkoitetun liuskekiven louhintaprosessin tai muiden arvokkaiden prosessien väistämätön osa. Kiviaineskäytöstä saatava hinta on paljon pienempi ja se ei ole riittävä louhinnan toteuttamiseksi. Welsh Slate ilmoittaa, että kattoliuskeen myyntihinta on keskimäärin [...] Englannin puntaa/tonni, ja ylin hinta on [...] Englannin puntaa/tonni. Sitä vastoin sivutuotteina saatavien kiviainesten myyntihinta on [...] Englannin puntaa/tonni ja [...] Englannin puntaa/tonni välillä. Tästä syystä verovapautus ei ole johtanut minkäänlaiseen ensisijaisen louhinnan määrän kasvuun, eikä verovapautuksen olemassaolo edistä louhintaa. |
| --- | --- |

(244)

Pelkästään kiviaineskäyttöön soveltuvan materiaalin tuottaminen on kattorakenteisiin tarkoitetun liuskekiven louhintaprosessin tai muiden arvokkaiden prosessien väistämätön osa. Kiviaineskäytöstä saatava hinta on paljon pienempi ja se ei ole riittävä louhinnan toteuttamiseksi. Welsh Slate ilmoittaa, että kattoliuskeen myyntihinta on keskimäärin [...] Englannin puntaa/tonni, ja ylin hinta on [...] Englannin puntaa/tonni. Sitä vastoin sivutuotteina saatavien kiviainesten myyntihinta on [...] Englannin puntaa/tonni ja [...] Englannin puntaa/tonni välillä. Tästä syystä verovapautus ei ole johtanut minkäänlaiseen ensisijaisen louhinnan määrän kasvuun, eikä verovapautuksen olemassaolo edistä louhintaa.

| (245) | Ennen kiviainesveroa luotujen liuskekivijätteen loppusijoituspaikkojen olemassaolo poistaa tarpeen louhia mitään uutta liuskekiveä kiviainekseksi. |
| --- | --- |

(245)

Ennen kiviainesveroa luotujen liuskekivijätteen loppusijoituspaikkojen olemassaolo poistaa tarpeen louhia mitään uutta liuskekiveä kiviainekseksi.

| (246) | Eunomia katsoo, että jos liuskekiven verovapautus peruutetaan, kiviainesvero [...] liuskekiven ainesten louhinnan jälkeiset tuotantokustannukset, joiden määrä on [...] Englannin punnasta [...] puntaan. |
| --- | --- |

(246)

Eunomia katsoo, että jos liuskekiven verovapautus peruutetaan, kiviainesvero [...] liuskekiven ainesten louhinnan jälkeiset tuotantokustannukset, joiden määrä on [...] Englannin punnasta [...] puntaan.

h)   Wincilate Ltd:n, jäljempänä ’Wincilate’, huomautukset 7. tammikuuta 2014

Wincilate Ltd:n, jäljempänä ’Wincilate’, huomautukset 7. tammikuuta 2014

| (247) | Wincilate on liuskekivilouhos, joka tukee liuskekiven vapauttamista kiviainesverosta. Louhos täsmentää, että sen normaalin liiketoiminnan lisäksi se murskaa liuskekiveä sen loppusijoituspaikoista, jotka ovat muodostuneet yli sadan vuoden aikana. Ne pitävät vapautusta edelleen tarpeellisena jätteen loppusijoituspaikkojen vähentämiseksi ja ensisijaisten kiviainesten louhinnan korvaamiseksi. |
| --- | --- |

(247)

Wincilate on liuskekivilouhos, joka tukee liuskekiven vapauttamista kiviainesverosta. Louhos täsmentää, että sen normaalin liiketoiminnan lisäksi se murskaa liuskekiveä sen loppusijoituspaikoista, jotka ovat muodostuneet yli sadan vuoden aikana. Ne pitävät vapautusta edelleen tarpeellisena jätteen loppusijoituspaikkojen vähentämiseksi ja ensisijaisten kiviainesten louhinnan korvaamiseksi.

i)   Torrington Stonen huomautukset 17. tammikuuta 2014

Torrington Stonen huomautukset 17. tammikuuta 2014

| (248) | Torrington Stonen mukaan yksi sen louhoksista, jonka ensisijainen tuote on verotettava hiekkakivi, tarjoaa luonnonkivituotteita, kuten muuri-, aita- ja kivikorikiveä. Tämä verotettava hiekkakivi kilpailee suoraan täsmälleen samanlaisia tuotteita tarjoavien liuskekivilouhosten kanssa. Muurikivi valitaan käsin ja sitä ei leikata louhoksella, joten sille ei voida myöntää vapautusta kiviainesverosta. Kiven leikkaa paikan päällä kivenhakkaaja, mutta kiviainesvero on jo pitänyt suorittaa sitä ennen. |
| --- | --- |

(248)

Torrington Stonen mukaan yksi sen louhoksista, jonka ensisijainen tuote on verotettava hiekkakivi, tarjoaa luonnonkivituotteita, kuten muuri-, aita- ja kivikorikiveä. Tämä verotettava hiekkakivi kilpailee suoraan täsmälleen samanlaisia tuotteita tarjoavien liuskekivilouhosten kanssa. Muurikivi valitaan käsin ja sitä ei leikata louhoksella, joten sille ei voida myöntää vapautusta kiviainesverosta. Kiven leikkaa paikan päällä kivenhakkaaja, mutta kiviainesvero on jo pitänyt suorittaa sitä ennen.

| (249) | Torrington Stone väittää, että toisaalta liuskekivi on luonnollisesti epäsäännöllisen muotoinen, joten sitä on leikattava (sahattava) jo pelkästään sijoituspaikan leveyden vuoksi. |
| --- | --- |

(249)

Torrington Stone väittää, että toisaalta liuskekivi on luonnollisesti epäsäännöllisen muotoinen, joten sitä on leikattava (sahattava) jo pelkästään sijoituspaikan leveyden vuoksi.

j)   Berwyn Slaten huomautukset 9. tammikuuta 2014

Berwyn Slaten huomautukset 9. tammikuuta 2014

| (250) | Berwyn Slaten louhos tuottaa valmiita liuskekivilaattoja, joista syntyy sivutuotteena jätemateriaalia. Aiemmin, koska liuskekiven louhinta alkoi 200–300 vuotta sitten, jäte loppusijoitettiin louhoksen läheisyyteen. Louhos aikoo huomautuksiensa perusteella käsitellä jätettä myyntikelpoiseksi kiviainekseksi. Kiviainesveron peruuttaminen estäisi tällaisten suunnitelmien toteuttamisen. |
| --- | --- |

(250)

Berwyn Slaten louhos tuottaa valmiita liuskekivilaattoja, joista syntyy sivutuotteena jätemateriaalia. Aiemmin, koska liuskekiven louhinta alkoi 200–300 vuotta sitten, jäte loppusijoitettiin louhoksen läheisyyteen. Louhos aikoo huomautuksiensa perusteella käsitellä jätettä myyntikelpoiseksi kiviainekseksi. Kiviainesveron peruuttaminen estäisi tällaisten suunnitelmien toteuttamisen.

k)   Mineral Products Association Ltd:n huomautukset 2. tammikuuta 2014

Mineral Products Association Ltd:n huomautukset 2. tammikuuta 2014

| (251) | Mineral Products Association katsoo, ettei vapautusta tulisi soveltaa materiaaleihin, jotka koostuvat pääasiassa kivihiilestä, ruskohiilestä, liuskekivestä ja savikivestä, jos niitä käytetään kiviainesmarkkinoilla tai kiviainestarkoituksiin. |
| --- | --- |

(251)

Mineral Products Association katsoo, ettei vapautusta tulisi soveltaa materiaaleihin, jotka koostuvat pääasiassa kivihiilestä, ruskohiilestä, liuskekivestä ja savikivestä, jos niitä käytetään kiviainesmarkkinoilla tai kiviainestarkoituksiin.

l)   Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten huomautukset

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten huomautukset

| (252) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset viittasivat siihen, että unionin yleinen tuomioistuin katsoi 7. maaliskuuta 2012 asiassa T-210/02 RENV antamassaan tuomiossa, että saven, liuskekiven ja savikiven kaltaiset materiaalit täyttävät periaatteessa veron normaalin verotuksen periaatteen, koska ne ovat vuoden 2001 rahoituslaissa tarkoitettuja kiviaineksia (71 §) ja siltä osin, että niitä käytetään ja hyödynnetään kaupallisesti sellaisenaan, ja ne ovat vastaavassa tilanteessa kuin muut verotettavat kiviainekset (72 §). Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan yleinen tuomioistuin teki selväksi, että näiden materiaalien mahdollinen sisällyttäminen veron soveltamisalaan riippuu ainoastaan niiden tosiasiallisesta ja toteen näytetystä hyödyntämisestä kiviaineksina. |
| --- | --- |

(252)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset viittasivat siihen, että unionin yleinen tuomioistuin katsoi 7. maaliskuuta 2012 asiassa T-210/02 RENV antamassaan tuomiossa, että saven, liuskekiven ja savikiven kaltaiset materiaalit täyttävät periaatteessa veron normaalin verotuksen periaatteen, koska ne ovat vuoden 2001 rahoituslaissa tarkoitettuja kiviaineksia (71 §) ja siltä osin, että niitä käytetään ja hyödynnetään kaupallisesti sellaisenaan, ja ne ovat vastaavassa tilanteessa kuin muut verotettavat kiviainekset (72 §). Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan yleinen tuomioistuin teki selväksi, että näiden materiaalien mahdollinen sisällyttäminen veron soveltamisalaan riippuu ainoastaan niiden tosiasiallisesta ja toteen näytetystä hyödyntämisestä kiviaineksina.

| (253) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, ettei ole selvää näyttöä – mukaan lukien BAA:n väitteet tuomioistuinmenettelyn aikana – jolla osoitetaan, että liuskekiveä, savikiveä, kivihiiltä tai ruskohiiltä louhitaan tietoisesti kiviaineskäyttöön Yhdistyneessä kuningaskunnassa. |
| --- | --- |

(253)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, ettei ole selvää näyttöä – mukaan lukien BAA:n väitteet tuomioistuinmenettelyn aikana – jolla osoitetaan, että liuskekiveä, savikiveä, kivihiiltä tai ruskohiiltä louhitaan tietoisesti kiviaineskäyttöön Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

| (254) | Kun kyse on liuskekivestä, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että liuskekivi on kiveä, joka voidaan jakaa ohuiksi liuskeiksi. Sitä käytetään pääasiassa kattoihin, mutta myös koristeelliseksi päällystekiveksi ja muistomerkkikiveksi. Sitä tuotetaan Pohjois-Walesissa, Englannin Lake District -järvialueella, Devonissa ja Cornwallissa. |
| --- | --- |

(254)

Kun kyse on liuskekivestä, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että liuskekivi on kiveä, joka voidaan jakaa ohuiksi liuskeiksi. Sitä käytetään pääasiassa kattoihin, mutta myös koristeelliseksi päällystekiveksi ja muistomerkkikiveksi. Sitä tuotetaan Pohjois-Walesissa, Englannin Lake District -järvialueella, Devonissa ja Cornwallissa.

| (255) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan liuskekivi on vapautettu kiviainesverosta, koska korkealaatuista liuskekiveä louhitaan käytettäväksi katto- ja lattiamateriaaliin ja koristeellisten ominaisuuksiensa vuoksi eikä kiviaineskäyttöön. Näihin voivat sisältyä kattoliuskeen, sisustus- ja rakennustaiteelliset tuotteet (ikkunalaudat ja -kehykset, keittiöiden ja kylpyhuoneiden työtasot, tulisijat, päällystemateriaalit, talojen kyltit, muistomerkit ja lattialaatat) sekä koristeet (jäljempänä näihin viitataan yhdessä erikoistuneina rakennustaiteellisina tuotteina). Korkealaatuisen liuskekiven louhinnasta ja muokkauksesta aiheutuvat liuskesirut ja pois leikatut osat voivat korvata vastalouhittuja kiviaineksia. Verovapautuksilla edistetään tästä syystä myös liuskeen jätesirujen ja mahdollisten muiden sivutuotteiden käyttöä, joilla varmistetaan ympäristölle koituva nettohyöty, koska uuden kiviaineksen louhinnasta aiheutuvia ympäristövahinkoja vähennetään. |
| --- | --- |

(255)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan liuskekivi on vapautettu kiviainesverosta, koska korkealaatuista liuskekiveä louhitaan käytettäväksi katto- ja lattiamateriaaliin ja koristeellisten ominaisuuksiensa vuoksi eikä kiviaineskäyttöön. Näihin voivat sisältyä kattoliuskeen, sisustus- ja rakennustaiteelliset tuotteet (ikkunalaudat ja -kehykset, keittiöiden ja kylpyhuoneiden työtasot, tulisijat, päällystemateriaalit, talojen kyltit, muistomerkit ja lattialaatat) sekä koristeet (jäljempänä näihin viitataan yhdessä erikoistuneina rakennustaiteellisina tuotteina). Korkealaatuisen liuskekiven louhinnasta ja muokkauksesta aiheutuvat liuskesirut ja pois leikatut osat voivat korvata vastalouhittuja kiviaineksia. Verovapautuksilla edistetään tästä syystä myös liuskeen jätesirujen ja mahdollisten muiden sivutuotteiden käyttöä, joilla varmistetaan ympäristölle koituva nettohyöty, koska uuden kiviaineksen louhinnasta aiheutuvia ympäristövahinkoja vähennetään.

| (256) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan liuskekiven kiviaineksia ja liuskekivisiruja kiviaineskäyttöön myyvät louhokset korostavat mainonnassaan korkealaatuisia liuskekivituotteita, kuten kattoliusketta, työtasoja, tulisijoja, lattioita ja muistomerkkilaattoja, jotka ovat selvästi louhintatoiminnan painopiste (59). |
| --- | --- |

(256)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan liuskekiven kiviaineksia ja liuskekivisiruja kiviaineskäyttöön myyvät louhokset korostavat mainonnassaan korkealaatuisia liuskekivituotteita, kuten kattoliusketta, työtasoja, tulisijoja, lattioita ja muistomerkkilaattoja, jotka ovat selvästi louhintatoiminnan painopiste (59).

59

| (257) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, ettei liuskekivi sovellu hyvin kiviaineskäyttöön, koska se pyrkii muodostamaan tasaisen levyn, jolla on epäsäännöllinen muoto suorakulmaisen särmiön sijaan, jota suositaan useimmissa kiviainesten käyttötarkoituksissa. Korkealaatuista liuskekiveä ei käytetä kiviainekseksi, koska se ei sovi siihen fyysisten ja/tai kemiallisten ominaisuuksiensa perusteella ja se myydään tarkoituksiin, joista saadaan korkeampi arvo. |
| --- | --- |

(257)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, ettei liuskekivi sovellu hyvin kiviaineskäyttöön, koska se pyrkii muodostamaan tasaisen levyn, jolla on epäsäännöllinen muoto suorakulmaisen särmiön sijaan, jota suositaan useimmissa kiviainesten käyttötarkoituksissa. Korkealaatuista liuskekiveä ei käytetä kiviainekseksi, koska se ei sovi siihen fyysisten ja/tai kemiallisten ominaisuuksiensa perusteella ja se myydään tarkoituksiin, joista saadaan korkeampi arvo.

| (258) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset arvioivat, että kukin tonni louhittua liuskekiveä tuottaa 95 prosenttia jätesiruja ja noin 5 prosenttia siitä sopii korkealaatuiseen käyttöön, kuten kattotiiliin tai päällystemateriaaliksi (60). Suurin osa kalliosta, jossa on laadukasta liuskekiveä, lohkeaa huonosti, joten se ei sovi lohkaisuun ohuiksi liuskeiksi. Samanlaisten leikattujen ja lohkaistujen liuskelaattojen tuotanto laadukkaammasta materiaalista tuottaa suuria määriä pois leikattuja osia. Tästä syystä suuret liuskekivijätteen loppusijoituspaikat, jotka koostuvat liuskekivisiruista, liittyvät historiallisesti paikkoihin, joissa on työstetty liuskekiveä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset antavat tästä asiasta tutkimustietoa. Ne viittaavat siihen, että liuskejätteen tuotanto on edelleen merkittävämpää kuin mineraalien markkinat, koska kiviaineksen ja liuskejätteen loppusijoituspaikkoja muodostetaan edelleen. Liuskekiven tuotanto on laskenut vuodesta 2000, koska kattoliusketuotanto on vähentynyt. Huhtikuusta 2014 lähtien, jolloin kiviainesveron soveltaminen keskeytettiin, liuskekiven tuottajat havaitsivat liuskejätteen kysynnän vähentyvän, ja jätekasoihin lisättiin enemmän materiaalia. |
| --- | --- |

(258)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset arvioivat, että kukin tonni louhittua liuskekiveä tuottaa 95 prosenttia jätesiruja ja noin 5 prosenttia siitä sopii korkealaatuiseen käyttöön, kuten kattotiiliin tai päällystemateriaaliksi (60). Suurin osa kalliosta, jossa on laadukasta liuskekiveä, lohkeaa huonosti, joten se ei sovi lohkaisuun ohuiksi liuskeiksi. Samanlaisten leikattujen ja lohkaistujen liuskelaattojen tuotanto laadukkaammasta materiaalista tuottaa suuria määriä pois leikattuja osia. Tästä syystä suuret liuskekivijätteen loppusijoituspaikat, jotka koostuvat liuskekivisiruista, liittyvät historiallisesti paikkoihin, joissa on työstetty liuskekiveä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset antavat tästä asiasta tutkimustietoa. Ne viittaavat siihen, että liuskejätteen tuotanto on edelleen merkittävämpää kuin mineraalien markkinat, koska kiviaineksen ja liuskejätteen loppusijoituspaikkoja muodostetaan edelleen. Liuskekiven tuotanto on laskenut vuodesta 2000, koska kattoliusketuotanto on vähentynyt. Huhtikuusta 2014 lähtien, jolloin kiviainesveron soveltaminen keskeytettiin, liuskekiven tuottajat havaitsivat liuskejätteen kysynnän vähentyvän, ja jätekasoihin lisättiin enemmän materiaalia.

60

| (259) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan liuskekiven sivutuotetta voidaan käyttää vähemmän kestävänä kiviaineksena teollisuuden täyttöaineeksi ja koristekäyttöön tarkoitetuksi kiviainekseksi, ja huolellisen valinnan ja murskauksen ansiosta se voi olla tienrakennuksen perusvaatimusten mukaista (61). Vaikka liuskejäte ei ole yhtä kestävää kuin muut kiviainekset, sen on todettu toimivan asianmukaisesti tässä perustehtävässä ja sopii siten vaihtoehtona juuri louhitulle kiviainekselle betoninvalmistuksessa ja keskivahvoissa teknisissä sovelluksissa. Jonkin verran liuskejätettä myös murskataan jauheeksi ja rakeiksi teolliseen käyttöön kattohuovan ja bitumimaalin valmistukseen. Verolla edistetään liuskekiveä koskevan vapautuksen ansiosta näiden liuskekiven jätesirujen käyttöä, millä vähennetään luontotyypeille aiheutuvia vaurioita ja kaatopaikkojen aiheuttamaa maiseman pilaantumista. Tällä edistetään moottoritie A55:n Bangorin ohikulkutien kaltaisia hankkeita, jonka BAA mainitsi. |
| --- | --- |

(259)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan liuskekiven sivutuotetta voidaan käyttää vähemmän kestävänä kiviaineksena teollisuuden täyttöaineeksi ja koristekäyttöön tarkoitetuksi kiviainekseksi, ja huolellisen valinnan ja murskauksen ansiosta se voi olla tienrakennuksen perusvaatimusten mukaista (61). Vaikka liuskejäte ei ole yhtä kestävää kuin muut kiviainekset, sen on todettu toimivan asianmukaisesti tässä perustehtävässä ja sopii siten vaihtoehtona juuri louhitulle kiviainekselle betoninvalmistuksessa ja keskivahvoissa teknisissä sovelluksissa. Jonkin verran liuskejätettä myös murskataan jauheeksi ja rakeiksi teolliseen käyttöön kattohuovan ja bitumimaalin valmistukseen. Verolla edistetään liuskekiveä koskevan vapautuksen ansiosta näiden liuskekiven jätesirujen käyttöä, millä vähennetään luontotyypeille aiheutuvia vaurioita ja kaatopaikkojen aiheuttamaa maiseman pilaantumista. Tällä edistetään moottoritie A55:n Bangorin ohikulkutien kaltaisia hankkeita, jonka BAA mainitsi.

61

| (260) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan, koska tietyt verovapautukset keskeytettiin huhtikuussa 2014, [...] on ollut pakko myydä liuskekivijätteensä kolmen prosentin tappiolla, mikä osoittaa, että liuskejätteelle ei olisi markkinoita ilman vapautusta. |
| --- | --- |

(260)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan, koska tietyt verovapautukset keskeytettiin huhtikuussa 2014, [...] on ollut pakko myydä liuskekivijätteensä kolmen prosentin tappiolla, mikä osoittaa, että liuskejätteelle ei olisi markkinoita ilman vapautusta.

| (261) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että vaikka vain 5 prosenttia liuskekiven louhintamateriaalista on korkealaatuista, katto- tai lattiatiiliksi tai päällysteeksi ja muihin koristetarkoituksiin myytävien sopivan kokoisten liuskeiden suhteellinen arvo on peruste sen louhinnalle. Korkealaatuista liuskekiveä myytiin 727–1 076 Englannin punnalla tonnia kohti. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat toimittaneet yhden liuskekiven tuottajan tuotteiden hinnat, jotka ovat seuraavat (Englannin puntaa/tonni):













  Vuosi | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [...] kattoihin | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Rakennustaiteellinen käyttö | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(261)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että vaikka vain 5 prosenttia liuskekiven louhintamateriaalista on korkealaatuista, katto- tai lattiatiiliksi tai päällysteeksi ja muihin koristetarkoituksiin myytävien sopivan kokoisten liuskeiden suhteellinen arvo on peruste sen louhinnalle. Korkealaatuista liuskekiveä myytiin 727–1 076 Englannin punnalla tonnia kohti. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat toimittaneet yhden liuskekiven tuottajan tuotteiden hinnat, jotka ovat seuraavat (Englannin puntaa/tonni):

Vuosi

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

[...] kattoihin

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Rakennustaiteellinen käyttö

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että toinen liuskekiven tuottaja myi kattoliusketta noin 700 Englannin punnalla tonnilta. Niiden rakennustaiteellisen liuskekivituotteen myyntihinnat ovat seuraavat:

| Vuosi | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Englannin puntaa neliömetriä kohti | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

Vuosi

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Englannin puntaa neliömetriä kohti

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| (262) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan liuskekiven sivutuotteiden tuotantokustannukset ovat 5,7–6,5 Englannin puntaa tonnilta (62). Myyntihinnat ovat kuitenkin vaihdelleet vuosien mittaan jopa 7,36 Englannin punnasta tonnilta alimpaan hintaan 4,10 puntaa tonnilta. Toinen liuskekiven tuottaja myi liuskekivestä valmistettua rakennuskiviainesta 4,40–6,42 Englannin punnalla. Laadukkaan liuskekiven korkea arvo tekee siitä toiminnan painopisteen niissä paikoissa, joissa on liuskekiviesiintymiä. Millekään toimijalle ei olisi taloudellisesti järkevää louhia liuskekiveä myytäväksi kiviaineskäyttöön, vaan sen sijaan louhitaan laadukasta liuskekiveä. |
| --- | --- |

(262)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan liuskekiven sivutuotteiden tuotantokustannukset ovat 5,7–6,5 Englannin puntaa tonnilta (62). Myyntihinnat ovat kuitenkin vaihdelleet vuosien mittaan jopa 7,36 Englannin punnasta tonnilta alimpaan hintaan 4,10 puntaa tonnilta. Toinen liuskekiven tuottaja myi liuskekivestä valmistettua rakennuskiviainesta 4,40–6,42 Englannin punnalla. Laadukkaan liuskekiven korkea arvo tekee siitä toiminnan painopisteen niissä paikoissa, joissa on liuskekiviesiintymiä. Millekään toimijalle ei olisi taloudellisesti järkevää louhia liuskekiveä myytäväksi kiviaineskäyttöön, vaan sen sijaan louhitaan laadukasta liuskekiveä.

62

| (263) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat liuskekiven tuottajien taloudellisista tiedoista poimittuja tietoja, jotka osoittavat, että rakennustaiteellisista tuotteista saadut tulot tekevät niistä yritysten ensisijaisen tuotteen. Kattoliuskeen ja kiviaineksen välinen liikevaihdon suhde vaihteli vuosien aikana 2,54–3,52 välillä. |
| --- | --- |

(263)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat liuskekiven tuottajien taloudellisista tiedoista poimittuja tietoja, jotka osoittavat, että rakennustaiteellisista tuotteista saadut tulot tekevät niistä yritysten ensisijaisen tuotteen. Kattoliuskeen ja kiviaineksen välinen liikevaihdon suhde vaihteli vuosien aikana 2,54–3,52 välillä.

| (264) | Kun kyse on BAA:n toimittamista liuskekiven hintatiedoista, joissa käytettiin tuontihintatietoja, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset osoittavat, että Yhdistyneen kuningaskunnan rakennustaiteelliset liuskekivituotteet ja tuodut rakennustaiteelliset liuskekivituotteet ovat erilaisia ja kilpailevat eri markkinoilla kuin tuontituotteet. Siksi tuontihintatiedot eivät ole tarkkoja hintavertailussa. |
| --- | --- |

(264)

Kun kyse on BAA:n toimittamista liuskekiven hintatiedoista, joissa käytettiin tuontihintatietoja, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset osoittavat, että Yhdistyneen kuningaskunnan rakennustaiteelliset liuskekivituotteet ja tuodut rakennustaiteelliset liuskekivituotteet ovat erilaisia ja kilpailevat eri markkinoilla kuin tuontituotteet. Siksi tuontihintatiedot eivät ole tarkkoja hintavertailussa.

| (265) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että koristeeksi tarkoitettua liuskekiveä tuotetaan laadukkaan liuskekiven louhinnan sivutuotteena. Sitä myydään noin 15 Englannin punnalla tonnia kohti. Vaikka sen hinta on korkeampi kuin rakentamisen täyteaineen myyntihinta, kuten edellä on esitetty, se on edelleen huomattavasti alhaisempi kuin kattoliuskeen hinta (yli 200 Englannin puntaa tonnilta). Koristeeksi tarkoitettu liuskekivi on verrattavissa muihin koristekäyttöön tarkoitettuihin kiviaineksiin, joita on saatavilla jälleenmyyjien välityksellä Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Liuskekiven vapauttamiseen liittyvä ympäristönsuojelullinen ajattelutapa pitää edelleen paikkansa, koska koristekäyttöön tarkoitettu liuskekivi on korkealaatuisen liuskekiven tuotannon väistämätön sivutuote, ja koristekäyttöön liittyvät markkinat ovat ensisijaiset niille, jotka tuottavat kalkkikiveä tai graniittia. |
| --- | --- |

(265)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että koristeeksi tarkoitettua liuskekiveä tuotetaan laadukkaan liuskekiven louhinnan sivutuotteena. Sitä myydään noin 15 Englannin punnalla tonnia kohti. Vaikka sen hinta on korkeampi kuin rakentamisen täyteaineen myyntihinta, kuten edellä on esitetty, se on edelleen huomattavasti alhaisempi kuin kattoliuskeen hinta (yli 200 Englannin puntaa tonnilta). Koristeeksi tarkoitettu liuskekivi on verrattavissa muihin koristekäyttöön tarkoitettuihin kiviaineksiin, joita on saatavilla jälleenmyyjien välityksellä Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Liuskekiven vapauttamiseen liittyvä ympäristönsuojelullinen ajattelutapa pitää edelleen paikkansa, koska koristekäyttöön tarkoitettu liuskekivi on korkealaatuisen liuskekiven tuotannon väistämätön sivutuote, ja koristekäyttöön liittyvät markkinat ovat ensisijaiset niille, jotka tuottavat kalkkikiveä tai graniittia.

| (266) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset katsovat kiviainesveron ympäristötavoitteen mukaiseksi sen, että liuskekivi ja sen sivutuotteet on vapautettu verosta, jotta kyseisen vaihtoehtoisen jätteen sivutuotteen käyttöä edistetään vastalouhittuja kiviaineksia korvaavana tuotteena. |
| --- | --- |

(266)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset katsovat kiviainesveron ympäristötavoitteen mukaiseksi sen, että liuskekivi ja sen sivutuotteet on vapautettu verosta, jotta kyseisen vaihtoehtoisen jätteen sivutuotteen käyttöä edistetään vastalouhittuja kiviaineksia korvaavana tuotteena.

| (267) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että samalla tavalla kuin savikiveä, liuskekiveä voidaan löytää yhdessä monien muiden kivilajien kanssa. Sitä voidaan usein löytää kerroksittain hiekkakiven ja/tai kalkkikiven kanssa. Käsitteen ”pääosin” on tarkoitus mahdollistaa yhdistelmät, jotka käsittävät enimmäkseen, mutta ei täysin, verosta vapautettuja aineksia, koska ne esiintyvät näin luonnossa. Kun yhdistelmät koostuvat pääosin savikivestä tai liuskekivestä, niiden fysikaaliset ominaisuudet tekevät niistä vähemmän sopivia kiviaineskäyttöön kuin jos ne koostuisivat enimmäkseen aineksista, joita käytettäisiin todennäköisemmin kiviaineksena. |
| --- | --- |

(267)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että samalla tavalla kuin savikiveä, liuskekiveä voidaan löytää yhdessä monien muiden kivilajien kanssa. Sitä voidaan usein löytää kerroksittain hiekkakiven ja/tai kalkkikiven kanssa. Käsitteen ”pääosin” on tarkoitus mahdollistaa yhdistelmät, jotka käsittävät enimmäkseen, mutta ei täysin, verosta vapautettuja aineksia, koska ne esiintyvät näin luonnossa. Kun yhdistelmät koostuvat pääosin savikivestä tai liuskekivestä, niiden fysikaaliset ominaisuudet tekevät niistä vähemmän sopivia kiviaineskäyttöön kuin jos ne koostuisivat enimmäkseen aineksista, joita käytettäisiin todennäköisemmin kiviaineksena.

| (268) | Yhdistynyt kuningaskunta arvioi, että vuosittain tuotetaan noin 6,33 miljoonaa tonnia liuskekiven jätesiruja ja että historiallisten käyttökelpoisten varastojen määrä oli noin 277 miljoonaa tonnia. Tästä ainoastaan 0,66 miljoonaa tonnia myytiin kiviaineskäyttöön ennen kiviainesveron käyttöönottoa (63). Loput käytettiin joko täyttömaaksi tai niiden annettiin muodostua jätekasoiksi. |
| --- | --- |

(268)

Yhdistynyt kuningaskunta arvioi, että vuosittain tuotetaan noin 6,33 miljoonaa tonnia liuskekiven jätesiruja ja että historiallisten käyttökelpoisten varastojen määrä oli noin 277 miljoonaa tonnia. Tästä ainoastaan 0,66 miljoonaa tonnia myytiin kiviaineskäyttöön ennen kiviainesveron käyttöönottoa (63). Loput käytettiin joko täyttömaaksi tai niiden annettiin muodostua jätekasoiksi.

63

| (269) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että liuskekiven sivutuotteita koskevan vapautuksen olemassaolo ei edistä uutta liuskekiven louhintaa, koska liuskekivilouhosten toimijat joutuvat jo nyt ponnistelemaan löytääkseen markkinoita verosta vapautetulle jätetuotteelle, joka syntyy niiden nykyisestä louhintatoiminnasta. Ne väittävät, että liuskekivilouhosten/kaivausten kokonaismäärä on pysynyt lähes ennallaan kiviainesveron käyttöönoton jälkeen, eli niitä oli 50 vuonna 2000 ja 49 vuonna 2010. |
| --- | --- |

(269)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että liuskekiven sivutuotteita koskevan vapautuksen olemassaolo ei edistä uutta liuskekiven louhintaa, koska liuskekivilouhosten toimijat joutuvat jo nyt ponnistelemaan löytääkseen markkinoita verosta vapautetulle jätetuotteelle, joka syntyy niiden nykyisestä louhintatoiminnasta. Ne väittävät, että liuskekivilouhosten/kaivausten kokonaismäärä on pysynyt lähes ennallaan kiviainesveron käyttöönoton jälkeen, eli niitä oli 50 vuonna 2000 ja 49 vuonna 2010.

| (270) | Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, että liuskekiven jätesiruja kohdellaan oikein sellaisen louhintamenettelyn väistämättömänä sivutuotteena, jota ei toteuteta kiviaineksen tuottamiseksi vaan korkealaatuisen liuskekiven saamiseksi ja sen käyttämiseksi kattotiilenä, päällystemateriaalina ja muissa arvokkaissa tuotteissa. |
| --- | --- |

(270)

Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, että liuskekiven jätesiruja kohdellaan oikein sellaisen louhintamenettelyn väistämättömänä sivutuotteena, jota ei toteuteta kiviaineksen tuottamiseksi vaan korkealaatuisen liuskekiven saamiseksi ja sen käyttämiseksi kattotiilenä, päällystemateriaalina ja muissa arvokkaissa tuotteissa.

| (271) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, ettei leikatun liuskekiven sivutuotteita voida erottaa liuskekivestä, joka on tarkoituksellisesti tuotettu kiviainekseksi. |
| --- | --- |

(271)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, ettei leikatun liuskekiven sivutuotteita voida erottaa liuskekivestä, joka on tarkoituksellisesti tuotettu kiviainekseksi.

| (272) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset kiistävät BAA:n esittämät väitteet tuomioistuinmenettelyssä asiassa T-210/02 RENV ja komissiolle esittämissään huomautuksissa, joiden mukaan olisi liuskekivilouhoksia, jotka hyödyntävät liuskekiveä pelkästään kiviaineskäyttöä varten. Tutkittuaan BAA:n menettelyjen aikana esittämät kaikki louhoksen nimet, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset pitäytyivät tässä päätelmässä. Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat ilmaisseet epäilevänsä esitettyjä todisteita, koska joidenkin louhosten mainitaan tuottavan kattoliusketta ja hyödyntävän liuskekiveä pääasiassa kiviaineskäyttöön. |
| --- | --- |

(272)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset kiistävät BAA:n esittämät väitteet tuomioistuinmenettelyssä asiassa T-210/02 RENV ja komissiolle esittämissään huomautuksissa, joiden mukaan olisi liuskekivilouhoksia, jotka hyödyntävät liuskekiveä pelkästään kiviaineskäyttöä varten. Tutkittuaan BAA:n menettelyjen aikana esittämät kaikki louhoksen nimet, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset pitäytyivät tässä päätelmässä. Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat ilmaisseet epäilevänsä esitettyjä todisteita, koska joidenkin louhosten mainitaan tuottavan kattoliusketta ja hyödyntävän liuskekiveä pääasiassa kiviaineskäyttöön.

| (273) | Kun kyse on BGS:stä, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että tiedot perustuvat louhosten omiin materiaalien kuvauksiin ja niiden loppukäyttötarkoitukseen. Ne huomauttavat, että louhokset voivat kuvata materiaalia eri tavalla kuin jos se luokiteltaisiin kiviainesveroa koskeviin tarkoituksiin, ja louhoksen tuottamat materiaalit voivat muuttua ajan myötä. Nämä tiedot ovat siten tarkin luettelo louhoksista Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja olemassa olevien materiaalien lopullisista käyttötarkoituksista, mutta ei ole mahdollista sanoa, että niihin sisältyy täysin tarkka luettelo louhoksista Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja louhittujen aineksien tarkasta käytöstä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että tiedot ovat myös vanhentuneet ja että ne ovat tietoisia siitä, että joidenkin luettelossa mainittujen louhosten toiminta on keskeytynyt. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät myös, että luettelo sisältää yrityksiä, joilla saattaa olla voimassa oleva louhintalupa, mutta ne eivät itse asiassa ole koskaan toimineet louhoksina. |
| --- | --- |

(273)

Kun kyse on BGS:stä, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että tiedot perustuvat louhosten omiin materiaalien kuvauksiin ja niiden loppukäyttötarkoitukseen. Ne huomauttavat, että louhokset voivat kuvata materiaalia eri tavalla kuin jos se luokiteltaisiin kiviainesveroa koskeviin tarkoituksiin, ja louhoksen tuottamat materiaalit voivat muuttua ajan myötä. Nämä tiedot ovat siten tarkin luettelo louhoksista Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja olemassa olevien materiaalien lopullisista käyttötarkoituksista, mutta ei ole mahdollista sanoa, että niihin sisältyy täysin tarkka luettelo louhoksista Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja louhittujen aineksien tarkasta käytöstä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että tiedot ovat myös vanhentuneet ja että ne ovat tietoisia siitä, että joidenkin luettelossa mainittujen louhosten toiminta on keskeytynyt. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät myös, että luettelo sisältää yrityksiä, joilla saattaa olla voimassa oleva louhintalupa, mutta ne eivät itse asiassa ole koskaan toimineet louhoksina.

| (274) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset osoittivat, että BAA:n esittämässä kaikkien louhosten luettelossa liuskekiveä, savikiveä ja savea pelkästään kiviaineskäyttöön tuottavista louhoksista kahdeksan ei ole joko koskaan hyödyntänyt kiviaineksia, suorittanut muita toimintoja, joihin ei sovelleta kiviainesveroa, tai ne eivät ole olleet toiminnassa kiviainesveron käyttöön ottamisesta lähtien. Joitakin näistä louhoksista on käytetty kaatopaikkoina. |
| --- | --- |

(274)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset osoittivat, että BAA:n esittämässä kaikkien louhosten luettelossa liuskekiveä, savikiveä ja savea pelkästään kiviaineskäyttöön tuottavista louhoksista kahdeksan ei ole joko koskaan hyödyntänyt kiviaineksia, suorittanut muita toimintoja, joihin ei sovelleta kiviainesveroa, tai ne eivät ole olleet toiminnassa kiviainesveron käyttöön ottamisesta lähtien. Joitakin näistä louhoksista on käytetty kaatopaikkoina.

| (275) | Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset osoittivat, että ne ovat käyttäneet määritelmiä, jotka sisältyvät raporttiin, joka laadittiin vuonna 2003 erityisesti tukemaan veroviranomaisia kiviainesveron täytäntöönpanossa. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten käyttämä objektiivinen kriteeri, jolla erotetaan toisiaan lähellä olevat kivilajit, edellyttää, että liuskekiveksi luokiteltu materiaali voidaan ”jakaa pelkästään taltalla teräviksi liuskoiksi ja laatoiksi”. Jos materiaalilla ei ole tällaista liuskeista lohkeamistapaa, sitä ei pidetä kiviainesveron osalta liuskekivenä, eli siihen ei sovelleta vapautusta. Materiaali, johon BAA viittaa, luokiteltaisiin lietekiveksi, ja siihen sovellettaisiin veroa. |
| --- | --- |

(275)

Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset osoittivat, että ne ovat käyttäneet määritelmiä, jotka sisältyvät raporttiin, joka laadittiin vuonna 2003 erityisesti tukemaan veroviranomaisia kiviainesveron täytäntöönpanossa. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten käyttämä objektiivinen kriteeri, jolla erotetaan toisiaan lähellä olevat kivilajit, edellyttää, että liuskekiveksi luokiteltu materiaali voidaan ”jakaa pelkästään taltalla teräviksi liuskoiksi ja laatoiksi”. Jos materiaalilla ei ole tällaista liuskeista lohkeamistapaa, sitä ei pidetä kiviainesveron osalta liuskekivenä, eli siihen ei sovelleta vapautusta. Materiaali, johon BAA viittaa, luokiteltaisiin lietekiveksi, ja siihen sovellettaisiin veroa.

| (276) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset panivat merkille eri osapuolten huomautukset, kun kyse on tietyn louhoksen tuotteiden mahdollisesta virheellisestä esittämisestä liuskekiveksi. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että jos materiaali täyttää kriteerin, jota ne käyttävät liuskekiven määrittämiseksi, eli halkaisu taltalla, materiaali on asianmukaisesti luokiteltu liuskekiveksi kiviainesverossa tarkoitetulla tavalla. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat kuitenkin, että liuskekivestä yleensä saadut tuotteet, jotka halkeavat taltalla, näkyvät louhoksen verkkosivuilla tuontituotteina. Yhdistyneen kuningaskunnan veroviranomainen (Her Majesty's Revenue and Customs), jäljempänä ’HMRC’, ei ole vielä varmistanut materiaalin geologista koostumusta tässä louhoksessa. |
| --- | --- |

(276)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset panivat merkille eri osapuolten huomautukset, kun kyse on tietyn louhoksen tuotteiden mahdollisesta virheellisestä esittämisestä liuskekiveksi. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että jos materiaali täyttää kriteerin, jota ne käyttävät liuskekiven määrittämiseksi, eli halkaisu taltalla, materiaali on asianmukaisesti luokiteltu liuskekiveksi kiviainesverossa tarkoitetulla tavalla. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat kuitenkin, että liuskekivestä yleensä saadut tuotteet, jotka halkeavat taltalla, näkyvät louhoksen verkkosivuilla tuontituotteina. Yhdistyneen kuningaskunnan veroviranomainen (Her Majesty's Revenue and Customs), jäljempänä ’HMRC’, ei ole vielä varmistanut materiaalin geologista koostumusta tässä louhoksessa.

| (277) | Koska HMRC:n täytäntöönpanonjärjestelmässä sovelletaan riskiin perustuvaa lähestymistapaa ja sen toiminta perustuu tietoihin, joiden mukaan louhos ei mahdollisesti noudata asianmukaisesti verojärjestelmää, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset sitoutuivat tutkimaan tätä ja muita tapauksia, joissa – todisteiden löytämiseksi komissiolle – tehtävä tutkimus koskee materiaalien epäasianmukaiseen luokitteluun liittyviä huolenaiheita. HMRC sitoutui pyytämään tai ottamaan geologisia näytteitä näistä paikoista. Jos materiaali osoittautuu muuksi kuin liuskekiveksi, vero kannetaan louhitusta materiaalista ja sakko voidaan periä myös materiaalin väärästä kuvauksesta. |
| --- | --- |

(277)

Koska HMRC:n täytäntöönpanonjärjestelmässä sovelletaan riskiin perustuvaa lähestymistapaa ja sen toiminta perustuu tietoihin, joiden mukaan louhos ei mahdollisesti noudata asianmukaisesti verojärjestelmää, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset sitoutuivat tutkimaan tätä ja muita tapauksia, joissa – todisteiden löytämiseksi komissiolle – tehtävä tutkimus koskee materiaalien epäasianmukaiseen luokitteluun liittyviä huolenaiheita. HMRC sitoutui pyytämään tai ottamaan geologisia näytteitä näistä paikoista. Jos materiaali osoittautuu muuksi kuin liuskekiveksi, vero kannetaan louhitusta materiaalista ja sakko voidaan periä myös materiaalin väärästä kuvauksesta.

| (278) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset osoittavat lisäksi, että louhokset voivat käyttää kiven markkinoinnissa myyntitarkoituksiin kuvausta, joka ei vastaa HMRC:n veroon käyttämää objektiivista testiä. |
| --- | --- |

(278)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset osoittavat lisäksi, että louhokset voivat käyttää kiven markkinoinnissa myyntitarkoituksiin kuvausta, joka ei vastaa HMRC:n veroon käyttämää objektiivista testiä.

| (279) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat tarkastelleet luottamuksellisia verotietoja ja julkisia tietoja kustakin louhoksesta, jotka BAA:n väitteiden mukaan tuottivat liuskekiveä yksinomaan kiviaineskäyttöön tai jotka olivat nimenneet väärin tuotteensa liuskekiveksi hyödyntääkseen vapautusta. Tarkastelun tulokset esitettiin komissiolle ja ne osoittivat, että yhdestä louhoksesta voi esiintyä tiettyjä täytäntöönpanoon liittyviä ongelmia. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset sitoutuivat tutkimaan, mitä aineksia ne todella tuottavat ja onko ne merkitty oikein liuskekiveksi. Kuitenkin, kun kyse on muista aktiivisista tai aiemmin aktiivisista louhoksista, ei löydetty mitään osoitusta siitä, että ne olisivat louhineet liuskekiveä yksinomaan kiviaineskäyttöön. |
| --- | --- |

(279)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat tarkastelleet luottamuksellisia verotietoja ja julkisia tietoja kustakin louhoksesta, jotka BAA:n väitteiden mukaan tuottivat liuskekiveä yksinomaan kiviaineskäyttöön tai jotka olivat nimenneet väärin tuotteensa liuskekiveksi hyödyntääkseen vapautusta. Tarkastelun tulokset esitettiin komissiolle ja ne osoittivat, että yhdestä louhoksesta voi esiintyä tiettyjä täytäntöönpanoon liittyviä ongelmia. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset sitoutuivat tutkimaan, mitä aineksia ne todella tuottavat ja onko ne merkitty oikein liuskekiveksi. Kuitenkin, kun kyse on muista aktiivisista tai aiemmin aktiivisista louhoksista, ei löydetty mitään osoitusta siitä, että ne olisivat louhineet liuskekiveä yksinomaan kiviaineskäyttöön.

| (280) | On syytä mainita, että komissio otti tutkimuksissaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten esittämistä tiedoista huomioon sen, että erityisiin rakennustaiteellisiin tuotteisiin käytettävä liuskekivi leikataan mittojen mukaan. Sen vuoksi komissio katsoi, että liuskekivilouhokset joissa leikattu kivi on päätuote, tuottavat erityisiä rakennustaiteellisia tuotteita (eivätkä siten kiviaineksia) pääasiassa siksi, että liuskekivestä muodostuvat kiviainekset saadaan murskauksen tuloksena. |
| --- | --- |

(280)

On syytä mainita, että komissio otti tutkimuksissaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten esittämistä tiedoista huomioon sen, että erityisiin rakennustaiteellisiin tuotteisiin käytettävä liuskekivi leikataan mittojen mukaan. Sen vuoksi komissio katsoi, että liuskekivilouhokset joissa leikattu kivi on päätuote, tuottavat erityisiä rakennustaiteellisia tuotteita (eivätkä siten kiviaineksia) pääasiassa siksi, että liuskekivestä muodostuvat kiviainekset saadaan murskauksen tuloksena.

| (281) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat toimittaneet tilastotietoja tukeakseen näkemystään, että liuskekivi ei ole syrjäyttänyt sivutuotteina saatavan kiviaineksen myyntiä ja että vaikka kysyntä korkealaatuiselle murskatulle kivelle ja korkealaatuiselle hiekalle ja soralle on vähentynyt kiviainesveron voimassaoloaikana, liuskekiven, saven ja savikiven myynti rakennustarkoitukseen ei ole lisääntynyt samassa suuruusluokassa. Jälkimmäisen myyntiosuus vaikuttaa kuitenkin olevan kysynnän vähentymisen mukainen. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset päättelevät, etteivät liuskekivi, savi ja savikivi ole korvanneet laajamittaisesti korkealaatuista kivimurskaa, hiekkaa tai soraa. |
| --- | --- |

(281)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat toimittaneet tilastotietoja tukeakseen näkemystään, että liuskekivi ei ole syrjäyttänyt sivutuotteina saatavan kiviaineksen myyntiä ja että vaikka kysyntä korkealaatuiselle murskatulle kivelle ja korkealaatuiselle hiekalle ja soralle on vähentynyt kiviainesveron voimassaoloaikana, liuskekiven, saven ja savikiven myynti rakennustarkoitukseen ei ole lisääntynyt samassa suuruusluokassa. Jälkimmäisen myyntiosuus vaikuttaa kuitenkin olevan kysynnän vähentymisen mukainen. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset päättelevät, etteivät liuskekivi, savi ja savikivi ole korvanneet laajamittaisesti korkealaatuista kivimurskaa, hiekkaa tai soraa.

5.6.2.2   
  Savikivi

Savikivi

a)   BAA:n huomautukset 15. syyskuuta 2014

BAA:n huomautukset 15. syyskuuta 2014

| (282) | BAA väittää, että savikiveä voidaan käyttää kiviaineksena tarkoituksiin, joissa riittää alempilaatuinen kiviaines, kuten raporttikin (64) osoittaa. Savikiveä, savea ja lietekiveä voi esiintyä irtomaana murskekerrostumissa, ja niitä voidaan myydä heikkolaatuisena täyttömaana. |
| --- | --- |

(282)

BAA väittää, että savikiveä voidaan käyttää kiviaineksena tarkoituksiin, joissa riittää alempilaatuinen kiviaines, kuten raporttikin (64) osoittaa. Savikiveä, savea ja lietekiveä voi esiintyä irtomaana murskekerrostumissa, ja niitä voidaan myydä heikkolaatuisena täyttömaana.

64

| (283) | BAA:n mukaan savikiveä ja savea voidaan käyttää erityisiin kiviainestarkoituksiin, joihin ei ole saatavissa muita kiviä tai niitä on saatavissa vähemmän. Tällaisia tarkoituksia ovat kaatopaikkojen vuoraus ja pintaeristäminen ja lammikoiden ja kanavien vuoraus. BAA:n mukaan tällainen käyttö on saven ja savikiven käyttöä kiviaineksena samaan tapaan kuin ainesten käyttö maankuivatukseen tai aallonmurtajiin on kiviainesten käyttöä. BAA väittää, että vaikka savikiveä louhitaan saven ja kivihiilen sivutuotteena, Yhdistyneessä kuningaskunnassa on myös erittäin laajoja alueita, joilla hiekkakivikerrostumien välissä esiintyy kovempaa ja kypsempää savikiveä. |
| --- | --- |

(283)

BAA:n mukaan savikiveä ja savea voidaan käyttää erityisiin kiviainestarkoituksiin, joihin ei ole saatavissa muita kiviä tai niitä on saatavissa vähemmän. Tällaisia tarkoituksia ovat kaatopaikkojen vuoraus ja pintaeristäminen ja lammikoiden ja kanavien vuoraus. BAA:n mukaan tällainen käyttö on saven ja savikiven käyttöä kiviaineksena samaan tapaan kuin ainesten käyttö maankuivatukseen tai aallonmurtajiin on kiviainesten käyttöä. BAA väittää, että vaikka savikiveä louhitaan saven ja kivihiilen sivutuotteena, Yhdistyneessä kuningaskunnassa on myös erittäin laajoja alueita, joilla hiekkakivikerrostumien välissä esiintyy kovempaa ja kypsempää savikiveä.

| (284) | BAA väittää, että kovempaa savikivilajiketta, joka vastaa kovaa kiveä, on aina käytetty kiviaineksena, jo ennen kiviainesveron käyttöönottoa. BAA on maininnut esimerkkinä vuodesta 1981 toimineen savikivilouhoksen, jossa tuotetaan rakennus- ja muurikiveä, kivikkopuutarhaan ja kiveykseen sopivia kiviä valikoimattomista kivistä sekä joitakin täyttöaineksia. |
| --- | --- |

(284)

BAA väittää, että kovempaa savikivilajiketta, joka vastaa kovaa kiveä, on aina käytetty kiviaineksena, jo ennen kiviainesveron käyttöönottoa. BAA on maininnut esimerkkinä vuodesta 1981 toimineen savikivilouhoksen, jossa tuotetaan rakennus- ja muurikiveä, kivikkopuutarhaan ja kiveykseen sopivia kiviä valikoimattomista kivistä sekä joitakin täyttöaineksia.

| (285) | BAA on toimittanut 20 savi- ja savikivilouhoksen luettelon, joka oli poimittu BGS:n vuoden 2010 kaivos- ja louhoshakemistosta (BGS Directory of Mines and Quarries 2010). Luettelossa mainitut louhokset hyödyntävät BAA:n mukaan ainesta vain kiviainestarkoituksiin. |
| --- | --- |

(285)

BAA on toimittanut 20 savi- ja savikivilouhoksen luettelon, joka oli poimittu BGS:n vuoden 2010 kaivos- ja louhoshakemistosta (BGS Directory of Mines and Quarries 2010). Luettelossa mainitut louhokset hyödyntävät BAA:n mukaan ainesta vain kiviainestarkoituksiin.

| (286) | BAA väittää, että jotkin hakemistossa ”hiekkakivilouhoksiksi” luokitellut louhokset hyötyvät tosiasiassa kiviainesveron vapautuksesta sillä perusteella, että ne ovat savikivilouhoksia, jotka muodostavat osan Skotlannin Caithnessin savikivikerrosta. |
| --- | --- |

(286)

BAA väittää, että jotkin hakemistossa ”hiekkakivilouhoksiksi” luokitellut louhokset hyötyvät tosiasiassa kiviainesveron vapautuksesta sillä perusteella, että ne ovat savikivilouhoksia, jotka muodostavat osan Skotlannin Caithnessin savikivikerrosta.

| (287) | BAA väittää, että monissa louhoksissa, joissa on eri kivilajeja, myös savikiveä, hyötyvät vapautuksesta, joka koskee pääosin savikivestä koostuvaa ainesta, koska savikiveä esiintyy runsaasti Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ja se esiintyy usein kerroksittain muiden kivilajien kanssa. BAA mainitsee esimerkkinä puhtaasti kiviaineksia tuottavan louhoksen, joka hyötyy poikkeuksesta tällä tavoin. |
| --- | --- |

(287)

BAA väittää, että monissa louhoksissa, joissa on eri kivilajeja, myös savikiveä, hyötyvät vapautuksesta, joka koskee pääosin savikivestä koostuvaa ainesta, koska savikiveä esiintyy runsaasti Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ja se esiintyy usein kerroksittain muiden kivilajien kanssa. BAA mainitsee esimerkkinä puhtaasti kiviaineksia tuottavan louhoksen, joka hyötyy poikkeuksesta tällä tavoin.

| (288) | BAA väittää, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilla on tiedossaan niiden louhosten nimet, jotka on vapautettu kiviainesverosta sillä perusteella, että niissä louhitaan yksinomaan tai pääosin liuskekiveä tai savikiveä. BAA ei kuitenkaan ole voinut saada näitä tietoja salassapitosyistä. |
| --- | --- |

(288)

BAA väittää, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilla on tiedossaan niiden louhosten nimet, jotka on vapautettu kiviainesverosta sillä perusteella, että niissä louhitaan yksinomaan tai pääosin liuskekiveä tai savikiveä. BAA ei kuitenkaan ole voinut saada näitä tietoja salassapitosyistä.

b)   BAA:n Robert Durwardin huomautukset 17. tammikuuta 2014

BAA:n Robert Durwardin huomautukset 17. tammikuuta 2014

| (289) | BAA väittää, että keraamisiin tuotteisiin ja kipsiin tarkoitetun saven ja savikiven ei voida katsoa olevan ympäristönsuojelun kannalta eri tilanteessa kuin kiviainesveron perusteella verotettu aines. BAA:n mukaan näitä aineksia voidaan verrata rakentamisessa käytettäväksi louhittuun kiveen, hiekkaan tai soraan, koska ne on louhittu rakentamista varten ja savi ja savikivi ovat kiveä. Ilmeisesti suuria määriä savea ja savikiveä käytetään keraamisten rakennustuotteiden valmistuksessa. Tiilien tuotantoon kaivetun saven määrää voitaisiin vähentää käyttämällä betonirakennustuotteita, joita voidaan tuottaa käyttämällä usein veronalaista louhosjätettä/sivutuotetta. BAA:n mukaan keraamisissa rakennustuotteissa käytetyn saven ja savikiven jättäminen veron ulkopuolelle heikentää kiviainesveron vaikutusta. |
| --- | --- |

(289)

BAA väittää, että keraamisiin tuotteisiin ja kipsiin tarkoitetun saven ja savikiven ei voida katsoa olevan ympäristönsuojelun kannalta eri tilanteessa kuin kiviainesveron perusteella verotettu aines. BAA:n mukaan näitä aineksia voidaan verrata rakentamisessa käytettäväksi louhittuun kiveen, hiekkaan tai soraan, koska ne on louhittu rakentamista varten ja savi ja savikivi ovat kiveä. Ilmeisesti suuria määriä savea ja savikiveä käytetään keraamisten rakennustuotteiden valmistuksessa. Tiilien tuotantoon kaivetun saven määrää voitaisiin vähentää käyttämällä betonirakennustuotteita, joita voidaan tuottaa käyttämällä usein veronalaista louhosjätettä/sivutuotetta. BAA:n mukaan keraamisissa rakennustuotteissa käytetyn saven ja savikiven jättäminen veron ulkopuolelle heikentää kiviainesveron vaikutusta.

c)   Torrington Stonen huomautukset 17. tammikuuta 2014

Torrington Stonen huomautukset 17. tammikuuta 2014

| (290) | Torrington Stonen mukaan yhdessä sen louhoksista tuotetaan karkearakeisen hiekkakiven sivutuotteena savikiveä. Se on hyvälaatuista, ja sitä voidaan käyttää massatäyttönä. Toisessa sen louhoksista tuotetaan savikiveä päätuotteena ja veronalaista hiekkakiveä oheistuotteena. Torrington Stone ilmeisesti tarkoittaa myyntituotteitaan olevan kivirouhe, jakava kerros, seulottu kiviaines tai täyteaines, joita voidaan saada kaikista yhtiön louhimista aineksista. |
| --- | --- |

(290)

Torrington Stonen mukaan yhdessä sen louhoksista tuotetaan karkearakeisen hiekkakiven sivutuotteena savikiveä. Se on hyvälaatuista, ja sitä voidaan käyttää massatäyttönä. Toisessa sen louhoksista tuotetaan savikiveä päätuotteena ja veronalaista hiekkakiveä oheistuotteena. Torrington Stone ilmeisesti tarkoittaa myyntituotteitaan olevan kivirouhe, jakava kerros, seulottu kiviaines tai täyteaines, joita voidaan saada kaikista yhtiön louhimista aineksista.

| (291) | Kiviainesveron käyttöönoton jälkeen savikiven hinta nousi markkinavoimien ansiosta. |
| --- | --- |

(291)

Kiviainesveron käyttöönoton jälkeen savikiven hinta nousi markkinavoimien ansiosta.

| (292) | Torrington Stone on antanut tietoja myös Vennin louhoksesta, jossa tuotetaan sivutuotteena savikiveä. Se sopii erinomaisesti pengerten täyttöaineeksi ja kilpailee toisesta Torrington Stonen louhoksesta saatavan veronalaisen sivutuotteen kanssa. Sivutuotteena tuotetun savikiven toimitushinta on ollut noin 3,50 Englannin puntaa, mihin sisältyy arvioitu kuljetushinta 3,00 puntaa. |
| --- | --- |

(292)

Torrington Stone on antanut tietoja myös Vennin louhoksesta, jossa tuotetaan sivutuotteena savikiveä. Se sopii erinomaisesti pengerten täyttöaineeksi ja kilpailee toisesta Torrington Stonen louhoksesta saatavan veronalaisen sivutuotteen kanssa. Sivutuotteena tuotetun savikiven toimitushinta on ollut noin 3,50 Englannin puntaa, mihin sisältyy arvioitu kuljetushinta 3,00 puntaa.

d)   Eunomian huomautukset 17. tammikuuta 2014

Eunomian huomautukset 17. tammikuuta 2014

| (293) | Eunomian huomautukset on lähetetty Yhdistyneen kuningaskunnan sivutuotteena saatavien kiviainesten (liuskekiven, jätekiven ja polttolaitosten pohjatuhkan) tuottajien konsortion puolesta. |
| --- | --- |

(293)

Eunomian huomautukset on lähetetty Yhdistyneen kuningaskunnan sivutuotteena saatavien kiviainesten (liuskekiven, jätekiven ja polttolaitosten pohjatuhkan) tuottajien konsortion puolesta.

| (294) | Eunomian mukaan jätekiveä (joka koostuu tavallisesti savikivestä) saadaan uudelleenkäyttöön joko toimivista syvälouhoksista tai suljetuista taikka toistaiseksi suljetuista syvälouhoksista. Jätekiveä syntyy, kun kivihiiltä louhitaan syvälouhintamenetelmillä. Jätekiven laadulliset ominaisuudet vaihtelevat suuresti eri kaivoksissa ja eri louhintavaiheissa. Vaihtelu liittyy kerrostumien geologiaan louhinta-ajankohtana. Jätekiven vaihtelevien ominaisuuksien vuoksi aines on erittäin heikkolaatuista ja sillä on vähän uudelleenkäyttöarvoa. |
| --- | --- |

(294)

Eunomian mukaan jätekiveä (joka koostuu tavallisesti savikivestä) saadaan uudelleenkäyttöön joko toimivista syvälouhoksista tai suljetuista taikka toistaiseksi suljetuista syvälouhoksista. Jätekiveä syntyy, kun kivihiiltä louhitaan syvälouhintamenetelmillä. Jätekiven laadulliset ominaisuudet vaihtelevat suuresti eri kaivoksissa ja eri louhintavaiheissa. Vaihtelu liittyy kerrostumien geologiaan louhinta-ajankohtana. Jätekiven vaihtelevien ominaisuuksien vuoksi aines on erittäin heikkolaatuista ja sillä on vähän uudelleenkäyttöarvoa.

| (295) | Eunomian mukaan jätekivellä ei tyypillisesti ole positiivista myyntihintaa. Asianomaisen kaivoksen toiminta mahdollistuu kuitenkin, jos aineksella on myyntiä, ja vältetään tyhjien maa-alojen hankkiminen jätemaan läjitystä varten. Eunomia väittää, että mahdollisuus toimittaa jätekiveä ilmaiseksi tai sen huonoa laatua vastaavaan kilpailukykyiseen hintaan on ainoa taloudellisesti kannattava vaihtoehto hiilikaivosten savikiven pois siirtämiseen uudisrakentamisen helpottamiseksi. Eunomian mukaan jätekiven louhimisen jälkeiset tuotantokustannukset ovat tavallisesti [...] Englannin puntaa toimivissa syvälouhoksissa ja [...] puntaa suljetuissa tai toistaiseksi suljetuissa syvälouhoksissa, jos toimitus on viiden kilometrin säteellä lähtötyömaalta. Tästä syystä 2 Englannin punnan kiviainesveron määrääminen tonnia kohden [...] kustannukset. Tällöin olisi halvempaa lähettää hiilikaivosten savikivi hävitettäväksi kaatopaikalla. |
| --- | --- |

(295)

Eunomian mukaan jätekivellä ei tyypillisesti ole positiivista myyntihintaa. Asianomaisen kaivoksen toiminta mahdollistuu kuitenkin, jos aineksella on myyntiä, ja vältetään tyhjien maa-alojen hankkiminen jätemaan läjitystä varten. Eunomia väittää, että mahdollisuus toimittaa jätekiveä ilmaiseksi tai sen huonoa laatua vastaavaan kilpailukykyiseen hintaan on ainoa taloudellisesti kannattava vaihtoehto hiilikaivosten savikiven pois siirtämiseen uudisrakentamisen helpottamiseksi. Eunomian mukaan jätekiven louhimisen jälkeiset tuotantokustannukset ovat tavallisesti [...] Englannin puntaa toimivissa syvälouhoksissa ja [...] puntaa suljetuissa tai toistaiseksi suljetuissa syvälouhoksissa, jos toimitus on viiden kilometrin säteellä lähtötyömaalta. Tästä syystä 2 Englannin punnan kiviainesveron määrääminen tonnia kohden [...] kustannukset. Tällöin olisi halvempaa lähettää hiilikaivosten savikivi hävitettäväksi kaatopaikalla.

e)   Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten huomautukset

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten huomautukset

| (296) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan savikiven vapauttaminen verosta perustuu siihen, että selvästi suurinta osaa savikivestä ei käytetä kiviaineksena. Suurin osa savikivestä on päinvastoin kelpaamatonta käytettäväksi kiviaineksena. Laadukasta savikiveä käytetään tiilenvalmistukseen, joka on keraaminen prosessi ja siten vapautettu kiviainesverosta. Tiilenvalmistusta varten louhitun savikiven mahdolliset sivutuotteet olisivat siten muuksi kuin kiviainekseksi louhitun aineksen sivutuotteita. |
| --- | --- |

(296)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan savikiven vapauttaminen verosta perustuu siihen, että selvästi suurinta osaa savikivestä ei käytetä kiviaineksena. Suurin osa savikivestä on päinvastoin kelpaamatonta käytettäväksi kiviaineksena. Laadukasta savikiveä käytetään tiilenvalmistukseen, joka on keraaminen prosessi ja siten vapautettu kiviainesverosta. Tiilenvalmistusta varten louhitun savikiven mahdolliset sivutuotteet olisivat siten muuksi kuin kiviainekseksi louhitun aineksen sivutuotteita.

| (297) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan savikivi kuuluu samaan kiviperheeseen kuin savi. Savia on pehmeistä ja muovailtavista koviin lietekiviin. Niiden fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet ja mineraloginen koostumus määrittävät niiden asianmukaisimman käytön. Liuskeisuusasteesta (65) riippuen voi olla vaikea erottaa toisistaan asteikon toisessa ääripäässä savikiveä ja savea ja toisessa savikiveä ja liuskekiveä. |
| --- | --- |

(297)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan savikivi kuuluu samaan kiviperheeseen kuin savi. Savia on pehmeistä ja muovailtavista koviin lietekiviin. Niiden fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet ja mineraloginen koostumus määrittävät niiden asianmukaisimman käytön. Liuskeisuusasteesta (65) riippuen voi olla vaikea erottaa toisistaan asteikon toisessa ääripäässä savikiveä ja savea ja toisessa savikiveä ja liuskekiveä.

65

| (298) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan savikivi liittyy läheisesti saven louhimiseen ja sitä syntyy myös hiilikaivostoiminnassa. Samoin kuin savea, savikiveä voidaan käyttää julkisivu-, katu- ja rakennustiilien, katto- ja seinätiilien sekä lasitettujen salaoja- ja viemäriputkien valmistukseen (90 prosenttia tiilisavesta käytetään julkisivutiilien valmistukseen kotimaan asuinrakentamismarkkinoilla). Suuria tonnimääriä käytetään sementin valmistuksessa. Muita käyttötarkoituksia ovat kaatopaikkojen vuoraus ja pintaeristäminen, lammikoiden ja kanavien vuoraus, käyttö maisemointimateriaalina, kevyen kiviaineksen valmistus harkkoihin ja yleinen käyttö rakennusten täyttömaana. |
| --- | --- |

(298)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan savikivi liittyy läheisesti saven louhimiseen ja sitä syntyy myös hiilikaivostoiminnassa. Samoin kuin savea, savikiveä voidaan käyttää julkisivu-, katu- ja rakennustiilien, katto- ja seinätiilien sekä lasitettujen salaoja- ja viemäriputkien valmistukseen (90 prosenttia tiilisavesta käytetään julkisivutiilien valmistukseen kotimaan asuinrakentamismarkkinoilla). Suuria tonnimääriä käytetään sementin valmistuksessa. Muita käyttötarkoituksia ovat kaatopaikkojen vuoraus ja pintaeristäminen, lammikoiden ja kanavien vuoraus, käyttö maisemointimateriaalina, kevyen kiviaineksen valmistus harkkoihin ja yleinen käyttö rakennusten täyttömaana.

| (299) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että savikiveä voi käyttää heikkolaatuisena kiviaineksena yleensä täyttötarkoituksiin ja massana teiden pintarakenteen alla. Osa savikivestä soveltuu myös kevyen kiviaineksen valmistukseen, mutta vasta sellaisen valmistusprosessin jälkeen, jossa aines altistetaan korkealle lämpötilalle. Joissakin olosuhteissa geologiset edellytykset (paine ja lämpö) ovat johtaneet kovemman savikiven muodostumiseen. Murskattuna se muodostaa möhkälemäisempiä rakeita, jotka voivat soveltua joihinkin heikkolaatuista kiviainesta edellyttäviin tarkoituksiin, kuten rakennusten täyttömaaksi. |
| --- | --- |

(299)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että savikiveä voi käyttää heikkolaatuisena kiviaineksena yleensä täyttötarkoituksiin ja massana teiden pintarakenteen alla. Osa savikivestä soveltuu myös kevyen kiviaineksen valmistukseen, mutta vasta sellaisen valmistusprosessin jälkeen, jossa aines altistetaan korkealle lämpötilalle. Joissakin olosuhteissa geologiset edellytykset (paine ja lämpö) ovat johtaneet kovemman savikiven muodostumiseen. Murskattuna se muodostaa möhkälemäisempiä rakeita, jotka voivat soveltua joihinkin heikkolaatuista kiviainesta edellyttäviin tarkoituksiin, kuten rakennusten täyttömaaksi.

| (300) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan savikivi ja savi on ryhmitelty Yhdistyneen kuningaskunnan kansallisissa tilastoissa yhteen, koska ne ovat geologisesti samanlaisia. Vuonna 2000 Yhdistyneessä kuningaskunnassa myytiin 10 838 000 tonnia savea ja savikiveä, joista 7 880 000 tonnia käytettiin tiiliin, putkiin ja laattoihin ja 2 958 000 tonnia savea ja savikiveä myytiin muihin käyttötarkoituksiin. Vuonna 2012 Yhdistyneessä kuningaskunnassa myytiin 5 497 000 tonnia savea ja savikiveä, joista 3 569 000 tonnia käytettiin tiiliin, putkiin ja laattoihin. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät lujasti, että koska saven ja savikiven louhinta on puolittunut vuosina 2000–2012 ja koska saven ja savikiven myynti muihin tarkoituksiin kuin tiiliksi, putkiksi ja laatoiksi oli 35 prosenttia pienempi vuonna 2012 kuin vuonna 2002, on epätodennäköistä, että veron käyttöönotto olisi lisännyt savikiven louhintaa erityisesti kiviaineskäyttöön. |
| --- | --- |

(300)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan savikivi ja savi on ryhmitelty Yhdistyneen kuningaskunnan kansallisissa tilastoissa yhteen, koska ne ovat geologisesti samanlaisia. Vuonna 2000 Yhdistyneessä kuningaskunnassa myytiin 10 838 000 tonnia savea ja savikiveä, joista 7 880 000 tonnia käytettiin tiiliin, putkiin ja laattoihin ja 2 958 000 tonnia savea ja savikiveä myytiin muihin käyttötarkoituksiin. Vuonna 2012 Yhdistyneessä kuningaskunnassa myytiin 5 497 000 tonnia savea ja savikiveä, joista 3 569 000 tonnia käytettiin tiiliin, putkiin ja laattoihin. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät lujasti, että koska saven ja savikiven louhinta on puolittunut vuosina 2000–2012 ja koska saven ja savikiven myynti muihin tarkoituksiin kuin tiiliksi, putkiksi ja laatoiksi oli 35 prosenttia pienempi vuonna 2012 kuin vuonna 2002, on epätodennäköistä, että veron käyttöönotto olisi lisännyt savikiven louhintaa erityisesti kiviaineskäyttöön.

| (301) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan kivihiilen louhinnassa syntyvä savikivijäte on tahaton ja ei-toivottu sivutuote. Se sopii yleensä vain perustäytteeksi tienrakennukseen tai tulvapengerryksiin, ja sitä myydään sen takia mitättömään hintaan. Jätetuote läjitetään yleensä tiivistettyihin jätekasoihin, tai sitä käytetään lisätäyttöaineena, jos vieressä on toinen avolouhos. Kun kivihiilen myyntihinta on noin 50 Englannin puntaa tonnia kohden, savikiveä myydään tavallisesti erittäin alhaiseen hintaan, keskimäärin enintään yhdestä kahteen puntaan tonnilta, jos louhintapaikan lähellä on sille kysyntää. Tuotantokustannusten arvioidaan olevan 0,50–2 puntaa tonnilta. Toisinaan savikiveä annetaan pois jopa ilmaiseksi, jos ostaja kuljettaa sen itse pois. |
| --- | --- |

(301)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan kivihiilen louhinnassa syntyvä savikivijäte on tahaton ja ei-toivottu sivutuote. Se sopii yleensä vain perustäytteeksi tienrakennukseen tai tulvapengerryksiin, ja sitä myydään sen takia mitättömään hintaan. Jätetuote läjitetään yleensä tiivistettyihin jätekasoihin, tai sitä käytetään lisätäyttöaineena, jos vieressä on toinen avolouhos. Kun kivihiilen myyntihinta on noin 50 Englannin puntaa tonnia kohden, savikiveä myydään tavallisesti erittäin alhaiseen hintaan, keskimäärin enintään yhdestä kahteen puntaan tonnilta, jos louhintapaikan lähellä on sille kysyntää. Tuotantokustannusten arvioidaan olevan 0,50–2 puntaa tonnilta. Toisinaan savikiveä annetaan pois jopa ilmaiseksi, jos ostaja kuljettaa sen itse pois.

| (302) | Sama koskee muuta jätekiveä, jota käytetään yleensä vain heikkolaatuisena kiviaineksena, jos sille on kysyntää louhoksen lähellä. |
| --- | --- |

(302)

Sama koskee muuta jätekiveä, jota käytetään yleensä vain heikkolaatuisena kiviaineksena, jos sille on kysyntää louhoksen lähellä.

| (303) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan osa muusta louhintatoiminnasta sivutuotteena saatavasta savikivestä myydään kiviaineksena, mutta yleensä se on kuljetuskustannusten vuoksi taloudellisesti kannattavaa vain, jos kysyntää on savikiven louhintapaikan lähellä. Viranomaiset väittävät, että savikiveä ei ole louhittu, jotta sitä voitaisiin kaupallisesti hyödyntää kiviaineksena, ja se vähentää vastalouhitun kiviaineksen kysyntää, joten savikiven vapautus kiviainesverosta on veron ympäristötavoitteen, luonteen ja ajattelumallin mukainen. |
| --- | --- |

(303)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan osa muusta louhintatoiminnasta sivutuotteena saatavasta savikivestä myydään kiviaineksena, mutta yleensä se on kuljetuskustannusten vuoksi taloudellisesti kannattavaa vain, jos kysyntää on savikiven louhintapaikan lähellä. Viranomaiset väittävät, että savikiveä ei ole louhittu, jotta sitä voitaisiin kaupallisesti hyödyntää kiviaineksena, ja se vähentää vastalouhitun kiviaineksen kysyntää, joten savikiven vapautus kiviainesverosta on veron ympäristötavoitteen, luonteen ja ajattelumallin mukainen.

| (304) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan savi ja savikivi luokitellaan BGS:n julkaisuissa ja Yhdistyneen kuningaskunnan vuotuiset tiedot kokoavassa mineraalivuosikirjassa (United Kingdom Minerals Yearbook) samaan luokkaan. Yhdistyneen kuningaskunnan tilastotoimiston (Office for National Statistics) mukaan niiden keskimääräinen myyntihinta vaihtelee 2,52–2,88 Englannin puntaan tonnilta. Vuonna 2012 hinnat vaihtelivat 3,34–4,44 puntaan tonnilta. |
| --- | --- |

(304)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan savi ja savikivi luokitellaan BGS:n julkaisuissa ja Yhdistyneen kuningaskunnan vuotuiset tiedot kokoavassa mineraalivuosikirjassa (United Kingdom Minerals Yearbook) samaan luokkaan. Yhdistyneen kuningaskunnan tilastotoimiston (Office for National Statistics) mukaan niiden keskimääräinen myyntihinta vaihtelee 2,52–2,88 Englannin puntaan tonnilta. Vuonna 2012 hinnat vaihtelivat 3,34–4,44 puntaan tonnilta.

| (305) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset antoivat tietoja louhoksesta, joka tuottaa karkearakeista hiekkakiveä käytettäväksi maantiepäällysteenä käytettävän asfaltin tuotannossa. Samassa louhoksessa tuotetaan ja myydään myös savikiveä, jota esiintyy hiekkakivikerrosten välissä. Louhoksen arvion mukaan savikiven tuotantokustannukset ovat 6,31 Englannin puntaa tonnilta. |
| --- | --- |

(305)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset antoivat tietoja louhoksesta, joka tuottaa karkearakeista hiekkakiveä käytettäväksi maantiepäällysteenä käytettävän asfaltin tuotannossa. Samassa louhoksessa tuotetaan ja myydään myös savikiveä, jota esiintyy hiekkakivikerrosten välissä. Louhoksen arvion mukaan savikiven tuotantokustannukset ovat 6,31 Englannin puntaa tonnilta.

| (306) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset antoivat savikiven käytöstä keraamisissa prosesseissa tiedot, jotka oli toimittanut British Ceramic Confederation, jäljempänä ’BCC’, joka on Yhdistyneen kuningaskunnan keramiikan valmistusalaa edustava toimialajärjestö. Viranomaiset toteavat, että savikiven tuotantokustannuksissa on useiden eri tekijöiden takia huomattavaa vaihtelua. Ne arvioivat louhintakustannusten vaihtelevan [...]–[...] Englannin puntaan. |
| --- | --- |

(306)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset antoivat savikiven käytöstä keraamisissa prosesseissa tiedot, jotka oli toimittanut British Ceramic Confederation, jäljempänä ’BCC’, joka on Yhdistyneen kuningaskunnan keramiikan valmistusalaa edustava toimialajärjestö. Viranomaiset toteavat, että savikiven tuotantokustannuksissa on useiden eri tekijöiden takia huomattavaa vaihtelua. Ne arvioivat louhintakustannusten vaihtelevan [...]–[...] Englannin puntaan.

| (307) | BCC arvioi, että kiviaineksena käytettävän savikiven myyntihinta olisi [...]–[...] Englannin puntaa. BCC huomauttaa, että savikiveä voidaan myydä tappiolla, jotta kyseisen savikivikerrostuman alta saadaan esiin laadukkaita tiilenvalmistusaineksia. |
| --- | --- |

(307)

BCC arvioi, että kiviaineksena käytettävän savikiven myyntihinta olisi [...]–[...] Englannin puntaa. BCC huomauttaa, että savikiveä voidaan myydä tappiolla, jotta kyseisen savikivikerrostuman alta saadaan esiin laadukkaita tiilenvalmistusaineksia.

| (308) | Lisäksi BCC huomauttaa, että suurin osa tiilen tuotannosta tapahtuu louhosten yhteydessä olevissa tuotantolaitoksissa, joten raaka-ainetta ei ole hinnoiteltu. BCC arvioi kuitenkin kustannukseksi [...]–[...] Englannin puntaa ja toimituskustannukset, jos tuotetta myydään sivulliselle. BCC huomauttaa, että savikivestä saatava hinta on alhaisempi kuin laadukkaan saven hinta. |
| --- | --- |

(308)

Lisäksi BCC huomauttaa, että suurin osa tiilen tuotannosta tapahtuu louhosten yhteydessä olevissa tuotantolaitoksissa, joten raaka-ainetta ei ole hinnoiteltu. BCC arvioi kuitenkin kustannukseksi [...]–[...] Englannin puntaa ja toimituskustannukset, jos tuotetta myydään sivulliselle. BCC huomauttaa, että savikivestä saatava hinta on alhaisempi kuin laadukkaan saven hinta.

| (309) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset esittävät, että koska kivihiili, ruskohiili, liuskekivi ja savikivi eivät luonnossa esiintyvinä mineraaleina ole sataprosenttisen puhtaita, pääosin niistä koostuvia aineksia koskeva vapautus on tarpeen. |
| --- | --- |

(309)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset esittävät, että koska kivihiili, ruskohiili, liuskekivi ja savikivi eivät luonnossa esiintyvinä mineraaleina ole sataprosenttisen puhtaita, pääosin niistä koostuvia aineksia koskeva vapautus on tarpeen.

| (310) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset katsovat, että savikiveä ei louhita yksinomaan käytettäväksi kiviaineksena, ja ne ovat tutkineet BAA:n tätä koskevat alkuperäiset väitteet unionin tuomioistuimissa käytyjen oikeudenkäyntien yhteydessä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät todenneensa, että savikiveä tuotetaan edelleen muun louhostoiminnan sivutuotteena, erityisesti saven, kivihiilen ja kalkkikiven. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät lujasti, että mikään BAA:n unionin tuomioistuimille tai komissiolle ennen menettelyn aloittamista koskevan päätöksen tekemistä esittämistä asiakirjoista ei osoittanut, että olisi olemassa louhoksia, joissa louhitaan savikiveä ja savea ensisijaisesti käytettäväksi kiviaineksena. |
| --- | --- |

(310)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset katsovat, että savikiveä ei louhita yksinomaan käytettäväksi kiviaineksena, ja ne ovat tutkineet BAA:n tätä koskevat alkuperäiset väitteet unionin tuomioistuimissa käytyjen oikeudenkäyntien yhteydessä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät todenneensa, että savikiveä tuotetaan edelleen muun louhostoiminnan sivutuotteena, erityisesti saven, kivihiilen ja kalkkikiven. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät lujasti, että mikään BAA:n unionin tuomioistuimille tai komissiolle ennen menettelyn aloittamista koskevan päätöksen tekemistä esittämistä asiakirjoista ei osoittanut, että olisi olemassa louhoksia, joissa louhitaan savikiveä ja savea ensisijaisesti käytettäväksi kiviaineksena.

| (311) | Komissio on pyytänyt Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta tietoja asianomaisen osapuolen mainitsemien neljän louhoksen tuotteista, koska niiden oli väitetty olevan verosta vapautettuja louhoksia, jotka ovat voittaneet sopimuksia pelkästään verovapautuksen takia ja jotka tuottavat samantyyppisiä tuotteita kuin niiden veronalainen louhos voisi tuottaa. Yhden louhoksista mainitaan saaneen luvan louhia savikiveä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset totesivat, että kaikki neljä louhosta on rekisteröity kiviainesverovelvollisiksi ja ne olivat olleet rekisterissä siitä saakka, kun kiviainesvero oli otettu käyttöön vuonna 2002. Ilmeisesti louhoksista osa myy louhittua kiveä, hiekkaa, soraa, kierrätettyjä tuotteita sisältävää kiviainesta ja betonituotteita, kovaa kiviainesta, kiviaineksia ja täyteaineita, rakennustuotteita, koristekiviaineksia ja hiekkakivilaattoja ja osa vastaavasti hiekkaa, soraa ja muita kiviaineksia (66). Mistään ei ilmennyt, että mikään louhoksista olisi hyötynyt savikiveä koskevasta vapautuksesta. |
| --- | --- |

(311)

Komissio on pyytänyt Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta tietoja asianomaisen osapuolen mainitsemien neljän louhoksen tuotteista, koska niiden oli väitetty olevan verosta vapautettuja louhoksia, jotka ovat voittaneet sopimuksia pelkästään verovapautuksen takia ja jotka tuottavat samantyyppisiä tuotteita kuin niiden veronalainen louhos voisi tuottaa. Yhden louhoksista mainitaan saaneen luvan louhia savikiveä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset totesivat, että kaikki neljä louhosta on rekisteröity kiviainesverovelvollisiksi ja ne olivat olleet rekisterissä siitä saakka, kun kiviainesvero oli otettu käyttöön vuonna 2002. Ilmeisesti louhoksista osa myy louhittua kiveä, hiekkaa, soraa, kierrätettyjä tuotteita sisältävää kiviainesta ja betonituotteita, kovaa kiviainesta, kiviaineksia ja täyteaineita, rakennustuotteita, koristekiviaineksia ja hiekkakivilaattoja ja osa vastaavasti hiekkaa, soraa ja muita kiviaineksia (66). Mistään ei ilmennyt, että mikään louhoksista olisi hyötynyt savikiveä koskevasta vapautuksesta.

66

| (312) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat myös tutkineet kahdeksan louhosta, joiden mainitaan BGS:n tietokannassa louhivan savikiveä varta vasten käytettäväksi kiviaineksena. Viranomaiset väittävät, että ainakin osa näistä louhoksista louhii savikiven ohella muita tuotteita. Näin ollen vaikuttaa siltä, että viranomaiset eivät ole pystyneet varmuudella toteamaan yhtään savikivilouhosta, joka louhisi savikiveä yksinomaan kiviaineskäyttöön. |
| --- | --- |

(312)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat myös tutkineet kahdeksan louhosta, joiden mainitaan BGS:n tietokannassa louhivan savikiveä varta vasten käytettäväksi kiviaineksena. Viranomaiset väittävät, että ainakin osa näistä louhoksista louhii savikiven ohella muita tuotteita. Näin ollen vaikuttaa siltä, että viranomaiset eivät ole pystyneet varmuudella toteamaan yhtään savikivilouhosta, joka louhisi savikiveä yksinomaan kiviaineskäyttöön.

| (313) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset selittävät, että savikiven olisi voitava hyötyä vapautuksesta myös silloin, kun se on veronalaisen kiviaineksen sivutuote. Savikiveä voidaan esimerkiksi väistämättä louhia kalkkikiven tai karkearakeisen hiekkakiven louhinnan sivutuotteena. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että savikivi on vähempiarvoinen aines kuin kalkkikivi ja että on monia kiviaineksen käyttötarkoituksia, joihin se ei sovellu. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että tällä tavoin sivutuotteena tuotettu savikivi on vapautettu verosta verolle asetetun ympäristönsuojelutavoitteen mukaisesti, jotta louhoksissa voidaan tuottaa sitä sivutuotteena ja myydä sitä muun vastalouhitun kiviaineksen korvikkeena niihin muutamiin käyttötarkoituksiin, joihin se soveltuu. Jos ainesta olisi alun perin verotettu samalla tavoin kuin kalkkikiveä, louhokset eivät olisi pystyneet myymään jätesavikiveä. |
| --- | --- |

(313)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset selittävät, että savikiven olisi voitava hyötyä vapautuksesta myös silloin, kun se on veronalaisen kiviaineksen sivutuote. Savikiveä voidaan esimerkiksi väistämättä louhia kalkkikiven tai karkearakeisen hiekkakiven louhinnan sivutuotteena. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että savikivi on vähempiarvoinen aines kuin kalkkikivi ja että on monia kiviaineksen käyttötarkoituksia, joihin se ei sovellu. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että tällä tavoin sivutuotteena tuotettu savikivi on vapautettu verosta verolle asetetun ympäristönsuojelutavoitteen mukaisesti, jotta louhoksissa voidaan tuottaa sitä sivutuotteena ja myydä sitä muun vastalouhitun kiviaineksen korvikkeena niihin muutamiin käyttötarkoituksiin, joihin se soveltuu. Jos ainesta olisi alun perin verotettu samalla tavoin kuin kalkkikiveä, louhokset eivät olisi pystyneet myymään jätesavikiveä.

| (314) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan on äärimmäisen epätodennäköistä, että minkään pääasiassa muuta kiviainesta louhivan louhoksen lähellä olisi niin paljon kysyntää savikivelle, että se kannustaisi louhimaan lisää veronalaista kiviainesta (esim. karkearakeista hiekkakiveä), jotta päästäisiin käsiksi verosta vapautettuun sivutuotteeseen, kun otetaan huomioon, että savikivi soveltuu yleensä vain tiettyihin rajallisiin kiviaineksen käyttötarkoituksiin ja että yleensä savikiveä on taloudellisesti kannattavaa käyttää kiviaineksena vain, jos sille on kysyntää louhintapaikan lähellä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, etteivät ne ole tietoisia siitä, että näin olisi tapahtunut tai että tällainen olisi todennäköistä myöskään tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(314)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan on äärimmäisen epätodennäköistä, että minkään pääasiassa muuta kiviainesta louhivan louhoksen lähellä olisi niin paljon kysyntää savikivelle, että se kannustaisi louhimaan lisää veronalaista kiviainesta (esim. karkearakeista hiekkakiveä), jotta päästäisiin käsiksi verosta vapautettuun sivutuotteeseen, kun otetaan huomioon, että savikivi soveltuu yleensä vain tiettyihin rajallisiin kiviaineksen käyttötarkoituksiin ja että yleensä savikiveä on taloudellisesti kannattavaa käyttää kiviaineksena vain, jos sille on kysyntää louhintapaikan lähellä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, etteivät ne ole tietoisia siitä, että näin olisi tapahtunut tai että tällainen olisi todennäköistä myöskään tulevaisuudessa.

| (315) | Asianomainen osapuoli on väittänyt komissiolle, että (Torrington Stonelle kuuluvan) Pohjois-Devonissa sijaitsevan Vysen louhoksen perusaineksia olisivat kiviaineksena käytettävät lietekivi ja savikivi ja sivutuotteena tuotetaan epäpuhdasta hiekkakiveä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset kyseenalaistavat väitteen savikiven ensisijaisuudesta louhoksessa, koska louhoksen nettisivustossa kerrotaan yksityiskohtaisesti laadukkaista hiekkakivituotteista. Verkkosivuston mukaan Braunton Aggregates on yleisesti tunnettu hiekkakivensä erinomaisesta kestävyydestä ja laadusta ja se toimittaa erilaista hiekkakiveä käytettäväksi erikoiskivenä, aitakivenä, puutarharouheena, kivipuutarhakivenä, nurmikoiden täyteaineena ja massakiviaineksena. British Geological Surveyn vuoden 2010 kaivos- ja louhoshakemistossa Beam Quarryn on mainittu tuottavan hiekkakiveä kivihiilikauden Bude-muodostumasta. Viranomaiset eivät hyväksy väitettä, että Vysen louhoksessa olisi näyttöä savikiven tarkoituksellisesta louhimisesta kiviainekseksi. |
| --- | --- |

(315)

Asianomainen osapuoli on väittänyt komissiolle, että (Torrington Stonelle kuuluvan) Pohjois-Devonissa sijaitsevan Vysen louhoksen perusaineksia olisivat kiviaineksena käytettävät lietekivi ja savikivi ja sivutuotteena tuotetaan epäpuhdasta hiekkakiveä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset kyseenalaistavat väitteen savikiven ensisijaisuudesta louhoksessa, koska louhoksen nettisivustossa kerrotaan yksityiskohtaisesti laadukkaista hiekkakivituotteista. Verkkosivuston mukaan Braunton Aggregates on yleisesti tunnettu hiekkakivensä erinomaisesta kestävyydestä ja laadusta ja se toimittaa erilaista hiekkakiveä käytettäväksi erikoiskivenä, aitakivenä, puutarharouheena, kivipuutarhakivenä, nurmikoiden täyteaineena ja massakiviaineksena. British Geological Surveyn vuoden 2010 kaivos- ja louhoshakemistossa Beam Quarryn on mainittu tuottavan hiekkakiveä kivihiilikauden Bude-muodostumasta. Viranomaiset eivät hyväksy väitettä, että Vysen louhoksessa olisi näyttöä savikiven tarkoituksellisesta louhimisesta kiviainekseksi.

| (316) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan HMRC (Yhdistyneen kuningaskunnan veroviranomainen) käyttää savikiven kriteerinä sitä, että aineksen on ”haljettava helposti (kynäveitsellä) millimetrin paksuisiksi hiutaleiksi”, kuten raportissa kuvataan. Aines, joka lohkeaa pieniksi senttimetrin kokoisiksi lohkoiksi (ja joka sopii siten paremmin kiviaineksen käyttötarkoituksiin) on luokiteltu lietekiveksi, joka on veronalainen. BAA väittää, että useat louhokset louhivat yksinomaan savikiveksi luokiteltavaa ainesta verotussyistä ja myyvät aineksen kiviainekseksi. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset esittävät, että jos olisi todellista näyttöä siitä, että kiveä kuvattaisiin väärin savikiveksi kiviainesverosta saatavan vapautuksen vuoksi, HMRC tutkisi asian mahdollisena veropetoksena. |
| --- | --- |

(316)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan HMRC (Yhdistyneen kuningaskunnan veroviranomainen) käyttää savikiven kriteerinä sitä, että aineksen on ”haljettava helposti (kynäveitsellä) millimetrin paksuisiksi hiutaleiksi”, kuten raportissa kuvataan. Aines, joka lohkeaa pieniksi senttimetrin kokoisiksi lohkoiksi (ja joka sopii siten paremmin kiviaineksen käyttötarkoituksiin) on luokiteltu lietekiveksi, joka on veronalainen. BAA väittää, että useat louhokset louhivat yksinomaan savikiveksi luokiteltavaa ainesta verotussyistä ja myyvät aineksen kiviainekseksi. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset esittävät, että jos olisi todellista näyttöä siitä, että kiveä kuvattaisiin väärin savikiveksi kiviainesverosta saatavan vapautuksen vuoksi, HMRC tutkisi asian mahdollisena veropetoksena.

| (317) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan kaikki HMRC:n verotoiminta on riskipohjaista. Sillä tarkoitetaan, että kaikkia HMRC:n rekisteröimiä yrityksiä ei tarkasteta, ellei ole erityistä syytä tutkia niiden HMRC:lle antamaa veroilmoitusta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat tietoisia riskistä, että louhokset saattavat hyötyä kiviainesveron vapautuksista kuvaamalla tuottamiaan aineksia virheellisesti. HMRC tekee tarkastuksia varmistaakseen, että kiviainesveroa sovelletaan oikein, ja tutkii tapaukset, joissa on näyttöä ainesten virheellisistä kuvauksista. |
| --- | --- |

(317)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan kaikki HMRC:n verotoiminta on riskipohjaista. Sillä tarkoitetaan, että kaikkia HMRC:n rekisteröimiä yrityksiä ei tarkasteta, ellei ole erityistä syytä tutkia niiden HMRC:lle antamaa veroilmoitusta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat tietoisia riskistä, että louhokset saattavat hyötyä kiviainesveron vapautuksista kuvaamalla tuottamiaan aineksia virheellisesti. HMRC tekee tarkastuksia varmistaakseen, että kiviainesveroa sovelletaan oikein, ja tutkii tapaukset, joissa on näyttöä ainesten virheellisistä kuvauksista.

| (318) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat tarkastelleet niitä louhoksia koskevia luottamuksellisia verotustietoja ja julkisia tietoja, joiden BAA mainitsee tuottaneen savea ja savikiveä yksinomaan kiviainestarkoituksiin tai merkinneen tuotteensa väärin savikiveksi hyötyäkseen vapautuksesta. Jokaista louhosta koskevan tarkastelun tulokset on luovutettu komissiolle. Tarkastelu osoitti, että yhdessä louhoksessa saattaa olla tiettyjä ongelmia lainsäädännön noudattamisessa, ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat aloittaneet louhosta koskevan tutkinnan. Suurimmassa osassa aktiivisia tai aiemmin aktiivisia louhoksia ei ole löydetty mitään osoitusta siitä, että ne olisivat louhineet savikiveä tai savea yksinomaan käytettäväksi kiviaineksena. Komissiolle toimitetuista tiedoista käy kuitenkin ilmi, että ainakin neljä viidestä (67) louhoksesta hyötyy vapautuksesta, vaikka niiden päätuote on leikattu kivi ja savikiveä louhitaan sen lisäksi. |
| --- | --- |

(318)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat tarkastelleet niitä louhoksia koskevia luottamuksellisia verotustietoja ja julkisia tietoja, joiden BAA mainitsee tuottaneen savea ja savikiveä yksinomaan kiviainestarkoituksiin tai merkinneen tuotteensa väärin savikiveksi hyötyäkseen vapautuksesta. Jokaista louhosta koskevan tarkastelun tulokset on luovutettu komissiolle. Tarkastelu osoitti, että yhdessä louhoksessa saattaa olla tiettyjä ongelmia lainsäädännön noudattamisessa, ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat aloittaneet louhosta koskevan tutkinnan. Suurimmassa osassa aktiivisia tai aiemmin aktiivisia louhoksia ei ole löydetty mitään osoitusta siitä, että ne olisivat louhineet savikiveä tai savea yksinomaan käytettäväksi kiviaineksena. Komissiolle toimitetuista tiedoista käy kuitenkin ilmi, että ainakin neljä viidestä (67) louhoksesta hyötyy vapautuksesta, vaikka niiden päätuote on leikattu kivi ja savikiveä louhitaan sen lisäksi.

67

5.6.2.3   
  Kivihiili

Kivihiili

a)   Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten huomautukset

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten huomautukset

| (319) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan kivihiili on palavaa sedimenttikiveä. Britanniassa tuotetun kivihiilen rikkipitoisuus on korkea, ja sitä käytetään lähes yksinomaan hiilikäyttöisissä sähkövoimaloissa, jotka on varustettu savukaasujen rikinpoistojärjestelmällä. Tosin myös kotitaloudet kuluttavat jonkin verran kivihiiltä. Kaikki koksihiili (jota käytetään teräsmasuuneissa) tuodaan nykyisin maahan. Kivihiili ei sovellu käytettäväksi kiviaineksena. |
| --- | --- |

(319)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan kivihiili on palavaa sedimenttikiveä. Britanniassa tuotetun kivihiilen rikkipitoisuus on korkea, ja sitä käytetään lähes yksinomaan hiilikäyttöisissä sähkövoimaloissa, jotka on varustettu savukaasujen rikinpoistojärjestelmällä. Tosin myös kotitaloudet kuluttavat jonkin verran kivihiiltä. Kaikki koksihiili (jota käytetään teräsmasuuneissa) tuodaan nykyisin maahan. Kivihiili ei sovellu käytettäväksi kiviaineksena.

| (320) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittavat, että kun avolouhoksissa louhitaan kivihiiltä, irtomaa (68) ja kivihiiliflötsien väliset kerrokset nostetaan erillään kivihiiliflötseistä ja tulenkestävästä savesta, jota on suoraan joidenkin flötsien alapuolella. Tulenkestävä savi on kivihiilen louhinnan sivutuote. Sitä louhitaan erikseen ja myydään noin kymmenellä prosentilla kivihiilen hinnasta etupäässä väriaineeksi tiilien valmistusprosessiin. Irtomaa, flötsien välinen maa ja mineraalin käsittelyn mahdolliset jäämät (esim. suuren tuhkapitoisuuden tai muiden epäpuhtauksien poistamiseksi) sijoitetaan kaikissa tapauksissa kaivamisen jälkeen takaisin tyhjäksi jääneeseen tilaan. |
| --- | --- |

(320)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittavat, että kun avolouhoksissa louhitaan kivihiiltä, irtomaa (68) ja kivihiiliflötsien väliset kerrokset nostetaan erillään kivihiiliflötseistä ja tulenkestävästä savesta, jota on suoraan joidenkin flötsien alapuolella. Tulenkestävä savi on kivihiilen louhinnan sivutuote. Sitä louhitaan erikseen ja myydään noin kymmenellä prosentilla kivihiilen hinnasta etupäässä väriaineeksi tiilien valmistusprosessiin. Irtomaa, flötsien välinen maa ja mineraalin käsittelyn mahdolliset jäämät (esim. suuren tuhkapitoisuuden tai muiden epäpuhtauksien poistamiseksi) sijoitetaan kaikissa tapauksissa kaivamisen jälkeen takaisin tyhjäksi jääneeseen tilaan.

68

| (321) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että kaikissa maanalaisissa kaivoksissa kivihiili käsitellään heittoerottelulaitoksissa. Yleensä tässä prosessissa syntyvä jäte läjitetään ja tiivistetään. Vanhat jäteläjät on yleensä maisemoitu ja peitetty kasvillisuudella niiden visuaalisen haitan pienentämiseksi. Jos vieressä on kivihiilen ja/tai muun mineraalin avolouhos, jätettä käytetään toisinaan lisätäyteaineksena kyseisten aukkojen kunnostamisessa. |
| --- | --- |

(321)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että kaikissa maanalaisissa kaivoksissa kivihiili käsitellään heittoerottelulaitoksissa. Yleensä tässä prosessissa syntyvä jäte läjitetään ja tiivistetään. Vanhat jäteläjät on yleensä maisemoitu ja peitetty kasvillisuudella niiden visuaalisen haitan pienentämiseksi. Jos vieressä on kivihiilen ja/tai muun mineraalin avolouhos, jätettä käytetään toisinaan lisätäyteaineksena kyseisten aukkojen kunnostamisessa.

| (322) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan osaa kivihiilen tuotannon jätemaasta tai jätteestä voidaan käyttää heikkolaatuisena kiviaineksena, esimerkiksi massatäyttönä rakentamisessa tai tulvapengerryksissä. Jäte on hienojakoista, eikä sillä ole sellaisia teknisiä ominaisuuksia, että sille voisi esimerkiksi perustaa uuden asuinalueen. |
| --- | --- |

(322)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan osaa kivihiilen tuotannon jätemaasta tai jätteestä voidaan käyttää heikkolaatuisena kiviaineksena, esimerkiksi massatäyttönä rakentamisessa tai tulvapengerryksissä. Jäte on hienojakoista, eikä sillä ole sellaisia teknisiä ominaisuuksia, että sille voisi esimerkiksi perustaa uuden asuinalueen.

| (323) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan ei ole mitään näyttöä siitä, että mikään louhos Yhdistyneessä kuningaskunnassa louhisi kivihiiltä yksinomaan saadakseen kiviainesta. Niiden mukaan kiviainesvero on suunniteltu varmistamaan, että kivihiilen louhintajätteestä kokonaan koostuva aines ei ole veronalaista. Puhtaat kiviainesflötsit, joita louhitaan, kun kaivetaan esiin kivihiiltä, ovat kiviainesveron alaisia. |
| --- | --- |

(323)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan ei ole mitään näyttöä siitä, että mikään louhos Yhdistyneessä kuningaskunnassa louhisi kivihiiltä yksinomaan saadakseen kiviainesta. Niiden mukaan kiviainesvero on suunniteltu varmistamaan, että kivihiilen louhintajätteestä kokonaan koostuva aines ei ole veronalaista. Puhtaat kiviainesflötsit, joita louhitaan, kun kaivetaan esiin kivihiiltä, ovat kiviainesveron alaisia.

5.6.2.4   
  Ruskohiili

Ruskohiili

a)   Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten huomautukset

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten huomautukset

| (324) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan ruskohiili on turpeen ja kivihiilen intermediäärinen aines. Ison-Britannian ainoa merkittävä ruskohiiliesiintymä on Devonissa, jossa se on kaoliinisaven louhinnan sivutuote. Pieniä määriä myydään puutarhakäyttöön. Myös Pohjois-Irlannissa on suuria esiintymiä, mutta merkittävän paikallisen vastustuksen vuoksi siellä ei ole ollut ruskohiilen kaupallista tuotantoa. Ruskohiili ei sovellu käytettäväksi kiviaineksena erityisesti sen suuren kosteuspitoisuuden ja haihtuvien aineiden osuuden takia. |
| --- | --- |

(324)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan ruskohiili on turpeen ja kivihiilen intermediäärinen aines. Ison-Britannian ainoa merkittävä ruskohiiliesiintymä on Devonissa, jossa se on kaoliinisaven louhinnan sivutuote. Pieniä määriä myydään puutarhakäyttöön. Myös Pohjois-Irlannissa on suuria esiintymiä, mutta merkittävän paikallisen vastustuksen vuoksi siellä ei ole ollut ruskohiilen kaupallista tuotantoa. Ruskohiili ei sovellu käytettäväksi kiviaineksena erityisesti sen suuren kosteuspitoisuuden ja haihtuvien aineiden osuuden takia.

5.6.2.5   
  Komission arviointi

Komission arviointi

5.6.2.5.1   Liuskekivi

Liuskekivi

| (325) | Vaikka liuskekivi on vuonna 2001 annetun lain 17 §:n 1 momentissa tarkoitettua kiviainesta, Yhdistyneen kuningaskunnan ja asianomaisten osapuolten lausunnoista käy ilmi, että liuskekiveä louhitaan, jotta saadaan rakennustaiteellisia ja kolmiulotteisia tuotteita, joiden myyntihinta on paljon korkeampi kuin kiviaineskäyttöön myytävien tuotteiden. Louhoksia ei olisi taloudellisesti järkevää hyödyntää pelkästään louhimalla liuskekiveä kiviaineskäyttöön, sillä liuskekivi ei ominaisuuksiensa puolesta useimmissa tapauksissa sovellu korkealaatuista kiviainesta edellyttävään käyttöön, vaan sitä käytetään heikkolaatuisena kiviaineksena. Sitä paitsi louhintamenetelmät ovat selvästi kalliimpia kuin kiviaineksen vakiolouhintamenetelmät – olisi taloudellisesti epäviisasta tuottaa tarkoituksellisesti kiviainesta niin kalliilla tavalla. Liuskekivestä muodostuvan kiviaineksen louhintakustannukset vaihtelevat 5,7–6,5 Englannin puntaan tonnilta, kun taas myyntihinta on enintään 6,42 Englannin puntaa. |
| --- | --- |

(325)

Vaikka liuskekivi on vuonna 2001 annetun lain 17 §:n 1 momentissa tarkoitettua kiviainesta, Yhdistyneen kuningaskunnan ja asianomaisten osapuolten lausunnoista käy ilmi, että liuskekiveä louhitaan, jotta saadaan rakennustaiteellisia ja kolmiulotteisia tuotteita, joiden myyntihinta on paljon korkeampi kuin kiviaineskäyttöön myytävien tuotteiden. Louhoksia ei olisi taloudellisesti järkevää hyödyntää pelkästään louhimalla liuskekiveä kiviaineskäyttöön, sillä liuskekivi ei ominaisuuksiensa puolesta useimmissa tapauksissa sovellu korkealaatuista kiviainesta edellyttävään käyttöön, vaan sitä käytetään heikkolaatuisena kiviaineksena. Sitä paitsi louhintamenetelmät ovat selvästi kalliimpia kuin kiviaineksen vakiolouhintamenetelmät – olisi taloudellisesti epäviisasta tuottaa tarkoituksellisesti kiviainesta niin kalliilla tavalla. Liuskekivestä muodostuvan kiviaineksen louhintakustannukset vaihtelevat 5,7–6,5 Englannin puntaan tonnilta, kun taas myyntihinta on enintään 6,42 Englannin puntaa.

| (326) | Korkealaatuisen liuskekiven käyttötarkoitukseen soveltuvissa aineksissa on niiden louhintatavan ansiosta leikkauspinta. Raskaat liuskekivilaatat sahataan juonen poikki tiettyyn kokoon, minkä lisäksi kappaleella on tavallisesti myös ainakin yksi sivu, joka on lohjennut luonnollista kivensisäistä tasoa pitkin halkeamalla (lohkottu käyttämällä vasaraa ja talttaa). Tällaisessa tapauksessa liuskekiveen sovelletaan rahoituslain 18 §:n 2 momentin mukaista vapautusmenettelyä, ja sen tuotanto hyötyy 30 §:n mukaisesta verohyvityksestä. |
| --- | --- |

(326)

Korkealaatuisen liuskekiven käyttötarkoitukseen soveltuvissa aineksissa on niiden louhintatavan ansiosta leikkauspinta. Raskaat liuskekivilaatat sahataan juonen poikki tiettyyn kokoon, minkä lisäksi kappaleella on tavallisesti myös ainakin yksi sivu, joka on lohjennut luonnollista kivensisäistä tasoa pitkin halkeamalla (lohkottu käyttämällä vasaraa ja talttaa). Tällaisessa tapauksessa liuskekiveen sovelletaan rahoituslain 18 §:n 2 momentin mukaista vapautusmenettelyä, ja sen tuotanto hyötyy 30 §:n mukaisesta verohyvityksestä.

| (327) | BAA ja useat asianomaiset osapuolet ovat väittäneet, että pöytälevyt, muurikivet ja aitakivet ovat kiven käyttöä kiviaineksena ja että tällaisia tuotteita perustuotteinaan tuottavia louhoksia olisi verotettava. Niiden tärkein perustelu on, että asianomaisten louhosten tuoterakenne on samanlainen kuin kivilouhosten (kuten graniitti- tai hiekkakivilouhosten), joissa samaten tuotetaan ensisijaisesti muurikiveä ja sivutuotteina heikkolaatuista kiviainesta. |
| --- | --- |

(327)

BAA ja useat asianomaiset osapuolet ovat väittäneet, että pöytälevyt, muurikivet ja aitakivet ovat kiven käyttöä kiviaineksena ja että tällaisia tuotteita perustuotteinaan tuottavia louhoksia olisi verotettava. Niiden tärkein perustelu on, että asianomaisten louhosten tuoterakenne on samanlainen kuin kivilouhosten (kuten graniitti- tai hiekkakivilouhosten), joissa samaten tuotetaan ensisijaisesti muurikiveä ja sivutuotteina heikkolaatuista kiviainesta.

| (328) | Toisin kuin muut kiviainekset, kuten kalkkikivi, liuskekivi näyttää edellyttävän syvälouhintaa, minkä takia sen louhinta on kalliimpaa tavallisen louhoksen kustannuksiin verrattuna. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ja asianomaiset osapuolet ovat osoittaneet, että tavanomaisten kiviaineslouhosten (kuten graniitti-, hiekkakivi- ja kalkkikivilouhosten) ja liuskekivilouhosten välillä on merkittävä ero ja että niiden erilainen verokohtelu on täysin perusteltua. |
| --- | --- |

(328)

Toisin kuin muut kiviainekset, kuten kalkkikivi, liuskekivi näyttää edellyttävän syvälouhintaa, minkä takia sen louhinta on kalliimpaa tavallisen louhoksen kustannuksiin verrattuna. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ja asianomaiset osapuolet ovat osoittaneet, että tavanomaisten kiviaineslouhosten (kuten graniitti-, hiekkakivi- ja kalkkikivilouhosten) ja liuskekivilouhosten välillä on merkittävä ero ja että niiden erilainen verokohtelu on täysin perusteltua.

| (329) | BAA ja useat asianomaiset osapuolet väittävät, että on olemassa liuskekivilouhoksia, jotka eivät tuota erikoistuneita rakennustaiteellisia tuotteita vaan louhivat liuskekiveä varta vasten kiviaineskäyttöön. Lisäksi niiden mukaan osa louhoksista vaatii verovapautusta liuskekiven tuotannon vuoksi mutta niiden tosiasiassa tuottamalla aineksella ei näytä olevan asianmukaista liuskeista lohkeamistapaa tai tuotteet on merkitty väärin. |
| --- | --- |

(329)

BAA ja useat asianomaiset osapuolet väittävät, että on olemassa liuskekivilouhoksia, jotka eivät tuota erikoistuneita rakennustaiteellisia tuotteita vaan louhivat liuskekiveä varta vasten kiviaineskäyttöön. Lisäksi niiden mukaan osa louhoksista vaatii verovapautusta liuskekiven tuotannon vuoksi mutta niiden tosiasiassa tuottamalla aineksella ei näytä olevan asianmukaista liuskeista lohkeamistapaa tai tuotteet on merkitty väärin.

| (330) | Tässä yhteydessä komissio toteaa ensinnäkin, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan ei ole mitään osoitusta siitä, että jotkin louhokset louhisivat liuskekiveä varta vasten kiviaineskäyttöön. Koska päinvastaisesta ei ole näyttöä, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten ei voida odottaa todistavan kielteistä seikkaa eli sitä, ettei ole olemassa louhoksia, jotka louhivat liuskekiveä varta vasten kiviaineskäyttöön. Komissiolle on annettu esimerkkejä louhoksista, joiden väitetään varta vasten louhivan liuskekiveä kiviaineskäyttöön, ja komissio on pyytänyt Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta tietoja kyseisistä louhoksista. Tiedot osoittavat, ettei yksikään näistä louhoksista louhi liuskekiveä tarkoituksellisesti ja pääasiallisesti kiviaineskäyttöön. Tiedoissa on ilmennyt epäilyksiä ainoastaan yhden tietyn louhoksen tuotteiden liuskekiviluokituksesta, ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat alkaneet tutkia sitä. Ainesten virheellinen esittäminen olisi kiviainesverosta annetun lain väärinkäytös, ei valtiontukikysymys. |
| --- | --- |

(330)

Tässä yhteydessä komissio toteaa ensinnäkin, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan ei ole mitään osoitusta siitä, että jotkin louhokset louhisivat liuskekiveä varta vasten kiviaineskäyttöön. Koska päinvastaisesta ei ole näyttöä, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten ei voida odottaa todistavan kielteistä seikkaa eli sitä, ettei ole olemassa louhoksia, jotka louhivat liuskekiveä varta vasten kiviaineskäyttöön. Komissiolle on annettu esimerkkejä louhoksista, joiden väitetään varta vasten louhivan liuskekiveä kiviaineskäyttöön, ja komissio on pyytänyt Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta tietoja kyseisistä louhoksista. Tiedot osoittavat, ettei yksikään näistä louhoksista louhi liuskekiveä tarkoituksellisesti ja pääasiallisesti kiviaineskäyttöön. Tiedoissa on ilmennyt epäilyksiä ainoastaan yhden tietyn louhoksen tuotteiden liuskekiviluokituksesta, ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat alkaneet tutkia sitä. Ainesten virheellinen esittäminen olisi kiviainesverosta annetun lain väärinkäytös, ei valtiontukikysymys.

| (331) | Toiseksi, kuten johdanto-osan 169 kappaleessa on mainittu, komissio katsoo, että mainoksia, joissa louhokset kuvailevat omia tuotteitaan asiakkaiden houkuttelemiseksi, ei voida pitää täysin relevantteina lähteinä sen arvioimiseksi, mikä ainesten käyttö on kiviainesveron kannalta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät itsekään ota sellaisia kuvauksia huomioon verovalvonnassa. |
| --- | --- |

(331)

Toiseksi, kuten johdanto-osan 169 kappaleessa on mainittu, komissio katsoo, että mainoksia, joissa louhokset kuvailevat omia tuotteitaan asiakkaiden houkuttelemiseksi, ei voida pitää täysin relevantteina lähteinä sen arvioimiseksi, mikä ainesten käyttö on kiviainesveron kannalta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät itsekään ota sellaisia kuvauksia huomioon verovalvonnassa.

| (332) | Kun Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset tarkastavat, onko tietystä louhoksesta louhittu aines liuskekiveä, ne käyttävät raportin (69) mukaan kriteerinä sitä, jakautuuko aines taltalla helposti teräviksi hiutaleiksi ja laatoiksi. Näin ollen, jos olisi louhoksia, jotka väittävät tuottavansa liuskekiveä ja hyötyvät siten vapautuksesta, vaikka niissä tosiasiassa tuotetaan ainesta, jolla ei ole riittävän liuskeista lohkeavuutta, kuten BAA väittää, tällaiset louhokset olisivat syyllistyneet väärinkäytökseen jättäessään ilmoittautumatta kiviainesverovelvollisiksi. Tällöin kyseessä on valvonta-asia, jonka HMRC tutkisi petoksena. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat alkaneet tutkia edellä mainittua louhosta ja kaikkia muita tapauksia, joissa tutkimus on aloitettu komissiolle toimitetun todistusaineiston herättäessä epäilyksiä ainesten väärinluokittelusta. Jos aines osoittautuu muuksi kuin liuskekiveksi, louhokselta peritään vero ja sakko. |
| --- | --- |

(332)

Kun Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset tarkastavat, onko tietystä louhoksesta louhittu aines liuskekiveä, ne käyttävät raportin (69) mukaan kriteerinä sitä, jakautuuko aines taltalla helposti teräviksi hiutaleiksi ja laatoiksi. Näin ollen, jos olisi louhoksia, jotka väittävät tuottavansa liuskekiveä ja hyötyvät siten vapautuksesta, vaikka niissä tosiasiassa tuotetaan ainesta, jolla ei ole riittävän liuskeista lohkeavuutta, kuten BAA väittää, tällaiset louhokset olisivat syyllistyneet väärinkäytökseen jättäessään ilmoittautumatta kiviainesverovelvollisiksi. Tällöin kyseessä on valvonta-asia, jonka HMRC tutkisi petoksena. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat alkaneet tutkia edellä mainittua louhosta ja kaikkia muita tapauksia, joissa tutkimus on aloitettu komissiolle toimitetun todistusaineiston herättäessä epäilyksiä ainesten väärinluokittelusta. Jos aines osoittautuu muuksi kuin liuskekiveksi, louhokselta peritään vero ja sakko.

69

| (333) | Unionin yleisen tuomioistuimen (70) havaintojen mukaan tiettyjen ainesten sisällyttäminen veron soveltamisalaan normaalia verotusta koskevan sovellettavan säännön nojalla riippuu ”ainoastaan niiden tosiasiallisesta ja toteen näytetystä hyödyntämisestä kiviaineksina”. Vastalouhitun liuskekiven osalta tämä voidaan tulkita niin, että ellei ole näyttöä louhoksista, jotka louhivat liuskekiveä varta vasten kiviaineskäyttöön, liuskekiveä ei voida verrata veronalaisiin aineksiin ja siten liuskekiveä koskeva vapautus on kiviainesveron yleisten periaatteiden mukainen. |
| --- | --- |

(333)

Unionin yleisen tuomioistuimen (70) havaintojen mukaan tiettyjen ainesten sisällyttäminen veron soveltamisalaan normaalia verotusta koskevan sovellettavan säännön nojalla riippuu ”ainoastaan niiden tosiasiallisesta ja toteen näytetystä hyödyntämisestä kiviaineksina”. Vastalouhitun liuskekiven osalta tämä voidaan tulkita niin, että ellei ole näyttöä louhoksista, jotka louhivat liuskekiveä varta vasten kiviaineskäyttöön, liuskekiveä ei voida verrata veronalaisiin aineksiin ja siten liuskekiveä koskeva vapautus on kiviainesveron yleisten periaatteiden mukainen.

70

| (334) | Komissiolle on osoitettu, että liuskekiveä ei louhita varta vasten kiviaineskäyttöön vaan sitä louhitaan kolmiulotteisten dekoratiivisten tuotteiden valmistamiseksi. |
| --- | --- |

(334)

Komissiolle on osoitettu, että liuskekiveä ei louhita varta vasten kiviaineskäyttöön vaan sitä louhitaan kolmiulotteisten dekoratiivisten tuotteiden valmistamiseksi.

| (335) | Tästä syystä komissio päättelee, että vastalouhittu liuskekivi on tosiasiallisesti ja oikeudellisesti eri tilanteessa kuin veronalaiset ainekset eikä siten kuulu kiviainesveron normaalia verotusta koskevan periaatteen piiriin. |
| --- | --- |

(335)

Tästä syystä komissio päättelee, että vastalouhittu liuskekivi on tosiasiallisesti ja oikeudellisesti eri tilanteessa kuin veronalaiset ainekset eikä siten kuulu kiviainesveron normaalia verotusta koskevan periaatteen piiriin.

| (336) | Annetuista lausunnoista käy ilmi, että vain pieni osa liuskekivilouhoksista louhitusta aineksesta (noin 5 prosenttia) on laadukasta liuskekiveä, joka voidaan sopivan kokoisina levyinä myydä kolmiulotteisina rakennustaiteellisina tuotteina, kun taas loppuosa louhoksen tuotannosta on liuskekiveä sivutuotteena tai jätteenä, jota voidaan vuorostaan käyttää kiviaineksena (liuskekiven louhintajätettä koskevaa vapautusta arvioidaan jäljempänä 5.6.4 kohdassa). |
| --- | --- |

(336)

Annetuista lausunnoista käy ilmi, että vain pieni osa liuskekivilouhoksista louhitusta aineksesta (noin 5 prosenttia) on laadukasta liuskekiveä, joka voidaan sopivan kokoisina levyinä myydä kolmiulotteisina rakennustaiteellisina tuotteina, kun taas loppuosa louhoksen tuotannosta on liuskekiveä sivutuotteena tai jätteenä, jota voidaan vuorostaan käyttää kiviaineksena (liuskekiven louhintajätettä koskevaa vapautusta arvioidaan jäljempänä 5.6.4 kohdassa).

| (337) | Kun kuitenkin otetaan huomioon, että sivutuotteena saatava liuskekivi on väistämätön ilmiö, kun louhitaan laadukasta liuskekiveä dekoratiiviseksi ja kolmiulotteiseksi ainekseksi, jota käytetään rakentamisessa, eikä sitä voi syntyä muita aineksia louhittaessa, sen vapautus edistää kiviainesveron tavoitetta. Sillä voidaan suunnata kysyntää varta vasten kiviaineskäyttöön louhittavista aineksista sivutuotteena saatavan liuskekiven käyttöön. Lisäksi ei ole vaaraa, että tällainen vapautus kannustaisi louhimaan liuskekiveä varta vasten, kun otetaan huomioon liuskekiven korkeat louhintakustannukset, jotka voidaan kattaa vain tuottamalla dekoratiivista ja kolmiulotteista liuskekiveä. Tämän vahvistaa myös se Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten ilmoittama seikka, että liuskekivilouhosten lukumäärä on kiviainesveron käyttöönoton jälkeen laskenut (43:sta 32:een) (71). |
| --- | --- |

(337)

Kun kuitenkin otetaan huomioon, että sivutuotteena saatava liuskekivi on väistämätön ilmiö, kun louhitaan laadukasta liuskekiveä dekoratiiviseksi ja kolmiulotteiseksi ainekseksi, jota käytetään rakentamisessa, eikä sitä voi syntyä muita aineksia louhittaessa, sen vapautus edistää kiviainesveron tavoitetta. Sillä voidaan suunnata kysyntää varta vasten kiviaineskäyttöön louhittavista aineksista sivutuotteena saatavan liuskekiven käyttöön. Lisäksi ei ole vaaraa, että tällainen vapautus kannustaisi louhimaan liuskekiveä varta vasten, kun otetaan huomioon liuskekiven korkeat louhintakustannukset, jotka voidaan kattaa vain tuottamalla dekoratiivista ja kolmiulotteista liuskekiveä. Tämän vahvistaa myös se Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten ilmoittama seikka, että liuskekivilouhosten lukumäärä on kiviainesveron käyttöönoton jälkeen laskenut (43:sta 32:een) (71).

71

| (338) | Komissio toteaa, että luonnossa saattaa esiintyä liuskekiveä, joka ei ole sataprosenttisen puhdasta mutta joka täyttää silti kriteerin lohkeamisesta pelkällä taltalla teräviksi hiutaleiksi ja laatoiksi. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset katsovat, että tällaisissa tapauksissa vapautuksen pitäisi koskea myös ainesta, joka koostuu pääosin liuskekivestä. |
| --- | --- |

(338)

Komissio toteaa, että luonnossa saattaa esiintyä liuskekiveä, joka ei ole sataprosenttisen puhdasta mutta joka täyttää silti kriteerin lohkeamisesta pelkällä taltalla teräviksi hiutaleiksi ja laatoiksi. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset katsovat, että tällaisissa tapauksissa vapautuksen pitäisi koskea myös ainesta, joka koostuu pääosin liuskekivestä.

| (339) | Siitä syystä komissio katsoo, että kun ei ole esitetty näyttöä, jonka mukaan pääosin liuskekivestä koostuvaa ainesta olisi varta vasten louhittu käytettäväksi kiviainekseksi, saman perustelun, joka koskee ainesta, joka koostuu yksinomaan liuskekivestä, olisi koskettava myös ainesta, joka koostuu pääosin liuskekivestä. Tämä kattaa tilanteen, jota kuvataan johdanto-osan 338 kappaleessa. |
| --- | --- |

(339)

Siitä syystä komissio katsoo, että kun ei ole esitetty näyttöä, jonka mukaan pääosin liuskekivestä koostuvaa ainesta olisi varta vasten louhittu käytettäväksi kiviainekseksi, saman perustelun, joka koskee ainesta, joka koostuu yksinomaan liuskekivestä, olisi koskettava myös ainesta, joka koostuu pääosin liuskekivestä. Tämä kattaa tilanteen, jota kuvataan johdanto-osan 338 kappaleessa.

| (340) | Tällöin rahoituslain 17 §:n 4 momentin a kohdan mukainen vapautus ainekselle, joka koostuu liuskekivestä kokonaan tai pääosin tai on osa liuskekivestä koostuvaa ainesta, ei poikkea kiviainesveron mukaisesta normaalista verotuskäytännöstä. |
| --- | --- |

(340)

Tällöin rahoituslain 17 §:n 4 momentin a kohdan mukainen vapautus ainekselle, joka koostuu liuskekivestä kokonaan tai pääosin tai on osa liuskekivestä koostuvaa ainesta, ei poikkea kiviainesveron mukaisesta normaalista verotuskäytännöstä.

5.6.2.5.2   Savikivi

Savikivi

| (341) | Koska savikiveä on kiveä ja siten rahoituslain 17 §:n 1 momentissa tarkoitettua kiviainesta, savikiven vapautus kiviainesverosta on poikkeus kiviainesveron normaalista verotusperiaatteesta vain, jos savikiveä louhitaan varta vasten kiviaineskäyttöön. Jos tällaista louhintaa tapahtuu, savikiven vapautus verosta olisi perusteltavissa vain, jos vapautus edistää kiviainesveron ympäristönsuojelullista tavoitetta eli saa aikaan kysynnän siirtymistä. |
| --- | --- |

(341)

Koska savikiveä on kiveä ja siten rahoituslain 17 §:n 1 momentissa tarkoitettua kiviainesta, savikiven vapautus kiviainesverosta on poikkeus kiviainesveron normaalista verotusperiaatteesta vain, jos savikiveä louhitaan varta vasten kiviaineskäyttöön. Jos tällaista louhintaa tapahtuu, savikiven vapautus verosta olisi perusteltavissa vain, jos vapautus edistää kiviainesveron ympäristönsuojelullista tavoitetta eli saa aikaan kysynnän siirtymistä.

| (342) | Asianomaiset osapuolet ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset viittasivat savikiven merkittävään käyttöön kiviaineksena, etupäässä heikkolaatuisena kiviaineksena, jota käytetään täyttöön ja massana teiden pohjilla tai pengerrysten täyteaineena. |
| --- | --- |

(342)

Asianomaiset osapuolet ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset viittasivat savikiven merkittävään käyttöön kiviaineksena, etupäässä heikkolaatuisena kiviaineksena, jota käytetään täyttöön ja massana teiden pohjilla tai pengerrysten täyteaineena.

| (343) | Lisäksi komissio toteaa, että savikiveä esiintyy usein hiekkakiven tai muiden veronalaisten ainesten välikerroksissa. Tällaisissa tapauksissa voidaan katsoa, että savikiveä louhitaan yhdessä näiden ainesten kanssa varta vasten hyödynnettäväksi kaupallisesti kiviaineksena. |
| --- | --- |

(343)

Lisäksi komissio toteaa, että savikiveä esiintyy usein hiekkakiven tai muiden veronalaisten ainesten välikerroksissa. Tällaisissa tapauksissa voidaan katsoa, että savikiveä louhitaan yhdessä näiden ainesten kanssa varta vasten hyödynnettäväksi kaupallisesti kiviaineksena.

| (344) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat itsekin todenneet, että aineksia, joita louhitaan käytettäväksi kiviaineksena tai joita syntyy sivutuotteena prosessissa, jonka tarkoituksena on tuottaa kaupallisesti hyödynnettävää kiviainesta, ovat tosiasiallisesti eri tilanteessa kuin ainekset, joita vapautus koskee. Siten myös savikivi, jota louhitaan varta vasten kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, on tosiasiallisesti eri tilanteessa kuin ainekset, joita vapautus koskee, samalla tavoin kuin kaikki muutkin vastalouhitut veronalaiset ainekset. Tällöin aineksen vapauttamiselle kiviainesverosta ei ole mitään perustetta, jos sitä louhitaan varta vasten kiviaineskäyttöön. |
| --- | --- |

(344)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat itsekin todenneet, että aineksia, joita louhitaan käytettäväksi kiviaineksena tai joita syntyy sivutuotteena prosessissa, jonka tarkoituksena on tuottaa kaupallisesti hyödynnettävää kiviainesta, ovat tosiasiallisesti eri tilanteessa kuin ainekset, joita vapautus koskee. Siten myös savikivi, jota louhitaan varta vasten kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, on tosiasiallisesti eri tilanteessa kuin ainekset, joita vapautus koskee, samalla tavoin kuin kaikki muutkin vastalouhitut veronalaiset ainekset. Tällöin aineksen vapauttamiselle kiviainesverosta ei ole mitään perustetta, jos sitä louhitaan varta vasten kiviaineskäyttöön.

| (345) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat osoittaneet, että selvästi suurinta osaa savikivestä ei käytetä kiviaineksena, koska suurin osa savikivestä on yleensä kiviainekseksi soveltumatonta. Savikiven laadukasta käyttöä on tiilenvalmistus keraamisessa prosessissa. |
| --- | --- |

(345)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat osoittaneet, että selvästi suurinta osaa savikivestä ei käytetä kiviaineksena, koska suurin osa savikivestä on yleensä kiviainekseksi soveltumatonta. Savikiven laadukasta käyttöä on tiilenvalmistus keraamisessa prosessissa.

| (346) | Komissio toteaa asianomaisilta osapuolilta saatujen tietojen perusteella, että vastalouhittua savikiveä voidaan käyttää kiviaineksena, vaikkakaan se ei ole yleistä, eikä savikivestä, toisin kuin liuskekivestä, valmisteta mitään laadukkaita erikoistuotteita, joiden perusteella vapautus olisi oikeutettu. Lisäksi savikivi on itsessään aines, jolla voi olla hyvin erilaisia ominaisuuksia eri louhintapaikoissa. |
| --- | --- |

(346)

Komissio toteaa asianomaisilta osapuolilta saatujen tietojen perusteella, että vastalouhittua savikiveä voidaan käyttää kiviaineksena, vaikkakaan se ei ole yleistä, eikä savikivestä, toisin kuin liuskekivestä, valmisteta mitään laadukkaita erikoistuotteita, joiden perusteella vapautus olisi oikeutettu. Lisäksi savikivi on itsessään aines, jolla voi olla hyvin erilaisia ominaisuuksia eri louhintapaikoissa.

| (347) | Komissio panee merkille Yhdistyneen kuningaskunnan lausuman, joka on esitetty yksityiskohtaisesti johdanto-osan 297 kappaleessa ja jonka mukaan savikivi kuuluu samaan kiviperheeseen kuin savi, vaikkakin kovan savikiven voidaan katsoa kuuluvan samaan perheeseen kuin liuskekivi. |
| --- | --- |

(347)

Komissio panee merkille Yhdistyneen kuningaskunnan lausuman, joka on esitetty yksityiskohtaisesti johdanto-osan 297 kappaleessa ja jonka mukaan savikivi kuuluu samaan kiviperheeseen kuin savi, vaikkakin kovan savikiven voidaan katsoa kuuluvan samaan perheeseen kuin liuskekivi.

| (348) | Lisäksi päinvastoin kuin savea, osaa savikivestä voidaan käyttää ja käytetään massa-aineksena rakentamisessa, jolloin aineksen aineellinen muuttaminen ei ole tarpeen (johdanto-osan 299 kappale). |
| --- | --- |

(348)

Lisäksi päinvastoin kuin savea, osaa savikivestä voidaan käyttää ja käytetään massa-aineksena rakentamisessa, jolloin aineksen aineellinen muuttaminen ei ole tarpeen (johdanto-osan 299 kappale).

| (349) | Asianomaisten osapuolten komissiolle toimittamista huomautuksista käy ensinnäkin ilmi, että savikiveä voidaan hyödyntää ja sitä hyödynnetään varta vasten kaupallisesti kiviaineksena. Myyntihinta vaihtelee [...]:n ja 4,44:n Englannin punnan välillä (katso johdanto-osan 292, 304 ja 307 kappale). Joissakin tapauksissa tästä hinnasta 3 Englannin puntaa muodostuu jo kuljetuksen hinnasta. Komissio toteaa kuitenkin, ettei se ole saanut louhoksen päätuotteena louhitun savikiven hintatietoja vaan ainoastaan savikiven, jota louhittaan muun aineksen sivutuotteena. |
| --- | --- |

(349)

Asianomaisten osapuolten komissiolle toimittamista huomautuksista käy ensinnäkin ilmi, että savikiveä voidaan hyödyntää ja sitä hyödynnetään varta vasten kaupallisesti kiviaineksena. Myyntihinta vaihtelee [...]:n ja 4,44:n Englannin punnan välillä (katso johdanto-osan 292, 304 ja 307 kappale). Joissakin tapauksissa tästä hinnasta 3 Englannin puntaa muodostuu jo kuljetuksen hinnasta. Komissio toteaa kuitenkin, ettei se ole saanut louhoksen päätuotteena louhitun savikiven hintatietoja vaan ainoastaan savikiven, jota louhittaan muun aineksen sivutuotteena.

| (350) | Komissio on saanut vastalouhitusta savikivestä ainakin neljää tai viittä (72) louhosta koskevaa todistusaineistoa, jonka mukaan niissä louhitaan savikiveä pääasiallisesti kiviaineskäyttöön. Kuten johdanto-osan 318 kappaleessa on kuvattu, BAA on toimittanut BGS:n vuoden 2010 kaivos- ja louhoshakemistossa ilmestyneen luettelon louhoksista, jotka ilmeisesti louhivat savikiveä pääasiassa kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviaineksena. Komissio on pyytänyt Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisia antamaan salassa pidettävistä verorekistereistä kyseisiä louhoksia koskevia tietoja. Niistä on käynyt ilmi, että neljä tai viisi (72) louhosta on rekisteröity hyötymään savikiveä koskevasta vapautuksesta, vaikka niissä on tuotettu leikattua kiveä ja savikiveä kiviaineskäyttöön. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat selittäneet, että koska louhokset tuottavat leikattua kiveä, savikiveä olisi pidettävä leikatun kiven sivutuotteena ja siten asianmukaisesti oikeutettuna vapautukseen. Komissio ei kuitenkaan voi hyväksyä tällaista selitystä. Kuten johdanto-osan 151–158 kappaleessa kuvataan, leikatun kiven sivutuotteita ei ole lain mukaan vapautettu kiviainesverosta. Sitä paitsi kaikissa kiviaineslouhoksissa tuotetaan jonkin verran leikattua kiveä, jos sille on kysyntää ja jos kivi soveltuu leikattavaksi. Tämä ei kuitenkaan merkitse, etteikö niissä tuotettaisi pääasiallisesti kiviainesta, silloin kun leikatulle kivelle ei ole kysyntää, jos kiviainekselle vuorostaan on kysyntää ja louhinta on taloudellisesti kannattavaa. Tästä syystä näitä louhoksia on pidettävä louhoksina, joissa tuotetaan savikiveä varta vasten kiviaineskäyttöön. |
| --- | --- |

(350)

Komissio on saanut vastalouhitusta savikivestä ainakin neljää tai viittä (72) louhosta koskevaa todistusaineistoa, jonka mukaan niissä louhitaan savikiveä pääasiallisesti kiviaineskäyttöön. Kuten johdanto-osan 318 kappaleessa on kuvattu, BAA on toimittanut BGS:n vuoden 2010 kaivos- ja louhoshakemistossa ilmestyneen luettelon louhoksista, jotka ilmeisesti louhivat savikiveä pääasiassa kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviaineksena. Komissio on pyytänyt Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisia antamaan salassa pidettävistä verorekistereistä kyseisiä louhoksia koskevia tietoja. Niistä on käynyt ilmi, että neljä tai viisi (72) louhosta on rekisteröity hyötymään savikiveä koskevasta vapautuksesta, vaikka niissä on tuotettu leikattua kiveä ja savikiveä kiviaineskäyttöön. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat selittäneet, että koska louhokset tuottavat leikattua kiveä, savikiveä olisi pidettävä leikatun kiven sivutuotteena ja siten asianmukaisesti oikeutettuna vapautukseen. Komissio ei kuitenkaan voi hyväksyä tällaista selitystä. Kuten johdanto-osan 151–158 kappaleessa kuvataan, leikatun kiven sivutuotteita ei ole lain mukaan vapautettu kiviainesverosta. Sitä paitsi kaikissa kiviaineslouhoksissa tuotetaan jonkin verran leikattua kiveä, jos sille on kysyntää ja jos kivi soveltuu leikattavaksi. Tämä ei kuitenkaan merkitse, etteikö niissä tuotettaisi pääasiallisesti kiviainesta, silloin kun leikatulle kivelle ei ole kysyntää, jos kiviainekselle vuorostaan on kysyntää ja louhinta on taloudellisesti kannattavaa. Tästä syystä näitä louhoksia on pidettävä louhoksina, joissa tuotetaan savikiveä varta vasten kiviaineskäyttöön.

72

72

| (351) | Komissio toteaa ristiriidan sille toimitetussa aineistossa. Torrington Stonelta saadussa huomautuksessa viitataan yhdestä yhtiön louhoksesta (Vyse) saadun savikiven louhintaan ja myyntiin peruskiviainestuotteena. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset kuitenkin väittävät, ettei louhos tuota savikiveä lainkaan, sen perusteella, miten louhoksen tuotteita on esitelty sen verkkosivustossa. Komissio toteaa kuitenkin, että savikivi mainitaan Vysen louhoksen verkkosivustossa, vaikkakaan ei sen tuotekuvauksessa vaan louhoksessa louhittujen eri tuotteiden teknisissä tiedoissa (73). |
| --- | --- |

(351)

Komissio toteaa ristiriidan sille toimitetussa aineistossa. Torrington Stonelta saadussa huomautuksessa viitataan yhdestä yhtiön louhoksesta (Vyse) saadun savikiven louhintaan ja myyntiin peruskiviainestuotteena. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset kuitenkin väittävät, ettei louhos tuota savikiveä lainkaan, sen perusteella, miten louhoksen tuotteita on esitelty sen verkkosivustossa. Komissio toteaa kuitenkin, että savikivi mainitaan Vysen louhoksen verkkosivustossa, vaikkakaan ei sen tuotekuvauksessa vaan louhoksessa louhittujen eri tuotteiden teknisissä tiedoissa (73).

73

| (352) | Komission on sitä paitsi otettava tämä tieto huomioon, koska se tulee louhokselta itseltään. Voi olla, että louhoksen louhima aines on virheellisesti merkitty savikiveksi, mutta louhos väittää itse, että se on hyötynyt savikiveä koskevasta vapautuksesta. Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat useaan otteeseen toistaneet, etteivät ne ota kiviainesveron soveltamisessa huomioon tapaa, jolla louhos esittelee tuotteitaan yleisölle. Mahdollista louhoksella tehtyä geologista koetta ei ole mainittu. |
| --- | --- |

(352)

Komission on sitä paitsi otettava tämä tieto huomioon, koska se tulee louhokselta itseltään. Voi olla, että louhoksen louhima aines on virheellisesti merkitty savikiveksi, mutta louhos väittää itse, että se on hyötynyt savikiveä koskevasta vapautuksesta. Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat useaan otteeseen toistaneet, etteivät ne ota kiviainesveron soveltamisessa huomioon tapaa, jolla louhos esittelee tuotteitaan yleisölle. Mahdollista louhoksella tehtyä geologista koetta ei ole mainittu.

| (353) | Komissio katsoo saatavissa olevien tietojen ja todisteiden perusteella, että vastalouhittua savikiveä voidaan tosiasiallisesti ja oikeudellisesti verrata muihin veronalaisiin aineksiin. |
| --- | --- |

(353)

Komissio katsoo saatavissa olevien tietojen ja todisteiden perusteella, että vastalouhittua savikiveä voidaan tosiasiallisesti ja oikeudellisesti verrata muihin veronalaisiin aineksiin.

| (354) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät ole näyttäneet toteen, että kiviaineskäyttöön vastalouhittua savikiveä koskeva vapautus olisi perusteltu kysynnän siirtymää koskevan kiviainesveron tavoitteen kannalta. Päinvastoin, tällainen vapautus mahdollistaa vähintään sen, että savikiven louhintaa varta vasten kiviaineskäyttöön jatketaan. Siten se poikkeaa kiviainesveron normaalista verotusperiaatteesta tavalla, joka on ristiriidassa kiviainesveron tavoitteen kanssa. |
| --- | --- |

(354)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät ole näyttäneet toteen, että kiviaineskäyttöön vastalouhittua savikiveä koskeva vapautus olisi perusteltu kysynnän siirtymää koskevan kiviainesveron tavoitteen kannalta. Päinvastoin, tällainen vapautus mahdollistaa vähintään sen, että savikiven louhintaa varta vasten kiviaineskäyttöön jatketaan. Siten se poikkeaa kiviainesveron normaalista verotusperiaatteesta tavalla, joka on ristiriidassa kiviainesveron tavoitteen kanssa.

| (355) | Savikiven louhintajätettä koskevaa vapautusta arvioidaan jäljempänä 5.6.4 kohdassa. |
| --- | --- |

(355)

Savikiven louhintajätettä koskevaa vapautusta arvioidaan jäljempänä 5.6.4 kohdassa.

| (356) | Komissio toteaa kuitenkin, että kivihiilen louhinnan sivutuotteena syntyvään savikiveen sovelletaan rahoituslain 17 §:n 4 momentin a kohdan mukaisen vapautuksen lisäksi 17 §:n 3 momentin f kohdan mukaista vapautusta. Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 367 kappaleessa todetaan, kivihiili ei ole kiviaines eikä sitä voida käyttää sellaisena. |
| --- | --- |

(356)

Komissio toteaa kuitenkin, että kivihiilen louhinnan sivutuotteena syntyvään savikiveen sovelletaan rahoituslain 17 §:n 4 momentin a kohdan mukaisen vapautuksen lisäksi 17 §:n 3 momentin f kohdan mukaista vapautusta. Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 367 kappaleessa todetaan, kivihiili ei ole kiviaines eikä sitä voida käyttää sellaisena.

| (357) | Kivihiilen louhinnan sivutuotteena väistämättä syntyvä savikivi on sivutuote, joka soveltuu kiviaineskäyttöön ja on siten normaalisti kiviainesveronalainen. Sen vapautusta voidaan kuitenkin perustella kysynnän siirtymää koskevalla kiviainesveron tavoitteella. Lisäksi savikiven arvo huomioon ottaen on erittäin epätodennäköistä, että savikiven vapauttaminen verosta sivutuotteena voisi aiheuttaa kivihiilen louhinnan kasvua, koska se ei olisi taloudellisesti järkevää. |
| --- | --- |

(357)

Kivihiilen louhinnan sivutuotteena väistämättä syntyvä savikivi on sivutuote, joka soveltuu kiviaineskäyttöön ja on siten normaalisti kiviainesveronalainen. Sen vapautusta voidaan kuitenkin perustella kysynnän siirtymää koskevalla kiviainesveron tavoitteella. Lisäksi savikiven arvo huomioon ottaen on erittäin epätodennäköistä, että savikiven vapauttaminen verosta sivutuotteena voisi aiheuttaa kivihiilen louhinnan kasvua, koska se ei olisi taloudellisesti järkevää.

| (358) | Lisäksi koska savikiveä, samoin kuin savea, käytetään eniten putkissa, laatoissa ja tiilissä, jotka ovat keraamisia tuotteita, siihen sovelletaan rahoituslain 30 §:n 1 momentin c kohdan mukaista keraamisia prosesseja koskevaa verohyvitystä. Koska se ei ole kiviaineskäyttöä ja keraamisissa prosesseissa käytetyt ainekset muuttuvat prosessissa aineellisesti huomattavan paljon – ne sulautuvat ja muodostavat kovan, kestävän ja säänkestävän tuotteen –, keraamisissa prosesseissa käytettävään savikiveen sovellettava kiviainesveron huojennus on oikeutettu. Komissio on jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todennut, että teollisiin ja maatalouden prosesseihin sovellettava verohelpotus (30 §:n 1 momentin c kohta) on kiviainesveron normaalien verotusperiaatteiden mukainen (johdanto-osan 137 kappale). |
| --- | --- |

(358)

Lisäksi koska savikiveä, samoin kuin savea, käytetään eniten putkissa, laatoissa ja tiilissä, jotka ovat keraamisia tuotteita, siihen sovelletaan rahoituslain 30 §:n 1 momentin c kohdan mukaista keraamisia prosesseja koskevaa verohyvitystä. Koska se ei ole kiviaineskäyttöä ja keraamisissa prosesseissa käytetyt ainekset muuttuvat prosessissa aineellisesti huomattavan paljon – ne sulautuvat ja muodostavat kovan, kestävän ja säänkestävän tuotteen –, keraamisissa prosesseissa käytettävään savikiveen sovellettava kiviainesveron huojennus on oikeutettu. Komissio on jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todennut, että teollisiin ja maatalouden prosesseihin sovellettava verohelpotus (30 §:n 1 momentin c kohta) on kiviainesveron normaalien verotusperiaatteiden mukainen (johdanto-osan 137 kappale).

| (359) | Komissio toteaa BAA:n ja muiden asianomaisten osapuolten huomauttaneen, että tiiliin käytettäviin aineksiin ei pitäisi soveltaa vapautusta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat kuitenkin osoittaneet, että tiilenvalmistus ja muut keraamiset prosessit eivät ole kiviaineskäyttöä. Tiilien valmistusprosessi on laajamittainen. Tiilet muotoillaan kuumentamalla savikivi tai savi uunissa korkeaan lämpötilaan (yli 1 000 °C), jolloin savikiven tai saven rakenne muuttuu ja muodostuu luja, kestävä tiili. Muut keraamiset tuotteet poltetaan samalla tavoin uunissa, mutta niistä valmistetaan eri tavoin muotoiltuja tuotteita, kuten putkia tai laattoja. |
| --- | --- |

(359)

Komissio toteaa BAA:n ja muiden asianomaisten osapuolten huomauttaneen, että tiiliin käytettäviin aineksiin ei pitäisi soveltaa vapautusta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat kuitenkin osoittaneet, että tiilenvalmistus ja muut keraamiset prosessit eivät ole kiviaineskäyttöä. Tiilien valmistusprosessi on laajamittainen. Tiilet muotoillaan kuumentamalla savikivi tai savi uunissa korkeaan lämpötilaan (yli 1 000 °C), jolloin savikiven tai saven rakenne muuttuu ja muodostuu luja, kestävä tiili. Muut keraamiset tuotteet poltetaan samalla tavoin uunissa, mutta niistä valmistetaan eri tavoin muotoiltuja tuotteita, kuten putkia tai laattoja.

| (360) | Tiiliä ei valmisteta käytettäväksi massatäyttönä samalla tavoin kuin mursketta. Ne on tarkoitus pinota järjestelmällisesti seiniksi. |
| --- | --- |

(360)

Tiiliä ei valmisteta käytettäväksi massatäyttönä samalla tavoin kuin mursketta. Ne on tarkoitus pinota järjestelmällisesti seiniksi.

| (361) | Edellä sanotun perusteella komissio päättelee, että savikiven käyttöön keraamisissa prosesseissa voidaan soveltaa kiviainesveron huojennusta, koska se ei ole savikiven käyttöä kiviaineksena. |
| --- | --- |

(361)

Edellä sanotun perusteella komissio päättelee, että savikiven käyttöön keraamisissa prosesseissa voidaan soveltaa kiviainesveron huojennusta, koska se ei ole savikiven käyttöä kiviaineksena.

| (362) | Lisäksi savikiveä voidaan käyttää saven, kuonan tai muiden ainesten sijasta alumiinisilikaatin lähteenä sementin valmistuksessa. Sitä sekoitetaan kalkkikiven kanssa, ja prosessi on vapautettu kiviainesverosta. Kalkkikiven tai kalkkikiven ja muiden ainesten käyttö sementissä on vapautettu verosta rahoituslain 18 §:n 2 momentin c kohdan mukaisesti, koska tässä käytössä aineksen kemialliset ominaisuudet ovat tärkeitä (kalkkikivestä saa kalsiumsilikaattia ja savesta tai savikivestä alumiinisilikaattia). Sen vuoksi savikiveen, jota käytetään sementin valmistukseen yhdessä kalkkikiven kanssa, voidaan asianmukaisesti soveltaa rahoituslain edellä mainitun pykälän mukaista vapautusta. Komissio on jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todennut, että tätä prosessia koskeva vapautus on kiviainesveron normaalien verotusperiaatteiden mukainen (johdanto-osan 90 kappale). |
| --- | --- |

(362)

Lisäksi savikiveä voidaan käyttää saven, kuonan tai muiden ainesten sijasta alumiinisilikaatin lähteenä sementin valmistuksessa. Sitä sekoitetaan kalkkikiven kanssa, ja prosessi on vapautettu kiviainesverosta. Kalkkikiven tai kalkkikiven ja muiden ainesten käyttö sementissä on vapautettu verosta rahoituslain 18 §:n 2 momentin c kohdan mukaisesti, koska tässä käytössä aineksen kemialliset ominaisuudet ovat tärkeitä (kalkkikivestä saa kalsiumsilikaattia ja savesta tai savikivestä alumiinisilikaattia). Sen vuoksi savikiveen, jota käytetään sementin valmistukseen yhdessä kalkkikiven kanssa, voidaan asianmukaisesti soveltaa rahoituslain edellä mainitun pykälän mukaista vapautusta. Komissio on jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todennut, että tätä prosessia koskeva vapautus on kiviainesveron normaalien verotusperiaatteiden mukainen (johdanto-osan 90 kappale).

| (363) | Voidakseen vaatia vapautusta kiviainesverosta savikiven tuottajien olisi osoitettava, mihin käyttöön niiden tuottama kokonaan tai pääasiassa savikivestä koostuva aines on tarkoitettu. |
| --- | --- |

(363)

Voidakseen vaatia vapautusta kiviainesverosta savikiven tuottajien olisi osoitettava, mihin käyttöön niiden tuottama kokonaan tai pääasiassa savikivestä koostuva aines on tarkoitettu.

| (364) | Savikiveä syntyy esimerkiksi myös saven louhinnan väistämättömänä sivutuotteena. Jos asia on näin eikä savikiveen vielä sovelleta muuta vapautusta tai helpotusta, voitaisiin arvioida, voidaanko asianomaiseen savikiveen soveltaa kiviainesveron vapautusta, koska sitä ei ole varta vasten louhittu kiviaineskäyttöön. Vapautus olisi kiviainesveron periaatteiden mukainen, koska kyseessä olisi muun kuin kiviaineksen ja muuna kuin kiviaineksena käytettävän aineksen väistämättömänä sivutuotteena saatu savikivi, jolla voidaan korvata vastalouhittu kiviaines |
| --- | --- |

(364)

Savikiveä syntyy esimerkiksi myös saven louhinnan väistämättömänä sivutuotteena. Jos asia on näin eikä savikiveen vielä sovelleta muuta vapautusta tai helpotusta, voitaisiin arvioida, voidaanko asianomaiseen savikiveen soveltaa kiviainesveron vapautusta, koska sitä ei ole varta vasten louhittu kiviaineskäyttöön. Vapautus olisi kiviainesveron periaatteiden mukainen, koska kyseessä olisi muun kuin kiviaineksen ja muuna kuin kiviaineksena käytettävän aineksen väistämättömänä sivutuotteena saatu savikivi, jolla voidaan korvata vastalouhittu kiviaines

| (365) | Savikivestä, jota saadaan muiden veronalaisten ainesten, kuten karkearakeisen hiekkakiven tai kalkkikiven, louhinnan sivutuotteena, komissio toteaa, että vapautuksessa erotetaan savikivi muista veronalaisista aineksista. On kuitenkin pohdittava, voidaanko erilaista verokohtelua perustella kiviainesveron tavoitteella. Vaikka vapautus voisi lisätä sivutuotteena saatavan savikiven käyttöä kiviaineksena sellaisten sivutuotteiden kustannuksella, joita vapautus ei koske, komissio ei ole saanut Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta tai asianomaisilta osapuolilta mitään näyttöä siitä, että vapautus edistää kiviainesveron tavoitteen saavuttamista. Sen tavoitteena on vähentää ainesten uutta louhintaa kiviainestarkoituksiin. |
| --- | --- |

(365)

Savikivestä, jota saadaan muiden veronalaisten ainesten, kuten karkearakeisen hiekkakiven tai kalkkikiven, louhinnan sivutuotteena, komissio toteaa, että vapautuksessa erotetaan savikivi muista veronalaisista aineksista. On kuitenkin pohdittava, voidaanko erilaista verokohtelua perustella kiviainesveron tavoitteella. Vaikka vapautus voisi lisätä sivutuotteena saatavan savikiven käyttöä kiviaineksena sellaisten sivutuotteiden kustannuksella, joita vapautus ei koske, komissio ei ole saanut Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta tai asianomaisilta osapuolilta mitään näyttöä siitä, että vapautus edistää kiviainesveron tavoitteen saavuttamista. Sen tavoitteena on vähentää ainesten uutta louhintaa kiviainestarkoituksiin.

| (366) | Siitä syystä komissio katsoo, että aines, joka koostuu kokonaan tai pääosin savikivestä ja on louhittu varta vasten kiviaineskäyttöön, mihin tässä sisältyy myös muiden veronalaisten tuotteiden uuden louhinnan sivutuotteena saatava savikivi, on tosiasiallisesti ja oikeudellisesti samassa tilanteessa kuin muut kiviainekset, joita verotetaan kiviainesveron normaalien verotusperiaatteiden ja sen ympäristönsuojelutavoitteen pohjalta. Siitä syystä vapautus on tosi asiassa valikoiva. |
| --- | --- |

(366)

Siitä syystä komissio katsoo, että aines, joka koostuu kokonaan tai pääosin savikivestä ja on louhittu varta vasten kiviaineskäyttöön, mihin tässä sisältyy myös muiden veronalaisten tuotteiden uuden louhinnan sivutuotteena saatava savikivi, on tosiasiallisesti ja oikeudellisesti samassa tilanteessa kuin muut kiviainekset, joita verotetaan kiviainesveron normaalien verotusperiaatteiden ja sen ympäristönsuojelutavoitteen pohjalta. Siitä syystä vapautus on tosi asiassa valikoiva.

5.6.2.5.3   Kivihiili

Kivihiili

| (367) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta ja BAA:lta saadun yhteisen lausunnon ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta muissa yhteyksissä saatujen tietojen perusteella on selvää, että kivihiili ei ole kiviainesta eikä sitä voida käyttää sellaisena. Siitä syystä kivihiili ei ole oikeudellisesti ja tosiasiallisesti samassa tilanteessa kuin kiviainesveron tavoitteen mukainen veronalainen aines. Sama koskee ainesta, joka koostuu pääosin kivihiilestä, eli tilannetta, jossa louhitun kivihiilen geologinen koostumus ei ole puhdas. |
| --- | --- |

(367)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta ja BAA:lta saadun yhteisen lausunnon ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta muissa yhteyksissä saatujen tietojen perusteella on selvää, että kivihiili ei ole kiviainesta eikä sitä voida käyttää sellaisena. Siitä syystä kivihiili ei ole oikeudellisesti ja tosiasiallisesti samassa tilanteessa kuin kiviainesveron tavoitteen mukainen veronalainen aines. Sama koskee ainesta, joka koostuu pääosin kivihiilestä, eli tilannetta, jossa louhitun kivihiilen geologinen koostumus ei ole puhdas.

5.6.2.5.4   Ruskohiili

Ruskohiili

| (368) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta ja BAA:lta saadun yhteisen lausunnon ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta muissa yhteyksissä saatujen tietojen perusteella on selvää, että ruskohiili ei ole kiviainesta eikä sitä voida käyttää sellaisena. Siitä syystä ruskohiili ei ole oikeudellisesti ja tosiasiallisesti samassa tilanteessa kuin kiviainesveron tavoitteen mukainen veronalainen aines. Sama koskee ainesta, joka koostuu pääsin ruskohiilestä, eli tilannetta, jossa louhitun ruskohiilen geologinen koostumus ei ole puhdas. |
| --- | --- |

(368)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta ja BAA:lta saadun yhteisen lausunnon ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta muissa yhteyksissä saatujen tietojen perusteella on selvää, että ruskohiili ei ole kiviainesta eikä sitä voida käyttää sellaisena. Siitä syystä ruskohiili ei ole oikeudellisesti ja tosiasiallisesti samassa tilanteessa kuin kiviainesveron tavoitteen mukainen veronalainen aines. Sama koskee ainesta, joka koostuu pääsin ruskohiilestä, eli tilannetta, jossa louhitun ruskohiilen geologinen koostumus ei ole puhdas.

5.6.3   KAOLIININ TAI KAOLIINISAVEN LOUHINNAN TAI KIVIAINEKSESTA EROTTELUN YHTEYDESSÄ MUODOSTUVAA, KOKONAAN JÄTEMAASTA, JÄTTEESTÄ TAI MUISTA SIVUTUOTTEISTA KOOSTUVAA KIVIAINESTA, IRTOMAATA LUKUUN OTTAMATTA, KOSKEVA VAPAUTUS (17 §:n 3 MOMENTIN e KOHTA JA 17 §:n 3 MOMENTIN f KOHDAN ii ALAKOHTA)

| (369) | Komissiolle ennen menettelyn avaamista koskevaa päätöstä toimittamissaan lausunnoissa Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset olivat selittäneet, että kaoliini (joka tunnetaan myös nimellä ’kiinansavi’) (74) ja kaoliinisavi (75) ovat arvokkaita mineraaleja. Niitä ei tavallisesti louhita kiviaineksena käytettäväksi. Tällaisen louhinnan sivutuotteena syntyy väistämättä jätemaata, joka koostuu jätekivestä ja -hiekasta. Kaoliinisaven jätettä voidaan käyttää pengerrysten rakentamiseen ja yleisenä täyttömaana sekä bitumilla sidottujen ainesten tuotannossa teiden rakentamista varten, ja sillä voidaan korvata muu hieno kiviaines betonin tuotannossa. Kaoliinisavijätettä voidaan myös myydä kiviainekseksi rakennustuotemarkkinoilla. |
| --- | --- |

(369)

Komissiolle ennen menettelyn avaamista koskevaa päätöstä toimittamissaan lausunnoissa Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset olivat selittäneet, että kaoliini (joka tunnetaan myös nimellä ’kiinansavi’) (74) ja kaoliinisavi (75) ovat arvokkaita mineraaleja. Niitä ei tavallisesti louhita kiviaineksena käytettäväksi. Tällaisen louhinnan sivutuotteena syntyy väistämättä jätemaata, joka koostuu jätekivestä ja -hiekasta. Kaoliinisaven jätettä voidaan käyttää pengerrysten rakentamiseen ja yleisenä täyttömaana sekä bitumilla sidottujen ainesten tuotannossa teiden rakentamista varten, ja sillä voidaan korvata muu hieno kiviaines betonin tuotannossa. Kaoliinisavijätettä voidaan myös myydä kiviainekseksi rakennustuotemarkkinoilla.

74

75

| (370) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat korostaneet, että koska kaoliinisaven ja kaoliinin louhintajäte on käytettävissä heti, kun kaoliinisavi ja kaoliini on louhittu, ja koska tätä jätemaata voidaan käyttää erikseen kiviainekseksi louhittavien erilaisen hiekan, soran ja kiven vaihtoehtona, vapautuksella vähennetään osaltaan erikseen kiviainekseksi louhittavien erilaisen hiekan, soran ja kiven louhintaa ja tätä kautta vapautus auttaa vähentämään kiviaineksen louhinnan ympäristövaikutusta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat antaneet tietoja kaoliinin ja kaoliinisaven louhinnassa syntyvistä jätteistä ja syntyneistä jätekasoista. |
| --- | --- |

(370)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat korostaneet, että koska kaoliinisaven ja kaoliinin louhintajäte on käytettävissä heti, kun kaoliinisavi ja kaoliini on louhittu, ja koska tätä jätemaata voidaan käyttää erikseen kiviainekseksi louhittavien erilaisen hiekan, soran ja kiven vaihtoehtona, vapautuksella vähennetään osaltaan erikseen kiviainekseksi louhittavien erilaisen hiekan, soran ja kiven louhintaa ja tätä kautta vapautus auttaa vähentämään kiviaineksen louhinnan ympäristövaikutusta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat antaneet tietoja kaoliinin ja kaoliinisaven louhinnassa syntyvistä jätteistä ja syntyneistä jätekasoista.

| (371) | Komissio kysyi menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 106 kappaleessa, eikö tällainen aines olisi verrattavissa vapautuksen ulkopuolelle jätettyihin kiviaineksiin. Komissio huomautti kuitenkin, että vapautetun ja vapautuksen ulkopuolelle jätetyn aineksen välillä saattaa olla se ero, että vapautettu aines muodostuu kaoliinin ja kaoliinisaven louhintajätteestä. Se on louhinnan väistämätön sivutuote, jota ei synny välttämättä kiviaineksen louhinnan vuoksi vaan yleensä kaoliinin ja kaoliinisaven louhinnan yhteydessä. Sekä kaoliinilla että kaoliinisavella on erityisominaisuuksia, joita ei aina voida jäljentää. |
| --- | --- |

(371)

Komissio kysyi menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 106 kappaleessa, eikö tällainen aines olisi verrattavissa vapautuksen ulkopuolelle jätettyihin kiviaineksiin. Komissio huomautti kuitenkin, että vapautetun ja vapautuksen ulkopuolelle jätetyn aineksen välillä saattaa olla se ero, että vapautettu aines muodostuu kaoliinin ja kaoliinisaven louhintajätteestä. Se on louhinnan väistämätön sivutuote, jota ei synny välttämättä kiviaineksen louhinnan vuoksi vaan yleensä kaoliinin ja kaoliinisaven louhinnan yhteydessä. Sekä kaoliinilla että kaoliinisavella on erityisominaisuuksia, joita ei aina voida jäljentää.

| (372) | Komissio kysyi menettelyn avaamista koskevan päätöksen johdanto-osan 107 kappaleessa, onko tällainen ero riittävä osoittamaan, että verovapautus on kiviainesveron luonteen ja ajattelumallin mukainen. Komissio mainitsi myös tarvitsevansa lisätietoja. |
| --- | --- |

(372)

Komissio kysyi menettelyn avaamista koskevan päätöksen johdanto-osan 107 kappaleessa, onko tällainen ero riittävä osoittamaan, että verovapautus on kiviainesveron luonteen ja ajattelumallin mukainen. Komissio mainitsi myös tarvitsevansa lisätietoja.

| (373) | Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkistamisen jälkeen komissio sai useita tätä koskevia lausuntoja asianomaisilta osapuolilta. |
| --- | --- |

(373)

Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkistamisen jälkeen komissio sai useita tätä koskevia lausuntoja asianomaisilta osapuolilta.

5.6.3.1   
  Komission saamat huomautukset

Komission saamat huomautukset

a)   Sibelco Europen huomautukset 16. tammikuuta 2014

Sibelco Europen huomautukset 16. tammikuuta 2014

| (374) | Sibelco on ilmoituksensa mukaan yhtiö, joka harjoittaa kaoliinin (kiinansaven) ja kaoliinisaven louhintaa, jalostamista ja myyntiä. Suurin osa – 80–90 prosenttia – kaoliinisaven ja kaoliinin tuotannosta menee vientiin. Sibelco ilmoittaa, että sen louhoksissa louhinnan päätarkoitus on kaoliinisaven ja kaoliinin louhinta. Muita väistämättä louhittuja aineksia voidaan pitää sivutuotteina saatavina aineksina, joista osa mahdollisesti soveltuu kiviaineskäyttöön niiden ainesosien ja mahdollisen käsittelyn mukaan. |
| --- | --- |

(374)

Sibelco on ilmoituksensa mukaan yhtiö, joka harjoittaa kaoliinin (kiinansaven) ja kaoliinisaven louhintaa, jalostamista ja myyntiä. Suurin osa – 80–90 prosenttia – kaoliinisaven ja kaoliinin tuotannosta menee vientiin. Sibelco ilmoittaa, että sen louhoksissa louhinnan päätarkoitus on kaoliinisaven ja kaoliinin louhinta. Muita väistämättä louhittuja aineksia voidaan pitää sivutuotteina saatavina aineksina, joista osa mahdollisesti soveltuu kiviaineskäyttöön niiden ainesosien ja mahdollisen käsittelyn mukaan.

| (375) | Sibelco väittää, että kaoliinia ja kaoliinisavea tai niistä tuotettuja tuotteita ei voida käyttää kiviaineksena. Ne ovat teollisia erikoismineraaleja, joilla on loppukäyttöä ja käyttötarkoituksia vain muuna kuin kiviaineksena. Kaoliini ja kaoliinisavi erottuvat ainutlaatuisten fysikaalisten ja kemiallisten ominaisuuksiensa sekä harvinaisuutensa ansiosta, ja ne ovat siten erittäin arvokkaita. |
| --- | --- |

(375)

Sibelco väittää, että kaoliinia ja kaoliinisavea tai niistä tuotettuja tuotteita ei voida käyttää kiviaineksena. Ne ovat teollisia erikoismineraaleja, joilla on loppukäyttöä ja käyttötarkoituksia vain muuna kuin kiviaineksena. Kaoliini ja kaoliinisavi erottuvat ainutlaatuisten fysikaalisten ja kemiallisten ominaisuuksiensa sekä harvinaisuutensa ansiosta, ja ne ovat siten erittäin arvokkaita.

| (376) | Sibelcon mukaan näiden mineraalien louhintajäte ei muodosta ainesta, joka olisi erityisesti louhittu, jotta sitä voitaisiin käyttää kiviaineksena. Jätemaan louhinta on väistämätön seuraus kaoliinin ja kaoliinisaven louhimisesta. Sivutuotteet ovat täysin erilaisia kuin kaoliinisavi- ja kaoliinimineraalit, niitä ei käytetä samalla tavoin, eikä niitä voida vaihtaa keskenään. Lisäksi Sibelco väittää, että ilman kaoliinisaven ja kaoliinin louhintaa kyseisiltä louhoksilta ei saataisi markkinoille mahdollista kiviainesta, koska louhoksia ei voitaisi taloudellisesti kannattavalla tavalla käyttää muutoin kuin kaoliinisaven ja kaoliinin louhimiseen. Kaoliinin ja kaoliinisaven myyntiarvo on merkittävästi korkeampi kuin paikalta sivutuotteena saatavan kiviaineksen. Kaoliinin myyntiarvo on [...]–[...] kertaa korkeampi ja kaoliinisaven [...]–[...] kertaa korkeampi. Sibelcon mukaan kaoliinin louhinnan yhteydessä louhitaan väistämättä jätemaata määrällisesti kahdeksasta kymmeneen kertaa enemmän kuin kaoliinia ja kaoliinisaven louhinnan yhteydessä louhitaan määrällisesti kaksi kertaa enemmän muita aineksia. |
| --- | --- |

(376)

Sibelcon mukaan näiden mineraalien louhintajäte ei muodosta ainesta, joka olisi erityisesti louhittu, jotta sitä voitaisiin käyttää kiviaineksena. Jätemaan louhinta on väistämätön seuraus kaoliinin ja kaoliinisaven louhimisesta. Sivutuotteet ovat täysin erilaisia kuin kaoliinisavi- ja kaoliinimineraalit, niitä ei käytetä samalla tavoin, eikä niitä voida vaihtaa keskenään. Lisäksi Sibelco väittää, että ilman kaoliinisaven ja kaoliinin louhintaa kyseisiltä louhoksilta ei saataisi markkinoille mahdollista kiviainesta, koska louhoksia ei voitaisi taloudellisesti kannattavalla tavalla käyttää muutoin kuin kaoliinisaven ja kaoliinin louhimiseen. Kaoliinin ja kaoliinisaven myyntiarvo on merkittävästi korkeampi kuin paikalta sivutuotteena saatavan kiviaineksen. Kaoliinin myyntiarvo on [...]–[...] kertaa korkeampi ja kaoliinisaven [...]–[...] kertaa korkeampi. Sibelcon mukaan kaoliinin louhinnan yhteydessä louhitaan väistämättä jätemaata määrällisesti kahdeksasta kymmeneen kertaa enemmän kuin kaoliinia ja kaoliinisaven louhinnan yhteydessä louhitaan määrällisesti kaksi kertaa enemmän muita aineksia.

| (377) | Sibelco ilmoittaa, että kun otetaan huomioon kaoliini- ja kaoliinisavilouhosten sijainti ja jakautuminen, erityiset geologiset olosuhteet ja merkittävä pääomainvestointi, jota louhostoiminnan aloittamiseen näillä alueilla tarvitaan, kyseisissä paikoissa ei harjoitettaisi jätemaan louhintaa ilman kaoliinin ja kaoliinisaven louhintaa. |
| --- | --- |

(377)

Sibelco ilmoittaa, että kun otetaan huomioon kaoliini- ja kaoliinisavilouhosten sijainti ja jakautuminen, erityiset geologiset olosuhteet ja merkittävä pääomainvestointi, jota louhostoiminnan aloittamiseen näillä alueilla tarvitaan, kyseisissä paikoissa ei harjoitettaisi jätemaan louhintaa ilman kaoliinin ja kaoliinisaven louhintaa.

| (378) | Sibelcon mukaan kaikki kaoliinin ja kaoliinisaven louhinnan tuloksena saatavien sivutuotteiden myynti kiviaineksena johtaa suoraan siihen, että kasoihin ja röykkiöihin louhintapaikalle sijoitettavan aineksen määrä pienenee. |
| --- | --- |

(378)

Sibelcon mukaan kaikki kaoliinin ja kaoliinisaven louhinnan tuloksena saatavien sivutuotteiden myynti kiviaineksena johtaa suoraan siihen, että kasoihin ja röykkiöihin louhintapaikalle sijoitettavan aineksen määrä pienenee.

| (379) | Sibelcon toimittamien tietojen mukaan kaoliiniesiintymissä savimineraalia (kaoliinia) muodostuu, kun graniitissa olevat maasälpämineraalit hajoavat kokonaan tai osittain. Prosessia kutsutaan kaolinisaatioksi, ja vaikka kaoliinin osuus ja ominaisuudet vaihtelevat eri esiintymissä, kaoliinin kokonaistuotos koko kivimassasta on tyypillisesti noin 10 prosenttia. Vaikka jonkinasteinen valikoiva louhinta on mahdollista, suurin osa kiven kokonaismassasta (kuormittava välimaakerros) on louhittava, ennen kuin kaoliini voidaan erotella. Kaoliinin erotteluprosessiin kuuluvat vesierottelu, omapainorikastus ja useat seulonta- ja lajitteluvaiheet, ja niiden tuloksena syntyy sivutuoteaineksina rapautunutta ja rapautumatonta graniittia, kaolinisoitunutta turmaliinin ja kvartsin juovittamaa graniittia (stent), kvartsia ja kiillettä. Nämä sivutuotteet eivät louhitussa muodossaan sovellu käytettäväksi kiviaineksena. Jotta osa siitä saadaan soveltuvaksi kiviaineskäyttöön, tarvitaan käsittelyä. |
| --- | --- |

(379)

Sibelcon toimittamien tietojen mukaan kaoliiniesiintymissä savimineraalia (kaoliinia) muodostuu, kun graniitissa olevat maasälpämineraalit hajoavat kokonaan tai osittain. Prosessia kutsutaan kaolinisaatioksi, ja vaikka kaoliinin osuus ja ominaisuudet vaihtelevat eri esiintymissä, kaoliinin kokonaistuotos koko kivimassasta on tyypillisesti noin 10 prosenttia. Vaikka jonkinasteinen valikoiva louhinta on mahdollista, suurin osa kiven kokonaismassasta (kuormittava välimaakerros) on louhittava, ennen kuin kaoliini voidaan erotella. Kaoliinin erotteluprosessiin kuuluvat vesierottelu, omapainorikastus ja useat seulonta- ja lajitteluvaiheet, ja niiden tuloksena syntyy sivutuoteaineksina rapautunutta ja rapautumatonta graniittia, kaolinisoitunutta turmaliinin ja kvartsin juovittamaa graniittia (stent), kvartsia ja kiillettä. Nämä sivutuotteet eivät louhitussa muodossaan sovellu käytettäväksi kiviaineksena. Jotta osa siitä saadaan soveltuvaksi kiviaineskäyttöön, tarvitaan käsittelyä.

| (380) | Sibelcon mukaan myös savi on kaoliinisaviesiintymissä pohjimmiltaan kaoliinimineraali, mutta sedimentaarisessa geologisessa prosessissa se on kerrostunut ja muodostaa usein selvästi erottuvia kerroksia. Kerrostumissa on vuorotellen kaoliinisavea, ligniittistä kaoliinisavea ja hiekkakerroksia. Nämä kuormittavat välimaakerrokset on louhittava, jotta peräkkäiset kaoliinisavikerrokset saadaan esiin. Kaoliinisavikerrokset ja niiden välissä olevat kuormittavat välimaakerrokset on valikoitava huolellisesti, jotta kaoliinisavea ei pilata muilla aineksilla eivätkä erilaatuiset kaoliinisavikerrokset sekoitu keskenään. Kuormittava välimaakerros edustaa tavallisesti yli 50:tä prosenttia koko louhitusta määrästä. Kaoliinisavikerrosten louhimisen jälkeen ne sekoitetaan tarkoiksi seoksiksi kulloisenkin käyttötarkoituksen mukaan. |
| --- | --- |

(380)

Sibelcon mukaan myös savi on kaoliinisaviesiintymissä pohjimmiltaan kaoliinimineraali, mutta sedimentaarisessa geologisessa prosessissa se on kerrostunut ja muodostaa usein selvästi erottuvia kerroksia. Kerrostumissa on vuorotellen kaoliinisavea, ligniittistä kaoliinisavea ja hiekkakerroksia. Nämä kuormittavat välimaakerrokset on louhittava, jotta peräkkäiset kaoliinisavikerrokset saadaan esiin. Kaoliinisavikerrokset ja niiden välissä olevat kuormittavat välimaakerrokset on valikoitava huolellisesti, jotta kaoliinisavea ei pilata muilla aineksilla eivätkä erilaatuiset kaoliinisavikerrokset sekoitu keskenään. Kuormittava välimaakerros edustaa tavallisesti yli 50:tä prosenttia koko louhitusta määrästä. Kaoliinisavikerrosten louhimisen jälkeen ne sekoitetaan tarkoiksi seoksiksi kulloisenkin käyttötarkoituksen mukaan.

| (381) | Sibelcon mukaan toisaalta kaoliini- ja kaoliinisavilouhosten ja toisaalta kiviaineslouhosten tärkein ero on, että kiviaineslouhoksissa jäte tai sivutuotteet ovat pohjimmiltaan samaa ainesta kuin perustuote. Kaoliinisavi- ja kaoliinilouhoksissa syntyvät sivutuotteet ovat täysin erilaisia kuin perusmineraalina etsittävät savet. |
| --- | --- |

(381)

Sibelcon mukaan toisaalta kaoliini- ja kaoliinisavilouhosten ja toisaalta kiviaineslouhosten tärkein ero on, että kiviaineslouhoksissa jäte tai sivutuotteet ovat pohjimmiltaan samaa ainesta kuin perustuote. Kaoliinisavi- ja kaoliinilouhoksissa syntyvät sivutuotteet ovat täysin erilaisia kuin perusmineraalina etsittävät savet.

| (382) | Sibelcon mukaan nykyinen vapautus, joka koskee kaoliinin ja kaoliinisaven louhinnassa väistämättömänä sivutuotteena syntyvän aineksen myyntiä kiviaineksena asianmukainen käsittelyn jälkeen, ei johda kaoliinin ja kaoliinisaven louhintatoiminnan lisääntymiseen. Louhosten kehitykseen vaikuttavat kaoliinin ja kaoliinisaven kysyntä ja myynti. Vaikka osa kaoliinin ja kaoliinisaven louhinnan sivutuotteista käsitellään edelleen ja muokataan soveltuvaksi kiviaineskäyttöön, suurin osa louhinnassa syntyvistä sivutuotteista kasataan edelleen röykkiöiksi. Tämä johtuu siitä, että kiviainekselle ei ole enempää kysyntää (nykyisestä verovapautuksesta huolimatta), mutta louhinnan kaivoksissa on jatkuttava, jotta voidaan tuottaa markkinoiden kysyntää vastaava määrä kaoliinia ja kaoliinisavea. Nykyisin jätemaata, jätettä ja sivutuotteita käsitellään Sibelcon kaoliini- ja kaoliinisavilouhoksissa noin viisi kertaa kiviaineksen myyntiä vastaava määrä. Tämä osoittaa, että edes nykyisen verovapautuksen avulla ei voida kannustaa aineksen louhintaa kiviaineskäyttöön. Lisäksi vaikuttaa siltä, että saven ja kiviaineksen myynti noudattavat täysin erilaista kaavaa. Kiviainestuotannossa toimitussopimus koskee jotain tiettyä hanketta ja kestää suhteellisen lyhyen ajan. Kaoliini- ja kaoliinisavitoimialan on sitä vastoin toimitettava keramiikkavalmistajille yhdenmukainen ainessekoitus monien vuosien ajan. |
| --- | --- |

(382)

Sibelcon mukaan nykyinen vapautus, joka koskee kaoliinin ja kaoliinisaven louhinnassa väistämättömänä sivutuotteena syntyvän aineksen myyntiä kiviaineksena asianmukainen käsittelyn jälkeen, ei johda kaoliinin ja kaoliinisaven louhintatoiminnan lisääntymiseen. Louhosten kehitykseen vaikuttavat kaoliinin ja kaoliinisaven kysyntä ja myynti. Vaikka osa kaoliinin ja kaoliinisaven louhinnan sivutuotteista käsitellään edelleen ja muokataan soveltuvaksi kiviaineskäyttöön, suurin osa louhinnassa syntyvistä sivutuotteista kasataan edelleen röykkiöiksi. Tämä johtuu siitä, että kiviainekselle ei ole enempää kysyntää (nykyisestä verovapautuksesta huolimatta), mutta louhinnan kaivoksissa on jatkuttava, jotta voidaan tuottaa markkinoiden kysyntää vastaava määrä kaoliinia ja kaoliinisavea. Nykyisin jätemaata, jätettä ja sivutuotteita käsitellään Sibelcon kaoliini- ja kaoliinisavilouhoksissa noin viisi kertaa kiviaineksen myyntiä vastaava määrä. Tämä osoittaa, että edes nykyisen verovapautuksen avulla ei voida kannustaa aineksen louhintaa kiviaineskäyttöön. Lisäksi vaikuttaa siltä, että saven ja kiviaineksen myynti noudattavat täysin erilaista kaavaa. Kiviainestuotannossa toimitussopimus koskee jotain tiettyä hanketta ja kestää suhteellisen lyhyen ajan. Kaoliini- ja kaoliinisavitoimialan on sitä vastoin toimitettava keramiikkavalmistajille yhdenmukainen ainessekoitus monien vuosien ajan.

| (383) | Lausuntonsa lisäksi Sibelco on toimittanut komissiolle myös yleiskatsauksen kaoliinisaven ja kaoliinin geologisista ominaisuuksista, louhinnasta ja jalostamisesta. |
| --- | --- |

(383)

Lausuntonsa lisäksi Sibelco on toimittanut komissiolle myös yleiskatsauksen kaoliinisaven ja kaoliinin geologisista ominaisuuksista, louhinnasta ja jalostamisesta.

b)   Imerys Minerals Limitedin huomautukset 17. tammikuuta 2014

Imerys Minerals Limitedin huomautukset 17. tammikuuta 2014

| (384) | Imerys Minerals Limited, jäljempänä ’IML’, harjoittaa kaoliini- ja kaoliinisavitoimintaa yli 5 000 hehtaarin maa-alalla Cornwallissa, Devonissa ja Dorsetissa Englannin lounaisosassa. |
| --- | --- |

(384)

Imerys Minerals Limited, jäljempänä ’IML’, harjoittaa kaoliini- ja kaoliinisavitoimintaa yli 5 000 hehtaarin maa-alalla Cornwallissa, Devonissa ja Dorsetissa Englannin lounaisosassa.

| (385) | IML väittää, että Yhdistynyt kuningaskunta on korkealaatuisen kaoliinisaven johtava tuottaja ja viejä maailmassa ja että yli 80 prosenttia tuotannosta viedään. Kaoliinisavea käytetään pääasiassa keramiikkateollisuuden raaka-aineena (erityisesti saniteettikalusteissa, seinä- ja lattialaatoissa ja astioissa). Muita käyttöjä ovat pinnoitteet ja lasitteet, rakennustiilet, tulenkestävyyttä edellyttävät käytöt sekä täyteaineet ja tiivisteet. Kaoliinisavi ei aineellisten ominaisuuksiensa ansiosta sovellu kiviaineskäyttöön. Kiviainekselta vaaditaan yleensä kovuutta ja rakeisuutta, kun taas kaoliinisavi on usein pehmeää ja hienojakoista. Myös kaoliinisaven suhteellisen suuri arvo estää käyttämästä sitä kiviaineksena. Se on suhteellisen harvinainen ja tärkeä aines, jonka arvo noudettuna on jopa [...] Englannin puntaa tonnilta laadun ja markkinakysynnän mukaan. |
| --- | --- |

(385)

IML väittää, että Yhdistynyt kuningaskunta on korkealaatuisen kaoliinisaven johtava tuottaja ja viejä maailmassa ja että yli 80 prosenttia tuotannosta viedään. Kaoliinisavea käytetään pääasiassa keramiikkateollisuuden raaka-aineena (erityisesti saniteettikalusteissa, seinä- ja lattialaatoissa ja astioissa). Muita käyttöjä ovat pinnoitteet ja lasitteet, rakennustiilet, tulenkestävyyttä edellyttävät käytöt sekä täyteaineet ja tiivisteet. Kaoliinisavi ei aineellisten ominaisuuksiensa ansiosta sovellu kiviaineskäyttöön. Kiviainekselta vaaditaan yleensä kovuutta ja rakeisuutta, kun taas kaoliinisavi on usein pehmeää ja hienojakoista. Myös kaoliinisaven suhteellisen suuri arvo estää käyttämästä sitä kiviaineksena. Se on suhteellisen harvinainen ja tärkeä aines, jonka arvo noudettuna on jopa [...] Englannin puntaa tonnilta laadun ja markkinakysynnän mukaan.

| (386) | IML:n mukaan Yhdistynyt kuningaskunta on kaoliinin suurimpia tuottajia ja viejiä maailmassa, ja yli 90 prosenttia tuotannosta viedään. |
| --- | --- |

(386)

IML:n mukaan Yhdistynyt kuningaskunta on kaoliinin suurimpia tuottajia ja viejiä maailmassa, ja yli 90 prosenttia tuotannosta viedään.

| (387) | IML väittää, että kaoliinia arvostetaan sen valkoisuuden, hienojakoisuuden ja litteän hiukkasmuodon, pehmeän hankaamattoman rakenteen ja kemiallisen reagoimattomuuden vuoksi. Sen pääkäytöt ovat paperin valmistuksessa täyteaineena ja päällystyspigmenttinä, saniteettikalusteissa ja astioissa. Erikoiskäyttöjä ovat käytöt täyteaineena maaleissa, liimoissa, muoveissa, kumissa ja tiivistysaineissa sekä lasikuidun ja lääkkeiden valmistuksessa. |
| --- | --- |

(387)

IML väittää, että kaoliinia arvostetaan sen valkoisuuden, hienojakoisuuden ja litteän hiukkasmuodon, pehmeän hankaamattoman rakenteen ja kemiallisen reagoimattomuuden vuoksi. Sen pääkäytöt ovat paperin valmistuksessa täyteaineena ja päällystyspigmenttinä, saniteettikalusteissa ja astioissa. Erikoiskäyttöjä ovat käytöt täyteaineena maaleissa, liimoissa, muoveissa, kumissa ja tiivistysaineissa sekä lasikuidun ja lääkkeiden valmistuksessa.

| (388) | IML:n mukaan kaoliini ei aineellisten ominaisuuksiensa ansiosta sovellu kiviaineskäyttöön. Myös kaoliinin suhteellisen suuri arvo estää käyttämästä sitä kiviaineksena. Kaoliini on sekä kotimaassa että kansainvälisesti erittäin harvinainen tuote. Kaoliini on harvinainen ja merkittävä, koska sillä on kysyntää useilla eri teollisuudenaloilla, joten siitä on saatava suhteellisen korkea hinta. Peruskäyttöön soveltuvan suhteellisen heikkolaatuisen tuotteen myyntihinta on noin [...] Englannin puntaa noudettuna, kun taas erittäin hienolaatuisen erikoistuotteen myynti tekniseen käyttöön edellyttää yli [...] punnan tonnihintaa. |
| --- | --- |

(388)

IML:n mukaan kaoliini ei aineellisten ominaisuuksiensa ansiosta sovellu kiviaineskäyttöön. Myös kaoliinin suhteellisen suuri arvo estää käyttämästä sitä kiviaineksena. Kaoliini on sekä kotimaassa että kansainvälisesti erittäin harvinainen tuote. Kaoliini on harvinainen ja merkittävä, koska sillä on kysyntää useilla eri teollisuudenaloilla, joten siitä on saatava suhteellisen korkea hinta. Peruskäyttöön soveltuvan suhteellisen heikkolaatuisen tuotteen myyntihinta on noin [...] Englannin puntaa noudettuna, kun taas erittäin hienolaatuisen erikoistuotteen myynti tekniseen käyttöön edellyttää yli [...] punnan tonnihintaa.

| (389) | IML:n mukaan se saa vaatimattoman, keskimäärin noin [...]:n Englannin punnan korvauksen tonnilta sivutuotteena saatavana kiviaineksena myymästään aineksesta. IML:n mukaan kaoliinisavea ja kaoliinia louhittaisiin muista tekijöistä riippumatta joka tapauksessa, ja jätetuotteen syntymistä ei voi välttää. Sen käyttö kiviaineksena on ympäristön kannalta huomattavasti suotuisampaa kuin peruskiviaineksen louhinta. Jos jätteelle ei ole vakaita markkinoita, yhä enemmän ainesta on läjitettävä maan pinnalle. |
| --- | --- |

(389)

IML:n mukaan se saa vaatimattoman, keskimäärin noin [...]:n Englannin punnan korvauksen tonnilta sivutuotteena saatavana kiviaineksena myymästään aineksesta. IML:n mukaan kaoliinisavea ja kaoliinia louhittaisiin muista tekijöistä riippumatta joka tapauksessa, ja jätetuotteen syntymistä ei voi välttää. Sen käyttö kiviaineksena on ympäristön kannalta huomattavasti suotuisampaa kuin peruskiviaineksen louhinta. Jos jätteelle ei ole vakaita markkinoita, yhä enemmän ainesta on läjitettävä maan pinnalle.

| (390) | IML:n mukaan kaikkiaan louhituista 8,47 miljoonasta tonnista noin 6,5 miljoonaa tonnia kuuluu luokkaan, josta voidaan mahdollisesti saada kiviainesta. Breksia, kivimurske, sora, kuormittava välimaakerros, kivi ja kaolinisoitunut graniitti (stent) voidaan käsitellä jonkinlaiseksi kiviainesmurskeeksi yhden koon rouheesta jakavaan kerrokseen / täyttöön soveltuvaksi ainekseksi. Murskausprosessissa saadaan myös sora- ja hiekkatuotteita. Lisäksi hiekkaa syntyy kaoliinin kauhapyöräerottelussa. Kaikkea 6,5 miljoonan tonnin panoksesta ei voida käsitellä markkinoitavaksi sivutuotteena saatavaksi kiviainekseksi, ja jätemäärät vaihtelevat käsiteltävän kaoliinialueen luonteen mukaan. Nykyinen kaoliinijätteen käsittelijä on laskenut, että 65 prosentin tuotto on tyypillinen. Se merkitsee, että louhoksen vuotuisesta 6,5 miljoonan tonnin kiviainespanoksesta voidaan valmistaa yli 4 miljoonaa tonnia myytävää tuotetta. |
| --- | --- |

(390)

IML:n mukaan kaikkiaan louhituista 8,47 miljoonasta tonnista noin 6,5 miljoonaa tonnia kuuluu luokkaan, josta voidaan mahdollisesti saada kiviainesta. Breksia, kivimurske, sora, kuormittava välimaakerros, kivi ja kaolinisoitunut graniitti (stent) voidaan käsitellä jonkinlaiseksi kiviainesmurskeeksi yhden koon rouheesta jakavaan kerrokseen / täyttöön soveltuvaksi ainekseksi. Murskausprosessissa saadaan myös sora- ja hiekkatuotteita. Lisäksi hiekkaa syntyy kaoliinin kauhapyöräerottelussa. Kaikkea 6,5 miljoonan tonnin panoksesta ei voida käsitellä markkinoitavaksi sivutuotteena saatavaksi kiviainekseksi, ja jätemäärät vaihtelevat käsiteltävän kaoliinialueen luonteen mukaan. Nykyinen kaoliinijätteen käsittelijä on laskenut, että 65 prosentin tuotto on tyypillinen. Se merkitsee, että louhoksen vuotuisesta 6,5 miljoonan tonnin kiviainespanoksesta voidaan valmistaa yli 4 miljoonaa tonnia myytävää tuotetta.

| (391) | IML:n mukaan kuivaseulotun betonihiekan myyntihinta noudettuna on [...] Englannin puntaa ja murskatun tuotteen (kiviaineksen) [...] puntaa. IML ei huolehdi myynnistä itse, vaan sen hoitaa kaoliinijätteen käsittelijä. |
| --- | --- |

(391)

IML:n mukaan kuivaseulotun betonihiekan myyntihinta noudettuna on [...] Englannin puntaa ja murskatun tuotteen (kiviaineksen) [...] puntaa. IML ei huolehdi myynnistä itse, vaan sen hoitaa kaoliinijätteen käsittelijä.

| (392) | IML väittää, että kiviainesveron vapautus ei mitenkään voisi johtaa siihen, että kaoliinisaven tai kaoliinin louhintaa lisättäisiin, jotta saataisiin enemmän verovapautuksen alaista ainesta. IML läjittää jo nyt enemmän jätettä kuin se toimittaa kiviainesjalostukseen, mikä todistaa, että louhinnan taso riippuu yksinomaan perusaineksen eli kaoliinin ja kaoliinisaven kysynnästä markkinoilla. |
| --- | --- |

(392)

IML väittää, että kiviainesveron vapautus ei mitenkään voisi johtaa siihen, että kaoliinisaven tai kaoliinin louhintaa lisättäisiin, jotta saataisiin enemmän verovapautuksen alaista ainesta. IML läjittää jo nyt enemmän jätettä kuin se toimittaa kiviainesjalostukseen, mikä todistaa, että louhinnan taso riippuu yksinomaan perusaineksen eli kaoliinin ja kaoliinisaven kysynnästä markkinoilla.

| (393) | IML väittää, että louhintaprosessissa syntyy jo enemmän jätettä kuin nykyisin myydään ja olisi epäloogista louhia enemmän kaoliinia tai kaoliinisavea sivutuotteena saatavan kiviaineksen takia. |
| --- | --- |

(393)

IML väittää, että louhintaprosessissa syntyy jo enemmän jätettä kuin nykyisin myydään ja olisi epäloogista louhia enemmän kaoliinia tai kaoliinisavea sivutuotteena saatavan kiviaineksen takia.

| (394) | IML:n mukaan myyntikelpoisen kiviaineksen tuotanto edellyttää lisäjalostamista. IML väittää, että hiekan kuivaseulontalaitos maksaa suunnilleen 0,75 miljoonaa Englannin puntaa, murskauslaitos suunnilleen 2 miljoonaa puntaa ja laastihiekan käsittelyyn tarvittava pesulaitos jopa 1,5 miljoonaa puntaa. Kun hiekan keskimääräinen myyntihinta on [...] Englannin puntaa tonnilta ja murskatun kiviaineksen [...] puntaa tonnilta, tuotantokustannukset muodostavat tyypillisesti 35 prosenttia hiekan ja 50 prosenttia murskatun kiviaineksen myyntihinnasta. |
| --- | --- |

(394)

IML:n mukaan myyntikelpoisen kiviaineksen tuotanto edellyttää lisäjalostamista. IML väittää, että hiekan kuivaseulontalaitos maksaa suunnilleen 0,75 miljoonaa Englannin puntaa, murskauslaitos suunnilleen 2 miljoonaa puntaa ja laastihiekan käsittelyyn tarvittava pesulaitos jopa 1,5 miljoonaa puntaa. Kun hiekan keskimääräinen myyntihinta on [...] Englannin puntaa tonnilta ja murskatun kiviaineksen [...] puntaa tonnilta, tuotantokustannukset muodostavat tyypillisesti 35 prosenttia hiekan ja 50 prosenttia murskatun kiviaineksen myyntihinnasta.

| (395) | IML:n mukaan kiviainespotentiaalin hyödyntäminen louhimalla kaivoksia ei olisi kustannustehokasta, ellei kaoliinisavipitoisuutta ole ensin poistettu. Mahdollinen kiviaines tuodaan markkinoille ainoastaan kaoliinin ja kaoliinisaven louhinnan vuoksi, sillä ilman sitä louhokset eivät olisi taloudellisesti kannattavia. Kaivoksissa ei ilman niiden mineraalipitoisuutta tuotettaisi kiviaineksia lainkaan, kun otetaan huomioon mineraalien erittäin korkeat louhintakustannukset ja prosessin sivutuotteen suhteellisen heikko laatu peruskiviainekseen verrattuna. |
| --- | --- |

(395)

IML:n mukaan kiviainespotentiaalin hyödyntäminen louhimalla kaivoksia ei olisi kustannustehokasta, ellei kaoliinisavipitoisuutta ole ensin poistettu. Mahdollinen kiviaines tuodaan markkinoille ainoastaan kaoliinin ja kaoliinisaven louhinnan vuoksi, sillä ilman sitä louhokset eivät olisi taloudellisesti kannattavia. Kaivoksissa ei ilman niiden mineraalipitoisuutta tuotettaisi kiviaineksia lainkaan, kun otetaan huomioon mineraalien erittäin korkeat louhintakustannukset ja prosessin sivutuotteen suhteellisen heikko laatu peruskiviainekseen verrattuna.

| (396) | IML:n mukaan kiviainesveron vapautuksessa tehdään ero muun kuin kiviainekseksi kelpaavan mineraalin louhinnan sivutuotteiden, jotka on vapautettu verosta (kuten kaoliinin ja kaoliinisaven louhinnan jäte), ja edelleen kiviainesveron alaisten kiviaineksen louhinnan sivutuotteiden välillä (kuten kalkkikivijäte). |
| --- | --- |

(396)

IML:n mukaan kiviainesveron vapautuksessa tehdään ero muun kuin kiviainekseksi kelpaavan mineraalin louhinnan sivutuotteiden, jotka on vapautettu verosta (kuten kaoliinin ja kaoliinisaven louhinnan jäte), ja edelleen kiviainesveron alaisten kiviaineksen louhinnan sivutuotteiden välillä (kuten kalkkikivijäte).

| (397) | IML väittää, että kalkkikivilouhosten ja leikatun kiven louhosten sivutuotteita louhitaan varta vasten kiviaineskäyttöön, kun taas kaoliinin ja kaoliinisaven louhinnan sivutuotteet ovat väistämätön seuraus kyseisten mineraalien louhimisesta. |
| --- | --- |

(397)

IML väittää, että kalkkikivilouhosten ja leikatun kiven louhosten sivutuotteita louhitaan varta vasten kiviaineskäyttöön, kun taas kaoliinin ja kaoliinisaven louhinnan sivutuotteet ovat väistämätön seuraus kyseisten mineraalien louhimisesta.

| (398) | IML on myös toimittanut komissiolle tapaustutkimuksen, jonka ”Construction News” on julkaissut ja joka koskee kierrätetyn ja kaoliinin louhinnasta sivutuotteena saatavan kiviaineksen käyttöä betonissa suurella lontoolaisella työmaalla. |
| --- | --- |

(398)

IML on myös toimittanut komissiolle tapaustutkimuksen, jonka ”Construction News” on julkaissut ja joka koskee kierrätetyn ja kaoliinin louhinnasta sivutuotteena saatavan kiviaineksen käyttöä betonissa suurella lontoolaisella työmaalla.

c)   Kaolin and Ball Clay Associationin huomautukset 17. tammikuuta 2014

Kaolin and Ball Clay Associationin huomautukset 17. tammikuuta 2014

| (399) | Kaolin and Ball Clay Associationin mukaan muita aineksia, joita väistämättä louhitaan kaoliinin ja kaoliinisaven louhinnan yhteydessä, voidaan pitää sivutuotteina saatavina aineksina, joista osa soveltuu käytettäväksi kiviaineksena. Kyseisiä sivutuotteina saatavia aineksia koskevat voimassa olevat kiviainesveron vapautukset otettiin käyttöön tarkoituksena kannustaa niiden käyttöön ja vähentää kyseisten ainesten läjitystä maan pinnalle. Kaolin and Ball Clay Association väittää, että kaoliinia ja kaoliinisavea ei ole mahdollista käyttää kiviaineksena eikä niitä louhita koskaan sellaiseen käyttöön. |
| --- | --- |

(399)

Kaolin and Ball Clay Associationin mukaan muita aineksia, joita väistämättä louhitaan kaoliinin ja kaoliinisaven louhinnan yhteydessä, voidaan pitää sivutuotteina saatavina aineksina, joista osa soveltuu käytettäväksi kiviaineksena. Kyseisiä sivutuotteina saatavia aineksia koskevat voimassa olevat kiviainesveron vapautukset otettiin käyttöön tarkoituksena kannustaa niiden käyttöön ja vähentää kyseisten ainesten läjitystä maan pinnalle. Kaolin and Ball Clay Association väittää, että kaoliinia ja kaoliinisavea ei ole mahdollista käyttää kiviaineksena eikä niitä louhita koskaan sellaiseen käyttöön.

| (400) | Kaolin and Ball Clay Associationin mukaan tällaisista louhoksista louhittua kiviainesta ei olisi koskaan saatavilla markkinoilla ilman kaoliinin ja kaoliinisaven louhintaa. Pelkästään kaoliinin ja kaoliinisaven erottaminen kiviaineksesta on niin kallista, että kiviaineksen arvo huomioon ottaen se olisi täysin kannattamatonta. Kaoliinin ja kaoliinisaven myyntihinnat ovat merkittävästi korkeampia kuin kiviaineksen, minkä takia niiden louhiminen on jo sinällään kustannustehokasta. |
| --- | --- |

(400)

Kaolin and Ball Clay Associationin mukaan tällaisista louhoksista louhittua kiviainesta ei olisi koskaan saatavilla markkinoilla ilman kaoliinin ja kaoliinisaven louhintaa. Pelkästään kaoliinin ja kaoliinisaven erottaminen kiviaineksesta on niin kallista, että kiviaineksen arvo huomioon ottaen se olisi täysin kannattamatonta. Kaoliinin ja kaoliinisaven myyntihinnat ovat merkittävästi korkeampia kuin kiviaineksen, minkä takia niiden louhiminen on jo sinällään kustannustehokasta.

| (401) | Kaolin and Ball Clay Association väittää tästä todistavan lisäksi se seikka, että kiviainesveron vapautuksesta huolimatta vain noin kolmannes aineksesta, joka voitaisiin jalostaa kiviainekseksi, jalostetaan. |
| --- | --- |

(401)

Kaolin and Ball Clay Association väittää tästä todistavan lisäksi se seikka, että kiviainesveron vapautuksesta huolimatta vain noin kolmannes aineksesta, joka voitaisiin jalostaa kiviainekseksi, jalostetaan.

| (402) | Kaolin and Ball Clay Associationin mukaan on varmaa, että sivutuoteaineksen myynti laskee, jos näille nykyisin verosta vapaille mineraaleille määrätään vero. Tästä on jo näyttöäkin huhtikuussa 2014 aloitetuissa hankkeissa. |
| --- | --- |

(402)

Kaolin and Ball Clay Associationin mukaan on varmaa, että sivutuoteaineksen myynti laskee, jos näille nykyisin verosta vapaille mineraaleille määrätään vero. Tästä on jo näyttöäkin huhtikuussa 2014 aloitetuissa hankkeissa.

d)   BCC:n huomautukset 17. tammikuuta 2014

BCC:n huomautukset 17. tammikuuta 2014

| (403) | BCC väittää, että kaoliini- ja kaoliinisavilouhosten kehittämisen ensisijainen tarkoitus on kyseisten ainesten louhinta ja jalostaminen. Kyseessä ovat erikoistuotteet, jotka erottuvat muista harvinaisuutensa sekä ainutlaatuisten fysikaalisten ja kemiallisten ominaisuuksiensa ansiosta. BCC:n mukaan kaoliinia ja kaoliinisavea sekä niistä johdettuja tuotteita ei ole mahdollista käyttää kiviaineksena eikä niitä louhita koskaan sellaiseen käyttöön. Muita aineksia, joita väistämättä louhitaan kaoliinin ja kaoliinisaven louhinnan yhteydessä, voidaan pitää sivutuotteina saatavina aineksina, joista osa voi soveltua käytettäväksi kiviaineksena. BCC:n mukaan kiviaineksia ei louhittaisi erikseen, vaan niitä tulee saataville vain, kun kaoliinia ja kaoliinisavea louhitaan; muutoin louhos ei olisi taloudellisesti kannattava. |
| --- | --- |

(403)

BCC väittää, että kaoliini- ja kaoliinisavilouhosten kehittämisen ensisijainen tarkoitus on kyseisten ainesten louhinta ja jalostaminen. Kyseessä ovat erikoistuotteet, jotka erottuvat muista harvinaisuutensa sekä ainutlaatuisten fysikaalisten ja kemiallisten ominaisuuksiensa ansiosta. BCC:n mukaan kaoliinia ja kaoliinisavea sekä niistä johdettuja tuotteita ei ole mahdollista käyttää kiviaineksena eikä niitä louhita koskaan sellaiseen käyttöön. Muita aineksia, joita väistämättä louhitaan kaoliinin ja kaoliinisaven louhinnan yhteydessä, voidaan pitää sivutuotteina saatavina aineksina, joista osa voi soveltua käytettäväksi kiviaineksena. BCC:n mukaan kiviaineksia ei louhittaisi erikseen, vaan niitä tulee saataville vain, kun kaoliinia ja kaoliinisavea louhitaan; muutoin louhos ei olisi taloudellisesti kannattava.

| (404) | BCC väittää, että kaoliinisaven myyntihinta on ainakin 5–6 kertaa korkeampi ja kaoliinin 10–12 kertaa korkeampi kuin mahdollisesti sivutuotteena myytävän kiviaineksen. Taloudellisten ja työmaihin liittyvien rajoitteiden takia tilanne ei voi muuttua sellaiseksi, että kaoliinia ja kaoliinisavea louhittaisiin enemmän kuin niitä voidaan myydä, jotta saataisiin lisää sivutuoteainesta kiviaineksen tuotantoon. Vapautuksesta huolimatta enin osa (viisinkertainen määrä) kaoliinin ja kaoliinisaven sivutuotteita jää myymättä ja ne läjitetään kasoiksi paikan päällä. |
| --- | --- |

(404)

BCC väittää, että kaoliinisaven myyntihinta on ainakin 5–6 kertaa korkeampi ja kaoliinin 10–12 kertaa korkeampi kuin mahdollisesti sivutuotteena myytävän kiviaineksen. Taloudellisten ja työmaihin liittyvien rajoitteiden takia tilanne ei voi muuttua sellaiseksi, että kaoliinia ja kaoliinisavea louhittaisiin enemmän kuin niitä voidaan myydä, jotta saataisiin lisää sivutuoteainesta kiviaineksen tuotantoon. Vapautuksesta huolimatta enin osa (viisinkertainen määrä) kaoliinin ja kaoliinisaven sivutuotteita jää myymättä ja ne läjitetään kasoiksi paikan päällä.

| (405) | BCC:n mukaan vapautetut ja veronalaiset louhokset eroavat toisistaan merkittävästi. Veronalaisissa kiviaineslouhoksissa louhitaan etupäässä samaa ainesta sekä perustuotteena että jätteenä tai sivutuotteena. Kaoliini- ja kaoliinisavilouhoksissa sitä vastoin jäte on erilaista kuin pääainekset. Pääainekset ovat maasälpämineraaleja, kun taas jäte on enimmäkseen kvartsipohjaista hiekkaa. |
| --- | --- |

(405)

BCC:n mukaan vapautetut ja veronalaiset louhokset eroavat toisistaan merkittävästi. Veronalaisissa kiviaineslouhoksissa louhitaan etupäässä samaa ainesta sekä perustuotteena että jätteenä tai sivutuotteena. Kaoliini- ja kaoliinisavilouhoksissa sitä vastoin jäte on erilaista kuin pääainekset. Pääainekset ovat maasälpämineraaleja, kun taas jäte on enimmäkseen kvartsipohjaista hiekkaa.

| (406) | BCC väittää, että sivutuoteaineksen myynti kaoliini- ja kaoliinisavilouhoksista laskee, jos niille asetetaan vero. Kysyntään vastaamiseksi on louhittava enemmän neitseellistä kiviainesta. |
| --- | --- |

(406)

BCC väittää, että sivutuoteaineksen myynti kaoliini- ja kaoliinisavilouhoksista laskee, jos niille asetetaan vero. Kysyntään vastaamiseksi on louhittava enemmän neitseellistä kiviainesta.

e)   BAA:n huomautukset 15. syyskuuta 2014

BAA:n huomautukset 15. syyskuuta 2014

| (407) | BAA on toimittanut Cornwallissa sijaitsevilta jäseniltään tietoja, joiden mukaan kaoliinin hinta voi vaihdella sen luokituksen ja laadun mukaan huomiota herättävästi 50–5 000 Englannin puntaan tonnilta. |
| --- | --- |

(407)

BAA on toimittanut Cornwallissa sijaitsevilta jäseniltään tietoja, joiden mukaan kaoliinin hinta voi vaihdella sen luokituksen ja laadun mukaan huomiota herättävästi 50–5 000 Englannin puntaan tonnilta.

f)   Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten huomautukset

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten huomautukset

| (408) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että kaoliinin ja kaoliinisaven käyttö kiviaineksena on mahdotonta paitsi niiden aineellisten ominaisuuksien, myös niiden suhteellisen arvokkuuden takia. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, ettei kaoliinin ja kaoliinisaven käytöstä kiviaineksena ole tosiasiallista ja vahvistettua näyttöä. Näin ollen komission tiivistelmä näiden ainesten louhinnan sivutuotteena syntyvän jätemaan, jätteen tai sivutuotteiden erilaisesta asemasta on täysin oikea. Kun sivutuotteita syntyy väistämättä aineksista, joita ei voida käyttää eikä käytetä kiviaineksina, sivutuotteiden vapautus kiviainesverosta on täysin veron ympäristönsuojelutavoitteen mukainen. |
| --- | --- |

(408)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että kaoliinin ja kaoliinisaven käyttö kiviaineksena on mahdotonta paitsi niiden aineellisten ominaisuuksien, myös niiden suhteellisen arvokkuuden takia. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, ettei kaoliinin ja kaoliinisaven käytöstä kiviaineksena ole tosiasiallista ja vahvistettua näyttöä. Näin ollen komission tiivistelmä näiden ainesten louhinnan sivutuotteena syntyvän jätemaan, jätteen tai sivutuotteiden erilaisesta asemasta on täysin oikea. Kun sivutuotteita syntyy väistämättä aineksista, joita ei voida käyttää eikä käytetä kiviaineksina, sivutuotteiden vapautus kiviainesverosta on täysin veron ympäristönsuojelutavoitteen mukainen.

| (409) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat toimittaneet yksityiskohtaisen kuvauksen kaoliinisavesta ja kaoliinista sekä selittäneet, miksi niitä ei käytetä eikä voida käyttää kiviaineksena. Lisäksi kummallakin aineksella on korkea hinta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan kaoliinisavi on suhteellisen harvinainen aines, jonka arvo on enintään 100 Englannin puntaa tonnilta sen mukaan, minkä laatuista kaoliinisavea tarvitaan ja kuinka paljon markkinoilla on kysyntää. Kaoliini on erittäin harvinainen aines, jonka hinta markkinoilla vaihtelee 70–400 Englannin puntaan tonnilta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan myös kaoliinin ja kaoliinisaven tuotantokustannukset ovat erittäin korkeita verrattuna muuntyyppisten kiviainesten tuotantokustannuksiin. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat esittäneet alalla aktiivisesti toimivilta yhtiöiltä keräämiään tietoja. Eräs yhtiö on ilmoittanut kaoliinin keskimääräiseksi tuotantokustannukseksi [...] Englannin puntaa tonnilta, siten että erilaisten kaoliinituotteiden osalta se vaihtelee [...]–[...] Englannin puntaan. Toinen yhtiö on maininnut kustannukseksi [...] Englannin puntaa tonnilta. Kaoliinisaven keskimääräinen tuotantokustannus tonnilta on [...] Englannin puntaa Dorsetissa ja [...] Englannin puntaa Devonissa. Toinen yhtiö on maininnut kustannukseksi [...] Englannin puntaa tonnilta. |
| --- | --- |

(409)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat toimittaneet yksityiskohtaisen kuvauksen kaoliinisavesta ja kaoliinista sekä selittäneet, miksi niitä ei käytetä eikä voida käyttää kiviaineksena. Lisäksi kummallakin aineksella on korkea hinta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan kaoliinisavi on suhteellisen harvinainen aines, jonka arvo on enintään 100 Englannin puntaa tonnilta sen mukaan, minkä laatuista kaoliinisavea tarvitaan ja kuinka paljon markkinoilla on kysyntää. Kaoliini on erittäin harvinainen aines, jonka hinta markkinoilla vaihtelee 70–400 Englannin puntaan tonnilta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan myös kaoliinin ja kaoliinisaven tuotantokustannukset ovat erittäin korkeita verrattuna muuntyyppisten kiviainesten tuotantokustannuksiin. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat esittäneet alalla aktiivisesti toimivilta yhtiöiltä keräämiään tietoja. Eräs yhtiö on ilmoittanut kaoliinin keskimääräiseksi tuotantokustannukseksi [...] Englannin puntaa tonnilta, siten että erilaisten kaoliinituotteiden osalta se vaihtelee [...]–[...] Englannin puntaan. Toinen yhtiö on maininnut kustannukseksi [...] Englannin puntaa tonnilta. Kaoliinisaven keskimääräinen tuotantokustannus tonnilta on [...] Englannin puntaa Dorsetissa ja [...] Englannin puntaa Devonissa. Toinen yhtiö on maininnut kustannukseksi [...] Englannin puntaa tonnilta.

| (410) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan maassa on tällä hetkellä kaksi kaoliinisavea ja kaoliinia toimittavaa yhtiötä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat toimittaneet esimerkkeinä yhden kaoliinin ja kaoliinisaven sivutuotteiden toimitussopimuksen, jossa hinta vuonna 2012 oli [...] Englannin puntaa tonnilta. Toisessa sopimuksessa myydyn kaoliinijätteen hinta oli [...] Englannin puntaa tonnilta. Kaoliinisavijätteen hinta oli [...] Englannin puntaa. Kumpikaan näistä yhtiöistä ei myy toiminnassaan syntyvää jätemaata tai väistämättömiä sivutuotteita suoraan tällaisten kiviainesten käyttäjille rakennusalalla. Sen sijaan kumpikin yhtiö on tehnyt (kiviainesten myyntiin erikoistuneen) kolmannen osapuolen kanssa sopimuksen, jonka mukaan ne toimittavat enintään tietyn määrän kiviainesta kiinteään hintaan riippumatta tosiasiallisesti toimitetusta määrästä. Kaoliinisavi- ja kaoliinilouhoksilla ei ole mitään kannustinta lisätä poistamansa jätemaan määrää sovitun tason yli, koska hintaa ei ole suoraan määritelty koskemaan kutakin tuotettua kiviainestonnia. Kolmannet osapuolet myyvät kiviaineksen käyttäjille. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan taloudellisen taantuman vuoksi koko kiviainesmäärää ei edes saada myytyä. |
| --- | --- |

(410)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan maassa on tällä hetkellä kaksi kaoliinisavea ja kaoliinia toimittavaa yhtiötä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat toimittaneet esimerkkeinä yhden kaoliinin ja kaoliinisaven sivutuotteiden toimitussopimuksen, jossa hinta vuonna 2012 oli [...] Englannin puntaa tonnilta. Toisessa sopimuksessa myydyn kaoliinijätteen hinta oli [...] Englannin puntaa tonnilta. Kaoliinisavijätteen hinta oli [...] Englannin puntaa. Kumpikaan näistä yhtiöistä ei myy toiminnassaan syntyvää jätemaata tai väistämättömiä sivutuotteita suoraan tällaisten kiviainesten käyttäjille rakennusalalla. Sen sijaan kumpikin yhtiö on tehnyt (kiviainesten myyntiin erikoistuneen) kolmannen osapuolen kanssa sopimuksen, jonka mukaan ne toimittavat enintään tietyn määrän kiviainesta kiinteään hintaan riippumatta tosiasiallisesti toimitetusta määrästä. Kaoliinisavi- ja kaoliinilouhoksilla ei ole mitään kannustinta lisätä poistamansa jätemaan määrää sovitun tason yli, koska hintaa ei ole suoraan määritelty koskemaan kutakin tuotettua kiviainestonnia. Kolmannet osapuolet myyvät kiviaineksen käyttäjille. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan taloudellisen taantuman vuoksi koko kiviainesmäärää ei edes saada myytyä.

| (411) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että kaoliinituotantoa ei voida erottaa kaoliinijätteen tuotannosta. Märkälouhintaprosessi on luonteeltaan sellainen, että pumput erottelevat väistämättä halutun kaoliiniaineksen ja jätetuotteet. Perinteisesti ensimmäinen vaihe kaoliinin louhinnassa oli poistaa irtomaa ja paljastaa kivipitoiset savet. Prosessin toisessa vaiheessa louhostoiminnan harjoittaja altisti paljastuneen saven tai savikuopan korkeapaineiselle vesisuihkulle. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan näin poistetaan kaoliini yhdessä niiden tuotteiden kanssa, joihin kaoliini on sekoittunut (hiekka ja kiille). |
| --- | --- |

(411)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että kaoliinituotantoa ei voida erottaa kaoliinijätteen tuotannosta. Märkälouhintaprosessi on luonteeltaan sellainen, että pumput erottelevat väistämättä halutun kaoliiniaineksen ja jätetuotteet. Perinteisesti ensimmäinen vaihe kaoliinin louhinnassa oli poistaa irtomaa ja paljastaa kivipitoiset savet. Prosessin toisessa vaiheessa louhostoiminnan harjoittaja altisti paljastuneen saven tai savikuopan korkeapaineiselle vesisuihkulle. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan näin poistetaan kaoliini yhdessä niiden tuotteiden kanssa, joihin kaoliini on sekoittunut (hiekka ja kiille).

| (412) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan louhinnasta saatava irtomaa on kiviainesveron alainen. Muut ainekset, joita väistämättä syntyy kaoliinin louhintaprosessissa, kuuluvat vapautuksen piiriin. |
| --- | --- |

(412)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan louhinnasta saatava irtomaa on kiviainesveron alainen. Muut ainekset, joita väistämättä syntyy kaoliinin louhintaprosessissa, kuuluvat vapautuksen piiriin.

| (413) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että kaoliinisavea louhitaan yksinomaan avolouhintamenetelmillä. Avolouhinnassa käytetään hydraulisia kaivinkoneita ja kaatovaunuja, joilla valikoivasti kaivetaan, lastataan ja toimitetaan yksittäinen tuotantosavi varastointi- ja sekoituslaitoksiin. Saven ja jätteen kokonaissuhde toimialalla on noin 1:n suhde 1,5:een. |
| --- | --- |

(413)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että kaoliinisavea louhitaan yksinomaan avolouhintamenetelmillä. Avolouhinnassa käytetään hydraulisia kaivinkoneita ja kaatovaunuja, joilla valikoivasti kaivetaan, lastataan ja toimitetaan yksittäinen tuotantosavi varastointi- ja sekoituslaitoksiin. Saven ja jätteen kokonaissuhde toimialalla on noin 1:n suhde 1,5:een.

| (414) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan toimijoilla ei olisi mitään kannustinta louhia sivutuotteita sinällään, varsinkaan niiden pienen taloudellisen arvon vuoksi, elleivät toimijat saisi suuriarvoista kaoliini- tai kaoliinisavituotetta. Kaoliniitin tai muuntyyppisen saven esiintyminen kivessä vähentää aineksen lujuutta, ja siksi sillä on kielteinen vaikutus mahdolliseen suoritusarvoon kiviaineksena. Vaikka toimijat eivät haluaisikaan saada suuriarvoista ainesta, niille koituisi suuria kustannuksia hienojakoisen aineksen eli kaoliniitin, muun saven ja kiilteen poistamisesta ja hävittämisestä. Näin ollen olisi järjetöntä poistaa suuriarvoiset tuotteet ja hävittää ne, jotta saataisiin arvoltaan pieniä sivutuotteita, joita voidaan käyttää kiviaineksena. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan louhinta näillä paikoilla verosta vapautetun jätemaan saamiseksi ei olisi taloudellisesti järkevää edes verovapautuksen ansiosta, ellei suuriarvoista kaoliinia ja kaoliinisavea louhittaisi myös. |
| --- | --- |

(414)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan toimijoilla ei olisi mitään kannustinta louhia sivutuotteita sinällään, varsinkaan niiden pienen taloudellisen arvon vuoksi, elleivät toimijat saisi suuriarvoista kaoliini- tai kaoliinisavituotetta. Kaoliniitin tai muuntyyppisen saven esiintyminen kivessä vähentää aineksen lujuutta, ja siksi sillä on kielteinen vaikutus mahdolliseen suoritusarvoon kiviaineksena. Vaikka toimijat eivät haluaisikaan saada suuriarvoista ainesta, niille koituisi suuria kustannuksia hienojakoisen aineksen eli kaoliniitin, muun saven ja kiilteen poistamisesta ja hävittämisestä. Näin ollen olisi järjetöntä poistaa suuriarvoiset tuotteet ja hävittää ne, jotta saataisiin arvoltaan pieniä sivutuotteita, joita voidaan käyttää kiviaineksena. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan louhinta näillä paikoilla verosta vapautetun jätemaan saamiseksi ei olisi taloudellisesti järkevää edes verovapautuksen ansiosta, ellei suuriarvoista kaoliinia ja kaoliinisavea louhittaisi myös.

| (415) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan kaoliinisaven ja kaoliinin louhinnassa väistämättä syntyvät sivutuotteet soveltuvat joihinkin kiviaineskäyttöihin. |
| --- | --- |

(415)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan kaoliinisaven ja kaoliinin louhinnassa väistämättä syntyvät sivutuotteet soveltuvat joihinkin kiviaineskäyttöihin.

| (416) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet, että kalkkikiven louhinta kalkintuotantoa ja leikatun kiven saamiseksi sekä kaoliinisaven ja kaoliinin louhinnassa väistämättä syntyvät sivutuotteet eroavat toisistaan. Viranomaiset väittävät lujasti, että leikattua kiveä ja kalkkikiveä louhitaan käytettäväksi sekä kiviaineksena että muuhun kuin kiviainestarkoituksiin. Leikattua kiveä tuotetaan hiekkakivestä tai graniitista – joita kumpaakin louhitaan käytettäväksi kiviaineksena. Myös leikatun kiven ja kalkkikiven tuotannossa syntyviä jätemaita, jätteitä tai sivutuotteita voidaan käyttää kiviaineksena. |
| --- | --- |

(416)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet, että kalkkikiven louhinta kalkintuotantoa ja leikatun kiven saamiseksi sekä kaoliinisaven ja kaoliinin louhinnassa väistämättä syntyvät sivutuotteet eroavat toisistaan. Viranomaiset väittävät lujasti, että leikattua kiveä ja kalkkikiveä louhitaan käytettäväksi sekä kiviaineksena että muuhun kuin kiviainestarkoituksiin. Leikattua kiveä tuotetaan hiekkakivestä tai graniitista – joita kumpaakin louhitaan käytettäväksi kiviaineksena. Myös leikatun kiven ja kalkkikiven tuotannossa syntyviä jätemaita, jätteitä tai sivutuotteita voidaan käyttää kiviaineksena.

| (417) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan se seikka, että sekä kalkkikiveä että sen sivutuotteita voidaan käyttää kiviaineksena, selittyy osittain niiden aineellisilla ominaisuuksilla. Kalkintuotannossa käytettävän kalkkikiven louhinnassa syntyvä jäte ei todennäköisesti koostu erilaisesta jäteaineksesta vaan todennäköisesti myös kalkkikivestä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että pienessä määrässä tapauksia kalkintuotantoon käytettävän kalkkikiven louhinnassa syntyvä kalkkikivijäte ei ehkä sovellu kemiallisesti kalkintuotantoon. Suurimmassa osassa tapauksia se soveltuu kuitenkin täysin joko kiviaineskäyttöön tai kalkintuotantoon. Kalkkikiven loppukäyttö määräytyy enemmän paikallisen kysynnän kuin kemiallisen koostumuksen perusteella. |
| --- | --- |

(417)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan se seikka, että sekä kalkkikiveä että sen sivutuotteita voidaan käyttää kiviaineksena, selittyy osittain niiden aineellisilla ominaisuuksilla. Kalkintuotannossa käytettävän kalkkikiven louhinnassa syntyvä jäte ei todennäköisesti koostu erilaisesta jäteaineksesta vaan todennäköisesti myös kalkkikivestä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että pienessä määrässä tapauksia kalkintuotantoon käytettävän kalkkikiven louhinnassa syntyvä kalkkikivijäte ei ehkä sovellu kemiallisesti kalkintuotantoon. Suurimmassa osassa tapauksia se soveltuu kuitenkin täysin joko kiviaineskäyttöön tai kalkintuotantoon. Kalkkikiven loppukäyttö määräytyy enemmän paikallisen kysynnän kuin kemiallisen koostumuksen perusteella.

| (418) | Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan leikatun kiven tuottamiseksi tarvittavan kiven louhimisessa syntyvä jäte koostuu todennäköisesti suurelta osin rouheesta, joka on samaa kiveä kuin louhittava aines. Toisin kuin kaoliinisaven ja kaoliinin tapauksessa, saman aineksen parempi- ja huonompilaatuisen aineksen erotteluun ei liity lisäkustannuksia. |
| --- | --- |

(418)

Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan leikatun kiven tuottamiseksi tarvittavan kiven louhimisessa syntyvä jäte koostuu todennäköisesti suurelta osin rouheesta, joka on samaa kiveä kuin louhittava aines. Toisin kuin kaoliinisaven ja kaoliinin tapauksessa, saman aineksen parempi- ja huonompilaatuisen aineksen erotteluun ei liity lisäkustannuksia.

| (419) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset lainaavat BGS:ää ja toteavat, että vastalouhitut ainekset ja niiden sivutuotteet on varta vasten louhittu kiviaineskäyttöön (76). Kalkkikiven ja leikattavan kiven louhinnassa syntyy laadukasta kiviainesta, jota voitaisiin louhia myytäväksi sellaisenaan, vaikka kalkkikivelle tai leikatulle kivelle ei olisikaan kysyntää. Kalkintuotannossa tarvittavan kalkkikiven hinta on noin 12,50–19,50 Englannin puntaa tonnilta, kun taas sen sivutuotteen tonnihinta vaihtelee 7,16–11,70 puntaan. Leikatun kiven tuotannossa käytettävän hiekkakiven ja kvartsiitin tonnihinta on noin 45,76–82,42 Englannin puntaa, kun taas niiden sivutuotteiden tonnihinta on noin 6,58–10,04 puntaa. |
| --- | --- |

(419)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset lainaavat BGS:ää ja toteavat, että vastalouhitut ainekset ja niiden sivutuotteet on varta vasten louhittu kiviaineskäyttöön (76). Kalkkikiven ja leikattavan kiven louhinnassa syntyy laadukasta kiviainesta, jota voitaisiin louhia myytäväksi sellaisenaan, vaikka kalkkikivelle tai leikatulle kivelle ei olisikaan kysyntää. Kalkintuotannossa tarvittavan kalkkikiven hinta on noin 12,50–19,50 Englannin puntaa tonnilta, kun taas sen sivutuotteen tonnihinta vaihtelee 7,16–11,70 puntaan. Leikatun kiven tuotannossa käytettävän hiekkakiven ja kvartsiitin tonnihinta on noin 45,76–82,42 Englannin puntaa, kun taas niiden sivutuotteiden tonnihinta on noin 6,58–10,04 puntaa.

76

| (420) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan graniittilouhoksessa tuotetaan vaihteleva osuus leikattua kiveä käytettäväksi muun muassa lattioissa, toimistorakennuksissa ja kotitalouksien keittiöissä sekä kiviainesta. Magmakivi (kuten graniitti), jota myös käytetään leikatun kiven tuottamiseen, maksaa noin 5,51–12,91 Englannin puntaa tonnilta, kun taas sen sivutuotteena saatavan kiviaineksen myyntihinta on noin 6,12–12,82 puntaa tonnilta. |
| --- | --- |

(420)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan graniittilouhoksessa tuotetaan vaihteleva osuus leikattua kiveä käytettäväksi muun muassa lattioissa, toimistorakennuksissa ja kotitalouksien keittiöissä sekä kiviainesta. Magmakivi (kuten graniitti), jota myös käytetään leikatun kiven tuottamiseen, maksaa noin 5,51–12,91 Englannin puntaa tonnilta, kun taas sen sivutuotteena saatavan kiviaineksen myyntihinta on noin 6,12–12,82 puntaa tonnilta.

| (421) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan kalkkikiven / leikatun kiven ja niiden jätemaiden (jotka ovat joka tapauksessa samaa ainesta) lähes samanhintaisuus merkitsevät, että louhoksilla on kannustin louhia molempia paikallisen kysynnän mukaan. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät lujasti, että kaoliinin ja kaoliinisaven väistämättömien sivutuotteiden ja toisaalta kalkkikiven ja leikatun kiven sivutuotteiden välillä tehty ero on oikeutettu; muunlainen verokohtelu johtaisi sitä vastoin hallitsemattomiin väärinkäytöksiin, eikä sitä olisi mahdollista valvoa. |
| --- | --- |

(421)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan kalkkikiven / leikatun kiven ja niiden jätemaiden (jotka ovat joka tapauksessa samaa ainesta) lähes samanhintaisuus merkitsevät, että louhoksilla on kannustin louhia molempia paikallisen kysynnän mukaan. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät lujasti, että kaoliinin ja kaoliinisaven väistämättömien sivutuotteiden ja toisaalta kalkkikiven ja leikatun kiven sivutuotteiden välillä tehty ero on oikeutettu; muunlainen verokohtelu johtaisi sitä vastoin hallitsemattomiin väärinkäytöksiin, eikä sitä olisi mahdollista valvoa.

| (422) | Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat osoittaneet olevan täysin veron tavoitteen mukaista kannustaa kaoliinin ja kaoliinisaven louhinnan väistämättömien sivutuotteiden käyttöön, koska niitä voidaan käyttää kiviaineksena. Kun sekä kalkkikiveä / leikattua kiveä että niiden tuotannossa syntyviä sivutuotteita voidaan käyttää kiviaineksena ja niitä louhitaan kyseiseen tarkoitukseen, kalkkikiven/kiven louhintajätteen vapautus verosta kannustaisi vain lisäämään kiviaineksen uutta louhintaa. Se ei siirtäisi kysyntää vastalouhitusta kiviaineksesta kierrätettyyn kiviainekseen ja jätesivutuotteisiin. |
| --- | --- |

(422)

Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat osoittaneet olevan täysin veron tavoitteen mukaista kannustaa kaoliinin ja kaoliinisaven louhinnan väistämättömien sivutuotteiden käyttöön, koska niitä voidaan käyttää kiviaineksena. Kun sekä kalkkikiveä / leikattua kiveä että niiden tuotannossa syntyviä sivutuotteita voidaan käyttää kiviaineksena ja niitä louhitaan kyseiseen tarkoitukseen, kalkkikiven/kiven louhintajätteen vapautus verosta kannustaisi vain lisäämään kiviaineksen uutta louhintaa. Se ei siirtäisi kysyntää vastalouhitusta kiviaineksesta kierrätettyyn kiviainekseen ja jätesivutuotteisiin.

| (423) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että kalkkikivi on laadukasta kiviainesta, jolle on myös kysyntää markkinoilla. Yksinomaan kiviainekseksi louhitulla kalkkikivellä on markkinoita (88 louhosta Yhdistyneessä kuningaskunnassa, kuten BAA:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten yhteisessä lausunnossa osoitetaan), ja siitä syystä on ympäristönsuojelun kannalta järkevää korvata tämä aines muun louhinnan sivutuotteilla. Väitetään, ettei ole mitään objektiivista tapaa erottaa kalkkikiveä, joka on tuotettu maanviljelyskalkin tuotannon sivutuotteena, ja kalkkikiveä, joka on varta vasten louhittu käytettäväksi kiviaineksena. |
| --- | --- |

(423)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että kalkkikivi on laadukasta kiviainesta, jolle on myös kysyntää markkinoilla. Yksinomaan kiviainekseksi louhitulla kalkkikivellä on markkinoita (88 louhosta Yhdistyneessä kuningaskunnassa, kuten BAA:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten yhteisessä lausunnossa osoitetaan), ja siitä syystä on ympäristönsuojelun kannalta järkevää korvata tämä aines muun louhinnan sivutuotteilla. Väitetään, ettei ole mitään objektiivista tapaa erottaa kalkkikiveä, joka on tuotettu maanviljelyskalkin tuotannon sivutuotteena, ja kalkkikiveä, joka on varta vasten louhittu käytettäväksi kiviaineksena.

| (424) | Eräs asianomainen osapuoli mainitsi, että on olemassa kaoliini- ja kaoliinisavikaivoksia, jotka on avattu uudelleen veron käyttöönoton vuoksi tarkoituksena louhia verosta vapautettua kiviainesta. Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivat kaksi kansallista kaoliinin ja kaoliinisaven tuottajaa ovat vakuuttaneet Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille, ettei tämä pidä paikkaansa, eikä tällaiseen uudelleen avaamistarkoitukseen ole viranomaisten tietojen mukaan myönnetty lupia. |
| --- | --- |

(424)

Eräs asianomainen osapuoli mainitsi, että on olemassa kaoliini- ja kaoliinisavikaivoksia, jotka on avattu uudelleen veron käyttöönoton vuoksi tarkoituksena louhia verosta vapautettua kiviainesta. Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivat kaksi kansallista kaoliinin ja kaoliinisaven tuottajaa ovat vakuuttaneet Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille, ettei tämä pidä paikkaansa, eikä tällaiseen uudelleen avaamistarkoitukseen ole viranomaisten tietojen mukaan myönnetty lupia.

| (425) | Asianomainen osapuoli on huomauttanut, että kvartsihiekkaa, joka on kaoliinin louhinnan sivutuote, on aina käytetty kiviaineksen lähteenä Cornwallissa, eikä vapautus vähennä uuden hiekan louhintaa. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat tarkistaneet asian ja toimittaneet osittaiset tiedot hiekan myynnistä Devonissa ja Cornwallissa. Tietojen mukaan mitään osaa tuotannosta ei voida liittää kaoliinin louhinnan sivutuotteisiin. |
| --- | --- |

(425)

Asianomainen osapuoli on huomauttanut, että kvartsihiekkaa, joka on kaoliinin louhinnan sivutuote, on aina käytetty kiviaineksen lähteenä Cornwallissa, eikä vapautus vähennä uuden hiekan louhintaa. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat tarkistaneet asian ja toimittaneet osittaiset tiedot hiekan myynnistä Devonissa ja Cornwallissa. Tietojen mukaan mitään osaa tuotannosta ei voida liittää kaoliinin louhinnan sivutuotteisiin.

5.6.3.2   
  Komission arviointi

Komission arviointi

| (426) | Kaoliinisaven ja kaoliinin tuottajien, niiden toimialajärjestöjen ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten lausunnoista käy selkeästi ilmi, että sivutuotteita syntyy tahattomasti ja väistämättä. Kaoliinisaven ja kaoliinin kallis ja monimutkainen louhintaprosessi ja se seikka, että jätettä tuotetaan enemmän kuin mille kaoliinin ja kaoliinisaven tuottajat voivat löytää markkinoita, osoittavat, että kaoliinisavea ja kaoliinia ei tarkoituksellisesti louhita verosta vapautetun sivutuotteen tuottamiseksi kiviaineskäyttöön. |
| --- | --- |

(426)

Kaoliinisaven ja kaoliinin tuottajien, niiden toimialajärjestöjen ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten lausunnoista käy selkeästi ilmi, että sivutuotteita syntyy tahattomasti ja väistämättä. Kaoliinisaven ja kaoliinin kallis ja monimutkainen louhintaprosessi ja se seikka, että jätettä tuotetaan enemmän kuin mille kaoliinin ja kaoliinisaven tuottajat voivat löytää markkinoita, osoittavat, että kaoliinisavea ja kaoliinia ei tarkoituksellisesti louhita verosta vapautetun sivutuotteen tuottamiseksi kiviaineskäyttöön.

| (427) | Lisäksi kaoliinisaven ja kaoliinin tuottajat hoitavat liiketoimintaansa eri tavoin kuin louhokset, joista toimitetaan kiviainesta rakennustoimintaan, sillä niiden on noudatettava pitkäaikaisia sopimuksia ja varmistettava asianomaisten tuotteiden jatkuva tuotanto. Tämä merkitsee, etteivät ne voi louhia pienempää tai suurempaa määrää kuin kaoliinisaven ja kaoliinin tuotantosopimuksissa on määrätty, joten sivutuotteiden louhinnan määrä pysyy samana. Kiviainesveron määrääminen kaoliinisaven ja kaoliinin sivutuotteille vaikuttaisi vain asianomaisten liikeyritysten taloudelliseen tilanteeseen tuottamatta mitään ympäristöhyötyjä. |
| --- | --- |

(427)

Lisäksi kaoliinisaven ja kaoliinin tuottajat hoitavat liiketoimintaansa eri tavoin kuin louhokset, joista toimitetaan kiviainesta rakennustoimintaan, sillä niiden on noudatettava pitkäaikaisia sopimuksia ja varmistettava asianomaisten tuotteiden jatkuva tuotanto. Tämä merkitsee, etteivät ne voi louhia pienempää tai suurempaa määrää kuin kaoliinisaven ja kaoliinin tuotantosopimuksissa on määrätty, joten sivutuotteiden louhinnan määrä pysyy samana. Kiviainesveron määrääminen kaoliinisaven ja kaoliinin sivutuotteille vaikuttaisi vain asianomaisten liikeyritysten taloudelliseen tilanteeseen tuottamatta mitään ympäristöhyötyjä.

| (428) | Toisin kuin kalkkikiven ja leikatun kiven sivutuotteita, kaoliinisaven ja kaoliinin sivutuotteita ei koskaan louhittaisi yksinään verosta vapautetun kiviaineksen tuottamiseksi. Kaoliinisaven ja kaoliinin sivutuotteita koskeva vapautus ei johda kaoliinisaven ja kaoliinin uuteen louhintaan, ja sivutuotteiden myyntiarvo on perustuotteita paljon vähäisempi. Hinnat eivät ole lähellä toisiaan kuten kalkkikiven ja leikatun kiven tapauksessa. Itse asiassa hintaero on merkittävästi suurempi. Siten ei ole vaaraa, että vapautus johtaisi uuden louhinnan tarkoitukselliseen lisäämiseen. Kaoliinisaven ja kaoliinin louhinnan sivutuotteita koskeva vapautus kannustaa niiden käyttöön uuden kiviaineksen louhinnan sijasta, joten se on kiviainesveron taustalla olevien periaatteiden mukainen. |
| --- | --- |

(428)

Toisin kuin kalkkikiven ja leikatun kiven sivutuotteita, kaoliinisaven ja kaoliinin sivutuotteita ei koskaan louhittaisi yksinään verosta vapautetun kiviaineksen tuottamiseksi. Kaoliinisaven ja kaoliinin sivutuotteita koskeva vapautus ei johda kaoliinisaven ja kaoliinin uuteen louhintaan, ja sivutuotteiden myyntiarvo on perustuotteita paljon vähäisempi. Hinnat eivät ole lähellä toisiaan kuten kalkkikiven ja leikatun kiven tapauksessa. Itse asiassa hintaero on merkittävästi suurempi. Siten ei ole vaaraa, että vapautus johtaisi uuden louhinnan tarkoitukselliseen lisäämiseen. Kaoliinisaven ja kaoliinin louhinnan sivutuotteita koskeva vapautus kannustaa niiden käyttöön uuden kiviaineksen louhinnan sijasta, joten se on kiviainesveron taustalla olevien periaatteiden mukainen.

5.6.4   KIVIHIILEN, RUSKOHIILEN, LIUSKEKIVEN TAI SAVIKIVEN EROTTELUPROSESSISSA MUUSTA KIVESTÄ NIIDEN LOUHINNAN JÄLKEEN SYNTYNEESTÄ JÄTEMAASTA TAI MUUN KIVEN LOUHINNAN YHTEYDESSÄ HANKITUSTA JÄTEMAASTA TAIKKA PROSESSISSA, JOSSA RAHOITUSLAIN 18 §:n 3 MOMENTISSA TARKOITETTU AINES ON EROTELTU MUUSTA KIVESTÄ LOUHINNAN JÄLKEEN, SYNTYNEESTÄ JÄTEMAASTA TAI YHDESSÄ TÄLLAISEN MUUN KIVEN KANSSA HANKITUSTA JÄTEMAASTA KOKONAAN KOOSTUVAA KIVIAINESTA KOSKEVA VAPAUTUS VEROSTA (17 §:n 3 MOMENTIN f KOHDAN i JA ii ALAKOHTA)

| (429) | Kivihiiltä, ruskohiiltä, liuskekiveä ja savikiveä sekä vuoden 2001 rahoituslain 18 §:n 3 momentissa lueteltuja aineksia ei tavallisesti louhita käytettäväksi kiviaineksena vaan muihin tarkoituksiin. Ennen menettelyn avaamista koskevan päätöksen tekemistä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset olivat selittäneet, että vapautuksella on tarkoitus kannustaa jätemaiden käyttöön sen sijaan, että ne läjitetään kaatopaikoille. Tällä tavoin visuaalinen maisema paranee ja tarve louhia muita aineksia kiviaineskäyttöön vähenee. |
| --- | --- |

(429)

Kivihiiltä, ruskohiiltä, liuskekiveä ja savikiveä sekä vuoden 2001 rahoituslain 18 §:n 3 momentissa lueteltuja aineksia ei tavallisesti louhita käytettäväksi kiviaineksena vaan muihin tarkoituksiin. Ennen menettelyn avaamista koskevan päätöksen tekemistä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset olivat selittäneet, että vapautuksella on tarkoitus kannustaa jätemaiden käyttöön sen sijaan, että ne läjitetään kaatopaikoille. Tällä tavoin visuaalinen maisema paranee ja tarve louhia muita aineksia kiviaineskäyttöön vähenee.

| (430) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio huomautti ensinnäkin, että verosta vapautettujen ja veronalaisten ainesten välillä saattaa olla eroa siltä osin kuin vapautetut ainekset ovat kivihiilen, ruskohiilen, liuskekiven ja savikiven sekä rahoituslain 18 §:n 3 momentissa lueteltujen ainesten louhintajätettä. Ne ovat louhinnan väistämätön sivutuote, joita ei tavallisesti synny kiviaineskäyttöön tapahtuvan louhinnan yhteydessä vaan niitä syntyy asianomaisten ainesten louhinnan yhteydessä, eikä kyseisiä aineksia tavallisesti käytetä kiviaineksena. Tällä perusteella kivihiilen, ruskohiilen, liuskekiven ja savikiven sekä 18 §:n 3 momentissa lueteltujen ainesten louhintajäte ei kiviainesveron tavoitteen pohjalta vaikuta olevan verrattavissa veronalaisiin kiviaineksiin. |
| --- | --- |

(430)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio huomautti ensinnäkin, että verosta vapautettujen ja veronalaisten ainesten välillä saattaa olla eroa siltä osin kuin vapautetut ainekset ovat kivihiilen, ruskohiilen, liuskekiven ja savikiven sekä rahoituslain 18 §:n 3 momentissa lueteltujen ainesten louhintajätettä. Ne ovat louhinnan väistämätön sivutuote, joita ei tavallisesti synny kiviaineskäyttöön tapahtuvan louhinnan yhteydessä vaan niitä syntyy asianomaisten ainesten louhinnan yhteydessä, eikä kyseisiä aineksia tavallisesti käytetä kiviaineksena. Tällä perusteella kivihiilen, ruskohiilen, liuskekiven ja savikiven sekä 18 §:n 3 momentissa lueteltujen ainesten louhintajäte ei kiviainesveron tavoitteen pohjalta vaikuta olevan verrattavissa veronalaisiin kiviaineksiin.

| (431) | Komissio on kuitenkin epäillyt, onko ero riittävän suuri, jotta voidaan osoittaa, että vapautus verosta on kiviainesveron taustalla vaikuttavien periaatteiden kannalta perusteltu. Komissio pitää erilaista kohtelua veronalaiseen kiviainekseen verrattuna perusteltuna ainoastaan, kun vapautus rajoittuu koskemaan kyseisten ainesten louhinnan väistämättömiä sivutuotteita. Komissio on katsonut näin olevan, jos vapautus rajoittuu ainekseen, joka muodostuu sataprosenttisesti erotteluprosessin jätemaasta. |
| --- | --- |

(431)

Komissio on kuitenkin epäillyt, onko ero riittävän suuri, jotta voidaan osoittaa, että vapautus verosta on kiviainesveron taustalla vaikuttavien periaatteiden kannalta perusteltu. Komissio pitää erilaista kohtelua veronalaiseen kiviainekseen verrattuna perusteltuna ainoastaan, kun vapautus rajoittuu koskemaan kyseisten ainesten louhinnan väistämättömiä sivutuotteita. Komissio on katsonut näin olevan, jos vapautus rajoittuu ainekseen, joka muodostuu sataprosenttisesti erotteluprosessin jätemaasta.

| (432) | Komissio on epäillyt, ettei ero ole riittävä, kun verrataan verosta vapautettuja ja niitä veronalaisia aineksia, joita syntyy kalkkikiven louhintajätteenä, kun kalkki louhitaan kalkin tuottamiseksi, tai kiven louhintajätteenä, kun tuotetaan leikattua kiveä, jolla on yksi tai useampi tasainen sivu. Lisäksi komissio on epäillyt vapautuksen oikeutusta kiviainesveron tavoitteen pohjalta, siltä osin kuin esimerkiksi liuskekiveä tai savikiveä tai jotain 18 §:n 3 momentissa lueteltua muuta ainesta louhitaan käytettäväksi kiviaineksena. |
| --- | --- |

(432)

Komissio on epäillyt, ettei ero ole riittävä, kun verrataan verosta vapautettuja ja niitä veronalaisia aineksia, joita syntyy kalkkikiven louhintajätteenä, kun kalkki louhitaan kalkin tuottamiseksi, tai kiven louhintajätteenä, kun tuotetaan leikattua kiveä, jolla on yksi tai useampi tasainen sivu. Lisäksi komissio on epäillyt vapautuksen oikeutusta kiviainesveron tavoitteen pohjalta, siltä osin kuin esimerkiksi liuskekiveä tai savikiveä tai jotain 18 §:n 3 momentissa lueteltua muuta ainesta louhitaan käytettäväksi kiviaineksena.

| (433) | Komissio on saanut runsaasti huomautuksia asianomaisilta osapuolilta. Ne on esitetty kivihiiltä, ruskohiiltä, liuskekiveä ja savikiveä koskevia vapautuksia käsittelevissä jaksoissa. |
| --- | --- |

(433)

Komissio on saanut runsaasti huomautuksia asianomaisilta osapuolilta. Ne on esitetty kivihiiltä, ruskohiiltä, liuskekiveä ja savikiveä koskevia vapautuksia käsittelevissä jaksoissa.

5.6.4.1   
  Komission saamat huomautukset

Komission saamat huomautukset

a)   Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten huomautukset

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten huomautukset

| (434) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan kiviainesveron vapautuksessa erotellaan toisistaan muun kuin kiviainekseksi kelpaavan mineraalin louhinnan sivutuotteet, jotka on vapautettu verosta, (kuten kaoliinin ja kaoliinisaven louhinnan jäte) ja kiviaineksen louhinnan sivutuotteet (kuten kalkkikivijäte), jotka ovat edelleen veronalaisia. |
| --- | --- |

(434)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan kiviainesveron vapautuksessa erotellaan toisistaan muun kuin kiviainekseksi kelpaavan mineraalin louhinnan sivutuotteet, jotka on vapautettu verosta, (kuten kaoliinin ja kaoliinisaven louhinnan jäte) ja kiviaineksen louhinnan sivutuotteet (kuten kalkkikivijäte), jotka ovat edelleen veronalaisia.

| (435) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset huomauttavat kivihiilen louhintajätteestä, että savikiven ja jätekiven mitätön hinta osoittaa olevan vain vähän kannustimia louhia lisää kivihiiltä ylimääräisten sivutuotteiden saamiseksi siitä riippumatta, onko sivutuote vapautettu verosta. |
| --- | --- |

(435)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset huomauttavat kivihiilen louhintajätteestä, että savikiven ja jätekiven mitätön hinta osoittaa olevan vain vähän kannustimia louhia lisää kivihiiltä ylimääräisten sivutuotteiden saamiseksi siitä riippumatta, onko sivutuote vapautettu verosta.

| (436) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan liuskekiven louhintajätettä koskeva vapautus ei lisää liuskekiven louhintaa liuskekivimurskeen saamiseksi, varsinkaan kun liuskekiven tuotannossa syntyy jo suuria määriä jäteliuskekivimursketta, josta vain noin kymmenen prosenttia käytetään nykyisin kiviaineksena, eikä louhoksen käyttö tällaiseen tarkoitukseen olisi taloudellisesti kannattavaa. |
| --- | --- |

(436)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan liuskekiven louhintajätettä koskeva vapautus ei lisää liuskekiven louhintaa liuskekivimurskeen saamiseksi, varsinkaan kun liuskekiven tuotannossa syntyy jo suuria määriä jäteliuskekivimursketta, josta vain noin kymmenen prosenttia käytetään nykyisin kiviaineksena, eikä louhoksen käyttö tällaiseen tarkoitukseen olisi taloudellisesti kannattavaa.

| (437) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että ero yhtäältä liuskekivijätteen ja toisaalta leikatun kiven ja kalkkikiven jätteen välillä johtuu tavoitteesta ehkäistä kalkkikiven uusi lisälouhinta kiviaineskäyttöön haittaamatta samalla muun kuin kiviaineksen tuotantoa. Vaikka kalkkikiveä louhittaisin muuhun tarkoitukseen kuin kiviainekseksi tai kiveä louhittaisiin leikatun kiven tuotantoa varten, syntyvää jätemaata louhitaan samanaikaisesti varta vasten käytettäväksi kiviaineksena, mihin tarkoitukseen se soveltuu mainiosti. Louhinnassa syntyy laadukasta kiviainesta, jota voitaisiin louhia myytäväksi sellaisenaan, vaikka kalkkikivelle tai leikatulle kivelle ei olisikaan paikallista kysyntää. Sama ei ilmeisesti koske liuskekiven, savikiven, kivihiilen, ruskohiilen, saven ja 18 §:n 3 momentissa mainittujen ainesten jätemaata. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, ettei voida todistaa minkään louhoksen varta vasten louhivan liuskekiveä, savikiveä, kivihiiltä, ruskohiiltä, savea tai 18 §:n 3 momentissa mainittuja aineksia jätemaan saamiseksi kiviaineskäyttöön. Vapautus ei myöskään Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan kannusta lisäämään louhintaa jätemaan saamiseksi verosta vapautetun kiviaineksen tuotantoon. |
| --- | --- |

(437)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että ero yhtäältä liuskekivijätteen ja toisaalta leikatun kiven ja kalkkikiven jätteen välillä johtuu tavoitteesta ehkäistä kalkkikiven uusi lisälouhinta kiviaineskäyttöön haittaamatta samalla muun kuin kiviaineksen tuotantoa. Vaikka kalkkikiveä louhittaisin muuhun tarkoitukseen kuin kiviainekseksi tai kiveä louhittaisiin leikatun kiven tuotantoa varten, syntyvää jätemaata louhitaan samanaikaisesti varta vasten käytettäväksi kiviaineksena, mihin tarkoitukseen se soveltuu mainiosti. Louhinnassa syntyy laadukasta kiviainesta, jota voitaisiin louhia myytäväksi sellaisenaan, vaikka kalkkikivelle tai leikatulle kivelle ei olisikaan paikallista kysyntää. Sama ei ilmeisesti koske liuskekiven, savikiven, kivihiilen, ruskohiilen, saven ja 18 §:n 3 momentissa mainittujen ainesten jätemaata. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, ettei voida todistaa minkään louhoksen varta vasten louhivan liuskekiveä, savikiveä, kivihiiltä, ruskohiiltä, savea tai 18 §:n 3 momentissa mainittuja aineksia jätemaan saamiseksi kiviaineskäyttöön. Vapautus ei myöskään Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan kannusta lisäämään louhintaa jätemaan saamiseksi verosta vapautetun kiviaineksen tuotantoon.

| (438) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan sen sijaan kalkkikiven louhinnasta (siitä riippumatta, käytetäänkö kalkkikiveä muuhun tarkoitukseen kuin kiviainekseksi, kuten kalkintuotantoon) ja kiven louhinnasta leikatun kiven tuotantoa varten syntyvän jätemaan vapautus verosta kannustaisi todennäköisesti lisäämään louhintaa jätemaan saamiseksi verosta vapautettuun kiviaineskäyttöön. Tämä johtuu siitä, että jätemaa koostuu samasta aineesta kuin ensisijaisesti louhittu aines, sen hinta on suhteellisen lähellä ensisijaisen aineksen hintaa ja se soveltuu käytettäväksi laadukkaana kiviaineksena. Tällaisen aineksen vapauttaminen verosta kannustaisi todennäköisesti lisäämään louhintaa ja olisi kiviainesveron ympäristönsuojelullisen ajattelumallin vastainen. |
| --- | --- |

(438)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan sen sijaan kalkkikiven louhinnasta (siitä riippumatta, käytetäänkö kalkkikiveä muuhun tarkoitukseen kuin kiviainekseksi, kuten kalkintuotantoon) ja kiven louhinnasta leikatun kiven tuotantoa varten syntyvän jätemaan vapautus verosta kannustaisi todennäköisesti lisäämään louhintaa jätemaan saamiseksi verosta vapautettuun kiviaineskäyttöön. Tämä johtuu siitä, että jätemaa koostuu samasta aineesta kuin ensisijaisesti louhittu aines, sen hinta on suhteellisen lähellä ensisijaisen aineksen hintaa ja se soveltuu käytettäväksi laadukkaana kiviaineksena. Tällaisen aineksen vapauttaminen verosta kannustaisi todennäköisesti lisäämään louhintaa ja olisi kiviainesveron ympäristönsuojelullisen ajattelumallin vastainen.

| (439) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät jossain vaiheessa harkinneensa, että peruskiviaineksen tuotannon jäte tai laadukkaan kiviaineksen tuotannon jäte vapautettaisiin verosta. Toimialan kuuleminen osoitti kuitenkin, ettei se olisi toteutettavissa, sillä louhosten tuotevalikoimassa on huomattavaa vaihtelua, ja se mitä toisissa louhoksissa pidettäisiin laadukkaana kiviaineksena, olisi toisissa louhoksissa jätettä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että kiviaineksen louhinnassa syntyvää jätettä koskeva vapautus aiheuttaisi merkittävän veronkierron riskin, minkä lisäksi se olisi myös kiviainesveron taustalla vaikuttavan ajatusmallin ja sitä hallitsevan ympäristönsuojelutavoitteen vastainen. Sen ansiosta heikkolaatuisen kiviaineksen hinta laskisi, mikä lisäisi kysyntää ja johtaisi mahdollisesti kiviaineksen louhinnan lisääntymiseen asianomaisilla työmailla (ja siihen liittyviin ympäristövahinkoihin). |
| --- | --- |

(439)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät jossain vaiheessa harkinneensa, että peruskiviaineksen tuotannon jäte tai laadukkaan kiviaineksen tuotannon jäte vapautettaisiin verosta. Toimialan kuuleminen osoitti kuitenkin, ettei se olisi toteutettavissa, sillä louhosten tuotevalikoimassa on huomattavaa vaihtelua, ja se mitä toisissa louhoksissa pidettäisiin laadukkaana kiviaineksena, olisi toisissa louhoksissa jätettä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että kiviaineksen louhinnassa syntyvää jätettä koskeva vapautus aiheuttaisi merkittävän veronkierron riskin, minkä lisäksi se olisi myös kiviainesveron taustalla vaikuttavan ajatusmallin ja sitä hallitsevan ympäristönsuojelutavoitteen vastainen. Sen ansiosta heikkolaatuisen kiviaineksen hinta laskisi, mikä lisäisi kysyntää ja johtaisi mahdollisesti kiviaineksen louhinnan lisääntymiseen asianomaisilla työmailla (ja siihen liittyviin ympäristövahinkoihin).

| (440) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan liuskekivilouhoksessa tuotetaan laadukkaita rakennustaiteellisia tuotteita, joiden myyntihinta on yli 200 Englannin puntaa tonnilta. Louhitusta liuskekivestä noin viisi prosenttia soveltuu tähän tarkoitukseen liuskekiven geologisen muodostumisen takia, joten liuskekivijätettä syntyy suuria määriä. Liuskekivijäte soveltuu myytäväksi joihinkin kiviaineskäyttöihin, ja pieni osa syntyneestä jätteestä myydään 2–8 Englannin punnan tonnihinnalla. Loput kasataan röykkiöiksi. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että tuotetonnin tuottaminen kiviaineskäyttöön maksaa enemmän kuin tyypillinen poraus- ja räjäytysoperaatio, jota kalkkikivi- tai graniittilouhoksessa voitaisiin käyttää, sillä liuskekiveä saadaan eri prosesseilla ja sitä on käsiteltävä useaan otteeseen, ennen kuin se murskataan. Markkinointistrategiaan kuuluu resurssin arvon maksimointi sen luovutuksessa, mikä lisää suuriarvoisen aineksen tuottoa. |
| --- | --- |

(440)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan liuskekivilouhoksessa tuotetaan laadukkaita rakennustaiteellisia tuotteita, joiden myyntihinta on yli 200 Englannin puntaa tonnilta. Louhitusta liuskekivestä noin viisi prosenttia soveltuu tähän tarkoitukseen liuskekiven geologisen muodostumisen takia, joten liuskekivijätettä syntyy suuria määriä. Liuskekivijäte soveltuu myytäväksi joihinkin kiviaineskäyttöihin, ja pieni osa syntyneestä jätteestä myydään 2–8 Englannin punnan tonnihinnalla. Loput kasataan röykkiöiksi. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että tuotetonnin tuottaminen kiviaineskäyttöön maksaa enemmän kuin tyypillinen poraus- ja räjäytysoperaatio, jota kalkkikivi- tai graniittilouhoksessa voitaisiin käyttää, sillä liuskekiveä saadaan eri prosesseilla ja sitä on käsiteltävä useaan otteeseen, ennen kuin se murskataan. Markkinointistrategiaan kuuluu resurssin arvon maksimointi sen luovutuksessa, mikä lisää suuriarvoisen aineksen tuottoa.

5.6.4.2   
  Komission arviointi

Komission arviointi

| (441) | Komissio totesi jo johdanto-osan 366 kappaleessa, että koska savikiveä on todistettu louhitun varta vasten kiviainekseksi ainakin yhdessä louhoksessa, sen vapautus rahoituslain 17 §:n 4 momentin a kohdan mukaisesti ei ole kiviainesveron taustalla vaikuttavien periaatteiden mukainen. |
| --- | --- |

(441)

Komissio totesi jo johdanto-osan 366 kappaleessa, että koska savikiveä on todistettu louhitun varta vasten kiviainekseksi ainakin yhdessä louhoksessa, sen vapautus rahoituslain 17 §:n 4 momentin a kohdan mukaisesti ei ole kiviainesveron taustalla vaikuttavien periaatteiden mukainen.

| (442) | Komissio on myös jo edellä johdanto-osan 205, 333, 367 ja 368 kappaleessa todennut, että kivihiiltä, ruskohiiltä ja liuskekiveä sekä rahoituslain 18 §:n 3 momentissa lueteltuja aineksia ei voida louhia eikä niitä louhita kiviaineskäyttöön eivätkä ne siten ole oikeudellisesti ja tosiasiallisesti samassa tilanteessa kuin veronalaiset ainekset. |
| --- | --- |

(442)

Komissio on myös jo edellä johdanto-osan 205, 333, 367 ja 368 kappaleessa todennut, että kivihiiltä, ruskohiiltä ja liuskekiveä sekä rahoituslain 18 §:n 3 momentissa lueteltuja aineksia ei voida louhia eikä niitä louhita kiviaineskäyttöön eivätkä ne siten ole oikeudellisesti ja tosiasiallisesti samassa tilanteessa kuin veronalaiset ainekset.

| (443) | Komissio on lisäksi johdanto-osan 149–158 kappaleessa arvioinut kiviainesveron taustalla vaikuttavien periaatteiden pohjalta eroa, joka näillä vapautuksilla on suhteessa kalkkikiven louhintajätteeseen, kun kalkkikiveä louhitaan kalkintuotantoa varten, tai kiven louhintajätteeseen, kun tarkoituksena on tuottaa leikattua kiveä, jolla on yksi tai useampi tasainen pinta. |
| --- | --- |

(443)

Komissio on lisäksi johdanto-osan 149–158 kappaleessa arvioinut kiviainesveron taustalla vaikuttavien periaatteiden pohjalta eroa, joka näillä vapautuksilla on suhteessa kalkkikiven louhintajätteeseen, kun kalkkikiveä louhitaan kalkintuotantoa varten, tai kiven louhintajätteeseen, kun tarkoituksena on tuottaa leikattua kiveä, jolla on yksi tai useampi tasainen pinta.

| (444) | Komissio toteaa liuskekiven louhintajätteestä, jota voidaan käyttää kiviaineksena ja joka myös koostuu liuskekivestä, ettei uutta liuskekiveä louhita varta vasten näiden tuotteiden saamiseksi, koska niiden arvo on niin alhainen (ks. johdanto-osan 226 ja 237–240 kappale). Liuskekiven louhintajätteen myyntihinta on [...]–[...] Englannin puntaa tonnilta. Laadukkaan rakennustaiteellisen liuskekivituotteen myyntihinta alkaa ilmeisesti 200 punnasta tonnilta ja voi nousta yli 1 000 puntaan tonnilta. Vain pienelle osalle liuskekiven tuotannon jätemaasta voidaan löytää markkinat ja myyntiä kiviainesveron vapautuksesta huolimatta. Lisäksi liuskekiven louhinta on äärimmäisen kallis prosessi, jossa syntyy enemmän kustannuksia kuin tavanomaisessa louhostoiminnassa. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan liuskekivijätteen tuotantokustannukset ovat 5,7–6,5 Englannin puntaa tonnilta (johdanto-osan 263 kappale). Tämä osoittaa, ettei ole taloudellisesti järkevää varta vasten louhia liuskekiveä pelkästään sen louhintajätettä koskevan vapautuksen hyödyntämiseksi. Tämä vapautus ei siten todennäköisesti lisää uutta louhintaa. |
| --- | --- |

(444)

Komissio toteaa liuskekiven louhintajätteestä, jota voidaan käyttää kiviaineksena ja joka myös koostuu liuskekivestä, ettei uutta liuskekiveä louhita varta vasten näiden tuotteiden saamiseksi, koska niiden arvo on niin alhainen (ks. johdanto-osan 226 ja 237–240 kappale). Liuskekiven louhintajätteen myyntihinta on [...]–[...] Englannin puntaa tonnilta. Laadukkaan rakennustaiteellisen liuskekivituotteen myyntihinta alkaa ilmeisesti 200 punnasta tonnilta ja voi nousta yli 1 000 puntaan tonnilta. Vain pienelle osalle liuskekiven tuotannon jätemaasta voidaan löytää markkinat ja myyntiä kiviainesveron vapautuksesta huolimatta. Lisäksi liuskekiven louhinta on äärimmäisen kallis prosessi, jossa syntyy enemmän kustannuksia kuin tavanomaisessa louhostoiminnassa. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan liuskekivijätteen tuotantokustannukset ovat 5,7–6,5 Englannin puntaa tonnilta (johdanto-osan 263 kappale). Tämä osoittaa, ettei ole taloudellisesti järkevää varta vasten louhia liuskekiveä pelkästään sen louhintajätettä koskevan vapautuksen hyödyntämiseksi. Tämä vapautus ei siten todennäköisesti lisää uutta louhintaa.

| (445) | Liuskekivilouhosten tyypillinen tulorakenne on sellainen, että erikoistuneet rakennustaiteelliset tuotteet tuovat louhokselle tuloja 2,54–3,52 kertaa enemmän kuin liuskekivijäte, vaikka ne muodostavat vain viisi prosenttia tuotannosta (katso johdanto-osan 263 kappale). |
| --- | --- |

(445)

Liuskekivilouhosten tyypillinen tulorakenne on sellainen, että erikoistuneet rakennustaiteelliset tuotteet tuovat louhokselle tuloja 2,54–3,52 kertaa enemmän kuin liuskekivijäte, vaikka ne muodostavat vain viisi prosenttia tuotannosta (katso johdanto-osan 263 kappale).

| (446) | Kun otetaan huomioon, että liuskekivijätettä voidaan käyttää ja käytetään kiviaineksena, sen voitaisiin katsoa olevan tosiasiallisesti ja oikeudellisesti verrattavissa muihin veronalaisiin aineksiin. |
| --- | --- |

(446)

Kun otetaan huomioon, että liuskekivijätettä voidaan käyttää ja käytetään kiviaineksena, sen voitaisiin katsoa olevan tosiasiallisesti ja oikeudellisesti verrattavissa muihin veronalaisiin aineksiin.

| (447) | Komissio päättelee siten, että liuskekiven louhintajätteen vapauttaminen kiviainesverosta edustaa ensinnäkin vapautusta, joka koskee sellaisen aineksen louhintajätettä, jota ei louhita kiviaineskäyttöön, ja toiseksi vapautusta, joka ei johda ainesten uuteen lisälouhintaan, mutta se voi lisätä sellaisen aineksen käyttöä kiviaineksena, joka muutoin hylättäisiin tai läjitettäisiin jätteenä. Sen vapautusta voidaan siten perustella kysynnän siirtymää koskevalla kiviainesveron tavoitteella. |
| --- | --- |

(447)

Komissio päättelee siten, että liuskekiven louhintajätteen vapauttaminen kiviainesverosta edustaa ensinnäkin vapautusta, joka koskee sellaisen aineksen louhintajätettä, jota ei louhita kiviaineskäyttöön, ja toiseksi vapautusta, joka ei johda ainesten uuteen lisälouhintaan, mutta se voi lisätä sellaisen aineksen käyttöä kiviaineksena, joka muutoin hylättäisiin tai läjitettäisiin jätteenä. Sen vapautusta voidaan siten perustella kysynnän siirtymää koskevalla kiviainesveron tavoitteella.

| (448) | Sama koskee kivihiilen, ruskohiilen ja rahoituslain 18 §:n 3 momentissa lueteltujen ainesten jätemaata, sillä ne joko eivät ole kiviaineksia tai niitä ei louhita kiviaineskäyttöön. |
| --- | --- |

(448)

Sama koskee kivihiilen, ruskohiilen ja rahoituslain 18 §:n 3 momentissa lueteltujen ainesten jätemaata, sillä ne joko eivät ole kiviaineksia tai niitä ei louhita kiviaineskäyttöön.

| (449) | Ensinnäkin ruskohiilen louhinnassa syntyy jätemaata. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten antamien tietojen mukaan ruskohiili on itsessään kaoliinisaven louhinnan sivutuote Devonissa. Pohjois-Irlannin ruskohiiliesiintymiä ei hyödynnetä. |
| --- | --- |

(449)

Ensinnäkin ruskohiilen louhinnassa syntyy jätemaata. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten antamien tietojen mukaan ruskohiili on itsessään kaoliinisaven louhinnan sivutuote Devonissa. Pohjois-Irlannin ruskohiiliesiintymiä ei hyödynnetä.

| (450) | Toiseksi, kuten asianomaiset osapuolet ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat ilmoittaneet, kivihiilen louhintajäte, joka voi sisältää savikiveä, ei joko sovellu käytettäväksi kiviaineksena, kuten tulenkestävä savi, tai se yleensä läjitetään ja tiivistetään. Osa kivihiilen louhinnan jätemaasta tai jätteestä soveltuu käytettäväksi kiviaineksena, jolloin sillä voidaan korvata kiviaineksen uutta louhintaa. |
| --- | --- |

(450)

Toiseksi, kuten asianomaiset osapuolet ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat ilmoittaneet, kivihiilen louhintajäte, joka voi sisältää savikiveä, ei joko sovellu käytettäväksi kiviaineksena, kuten tulenkestävä savi, tai se yleensä läjitetään ja tiivistetään. Osa kivihiilen louhinnan jätemaasta tai jätteestä soveltuu käytettäväksi kiviaineksena, jolloin sillä voidaan korvata kiviaineksen uutta louhintaa.

| (451) | Hintatiedot osoittavat, että kivihiilen jätemaata koskeva vapautus ei voi johtaa kivihiilen lisälouhintaan pelkästään verosta vapautettujen ainesten saamiseksi: kivihiilen hinta on 50 Englannin puntaa, kun taas kivihiilen jätemaan hinta on 1–2 puntaa. |
| --- | --- |

(451)

Hintatiedot osoittavat, että kivihiilen jätemaata koskeva vapautus ei voi johtaa kivihiilen lisälouhintaan pelkästään verosta vapautettujen ainesten saamiseksi: kivihiilen hinta on 50 Englannin puntaa, kun taas kivihiilen jätemaan hinta on 1–2 puntaa.

| (452) | Kivihiilen louhintajätteen vapautus kiviaineverosta edistää kiviainesveron ympäristönsuojelutavoitteen saavuttamista. |
| --- | --- |

(452)

Kivihiilen louhintajätteen vapautus kiviaineverosta edistää kiviainesveron ympäristönsuojelutavoitteen saavuttamista.

| (453) | Kolmanneksi, kuten 5.6.2 kohdassa on selitetty, rahoituslain 18 §:n 3 momentissa lueteltuja aineksia ei louhita varta vasten kiviaineskäyttöön, koska suurin osa niistä ei ole kiviainesta tai ei sovellu kiviaineskäyttöön. Ainoat aineet, jotka soveltuvat kevyeksi kiviainekseksi, ovat perliitti, hohkakivi ja vermikuliitti, joita ei louhita Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat osoittaneet, että vuoden 2001 rahoituslain 18 §:n 3 momentissa luetellut aineet eivät joko tuota jätemaata, jota voitaisiin käyttää kiviaineksena, ovat itsessään jonkin toisen aineksen jätemaata tai niitä ei enää louhita. Tästä syystä vuoden 2001 rahoituslain 18 §:n 3 momentissa lueteltuja aineksia koskeva vapautus ei ainakaan voi johtaa pääaineksen louhinnan lisäämiseen, jotta saataisiin verosta vapautettua kiviainestuotetta. |
| --- | --- |

(453)

Kolmanneksi, kuten 5.6.2 kohdassa on selitetty, rahoituslain 18 §:n 3 momentissa lueteltuja aineksia ei louhita varta vasten kiviaineskäyttöön, koska suurin osa niistä ei ole kiviainesta tai ei sovellu kiviaineskäyttöön. Ainoat aineet, jotka soveltuvat kevyeksi kiviainekseksi, ovat perliitti, hohkakivi ja vermikuliitti, joita ei louhita Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat osoittaneet, että vuoden 2001 rahoituslain 18 §:n 3 momentissa luetellut aineet eivät joko tuota jätemaata, jota voitaisiin käyttää kiviaineksena, ovat itsessään jonkin toisen aineksen jätemaata tai niitä ei enää louhita. Tästä syystä vuoden 2001 rahoituslain 18 §:n 3 momentissa lueteltuja aineksia koskeva vapautus ei ainakaan voi johtaa pääaineksen louhinnan lisäämiseen, jotta saataisiin verosta vapautettua kiviainestuotetta.

| (454) | Siitä syystä komissio voi nyt todeta, että kivihiilen, ruskohiilen tai liuskekiven erotteluprosessissa muusta kivestä niiden louhinnan jälkeen syntyneestä jätemaasta tai muun kiven louhinnan yhteydessä hankitusta jätemaasta taikka prosessissa, jossa 18 §:n 3 momentissa tarkoitettu aines on eroteltu muusta kivestä louhinnan jälkeen, syntyneestä jätemaasta tai yhdessä tällaisen muun kiven kanssa hankitusta jätemaasta kokonaan koostuvaa kiviainesta koskevassa vapautuksessa verosta on kiviainesveron tavoitteen pohjalta tosiasiallisesti ja oikeudellisesti kyse erilaisesta tilanteesta kuin kiviainesveronalaisissa tuotteissa. |
| --- | --- |

(454)

Siitä syystä komissio voi nyt todeta, että kivihiilen, ruskohiilen tai liuskekiven erotteluprosessissa muusta kivestä niiden louhinnan jälkeen syntyneestä jätemaasta tai muun kiven louhinnan yhteydessä hankitusta jätemaasta taikka prosessissa, jossa 18 §:n 3 momentissa tarkoitettu aines on eroteltu muusta kivestä louhinnan jälkeen, syntyneestä jätemaasta tai yhdessä tällaisen muun kiven kanssa hankitusta jätemaasta kokonaan koostuvaa kiviainesta koskevassa vapautuksessa verosta on kiviainesveron tavoitteen pohjalta tosiasiallisesti ja oikeudellisesti kyse erilaisesta tilanteesta kuin kiviainesveronalaisissa tuotteissa.

| (455) | Kun savikiveä louhitaan tarkoituksellisesti kiviaineskäyttöön, savikiven louhintajäte on verrattavissa minkä tahansa muun veronalaisen aineksen (kuten kalkkikiven, graniitin ja karkearakeisen hiekkakiven) louhintajätteeseen. Komissio toteaa saaneensa erittäin vähän tietoja savikiven louhintakustannuksista ja savikiven hinnasta louhoksen perustuotteena. Komissio on saanut jonkin verran hintatietoja tiilenvalmistukseen käytettävästä savikivestä, savikivestä toisen aineksen sivutuotteena ja savikivestä yhdessä saven kanssa. Se seikka, että savikiveä louhitaan varta vasten kiviaineskäyttöön (ks. johdanto-osan 350 ja 351 kappale), herättää kuitenkin epäilyksiä, onko sitä koskeva vapautus kiviainesveron ympäristönsuojelutarkoitusta vastaava, kuten myös unionin yleinen tuomioistuin on todennut (77). |
| --- | --- |

(455)

Kun savikiveä louhitaan tarkoituksellisesti kiviaineskäyttöön, savikiven louhintajäte on verrattavissa minkä tahansa muun veronalaisen aineksen (kuten kalkkikiven, graniitin ja karkearakeisen hiekkakiven) louhintajätteeseen. Komissio toteaa saaneensa erittäin vähän tietoja savikiven louhintakustannuksista ja savikiven hinnasta louhoksen perustuotteena. Komissio on saanut jonkin verran hintatietoja tiilenvalmistukseen käytettävästä savikivestä, savikivestä toisen aineksen sivutuotteena ja savikivestä yhdessä saven kanssa. Se seikka, että savikiveä louhitaan varta vasten kiviaineskäyttöön (ks. johdanto-osan 350 ja 351 kappale), herättää kuitenkin epäilyksiä, onko sitä koskeva vapautus kiviainesveron ympäristönsuojelutarkoitusta vastaava, kuten myös unionin yleinen tuomioistuin on todennut (77).

77

| (456) | Kaikissa prosesseissa, joissa savikivi erotellaan muusta kivestä, syntynyttä jätemaata voidaan edelleen käyttää kiviaineksena. Mahdollisuus myydä savikiven louhintajätettä kiviainesverosta vapautettuna kiviaineskäyttöön antaa ylimääräistä hyötyä savikiven tuottajille ja voi mahdollisesti kannustaa uuteen savikiven louhintaan, kuten unionin yleinen tuomioistuin on huomauttanut (78). Savikiveä louhitaan ilmeisesti joissakin tapauksissa päätuotteena varta vasten kiviaineskäyttöön. Savikiven hankintaprosessin jätemaata voitaisiin myös mahdollisesti myydä kiviainekseksi. Siitä syystä ei ole mitään takeita, etteikö varta vasten kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi louhitun savikiven jätemaata koskeva vapautus voisi lisätä uuden savikiven louhintaa ja heikentää siten kiviainesveron ympäristönsuojelutavoitetta. |
| --- | --- |

(456)

Kaikissa prosesseissa, joissa savikivi erotellaan muusta kivestä, syntynyttä jätemaata voidaan edelleen käyttää kiviaineksena. Mahdollisuus myydä savikiven louhintajätettä kiviainesverosta vapautettuna kiviaineskäyttöön antaa ylimääräistä hyötyä savikiven tuottajille ja voi mahdollisesti kannustaa uuteen savikiven louhintaan, kuten unionin yleinen tuomioistuin on huomauttanut (78). Savikiveä louhitaan ilmeisesti joissakin tapauksissa päätuotteena varta vasten kiviaineskäyttöön. Savikiven hankintaprosessin jätemaata voitaisiin myös mahdollisesti myydä kiviainekseksi. Siitä syystä ei ole mitään takeita, etteikö varta vasten kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi louhitun savikiven jätemaata koskeva vapautus voisi lisätä uuden savikiven louhintaa ja heikentää siten kiviainesveron ympäristönsuojelutavoitetta.

78

| (457) | Varta vasten kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi louhitun savikiven jätemaa kuuluu kiviainesveron normaalia verotusta koskevan säännön soveltamisalaan, eikä se ole kiviainesveron ympäristönsuojelutavoitteen pohjalta tosiasiallisesti ja oikeudellisesti erilaisessa tilanteessa kuin kiviainesveronalaiset tuotteet. Tällaisen jätemaan vapautusta ei sitä paitsi voida perustella kiviainesveron luonteen ja ajattelumallin perusteella, kuten johdanto-osan 456 kappaleessa on osoitettu. |
| --- | --- |

(457)

Varta vasten kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi louhitun savikiven jätemaa kuuluu kiviainesveron normaalia verotusta koskevan säännön soveltamisalaan, eikä se ole kiviainesveron ympäristönsuojelutavoitteen pohjalta tosiasiallisesti ja oikeudellisesti erilaisessa tilanteessa kuin kiviainesveronalaiset tuotteet. Tällaisen jätemaan vapautusta ei sitä paitsi voida perustella kiviainesveron luonteen ja ajattelumallin perusteella, kuten johdanto-osan 456 kappaleessa on osoitettu.

| (458) | Mitä tulee savikiven jätemaahan, jota syntyy, kun savikiveä louhitaan muuhun tarkoitukseen kuin kiviainekseksi (esimerkiksi tiilenvalmistukseen), komissio katsoo käytettävissä olevien tietojen perusteella, että vaikka se on tosiasiallisesti ja oikeudellisesti verrattavissa muihin veronalaisiin aineksiin, ei ole voitu osoittaa, että tällaista jätemaata koskeva vapautus verosta voisi lisätä savikiven uutta louhintaa muuhun tarkoitukseen kuin kiviainekseksi. Kun otetaan huomioon savikiven suhteellisen alhainen hinta, kun sitä myydään sivutuotteena kiviaineskäyttöön ([...]–4,4 Englannin puntaa tonnilta kuljetuskustannukset mukaan luettuina), on äärimmäisen epätodennäköistä, että savikiven louhintajätettä koskeva vapautus verosta johtaisi savikiven louhinnan lisäämiseen. Tällainen savikiven uusi louhinta muuhun tarkoitukseen kuin kiviainekseksi ei kuitenkaan olisi missään tapauksessa kiviainesveron tavoitteen vastaista. |
| --- | --- |

(458)

Mitä tulee savikiven jätemaahan, jota syntyy, kun savikiveä louhitaan muuhun tarkoitukseen kuin kiviainekseksi (esimerkiksi tiilenvalmistukseen), komissio katsoo käytettävissä olevien tietojen perusteella, että vaikka se on tosiasiallisesti ja oikeudellisesti verrattavissa muihin veronalaisiin aineksiin, ei ole voitu osoittaa, että tällaista jätemaata koskeva vapautus verosta voisi lisätä savikiven uutta louhintaa muuhun tarkoitukseen kuin kiviainekseksi. Kun otetaan huomioon savikiven suhteellisen alhainen hinta, kun sitä myydään sivutuotteena kiviaineskäyttöön ([...]–4,4 Englannin puntaa tonnilta kuljetuskustannukset mukaan luettuina), on äärimmäisen epätodennäköistä, että savikiven louhintajätettä koskeva vapautus verosta johtaisi savikiven louhinnan lisäämiseen. Tällainen savikiven uusi louhinta muuhun tarkoitukseen kuin kiviainekseksi ei kuitenkaan olisi missään tapauksessa kiviainesveron tavoitteen vastaista.

| (459) | Savikiven tuottajien olisi osoitettava, mihin tarkoitukseen niiden louhima savikivi on käytetty, voidakseen vaatia jätemaata koskevaa vapautusta kiviainesverosta, toisin sanoen, onko savikiveä hyödynnetty kaupallisesti kiviaineskäyttöön. |
| --- | --- |

(459)

Savikiven tuottajien olisi osoitettava, mihin tarkoitukseen niiden louhima savikivi on käytetty, voidakseen vaatia jätemaata koskevaa vapautusta kiviainesverosta, toisin sanoen, onko savikiveä hyödynnetty kaupallisesti kiviaineskäyttöön.

5.6.5   KIVIAINES, JOKA KOOSTUU PÄÄOSIN TAI ON OSA JOTAIN, JOKA KOOSTUU PÄÄOSIN TEOLLISEN POLTTOPROSESSIN TAI METALLIN SULATUKSEN TAI JALOSTUKSEN JÄTEMAASTA TAI JÄTTEESTÄ TAI SIVUTUOTTEISTA (17 §:n 4 MOMENTIN c KOHDAN i JA ii ALAKOHTA)

| (460) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset olivat ennen menettelyn avaamista koskevan päätöksen tekemistä ilmoittaneet, että asianomaisten teollisten prosessien (kuten sähköntuotanto hiilivoimaloissa, rautamalmin sulatus teräksen tuottamiseksi) perustarkoitus on tuottaa tuotetta, jota ei käytetä kiviaineksena. Asianomaisia jätemaita, jätteitä ja sivutuotteita ovat esimerkiksi teollinen kuona (masuuneista peräisin oleva kuona, perushappiuunin teräskuona, valokaariuunin teräskuona ja palamistuhka). |
| --- | --- |

(460)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset olivat ennen menettelyn avaamista koskevan päätöksen tekemistä ilmoittaneet, että asianomaisten teollisten prosessien (kuten sähköntuotanto hiilivoimaloissa, rautamalmin sulatus teräksen tuottamiseksi) perustarkoitus on tuottaa tuotetta, jota ei käytetä kiviaineksena. Asianomaisia jätemaita, jätteitä ja sivutuotteita ovat esimerkiksi teollinen kuona (masuuneista peräisin oleva kuona, perushappiuunin teräskuona, valokaariuunin teräskuona ja palamistuhka).

| (461) | Vapautuksen tavoitteena on kannustaa jätteen käyttöön sen sijaan, että se hävitetään kaatopaikoilla (kysynnän siirtymä). Tällä tavoin visuaalinen maisema paranee ja tarve louhia neitseellistä kiviainesta vähenee. |
| --- | --- |

(461)

Vapautuksen tavoitteena on kannustaa jätteen käyttöön sen sijaan, että se hävitetään kaatopaikoilla (kysynnän siirtymä). Tällä tavoin visuaalinen maisema paranee ja tarve louhia neitseellistä kiviainesta vähenee.

| (462) | Komissio on epäillyt, onko sekin kiviainesveron luonteen ja ajattelumallin mukaista, että vapautusta sovelletaan aineksiin, jotka ovat pääosin (eli yli 50-prosenttisesti) teollisen polttoprosessin tai metallin sulatuksen tai jalostuksen jätemaata tai jätettä tai sivutuotteita. |
| --- | --- |

(462)

Komissio on epäillyt, onko sekin kiviainesveron luonteen ja ajattelumallin mukaista, että vapautusta sovelletaan aineksiin, jotka ovat pääosin (eli yli 50-prosenttisesti) teollisen polttoprosessin tai metallin sulatuksen tai jalostuksen jätemaata tai jätettä tai sivutuotteita.

| (463) | Komissio on saanut asianomaisilta osapuolilta useita tätä asiaa koskevia huomautuksia. |
| --- | --- |

(463)

Komissio on saanut asianomaisilta osapuolilta useita tätä asiaa koskevia huomautuksia.

5.6.5.1   
  Komission saamat huomautukset

Komission saamat huomautukset

a)   Mineral Products Associationin huomautukset 2. tammikuuta 2014

Mineral Products Associationin huomautukset 2. tammikuuta 2014

| (464) | Mineral Products Association tukee menettelyn avaamista koskevassa päätöksessä esitettyjä komission päätelmiä, joiden mukaan nämä ainekset eivät ole oikeudellisesti ja tosiasiallisesti samassa tilanteessa kuin veronalaiset ainekset. Perustelu on selvä niiden ainesten osalta, jotka koostuvat kokonaan jätemaasta tai jätteestä. Sen sijaan aineksissa, jotka koostuvat pääosin jätemaasta tai jätteestä, vapautus olisi oikeutettu vain, jos verosta vapautettuun ainekseen olisi sekoittunut pieniä määriä muiden ainesten jäämiä. |
| --- | --- |

(464)

Mineral Products Association tukee menettelyn avaamista koskevassa päätöksessä esitettyjä komission päätelmiä, joiden mukaan nämä ainekset eivät ole oikeudellisesti ja tosiasiallisesti samassa tilanteessa kuin veronalaiset ainekset. Perustelu on selvä niiden ainesten osalta, jotka koostuvat kokonaan jätemaasta tai jätteestä. Sen sijaan aineksissa, jotka koostuvat pääosin jätemaasta tai jätteestä, vapautus olisi oikeutettu vain, jos verosta vapautettuun ainekseen olisi sekoittunut pieniä määriä muiden ainesten jäämiä.

b)   QPANIn huomautukset 8. tammikuuta 2014

QPANIn huomautukset 8. tammikuuta 2014

| (465) | QPANIn mukaan kiviainesmarkkinoilla on tarjolla huomattava määrä aineksia, jotka ovat teollisen polttoprosessin tai metallin sulatuksen tai jalostuksen sivutuotteita, esimerkiksi rautamalmikuonaa ja teräskuonaa sekä polttolaitosten pohjatuhkaa. Yhdistys tukee johdanto-osan 124 kappaleessa esitettyä päätelmää, jonka mukaan tällaiset ainekset eivät ole kiviainesveron tavoitteen pohjalta samassa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa tilanteessa kuin veronalainen aines. Tällaisten prosessien jätemaasta tai jätteestä taikka sivutuotteista kokonaan koostuvia, kaupallisesti hyödynnettäviä aineksia koskeva vapautus kiviainesverosta on selkeästi oikeutettu. |
| --- | --- |

(465)

QPANIn mukaan kiviainesmarkkinoilla on tarjolla huomattava määrä aineksia, jotka ovat teollisen polttoprosessin tai metallin sulatuksen tai jalostuksen sivutuotteita, esimerkiksi rautamalmikuonaa ja teräskuonaa sekä polttolaitosten pohjatuhkaa. Yhdistys tukee johdanto-osan 124 kappaleessa esitettyä päätelmää, jonka mukaan tällaiset ainekset eivät ole kiviainesveron tavoitteen pohjalta samassa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa tilanteessa kuin veronalainen aines. Tällaisten prosessien jätemaasta tai jätteestä taikka sivutuotteista kokonaan koostuvia, kaupallisesti hyödynnettäviä aineksia koskeva vapautus kiviainesverosta on selkeästi oikeutettu.

c)   BAA:n huomautukset 17. tammikuuta 2014

BAA:n huomautukset 17. tammikuuta 2014

| (466) | BAA on toimittanut kirjeen Hartin louhokselta. Kyseessä on maanviljelyskalkkia toimittava louhos, ja kirjeessä kerrotaan vaikeuksista, joita louhos on kohdannut, koska louhoksesta sivutuotteena saatavat tuotteet joutuvat kilpailemaan läheisten terästehtaiden kuonakiviaineksen kanssa. Louhoksen tuottama kiviaines on vapautettu verosta, vaikka terästehtaiden ympäristövaikutus on paljon suurempi kuin Hartin louhoksen. Väitetään, että kiviainesvero on estänyt Hartin louhosta kilpailemasta kiviainesmarkkinoilla. BAA:n mukaan louhos myy kaiken tuottamansa kalkin, ja sivutuotteena tuotetun kiviaineksen määrä suhteessa kokonaistuotokseen on pysynyt vakaana, sitä ei voida vähentää eikä lisätä. Siitä syystä kiviainesveron voimassaoloaikana ei ole kertynyt suuria röykkiöitä myymätöntä kiviainesta. Väitetään, että louhos ei voi lisätä kalkintuotantoa vientikysyntää vastaavasti myymättömien sivutuotteiden vuoksi. |
| --- | --- |

(466)

BAA on toimittanut kirjeen Hartin louhokselta. Kyseessä on maanviljelyskalkkia toimittava louhos, ja kirjeessä kerrotaan vaikeuksista, joita louhos on kohdannut, koska louhoksesta sivutuotteena saatavat tuotteet joutuvat kilpailemaan läheisten terästehtaiden kuonakiviaineksen kanssa. Louhoksen tuottama kiviaines on vapautettu verosta, vaikka terästehtaiden ympäristövaikutus on paljon suurempi kuin Hartin louhoksen. Väitetään, että kiviainesvero on estänyt Hartin louhosta kilpailemasta kiviainesmarkkinoilla. BAA:n mukaan louhos myy kaiken tuottamansa kalkin, ja sivutuotteena tuotetun kiviaineksen määrä suhteessa kokonaistuotokseen on pysynyt vakaana, sitä ei voida vähentää eikä lisätä. Siitä syystä kiviainesveron voimassaoloaikana ei ole kertynyt suuria röykkiöitä myymätöntä kiviainesta. Väitetään, että louhos ei voi lisätä kalkintuotantoa vientikysyntää vastaavasti myymättömien sivutuotteiden vuoksi.

d)   BAA:n Richard Birdin 10. helmikuuta 2014 toimittamat lisätiedot

BAA:n Richard Birdin 10. helmikuuta 2014 toimittamat lisätiedot

| (467) | Richard Bird väittää, että kuonakiviaines ei ole terästeollisuuden jätetuote vaan sivutuote, jota voidaan käyttää kiviaineksena. Bird lähetti ohessa kuonaa koskevat tiedot, jotka oli saatu Yhdistyneen kuningaskunnan kiviaines- ja sementtimarkkinoita koskevasta Yhdistyneen kuningaskunnan kilpailukomission (Competition Commission) loppuraportista. Richard Birdin mukaan kuona voidaan jauhaa lisäaineeksi, jota voidaan vaihtoehtoisesti käyttää tavallisessa portlandsementissä, minkä takia se on tärkeä tuote ja ensiluokkainen kiviaines. |
| --- | --- |

(467)

Richard Bird väittää, että kuonakiviaines ei ole terästeollisuuden jätetuote vaan sivutuote, jota voidaan käyttää kiviaineksena. Bird lähetti ohessa kuonaa koskevat tiedot, jotka oli saatu Yhdistyneen kuningaskunnan kiviaines- ja sementtimarkkinoita koskevasta Yhdistyneen kuningaskunnan kilpailukomission (Competition Commission) loppuraportista. Richard Birdin mukaan kuona voidaan jauhaa lisäaineeksi, jota voidaan vaihtoehtoisesti käyttää tavallisessa portlandsementissä, minkä takia se on tärkeä tuote ja ensiluokkainen kiviaines.

e)   Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten huomautukset

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten huomautukset

| (468) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että vapautus koskee kemikaaleja, joita lisätään teollisen polttoprosessin tai metallin sulatuksen tai jalostuksen tuloksena saatuihin aineksiin, jotta niitä voidaan käyttää kiviaineksena. |
| --- | --- |

(468)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että vapautus koskee kemikaaleja, joita lisätään teollisen polttoprosessin tai metallin sulatuksen tai jalostuksen tuloksena saatuihin aineksiin, jotta niitä voidaan käyttää kiviaineksena.

| (469) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan teollisten polttoprosessien sivutuotteet eivät eri syistä ole aina laadultaan soveltuvia tai riittäviä, jotta niitä voitaisiin sinällään käyttää kiviaineksena. Lisäainesten lisääminen saattaa kuitenkin parantaa niiden soveltuvuutta tällaiseen käyttöön. Esimerkiksi ruostumattoman teräksen tuotannon jäähdytysvaiheessa tuotetaan dikalsiumsilikaattia. Kyseinen aine muuttaa kuonan (ns. AOD-kuonan (79)) jauheeksi, mikä aiheuttaa pölyämisongelmia, eikä tuote sen takia sovellu käytettäväksi rakennuskiviaineksena tai muutoin. Jos teräksen tuottaja lisää sulaan kuonaan kemikaalina vedetöntä natriumtetraboraattia (booraksia) sen jälkeen, kun se on sulatettu uunissa, kemikaali stabiloi kuonan. Kemikaalilisällä poistetaan pölyämisongelma ja saadaan stabiloitua kuona, josta muodostuu kiderakenteisen kiven tyyppistä ainesta. Sille voidaan sen jälkeen tehdä metallin talteenottoprosessi, murskaus, seulonta ja ilman vaikutukselle altistaminen. Tämän jälkeen aines soveltuu tiettyihin kiviaineksen käyttötarkoituksiin, esimerkiksi asfalttiainesten valmistamiseen. |
| --- | --- |

(469)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan teollisten polttoprosessien sivutuotteet eivät eri syistä ole aina laadultaan soveltuvia tai riittäviä, jotta niitä voitaisiin sinällään käyttää kiviaineksena. Lisäainesten lisääminen saattaa kuitenkin parantaa niiden soveltuvuutta tällaiseen käyttöön. Esimerkiksi ruostumattoman teräksen tuotannon jäähdytysvaiheessa tuotetaan dikalsiumsilikaattia. Kyseinen aine muuttaa kuonan (ns. AOD-kuonan (79)) jauheeksi, mikä aiheuttaa pölyämisongelmia, eikä tuote sen takia sovellu käytettäväksi rakennuskiviaineksena tai muutoin. Jos teräksen tuottaja lisää sulaan kuonaan kemikaalina vedetöntä natriumtetraboraattia (booraksia) sen jälkeen, kun se on sulatettu uunissa, kemikaali stabiloi kuonan. Kemikaalilisällä poistetaan pölyämisongelma ja saadaan stabiloitua kuona, josta muodostuu kiderakenteisen kiven tyyppistä ainesta. Sille voidaan sen jälkeen tehdä metallin talteenottoprosessi, murskaus, seulonta ja ilman vaikutukselle altistaminen. Tämän jälkeen aines soveltuu tiettyihin kiviaineksen käyttötarkoituksiin, esimerkiksi asfalttiainesten valmistamiseen.

79

| (470) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että kemikaalin lisäys teollisen polttoprosessin sivutuotteeseen ei muuta vapautusta veron tavoitteen vastaiseksi, koska tuloksena saatava aines ei ole veronalaista kiviainesta. |
| --- | --- |

(470)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että kemikaalin lisäys teollisen polttoprosessin sivutuotteeseen ei muuta vapautusta veron tavoitteen vastaiseksi, koska tuloksena saatava aines ei ole veronalaista kiviainesta.

5.6.5.2   
  Komission arviointi

Komission arviointi

| (471) | Komissio on jo menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 124 kappaleessa todennut, että kiviaines, joka koostuu pääosin tai on osa jotain, joka koostuu pääosin teollisen polttoprosessin tai metallin sulatuksen tai jalostuksen jätemaasta tai jätteestä tai sivutuotteista (teollisten polttoprosessien tai metallin sulatuksen tai jalostuksen sivutuotteet) ei ole kiviainesverolle asetetun tavoitteen kannalta oikeudellisesti ja tosiasiallisesti samassa tilanteessa kuin veronalainen aines. |
| --- | --- |

(471)

Komissio on jo menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 124 kappaleessa todennut, että kiviaines, joka koostuu pääosin tai on osa jotain, joka koostuu pääosin teollisen polttoprosessin tai metallin sulatuksen tai jalostuksen jätemaasta tai jätteestä tai sivutuotteista (teollisten polttoprosessien tai metallin sulatuksen tai jalostuksen sivutuotteet) ei ole kiviainesverolle asetetun tavoitteen kannalta oikeudellisesti ja tosiasiallisesti samassa tilanteessa kuin veronalainen aines.

| (472) | Sekä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset että Mineral Products Association ovat osoittaneet, että teollisten polttoprosessien tai metallin sulatuksen tai jalostuksen sivutuotteista pääosin koostuva kiviaines ei ole kiviainesverolle asetetun tavoitteen kannalta oikeudellisesti ja tosiasiallisesti samassa tilanteessa kuin veronalainen aines. |
| --- | --- |

(472)

Sekä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset että Mineral Products Association ovat osoittaneet, että teollisten polttoprosessien tai metallin sulatuksen tai jalostuksen sivutuotteista pääosin koostuva kiviaines ei ole kiviainesverolle asetetun tavoitteen kannalta oikeudellisesti ja tosiasiallisesti samassa tilanteessa kuin veronalainen aines.

| (473) | Komissio on tosin saanut lausuntoja, joissa osoitetaan, että teollisten polttoprosessien tai metallin sulatuksen tai jalostuksen sivutuotteet ovat kiviaineksena erittäin arvokkaita ja niillä on monia käyttöjä. BAA on maininnut esimerkkinä kalkkikivilouhoksen, jonka perustuote on maanviljelyskalkki mutta louhoksesta sivutuotteena saatava kalkkikiviaines kilpailee markkinoilla teollisten polttoprosessien tai metallin sulatuksen tai jalostuksen sivutuotteiden kanssa. Tämä osoittaa, että teollisten polttoprosessien tai metallin sulatuksen tai jalostuksen sivutuotteita koskeva vapautus on sitäkin oikeutetumpi, koska tällaisella väistämättömällä sivutuotteella voidaan korvata muu vastalouhittu kiviaines, kuten kalkkikiviaines. |
| --- | --- |

(473)

Komissio on tosin saanut lausuntoja, joissa osoitetaan, että teollisten polttoprosessien tai metallin sulatuksen tai jalostuksen sivutuotteet ovat kiviaineksena erittäin arvokkaita ja niillä on monia käyttöjä. BAA on maininnut esimerkkinä kalkkikivilouhoksen, jonka perustuote on maanviljelyskalkki mutta louhoksesta sivutuotteena saatava kalkkikiviaines kilpailee markkinoilla teollisten polttoprosessien tai metallin sulatuksen tai jalostuksen sivutuotteiden kanssa. Tämä osoittaa, että teollisten polttoprosessien tai metallin sulatuksen tai jalostuksen sivutuotteita koskeva vapautus on sitäkin oikeutetumpi, koska tällaisella väistämättömällä sivutuotteella voidaan korvata muu vastalouhittu kiviaines, kuten kalkkikiviaines.

| (474) | Komissio on jo käsitellyt eroa maanviljelyskalkin tuotantoon käytettävän kalkkikiven louhinnan sivutuotteiden ja verosta vapautettujen muun kuin kiviaineksen tuotantoprosessien sivutuotteiden välillä johdanto-osan 151–158 kappaleessa. |
| --- | --- |

(474)

Komissio on jo käsitellyt eroa maanviljelyskalkin tuotantoon käytettävän kalkkikiven louhinnan sivutuotteiden ja verosta vapautettujen muun kuin kiviaineksen tuotantoprosessien sivutuotteiden välillä johdanto-osan 151–158 kappaleessa.

| (475) | BAA väittää, että teollisten polttoprosessien tai metallin sulatuksen tai jalostuksen sivutuotteiden ei pitäisi hyötyä kiviainesveroa koskevasta vapautuksesta, koska terästeollisuuden ympäristövaikutukset ovat paljon suurempia kuin kiviaineksen louhinnan. Näin voikin olla. Terästeollisuus on kuitenkin kiviainesverosta riippumaton ala. Teollisten polttoprosessien tai metallin sulatuksen tai jalostuksen sivutuotteita koskeva vapautus pelkästään edistää niiden myyntiä kiviaineksena, jotta niillä voidaan korvata uusi louhinta kiviaineskäyttöön. |
| --- | --- |

(475)

BAA väittää, että teollisten polttoprosessien tai metallin sulatuksen tai jalostuksen sivutuotteiden ei pitäisi hyötyä kiviainesveroa koskevasta vapautuksesta, koska terästeollisuuden ympäristövaikutukset ovat paljon suurempia kuin kiviaineksen louhinnan. Näin voikin olla. Terästeollisuus on kuitenkin kiviainesverosta riippumaton ala. Teollisten polttoprosessien tai metallin sulatuksen tai jalostuksen sivutuotteita koskeva vapautus pelkästään edistää niiden myyntiä kiviaineksena, jotta niillä voidaan korvata uusi louhinta kiviaineskäyttöön.

| (476) | Siitä syystä komissio katsoo, etteivät saadut huomautukset ole syy poiketa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetystä alkuperäisestä arviosta (johdanto-osan 124 kappale). |
| --- | --- |

(476)

Siitä syystä komissio katsoo, etteivät saadut huomautukset ole syy poiketa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetystä alkuperäisestä arviosta (johdanto-osan 124 kappale).

| (477) | Mitä tulee siihen seikkaan, että vapautus koskee ainesta, joka koostuu pääosin muttei kokonaan teollisten polttoprosessien tai metallin sulatuksen tai jalostuksen sivutuotteista, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat selittäneet, että toisinaan tarvitaan lisäkemikaalikaaleja aineksen stabiloimiseksi, jotta se soveltuu kiviaineskäyttöön. |
| --- | --- |

(477)

Mitä tulee siihen seikkaan, että vapautus koskee ainesta, joka koostuu pääosin muttei kokonaan teollisten polttoprosessien tai metallin sulatuksen tai jalostuksen sivutuotteista, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat selittäneet, että toisinaan tarvitaan lisäkemikaalikaaleja aineksen stabiloimiseksi, jotta se soveltuu kiviaineskäyttöön.

| (478) | Komissio toteaa, että kaivannaisteollisuuden jätehuoltodirektiivin (80) (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/21/EY) 3 artiklan 3 kohdassa ’pysyvä jäte’ määritellään jätteeksi, jossa ei tapahdu olennaisia fysikaalisia, kemiallisia tai biologisia muutoksia eikä se siten todennäköisesti aiheuta ympäristön pilaantumista. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten antamassa esimerkissä (johdanto-osan 469 kappale) käsitellään booraksin käyttöä. Se voidaan tulkita esimerkiksi lisäkemikaalista, joka voi lisätä ympäristön pilaantumisen riskiä käytetyn määrän, pitoisuuden ja vaikutusalueiden (kuten maaperän tai vesistön) mukaan. Booraksin käyttö ei kuitenkaan kuulu tämän päätöksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(478)

Komissio toteaa, että kaivannaisteollisuuden jätehuoltodirektiivin (80) (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/21/EY) 3 artiklan 3 kohdassa ’pysyvä jäte’ määritellään jätteeksi, jossa ei tapahdu olennaisia fysikaalisia, kemiallisia tai biologisia muutoksia eikä se siten todennäköisesti aiheuta ympäristön pilaantumista. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten antamassa esimerkissä (johdanto-osan 469 kappale) käsitellään booraksin käyttöä. Se voidaan tulkita esimerkiksi lisäkemikaalista, joka voi lisätä ympäristön pilaantumisen riskiä käytetyn määrän, pitoisuuden ja vaikutusalueiden (kuten maaperän tai vesistön) mukaan. Booraksin käyttö ei kuitenkaan kuulu tämän päätöksen soveltamisalaan.

80

| (479) | Mineral Products Association on ehdottanut, että jos ainesta sekoitetaan veronalaisiin aineksiin, verovelvollisuuden pitäisi olla suhteessa seoksen veronalaisen aineksen määrään. Kiviainesvero on jäsennelty siten, että tämä pitää jo nyt paikkansa. Kiviaines, johon on sekoitettu muuta ainesta kuin vettä, katsotaan kaupallisesti hyödynnettäväksi ainekseksi ja siten se on jo nyt veronalainen (lain 19 §:n 1 momentin d kohta). |
| --- | --- |

(479)

Mineral Products Association on ehdottanut, että jos ainesta sekoitetaan veronalaisiin aineksiin, verovelvollisuuden pitäisi olla suhteessa seoksen veronalaisen aineksen määrään. Kiviainesvero on jäsennelty siten, että tämä pitää jo nyt paikkansa. Kiviaines, johon on sekoitettu muuta ainesta kuin vettä, katsotaan kaupallisesti hyödynnettäväksi ainekseksi ja siten se on jo nyt veronalainen (lain 19 §:n 1 momentin d kohta).

| (480) | Komissio päättelee siten, että lain 17 §:n 4 momentin c kohdan i ja ii alakohdan mukainen vapautus on kiviainesveron taustalla vaikuttavien periaatteiden mukainen eikä muodosta valikoivaa etua. |
| --- | --- |

(480)

Komissio päättelee siten, että lain 17 §:n 4 momentin c kohdan i ja ii alakohdan mukainen vapautus on kiviainesveron taustalla vaikuttavien periaatteiden mukainen eikä muodosta valikoivaa etua.

5.6.6   SAVESTA KOKONAAN TAI PÄÄOSIN KOOSTUVAA AINESTA KOSKEVA VAPAUTUS (17 §:n 4 MOMENTIN f KOHTA)

| (481) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat ennen menettelyn aloittamista koskevan päätöksen tekemistä selittäneet, että savea ei tavallisesti pidetä kivenä sen muovailtavien ominaisuuksien vuoksi. Vapautuksessa selvennetään tämä seikka, jolloin vältetään tarve tunnistaa yhdessä saven kanssa mahdollisesti esiintyvä hiekka tai kivi ja periä niistä kiviainesvero. |
| --- | --- |

(481)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat ennen menettelyn aloittamista koskevan päätöksen tekemistä selittäneet, että savea ei tavallisesti pidetä kivenä sen muovailtavien ominaisuuksien vuoksi. Vapautuksessa selvennetään tämä seikka, jolloin vältetään tarve tunnistaa yhdessä saven kanssa mahdollisesti esiintyvä hiekka tai kivi ja periä niistä kiviainesvero.

| (482) | Komissio toteaa kuitenkin, että geologiselta kannalta savea pidetään kivenä ja että sitä voidaan käyttää kiviaineksena (81). Siltä osin kuin kokonaan tai pääosin savesta koostuvaa ainesta louhitaan käytettäväksi kiviaineksena, ei ole komission mielestä selvää, kuinka vapautusta voidaan perustella normaalien verotusperiaatteiden kannalta tai missä määrin aineksen voidaan kiviainesveron tavoitteen pohjalta katsoa olevan eri asemassa kuin veronalaiset ainekset. |
| --- | --- |

(482)

Komissio toteaa kuitenkin, että geologiselta kannalta savea pidetään kivenä ja että sitä voidaan käyttää kiviaineksena (81). Siltä osin kuin kokonaan tai pääosin savesta koostuvaa ainesta louhitaan käytettäväksi kiviaineksena, ei ole komission mielestä selvää, kuinka vapautusta voidaan perustella normaalien verotusperiaatteiden kannalta tai missä määrin aineksen voidaan kiviainesveron tavoitteen pohjalta katsoa olevan eri asemassa kuin veronalaiset ainekset.

81

| (483) | Komissio on saanut seuraavat huomautukset BAA:lta. |
| --- | --- |

(483)

Komissio on saanut seuraavat huomautukset BAA:lta.

5.6.6.1   
  Komission saamat huomautukset

Komission saamat huomautukset

a)   BAA:n huomautukset 15. syyskuuta 2014

BAA:n huomautukset 15. syyskuuta 2014

| (484) | BAA väittää, että savea voidaan käyttää kiviaineksena ilman kemiallisia tai fysikaalisia muutoksia. BAA:n mukaan savi sisältyy menettelyn avaamista koskevassa päätöksessä annetun kiviaineksen määritelmän piiriin. Sitä voidaan käyttää useisiin kiviaineksen käyttötarkoituksiin, rakennusten täyttömaa mukaan luettuna. BAA on toimittanut tiedoksi kirjan luvun, jossa käsitellään saven käyttöä maa- ja vesirakennuksessa ja rakennustöissä. BAA väittää, että myös Yhdistyneen kuningaskunnan Highways Agency (tielaitos) käyttää suuria määriä savea valtateiden rakentamisessa. BAA:n mukaan se on käyttöä kiviainestarkoituksiin. Savi kuuluu Yhdistyneessä kuningaskunnassa annettujen teknisten eritelmien mukaan yhteen valtateiden rakentamista varten hyväksyttyjen ainesten luokkaan. Sitä voidaan käyttää valtateiden rakentamisessa koheesiotäyttömaana. BAA on toimittanut esimerkkejä louhoksista, joiden väitetään louhivan valtateiden rakentamiseen soveltuvaa savea. Lisäksi savea voidaan käyttää erityisiin kiviainestarkoituksiin, joihin muut kivet eivät sovellu, kuten kaatopaikkojen vuoraus ja pintaeristäminen ja lammikoiden ja kanavien vuoraus. |
| --- | --- |

(484)

BAA väittää, että savea voidaan käyttää kiviaineksena ilman kemiallisia tai fysikaalisia muutoksia. BAA:n mukaan savi sisältyy menettelyn avaamista koskevassa päätöksessä annetun kiviaineksen määritelmän piiriin. Sitä voidaan käyttää useisiin kiviaineksen käyttötarkoituksiin, rakennusten täyttömaa mukaan luettuna. BAA on toimittanut tiedoksi kirjan luvun, jossa käsitellään saven käyttöä maa- ja vesirakennuksessa ja rakennustöissä. BAA väittää, että myös Yhdistyneen kuningaskunnan Highways Agency (tielaitos) käyttää suuria määriä savea valtateiden rakentamisessa. BAA:n mukaan se on käyttöä kiviainestarkoituksiin. Savi kuuluu Yhdistyneessä kuningaskunnassa annettujen teknisten eritelmien mukaan yhteen valtateiden rakentamista varten hyväksyttyjen ainesten luokkaan. Sitä voidaan käyttää valtateiden rakentamisessa koheesiotäyttömaana. BAA on toimittanut esimerkkejä louhoksista, joiden väitetään louhivan valtateiden rakentamiseen soveltuvaa savea. Lisäksi savea voidaan käyttää erityisiin kiviainestarkoituksiin, joihin muut kivet eivät sovellu, kuten kaatopaikkojen vuoraus ja pintaeristäminen ja lammikoiden ja kanavien vuoraus.

| (485) | BAA on toimittanut luettelon kahdeksasta louhoksesta, joiden väitetään louhivan savea käytettäväksi kiviaineksena. Luettelo on peräisin BGS:n vuoden 2010 kaivos- ja louhoshakemistosta. Lisäksi BAA on maininnut esimerkkeinä kaksi louhosta, jotka louhivat rantapatoihin/tulvavalleihin, rakennushankkeisiin, kaatopaikkojen ja lammikoiden vuoraukseen, täyttöainekseksi ja merenpohjan kuivatukseen soveltuvaa savea. Kaikkia edellä mainittuja pidettäneen kiviaineskäyttönä. Louhittu aines kuuluu myös valtateiden rakentamiseen soveltuvana pidettyjen koheesioainesten luokkaan. BAA antaa esimerkin myös yhdestä louhoksesta saatavan saven käytöstä tienrakentamiseen. |
| --- | --- |

(485)

BAA on toimittanut luettelon kahdeksasta louhoksesta, joiden väitetään louhivan savea käytettäväksi kiviaineksena. Luettelo on peräisin BGS:n vuoden 2010 kaivos- ja louhoshakemistosta. Lisäksi BAA on maininnut esimerkkeinä kaksi louhosta, jotka louhivat rantapatoihin/tulvavalleihin, rakennushankkeisiin, kaatopaikkojen ja lammikoiden vuoraukseen, täyttöainekseksi ja merenpohjan kuivatukseen soveltuvaa savea. Kaikkia edellä mainittuja pidettäneen kiviaineskäyttönä. Louhittu aines kuuluu myös valtateiden rakentamiseen soveltuvana pidettyjen koheesioainesten luokkaan. BAA antaa esimerkin myös yhdestä louhoksesta saatavan saven käytöstä tienrakentamiseen.

| (486) | Siksi BAA väittää olevan lukuisia louhoksia, jotka tuottavat ja myyvät savea kiviaineskäyttöön, ei pelkästään keraamisiin prosesseihin. BAA:n mukaan useissa louhoksissa savi on muiden ainesten välikerroksissa, ja niissä pääosin savesta koostuva aines olisi vapautettu verosta. |
| --- | --- |

(486)

Siksi BAA väittää olevan lukuisia louhoksia, jotka tuottavat ja myyvät savea kiviaineskäyttöön, ei pelkästään keraamisiin prosesseihin. BAA:n mukaan useissa louhoksissa savi on muiden ainesten välikerroksissa, ja niissä pääosin savesta koostuva aines olisi vapautettu verosta.

b)   Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten huomautukset

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten huomautukset

| (487) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että savi erottuu helposti muista hyvin hienojakoisista sedimenttikivistä muovailtavuutensa takia ja koska sitä voidaan leikata ja muotoilla veitsellä tai lastalla (raportissa (82) annettu määritelmä). Savi ei muotoiltavuutensa takia sovellu useimpiin kiviainestarkoituksiin, koska se turpoaa imiessään vettä ja halkeilee kuivuessaan. |
| --- | --- |

(487)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että savi erottuu helposti muista hyvin hienojakoisista sedimenttikivistä muovailtavuutensa takia ja koska sitä voidaan leikata ja muotoilla veitsellä tai lastalla (raportissa (82) annettu määritelmä). Savi ei muotoiltavuutensa takia sovellu useimpiin kiviainestarkoituksiin, koska se turpoaa imiessään vettä ja halkeilee kuivuessaan.

82

| (488) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan suurin osa savesta on pehmeää, ei rakeista, ja ilman kemiallista tai fysikaalista muuttamista se soveltuu käytettäväksi vain täyttömaana pengerryksissä, kuten kaatopaikkojen vuorauksessa ja tulvavalleissa. Savea ei yleensä käytetä perustusten täyttönä rakennusten alla, koska se ei ole lujaa, se puristuu kokoon sekä kutistuu ja paisuu helposti, minkä takia se aiheuttaa erittäin todennäköisesti rakennuksen liikkumisen sallittua enemmän, jolloin rakennus halkeilee ja murtuu. Kovaa, rakeista kiviainesta pidetään parempana tähän tarkoitukseen, koska se muodostaa rakennukselle paljon vakaamman alustan. Täten käsittelemätöntä savea ei yleensä pidetä soveltuvana tyypilliseen kiviaineskäyttöön (kuten rakennusten perustusten täyttömaaksi, betonin valmistukseen, tien täytteeksi tai rakennuslaastiin). Valtava osa Yhdistyneen kuningaskunnan kiviainestuotannosta suuntautuu näihin käyttötarkoituksiin. Tyypillinen kiviaineskäyttö edellyttää lähes aina kovaa rakeista ainesta – tavallisesti hiekkaa, soraa ja/tai murskattua kovaa kiveä, kuten kalkkikiveä, magmakiveä tai hiekkakiveä, tai purkujätteestä tai jyrsitystä tiepäällysteestä kierrätettyä rakeista ainesta. Ainoa tapa, jolla savea voidaan käyttää tyypilliseen kiviaineskäyttöön, on saven pelletointi ja kuumentaminen yli 1 000 °C:een teollisessa prosessissa kevyen kovan pelletin muodostamiseksi. Pellettiä voidaan siten käyttää rakeisena kiviaineksena betonissa joissakin vähämerkityksisissä erikoiskäytöissä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, etteivät ne ole pystyneet löytämään yhtään louhosta, jossa savea voidaan sanoa louhittavan erityisesti kiviaineskäyttöön. |
| --- | --- |

(488)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan suurin osa savesta on pehmeää, ei rakeista, ja ilman kemiallista tai fysikaalista muuttamista se soveltuu käytettäväksi vain täyttömaana pengerryksissä, kuten kaatopaikkojen vuorauksessa ja tulvavalleissa. Savea ei yleensä käytetä perustusten täyttönä rakennusten alla, koska se ei ole lujaa, se puristuu kokoon sekä kutistuu ja paisuu helposti, minkä takia se aiheuttaa erittäin todennäköisesti rakennuksen liikkumisen sallittua enemmän, jolloin rakennus halkeilee ja murtuu. Kovaa, rakeista kiviainesta pidetään parempana tähän tarkoitukseen, koska se muodostaa rakennukselle paljon vakaamman alustan. Täten käsittelemätöntä savea ei yleensä pidetä soveltuvana tyypilliseen kiviaineskäyttöön (kuten rakennusten perustusten täyttömaaksi, betonin valmistukseen, tien täytteeksi tai rakennuslaastiin). Valtava osa Yhdistyneen kuningaskunnan kiviainestuotannosta suuntautuu näihin käyttötarkoituksiin. Tyypillinen kiviaineskäyttö edellyttää lähes aina kovaa rakeista ainesta – tavallisesti hiekkaa, soraa ja/tai murskattua kovaa kiveä, kuten kalkkikiveä, magmakiveä tai hiekkakiveä, tai purkujätteestä tai jyrsitystä tiepäällysteestä kierrätettyä rakeista ainesta. Ainoa tapa, jolla savea voidaan käyttää tyypilliseen kiviaineskäyttöön, on saven pelletointi ja kuumentaminen yli 1 000 °C:een teollisessa prosessissa kevyen kovan pelletin muodostamiseksi. Pellettiä voidaan siten käyttää rakeisena kiviaineksena betonissa joissakin vähämerkityksisissä erikoiskäytöissä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, etteivät ne ole pystyneet löytämään yhtään louhosta, jossa savea voidaan sanoa louhittavan erityisesti kiviaineskäyttöön.

| (489) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan savi soveltuu ominaisuuksiensa ansiosta muuhun kuin kiviaineskäyttöön, jossa savi pysyy hydratoituneena ja sen veden läpäisemättömyys on keskeinen vaatimus. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten näkemyksen mukaan aineksen käyttö kaatopaikkojen vuoraukseen ja pintaeristämiseen ei ole kiviaineskäyttöä – vaatimuksena ei ole aineksen massa vaan veden ja suotovesien läpäisemättömyys. Saven erikoiskäyttöjä ovat muun muassa kaatopaikkojen, vesiväylien ja järvien tai lampien vuoraus sekä tulvavallit. Saven käyttö näihin tarkoituksiin ei ole kiviaineskäyttöä; sitä ei käytetä täyttömassana, jolta vaaditaan aineksen kovuutta ja rakeisuutta, vaan savea – joka ei ole kovaa eikä rakeista – käytetään muodostamaan este, joka läpäisee nestettä vain rajoitetusti. |
| --- | --- |

(489)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan savi soveltuu ominaisuuksiensa ansiosta muuhun kuin kiviaineskäyttöön, jossa savi pysyy hydratoituneena ja sen veden läpäisemättömyys on keskeinen vaatimus. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten näkemyksen mukaan aineksen käyttö kaatopaikkojen vuoraukseen ja pintaeristämiseen ei ole kiviaineskäyttöä – vaatimuksena ei ole aineksen massa vaan veden ja suotovesien läpäisemättömyys. Saven erikoiskäyttöjä ovat muun muassa kaatopaikkojen, vesiväylien ja järvien tai lampien vuoraus sekä tulvavallit. Saven käyttö näihin tarkoituksiin ei ole kiviaineskäyttöä; sitä ei käytetä täyttömassana, jolta vaaditaan aineksen kovuutta ja rakeisuutta, vaan savea – joka ei ole kovaa eikä rakeista – käytetään muodostamaan este, joka läpäisee nestettä vain rajoitetusti.

| (490) | Vastaukseksi BAA:n huomautukseen, jonka mukaan savea voidaan käyttää tien rakentamisessa, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että Highways Agency on ilmoittanut Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille saven käytöstä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että tienrakennustyömaalta louhittua savea voidaan käyttää sen läpäisevyyden ansiosta massana maanrakennuksessa, kuten täyttömaana ja pengerrysten rakentamiseen, silloin kun sitä ei ole tarpeen kuljettaa (ts. savea ei louhita erikseen, vaan se on tienrakennuksen sivutuote). Savea voidaan käsitellä kalkilla tai sementillä sen kantavuuden parantamiseksi tien alla. Sitä voidaan käyttää kuivatuskanavien vuoraukseen (jossa sen läpäisevyys on tärkeää) tai täyttömaana pienehköissä rakenteissa, joissa ei edellytetä suurten painojen kantokykyä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että tietyömailta louhittu ylimääräinen savi voidaan lähettää kaatopaikalle jäteaineksena ja satunnaisesti kaupalliset elimet voivat lämpökäsitellä savea kevyen kiviaineksen tuottamiseksi tienrakennukseen. |
| --- | --- |

(490)

Vastaukseksi BAA:n huomautukseen, jonka mukaan savea voidaan käyttää tien rakentamisessa, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että Highways Agency on ilmoittanut Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille saven käytöstä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että tienrakennustyömaalta louhittua savea voidaan käyttää sen läpäisevyyden ansiosta massana maanrakennuksessa, kuten täyttömaana ja pengerrysten rakentamiseen, silloin kun sitä ei ole tarpeen kuljettaa (ts. savea ei louhita erikseen, vaan se on tienrakennuksen sivutuote). Savea voidaan käsitellä kalkilla tai sementillä sen kantavuuden parantamiseksi tien alla. Sitä voidaan käyttää kuivatuskanavien vuoraukseen (jossa sen läpäisevyys on tärkeää) tai täyttömaana pienehköissä rakenteissa, joissa ei edellytetä suurten painojen kantokykyä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että tietyömailta louhittu ylimääräinen savi voidaan lähettää kaatopaikalle jäteaineksena ja satunnaisesti kaupalliset elimet voivat lämpökäsitellä savea kevyen kiviaineksen tuottamiseksi tienrakennukseen.

| (491) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset lainaavat Highways Agencya ja selittävät, että maarakennustyöainekset jaetaan rakeisten (luokka 1) ja koheesioainesten (luokka 2) luokkaan. Rakeisten ainesten luokkaan kuuluvat ovat kiviaineksia – aineksia, joita käytetään, kun tarvitaan vakaata täyttömaata. Koheesioainekset eivät ole kiviaineksia vaan niihin kuuluu aineita, joiden hiukkaskoko on pieni, joten ne aiheuttavat koheesiota, ts. ne ovat tarttuvia ja niiden veden läpäisevyys on rajoitettu. |
| --- | --- |

(491)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset lainaavat Highways Agencya ja selittävät, että maarakennustyöainekset jaetaan rakeisten (luokka 1) ja koheesioainesten (luokka 2) luokkaan. Rakeisten ainesten luokkaan kuuluvat ovat kiviaineksia – aineksia, joita käytetään, kun tarvitaan vakaata täyttömaata. Koheesioainekset eivät ole kiviaineksia vaan niihin kuuluu aineita, joiden hiukkaskoko on pieni, joten ne aiheuttavat koheesiota, ts. ne ovat tarttuvia ja niiden veden läpäisevyys on rajoitettu.

| (492) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan savea voidaan käyttää rakeisena aineksena vain, jos se on lämpökäsitelty ja pelletoitu. Sitä voidaan kuitenkin käyttää koheesioaineksena ilman lämpökäsittelyä. Tällaisessa käytössä kiviaines, kuten graniitti- tai kalkkikivimurske, ei voi korvata savea, koska kiviaines on rakeista. Savi voidaan korvata (esim. voimaloiden hiilenpoltosta saatavalla) lentotuhkalla, koska silläkin on koheesio-ominaisuuksia. |
| --- | --- |

(492)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan savea voidaan käyttää rakeisena aineksena vain, jos se on lämpökäsitelty ja pelletoitu. Sitä voidaan kuitenkin käyttää koheesioaineksena ilman lämpökäsittelyä. Tällaisessa käytössä kiviaines, kuten graniitti- tai kalkkikivimurske, ei voi korvata savea, koska kiviaines on rakeista. Savi voidaan korvata (esim. voimaloiden hiilenpoltosta saatavalla) lentotuhkalla, koska silläkin on koheesio-ominaisuuksia.

| (493) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan aallonmurtajien tukikivi muodostuu kiviaineksesta, toisin kuin savi. Tällöin on kyseessä massan tuottaminen, jossa leikkaamattomista, epäsäännöllisen muotoisista kivipaloista, jotka ovat kovia ja rakeisia, muodostuu vakaata ainesta, joka suojelee pehmeää maata meren kulutukselta. Aallonmurtajien tukikivikäyttö on hyvin erilaista kuin saven käyttö tulvavalleissa; tukikivet vastustavat veden aiheuttamaa eroosiota eivätkä pidätä vettä läpäisemättömyytensä vuoksi. Tekniset vaatimukset riippuvat meriympäristön ankaruudesta, mutta keskeisiä ominaisuuksia ovat tiheys ja hioutuvuusluku. |
| --- | --- |

(493)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan aallonmurtajien tukikivi muodostuu kiviaineksesta, toisin kuin savi. Tällöin on kyseessä massan tuottaminen, jossa leikkaamattomista, epäsäännöllisen muotoisista kivipaloista, jotka ovat kovia ja rakeisia, muodostuu vakaata ainesta, joka suojelee pehmeää maata meren kulutukselta. Aallonmurtajien tukikivikäyttö on hyvin erilaista kuin saven käyttö tulvavalleissa; tukikivet vastustavat veden aiheuttamaa eroosiota eivätkä pidätä vettä läpäisemättömyytensä vuoksi. Tekniset vaatimukset riippuvat meriympäristön ankaruudesta, mutta keskeisiä ominaisuuksia ovat tiheys ja hioutuvuusluku.

| (494) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, ettei ole olemassa selkeää näyttöä, joka osoittaisi, että savea louhitaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa kiviaineskäyttöön. Tämä koskee myös komission esiintuomaa aineistoa sekä BAA:n unionin yleiselle tuomioistuimelle toimittamaa aineistoa. Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio oli nimenomaan annettu edellytyksellä ”ellei toisin osoiteta” (ks. asiassa T-210/02 RENV annetun tuomion 86–91 kohta). Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat tutkineet BAA:n esittämiä väittämiä louhoksista, jotka louhisivat savea yksinomaan käytettäväksi kiviaineksena. Ne ovat todenneet, ettei näin ole. Salassa pidettävistä verorekistereistä poimitut tiedot on toimitettu komissiolle. |
| --- | --- |

(494)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, ettei ole olemassa selkeää näyttöä, joka osoittaisi, että savea louhitaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa kiviaineskäyttöön. Tämä koskee myös komission esiintuomaa aineistoa sekä BAA:n unionin yleiselle tuomioistuimelle toimittamaa aineistoa. Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio oli nimenomaan annettu edellytyksellä ”ellei toisin osoiteta” (ks. asiassa T-210/02 RENV annetun tuomion 86–91 kohta). Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat tutkineet BAA:n esittämiä väittämiä louhoksista, jotka louhisivat savea yksinomaan käytettäväksi kiviaineksena. Ne ovat todenneet, ettei näin ole. Salassa pidettävistä verorekistereistä poimitut tiedot on toimitettu komissiolle.

| (495) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat ottaneet yhteyttä louhokseen, jonka BAA väitti käyttävän saveaan tienrakentamiseen. Louhos selitti Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan, että savea käytetään tienrakentamisessa vakaana läpäisemättömänä kerroksena, jonka avulla tie nostetaan tulvatason yläpuolelle ja jolle kiviaines ja öljysorva levitetään. Sitä ei käytetä korvaamaan kiviainesta, koska se ei sovellu siihen ilman käsittelyä. |
| --- | --- |

(495)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat ottaneet yhteyttä louhokseen, jonka BAA väitti käyttävän saveaan tienrakentamiseen. Louhos selitti Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan, että savea käytetään tienrakentamisessa vakaana läpäisemättömänä kerroksena, jonka avulla tie nostetaan tulvatason yläpuolelle ja jolle kiviaines ja öljysorva levitetään. Sitä ei käytetä korvaamaan kiviainesta, koska se ei sovellu siihen ilman käsittelyä.

| (496) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että saven aineelliset ominaisuudet ja arvo tekevät sen louhimisesta kiviaineskäyttöön luonnostaan epätodennäköistä. |
| --- | --- |

(496)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että saven aineelliset ominaisuudet ja arvo tekevät sen louhimisesta kiviaineskäyttöön luonnostaan epätodennäköistä.

| (497) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan luonnollisesti esiintyvä savi, maa tai orgaaninen aines ei ole sataprosenttisen puhdasta. Kun määriteltiin, että savi, maa, kasvisperäinen tai muu orgaaninen aine on vapautettu kiviainesverosta, oli siitä syystä välttämätöntä ottaa mukaan ainekset, jotka koostuvat pääosin näistä aineksista. |
| --- | --- |

(497)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan luonnollisesti esiintyvä savi, maa tai orgaaninen aines ei ole sataprosenttisen puhdasta. Kun määriteltiin, että savi, maa, kasvisperäinen tai muu orgaaninen aine on vapautettu kiviainesverosta, oli siitä syystä välttämätöntä ottaa mukaan ainekset, jotka koostuvat pääosin näistä aineksista.

5.6.6.2   
  Komission arviointi

Komission arviointi

| (498) | Asianomaiset osapuolet ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat eri mieltä saven käytöstä kiviaineksena. Savi olisi tosiasiallisesti ja oikeudellisesti veronalaisten ainesten kanssa vertailukelpoisessa tilanteessa ainoastaan, jos tällainen käyttö voitaisiin todeta. |
| --- | --- |

(498)

Asianomaiset osapuolet ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat eri mieltä saven käytöstä kiviaineksena. Savi olisi tosiasiallisesti ja oikeudellisesti veronalaisten ainesten kanssa vertailukelpoisessa tilanteessa ainoastaan, jos tällainen käyttö voitaisiin todeta.

| (499) | Savi erottuu muista aineksista, koska se on muovailtavaa, sitä voidaan leikata ja muotoilla veitsellä tai lastalla ja se on läpäisemätöntä, minkä takia se ei sovellu useimpiin kiviaineksen käyttötarkoituksiin, koska se paisuu imiessään vettä ja halkeilee kuivuessaan. |
| --- | --- |

(499)

Savi erottuu muista aineksista, koska se on muovailtavaa, sitä voidaan leikata ja muotoilla veitsellä tai lastalla ja se on läpäisemätöntä, minkä takia se ei sovellu useimpiin kiviaineksen käyttötarkoituksiin, koska se paisuu imiessään vettä ja halkeilee kuivuessaan.

| (500) | BAA väittää, että saven käyttö kaatopaikkojen vuoraukseen, tulvavalleihin ja koheesioaineksena tienrakentamisessa ovat kiviaineskäyttöä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittavat kuitenkin, että ne eivät ole saven kiviaineskäyttöä. Kun otetaan huomioon, että kaikki nämä käytöt perustuvat saven erikoisominaisuuksiin eli läpäisemättömyyteen ja muovailtavuuteen eivätkä aineksen massaan, komissio katsoo Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten voivan perustellusti katsoa, että saven käyttö kaatopaikkojen vuoraukseen, tulvavalleihin ja koheesioaineksena tienrakentamisessa ei ole kiviaineskäyttöä. |
| --- | --- |

(500)

BAA väittää, että saven käyttö kaatopaikkojen vuoraukseen, tulvavalleihin ja koheesioaineksena tienrakentamisessa ovat kiviaineskäyttöä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittavat kuitenkin, että ne eivät ole saven kiviaineskäyttöä. Kun otetaan huomioon, että kaikki nämä käytöt perustuvat saven erikoisominaisuuksiin eli läpäisemättömyyteen ja muovailtavuuteen eivätkä aineksen massaan, komissio katsoo Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten voivan perustellusti katsoa, että saven käyttö kaatopaikkojen vuoraukseen, tulvavalleihin ja koheesioaineksena tienrakentamisessa ei ole kiviaineskäyttöä.

| (501) | Komissio on pyytänyt Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisia tutustumaan niiden kahdeksan louhoksen salassa pidettäviin verorekistereihin, joiden BAA on ilmoittanut louhivan savea kiviaineskäyttöön. Komission Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta saamat tiedot osoittavat, että yksikään näistä louhoksista ei louhi savea kiviaineskäyttöön. Jotkin näistä työmaista eivät olleet edes louhoksia vaan kaatopaikkoja. |
| --- | --- |

(501)

Komissio on pyytänyt Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisia tutustumaan niiden kahdeksan louhoksen salassa pidettäviin verorekistereihin, joiden BAA on ilmoittanut louhivan savea kiviaineskäyttöön. Komission Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta saamat tiedot osoittavat, että yksikään näistä louhoksista ei louhi savea kiviaineskäyttöön. Jotkin näistä työmaista eivät olleet edes louhoksia vaan kaatopaikkoja.

| (502) | Saamiensa tietojen perusteella komissio toteaa, ettei savea louhita kiviaineskäyttöön. Savea ei käytetä kiviaineksen käyttötarkoituksiin eikä sitä voida käyttää kiviaineksen käyttötarkoituksiin, ellei sitä muuteta fysikaalisesti. Toisin sanoen savi on pelletoitava ja kuumennettava yli 1 000 °C:een teollisessa prosessissa kevyen kovan pelletin muodostamiseksi. |
| --- | --- |

(502)

Saamiensa tietojen perusteella komissio toteaa, ettei savea louhita kiviaineskäyttöön. Savea ei käytetä kiviaineksen käyttötarkoituksiin eikä sitä voida käyttää kiviaineksen käyttötarkoituksiin, ellei sitä muuteta fysikaalisesti. Toisin sanoen savi on pelletoitava ja kuumennettava yli 1 000 °C:een teollisessa prosessissa kevyen kovan pelletin muodostamiseksi.

| (503) | Siten komissio päättelee, että savea ei voida käyttää eikä sitä louhita kiviaineskäyttöön, ja savi on siten oikeudellisesti ja tosiasiallisesti erilaisessa tilanteessa kiviainesveron normaalin verotussäännön kannalta kuin veronalaiset ainekset. |
| --- | --- |

(503)

Siten komissio päättelee, että savea ei voida käyttää eikä sitä louhita kiviaineskäyttöön, ja savi on siten oikeudellisesti ja tosiasiallisesti erilaisessa tilanteessa kiviainesveron normaalin verotussäännön kannalta kuin veronalaiset ainekset.

| (504) | Lisäksi myös pääosin savesta koostuva aines on oikeudellisesti ja tosiasiallisesti erilaisessa tilanteessa kiviainesveron normaalin verotussäännön kannalta kuin veronalaiset ainekset, koska savi ei ole sataprosenttisen puhdasta. |
| --- | --- |

(504)

Lisäksi myös pääosin savesta koostuva aines on oikeudellisesti ja tosiasiallisesti erilaisessa tilanteessa kiviainesveron normaalin verotussäännön kannalta kuin veronalaiset ainekset, koska savi ei ole sataprosenttisen puhdasta.

5.7   VALIKOIVUUTTA KOSKEVA PÄÄTELMÄ

VALIKOIVUUTTA KOSKEVA PÄÄTELMÄ

| (505) | Edellä sanotun perusteella komissio päättelee, että i) kokonaan tai pääosin savikivestä koostuva aines, joka on varta vasten louhittu kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviaineksena, myös savikivi, jota syntyy muiden veronalaisten ainesten uuden louhinnan sivutuotteena, ja ii) varta vasten kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi louhitun savikiven jätemaa ovat tavanomaisen verotussäännön ja kiviainesveron tavoitteen kannalta oikeudellisesti ja tosiasiallisesti samassa tilanteessa kuin veronalainen kiviaines, eikä tällaisia aineksia koskevaa vapautusta voida selittää kiviainesveron luonteen ja ajattelumallin pohjalta. Siitä syystä nämä vapautukset ovat valikoivia. |
| --- | --- |

(505)

Edellä sanotun perusteella komissio päättelee, että i) kokonaan tai pääosin savikivestä koostuva aines, joka on varta vasten louhittu kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviaineksena, myös savikivi, jota syntyy muiden veronalaisten ainesten uuden louhinnan sivutuotteena, ja ii) varta vasten kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi louhitun savikiven jätemaa ovat tavanomaisen verotussäännön ja kiviainesveron tavoitteen kannalta oikeudellisesti ja tosiasiallisesti samassa tilanteessa kuin veronalainen kiviaines, eikä tällaisia aineksia koskevaa vapautusta voida selittää kiviainesveron luonteen ja ajattelumallin pohjalta. Siitä syystä nämä vapautukset ovat valikoivia.

| (506) | Lisäksi komissio päättelee, että verosta vapautukset, poissulkemiset ja helpotukset, joista on säädetty rahoituslain (Finance Act 2001, sellaisena kuin se on muutettuna lailla Finance Act 2002 ja Finance Act 2007) 17 §:n 3 momentin e kohdassa, 17 §:n 3 momentin f kohdan i ja ii alakohdassa (lukuun ottamatta varta vasten kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi louhittavan savikiven jätemaata) 17 §:n 4 momentin a kohdassa (lukuun ottamatta varta vasten kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi louhittavasta savikivestä kokonaan tai pääosin koostuvaa ainesta; tässä tarkoitetaan myös savikiveä, jota syntyy muun veronalaisen aineksen uuden louhinnan sivutuotteena), 17 §:n 4 momentin c kohdan i ja ii alakohdassa, 17 §:n 4 momentin f kohdassa (saven osalta), 18 §:n 2 momentin b kohdassa ja 30 §:n 1 momentin b kohdassa (siltä osin kuin tarkoitetaan 18 §:n 2 momentin b kohdassa tarkoitettua vapautusmenettelyä) koskevat aineksia, jotka eivät ole kiviainesveron tavoitteen kannalta tosiasiallisesti ja oikeudellisesti samassa asemassa kuin veronalaiset ainekset, eivätkä ne siten ole valikoivia. |
| --- | --- |

(506)

Lisäksi komissio päättelee, että verosta vapautukset, poissulkemiset ja helpotukset, joista on säädetty rahoituslain (Finance Act 2001, sellaisena kuin se on muutettuna lailla Finance Act 2002 ja Finance Act 2007) 17 §:n 3 momentin e kohdassa, 17 §:n 3 momentin f kohdan i ja ii alakohdassa (lukuun ottamatta varta vasten kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi louhittavan savikiven jätemaata) 17 §:n 4 momentin a kohdassa (lukuun ottamatta varta vasten kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi louhittavasta savikivestä kokonaan tai pääosin koostuvaa ainesta; tässä tarkoitetaan myös savikiveä, jota syntyy muun veronalaisen aineksen uuden louhinnan sivutuotteena), 17 §:n 4 momentin c kohdan i ja ii alakohdassa, 17 §:n 4 momentin f kohdassa (saven osalta), 18 §:n 2 momentin b kohdassa ja 30 §:n 1 momentin b kohdassa (siltä osin kuin tarkoitetaan 18 §:n 2 momentin b kohdassa tarkoitettua vapautusmenettelyä) koskevat aineksia, jotka eivät ole kiviainesveron tavoitteen kannalta tosiasiallisesti ja oikeudellisesti samassa asemassa kuin veronalaiset ainekset, eivätkä ne siten ole valikoivia.

5.8   ETU

ETU

| (507) | Yhdistynyt kuningaskunta on vapauttanut seuraavat ainekset kiviainesverosta: i) kokonaan tai pääosin varta vasten kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi louhittavasta savikivestä koostuva aines, muiden veronalaisten ainesten uuden louhinnan sivutuotteena saatava savikivi tässä mukaan luettuna, ja ii) varta vasten kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi louhittavan savikiven jätemaa. Sen sijaan, että Yhdistynyt kuningaskunta verottaisi mainittuja aineksia, se täten menettelemällä luopuu varoista vapauttamalla edellä mainituista vapautuksista hyötyvät maksuista, joita näiden olisi normaalisti maksettava. Tästä syystä toimenpiteestä koituu valikoivaa etua edunsaajille, jotka hyötyvät i) ainekseen, joka koostuu kokonaan tai pääosin savikivestä ja on tarkoituksellisesti louhittu kiviaineskäyttöön, mihin tässä sisältyy myös muiden veronalaisten ainesten uuden louhinnan sivutuotteena saatava savikivi, ja ii) tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi louhittavan savikiven jätteeseen sovellettavista vapautuksista. |
| --- | --- |

(507)

Yhdistynyt kuningaskunta on vapauttanut seuraavat ainekset kiviainesverosta: i) kokonaan tai pääosin varta vasten kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi louhittavasta savikivestä koostuva aines, muiden veronalaisten ainesten uuden louhinnan sivutuotteena saatava savikivi tässä mukaan luettuna, ja ii) varta vasten kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi louhittavan savikiven jätemaa. Sen sijaan, että Yhdistynyt kuningaskunta verottaisi mainittuja aineksia, se täten menettelemällä luopuu varoista vapauttamalla edellä mainituista vapautuksista hyötyvät maksuista, joita näiden olisi normaalisti maksettava. Tästä syystä toimenpiteestä koituu valikoivaa etua edunsaajille, jotka hyötyvät i) ainekseen, joka koostuu kokonaan tai pääosin savikivestä ja on tarkoituksellisesti louhittu kiviaineskäyttöön, mihin tässä sisältyy myös muiden veronalaisten ainesten uuden louhinnan sivutuotteena saatava savikivi, ja ii) tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi louhittavan savikiven jätteeseen sovellettavista vapautuksista.

5.9   VALTION VARAT JA VALTION TOIMINNAKSI KATSOMINEN

VALTION VARAT JA VALTION TOIMINNAKSI KATSOMINEN

| (508) | Valtio luopuu varoista, joten toimenpide rahoitetaan valtion varoista. Toimenpide on myös katsottava valtion toiminnaksi, koska siitä on säädetty lailla. |
| --- | --- |

(508)

Valtio luopuu varoista, joten toimenpide rahoitetaan valtion varoista. Toimenpide on myös katsottava valtion toiminnaksi, koska siitä on säädetty lailla.

5.10   KILPAILUN VÄÄRISTYMINEN JA VAIKUTUS KAUPPAAN

KILPAILUN VÄÄRISTYMINEN JA VAIKUTUS KAUPPAAN

| (509) | Jäsenvaltioiden välillä käydään kauppaa kiviainesalalla, ja verosta vapautettujen kiviainesten tuottajat kilpailevat muiden kiviainestuottajien kanssa. Komissio on myös saanut laajoja kannanottoja kilpailun vääristymistä, joita kiviainesveron vapautukset aiheuttavat. Yhdistyneellä kuningaskunnalla on lisäksi Irlannin tasavallan kanssa luonnollinen maaraja, jonka yli käydään laajamittaista kiviaineskauppaa (83). |
| --- | --- |

(509)

Jäsenvaltioiden välillä käydään kauppaa kiviainesalalla, ja verosta vapautettujen kiviainesten tuottajat kilpailevat muiden kiviainestuottajien kanssa. Komissio on myös saanut laajoja kannanottoja kilpailun vääristymistä, joita kiviainesveron vapautukset aiheuttavat. Yhdistyneellä kuningaskunnalla on lisäksi Irlannin tasavallan kanssa luonnollinen maaraja, jonka yli käydään laajamittaista kiviaineskauppaa (83).

83

| (510) | Tästä syystä kiviainesveron vapautukset, joita sovelletaan i) ainekseen, joka koostuu kokonaan tai pääosin savikivestä ja on tarkoituksellisesti louhittu kiviaineskäyttöön, mihin tässä sisältyy myös muiden veronalaisten ainesten uuden louhinnan sivutuotteena saatava savikivi, ja ii) tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi louhittavan savikiven jätteeseen, saattavat vääristää kilpailua ja vaikuttaa kauppaan. |
| --- | --- |

(510)

Tästä syystä kiviainesveron vapautukset, joita sovelletaan i) ainekseen, joka koostuu kokonaan tai pääosin savikivestä ja on tarkoituksellisesti louhittu kiviaineskäyttöön, mihin tässä sisältyy myös muiden veronalaisten ainesten uuden louhinnan sivutuotteena saatava savikivi, ja ii) tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi louhittavan savikiven jätteeseen, saattavat vääristää kilpailua ja vaikuttaa kauppaan.

5.11   PÄÄTELMÄT TUEN OLEMASSAOLOSTA

PÄÄTELMÄT TUEN OLEMASSAOLOSTA

| (511) | Komissio päättelee, että kiviainesveron vapautukset, joita sovelletaan i) ainekseen, joka koostuu kokonaan tai pääosin savikivestä ja on tarkoituksellisesti louhittu kiviaineskäyttöön, mihin tässä sisältyy myös muiden veronalaisten ainesten uuden louhinnan sivutuotteena saatava savikivi, ja ii) tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi louhittavan savikiven jätteeseen, ovat valtiontukea. |
| --- | --- |

(511)

Komissio päättelee, että kiviainesveron vapautukset, joita sovelletaan i) ainekseen, joka koostuu kokonaan tai pääosin savikivestä ja on tarkoituksellisesti louhittu kiviaineskäyttöön, mihin tässä sisältyy myös muiden veronalaisten ainesten uuden louhinnan sivutuotteena saatava savikivi, ja ii) tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi louhittavan savikiven jätteeseen, ovat valtiontukea.

| (512) | Komissio päättelee, että verosta vapautukset, poissulkemiset ja helpotukset, joista on säädetty rahoituslain (Finance Act 2001, sellaisena kuin se on muutettuna lailla Finance Act 2002 ja Finance Act 2007) 17 §:n 3 momentin e kohdassa, 17 §:n 3 momentin f kohdan i ja ii alakohdassa (lukuun ottamatta varta vasten kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi louhittavan savikiven jätemaata), 17 §:n 4 momentin a kohdassa (lukuun ottamatta varta vasten kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi louhittavasta savikivestä kokonaan tai pääosin koostuvaa ainesta; tässä tarkoitetaan myös savikiveä, jota syntyy muun veronalaisen aineksen uuden louhinnan sivutuotteena), 17 §:n 4 momentin c kohdan i ja ii alakohdassa, 17 §:n 4 momentin f kohdassa (saven osalta), 18 §:n 2 momentin b kohdassa ja 30 §:n 1 momentin b kohdassa (siltä osin kuin tarkoitetaan 18 §:n 2 momentin b kohdassa tarkoitettua vapautusmenettelyä), eivät ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(512)

Komissio päättelee, että verosta vapautukset, poissulkemiset ja helpotukset, joista on säädetty rahoituslain (Finance Act 2001, sellaisena kuin se on muutettuna lailla Finance Act 2002 ja Finance Act 2007) 17 §:n 3 momentin e kohdassa, 17 §:n 3 momentin f kohdan i ja ii alakohdassa (lukuun ottamatta varta vasten kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi louhittavan savikiven jätemaata), 17 §:n 4 momentin a kohdassa (lukuun ottamatta varta vasten kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi louhittavasta savikivestä kokonaan tai pääosin koostuvaa ainesta; tässä tarkoitetaan myös savikiveä, jota syntyy muun veronalaisen aineksen uuden louhinnan sivutuotteena), 17 §:n 4 momentin c kohdan i ja ii alakohdassa, 17 §:n 4 momentin f kohdassa (saven osalta), 18 §:n 2 momentin b kohdassa ja 30 §:n 1 momentin b kohdassa (siltä osin kuin tarkoitetaan 18 §:n 2 momentin b kohdassa tarkoitettua vapautusmenettelyä), eivät ole valtiontukea.

6.   TUEN LAILLISUUS

TUEN LAILLISUUS

| (513) | Vaikka Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat ilmoittaneet kiviainesverosta ennen sen täytäntöönpanoa, Yhdistynyt kuningaskunta ei ole noudattanut 108 artiklan 3 kohdan mukaista standstill-lauseketta, koska kiviainesvero tuli voimaan 1. huhtikuuta 2002, ennen kuin komissio antoi 24. huhtikuuta 2002 päätöksensä olla vastustamatta toimenpidettä. Komission päätös riitautettiin oikea-aikaisesti, ja lopulta unionin yleinen tuomioistuin kumosi sen 7. maaliskuuta 2012 (T-210/02 RENV). Siten päätöstä on pidettävä antamispäivästään lähtien mitättömänä kaikkiin henkilöihin nähden. Koska komission päätöksen kumoaminen lopetti taannehtivasti laillisuusolettaman, tuen täytäntöönpanoa on pidettävä 1. huhtikuuta 2002 lähtien laittomana (84). Oikeuskäytännön mukaan tuen vastaanottajat eivät voi luottaa tuen täytäntöönpanon laillisuuteen, koska komission päätös olla vastustamatta toimenpidettä riitautettiin ajoissa unionin yleisessä tuomioistuimessa (85). |
| --- | --- |

(513)

Vaikka Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat ilmoittaneet kiviainesverosta ennen sen täytäntöönpanoa, Yhdistynyt kuningaskunta ei ole noudattanut 108 artiklan 3 kohdan mukaista standstill-lauseketta, koska kiviainesvero tuli voimaan 1. huhtikuuta 2002, ennen kuin komissio antoi 24. huhtikuuta 2002 päätöksensä olla vastustamatta toimenpidettä. Komission päätös riitautettiin oikea-aikaisesti, ja lopulta unionin yleinen tuomioistuin kumosi sen 7. maaliskuuta 2012 (T-210/02 RENV). Siten päätöstä on pidettävä antamispäivästään lähtien mitättömänä kaikkiin henkilöihin nähden. Koska komission päätöksen kumoaminen lopetti taannehtivasti laillisuusolettaman, tuen täytäntöönpanoa on pidettävä 1. huhtikuuta 2002 lähtien laittomana (84). Oikeuskäytännön mukaan tuen vastaanottajat eivät voi luottaa tuen täytäntöönpanon laillisuuteen, koska komission päätös olla vastustamatta toimenpidettä riitautettiin ajoissa unionin yleisessä tuomioistuimessa (85).

84

85

7.   VALTIONTUEN SOVELTUVUUDEN ARVIOINTI

VALTIONTUEN SOVELTUVUUDEN ARVIOINTI

7.1   OIKEUSPERUSTA

OIKEUSPERUSTA

| (514) | Komissio on kiviainesveron ympäristötarkoituksen huomioon ottaen tarkastellut menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä kiviainesveroa koskevien vapautusten ja helpotusten soveltuvuutta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella ja valtiontuesta ympäristönsuojelulle annettujen yhteisön suuntaviivojen valossa. |
| --- | --- |

(514)

Komissio on kiviainesveron ympäristötarkoituksen huomioon ottaen tarkastellut menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä kiviainesveroa koskevien vapautusten ja helpotusten soveltuvuutta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella ja valtiontuesta ympäristönsuojelulle annettujen yhteisön suuntaviivojen valossa.

| (515) | Kuten edellä johdanto-osan 513 kappaleessa todetaan, komission päätöksen kumoamisesta seuraa, että tukea on pidettävä sääntöjenvastaisena. Komissio oli arvioinut valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä annettua komission ilmoitusta (86), vuoden 2001 ympäristösuuntaviivojen 82 kohtaa ja vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen 205 kohtaa noudattaen verovapautusten ja -huojennusten soveltuvuutta vuoden 2001 ympäristösuuntaviivojen perusteella siltä osin kuin niitä sovellettiin 1. huhtikuuta 2002–31. maaliskuuta 2008 ja vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen perusteella siltä osin kuin niitä sovellettiin 2. huhtikuuta 2008–31. maaliskuuta 2014, jolloin vapautukset keskeytettiin. |
| --- | --- |

(515)

Kuten edellä johdanto-osan 513 kappaleessa todetaan, komission päätöksen kumoamisesta seuraa, että tukea on pidettävä sääntöjenvastaisena. Komissio oli arvioinut valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä annettua komission ilmoitusta (86), vuoden 2001 ympäristösuuntaviivojen 82 kohtaa ja vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen 205 kohtaa noudattaen verovapautusten ja -huojennusten soveltuvuutta vuoden 2001 ympäristösuuntaviivojen perusteella siltä osin kuin niitä sovellettiin 1. huhtikuuta 2002–31. maaliskuuta 2008 ja vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen perusteella siltä osin kuin niitä sovellettiin 2. huhtikuuta 2008–31. maaliskuuta 2014, jolloin vapautukset keskeytettiin.

86

| (516) | Komissio on saanut BAA:n huomautukset ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten perustelut, jotka koskevat kiviainesverosta vapauttamisen soveltuvuutta sisämarkkinoille. Komissio tarkastelee ja käsittelee ainoastaan huomautuksia, jotka liittyvät savikiven ja pääosin savikivestä koostuvien, kiviaineksena käytettävien tuotteiden ja kiviaineksena käytettävän savikiven louhinnan yhteydessä saatavien savikivijätteiden vapauttamiseen kiviainesverosta. |
| --- | --- |

(516)

Komissio on saanut BAA:n huomautukset ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten perustelut, jotka koskevat kiviainesverosta vapauttamisen soveltuvuutta sisämarkkinoille. Komissio tarkastelee ja käsittelee ainoastaan huomautuksia, jotka liittyvät savikiven ja pääosin savikivestä koostuvien, kiviaineksena käytettävien tuotteiden ja kiviaineksena käytettävän savikiven louhinnan yhteydessä saatavien savikivijätteiden vapauttamiseen kiviainesverosta.

| (517) | Tässä yhteydessä olisi mainittava, että sekä BAA:n huomautukset että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten perustelut koskevat pääosin vapautuksia, joista komissio esitti epäilyjä menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, ja että perusteluista vain harva liittyy yksinomaan savikiveen. |
| --- | --- |

(517)

Tässä yhteydessä olisi mainittava, että sekä BAA:n huomautukset että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten perustelut koskevat pääosin vapautuksia, joista komissio esitti epäilyjä menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, ja että perusteluista vain harva liittyy yksinomaan savikiveen.

| (518) | Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten huomautukset perustuvat siihen olettamukseen, ettei savikiveä tarkoituksellisesti louhita hyödynnettäväksi kaupallisesti kiviaineksena, eivätkä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset esittäneet soveltuvuusperusteita, joita sovellettaisiin nimenomaisesti nyt tarkasteltavaan asiaan, josta komissio on todennut, että savikiveä on joissakin tapauksissa tarkoituksellisesti louhittu hyödynnettäväksi kaupallisesti kiviaineksena. |
| --- | --- |

(518)

Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten huomautukset perustuvat siihen olettamukseen, ettei savikiveä tarkoituksellisesti louhita hyödynnettäväksi kaupallisesti kiviaineksena, eivätkä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset esittäneet soveltuvuusperusteita, joita sovellettaisiin nimenomaisesti nyt tarkasteltavaan asiaan, josta komissio on todennut, että savikiveä on joissakin tapauksissa tarkoituksellisesti louhittu hyödynnettäväksi kaupallisesti kiviaineksena.

7.1.1   KOMISSION SAAMAT HUOMAUTUKSET

a)   BAA:n huomautukset 17. tammikuuta 2014

BAA:n huomautukset 17. tammikuuta 2014

| (519) | BAA katsoo, ettei kiviainesveroa koskevia vapautuksia, poissulkemisia ja helpotuksia voida pitää sisämarkkinoille soveltuvina SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja valtiontuesta ympäristönsuojelulle annettujen yhteisön suuntaviivojen perusteella, ja esittää tältä osin laajoja huomautuksia. BAA väittää, että verovapautuksia soveltamalla haitataan kiviainesveron ympäristötavoitteen saavuttamista eli kysynnän siirtymistä vaihtoehtoisiin kiviaineslähteisiin. |
| --- | --- |

(519)

BAA katsoo, ettei kiviainesveroa koskevia vapautuksia, poissulkemisia ja helpotuksia voida pitää sisämarkkinoille soveltuvina SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja valtiontuesta ympäristönsuojelulle annettujen yhteisön suuntaviivojen perusteella, ja esittää tältä osin laajoja huomautuksia. BAA väittää, että verovapautuksia soveltamalla haitataan kiviainesveron ympäristötavoitteen saavuttamista eli kysynnän siirtymistä vaihtoehtoisiin kiviaineslähteisiin.

| (520) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, ettei yksikään tarkasteltavista verovapautuksista koske ainesta, jota louhitaan tarkoituksellisesti kiviaineksena käytettäväksi. Niiden mukaan verovapautukset, joista komissio ilmaisi epäilynsä menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, koskevat vain aineksia, joita saadaan tahattomasti ja väistämättä louhinnasta, jonka tarkoituksena ei ole tuottaa kiviainesta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan ne eivät ole löytäneet todisteita siitä, että verosta vapautetut ainekset olisi tarkoituksellisesti louhittu käytettäväksi kiviaineksena. |
| --- | --- |

(520)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, ettei yksikään tarkasteltavista verovapautuksista koske ainesta, jota louhitaan tarkoituksellisesti kiviaineksena käytettäväksi. Niiden mukaan verovapautukset, joista komissio ilmaisi epäilynsä menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, koskevat vain aineksia, joita saadaan tahattomasti ja väistämättä louhinnasta, jonka tarkoituksena ei ole tuottaa kiviainesta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan ne eivät ole löytäneet todisteita siitä, että verosta vapautetut ainekset olisi tarkoituksellisesti louhittu käytettäväksi kiviaineksena.

| (521) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset katsovat, että tahattoman sivutuotteen tai jätteen käyttö kiviaineksena on ympäristösyistä suositeltavampaa kuin lisäkiviaineksen louhiminen. Ne väittävät, etteivät verovapautukset ole valtiontukea. Jokaisella tutkinnan kohteena olevalla vapautuksella parannetaan ympäristönsuojelua ainakin jommallakummalla seuraavista tavoista:






  i. | verovapautuksella edistetään kysynnän siirtymistä pois lisäkiviaineksen louhinnasta; ja/tai |
| --- | --- | --- |

(521)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset katsovat, että tahattoman sivutuotteen tai jätteen käyttö kiviaineksena on ympäristösyistä suositeltavampaa kuin lisäkiviaineksen louhiminen. Ne väittävät, etteivät verovapautukset ole valtiontukea. Jokaisella tutkinnan kohteena olevalla vapautuksella parannetaan ympäristönsuojelua ainakin jommallakummalla seuraavista tavoista:

i.

verovapautuksella edistetään kysynnän siirtymistä pois lisäkiviaineksen louhinnasta; ja/tai

| ii. | verovapautuksella autetaan vähentämään jätteiden syntymistä. |
| --- | --- |

ii.

verovapautuksella autetaan vähentämään jätteiden syntymistä.

| (522) | Yhdistynyt kuningaskunta väittää, että jos jokin tutkinnan kohteena olevista verovapautuksista katsotaan valtiontueksi, kyseinen tuki soveltuu joka tapauksessa sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti, myös vuonna 2001 ja 2008 annettujen ympäristösuuntaviivojen valossa ja/tai soveltamalla suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b tai c alakohtaa. |
| --- | --- |

(522)

Yhdistynyt kuningaskunta väittää, että jos jokin tutkinnan kohteena olevista verovapautuksista katsotaan valtiontueksi, kyseinen tuki soveltuu joka tapauksessa sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti, myös vuonna 2001 ja 2008 annettujen ympäristösuuntaviivojen valossa ja/tai soveltamalla suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b tai c alakohtaa.

| (523) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että kiviainesveron vapautukset jäävät valtiontuen suuntaviivojen suppean soveltamisalan ulkopuolelle ja että niiden soveltuvuutta olisi arvioita välittömästi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b tai c alakohdan perusteella. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset viittaavat asiaan N 629/2008, joka koskee Yhdistyneen kuningaskunnan ohjelmaa hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi (Carbon Reduction Commitment). Koska kyseisen ohjelman ja sitä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen tarkoituksena oli suojella ympäristöä jakamalla resurssit uudelleen siten, että suositaan ympäristöä parhaiten suojelevia yrityksiä, komissio katsoi, ettei suuntaviivoja voitu soveltaa, ja arvioi asian suoraan SEUT-sopimuksen pohjalta. |
| --- | --- |

(523)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että kiviainesveron vapautukset jäävät valtiontuen suuntaviivojen suppean soveltamisalan ulkopuolelle ja että niiden soveltuvuutta olisi arvioita välittömästi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b tai c alakohdan perusteella. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset viittaavat asiaan N 629/2008, joka koskee Yhdistyneen kuningaskunnan ohjelmaa hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi (Carbon Reduction Commitment). Koska kyseisen ohjelman ja sitä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen tarkoituksena oli suojella ympäristöä jakamalla resurssit uudelleen siten, että suositaan ympäristöä parhaiten suojelevia yrityksiä, komissio katsoi, ettei suuntaviivoja voitu soveltaa, ja arvioi asian suoraan SEUT-sopimuksen pohjalta.

| (524) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen verovapautuksia koskeva luku liittyy tilanteisiin, joissa yritys on vapautettu ympäristöverosta seuraavista syistä: a) veron vaikutus tiettyjen yritysten kilpailukykyyn aiheuttaa huolta, b) muut taloudelliset näkökohdat aiheuttavat huolta ja c) jäsenvaltio ei kykene korottamaan veroastetta myöntämättä verovapautuksia tietyille yrityksille. Ne väittävät, että suuntaviivojen tarkoituksena on varmistaa, että ympäristöverojen vapautuksilla edistetään ainakin välillisesti käyttöönotettavan veron ympäristötavoitetta, ja ettei verovapautuksilla haitata asetettujen yleisten ympäristötavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

(524)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen verovapautuksia koskeva luku liittyy tilanteisiin, joissa yritys on vapautettu ympäristöverosta seuraavista syistä: a) veron vaikutus tiettyjen yritysten kilpailukykyyn aiheuttaa huolta, b) muut taloudelliset näkökohdat aiheuttavat huolta ja c) jäsenvaltio ei kykene korottamaan veroastetta myöntämättä verovapautuksia tietyille yrityksille. Ne väittävät, että suuntaviivojen tarkoituksena on varmistaa, että ympäristöverojen vapautuksilla edistetään ainakin välillisesti käyttöönotettavan veron ympäristötavoitetta, ja ettei verovapautuksilla haitata asetettujen yleisten ympäristötavoitteiden saavuttamista.

| (525) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset katsovat, että kiviainesveron tavoitteena on suojella ympäristöä ja että sen soveltamista koskevat vapautukset on suunniteltu tarkoituksellisesti siten, että saavutetaan seuraavat kaksi tavoitetta: a) edistetään kysynnän siirtymistä vastalouhituista kiviaineksista jätteisiin ja muihin sivutuotteisiin ja b) vähennetään jäteläjien muodostumista. Siksi verovapautuksilla edistetään kiviainesveron tavoitteen saavuttamista ja varmistetaan se. Ne ovat tärkeä keino kiviainesveron ympäristötavoitteen saavuttamiseksi. Siksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan on mahdollista, ettei toimenpiteeseen sovelleta vuoden 2001 eikä vuoden 2008 ympäristösuuntaviivoja. |
| --- | --- |

(525)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset katsovat, että kiviainesveron tavoitteena on suojella ympäristöä ja että sen soveltamista koskevat vapautukset on suunniteltu tarkoituksellisesti siten, että saavutetaan seuraavat kaksi tavoitetta: a) edistetään kysynnän siirtymistä vastalouhituista kiviaineksista jätteisiin ja muihin sivutuotteisiin ja b) vähennetään jäteläjien muodostumista. Siksi verovapautuksilla edistetään kiviainesveron tavoitteen saavuttamista ja varmistetaan se. Ne ovat tärkeä keino kiviainesveron ympäristötavoitteen saavuttamiseksi. Siksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan on mahdollista, ettei toimenpiteeseen sovelleta vuoden 2001 eikä vuoden 2008 ympäristösuuntaviivoja.

| (526) | Yhdistynyt kuningaskunta tukeutuu suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohtaan ja väittää, että tutkinnan kohteena olevista verovapautuksista mahdollisesti johtuvaa valtiontukea voidaan pitää joko i) tukena Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen eli ympäristönsuojelun edistämiseen (SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohta) tai ii) tukena tietyn taloudellisen toiminnan (kierrätyskiviaineksen tai kiviaineksena hyödynnettävien jätetuotteiden käytön) edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla (SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta). |
| --- | --- |

(526)

Yhdistynyt kuningaskunta tukeutuu suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohtaan ja väittää, että tutkinnan kohteena olevista verovapautuksista mahdollisesti johtuvaa valtiontukea voidaan pitää joko i) tukena Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen eli ympäristönsuojelun edistämiseen (SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohta) tai ii) tukena tietyn taloudellisen toiminnan (kierrätyskiviaineksen tai kiviaineksena hyödynnettävien jätetuotteiden käytön) edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla (SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta).

| (527) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että verovapautukset ovat välttämättömiä ja oikeasuhteisia kiviainesveron ympäristötavoitteen saavuttamiseksi ja että verovapautuksista mahdollisesti johtuva valtiontuki vääristäisi kilpailua vain hyvin vähän tai ei lainkaan. Siksi verovapautukset eivät haittaa kaupankäyntiä yhteisen edun vastaisella tavalla. |
| --- | --- |

(527)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että verovapautukset ovat välttämättömiä ja oikeasuhteisia kiviainesveron ympäristötavoitteen saavuttamiseksi ja että verovapautuksista mahdollisesti johtuva valtiontuki vääristäisi kilpailua vain hyvin vähän tai ei lainkaan. Siksi verovapautukset eivät haittaa kaupankäyntiä yhteisen edun vastaisella tavalla.

| (528) | Komissio aikoo arvioida toimenpidettä vuoden 2001 ja 2008 ympäristösuuntaviivojen perusteella ja tehdä vaihtoehtoisen arvioinnin suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan pohjalta. Kuten jäljempänä selvennetään, komissio katsoo, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohtaa ei voida soveltaa tarkasteltavana olevaan toimenpiteeseen. |
| --- | --- |

(528)

Komissio aikoo arvioida toimenpidettä vuoden 2001 ja 2008 ympäristösuuntaviivojen perusteella ja tehdä vaihtoehtoisen arvioinnin suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan pohjalta. Kuten jäljempänä selvennetään, komissio katsoo, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohtaa ei voida soveltaa tarkasteltavana olevaan toimenpiteeseen.

7.2   VUODEN 2001 YMPÄRISTÖSUUNTAVIIVOJEN MUKAINEN ARVIOINTI

VUODEN 2001 YMPÄRISTÖSUUNTAVIIVOJEN MUKAINEN ARVIOINTI

| (529) | Vuoden 2001 ympäristösuuntaviivojen 47 kohdassa todetaan, että: ”Ottaessaan käyttöön tietystä toiminnasta kannettavia ympäristöveroja jäsenvaltiot voivat pitää tarpeellisina väliaikaisten poikkeusten myöntämistä tietyille yrityksille, etenkin yhteisön tason yhdenmukaistamisen puuttumisen vuoksi tai jos vaarana on, että tietyt yritykset menettävät tilapäisesti kilpailukykynsä kansainvälisellä tasolla. Tällaiset poikkeukset ovat yleensä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettua toimintatukea. Arvioitaessa tällaisia toimenpiteitä on erityisesti tutkittava, perustetaanko vero yhteisön päätökseen vai valtion itsenäisesti tekemään päätökseen.” |
| --- | --- |

(529)

Vuoden 2001 ympäristösuuntaviivojen 47 kohdassa todetaan, että: ”Ottaessaan käyttöön tietystä toiminnasta kannettavia ympäristöveroja jäsenvaltiot voivat pitää tarpeellisina väliaikaisten poikkeusten myöntämistä tietyille yrityksille, etenkin yhteisön tason yhdenmukaistamisen puuttumisen vuoksi tai jos vaarana on, että tietyt yritykset menettävät tilapäisesti kilpailukykynsä kansainvälisellä tasolla. Tällaiset poikkeukset ovat yleensä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettua toimintatukea. Arvioitaessa tällaisia toimenpiteitä on erityisesti tutkittava, perustetaanko vero yhteisön päätökseen vai valtion itsenäisesti tekemään päätökseen.”

| (530) | Suuntaviivojen 48 kohdassa todetaan lisäksi, että: ”Jos verotus perustuu jäsenvaltion omaan päätökseen, verovelvollisten yritysten voi olla vaikeaa sopeutua nopeasti uuteen verorasitukseen. Tällaisessa tilanteessa voi olla perusteltua myöntää tilapäinen poikkeus tietyille yrityksille, jotta ne pystyisivät sopeutumaan uuteen verotustilanteeseen.” |
| --- | --- |

(530)

Suuntaviivojen 48 kohdassa todetaan lisäksi, että: ”Jos verotus perustuu jäsenvaltion omaan päätökseen, verovelvollisten yritysten voi olla vaikeaa sopeutua nopeasti uuteen verorasitukseen. Tällaisessa tilanteessa voi olla perusteltua myöntää tilapäinen poikkeus tietyille yrityksille, jotta ne pystyisivät sopeutumaan uuteen verotustilanteeseen.”

| (531) | Komissio on todennut tässä yhteydessä menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 149 kappaleessa, että kiviainesveroa kannetaan kiviainesten louhinnasta ympäristönsuojeluun liittyvistä syistä. Lisäksi komissio on huomauttanut, että kiviainesveroa kannetaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten itsenäisesti tekemän päätöksen nojalla. |
| --- | --- |

(531)

Komissio on todennut tässä yhteydessä menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 149 kappaleessa, että kiviainesveroa kannetaan kiviainesten louhinnasta ympäristönsuojeluun liittyvistä syistä. Lisäksi komissio on huomauttanut, että kiviainesveroa kannetaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten itsenäisesti tekemän päätöksen nojalla.

| (532) | Valittaja on väittänyt (87), että osa verovapautuksista on myönnetty verosta vapautettujen materiaalien tuottajien kansainvälisen kilpailukyvyn suojelemiseksi. Tämä viittaa siihen, että joillakin yrityksillä saattaa olla vaikeuksia sopeutua nopeasti uuteen verorasitukseen, ja tällöin kiviainesverosta vapauttamista voitaisiin arvioida vuoden 2001 ympäristösuuntaviivojen 47 ja 48 kohdan perusteella. |
| --- | --- |

(532)

Valittaja on väittänyt (87), että osa verovapautuksista on myönnetty verosta vapautettujen materiaalien tuottajien kansainvälisen kilpailukyvyn suojelemiseksi. Tämä viittaa siihen, että joillakin yrityksillä saattaa olla vaikeuksia sopeutua nopeasti uuteen verorasitukseen, ja tällöin kiviainesverosta vapauttamista voitaisiin arvioida vuoden 2001 ympäristösuuntaviivojen 47 ja 48 kohdan perusteella.

87

| (533) | Kun menettelyn aloittamista koskeva päätös tehtiin, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät olleet esittäneet toimenpiteelle soveltuvuusperusteita eikä komissiolla ollut riittävästi todisteita päätelläkseen, olivatko vuoden 2001 ympäristösuuntaviivojen 47 ja 48 kohdassa vahvistetut edellytykset täyttyneet. Komissiolla ei ollut riittävästi todisteita myöskään sen toteamiseksi, voidaanko verovapautuksia pitää sisämarkkinoille soveltuvina muiden sääntöjen kuin vuoden 2001 ympäristösuuntaviivojen 47 ja 48 kohdan perusteella. |
| --- | --- |

(533)

Kun menettelyn aloittamista koskeva päätös tehtiin, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät olleet esittäneet toimenpiteelle soveltuvuusperusteita eikä komissiolla ollut riittävästi todisteita päätelläkseen, olivatko vuoden 2001 ympäristösuuntaviivojen 47 ja 48 kohdassa vahvistetut edellytykset täyttyneet. Komissiolla ei ollut riittävästi todisteita myöskään sen toteamiseksi, voidaanko verovapautuksia pitää sisämarkkinoille soveltuvina muiden sääntöjen kuin vuoden 2001 ympäristösuuntaviivojen 47 ja 48 kohdan perusteella.

| (534) | BAA väittää, ettei kiviainesverosta vapauttamista voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana vuoden 2001 ympäristösuuntaviivojen perusteella. BAA:n mukaan savikiveä, liuskekiveä ja savea koskevilla verovapautuksilla ei edistetä merkittävästi ympäristönsuojelua (50 kohta ja 51 kohdan 2 alakohdan a alakohta). Verovapautukset haittaavat luonteensa vuoksi yleisten tavoitteiden saavuttamista, eikä niillä ole selkeästi myönteinen vaikutus ympäristönsuojeluun. |
| --- | --- |

(534)

BAA väittää, ettei kiviainesverosta vapauttamista voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana vuoden 2001 ympäristösuuntaviivojen perusteella. BAA:n mukaan savikiveä, liuskekiveä ja savea koskevilla verovapautuksilla ei edistetä merkittävästi ympäristönsuojelua (50 kohta ja 51 kohdan 2 alakohdan a alakohta). Verovapautukset haittaavat luonteensa vuoksi yleisten tavoitteiden saavuttamista, eikä niillä ole selkeästi myönteinen vaikutus ympäristönsuojeluun.

| (535) | BAA väittää, etteivät savikiveä, liuskekiveä ja savea koskevat verovapautukset ole 47 ja 48 kohdan nojalla perusteltavia väliaikaisia poikkeuksia. Sen mukaan kiviainesverolla pyritään tekemään savikiven kaltaisista materiaaleista, joita louhitaan kiviaineksena käytettäväksi, kilpailukykyisiä. |
| --- | --- |

(535)

BAA väittää, etteivät savikiveä, liuskekiveä ja savea koskevat verovapautukset ole 47 ja 48 kohdan nojalla perusteltavia väliaikaisia poikkeuksia. Sen mukaan kiviainesverolla pyritään tekemään savikiven kaltaisista materiaaleista, joita louhitaan kiviaineksena käytettäväksi, kilpailukykyisiä.

| (536) | BAA väittää, etteivät verovapautukset ole toimintatukea, jonka myöntäminen voidaan hyväksyä 51 kohdan perusteella. Tuensaajayritykset eivät ole tehneet sopimusta, jossa ne sitoutuvat saavuttamaan ympäristönsuojelutavoitteet verovapautusten myöntämiskaudella. Lisäksi BAA toteaa, että 51 kohdan 1 alakohdan b alakohdassa vahvistettu vaihtoehtoinen edellytys ei täyty, sillä huojennuksesta hyötyvät yritykset eivät ole maksaneet merkittävää osaa kiviainesverosta. |
| --- | --- |

(536)

BAA väittää, etteivät verovapautukset ole toimintatukea, jonka myöntäminen voidaan hyväksyä 51 kohdan perusteella. Tuensaajayritykset eivät ole tehneet sopimusta, jossa ne sitoutuvat saavuttamaan ympäristönsuojelutavoitteet verovapautusten myöntämiskaudella. Lisäksi BAA toteaa, että 51 kohdan 1 alakohdan b alakohdassa vahvistettu vaihtoehtoinen edellytys ei täyty, sillä huojennuksesta hyötyvät yritykset eivät ole maksaneet merkittävää osaa kiviainesverosta.

| (537) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että kiviainesveron soveltaminen verosta vapautettuihin materiaaleihin johtaisi tiettyjen toimialojen toimijoiden toimintakustannusten nousuun, jota ei olisi mahdollista siirtää näiden asiakkaille. Tämä vähentäisi sellaisten jätteiden ja sivutuotteiden määrää, joita myydään kiviaineksena käytettäväksi, ja lisäisi vastaavasti uuden kiviaineksen louhintaa. |
| --- | --- |

(537)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että kiviainesveron soveltaminen verosta vapautettuihin materiaaleihin johtaisi tiettyjen toimialojen toimijoiden toimintakustannusten nousuun, jota ei olisi mahdollista siirtää näiden asiakkaille. Tämä vähentäisi sellaisten jätteiden ja sivutuotteiden määrää, joita myydään kiviaineksena käytettäväksi, ja lisäisi vastaavasti uuden kiviaineksen louhintaa.

| (538) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että kiviainesveron soveltaminen verosta vapautettuihin materiaaleihin haittaisi sen ympäristötavoitteiden saavuttamista, sillä verolla ei enää siirrettäisi kysyntää sellaisiin jätteisiin, joiden syntymistä ei voida välttää, ja tällaisten materiaalien louhinnan yhteydessä syntyviin sivutuotteisiin. |
| --- | --- |

(538)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että kiviainesveron soveltaminen verosta vapautettuihin materiaaleihin haittaisi sen ympäristötavoitteiden saavuttamista, sillä verolla ei enää siirrettäisi kysyntää sellaisiin jätteisiin, joiden syntymistä ei voida välttää, ja tällaisten materiaalien louhinnan yhteydessä syntyviin sivutuotteisiin.

7.2.1   KOMISSION ARVIOINTI

| (539) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset tukeutuvat yksinomaan vuoden 2001 ympäristösuuntaviivojen 47 ja 48 kohtaan perustellakseen tarkasteltavien toimenpiteiden soveltuvuutta. |
| --- | --- |

(539)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset tukeutuvat yksinomaan vuoden 2001 ympäristösuuntaviivojen 47 ja 48 kohtaan perustellakseen tarkasteltavien toimenpiteiden soveltuvuutta.

| (540) | Ne väittävät, että verosta vapautettuja kiviaineksia hyödyntävien louhosten on hyvin vaikea selviytyä verorasitteesta, kuten edellä johdanto-osan 537 kappaleessa on esitetty tiivistetysti. |
| --- | --- |

(540)

Ne väittävät, että verosta vapautettuja kiviaineksia hyödyntävien louhosten on hyvin vaikea selviytyä verorasitteesta, kuten edellä johdanto-osan 537 kappaleessa on esitetty tiivistetysti.

| (541) | Komissio panee kuitenkin merkille, että vuoden 2001 ympäristösuuntaviivoissa sallitaan vain väliaikaiset poikkeukset, jotta yritykset voivat mukautua uuteen tilanteeseen, mutta kiviainesveroa koskevat vapautukset eivät ole tällaisia. Tarkasteltavia vapautuksia ei ole rajattu ajallisesti, ja niitä on sovellettu jo 12 vuoden ajan. Poikkeusten soveltaminen on keskeytetty väliaikaisesti komission aloittaman muodollisen tutkintamenettelyn vuoksi, mutta keskeyttämistä säätelevässä lainsäädännössä todetaan nimenomaisesti, että kaikki poikkeukset palautetaan voimaan, kun komission tutkinta on saatettu loppuun, jos tulokset ovat myönteisiä. |
| --- | --- |

(541)

Komissio panee kuitenkin merkille, että vuoden 2001 ympäristösuuntaviivoissa sallitaan vain väliaikaiset poikkeukset, jotta yritykset voivat mukautua uuteen tilanteeseen, mutta kiviainesveroa koskevat vapautukset eivät ole tällaisia. Tarkasteltavia vapautuksia ei ole rajattu ajallisesti, ja niitä on sovellettu jo 12 vuoden ajan. Poikkeusten soveltaminen on keskeytetty väliaikaisesti komission aloittaman muodollisen tutkintamenettelyn vuoksi, mutta keskeyttämistä säätelevässä lainsäädännössä todetaan nimenomaisesti, että kaikki poikkeukset palautetaan voimaan, kun komission tutkinta on saatettu loppuun, jos tulokset ovat myönteisiä.

| (542) | Siksi komissio päättelee, että vuoden 2001 ympäristösuuntaviivojen 47 ja 48 kohtaa ei voida käyttää perustana sille, että savikiven ja pääosin savikivestä koostuvien, kiviaineksena käytettävien tuotteiden ja kiviaineksena käytettävän savikiven louhinnan yhteydessä saatavien savikivijätteiden vapauttamista kiviainesverosta voitaisiin pitää sisämarkkinoille soveltuvana. |
| --- | --- |

(542)

Siksi komissio päättelee, että vuoden 2001 ympäristösuuntaviivojen 47 ja 48 kohtaa ei voida käyttää perustana sille, että savikiven ja pääosin savikivestä koostuvien, kiviaineksena käytettävien tuotteiden ja kiviaineksena käytettävän savikiven louhinnan yhteydessä saatavien savikivijätteiden vapauttamista kiviainesverosta voitaisiin pitää sisämarkkinoille soveltuvana.

| (543) | Komissio toteaa myös, ettei mitään muutakaan vuoden 2001 ympäristösuuntaviivojen sääntöä voida käyttää perusteena kiviainesveron soveltuvuuden toteamiselle, sillä savikiven tuottajat eivät maksa merkittävää osaa verosta (51 kohdan 1 alakohdan b alakohta) eivätkä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ja savikiven tuottajat ole tehneet asiasta sopimuksia (51 kohdan 1 alakohdan a alakohta). |
| --- | --- |

(543)

Komissio toteaa myös, ettei mitään muutakaan vuoden 2001 ympäristösuuntaviivojen sääntöä voida käyttää perusteena kiviainesveron soveltuvuuden toteamiselle, sillä savikiven tuottajat eivät maksa merkittävää osaa verosta (51 kohdan 1 alakohdan b alakohta) eivätkä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ja savikiven tuottajat ole tehneet asiasta sopimuksia (51 kohdan 1 alakohdan a alakohta).

| (544) | Komissio päättelee edellä esitetyn perusteella, että kiviainesveron vapautuksia, joita sovelletaan i) ainekseen, joka koostuu kokonaan tai pääosin savikivestä ja on tarkoituksellisesti louhittu kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, mihin tässä sisältyy myös muiden veronalaisten ainesten uuden louhinnan sivutuotteena saatava savikivi, ja ii) savikivijätteeseen, joka on louhittu tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana vuoden 2001 ympäristösuuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(544)

Komissio päättelee edellä esitetyn perusteella, että kiviainesveron vapautuksia, joita sovelletaan i) ainekseen, joka koostuu kokonaan tai pääosin savikivestä ja on tarkoituksellisesti louhittu kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, mihin tässä sisältyy myös muiden veronalaisten ainesten uuden louhinnan sivutuotteena saatava savikivi, ja ii) savikivijätteeseen, joka on louhittu tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana vuoden 2001 ympäristösuuntaviivojen perusteella.

7.3   VUODEN 2008 YMPÄRISTÖSUUNTAVIIVOJEN MUKAINEN ARVIOINTI

VUODEN 2008 YMPÄRISTÖSUUNTAVIIVOJEN MUKAINEN ARVIOINTI

| (545) | Komissio on kiviainesveron ympäristötarkoituksen huomioon ottaen tarkastellut menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä verovapautuksia ja poissulkemisia myös vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen 4 luvun perusteella, joka koskee ympäristöverojen alennuksena myönnettävää toimintatukea. |
| --- | --- |

(545)

Komissio on kiviainesveron ympäristötarkoituksen huomioon ottaen tarkastellut menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä verovapautuksia ja poissulkemisia myös vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen 4 luvun perusteella, joka koskee ympäristöverojen alennuksena myönnettävää toimintatukea.

| (546) | Vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen 70 kohdan 14 alakohdassa ympäristövero on määritelty seuraavasti: ”ympäristöverolla [tarkoitetaan] veroa, jonka erityisellä määräytymisperusteella on selkeä kielteinen vaikutus ympäristöön tai jonka tarkoituksena on tiettyjen toimintojen, tavaroiden tai palvelujen verottaminen siten, että ympäristökustannukset voidaan sisällyttää niiden hintaan ja/tai tuottajat ja kuluttajat ohjata ympäristöystävällisempään toimintaan”. |
| --- | --- |

(546)

Vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen 70 kohdan 14 alakohdassa ympäristövero on määritelty seuraavasti: ”ympäristöverolla [tarkoitetaan] veroa, jonka erityisellä määräytymisperusteella on selkeä kielteinen vaikutus ympäristöön tai jonka tarkoituksena on tiettyjen toimintojen, tavaroiden tai palvelujen verottaminen siten, että ympäristökustannukset voidaan sisällyttää niiden hintaan ja/tai tuottajat ja kuluttajat ohjata ympäristöystävällisempään toimintaan”.

| (547) | Komissio on todennut, ettei asiassa ole kiistetty sitä, että kiviainesten louhinnalla on kielteinen vaikutus ympäristöön, etenkin biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvien haittojen, pölyn, meluhaittojen ja maiseman pilaantumisen vuoksi. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimeksiantamassa tutkimuksessa, johon viitataan menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 17 kappaleessa, esitetään tälle lisäperusteluja. Kiviainesvero on siten vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen 70 kohdan 14 alakohdassa tarkoitettu ympäristövero, ja verovapautuksia voidaan arvioida vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen 4 luvun perusteella siltä osin kuin niitä on sovellettu 2. huhtikuuta 2008 lähtien. |
| --- | --- |

(547)

Komissio on todennut, ettei asiassa ole kiistetty sitä, että kiviainesten louhinnalla on kielteinen vaikutus ympäristöön, etenkin biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvien haittojen, pölyn, meluhaittojen ja maiseman pilaantumisen vuoksi. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimeksiantamassa tutkimuksessa, johon viitataan menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 17 kappaleessa, esitetään tälle lisäperusteluja. Kiviainesvero on siten vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen 70 kohdan 14 alakohdassa tarkoitettu ympäristövero, ja verovapautuksia voidaan arvioida vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen 4 luvun perusteella siltä osin kuin niitä on sovellettu 2. huhtikuuta 2008 lähtien.

7.3.1   YMPÄRISTÖHYÖTY

| (548) | Vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen 151 kohdan mukaan tuki, jota myönnetään alennuksina ympäristöveroista, katsotaan yhteismarkkinoille soveltuvaksi edellyttäen, että se vaikuttaa ainakin välillisesti ympäristönsuojelun tason parantumiseen, ja jos veronalennukset eivät haittaa asetetun yleisen tavoitteen saavuttamista. Kuten vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen 57 kohdassa selvennetään, tiettyjä toimialoja tai yritysluokkia koskevat ympäristöverojen alennukset hyväksytään vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen 4 luvun mukaisesti, jos ne mahdollistavat toisten yritysten verojen korottamisen, mikä parantaa kokonaistilannetta tarkasteltaessa kustannusten sisällyttämistä hintoihin, ja lisäkannustinten luomisen ympäristönsuojelun parantamiseksi. Komissio katsoi, että tämäntyyppinen tuki voi olla välttämätöntä, jotta voidaan vaikuttaa välillisesti kielteisiin ulkoisvaikutuksiin helpottamalla suhteellisen kireän kansallisen ympäristöverotuksen käyttöönottoa tai säilyttämistä. |
| --- | --- |

(548)

Vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen 151 kohdan mukaan tuki, jota myönnetään alennuksina ympäristöveroista, katsotaan yhteismarkkinoille soveltuvaksi edellyttäen, että se vaikuttaa ainakin välillisesti ympäristönsuojelun tason parantumiseen, ja jos veronalennukset eivät haittaa asetetun yleisen tavoitteen saavuttamista. Kuten vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen 57 kohdassa selvennetään, tiettyjä toimialoja tai yritysluokkia koskevat ympäristöverojen alennukset hyväksytään vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen 4 luvun mukaisesti, jos ne mahdollistavat toisten yritysten verojen korottamisen, mikä parantaa kokonaistilannetta tarkasteltaessa kustannusten sisällyttämistä hintoihin, ja lisäkannustinten luomisen ympäristönsuojelun parantamiseksi. Komissio katsoi, että tämäntyyppinen tuki voi olla välttämätöntä, jotta voidaan vaikuttaa välillisesti kielteisiin ulkoisvaikutuksiin helpottamalla suhteellisen kireän kansallisen ympäristöverotuksen käyttöönottoa tai säilyttämistä.

| (549) | Komissio katsoi, että tässä tapauksessa mahdollisuus myöntää tiettyjä aineksia koskevia verovapautuksia olisi saattanut mahdollistaa kiviainesveron käyttöönoton Yhdistyneessä kuningaskunnassa. |
| --- | --- |

(549)

Komissio katsoi, että tässä tapauksessa mahdollisuus myöntää tiettyjä aineksia koskevia verovapautuksia olisi saattanut mahdollistaa kiviainesveron käyttöönoton Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

| (550) | BAA väittää, että verovapautukset eivät täytä vuoden 2008 ympäristösuuntaviivoissa vahvistettuja perusteita eikä niitä voida näin ollen pitää sisämarkkinoille soveltuvina. |
| --- | --- |

(550)

BAA väittää, että verovapautukset eivät täytä vuoden 2008 ympäristösuuntaviivoissa vahvistettuja perusteita eikä niitä voida näin ollen pitää sisämarkkinoille soveltuvina.

| (551) | BAA toteaa, ettei verovapautuksilla vaikuteta ympäristönsuojelun tason parantumiseen ja että niillä tosiasiallisesti haitataan asetetun yleisen tavoitteen saavuttamista (vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen 151 kohta). |
| --- | --- |

(551)

BAA toteaa, ettei verovapautuksilla vaikuteta ympäristönsuojelun tason parantumiseen ja että niillä tosiasiallisesti haitataan asetetun yleisen tavoitteen saavuttamista (vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen 151 kohta).

| (552) | BAA viittaa The Cornish Building Stone and Slate Guide 2007 -nimisessä oppaassa mainittuun louhokseen muurikiveä tuottavana liuske- ja savikivilouhoksena havainnollistaakseen, että louhokset vapautetaan verosta pelkästään siitä syystä, että ne tuottavat savi- ja liuskekiveä, millä haitataan verolle asetetun tavoitteen saavuttamista, koska sillä jopa lisätään tällaisten ainesten kysyntää rakennusalalla. Kuten BAA:n huomautuksissa todetaan, se on tietoinen (88) useista tapauksista, joissa louhostoiminnan harjoittajat ovat avanneet liuske- ja savikivilouhoksia yksinkertaisesti kiviainesveron vapautuksista seuraavien etujen vuoksi ja niiden hyödyntämiseksi. Lisäksi kiviainesveronalaisten louhosten tuottamien seulotun kiviaineksen ja hienoaineksen kaltaisten vähäarvoisten sivutuotteiden ja jätteiden myynti on vähentynyt merkittävästi. Tällaisten ainesten varastot ovat kasvaneet yli 500 prosenttia. BAA:n mukaan tämä osoittaa, että kiviainesvero on epäonnistunut täysin ympäristötavoitteidensa saavuttamisessa, sillä varastot korvautuvat toisilla. |
| --- | --- |

(552)

BAA viittaa The Cornish Building Stone and Slate Guide 2007 -nimisessä oppaassa mainittuun louhokseen muurikiveä tuottavana liuske- ja savikivilouhoksena havainnollistaakseen, että louhokset vapautetaan verosta pelkästään siitä syystä, että ne tuottavat savi- ja liuskekiveä, millä haitataan verolle asetetun tavoitteen saavuttamista, koska sillä jopa lisätään tällaisten ainesten kysyntää rakennusalalla. Kuten BAA:n huomautuksissa todetaan, se on tietoinen (88) useista tapauksista, joissa louhostoiminnan harjoittajat ovat avanneet liuske- ja savikivilouhoksia yksinkertaisesti kiviainesveron vapautuksista seuraavien etujen vuoksi ja niiden hyödyntämiseksi. Lisäksi kiviainesveronalaisten louhosten tuottamien seulotun kiviaineksen ja hienoaineksen kaltaisten vähäarvoisten sivutuotteiden ja jätteiden myynti on vähentynyt merkittävästi. Tällaisten ainesten varastot ovat kasvaneet yli 500 prosenttia. BAA:n mukaan tämä osoittaa, että kiviainesvero on epäonnistunut täysin ympäristötavoitteidensa saavuttamisessa, sillä varastot korvautuvat toisilla.

88

| (553) | BAA antaa esimerkkejä kalkkilouhoksista, joiden perustuote on verosta vapautettu maanviljelyskalkki ja joille on kertynyt niin korkeita jätteistä ja myymättömistä sivutuotteista muodostuvia kasoja, että ne haittaavat maanviljelyskalkin tuotantoa, vaikka kysyntä kasvaa. |
| --- | --- |

(553)

BAA antaa esimerkkejä kalkkilouhoksista, joiden perustuote on verosta vapautettu maanviljelyskalkki ja joille on kertynyt niin korkeita jätteistä ja myymättömistä sivutuotteista muodostuvia kasoja, että ne haittaavat maanviljelyskalkin tuotantoa, vaikka kysyntä kasvaa.

| (554) | BAA väittää, että vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen 158 kohdan b ja c alakohdan tavoitteena on estää se, että veron kannosta aiheutuu yritykselle kilpailuhaittaa, kun sen suorilta kilpailijoilta ei kanneta veroa. BAA:n mukaan tässä tapauksessa on kuitenkin selvää, että verovapautuksesta hyötyvien tuottajien kilpailijoilta kannetaan tosiasiassa veroa, eivätkä ne pysty myymään tuotteitaan kiviainesveron vapautusten aiheuttamien haittojen vuoksi. |
| --- | --- |

(554)

BAA väittää, että vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen 158 kohdan b ja c alakohdan tavoitteena on estää se, että veron kannosta aiheutuu yritykselle kilpailuhaittaa, kun sen suorilta kilpailijoilta ei kanneta veroa. BAA:n mukaan tässä tapauksessa on kuitenkin selvää, että verovapautuksesta hyötyvien tuottajien kilpailijoilta kannetaan tosiasiassa veroa, eivätkä ne pysty myymään tuotteitaan kiviainesveron vapautusten aiheuttamien haittojen vuoksi.

| (555) | BAA:n mukaan savikiveä koskeva verovapautus ei ole välttämätön eikä oikeasuhteinen (155–159 kohta). BAA väittää, että liuskekiveä, savea ja savikiveä koskevat verovapautukset eivät perustu puolueettomiin perusteisiin ja että samoja tuotteita tuottavia toimijoita kohdellaan eri tavoin niiden alueiden geologian perusteella. Lisäksi yksikään oikeasuhteisuutta koskevista perusteita ei täyty, ja vapautukset kestävät yli kymmenen vuotta. |
| --- | --- |

(555)

BAA:n mukaan savikiveä koskeva verovapautus ei ole välttämätön eikä oikeasuhteinen (155–159 kohta). BAA väittää, että liuskekiveä, savea ja savikiveä koskevat verovapautukset eivät perustu puolueettomiin perusteisiin ja että samoja tuotteita tuottavia toimijoita kohdellaan eri tavoin niiden alueiden geologian perusteella. Lisäksi yksikään oikeasuhteisuutta koskevista perusteita ei täyty, ja vapautukset kestävät yli kymmenen vuotta.

| (556) | BAA on toimittanut komissiolle louhosta koskevan erillisen kirjeen, jossa tarkastellaan kiviainesveron vaikutuksia sen vähäarvoisten tuotteiden (sivutuotteena saatavien kiviainesten) eli jakavan kerroksen, seulotun kiviaineksen, murskeen ja louhosten hienoaineksen myyntiin, joka on vähentynyt kaksi kolmasosaa. |
| --- | --- |

(556)

BAA on toimittanut komissiolle louhosta koskevan erillisen kirjeen, jossa tarkastellaan kiviainesveron vaikutuksia sen vähäarvoisten tuotteiden (sivutuotteena saatavien kiviainesten) eli jakavan kerroksen, seulotun kiviaineksen, murskeen ja louhosten hienoaineksen myyntiin, joka on vähentynyt kaksi kolmasosaa.

| (557) | BAA on toimittanut komissiolle BDS Marketing Research Ltd:n helmikuussa 2014 sille laatiman selvityksen siitä, mitä vaikutuksia kiviainestuotantoon on kohdistunut sen jälkeen, kun kiviainesvero otettiin käyttöön vuonna 2002. |
| --- | --- |

(557)

BAA on toimittanut komissiolle BDS Marketing Research Ltd:n helmikuussa 2014 sille laatiman selvityksen siitä, mitä vaikutuksia kiviainestuotantoon on kohdistunut sen jälkeen, kun kiviainesvero otettiin käyttöön vuonna 2002.

| (558) | Tämän selvityksen tärkeimmät havainnot ovat seuraavat: |
| --- | --- |

(558)

Tämän selvityksen tärkeimmät havainnot ovat seuraavat:

| (559) | Kahden Englannin punnan suuruinen kiviainesvero tonnia kohden voi olla puolet tai kolmanneksen asiakkaalle aiheutuvista vähäarvoisten kiviainesten kokonaiskustannuksista. |
| --- | --- |

(559)

Kahden Englannin punnan suuruinen kiviainesvero tonnia kohden voi olla puolet tai kolmanneksen asiakkaalle aiheutuvista vähäarvoisten kiviainesten kokonaiskustannuksista.

| (560) | Selvityksessä päätellään, että kiviainesveron merkittävin vaikutus on ollut se, että sillä on lisätty verosta vapautettujen kiviainesten (perus- ja sivutuotteiden) käyttöä sellaisten veronalaisten arvokkaiden materiaalien sivutuotteiden kustannuksella, joista kannetaan veroa. Louhintayritysten on ollut vaikeaa – ja usein mahdotonta – löytää markkinoita tällaisille jäljelle jääville vähäarvoisille materiaaleille. Tämän seurauksena louhintayritysten on pitänyt sijoittaa nämä materiaalit kaatopaikalle. Nettomuutos on siten ilmennyt verottomien kiviainesten (perus- ja sivutuotteiden) käytön lisääntymisenä sellaisten sivutuotteena saatavien veronalaisten kiviainesten kustannuksella, joita myytiin aiemmin mutta jotka ovat nyt jätemateriaalia. Yksi jätemateriaali on nyt yksinkertaisesti korvattu toisella jätemateriaalilla. Toisinaan tämän yhteydessä on neutraloitu laadukkaita varoja. |
| --- | --- |

(560)

Selvityksessä päätellään, että kiviainesveron merkittävin vaikutus on ollut se, että sillä on lisätty verosta vapautettujen kiviainesten (perus- ja sivutuotteiden) käyttöä sellaisten veronalaisten arvokkaiden materiaalien sivutuotteiden kustannuksella, joista kannetaan veroa. Louhintayritysten on ollut vaikeaa – ja usein mahdotonta – löytää markkinoita tällaisille jäljelle jääville vähäarvoisille materiaaleille. Tämän seurauksena louhintayritysten on pitänyt sijoittaa nämä materiaalit kaatopaikalle. Nettomuutos on siten ilmennyt verottomien kiviainesten (perus- ja sivutuotteiden) käytön lisääntymisenä sellaisten sivutuotteena saatavien veronalaisten kiviainesten kustannuksella, joita myytiin aiemmin mutta jotka ovat nyt jätemateriaalia. Yksi jätemateriaali on nyt yksinkertaisesti korvattu toisella jätemateriaalilla. Toisinaan tämän yhteydessä on neutraloitu laadukkaita varoja.

| (561) | Raportissa mainitaan, että vuodesta 2001 lähtien (arvokkaiden) peruskiviainesten myynti on laskenut taantuman vuoksi 24,9 prosenttia. Veronalaisten sivutuotteena saatavien kiviainesten myynti on laskenut 60 prosenttia eli 31,5 miljoonaa tonnia sen jälkeen, kun kiviainesvero otettiin käyttöön vuonna 2002. Veronalaisten sivutuotteiden myynti oli 52 190 miljoonaa tonnia vuonna 2001 ja 20 648 miljoonaa tonnia vuonna 2011, ja verollisten (arvokkaiden) peruskiviainesten myynti laski 188 843 miljoonasta tonnista vuonna 2001 aina 141 754 miljoonaan tonniin vuonna 2011. Myynnin lasku esitetään myös kaaviossa:



  Verotettavien sivutuotteiden osuus myynnistä vuoden 2001. jälkeen – yhteensä
  . |
| --- | --- |

(561)

Raportissa mainitaan, että vuodesta 2001 lähtien (arvokkaiden) peruskiviainesten myynti on laskenut taantuman vuoksi 24,9 prosenttia. Veronalaisten sivutuotteena saatavien kiviainesten myynti on laskenut 60 prosenttia eli 31,5 miljoonaa tonnia sen jälkeen, kun kiviainesvero otettiin käyttöön vuonna 2002. Veronalaisten sivutuotteiden myynti oli 52 190 miljoonaa tonnia vuonna 2001 ja 20 648 miljoonaa tonnia vuonna 2011, ja verollisten (arvokkaiden) peruskiviainesten myynti laski 188 843 miljoonasta tonnista vuonna 2001 aina 141 754 miljoonaan tonniin vuonna 2011. Myynnin lasku esitetään myös kaaviossa:

Verotettavien sivutuotteiden osuus myynnistä vuoden 2001. jälkeen – yhteensä

.

| (562) | Esitetyissä kolmessa yksityiskohtaisessa kaaviossa tarkastellaan veronalaisten sivutuotteiden myyntiä seuraavissa luokissa: kovat kivilajit, hiekkakivi, kalkkikivi sekä hiekka ja sora. Hiekan ja soran myynti näyttää säilyneen tasaisena ja kasvaneen hieman, kun taas muiden kolmen materiaalin myynti näyttää laskeneen. |
| --- | --- |

(562)

Esitetyissä kolmessa yksityiskohtaisessa kaaviossa tarkastellaan veronalaisten sivutuotteiden myyntiä seuraavissa luokissa: kovat kivilajit, hiekkakivi, kalkkikivi sekä hiekka ja sora. Hiekan ja soran myynti näyttää säilyneen tasaisena ja kasvaneen hieman, kun taas muiden kolmen materiaalin myynti näyttää laskeneen.

| (563) | Verosta vapautetun myydyn kiviaineksen määrä näyttää kasvaneen alle 5 miljoonasta tonnista lähes 30 miljoonaan tonniin kiviainesveron käyttöönoton jälkeen. Nämä luvut eivät sisällä louhoksia, jotka tuottavat vain verosta vapautettua kiviainesta, sillä tällaisten louhosten ei edellytetä tuottavan voittoa. Selvityksen mukaan verosta vapautetun määrän kasvu ylittäisi jopa lukujen mukaisen kuusinkertaisen kasvun. Selvitys osoittaa, että verosta vapautetun kiviaineksen myynnin määrä on kasvanut tasaisesti joka vuosi. Selvityksessä päätellään, että yhä useammat louhokset hyötyvät täysimääräisistä tai osittaisista vapautuksista, ts. veronalaiset myynnit muuttuvat verosta vapautetuiksi myynneiksi. |
| --- | --- |

(563)

Verosta vapautetun myydyn kiviaineksen määrä näyttää kasvaneen alle 5 miljoonasta tonnista lähes 30 miljoonaan tonniin kiviainesveron käyttöönoton jälkeen. Nämä luvut eivät sisällä louhoksia, jotka tuottavat vain verosta vapautettua kiviainesta, sillä tällaisten louhosten ei edellytetä tuottavan voittoa. Selvityksen mukaan verosta vapautetun määrän kasvu ylittäisi jopa lukujen mukaisen kuusinkertaisen kasvun. Selvitys osoittaa, että verosta vapautetun kiviaineksen myynnin määrä on kasvanut tasaisesti joka vuosi. Selvityksessä päätellään, että yhä useammat louhokset hyötyvät täysimääräisistä tai osittaisista vapautuksista, ts. veronalaiset myynnit muuttuvat verosta vapautetuiksi myynneiksi.

| (564) | Kierrätyskiviainesten kysyntä on kasvanut vain hieman sen jälkeen, kun kiviainesvero otettiin käyttöön vuonna 2002. Kaatopaikkaveron käyttöönotto vuonna 1996 kasvatti kierrätyskiviainesten kysyntää. BDS:n mukaan verovapautuksesta hyötyvät vähäarvoiset kiviainekset ovat syrjäyttäneet vähäarvoiset veronalaiset kiviainekset, kuten jäljempänä olevasta taulukosta ilmenee:

  BDS:n arvio arvoltaan vähäisten kiviainesten markkinoista (kiviaineksen tyypin mukaan jaoteltu) | 2001 | 2012 | Muutos (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| milj. tonnia | % | milj. tonnia | % |
| Louhokset
  (pelkästään verotettavat vähäarvoiset materiaalit) | 52,2 | 51,1 | 19 | 19,8 | (63,6) |
| Kierrätetyt kiviainekset | 45 | 44,0 | 47 | 49,0 | 4,4 |
| Verosta vapautetut kiviainekset | 5 | 4,9 | 30 | 31,2 | 500,0 |
| |
| Yhteensä | 102,2 | 100,0 | 96 | 100,0 | (6,1) |

(564)

Kierrätyskiviainesten kysyntä on kasvanut vain hieman sen jälkeen, kun kiviainesvero otettiin käyttöön vuonna 2002. Kaatopaikkaveron käyttöönotto vuonna 1996 kasvatti kierrätyskiviainesten kysyntää. BDS:n mukaan verovapautuksesta hyötyvät vähäarvoiset kiviainekset ovat syrjäyttäneet vähäarvoiset veronalaiset kiviainekset, kuten jäljempänä olevasta taulukosta ilmenee:

BDS:n arvio arvoltaan vähäisten kiviainesten markkinoista (kiviaineksen tyypin mukaan jaoteltu)

BDS:n arvio arvoltaan vähäisten kiviainesten markkinoista (kiviaineksen tyypin mukaan jaoteltu)

2001

2012

Muutos (%)

milj. tonnia

%

milj. tonnia

%

Louhokset

(pelkästään verotettavat vähäarvoiset materiaalit)

52,2

51,1

19

19,8

(63,6)

Kierrätetyt kiviainekset

45

44,0

47

49,0

4,4

Verosta vapautetut kiviainekset

5

4,9

30

31,2

500,0

Yhteensä

102,2

100,0

96

100,0

(6,1)

| (565) | Yhdistynyt kuningaskunta väittää, että jos verovapautusten katsotaan olevan valtiontukea, ne ovat vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen mukaisia, sillä






  i. | niillä vaikutetaan ainakin välillisesti ympäristönsuojelun tason parantumiseen ja/tai |
| --- | --- | --- |

(565)

Yhdistynyt kuningaskunta väittää, että jos verovapautusten katsotaan olevan valtiontukea, ne ovat vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen mukaisia, sillä

i.

niillä vaikutetaan ainakin välillisesti ympäristönsuojelun tason parantumiseen ja/tai

| ii. | ne ovat mahdollistaneet kiviainesveron käyttöönoton Yhdistyneessä kuningaskunnassa, sillä verovapautusten ansiosta se on voinut korottaa muiden kiviaineksia tuottavien yritysten ympäristöveroja, millä luodaan lisäkannustimia kiviainesveron ympäristötavoitteen saavuttamiseksi ja parannetaan kokonaistilannetta tarkasteltaessa kustannusten sisällyttämistä hintoihin. |
| --- | --- |

ii.

ne ovat mahdollistaneet kiviainesveron käyttöönoton Yhdistyneessä kuningaskunnassa, sillä verovapautusten ansiosta se on voinut korottaa muiden kiviaineksia tuottavien yritysten ympäristöveroja, millä luodaan lisäkannustimia kiviainesveron ympäristötavoitteen saavuttamiseksi ja parannetaan kokonaistilannetta tarkasteltaessa kustannusten sisällyttämistä hintoihin.

| (566) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että verovapautusten avulla kiviainesverolla pyritään kannustamaan kierrätysmateriaalin tai sivutuotteena saatavan materiaalin (jota saadaan muun kuin kiviaineksen tuotantoon tarkoitetun menetelmän yhteydessä) käyttöä, jotta vähennetään neitseellisen kiviaineksen kysyntää ja näin ollen kiviainesten louhintaan liittyviä ympäristövahinkoja. |
| --- | --- |

(566)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että verovapautusten avulla kiviainesverolla pyritään kannustamaan kierrätysmateriaalin tai sivutuotteena saatavan materiaalin (jota saadaan muun kuin kiviaineksen tuotantoon tarkoitetun menetelmän yhteydessä) käyttöä, jotta vähennetään neitseellisen kiviaineksen kysyntää ja näin ollen kiviainesten louhintaan liittyviä ympäristövahinkoja.

| (567) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että jokaisella tutkinnan kohteena olevalla verovapautuksella parannetaan ympäristönsuojelua ainakin jommallakummalla seuraavista tavoista: i) verovapautuksella edistetään kysynnän siirtymistä pois lisäkiviaineksen louhinnasta ja/tai ii) verovapautuksella autetaan vähentämään jätteiden syntymistä. |
| --- | --- |

(567)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että jokaisella tutkinnan kohteena olevalla verovapautuksella parannetaan ympäristönsuojelua ainakin jommallakummalla seuraavista tavoista: i) verovapautuksella edistetään kysynnän siirtymistä pois lisäkiviaineksen louhinnasta ja/tai ii) verovapautuksella autetaan vähentämään jätteiden syntymistä.

| (568) | Savikiveä koskeva vapautus täyttää vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen 4 luvussa vahvistetut perusteet. Savikivi soveltuu joissakin tapauksissa käytettäväksi kiviaineksena, mutta sen fysikaalinen koostumus ja sen liuskemaiset muodot tekevät siitä soveltumattoman vaativampiin käyttötarkoituksiin. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että koska tiedossa ei ole, että savikiveä louhittaisiin nimenomaisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, sitä saadaan vain väistämättömänä sivutuotteena. Savikiven käyttö vähentää vastalouhitun kiviaineksen kysyntää, ja näin ollen sen vapauttamisella kiviainesverosta vähennetään kiviaineksen louhintaan liittyviä ympäristövahinkoja. Sen vapauttamisella verosta autetaan myös vähentämään jäteläjien muodostumista ja siihen liittyvää maiseman pilaantumista. |
| --- | --- |

(568)

Savikiveä koskeva vapautus täyttää vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen 4 luvussa vahvistetut perusteet. Savikivi soveltuu joissakin tapauksissa käytettäväksi kiviaineksena, mutta sen fysikaalinen koostumus ja sen liuskemaiset muodot tekevät siitä soveltumattoman vaativampiin käyttötarkoituksiin. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että koska tiedossa ei ole, että savikiveä louhittaisiin nimenomaisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, sitä saadaan vain väistämättömänä sivutuotteena. Savikiven käyttö vähentää vastalouhitun kiviaineksen kysyntää, ja näin ollen sen vapauttamisella kiviainesverosta vähennetään kiviaineksen louhintaan liittyviä ympäristövahinkoja. Sen vapauttamisella verosta autetaan myös vähentämään jäteläjien muodostumista ja siihen liittyvää maiseman pilaantumista.

| (569) | Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat savikiven louhinnan yhteydessä syntyvästä jätteestä, että luomalla kannustimia sellaisen jätteen käytölle, jota aiheutuu tahattomasti ja väistämättä, verovapautuksella edistetään kysynnän siirtymistä louhitusta kiviaineksesta ja vähennetään siten sen aiheuttamia ympäristövahinkoja. |
| --- | --- |

(569)

Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat savikiven louhinnan yhteydessä syntyvästä jätteestä, että luomalla kannustimia sellaisen jätteen käytölle, jota aiheutuu tahattomasti ja väistämättä, verovapautuksella edistetään kysynnän siirtymistä louhitusta kiviaineksesta ja vähennetään siten sen aiheuttamia ympäristövahinkoja.

| (570) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että vaikka komissio toteaisi, että on todisteita siitä, että jokin verosta vapautetuista materiaaleista on louhittu tarkoituksellisesti kiviaineksena käytettäväksi, tällaisille materiaaleille myönnetyillä vapautuksilla edistettäisiin silti suoraan kiviainesveron ympäristötavoitteen saavuttamista. Ne väittävät, että jos on todisteita siitä, että jotakin verosta vapautettua ainesta louhitaan tarkoituksellisesti kiviaineksena käytettäväksi, tämä koskisi enintään hyvin pientä määrää vain muutamassa louhoksessa. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että vaikka verosta vapautettuja aineksia louhittaisiin tarkoituksellisesti hyvin pieniä määriä kiviaineksena käytettäväksi, se ei muuta miksikään sitä tosiseikkaa, että kyseisten ainesten vapauttamiselle verosta on objektiivinen peruste. Tämä peruste on se, että a) kyseisiä aineksia ei yleensä louhita kiviaineksena käytettäväksi ja b) tällaisten ainesten louhinnasta aiheutuu suuri määrä väistämättömiä sivutuotteita ja jätettä, joita voidaan käyttää kiviaineksena, kun sovelletaan oikeita kaupallisia kannustimia. |
| --- | --- |

(570)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että vaikka komissio toteaisi, että on todisteita siitä, että jokin verosta vapautetuista materiaaleista on louhittu tarkoituksellisesti kiviaineksena käytettäväksi, tällaisille materiaaleille myönnetyillä vapautuksilla edistettäisiin silti suoraan kiviainesveron ympäristötavoitteen saavuttamista. Ne väittävät, että jos on todisteita siitä, että jotakin verosta vapautettua ainesta louhitaan tarkoituksellisesti kiviaineksena käytettäväksi, tämä koskisi enintään hyvin pientä määrää vain muutamassa louhoksessa. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että vaikka verosta vapautettuja aineksia louhittaisiin tarkoituksellisesti hyvin pieniä määriä kiviaineksena käytettäväksi, se ei muuta miksikään sitä tosiseikkaa, että kyseisten ainesten vapauttamiselle verosta on objektiivinen peruste. Tämä peruste on se, että a) kyseisiä aineksia ei yleensä louhita kiviaineksena käytettäväksi ja b) tällaisten ainesten louhinnasta aiheutuu suuri määrä väistämättömiä sivutuotteita ja jätettä, joita voidaan käyttää kiviaineksena, kun sovelletaan oikeita kaupallisia kannustimia.

| (571) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että vaikka katsottaisiinkin, että pieni määrä louhoksia louhii tarkoituksellisesti verosta vapautettua ainesta kiviaineksena käytettäväksi, verovapautukset ovat perusteltuja, jos ne mahdollistavat toisten yritysten verojen korottamisen, mikä parantaa kokonaistilannetta tarkasteltaessa kustannusten sisällyttämistä hintoihin ja luo lisäkannustimia kiviainesveron ympäristötavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(571)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että vaikka katsottaisiinkin, että pieni määrä louhoksia louhii tarkoituksellisesti verosta vapautettua ainesta kiviaineksena käytettäväksi, verovapautukset ovat perusteltuja, jos ne mahdollistavat toisten yritysten verojen korottamisen, mikä parantaa kokonaistilannetta tarkasteltaessa kustannusten sisällyttämistä hintoihin ja luo lisäkannustimia kiviainesveron ympäristötavoitteen saavuttamiseksi.

| (572) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat tältä osin savikiven jätekiveä koskevat huomautuksensa. |
| --- | --- |

(572)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat tältä osin savikiven jätekiveä koskevat huomautuksensa.

7.3.1.1   
  Komission arviointi

Komission arviointi

| (573) | Komissio on jo todennut, että kiviainesverolla pyritään saavuttamaan ympäristötavoite. |
| --- | --- |

(573)

Komissio on jo todennut, että kiviainesverolla pyritään saavuttamaan ympäristötavoite.

| (574) | Savikiven yleisellä vapauttamisella verosta kuitenkin vahingoitetaan kiviainesveron ympäristötavoitetta, koska sillä mahdollisesti kannustetaan savikiven ja savikivijätteen louhimiseen, kuten myös unionin yleinen tuomioistuin on todennut (89). |
| --- | --- |

(574)

Savikiven yleisellä vapauttamisella verosta kuitenkin vahingoitetaan kiviainesveron ympäristötavoitetta, koska sillä mahdollisesti kannustetaan savikiven ja savikivijätteen louhimiseen, kuten myös unionin yleinen tuomioistuin on todennut (89).

89

| (575) | Savikivi on materiaalia, jota voidaan käyttää kiviaineksena, vaikkakin jokseenkin rajoitetusti heikompilaatuisena kiviaineksena, ja jota käytetään kiviaineksena ja louhitaan nimenomaisesti kiviaineksena käytettäväksi, kuten komission vastaanottamista asianosaisten huomautuksista ja todisteista käy ilmi. Savikivi, jota louhitaan nimenomaisesti kiviaineksena käytettäväksi, on tosiasiassa vastalouhittua materiaalia, ja sen vapauttamisella verosta yksinkertaisesti luodaan kannustimia sen lisälouhinnalle. |
| --- | --- |

(575)

Savikivi on materiaalia, jota voidaan käyttää kiviaineksena, vaikkakin jokseenkin rajoitetusti heikompilaatuisena kiviaineksena, ja jota käytetään kiviaineksena ja louhitaan nimenomaisesti kiviaineksena käytettäväksi, kuten komission vastaanottamista asianosaisten huomautuksista ja todisteista käy ilmi. Savikivi, jota louhitaan nimenomaisesti kiviaineksena käytettäväksi, on tosiasiassa vastalouhittua materiaalia, ja sen vapauttamisella verosta yksinkertaisesti luodaan kannustimia sen lisälouhinnalle.

| (576) | Kun otetaan huomioon, että komissio on todennut, että savikiveä louhitaan joissakin tapauksissa tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, savikiveä koskevalla yleisellä verovapautuksella sen louhinta tehdään kilpailukykyisemmäksi ja kannustetaan lisäämään louhintaa. |
| --- | --- |

(576)

Kun otetaan huomioon, että komissio on todennut, että savikiveä louhitaan joissakin tapauksissa tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, savikiveä koskevalla yleisellä verovapautuksella sen louhinta tehdään kilpailukykyisemmäksi ja kannustetaan lisäämään louhintaa.

| (577) | Lisäksi savikivi on tällä hetkellä vapautettu verosta, jos sitä louhitaan veronalaisen aineksen (kuten hiekkakiven ja kalkkikiven) sivutuotteena. Komissio on todennut edellä johdanto-osan 365 kappaleessa, että vapautuksessa tehdään ero savikiven ja muiden verotettavien ainesten, kuten hiekkakiven ja kalkkikiven louhinnan yhteydessä saatavien sivutuotteiden, välillä. Komissio on pohtinut myös, voidaanko erilaista verokohtelua perustella kiviainesveron tavoitteella. Komissio ei ole kuitenkaan saanut Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta tai asianosaisilta todisteita, joista kävisi ilmi, että vapautuksella edistetään kiviainesveron tavoitteen saavuttamista eli vähennetään uuden materiaalin louhintaa kiviaineksena käytettäväksi. |
| --- | --- |

(577)

Lisäksi savikivi on tällä hetkellä vapautettu verosta, jos sitä louhitaan veronalaisen aineksen (kuten hiekkakiven ja kalkkikiven) sivutuotteena. Komissio on todennut edellä johdanto-osan 365 kappaleessa, että vapautuksessa tehdään ero savikiven ja muiden verotettavien ainesten, kuten hiekkakiven ja kalkkikiven louhinnan yhteydessä saatavien sivutuotteiden, välillä. Komissio on pohtinut myös, voidaanko erilaista verokohtelua perustella kiviainesveron tavoitteella. Komissio ei ole kuitenkaan saanut Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta tai asianosaisilta todisteita, joista kävisi ilmi, että vapautuksella edistetään kiviainesveron tavoitteen saavuttamista eli vähennetään uuden materiaalin louhintaa kiviaineksena käytettäväksi.

| (578) | Vapautuksella ei myöskään vähennetä jätteen muodostumista yleisesti, koska sillä yksinkertaisesti korvataan savikivikasat sellaisten verotettavien heikompilaatuisten kiviainesten kasoilla, joille ei enää löydy ostajaa. |
| --- | --- |

(578)

Vapautuksella ei myöskään vähennetä jätteen muodostumista yleisesti, koska sillä yksinkertaisesti korvataan savikivikasat sellaisten verotettavien heikompilaatuisten kiviainesten kasoilla, joille ei enää löydy ostajaa.

| (579) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että savikiven vapauttaminen verosta on mahdollistanut muiden yritysten verojen korottamisen; ne eivät kuitenkaan ole esittäneet väitteelleen perusteluja, joita komissio olisi voinut tarkastella arvioinnissaan. Ainoa Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten tältä osin toimittama perustelu liittyy siihen, että komissio on jo todennut, ettei jätekiven vapauttamista verosta pidetä valtiontukena. |
| --- | --- |

(579)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että savikiven vapauttaminen verosta on mahdollistanut muiden yritysten verojen korottamisen; ne eivät kuitenkaan ole esittäneet väitteelleen perusteluja, joita komissio olisi voinut tarkastella arvioinnissaan. Ainoa Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten tältä osin toimittama perustelu liittyy siihen, että komissio on jo todennut, ettei jätekiven vapauttamista verosta pidetä valtiontukena.

| (580) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että vaikka komissio löytäisikin todisteita sille, että savikiveä louhitaan kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, vapautuksella edistetään silti ympäristötavoitetta, sillä tarkoituksellinen louhinta on vähäistä. Komissio on kuitenkin todennut, että ainoastaan kiviainesveron vapautukset, joita sovelletaan i) ainekseen, joka koostuu kokonaan tai pääosin savikivestä ja on tarkoituksellisesti louhittu kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, mihin tässä sisältyy myös muiden veronalaisten ainesten uuden louhinnan sivutuotteena saatava savikivi, ja ii) savikivijätteeseen, joka on louhittu tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, ovat valtiontukea, toisin kuin yleensä savikiveä ja savikiven louhinnasta aiheutuvaa jätettä koskeva vapautus. Siksi komission arvioinnissa erotellaan jo savikivi, jota louhitaan tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, eikä se koske suurta määrää savikiveä ja väistämätöntä savikivijätettä, jos sitä ei louhita tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi. Yhdistyneen kuningaskunnan perustelua, joka koskee vähäistä hyödyntämistä kiviaineksena, ei siten voida käyttää savikiveä ja savikivijätettä koskevan yleisen arvioinnin perustana. |
| --- | --- |

(580)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että vaikka komissio löytäisikin todisteita sille, että savikiveä louhitaan kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, vapautuksella edistetään silti ympäristötavoitetta, sillä tarkoituksellinen louhinta on vähäistä. Komissio on kuitenkin todennut, että ainoastaan kiviainesveron vapautukset, joita sovelletaan i) ainekseen, joka koostuu kokonaan tai pääosin savikivestä ja on tarkoituksellisesti louhittu kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, mihin tässä sisältyy myös muiden veronalaisten ainesten uuden louhinnan sivutuotteena saatava savikivi, ja ii) savikivijätteeseen, joka on louhittu tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, ovat valtiontukea, toisin kuin yleensä savikiveä ja savikiven louhinnasta aiheutuvaa jätettä koskeva vapautus. Siksi komission arvioinnissa erotellaan jo savikivi, jota louhitaan tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, eikä se koske suurta määrää savikiveä ja väistämätöntä savikivijätettä, jos sitä ei louhita tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi. Yhdistyneen kuningaskunnan perustelua, joka koskee vähäistä hyödyntämistä kiviaineksena, ei siten voida käyttää savikiveä ja savikivijätettä koskevan yleisen arvioinnin perustana.

| (581) | Unionin yleisen tuomioistuimen (90) toteamusten mukaan, jos louhokset louhivat savikiveä tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, ei ole enää takeita siitä, ettei vapautus johda verosta vapautetun aineksen louhinnan lisääntymiseen. |
| --- | --- |

(581)

Unionin yleisen tuomioistuimen (90) toteamusten mukaan, jos louhokset louhivat savikiveä tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, ei ole enää takeita siitä, ettei vapautus johda verosta vapautetun aineksen louhinnan lisääntymiseen.

90

| (582) | Siksi komissio päättelee, että savikiven ja savikivijätteen yleisellä verovapautuksella haitataan kiviainesveron ympäristötavoitteen saavuttamista, koska se saattaa kannustaa tällaisen uuden aineksen louhintaan. |
| --- | --- |

(582)

Siksi komissio päättelee, että savikiven ja savikivijätteen yleisellä verovapautuksella haitataan kiviainesveron ympäristötavoitteen saavuttamista, koska se saattaa kannustaa tällaisen uuden aineksen louhintaan.

7.3.2   OIKEASUHTEISUUS

| (583) | Kiviainesten verotusta ei ole yhdenmukaistettu unionissa, ja siksi komissio on tutkinut ehdotetun toimenpiteen oikeasuhteisuutta vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen 159 kohdan perusteella. |
| --- | --- |

(583)

Kiviainesten verotusta ei ole yhdenmukaistettu unionissa, ja siksi komissio on tutkinut ehdotetun toimenpiteen oikeasuhteisuutta vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen 159 kohdan perusteella.

| (584) | Jotta tuen katsotaan olevan oikeasuhteista, veronalennuksen tai verovapautuksen saajan on täytettävä vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen 159 kohdan mukaan jokin seuraavista edellytyksistä:






  a) | Tuensaaja maksaa kansallisesta verosta osuuden, joka vastaa suurin piirtein kunkin yksittäisen tuensaajan ympäristövaikutusta verrattuna Euroopan talousalueen parhaan tekniikan vaikutukseen. Tuensaajat voivat saada enintään veronalennuksen, joka vastaa suuruudeltaan parasta tekniikkaa käytettäessä aiheutuvaa kustannusten nousua, jota ei voida siirtää asiakkaille. |
| --- | --- | --- |

(584)

Jotta tuen katsotaan olevan oikeasuhteista, veronalennuksen tai verovapautuksen saajan on täytettävä vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen 159 kohdan mukaan jokin seuraavista edellytyksistä:

a)

Tuensaaja maksaa kansallisesta verosta osuuden, joka vastaa suurin piirtein kunkin yksittäisen tuensaajan ympäristövaikutusta verrattuna Euroopan talousalueen parhaan tekniikan vaikutukseen. Tuensaajat voivat saada enintään veronalennuksen, joka vastaa suuruudeltaan parasta tekniikkaa käytettäessä aiheutuvaa kustannusten nousua, jota ei voida siirtää asiakkaille.

| b) | Tuensaaja maksaa vähintään 20 prosenttia kansallisesta verosta, jollei alhaisempaa veroastetta voida perustella. |
| --- | --- |

b)

Tuensaaja maksaa vähintään 20 prosenttia kansallisesta verosta, jollei alhaisempaa veroastetta voida perustella.

| c) | Se voi tehdä jäsenvaltion kanssa sopimuksia, joilla se sitoutuu saavuttamaan ympäristönsuojelutavoitteet, joilla on sama vaikutus kuin a tai b alakohdan taikka yhteisön vähimmäisveron soveltamisella. |
| --- | --- |

c)

Se voi tehdä jäsenvaltion kanssa sopimuksia, joilla se sitoutuu saavuttamaan ympäristönsuojelutavoitteet, joilla on sama vaikutus kuin a tai b alakohdan taikka yhteisön vähimmäisveron soveltamisella.

| (585) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että vaikka vapautuksilla ei varmisteta, että tuensaaja maksaa vähintään 20 prosenttia kansallisesta verosta, koko verovapautusta voidaan perustella kilpailun vääristymisen vähyydellä. |
| --- | --- |

(585)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että vaikka vapautuksilla ei varmisteta, että tuensaaja maksaa vähintään 20 prosenttia kansallisesta verosta, koko verovapautusta voidaan perustella kilpailun vääristymisen vähyydellä.

| (586) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan tutkinnan kohteena olevat verosta vapautetut ainekset muodostavat myös yhdessä vain hyvin pienen osan Yhdistyneen kuningaskunnan kiviainesmarkkinoista. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat kansallisen tilastotoimiston (Office for National Statistics), paikallishallinnon ministeriön (Department for Local Communities and Government) sekä elinkeinoministeriön (Department for Business, Innovation and Skills) saatavilla oleviin tietoihin viitaten, että Isossa-Britanniassa myydään vuosittain yhteensä 205 miljoonaa tonnia kiviainesta, josta vain 6 miljoonaa tonnia saadaan komission tutkinnan kohteena olevista aineksista, ja näistä 3 miljoonaa tonnia saadaan kaoliini- ja kaoliinisavijätteestä. Yhdistyneen kuningaskunnan kiviainestuottajien suurimman toimialajärjestön Mineral Products Associationin mukaan tutkinnan kohteena olevien verovapautusten osuus Yhdistyneen kuningaskunnan kiviainesmarkkinoista on vain noin 3 prosenttia. |
| --- | --- |

(586)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan tutkinnan kohteena olevat verosta vapautetut ainekset muodostavat myös yhdessä vain hyvin pienen osan Yhdistyneen kuningaskunnan kiviainesmarkkinoista. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat kansallisen tilastotoimiston (Office for National Statistics), paikallishallinnon ministeriön (Department for Local Communities and Government) sekä elinkeinoministeriön (Department for Business, Innovation and Skills) saatavilla oleviin tietoihin viitaten, että Isossa-Britanniassa myydään vuosittain yhteensä 205 miljoonaa tonnia kiviainesta, josta vain 6 miljoonaa tonnia saadaan komission tutkinnan kohteena olevista aineksista, ja näistä 3 miljoonaa tonnia saadaan kaoliini- ja kaoliinisavijätteestä. Yhdistyneen kuningaskunnan kiviainestuottajien suurimman toimialajärjestön Mineral Products Associationin mukaan tutkinnan kohteena olevien verovapautusten osuus Yhdistyneen kuningaskunnan kiviainesmarkkinoista on vain noin 3 prosenttia.

| (587) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että verosta vapautettujen ainesten vaikutus kilpailuun on vähäinen kiviaineksen kuljetuskustannusten vuoksi. Ne väittävät, että kuljetuskustannukset ovat 8,55 pennyä tonnilta. Näin ollen vapautus kahden Englannin punnan verosta tonnia kohden antaa verosta vapautetun aineksen tuottajalle kilpailuetua keskimäärin vain 23 mailin säteellä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan verosta vapautettua materiaalia voitaisiin kuljettaa edestakaisella matkalla vain 11,6 mailin päähän. Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että toimitetut määrät ovat yleensä hyvin pieniä, sillä verosta vapautetut materiaalit soveltuvat vain heikompilaatuisiin kiviaineksiin. Jos hanke edellyttää perinteisempiä kivilaatuja, kilpailu ei vääristy. |
| --- | --- |

(587)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että verosta vapautettujen ainesten vaikutus kilpailuun on vähäinen kiviaineksen kuljetuskustannusten vuoksi. Ne väittävät, että kuljetuskustannukset ovat 8,55 pennyä tonnilta. Näin ollen vapautus kahden Englannin punnan verosta tonnia kohden antaa verosta vapautetun aineksen tuottajalle kilpailuetua keskimäärin vain 23 mailin säteellä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan verosta vapautettua materiaalia voitaisiin kuljettaa edestakaisella matkalla vain 11,6 mailin päähän. Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että toimitetut määrät ovat yleensä hyvin pieniä, sillä verosta vapautetut materiaalit soveltuvat vain heikompilaatuisiin kiviaineksiin. Jos hanke edellyttää perinteisempiä kivilaatuja, kilpailu ei vääristy.

7.3.2.1   
  Komission arviointi

Komission arviointi

| (588) | Komission saamista tiedoista käy ilmi, että savikiven vapauttaminen verosta vääristää merkittävästi kilpailua. |
| --- | --- |

(588)

Komission saamista tiedoista käy ilmi, että savikiven vapauttaminen verosta vääristää merkittävästi kilpailua.

| (589) | Monet asianosaiset ovat väittäneet, että savikiveä käytetään kiviaineksena ja että sillä on merkittävä vaikutus etenkin Pohjois-Irlannin paikallisiin markkinoihin. Pohjois-Irlantiin on ilmeisesti tuotu satojatuhansia tonneja savikiveä Donegalista, Irlannista. Irlannista tuotua savikiveä myydään rakennusalan markkinoilla eri puolella Pohjois-Irlantia. Rakennushankkeissa Irlannin rajalla on käytetty Irlannista peräisin olevaa verosta vapautettua kiviainesta, joka on luokiteltu savikiveksi. |
| --- | --- |

(589)

Monet asianosaiset ovat väittäneet, että savikiveä käytetään kiviaineksena ja että sillä on merkittävä vaikutus etenkin Pohjois-Irlannin paikallisiin markkinoihin. Pohjois-Irlantiin on ilmeisesti tuotu satojatuhansia tonneja savikiveä Donegalista, Irlannista. Irlannista tuotua savikiveä myydään rakennusalan markkinoilla eri puolella Pohjois-Irlantia. Rakennushankkeissa Irlannin rajalla on käytetty Irlannista peräisin olevaa verosta vapautettua kiviainesta, joka on luokiteltu savikiveksi.

| (590) | Asianosaiset ovat myös viitanneet erityisen ongelman muodostaviin savikivivarastoihin, joita käytetään suurilla rakennustyömailla, etenkin Glasgow'n ja Edinburghin välisellä liikennekäytävällä. Tienrakennukseen on käytetty noin miljoona tonnia savikiveä. Tämä on vaikuttanut eri louhosten väliseen kilpailuun ja estänyt muita louhoksia myymästä vähäarvoisia sivutuotteitaan. |
| --- | --- |

(590)

Asianosaiset ovat myös viitanneet erityisen ongelman muodostaviin savikivivarastoihin, joita käytetään suurilla rakennustyömailla, etenkin Glasgow'n ja Edinburghin välisellä liikennekäytävällä. Tienrakennukseen on käytetty noin miljoona tonnia savikiveä. Tämä on vaikuttanut eri louhosten väliseen kilpailuun ja estänyt muita louhoksia myymästä vähäarvoisia sivutuotteitaan.

| (591) | Lisäksi komissio panee merkille, että kiviaineksena käytettävän savikiven markkinat ovat melko alueellisia eivätkä Yhdistyneen kuningaskunnan kansalliset kiviainesmarkkinat ole hyvä arviointiperusta. Kuten myös Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat huomauttaneet, kiviaineksena käytettävän savikiven alhaisten hintojen ja korkeiden kuljetuskustannusten vuoksi tuottajat voivat kuljettaa niitä vain lyhyitä matkoja asiakkailleen voidakseen kilpailla muiden heikompilaatuisten kiviainesten tuottajien kanssa. Siksi tämäntyyppinen arviointi olisi tarkoituksenmukaisempi tehdä paikallistasolla. Komission asianosaisilta saamat tiedot viittaavat siihen, että savikiven verovapautuksella syrjäytetään sellaisten heikompilaatuisten verotettavien kiviainesten myynti, joiden kanssa ne kilpailevat paikallisesti. |
| --- | --- |

(591)

Lisäksi komissio panee merkille, että kiviaineksena käytettävän savikiven markkinat ovat melko alueellisia eivätkä Yhdistyneen kuningaskunnan kansalliset kiviainesmarkkinat ole hyvä arviointiperusta. Kuten myös Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat huomauttaneet, kiviaineksena käytettävän savikiven alhaisten hintojen ja korkeiden kuljetuskustannusten vuoksi tuottajat voivat kuljettaa niitä vain lyhyitä matkoja asiakkailleen voidakseen kilpailla muiden heikompilaatuisten kiviainesten tuottajien kanssa. Siksi tämäntyyppinen arviointi olisi tarkoituksenmukaisempi tehdä paikallistasolla. Komission asianosaisilta saamat tiedot viittaavat siihen, että savikiven verovapautuksella syrjäytetään sellaisten heikompilaatuisten verotettavien kiviainesten myynti, joiden kanssa ne kilpailevat paikallisesti.

| (592) | Siksi komissio päättelee, että savikiven ja savikivijätteen yleinen verovapautus vääristää kilpailua paikallisilla kiviainesmarkkinoilla. Yhdistyneen kuningaskunnan väitteitä savikiven verovapautuksen aiheuttaman kilpailun vääristymisen vähyydestä ei voida hyväksyä. Siksi tällä ei voida perustella kiviainesveron 20 prosentin suuruisen maksun poissulkemista. |
| --- | --- |

(592)

Siksi komissio päättelee, että savikiven ja savikivijätteen yleinen verovapautus vääristää kilpailua paikallisilla kiviainesmarkkinoilla. Yhdistyneen kuningaskunnan väitteitä savikiven verovapautuksen aiheuttaman kilpailun vääristymisen vähyydestä ei voida hyväksyä. Siksi tällä ei voida perustella kiviainesveron 20 prosentin suuruisen maksun poissulkemista.

| (593) | Toimenpide ei näin ollen ole oikeasuhteinen vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen 159 kohdan edellyttämällä tavalla. |
| --- | --- |

(593)

Toimenpide ei näin ollen ole oikeasuhteinen vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen 159 kohdan edellyttämällä tavalla.

| (594) | Komissio ei katso tarpeelliseksi arvioida toimenpiteen välttämättömyyttä ja päättelee, että kiviainesveron vapautuksia, joita sovelletaan i) ainekseen, joka koostuu kokonaan tai pääosin savikivestä ja on tarkoituksellisesti louhittu kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, mihin tässä sisältyy myös muiden veronalaisten ainesten uuden louhinnan sivutuotteena saatava savikivi, ja ii) savikivijätteeseen, joka on louhittu tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(594)

Komissio ei katso tarpeelliseksi arvioida toimenpiteen välttämättömyyttä ja päättelee, että kiviainesveron vapautuksia, joita sovelletaan i) ainekseen, joka koostuu kokonaan tai pääosin savikivestä ja on tarkoituksellisesti louhittu kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, mihin tässä sisältyy myös muiden veronalaisten ainesten uuden louhinnan sivutuotteena saatava savikivi, ja ii) savikivijätteeseen, joka on louhittu tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen perusteella.

7.4   SEUT-SOPIMUKSEN 107 ARTIKLAN 3 KOHDAN b ALAKOHDAN MUKAINEN VAIHTOEHTOINEN ARVIOINTI – TUKI EUROOPAN YHTEISTÄ ETUA KOSKEVAN TÄRKEÄN HANKKEEN EDISTÄMISEEN

SEUT-SOPIMUKSEN 107 ARTIKLAN 3 KOHDAN b ALAKOHDAN MUKAINEN VAIHTOEHTOINEN ARVIOINTI – TUKI EUROOPAN YHTEISTÄ ETUA KOSKEVAN TÄRKEÄN HANKKEEN EDISTÄMISEEN

| (595) | Kuten edellä on todettu, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että kokonaan tai pääosin savikivestä tai savikivijätteestä koostuvien tuotteiden verovapautuksia voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvina SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella, koska niillä edistetään ympäristönsuojelua Euroopan yhteistä etua koskevana hankkeena. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät esittäneet perusteluja tämän pohjalta tehtävälle toimenpiteiden soveltuvuuden arvioinnille. |
| --- | --- |

(595)

Kuten edellä on todettu, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että kokonaan tai pääosin savikivestä tai savikivijätteestä koostuvien tuotteiden verovapautuksia voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvina SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella, koska niillä edistetään ympäristönsuojelua Euroopan yhteistä etua koskevana hankkeena. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät esittäneet perusteluja tämän pohjalta tehtävälle toimenpiteiden soveltuvuuden arvioinnille.

| (596) | Komissio on vahvistanut vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen 147 kohdassa edellytykset, joiden täyttyessä tuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella. |
| --- | --- |

(596)

Komissio on vahvistanut vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen 147 kohdassa edellytykset, joiden täyttyessä tuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella.

| (597) | Nämä edellytykset ovat seuraavat:






  a) | Ehdotettu tuki koskee tiettyä hanketta, jonka toteuttamisehdot, kuten osallistujat, tavoitteet, vaikutukset ja keinot näiden tavoitteiden ja vaikutusten saavuttamiseksi, on määritelty selkeästi. Komissio voi myös katsoa useamman hankkeen muodostaman kokonaisuuden yhdeksi hankkeeksi. |
| --- | --- | --- |

(597)

Nämä edellytykset ovat seuraavat:

a)

Ehdotettu tuki koskee tiettyä hanketta, jonka toteuttamisehdot, kuten osallistujat, tavoitteet, vaikutukset ja keinot näiden tavoitteiden ja vaikutusten saavuttamiseksi, on määritelty selkeästi. Komissio voi myös katsoa useamman hankkeen muodostaman kokonaisuuden yhdeksi hankkeeksi.

| b) | Hankkeen on oltava Euroopan yhteisen edun mukainen. Sen on edistettävä konkreettisella, esimerkillisellä ja havaittavissa olevalla tavalla yhteisön etua ympäristönsuojelun alalla. Se voi muun muassa olla Euroopan unionin ympäristöstrategian kannalta hyvin tärkeässä asemassa. Hankkeella tavoiteltu etu ei saa rajoittua hankkeen toteuttavaan jäsenvaltioon tai sen toteuttaviin jäsenvaltioihin, vaan sen on ulotuttava koko yhteisöön. Hankkeen on vaikutettava olennaisesti yhteisön tavoitteiden saavuttamiseen. Se, että hankkeen toteuttavat eri jäsenvaltioissa sijaitsevat yritykset, ei riitä. |
| --- | --- |

b)

Hankkeen on oltava Euroopan yhteisen edun mukainen. Sen on edistettävä konkreettisella, esimerkillisellä ja havaittavissa olevalla tavalla yhteisön etua ympäristönsuojelun alalla. Se voi muun muassa olla Euroopan unionin ympäristöstrategian kannalta hyvin tärkeässä asemassa. Hankkeella tavoiteltu etu ei saa rajoittua hankkeen toteuttavaan jäsenvaltioon tai sen toteuttaviin jäsenvaltioihin, vaan sen on ulotuttava koko yhteisöön. Hankkeen on vaikutettava olennaisesti yhteisön tavoitteiden saavuttamiseen. Se, että hankkeen toteuttavat eri jäsenvaltioissa sijaitsevat yritykset, ei riitä.

| c) | Tuki on tarpeellista ja kannustaa toteuttamaan hankkeen, jonka on oltava erittäin riskialtis. |
| --- | --- |

c)

Tuki on tarpeellista ja kannustaa toteuttamaan hankkeen, jonka on oltava erittäin riskialtis.

| d) | Hankkeella on suuri merkitys laajuutensa ansiosta. Sen on oltava kooltaan huomattavan suuri ja tuotettava huomattavia ympäristövaikutuksia. |
| --- | --- |

d)

Hankkeella on suuri merkitys laajuutensa ansiosta. Sen on oltava kooltaan huomattavan suuri ja tuotettava huomattavia ympäristövaikutuksia.

| (598) | Lisäksi, jotta komissio voisi arvioida tällaiset hankkeet asianmukaisesti, Euroopan yhteinen etu on osoitettava käytännössä. On esimerkiksi osoitettava, että hanke edistää merkittävästi yhteisön ympäristötavoitteiden saavuttamista (vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen 148 kohta). |
| --- | --- |

(598)

Lisäksi, jotta komissio voisi arvioida tällaiset hankkeet asianmukaisesti, Euroopan yhteinen etu on osoitettava käytännössä. On esimerkiksi osoitettava, että hanke edistää merkittävästi yhteisön ympäristötavoitteiden saavuttamista (vuoden 2008 ympäristösuuntaviivojen 148 kohta).

| (599) | Komissio huomauttaa, että vaikka kiviainesverolla edistetään tietyn jäsenvaltion tiettyä toimintapolitiikkaa, se ei näytä koskevan tai koskevan erityisesti hanketta, ”jonka toteuttamisehdot [...] on määritelty selkeästi”. |
| --- | --- |

(599)

Komissio huomauttaa, että vaikka kiviainesverolla edistetään tietyn jäsenvaltion tiettyä toimintapolitiikkaa, se ei näytä koskevan tai koskevan erityisesti hanketta, ”jonka toteuttamisehdot [...] on määritelty selkeästi”.

| (600) | Lisäksi vaikuttaa siltä, ettei toimenpidettä voida pitää Euroopan yhteistä etua koskevana hankkeena, sillä toimintapolitiikkaa sovelletaan kansallisesti. |
| --- | --- |

(600)

Lisäksi vaikuttaa siltä, ettei toimenpidettä voida pitää Euroopan yhteistä etua koskevana hankkeena, sillä toimintapolitiikkaa sovelletaan kansallisesti.

| (601) | Lisäksi, koska kiviainesveron vapautuksilla, joita sovelletaan i) ainekseen, joka koostuu kokonaan tai pääosin savikivestä ja on tarkoituksellisesti louhittu kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviaineksena, mihin tässä sisältyy myös muiden veronalaisten ainesten uuden louhinnan sivutuotteena saatava savikivi, ja ii) savikivijätteeseen, joka on louhittu tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, ei näytä olevan itsessään ympäristöhyötyjä, koska niillä yksinkertaisesti kannustetaan tällaisen aineksen louhintaan, ei voida todeta, että tällaisilla verovapautuksilla edistetään ympäristönsuojelua. |
| --- | --- |

(601)

Lisäksi, koska kiviainesveron vapautuksilla, joita sovelletaan i) ainekseen, joka koostuu kokonaan tai pääosin savikivestä ja on tarkoituksellisesti louhittu kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviaineksena, mihin tässä sisältyy myös muiden veronalaisten ainesten uuden louhinnan sivutuotteena saatava savikivi, ja ii) savikivijätteeseen, joka on louhittu tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, ei näytä olevan itsessään ympäristöhyötyjä, koska niillä yksinkertaisesti kannustetaan tällaisen aineksen louhintaan, ei voida todeta, että tällaisilla verovapautuksilla edistetään ympäristönsuojelua.

| (602) | Lisäksi unionin yleinen tuomioistuin on tehnyt selväksi yhdistetyissä asioissa,T-254/00, T-270/00 ja T-277/00, Hotel Cipriani, että ”tukitoimenpiteelle voidaan myöntää [SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdassa] tarkoitettu poikkeus ainoastaan, jos se ei anna etuja lähinnä vain yhden jäsenvaltion talouden toimijoille vaan koko yhteisölle” (91). Tämä peruste ei täyty, jos kansallisella tukijärjestelmällä pyritään yksistään parantamaan kyseisten yritysten kilpailukykyä tai, kuten tarkasteltavassa tapauksessa, luomaan kannustimia tietyntyyppisen kiviaineksen käytölle. |
| --- | --- |

(602)

Lisäksi unionin yleinen tuomioistuin on tehnyt selväksi yhdistetyissä asioissa,T-254/00, T-270/00 ja T-277/00, Hotel Cipriani, että ”tukitoimenpiteelle voidaan myöntää [SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdassa] tarkoitettu poikkeus ainoastaan, jos se ei anna etuja lähinnä vain yhden jäsenvaltion talouden toimijoille vaan koko yhteisölle” (91). Tämä peruste ei täyty, jos kansallisella tukijärjestelmällä pyritään yksistään parantamaan kyseisten yritysten kilpailukykyä tai, kuten tarkasteltavassa tapauksessa, luomaan kannustimia tietyntyyppisen kiviaineksen käytölle.

91

| (603) | Komissio päättelee näin ollen, että kiviainesveron vapautuksia, joita sovelletaan i) ainekseen, joka koostuu kokonaan tai pääosin savikivestä ja on tarkoituksellisesti louhittu kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, mihin tässä sisältyy myös muiden veronalaisten ainesten uuden louhinnan sivutuotteena saatava savikivi, ja ii) savikivijätteeseen, joka on louhittu tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, ei voida pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella sisämarkkinoille soveltuvana ympäristönsuojelua edistävänä Euroopan yhteistä etua koskevana hankkeena. |
| --- | --- |

(603)

Komissio päättelee näin ollen, että kiviainesveron vapautuksia, joita sovelletaan i) ainekseen, joka koostuu kokonaan tai pääosin savikivestä ja on tarkoituksellisesti louhittu kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, mihin tässä sisältyy myös muiden veronalaisten ainesten uuden louhinnan sivutuotteena saatava savikivi, ja ii) savikivijätteeseen, joka on louhittu tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, ei voida pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella sisämarkkinoille soveltuvana ympäristönsuojelua edistävänä Euroopan yhteistä etua koskevana hankkeena.

7.5   SEUT-SOPIMUKSEN 107 ARTIKLAN 3 KOHDAN c ALAKOHDAN MUKAINEN VAIHTOEHTOINEN ARVIOINTI – TUKI TIETYN TALOUDELLISEN TOIMINNAN TAI TALOUSALUEEN KEHITYKSEN EDISTÄMISEEN

SEUT-SOPIMUKSEN 107 ARTIKLAN 3 KOHDAN c ALAKOHDAN MUKAINEN VAIHTOEHTOINEN ARVIOINTI – TUKI TIETYN TALOUDELLISEN TOIMINNAN TAI TALOUSALUEEN KEHITYKSEN EDISTÄMISEEN

| (604) | Arvioitaessa tukitoimenpidettä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella on tarkasteltava, täyttääkö tuki seuraavat edellytykset:






  a) | Sillä pyritään selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaiseen tavoitteeseen. |
| --- | --- | --- |

(604)

Arvioitaessa tukitoimenpidettä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella on tarkasteltava, täyttääkö tuki seuraavat edellytykset:

a)

Sillä pyritään selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaiseen tavoitteeseen.

| b) | Se on välttämätön, asianmukainen ja oikeasuhteinen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

b)

Se on välttämätön, asianmukainen ja oikeasuhteinen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

| c) | Se ei vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

c)

Se ei vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (605) | Komissio toteaa alustavana huomautuksena, että toimenpiteet, joihin sisältyy toimintatukea, eivät lähtökohtaisesti sovellu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. |
| --- | --- |

(605)

Komissio toteaa alustavana huomautuksena, että toimenpiteet, joihin sisältyy toimintatukea, eivät lähtökohtaisesti sovellu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella.

| (606) | Kuten edellä johdanto-osan 87 kappaleessa on todettu, kiviainesverolla edistetään ympäristönsuojelua unionin yleisen tuomioistuimen toteamusten mukaisesti. Ympäristönsuojelua voidaan pitää unionin yhteisen edun mukaisena. |
| --- | --- |

(606)

Kuten edellä johdanto-osan 87 kappaleessa on todettu, kiviainesverolla edistetään ympäristönsuojelua unionin yleisen tuomioistuimen toteamusten mukaisesti. Ympäristönsuojelua voidaan pitää unionin yhteisen edun mukaisena.

| (607) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan kiviainesveron vapautuksilla, joita sovelletaan tuotteisiin, jotka koostuvat kokonaan tai pääosin savikivestä tai savikivijätteestä, pyritään saavuttamaan ympäristönsuojelutavoite siirtämällä kysyntää vastalouhituista kiviaineksista savikiveen (kokonaan tai pääosin) ja savikivijätteeseen. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, ettei tällaisia materiaaleja perinteisesti louhita kiviaineskäyttöön, eikä viranomaisilla ole viitteitä siitä, että niitä louhitaan tarkoituksellisesti tällaiseen käyttöön. |
| --- | --- |

(607)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan kiviainesveron vapautuksilla, joita sovelletaan tuotteisiin, jotka koostuvat kokonaan tai pääosin savikivestä tai savikivijätteestä, pyritään saavuttamaan ympäristönsuojelutavoite siirtämällä kysyntää vastalouhituista kiviaineksista savikiveen (kokonaan tai pääosin) ja savikivijätteeseen. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, ettei tällaisia materiaaleja perinteisesti louhita kiviaineskäyttöön, eikä viranomaisilla ole viitteitä siitä, että niitä louhitaan tarkoituksellisesti tällaiseen käyttöön.

| (608) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset antoivat tietoa kiviainesalan tilasta ennen kiviainesveron käyttöönottoa ja tarpeesta ottaa käyttöön vero, jolla vähennetään kiviainesten uutta louhintaa ja annetaan asianmukaisia vaihtoehtoja. |
| --- | --- |

(608)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset antoivat tietoa kiviainesalan tilasta ennen kiviainesveron käyttöönottoa ja tarpeesta ottaa käyttöön vero, jolla vähennetään kiviainesten uutta louhintaa ja annetaan asianmukaisia vaihtoehtoja.

| (609) | Komissio toteaa, että kiviainesveron vapautuksilla oli lähtökohtaisesti tarkoitus edistää sen ympäristötavoitteen saavuttamista. |
| --- | --- |

(609)

Komissio toteaa, että kiviainesveron vapautuksilla oli lähtökohtaisesti tarkoitus edistää sen ympäristötavoitteen saavuttamista.

| (610) | On myös viitteitä siitä, että uusien kiviainesten louhinnassa ei olisi saavutettu vastaavaa vähennystä ilman kiviainesveroa ja sitä koskevia vapautuksia. Asianosaisten lukuisat asiaa koskevat huomautukset viittaavat siihen, että kiviainesverosta vapautetut materiaalit ovat korvanneet menestyksekkäästi vastalouhitut kiviainestuotteet. Sekä korkealaatuiset peruskiviainekset mutta etenkin myös heikompilaatuiset sivutuotteina saatavat kiviainekset on korvattu verosta vapautetuilla aineksilla. Tämä ei koske i) ainesta, joka koostuu kokonaan tai pääosin savikivestä ja on tarkoituksellisesti louhittu kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, mihin tässä sisältyy myös muiden veronalaisten ainesten uuden louhinnan sivutuotteena saatava savikivi, eikä ii) savikivijätettä, joka on louhittu tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi. |
| --- | --- |

(610)

On myös viitteitä siitä, että uusien kiviainesten louhinnassa ei olisi saavutettu vastaavaa vähennystä ilman kiviainesveroa ja sitä koskevia vapautuksia. Asianosaisten lukuisat asiaa koskevat huomautukset viittaavat siihen, että kiviainesverosta vapautetut materiaalit ovat korvanneet menestyksekkäästi vastalouhitut kiviainestuotteet. Sekä korkealaatuiset peruskiviainekset mutta etenkin myös heikompilaatuiset sivutuotteina saatavat kiviainekset on korvattu verosta vapautetuilla aineksilla. Tämä ei koske i) ainesta, joka koostuu kokonaan tai pääosin savikivestä ja on tarkoituksellisesti louhittu kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, mihin tässä sisältyy myös muiden veronalaisten ainesten uuden louhinnan sivutuotteena saatava savikivi, eikä ii) savikivijätettä, joka on louhittu tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi.

| (611) | Savikiveä käytetään erilaisiin tarkoituksiin kiviaineksena, ja sitä louhitaan myös tarkoituksellisesti kiviaineksena käytettäväksi, kuten todetaan edellä johdanto-osan 341 kappaleessa. |
| --- | --- |

(611)

Savikiveä käytetään erilaisiin tarkoituksiin kiviaineksena, ja sitä louhitaan myös tarkoituksellisesti kiviaineksena käytettäväksi, kuten todetaan edellä johdanto-osan 341 kappaleessa.

| (612) | Siksi savikiven ja tarkoituksellisesti louhitun savikiven jätteen vapauttaminen verosta tekee sen louhinnasta pelkästään kilpailukykyisemmän, ja vaarana on, että sillä kannustetaan lisäämään savikiven louhintaa. Kuten edellä johdanto-osan 575–580 kappaleessa todetaan, savikivi, jota louhitaan tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, vastaa sellaisia uusia veronalaisia aineksia, joita louhitaan kiviaineskäyttöön, ja vastaavasti veronalaisten ainesten sivutuotteena louhittu savikivi vastaa veronalaisten ainesten muita sivutuotteita, joista kannetaan veroa. Vapautuksilla alennetaan vain yhden vastalouhitun aineksen (savikiven) hintaa muihin luokkiin nähden. Tällä voidaan kannustaa uuden savikiven louhintaan. Tätä päätelmää tukevat unionin yleisen tuomioistuimen toteamukset (92). |
| --- | --- |

(612)

Siksi savikiven ja tarkoituksellisesti louhitun savikiven jätteen vapauttaminen verosta tekee sen louhinnasta pelkästään kilpailukykyisemmän, ja vaarana on, että sillä kannustetaan lisäämään savikiven louhintaa. Kuten edellä johdanto-osan 575–580 kappaleessa todetaan, savikivi, jota louhitaan tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, vastaa sellaisia uusia veronalaisia aineksia, joita louhitaan kiviaineskäyttöön, ja vastaavasti veronalaisten ainesten sivutuotteena louhittu savikivi vastaa veronalaisten ainesten muita sivutuotteita, joista kannetaan veroa. Vapautuksilla alennetaan vain yhden vastalouhitun aineksen (savikiven) hintaa muihin luokkiin nähden. Tällä voidaan kannustaa uuden savikiven louhintaan. Tätä päätelmää tukevat unionin yleisen tuomioistuimen toteamukset (92).

92

| (613) | Savikivi on kiveä, jonka louhinnalla on samankaltaisia ympäristövaikutuksia kuin muiden mineraalien louhinnalla. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät ole esittäneet väitteitä, joilla pyrittäisiin osoittamaan, että savikivi on ympäristöystävällisempi vaihtoehto muihin kiviaineslähteisiin verrattuna, vaikka sitä louhittaisiin tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi. Asianosaiset ovat myös väittäneet, että kiviainesveron vapautuksella vahingoitetaan ympäristöä jopa enemmän kuin itse louhintaprosessilla, sillä vapautuksen ansiosta savikiveä voidaan kuljettaa kauemmas ja se voi edelleen kilpailla muiden veronalaisten ainesten kanssa. Savikiveä kuljetetaan kuorma-autoilla, jotka saastuttavat ilmaa ja vahingoittavat teitä painonsa vuoksi. Komissio panee merkille, että kuljetuskustannukset muodostavat hyvin suuren osan savikiven myyntikustannuksista (ks. johdanto-osan 292 kappale), joten savikiven tuottajat hyödyntävät kiviainesveron antamaa marginaalia kuljettaakseen ainesta tavanomaista kauemmas ja kilpaillakseen muiden louhosten kanssa laajemmalla alueella. |
| --- | --- |

(613)

Savikivi on kiveä, jonka louhinnalla on samankaltaisia ympäristövaikutuksia kuin muiden mineraalien louhinnalla. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät ole esittäneet väitteitä, joilla pyrittäisiin osoittamaan, että savikivi on ympäristöystävällisempi vaihtoehto muihin kiviaineslähteisiin verrattuna, vaikka sitä louhittaisiin tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi. Asianosaiset ovat myös väittäneet, että kiviainesveron vapautuksella vahingoitetaan ympäristöä jopa enemmän kuin itse louhintaprosessilla, sillä vapautuksen ansiosta savikiveä voidaan kuljettaa kauemmas ja se voi edelleen kilpailla muiden veronalaisten ainesten kanssa. Savikiveä kuljetetaan kuorma-autoilla, jotka saastuttavat ilmaa ja vahingoittavat teitä painonsa vuoksi. Komissio panee merkille, että kuljetuskustannukset muodostavat hyvin suuren osan savikiven myyntikustannuksista (ks. johdanto-osan 292 kappale), joten savikiven tuottajat hyödyntävät kiviainesveron antamaa marginaalia kuljettaakseen ainesta tavanomaista kauemmas ja kilpaillakseen muiden louhosten kanssa laajemmalla alueella.

| (614) | Lisäksi, vaikka Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät yleisesti, että tutkinnan kohteena olevilla vapautuksilla pyritään vähentämään jätteen muodostumista, ne eivät ole osoittaneet, että valtiontueksi katsottavilla savikiveä koskevat vapautuksilla voidaan tosiasiallisesti auttaa vähentämään jätteitä. Komissio katsoo, että näillä vapautuksilla pikemminkin korvataan jätekasat, joita aiheutuu uuden savikiven louhinnasta kiviaineskäyttöön ja veronalaisten ainesten louhinnasta sivutuotteena saatavasta savikivestä, sellaisten heikompilaatuisten veronalaisten kiviainesten kasoilla, joille ei enää löydy ostajaa. |
| --- | --- |

(614)

Lisäksi, vaikka Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät yleisesti, että tutkinnan kohteena olevilla vapautuksilla pyritään vähentämään jätteen muodostumista, ne eivät ole osoittaneet, että valtiontueksi katsottavilla savikiveä koskevat vapautuksilla voidaan tosiasiallisesti auttaa vähentämään jätteitä. Komissio katsoo, että näillä vapautuksilla pikemminkin korvataan jätekasat, joita aiheutuu uuden savikiven louhinnasta kiviaineskäyttöön ja veronalaisten ainesten louhinnasta sivutuotteena saatavasta savikivestä, sellaisten heikompilaatuisten veronalaisten kiviainesten kasoilla, joille ei enää löydy ostajaa.

| (615) | Siksi komissio päättelee, että vaikka ympäristönsuojelu on yhteisen edun mukainen tavoite, vastalouhitun savikiven ja savikivijätteen yleinen vapauttaminen nykyisestä verosta on tosiasiassa omiaan vahingoittamaan tätä etua, eikä se ole asianmukainen toimenpide tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(615)

Siksi komissio päättelee, että vaikka ympäristönsuojelu on yhteisen edun mukainen tavoite, vastalouhitun savikiven ja savikivijätteen yleinen vapauttaminen nykyisestä verosta on tosiasiassa omiaan vahingoittamaan tätä etua, eikä se ole asianmukainen toimenpide tavoitteen saavuttamiseksi.

| (616) | Lisäksi komissio toteaa, ja kuten johdanto-osan 589 ja 590 kappaleessa mainitaan, että savikiven tuottajille myönnetyllä toimintatuella on kilpailua voimakkaasti vääristävä luonne, ja asianosaisten huomautusten mukaan se ajanut muut kiviainestuottajat markkinoilta tai syrjäyttänyt muut huonompilaatuiset kiviainekset, jotka yleensä kilpailevat savikiven kanssa, sillä ne eivät voi kilpailla savikivituottajien alhaisten hintojen kanssa. |
| --- | --- |

(616)

Lisäksi komissio toteaa, ja kuten johdanto-osan 589 ja 590 kappaleessa mainitaan, että savikiven tuottajille myönnetyllä toimintatuella on kilpailua voimakkaasti vääristävä luonne, ja asianosaisten huomautusten mukaan se ajanut muut kiviainestuottajat markkinoilta tai syrjäyttänyt muut huonompilaatuiset kiviainekset, jotka yleensä kilpailevat savikiven kanssa, sillä ne eivät voi kilpailla savikivituottajien alhaisten hintojen kanssa.

| (617) | Koska komissio on todennut, että tosiasiallinen ja oikeudellinen tilanne, joka koskee i) ainesta, joka koostuu kokonaan tai pääosin savikivestä ja on tarkoituksellisesti louhittu kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, mihin tässä sisältyy myös muiden veronalaisten ainesten uuden louhinnan sivutuotteena saatava savikivi, ja ii) savikivijätteeseen, joka on louhittu tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, on verrattavissa kiviainesveronalaisten kiviainesten tilanteeseen, tällaisten ainesten verovapautusta voidaan perustella vain kiviainesveron ympäristötavoitteilla, jos voidaan osoittaa, että näillä aineksilla voidaan kuitenkin edistää kiviainesveron ympäristötavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

(617)

Koska komissio on todennut, että tosiasiallinen ja oikeudellinen tilanne, joka koskee i) ainesta, joka koostuu kokonaan tai pääosin savikivestä ja on tarkoituksellisesti louhittu kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, mihin tässä sisältyy myös muiden veronalaisten ainesten uuden louhinnan sivutuotteena saatava savikivi, ja ii) savikivijätteeseen, joka on louhittu tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, on verrattavissa kiviainesveronalaisten kiviainesten tilanteeseen, tällaisten ainesten verovapautusta voidaan perustella vain kiviainesveron ympäristötavoitteilla, jos voidaan osoittaa, että näillä aineksilla voidaan kuitenkin edistää kiviainesveron ympäristötavoitteiden saavuttamista.

| (618) | Kuten edellä johdanto-osan 611–615 kappaleessa selvennetään, komissio katsoo yhdenmukaisesti unionin yleisen tuomioistuimen (93) toteamusten kanssa, että koska savikiveä louhitaan tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi ja koska ei ole viitteitä siitä, että se olisi muita kiviaineksia ympäristöystävällisempi, kiviainesveron ympäristötavoitteita ei voida edistää vapauttamalla verosta i) aines, joka koostuu kokonaan tai pääosin savikivestä ja on tarkoituksellisesti louhittu kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, mihin tässä sisältyy myös muiden veronalaisten ainesten uuden louhinnan sivutuotteena saatava savikivi, ja ii) savikivijäte, joka on louhittu tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi. |
| --- | --- |

(618)

Kuten edellä johdanto-osan 611–615 kappaleessa selvennetään, komissio katsoo yhdenmukaisesti unionin yleisen tuomioistuimen (93) toteamusten kanssa, että koska savikiveä louhitaan tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi ja koska ei ole viitteitä siitä, että se olisi muita kiviaineksia ympäristöystävällisempi, kiviainesveron ympäristötavoitteita ei voida edistää vapauttamalla verosta i) aines, joka koostuu kokonaan tai pääosin savikivestä ja on tarkoituksellisesti louhittu kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, mihin tässä sisältyy myös muiden veronalaisten ainesten uuden louhinnan sivutuotteena saatava savikivi, ja ii) savikivijäte, joka on louhittu tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi.

93

| (619) | Komissio ei ole saanut Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta savikiveä tai savikivijätettä, joka on tarkoituksellisesti louhittu kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, koskevia soveltuvuusperusteita, jotka se voisi ottaa huomioon arvioidessaan mainittujen kiviainesverovapautusten soveltuvuutta sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(619)

Komissio ei ole saanut Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta savikiveä tai savikivijätettä, joka on tarkoituksellisesti louhittu kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, koskevia soveltuvuusperusteita, jotka se voisi ottaa huomioon arvioidessaan mainittujen kiviainesverovapautusten soveltuvuutta sisämarkkinoille.

| (620) | Siksi komissio päättelee, että kiviainesveron vapautuksia, joita sovelletaan i) ainekseen, joka koostuu kokonaan tai pääosin savikivestä ja on tarkoituksellisesti louhittu kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, mihin tässä sisältyy myös muiden veronalaisten ainesten uuden louhinnan sivutuotteena saatava savikivi, ja ii) savikivijätteeseen, joka on louhittu tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. |
| --- | --- |

(620)

Siksi komissio päättelee, että kiviainesveron vapautuksia, joita sovelletaan i) ainekseen, joka koostuu kokonaan tai pääosin savikivestä ja on tarkoituksellisesti louhittu kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, mihin tässä sisältyy myös muiden veronalaisten ainesten uuden louhinnan sivutuotteena saatava savikivi, ja ii) savikivijätteeseen, joka on louhittu tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella.

8.   PÄÄTELMÄ JA TAKAISINPERINTÄ

PÄÄTELMÄ JA TAKAISINPERINTÄ

| (621) | Komissio päättelee, että kiviainesveron vapautukset, joita sovelletaan i) ainekseen, joka koostuu kokonaan tai pääosin savikivestä ja on tarkoituksellisesti louhittu kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, mihin tässä sisältyy myös muiden veronalaisten ainesten uuden louhinnan sivutuotteena saatava savikivi, ja ii) savikivijätteeseen, jota louhitaan tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, ja jotka on pantu täytäntöön sääntöjenvastaisesti, ovat sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea. |
| --- | --- |

(621)

Komissio päättelee, että kiviainesveron vapautukset, joita sovelletaan i) ainekseen, joka koostuu kokonaan tai pääosin savikivestä ja on tarkoituksellisesti louhittu kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, mihin tässä sisältyy myös muiden veronalaisten ainesten uuden louhinnan sivutuotteena saatava savikivi, ja ii) savikivijätteeseen, jota louhitaan tarkoituksellisesti kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, ja jotka on pantu täytäntöön sääntöjenvastaisesti, ovat sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea.

| (622) | Kun komissio on todennut, että tuki ei sovellu sisämarkkinoille, SEUT-sopimuksen ja vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissiolla on toimivalta päättää, että kyseisen jäsenvaltion on poistettava tuki tai muutettava sitä (94). Tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan jäsenvaltiolle asetetulla velvollisuudella poistaa komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma valtiontuki pyritään palauttamaan aikaisempi tilanne (95). |
| --- | --- |

(622)

Kun komissio on todennut, että tuki ei sovellu sisämarkkinoille, SEUT-sopimuksen ja vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissiolla on toimivalta päättää, että kyseisen jäsenvaltion on poistettava tuki tai muutettava sitä (94). Tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan jäsenvaltiolle asetetulla velvollisuudella poistaa komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma valtiontuki pyritään palauttamaan aikaisempi tilanne (95).

94

95

| (623) | Tuomioistuin on todennut, että tällainen tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisesti myönnetyt tuet ja tämän myötä menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa nähden saamansa edun ja kun ennen tuen maksamista vallinnut tilanne on palautettu (96). |
| --- | --- |

(623)

Tuomioistuin on todennut, että tällainen tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisesti myönnetyt tuet ja tämän myötä menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa nähden saamansa edun ja kun ennen tuen maksamista vallinnut tilanne on palautettu (96).

96

| (624) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (97) 14 artiklan 1 kohdassa säädetään oikeuskäytännön mukaisesti seuraavaa: ”Sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta [...].” |
| --- | --- |

(624)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (97) 14 artiklan 1 kohdassa säädetään oikeuskäytännön mukaisesti seuraavaa: ”Sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta [...].”

97

| (625) | Koska tämän päätöksen johdanto-osan 620 kappaleessa tarkoitetuille aineksille myönnetyt kiviainesveron vapautukset on pantu täytäntöön SEUT-sopimuksen 108 artiklan vastaisesti ja koska niitä on pidettävä sääntöjenvastaisena ja sisämarkkinoille soveltumattomana tukena, ne on perittävä takaisin markkinoilla ennen tuen myöntämistä vallinneen tilanteen palauttamiseksi. Takaisinperinnän olisi koskettava ajanjaksoa, joka alkaa siitä hetkestä, jolloin tuki asetettiin tuensaajan käyttöön (eli siitä päivästä, jona tuensaaja olisi ollut velvollinen maksamaan kiviainesveroa, jos sääntöjenvastaisia ja sisämarkkinoille soveltumattomia kiviainesveron vapautuksia ei olisi myönnetty), ja päättyy siihen, jolloin tuensaajan etu lakkautettiin. Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko tuen varsinaiseen takaisinperintään asti. |
| --- | --- |

(625)

Koska tämän päätöksen johdanto-osan 620 kappaleessa tarkoitetuille aineksille myönnetyt kiviainesveron vapautukset on pantu täytäntöön SEUT-sopimuksen 108 artiklan vastaisesti ja koska niitä on pidettävä sääntöjenvastaisena ja sisämarkkinoille soveltumattomana tukena, ne on perittävä takaisin markkinoilla ennen tuen myöntämistä vallinneen tilanteen palauttamiseksi. Takaisinperinnän olisi koskettava ajanjaksoa, joka alkaa siitä hetkestä, jolloin tuki asetettiin tuensaajan käyttöön (eli siitä päivästä, jona tuensaaja olisi ollut velvollinen maksamaan kiviainesveroa, jos sääntöjenvastaisia ja sisämarkkinoille soveltumattomia kiviainesveron vapautuksia ei olisi myönnetty), ja päättyy siihen, jolloin tuensaajan etu lakkautettiin. Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko tuen varsinaiseen takaisinperintään asti.

| (626) | Koska vapautusten vuoksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta jää tuloja saamatta, tuen takaisinperinnän yhteydessä vapautusten saajien olisi maksettava kiviainesveroa sen soveltamisajalta sekä korkoa varsinaiseen takaisinperintäpäivään asti. |
| --- | --- |

(626)

Koska vapautusten vuoksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta jää tuloja saamatta, tuen takaisinperinnän yhteydessä vapautusten saajien olisi maksettava kiviainesveroa sen soveltamisajalta sekä korkoa varsinaiseen takaisinperintäpäivään asti.

| (627) | Komissio toteaa, että savikiviainesta, jota i) saadaan kivihiilen louhinnan sivutuotteena tai ii) käytetään keraamisissa prosesseissa tai iii) käytetään saven, kuonan tai muiden ainesten sijasta alumiinisilikaatin lähteenä sementin valmistuksessa tai iv) käytetään muutoin todistettavasti muuhun tarkoitukseen kuin kiviaineksena, ei pitäisi katsoa kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, ja siksi se olisi suljettava takaisinperinnän ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(627)

Komissio toteaa, että savikiviainesta, jota i) saadaan kivihiilen louhinnan sivutuotteena tai ii) käytetään keraamisissa prosesseissa tai iii) käytetään saven, kuonan tai muiden ainesten sijasta alumiinisilikaatin lähteenä sementin valmistuksessa tai iv) käytetään muutoin todistettavasti muuhun tarkoitukseen kuin kiviaineksena, ei pitäisi katsoa kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, ja siksi se olisi suljettava takaisinperinnän ulkopuolelle.

| (628) | Palautusvelvollisuutta ei pitäisi soveltaa tukeen, joka on myönnetty sellaisen järjestelmän mukaan, joka täyttää neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98 (98) 1 ja 2 artiklan mukaisessa vähämerkityksistä tukea koskevassa asetuksessa (de minimis -asetuksessa) tai ryhmäpoikkeusasetuksessa säädetyt edellytykset, joita sovellettiin tuen myöntämisajankohtana. |
| --- | --- |

(628)

Palautusvelvollisuutta ei pitäisi soveltaa tukeen, joka on myönnetty sellaisen järjestelmän mukaan, joka täyttää neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98 (98) 1 ja 2 artiklan mukaisessa vähämerkityksistä tukea koskevassa asetuksessa (de minimis -asetuksessa) tai ryhmäpoikkeusasetuksessa säädetyt edellytykset, joita sovellettiin tuen myöntämisajankohtana.

98

de minimis

| (629) | Koska samoihin tukikelpoisiin kustannuksiin myönnettävä tuki ei saa kasautua, jos tuensaajan saaman tuen kokonaismäärä on yli 200 000 euroa, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten olisi perittävä tuki kokonaisuudessaan takaisin, sillä asetuksen (EY) N:o 994/98 2 artiklan nojalla annettuihin de minimis -sääntöihin, joita sovellettiin tuen myöntämisajankohtana, ei voida tukeutua. |
| --- | --- |

(629)

Koska samoihin tukikelpoisiin kustannuksiin myönnettävä tuki ei saa kasautua, jos tuensaajan saaman tuen kokonaismäärä on yli 200 000 euroa, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten olisi perittävä tuki kokonaisuudessaan takaisin, sillä asetuksen (EY) N:o 994/98 2 artiklan nojalla annettuihin de minimis -sääntöihin, joita sovellettiin tuen myöntämisajankohtana, ei voida tukeutua.

de minimis

| (630) | Voidakseen yksilöidä sääntöjenvastaisen ja sisämarkkinoille soveltumattoman tuen saajat ja vastaavat tuen määrät Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten olisi ensin määritettävä kaikki yritykset, jotka tuottivat savikiveä ja pääosin savikivestä koostuvia tuotteita 1. päivästä huhtikuuta 2002 nykyhetkeen (savikiven tuottajat). Sen jälkeen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten olisi kaikkia saatavilla olevia tietolähteitä, myös julkisia tietoja ja luottamuksellisia verotietoja, käyttäen vahvistettava tämän päätöksen johdanto-osan 621 kappaleessa tarkoitetun, asianomaisten savikiven tuottajien kaupallisesti hyödyntämän savikiviaineksen määrät. Jos määriä ei voida vahvistaa saatavilla olevien tietojen perusteella, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten olisi pyydettävä savikiven tuottajia osoittamaan, missä määrin niiden tuottama savikiviaines on (ja missä määrin se ei ole) tämän päätöksen johdanto-osan 621 kappaleessa tarkoitettua ainesta, |
| --- | --- |

(630)

Voidakseen yksilöidä sääntöjenvastaisen ja sisämarkkinoille soveltumattoman tuen saajat ja vastaavat tuen määrät Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten olisi ensin määritettävä kaikki yritykset, jotka tuottivat savikiveä ja pääosin savikivestä koostuvia tuotteita 1. päivästä huhtikuuta 2002 nykyhetkeen (savikiven tuottajat). Sen jälkeen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten olisi kaikkia saatavilla olevia tietolähteitä, myös julkisia tietoja ja luottamuksellisia verotietoja, käyttäen vahvistettava tämän päätöksen johdanto-osan 621 kappaleessa tarkoitetun, asianomaisten savikiven tuottajien kaupallisesti hyödyntämän savikiviaineksen määrät. Jos määriä ei voida vahvistaa saatavilla olevien tietojen perusteella, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten olisi pyydettävä savikiven tuottajia osoittamaan, missä määrin niiden tuottama savikiviaines on (ja missä määrin se ei ole) tämän päätöksen johdanto-osan 621 kappaleessa tarkoitettua ainesta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Tukijärjestelmä, joka muodostuu vuoden 2001 rahoituslain, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2002 ja 2007 rahoituslaeilla, 17 §:n 4 momentin a kohdassa ja 17 §:n 3 momentin f kohdan i alakohdassa vahvistetuista kiviainesveron vapautuksista, jotka on myönnetty:

| a) | ainekselle, joka koostuu kokonaan tai pääosin savikivestä ja on tarkoituksellisesti louhittu kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, mihin tässä sisältyy myös muiden veronalaisten ainesten uuden louhinnan sivutuotteena saatava savikivi; ja |
| --- | --- |

a)

ainekselle, joka koostuu kokonaan tai pääosin savikivestä ja on tarkoituksellisesti louhittu kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, mihin tässä sisältyy myös muiden veronalaisten ainesten uuden louhinnan sivutuotteena saatava savikivi; ja

| b) | kiviaineksille, jotka koostuvat kokonaan sellaisessa prosessissa syntyneestä jätteestä, jossa savikivi, joka on tarkoituksellisesti louhittu kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, on erotettu muusta kivestä sen jälkeen kun se on louhittu tai otettu talteen kyseisen kiven kanssa; |
| --- | --- |

b)

kiviaineksille, jotka koostuvat kokonaan sellaisessa prosessissa syntyneestä jätteestä, jossa savikivi, joka on tarkoituksellisesti louhittu kaupallisesti hyödynnettäväksi kiviainekseksi, on erotettu muusta kivestä sen jälkeen kun se on louhittu tai otettu talteen kyseisen kiven kanssa;

ja jonka Yhdistynyt kuningaskunta on pannut täytäntöön SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti, ei sovellu sisämarkkinoille.

2.   Verovapautukset, poissulkemiset ja verohelpotukset, joista on säädetty vuoden 2001 rahoituslain, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2002 ja 2007 rahoituslaeilla,

| — | 17 §:n 3 momentin e kohdassa, 17 §:n 3 momentin f kohdan i ja ii alakohdassa (tämän päätöksen 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja aineksia lukuun ottamatta), |
| --- | --- |

—

17 §:n 3 momentin e kohdassa, 17 §:n 3 momentin f kohdan i ja ii alakohdassa (tämän päätöksen 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja aineksia lukuun ottamatta),

| — | 17 §:n 4 momentin a kohdassa (tämän päätöksen 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja aineksia lukuun ottamatta), 17 §:n 4 momentin c kohdan i ja ii alakohdassa, 17 §:n 4 momentin f kohdassa (siltä osin kuin kyse on savesta), |
| --- | --- |

—

17 §:n 4 momentin a kohdassa (tämän päätöksen 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja aineksia lukuun ottamatta), 17 §:n 4 momentin c kohdan i ja ii alakohdassa, 17 §:n 4 momentin f kohdassa (siltä osin kuin kyse on savesta),

| — | 18 §:n 2 momentin b kohdassa ja |
| --- | --- |

—

18 §:n 2 momentin b kohdassa ja

| — | 30 §:n 1 momentin b kohdassa (siltä osin kuin se liittyy 18 §:n 2 momentin b kohdassa tarkoitettuun poikkeusmenettelyyn), |
| --- | --- |

—

30 §:n 1 momentin b kohdassa (siltä osin kuin se liittyy 18 §:n 2 momentin b kohdassa tarkoitettuun poikkeusmenettelyyn),

eivät ole valtiontukea.

2 artikla

Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan on poistettava käytöstä tukijärjestelmä siltä osin kuin se koskee 1 artiklan 1 kohdassa mainittuja aineksia.

3 artikla

Edellä 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun järjestelmän mukaan myönnetty yksittäinen tuki ei ole valtiontukea, jos se täyttää kaikki asetuksen (EY) N:o 994/98 2 artiklan mukaisesti annetussa säädöksessä vahvistetut olennaiset edellytykset, jotka olivat voimassa tuen myöntämishetkellä.

4 artikla

Edellä 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun järjestelmän mukaan myönnetty yksittäinen tuki, joka täyttää asetuksen (EY) N:o 994/98 1 artiklan mukaisesti annetussa säädöksessä vahvistetut edellytykset, jotka olivat voimassa tuen myöntämishetkellä, tai muun hyväksytyn tukijärjestelmän mukaiset edellytykset, soveltuu sisämarkkinoille.

5 artikla

1.   Yhdistyneen kuningaskunnan on perittävä 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun järjestelmän mukaan myönnetty sisämarkkinoille soveltumaton tuki takaisin tuensaajilta.

2.   Takaisinperittävästä tuesta on maksettava korkoa siitä lähtien, kun se saatettiin tuensaajien käyttöön, sen tosiasialliseen takaisinperintään saakka.

3.   Korolle on laskettava korkoa komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (99) V luvun mukaisesti.

6 artikla

1.   Edellä 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun järjestelmän mukaan myönnetty tuki on perittävä viipymättä ja tehokkaasti takaisin.

2.   Yhdistyneen kuningaskunnan on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.

7 artikla

1.   Yhdistyneen kuningaskunnan on toimitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta seuraavat tiedot:

| a) | luettelo kaikista yksiköistä, jotka ovat tuottaneet 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua ainesta 1 päivästä huhtikuuta 2002 luettelon toimittamispäivään asti; |
| --- | --- |

a)

luettelo kaikista yksiköistä, jotka ovat tuottaneet 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua ainesta 1 päivästä huhtikuuta 2002 luettelon toimittamispäivään asti;

| b) | kunkin edellä a alakohdassa tarkoitetun yksikön osalta:






  i) | 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun, 1 päivästä huhtikuuta 2002 kaupallisesti hyödynnetyn aineksen kokonaismäärä; |
| --- | --- | --- |

b)

kunkin edellä a alakohdassa tarkoitetun yksikön osalta:

i)

1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun, 1 päivästä huhtikuuta 2002 kaupallisesti hyödynnetyn aineksen kokonaismäärä;

| ii) | kultakin tuensaajalta takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (pääoma ja korot); |
| --- | --- |

ii)

kultakin tuensaajalta takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (pääoma ja korot);

| c) | yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi; |
| --- | --- |

c)

yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;

| d) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

d)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Yhdistyneen kuningaskunnan on laadittava luettelo savikiven tuottajista ja 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun, kyseisten tuottajien 1 päivästä huhtikuuta 2002 kaupallisesti hyödyntämän aineksen kokonaismäärästä käyttämällä kaikkia mahdollisia tietolähteitä julkisista tietolähteistä luottamuksellisiin verotietoihin, kuten yritysten oma vero-, myynti- ja muu kirjanpito, verokirjanpito, liikevoittoveroa koskevat asiakirjat mukaan luettuina, yritysrekisteri, kiinteistörekisterit, tilastotiedot, maankäyttö- ja rakennusluvat, paikallisviranomaisten ja kreivikuntavaltuustojen tiedot, mukaan lukien rajoituksetta Yhdistyneen kuningaskunnan veroviranomaisen (Her Majesty's Revenue and Customs) kiviainesveroa koskevat rekisteritiedot ennen 1 päivää huhtikuuta 2014 ja sen jälkeen, kaivostoiminnan suunnittelusta vastaavien viranomaisten (Mineral Planning Authorities) tiedot, Annual Minerals Raised Inquiry -kysely, BritPits-tietokanta ja British Geological Survey -tietoaineisto, UK Minerals Yearbook -vuosikirja sekä Cornish Building Stone and Slate Guide 2007 -opas.

3.   Yhdistyneen kuningaskunnan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tukijärjestelmän nojalla myönnetyn tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on annettava välittömästi komissiolle tämän pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi.

Sen on annettava myös tarkat tiedot tuensaajilta perityistä tukimääristä ja koroista.

8 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.

Annettu Brysselissä 27 päivänä maaliskuuta 2015.

Komission puolesta

Margrethe VESTAGER

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL C 348, 28.11.2013, s. 162.

1

(2)  
  EYVL C 133, 5.6.2002, s. 11.

2

(3)  Ks. alaviite 1.

3

(4)  Wikipedia: https://en.wikipedia.org/wiki/Construction_aggregate (29.5.2013); FAOterm: http://termportal.fao.org/faoterm/search/pages/termUrl.do?id=204 (29.5.2013), European Standard BSEN 12620:2002; Dictionary of Building, James H. Maclean and John S. Scott, Penguin Books, neljäs painos; Oxford Dictionary of Construction, Surveying & Civil Engineering, Christopher Gorse, David Johnston and Martin Pritchard, Oxford University Press 2012; Glossary of Building and Civil Engineering Terms, British Standard Institution, Blackwell Scientific Publications, 1993, 100–4403; http://www.uepg.eu/what-are-aggregates. Ks. myös asia T-210/02 RENV, British Aggregates Association v. komissio, tuomio 7. maaliskuuta 2012, ECLI:EU:T:2012:110, 1 kohta.

4

(5)  Betoni on kiviaineksien, sementin ja veden seos. Kiviaineksilla pyritään tarjoamaan tässä seoksessa luja rakenne ja vähentämään sementtipastan viemää tilaa.

5

(6)  Kiviaineksia käytetään laajalti salaojituksessa niiden suuren vedenjohtavuuden arvon vuoksi.

6

(7)  Kiviaineksia käytetään pohjamateriaalina perustojen, maanteiden ja rautateiden alla. Tässä tapauksessa ne auttavat täyttämään koloja ja suojelemaan putkia (puhtaan veden putkia tai kaapeliputkia on suojattava teräviltä esineiltä maassa ja siksi ne on asetettava hienolle kiviainekselle ja ympäröitävä sillä ennen kaivantojen täyttämistä). Kiviainekset auttavat myös kovien pintojen rakentamisessa (ne estävät tien, rakennuksen tai rautatien alle syntyvän tasoeron). Päällystämättömät tiet ja pysäköintialueet katetaan pintakerroksessa kiviaineksella, joka tarjoaa vakaamman pinnan kaikenlaisille ajoneuvoille polkupyöristä kuorma-autoihin. Tämä estää ajoneuvoja uppoamisen maahan erityisesti kostealla säällä. Wikipedia: https://en.wikipedia.org/wiki/Construction_aggregate (29.5.2013); http://sustainableaggregates.com/overview/uses.htm (29.5.2013).

7

(8)  Eurooppalainen standardi BS EN 12620:2002.

8

(9)  UEPG, http://www.uepg.eu/what-are-aggregates, 28.3.2013. Ks. myös http://www.bgs.ac.uk/planning4minerals/assets/downloads/86210_P4M_A_Guide_On_Aggregates.pdf, s. 6.

9

(10)  http://www.bgs.ac.uk/planning4minerals/Resources_1.htm (29.5.2013); http://sustainableaggregates.com/sourcesofaggregates/recycled/rib_introduction.htm (29.5.2013); http://www.uepg.eu/what-are-aggregates (29.5.2013).

10

(11)  Glossary of Building and Civil Engineering Terms, British Standard Institution, Blackwell Scientific Publications, 1993, 630–3.

11

(12)  http://sustainableaggregates.com/overview/uses.htm (29.5.2013); HM Customs & Excises – Kuuleminen mahdollisesta kiviainesverosta – Yhteenveto vastauksista, huhtikuu 1999, 18 kohta.

12

(13)  Esimerkiksi hiekkaa, yleensä kvartsihiekkaa, käytetään valumuottien valmistamiseen. Toinen esimerkki on kalkkikivi tai kalsiumkarbonaatti. Hienoksi jauheeksi jauhettuna sitä käytetään valkaisuaineena tai paperin, liimojen, maalien, muovien, PVC:n, hammastahnojen, lääketieteellisten tablettien ja puhdistusaineiden täyteaineena. Sitä käytetään myös kalsiumin lisäämiseksi vitamiini- ja kivennäisainelisiin, jauhoon ja rehuun. Kvartsihiekka on myös vesiteollisuuden käyttämä pääasiallinen suodatusaine kiintoaineiden erottamiseksi jätevedestä.

13

(14)  Kasvit (joko viljely- tai nurmikasvit) ja puut sitovat kalkkia, mutta sitä menetetään luonnollisesti maaperästä sadeveden valuman ja lannoitteiden käytön vuoksi. Tämän vuoksi happamuus voi lisääntyä, maaperän hedelmällisyys voi vähetä ja maan rakenteelle voi joskus aiheutua haitallisia vaikutuksia. Tämän tasapainottamiseksi pelloille lisätään ”maanparannuskalkkia” viljelykasvien tai nurmen tarvitsemien kasvuolosuhteiden säilyttämiseen. Kalkki voi olla yksinkertaisesti jauhettua kalkkikiveä tai dolomiittia (joka sisältää myös magnesiumia) tai poltettua kalkkikiveä (tai poltettua dolomiittia), jolloin kiveä poltetaan uunissa.

14

(15)  MPG6 – Guidelines for Aggregates Provision in England 1994, 6–123 kohta (23).

15

(16)  Talousarviota koskeva ilmoitus, maaliskuu 2000 – Prudent for a Purpose: Working for a Stronger and Fairer Britain – 6 luku: Protecting the environment – Regenerating our cities/protecting our countryside – Waste; Aggregates, 6.91 kohta; Talousarvion valmisteluraportti – marraskuu 2001 – 7 luku: Protecting the environment – Protecting Britain's countryside – Aggregates quarrying – The aggregates levy, 7.71 kohta; Talousarviota koskeva ilmoitus, maaliskuu 2001 – 6 luku: Protecting the environment 6.91 kohta.

16

(17)  
  19. helmikuuta 2002 päivätty kirje, joka rekisteröitiin 21. helmikuuta 2002 viitteellä A/31371, 4.10 kohta.

17

(18)  Tällä säännöksellä on tarkoitus kattaa tapaus, jossa kiviaines siirretään samalle toimijalle kuuluvasta yhdestä paikasta toiseen. Paikasta toiseen siirtoon ei normaalisti sovelleta kiviainesveroa, ks. vuoden 2001 rahoituslain 19 §:n 3 momentin b kohta.

18

(19)  Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat, että kiviainekseen sovelletaan toimitussopimusta, kun sopimus tehdään tai kun tavara vaihtaa omistajaa ja asiasta otetaan vastaan asiakirja. Vuoden 2001 rahoituslain 19 §:n 6 momentissa todetaan, että kiviainekseen sovelletaan sopimusta siitä lähtien, jolloin se voidaan erikseen tunnistaa. Siinä säädetään lisäksi veron osalta, että sen maan, jossa kiviaines sijaitsee, omistusoikeuden siirto ei merkitse automaattisesti, että kyseistä kiviainesta toimitetaan.

19

(20)  Ks. vuoden 2001 rahoituslain 48 §:n 2 momentti: ”Rakennustarkoituksella” tarkoitetaan kiviaineksen käyttämistä materiaalina tai tukiaineksena rakenteiden (myös tiet ja polut, rautateiden kiskojen aluset tai pengerrykset) rakentamisessa tai parantamisessa tai osana laastin, betonin, tervasepellyksen, pinnoitettujen tiekivien tai muiden samanlaisten rakennusmateriaalien valmistamisprosessia.

20

(21)  Sallitut olosuhteet määritellään 19 §:n 7 momentissa. Tämä koskee tilannetta, jossa kiviainesta sekoitetaan verotettaviin kiviaineksiin, joihin ei ole aiemmin sovellettu kiviainesveroa, ja sekoitus suoritetaan paikassa, joka on alkuperäinen sijaintipaikka, paikka, joka on rekisteröity samalla nimellä kuin alkuperäinen paikka, tai paikka, josta kiviaines on poistettu poikkeusmenettelyn soveltamista varten mutta jota ei ole kuitenkaan sovellettu siihen.

21

(22)  Kiviaineksen purkupaikka vastaa alkuperäistä sijaintipaikkaa ainoastaan, kun kyse on Yhdistyneen kuningaskunnan merenpohjasta/vesiltä saadusta kiviaineksesta.

22

(23)  Ks. myös ilmoitus kiviaineverosta 1 (AGL 1): Aggregates Levy, huhtikuu 2011, 8.1 kohta.

23

(24)  Jälkimmäinen säännös koskee ainoastaan tilannetta, jossa kiviaines palautetaan maahan, jossa sitä louhittiin ja on edelleen samassa tilassa kuin louhinnan jälkeen. Tällaisessa tilanteessa ei ole kiviaineksen toimitusta, johon sovelletaan veroa.

24

(25)  Ks. ilmoitus kiviaineverosta 1 (AGL 1).

25

(26)  Vuoden 2002 (yleisissä) määräyksissä kiviainesverosta (SI 2002/761) määrätään, missä tapauksissa kiviaineksien hävittämisestä voidaan saada verohelpotus. Määräyksen 13 a perusteella henkilöllä on oikeus verohyvitykseen kannetusta kiviainesverosta, kun kyseinen verotettava kiviaines hävitetään (kaivamalla se maahan tai muilla keinoin) seuraavilla tavoilla:

26

| ”i. | se palautetaan ilman muuta käsittelyä alkuperäiselle paikalleen tai muulle paikalle, joka ei ole alkuperäinen, mutta joka on rekisteröity samalla nimellä; |
| --- | --- |

”i.

se palautetaan ilman muuta käsittelyä alkuperäiselle paikalleen tai muulle paikalle, joka ei ole alkuperäinen, mutta joka on rekisteröity samalla nimellä;

| ii. | se hävitetään kaatopaikalla; |
| --- | --- |

ii.

se hävitetään kaatopaikalla;

| iii. | se on soraa tai hiekkaa ja sitä käytetään rantojen kunnostamiseen paikalla, joka ei ole sen alkuperäinen paikka.” |
| --- | --- |

iii.

se on soraa tai hiekkaa ja sitä käytetään rantojen kunnostamiseen paikalla, joka ei ole sen alkuperäinen paikka.”

(27)  Ilmoitus AGL2 teollisuuden ja maatalouden menettelyjen verohelpotuksista, joka on saatavilla HM Revenue & Customsin (vero- ja tullilaitos) verkkosivuilla.

27

(28)  Vuoden 2001 rahoituslain, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2002 ja 2007 rahoituslaeilla, 17 §:n 3 momentin e kohdassa, 17 §:n 3 momentin f kohdan i ja ii alakohdassa 17 §:n 4 momentin a kohdassa (siinä määrin kuin verosta vapautettu materiaali koostuu kokonaisuudessaan kivihiilestä, ruskohiilestä, savikivestä tai liuskekivestä, jota käytetään kiviaineksena, tai pääasiassa kivihiilestä, ruskohiilestä, liuskeesta ja savikivestä), 17 §:n 4 momentin c kohdan i ja ii alakohdassa (jos materiaali koostuu pääasiassa jätemaasta), 17 §:n 4 momentin f kohdassa (siinä määrin kuin kyse on savesta), 18 §:n 2 momentin b kohtaa (siinä määrin kuin kyse on verosta vapautetuista menettelyistä, jotka liittyvät materiaaleihin, joita käytetään kiviaineksena) ja 30 §:n 1 momentin b kohdassa (siinä määrin kuin kyse on verosta vapautetuista menettelyistä, joita tarkoitetaan 18 §:n 2 momentin b kohdassa, jossa säädetään materiaaleista, joita käytetään kiviaineksena) säädetyistä verovapautuksista ja veron poissulkemisista.

28

(29)  Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta ympäristönsuojelulle (EYVL C 37, 3.2.2001, s. 3).

29

(30)  Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta ympäristönsuojelulle (EUVL C 82, 1.4.2008, s. 1).

30

(31)  Bird ei antanut yhtään esimerkkiä tai todisteita asiasta.

31

(32)  Ks. alaviite 31.

32

(33)  Ks. esim. kilpailuneuvoston tutkimus ”Competition Commission Aggregates Cement and Ready-mix Concrete Market Investigation”, markkinoiden määrittelyä koskeva työasiakirja, 1. marraskuuta 2011, 19 kohta ja alustavia päätelmiä koskeva raportti, 21. toukokuuta 2013, 5.5 kohdan b alakohta, 5.6 kohdan b alakohta ja 5.24 kohta; OFT:n 2. marraskuuta 2011 tekemä päätös ehdotetusta yhteisyrityksestä Anglo American plc:n ja Lafarge SA:n välillä, ME/5007/11, 72 kohta.

33

(34)  Ks. yhdistetyt asiat C-328/99 ja C-399/00, Italia ja SIM 2 Multimedia v. komissio, tuomio 8.5.2003 (Kok., s. I-4035, 35 kohta); asia C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze ym., tuomio 10.1.2006 (Kok., s. I-289, 131 kohta) ja yhdistetyt asiat C-393/04 ja C-41/05, Air Liquide Industries Belgium, tuomio 15.6.2006 (Kok., s. I-5293, 29 kohta) oikeuskäytäntöviittauksineen.

34

(35)  Asia C-143/99, Adria-Wien Pipeline, tuomio 8.11.2001 (Kok., s. I-8365, 41 kohta); ks. myös asia C-172/03, Heiser, tuomio 3.3.2005 (Kok., s. I-1627, 40 kohta); yhdistetyt asiat C-182/03 ja C-217/03, Belgia ja Forum 187 v. komissio, tuomio 22.6.2006 (Kok., s. I-5479, 119 kohta); asia C-88/03, Portugali v. komissio, tuomio 6.9.2006 (Kok., s. I-7115, 54 kohta) ja yhdistetyt asiat C-428/06–C-434/06, UGT-Rioja ym., tuomio 11.9.2008 (Kok., s. I-6747, 46 kohta); asia T-210/02 RENV, British Aggregates Association v. komissio, ECLI:EU:T:2012:110, 47 kohta; asia C-487/06 P, British Aggregates Association v. komissio, tuomio 22.12.2008 (Kok., s. I-10515, 82 kohta).

35

(36)  Asia Adria-Wien Pipeline, mainittu edellä alaviitteessä 35, 42 kohta ja Portugali v. komissio, mainittu alaviitteessä 35, 52 kohta; asia C-487/06 P, British Aggregates Association v. komissio, tuomio 22.12.2008 (Kok., s. I-10515, 83 kohta).

36

(37)  Asia Portugali v. komissio, mainittu edellä alaviitteessä 35, 56 kohta, ja asia T-308/00, Salzgitter v. komissio, tuomio 1.7.2004 (Kok., s. II-1933, 81 kohta); asia T-210/02 RENV, British Aggregates Association, ECLI:EU:T:2012:110, 49 kohta.

37

(38)  Asia T-210/02 RENV, British Aggregates Association, ECLI:EU:T:2012:110, 51 kohta.

38

(39)  Ks. Economic and Fiscal Strategy Report and Financial Statement and Budget Report 1999 – 5 luku: Building A Fairer Society – Tackling tax abuse; Protecting the environment, s. 27: ”Hallitus julkaisee piakkoin lakiehdotuksen verosta, jota sovelletaan kiviainekseksi käytettävän kovan kalliokiven, hiekan ja soran louhintaan”. Talousarviota koskeva ilmoitus, maaliskuu 2000 – Prudent for a Purpose: Working for a Stronger and Fairer Britain – 6 luku: Protecting the environment – Regenerating our cities/protecting our countryside – Waste; Aggregates, 6.91 kohta; Talousarvion valmisteluraportti – marraskuu 2001 – 7 luku: Protecting the environment – Protecting Britain's countryside – Aggregates quarrying – The aggregates levy, 7.71 kohta; Talousarviota koskeva ilmoitus, maaliskuu 2001 – 6 luku: Protecting the environment 6.91 kohta; mitkä osoittavat, että Yhdistynyt kuningaskunta suunnitteli erityisesti pelkästään kiviaineksia koskevaa veroa.

39

(40)  Asia T-210/02 RENV, British Aggregates Association, ECLI:EU:T:2012:110, 66 kohta.

40

(41)  HM Customs & Excises – Kuuleminen mahdollisesta kiviainesverosta – Yhteenveto vastauksista, huhtikuu 1999, 13 kohta.

41

(42)  Komissiolle ei ole toimitettu tällaista näyttöä.

42

(43)  Ks. alaviite 42.

43

(44)  Komissiolle on toimitettu kopio sähköpostiviestistä.

44

(*1)  Liikesalaisuus.

*1

(45)  Unionin yleinen tuomioistuin totesi asiasta T-210/12 RENV antamassaan tuomiossa, että ”kiviainesveron perustana olevan normaalin verotuksen periaate perustuu yksinomaan kiviaineksena verotettavan materiaalin kaupalliseen hyödyntämiseen Yhdistyneessä kuningaskunnassa”. Komissio katsoo, että näin määritelty normaalin verotuksen periaate edellyttää, että on määriteltävä tarkemmin, milloin materiaalia verotetaan kiviaineksena. Koska vuoden 2001 lain 17 §:n 2 momentissa ei anneta todellista määritelmää verotettavista kiviaineksista, vaan ne määritellään kiviaineksiksi, joita ei ole vapautettu verosta ja b–d kohdissa tarkoitetuiksi kiviaineksiksi, kiviainesveron normaalin verotuksen periaatteen on – kuten yleinen tuomioistuin määritteli – väistämättä riiputtava määrityksestä, milloin materiaalia käytetään kiviaineksena.

45

(46)  Ks. alaviite 39.

46

(47)  Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 58 ja 59 kappale.

47

(48)  Asia T-210/02 RENV, British Aggregates Association v. komissio, ECLI:EU:T:2012:110, 64 kohta.

48

(49)  Asia T-210/02 RENV, British Aggregates Association v. komissio, ECLI:EU:T:2012:110, 55 kohta.

49

(50)  Ks. vuoden 2001 rahoituslain 48 §:n 2 momentti:

50

(51)  Lain 18 §:n 2 momentin b kohta: kaikki menettelyt, joilla kyseinen aines louhitaan tai otetaan muuten (joko osana louhintaa maaperästä tai muuten) kaikesta kiviaineksesta. Lain 18 §:n 3 momentissa luetellaan kyseiset ainekset: a) anhydriitti, b) kaoliinisavi, c) baryytit, e) kaoliini, f) maasälpä, g) tulenkestävä savi, i) fluorisälpä, j) kuohusavi (fullermaa), k) jalokivet ja puolijalokivet, l) kipsi, m) kaikki metallit tai kaikkien metallien malmit, n) muskoviitti, o) perliitti, p) potaska, q) hohkakivi, r) raakafosfaatit, s) natriumkloridi, t) talkki, u) vermikuliitti. Lain 18 §:n 3 momentin d ja h kohdat poistettiin takautuvasti 1. huhtikuuta 2002 lähtien vuoden 2002 rahoituslaissa säädettyjen muutosten nojalla.

51

(52)  Vuoden 2001 rahoituslain 30 §:n 1 momentin b kohdassa säädetään verohelpotuksesta, kun kyse on lain 18 §:n 2 momentin a, b tai c kohdassa tarkoitetusta verosta vapautetusta menettelystä, jota on sovellettu materiaaliin, josta on jo kannettu kiviainesvero. Se siis kuvastaa 18 §:n 2 momentissa säädettyjä vapautuksia.

52

(53)  Nämä ainekset hyötyvät myös verovähennyksestä, kun vero on maksettu ja verosta vapauttamista koskeva menettely toteutetaan jälkeenpäin (30 §:n 1 momentin b kohta). Veron poissulkemisen arviointi koskee soveltuvin osin verohelpotusta.

53

(54)  Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 73 kappale.

54

(55)  Ks. Glossary of Building and Civil Engineering Terms, British Standard Institution, Blackwell Scientific Publications, 1993, 630–3007 ja 630–3013.

55

(56)  Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 83 kappale.

56

(57)  Otteita (30. lokakuuta 2002) Alfred McAlpinen verkkosivuilta:

57

http://www.amslate.com/applications/ima/ima.sbtml. Otteita geologisesta tutkimuksesta Construction Raw Materials Policy and Supply Practices in Northwestern Europe – Facts and Figures – England, Scotland and Wales (Great Britain), British Geological Surveyn toimeksiannosta laadittu raportti CR/02/082N toimeksiantajana Alankomaiden liikenne-, julkisten töiden ja vesihuollon ministeriön alainen tie- ja vesirakennuslaitos, s. 50; Aggregate Industries -yrityksen Geoff Tophamin asiakirja louhinnasta Holme Park Quarry -louhoksessa, 19. kesäkuuta 2002.

(58)  Mitään esimerkkejä louhoksista ei toimitettu.

58

(59)  Ks. esimerkiksi http://www.honister.com/ ja http://www.callywithquarry.co.uk/quarry

59

(60)  
  ”Survey of Arisings and Use of Secondary Materials as Aggregates in England and Wales in 2001”, Symonds Group, marraskuu 2002.

60

(61)  Liuskekivestä peräisin olevaa kiviainesta käytettiin korkealaatuisen kiviaineksen sijasta moottoritie A55:n Bangorin ohikulkutiellä (jossa käytettiin 150 000 tonnia liuskekivijätettä), ja sitä käytetään laajalti Pohjois-Walesissa yleiseksi täyttömateriaaliksi ja pengerryksiin.

61

(62)  [...] arvioi, että liuskekiven tuotantokustannukset ovat 6,50 Englannin puntaa tonnilta, joista murskauskustannukset ovat noin 5 Englannin puntaa tonnilta. [...] arvioi liuskekiven kiviaineksen yhden tonnin tuotantokustannukseksi 5,69 Englannin puntaa.

62

(63)  Ks. alaviite 60.

63

(64)  Yhdistyneen kuningaskunnan veroviranomaisten avuksi vuonna 2003 valmisteltu, liuskekiveä, savikiveä ja savea koskevien verovapautusten geologisesti oikeaan soveltamiseen opastava British Geological Societyn raportti.

64

(65)  Missä määrin aines voidaan helposti lohkaista levyiksi lähekkäisiä samansuuntaisia tasoja pitkin.

65

(66)  Tiedot on saatu avoimista lähteistä, kuten internetistä.

66

(67)  Annetuista tiedoista ei käy ilmi, mitä ainesta yhdessä louhoksessa tosiasiassa tuotetaan, vaikka se mainitaan savikiveä tuottavien louhosten luettelossa.

67

(68)  Irtomaalla tarkoitetaan sen mineraalin päällä olevaa ainesta, jota louhostoiminnan harjoittaja haluaa louhia.

68

(69)  Ks. alaviite 64.

69

(70)  Asia T-210/02 RENV, British Aggregates Association, tuomio 7.3.2012, ECLI:EU:T:2012:110, 72 kohta.

70

(71)  Ks. johdanto-osan 143 kappaleessa oleva taulukko.

71

(72)  Ks. alaviite 67.

72

(73)  Tiedot ovat saatavilla osoitteesta: http://www.brauntonaggregates.co.uk/technical-details.html, viittauspäivä 11.3.2015.

73

(74)  Yhdistyneen kuningaskunnan antamien tietojen mukaan kaoliini on hienojakoista sedimenttisavea, joka koostuu kaoliniitista. Sitä käytetään posliinin ja kiiltävän paperin sekä lääkinnällisten ja kosmeettisten tuotteiden valmistuksessa.

74

(75)  Kaoliinisavi on hienojakoista kaoliniittista sedimenttisavea, jonka koostumus on tavallisesti 20–80 prosenttia kaoliniittia, 10–25 prosenttia kiillettä ja 6–65 prosenttia kvartsia. Sitä käytetään keramiikan tuotannossa antamaan muovailtavuutta ja lujuutta ilman polttoa.

75

(76)  British Geological Survey, Mineral Planning Factsheet, Construction aggregates (Tietoaineisto mineraalisuunnittelua varten, rakennuskivet), s. 3.

76

(77)  Asia T-210/02 RENV, British Aggregates Association, tuomio 7.3.2012, ECLI:EU:T:2012:110, 89 ja 90 kohta.

77

(78)  Ks. alaviite 77.

78

(79)  AOD = Argon Oxygen Decarburisation (hiilenpoisto argonin ja hapen avulla).

79

(80)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/21/EY, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2006, kaivannaisteollisuuden jätehuollosta ja direktiivin 2004/35/EY muuttamisesta – Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission julistus (EUVL L 102, 11.4.2006, s. 15).

80

(81)  Ks. Glossary of Building and Civil Engineering Terms, British Standard Institution, Blackwell Scientific Publications, 1993, 630–3006. Ks. myös British Aggregates Associationin näyttö unionin tuomioistuimelle osoitetussa vastauksessa asiassa T-210/02: Construction Raw Materials Policy and Supply Practices in Northwestern Europe – Facts and Figures – England, Scotland and Wales (Great Britain), British Geological Survey, toimeksiannosta laadittu raportti CR/02/082N, toimeksiantajana Alankomaiden liikenne-, julkisten töiden ja vesihuollon ministeriön (Ministerie van Verkeer en Waterstaat) alainen Dienst Weg- en Waterbouwkunde (tie- ja vesirakennuslaitos), s. 50.

81

(82)  Ks. alaviite 64.

82

(83)  Ks. päätös tukiohjelmasta SA.18859 (11/C) (ex 65/10 NN), jonka Yhdistynyt kuningaskunta on toteuttanut – Pohjois-Irlannissa myönnettävä kiviainesveron alennus (ex N 2/04) http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/241379/241379_1594138_163_2.pdf

83

(84)  Ks. asia C-199/06, tuomio 12.2.2008, ECLI:EU:C:2008:79 (Kok., s. I-469, 61 ja 64 kohta).

84

(85)  Ks. asia C-199/06, tuomio 12.2.2008, ECLI:EU:C:2008:79 (Kok., s. I-469, 63 ja 66–68 kohta).

85

(86)  Komission ilmoitus valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä (EYVL C 119, 22.5.2002, s. 22).

86

(87)  Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 150 kappale.

87

(88)  Todisteita ei ole toimitettu.

88

(89)  Ks. alaviite 77.

89

(90)  Ks. alaviite 77.

90

(91)  Yhdistetyt asiat T-254/00, T-270/00 ja T-277/00, Hotel Cipriani ym., tuomio 28.11.2008, ECLI:EU:T:2008:537, 337 kohta.

91

(92)  Asia T-210/02 RENV, British Aggregates Association, tuomio 7.3.2012, ECLI:EU:T:2012:110, 89 kohta.

92

(93)  Ks. alaviite 77.

93

(94)  Ks. asia C-70/72, komissio v. Saksa, tuomio 12.7.1973 (Kok., s. 813,13 kohta).

94

(95)  Ks. yhdistetyt asiat C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Espanja v. komissio, tuomio 14.9.1994 (Kok., s. I-4103, 75 kohta).

95

(96)  Ks. asia C-75/97, Belgia v. komissio, tuomio 17.6.1999 (Kok., s. I-3671, 64 ja 65 kohta).

96

(97)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

97

(98)  Neuvoston asetus (EY) N:o 994/98, annettu 7 päivänä toukokuuta 1998, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin (EYVL L 142, 14.5.1998, s. 1).

98

(99)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

99

---

| 4.3.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 59/168 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 59/168

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2016/289,

annettu 8 päivänä kesäkuuta 2015,

valtiontuesta SA.37792 (2014/C) (ex 2013/N), jonka Slovenia aikoo myöntää Cimos Groupille

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 3770)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (jäljempänä ’SEUT-sopimus’) ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan (1),

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon päätöksen, jolla komissio päätti aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen tukea SA.37792 (2013/N) koskevan menettelyn (2),

on mainittujen määräysten mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (3) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Slovenia ilmoitti komissiolle 21. marraskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä aikomuksestaan myöntää rakenneuudistustukea Cimos Groupille (4) (jäljempänä ’Cimos’ tai ’yritys’). Ennen nyt ilmoitettua toimenpidettä on myönnetty pelastamistukea, jonka komissio on hyväksynyt 2. heinäkuuta 2013 antamallaan päätöksellä (5) (jäljempänä ’pelastamistukipäätös’). |
| --- | --- |

(1)

Slovenia ilmoitti komissiolle 21. marraskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä aikomuksestaan myöntää rakenneuudistustukea Cimos Groupille (4) (jäljempänä ’Cimos’ tai ’yritys’). Ennen nyt ilmoitettua toimenpidettä on myönnetty pelastamistukea, jonka komissio on hyväksynyt 2. heinäkuuta 2013 antamallaan päätöksellä (5) (jäljempänä ’pelastamistukipäätös’).

4

5

| (2) | Komissio ilmoitti Slovenialle 9 päivänä huhtikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely (jäljempänä ’menettelyn aloittamispäätös’), joka koskee kyseistä tukea. Slovenia esitti kyseistä päätöstä koskevia huomautuksia 10. kesäkuuta 2014 päivätyssä kirjeessä. Slovenia toimitti lisätietoja 24. syyskuuta 2014 ja 3. lokakuuta 2014 päivätyillä kirjeillä. Komissio tapasi Slovenian viranomaiset 4. marraskuuta 2014. Komissio pyysi lisätietoja 18. joulukuuta 2014 päivätyllä kirjeellä, johon Slovenia vastasi 30. tammikuuta 2015. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Slovenialle 9 päivänä huhtikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely (jäljempänä ’menettelyn aloittamispäätös’), joka koskee kyseistä tukea. Slovenia esitti kyseistä päätöstä koskevia huomautuksia 10. kesäkuuta 2014 päivätyssä kirjeessä. Slovenia toimitti lisätietoja 24. syyskuuta 2014 ja 3. lokakuuta 2014 päivätyillä kirjeillä. Komissio tapasi Slovenian viranomaiset 4. marraskuuta 2014. Komissio pyysi lisätietoja 18. joulukuuta 2014 päivätyllä kirjeellä, johon Slovenia vastasi 30. tammikuuta 2015.

| (3) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (6). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa. |
| --- | --- |

(3)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (6). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

6

| (4) | Komissio on saanut huomautuksia yhdeltä asianomaiselta. Huomautukset toimitettiin edelleen Slovenialle kommentoitaviksi. Slovenia ei ole vastannut asianomaisen esittämiin huomautuksiin. |
| --- | --- |

(4)

Komissio on saanut huomautuksia yhdeltä asianomaiselta. Huomautukset toimitettiin edelleen Slovenialle kommentoitaviksi. Slovenia ei ole vastannut asianomaisen esittämiin huomautuksiin.

| (5) | Slovenia luopui 27. tammikuuta 2015 päivätyllä kirjeellä komission asetuksen N:o 1/1958 (7) 3 artiklan mukaisesta oikeudestaan saada tämä päätös annetuksi sloveenin kielellä ja hyväksyi, että tämän päätöksen todistusvoimainen kieli on englanti. |
| --- | --- |

(5)

Slovenia luopui 27. tammikuuta 2015 päivätyllä kirjeellä komission asetuksen N:o 1/1958 (7) 3 artiklan mukaisesta oikeudestaan saada tämä päätös annetuksi sloveenin kielellä ja hyväksyi, että tämän päätöksen todistusvoimainen kieli on englanti.

7

2.   TILANTEEN KUVAUS

TILANTEEN KUVAUS

2.1   TUENSAAJA

| (6) | Cimos on autonosien valmistaja, jonka kotipaikka on Sloveniassa ja joka on yksi Slovenian suurimmista teollisuusyrityksistä ja merkittävä työllistäjä. Viimeaikaisten tietojen mukaan sen vuotuinen myynti on yli 400 miljoonaa euroa, ja se työllistää 6 855 ihmistä (8), joista yli 2 500 Sloveniassa. |
| --- | --- |

(6)

Cimos on autonosien valmistaja, jonka kotipaikka on Sloveniassa ja joka on yksi Slovenian suurimmista teollisuusyrityksistä ja merkittävä työllistäjä. Viimeaikaisten tietojen mukaan sen vuotuinen myynti on yli 400 miljoonaa euroa, ja se työllistää 6 855 ihmistä (8), joista yli 2 500 Sloveniassa.

8

| (7) | Ydinliiketoimintansa lisäksi yritys toimi myös muilla aloilla, joista vastasivat sen konerakentamisen ja työstämisen osasto (jäljempänä ’koneosasto’), energiaosasto ja maatalouskoneosasto (jäljempänä ’maatalousosasto’). Se on äskettäin myynyt näiden alojen toiminnot tai yhdistänyt ne autoteollisuusosastoonsa, joka on nyt kyseisen yrityksen ainoa toimiala. |
| --- | --- |

(7)

Ydinliiketoimintansa lisäksi yritys toimi myös muilla aloilla, joista vastasivat sen konerakentamisen ja työstämisen osasto (jäljempänä ’koneosasto’), energiaosasto ja maatalouskoneosasto (jäljempänä ’maatalousosasto’). Se on äskettäin myynyt näiden alojen toiminnot tai yhdistänyt ne autoteollisuusosastoonsa, joka on nyt kyseisen yrityksen ainoa toimiala.

| (8) | Slovenia arvioi, että Cimosin osuus Euroopan markkinoista on useimmissa tuoteryhmissä vähemmän kuin 15 prosenttia. Poikkeuksena tästä ovat turbojärjestelmien keskikotelot, joissa arvioitu markkinaosuus on 17 prosenttia, ja suutinrenkaat, joissa arvioitu markkinaosuus on 21 prosenttia. Cimosin tärkeimpiä kilpailijoita ovat Edscha, FlexNGate, Le Bélier, Streit ja NWS. |
| --- | --- |

(8)

Slovenia arvioi, että Cimosin osuus Euroopan markkinoista on useimmissa tuoteryhmissä vähemmän kuin 15 prosenttia. Poikkeuksena tästä ovat turbojärjestelmien keskikotelot, joissa arvioitu markkinaosuus on 17 prosenttia, ja suutinrenkaat, joissa arvioitu markkinaosuus on 21 prosenttia. Cimosin tärkeimpiä kilpailijoita ovat Edscha, FlexNGate, Le Bélier, Streit ja NWS.

| (9) | Cimosiin kuului 31. elokuuta 2014 emoyhtiö Cimos d.d. ja 21 tytäryhtiötä, joilla on toimintaa Sloveniassa, Kroatiassa, Ranskassa, Saksassa, Serbiassa, Bosniassa ja Venäjällä. Cimosin organisaatiorakenne esitetään alla kuvassa.

  Cimosin organisaatiorakenne |
| --- | --- |

(9)

Cimosiin kuului 31. elokuuta 2014 emoyhtiö Cimos d.d. ja 21 tytäryhtiötä, joilla on toimintaa Sloveniassa, Kroatiassa, Ranskassa, Saksassa, Serbiassa, Bosniassa ja Venäjällä. Cimosin organisaatiorakenne esitetään alla kuvassa.

Cimosin organisaatiorakenne

Cimosin organisaatiorakenne

| (10) | Slovenian valtio omistaa välillisesti – valtion määräysvallassa olevien yritysten tai kuntien kautta – yli 39 prosenttia Cimosin osakkeista. Omistussuhteet ja määräysvalta olivat 31. elokuuta 2014 seuraavat:

  Taulukko 1


  Cimosin omistussuhteet








  Osakkeenomistaja | Osuus (%) | Määräysvalta |
| --- | --- | --- | --- |
| Modra Zavarovalnica d.d. | 21,4 | Julkinen |
| Banka Koper d.d. | 20,4 | Yksityinen |
| Cimos d.d. | 13,3 | Yksityinen |
| Kovinoplastika Lož d.d. | 13,1 | Yksityinen |
| D.S.U. d.o.o. | 6,9 | Julkinen |
| Muut | 24,9 | Julkinen ja yksityinen |
| Lähde: Rakenneuudistussuunnitelma |

(10)

Slovenian valtio omistaa välillisesti – valtion määräysvallassa olevien yritysten tai kuntien kautta – yli 39 prosenttia Cimosin osakkeista. Omistussuhteet ja määräysvalta olivat 31. elokuuta 2014 seuraavat:

Taulukko 1

Taulukko 1

Cimosin omistussuhteet

Cimosin omistussuhteet

Osakkeenomistaja

Osuus (%)

Määräysvalta

Modra Zavarovalnica d.d.

21,4

Julkinen

Banka Koper d.d.

20,4

Yksityinen

Cimos d.d.

13,3

Yksityinen

Kovinoplastika Lož d.d.

13,1

Yksityinen

D.S.U. d.o.o.

6,9

Julkinen

Muut

24,9

Julkinen ja yksityinen

Lähde: Rakenneuudistussuunnitelma

Lähde:

| (11) | Yrityksellä on viime vuosina ollut merkittäviä taloudellisia vaikeuksia. Sen jälkeen kun Cimosilla oli vuosina 2010 ja 2011 pieniä voittoja, sillä on ollut huomattavia nettotappioita vuonna 2012 (97,9 miljoonaa euroa) ja vuonna 2013 (122 miljoonaa euroa). Tämän seurauksena nettovarat painuivat negatiivisiksi ja olivat – 103,3 miljoonaa euroa vuonna 2013. Lyhyen ja pitkän aikavälin velat, jotka olivat korkealla tasolla jo edellisinä vuosina, kasvoivat edelleen vuonna 2013, ja suhdeluku vieraan pääoman ja oman pääoman välillä kasvoi erittäin suureksi nettovarallisuuden pienentyessä. Maksuvalmiustilanne heikkeni, kun käyttöpääomasuhde (suhdeluku vaihto- ja rahoitusomaisuuden ja lyhytaikaisten velkojen välillä) vuosien 2010 ja 2013 välillä pieneni 0,85:stä 0,5:een. Taulukossa 2 esitetään eräitä tietoja yrityksen taloudesta.

  Taulukko 2


  Eräitä tietoja Cimosin taloudellisesta tilanteesta vuosina 2010–2013










  (miljoonaa euroa) |
| --- | --- |
| | 2013 | 2012 | 2011 | 2010 |
| Myyntituotot | 409,2 | 445,6 | 480,7 | 444,8 |
| Nettotulos | – 122,0 | – 97,9 | 3,4 | 4,1 |
| Nettovarallisuus | – 103,3 | 22,5 | 139,3 | 133,1 |
| Velat | 610,4 | 569,3 | 581,6 | 594,2 |
| Käyttöpääomasuhde | 0,5 | 0,54 | 0,85 | 0,85 |
| Lähde: Konsolidoidut tilinpäätökset vuosilta 2013, 2012, 2011 ja 2010. |

(11)

Yrityksellä on viime vuosina ollut merkittäviä taloudellisia vaikeuksia. Sen jälkeen kun Cimosilla oli vuosina 2010 ja 2011 pieniä voittoja, sillä on ollut huomattavia nettotappioita vuonna 2012 (97,9 miljoonaa euroa) ja vuonna 2013 (122 miljoonaa euroa). Tämän seurauksena nettovarat painuivat negatiivisiksi ja olivat – 103,3 miljoonaa euroa vuonna 2013. Lyhyen ja pitkän aikavälin velat, jotka olivat korkealla tasolla jo edellisinä vuosina, kasvoivat edelleen vuonna 2013, ja suhdeluku vieraan pääoman ja oman pääoman välillä kasvoi erittäin suureksi nettovarallisuuden pienentyessä. Maksuvalmiustilanne heikkeni, kun käyttöpääomasuhde (suhdeluku vaihto- ja rahoitusomaisuuden ja lyhytaikaisten velkojen välillä) vuosien 2010 ja 2013 välillä pieneni 0,85:stä 0,5:een. Taulukossa 2 esitetään eräitä tietoja yrityksen taloudesta.

Taulukko 2

Taulukko 2

Eräitä tietoja Cimosin taloudellisesta tilanteesta vuosina 2010–2013

Eräitä tietoja Cimosin taloudellisesta tilanteesta vuosina 2010–2013

(miljoonaa euroa)

2013

2012

2011

2010

Myyntituotot

409,2

445,6

480,7

444,8

Nettotulos

– 122,0

– 97,9

3,4

4,1

Nettovarallisuus

– 103,3

22,5

139,3

133,1

Velat

610,4

569,3

581,6

594,2

Käyttöpääomasuhde

0,5

0,54

0,85

0,85

Lähde: Konsolidoidut tilinpäätökset vuosilta 2013, 2012, 2011 ja 2010.

Lähde:

| (12) | Cimosin vaikeudet johtuvat lähinnä vakavista maksuvalmiusongelmista ja ylivelkaantumisesta. Vuosina 2000–2008 yritys kasvoi nopeasti, ja sitä rahoitettiin pääasiassa lainarahalla. Tätä seurasi talouskriisin aiheuttama kysynnän väheneminen. Samaan aikaan tehtiin epäonnistuneita investointipäätöksiä ja yritystä johdettiin kehnosti. Tämän seurauksena yritykselle on kertynyt huomattavasti velkaa eikä se ole enää pystynyt jälleenrahoittamaan tai maksamaan velkojaan. |
| --- | --- |

(12)

Cimosin vaikeudet johtuvat lähinnä vakavista maksuvalmiusongelmista ja ylivelkaantumisesta. Vuosina 2000–2008 yritys kasvoi nopeasti, ja sitä rahoitettiin pääasiassa lainarahalla. Tätä seurasi talouskriisin aiheuttama kysynnän väheneminen. Samaan aikaan tehtiin epäonnistuneita investointipäätöksiä ja yritystä johdettiin kehnosti. Tämän seurauksena yritykselle on kertynyt huomattavasti velkaa eikä se ole enää pystynyt jälleenrahoittamaan tai maksamaan velkojaan.

| (13) | Cimosilla on myös huomattavat ostovelat. Tämä häiritsee toimitusketjua ja uhkaa koko yrityksen olemassaoloa, jos tavarantoimittajat päättävät rajoittaa Cimos-riskinsä määrää. |
| --- | --- |

(13)

Cimosilla on myös huomattavat ostovelat. Tämä häiritsee toimitusketjua ja uhkaa koko yrityksen olemassaoloa, jos tavarantoimittajat päättävät rajoittaa Cimos-riskinsä määrää.

2.2   VELKAJÄRJESTELYPROSESSI

| (14) | Kesäkuussa 2012 Cimos allekirjoitti velkajärjestelysopimuksen pankkien kanssa velan takaisinmaksun lykkäämiseksi. Sopimusta jatkettiin useaan kertaan, mutta yritys ei onnistunut palauttamaan maksuvalmiuttaan omin voimin, ja huhtikuussa 2013 sen oli pyydettävä pelastamistukea valtiolta välttääkseen konkurssin. |
| --- | --- |

(14)

Kesäkuussa 2012 Cimos allekirjoitti velkajärjestelysopimuksen pankkien kanssa velan takaisinmaksun lykkäämiseksi. Sopimusta jatkettiin useaan kertaan, mutta yritys ei onnistunut palauttamaan maksuvalmiuttaan omin voimin, ja huhtikuussa 2013 sen oli pyydettävä pelastamistukea valtiolta välttääkseen konkurssin.

| (15) | Tämän jälkeen yritys neuvotteli pankkikonsortion kanssa kattavan velkajärjestelysopimuksen, jonka tarkoituksena oli vahvistaa vapaaehtoisen velkajärjestelyn ehdot. Vapaaehtoinen velkajärjestely oli keskeisin osatekijä rakenneuudistussuunnitelmassa, josta Slovenia ilmoitti marraskuussa 2013. Cimos oletti, että velkajärjestelysopimus allekirjoitettaisiin vuoden 2013 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(15)

Tämän jälkeen yritys neuvotteli pankkikonsortion kanssa kattavan velkajärjestelysopimuksen, jonka tarkoituksena oli vahvistaa vapaaehtoisen velkajärjestelyn ehdot. Vapaaehtoinen velkajärjestely oli keskeisin osatekijä rakenneuudistussuunnitelmassa, josta Slovenia ilmoitti marraskuussa 2013. Cimos oletti, että velkajärjestelysopimus allekirjoitettaisiin vuoden 2013 loppuun mennessä.

| (16) | Sen jälkeen kun Cimosin johto oli helmikuussa 2014 vastaanottanut tilintarkastuskertomuksen, sille kuitenkin selvisi, että Cimos täytti Slovenian lain mukaiset, pääoman vähyyttä koskevat selvitystilakriteerit. Pankkikonsortio huolestui yhä enemmän siitä, saataisiinko vapaaehtoinen rakenneuudistus ja velkajärjestely aikaan. Erityisesti pankit olivat huolissaan siitä, että päävelkojille oli sälytetty liian suuri osuus rakenneuudistuksesta ja että vaadittua toiminnan rakenneuudistusta ei ollut käsitelty riittävästi rakenneuudistussuunnitelmassa. |
| --- | --- |

(16)

Sen jälkeen kun Cimosin johto oli helmikuussa 2014 vastaanottanut tilintarkastuskertomuksen, sille kuitenkin selvisi, että Cimos täytti Slovenian lain mukaiset, pääoman vähyyttä koskevat selvitystilakriteerit. Pankkikonsortio huolestui yhä enemmän siitä, saataisiinko vapaaehtoinen rakenneuudistus ja velkajärjestely aikaan. Erityisesti pankit olivat huolissaan siitä, että päävelkojille oli sälytetty liian suuri osuus rakenneuudistuksesta ja että vaadittua toiminnan rakenneuudistusta ei ollut käsitelty riittävästi rakenneuudistussuunnitelmassa.

| (17) | Näiden kysymysten ratkaisemiseksi pankkivelkojat päättivät olla solmimatta velkajärjestelysopimusta ja käynnistivät sen sijaan tuomioistuimen valvonnassa tapahtuvan pakollisen velkajärjestelymenettelyn. Tämän tarkoituksena oli varmistaa, että laajemmat sidosryhmät, mukaan lukien asiakkaat, tavarantoimittajat ja muut velkojat, osallistuisivat yrityksen rakenneuudistukseen, jolloin niiden osuudesta velkajärjestelyssä tulisi suurempi ja niiden velvoitteista ankarampia kuin vapaaehtoisessa velkajärjestelyssä. Tuomioistuin määräsi 3. kesäkuuta 2014 Cimosin pakolliseen velkajärjestelyyn. Samaan aikaan pankkivelkojat aloittivat keskustelut muiden sidosryhmien kanssa, jotta voitaisiin sopia näiden panoksesta velkajärjestelyyn. |
| --- | --- |

(17)

Näiden kysymysten ratkaisemiseksi pankkivelkojat päättivät olla solmimatta velkajärjestelysopimusta ja käynnistivät sen sijaan tuomioistuimen valvonnassa tapahtuvan pakollisen velkajärjestelymenettelyn. Tämän tarkoituksena oli varmistaa, että laajemmat sidosryhmät, mukaan lukien asiakkaat, tavarantoimittajat ja muut velkojat, osallistuisivat yrityksen rakenneuudistukseen, jolloin niiden osuudesta velkajärjestelyssä tulisi suurempi ja niiden velvoitteista ankarampia kuin vapaaehtoisessa velkajärjestelyssä. Tuomioistuin määräsi 3. kesäkuuta 2014 Cimosin pakolliseen velkajärjestelyyn. Samaan aikaan pankkivelkojat aloittivat keskustelut muiden sidosryhmien kanssa, jotta voitaisiin sopia näiden panoksesta velkajärjestelyyn.

| (18) | Kun pakollisen velkajärjestelyn velkojat (9) pääsivät sopimukseen järjestelyn ehdoista ja kun oli sovittu muiden sidosryhmien (valtion, asiakkaiden, tavarantoimittajien, leasingvelkojan ja velkajärjestelyn ulkopuolelle jääneiden pankkien) osuudesta järjestelyssä, alun perin ilmoitettua rakenneuudistussuunnitelmaa, joka perustui vapaehtoiseen velkajärjestelyyn, oli päivitettävä pakollisen velkajärjestelyn lopputuloksen pohjalta. Tästä syystä Slovenia toimitti 3. lokakuuta 2014 päivitetyn rakenneuudistussuunnitelman (10). |
| --- | --- |

(18)

Kun pakollisen velkajärjestelyn velkojat (9) pääsivät sopimukseen järjestelyn ehdoista ja kun oli sovittu muiden sidosryhmien (valtion, asiakkaiden, tavarantoimittajien, leasingvelkojan ja velkajärjestelyn ulkopuolelle jääneiden pankkien) osuudesta järjestelyssä, alun perin ilmoitettua rakenneuudistussuunnitelmaa, joka perustui vapaehtoiseen velkajärjestelyyn, oli päivitettävä pakollisen velkajärjestelyn lopputuloksen pohjalta. Tästä syystä Slovenia toimitti 3. lokakuuta 2014 päivitetyn rakenneuudistussuunnitelman (10).

9

10

| (19) | Keskeinen osa Slovenian lain mukaista pakollista velkajärjestelyä on tuomioistuimelle annettava rahoituksen rakenneuudistussuunnitelma, jossa vahvistetaan sovitut uudelleenjärjestelyn ehdot. Pakollisen velkajärjestelyn velkojat toimittivat rahoituksen rakenneuudistussuunnitelman tuomioistuimelle 3. marraskuuta 2014. Kun rahoituksen rakenneuudistussuunnitelma on annettu tuomioistuimelle, sitä ei Slovenian käsityksen mukaan voida enää muuttaa. Slovenia vahvisti, että kaikki sidosryhmät ovat sitoutuneet rahoituksen rakenneuudistussuunnitelmaan. |
| --- | --- |

(19)

Keskeinen osa Slovenian lain mukaista pakollista velkajärjestelyä on tuomioistuimelle annettava rahoituksen rakenneuudistussuunnitelma, jossa vahvistetaan sovitut uudelleenjärjestelyn ehdot. Pakollisen velkajärjestelyn velkojat toimittivat rahoituksen rakenneuudistussuunnitelman tuomioistuimelle 3. marraskuuta 2014. Kun rahoituksen rakenneuudistussuunnitelma on annettu tuomioistuimelle, sitä ei Slovenian käsityksen mukaan voida enää muuttaa. Slovenia vahvisti, että kaikki sidosryhmät ovat sitoutuneet rahoituksen rakenneuudistussuunnitelmaan.

| (20) | Riippumaton sertifioitu liiketoiminnan arvioija tutki rahoituksen rakenneuudistussuunnitelman. Arvioija antoi Slovenian maksukyvyttömyyslainsäädännön mukaisesti lausunnon, jossa vahvistetaan, että Cimos on maksukyvytön. Lausunnon mukaan on yli 50 prosentin todennäköisyys sille, että rahoituksen rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon avulla Cimosista tulee maksukykyinen lyhyellä ja pitkällä aikavälillä. On myös yli 50 prosentin todennäköisyys sille, että Cimosin velkojat saavat tätä kautta saatavilleen paremmat takaisinmaksuehdot kuin yrityksen konkurssimenettelyn avulla. Arvioija totesi, että konkurssitilanteessa tavalliset velkojat saisivat takaisin 3,88 prosenttia saatavistaan, kun taas pakollisessa velkajärjestelyssä ne saisivat 23,94 prosenttia. |
| --- | --- |

(20)

Riippumaton sertifioitu liiketoiminnan arvioija tutki rahoituksen rakenneuudistussuunnitelman. Arvioija antoi Slovenian maksukyvyttömyyslainsäädännön mukaisesti lausunnon, jossa vahvistetaan, että Cimos on maksukyvytön. Lausunnon mukaan on yli 50 prosentin todennäköisyys sille, että rahoituksen rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon avulla Cimosista tulee maksukykyinen lyhyellä ja pitkällä aikavälillä. On myös yli 50 prosentin todennäköisyys sille, että Cimosin velkojat saavat tätä kautta saatavilleen paremmat takaisinmaksuehdot kuin yrityksen konkurssimenettelyn avulla. Arvioija totesi, että konkurssitilanteessa tavalliset velkojat saisivat takaisin 3,88 prosenttia saatavistaan, kun taas pakollisessa velkajärjestelyssä ne saisivat 23,94 prosenttia.

2.3   ILMOITETUT TOIMENPITEET

| (21) | Päivitetyssä rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään seuraavien toimenpiteiden täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

(21)

Päivitetyssä rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään seuraavien toimenpiteiden täytäntöönpanoa.

| (22) | Toimenpide 1: Valtion saatavaa, joka johtuu pelastamistukena Cimosille myönnetystä takauksesta, pienennetään 60 prosenttia (21,7 miljoonaa euroa) muuntamalla saatavaa osakkeiksi. Loput 40 prosenttia (14,5 miljoonaa euroa) maksetaan 10 vuodessa, ja velan korko on euribor + 2,5 prosenttia. |
| --- | --- |

(22)

Toimenpide 1: Valtion saatavaa, joka johtuu pelastamistukena Cimosille myönnetystä takauksesta, pienennetään 60 prosenttia (21,7 miljoonaa euroa) muuntamalla saatavaa osakkeiksi. Loput 40 prosenttia (14,5 miljoonaa euroa) maksetaan 10 vuodessa, ja velan korko on euribor + 2,5 prosenttia.

| (23) | Toimenpide 2: Valtion saatavaa, joka johtuu Cimosille myönnetyistä muista takauksista (11), pienennetään 60 prosenttia (23,4 miljoonaa euroa) muuntamalla velkaa osakkeiksi. Loput 40 prosenttia (15,6 miljoonaa euroa) maksetaan takaisin 10 vuodessa, ja velan korko on euribor + 2,5 prosenttia. |
| --- | --- |

(23)

Toimenpide 2: Valtion saatavaa, joka johtuu Cimosille myönnetyistä muista takauksista (11), pienennetään 60 prosenttia (23,4 miljoonaa euroa) muuntamalla velkaa osakkeiksi. Loput 40 prosenttia (15,6 miljoonaa euroa) maksetaan takaisin 10 vuodessa, ja velan korko on euribor + 2,5 prosenttia.

11

| (24) | Toimenpide 3: Yhdistetään kaksi elementtiä: pankkien saatavia pienennetään 60 prosenttia (122 miljoonaa euroa) muuntamalla saatavia osakkeiksi (joidenkin pankkien lainapääomaa leikataan 35,7 miljoonaa euroa (12)) ja loppuosa (99,5 miljoonaa euroa) maksetaan takaisin 10 vuodessa ja korolla euribor + 2,5 prosenttia.

  Taulukko 3


  Tiivistelmä toimenpiteistä 1–3










  (miljoonaa euroa) |
| --- | --- |
| Velkojan nimi | Jäljellä oleva velan pääoma | Saatavan muuntaminen osakkeiksi | Laina-määrän leikkaus | Jäljelle jäävä velka |
| Toimenpide 1 |
| Valtiovarainministeriö | 36,2 | – 21,7 | — | 14,5 |
| Toimenpide 2 |
| Slovenian tasavalta | 39,0 | – 23,4 | — | 15,6 |
| Toimenpide 3 |
| DUTB | 65,8 | – 39,5 | — | 26,3 |
| SID Banka | 47,5 | – 1,0 | – 27,5 | 19 |
| Banka Celje d.d. | 42,4 | – 25,5 | — | 16,9 |
| NLB | 26,8 | – 16,1 | — | 10,7 |
| Abanka Vipa d.d. | 23,2 | – 13,9 | — | 9,3 |
| International Finance Corporation (IFC) | 22,1 | – 13,3 | — | 8,8 |
| Gorenjska Banka d.d. | 15,5 | – 9,3 | — | 6,2 |
| NKBM | 5,7 | – 3,4 | — | 2,3 |
| Toimenpide 3 yhteensä | 249 | – 122 | – 27,5 | 99,5 |
| Lähde: Rakenneuudistussuunnitelma. |

(24)

Toimenpide 3: Yhdistetään kaksi elementtiä: pankkien saatavia pienennetään 60 prosenttia (122 miljoonaa euroa) muuntamalla saatavia osakkeiksi (joidenkin pankkien lainapääomaa leikataan 35,7 miljoonaa euroa (12)) ja loppuosa (99,5 miljoonaa euroa) maksetaan takaisin 10 vuodessa ja korolla euribor + 2,5 prosenttia.

12

Taulukko 3

Taulukko 3

Tiivistelmä toimenpiteistä 1–3

Tiivistelmä toimenpiteistä 1–3

(miljoonaa euroa)

Velkojan nimi

Jäljellä oleva velan pääoma

Saatavan muuntaminen osakkeiksi

Laina-määrän leikkaus

Jäljelle jäävä velka

Toimenpide 1

Valtiovarainministeriö

36,2

– 21,7

—

14,5

Toimenpide 2

Slovenian tasavalta

39,0

– 23,4

—

15,6

Toimenpide 3

DUTB

65,8

– 39,5

—

26,3

SID Banka

47,5

– 1,0

– 27,5

19

Banka Celje d.d.

42,4

– 25,5

—

16,9

NLB

26,8

– 16,1

—

10,7

Abanka Vipa d.d.

23,2

– 13,9

—

9,3

International Finance Corporation (IFC)

22,1

– 13,3

—

8,8

Gorenjska Banka d.d.

15,5

– 9,3

—

6,2

NKBM

5,7

– 3,4

—

2,3

Toimenpide 3 yhteensä

249

– 122

– 27,5

99,5

Lähde: Rakenneuudistussuunnitelma.

Lähde:

| (25) | Toimenpide 4: Uusi lainajärjestely, jonka määrä on 39,5 miljoonaa euroa ja joka jakaantuu seuraavasti: i) pankeilta (13) uusi markkinaehtoinen 20 miljoonan euron laina, jonka vuotuinen korko on 6 kk euribor + 5 prosenttia ja jolle annetaan vakuus ja ii) yrityksen yksityisiltä asiakkailta (14) 19,5 miljoonan euron laina, jolle ei anneta vakuutta eikä makseta korkoa. |
| --- | --- |

(25)

Toimenpide 4: Uusi lainajärjestely, jonka määrä on 39,5 miljoonaa euroa ja joka jakaantuu seuraavasti: i) pankeilta (13) uusi markkinaehtoinen 20 miljoonan euron laina, jonka vuotuinen korko on 6 kk euribor + 5 prosenttia ja jolle annetaan vakuus ja ii) yrityksen yksityisiltä asiakkailta (14) 19,5 miljoonan euron laina, jolle ei anneta vakuutta eikä makseta korkoa.

13

14

| (26) | Toimenpide 5: Tavarantoimittajien (15) saatavien vapaaehtoinen uudelleenjärjestely, jonka taloudellinen vaikutus on 21,8 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(26)

Toimenpide 5: Tavarantoimittajien (15) saatavien vapaaehtoinen uudelleenjärjestely, jonka taloudellinen vaikutus on 21,8 miljoonaa euroa.

15

| (27) | Toimenpide 6: Leasingvelkojan (16) saatavien vapaaehtoinen uudelleenjärjestely, jonka taloudellinen vaikutus on 6 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(27)

Toimenpide 6: Leasingvelkojan (16) saatavien vapaaehtoinen uudelleenjärjestely, jonka taloudellinen vaikutus on 6 miljoonaa euroa.

16

| (28) | Toimenpide 7: Pakollisen velkajärjestelyn ulkopuolelle jääneiden pankkien (17) saatavien vapaaehtoinen uudelleenjärjestely, jonka taloudellisen vaikutuksen odotetaan olevan 3 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(28)

Toimenpide 7: Pakollisen velkajärjestelyn ulkopuolelle jääneiden pankkien (17) saatavien vapaaehtoinen uudelleenjärjestely, jonka taloudellisen vaikutuksen odotetaan olevan 3 miljoonaa euroa.

17

| (29) | Toimenpide 8: Asiakkailta lainan muodossa saatua käyttöomaisuusinvestointien rahoitusta, jonka määrä on 9,8 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(29)

Toimenpide 8: Asiakkailta lainan muodossa saatua käyttöomaisuusinvestointien rahoitusta, jonka määrä on 9,8 miljoonaa euroa.

| (30) | Slovenia katsoo, että ainoastaan 21,7 miljoonan euron erä, joka koskee valtion pelastamistukitakauksesta johtuvan saatavan muuntamista osakkeiksi (osa toimenpiteestä 1), on valtiontukea. |
| --- | --- |

(30)

Slovenia katsoo, että ainoastaan 21,7 miljoonan euron erä, joka koskee valtion pelastamistukitakauksesta johtuvan saatavan muuntamista osakkeiksi (osa toimenpiteestä 1), on valtiontukea.

3.   RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA

RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA

| (31) | Kuten johdanto-osan 18 kappaleessa mainitaan, alun perin ilmoitettu rakenneuudistussuunnitelma on saatettu ajan tasalle ottamalla huomioon pakollisessa velkajärjestelyssä ehdotetut, muutetut järjestelyn ehdot. Päivitetyn suunnitelman keskeiset piirteet ovat samat kuin alun perin ilmoitetussa suunnitelmassa. Muutoksissa on kyse pääasiassa siitä, että rahoituksen rakenneuudistukseen otetaan mukaan enemmän sidosryhmiä ja että yrityksen toiminnan rakenneuudistusta vahvistetaan. Näin pyritään ottamaan huomioon pakollisen velkajärjestelyn vaikutus. |
| --- | --- |

(31)

Kuten johdanto-osan 18 kappaleessa mainitaan, alun perin ilmoitettu rakenneuudistussuunnitelma on saatettu ajan tasalle ottamalla huomioon pakollisessa velkajärjestelyssä ehdotetut, muutetut järjestelyn ehdot. Päivitetyn suunnitelman keskeiset piirteet ovat samat kuin alun perin ilmoitetussa suunnitelmassa. Muutoksissa on kyse pääasiassa siitä, että rahoituksen rakenneuudistukseen otetaan mukaan enemmän sidosryhmiä ja että yrityksen toiminnan rakenneuudistusta vahvistetaan. Näin pyritään ottamaan huomioon pakollisen velkajärjestelyn vaikutus.

| (32) | Suunnitelmassa todetaan, että yrityksen vaikeudet johtuvat velkavetoisesta laajentumisesta, toiminnan tehokkuuden huonontumisesta sekä automarkkinoiden laskusuhdanteesta, joka johtuu maailmanlaajuisesta talous- ja finanssikriisistä. |
| --- | --- |

(32)

Suunnitelmassa todetaan, että yrityksen vaikeudet johtuvat velkavetoisesta laajentumisesta, toiminnan tehokkuuden huonontumisesta sekä automarkkinoiden laskusuhdanteesta, joka johtuu maailmanlaajuisesta talous- ja finanssikriisistä.

| (33) | Liikevaihdon kasvu vuosina 2000–2008 oli keskimäärin yli 20 prosenttia vuodessa, ja se rahoitettiin pääasiassa vieraalla pääomalla, useimmiten lyhytaikaisilla lainoilla. Tästä seurasi epätasapaino, jossa pitkäaikaisten omaisuuserien hankinta oli rahoitettu lyhytaikaisilla veloilla. Tänä aikana yrityksen nettovelka kasvoi seitsenkertaiseksi ja on pysynyt sen jälkeen korkealla tasolla. Yritys ei pystynyt maksamaan takaisin näitä velkoja puhumattakaan, että se olisi kyennyt rahoittamaan tarvittavia käyttöomaisuusinvestointeja. Lisäksi Cimosille kasautui huomattavat ostovelat, sillä se rahoitti toimintaansa pitkälti lykkäämällä maksuja tavarantoimittajille. Se, että yritys ei kyennyt maksamaan tavarantoimittajille oikea-aikaisesti, merkitsi maksuvalmiusongelmien korostumista mutta myös häiritsi toimintaa, sillä autoteollisuudessa toiminta perustuu täsmätoimituksiin. |
| --- | --- |

(33)

Liikevaihdon kasvu vuosina 2000–2008 oli keskimäärin yli 20 prosenttia vuodessa, ja se rahoitettiin pääasiassa vieraalla pääomalla, useimmiten lyhytaikaisilla lainoilla. Tästä seurasi epätasapaino, jossa pitkäaikaisten omaisuuserien hankinta oli rahoitettu lyhytaikaisilla veloilla. Tänä aikana yrityksen nettovelka kasvoi seitsenkertaiseksi ja on pysynyt sen jälkeen korkealla tasolla. Yritys ei pystynyt maksamaan takaisin näitä velkoja puhumattakaan, että se olisi kyennyt rahoittamaan tarvittavia käyttöomaisuusinvestointeja. Lisäksi Cimosille kasautui huomattavat ostovelat, sillä se rahoitti toimintaansa pitkälti lykkäämällä maksuja tavarantoimittajille. Se, että yritys ei kyennyt maksamaan tavarantoimittajille oikea-aikaisesti, merkitsi maksuvalmiusongelmien korostumista mutta myös häiritsi toimintaa, sillä autoteollisuudessa toiminta perustuu täsmätoimituksiin.

| (34) | Tärkeimmät syyt yrityksen toiminnan tehokkuuden vähenemiseen ovat puutteellinen laatu, suuri pilalle menneiden töiden määrä, huonontunut asiakaspalvelu, ylikapasiteetista johtuvat korkeat yleiskustannukset, kyvyttömyys kustannusten alentamiseen ja tästä johtunut marginaalien pienentyminen ja maksuehtojen noudattamatta jättämisestä johtuneet tavarantoimituskatkokset. |
| --- | --- |

(34)

Tärkeimmät syyt yrityksen toiminnan tehokkuuden vähenemiseen ovat puutteellinen laatu, suuri pilalle menneiden töiden määrä, huonontunut asiakaspalvelu, ylikapasiteetista johtuvat korkeat yleiskustannukset, kyvyttömyys kustannusten alentamiseen ja tästä johtunut marginaalien pienentyminen ja maksuehtojen noudattamatta jättämisestä johtuneet tavarantoimituskatkokset.

| (35) | Maailmanlaajuinen talouskriisi ja luottolama vähensivät uusien autojen ja sitä myötä autonosien kysyntää. Cimosin liikevaihto pieneni vuosina 2008 ja 2009, kasvoi lyhytaikaisesti vuosina 2010 ja 2011 ja pieneni jälleen vuosina 2012 ja 2013. Koska yritys ei pystynyt vähentämään kustannuksiaan, siitä tuli kannattamaton eikä se kyennyt omin voimin tuottamaan kassavirtaa, joka olisi riittänyt velanhoitoon. |
| --- | --- |

(35)

Maailmanlaajuinen talouskriisi ja luottolama vähensivät uusien autojen ja sitä myötä autonosien kysyntää. Cimosin liikevaihto pieneni vuosina 2008 ja 2009, kasvoi lyhytaikaisesti vuosina 2010 ja 2011 ja pieneni jälleen vuosina 2012 ja 2013. Koska yritys ei pystynyt vähentämään kustannuksiaan, siitä tuli kannattamaton eikä se kyennyt omin voimin tuottamaan kassavirtaa, joka olisi riittänyt velanhoitoon.

| (36) | Tarkoituksenaan puuttua hankaluuksien syihin Cimos on laatinut rakenneuudistussuunnitelman, jonka mukaisesti pantaisiin täytäntöön rahoituksen ja toiminnan rakenneuudistus jäljempänä kuvatulla tavalla. |
| --- | --- |

(36)

Tarkoituksenaan puuttua hankaluuksien syihin Cimos on laatinut rakenneuudistussuunnitelman, jonka mukaisesti pantaisiin täytäntöön rahoituksen ja toiminnan rakenneuudistus jäljempänä kuvatulla tavalla.

| (37) | Rakenneuudistussuunnitelmassa ei ole nimenomaisesti määritelty rakenneuudistuskautta. Suunnitelman mukaan rakenneuudistus on tosiasiassa alkanut helmikuussa 2014 ja kaikki rakenneuudistustoimenpiteet toteutetaan vuoteen 2016 mennessä. Uudistuksen täydet hyödyt saadaan käyttöön vuoteen 2018 mennessä, sillä on arvioitu, että eräät toimenpiteet hyödyttävät vasta kahden kolmen vuoden viiveellä. Kun otetaan huomioon, että yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden odotetaan kaikkien skenaarioiden mukaan palautuvan vuoteen 2017 mennessä, komissio katsoo, että rakenneuudistuskausi on näin ollen alkanut helmikuussa 2014 ja päättyy vuoden 2017 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(37)

Rakenneuudistussuunnitelmassa ei ole nimenomaisesti määritelty rakenneuudistuskautta. Suunnitelman mukaan rakenneuudistus on tosiasiassa alkanut helmikuussa 2014 ja kaikki rakenneuudistustoimenpiteet toteutetaan vuoteen 2016 mennessä. Uudistuksen täydet hyödyt saadaan käyttöön vuoteen 2018 mennessä, sillä on arvioitu, että eräät toimenpiteet hyödyttävät vasta kahden kolmen vuoden viiveellä. Kun otetaan huomioon, että yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden odotetaan kaikkien skenaarioiden mukaan palautuvan vuoteen 2017 mennessä, komissio katsoo, että rakenneuudistuskausi on näin ollen alkanut helmikuussa 2014 ja päättyy vuoden 2017 loppuun mennessä.

3.1   RAHOITUKSEN RAKENNEUUDISTUS

| (38) | Alun perin ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman mukaan valtion oli määrä muuntaa pelastamistuen takauksesta johtuva 35 miljoonan euron saatava osakkeiksi. Kaksi julkisen sektorin osakkeenomistajaa, Modra Zavarovalnica d.d. ja D.S.U. d.o.o., merkitsisivät 6,5 miljoonan euron lisäosakepääoman Cimosissa. Lisäksi alun perin ilmoitetussa suunnitelmassa esitettiin, että Cimosin pankkivelkoja muunnetaan ja järjestellään uudelleen noin 250–270 miljoonan euron edestä. |
| --- | --- |

(38)

Alun perin ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman mukaan valtion oli määrä muuntaa pelastamistuen takauksesta johtuva 35 miljoonan euron saatava osakkeiksi. Kaksi julkisen sektorin osakkeenomistajaa, Modra Zavarovalnica d.d. ja D.S.U. d.o.o., merkitsisivät 6,5 miljoonan euron lisäosakepääoman Cimosissa. Lisäksi alun perin ilmoitetussa suunnitelmassa esitettiin, että Cimosin pankkivelkoja muunnetaan ja järjestellään uudelleen noin 250–270 miljoonan euron edestä.

| (39) | Päivitetyssä suunnitelmassa valtion ja pankkien saatavien uudelleenjärjestely on edelleen rahoituksen rakenneuudistuksen keskeinen osa, mutta järjestely tehdään nyt pakollisessa velkajärjestelyssä sovittujen, muutettujen ehtojen mukaisesti. Myös muut sidosryhmät, mukaan lukien asiakkaat, tavarantoimittajat, leasingvelkoja ja pakollisen velkajärjestelyn ulkopuolelle jääneet pankit osallistuvat vapaaehtoisesti rahoituksen rakenneuudistukseen luopumalla osasta saataviaan tai tarjoamalla rahoitusta. Kaksi julkisen sektorin osakkeenomistajaa eivät kuitenkaan enää sijoita pääomaa, vastoin alun perin ilmoitettua suunnitelmaa. |
| --- | --- |

(39)

Päivitetyssä suunnitelmassa valtion ja pankkien saatavien uudelleenjärjestely on edelleen rahoituksen rakenneuudistuksen keskeinen osa, mutta järjestely tehdään nyt pakollisessa velkajärjestelyssä sovittujen, muutettujen ehtojen mukaisesti. Myös muut sidosryhmät, mukaan lukien asiakkaat, tavarantoimittajat, leasingvelkoja ja pakollisen velkajärjestelyn ulkopuolelle jääneet pankit osallistuvat vapaaehtoisesti rahoituksen rakenneuudistukseen luopumalla osasta saataviaan tai tarjoamalla rahoitusta. Kaksi julkisen sektorin osakkeenomistajaa eivät kuitenkaan enää sijoita pääomaa, vastoin alun perin ilmoitettua suunnitelmaa.

| (40) | Cimosin rahoitusvelka koostuu valtion pelastamistukitakaukseen liittyvästä saatavasta (kertyneet korot mukaan luettuina 36,2 miljoonaa euroa), muihin takauksiin (18) liittyvistä valtion saatavista (yhteensä 39 miljoonaa euroa) ja eräistä pankkilainoista. Valtio ja pakolliseen velkajärjestelyyn osallistuvat pankit ovat hyväksyneet näiden saatavien uudelleenjärjestelyn sellaisten toimien muodostamalla yhdistelmällä, joihin kuuluvat saatavan muuntaminen osakepääomaksi, lainapääoman leikkaus ja takaisinmaksun uudelleenjärjestely johdanto-osan 22–24 kappaleessa kuvatulla tavalla. Tämän tarkoituksena on saada yrityksen velka tasolle, joka on kestävä ja jonka yritys kykenee hoitamaan. Tämän avulla myös vapautetaan käteisvaroja, joita tarvitaan toiminnan rahoittamiseen, ja parannetaan Cimosin luottokelpoisuutta asiakkaiden, tavarantoimittajien ja luotonantajien silmissä. |
| --- | --- |

(40)

Cimosin rahoitusvelka koostuu valtion pelastamistukitakaukseen liittyvästä saatavasta (kertyneet korot mukaan luettuina 36,2 miljoonaa euroa), muihin takauksiin (18) liittyvistä valtion saatavista (yhteensä 39 miljoonaa euroa) ja eräistä pankkilainoista. Valtio ja pakolliseen velkajärjestelyyn osallistuvat pankit ovat hyväksyneet näiden saatavien uudelleenjärjestelyn sellaisten toimien muodostamalla yhdistelmällä, joihin kuuluvat saatavan muuntaminen osakepääomaksi, lainapääoman leikkaus ja takaisinmaksun uudelleenjärjestely johdanto-osan 22–24 kappaleessa kuvatulla tavalla. Tämän tarkoituksena on saada yrityksen velka tasolle, joka on kestävä ja jonka yritys kykenee hoitamaan. Tämän avulla myös vapautetaan käteisvaroja, joita tarvitaan toiminnan rahoittamiseen, ja parannetaan Cimosin luottokelpoisuutta asiakkaiden, tavarantoimittajien ja luotonantajien silmissä.

18

| (41) | Cimos tarvitsee lisää varoja käyttöpääoman rahoittamiseen ja velkojen uudelleenjärjestelystä syntyvien sitoumusten hoitamiseen. Tämä on ehdoton edellytys sille, että palataan vakavaraisuuteen ja kannattavuuteen. Tätä varten Cimos on sopinut pankkien ja suurten asiakkaiden kanssa, että nämä myöntävät yritykselle 39,5 miljoonaa euroa uutta lainaa johdanto-osan 25 kappaleessa kuvatuin ehdoin. |
| --- | --- |

(41)

Cimos tarvitsee lisää varoja käyttöpääoman rahoittamiseen ja velkojen uudelleenjärjestelystä syntyvien sitoumusten hoitamiseen. Tämä on ehdoton edellytys sille, että palataan vakavaraisuuteen ja kannattavuuteen. Tätä varten Cimos on sopinut pankkien ja suurten asiakkaiden kanssa, että nämä myöntävät yritykselle 39,5 miljoonaa euroa uutta lainaa johdanto-osan 25 kappaleessa kuvatuin ehdoin.

| (42) | Lisäksi yritys on tehnyt sopimuksia tavarantoimittajiensa kanssa toimitussopimuksista johtuvien tavanomaisten liikesaatavien vapaaehtoisesta velkajärjestelystä. Sopimuksien mukaan tavarantoimittajien saatavat järjestellään uudelleen yhdistelmällä, jossa osasta saatavia tehdään kertaluonteinen takaisinmaksu ja loput saatavat järjestellään uudelleen tai niiden velkapääomaa alennetaan. Tämän toimenpiteen rahoitusvaikutus on 21,8 miljoonaa euroa, ja se vastaa ostovelkoja, joiden velkapääomaa on alennettu. |
| --- | --- |

(42)

Lisäksi yritys on tehnyt sopimuksia tavarantoimittajiensa kanssa toimitussopimuksista johtuvien tavanomaisten liikesaatavien vapaaehtoisesta velkajärjestelystä. Sopimuksien mukaan tavarantoimittajien saatavat järjestellään uudelleen yhdistelmällä, jossa osasta saatavia tehdään kertaluonteinen takaisinmaksu ja loput saatavat järjestellään uudelleen tai niiden velkapääomaa alennetaan. Tämän toimenpiteen rahoitusvaikutus on 21,8 miljoonaa euroa, ja se vastaa ostovelkoja, joiden velkapääomaa on alennettu.

| (43) | Cimos on tehnyt sopimuksen leasingvelkoja Hypo leasing d.o.o:n kanssa (nyttemmin yritys toimii nimellä Heta Asset Resolution d.o.o.). Kyse on rahoitusleasingsopimuksista kertyneiden saatavien vapaaehtoisesta järjestelystä. Sopimuksen perusteella leasingvelkoja saa kertaluonteisen takaisinmaksun (mukaan lukien viivästyskorko) 2,3 miljoonaa euroa. Velan pääomaa alennetaan kuusi miljoonaa euroa, joka on tämän toimenpiteen taloudellinen vaikutus. Jäljelle jäävä velka maksetaan takaisin neljässä vuodessa, ja lyhennyksistä vapaita vuosia on yksi. |
| --- | --- |

(43)

Cimos on tehnyt sopimuksen leasingvelkoja Hypo leasing d.o.o:n kanssa (nyttemmin yritys toimii nimellä Heta Asset Resolution d.o.o.). Kyse on rahoitusleasingsopimuksista kertyneiden saatavien vapaaehtoisesta järjestelystä. Sopimuksen perusteella leasingvelkoja saa kertaluonteisen takaisinmaksun (mukaan lukien viivästyskorko) 2,3 miljoonaa euroa. Velan pääomaa alennetaan kuusi miljoonaa euroa, joka on tämän toimenpiteen taloudellinen vaikutus. Jäljelle jäävä velka maksetaan takaisin neljässä vuodessa, ja lyhennyksistä vapaita vuosia on yksi.

| (44) | Pakollisen velkajärjestelyn ulkopuolella Cimos on tehnyt velkojen uudelleenjärjestelystä kahdenvälisiä sopimuksia – tai on tällaisia sopimuksia koskevien neuvottelujen loppuvaiheessa – muiden kuin slovenialaisten velkojapankkiensa kanssa. Tämä toimenpide koostuu laina-aikojen pidentämisestä, koron muutoksista ja pääomaa koskevasta velkamoratoriosta, ja sen taloudellinen vaikutus on arviolta 3 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(44)

Pakollisen velkajärjestelyn ulkopuolella Cimos on tehnyt velkojen uudelleenjärjestelystä kahdenvälisiä sopimuksia – tai on tällaisia sopimuksia koskevien neuvottelujen loppuvaiheessa – muiden kuin slovenialaisten velkojapankkiensa kanssa. Tämä toimenpide koostuu laina-aikojen pidentämisestä, koron muutoksista ja pääomaa koskevasta velkamoratoriosta, ja sen taloudellinen vaikutus on arviolta 3 miljoonaa euroa.

| (45) | Käyttöomaisuusinvestointeja on viime vuosina vähennetty rahapulan vuoksi, minkä seurauksena investoinnit ovat olleet liian vähäisiä ja laitteiden ylläpito puutteellista. Cimos aikoo nostaa käyttöomaisuusinvestoinnit tasolle, joka on välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi. Tämän rahoittavat osaksi asiakkaat, osaksi Cimos. Asiakkaiden kanssa on sovittu, että ne rahoittavat erityistarpeidensa mukaisia työkalu- ja koneinvestointeja myöntämällä Cimosille 9,8 miljoonan euron lainan. Cimos rahoittaa muut tarvittavat käyttöomaisuusinvestoinnit omista varoistaan. |
| --- | --- |

(45)

Käyttöomaisuusinvestointeja on viime vuosina vähennetty rahapulan vuoksi, minkä seurauksena investoinnit ovat olleet liian vähäisiä ja laitteiden ylläpito puutteellista. Cimos aikoo nostaa käyttöomaisuusinvestoinnit tasolle, joka on välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi. Tämän rahoittavat osaksi asiakkaat, osaksi Cimos. Asiakkaiden kanssa on sovittu, että ne rahoittavat erityistarpeidensa mukaisia työkalu- ja koneinvestointeja myöntämällä Cimosille 9,8 miljoonan euron lainan. Cimos rahoittaa muut tarvittavat käyttöomaisuusinvestoinnit omista varoistaan.

| (46) | Parantaakseen edelleen maksuvalmiuttaan Cimos on sopinut asiakkaidensa kanssa, että kesäkuuhun 2015 asti maksuaikoja lyhennetään 30–60 päivästä yhteen viikkoon. Toimenpiteen arvioidaan parantavan maksuvalmiutta noin 10 miljoonalla eurolla. |
| --- | --- |

(46)

Parantaakseen edelleen maksuvalmiuttaan Cimos on sopinut asiakkaidensa kanssa, että kesäkuuhun 2015 asti maksuaikoja lyhennetään 30–60 päivästä yhteen viikkoon. Toimenpiteen arvioidaan parantavan maksuvalmiutta noin 10 miljoonalla eurolla.

| (47) | Cimos aikoo lopuksi hankkia 25 miljoonan euron markkinaehtoisen lainan toiminnan rahoittamiseen vuosina 2018–2019 sen jälkeen, kun rakenneuudistuskausi on päättynyt. |
| --- | --- |

(47)

Cimos aikoo lopuksi hankkia 25 miljoonan euron markkinaehtoisen lainan toiminnan rahoittamiseen vuosina 2018–2019 sen jälkeen, kun rakenneuudistuskausi on päättynyt.

3.2   TOIMINNAN RAKENNEUUDISTUS

| (48) | Alun perin ilmoitettu rakenneuudistussuunnitelma sisälsi seuraavat toiminnan rakenneuudistustoimet: kevyen johtamisjärjestelmän toteuttamisen, tuotantokapasiteetin tiiviimmän käytön, liiketoimintayksiköiden tehtävien ja vastuiden vahvistamisen, hankintatoimen parantamisen, varastojen optimoinnin ja henkilöresurssien uudelleenjärjestelyn. Näitä toimenpiteitä parhaillaan toteutetaan, mutta tarkistetussa suunnitelmassa niitä on vahvistettu ja laajennettu, jotta voidaan ottaa huomioon pakollisen velkajärjestelyn vaikutus liiketoimintaan. |
| --- | --- |

(48)

Alun perin ilmoitettu rakenneuudistussuunnitelma sisälsi seuraavat toiminnan rakenneuudistustoimet: kevyen johtamisjärjestelmän toteuttamisen, tuotantokapasiteetin tiiviimmän käytön, liiketoimintayksiköiden tehtävien ja vastuiden vahvistamisen, hankintatoimen parantamisen, varastojen optimoinnin ja henkilöresurssien uudelleenjärjestelyn. Näitä toimenpiteitä parhaillaan toteutetaan, mutta tarkistetussa suunnitelmassa niitä on vahvistettu ja laajennettu, jotta voidaan ottaa huomioon pakollisen velkajärjestelyn vaikutus liiketoimintaan.

| (49) | Toiminnan rakenneuudistustoimenpiteet vaikuttavat enemmän kuin alun perin suunniteltiin erityisesti ryhmän henkilöstömäärään, työvoimakustannuksiin ja yleiskustannuksiin. Tavoitteena on kerryttää nettovoittoa ja käteistä rahaa niin pian kuin mahdollista. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi ja kun otetaan huomioon, että myynti on vähentynyt ja ylläpitokustannukset kasvaneet enemmän kuin alun perin oletettiin, päivitettyjen toimenpiteiden odotetaan tuottavan suuremmat kustannussäästöt kuin alun perin suunniteltiin. |
| --- | --- |

(49)

Toiminnan rakenneuudistustoimenpiteet vaikuttavat enemmän kuin alun perin suunniteltiin erityisesti ryhmän henkilöstömäärään, työvoimakustannuksiin ja yleiskustannuksiin. Tavoitteena on kerryttää nettovoittoa ja käteistä rahaa niin pian kuin mahdollista. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi ja kun otetaan huomioon, että myynti on vähentynyt ja ylläpitokustannukset kasvaneet enemmän kuin alun perin oletettiin, päivitettyjen toimenpiteiden odotetaan tuottavan suuremmat kustannussäästöt kuin alun perin suunniteltiin.

| (50) | Yrityksen tilauskirjat tyhjenevät ajan kuluessa, sillä kolmen neljästä käynnissä olevasta hankkeesta on määrä tulla päätökseen vuoteen 2019 mennessä. Nykyisen, supistuvan toiminnan tilalle on saatava uusia hankkeita. Tätä varten yrityksen on kehitettävä myyntiä. Ennen kaikkea pitkäaikaisista asiakkaista pidetään kiinni tekemällä yhteistyötä niiden kanssa aina tuotteen kehittämisestä alkaen, nykyisillä tuotteilla työnnytään uusille markkinoille ja uusia tuotteita kehitetään nykyisille ja uusille markkinoille. Liikevaihdon odotetaan laskevan vuosina 2015–2018 ja alkavan kasvaa vuonna 2019. Toimenpiteiden ei odoteta aiheuttavan lisäkustannuksia. |
| --- | --- |

(50)

Yrityksen tilauskirjat tyhjenevät ajan kuluessa, sillä kolmen neljästä käynnissä olevasta hankkeesta on määrä tulla päätökseen vuoteen 2019 mennessä. Nykyisen, supistuvan toiminnan tilalle on saatava uusia hankkeita. Tätä varten yrityksen on kehitettävä myyntiä. Ennen kaikkea pitkäaikaisista asiakkaista pidetään kiinni tekemällä yhteistyötä niiden kanssa aina tuotteen kehittämisestä alkaen, nykyisillä tuotteilla työnnytään uusille markkinoille ja uusia tuotteita kehitetään nykyisille ja uusille markkinoille. Liikevaihdon odotetaan laskevan vuosina 2015–2018 ja alkavan kasvaa vuonna 2019. Toimenpiteiden ei odoteta aiheuttavan lisäkustannuksia.

| (51) | Cimos suunnittelee vähentävänsä työntekijöiden määrää toukokuun 2014 ja [...] (*1) kuun [...] välisenä aikana 6 855 työntekijästä [...] työntekijään, minkä odotetaan tuottavan vuotuiset kustannussäästöt [...] euroa. Erorahan kustannukset ovat arviolta [...] euroa ja ne maksetaan [...]. |
| --- | --- |

(51)

Cimos suunnittelee vähentävänsä työntekijöiden määrää toukokuun 2014 ja [...] (*1) kuun [...] välisenä aikana 6 855 työntekijästä [...] työntekijään, minkä odotetaan tuottavan vuotuiset kustannussäästöt [...] euroa. Erorahan kustannukset ovat arviolta [...] euroa ja ne maksetaan [...].

*1

| (52) | Yritys on päättänyt vähentää tuotantolaitostensa määrää vuosien 2014 ja 2016 välillä 20:stä 13:een, jotta tuotantokapasiteetti saadaan tiiviimpään käyttöön ja voidaan keskittyä ydinliiketoimintaan. Laitosten myynnistä saatavien tuottojen arvioidaan olevan 5,1 miljoonaa euroa, mikä parantaa maksuvalmiutta. Lisäksi Cimos myi vuosina 2013–2014 tytäryhtiönsä TBS Labinin, TPS Novi Knezevacin (maatalousosasto), Litostroj Powerin (energiaosasto) ja Cimos Titanin (koneosasto), mistä saatiin tuottoja yhteensä noin 25 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(52)

Yritys on päättänyt vähentää tuotantolaitostensa määrää vuosien 2014 ja 2016 välillä 20:stä 13:een, jotta tuotantokapasiteetti saadaan tiiviimpään käyttöön ja voidaan keskittyä ydinliiketoimintaan. Laitosten myynnistä saatavien tuottojen arvioidaan olevan 5,1 miljoonaa euroa, mikä parantaa maksuvalmiutta. Lisäksi Cimos myi vuosina 2013–2014 tytäryhtiönsä TBS Labinin, TPS Novi Knezevacin (maatalousosasto), Litostroj Powerin (energiaosasto) ja Cimos Titanin (koneosasto), mistä saatiin tuottoja yhteensä noin 25 miljoonaa euroa.

| (53) | Suunnitelmaan sisältyy laatutoimenpiteitä, joilla parannetaan työprosesseja, kuten materiaalivirtoja, sisäistä pakkausta, leikkaustyökalujen käsittelyä ja varastojen hallintaa. Lisäksi tuotantoprosesseja parannetaan, mm. tuotantolinjoja muunnetaan ja sijoitetaan uudelleen, tuotantomateriaaleja korvataan tai poistetaan käytöstä ja työvälineitä uusitaan, korjataan ja sijoitetaan uudelleen. Näiden toimenpiteiden täytäntöönpanosta koituvan vuotuisen tuoton odotetaan kasvavan 0,9 miljoonasta eurosta vuonna 2015 viiteen miljoonaan euroon vuoden 2017 jälkeen. |
| --- | --- |

(53)

Suunnitelmaan sisältyy laatutoimenpiteitä, joilla parannetaan työprosesseja, kuten materiaalivirtoja, sisäistä pakkausta, leikkaustyökalujen käsittelyä ja varastojen hallintaa. Lisäksi tuotantoprosesseja parannetaan, mm. tuotantolinjoja muunnetaan ja sijoitetaan uudelleen, tuotantomateriaaleja korvataan tai poistetaan käytöstä ja työvälineitä uusitaan, korjataan ja sijoitetaan uudelleen. Näiden toimenpiteiden täytäntöönpanosta koituvan vuotuisen tuoton odotetaan kasvavan 0,9 miljoonasta eurosta vuonna 2015 viiteen miljoonaan euroon vuoden 2017 jälkeen.

| (54) | Toimitusketjussa yhtiö aikoo vähentää [...] määrää, vähentää ylimääräisiä rahtikustannuksia vähentämällä tunnettuja asiakkaita koskevia tuotantoruuhkia, yksinkertaistaa tuotantolaitosten välisiä materiaalivirtoja ja vähentää [...] tekemällä sopimukset tarjouskilpailujen kautta. Odotettu toimitusketjukustannusten vuotuinen säästö kasvaisi 5,3 miljoonaan euroon vuoteen 2018 mennessä. Sitä ennen säästöjen odotetaan lisääntyvän asteittain vuosien 2015 ja 2017 välillä 1,8 miljoonasta eurosta 4,1 miljoonaan euroon. |
| --- | --- |

(54)

Toimitusketjussa yhtiö aikoo vähentää [...] määrää, vähentää ylimääräisiä rahtikustannuksia vähentämällä tunnettuja asiakkaita koskevia tuotantoruuhkia, yksinkertaistaa tuotantolaitosten välisiä materiaalivirtoja ja vähentää [...] tekemällä sopimukset tarjouskilpailujen kautta. Odotettu toimitusketjukustannusten vuotuinen säästö kasvaisi 5,3 miljoonaan euroon vuoteen 2018 mennessä. Sitä ennen säästöjen odotetaan lisääntyvän asteittain vuosien 2015 ja 2017 välillä 1,8 miljoonasta eurosta 4,1 miljoonaan euroon.

| (55) | Yritys aikoo myös parantaa hankintaprosessia neuvottelemalla paljousalennuksia sen olemassa olevien tavarantoimittajien [...] kanssa edullisempien hintojen varmistamiseksi, samoin kuin keskittämällä hankintatoimintaa. Nykyiset maksuvalmiusongelmat ovat johtaneet siihen, että monet tavarantoimittajat ovat kieltäytyneet tekemästä kauppaa Cimosin kanssa. Se, että tavarantoimittajia ei tämän vuoksi kyetä vaihtamaan, rajoittaa yrityksen mahdollisuuksia optimoida kustannuksia. Tämän odotetaan muuttuvan, kun yhtiön pakollinen velkajärjestely päättyy. Paremman hankintaprosessin ennakoidaan tuottavan 11,3 miljoonaa euroa vuosina 2015–2018. |
| --- | --- |

(55)

Yritys aikoo myös parantaa hankintaprosessia neuvottelemalla paljousalennuksia sen olemassa olevien tavarantoimittajien [...] kanssa edullisempien hintojen varmistamiseksi, samoin kuin keskittämällä hankintatoimintaa. Nykyiset maksuvalmiusongelmat ovat johtaneet siihen, että monet tavarantoimittajat ovat kieltäytyneet tekemästä kauppaa Cimosin kanssa. Se, että tavarantoimittajia ei tämän vuoksi kyetä vaihtamaan, rajoittaa yrityksen mahdollisuuksia optimoida kustannuksia. Tämän odotetaan muuttuvan, kun yhtiön pakollinen velkajärjestely päättyy. Paremman hankintaprosessin ennakoidaan tuottavan 11,3 miljoonaa euroa vuosina 2015–2018.

| (56) | Yleiskustannuksia pyritään vähentämään pääasiassa alentamalla palvelujen kustannuksia (yleiset käyttökulut, informaatioteknologia, televiestintä, siivous ja turvallisuus) ja muita toimintakuluja (esimerkiksi pankkikulut ja vuokrat) ja lopettamalla muuhun kuin liiketoimintaan liittyvät sponsoroinnit (lahjoitukset paikallisille urheiluseuroille). Toimenpiteiden odotetaan tuovan säästöjä 0,3 miljoonaa euroa vuonna 2015 ja 0,6 miljoonaa euroa vuodessa sen jälkeen. |
| --- | --- |

(56)

Yleiskustannuksia pyritään vähentämään pääasiassa alentamalla palvelujen kustannuksia (yleiset käyttökulut, informaatioteknologia, televiestintä, siivous ja turvallisuus) ja muita toimintakuluja (esimerkiksi pankkikulut ja vuokrat) ja lopettamalla muuhun kuin liiketoimintaan liittyvät sponsoroinnit (lahjoitukset paikallisille urheiluseuroille). Toimenpiteiden odotetaan tuovan säästöjä 0,3 miljoonaa euroa vuonna 2015 ja 0,6 miljoonaa euroa vuodessa sen jälkeen.

| (57) | Varastojen optimoimiseksi Cimos pyrkii valvomaan paremmin varaston vanhentumista, pitämään kaupintavarastoja, tekemään toimituksia tiheämmin, vähentämään raaka-aineiden varastoja ja lisäämään valmiiden tuotteiden varastoja ja näin tarjoamaan parempaa palvelua asiakkaille. |
| --- | --- |

(57)

Varastojen optimoimiseksi Cimos pyrkii valvomaan paremmin varaston vanhentumista, pitämään kaupintavarastoja, tekemään toimituksia tiheämmin, vähentämään raaka-aineiden varastoja ja lisäämään valmiiden tuotteiden varastoja ja näin tarjoamaan parempaa palvelua asiakkaille.

3.3   YHTEENVETO RAKENNEUUDISTUKSEN KUSTANNUKSISTA JA RAHOITUSLÄHTEISTÄ

| (58) | Rakenneuudistussuunnitelman mukaiset rakenneuudistuksen kokonaiskustannukset ovat 350,7 miljoonaa euroa, ja ne on tarkoitus rahoittaa omalla rahoitusosuudella (329 miljoonaa euroa) ja valtiontuella (21,7 miljoonaa euroa). Yhteenveto rakenneuudistuskustannuksista ja rahoituslähteistä on taulukossa 4.

  Taulukko 4


  Rakenneuudistuskustannukset ja rahoituslähteet









  (miljoonaa euroa) |
| --- | --- |
| Rakenneuudistuksen kustannuserä | Rahoituslähde |
| Ostovelan takaisinmaksu | 113,1 | Ilmoitettu omarahoitusosuus | 329,0 |
| Edellisten vuosien ja vuoden 2014 liiketappiot | 65,2 |
| Käyttöomaisuusinvestoinnit | 18,3 | Ilmoitettu valtiontuki (pelastamistuki, joka muunnetaan osakkeiksi) | 21,7 |
| Asiakkaiden rahoittamien käyttöomaisuusinvestointien takaisinmaksu | 9,8 |
| Litostroj Powerin myynnistä realisoituva tappio | 17,5 | | |
| Cimos Titanin myynnistä realisoituva tappio | 2,5 | | |
| Litostroj Poweriin liittyvän velan takaisinmaksu | 21,4 | | |
| Erorahat | 8,4 | | |
| Rakenneuudistukseen liittyvät asiantuntijapalkkiot | 3,0 | | |
| Leasingin viivästyskorot ja rästivelkojen maksut | 2,3 | | |
| Oman pääoman ja tarvittavan käteisen vähimmäismäärä | 49,0 | | |
| Pelastamistuen korot | 1,2 | | |
| Uuden lainan takaisinmaksu | 39,0 | | |
| Kustannukset yhteensä | 350,7 | Rahoituslähteet yhteensä | 350,7 |
| Lähde: Rakenneuudistussuunnitelma |

(58)

Rakenneuudistussuunnitelman mukaiset rakenneuudistuksen kokonaiskustannukset ovat 350,7 miljoonaa euroa, ja ne on tarkoitus rahoittaa omalla rahoitusosuudella (329 miljoonaa euroa) ja valtiontuella (21,7 miljoonaa euroa). Yhteenveto rakenneuudistuskustannuksista ja rahoituslähteistä on taulukossa 4.

Taulukko 4

Taulukko 4

Rakenneuudistuskustannukset ja rahoituslähteet

Rakenneuudistuskustannukset ja rahoituslähteet

(miljoonaa euroa)

Rakenneuudistuksen kustannuserä

Rahoituslähde

Ostovelan takaisinmaksu

113,1

Ilmoitettu omarahoitusosuus

329,0

Edellisten vuosien ja vuoden 2014 liiketappiot

65,2

Käyttöomaisuusinvestoinnit

18,3

Ilmoitettu valtiontuki (pelastamistuki, joka muunnetaan osakkeiksi)

21,7

Asiakkaiden rahoittamien käyttöomaisuusinvestointien takaisinmaksu

9,8

Litostroj Powerin myynnistä realisoituva tappio

17,5

Cimos Titanin myynnistä realisoituva tappio

2,5

Litostroj Poweriin liittyvän velan takaisinmaksu

21,4

Erorahat

8,4

Rakenneuudistukseen liittyvät asiantuntijapalkkiot

3,0

Leasingin viivästyskorot ja rästivelkojen maksut

2,3

Oman pääoman ja tarvittavan käteisen vähimmäismäärä

49,0

Pelastamistuen korot

1,2

Uuden lainan takaisinmaksu

39,0

Kustannukset yhteensä

350,7

Rahoituslähteet yhteensä

350,7

Lähde: Rakenneuudistussuunnitelma

Lähde:

| (59) | Ilmoitettu omarahoitusosuus on 94 prosenttia rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksista. |
| --- | --- |

(59)

Ilmoitettu omarahoitusosuus on 94 prosenttia rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksista.

Rakenneuudistuskustannukset

Rakenneuudistuskustannukset

| (60) | Rajoitetun maksuvalmiuden vuoksi Cimosille on kertynyt huomattava määrä ostovelkoja, jotka on maksettava takaisin toimitusten jatkumisen ja toiminnan vakauden varmistamiseksi. Yritys on maksanut takaisin 20,5 miljoonan euron ostovelat ennen pakollisen velkajärjestelyn alkamista, ja sen on maksettava takaisin vielä 92,6 miljoonaa euroa, jotka se oli velkaa pakollisen velkajärjestelyn alkaessa. Takaisinmaksujen kokonaismäärä on 113,1 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(60)

Rajoitetun maksuvalmiuden vuoksi Cimosille on kertynyt huomattava määrä ostovelkoja, jotka on maksettava takaisin toimitusten jatkumisen ja toiminnan vakauden varmistamiseksi. Yritys on maksanut takaisin 20,5 miljoonan euron ostovelat ennen pakollisen velkajärjestelyn alkamista, ja sen on maksettava takaisin vielä 92,6 miljoonaa euroa, jotka se oli velkaa pakollisen velkajärjestelyn alkaessa. Takaisinmaksujen kokonaismäärä on 113,1 miljoonaa euroa.

| (61) | Vuoteen 2014 mennessä yrityksen kumuloitujen tappioiden odotettiin nousevan 211,4 miljoonaan euroon ja negatiivisen oman pääoman 155,6 miljoonaan euroon. Jotta rakenneuudistuksen läpikäynyt yritys voitaisiin pakollista velkajärjestelyä koskevien sääntöjen mukaan katsoa elinkelpoiseksi pakollisen velkajärjestelyn päättyessä, sen oma pääoma ei voi tuossa vaiheessa olla negatiivinen. Näin ollen kumuloidut tappiot on katettava. Edellä mainittua määrää on mukautettava erillä, jotka esitetään erikseen taulukossa 4 (tuotantolaitosten myynneistä koituvat tappiot, erorahat, rakenneuudistuksen asiantuntijapalkkiot, leasingvelkojen viivästyskorot ja ostovelkojen takaisinmaksu). Laskelmat saadaan tasan luvulla 65,2 miljoonaa euroa, jossa on kyse aiemmin syntyneistä, rakenneuudistuksen aikana katettavista liiketappioista. |
| --- | --- |

(61)

Vuoteen 2014 mennessä yrityksen kumuloitujen tappioiden odotettiin nousevan 211,4 miljoonaan euroon ja negatiivisen oman pääoman 155,6 miljoonaan euroon. Jotta rakenneuudistuksen läpikäynyt yritys voitaisiin pakollista velkajärjestelyä koskevien sääntöjen mukaan katsoa elinkelpoiseksi pakollisen velkajärjestelyn päättyessä, sen oma pääoma ei voi tuossa vaiheessa olla negatiivinen. Näin ollen kumuloidut tappiot on katettava. Edellä mainittua määrää on mukautettava erillä, jotka esitetään erikseen taulukossa 4 (tuotantolaitosten myynneistä koituvat tappiot, erorahat, rakenneuudistuksen asiantuntijapalkkiot, leasingvelkojen viivästyskorot ja ostovelkojen takaisinmaksu). Laskelmat saadaan tasan luvulla 65,2 miljoonaa euroa, jossa on kyse aiemmin syntyneistä, rakenneuudistuksen aikana katettavista liiketappioista.

| (62) | Kuten johdanto-osan 45 kappaleessa mainitaan, käyttöomaisuusinvestoinnit ovat viime vuosina olleet riittämättömiä maksuvalmiuden puutteen vuoksi. Tämä on usein johtanut viivästyksiin tuotannossa, eikä Cimos ole pystynyt täyttämään velvoitteitaan asiakkaita kohtaan. Suunnitelmassa kaavailluilla käyttöomaisuusinvestoinneilla pyritään varmistamaan, että Cimos kykenee täyttämään tulevat sopimusvelvoitteensa, ja nämä menot ovat näin ollen olennaisia yrityksen elinkelpoisuuden palauttamisen kannalta. |
| --- | --- |

(62)

Kuten johdanto-osan 45 kappaleessa mainitaan, käyttöomaisuusinvestoinnit ovat viime vuosina olleet riittämättömiä maksuvalmiuden puutteen vuoksi. Tämä on usein johtanut viivästyksiin tuotannossa, eikä Cimos ole pystynyt täyttämään velvoitteitaan asiakkaita kohtaan. Suunnitelmassa kaavailluilla käyttöomaisuusinvestoinneilla pyritään varmistamaan, että Cimos kykenee täyttämään tulevat sopimusvelvoitteensa, ja nämä menot ovat näin ollen olennaisia yrityksen elinkelpoisuuden palauttamisen kannalta.

| (63) | Osa käyttöomaisuusinvestointien määrästä eli 9,8 miljoonaa euroa rahoitetaan asiakkaiden myöntämällä lainalla. Cimosin on maksettava laina takaisin, ja laina on näin ollen Cimosin rakenneuudistuksen kustannus. |
| --- | --- |

(63)

Osa käyttöomaisuusinvestointien määrästä eli 9,8 miljoonaa euroa rahoitetaan asiakkaiden myöntämällä lainalla. Cimosin on maksettava laina takaisin, ja laina on näin ollen Cimosin rakenneuudistuksen kustannus.

| (64) | Tytäryhtiöiden Litostroj Power (energiaosasto) ja Cimos Titan (koneosasto) myynnistä Cimos kärsi 20 miljoonan euron myyntitappiot, mikä lisää johdanto-osan 61 kappaleessa mainittuja kumuloituja tappioita. |
| --- | --- |

(64)

Tytäryhtiöiden Litostroj Power (energiaosasto) ja Cimos Titan (koneosasto) myynnistä Cimos kärsi 20 miljoonan euron myyntitappiot, mikä lisää johdanto-osan 61 kappaleessa mainittuja kumuloituja tappioita.

| (65) | Litostroj Powerin myynnistä saadut tuotot 21,4 miljoonaa euroa Cimos käytti pankkilainojensa lyhentämiseen, kuten rahoitusvälinesopimukset edellyttivät. |
| --- | --- |

(65)

Litostroj Powerin myynnistä saadut tuotot 21,4 miljoonaa euroa Cimos käytti pankkilainojensa lyhentämiseen, kuten rahoitusvälinesopimukset edellyttivät.

| (66) | Irtisanomiset, jotka on suunniteltu osaksi toiminnan rakenneuudistusta, aiheuttavat erorahakustannuksia 8,4 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(66)

Irtisanomiset, jotka on suunniteltu osaksi toiminnan rakenneuudistusta, aiheuttavat erorahakustannuksia 8,4 miljoonaa euroa.

| (67) | Yritys on palkannut konsultteja avustamaan johtokuntaa rakenneuudistusprosessin suunnittelussa ja toteutuksessa. Näiden asiantuntijapalvelujen kustannukset ovat arviolta [...] euroa. |
| --- | --- |

(67)

Yritys on palkannut konsultteja avustamaan johtokuntaa rakenneuudistusprosessin suunnittelussa ja toteutuksessa. Näiden asiantuntijapalvelujen kustannukset ovat arviolta [...] euroa.

| (68) | Osana leasingvelkojan kanssa tehtyä sopimusta (ks. johdanto-osan 43 kappale) Cimosin on maksettava osa velvoitteistaan etupainoisesti, mukaan lukien viivästyskorot. |
| --- | --- |

(68)

Osana leasingvelkojan kanssa tehtyä sopimusta (ks. johdanto-osan 43 kappale) Cimosin on maksettava osa velvoitteistaan etupainoisesti, mukaan lukien viivästyskorot.

| (69) | Jotta Cimos voisi toimia markkinoilla omin voimin, ei riitä, että yritys kattaa kumuloidut tappiot. Autoteollisuudessa on yleisenä käytäntönä, että asiakkaat edellyttävät tarjouskilpailuihin osallistuvalta yritykseltä riittävän hyvää vieraan pääoman ja oman pääoman suhdetta. Jos Cimos aikoo osallistua tarjouskilpailuihin, mikä on tarpeen suunniteltujen myyntitavoitteiden saavuttamiseksi ja viime kädessä elinkelpoisuuden palauttamiseksi, sen olisi voitava kasvattaa oma pääomansa vähintään noin 39 miljoonaan euroon. Lisäksi se tarvitsee 10 miljoonan euron käteisvarat, joilla se turvaa sen, että se kykenee vakauttamaan maksuvalmiutensa ja palauttamaan markkinoiden luottamuksen sen jälkeen, kun maksukyvyttömyysmenettely on päättynyt. |
| --- | --- |

(69)

Jotta Cimos voisi toimia markkinoilla omin voimin, ei riitä, että yritys kattaa kumuloidut tappiot. Autoteollisuudessa on yleisenä käytäntönä, että asiakkaat edellyttävät tarjouskilpailuihin osallistuvalta yritykseltä riittävän hyvää vieraan pääoman ja oman pääoman suhdetta. Jos Cimos aikoo osallistua tarjouskilpailuihin, mikä on tarpeen suunniteltujen myyntitavoitteiden saavuttamiseksi ja viime kädessä elinkelpoisuuden palauttamiseksi, sen olisi voitava kasvattaa oma pääomansa vähintään noin 39 miljoonaan euroon. Lisäksi se tarvitsee 10 miljoonan euron käteisvarat, joilla se turvaa sen, että se kykenee vakauttamaan maksuvalmiutensa ja palauttamaan markkinoiden luottamuksen sen jälkeen, kun maksukyvyttömyysmenettely on päättynyt.

| (70) | Kertyneet korot lainoista, jotka yhtiö saanut markkinoilta pelastamistukitakauksen avulla, ovat 1,2 miljoonaa euroa pakollisen velkajärjestelyn alkuun eli 3. kesäkuuta 2014 asti, ja ne on maksettava takaisin osana rakenneuudistusta. |
| --- | --- |

(70)

Kertyneet korot lainoista, jotka yhtiö saanut markkinoilta pelastamistukitakauksen avulla, ovat 1,2 miljoonaa euroa pakollisen velkajärjestelyn alkuun eli 3. kesäkuuta 2014 asti, ja ne on maksettava takaisin osana rakenneuudistusta.

| (71) | Cimosin on myös maksettava takaisin uusi laina, joka mainitaan johdanto-osan 41 kappaleessa. Tähän liittyvä, Slovenian ilmoittama rakenneuudistuskustannus on 39 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(71)

Cimosin on myös maksettava takaisin uusi laina, joka mainitaan johdanto-osan 41 kappaleessa. Tähän liittyvä, Slovenian ilmoittama rakenneuudistuskustannus on 39 miljoonaa euroa.

Rahoituslähteet

Rahoituslähteet

| (72) | Ilmoitetut omarahoitusosuuden lähteet ovat uusi lainajärjestely (ks. johdanto-osan 41 kappale), Cimosin ja asiakkaiden rahoittamat käyttöomaisuusinvestoinnit (ks. johdanto-osan 45 kappale), tuotot tytäryhtiön Litostroj Power myymisestä (ks. johdanto-osan 52 kappale), rahoituksen rakenneuudistuksesta koituvat hyödyt, joita kuvataan 3.1 jaksossa, ja Cimosin rahoitusosuus tavarantoimittajien saatavien uudelleenjärjestelyssä (ks. johdanto-osan 42 kappale). Omarahoitusosuuden lähteitä analysoidaan yksityiskohtaisesti 8.8 jaksossa. |
| --- | --- |

(72)

Ilmoitetut omarahoitusosuuden lähteet ovat uusi lainajärjestely (ks. johdanto-osan 41 kappale), Cimosin ja asiakkaiden rahoittamat käyttöomaisuusinvestoinnit (ks. johdanto-osan 45 kappale), tuotot tytäryhtiön Litostroj Power myymisestä (ks. johdanto-osan 52 kappale), rahoituksen rakenneuudistuksesta koituvat hyödyt, joita kuvataan 3.1 jaksossa, ja Cimosin rahoitusosuus tavarantoimittajien saatavien uudelleenjärjestelyssä (ks. johdanto-osan 42 kappale). Omarahoitusosuuden lähteitä analysoidaan yksityiskohtaisesti 8.8 jaksossa.

| (73) | Ilmoitettu valtiontuki muodostuu siitä, että valtion pelastamistukitakaukseen liittyvä, 21,7 miljoonan euron saatava Cimosilta muunnetaan osakkeiksi. |
| --- | --- |

(73)

Ilmoitettu valtiontuki muodostuu siitä, että valtion pelastamistukitakaukseen liittyvä, 21,7 miljoonan euron saatava Cimosilta muunnetaan osakkeiksi.

3.4   PITKÄN AIKAVÄLIN ELINKELPOISUUDEN PALAUTTAMINEN

| (74) | Rakenneuudistussuunnitelman mukaan vuosina 2014–2016 täytäntöönpantavien rakenneuudistustoimenpiteiden avulla yrityksen elinkelpoisuus palautetaan realistisen skenaarion mukaan vuonna 2015 ja pessimistisen skenaarion mukaan vuonna 2017. Taulukossa 5 esitetään ennusteet eräistä talousluvuista realistisen skenaarion pohjalta.

  Taulukko 5


  Realistisen skenaarion mukaiset ennusteet eräistä talousluvuista












  (miljoonaa euroa) |
| --- | --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| Nettomyynti | 370,4 | 358,1 | 327,2 | 321,8 | 316,0 | 345,0 |
| Voitto ennen korkoja ja veroja | – 7,7 | 10,1 | 10,7 | 11,6 | 12,1 | 18,8 |
| Nettovoitto/tappio | – 77,8 | 2,1 | 2,9 | 4,2 | 5,0 | 11,1 |
| Kassavirta | 2,9 | 19,0 | 32,1 | 40,5 | 34,1 | 27,6 |
| Oma pääoma | – 155,6 | 53,2 | 56,2 | 60,4 | 65,4 | 76,4 |
| Sijoitetun pääoman tuotto | — | 3,9 % | 5,2 % | 7,0 % | 7,6 % | 14,5 % |
| Lähde: Rakenneuudistussuunnitelma. |

(74)

Rakenneuudistussuunnitelman mukaan vuosina 2014–2016 täytäntöönpantavien rakenneuudistustoimenpiteiden avulla yrityksen elinkelpoisuus palautetaan realistisen skenaarion mukaan vuonna 2015 ja pessimistisen skenaarion mukaan vuonna 2017. Taulukossa 5 esitetään ennusteet eräistä talousluvuista realistisen skenaarion pohjalta.

Taulukko 5

Taulukko 5

Realistisen skenaarion mukaiset ennusteet eräistä talousluvuista

Realistisen skenaarion mukaiset ennusteet eräistä talousluvuista

(miljoonaa euroa)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

Nettomyynti

370,4

358,1

327,2

321,8

316,0

345,0

Voitto ennen korkoja ja veroja

– 7,7

10,1

10,7

11,6

12,1

18,8

Nettovoitto/tappio

– 77,8

2,1

2,9

4,2

5,0

11,1

Kassavirta

2,9

19,0

32,1

40,5

34,1

27,6

Oma pääoma

– 155,6

53,2

56,2

60,4

65,4

76,4

Sijoitetun pääoman tuotto

—

3,9 %

5,2 %

7,0 %

7,6 %

14,5 %

Lähde: Rakenneuudistussuunnitelma.

Lähde:

3.5   VASTASUORITTEET

| (75) | Vastasuoritteena Cimos ehdottaa kolmen liiketoimintayksikön myymistä ydinliiketoiminnastaan eli autoteollisuuslohkosta, nimittäin tuotantolaitokset paikkakunnilla [...]. Tuotantolaitokset olivat kannattavia ja niiden osuus oli noin 4 prosenttia Cimosin liikevaihdosta ennen rakenneuudistusta. |
| --- | --- |

(75)

Vastasuoritteena Cimos ehdottaa kolmen liiketoimintayksikön myymistä ydinliiketoiminnastaan eli autoteollisuuslohkosta, nimittäin tuotantolaitokset paikkakunnilla [...]. Tuotantolaitokset olivat kannattavia ja niiden osuus oli noin 4 prosenttia Cimosin liikevaihdosta ennen rakenneuudistusta.

| (76) | Lisäksi yritys on myynyt kolme ydintoimintojen ulkopuolista yksikköään, nimittäin maatalous-, energia- ja koneosastonsa, joiden osuus Cimosin liikevaihdosta rakenneuudistusta edeltävältä ajalta oli noin 20 prosenttia ja jotka olivat kannattavia.

  Taulukko 6


  Myytyjen liiketoimintayksiköiden taloudellinen tulos ennen rakenneuudistusta | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Osuus Cimosin liike-vaihdosta
  % | Brutto-kate, milj. euroa | Osuus Cimosin liike-vaihdosta
  % | Brutto-kate, milj. euroa | Osuus Cimosin liike-vaihdosta
  % | Brutto-kate, milj. euroa |
| (...) | 1,1 | 2,3 | 1,0 | 1,5 | 1,0 | 1,2 |
| (...) | 0,9 | 0,9 | 0,8 | 0,8 | 1,0 | 1,0 |
| (...) | 1,6 | 1,9 | 1,4 | 1,5 | 2,0 | 2,2 |
| Ydinliiketoiminta yhteensä | 3,6 | 5,1 | 3,2 | 3,8 | 4,0 | 4,4 |
| Maatalous | 0,9 | 1,5 | 1,2 | 2,7 | 0,9 | 1,2 |
| Energia | 11,4 | 22,6 | 12,2 | 28,1 | 9,7 | 14,4 |
| Koneet | 5,0 | 5,3 | 6,8 | 6,6 | 8,5 | 6,3 |
| Ei-ydinliiketoiminta yhteensä | 17,3 | 29,4 | 20,2 | 37,4 | 19,1 | 21,9 |
| Lähde: Tietopyyntöön 30. tammikuuta 2015 annettu vastaus. |

(76)

Lisäksi yritys on myynyt kolme ydintoimintojen ulkopuolista yksikköään, nimittäin maatalous-, energia- ja koneosastonsa, joiden osuus Cimosin liikevaihdosta rakenneuudistusta edeltävältä ajalta oli noin 20 prosenttia ja jotka olivat kannattavia.

Taulukko 6

Taulukko 6

Myytyjen liiketoimintayksiköiden taloudellinen tulos ennen rakenneuudistusta

Myytyjen liiketoimintayksiköiden taloudellinen tulos ennen rakenneuudistusta

2011

2012

2013

Osuus Cimosin liike-vaihdosta

%

Brutto-kate, milj. euroa

Osuus Cimosin liike-vaihdosta

%

Brutto-kate, milj. euroa

Osuus Cimosin liike-vaihdosta

%

Brutto-kate, milj. euroa

(...)

1,1

2,3

1,0

1,5

1,0

1,2

(...)

0,9

0,9

0,8

0,8

1,0

1,0

(...)

1,6

1,9

1,4

1,5

2,0

2,2

Ydinliiketoiminta yhteensä

Ydinliiketoiminta yhteensä

3,6

3,6

5,1

5,1

3,2

3,2

3,8

3,8

4,0

4,0

4,4

4,4

Maatalous

0,9

1,5

1,2

2,7

0,9

1,2

Energia

11,4

22,6

12,2

28,1

9,7

14,4

Koneet

5,0

5,3

6,8

6,6

8,5

6,3

Ei-ydinliiketoiminta yhteensä

Ei-ydinliiketoiminta yhteensä

17,3

17,3

29,4

29,4

20,2

20,2

37,4

37,4

19,1

19,1

21,9

21,9

Lähde: Tietopyyntöön 30. tammikuuta 2015 annettu vastaus.

Lähde:

| (77) | Edellä selostettujen luovutusten jälkeen Cimosin ainoa jäljellä oleva liiketoimintalohko on autoteollisuusosasto, joka on yrityksen ydinliiketoiminta-ala. |
| --- | --- |

(77)

Edellä selostettujen luovutusten jälkeen Cimosin ainoa jäljellä oleva liiketoimintalohko on autoteollisuusosasto, joka on yrityksen ydinliiketoiminta-ala.

3.6   MENETTELYN ALOITTAMISPÄÄTÖS

| (78) | Komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn 9. huhtikuuta 2014. Aloittamispäätöksessään komissio esitti epäilyjä, jotka liittyivät yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseen pitkällä aikavälillä, vastasuoritteisiin ja omarahoitusosuuteen. |
| --- | --- |

(78)

Komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn 9. huhtikuuta 2014. Aloittamispäätöksessään komissio esitti epäilyjä, jotka liittyivät yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseen pitkällä aikavälillä, vastasuoritteisiin ja omarahoitusosuuteen.

| (79) | Elinkelpoisuuden palauttaminen pitkällä aikavälillä näytti kyseenalaiselta. Alun perin ilmoitetussa rakenneuudistussuunnitelmassa esitettyjen talousennusteiden mukaan yrityksen odotettiin tuottavan nettotappiota ja negatiivista kassavirtaa jopa rakenneuudistuksen jälkeen. Lisäksi alun perin ilmoitetussa rakenneuudistussuunnitelmassa Cimosin elinkelpoisuuden palauttaminen rakentui paljolti sen varaan, että vapaaehtoinen velkojen uudelleenjärjestelysopimus saataisiin solmittua. Koska sopimusta ei ollut vielä tehty menettelyn aloittamispäätökseen mennessä, tätä oletusta ei pidetty realistisena. Myöhemmät tapahtumat vahvistivat tämän todeksi. Osapuolet eivät onnistuneet pääsemään sopimukseen vapaaehtoisesta velkajärjestelystä, joten velkojat käynnistivät sen sijaan pakollisen velkajärjestelyn. |
| --- | --- |

(79)

Elinkelpoisuuden palauttaminen pitkällä aikavälillä näytti kyseenalaiselta. Alun perin ilmoitetussa rakenneuudistussuunnitelmassa esitettyjen talousennusteiden mukaan yrityksen odotettiin tuottavan nettotappiota ja negatiivista kassavirtaa jopa rakenneuudistuksen jälkeen. Lisäksi alun perin ilmoitetussa rakenneuudistussuunnitelmassa Cimosin elinkelpoisuuden palauttaminen rakentui paljolti sen varaan, että vapaaehtoinen velkojen uudelleenjärjestelysopimus saataisiin solmittua. Koska sopimusta ei ollut vielä tehty menettelyn aloittamispäätökseen mennessä, tätä oletusta ei pidetty realistisena. Myöhemmät tapahtumat vahvistivat tämän todeksi. Osapuolet eivät onnistuneet pääsemään sopimukseen vapaaehtoisesta velkajärjestelystä, joten velkojat käynnistivät sen sijaan pakollisen velkajärjestelyn.

| (80) | Ehdotetut vastasuoritteet, jotka koskivat maatalous-, kone- ja energiaosastojen myyntiä, eivät näyttäneet koskevan yrityksen päämarkkinoita. Ei myöskään ollut näyttöä siitä, että yksikään lopetettavista toiminnoista ei olisi ollut tappiollinen ennen rakenneuudistusta, kuten valtiontuesta annettujen suuntaviivojen (19) (jäljempänä ’suuntaviivat’) 40 kohdassa edellytetään. |
| --- | --- |

(80)

Ehdotetut vastasuoritteet, jotka koskivat maatalous-, kone- ja energiaosastojen myyntiä, eivät näyttäneet koskevan yrityksen päämarkkinoita. Ei myöskään ollut näyttöä siitä, että yksikään lopetettavista toiminnoista ei olisi ollut tappiollinen ennen rakenneuudistusta, kuten valtiontuesta annettujen suuntaviivojen (19) (jäljempänä ’suuntaviivat’) 40 kohdassa edellytetään.

19

| (81) | Lopuksi se, että kaksi julkisen sektorin osakkeenomistajaa pääomittaisivat Cimosia, ja se, että lisäpääomaa saataisiin sellaisten pankkivelkojen uudelleenjärjestelyn tuottamasta rahamääräisestä edusta, joissa velkojina oli paljolti valtion omistamia pankkeja, näytti olevan valtiontukea, vaikka toimet oli alun perin ilmoitettu omarahoitusosuudeksi. Jos toimet todettaisiin valtiontueksi, tämä ei täyttäisi suuntaviivojen ehtoja, joiden mukaan omarahoitusosuus ei saa olla tukea. Ainoa hyväksyttävä omarahoitusosuuden lähde menettelyn aloittamispäätöksen tekoajankohtana oli tuotto maatalousosaston myynnistä, joka oli vain 0,5 prosenttia rakenneuudistuksen kustannuksista eli selvästi alle vaaditun 50 prosentin raja-arvon. |
| --- | --- |

(81)

Lopuksi se, että kaksi julkisen sektorin osakkeenomistajaa pääomittaisivat Cimosia, ja se, että lisäpääomaa saataisiin sellaisten pankkivelkojen uudelleenjärjestelyn tuottamasta rahamääräisestä edusta, joissa velkojina oli paljolti valtion omistamia pankkeja, näytti olevan valtiontukea, vaikka toimet oli alun perin ilmoitettu omarahoitusosuudeksi. Jos toimet todettaisiin valtiontueksi, tämä ei täyttäisi suuntaviivojen ehtoja, joiden mukaan omarahoitusosuus ei saa olla tukea. Ainoa hyväksyttävä omarahoitusosuuden lähde menettelyn aloittamispäätöksen tekoajankohtana oli tuotto maatalousosaston myynnistä, joka oli vain 0,5 prosenttia rakenneuudistuksen kustannuksista eli selvästi alle vaaditun 50 prosentin raja-arvon.

4.   SLOVENIAN HUOMAUTUKSET

SLOVENIAN HUOMAUTUKSET

| (82) | Vastauksessaan menettelyn aloittamispäätökseen Slovenia ilmoitti komissiolle, että ilmoitettu rakenneuudistussuunnitelma saatettaisiin sisällöllisesti ajan tasalle ottamalla huomioon 3. kesäkuuta 2014 aloitetun pakollisen velkajärjestelyn lopputulos. |
| --- | --- |

(82)

Vastauksessaan menettelyn aloittamispäätökseen Slovenia ilmoitti komissiolle, että ilmoitettu rakenneuudistussuunnitelma saatettaisiin sisällöllisesti ajan tasalle ottamalla huomioon 3. kesäkuuta 2014 aloitetun pakollisen velkajärjestelyn lopputulos.

| (83) | Koska pakollista velkajärjestelyä koskevat neuvottelut olivat käynnissä, Slovenia ei toimittanut tarkkoja tietoja muutoksista. Se vahvisti kuitenkin, ettei kahden julkisen sektorin osakkeenomistajan pääomasijoitusta Cimosiin enää harkittu. Muista alun perin ilmoitetuista toimenpiteistä Slovenia totesi, ettei niitä voinut arvioida ennen kuin ne oli riittävän hyvin määritelty pakollisessa velkajärjestelyssä. Slovenia esitti kuitenkin huomautuksia joihinkin kysymyksiin, joita oli esitetty menettelyn aloittamispäätöksessä. |
| --- | --- |

(83)

Koska pakollista velkajärjestelyä koskevat neuvottelut olivat käynnissä, Slovenia ei toimittanut tarkkoja tietoja muutoksista. Se vahvisti kuitenkin, ettei kahden julkisen sektorin osakkeenomistajan pääomasijoitusta Cimosiin enää harkittu. Muista alun perin ilmoitetuista toimenpiteistä Slovenia totesi, ettei niitä voinut arvioida ennen kuin ne oli riittävän hyvin määritelty pakollisessa velkajärjestelyssä. Slovenia esitti kuitenkin huomautuksia joihinkin kysymyksiin, joita oli esitetty menettelyn aloittamispäätöksessä.

| (84) | Viitaten komission epäilyksiin siitä, että valtion omistamien pankkien toimet johtuisivatkin valtiosta, Slovenia vastasi, että kaikki nämä pankit toimivat markkinoilla kaupallisten periaatteiden mukaisesti. Niiden Cimosia koskevat päätökset perustuivat puhtaasti taloudellisiin näkökohtiin. Valtionhallinnon elimet eivät vaikuttaneet päätöksiin, vaan ne tehtiin rinnan yksityisten velkojien kanssa. Yksityiset velkojat myös esittivät pakollisen velkajärjestelyn aloittamista. |
| --- | --- |

(84)

Viitaten komission epäilyksiin siitä, että valtion omistamien pankkien toimet johtuisivatkin valtiosta, Slovenia vastasi, että kaikki nämä pankit toimivat markkinoilla kaupallisten periaatteiden mukaisesti. Niiden Cimosia koskevat päätökset perustuivat puhtaasti taloudellisiin näkökohtiin. Valtionhallinnon elimet eivät vaikuttaneet päätöksiin, vaan ne tehtiin rinnan yksityisten velkojien kanssa. Yksityiset velkojat myös esittivät pakollisen velkajärjestelyn aloittamista.

| (85) | Slovenian mukaan DUTB osallistui Cimosin rakenneuudistukseen ilman poliittista puuttumista. Yrityksen seitsemästä johtokunnan jäsenestä neljä on muita kuin slovenialaisia, ja heillä on vahva kansainvälinen asiantuntemus ja uskottavuus. Luottoja ja omaisuuden hoitoa koskevat päätökset tehdään operatiivisessa komiteassa, jolla on selvästi määritellyt tehtävät ja toimivaltuudet. |
| --- | --- |

(85)

Slovenian mukaan DUTB osallistui Cimosin rakenneuudistukseen ilman poliittista puuttumista. Yrityksen seitsemästä johtokunnan jäsenestä neljä on muita kuin slovenialaisia, ja heillä on vahva kansainvälinen asiantuntemus ja uskottavuus. Luottoja ja omaisuuden hoitoa koskevat päätökset tehdään operatiivisessa komiteassa, jolla on selvästi määritellyt tehtävät ja toimivaltuudet.

| (86) | SID Bankan osallistuminen Cimosin rakenneuudistukseen olisi riippumatonta Slovenian valtionhallinnosta. Tietyt rajat ylittävät liiketapahtumat on hyväksyttävä hallintoneuvostossa. Vaikka hallintoneuvoston jäsenet nimittää valtionhallinto, heidän on kuitenkin oltava riippumattomia valtionhallinnosta. Slovenia totesi, että vaikka SID Bankan tehtävät kehityspankkina eroavat liikepankkien tavoitteista (kuten voiton maksimoinnista), SID Bankan hallinnointiin ja ohjaukseen sovellettavat säännöt ovat samoja kuin yksityisissä pankeissa. |
| --- | --- |

(86)

SID Bankan osallistuminen Cimosin rakenneuudistukseen olisi riippumatonta Slovenian valtionhallinnosta. Tietyt rajat ylittävät liiketapahtumat on hyväksyttävä hallintoneuvostossa. Vaikka hallintoneuvoston jäsenet nimittää valtionhallinto, heidän on kuitenkin oltava riippumattomia valtionhallinnosta. Slovenia totesi, että vaikka SID Bankan tehtävät kehityspankkina eroavat liikepankkien tavoitteista (kuten voiton maksimoinnista), SID Bankan hallinnointiin ja ohjaukseen sovellettavat säännöt ovat samoja kuin yksityisissä pankeissa.

| (87) | Slovenia pani merkille pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista koskevan komission epäilyn ja ilmoitti varmistavansa, että asiaan puututaan päivitetyssä rakenneuudistussuunnitelmassa. |
| --- | --- |

(87)

Slovenia pani merkille pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista koskevan komission epäilyn ja ilmoitti varmistavansa, että asiaan puututaan päivitetyssä rakenneuudistussuunnitelmassa.

| (88) | Slovenia totesi vastasuoritteista, että Cimosin rakenneuudistustuki voidaan hyväksyä ilman vastasuoritteita, sillä Cimosin markkinaosuus on pienen ja olemattoman välillä ja yritys sijaitsee tukialueella. Slovenian mukaan oikeuskäytännössä ja suuntaviivoissa ei myöskään ole esitetty vaatimusta, jonka mukaan vastasuoritteet on toteutettava yksinomaan rakenneuudistuksen jälkeisillä yrityksen päämarkkinoilla. Slovenia totesi lopuksi, että luopuminen maatalous-, kone- ja energiaosastoista vaikuttaisi merkittävästi Cimosin kilpailuasemaan autoteollisuudessa, sillä luovutetun liiketoiminnan voitoista aiemmin saadut voimavarat eivät olisi enää käytettävissä. |
| --- | --- |

(88)

Slovenia totesi vastasuoritteista, että Cimosin rakenneuudistustuki voidaan hyväksyä ilman vastasuoritteita, sillä Cimosin markkinaosuus on pienen ja olemattoman välillä ja yritys sijaitsee tukialueella. Slovenian mukaan oikeuskäytännössä ja suuntaviivoissa ei myöskään ole esitetty vaatimusta, jonka mukaan vastasuoritteet on toteutettava yksinomaan rakenneuudistuksen jälkeisillä yrityksen päämarkkinoilla. Slovenia totesi lopuksi, että luopuminen maatalous-, kone- ja energiaosastoista vaikuttaisi merkittävästi Cimosin kilpailuasemaan autoteollisuudessa, sillä luovutetun liiketoiminnan voitoista aiemmin saadut voimavarat eivät olisi enää käytettävissä.

| (89) | Slovenia totesi omarahoitusosuudesta, että velkojen uudelleenjärjestely kelpaa omarahoitusosuudeksi siltä osin kuin siihen ei sisälly valtiontukea. |
| --- | --- |

(89)

Slovenia totesi omarahoitusosuudesta, että velkojen uudelleenjärjestely kelpaa omarahoitusosuudeksi siltä osin kuin siihen ei sisälly valtiontukea.

5.   ASIANOMAISEN HUOMAUTUKSET

ASIANOMAISEN HUOMAUTUKSET

| (90) | Komissio on saanut huomautuksia yhdeltä asianomaiselta, Cimosilta. Cimos oli täysin samaa mieltä huomautuksista, jotka Slovenia oli esittänyt vastauksessaan menettelyn aloittamispäätökseen. Lisäksi se korosti yrityksen sosioekonomista merkitystä maalleen ja alueelleen ja ilmoitti luottavansa siihen, että yrityksen elinkelpoisuus palautetaan. |
| --- | --- |

(90)

Komissio on saanut huomautuksia yhdeltä asianomaiselta, Cimosilta. Cimos oli täysin samaa mieltä huomautuksista, jotka Slovenia oli esittänyt vastauksessaan menettelyn aloittamispäätökseen. Lisäksi se korosti yrityksen sosioekonomista merkitystä maalleen ja alueelleen ja ilmoitti luottavansa siihen, että yrityksen elinkelpoisuus palautetaan.

6.   MUITA HUOMAUTUKSIA

MUITA HUOMAUTUKSIA

| (91) | Komissio sai syyskuun 2014 ja maaliskuun 2015 välisenä aikana useita kirjeitä Olga Filakovic -nimiseltä yksityishenkilöltä, joka edusti kanadalaista yritystä Hormess International Limitediä. Lähettämissään kirjeissä Filakovic väittää, että Cimosin tasetta oli vilpillisesti kasvatettu vähintään 20 miljoonalla eurolla, joka oli peräisin rahanpesusta. Määrä on kertyneiden korkojen kanssa 35 miljoonaa euroa, ja tämän määrän Slovenia on myöntänyt yritykselle rakenneuudistustuen osana. Filakovicin mukaan hänen yhtiöllään on oikeus saada vahingonkorvausta, ja yhtiö on velkojana vaatimassa Cimosilta ja Slovenialta 60 miljoonaa euroa. Filakovic väittää, että tämä saatava on rekisteröity Koperin aluetuomioistuimessa. Filakovicin mukaan Cimos on väärentänyt asiakirjoja peitelläkseen velkojaan Filakovicin asiakkaille. Velat liittyivät Cimosin 9,75 miljoonalla eurolla myymään toimistorakennukseen, jota Cimos ei ollut omistanut. |
| --- | --- |

(91)

Komissio sai syyskuun 2014 ja maaliskuun 2015 välisenä aikana useita kirjeitä Olga Filakovic -nimiseltä yksityishenkilöltä, joka edusti kanadalaista yritystä Hormess International Limitediä. Lähettämissään kirjeissä Filakovic väittää, että Cimosin tasetta oli vilpillisesti kasvatettu vähintään 20 miljoonalla eurolla, joka oli peräisin rahanpesusta. Määrä on kertyneiden korkojen kanssa 35 miljoonaa euroa, ja tämän määrän Slovenia on myöntänyt yritykselle rakenneuudistustuen osana. Filakovicin mukaan hänen yhtiöllään on oikeus saada vahingonkorvausta, ja yhtiö on velkojana vaatimassa Cimosilta ja Slovenialta 60 miljoonaa euroa. Filakovic väittää, että tämä saatava on rekisteröity Koperin aluetuomioistuimessa. Filakovicin mukaan Cimos on väärentänyt asiakirjoja peitelläkseen velkojaan Filakovicin asiakkaille. Velat liittyivät Cimosin 9,75 miljoonalla eurolla myymään toimistorakennukseen, jota Cimos ei ollut omistanut.

| (92) | Komissio toteaa, että kolmansia osapuolia pyydettiin esittämään huomautuksia ilmoituksessa, joka julkaistiin yhdessä menettelyn aloittamispäätöksen kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä23. toukokuuta 2014 (20). Huomautusten esittämiselle asetettu määräaika päättyi 23. kesäkuuta 2014. Komissio on kuitenkin vastauksena Filakovicin pyyntöön ottanut huomioon tiedot, jotka Filakovic on esittänyt tässä tutkimuksessa. Väitteet on arvioitu johdanto-osan 160 kappaleessa. |
| --- | --- |

(92)

Komissio toteaa, että kolmansia osapuolia pyydettiin esittämään huomautuksia ilmoituksessa, joka julkaistiin yhdessä menettelyn aloittamispäätöksen kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä23. toukokuuta 2014 (20). Huomautusten esittämiselle asetettu määräaika päättyi 23. kesäkuuta 2014. Komissio on kuitenkin vastauksena Filakovicin pyyntöön ottanut huomioon tiedot, jotka Filakovic on esittänyt tässä tutkimuksessa. Väitteet on arvioitu johdanto-osan 160 kappaleessa.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

20

7.   SLOVENIAN HUOMAUTUKSET ASIANOMAISTEN TOTEAMUKSIIN JA MUUT HUOMAUTUKSET

SLOVENIAN HUOMAUTUKSET ASIANOMAISTEN TOTEAMUKSIIN JA MUUT HUOMAUTUKSET

| (93) | Slovenia ei ole vastannut Cimosin esittämiin huomautuksiin. |
| --- | --- |

(93)

Slovenia ei ole vastannut Cimosin esittämiin huomautuksiin.

| (94) | Vastauksessaan komission 18. joulukuuta 2014 tekemään tietopyyntöön Slovenia torjui kaikki Olga Filakovicin syytökset ja ilmoitti, että ne olivat täysin vääriä ja käsittämättömiä eikä niiden tueksi ollut mitään todisteita. Slovenia selvitti erityisesti, että riippumaton tilintarkastaja oli tarkastanut Cimosin tilinpäätökset pakollisen velkajärjestelyn ehdottomien vaatimusten mukaisesti ja antanut huomautuksia sisältämättömän tarkastuskertomuksen. Väitetyn 60 miljoonan euron vahingonkorvauksen osalta Slovenia vakuutti, että Cimosilla ei ollut mitään velvoitteita Hormess Internationalia kohtaan. Joulukuussa 2014 Hormess International ja slovenialainen yhtiö SOF ING d.d. ilmoittivat noin 61 miljoonan euron saamisen Cimosin pakollista velkajärjestelyä käsittelevälle tuomioistuimelle. Pakollisen velkajärjestelyn selvittäjä ei kuitenkaan ole sisällyttänyt saamista tekemäänsä velkaselvitykseen, eikä saamista ole tästä syystä rekisteröity Koperin aluetuomioistuimessa velkajärjestelyyn kuuluvaksi velaksi. Slovenia totesi lopuksi toimistorakennuksen myyntiä koskevassa asiassa, että Cimos oli ollut rakennuksen omistaja. Rakennus oli myyty vuonna 2001 Berny Commerce d.o.o. -nimiselle yritykselle, joka oli asianmukaisesti rekisteröity omistajaksi vuonna 2002. Cimosia vastaan ei ole esitetty tähän asiaan liittyviä kanteita. |
| --- | --- |

(94)

Vastauksessaan komission 18. joulukuuta 2014 tekemään tietopyyntöön Slovenia torjui kaikki Olga Filakovicin syytökset ja ilmoitti, että ne olivat täysin vääriä ja käsittämättömiä eikä niiden tueksi ollut mitään todisteita. Slovenia selvitti erityisesti, että riippumaton tilintarkastaja oli tarkastanut Cimosin tilinpäätökset pakollisen velkajärjestelyn ehdottomien vaatimusten mukaisesti ja antanut huomautuksia sisältämättömän tarkastuskertomuksen. Väitetyn 60 miljoonan euron vahingonkorvauksen osalta Slovenia vakuutti, että Cimosilla ei ollut mitään velvoitteita Hormess Internationalia kohtaan. Joulukuussa 2014 Hormess International ja slovenialainen yhtiö SOF ING d.d. ilmoittivat noin 61 miljoonan euron saamisen Cimosin pakollista velkajärjestelyä käsittelevälle tuomioistuimelle. Pakollisen velkajärjestelyn selvittäjä ei kuitenkaan ole sisällyttänyt saamista tekemäänsä velkaselvitykseen, eikä saamista ole tästä syystä rekisteröity Koperin aluetuomioistuimessa velkajärjestelyyn kuuluvaksi velaksi. Slovenia totesi lopuksi toimistorakennuksen myyntiä koskevassa asiassa, että Cimos oli ollut rakennuksen omistaja. Rakennus oli myyty vuonna 2001 Berny Commerce d.o.o. -nimiselle yritykselle, joka oli asianmukaisesti rekisteröity omistajaksi vuonna 2002. Cimosia vastaan ei ole esitetty tähän asiaan liittyviä kanteita.

8.   TUEN ARVIOINTI

TUEN ARVIOINTI

8.1   VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

| (95) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.” |
| --- | --- |

(95)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.”

| (96) | Tästä seuraa, että toimenpide katsotaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, jos se täyttää seuraavat kumulatiiviset kriteerit: kyse on valtion varojen käytöstä, joka johtuu valtiosta; tuensaajalle annetaan valikoiva etu; seurauksena on vääristävä vaikutus kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan tai tällaisen vaikutuksen uhka. |
| --- | --- |

(96)

Tästä seuraa, että toimenpide katsotaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, jos se täyttää seuraavat kumulatiiviset kriteerit: kyse on valtion varojen käytöstä, joka johtuu valtiosta; tuensaajalle annetaan valikoiva etu; seurauksena on vääristävä vaikutus kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan tai tällaisen vaikutuksen uhka.

Toimenpide 1

Toimenpide 1

| (97) | Toimenpiteen toteuttaa valtiovarainministeriö, joten on selvää, että kyse on valtion varojen käytöstä ja että toimenpide johtuu valtiosta. |
| --- | --- |

(97)

Toimenpiteen toteuttaa valtiovarainministeriö, joten on selvää, että kyse on valtion varojen käytöstä ja että toimenpide johtuu valtiosta.

| (98) | Toimenpide kohdistuu vain yhteen yritykseen eli Cimosiin. Toimenpiteeseen kuuluu valtion 21,7 miljoonan euron saatavien muuntaminen osakkeiksi ja 14,5 miljoonan euron saatavien uudelleenjärjestely. Valtion saatavat Cimosilta johtuvat pelastamistukitakauksesta (21). Menettelyn aloittamispäätöksessä komissio totesi, että valtion saatavien muuntaminen osakkeiksi on valtiontukea. Tämä päätelmä pitää edelleen paikkansa, eikä Slovenia ei ole kiistänyt sitä. |
| --- | --- |

(98)

Toimenpide kohdistuu vain yhteen yritykseen eli Cimosiin. Toimenpiteeseen kuuluu valtion 21,7 miljoonan euron saatavien muuntaminen osakkeiksi ja 14,5 miljoonan euron saatavien uudelleenjärjestely. Valtion saatavat Cimosilta johtuvat pelastamistukitakauksesta (21). Menettelyn aloittamispäätöksessä komissio totesi, että valtion saatavien muuntaminen osakkeiksi on valtiontukea. Tämä päätelmä pitää edelleen paikkansa, eikä Slovenia ei ole kiistänyt sitä.

21

| (99) | Slovenia katsoo, että valtion saatavien uudelleenjärjestely ei ole valtiontukea, koska se tehdään samalla tavalla kuin muiden pakolliseen velkajärjestelyyn kuuluvien saatavien uudelleenjärjestely. Komissio katsoo, että pelastamistukitakaus ja siitä johtuvien valtion saatavien uudelleenjärjestely ovat yhden ja saman toimen osia, vaikka niissä onkin kyse eri rahoitusvälineistä. Tässä mielessä uudelleenjärjestely vain pidentää sen edun kestoa, joka Cimosille on annettu pelastamistukena. Tätä johtopäätöstä vahvistaa myös seuraava seikka: kun Slovenia teki 3. marraskuuta 2013 ilmoituksen siitä, että sen kaikki pelastamistuesta johtuvat saatavat muunnettaisiin osakkeiksi, muut velkojat, jotka nyt ovat mukana pakollisessa velkajärjestelyssä, eivät tuolloin suostuneet järjestelemään Cimosin velkoja. Tästä syystä komissio katsoo, että valtion saatavan uudelleenjärjestely tuo Cimosille valikoivaa etua. |
| --- | --- |

(99)

Slovenia katsoo, että valtion saatavien uudelleenjärjestely ei ole valtiontukea, koska se tehdään samalla tavalla kuin muiden pakolliseen velkajärjestelyyn kuuluvien saatavien uudelleenjärjestely. Komissio katsoo, että pelastamistukitakaus ja siitä johtuvien valtion saatavien uudelleenjärjestely ovat yhden ja saman toimen osia, vaikka niissä onkin kyse eri rahoitusvälineistä. Tässä mielessä uudelleenjärjestely vain pidentää sen edun kestoa, joka Cimosille on annettu pelastamistukena. Tätä johtopäätöstä vahvistaa myös seuraava seikka: kun Slovenia teki 3. marraskuuta 2013 ilmoituksen siitä, että sen kaikki pelastamistuesta johtuvat saatavat muunnettaisiin osakkeiksi, muut velkojat, jotka nyt ovat mukana pakollisessa velkajärjestelyssä, eivät tuolloin suostuneet järjestelemään Cimosin velkoja. Tästä syystä komissio katsoo, että valtion saatavan uudelleenjärjestely tuo Cimosille valikoivaa etua.

| (100) | Lisäksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta edellisessä johdanto-osan kappaleessa tehdyn päätelmän soveltamista, komissio toteaa, että sen paremmin valtion saatavien muuntaminen kuin niiden uudelleenjärjestelykään eivät ole markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisia, kuten johdanto-osan 104–107 kappaleessa jäljempänä selostetaan. |
| --- | --- |

(100)

Lisäksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta edellisessä johdanto-osan kappaleessa tehdyn päätelmän soveltamista, komissio toteaa, että sen paremmin valtion saatavien muuntaminen kuin niiden uudelleenjärjestelykään eivät ole markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisia, kuten johdanto-osan 104–107 kappaleessa jäljempänä selostetaan.

| (101) | Lopuksi todetaan, että toimenpide on omiaan parantamaan Cimosin kilpailuasemaa autoteollisuudessa, joka on avoin muista jäsenvaltioista tulevalle kilpailulle. Näin ollen tuki vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(101)

Lopuksi todetaan, että toimenpide on omiaan parantamaan Cimosin kilpailuasemaa autoteollisuudessa, joka on avoin muista jäsenvaltioista tulevalle kilpailulle. Näin ollen tuki vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (102) | Johdanto-osan 97–101 kappaleessa tehdyn arvioinnin perusteella komissio katsoo, että toimenpide 1 on valtiontukea. |
| --- | --- |

(102)

Johdanto-osan 97–101 kappaleessa tehdyn arvioinnin perusteella komissio katsoo, että toimenpide 1 on valtiontukea.

Toimenpide 2

Toimenpide 2

| (103) | Toimenpiteen toteuttaa Slovenian tasavalta, joten on selvää, että kyse on valtion varojen käytöstä ja että toimenpide johtuu valtiosta. |
| --- | --- |

(103)

Toimenpiteen toteuttaa Slovenian tasavalta, joten on selvää, että kyse on valtion varojen käytöstä ja että toimenpide johtuu valtiosta.

| (104) | Oikeuskäytännön (22) mukaan julkisten elinten tai yritysten liiketoimet eivät tuo etua sopimuskumppanille eivätkä ne siten ole valtiontukea, jos ne tehdään tavallisten markkinaehtojen mukaisesti (”markkinataloustoimijaperiaate”). Periaatetta muotoiltaessa on otettu huomioon erilaisia liiketoimia. Kun erityisesti saataviin liittyvien liiketoimien osalta pyritään selvittämään, onko valtiontukea annettu, on tarpeen verrata valtiovelkojan käyttäytymistä hypoteettisen yksityisen velkojan käyttäytymiseen vastaavassa tilanteessa (”markkinataloustoimijaperiaatteen testaus”). |
| --- | --- |

(104)

Oikeuskäytännön (22) mukaan julkisten elinten tai yritysten liiketoimet eivät tuo etua sopimuskumppanille eivätkä ne siten ole valtiontukea, jos ne tehdään tavallisten markkinaehtojen mukaisesti (”markkinataloustoimijaperiaate”). Periaatetta muotoiltaessa on otettu huomioon erilaisia liiketoimia. Kun erityisesti saataviin liittyvien liiketoimien osalta pyritään selvittämään, onko valtiontukea annettu, on tarpeen verrata valtiovelkojan käyttäytymistä hypoteettisen yksityisen velkojan käyttäytymiseen vastaavassa tilanteessa (”markkinataloustoimijaperiaatteen testaus”).

22

| (105) | Tavallisesti jokainen huolellinen markkinataloudessa toimiva velkoja arvioisi ennakolta velan uudelleenjärjestelyn taloudellista tulosta. Velkoja esimerkiksi vertaisi uudelleenjärjestelyskenaarion todennäköistä perimistulosta muiden skenaarioiden tulokseen. Muu skenaario nyt käsiteltävässä asiassa olisi Cimosin konkurssi. |
| --- | --- |

(105)

Tavallisesti jokainen huolellinen markkinataloudessa toimiva velkoja arvioisi ennakolta velan uudelleenjärjestelyn taloudellista tulosta. Velkoja esimerkiksi vertaisi uudelleenjärjestelyskenaarion todennäköistä perimistulosta muiden skenaarioiden tulokseen. Muu skenaario nyt käsiteltävässä asiassa olisi Cimosin konkurssi.

| (106) | Näin ollen jos jäsenvaltio väittää, että liiketoimi läpäisee markkinataloustoimijaperiaatteen testauksen, sen on todistettava, että päätös toteuttaa liiketoimi tehtiin sellaisen arvioinnin perusteella, jonka järkevästi toimiva yksityinen velkoja olisi tehnyt toimenpiteen kannattavuuden määrittämiseksi. |
| --- | --- |

(106)

Näin ollen jos jäsenvaltio väittää, että liiketoimi läpäisee markkinataloustoimijaperiaatteen testauksen, sen on todistettava, että päätös toteuttaa liiketoimi tehtiin sellaisen arvioinnin perusteella, jonka järkevästi toimiva yksityinen velkoja olisi tehnyt toimenpiteen kannattavuuden määrittämiseksi.

| (107) | Tässä tapauksessa Slovenia ei ole todistanut, että hyväksyessään velkojen uudelleenjärjestelyn ehdot valtio käyttäytyi järkevän, markkinoilla toimivan velkojan tavoin. Slovenia viittaa riippumattoman liiketoiminnan arvioijan kertomukseen, joka koski rahoituksen rakenneuudistussuunnitelmaa ja jonka mukaan kaikki velkojat yhteenlaskettuna saisivat enemmän saataviaan perityksi Cimosin pakollisessa velkajärjestelyssä kuin sen konkurssissa (23). Kertomuksessa ei kuitenkaan mainita, kuinka paljon valtio olisi saanut saataviaan takaisin, jos se olisi valinnut vaihtoehtoisen skenaarion. Ei voida sulkea pois, että vaikka velkojat kokonaisuutena hyötyisivät enemmän hyväksyessään pakollisen velkajärjestelyn, valtio olisi saanut omia saataviaan takaisin enemmän, jos se olisi valinnut vaihtoehtoisen skenaarion. Joka tapauksessa kaikkien velkojien tasolla tehtävä analyysi ei ole riittävä, kun yksityinen velkoja päättää omalta osaltaan, mitä tehdä. Tämä johtuu siitä, että velkojien saamissa vakuuksissa, saatavien etuoikeusjärjestyksissä ja muissa tällaisissa seikoissa saattaa olla eroja. Tämän vuoksi komissio katsoo, että toimenpiteellä 2 annettiin valikoiva taloudellinen etu Cimosille. |
| --- | --- |

(107)

Tässä tapauksessa Slovenia ei ole todistanut, että hyväksyessään velkojen uudelleenjärjestelyn ehdot valtio käyttäytyi järkevän, markkinoilla toimivan velkojan tavoin. Slovenia viittaa riippumattoman liiketoiminnan arvioijan kertomukseen, joka koski rahoituksen rakenneuudistussuunnitelmaa ja jonka mukaan kaikki velkojat yhteenlaskettuna saisivat enemmän saataviaan perityksi Cimosin pakollisessa velkajärjestelyssä kuin sen konkurssissa (23). Kertomuksessa ei kuitenkaan mainita, kuinka paljon valtio olisi saanut saataviaan takaisin, jos se olisi valinnut vaihtoehtoisen skenaarion. Ei voida sulkea pois, että vaikka velkojat kokonaisuutena hyötyisivät enemmän hyväksyessään pakollisen velkajärjestelyn, valtio olisi saanut omia saataviaan takaisin enemmän, jos se olisi valinnut vaihtoehtoisen skenaarion. Joka tapauksessa kaikkien velkojien tasolla tehtävä analyysi ei ole riittävä, kun yksityinen velkoja päättää omalta osaltaan, mitä tehdä. Tämä johtuu siitä, että velkojien saamissa vakuuksissa, saatavien etuoikeusjärjestyksissä ja muissa tällaisissa seikoissa saattaa olla eroja. Tämän vuoksi komissio katsoo, että toimenpiteellä 2 annettiin valikoiva taloudellinen etu Cimosille.

23

| (108) | Johdanto-osan 101 kappaleessa esitetty arvio toimenpiteen 1 vaikutuksesta kilpailuun ja kauppaan soveltuu myös toimenpiteeseen 2. |
| --- | --- |

(108)

Johdanto-osan 101 kappaleessa esitetty arvio toimenpiteen 1 vaikutuksesta kilpailuun ja kauppaan soveltuu myös toimenpiteeseen 2.

| (109) | Johdanto-osan 103–108 kappaleessa tehdyn arvioinnin perusteella komissio katsoo, että toimenpide 2 on valtiontukea. |
| --- | --- |

(109)

Johdanto-osan 103–108 kappaleessa tehdyn arvioinnin perusteella komissio katsoo, että toimenpide 2 on valtiontukea.

Toimenpide 3

Toimenpide 3

| (110) | Komissio toteaa, että Gorenjska Banka on yksityinen laitos ja IFC kuuluu Maailmanpankkiryhmään, minkä vuoksi näiden yritysten toimien ei voida katsoa johtuvan valtiosta. |
| --- | --- |

(110)

Komissio toteaa, että Gorenjska Banka on yksityinen laitos ja IFC kuuluu Maailmanpankkiryhmään, minkä vuoksi näiden yritysten toimien ei voida katsoa johtuvan valtiosta.

| (111) | Valtio on pääomistaja muissa toimenpiteeseen 3 osallistuvissa pankeissa, joita ovat NLB, Abanka, Banka Celje ja NKBM. Valtiolla on äänten enemmistö näiden pankkien johtokunnissa ja hallintoneuvostoissa. Tämä viittaa siihen, että näiden pankkien toimet johtuvat valtiosta. Komissio ei kuitenkaan ole löytänyt pankkien yhtiöjärjestyksistä tai hallinnointi- ja ohjausrakenteista tai mistään muistakaan lähteistä mitään näyttöä, joka osoittaisi, että valtio olisi vaikuttanut kyseisten pankkien päätökseen kyseisen toimenpiteen hyväksymisestä (Stardust Marine -oikeustapauksessa (24) tarkoitetulla tavalla). Slovenia toimitti sitä vastoin pankkien sisäisiä asiakirjoja, jotka osoittivat, että kaikki pankit olivat arvioineet rakenneuudistusesityksen ehtoja taloudellisista näkökohdista ja niiden tavanomaisten sisäisten päätöksentekomenettelyiden mukaisesti. Lisäksi on todettava, että Adria Airwaysin tapauksessa (25) NLB:n saatavan muuntamista osakkeiksi ei myöskään katsottu valtiosta johtuvaksi. Näistä syistä komissio katsoo, että NLB:n, Abankan, Banka Celjen ja NKBM:n päätökset osallistua toimenpiteeseen 3 eivät johdu valtiosta. |
| --- | --- |

(111)

Valtio on pääomistaja muissa toimenpiteeseen 3 osallistuvissa pankeissa, joita ovat NLB, Abanka, Banka Celje ja NKBM. Valtiolla on äänten enemmistö näiden pankkien johtokunnissa ja hallintoneuvostoissa. Tämä viittaa siihen, että näiden pankkien toimet johtuvat valtiosta. Komissio ei kuitenkaan ole löytänyt pankkien yhtiöjärjestyksistä tai hallinnointi- ja ohjausrakenteista tai mistään muistakaan lähteistä mitään näyttöä, joka osoittaisi, että valtio olisi vaikuttanut kyseisten pankkien päätökseen kyseisen toimenpiteen hyväksymisestä (Stardust Marine -oikeustapauksessa (24) tarkoitetulla tavalla). Slovenia toimitti sitä vastoin pankkien sisäisiä asiakirjoja, jotka osoittivat, että kaikki pankit olivat arvioineet rakenneuudistusesityksen ehtoja taloudellisista näkökohdista ja niiden tavanomaisten sisäisten päätöksentekomenettelyiden mukaisesti. Lisäksi on todettava, että Adria Airwaysin tapauksessa (25) NLB:n saatavan muuntamista osakkeiksi ei myöskään katsottu valtiosta johtuvaksi. Näistä syistä komissio katsoo, että NLB:n, Abankan, Banka Celjen ja NKBM:n päätökset osallistua toimenpiteeseen 3 eivät johdu valtiosta.

24

25

| (112) | DUTB on valtion omistama yritys, joka perustettiin vuonna 2013 helpottamaan vakavista maksuvalmius- ja vakavaraisuusongelmista kärsivien pankkien rakenneuudistusta. Taaskin valtio-omistajuus viittaa siihen, että toimenpide johtuu valtiosta, mutta se ei ole itsessään riittävä peruste katsoa toimenpiteen johtuvan valtiosta. Komissiolla on näyttöä siitä, että DUTB teki Cimosia koskevat päätöksensä itsenäisesti. Ensinnäkin säädöksessä, jolla DUTB on perustettu, ei vaadita valtionhallinnon lupaa sen kaltaiselle päätökselle, jonka DUTB teki Cimosista. Toiseksi DUTBin hallinnointi- ja ohjausrakenne jäljittelee tapaa, jolla pankin toiminta on organisoitu. Tämän mukaisesti päätökset tehdään luottokomiteassa. Cimosia koskeva päätös tehtiin korkeimmalla luottokomiteatasolla eli johtokunnan luottokomiteassa. Kolme seitsemästä johtokunnan jäsenestä on muita kuin slovenialaisia, ja yhtä lukuun ottamatta kaikki tulevat rahoitusalalta. Johtokunnan ainoa julkishallintoa edustava jäsen, joka oli entinen valtiovarainministeriön valtiosihteeri, äänesti Cimosin rakenneuudistusta vastaan mutta jäi vähemmistöön muiden johtokunnan jäsenten kannattaessa. Slovenia toimitti vihdoin DUTBin sisäisiä asiakirjoja, jotka osoittivat, että myös DUTB oli arvioinut rakenneuudistusesityksen ehtoja taloudellisista näkökohdista. Näistä syistä komissio katsoo, että DUTBin päätös osallistua toimenpiteeseen 3 ei johdu valtiosta. |
| --- | --- |

(112)

DUTB on valtion omistama yritys, joka perustettiin vuonna 2013 helpottamaan vakavista maksuvalmius- ja vakavaraisuusongelmista kärsivien pankkien rakenneuudistusta. Taaskin valtio-omistajuus viittaa siihen, että toimenpide johtuu valtiosta, mutta se ei ole itsessään riittävä peruste katsoa toimenpiteen johtuvan valtiosta. Komissiolla on näyttöä siitä, että DUTB teki Cimosia koskevat päätöksensä itsenäisesti. Ensinnäkin säädöksessä, jolla DUTB on perustettu, ei vaadita valtionhallinnon lupaa sen kaltaiselle päätökselle, jonka DUTB teki Cimosista. Toiseksi DUTBin hallinnointi- ja ohjausrakenne jäljittelee tapaa, jolla pankin toiminta on organisoitu. Tämän mukaisesti päätökset tehdään luottokomiteassa. Cimosia koskeva päätös tehtiin korkeimmalla luottokomiteatasolla eli johtokunnan luottokomiteassa. Kolme seitsemästä johtokunnan jäsenestä on muita kuin slovenialaisia, ja yhtä lukuun ottamatta kaikki tulevat rahoitusalalta. Johtokunnan ainoa julkishallintoa edustava jäsen, joka oli entinen valtiovarainministeriön valtiosihteeri, äänesti Cimosin rakenneuudistusta vastaan mutta jäi vähemmistöön muiden johtokunnan jäsenten kannattaessa. Slovenia toimitti vihdoin DUTBin sisäisiä asiakirjoja, jotka osoittivat, että myös DUTB oli arvioinut rakenneuudistusesityksen ehtoja taloudellisista näkökohdista. Näistä syistä komissio katsoo, että DUTBin päätös osallistua toimenpiteeseen 3 ei johdu valtiosta.

| (113) | Tässä yhteydessä on myös huomattava, sanotun kuitenkaan rajoittamatta johdanto-osan 110 ja 112 kappaleessa tehtyjen päätelmien soveltamista, että kaikki velkojat, jotka mainitaan johdanto-osan 111 kappaleessa, samoin kuin DUTB, analysoivat ennakolta, miten kannattaisi toimia. Ne totesivat, että ne saisivat saataviaan takaisin enemmän Cimosin rakenneuudistuksessa kuin sen selvitystilassa. Sen vuoksi näiden velkojien sitoutumista velan muuntamiseen osakkeiksi voidaan myös pitää markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisena eikä siihen liity taloudellisen edun antamista Cimosille. |
| --- | --- |

(113)

Tässä yhteydessä on myös huomattava, sanotun kuitenkaan rajoittamatta johdanto-osan 110 ja 112 kappaleessa tehtyjen päätelmien soveltamista, että kaikki velkojat, jotka mainitaan johdanto-osan 111 kappaleessa, samoin kuin DUTB, analysoivat ennakolta, miten kannattaisi toimia. Ne totesivat, että ne saisivat saataviaan takaisin enemmän Cimosin rakenneuudistuksessa kuin sen selvitystilassa. Sen vuoksi näiden velkojien sitoutumista velan muuntamiseen osakkeiksi voidaan myös pitää markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisena eikä siihen liity taloudellisen edun antamista Cimosille.

| (114) | SID Banka on Slovenian valtion kokonaan omistama vienti- ja kehityspankki. Kaikki SID Bankan hallintoneuvoston jäsenet, jotka hyväksyivät Cimosia koskevan päätöksen, olivat valtionhallinnon nimittämiä, ja lisäksi kolme jäsentä seitsemästä on valtion palveluksessa. Slovenian vienti- ja kehityspankista annetun säädöksen 8 §:n mukaan SID Bankan kaikkien päätösten on edistettävä Slovenian kehitystä. Slovenian itsensä mukaan SID Bankan tehtävät kehityspankkina ovat erilaisia kuin kaupallisten pankkien tavoitteet (kuten voiton maksimointi). Kaikista pakolliseen velkajärjestelyyn osallistuneista velkojista SID Banka sitoutui kaikkien epäedullisimpiin ehtoihin velan uudelleenjärjestelyssä. Se nimittäin hyväksyi velan leikkauksen 58 prosentilla, kun taas mikään muu pakolliseen velkajärjestelyyn osallistunut velkoja ei hyväksynyt leikkauksia vaan valitsi mieluummin velkojen muuntamisen osakkeiksi. Näin muille velkojille avautui mahdollisuus saada tulevaisuudessa pääomavoittoja hankkimillaan Cimosin osakkeilla. Slovenia ei ole perustellut, miksi SID Banka hyväksyi muita velkojia epäedullisemmat ehdot. Komissio on todennut jo aiemmassa päätöksessään (26), että SID Bankan myöntämissä takauksissa oli kyse valtion varojen käytöstä ja että ne olivat valtiontukea. Tämän huomioon ottaen komissio katsoo, että SID Bankan päätös osallistua toimenpiteeseen 3 johtui valtiosta. |
| --- | --- |

(114)

SID Banka on Slovenian valtion kokonaan omistama vienti- ja kehityspankki. Kaikki SID Bankan hallintoneuvoston jäsenet, jotka hyväksyivät Cimosia koskevan päätöksen, olivat valtionhallinnon nimittämiä, ja lisäksi kolme jäsentä seitsemästä on valtion palveluksessa. Slovenian vienti- ja kehityspankista annetun säädöksen 8 §:n mukaan SID Bankan kaikkien päätösten on edistettävä Slovenian kehitystä. Slovenian itsensä mukaan SID Bankan tehtävät kehityspankkina ovat erilaisia kuin kaupallisten pankkien tavoitteet (kuten voiton maksimointi). Kaikista pakolliseen velkajärjestelyyn osallistuneista velkojista SID Banka sitoutui kaikkien epäedullisimpiin ehtoihin velan uudelleenjärjestelyssä. Se nimittäin hyväksyi velan leikkauksen 58 prosentilla, kun taas mikään muu pakolliseen velkajärjestelyyn osallistunut velkoja ei hyväksynyt leikkauksia vaan valitsi mieluummin velkojen muuntamisen osakkeiksi. Näin muille velkojille avautui mahdollisuus saada tulevaisuudessa pääomavoittoja hankkimillaan Cimosin osakkeilla. Slovenia ei ole perustellut, miksi SID Banka hyväksyi muita velkojia epäedullisemmat ehdot. Komissio on todennut jo aiemmassa päätöksessään (26), että SID Bankan myöntämissä takauksissa oli kyse valtion varojen käytöstä ja että ne olivat valtiontukea. Tämän huomioon ottaen komissio katsoo, että SID Bankan päätös osallistua toimenpiteeseen 3 johtui valtiosta.

26

| (115) | Slovenia ei ole toimittanut luotettavaa näyttöä siitä, että SID Bankan osallistuminen toimenpiteeseen 3 toteutettiin markkinanäkökohtien perusteella. Slovenia väittää, että SID Banka saisi takaisin 9,9 miljoonaa euroa Cimosin pakollisessa velkajärjestelyssä mutta joutuisi maksamaan 6,7 miljoonaa euroa lisää sen selvitystilassa. Siten näiden kahden skenaarion ero on 16,6 miljoonaa euroa. Tämä väitteen tueksi ei kuitenkaan ole esitetty mitään analyysiä siitä, miten näihin lukuihin on päädytty. Muut pakolliseen velkajärjestelyyn osallistuvat velkojat ovat laatineet tämänkaltaiset analyysit, ja Slovenia on toimittanut ne komissiolle. Lisäksi takaisin saatava määrä herättää epäilyksiä. Ei ole selvää, miksi SID Bankalle aiheutuisi ylimääräisiä tappioita selvitystilassa, kun sen vakuuden markkina-arvo on 4,5 miljoonaa euroa. Toisaalta velkajärjestelyn kautta takaisin saatavaa määrää laskettaessa ei ilmeisesti ole otettu huomioon 27,5 miljoonan euron suuruista saatavan leikkausta. Jokainen järkevä velkoja tekisi taloudellisen analyysin ennen kuin päättäisi toimistaan. Käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio katsoo, että SID Banka ei tehnyt tällaista analyysia ennen sitoutumistaan saatavan leikkaukseen, eli se ei toiminut järkevän markkinoilla toimivan velkojan tavoin. Näin ollen SID Bankan toimenpide antoi Cimosille valikoivan taloudellisen edun. |
| --- | --- |

(115)

Slovenia ei ole toimittanut luotettavaa näyttöä siitä, että SID Bankan osallistuminen toimenpiteeseen 3 toteutettiin markkinanäkökohtien perusteella. Slovenia väittää, että SID Banka saisi takaisin 9,9 miljoonaa euroa Cimosin pakollisessa velkajärjestelyssä mutta joutuisi maksamaan 6,7 miljoonaa euroa lisää sen selvitystilassa. Siten näiden kahden skenaarion ero on 16,6 miljoonaa euroa. Tämä väitteen tueksi ei kuitenkaan ole esitetty mitään analyysiä siitä, miten näihin lukuihin on päädytty. Muut pakolliseen velkajärjestelyyn osallistuvat velkojat ovat laatineet tämänkaltaiset analyysit, ja Slovenia on toimittanut ne komissiolle. Lisäksi takaisin saatava määrä herättää epäilyksiä. Ei ole selvää, miksi SID Bankalle aiheutuisi ylimääräisiä tappioita selvitystilassa, kun sen vakuuden markkina-arvo on 4,5 miljoonaa euroa. Toisaalta velkajärjestelyn kautta takaisin saatavaa määrää laskettaessa ei ilmeisesti ole otettu huomioon 27,5 miljoonan euron suuruista saatavan leikkausta. Jokainen järkevä velkoja tekisi taloudellisen analyysin ennen kuin päättäisi toimistaan. Käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio katsoo, että SID Banka ei tehnyt tällaista analyysia ennen sitoutumistaan saatavan leikkaukseen, eli se ei toiminut järkevän markkinoilla toimivan velkojan tavoin. Näin ollen SID Bankan toimenpide antoi Cimosille valikoivan taloudellisen edun.

| (116) | Johdanto-osan 101 kappaleessa esitetty arvio toimenpiteen 1 vaikutuksesta kilpailuun ja kauppaan soveltuu myös SID Bankan toimenpiteeseen. |
| --- | --- |

(116)

Johdanto-osan 101 kappaleessa esitetty arvio toimenpiteen 1 vaikutuksesta kilpailuun ja kauppaan soveltuu myös SID Bankan toimenpiteeseen.

| (117) | Johdanto-osan 110–116 kappaleessa esitetyn arvion perusteella komissio katsoo yhtäältä, että toimenpide 3 on valtiontukea siltä osin kuin on kyse SID Bankan toimenpiteestä. Toisaalta toimenpiteen 3 mukainen velkojen uudelleenjärjestely ei ole valtiontukea siltä osin kuin on kyse Gorenjska Bankan, IFC:n, NLB:n, Abankan, Banka Celjen, NKBM:n ja DUTBin toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(117)

Johdanto-osan 110–116 kappaleessa esitetyn arvion perusteella komissio katsoo yhtäältä, että toimenpide 3 on valtiontukea siltä osin kuin on kyse SID Bankan toimenpiteestä. Toisaalta toimenpiteen 3 mukainen velkojen uudelleenjärjestely ei ole valtiontukea siltä osin kuin on kyse Gorenjska Bankan, IFC:n, NLB:n, Abankan, Banka Celjen, NKBM:n ja DUTBin toimenpiteestä.

Toimenpide 4

Toimenpide 4

| (118) | Yksikään uuteen lainajärjestelyyn osallistuvista asiakkaista ei ole valtion määräysvallassa, minkä vuoksi niiden päätökset eivät johdu valtiosta. Edellä johdanto-osan 110 ja 112 kappaleessa on arvioitu, että uuteen lainajärjestelyyn osallistuvien pankkien Cimosia koskevat päätökset eivät johdu valtiosta. Poikkeuksena tästä on SID Bankan päätös. Lisäksi valtion omistamat pankit osallistuivat uuteen lainajärjestelyyn samoin ehdoin kuin yksityinen pankki Gorenjska Banka ja Maailmanpankkiryhmään kuuluva IFC. |
| --- | --- |

(118)

Yksikään uuteen lainajärjestelyyn osallistuvista asiakkaista ei ole valtion määräysvallassa, minkä vuoksi niiden päätökset eivät johdu valtiosta. Edellä johdanto-osan 110 ja 112 kappaleessa on arvioitu, että uuteen lainajärjestelyyn osallistuvien pankkien Cimosia koskevat päätökset eivät johdu valtiosta. Poikkeuksena tästä on SID Bankan päätös. Lisäksi valtion omistamat pankit osallistuivat uuteen lainajärjestelyyn samoin ehdoin kuin yksityinen pankki Gorenjska Banka ja Maailmanpankkiryhmään kuuluva IFC.

| (119) | Pankkien osallistumista sitä paitsi täydentävät yksityiset asiakkaat, jotka ovat sitoutuneet rahoittamaan Cimosia samalla määrällä mutta huomattavasti epäedullisemmin ehdoin. Asiakkaiden rahoitusosuus ovat vakuudeton ja koroton. Uuteen lainajärjestelyyn osallistuvien pankkien rahoitusosuudella sen sijaan on erittäin hyvässä etuoikeusasemassa olevat vakuudet, ja rahoituksen vuotuinen korko on 6 kk euribor + 5 prosenttia. Korko on siten korkeampi kuin mitä markkinakorkojen lähentämiseen pyrkivässä komission viitekorkotiedonannossa (27) pidetään sopivana korkona hyvät vakuudet tarjoaville, taloudellisissa vaikeuksissa oleville yrityksille. |
| --- | --- |

(119)

Pankkien osallistumista sitä paitsi täydentävät yksityiset asiakkaat, jotka ovat sitoutuneet rahoittamaan Cimosia samalla määrällä mutta huomattavasti epäedullisemmin ehdoin. Asiakkaiden rahoitusosuus ovat vakuudeton ja koroton. Uuteen lainajärjestelyyn osallistuvien pankkien rahoitusosuudella sen sijaan on erittäin hyvässä etuoikeusasemassa olevat vakuudet, ja rahoituksen vuotuinen korko on 6 kk euribor + 5 prosenttia. Korko on siten korkeampi kuin mitä markkinakorkojen lähentämiseen pyrkivässä komission viitekorkotiedonannossa (27) pidetään sopivana korkona hyvät vakuudet tarjoaville, taloudellisissa vaikeuksissa oleville yrityksille.

27

| (120) | Uusi lainajärjestely on välttämätön yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiselle. Cimos ei pystyisi ilman sitä maksamaan tavarantoimittajilleen lyhyellä aikavälillä eikä jatkamaan toimintaansa. Siksi on myös taloudellisesti järkevää, että velkojat, jotka ovat hyväksyneet velan uudelleenjärjestelyn, kasvattavat Cimos-riskiään hieman. Näin lisääntyy todennäköisyys, että yrityksen elinkelpoisuus palautuu ja että velkojat lopulta saavat jäljellä olevat saatavansa takaisin. |
| --- | --- |

(120)

Uusi lainajärjestely on välttämätön yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiselle. Cimos ei pystyisi ilman sitä maksamaan tavarantoimittajilleen lyhyellä aikavälillä eikä jatkamaan toimintaansa. Siksi on myös taloudellisesti järkevää, että velkojat, jotka ovat hyväksyneet velan uudelleenjärjestelyn, kasvattavat Cimos-riskiään hieman. Näin lisääntyy todennäköisyys, että yrityksen elinkelpoisuus palautuu ja että velkojat lopulta saavat jäljellä olevat saatavansa takaisin.

| (121) | Komissio toteaa kuitenkin, että samalla kun SID Banka osallistuu uuteen lainajärjestelyyn samoin ehdoin kuin muut pankit, se myös myöntää valtiontukea (ks. edellä toimenpide 3). Lisäksi koska SID Banka on oikeudelliselta asemaltaan valtion omistama kehityspankki, kaikki sen toimet johtuvat valtiosta. Päätökset toimenpiteistä 3 ja 4 on tehty samoihin aikoihin, ja kummallakin toimenpiteellä pyritään samaan tavoitteeseen eli Cimosin rakenneuudistukseen. Oikeuskäytännön mukaan toimenpiteille on tästä syystä tehtävä yhteinen arvio siitä, noudatetaanko niissä markkinataloustoimijaperiaatetta (28). On selvää ilman yksityiskohtaisia laskelmiakin, että SID Bankaa koskevat yleiset ehdot eivät ole yhdenvertaisia muiden velkojien ehtojen kanssa. Tämän vuoksi SID Bankan rahoitusosuus uudessa lainajärjestelyssä on katsottava valtiontueksi. |
| --- | --- |

(121)

Komissio toteaa kuitenkin, että samalla kun SID Banka osallistuu uuteen lainajärjestelyyn samoin ehdoin kuin muut pankit, se myös myöntää valtiontukea (ks. edellä toimenpide 3). Lisäksi koska SID Banka on oikeudelliselta asemaltaan valtion omistama kehityspankki, kaikki sen toimet johtuvat valtiosta. Päätökset toimenpiteistä 3 ja 4 on tehty samoihin aikoihin, ja kummallakin toimenpiteellä pyritään samaan tavoitteeseen eli Cimosin rakenneuudistukseen. Oikeuskäytännön mukaan toimenpiteille on tästä syystä tehtävä yhteinen arvio siitä, noudatetaanko niissä markkinataloustoimijaperiaatetta (28). On selvää ilman yksityiskohtaisia laskelmiakin, että SID Bankaa koskevat yleiset ehdot eivät ole yhdenvertaisia muiden velkojien ehtojen kanssa. Tämän vuoksi SID Bankan rahoitusosuus uudessa lainajärjestelyssä on katsottava valtiontueksi.

28

| (122) | Johdanto-osan 118–120 kappaleessa tehdyn arvioinnin perusteella komissio katsoo, että SID Bankan rahoitusosuutta lukuun ottamatta toimenpide 4 ei ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(122)

Johdanto-osan 118–120 kappaleessa tehdyn arvioinnin perusteella komissio katsoo, että SID Bankan rahoitusosuutta lukuun ottamatta toimenpide 4 ei ole valtiontukea.

Toimenpide 5

Toimenpide 5

| (123) | Yksikään tavarantoimittajista, joiden saatavat ovat mukana Cimosin velkojen vapaaehtoisessa uudelleenjärjestelyssä, ei ole valtion omistuksessa tai määräysvallassa. Siten niiden päätökset osallistua toimenpiteeseen 5 eivät johdu valtiosta eikä toimenpide 5 ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(123)

Yksikään tavarantoimittajista, joiden saatavat ovat mukana Cimosin velkojen vapaaehtoisessa uudelleenjärjestelyssä, ei ole valtion omistuksessa tai määräysvallassa. Siten niiden päätökset osallistua toimenpiteeseen 5 eivät johdu valtiosta eikä toimenpide 5 ole valtiontukea.

Toimenpide 6

Toimenpide 6

| (124) | Leasingvelkoja Hypo Leasing d.o.o. on osa Hypo Group Alpe Adriaa, jonka omistaa Itävallan valtio. Komissio ei ole löytänyt näyttöä siitä, että leasingvelkojalla olisi ollut tässä asiassa muita kuin kaupallisia etuja tai että Itävalta olisi vaikuttanut velkojan päätökseen Cimosin leasingvastuiden uudelleenjärjestelystä. Näyttäisi epätodennäköiseltä, että Itävalta painostaisi Hypo Group Alpe Adriaa myöntämään valtiontukea vaikeuksissa olevalle yritykselle, jonka kotipaikka on toisessa jäsenvaltiossa. Komissio toteaa myös, että Hypo Group Alpe Adrian liiketoiminnan ehtoja rajoittavat sitoumukset, jotka sisältyvät komission valtiontukipäätökseen (29). Itävalta sitoutui tuossa päätöksessä lisäksi siihen, ettei se myönnä enempää tukea Hypo Group Alpe Adria -ryhmän yrityksille. |
| --- | --- |

(124)

Leasingvelkoja Hypo Leasing d.o.o. on osa Hypo Group Alpe Adriaa, jonka omistaa Itävallan valtio. Komissio ei ole löytänyt näyttöä siitä, että leasingvelkojalla olisi ollut tässä asiassa muita kuin kaupallisia etuja tai että Itävalta olisi vaikuttanut velkojan päätökseen Cimosin leasingvastuiden uudelleenjärjestelystä. Näyttäisi epätodennäköiseltä, että Itävalta painostaisi Hypo Group Alpe Adriaa myöntämään valtiontukea vaikeuksissa olevalle yritykselle, jonka kotipaikka on toisessa jäsenvaltiossa. Komissio toteaa myös, että Hypo Group Alpe Adrian liiketoiminnan ehtoja rajoittavat sitoumukset, jotka sisältyvät komission valtiontukipäätökseen (29). Itävalta sitoutui tuossa päätöksessä lisäksi siihen, ettei se myönnä enempää tukea Hypo Group Alpe Adria -ryhmän yrityksille.

29

| (125) | Näin ollen komissio katsoo, että leasingvelkojan päätös järjestellä uudelleen Cimos-riskinsä ei johdu valtiosta, joten toimenpide 6 ei ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(125)

Näin ollen komissio katsoo, että leasingvelkojan päätös järjestellä uudelleen Cimos-riskinsä ei johdu valtiosta, joten toimenpide 6 ei ole valtiontukea.

Toimenpide 7

Toimenpide 7

| (126) | Pankit, jotka osallistuvat vapaaehtoiseen velkajärjestelyyn, eivät ole valtion määräysvallassa, minkä vuoksi niiden päätökset osallistua Cimosin rakenneuudistukseen eivät johdu valtiosta. Näin ollen toimenpide 7 ei ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(126)

Pankit, jotka osallistuvat vapaaehtoiseen velkajärjestelyyn, eivät ole valtion määräysvallassa, minkä vuoksi niiden päätökset osallistua Cimosin rakenneuudistukseen eivät johdu valtiosta. Näin ollen toimenpide 7 ei ole valtiontukea.

Toimenpide 8

Toimenpide 8

| (127) | Yksikään asiakkaista, jotka ovat sitoutuneet myöntämään rahoitusta käyttöomaisuusinvestointeihin, ei ole valtion määräysvallassa, joten niiden toiminta ei johdu valtiosta. Näin ollen toimenpide 8 ei ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(127)

Yksikään asiakkaista, jotka ovat sitoutuneet myöntämään rahoitusta käyttöomaisuusinvestointeihin, ei ole valtion määräysvallassa, joten niiden toiminta ei johdu valtiosta. Näin ollen toimenpide 8 ei ole valtiontukea.

Valtiontukea koskeva päätelmä

Valtiontukea koskeva päätelmä

| (128) | Komissio katsoo, että toimenpiteet 1 ja 2 sekä SID Bankan osalta toimenpiteet 3 ja 4 ovat valtiontukea. |
| --- | --- |

(128)

Komissio katsoo, että toimenpiteet 1 ja 2 sekä SID Bankan osalta toimenpiteet 3 ja 4 ovat valtiontukea.

| (129) | Valtiontuen määrä on 80,3 miljoonaa euroa, joka vastaa valtion saatavien muuntamista osakkeiksi, SID Bankan saatavien muuntamista osakkeiksi ja niiden leikkaamista sekä SID Bankan rahoitusosuutta (30) uudessa lainajärjestelyssä. Lisäksi valtiontukeen sisältyy velkojen uudelleenjärjestelyyn liittyvä erä, jonka määrä on enintään 16,6 miljoonaa euroa. Velkojen uudelleenjärjestelyyn liittyvä erä määriteltiin seuraavasti: valtion saatavien ja SID Bankan lainasaamisten nimellisarvosta pakollisen velkajärjestelyn alkaessa vähennettiin näiden saatavien nettonykyarvo, joka laskettiin pakolliseen velkajärjestelyyn osallistuvien velkojien hyväksymän takaisinmaksuaikataulun perusteella. Laskelmassa siis oletettiin, että takaisinmaksuaika olisi kymmenen vuotta, josta lyhennysvapaata olisi kaksi vuotta, ja että korko olisi euribor + 2,5 prosenttia. Nykyarvot laskettiin diskonttaamalla asianmukaisella diskonttokorolla (31). Velkojen uudelleenjärjestelyyn liittyvän tukierän tarkkaa määrää ei voida laskea, koska esimerkiksi tulevat euriborkorot eivät ole tiedossa. |
| --- | --- |

(129)

Valtiontuen määrä on 80,3 miljoonaa euroa, joka vastaa valtion saatavien muuntamista osakkeiksi, SID Bankan saatavien muuntamista osakkeiksi ja niiden leikkaamista sekä SID Bankan rahoitusosuutta (30) uudessa lainajärjestelyssä. Lisäksi valtiontukeen sisältyy velkojen uudelleenjärjestelyyn liittyvä erä, jonka määrä on enintään 16,6 miljoonaa euroa. Velkojen uudelleenjärjestelyyn liittyvä erä määriteltiin seuraavasti: valtion saatavien ja SID Bankan lainasaamisten nimellisarvosta pakollisen velkajärjestelyn alkaessa vähennettiin näiden saatavien nettonykyarvo, joka laskettiin pakolliseen velkajärjestelyyn osallistuvien velkojien hyväksymän takaisinmaksuaikataulun perusteella. Laskelmassa siis oletettiin, että takaisinmaksuaika olisi kymmenen vuotta, josta lyhennysvapaata olisi kaksi vuotta, ja että korko olisi euribor + 2,5 prosenttia. Nykyarvot laskettiin diskonttaamalla asianmukaisella diskonttokorolla (31). Velkojen uudelleenjärjestelyyn liittyvän tukierän tarkkaa määrää ei voida laskea, koska esimerkiksi tulevat euriborkorot eivät ole tiedossa.

30

31

8.2   VALTIONTUEN LAILLISUUS

| (130) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (32) 3 artiklan mukaan tukea ”ei saa ottaa käyttöön ennen kuin komissio on tehnyt, tai sen katsotaan tehneen, päätöksen tällaisen tuen hyväksymisestä”. Tässä on kyse ns. täytäntöönpanokiellosta. |
| --- | --- |

(130)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (32) 3 artiklan mukaan tukea ”ei saa ottaa käyttöön ennen kuin komissio on tehnyt, tai sen katsotaan tehneen, päätöksen tällaisen tuen hyväksymisestä”. Tässä on kyse ns. täytäntöönpanokiellosta.

32

| (131) | Slovenian 30. tammikuuta 2015 komission tietopyyntöön antaman vastauksen mukaan pakollista velkajärjestelyä koskevaan menettelyyn oli tarkoitus saada ratkaisu huhtikuuhun 2015 mennessä. Komission tietojen mukaan Cimosille ei kuitenkaan ole myönnetty rakenneuudistustukea tähän päivään mennessä. Tästä syystä näyttää siltä, että Slovenia on toistaiseksi noudattanut täytäntöönpanokieltoa. |
| --- | --- |

(131)

Slovenian 30. tammikuuta 2015 komission tietopyyntöön antaman vastauksen mukaan pakollista velkajärjestelyä koskevaan menettelyyn oli tarkoitus saada ratkaisu huhtikuuhun 2015 mennessä. Komission tietojen mukaan Cimosille ei kuitenkaan ole myönnetty rakenneuudistustukea tähän päivään mennessä. Tästä syystä näyttää siltä, että Slovenia on toistaiseksi noudattanut täytäntöönpanokieltoa.

8.3   VALTIONTUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

| (132) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan valtion tuki on mahdollista hyväksyä ”tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”. |
| --- | --- |

(132)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan valtion tuki on mahdollista hyväksyä ”tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”.

| (133) | Slovenia on ilmoittanut toimenpiteet suuntaviivoissa tarkoitettuna rakenneuudistustukena. Ottaen huomioon komission aiemman päätöksen, joka koski Cimosin pelastamistukea, ja Cimosin edellä selostetut taloudelliset vaikeudet komissio on samaa mieltä siitä, että nyt käsiteltävänä oleva asia koskee rakenneuudistustukea, joka on arvioitava suuntaviivoissa esitettyjen perusteiden mukaisesti. Tällöin tarkoituksena on selvittää, soveltuuko tuki sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa säädetyllä tavalla. |
| --- | --- |

(133)

Slovenia on ilmoittanut toimenpiteet suuntaviivoissa tarkoitettuna rakenneuudistustukena. Ottaen huomioon komission aiemman päätöksen, joka koski Cimosin pelastamistukea, ja Cimosin edellä selostetut taloudelliset vaikeudet komissio on samaa mieltä siitä, että nyt käsiteltävänä oleva asia koskee rakenneuudistustukea, joka on arvioitava suuntaviivoissa esitettyjen perusteiden mukaisesti. Tällöin tarkoituksena on selvittää, soveltuuko tuki sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa säädetyllä tavalla.

8.4   VAIKEUKSISSA OLEVA YRITYS

| (134) | Suuntaviivojen (33) 12 kohdan a alakohdan sekä 14 kohdan mukaan vain vaikeuksissa oleville yrityksille voidaan myöntää rakenneuudistustukea. Jotta yritystä voitaisiin pitää vaikeuksissa olevana, sen on täytettävä suuntaviivojen 10 tai 11 kohdassa luetellut perusteet. |
| --- | --- |

(134)

Suuntaviivojen (33) 12 kohdan a alakohdan sekä 14 kohdan mukaan vain vaikeuksissa oleville yrityksille voidaan myöntää rakenneuudistustukea. Jotta yritystä voitaisiin pitää vaikeuksissa olevana, sen on täytettävä suuntaviivojen 10 tai 11 kohdassa luetellut perusteet.

33

| (135) | Yritys on 10 kohdan mukaan vaikeuksissa,






  a) | jos kyse on yrityksestä, jonka osakkaiden vastuu on rajattu ja joka on menettänyt yli puolet merkitystä pääomastaan ja yli neljännes pääomasta on menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana; |
| --- | --- | --- |

(135)

Yritys on 10 kohdan mukaan vaikeuksissa,

a)

jos kyse on yrityksestä, jonka osakkaiden vastuu on rajattu ja joka on menettänyt yli puolet merkitystä pääomastaan ja yli neljännes pääomasta on menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana;

| b) | jos kyse on yhtiöstä, jossa ainakaan joidenkin osakkaiden vastuuta ei ole rajattu ja joka on menettänyt yli puolet kirjanpidon mukaisista omista varoistaan ja yli neljännes varoista on menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana; |
| --- | --- |

b)

jos kyse on yhtiöstä, jossa ainakaan joidenkin osakkaiden vastuuta ei ole rajattu ja joka on menettänyt yli puolet kirjanpidon mukaisista omista varoistaan ja yli neljännes varoista on menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana;

| c) | jos se yhtiömuodosta riippumatta täyttää kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut edellytykset yhtiön asettamiselle yleiseen täytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi. |
| --- | --- |

c)

jos se yhtiömuodosta riippumatta täyttää kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut edellytykset yhtiön asettamiselle yleiseen täytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi.

| (136) | Menettelyn aloittamispäätöksessä komissio totesi, että Cimos, jonka osakkaiden vastuu on rajattu, täytti suuntaviivojen 10 kohdan a alakohdassa mainitut perusteet. Päivämäärälle 31. joulukuuta 2012 laadituista konsolidoiduista tilinpäätöksistä kävi ilmi, että yritys oli menettänyt yli puolet rekisteröidystä pääomastaan (108 prosenttia) ja yli neljännes siitä oli menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana (137 prosenttia) (34). Näin ollen komissio katsoi, että Cimosia oli pidettävä suuntaviivojen 10 kohdan a alakohdan tarkoittamana vaikeuksissa olevana yrityksenä. |
| --- | --- |

(136)

Menettelyn aloittamispäätöksessä komissio totesi, että Cimos, jonka osakkaiden vastuu on rajattu, täytti suuntaviivojen 10 kohdan a alakohdassa mainitut perusteet. Päivämäärälle 31. joulukuuta 2012 laadituista konsolidoiduista tilinpäätöksistä kävi ilmi, että yritys oli menettänyt yli puolet rekisteröidystä pääomastaan (108 prosenttia) ja yli neljännes siitä oli menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana (137 prosenttia) (34). Näin ollen komissio katsoi, että Cimosia oli pidettävä suuntaviivojen 10 kohdan a alakohdan tarkoittamana vaikeuksissa olevana yrityksenä.

34

| (137) | Sittemmin Cimosin taloudellinen tilanne on heikentynyt entisestään. Yrityksen negatiivinen oma pääoma oli 103,3 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2013. Vuoden 2014 ensimmäisen 10 kuukauden alustava, tarkastamaton tuloslaskelma osoittaa nettotappiota 74,3 miljoonaa euroa, mikä tarkoittaa, että Cimosin oman pääoman vaje kasvoi vielä lisää. Aiemmissa tapauksissa (35) komissio on katsonut, että kun yrityksen oma pääoma on negatiivinen, suuntaviivojen 10 kohdan a alakohdan perusteet lähtökohtaisesti täyttyvät. Tämä lähtökohtaolettama soveltuisi myös Cimosiin. Myös unionin yleinen tuomioistuin on todennut (36), että yritys, jonka oma pääoma on negatiivinen, on vaikeuksissa oleva yritys. |
| --- | --- |

(137)

Sittemmin Cimosin taloudellinen tilanne on heikentynyt entisestään. Yrityksen negatiivinen oma pääoma oli 103,3 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2013. Vuoden 2014 ensimmäisen 10 kuukauden alustava, tarkastamaton tuloslaskelma osoittaa nettotappiota 74,3 miljoonaa euroa, mikä tarkoittaa, että Cimosin oman pääoman vaje kasvoi vielä lisää. Aiemmissa tapauksissa (35) komissio on katsonut, että kun yrityksen oma pääoma on negatiivinen, suuntaviivojen 10 kohdan a alakohdan perusteet lähtökohtaisesti täyttyvät. Tämä lähtökohtaolettama soveltuisi myös Cimosiin. Myös unionin yleinen tuomioistuin on todennut (36), että yritys, jonka oma pääoma on negatiivinen, on vaikeuksissa oleva yritys.

35

36

| (138) | Lisäksi slovenialainen tuomioistuin päätti velkojien pyynnöstä, että Cimos määrätään 3. kesäkuuta 2014 alkaen Slovenian maksukyvyttömyyslainsäädännön mukaiseen pakolliseen velkajärjestelyyn. Sen vuoksi Cimos täyttää myös suuntaviivojen 10 kohdan c alakohdan perusteet. |
| --- | --- |

(138)

Lisäksi slovenialainen tuomioistuin päätti velkojien pyynnöstä, että Cimos määrätään 3. kesäkuuta 2014 alkaen Slovenian maksukyvyttömyyslainsäädännön mukaiseen pakolliseen velkajärjestelyyn. Sen vuoksi Cimos täyttää myös suuntaviivojen 10 kohdan c alakohdan perusteet.

| (139) | Suuntaviivojen 12 kohdan mukaan vasta perustetuille yrityksille ei voida myöntää pelastamis- tai rakenneuudistustukea. Periaatteessa yritystä pidetään vastaperustettuna ensimmäiset kolme vuotta sen jälkeen, kun se on aloittanut toimintansa kyseisellä alalla. Cimos aloitti toimintansa vuonna 1972, se rekisteröitiin nykyisessä muodossaan vuonna 1975, ja se on toiminut nykyisellä toimialalla siitä lähtien. Sen vuoksi sitä ei voida katsoa vastaperustetuksi yritykseksi. |
| --- | --- |

(139)

Suuntaviivojen 12 kohdan mukaan vasta perustetuille yrityksille ei voida myöntää pelastamis- tai rakenneuudistustukea. Periaatteessa yritystä pidetään vastaperustettuna ensimmäiset kolme vuotta sen jälkeen, kun se on aloittanut toimintansa kyseisellä alalla. Cimos aloitti toimintansa vuonna 1972, se rekisteröitiin nykyisessä muodossaan vuonna 1975, ja se on toiminut nykyisellä toimialalla siitä lähtien. Sen vuoksi sitä ei voida katsoa vastaperustetuksi yritykseksi.

| (140) | Suuntaviivojen 13 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Yhtymään kuuluva tai yhtymän haltuun joutuva yritys voi saada pelastamis- tai rakenneuudistustukea vain silloin, kun voidaan osoittaa, että vaikeudet kohdistuvat ainoastaan tähän yritykseen eikä niiden aiheuttajana ole sattumanvarainen kustannustenjako yhtymän sisällä, ja että nämä vaikeudet ovat niin vakavia, ettei yhtymä pysty selviytymään niistä itse.” |
| --- | --- |

(140)

Suuntaviivojen 13 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Yhtymään kuuluva tai yhtymän haltuun joutuva yritys voi saada pelastamis- tai rakenneuudistustukea vain silloin, kun voidaan osoittaa, että vaikeudet kohdistuvat ainoastaan tähän yritykseen eikä niiden aiheuttajana ole sattumanvarainen kustannustenjako yhtymän sisällä, ja että nämä vaikeudet ovat niin vakavia, ettei yhtymä pysty selviytymään niistä itse.”

| (141) | Cimos ei ole yhtymään kuuluva tai yhtymän haltuun joutuva yritys. Näin ollen suuntaviivojen 13 kohdassa esitetyt perusteet eivät estä rakenneuudistustuen myöntämistä Cimosille. |
| --- | --- |

(141)

Cimos ei ole yhtymään kuuluva tai yhtymän haltuun joutuva yritys. Näin ollen suuntaviivojen 13 kohdassa esitetyt perusteet eivät estä rakenneuudistustuen myöntämistä Cimosille.

| (142) | Komissio katsoo, että Cimos on ollut vuodesta 2012 vaikeuksissa oleva yritys ja sille voidaan myöntää rakenneuudistustukea. |
| --- | --- |

(142)

Komissio katsoo, että Cimos on ollut vuodesta 2012 vaikeuksissa oleva yritys ja sille voidaan myöntää rakenneuudistustukea.

8.5   TUEN AINUTKERTAISUUDEN PERIAATE

| (143) | Suuntaviivojen 73 kohdassa todetaan, että jos yritykselle on jo aiemmin myönnetty pelastamis- tai rakenneuudistustukea, mukaan lukien ilmoittamaton tuki, ja jos pelastamistuen myöntämisestä, rakenneuudistuksen päättymisestä tai rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon keskeyttämisestä (sen mukaan, mikä näistä on tapahtunut viimeksi) on kulunut vähemmän kuin 10 vuotta, komissio ei hyväksy uutta pelastamis- tai rakenneuudistustukea. |
| --- | --- |

(143)

Suuntaviivojen 73 kohdassa todetaan, että jos yritykselle on jo aiemmin myönnetty pelastamis- tai rakenneuudistustukea, mukaan lukien ilmoittamaton tuki, ja jos pelastamistuen myöntämisestä, rakenneuudistuksen päättymisestä tai rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon keskeyttämisestä (sen mukaan, mikä näistä on tapahtunut viimeksi) on kulunut vähemmän kuin 10 vuotta, komissio ei hyväksy uutta pelastamis- tai rakenneuudistustukea.

| (144) | Slovenia on ilmoittanut komissiolle, että yritys ei ole saanut pelastamis- tai rakenneuudistustukea kymmenen viime vuoden aikana, lukuun ottamatta ilmoitettua pelastamistukea, jonka komissio on hyväksynyt, kuten johdanto-osan 1 kappaleessa) todetaan (37). |
| --- | --- |

(144)

Slovenia on ilmoittanut komissiolle, että yritys ei ole saanut pelastamis- tai rakenneuudistustukea kymmenen viime vuoden aikana, lukuun ottamatta ilmoitettua pelastamistukea, jonka komissio on hyväksynyt, kuten johdanto-osan 1 kappaleessa) todetaan (37).

37

8.6   PITKÄN AIKAVÄLIN ELINKELPOISUUDEN PALAUTTAMINEN

| (145) | Kun arvioidaan, onko toimenpide suuntaviivojen 34–37 kohdan mukainen, ehtona on sellaisen rakenneuudistussuunnitelman toteuttaminen, joka mahdollistaa yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella. Suunnitelman avulla yhtiön on pystyttävä kattamaan kustannuksensa rakenneuudistuksen jälkeen, ja pääoman odotetun tuoton on oltava riittävän suuri, jotta rakenneuudistuksen toteuttanut yritys pystyy kilpailemaan markkinoilla omin voimin. Rakenneuudistussuunnitelmassa on kuvattava yrityksen vaikeuksiin johtaneet olosuhteet, mikä antaa mahdollisuuden arvioida, ovatko ehdotetut toimenpiteet asianmukaisia. |
| --- | --- |

(145)

Kun arvioidaan, onko toimenpide suuntaviivojen 34–37 kohdan mukainen, ehtona on sellaisen rakenneuudistussuunnitelman toteuttaminen, joka mahdollistaa yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella. Suunnitelman avulla yhtiön on pystyttävä kattamaan kustannuksensa rakenneuudistuksen jälkeen, ja pääoman odotetun tuoton on oltava riittävän suuri, jotta rakenneuudistuksen toteuttanut yritys pystyy kilpailemaan markkinoilla omin voimin. Rakenneuudistussuunnitelmassa on kuvattava yrityksen vaikeuksiin johtaneet olosuhteet, mikä antaa mahdollisuuden arvioida, ovatko ehdotetut toimenpiteet asianmukaisia.

| (146) | Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Cimosin pitkän aikavälin elinkelpoisuus palautuu realistisessa talousskenaariossa vuonna 2015 ja pessimistisessä talousskenaariossa vuonna 2017 (ks. taulukko 5). Yhtiön odotetaan tuottavan nettovoittoa ja kerryttävän positiivista liiketoiminnan kassavirtaa, mikä tarkoittaa, että se pystyisi kattamaan kaikki kustannuksensa rakenneuudistuksen toteuttamisen jälkeen, poistot ja rahoituskulut mukaan lukien. Oman pääoman tuoton odotetaan olevan 7,6 prosenttia vuonna 2018 ja 14,5 prosenttia vuonna 2019, ts. rakenneuudistuksen jälkeisellä ajanjaksolla. Kun otetaan huomioon, että Slovenian valtion 10-vuotisten joukkovelkakirjalainojen tuotto, jota yleensä pidetään arviona riskittömän sijoituksen tuotosta, on noin yksi prosentti, sijoitetun pääoman odotettu tuotto antaa sijoittajille melko lailla hyväksyttävän riskipreemion, ja sitä voidaan pitää riittävänä, jotta Cimos voi kilpailla markkinoilla omin voimin. |
| --- | --- |

(146)

Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Cimosin pitkän aikavälin elinkelpoisuus palautuu realistisessa talousskenaariossa vuonna 2015 ja pessimistisessä talousskenaariossa vuonna 2017 (ks. taulukko 5). Yhtiön odotetaan tuottavan nettovoittoa ja kerryttävän positiivista liiketoiminnan kassavirtaa, mikä tarkoittaa, että se pystyisi kattamaan kaikki kustannuksensa rakenneuudistuksen toteuttamisen jälkeen, poistot ja rahoituskulut mukaan lukien. Oman pääoman tuoton odotetaan olevan 7,6 prosenttia vuonna 2018 ja 14,5 prosenttia vuonna 2019, ts. rakenneuudistuksen jälkeisellä ajanjaksolla. Kun otetaan huomioon, että Slovenian valtion 10-vuotisten joukkovelkakirjalainojen tuotto, jota yleensä pidetään arviona riskittömän sijoituksen tuotosta, on noin yksi prosentti, sijoitetun pääoman odotettu tuotto antaa sijoittajille melko lailla hyväksyttävän riskipreemion, ja sitä voidaan pitää riittävänä, jotta Cimos voi kilpailla markkinoilla omin voimin.

| (147) | Talousennusteet perustuvat varovaisiin oletuksiin. Ennakkoarvioiden mukaan myynnit vähenevät aluksi, mikä johtuu siitä, että asiakkaita oletettavasti menetetään sen taloudellisen ahdingon vuoksi, joka yhdistetään pakolliseen velkajärjestelyyn. Ennakkoarvio on, että ennen kuin liikevaihto alkaa kasvaa vuonna 2019, se vähenee vuosien 2015 ja 2018 välillä 358,1 miljoonasta eurosta 316 miljoonaan euroon. Tämä on huomattavasti vähemmän kuin rakenneuudistusta edeltävänä ajanjaksona, jolloin liikevaihto oli yli 400 miljoonaa euroa. Tämänhetkinen ennakkoarvio on myös huomattavasti alhaisempi kuin alun perin ilmoitetussa suunnitelmassa esitetty arvio, jossa myynnin ennustettiin pysyvän vakaasti 400 miljoonan euron tasolla vuosina 2015–2017. Tämän perusteella ja ottaen huomioon, että yrityksen tilauskirjoissa on jo yli 95 prosenttia vuosien 2015 ja 2016 suunnitelluista myynneistä ja yli 80 prosenttia vuoden 2017 suunnitelluista myynneistä, sekä ottaen huomioon myynnin rakenneuudistustoimenpiteiden täytäntöönpanosta odotetut hyödyt, on perusteltua katsoa, että tarkistetussa rakenneuudistussuunnitelmassa esitetty myyntiennuste on saavutettavissa. |
| --- | --- |

(147)

Talousennusteet perustuvat varovaisiin oletuksiin. Ennakkoarvioiden mukaan myynnit vähenevät aluksi, mikä johtuu siitä, että asiakkaita oletettavasti menetetään sen taloudellisen ahdingon vuoksi, joka yhdistetään pakolliseen velkajärjestelyyn. Ennakkoarvio on, että ennen kuin liikevaihto alkaa kasvaa vuonna 2019, se vähenee vuosien 2015 ja 2018 välillä 358,1 miljoonasta eurosta 316 miljoonaan euroon. Tämä on huomattavasti vähemmän kuin rakenneuudistusta edeltävänä ajanjaksona, jolloin liikevaihto oli yli 400 miljoonaa euroa. Tämänhetkinen ennakkoarvio on myös huomattavasti alhaisempi kuin alun perin ilmoitetussa suunnitelmassa esitetty arvio, jossa myynnin ennustettiin pysyvän vakaasti 400 miljoonan euron tasolla vuosina 2015–2017. Tämän perusteella ja ottaen huomioon, että yrityksen tilauskirjoissa on jo yli 95 prosenttia vuosien 2015 ja 2016 suunnitelluista myynneistä ja yli 80 prosenttia vuoden 2017 suunnitelluista myynneistä, sekä ottaen huomioon myynnin rakenneuudistustoimenpiteiden täytäntöönpanosta odotetut hyödyt, on perusteltua katsoa, että tarkistetussa rakenneuudistussuunnitelmassa esitetty myyntiennuste on saavutettavissa.

| (148) | Kustannukset on arvioitu aiempien tuloslaskelmien perusteella ottaen huomioon odotetut hyödyt rakenneuudistustoimenpiteiden täytäntöönpanosta. Komissio toteaa, että toimenpiteisiin, joihin yritys itse voi vaikuttaa suhteellisen paljon, liittyy merkittäviä kustannussäästöjä. Tällaisia toimenpiteitä ovat työvoiman vähentäminen tai tuotantolaitosten tiiviimpi käyttö. Yrityksen oma vaikutusmahdollisuus lisää todennäköisyyttä, että nämä toimenpiteet toteutetaan suunnitellusti. Erityisesti työvoiman vähentämisen pitäisi vähentää muuttuvia kustannuksia samalla, kun tappiota tuottavien tuotantolaitosten myymisen pitäisi vähentää poistoja ja parantaa kannattavuutta. Pakollisen velkajärjestelyn velkojat ja muut sidosryhmät (asiakkaat, tavarantoimittajat, leasingvelkoja) ovat hyväksyneet saataviensa uudelleenjärjestelyn, millä varmistetaan, että myös rahoituksen rakenneuudistus pannaan täytäntöön suunnitellulla tavalla. Muiden hyötyjen lisäksi tämä vähentää merkittävästi yhtiön rahoituskuluja. Sen vuoksi myös suunnitellut kustannussäästöt vaikuttavat mahdollisilta. |
| --- | --- |

(148)

Kustannukset on arvioitu aiempien tuloslaskelmien perusteella ottaen huomioon odotetut hyödyt rakenneuudistustoimenpiteiden täytäntöönpanosta. Komissio toteaa, että toimenpiteisiin, joihin yritys itse voi vaikuttaa suhteellisen paljon, liittyy merkittäviä kustannussäästöjä. Tällaisia toimenpiteitä ovat työvoiman vähentäminen tai tuotantolaitosten tiiviimpi käyttö. Yrityksen oma vaikutusmahdollisuus lisää todennäköisyyttä, että nämä toimenpiteet toteutetaan suunnitellusti. Erityisesti työvoiman vähentämisen pitäisi vähentää muuttuvia kustannuksia samalla, kun tappiota tuottavien tuotantolaitosten myymisen pitäisi vähentää poistoja ja parantaa kannattavuutta. Pakollisen velkajärjestelyn velkojat ja muut sidosryhmät (asiakkaat, tavarantoimittajat, leasingvelkoja) ovat hyväksyneet saataviensa uudelleenjärjestelyn, millä varmistetaan, että myös rahoituksen rakenneuudistus pannaan täytäntöön suunnitellulla tavalla. Muiden hyötyjen lisäksi tämä vähentää merkittävästi yhtiön rahoituskuluja. Sen vuoksi myös suunnitellut kustannussäästöt vaikuttavat mahdollisilta.

| (149) | Menettelyn aloittamispäätöksessä komissio kyseenalaisti elinkelpoisuuden palauttamisen sillä perusteella, että tuolloin pankit eivät olleet hyväksyneet Cimosin velkojen uudelleenjärjestelyä. Tämä epäilys on nyt poistunut, sillä pankit sopivat Cimosin velkojen uudelleenjärjestelystä pakollisessa velkajärjestelyssä. |
| --- | --- |

(149)

Menettelyn aloittamispäätöksessä komissio kyseenalaisti elinkelpoisuuden palauttamisen sillä perusteella, että tuolloin pankit eivät olleet hyväksyneet Cimosin velkojen uudelleenjärjestelyä. Tämä epäilys on nyt poistunut, sillä pankit sopivat Cimosin velkojen uudelleenjärjestelystä pakollisessa velkajärjestelyssä.

| (150) | Rakenneuudistussuunnitelmassa todetaan, että Cimos tarvitsee toimintansa rahoittamiseksi yhteensä 25 miljoonan euron lisärahoituksen vuosina 2018 ja 2019. Komissio toteaa, että yritys on rakenneuudistusaikataulun mukaisesti pannut siihen mennessä täytäntöön keskeiset rakenneuudistustoimenpiteet ja on jälleen kannattava. Alkuvaiheessa toteutettava velan vähentäminen (velkojen osakkeiksi muuntamisen, leikkauksen ja osittaisen takaisinmaksun avulla) parantaa Cimosin luottoluokitusta ja vapauttaa osan varoista, jotka nyt on annettu vakuudeksi velkojille, käytettäväksi vakuuksina tulevaisuudessa. Tämän pitäisi mahdollistaa se, että Cimos saa tarvitsemansa rahoituksen suunnitellusti markkinoilta. |
| --- | --- |

(150)

Rakenneuudistussuunnitelmassa todetaan, että Cimos tarvitsee toimintansa rahoittamiseksi yhteensä 25 miljoonan euron lisärahoituksen vuosina 2018 ja 2019. Komissio toteaa, että yritys on rakenneuudistusaikataulun mukaisesti pannut siihen mennessä täytäntöön keskeiset rakenneuudistustoimenpiteet ja on jälleen kannattava. Alkuvaiheessa toteutettava velan vähentäminen (velkojen osakkeiksi muuntamisen, leikkauksen ja osittaisen takaisinmaksun avulla) parantaa Cimosin luottoluokitusta ja vapauttaa osan varoista, jotka nyt on annettu vakuudeksi velkojille, käytettäväksi vakuuksina tulevaisuudessa. Tämän pitäisi mahdollistaa se, että Cimos saa tarvitsemansa rahoituksen suunnitellusti markkinoilta.

| (151) | Rakenneuudistussuunnitelmassa selostetaan Cimosin vaikeuksiin johtaneita olosuhteita, nimittäin ylivelkaantumista ja toiminnan tehottomuutta. Komissio toteaa, että suunnitelmaan sisältyy toimenpiteitä, joilla pyritään nimenomaan näiden vaikeuksien voittamiseen. |
| --- | --- |

(151)

Rakenneuudistussuunnitelmassa selostetaan Cimosin vaikeuksiin johtaneita olosuhteita, nimittäin ylivelkaantumista ja toiminnan tehottomuutta. Komissio toteaa, että suunnitelmaan sisältyy toimenpiteitä, joilla pyritään nimenomaan näiden vaikeuksien voittamiseen.

| (152) | Kun päävelkojien saatavia muunnetaan osakkeiksi, nämä saatavat vähenevät 60 prosenttia. Tämän seurauksena Cimosin velkojen kokonaismäärä vähenee vuosien 2013 ja 2017 välillä 422 miljoonasta eurosta 184 miljoonaan euroon. Velkojen suhde omaan pääomaan pienenee vuosien 2012 (viimeinen vuosi, jona pääoma oli positiivinen) ja 2017 välillä 17,7:stä 3:een eli paljon kestävämmälle tasolle. Lisäksi loput 40 prosenttia pakolliseen velkajärjestelyyn osallistuvien velkojien saatavista on määrä maksaa takaisin edullisemmilla ehdoilla, joihin kuuluvat pidempi takaisinmaksuaika ja kahden vuoden lyhennysvapaa. Tämä vähentää entisestään nykyistä ja tulevaa takaisinmaksutaakkaa. On arvioitu, että käyttökatteen ja korkojen välinen suhde, jolla mitataan yrityksen kykyä velanhoitoon, kasvaa vuosien 2013 ja 2017 välillä 1:stä 5,4:ään. |
| --- | --- |

(152)

Kun päävelkojien saatavia muunnetaan osakkeiksi, nämä saatavat vähenevät 60 prosenttia. Tämän seurauksena Cimosin velkojen kokonaismäärä vähenee vuosien 2013 ja 2017 välillä 422 miljoonasta eurosta 184 miljoonaan euroon. Velkojen suhde omaan pääomaan pienenee vuosien 2012 (viimeinen vuosi, jona pääoma oli positiivinen) ja 2017 välillä 17,7:stä 3:een eli paljon kestävämmälle tasolle. Lisäksi loput 40 prosenttia pakolliseen velkajärjestelyyn osallistuvien velkojien saatavista on määrä maksaa takaisin edullisemmilla ehdoilla, joihin kuuluvat pidempi takaisinmaksuaika ja kahden vuoden lyhennysvapaa. Tämä vähentää entisestään nykyistä ja tulevaa takaisinmaksutaakkaa. On arvioitu, että käyttökatteen ja korkojen välinen suhde, jolla mitataan yrityksen kykyä velanhoitoon, kasvaa vuosien 2013 ja 2017 välillä 1:stä 5,4:ään.

| (153) | Lisäksi tavarantoimittajat hyväksyivät saataviensa leikkauksen, mikä edelleen vähentää kokonaisvelkaa ja varmistaa toiminnan jatkuvuutta. Kaikki rahoituksen rakenneuudistustoimenpiteet ja varsinkin asiakkaiden hyväksymät lyhyemmät maksuajat parantavat lisäksi maksuvalmiutta. Se, että Cimos ei joudu maksamaan uudelleenjärjesteltäviä velkoja, sekä se, että asiakkaat maksavat nopeammin Cimosille, voimistaa liiketoiminnan kassavirtaa, jolla näin voidaan rahoittaa myös toiminnan rakenneuudistuksen täytäntöönpanoa ja siten pyrkiä poistamaan vaikeuksien toinen syy, nimittäin toiminnan tehottomuus. |
| --- | --- |

(153)

Lisäksi tavarantoimittajat hyväksyivät saataviensa leikkauksen, mikä edelleen vähentää kokonaisvelkaa ja varmistaa toiminnan jatkuvuutta. Kaikki rahoituksen rakenneuudistustoimenpiteet ja varsinkin asiakkaiden hyväksymät lyhyemmät maksuajat parantavat lisäksi maksuvalmiutta. Se, että Cimos ei joudu maksamaan uudelleenjärjesteltäviä velkoja, sekä se, että asiakkaat maksavat nopeammin Cimosille, voimistaa liiketoiminnan kassavirtaa, jolla näin voidaan rahoittaa myös toiminnan rakenneuudistuksen täytäntöönpanoa ja siten pyrkiä poistamaan vaikeuksien toinen syy, nimittäin toiminnan tehottomuus.

| (154) | Toiminnan rakenneuudistuksessa Cimos ryhtyi moniin kustannuksia alentaviin toimenpiteisiin ja erityisesti vähensi työvoimaa, tiivisti toimintaa vähentämällä tuotantolaitosten määrää, alensi yleiskustannuksia ja paransi prosessinhallintaa. Yritys haluaa keskittyä ydinliiketoimintaansa eli autoteollisuuteen. Suunnitelmana on, että toiminnan rakenneuudistus tuottaa yhteensä 27 miljoonan euron vuotuiset kustannussäästöt, mikä on paljon enemmän kuin alun perin ilmoitetussa rakenneuudistussuunnitelmassa. Vähentämällä kustannuksia parannetaan kannattavuutta, ja kun työvoiman ja pääoman määrä vähenee, parantunut kannattavuus merkitsee toiminnan tehokkuuden lisääntymistä. |
| --- | --- |

(154)

Toiminnan rakenneuudistuksessa Cimos ryhtyi moniin kustannuksia alentaviin toimenpiteisiin ja erityisesti vähensi työvoimaa, tiivisti toimintaa vähentämällä tuotantolaitosten määrää, alensi yleiskustannuksia ja paransi prosessinhallintaa. Yritys haluaa keskittyä ydinliiketoimintaansa eli autoteollisuuteen. Suunnitelmana on, että toiminnan rakenneuudistus tuottaa yhteensä 27 miljoonan euron vuotuiset kustannussäästöt, mikä on paljon enemmän kuin alun perin ilmoitetussa rakenneuudistussuunnitelmassa. Vähentämällä kustannuksia parannetaan kannattavuutta, ja kun työvoiman ja pääoman määrä vähenee, parantunut kannattavuus merkitsee toiminnan tehokkuuden lisääntymistä.

| (155) | Ottaen huomioon johdanto-osan 152–154 kappaleessa tehdyt huomiot komissio katsoo, että ehdotetut rakenneuudistustoimenpiteet ovat asianmukaisia, kun tavoitteena on poistaa rakenneuudistussuunnitelmassa kuvattujen vaikeuksien syyt. |
| --- | --- |

(155)

Ottaen huomioon johdanto-osan 152–154 kappaleessa tehdyt huomiot komissio katsoo, että ehdotetut rakenneuudistustoimenpiteet ovat asianmukaisia, kun tavoitteena on poistaa rakenneuudistussuunnitelmassa kuvattujen vaikeuksien syyt.

| (156) | Yksityisten pankkien, asiakkaiden ja tavarantoimittajien myötävaikutus rahoituksen rakenneuudistukseen on osoitus heidän luottamuksestaan Cimosia kohtaan. Tämä antaa lisäperusteen katsoa, että rakenneuudistussuunnitelmalla kyetään palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuus. |
| --- | --- |

(156)

Yksityisten pankkien, asiakkaiden ja tavarantoimittajien myötävaikutus rahoituksen rakenneuudistukseen on osoitus heidän luottamuksestaan Cimosia kohtaan. Tämä antaa lisäperusteen katsoa, että rakenneuudistussuunnitelmalla kyetään palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuus.

| (157) | Myös rahoituksen rakenneuudistussuunnitelman tarkastanut riippumaton liiketoiminnan arvioija on todennut, että rakenneuudistussuunnitelman ansiosta Cimos todennäköisesti saavuttaa maksuvalmiuden lyhyellä ja pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(157)

Myös rahoituksen rakenneuudistussuunnitelman tarkastanut riippumaton liiketoiminnan arvioija on todennut, että rakenneuudistussuunnitelman ansiosta Cimos todennäköisesti saavuttaa maksuvalmiuden lyhyellä ja pitkällä aikavälillä.

| (158) | Lisäksi komissio toteaa, että rakenneuudistus kestää vähemmän kuin neljä vuotta eli helmikuusta 2014 vuoteen 2017. Rakenneuudistuksen kesto vaikuttaa asianmukaiselta, kun huomioon otetaan suunniteltujen rakenneuudistustoimenpiteiden laajuus, niiden täytäntöönpanoaikataulu ja elinkelpoisuuden palauttamisen odotettu ajankohta. |
| --- | --- |

(158)

Lisäksi komissio toteaa, että rakenneuudistus kestää vähemmän kuin neljä vuotta eli helmikuusta 2014 vuoteen 2017. Rakenneuudistuksen kesto vaikuttaa asianmukaiselta, kun huomioon otetaan suunniteltujen rakenneuudistustoimenpiteiden laajuus, niiden täytäntöönpanoaikataulu ja elinkelpoisuuden palauttamisen odotettu ajankohta.

| (159) | Komissio huomauttaa, että päivitetty rakenneuudistussuunnitelma ei ole uusi vaan ainoastaan alun perin ilmoitetun suunnitelman pidemmälle kehitetty versio, jossa on otettu huomioon pakollisen velkajärjestelyn lopputulos. Päivitetyssä suunnitelmassa pyritään täsmälleen samaan kuin alun perin ilmoitetussa suunnitelmassa eli vähentämään ylivelkaantumista, palauttamaan maksuvalmius, parantamaan tehokkuutta ja kohdentamaan toiminta ydinliiketoimintaan eli autoteollisuuteen. Rahoitusvaikutuksiltaan merkittävin rakenneuudistustoimenpide eli rahoitusvelan muuntaminen osakkeiksi ja uudelleenjärjestely pysyy samana, joskin se toteutetaan hieman muutetuilla ehdoilla ja pakollisen eikä vapaaehtoisen menettelyn avulla. Muut rakenneuudistustoimenpiteet eivät ole merkittävästi erilaisia kuin alun perin ilmoitetussa suunnitelmassa, mutta niitä on vahvistettu, jotta saavutettaisiin suurempia kustannussäästöjä. Sekä alun perin ilmoitettu että päivitetty suunnitelma perustuvat samaan liiketoimintamalliin ja -strategiaan. Komissio on jo aiemmissa päätöksissään (38) hyväksynyt vastaavia ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman päivityksiä. |
| --- | --- |

(159)

Komissio huomauttaa, että päivitetty rakenneuudistussuunnitelma ei ole uusi vaan ainoastaan alun perin ilmoitetun suunnitelman pidemmälle kehitetty versio, jossa on otettu huomioon pakollisen velkajärjestelyn lopputulos. Päivitetyssä suunnitelmassa pyritään täsmälleen samaan kuin alun perin ilmoitetussa suunnitelmassa eli vähentämään ylivelkaantumista, palauttamaan maksuvalmius, parantamaan tehokkuutta ja kohdentamaan toiminta ydinliiketoimintaan eli autoteollisuuteen. Rahoitusvaikutuksiltaan merkittävin rakenneuudistustoimenpide eli rahoitusvelan muuntaminen osakkeiksi ja uudelleenjärjestely pysyy samana, joskin se toteutetaan hieman muutetuilla ehdoilla ja pakollisen eikä vapaaehtoisen menettelyn avulla. Muut rakenneuudistustoimenpiteet eivät ole merkittävästi erilaisia kuin alun perin ilmoitetussa suunnitelmassa, mutta niitä on vahvistettu, jotta saavutettaisiin suurempia kustannussäästöjä. Sekä alun perin ilmoitettu että päivitetty suunnitelma perustuvat samaan liiketoimintamalliin ja -strategiaan. Komissio on jo aiemmissa päätöksissään (38) hyväksynyt vastaavia ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman päivityksiä.

38

| (160) | Olga Filakovicin väitteistä, joita selostetaan johdanto-osan 91 kappaleessa, komissio toteaa, että riippumaton tilintarkastaja on tarkastanut Cimosin tilinpäätökset ja antanut huomautuksia sisältämättömän tilintarkastuskertomuksen eikä ole lausunut mitään väitetystä petoksesta ja rahanpesusta. Slovenian Cimosille myöntämästä 35 miljoonasta eurosta, joka on osa rakenneuudistustukea, komissio toteaa, että heinäkuussa 2013 se hyväksyi Cimosille myönnettävän 35 miljoonan euron pelastamistukitakauksen (39). Takauksessa, joka on määrä muuntaa osakkeiksi osana rakenneuudistustukea, ei ole kyse rahavarojen siirrosta Cimosille, joten sitä ei voida rahoittaa rahanpesulla. Lopuksi Olga Filakovicin yhtiön ja hänen asiakkaidensa väitetyistä Cimosiin kohdistuvista vaateista komissio toteaa, että käytettävissä olevien tietojen pohjalta komissio ei ole löytänyt todisteita tällaisista vaateista. Tämän huomioon ottaen komissio katsoo, että väitteet ovat perusteettomia eivätkä vaikuta rakenneuudistustuen arviointiin. |
| --- | --- |

(160)

Olga Filakovicin väitteistä, joita selostetaan johdanto-osan 91 kappaleessa, komissio toteaa, että riippumaton tilintarkastaja on tarkastanut Cimosin tilinpäätökset ja antanut huomautuksia sisältämättömän tilintarkastuskertomuksen eikä ole lausunut mitään väitetystä petoksesta ja rahanpesusta. Slovenian Cimosille myöntämästä 35 miljoonasta eurosta, joka on osa rakenneuudistustukea, komissio toteaa, että heinäkuussa 2013 se hyväksyi Cimosille myönnettävän 35 miljoonan euron pelastamistukitakauksen (39). Takauksessa, joka on määrä muuntaa osakkeiksi osana rakenneuudistustukea, ei ole kyse rahavarojen siirrosta Cimosille, joten sitä ei voida rahoittaa rahanpesulla. Lopuksi Olga Filakovicin yhtiön ja hänen asiakkaidensa väitetyistä Cimosiin kohdistuvista vaateista komissio toteaa, että käytettävissä olevien tietojen pohjalta komissio ei ole löytänyt todisteita tällaisista vaateista. Tämän huomioon ottaen komissio katsoo, että väitteet ovat perusteettomia eivätkä vaikuta rakenneuudistustuen arviointiin.

39

| (161) | Edellä sanotun huomioon ottaen komissio katsoo, että ehdotetuilla rakenneuudistustoimenpiteillä yhtiön pitkän aikavälin elinkelpoisuus voidaan palauttaa kohtuullisessa ajassa ja realististen oletusten varassa. |
| --- | --- |

(161)

Edellä sanotun huomioon ottaen komissio katsoo, että ehdotetuilla rakenneuudistustoimenpiteillä yhtiön pitkän aikavälin elinkelpoisuus voidaan palauttaa kohtuullisessa ajassa ja realististen oletusten varassa.

8.7   KOHTUUTTOMIEN KILPAILUA VÄÄRISTÄVIEN VAIKUTUSTEN VÄLTTÄMINEN (VASTASUORITTEET)

| (162) | Suuntaviivojen 38–42 kohdan mukaan vastasuoritteita on toteutettava sen varmistamiseksi, että kaupankäynnin edellytyksiin liittyvät tuen haitalliset vaikutukset pidetään mahdollisimman vähäisinä. Tuki ei saa vääristää kilpailua kohtuuttomasti. Tämä tarkoittaa yleensä sitä, että yrityksen markkinoilla oloa rajoitetaan rakenneuudistuskauden lopussa. Vastasuoritteet on suhteutettava tuesta aiheutuviin kilpailua vääristäviin vaikutuksiin ja etenkin yrityksen kokoon ja suhteelliseen painoarvoon sen markkinoilla. Tappiollisten toimintojen lopettamista ei voida pitää hyväksyttävänä vastasuoritteena. Vastasuoritteet on määritettävä tapauskohtaisesti, ja niissä on otettava huomioon tavoite eli yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen. Suuntaviivojen 7 kohdan mukaan komissio edellyttää vastasuoritteita, jotka minimoivat kilpailijoihin kohdistuvan vaikutuksen. |
| --- | --- |

(162)

Suuntaviivojen 38–42 kohdan mukaan vastasuoritteita on toteutettava sen varmistamiseksi, että kaupankäynnin edellytyksiin liittyvät tuen haitalliset vaikutukset pidetään mahdollisimman vähäisinä. Tuki ei saa vääristää kilpailua kohtuuttomasti. Tämä tarkoittaa yleensä sitä, että yrityksen markkinoilla oloa rajoitetaan rakenneuudistuskauden lopussa. Vastasuoritteet on suhteutettava tuesta aiheutuviin kilpailua vääristäviin vaikutuksiin ja etenkin yrityksen kokoon ja suhteelliseen painoarvoon sen markkinoilla. Tappiollisten toimintojen lopettamista ei voida pitää hyväksyttävänä vastasuoritteena. Vastasuoritteet on määritettävä tapauskohtaisesti, ja niissä on otettava huomioon tavoite eli yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen. Suuntaviivojen 7 kohdan mukaan komissio edellyttää vastasuoritteita, jotka minimoivat kilpailijoihin kohdistuvan vaikutuksen.

| (163) | Suuntaviivojen 38 kohdan mukaan vastasuoritteilla ei saisi vaarantaa yhtiön kykyä palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuus rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon päättymisen jälkeen. |
| --- | --- |

(163)

Suuntaviivojen 38 kohdan mukaan vastasuoritteilla ei saisi vaarantaa yhtiön kykyä palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuus rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon päättymisen jälkeen.

| (164) | Cimos on ehdottanut kahta vastasuoritetta, joissa se






  — | luopuu maatalous-, kone- ja energiaosastoistaan; ja |
| --- | --- | --- |

(164)

Cimos on ehdottanut kahta vastasuoritetta, joissa se

—

luopuu maatalous-, kone- ja energiaosastoistaan; ja

| — | luopuu kolmesta autoteollisuuslohkon tuotantolaitoksestaan, jotka sijaitsevat paikkakunnilla [...]. |
| --- | --- |

—

luopuu kolmesta autoteollisuuslohkon tuotantolaitoksestaan, jotka sijaitsevat paikkakunnilla [...].

| (165) | Ensimmäisestä vastasuoritteesta on todettava, että Cimos on jo myynyt mainitut kolme osastoaan. Niiden osuus yrityksen liikevaihdosta oli yhteensä noin 20 prosenttia, ja ne olivat kannattavia ennen rakenneuudistusta. |
| --- | --- |

(165)

Ensimmäisestä vastasuoritteesta on todettava, että Cimos on jo myynyt mainitut kolme osastoaan. Niiden osuus yrityksen liikevaihdosta oli yhteensä noin 20 prosenttia, ja ne olivat kannattavia ennen rakenneuudistusta.

| (166) | Komissio toteaa, että ainoastaan korvaavat toimenpiteet, jotka vaikuttavat avustuksen saajan läsnäoloon sen päämarkkinoilla, voidaan katsoa riittäviksi (40). Näin ollen periaatteessa näiden osastojen myyntiä ei voida hyväksyä vastasuoritteeksi sellaisenaan. Kuitenkin luopumalla muuhun kuin ydinliiketoiminta-alaan kuuluvista osastoistaan Cimos on menettänyt markkinaosuuttaan sen toissijaisilla liiketoimintalohkoilla, minkä lisäksi luopuminen on heikentänyt merkittävästi sen kilpailuasemaa ja viime kädessä sen markkinaläsnäoloa ydinliiketoiminta-alalla eli autoteollisuudessa. Tämä johtuu siitä, että voittoja, jotka Cimos olisi saanut luovutetuista, ennen rakenneuudistusta voitollisista osastoistaan (voitto oli noin 90 miljoonaa euroa vuosina 2011–2013), olisi muutoin voitu käyttää laajentumisen rahoittamiseen ydinliiketoiminta-alalla. |
| --- | --- |

(166)

Komissio toteaa, että ainoastaan korvaavat toimenpiteet, jotka vaikuttavat avustuksen saajan läsnäoloon sen päämarkkinoilla, voidaan katsoa riittäviksi (40). Näin ollen periaatteessa näiden osastojen myyntiä ei voida hyväksyä vastasuoritteeksi sellaisenaan. Kuitenkin luopumalla muuhun kuin ydinliiketoiminta-alaan kuuluvista osastoistaan Cimos on menettänyt markkinaosuuttaan sen toissijaisilla liiketoimintalohkoilla, minkä lisäksi luopuminen on heikentänyt merkittävästi sen kilpailuasemaa ja viime kädessä sen markkinaläsnäoloa ydinliiketoiminta-alalla eli autoteollisuudessa. Tämä johtuu siitä, että voittoja, jotka Cimos olisi saanut luovutetuista, ennen rakenneuudistusta voitollisista osastoistaan (voitto oli noin 90 miljoonaa euroa vuosina 2011–2013), olisi muutoin voitu käyttää laajentumisen rahoittamiseen ydinliiketoiminta-alalla.

40

| (167) | Toisessa vastasuoritteessa kaikki tuotantolaitokset toimivat Cimosin päämarkkinoilla ja olivat kannattavia ennen rakenneuudistusta, kuten taulukosta 6 käy ilmi. Mitattuna tuotantolaitosten lukumäärällä laitoksista luopuminen vähentää tuotantokapasiteettia 15 prosenttia. Laitokset tuottivat noin 4 prosenttia koko liikevaihdosta ja 4,5 prosenttia autoteollisuuslohkon liikevaihdosta. Luopumalla näistä laitoksista Cimos luovuttaa markkinaosuuttaan kilpailijoilleen, menettää asiakkaitaan ja kaventaa tuotevalikoimaansa. |
| --- | --- |

(167)

Toisessa vastasuoritteessa kaikki tuotantolaitokset toimivat Cimosin päämarkkinoilla ja olivat kannattavia ennen rakenneuudistusta, kuten taulukosta 6 käy ilmi. Mitattuna tuotantolaitosten lukumäärällä laitoksista luopuminen vähentää tuotantokapasiteettia 15 prosenttia. Laitokset tuottivat noin 4 prosenttia koko liikevaihdosta ja 4,5 prosenttia autoteollisuuslohkon liikevaihdosta. Luopumalla näistä laitoksista Cimos luovuttaa markkinaosuuttaan kilpailijoilleen, menettää asiakkaitaan ja kaventaa tuotevalikoimaansa.

| (168) | Johdanto-osan 164 kappaleessa mainittujen toimintojen luovutusten jälkeen Cimosin ainoa jäljellä oleva liiketoiminta-ala on autoteollisuusosasto, joka on yrityksen ydintoimiala ja ainoa toiminto ja näin ollen välttämätön yrityksen elinkelpoisuuden palauttamisen kannalta. Autoteollisuusosasto on jo pienentynyt sitä kautta, että tuotantolaitoksista on luovuttu vastasuoritteina tai rakenneuudistustoimenpiteinä. Näin ollen uudet luovutukset voisivat vaarantaa pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen. |
| --- | --- |

(168)

Johdanto-osan 164 kappaleessa mainittujen toimintojen luovutusten jälkeen Cimosin ainoa jäljellä oleva liiketoiminta-ala on autoteollisuusosasto, joka on yrityksen ydintoimiala ja ainoa toiminto ja näin ollen välttämätön yrityksen elinkelpoisuuden palauttamisen kannalta. Autoteollisuusosasto on jo pienentynyt sitä kautta, että tuotantolaitoksista on luovuttu vastasuoritteina tai rakenneuudistustoimenpiteinä. Näin ollen uudet luovutukset voisivat vaarantaa pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen.

| (169) | Vastasuoritteet yhdistettynä rakenneuudistussuunnitelman osana toteutettavaan omaisuuserien myyntiin vähentävät huomattavasti Cimosin tuotantokapasiteettia ja estävät sitä saamasta perusteetonta kilpailuetua rakenneuudistustuesta. |
| --- | --- |

(169)

Vastasuoritteet yhdistettynä rakenneuudistussuunnitelman osana toteutettavaan omaisuuserien myyntiin vähentävät huomattavasti Cimosin tuotantokapasiteettia ja estävät sitä saamasta perusteetonta kilpailuetua rakenneuudistustuesta.

| (170) | Sitä paitsi suuntaviivojen 56 kohdan mukaan tuen myöntämisedellytykset ovat joustavampia, kun on kyse välttämättömien vastasuoritteiden toteuttamisesta tukialueilla. Komissio toteaa, että Cimosin kotipaikka sijaitsee SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tukialueella. |
| --- | --- |

(170)

Sitä paitsi suuntaviivojen 56 kohdan mukaan tuen myöntämisedellytykset ovat joustavampia, kun on kyse välttämättömien vastasuoritteiden toteuttamisesta tukialueilla. Komissio toteaa, että Cimosin kotipaikka sijaitsee SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tukialueella.

| (171) | Näin ollen ehdotetut vastasuoritteet ovat todellinen hyvitys tuen myöntämisen aiheuttamasta kilpailun vääristymisestä ja riittävät varmistamaan, että kaupankäynnin edellytyksiä haittaavat tuen vaikutukset ovat mahdollisimman vähäisiä. |
| --- | --- |

(171)

Näin ollen ehdotetut vastasuoritteet ovat todellinen hyvitys tuen myöntämisen aiheuttamasta kilpailun vääristymisestä ja riittävät varmistamaan, että kaupankäynnin edellytyksiä haittaavat tuen vaikutukset ovat mahdollisimman vähäisiä.

| (172) | Näin ollen edellä mainittuja vastasuoritteita pidetään suuntaviivojen 38–42 kohdan mukaisina. |
| --- | --- |

(172)

Näin ollen edellä mainittuja vastasuoritteita pidetään suuntaviivojen 38–42 kohdan mukaisina.

8.8   TUEN RAJOITTAMINEN VÄHIMMÄISMÄÄRÄÄN, OMARAHOITUSOSUUS

| (173) | Suuntaviivojen 43–45 kohdan mukaan tuki on rajoitettava määrään, joka on ehdottomasti välttämätön yrityksen rakenneuudistuksen toteuttamiseksi. Tuensaajan on osallistuttava rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan, kuten myymällä omaisuuseriä, jotka eivät ole välttämättömiä yrityksen elinkelpoisuuden kannalta, tai markkinaehtoisella ulkoisella rahoituksella. Tällaisen omarahoitusosuuden on oltava todellinen, ja siitä on suljettava pois kaikki tulevat voitot, kuten kassavirta. Omarahoitusosuus on merkki markkinoiden uskosta siihen, että yhtiön elinkelpoisuus on mahdollista palauttaa. Siihen ei saa sisältyä uutta valtiontukea. Suurten yritysten, kuten Cimosin, omarahoitusosuuden on oltava vähintään 50 prosenttia rakenneuudistuskustannuksista. |
| --- | --- |

(173)

Suuntaviivojen 43–45 kohdan mukaan tuki on rajoitettava määrään, joka on ehdottomasti välttämätön yrityksen rakenneuudistuksen toteuttamiseksi. Tuensaajan on osallistuttava rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan, kuten myymällä omaisuuseriä, jotka eivät ole välttämättömiä yrityksen elinkelpoisuuden kannalta, tai markkinaehtoisella ulkoisella rahoituksella. Tällaisen omarahoitusosuuden on oltava todellinen, ja siitä on suljettava pois kaikki tulevat voitot, kuten kassavirta. Omarahoitusosuus on merkki markkinoiden uskosta siihen, että yhtiön elinkelpoisuus on mahdollista palauttaa. Siihen ei saa sisältyä uutta valtiontukea. Suurten yritysten, kuten Cimosin, omarahoitusosuuden on oltava vähintään 50 prosenttia rakenneuudistuskustannuksista.

| (174) | Slovenian mukaan Cimosin ehdottama omarahoitusosuus on 94 prosenttia rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksista. Rahoituksen lähteet on lueteltu taulukossa 7.

  Taulukko 7


  Omarahoitusosuuden lähteet







  Lähde | Miljoonaa euroa |
| --- | --- | --- |
| Uusi lainajärjestely | 39 |
| Cimosin rahoittamat käyttöomaisuusinvestoinnit | 8,5 |
| Asiakkaiden rahoittamat käyttöomaisuusinvestoinnit | 9,8 |
| Energiaosaston myynnistä saatu kauppahinta (Litostroj Power) | 18,0 |
| Velan muuttaminen osakkeiksi ja kerryttämättä jätetyt pankkilainojen korot (ilman SID Bankaa) | 120,2 |
| Kerryttämättä jätetyt lainojen korot | 5,3 |
| Tavarantoimittajien saatavien leikkaus | 21,8 |
| Leasingvelkojan saatavan leikkaus | 6 |
| Pankkilainojen leikkaus | 8,3 |
| SID Bankan saatavan muuntaminen osakkeiksi ja leikkaus | 28,5 |
| Valtion takaussaatavan muuntaminen osakkeiksi | 23,4 |
| Kerryttämättä jätetyt pelastamistuen korot | 1,2 |
| Cimosin rahoitusosuus tavarantoimittajien kanssa tehdyssä sopimuksessa | 39,0 |
| Omarahoitusosuus yhteensä | 329,0 |
| Lähde: Rakenneuudistussuunnitelma. |

(174)

Slovenian mukaan Cimosin ehdottama omarahoitusosuus on 94 prosenttia rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksista. Rahoituksen lähteet on lueteltu taulukossa 7.

Taulukko 7

Taulukko 7

Omarahoitusosuuden lähteet

Omarahoitusosuuden lähteet

Lähde

Miljoonaa euroa

Uusi lainajärjestely

39

Cimosin rahoittamat käyttöomaisuusinvestoinnit

8,5

Asiakkaiden rahoittamat käyttöomaisuusinvestoinnit

9,8

Energiaosaston myynnistä saatu kauppahinta (Litostroj Power)

18,0

Velan muuttaminen osakkeiksi ja kerryttämättä jätetyt pankkilainojen korot (ilman SID Bankaa)

120,2

Kerryttämättä jätetyt lainojen korot

5,3

Tavarantoimittajien saatavien leikkaus

21,8

Leasingvelkojan saatavan leikkaus

6

Pankkilainojen leikkaus

8,3

SID Bankan saatavan muuntaminen osakkeiksi ja leikkaus

28,5

Valtion takaussaatavan muuntaminen osakkeiksi

23,4

Kerryttämättä jätetyt pelastamistuen korot

1,2

Cimosin rahoitusosuus tavarantoimittajien kanssa tehdyssä sopimuksessa

39,0

Omarahoitusosuus yhteensä

329,0

Lähde: Rakenneuudistussuunnitelma.

Lähde:

| (175) | Uusi lainajärjestely on vahvistettu rahoitussopimuksella, jonka mukaisesti uutta lainaa myöntävät pankit ja uutta lainaa myöntävät yksityiset asiakkaat sitoutuivat antamaan Cimosille yhteensä 38,4 miljoonan euron (19,2 miljoonaa euroa kumpikin) lainan johdanto-osan 25 kappaleessa kuvatuin ehdoin. Slovenia on ilmoittanut komissiolle, että noin 39 miljoonan euron erotus ilmoitetun omarahoitusosuuden ja lähteissä mainitun omarahoitusosuuden välillä liittyy asiakkaaseen nimeltä Eaton. Tämä on maksanut varoja tammikuun 2015 alussa ja aikoo neuvotella pankkien kanssa lisärahoituksesta (sopimuksessa määrätään, että asiakkaat ja pankit osallistuvat rahoitukseen yhtäläisesti). Komissiolla ei ole todisteita siitä, että Eaton olisi todellakin maksanut varoja ja että pankit olisivat tarjonneet vastaavan rahoituksen. Lisäksi, kuten 8.1 jaksossa on todettu, SID Bankan osallistuminen uuteen lainajärjestelyyn 6,7 miljoonalla eurolla on valtiontukea, joten sitä ei voida pitää omarahoitusosuuden lähteenä. Komissio katsoo uudesta lainajärjestelystä 31,7 miljoonaa euroa omarahoitusosuuden hyväksyttäväksi lähteeksi. |
| --- | --- |

(175)

Uusi lainajärjestely on vahvistettu rahoitussopimuksella, jonka mukaisesti uutta lainaa myöntävät pankit ja uutta lainaa myöntävät yksityiset asiakkaat sitoutuivat antamaan Cimosille yhteensä 38,4 miljoonan euron (19,2 miljoonaa euroa kumpikin) lainan johdanto-osan 25 kappaleessa kuvatuin ehdoin. Slovenia on ilmoittanut komissiolle, että noin 39 miljoonan euron erotus ilmoitetun omarahoitusosuuden ja lähteissä mainitun omarahoitusosuuden välillä liittyy asiakkaaseen nimeltä Eaton. Tämä on maksanut varoja tammikuun 2015 alussa ja aikoo neuvotella pankkien kanssa lisärahoituksesta (sopimuksessa määrätään, että asiakkaat ja pankit osallistuvat rahoitukseen yhtäläisesti). Komissiolla ei ole todisteita siitä, että Eaton olisi todellakin maksanut varoja ja että pankit olisivat tarjonneet vastaavan rahoituksen. Lisäksi, kuten 8.1 jaksossa on todettu, SID Bankan osallistuminen uuteen lainajärjestelyyn 6,7 miljoonalla eurolla on valtiontukea, joten sitä ei voida pitää omarahoitusosuuden lähteenä. Komissio katsoo uudesta lainajärjestelystä 31,7 miljoonaa euroa omarahoitusosuuden hyväksyttäväksi lähteeksi.

| (176) | Tammikuun ja syyskuun 2014 välisenä aikana Cimos käytti 17,6 miljoonaa euroa omia varojaan käyttöomaisuusinvestointeihin. Näin ollen yhteensä 8,5 miljoonaa euroa voidaan Cimosin ehdotuksen mukaisesti hyväksyä omarahoitusosuudeksi. |
| --- | --- |

(176)

Tammikuun ja syyskuun 2014 välisenä aikana Cimos käytti 17,6 miljoonaa euroa omia varojaan käyttöomaisuusinvestointeihin. Näin ollen yhteensä 8,5 miljoonaa euroa voidaan Cimosin ehdotuksen mukaisesti hyväksyä omarahoitusosuudeksi.

| (177) | Cimos on solminut asiakkaidensa kanssa kahdenvälisiä sopimuksia, joiden perusteella ne antavat Cimosille lainan käyttöomaisuusinvestointien rahoittamiseksi. Koska yksikään kyseisistä asiakkaista ei ole valtion omistuksessa, tämä rahoitusosuus on todellinen eikä siihen sisälly valtiontukea, joten se voidaan hyväksyä. |
| --- | --- |

(177)

Cimos on solminut asiakkaidensa kanssa kahdenvälisiä sopimuksia, joiden perusteella ne antavat Cimosille lainan käyttöomaisuusinvestointien rahoittamiseksi. Koska yksikään kyseisistä asiakkaista ei ole valtion omistuksessa, tämä rahoitusosuus on todellinen eikä siihen sisälly valtiontukea, joten se voidaan hyväksyä.

| (178) | Cimos myi 12. toukokuuta 2014 tytäryhtiönsä Litostroj Powerin yksityiselle yritykselle Tšekistä 21,4 miljoonalla eurolla. Cimos on ehdottanut, että 18 miljoonaa euroa tästä lähteestä katsotaan omarahoitusosuudeksi. Rahoitusosuus on todellinen eikä siihen sisälly valtiontukea, joten se voidaan hyväksyä. |
| --- | --- |

(178)

Cimos myi 12. toukokuuta 2014 tytäryhtiönsä Litostroj Powerin yksityiselle yritykselle Tšekistä 21,4 miljoonalla eurolla. Cimos on ehdottanut, että 18 miljoonaa euroa tästä lähteestä katsotaan omarahoitusosuudeksi. Rahoitusosuus on todellinen eikä siihen sisälly valtiontukea, joten se voidaan hyväksyä.

| (179) | Omarahoitusosuutta, joka kertyy pankkilainojen muuntamisesta osakkeiksi, on siltä osin kuin sen ei ole katsottu olevan valtiontukea pidettävä 121 miljoonan euron (41) suuruisena taloudellisena etuna Cimosille, mikä perustuu siihen, että yrityksen ei tarvitse maksaa näitä lainoja takaisin. Lainojen takaisinmaksun sijaan Cimos muuntaa lainat omaksi pääomaksi, jolloin niihin ei tule liittymään mitään ulos meneviä rahavirtoja. Muuntamisen vapauttamalla likviditeetillä Cimos voi rahoittaa rakenneuudistuskustannuksia. Hyväksyessään saataviensa muuntamisen osakkeiksi pakolliseen velkajärjestelyyn osallistuvat velkojat ovat ottaneet sijoitustappioriskin, joka realisoituu, mikäli Cimosin osakkeet menettävät arvoaan muuntamisen jälkeen. Tämä on osoitus velkojien luottamuksesta elinkelpoisuuden palauttamiseen. |
| --- | --- |

(179)

Omarahoitusosuutta, joka kertyy pankkilainojen muuntamisesta osakkeiksi, on siltä osin kuin sen ei ole katsottu olevan valtiontukea pidettävä 121 miljoonan euron (41) suuruisena taloudellisena etuna Cimosille, mikä perustuu siihen, että yrityksen ei tarvitse maksaa näitä lainoja takaisin. Lainojen takaisinmaksun sijaan Cimos muuntaa lainat omaksi pääomaksi, jolloin niihin ei tule liittymään mitään ulos meneviä rahavirtoja. Muuntamisen vapauttamalla likviditeetillä Cimos voi rahoittaa rakenneuudistuskustannuksia. Hyväksyessään saataviensa muuntamisen osakkeiksi pakolliseen velkajärjestelyyn osallistuvat velkojat ovat ottaneet sijoitustappioriskin, joka realisoituu, mikäli Cimosin osakkeet menettävät arvoaan muuntamisen jälkeen. Tämä on osoitus velkojien luottamuksesta elinkelpoisuuden palauttamiseen.

41

| (180) | Pakollisen velkajärjestelyn ehtojen mukaan edellisessä johdanto-osan kappaleessa mainituille pankkilainoille ei kerry korkoa aikavälillä, joka alkaa 3. kesäkuuta 2014 eli pakollisen velkajärjestelymenettelyn aloittamisajankohtana ja päättyy tuomioistuimen antaessa päätöksensä pakollisen velkajärjestelyn vahvistamisesta. Tämä on 5,3 miljoonan euron lisäetuus Cimosille. |
| --- | --- |

(180)

Pakollisen velkajärjestelyn ehtojen mukaan edellisessä johdanto-osan kappaleessa mainituille pankkilainoille ei kerry korkoa aikavälillä, joka alkaa 3. kesäkuuta 2014 eli pakollisen velkajärjestelymenettelyn aloittamisajankohtana ja päättyy tuomioistuimen antaessa päätöksensä pakollisen velkajärjestelyn vahvistamisesta. Tämä on 5,3 miljoonan euron lisäetuus Cimosille.

| (181) | Tavarantoimittajien saatavien leikkaus on vahvistettu sopimuksella, joten se on todellinen (ks. johdanto-osan 42 kappale). Sama pätee leasingvelkojan saataviin (ks. johdanto-osan 43 kappale). Leikkauksilla vapautetaan likviditeettiä rakenneuudistuksen kustannusten rahoittamiseen sen sijaan, että varat olisivat menneet ko. osto- ja leasingvelkojen takaisinmaksuun. |
| --- | --- |

(181)

Tavarantoimittajien saatavien leikkaus on vahvistettu sopimuksella, joten se on todellinen (ks. johdanto-osan 42 kappale). Sama pätee leasingvelkojan saataviin (ks. johdanto-osan 43 kappale). Leikkauksilla vapautetaan likviditeettiä rakenneuudistuksen kustannusten rahoittamiseen sen sijaan, että varat olisivat menneet ko. osto- ja leasingvelkojen takaisinmaksuun.

| (182) | Pankkivelan leikkaus 8,3 miljoonaa euroa on sellaisten pankkivelkojien ennakoitu osuus, jotka eivät ole hyväksyneet pakollisen velkajärjestelyn ehtoja mutta jotka tulevat hyväksymistä koskevassa äänestyksessä jäämään vähemmistöön. Koska sopimusta ei ole, komissio ei pidä näiden pankkien osuutta todellisena, eikä osuutta voida myöskään pitää osoituksena siitä, että ko. pankit uskoisivat Cimosin elinkelpoisuuden palauttamiseen. |
| --- | --- |

(182)

Pankkivelan leikkaus 8,3 miljoonaa euroa on sellaisten pankkivelkojien ennakoitu osuus, jotka eivät ole hyväksyneet pakollisen velkajärjestelyn ehtoja mutta jotka tulevat hyväksymistä koskevassa äänestyksessä jäämään vähemmistöön. Koska sopimusta ei ole, komissio ei pidä näiden pankkien osuutta todellisena, eikä osuutta voida myöskään pitää osoituksena siitä, että ko. pankit uskoisivat Cimosin elinkelpoisuuden palauttamiseen.

| (183) | Kuten 8.1 jaksossa todetaan, SID Bankan saatavien muuntaminen osakkeiksi ja leikkaus on valtiontukea. Tästä syystä sitä ei voida pitää omarahoitusosuuden lähteenä. |
| --- | --- |

(183)

Kuten 8.1 jaksossa todetaan, SID Bankan saatavien muuntaminen osakkeiksi ja leikkaus on valtiontukea. Tästä syystä sitä ei voida pitää omarahoitusosuuden lähteenä.

| (184) | Samoin takausohjelmista johtuvien valtion saatavien muuntaminen osakkeiksi ja pelastamistukitakauksesta johtuvien saatavien korkojen kerryttämättä jättäminen 3. kesäkuuta 2014 jälkeen on katsottu valtiontueksi. Siksi niitä ei voida pitää omarahoitusosuutena. |
| --- | --- |

(184)

Samoin takausohjelmista johtuvien valtion saatavien muuntaminen osakkeiksi ja pelastamistukitakauksesta johtuvien saatavien korkojen kerryttämättä jättäminen 3. kesäkuuta 2014 jälkeen on katsottu valtiontueksi. Siksi niitä ei voida pitää omarahoitusosuutena.

| (185) | Vihdoin rakenneuudistussuunnitelmassa todetaan, että Cimosin osuus tavarantoimittajasopimuksen rahoittamiseen eli uudelleenjärjestellyn velan takaisinmaksuun rahoitetaan ”tulevista voitoista”. Slovenia on ilmoittanut komissiolle, että velan määrä on 34,2 miljoonaa euroa, sillä loput 4,8 miljoonaa euroa on jo maksettu takaisin tavarantoimittajille. Suuntaviivojen 43 kohdan mukaan omarahoitusosuuteen ei voi sisällyttää tulevia voittoja. Komissio katsoo sen vuoksi, että tästä lähteestä vain 4,8 miljoonaa euroa on hyväksyttävää omarahoitusosuutta. |
| --- | --- |

(185)

Vihdoin rakenneuudistussuunnitelmassa todetaan, että Cimosin osuus tavarantoimittajasopimuksen rahoittamiseen eli uudelleenjärjestellyn velan takaisinmaksuun rahoitetaan ”tulevista voitoista”. Slovenia on ilmoittanut komissiolle, että velan määrä on 34,2 miljoonaa euroa, sillä loput 4,8 miljoonaa euroa on jo maksettu takaisin tavarantoimittajille. Suuntaviivojen 43 kohdan mukaan omarahoitusosuuteen ei voi sisällyttää tulevia voittoja. Komissio katsoo sen vuoksi, että tästä lähteestä vain 4,8 miljoonaa euroa on hyväksyttävää omarahoitusosuutta.

| (186) | Komissio katsoo näiden seikkojen perusteella, että omarahoitusosuus, jonka määrä on 226,1 miljoonaa euroa, täyttää suuntaviivojen edellytykset. Määrä on 64,5 prosenttia rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksista ja ylittää 50 prosentin rajan, jota suurilta yrityksiltä edellytetään. |
| --- | --- |

(186)

Komissio katsoo näiden seikkojen perusteella, että omarahoitusosuus, jonka määrä on 226,1 miljoonaa euroa, täyttää suuntaviivojen edellytykset. Määrä on 64,5 prosenttia rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksista ja ylittää 50 prosentin rajan, jota suurilta yrityksiltä edellytetään.

Päätelmä rakenneuudistustuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille

Päätelmä rakenneuudistustuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille

| (187) | Komissio katsoo, että ilmoitettu rakenneuudistustuki täyttää suuntaviivojen soveltuvuutta koskevat edellytykset. |
| --- | --- |

(187)

Komissio katsoo, että ilmoitettu rakenneuudistustuki täyttää suuntaviivojen soveltuvuutta koskevat edellytykset.

9.   PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (188) | Komissio katsoo, että toimenpiteet 1 ja 2 ja osa toimenpiteistä 3 ja 4 (siltä osin kuin ne ovat SID Bankan myöntämiä) ovat on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, joka soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti luettuna yhdessä suuntaviivojen kanssa, |
| --- | --- |

(188)

Komissio katsoo, että toimenpiteet 1 ja 2 ja osa toimenpiteistä 3 ja 4 (siltä osin kuin ne ovat SID Bankan myöntämiä) ovat on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, joka soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti luettuna yhdessä suuntaviivojen kanssa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka suuruus on 96,9 miljoonaa euroa ja jonka Slovenia aikoo myöntää Cimos Groupille, soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

Näin ollen annetaan lupa 96,9 miljoonaan euron tuen myöntämiselle 2 artiklassa esitetyin edellytyksin.

2 artikla

Slovenian on annettava säännöllisesti kertomuksia 3. lokakuuta 2014 toimitetun rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanosta. Ensimmäinen kertomus on toimitettava komissiolle viimeistään kuuden kuukauden kuluessa tämän päätöksen päiväyksestä. Seuraavat kertomukset on toimitettava komissiolle vähintään kerran vuodessa vuoden 2017 loppuun asti.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Slovenian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 8 päivänä kesäkuuta 2015.

Komission puolesta

Margrethe VESTAGER

Komission jäsen

---

(1)  EY:n perustamissopimuksen 87 artiklasta tuli 1 päivänä joulukuuta 2009 SEUT-sopimuksen 107 artikla ja 88 artiklasta 108 artikla. Kyseisten artiklojen määräykset ovat asiasisällöltään samat. Tässä päätöksessä viittauksia SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaan on tarvittaessa pidettävä viittauksina EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan. SEUT-sopimuksessa on tehty myös eräitä terminologiaa koskevia muutoksia, esimerkiksi ’yhteisö’ on korvattu ’unionilla’ ja ’yhteismarkkinat’
  ’sisämarkkinoilla’. Tässä päätöksessä käytetään SEUT-sopimuksen mukaista terminologiaa.

1

(2)  (EUVL C 156, 23.5.2014, s. 63).

2

(3)  Ks. alaviite 2.

3

(4)  Koska pelastamistuen sai Cimos Group ja koska rakenneuudistustukea on arvioitava samalla yritystasolla, Slovenia selvensi, että se pitää Cimos Groupia rakenneuudistustuen saajana. Vastedes kaikki viittaukset Cimosiin tai yritykseen on ymmärrettävä viittauksiksi Cimos Groupiin.

4

(5)  Komission 2 päivänä heinäkuuta 2013 antama päätös asiassa SA.36548 (2013/N) – Rescue aid for Cimos (EUVL C 287, 3.10.2013, s. 1).

5

(6)  Ks. alaviite 2.

6

(7)  Asetus N:o 1 Euroopan talousyhteisössä käytettäviä kieliä koskevista järjestelyistä (EYVL 17, 6.10.1958, s. 385/58).

7

(8)  Työntekijöiden määrä 31. toukokuuta 2014, mukaan lukien tilapäiset työntekijät.

8

(9)  Pakollisen velkajärjestelyn velkojat ovat Abanka Vipa d.d., Banka Celje d.d., Družba za upravljanje terjatev bank d.d. (jäljempänä ’DUTB’), Gorenjska banka d.d., Nova Ljubljanska banka d.d., SID – Slovenska izvozna in razvojna banka d.d. (jäljempänä ’SID Banka’).

9

(10)  Kun tämän päätöksen jäljempänä olevissa kohdissa viitataan rakenneuudistussuunnitelmaan, tarkoitetaan päivitettyä rakenneuudistussuunnitelmaa, ellei toisin mainita.

10

(11)  Valtio myönsi takaukset tukiohjelmista ”Jamstvena shema” ja ”Nedelničarska posojila”. Jamstvena shema on hyväksytty 12 päivänä kesäkuuta 2009 valtiontuesta annetulla komission päätöksellä NN 34/2009 (ex N 321/2009) (Slovenian tilapäinen puiteohjelma – takaukset) ja 16 päivänä huhtikuuta 2010 valtiontuesta annetulla komission päätöksellä N 105/2010 (muutos päätökseen NN 34/2009 – Slovenian tilapäinen puiteohjelma – takaukset). Nedelničarska posojila oli olemassa ennen Slovenian liittymistä Euroopan unioniin.

11

(12)  Sisältää alaskirjaukset saatavista, joiden velkojat eivät ole tukeneet pakollista velkajärjestelyä.

12

(13)  Uutta lainaa myöntävät pankit ovat Abanka Vipa d.d., Banka Celje d.d., DUTB, Gorenjska banka d.d., Nova Ljubljanska banka d.d., SID Banka ja Nova kreditna banka Maribor d.d.

13

(14)  Uutta lainaa myöntävät yksityiset asiakkaat ovat Audi, BMW, Bosch Mahle, Borg Warner, Eaton Corporation, Ford Motor Company, GM/Opel, Honeywell Turbo Technologies, Magna-Steyr ja PSA.

14

(15)  Toimenpiteeseen sisältyy yli 1 000 yksittäistä sopimusta eri toimittajien kanssa, ja siihen sisältyy velkapääoman leikkauksia, kertamaksuja, takaisinmaksujen lykkäämisiä ja ostovelkojen uudelleenjärjestelyjä.

15

(16)  Hypo Leasing d.o.o. (toimii nykyisin nimellä Heta Asset Resolution d.o.o.).

16

(17)  Pankit, joiden kotipaikka on Slovenian ulkopuolella, eli Zagrebačka banka, Razvojna banka, Erste bank, Bosnia Bank International, Banka Intesa, Bawag, RZB, Privredna banka Sarajevo, Fond RS ja Nova banka.

17

(18)  Ks. alaviite 11.

18

(*1)  Hakasulkeilla merkityt kohdat ovat liikesalaisuuksia.

*1

(19)  Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2).

19

(20)  Ks. alaviite 2.

20

(21)  Takaus annettiin tilanteessa mukana olleiden pankkien vaatimuksesta, minkä seurauksena valtiolle syntyi saatava yritykseltä.

21

(22)  Asia C-39/94, SFEI ym., Kok. 1996, s. I-3547, 60 ja 61 kohta.

22

(23)  Kertomuksen mukaan tavallisista saatavista olisi konkurssissa saatu perittyä takaisin 3,88 prosenttia ja pakollisessa velkajärjestelyssä 23,94 prosenttia.

23

(24)  Asia C-482/99, Ranskan tasavalta v. komissio (Stardust Marine), Kok. 2002, s. I-4397.

24

(25)  Ks. komission 9 päivänä heinäkuuta 2014 antama päätös (EU) 2015/494 valtiontukitoimenpiteistä SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP), jotka Slovenia on myöntänyt Adria Airways d.d:lle (EUVL L 78, 24.3.2015, s. 18).

25

(26)  Ks. komission 12 päivänä kesäkuuta 2009 tekemä päätös valtiontuesta NN 34/2009 (ex N 321/2009) – Slovenian tilapäinen puiteohjelma – takaukset.

26

(27)  Komission tiedonanto viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta (EUVL C 14, 19.1.2008, s. 6).

27

(28)  Asia T-1/12, Ranska v. komissio (Sea France), Kok. 2015, s. II-0000, 34 kohta viittauksineen.

28

(29)  Komission 3 päivänä syyskuuta 2013 antama päätös 2014/341/EU – Valtiontuki SA.32544 (09/C) – Itävallan Hypo Group Alpe Adrialle myöntämä rakenneuudistustuki (EUVL L 176, 14.6.2014, s. 1).

29

(30)  SID Bankan osuus on 6,7 miljoonaa euroa.

30

(31)  Diskonttauskorko määriteltiin vaikeuksissa olevaan yritykseen sovellettavan Slovenian viitekoron mukaan. Viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta annetun komission tiedonannon (EUVL C 14, 19.1.2008, s. 6) mukaan viitekorkoa käytetään myös diskonttokorkona laskettaessa nykyarvoja.

31

(32)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

32

(33)  Koska rakenneuudistustuki on ilmoitettu 21. marraskuuta 2013, sitä olisi arvioitava vuoden 2004 suuntaviivojen mukaisesti (ks. alaviite 19). Vuoden 2014 suuntaviivojen (Suuntaviivat valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen (EUVL C 249, 31.7.2014, s. 1)) 136 kohdan mukaan ”Komission ennen 1. elokuuta 2014 kirjaamia ilmoituksia tarkastellaan ilmoitusajankohtana sovellettujen perusteiden mukaisesti.”

33

(34)  Pääoman menetys viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana on suurempi kuin koko pääoman menetys, sillä Cimosilla oli aiemmilta tilikausilta kertynyttä voittoa.

34

(35)  Komission päätös asiassa C 38/2007, Arbel Fauvet Rail (EUVL L 238, 5.9.2008, s. 27).

35

(36)  Yhdistetyt asiat T-102/07, Freistaat Sachsen v. komissio, ja T-120/07, MB Immobilien ja MB System v. komissio, Kok. 2010, s. II-585, 95–106 kohta.

36

(37)  Vuosina 2009–2010 Cimosille myönnettiin valtiontakauksia alaviitteessä 11 kuvatuista tukiohjelmista. Tuolloin Cimos ei ollut vaikeuksissa oleva yritys, joten takaukset eivät olleet pelastamis- tai rakenneuudistustukea eivätkä ne niin ollen riko tuen ainutkertaisuuden periaatetta.

37

(38)  Ks. esimerkiksi komission 9 päivänä heinäkuuta 2014 antama päätös (EU) 2015/494 toimenpiteistä SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP), jotka Slovenia on toteuttanut yrityksen Adria Airways d.d. hyväksi (EUVL L 78, 24.3.2015, s. 18) ja komission 19 päivänä syyskuuta 2012 antama päätös 2013/151/EU valtiontuesta SA.30908 (11/C, ex N 176/10), jonka Tšekki on myöntänyt České aerolinie, a.s. -yritykselle (ČSA – České aerolinie – Rakenneuudistussuunnitelma) (EUVL L 92, 3.4.2013, s. 16).

38

(39)  Ks. alaviite 5.

39

(40)  Yhdistetyt asiat T-115/09 ja T-116/09, Electrolux AB ja Whirlpool Europe BV v. komissio (FagorBrandt), Kok. 2012, s. II-000.

40

(41)  Josta Cimos on ilmoittanut 120,2 miljoonaa euroa omarahoitusosuutena.

41

---

| 4.3.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 59/194 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 59/194

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2016/290,

annettu 16 päivänä joulukuuta 2015,

Saksan maito- ja rasvalain yhteydessä toteutetuista yhdistyksen Verband der deutschen Milchwirtschaft e.V. tukitoimenpiteistä SA.35484 (2013/C) (ex SA.35484 (2012/NN))

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 9052)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan,

on mainitun määräyksen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pyysi 28 päivänä marraskuuta 2011 ja 27 päivänä helmikuuta 2012 päivätyillä kirjeillä Saksalta lisätietoja maatalousalan valtiontukia koskevasta vuosikertomuksesta 2010, jonka Saksa oli toimittanut neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (2) 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Saksa vastasi komission kysymyksiin 16 päivänä tammikuuta 2012 ja 27 päivänä huhtikuuta 2012 päivätyillä kirjeillä. Saksan vastausten perusteella ilmeni, että Saksa oli myöntänyt maitoalalle taloudellista tukea vuoden 1952 lain Gesetz über den Verkehr mit Milch, Milcherzeugnissen und Fetten (Milch- und Fettgesetz tai MFG), jäljempänä ’maito- ja rasvalaki’, nojalla. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pyysi 28 päivänä marraskuuta 2011 ja 27 päivänä helmikuuta 2012 päivätyillä kirjeillä Saksalta lisätietoja maatalousalan valtiontukia koskevasta vuosikertomuksesta 2010, jonka Saksa oli toimittanut neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (2) 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Saksa vastasi komission kysymyksiin 16 päivänä tammikuuta 2012 ja 27 päivänä huhtikuuta 2012 päivätyillä kirjeillä. Saksan vastausten perusteella ilmeni, että Saksa oli myöntänyt maitoalalle taloudellista tukea vuoden 1952 lain Gesetz über den Verkehr mit Milch, Milcherzeugnissen und Fetten (Milch- und Fettgesetz tai MFG), jäljempänä ’maito- ja rasvalaki’, nojalla.

2

| (2) | Komissio ilmoitti Saksalle 2 päivänä lokakuuta 2012 päivätyllä kirjeellä, että kyseiset toimenpiteet oli rekisteröity ilmoittamattomana tukena rekisteröintinumerolla SA.35484 (2012/NN). Saksa toimitti lisätietoja kirjeillä, jotka oli päivätty 16 päivänä marraskuuta 2012, 7, 8, 11, 13, 14, 15 ja 19 päivänä helmikuuta, 21 päivänä maaliskuuta, 8 päivänä huhtikuuta, 28 päivänä toukokuuta, 10 ja 25 päivänä kesäkuuta sekä 2 päivänä heinäkuuta 2013. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Saksalle 2 päivänä lokakuuta 2012 päivätyllä kirjeellä, että kyseiset toimenpiteet oli rekisteröity ilmoittamattomana tukena rekisteröintinumerolla SA.35484 (2012/NN). Saksa toimitti lisätietoja kirjeillä, jotka oli päivätty 16 päivänä marraskuuta 2012, 7, 8, 11, 13, 14, 15 ja 19 päivänä helmikuuta, 21 päivänä maaliskuuta, 8 päivänä huhtikuuta, 28 päivänä toukokuuta, 10 ja 25 päivänä kesäkuuta sekä 2 päivänä heinäkuuta 2013.

| (3) | Kirjeellä, joka oli päivätty 17 päivänä heinäkuuta (K(2013) 4457 lopullinen), komissio ilmoitti Saksalle päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’, tiettyjen maito- ja rasvalain mukaisesti toteutettujen osatoimenpiteiden suhteen. Samassa kirjeessä komissio totesi, että muut osatoimenpiteet, jotka kattavat joko 28 päivän marraskuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välisen ajanjakson tai 1 päivänä tammikuuta 2007 alkavan ajanjakson taikka molemmat ajanjaksot, ovat sisämarkkinoille soveltuvia, eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea tai eivät kuulu valtiontukisääntöjen soveltamisalaan, jäljempänä ’myönteinen päätös’. |
| --- | --- |

(3)

Kirjeellä, joka oli päivätty 17 päivänä heinäkuuta (K(2013) 4457 lopullinen), komissio ilmoitti Saksalle päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’, tiettyjen maito- ja rasvalain mukaisesti toteutettujen osatoimenpiteiden suhteen. Samassa kirjeessä komissio totesi, että muut osatoimenpiteet, jotka kattavat joko 28 päivän marraskuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välisen ajanjakson tai 1 päivänä tammikuuta 2007 alkavan ajanjakson taikka molemmat ajanjaksot, ovat sisämarkkinoille soveltuvia, eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea tai eivät kuulu valtiontukisääntöjen soveltamisalaan, jäljempänä ’myönteinen päätös’.

| (4) | Kaikista muista osatoimenpiteistä, mukaan lukien ne, jotka kuuluvat käsillä olevan päätöksen soveltamisalaan ja jotka Verband der deutschen Milchwirtschaft e.V., jäljempänä ’VDM’, on toteuttanut 28 päivästä marraskuuta 2001 alkaen maito- ja rasvalain yhteydessä, komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että kyseessä on tuki, ja ilmaisi epäilyksensä niiden soveltuvuudesta sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(4)

Kaikista muista osatoimenpiteistä, mukaan lukien ne, jotka kuuluvat käsillä olevan päätöksen soveltamisalaan ja jotka Verband der deutschen Milchwirtschaft e.V., jäljempänä ’VDM’, on toteuttanut 28 päivästä marraskuuta 2001 alkaen maito- ja rasvalain yhteydessä, komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että kyseessä on tuki, ja ilmaisi epäilyksensä niiden soveltuvuudesta sisämarkkinoille.

| (5) | Saksan viranomaiset esittivät huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen 20 päivänä syyskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(5)

Saksan viranomaiset esittivät huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen 20 päivänä syyskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä.

| (6) | Päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). Komissio pyysi muita asianosaisia esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa. |
| --- | --- |

(6)

Päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). Komissio pyysi muita asianosaisia esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

3

| (7) | Komissio vastaanotti yhteensä 19 huomautusta asianosaisilta. Yksi asianosaisista esitti komissiolle pyynnön vankoin perustein, ettei hänen henkilötietojaan julkistettaisi. VDM:ää koskevista osatoimenpiteistä esitettiin yhteensä kuusi huomautusta, jotka vastaanotettiin 6–10 päivänä helmikuuta 2014. |
| --- | --- |

(7)

Komissio vastaanotti yhteensä 19 huomautusta asianosaisilta. Yksi asianosaisista esitti komissiolle pyynnön vankoin perustein, ettei hänen henkilötietojaan julkistettaisi. VDM:ää koskevista osatoimenpiteistä esitettiin yhteensä kuusi huomautusta, jotka vastaanotettiin 6–10 päivänä helmikuuta 2014.

| (8) | Huomautukset toimitettiin Saksalle 27 päivänä helmikuuta, 3 päivänä maaliskuuta ja 3 päivänä lokakuuta 2014 päivätyillä kirjeillä julkistamatta edellä mainitun asianosaisen henkilötietoja. |
| --- | --- |

(8)

Huomautukset toimitettiin Saksalle 27 päivänä helmikuuta, 3 päivänä maaliskuuta ja 3 päivänä lokakuuta 2014 päivätyillä kirjeillä julkistamatta edellä mainitun asianosaisen henkilötietoja.

| (9) | Saksa ei aluksi ottanut kantaa asianosaisten helmikuussa 2014 toimittamiin huomautuksiin. Heinäkuun 8 päivänä 2014 päivättyyn täydentävään huomautukseen Saksa otti kantaa 3 päivänä joulukuuta 2014 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(9)

Saksa ei aluksi ottanut kantaa asianosaisten helmikuussa 2014 toimittamiin huomautuksiin. Heinäkuun 8 päivänä 2014 päivättyyn täydentävään huomautukseen Saksa otti kantaa 3 päivänä joulukuuta 2014 päivätyllä kirjeellä.

| (10) | Kesäkuun 6 päivänä 2014 päivätyssä tietopyynnössä komissio pyysi Saksalta lisätietoja, jotka Saksa toimitti 16 päivänä heinäkuuta 2014 päivätyssä kirjeessä. |
| --- | --- |

(10)

Kesäkuun 6 päivänä 2014 päivätyssä tietopyynnössä komissio pyysi Saksalta lisätietoja, jotka Saksa toimitti 16 päivänä heinäkuuta 2014 päivätyssä kirjeessä.

2.   KUVAUS

KUVAUS

| (11) | Jäljempänä selostetaan maito- ja rasvalain yhteydessä toteutettuja VDM:n toimenpiteitä, jotka mainitaan menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä osatoimenpiteinä BW 6, BY 9, HE 5, NI 10, NW 9, RP 8, SL 6 ja TH 6 ja joiden soveltuvuudesta sisämarkkinoille komissio on ilmaissut epäilyksensä. |
| --- | --- |

(11)

Jäljempänä selostetaan maito- ja rasvalain yhteydessä toteutettuja VDM:n toimenpiteitä, jotka mainitaan menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä osatoimenpiteinä BW 6, BY 9, HE 5, NI 10, NW 9, RP 8, SL 6 ja TH 6 ja joiden soveltuvuudesta sisämarkkinoille komissio on ilmaissut epäilyksensä.

Syitä sille, että komissio aloitti SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn

Syitä sille, että komissio aloitti SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn

| (12) | Maito- ja rasvalaki on osavaltion laki, joka tuli voimaan vuonna 1952. Sitä on sittemmin muutettu useaan kertaan, viimeksi 31 päivänä lokakuuta 2006. Se muodostaa oikeuskehyksen käsillä oleville toimenpiteille, eikä sen kestoa ole rajoitettu. |
| --- | --- |

(12)

Maito- ja rasvalaki on osavaltion laki, joka tuli voimaan vuonna 1952. Sitä on sittemmin muutettu useaan kertaan, viimeksi 31 päivänä lokakuuta 2006. Se muodostaa oikeuskehyksen käsillä oleville toimenpiteille, eikä sen kestoa ole rajoitettu.

| (13) | Maito- ja rasvalain 22 §:n 1 momentin nojalla Saksan osavaltiot voivat määrätä meijereille maitomaksun, joka perustuu maidontuottajien meijereihin toimittamiin maitomääriin. Saksan toimittamien tietojen mukaan tätä mahdollisuutta on käyttänyt yhdeksän osavaltiota (kuudestatoista): Baden-Württemberg, Baijeri, Brandenburg, Hessen, Niedersachsen, Nordrhein-Westfalen, Rheinland-Pfalz, Saarland ja Thüringen. Osavaltioiden määräämän maksun suuruus on enintään 0,0015 euroa kilogrammalta maitoa. |
| --- | --- |

(13)

Maito- ja rasvalain 22 §:n 1 momentin nojalla Saksan osavaltiot voivat määrätä meijereille maitomaksun, joka perustuu maidontuottajien meijereihin toimittamiin maitomääriin. Saksan toimittamien tietojen mukaan tätä mahdollisuutta on käyttänyt yhdeksän osavaltiota (kuudestatoista): Baden-Württemberg, Baijeri, Brandenburg, Hessen, Niedersachsen, Nordrhein-Westfalen, Rheinland-Pfalz, Saarland ja Thüringen. Osavaltioiden määräämän maksun suuruus on enintään 0,0015 euroa kilogrammalta maitoa.

| (14) | Saksa on esittänyt, että eri osavaltioiden määräämät maitomaksut eivät ole sovellettavissa tuontitodistuksiin. Sen sijaan vientitodistuksiin niitä voidaan soveltaa. |
| --- | --- |

(14)

Saksa on esittänyt, että eri osavaltioiden määräämät maitomaksut eivät ole sovellettavissa tuontitodistuksiin. Sen sijaan vientitodistuksiin niitä voidaan soveltaa.

| (15) | Maito- ja rasvalain 22 §:n 2 momentin mukaan maitomaksusta saatuja tuloja käytetään ainoastaan seuraaviin tarkoituksiin:






  1. | maidon laadun parantaminen ja säilyttäminen tiettyjen täytäntöönpanosääntöjen perusteella, |
| --- | --- | --- |

(15)

Maito- ja rasvalain 22 §:n 2 momentin mukaan maitomaksusta saatuja tuloja käytetään ainoastaan seuraaviin tarkoituksiin:

1.

maidon laadun parantaminen ja säilyttäminen tiettyjen täytäntöönpanosääntöjen perusteella,

| 2. | hygienian parantaminen maidon ja maitotuotteiden hankinnan, toimittamisen, jalostamisen ja käytön yhteydessä, |
| --- | --- |

2.

hygienian parantaminen maidon ja maitotuotteiden hankinnan, toimittamisen, jalostamisen ja käytön yhteydessä,

| 3. | maidon tuotosseuranta, |
| --- | --- |

3.

maidon tuotosseuranta,

| 4. | yritysten neuvonta maitoteollisuuteen liittyvissä kysymyksissä ja maitoteollisuuden uusien ammatinharjoittajien jatkuva kouluttaminen, |
| --- | --- |

4.

yritysten neuvonta maitoteollisuuteen liittyvissä kysymyksissä ja maitoteollisuuden uusien ammatinharjoittajien jatkuva kouluttaminen,

| 5. | mainonta maidon ja maitotuotteiden kulutuksen lisäämiseksi ja |
| --- | --- |

5.

mainonta maidon ja maitotuotteiden kulutuksen lisäämiseksi ja

| 6. | maito- ja rasvalain mukaisten tehtävien suorittaminen. |
| --- | --- |

6.

maito- ja rasvalain mukaisten tehtävien suorittaminen.

| (16) | Maito- ja rasvalain 22 §:n 2 a momentin mukaan poiketen siitä, mitä 2 momentissa säädetään, 1 momentin mukaisesti saatuja tuloja saa käyttää myös seuraaviin tarkoituksiin:






  1. | vähennetään luonteeltaan rakenteellisia suuria keräilykustannuksia, jotka liittyvät maidon ja kerman toimituksiin tuottajilta meijereihin, |
| --- | --- | --- |

(16)

Maito- ja rasvalain 22 §:n 2 a momentin mukaan poiketen siitä, mitä 2 momentissa säädetään, 1 momentin mukaisesti saatuja tuloja saa käyttää myös seuraaviin tarkoituksiin:

1.

vähennetään luonteeltaan rakenteellisia suuria keräilykustannuksia, jotka liittyvät maidon ja kerman toimituksiin tuottajilta meijereihin,

| 2. | vähennetään suuria kuljetuskustannuksia, jotka liittyvät meijereiden välisiin maitotoimituksiin, jos tällaiset toimitukset ovat tarpeen, jotta voidaan varmistaa kulutukseen tarkoitetun maidon toimitukset vastaanottavan meijerin myyntialueella, ja |
| --- | --- |

2.

vähennetään suuria kuljetuskustannuksia, jotka liittyvät meijereiden välisiin maitotoimituksiin, jos tällaiset toimitukset ovat tarpeen, jotta voidaan varmistaa kulutukseen tarkoitetun maidon toimitukset vastaanottavan meijerin myyntialueella, ja

| 3. | parannetaan laatua maitotuotteiden keskeisellä jakelualueella. |
| --- | --- |

3.

parannetaan laatua maitotuotteiden keskeisellä jakelualueella.

| (17) | Maito- ja rasvalain 22 §:n 4 momentissa säädetään, että maksut, joita meijerit tai niiden keskittymät suorittavat maitoteollisuuden laitoksille 2 momentissa mainituissa tarkoituksissa, katetaan kokonaan tai osittain maitomaksusta saaduilla tuloilla. |
| --- | --- |

(17)

Maito- ja rasvalain 22 §:n 4 momentissa säädetään, että maksut, joita meijerit tai niiden keskittymät suorittavat maitoteollisuuden laitoksille 2 momentissa mainituissa tarkoituksissa, katetaan kokonaan tai osittain maitomaksusta saaduilla tuloilla.

| (18) | Saksan mukaan VDM:n rahoituksessa maito- ja rasvalain 22 §:n 2 momentin 6 kohdan yhteydessä on kyse niin sanotusta hallinnon julkisesta palvelusta (Leistungsverwaltung) eikä julkisen vallan käytöstä (Eingriffsverwaltung, jolla rajoittaisiin asianosaisten oikeuksia) Koska Saksan perustuslain 20 artiklan 3 kohdassa säädetty lainmukaisuutta koskeva varaus ei kata tätä alaa, aineellista oikeusperustaa ei vaadita. Tässä tapauksessa riittää, että määrärahat osoitetaan kunkin osavaltion talousarvioon ja myönnetään hallinnollisella asiakirjalla. |
| --- | --- |

(18)

Saksan mukaan VDM:n rahoituksessa maito- ja rasvalain 22 §:n 2 momentin 6 kohdan yhteydessä on kyse niin sanotusta hallinnon julkisesta palvelusta (Leistungsverwaltung) eikä julkisen vallan käytöstä (Eingriffsverwaltung, jolla rajoittaisiin asianosaisten oikeuksia) Koska Saksan perustuslain 20 artiklan 3 kohdassa säädetty lainmukaisuutta koskeva varaus ei kata tätä alaa, aineellista oikeusperustaa ei vaadita. Tässä tapauksessa riittää, että määrärahat osoitetaan kunkin osavaltion talousarvioon ja myönnetään hallinnollisella asiakirjalla.

| (19) | Yksittäisissä osavaltioissa määrärahojen saataville asettaminen määräytyy kunkin osavaltion voimassa olevan varainhoitolain perusteella. |
| --- | --- |

(19)

Yksittäisissä osavaltioissa määrärahojen saataville asettaminen määräytyy kunkin osavaltion voimassa olevan varainhoitolain perusteella.

| (20) | Maitomaksun keräämisen oikeusperustana asiaa koskevissa osavaltioissa ovat seuraavat asetukset: |
| --- | --- |

(20)

Maitomaksun keräämisen oikeusperustana asiaa koskevissa osavaltioissa ovat seuraavat asetukset:

| (21) | Baden-Württemberg: 18 päivänä toukokuuta 2004 annettu asetus Verordnung des Ministeriums für Ernährung und Ländlichen Raum über die Erhebung von milchwirtschaftlichen Umlagen (GBl., s. 350), sellaisena kuin se on muutettuna 24 päivänä tammikuuta 2006 annetulla asetuksella (GBl., s. 40). |
| --- | --- |

(21)

Baden-Württemberg: 18 päivänä toukokuuta 2004 annettu asetus Verordnung des Ministeriums für Ernährung und Ländlichen Raum über die Erhebung von milchwirtschaftlichen Umlagen (GBl., s. 350), sellaisena kuin se on muutettuna 24 päivänä tammikuuta 2006 annetulla asetuksella (GBl., s. 40).

| (22) | Baijeri: 17 päivänä lokakuuta 2007 annettu asetus Verordnung über eine Umlage für Milch (BayMilchUmlV). |
| --- | --- |

(22)

Baijeri: 17 päivänä lokakuuta 2007 annettu asetus Verordnung über eine Umlage für Milch (BayMilchUmlV).

| (23) | Hessen: 1 päivänä joulukuuta 1981 annettu asetus Verordnung über die Erhebung einer Umlage zur Förderung der Milchwirtschaft. |
| --- | --- |

(23)

Hessen: 1 päivänä joulukuuta 1981 annettu asetus Verordnung über die Erhebung einer Umlage zur Förderung der Milchwirtschaft.

| (24) | Niedersachsen: 26 päivänä marraskuuta 2004 annettu asetus Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft. GVBl. Nr. 36/2004, s. 519), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 22 päivänä joulukuuta 2005 annetulla asetuksella Verordnung zur Änderung der Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft (Nds. GVBl. Nr. 31/2005, s. 475). |
| --- | --- |

(24)

Niedersachsen: 26 päivänä marraskuuta 2004 annettu asetus Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft. GVBl. Nr. 36/2004, s. 519), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 22 päivänä joulukuuta 2005 annetulla asetuksella Verordnung zur Änderung der Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft (Nds. GVBl. Nr. 31/2005, s. 475).

| (25) | Nordrhein-Westfalen: 30 päivänä marraskuuta 1965 annettu asetus Verordnung über Umlagen zur Förderung der Milchwirtschaft. |
| --- | --- |

(25)

Nordrhein-Westfalen: 30 päivänä marraskuuta 1965 annettu asetus Verordnung über Umlagen zur Förderung der Milchwirtschaft.

| (26) | Rheinland-Pfalz: 15 päivänä lokakuuta 2002 annettu asetus LVO über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiete der Milchwirtschaft, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 4 päivänä heinäkuuta 2009 annetulla ensimmäisellä asetuksella LVO zur Änderung der LVO über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiete der Milchwirtschaft. |
| --- | --- |

(26)

Rheinland-Pfalz: 15 päivänä lokakuuta 2002 annettu asetus LVO über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiete der Milchwirtschaft, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 4 päivänä heinäkuuta 2009 annetulla ensimmäisellä asetuksella LVO zur Änderung der LVO über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiete der Milchwirtschaft.

| (27) | Saarland: 9 päivänä joulukuuta 1982 annettu asetus Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft. |
| --- | --- |

(27)

Saarland: 9 päivänä joulukuuta 1982 annettu asetus Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft.

| (28) | Thüringen: 29 päivänä joulukuuta 1999 annettu asetus Thüringer Verordnung über die Erhebung einer Umlage zur Förderung der Milchwirtschaft. |
| --- | --- |

(28)

Thüringen: 29 päivänä joulukuuta 1999 annettu asetus Thüringer Verordnung über die Erhebung einer Umlage zur Förderung der Milchwirtschaft.

| (29) | Baden-Württemberg, Baijeri, Hessen, Niedersachsen, Nordrhein-Westfalen, Rheinland-Pfalz, Saarland ja Thüringen myöntävät taloudellista tukea VDM:n toteuttamille käsillä oleville toimenpiteille. Vuosina 2001–2011 tähän tarkoitukseen osoitettiin talousarviovaroja vuosittain yhteensä noin 4 miljoonaa euroa (kaikki osavaltiot yhteenlaskettuina). |
| --- | --- |

(29)

Baden-Württemberg, Baijeri, Hessen, Niedersachsen, Nordrhein-Westfalen, Rheinland-Pfalz, Saarland ja Thüringen myöntävät taloudellista tukea VDM:n toteuttamille käsillä oleville toimenpiteille. Vuosina 2001–2011 tähän tarkoitukseen osoitettiin talousarviovaroja vuosittain yhteensä noin 4 miljoonaa euroa (kaikki osavaltiot yhteenlaskettuina).

| (30) | Lisäksi Saksa selvensi, että osavaltioissa, jotka eivät kerää maitomaksua, VDM:lle suorittivat vapaaehtoisia maksuja seuraavat yhdistykset: Milcherzeugervereinigung Schleswig-Holstein e.V., Arbeitsgemeinschaft Milch Mecklenburg-Vorpommern e.V., Landeskontrollverband Berlin-Brandenburg e.V., Interessengemeinschaft der Erzeugerzusammenschlüsse Sachsen e.V. sekä Sachsen-Anhaltin osavaltiossa toimivan maitoteollisuuden puolesta Landesvereinigung der Milchwirtschaft Niedersachsen e.V. Maksu laskettiin asianomaisessa osavaltiossa tuotetun maidon määrän mukaan ottaen huomioon asiaa koskevien organisaatioiden taloudelliset valmiudet. |
| --- | --- |

(30)

Lisäksi Saksa selvensi, että osavaltioissa, jotka eivät kerää maitomaksua, VDM:lle suorittivat vapaaehtoisia maksuja seuraavat yhdistykset: Milcherzeugervereinigung Schleswig-Holstein e.V., Arbeitsgemeinschaft Milch Mecklenburg-Vorpommern e.V., Landeskontrollverband Berlin-Brandenburg e.V., Interessengemeinschaft der Erzeugerzusammenschlüsse Sachsen e.V. sekä Sachsen-Anhaltin osavaltiossa toimivan maitoteollisuuden puolesta Landesvereinigung der Milchwirtschaft Niedersachsen e.V. Maksu laskettiin asianomaisessa osavaltiossa tuotetun maidon määrän mukaan ottaen huomioon asiaa koskevien organisaatioiden taloudelliset valmiudet.

| (31) | Baden-Württemberg lisäsi, että maitomaksun kerääminen Baden-Württembergissä keskeytettiin 31 päivänä joulukuuta 2012. Vuosina 2013 ja 2014 Baden-Württembergin maitoteollisuus osallistui VDM:n rahoittamiseen yhdistyksen Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg e.V. (jäsenmaksut) kautta. |
| --- | --- |

(31)

Baden-Württemberg lisäsi, että maitomaksun kerääminen Baden-Württembergissä keskeytettiin 31 päivänä joulukuuta 2012. Vuosina 2013 ja 2014 Baden-Württembergin maitoteollisuus osallistui VDM:n rahoittamiseen yhdistyksen Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg e.V. (jäsenmaksut) kautta.

| (32) | Saksan mukaan VDM:n tehtävänä on erityisesti






  — | suojella ja ajaa maitoteollisuuden intressejä, |
| --- | --- | --- |

(32)

Saksan mukaan VDM:n tehtävänä on erityisesti

—

suojella ja ajaa maitoteollisuuden intressejä,

| — | antaa kattavaa neuvontaa kaikissa maitoteollisuuteen liittyvissä asioissa sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla, |
| --- | --- |

—

antaa kattavaa neuvontaa kaikissa maitoteollisuuteen liittyvissä asioissa sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla,

| — | edustaa maitoteollisuuden intressejä lainsäädäntöprosessissa ministeriöihin, valiokuntiin, komiteoihin sekä kansallisten ja kansainvälisten teknisten yhdistysten ja organisaatioiden työryhmiin nähden sekä |
| --- | --- |

—

edustaa maitoteollisuuden intressejä lainsäädäntöprosessissa ministeriöihin, valiokuntiin, komiteoihin sekä kansallisten ja kansainvälisten teknisten yhdistysten ja organisaatioiden työryhmiin nähden sekä

| — | järjestää ajankohtaisia kehitysaskeleita ja -suuntauksia käsitteleviä tapahtumia. |
| --- | --- |

—

järjestää ajankohtaisia kehitysaskeleita ja -suuntauksia käsitteleviä tapahtumia.

| (33) | Saksan mukaan VDM on Kansainvälisen meijeriliiton (International Dairy Federation – IDF) jäsen ja edustaa kyseisessä organisaatiossa asiaa koskevaa Saksan kansallista komiteaa. VDM:n erityisenä tehtävänä on koordinoida Saksan yhteistyötä IDF:ssä. VDM nimeää asiantuntijat IDF:n elimiin jäsenyhdistystensä ja liittohallituksen pyynnöstä sekä esittää Saksan kansallisen komitean puolesta kannan kysymyksiin, joihin kansainväliset tahot pyytävät vastaamaan. VDM edustaa IDF:ssä koko maitoalan etuja jäseniään kuullen sekä tiiviissä yhteistyössä liittohallituksen ja osavaltioiden edustajien kanssa. |
| --- | --- |

(33)

Saksan mukaan VDM on Kansainvälisen meijeriliiton (International Dairy Federation – IDF) jäsen ja edustaa kyseisessä organisaatiossa asiaa koskevaa Saksan kansallista komiteaa. VDM:n erityisenä tehtävänä on koordinoida Saksan yhteistyötä IDF:ssä. VDM nimeää asiantuntijat IDF:n elimiin jäsenyhdistystensä ja liittohallituksen pyynnöstä sekä esittää Saksan kansallisen komitean puolesta kannan kysymyksiin, joihin kansainväliset tahot pyytävät vastaamaan. VDM edustaa IDF:ssä koko maitoalan etuja jäseniään kuullen sekä tiiviissä yhteistyössä liittohallituksen ja osavaltioiden edustajien kanssa.

| (34) | VDM myös vastaa koko alan edustajana standardoinnista kansallisella ja kansainvälisellä tasolla yhteistyössä ISO:n, IDF:n, CEN:n ja DIN:n kaltaisten toimivaltaisten standardointiorganisaatioiden kanssa. Lisäksi VDM antaa neuvontaa liittohallitukselle ja IDF:lle Codex Alimentarius -kysymyksissä. Antamalla lausuntoja, ohjeita ja suuntaviivoja VDM auttaa löytämään yhteisen sävelen maitoteollisuuden ja viranomaisten välillä ympäristöön ja turvallisuuteen liittyvissä tapauksissa. Lisäksi VDM laatii alan koulutusmateriaalia ja valvoo koko teknistä standardointiprosessia. Tekniset standardit ovat maitoalalla välttämättömät. Niiden avulla taataan, että tuotettavat elintarvikkeet ovat turvallisia ja korkealaatuisia. |
| --- | --- |

(34)

VDM myös vastaa koko alan edustajana standardoinnista kansallisella ja kansainvälisellä tasolla yhteistyössä ISO:n, IDF:n, CEN:n ja DIN:n kaltaisten toimivaltaisten standardointiorganisaatioiden kanssa. Lisäksi VDM antaa neuvontaa liittohallitukselle ja IDF:lle Codex Alimentarius -kysymyksissä. Antamalla lausuntoja, ohjeita ja suuntaviivoja VDM auttaa löytämään yhteisen sävelen maitoteollisuuden ja viranomaisten välillä ympäristöön ja turvallisuuteen liittyvissä tapauksissa. Lisäksi VDM laatii alan koulutusmateriaalia ja valvoo koko teknistä standardointiprosessia. Tekniset standardit ovat maitoalalla välttämättömät. Niiden avulla taataan, että tuotettavat elintarvikkeet ovat turvallisia ja korkealaatuisia.

| (35) | VDM on myös verkosto jäsenyhdistysten, liittovaltion edustajien, osavaltioiden ja tutkijoiden välillä. Kaikkia osallistujia kuullaan kehityssuunnista kansallisessa ja kansainvälisessä elintarvikelainsäädännössä, maitoalan tieteellisissä ja analyyttisissä kysymyksissä sekä ravitsemuksessa. Niitä kuullaan myös ympäristöön, ilmastoon ja eläinsuojeluun liittyvistä kysymyksistä. Näin ollen VDM edistää yhteistyötä alan kaikkien jäsenten välillä. Yksi VDM:n tavoitteista onkin tukea maitoteollisuutta ja edistää teknistä kehitystä maitoteollisuuden alalla. |
| --- | --- |

(35)

VDM on myös verkosto jäsenyhdistysten, liittovaltion edustajien, osavaltioiden ja tutkijoiden välillä. Kaikkia osallistujia kuullaan kehityssuunnista kansallisessa ja kansainvälisessä elintarvikelainsäädännössä, maitoalan tieteellisissä ja analyyttisissä kysymyksissä sekä ravitsemuksessa. Niitä kuullaan myös ympäristöön, ilmastoon ja eläinsuojeluun liittyvistä kysymyksistä. Näin ollen VDM edistää yhteistyötä alan kaikkien jäsenten välillä. Yksi VDM:n tavoitteista onkin tukea maitoteollisuutta ja edistää teknistä kehitystä maitoteollisuuden alalla.

| (36) | VDM:ssä ei ole edustettuna yhtään maidontuotannon, maidonjalostuksen tai maitokaupan alalla toimivaa yritystä, vaan sen jäsenet ovat ainoastaan yhdistyksiä ja tutkimuslaitoksia. VDM:n verkkosivuston mukaan VDM:n jäseniä ovat muun muassa Milchindustrie-Verband e.V., Deutscher Bauernverband e.V., Bundesverband der Privaten Milchwirtschaft e.V., ZV Deutscher Milchwirtschaftler e.V., Bundesverband Molkereiprodukte ja Arbeitsgemeinschaft Deutscher Rinderzüchter e.V (4). |
| --- | --- |

(36)

VDM:ssä ei ole edustettuna yhtään maidontuotannon, maidonjalostuksen tai maitokaupan alalla toimivaa yritystä, vaan sen jäsenet ovat ainoastaan yhdistyksiä ja tutkimuslaitoksia. VDM:n verkkosivuston mukaan VDM:n jäseniä ovat muun muassa Milchindustrie-Verband e.V., Deutscher Bauernverband e.V., Bundesverband der Privaten Milchwirtschaft e.V., ZV Deutscher Milchwirtschaftler e.V., Bundesverband Molkereiprodukte ja Arbeitsgemeinschaft Deutscher Rinderzüchter e.V (4).

Deutscher Bauernverband e.V., Bundesverband der Privaten Milchwirtschaft e.V., ZV Deutscher Milchwirtschaftler e.V., Bundesverband Molkereiprodukte ja Arbeitsgemeinschaft Deutscher Rinderzüchter e.V

4

| (37) | Saksa katsoo, ettei VDM:ää koskevassa taloudellisessa tukemisessa ole kyse tuesta, koska VDM ei ole yritys eli talouden toimija. VDM:llä ei ole taloudellista toimintaa. VDM on yhteenliittymä, jossa on mukana toimijoita Saksan maitoteollisuuden arvoketjun eri tasoilta mutta jolla itsellään ei ole taloudellista toimintaa. Saksan yhtiöverojärjestelmän mukaan VDM on ammattialajärjestö, mistä syystä se on oikeutettu tiettyihin verovähennyksiin, jotka eivät ole liiketoimintaa harjoittavien yhtiöiden saatavilla. |
| --- | --- |

(37)

Saksa katsoo, ettei VDM:ää koskevassa taloudellisessa tukemisessa ole kyse tuesta, koska VDM ei ole yritys eli talouden toimija. VDM:llä ei ole taloudellista toimintaa. VDM on yhteenliittymä, jossa on mukana toimijoita Saksan maitoteollisuuden arvoketjun eri tasoilta mutta jolla itsellään ei ole taloudellista toimintaa. Saksan yhtiöverojärjestelmän mukaan VDM on ammattialajärjestö, mistä syystä se on oikeutettu tiettyihin verovähennyksiin, jotka eivät ole liiketoimintaa harjoittavien yhtiöiden saatavilla.

| (38) | Saksa toteaa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (5) 183 artiklan mukaisesti, että ”rajoittamatta tämän asetuksen 180 artiklan mukaisesti perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklan (nykyiset 107, 108 ja 109 artikla) soveltamista, jäsenvaltio voi periä kaupan pidetyistä maitomääristä ja maitoa vastaavista tuotemääristä maidontuottajiltaan myynninedistämismaksua rahoittaakseen kulutuksen edistämistä yhteisössä, maidon ja maitotuotteiden markkinoiden laajentamista ja laadun parantamista koskevia toimenpiteitä”. |
| --- | --- |

(38)

Saksa toteaa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (5) 183 artiklan mukaisesti, että ”rajoittamatta tämän asetuksen 180 artiklan mukaisesti perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklan (nykyiset 107, 108 ja 109 artikla) soveltamista, jäsenvaltio voi periä kaupan pidetyistä maitomääristä ja maitoa vastaavista tuotemääristä maidontuottajiltaan myynninedistämismaksua rahoittaakseen kulutuksen edistämistä yhteisössä, maidon ja maitotuotteiden markkinoiden laajentamista ja laadun parantamista koskevia toimenpiteitä”.

5

| (39) | Syyskuun 20 päivänä 2013 esittämissään huomautuksissa Saksa totesi, että päätöskäytännön mukaisesti liittoja ja yhdistyksiä (kuten VDM) pidetään kuitenkin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuina yrityksinä ainoastaan poikkeustapauksissa ja sillä edellytyksellä, että ne harjoittavat taloudellista toimintaa (esim. kiinteän omaisuuden vuokraus ja televisiointioikeuksien myynti) (6). |
| --- | --- |

(39)

Syyskuun 20 päivänä 2013 esittämissään huomautuksissa Saksa totesi, että päätöskäytännön mukaisesti liittoja ja yhdistyksiä (kuten VDM) pidetään kuitenkin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuina yrityksinä ainoastaan poikkeustapauksissa ja sillä edellytyksellä, että ne harjoittavat taloudellista toimintaa (esim. kiinteän omaisuuden vuokraus ja televisiointioikeuksien myynti) (6).

6

| (40) | VDM:n tehtäviin kuuluu myös maitoteollisuuden edustaminen kansallisella ja kansainvälisellä tasolla (esim. Codex Alimentarius -komissiossa ja DIN-komiteassa). VDM asettaa riippumattomien ulkoisten tutkijoiden ja asiantuntijoiden asiantuntemuksen asiaa koskevien elinten saataville kootusti ja jäsennellysti. Se tarjoaa asiantuntemusta ja neuvontaa liitto- ja osavaltiotason ministeriöille. |
| --- | --- |

(40)

VDM:n tehtäviin kuuluu myös maitoteollisuuden edustaminen kansallisella ja kansainvälisellä tasolla (esim. Codex Alimentarius -komissiossa ja DIN-komiteassa). VDM asettaa riippumattomien ulkoisten tutkijoiden ja asiantuntijoiden asiantuntemuksen asiaa koskevien elinten saataville kootusti ja jäsennellysti. Se tarjoaa asiantuntemusta ja neuvontaa liitto- ja osavaltiotason ministeriöille.

| (41) | Nämä toiminnot eivät hyödytä yksittäisiä yrityksiä, vaan ne ovat tyypillisiä (voittoa tavoittelemattoman) yhdistyksen tehtäviä. Olisi väärin tulkita VDM maitoteollisuuden kaupalliseksi lobbaajaksi, jonka palveluita voisi ”ostaa” markkinoilta. VDM:n jäsenet eivät myöskään pysty kääntymään VDM:n tarjoamien palvelujen sijaan minkään muun ”palveluntarjoajan” puoleen. Toisin sanoen kilpailua ei ole. VDM ei siksi ole taloudellinen toimija markkinoilla. |
| --- | --- |

(41)

Nämä toiminnot eivät hyödytä yksittäisiä yrityksiä, vaan ne ovat tyypillisiä (voittoa tavoittelemattoman) yhdistyksen tehtäviä. Olisi väärin tulkita VDM maitoteollisuuden kaupalliseksi lobbaajaksi, jonka palveluita voisi ”ostaa” markkinoilta. VDM:n jäsenet eivät myöskään pysty kääntymään VDM:n tarjoamien palvelujen sijaan minkään muun ”palveluntarjoajan” puoleen. Toisin sanoen kilpailua ei ole. VDM ei siksi ole taloudellinen toimija markkinoilla.

| (42) | Lisäksi Saksan mukaan myöskään meijerit eivät saaneet etua VDM:n tarjoamista palveluista. Erityisesti VDM ei tarjoa ”kohdennettuja neuvontapalveluita” maitoteollisuuden yrityksille. VDM:n toiminta on ennemminkin yleisluontoista. Se tiedottaa tahoille, joita asia koskee, ja viime kädessä myös yleisölle, kehityssuunnista kansallisessa ja kansainvälisessä elintarvikelainsäädännössä, maitoalan tieteellisissä ja analyyttisissä kysymyksissä sekä ravitsemuksessa. Se tiedottaa myös ympäristöön, ilmastoon ja eläinsuojeluun liittyvistä kysymyksistä. Tiedonlevitys tapahtuu etupäässä (verkossa) yleisesti saatavilla olevien julkaisujen ja konferenssien avulla. VDM:n toiminnalla on sen vuoksi ”kerrannaisvaikutuksia”, mikä on tyypillistä yhdistyksen toimenkuvalle ja olennainen osa yleistä tiedonlevitystä. |
| --- | --- |

(42)

Lisäksi Saksan mukaan myöskään meijerit eivät saaneet etua VDM:n tarjoamista palveluista. Erityisesti VDM ei tarjoa ”kohdennettuja neuvontapalveluita” maitoteollisuuden yrityksille. VDM:n toiminta on ennemminkin yleisluontoista. Se tiedottaa tahoille, joita asia koskee, ja viime kädessä myös yleisölle, kehityssuunnista kansallisessa ja kansainvälisessä elintarvikelainsäädännössä, maitoalan tieteellisissä ja analyyttisissä kysymyksissä sekä ravitsemuksessa. Se tiedottaa myös ympäristöön, ilmastoon ja eläinsuojeluun liittyvistä kysymyksistä. Tiedonlevitys tapahtuu etupäässä (verkossa) yleisesti saatavilla olevien julkaisujen ja konferenssien avulla. VDM:n toiminnalla on sen vuoksi ”kerrannaisvaikutuksia”, mikä on tyypillistä yhdistyksen toimenkuvalle ja olennainen osa yleistä tiedonlevitystä.

| (43) | Tämä ”avoin” ja yleinen ”neuvonnan” muoto ei ole maitoteollisuudelle tarjottava markkinapohjainen palvelu, eikä sitä voida verrata muun muassa yrityskonsulttien tarjoamaan ”kohdennettuun” neuvontaan. Mahdolliset edut, joita maitoteollisuuden yritykset saavat tällaisesta tiedonlevityksestä, eivät ole tukioikeudellisesti merkityksellisiä. Ei myöskään ole annettu sellaisia komission päätöksiä tai EU:n tuomioistuinten tuomioita, joissa käsiteltäisiin tällaista tuen laaja-alaista määritelmää. |
| --- | --- |

(43)

Tämä ”avoin” ja yleinen ”neuvonnan” muoto ei ole maitoteollisuudelle tarjottava markkinapohjainen palvelu, eikä sitä voida verrata muun muassa yrityskonsulttien tarjoamaan ”kohdennettuun” neuvontaan. Mahdolliset edut, joita maitoteollisuuden yritykset saavat tällaisesta tiedonlevityksestä, eivät ole tukioikeudellisesti merkityksellisiä. Ei myöskään ole annettu sellaisia komission päätöksiä tai EU:n tuomioistuinten tuomioita, joissa käsiteltäisiin tällaista tuen laaja-alaista määritelmää.

| (44) | Kyse ei myöskään ole välillisestä tuesta. Sellainen edellyttäisi, että kolmannelle suoritettu maksuosuus olisi erityisesti suunniteltu suosimaan tuen välillistä edunsaajaa tai että yrityksen tai tuotantolinjan suosiminen olisi erottamaton osa toimenpidettä. Tästä ei kuitenkaan käsillä olevassa tapauksessa ole kyse. Mahdolliset odottamattomat edut, joita aiheutuu toimenpiteistä, joita toteutetaan muun muassa yleisten tietojen levittämiseksi kehityssuunnista kansallisessa ja kansainvälisessä elintarvikelainsäädännössä, maitoon liittyvien tieteellisten ja analyyttisten kysymysten alalla, ravitsemuksen alalla sekä ympäristö-, ilmasto- ja eläinsuojelualalla, eivät ole erityisiä, eikä niillä siten voida perustella tuen olemassaoloa. Lisäksi ne eivät yleisinä toimenpiteinä vääristä kilpailua. |
| --- | --- |

(44)

Kyse ei myöskään ole välillisestä tuesta. Sellainen edellyttäisi, että kolmannelle suoritettu maksuosuus olisi erityisesti suunniteltu suosimaan tuen välillistä edunsaajaa tai että yrityksen tai tuotantolinjan suosiminen olisi erottamaton osa toimenpidettä. Tästä ei kuitenkaan käsillä olevassa tapauksessa ole kyse. Mahdolliset odottamattomat edut, joita aiheutuu toimenpiteistä, joita toteutetaan muun muassa yleisten tietojen levittämiseksi kehityssuunnista kansallisessa ja kansainvälisessä elintarvikelainsäädännössä, maitoon liittyvien tieteellisten ja analyyttisten kysymysten alalla, ravitsemuksen alalla sekä ympäristö-, ilmasto- ja eläinsuojelualalla, eivät ole erityisiä, eikä niillä siten voida perustella tuen olemassaoloa. Lisäksi ne eivät yleisinä toimenpiteinä vääristä kilpailua.

| (45) | Käsillä olevassa tapauksessa ei ole perusteita olettamalle, että kilpailua vääristävä tiettyjen yritysten suosiminen olisi ollut tarkoituksenmukaista tai että sellaista olisi tapahtunut. VDM:lle suoritetuilla maksuosuuksilla pyrittiin pikemminkin varmistamaan, että VDM kykenee täyttämään edellä kuvatut muut kuin taloudelliset tehtävät. |
| --- | --- |

(45)

Käsillä olevassa tapauksessa ei ole perusteita olettamalle, että kilpailua vääristävä tiettyjen yritysten suosiminen olisi ollut tarkoituksenmukaista tai että sellaista olisi tapahtunut. VDM:lle suoritetuilla maksuosuuksilla pyrittiin pikemminkin varmistamaan, että VDM kykenee täyttämään edellä kuvatut muut kuin taloudelliset tehtävät.

Syitä sille, että komissio aloitti SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn

Syitä sille, että komissio aloitti SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn

| (46) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio toteaa, että VDM on palveluntarjoaja, koska se edustaa Saksan maitoalaa eri tasoilla ja antaa maidontuotantoon liittyviä kohdennettuja neuvontapalveluja. Näiden palvelujen edunsaajia ovat viime kädessä kaikki maitoalan toimijat Saksassa, erityisesti meijerit, jotka ovat yrityksiä. Lisäksi on käynyt ilmi, että kaikki tuen olemassaolon edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(46)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio toteaa, että VDM on palveluntarjoaja, koska se edustaa Saksan maitoalaa eri tasoilla ja antaa maidontuotantoon liittyviä kohdennettuja neuvontapalveluja. Näiden palvelujen edunsaajia ovat viime kädessä kaikki maitoalan toimijat Saksassa, erityisesti meijerit, jotka ovat yrityksiä. Lisäksi on käynyt ilmi, että kaikki tuen olemassaolon edellytykset täyttyvät.

VDM:n huomautus

VDM:n huomautus

| (47) | Helmikuun 6 päivänä 2014 päivätyssä kirjeessä VDM esitti seuraavassa kuvatun huomautuksen sille suoritetuista maksuosuuksista. |
| --- | --- |

(47)

Helmikuun 6 päivänä 2014 päivätyssä kirjeessä VDM esitti seuraavassa kuvatun huomautuksen sille suoritetuista maksuosuuksista.

| (48) | Maitomaksusta saatuja varoja ei voida pitää VDM:lle myönnettynä tukena. VDM ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettu yritys, eikä VDM:n toiminta, jota rahoitetaan maitomaksusta saaduilla varoilla, ole missään tapauksessa yritystoimintaa eli taloudellista toimintaa, joka koostuu tavaroiden ja palvelujen tarjoamisesta markkinoilla. Tämä tarkoittaa sitä, ettei VDM:ää ainakaan maitomaksusta rahoitetun toiminnan suhteen voida pitää yrityksenä, koska yritys on aina määriteltävä funktionaalisesti suhteessa tiettyyn toimintaan. |
| --- | --- |

(48)

Maitomaksusta saatuja varoja ei voida pitää VDM:lle myönnettynä tukena. VDM ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettu yritys, eikä VDM:n toiminta, jota rahoitetaan maitomaksusta saaduilla varoilla, ole missään tapauksessa yritystoimintaa eli taloudellista toimintaa, joka koostuu tavaroiden ja palvelujen tarjoamisesta markkinoilla. Tämä tarkoittaa sitä, ettei VDM:ää ainakaan maitomaksusta rahoitetun toiminnan suhteen voida pitää yrityksenä, koska yritys on aina määriteltävä funktionaalisesti suhteessa tiettyyn toimintaan.

| (49) | VDM ei ole palveluntarjoaja markkinoilla. VDM:n toiminta on sen sijaan tyypillistä yhdistystoimintaa. Kattojärjestönä VDM kokoaa yhteen Saksan maitoalan ja edustaa sitä. Siksi olisi väärin pitää tällaista VDM:n jäsenyysrakenteeseen perustuvaa toimintaa jäsenille tarjottavana ”palveluna”. Ennemminkin VDM:n tehtävänä on sen rakenteen vuoksi muodostaa maitoalan demokraattinen mielipide lainsäädännön ja standardoinnin kaltaisilla aloilla. Tähän mielipiteenmuodostukseen osallistuivat myös liittovaltion, osavaltioiden ja tiedeyhteisön edustajat, jotka toimivat VDM:ssä joko neuvonantajina tai äänioikeutettuina. Mielipiteenmuodostuksessa ja jäsenten edustamisessa, jotka ovat tyypillistä yhdistystoimintaa, ei ole kyse palvelun tarjoamisesta ”markkinoilla”. |
| --- | --- |

(49)

VDM ei ole palveluntarjoaja markkinoilla. VDM:n toiminta on sen sijaan tyypillistä yhdistystoimintaa. Kattojärjestönä VDM kokoaa yhteen Saksan maitoalan ja edustaa sitä. Siksi olisi väärin pitää tällaista VDM:n jäsenyysrakenteeseen perustuvaa toimintaa jäsenille tarjottavana ”palveluna”. Ennemminkin VDM:n tehtävänä on sen rakenteen vuoksi muodostaa maitoalan demokraattinen mielipide lainsäädännön ja standardoinnin kaltaisilla aloilla. Tähän mielipiteenmuodostukseen osallistuivat myös liittovaltion, osavaltioiden ja tiedeyhteisön edustajat, jotka toimivat VDM:ssä joko neuvonantajina tai äänioikeutettuina. Mielipiteenmuodostuksessa ja jäsenten edustamisessa, jotka ovat tyypillistä yhdistystoimintaa, ei ole kyse palvelun tarjoamisesta ”markkinoilla”.

| (50) | Vaikka jäljempänä kuvattuja VDM:n yksittäisiä toiminta-aloja tarkasteltaisiin lähemmin, on ilmeistä, ettei kyseisissä maitomaksusta rahoitetuissa toiminta-aloissa ole kyse ”taloudellisesta toiminnasta” tietyillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(50)

Vaikka jäljempänä kuvattuja VDM:n yksittäisiä toiminta-aloja tarkasteltaisiin lähemmin, on ilmeistä, ettei kyseisissä maitomaksusta rahoitetuissa toiminta-aloissa ole kyse ”taloudellisesta toiminnasta” tietyillä markkinoilla.

| (51) | Olennainen osa VDM:n toiminnasta on kattavan neuvonnan antamista kaikista maitoteollisuuden kysymyksistä sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla. Tähän tarkoitukseen osoitetaan noin 15 prosenttia varoista, jotka VDM saa maitomaksusta. Tässä toiminnassa ei kuitenkaan ole kyse maitoteollisuuden yritysneuvonnasta, vaan neuvonnan antamisesta kansallisille ja kansainvälisille lainsäädäntö- ja sääntelyelimille eli maitoalan mielipiteiden ja tietojen viestimisestä lainsäädäntö- ja muita standardointitoimia varten. Näissä menettelyissä VDM toimii Saksan maitoteollisuuden asiantuntijana ja edustajana. Se ei toimi tässäkään yhteydessä ”palveluntarjoajana” tietyillä markkinoilla. VDM:n toiminta koostuu ennemminkin sen jäsenten demokraattisesti muodostaman mielipiteen viestimisestä lainsäädäntöprosessissa. Tästä syystä koko maitoalan intressien edustamista lainsäädäntöprosessissa ministeriöihin, valiokuntiin, komiteoihin sekä kansallisten ja kansainvälisten teknisten yhdistysten ja organisaatioiden työryhmiin nähden ei voida pitää taloudellisena toimintana. |
| --- | --- |

(51)

Olennainen osa VDM:n toiminnasta on kattavan neuvonnan antamista kaikista maitoteollisuuden kysymyksistä sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla. Tähän tarkoitukseen osoitetaan noin 15 prosenttia varoista, jotka VDM saa maitomaksusta. Tässä toiminnassa ei kuitenkaan ole kyse maitoteollisuuden yritysneuvonnasta, vaan neuvonnan antamisesta kansallisille ja kansainvälisille lainsäädäntö- ja sääntelyelimille eli maitoalan mielipiteiden ja tietojen viestimisestä lainsäädäntö- ja muita standardointitoimia varten. Näissä menettelyissä VDM toimii Saksan maitoteollisuuden asiantuntijana ja edustajana. Se ei toimi tässäkään yhteydessä ”palveluntarjoajana” tietyillä markkinoilla. VDM:n toiminta koostuu ennemminkin sen jäsenten demokraattisesti muodostaman mielipiteen viestimisestä lainsäädäntöprosessissa. Tästä syystä koko maitoalan intressien edustamista lainsäädäntöprosessissa ministeriöihin, valiokuntiin, komiteoihin sekä kansallisten ja kansainvälisten teknisten yhdistysten ja organisaatioiden työryhmiin nähden ei voida pitää taloudellisena toimintana.

| (52) | Vaikka tätä toimintaa valtion elinten neuvonantajana kansallisella ja kansainvälisellä tasolla pidettäisiinkin palveluna, tällaista ”neuvontapalvelua” saavat valtion elimet eivät kuitenkaan ole yrityksiä eikä niitä siten voida pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettuina tuensaajina. Koska VDM on harjoittanut edellä mainittua tyypillistä yhdistystoimintaa, sitä ei voida pitää yrityksenä eikä myöskään kelpoisuusedellytykset täyttävänä tuensaajana. Maitoteollisuuden yrityksille valikoivan neuvonnan muodossa tarjottavia kohdennettuja neuvontapalveluja sen sijaan ei rahoitettu maitomaksusta saaduilla varoilla, jotka osavaltiot olivat asettaneet VDM:n saataville. |
| --- | --- |

(52)

Vaikka tätä toimintaa valtion elinten neuvonantajana kansallisella ja kansainvälisellä tasolla pidettäisiinkin palveluna, tällaista ”neuvontapalvelua” saavat valtion elimet eivät kuitenkaan ole yrityksiä eikä niitä siten voida pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettuina tuensaajina. Koska VDM on harjoittanut edellä mainittua tyypillistä yhdistystoimintaa, sitä ei voida pitää yrityksenä eikä myöskään kelpoisuusedellytykset täyttävänä tuensaajana. Maitoteollisuuden yrityksille valikoivan neuvonnan muodossa tarjottavia kohdennettuja neuvontapalveluja sen sijaan ei rahoitettu maitomaksusta saaduilla varoilla, jotka osavaltiot olivat asettaneet VDM:n saataville.

| (53) | VDM on myös koko alan edustajana vastuussa standardoinnista kansallisella ja kansainvälisellä tasolla yhteistyössä ISO:n, IDF:n, CEN:n ja DIN:n kaltaisten toimivaltaisten standardointiorganisaatioiden kanssa. Lisäksi VDM antaa neuvontaa liittohallitukselle Codex Alimentarius -kysymyksissä. VDM osallistuu muun muassa liittohallituksen neuvoa-antavana tahona seuraavien Codex-komiteoiden kokouksiin:






  — | CCMMP – maito ja maitovalmisteet (vuosina 2001–2011 tarkistettiin erityisesti kaikki CCMMP:n maitovalmistestandardit), |
| --- | --- | --- |

(53)

VDM on myös koko alan edustajana vastuussa standardoinnista kansallisella ja kansainvälisellä tasolla yhteistyössä ISO:n, IDF:n, CEN:n ja DIN:n kaltaisten toimivaltaisten standardointiorganisaatioiden kanssa. Lisäksi VDM antaa neuvontaa liittohallitukselle Codex Alimentarius -kysymyksissä. VDM osallistuu muun muassa liittohallituksen neuvoa-antavana tahona seuraavien Codex-komiteoiden kokouksiin:

—

CCMMP – maito ja maitovalmisteet (vuosina 2001–2011 tarkistettiin erityisesti kaikki CCMMP:n maitovalmistestandardit),

| — | CCFH – elintarvikehygienia, |
| --- | --- |

—

CCFH – elintarvikehygienia,

| — | CCCF – elintarvikkeiden vierasaineet, |
| --- | --- |

—

CCCF – elintarvikkeiden vierasaineet,

| — | CCFA – elintarvikelisäaineet, |
| --- | --- |

—

CCFA – elintarvikelisäaineet,

| — | CCFICS – elintarvikkeiden tuontitodistukset, |
| --- | --- |

—

CCFICS – elintarvikkeiden tuontitodistukset,

| — | CCFL – elintarvikkeiden merkinnät, |
| --- | --- |

—

CCFL – elintarvikkeiden merkinnät,

| — | CCGP – yleiset periaatteet, |
| --- | --- |

—

CCGP – yleiset periaatteet,

| — | CCMAS – määritys- ja näytteenottomenetelmät, |
| --- | --- |

—

CCMAS – määritys- ja näytteenottomenetelmät,

| — | CCNFSDU – ravitsemus ja erityisruokavaliovalmisteet sekä |
| --- | --- |

—

CCNFSDU – ravitsemus ja erityisruokavaliovalmisteet sekä

| — | CCRVDF – elintarvikkeiden eläinlääkejäämät. |
| --- | --- |

—

CCRVDF – elintarvikkeiden eläinlääkejäämät.

| (54) | Standardointiin kansallisella ja kansainvälisellä tasolla osoitettiin noin 45 prosenttia varoista, jotka VDM sai maitomaksusta. Myöskään standardointia ei pitäisi pitää taloudellisena toimintana. VDM ei tarjoa palveluja markkinoilla vaan edustaa koko maitoalaa kattojärjestönä yleisen edun mukaisen tehtävän yhteydessä. On selvää, että ISO:n, IDF:n, CEN:n ja DIN:n sekä Codex Alimentarius -komission yhteydessä tehtävässä standardoinnissa on kyse yleisen edun mukaisesta toiminnasta eikä valikoivasta tukitoimenpiteestä. |
| --- | --- |

(54)

Standardointiin kansallisella ja kansainvälisellä tasolla osoitettiin noin 45 prosenttia varoista, jotka VDM sai maitomaksusta. Myöskään standardointia ei pitäisi pitää taloudellisena toimintana. VDM ei tarjoa palveluja markkinoilla vaan edustaa koko maitoalaa kattojärjestönä yleisen edun mukaisen tehtävän yhteydessä. On selvää, että ISO:n, IDF:n, CEN:n ja DIN:n sekä Codex Alimentarius -komission yhteydessä tehtävässä standardoinnissa on kyse yleisen edun mukaisesta toiminnasta eikä valikoivasta tukitoimenpiteestä.

| (55) | Organisaation DIN e.V. perussäännössä todetaan esimerkiksi, että ”Aufgabe (Zweck) des DIN ist es, zum Nutzen der Allgemeinheit unter Wahrung des öffentlichen Interesses in geordneten und transparenten Verfahren die Normung und Standardisierung anzuregen, zu organisieren, zu steuern und zu moderieren. Die Arbeitsergebnisse dienen der Innovation, Sicherheit und Verständigung in Wirtschaft, Wissenschaft, Verwaltung und Öffentlichkeit sowie der Qualitätssicherung und Rationalisierung und dem Arbeits-, Umwelt- und Verbraucherschutz.” |
| --- | --- |

(55)

Organisaation DIN e.V. perussäännössä todetaan esimerkiksi, että ”Aufgabe (Zweck) des DIN ist es, zum Nutzen der Allgemeinheit unter Wahrung des öffentlichen Interesses in geordneten und transparenten Verfahren die Normung und Standardisierung anzuregen, zu organisieren, zu steuern und zu moderieren. Die Arbeitsergebnisse dienen der Innovation, Sicherheit und Verständigung in Wirtschaft, Wissenschaft, Verwaltung und Öffentlichkeit sowie der Qualitätssicherung und Rationalisierung und dem Arbeits-, Umwelt- und Verbraucherschutz.”

| (56) | Sama koskee Codex Alimentarius -komissiota, jonka tarkoitus kuvataan organisaation verkkosivulla seuraavasti:

  ”The Codex Alimentarius Commission, established by FAO and WHO in 1963 develops harmonised international food standards, guidelines and codes of practice to protect the health of the consumers and ensure fair practices in the food trade.” |
| --- | --- |

(56)

Sama koskee Codex Alimentarius -komissiota, jonka tarkoitus kuvataan organisaation verkkosivulla seuraavasti:

”The Codex Alimentarius Commission, established by FAO and WHO in 1963 develops harmonised international food standards, guidelines and codes of practice to protect the health of the consumers and ensure fair practices in the food trade.”

| (57) | Lisäksi Codex Alimentarius on tärkeä perusta elintarvikelainsäädännölle (elintarvikkeita koskevat sääntelylliset ja hallinnolliset säännöt) yleensä ja elintarviketurvallisuudelle erityisesti niin unionin kuin jäsenvaltioiden tasolla. Koska se on tärkein kansainvälinen elintarvikelainsäädännön standardi, sääntelyelinten on otettava se huomioon elintarviketurvallisuuden ja kuluttajansuojan näkökulmasta elintarvikelainsäädäntöä kehitettäessä tai mukautettaessa (7). |
| --- | --- |

(57)

Lisäksi Codex Alimentarius on tärkeä perusta elintarvikelainsäädännölle (elintarvikkeita koskevat sääntelylliset ja hallinnolliset säännöt) yleensä ja elintarviketurvallisuudelle erityisesti niin unionin kuin jäsenvaltioiden tasolla. Koska se on tärkein kansainvälinen elintarvikelainsäädännön standardi, sääntelyelinten on otettava se huomioon elintarviketurvallisuuden ja kuluttajansuojan näkökulmasta elintarvikelainsäädäntöä kehitettäessä tai mukautettaessa (7).

7

| (58) | VDM ei siksi tässä yhteydessä harjoita minkäänlaista taloudellista toimintaa palvelujen tarjoamiseksi markkinoilla. Sitä paitsi tällainen standardointitoiminta on yleisen edun mukaista, erityisesti kuluttajien edun mukaista, eikä sille ole olemassa markkinoita (8). |
| --- | --- |

(58)

VDM ei siksi tässä yhteydessä harjoita minkäänlaista taloudellista toimintaa palvelujen tarjoamiseksi markkinoilla. Sitä paitsi tällainen standardointitoiminta on yleisen edun mukaista, erityisesti kuluttajien edun mukaista, eikä sille ole olemassa markkinoita (8).

8

| (59) | Osa VDM:n toiminnasta liittyy maitoa ja lypsykarjanhoitoa koskevien yleisten tietojen tarjoamiseen sekä tässä yhteydessä alan tieteellisen tietämyksen ja uusien menetelmien levittämiseen ymmärrettävässä muodossa. VDM laatii lausuntoja, ohjeita ja suuntaviivoja, jotta kaikille asianosaisille, mukaan lukien kuluttajat, voidaan tiedottaa helposti ymmärrettävässä muodossa muun muassa parhaista käytettävissä olevista tekniikoista ympäristönsuojelun alalla, hyvistä maatalouskäytännöistä, vedenkulutuksesta, hiilidioksidipäästöistä, eläinten hyvinvoinnista lypsykarjanpidossa ja ruokintajärjestelmistä maidontuotannossa. Tähän tarkoitukseen osoitettiin noin 35 prosenttia varoista, jotka VDM sai maitomaksusta. |
| --- | --- |

(59)

Osa VDM:n toiminnasta liittyy maitoa ja lypsykarjanhoitoa koskevien yleisten tietojen tarjoamiseen sekä tässä yhteydessä alan tieteellisen tietämyksen ja uusien menetelmien levittämiseen ymmärrettävässä muodossa. VDM laatii lausuntoja, ohjeita ja suuntaviivoja, jotta kaikille asianosaisille, mukaan lukien kuluttajat, voidaan tiedottaa helposti ymmärrettävässä muodossa muun muassa parhaista käytettävissä olevista tekniikoista ympäristönsuojelun alalla, hyvistä maatalouskäytännöistä, vedenkulutuksesta, hiilidioksidipäästöistä, eläinten hyvinvoinnista lypsykarjanpidossa ja ruokintajärjestelmistä maidontuotannossa. Tähän tarkoitukseen osoitettiin noin 35 prosenttia varoista, jotka VDM sai maitomaksusta.

| (60) | Myöskään tämä toiminta ei ole taloudellista toimintaa, koska siinä ei ole kyse erityisten palvelujen tarjoamisesta kilpailuasetelmassa muihin palveluntarjoajiin nähden. Koska VDM ei harjoittanut erityistä toimintaa maitoalan yritysten hyväksi vaan tiedotti kaikille, joita asia koskee, eli suurelle yleisölle, maitoa ja lypsykarjanpitoa koskevista kysymyksistä, sen toiminnassa on kyse palveluista, jotka tarjotaan maksutta ja joita kolmas osapuoli ei voisi tarjota maksua vastaan. Ainoastaan tietyistä julkaisuista peritään pieni tekijänoikeusmaksu. |
| --- | --- |

(60)

Myöskään tämä toiminta ei ole taloudellista toimintaa, koska siinä ei ole kyse erityisten palvelujen tarjoamisesta kilpailuasetelmassa muihin palveluntarjoajiin nähden. Koska VDM ei harjoittanut erityistä toimintaa maitoalan yritysten hyväksi vaan tiedotti kaikille, joita asia koskee, eli suurelle yleisölle, maitoa ja lypsykarjanpitoa koskevista kysymyksistä, sen toiminnassa on kyse palveluista, jotka tarjotaan maksutta ja joita kolmas osapuoli ei voisi tarjota maksua vastaan. Ainoastaan tietyistä julkaisuista peritään pieni tekijänoikeusmaksu.

| (61) | VDM myös tukee valtion korkeakoulujen tutkijoita, erityisesti nuoria tutkijoita, korvaamalla heille pyynnöstä osan heidän matkakustannuksistaan maitoalan tieteellisten tapahtumien yhteydessä. Koska tässä on kyse yksityishenkilöille annettavasta tuesta ei-kaupallisella alalla, valtiontuen olemassaolon edellytykset eivät täyty. |
| --- | --- |

(61)

VDM myös tukee valtion korkeakoulujen tutkijoita, erityisesti nuoria tutkijoita, korvaamalla heille pyynnöstä osan heidän matkakustannuksistaan maitoalan tieteellisten tapahtumien yhteydessä. Koska tässä on kyse yksityishenkilöille annettavasta tuesta ei-kaupallisella alalla, valtiontuen olemassaolon edellytykset eivät täyty.

| (62) | Lisäksi kaksi VDM:n työntekijää on pitänyt luentoja Hannoverin ammattikorkeakoulussa. Myöskään tätä toimintaa ei voida pitää taloudellisena toimintana. Tähän alaan (tuki nuorille tutkijoille ja VDM:n työntekijöiden pitämät luennot) osoitettiin yhteensä noin 5 prosenttia varoista, jotka VDM sai maitomaksusta. |
| --- | --- |

(62)

Lisäksi kaksi VDM:n työntekijää on pitänyt luentoja Hannoverin ammattikorkeakoulussa. Myöskään tätä toimintaa ei voida pitää taloudellisena toimintana. Tähän alaan (tuki nuorille tutkijoille ja VDM:n työntekijöiden pitämät luennot) osoitettiin yhteensä noin 5 prosenttia varoista, jotka VDM sai maitomaksusta.

| (63) | Siinä määrin kuin kustannuksia, joita VDM:lle on aiheutunut toiminnasta IDF:ssä ja roolista Saksan kansallisena komiteana IDF:ssä, on rahoitettu maitomaksusta saaduilla varoilla, esimerkiksi lausunnoista kansainvälisiin kysymyksiin, tällainen toiminta on joko osa VDM:n asemaa valtion elinten neuvonantajana tai osa standardointia ja yleistä tiedonvälitystä. Lisäksi VDM:n edustajien osallistuminen IDF:n kokouksiin oli itsessään osoitus sen toiminnasta yhdistyksenä, mistä syystä sitä ei voida pitää taloudellisena toimintana. IDF:n työn painopisteenä on kansainvälisen standardoinnin (Codex Alimentarius, ISO ja CEN) edistäminen ja yleisten tietojen levittäminen. |
| --- | --- |

(63)

Siinä määrin kuin kustannuksia, joita VDM:lle on aiheutunut toiminnasta IDF:ssä ja roolista Saksan kansallisena komiteana IDF:ssä, on rahoitettu maitomaksusta saaduilla varoilla, esimerkiksi lausunnoista kansainvälisiin kysymyksiin, tällainen toiminta on joko osa VDM:n asemaa valtion elinten neuvonantajana tai osa standardointia ja yleistä tiedonvälitystä. Lisäksi VDM:n edustajien osallistuminen IDF:n kokouksiin oli itsessään osoitus sen toiminnasta yhdistyksenä, mistä syystä sitä ei voida pitää taloudellisena toimintana. IDF:n työn painopisteenä on kansainvälisen standardoinnin (Codex Alimentarius, ISO ja CEN) edistäminen ja yleisten tietojen levittäminen.

| (64) | Myöskään tässä ei ole kyse maitoteollisuuden yrityksille annettavasta tuesta. Se, että valtion elimet kuulivat VDM:ää neuvonantajana ennen lainsäädäntö- tai muuta sääntelymenettelyä taikka sellaisen aikana ja tässä yhteydessä säätelivät VDM:n rahoitusta pakollisen maksun avulla varmistaakseen VDM:n riippumattomuuden, ei tarkoita sitä, että valtio suosi yrityksiä, jotka pakollisen maksun kautta olivat velvollisia rahoittamaan tietojen tarjoamisen valtion elimille. |
| --- | --- |

(64)

Myöskään tässä ei ole kyse maitoteollisuuden yrityksille annettavasta tuesta. Se, että valtion elimet kuulivat VDM:ää neuvonantajana ennen lainsäädäntö- tai muuta sääntelymenettelyä taikka sellaisen aikana ja tässä yhteydessä säätelivät VDM:n rahoitusta pakollisen maksun avulla varmistaakseen VDM:n riippumattomuuden, ei tarkoita sitä, että valtio suosi yrityksiä, jotka pakollisen maksun kautta olivat velvollisia rahoittamaan tietojen tarjoamisen valtion elimille.

| (65) | Tämä koskee myös yleisen edun mukaista standardointia ja korkeakoulujen tutkijoiden, erityistesti nuorten tutkijoiden, tukemista. Myöskään tietojen levittämiseen ei liittynyt erityistä maitoteollisuuden yritysten suosimista. Kyseisen toiminnan tarkoituksena oli lisätä tietoisuutta maitoa koskevista tieteellisistä kysymyksistä ja levittää tietoja sovellettavista vaatimuksista, säännöistä, standardeista ja uusimmista tekniikoista, jotta voidaan varmistaa yleisen edun mukaiset korkeat laatu- ja ympäristöstandardit. Lisäksi jos maitoteollisuuden yritykset saavat etua VDM:n toimenpiteistä, se on ei-mitattava välillinen odottamaton etu, joka ei tee näistä muussa tarkoituksessa toteutetuista toimenpiteistä valtiontukea. Lisäksi – jos oletetaan, että ”maitoteollisuudelle” myönnettiin tukea – tuen takaisinperiminen ei tule kyseeseen, koska ei voida määritellä, mitkä yritykset hyötyivät toimenpiteistä ja missä määrin, varsinkaan kun tuen myönteiset vaikutukset eivät rajoitu Saksan maitoteollisuuden yrityksiin vaan hyödyttävät myös ulkomaisia yrityksiä, jotka toimivat Saksassa, tai kun toiminta (esimerkiksi kansainvälinen standardointi ja Codex Alimentarius -toiminta) on joka tapauksessa kansainvälistä. |
| --- | --- |

(65)

Tämä koskee myös yleisen edun mukaista standardointia ja korkeakoulujen tutkijoiden, erityistesti nuorten tutkijoiden, tukemista. Myöskään tietojen levittämiseen ei liittynyt erityistä maitoteollisuuden yritysten suosimista. Kyseisen toiminnan tarkoituksena oli lisätä tietoisuutta maitoa koskevista tieteellisistä kysymyksistä ja levittää tietoja sovellettavista vaatimuksista, säännöistä, standardeista ja uusimmista tekniikoista, jotta voidaan varmistaa yleisen edun mukaiset korkeat laatu- ja ympäristöstandardit. Lisäksi jos maitoteollisuuden yritykset saavat etua VDM:n toimenpiteistä, se on ei-mitattava välillinen odottamaton etu, joka ei tee näistä muussa tarkoituksessa toteutetuista toimenpiteistä valtiontukea. Lisäksi – jos oletetaan, että ”maitoteollisuudelle” myönnettiin tukea – tuen takaisinperiminen ei tule kyseeseen, koska ei voida määritellä, mitkä yritykset hyötyivät toimenpiteistä ja missä määrin, varsinkaan kun tuen myönteiset vaikutukset eivät rajoitu Saksan maitoteollisuuden yrityksiin vaan hyödyttävät myös ulkomaisia yrityksiä, jotka toimivat Saksassa, tai kun toiminta (esimerkiksi kansainvälinen standardointi ja Codex Alimentarius -toiminta) on joka tapauksessa kansainvälistä.

| (66) | Jos VDM:lle toimenpiteiden BW 6, BY 9, HE 5, NI 10, NW 9, RP8, SL 6 ja TH 6 yhteydessä maksetusta maitomaksusta saatujen varojen käyttöä pidetään edellä esitettyjen tietojen vastaisesti valtiontukena, se on kuitenkin yhteensopiva asiaa koskevan sekundäärilainsäädännön kanssa. |
| --- | --- |

(66)

Jos VDM:lle toimenpiteiden BW 6, BY 9, HE 5, NI 10, NW 9, RP8, SL 6 ja TH 6 yhteydessä maksetusta maitomaksusta saatujen varojen käyttöä pidetään edellä esitettyjen tietojen vastaisesti valtiontukena, se on kuitenkin yhteensopiva asiaa koskevan sekundäärilainsäädännön kanssa.

| (67) | Jos VDM:n antamaa neuvontaa pidetään tässä esitetyn näkemyksen vastaisesti valtiontukena maitoteollisuuden yrityksille, kyseessä on maatalousalan valtiontukea koskevien vuosien 2000–2006 suuntaviivojen (9), jäljempänä ’suuntaviivat 2000–2006’, 14 kohdan mukainen tekninen tuki sekä maa- ja metsätalousalan valtiontukea koskevien vuosien 2007–2013 suuntaviivojen (10), jäljempänä ’suuntaviivat 2007–2013’ IV.K. kohdan mukainen tekninen apu. |
| --- | --- |

(67)

Jos VDM:n antamaa neuvontaa pidetään tässä esitetyn näkemyksen vastaisesti valtiontukena maitoteollisuuden yrityksille, kyseessä on maatalousalan valtiontukea koskevien vuosien 2000–2006 suuntaviivojen (9), jäljempänä ’suuntaviivat 2000–2006’, 14 kohdan mukainen tekninen tuki sekä maa- ja metsätalousalan valtiontukea koskevien vuosien 2007–2013 suuntaviivojen (10), jäljempänä ’suuntaviivat 2007–2013’ IV.K. kohdan mukainen tekninen apu.

9

10

| (68) | VDM väitti myös, että vuosina 2001–2006 toimenpiteet koskivat ainoastaan maitoa, joka on liitteessä I lueteltu tuote. Toimenpiteillä pyritään levittämään tieteellistä tietämystä, erityisesti uusimpia tekniikoita ja parhaita käytäntöjä, jotka on tarkoitus ottaa huomioon uusissa lainsäädäntöhankkeissa ja joita käytetään perustana standardeissa, joiden kehittämiseen VDM osallistuu tai joista se antaa neuvontaa. Näin ollen VDM:n toimenpiteet tällä alalla liittyvät säännöllisesti suuntaviivojen 2000–2006 14.1 kohdassa tarkoitettuihin uusiin tekniikoihin. Koska VDM:n toiminta kattaa tieteellisen tietämyksen vahvistamisen ja levittämisen, sen standardisointitoimet olisi luokiteltava tekniseksi avuksi. |
| --- | --- |

(68)

VDM väitti myös, että vuosina 2001–2006 toimenpiteet koskivat ainoastaan maitoa, joka on liitteessä I lueteltu tuote. Toimenpiteillä pyritään levittämään tieteellistä tietämystä, erityisesti uusimpia tekniikoita ja parhaita käytäntöjä, jotka on tarkoitus ottaa huomioon uusissa lainsäädäntöhankkeissa ja joita käytetään perustana standardeissa, joiden kehittämiseen VDM osallistuu tai joista se antaa neuvontaa. Näin ollen VDM:n toimenpiteet tällä alalla liittyvät säännöllisesti suuntaviivojen 2000–2006 14.1 kohdassa tarkoitettuihin uusiin tekniikoihin. Koska VDM:n toiminta kattaa tieteellisen tietämyksen vahvistamisen ja levittämisen, sen standardisointitoimet olisi luokiteltava tekniseksi avuksi.

| (69) | Tästä huolimatta tieteellisen tietämyksen ja yleisten tosiasiatietojen levittämistä (suuntaviivojen 2007–2013 IV.K. kohdan mukaisesti) olisi kuitenkin pidettävä sääntöjenmukaisena myös suuntaviivojen 2000–2006 voimassaolon yhteydessä. Sen voidaan katsoa kuuluvan esimerkiksi neuvontapalvelujen tai perus- ja jatkokoulutuksen määritelmään (11). |
| --- | --- |

(69)

Tästä huolimatta tieteellisen tietämyksen ja yleisten tosiasiatietojen levittämistä (suuntaviivojen 2007–2013 IV.K. kohdan mukaisesti) olisi kuitenkin pidettävä sääntöjenmukaisena myös suuntaviivojen 2000–2006 voimassaolon yhteydessä. Sen voidaan katsoa kuuluvan esimerkiksi neuvontapalvelujen tai perus- ja jatkokoulutuksen määritelmään (11).

11

| (70) | Suuntaviivojen 2007–2013 muunlainen tulkinta johtaisi arviointiristiriitaan mainontatoimien suhteen, jotka vaikuttavat markkinatilanteeseen paljon enemmän. Myös nämä olisivat olleet sallittuja ennen vuotta 2007 valtiontuesta EY:n perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen ja tiettyjen liitteeseen I kuulumattomien tuotteiden mainontaan annettujen yhteisön suuntaviivojen (2001/C-252/03), jäljempänä ’mainontasuuntaviivat’, perusteella. Ylijäämätuotteena maito täyttää mainonnalta edellytetyt myönteiset perusteet. |
| --- | --- |

(70)

Suuntaviivojen 2007–2013 muunlainen tulkinta johtaisi arviointiristiriitaan mainontatoimien suhteen, jotka vaikuttavat markkinatilanteeseen paljon enemmän. Myös nämä olisivat olleet sallittuja ennen vuotta 2007 valtiontuesta EY:n perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen ja tiettyjen liitteeseen I kuulumattomien tuotteiden mainontaan annettujen yhteisön suuntaviivojen (2001/C-252/03), jäljempänä ’mainontasuuntaviivat’, perusteella. Ylijäämätuotteena maito täyttää mainonnalta edellytetyt myönteiset perusteet.

| (71) | Tämä tarkoittaa sitä, että maitoalalla jäsenvaltiot saivat ilman rajoituksia myöntää valtiontukea, jonka intensiteetti oli 100 prosenttia, maidon yleiseen mainontaan (eli mainontaan, jossa ei viitata tuotteen alkuperään eikä yritykseen). Jäsenvaltiot myös hyödynsivät tätä mahdollisuutta laajalti (12). Jos maidon ja maitotuotteiden yleinen mainonta oli sallittua ilman rajoituksia ajanjaksolla 2001–2006, ei ole syytä soveltaa tiukempia lainsäädäntövaatimuksia tukeen toimenpiteille, joilla on huomattavasti pienempiä vaikutuksia markkinatilanteeseen, kuten maitoa ja maitotuotteita koskevan yleisen tosiasiatiedon tai tieteellisen tietämyksen levittämiseen. |
| --- | --- |

(71)

Tämä tarkoittaa sitä, että maitoalalla jäsenvaltiot saivat ilman rajoituksia myöntää valtiontukea, jonka intensiteetti oli 100 prosenttia, maidon yleiseen mainontaan (eli mainontaan, jossa ei viitata tuotteen alkuperään eikä yritykseen). Jäsenvaltiot myös hyödynsivät tätä mahdollisuutta laajalti (12). Jos maidon ja maitotuotteiden yleinen mainonta oli sallittua ilman rajoituksia ajanjaksolla 2001–2006, ei ole syytä soveltaa tiukempia lainsäädäntövaatimuksia tukeen toimenpiteille, joilla on huomattavasti pienempiä vaikutuksia markkinatilanteeseen, kuten maitoa ja maitotuotteita koskevan yleisen tosiasiatiedon tai tieteellisen tietämyksen levittämiseen.

12

| (72) | Suuntaviivojen 2000–2006 laadinnan hetkellä ei voinut olla valtiontukia koskevan aineellisen oikeuden eikä komission tarkoitus pitää valtion rahoittamaa mainoskampanjaa, jonka iskulause oli ”Trinkt mehr Milch!” (”Juokaamme enemmän maitoa!”), sallittuna mainostukena ja samalla kohdella kampanjaa, jolla kuluttajille tiedotettiin asiapitoisesti maidon ravintoarvosta ja merkityksestä osana lasten ravitsemusta, tukena, jota ei sallita. |
| --- | --- |

(72)

Suuntaviivojen 2000–2006 laadinnan hetkellä ei voinut olla valtiontukia koskevan aineellisen oikeuden eikä komission tarkoitus pitää valtion rahoittamaa mainoskampanjaa, jonka iskulause oli ”Trinkt mehr Milch!” (”Juokaamme enemmän maitoa!”), sallittuna mainostukena ja samalla kohdella kampanjaa, jolla kuluttajille tiedotettiin asiapitoisesti maidon ravintoarvosta ja merkityksestä osana lasten ravitsemusta, tukena, jota ei sallita.

| (73) | Myös muut suuntaviivojen 2000–2006 14 kohdan edellytykset täyttyvät. Koska toimenpiteet olivat yleisluontoisia ja neutraaleja niiden yritysten suhteen, joita ne koskivat, niitä ei automaattisesti rajoitettu koskemaan tiettyjä ryhmiä (14.2 kohta). Toimenpiteitä ei voida taloudellisesti yhdistää yksittäisiin yrityksiin, koska – kuten edellä esitetään – yrityksiin ei viitata suoraan. Koska tähän alaan osoitettiin suhteellisen vähän varoja ja koska maitoalalla toimii useita yrityksiä, 14.3 kohdassa mainittuja kynnysarvoja ei saavutettu lähellekään. |
| --- | --- |

(73)

Myös muut suuntaviivojen 2000–2006 14 kohdan edellytykset täyttyvät. Koska toimenpiteet olivat yleisluontoisia ja neutraaleja niiden yritysten suhteen, joita ne koskivat, niitä ei automaattisesti rajoitettu koskemaan tiettyjä ryhmiä (14.2 kohta). Toimenpiteitä ei voida taloudellisesti yhdistää yksittäisiin yrityksiin, koska – kuten edellä esitetään – yrityksiin ei viitata suoraan. Koska tähän alaan osoitettiin suhteellisen vähän varoja ja koska maitoalalla toimii useita yrityksiä, 14.3 kohdassa mainittuja kynnysarvoja ei saavutettu lähellekään.

| (74) | Vuodesta 2007 alkaneen kauden osalta VDM totesi, että sen toteuttamia vastaavia toimenpiteitä olisi pidettävä helposti ymmärrettävän tieteellisen tietämyksen ja yleisen tosiasiatiedon levittämisenä suuntaviivojen 2007–2013 IV.K. kohdan mukaisesti yhdessä asetuksen (EY) N:o 1857/2006 14 artiklan kanssa. Rajoittaminen pk-yrityksiin ei ole tässä yhteydessä sovellettavissa, koska yleistä tosiasiatietoa, jossa ei viitata tiettyihin yrityksiin, ei ole tarpeen rajoittaa pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. Lisäksi olisi huomattava, ettei suuntaviivoja 2007–2013 saa soveltaa ristiriitaisella tavalla. Myöskään tässä yhteydessä tarkoituksena ei ole voinut olla pitää maidon ja maitotuotteiden (maataloustuotteiden) yleisluonteista mainontaa, jonka tukiosuus on 100 prosenttia, sääntöjenmukaisena (ks. suuntaviivojen 2007–2013 157 kohta) ja samalla soveltaa tiukempia vaatimuksia yleisluonteisen tosiasiatiedon ja tieteellisen tietämyksen levittämiseen, jolla on selkeästi vähemmän vaikutuksia kilpailuun. Muussa tapauksessa jäsenvaltioita kannustettaisiin periaatteessa edistämään yleisluonteisen tosiasiatiedon tai tieteellisen tietämyksen levittämisen yhdistämistä ostokehotukseen, jotta voitaisiin poistaa kaikki epäilykset mainontatoimenpiteen sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

(74)

Vuodesta 2007 alkaneen kauden osalta VDM totesi, että sen toteuttamia vastaavia toimenpiteitä olisi pidettävä helposti ymmärrettävän tieteellisen tietämyksen ja yleisen tosiasiatiedon levittämisenä suuntaviivojen 2007–2013 IV.K. kohdan mukaisesti yhdessä asetuksen (EY) N:o 1857/2006 14 artiklan kanssa. Rajoittaminen pk-yrityksiin ei ole tässä yhteydessä sovellettavissa, koska yleistä tosiasiatietoa, jossa ei viitata tiettyihin yrityksiin, ei ole tarpeen rajoittaa pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. Lisäksi olisi huomattava, ettei suuntaviivoja 2007–2013 saa soveltaa ristiriitaisella tavalla. Myöskään tässä yhteydessä tarkoituksena ei ole voinut olla pitää maidon ja maitotuotteiden (maataloustuotteiden) yleisluonteista mainontaa, jonka tukiosuus on 100 prosenttia, sääntöjenmukaisena (ks. suuntaviivojen 2007–2013 157 kohta) ja samalla soveltaa tiukempia vaatimuksia yleisluonteisen tosiasiatiedon ja tieteellisen tietämyksen levittämiseen, jolla on selkeästi vähemmän vaikutuksia kilpailuun. Muussa tapauksessa jäsenvaltioita kannustettaisiin periaatteessa edistämään yleisluonteisen tosiasiatiedon tai tieteellisen tietämyksen levittämisen yhdistämistä ostokehotukseen, jotta voitaisiin poistaa kaikki epäilykset mainontatoimenpiteen sääntöjenmukaisuudesta.

| (75) | Edellä mainittujen väitteiden osalta VDM pyysi komissiota tarkistamaan siihenastisia oletuksiaan VDM:n luokittelusta yritykseksi ja sen toiminnan sääntöjenmukaisuudesta valtiontukisääntöjen valossa. Menettelyn monimutkaisuuden vuoksi VDM myös varasi itselleen oikeuden toimittaa lisähuomautuksia. |
| --- | --- |

(75)

Edellä mainittujen väitteiden osalta VDM pyysi komissiota tarkistamaan siihenastisia oletuksiaan VDM:n luokittelusta yritykseksi ja sen toiminnan sääntöjenmukaisuudesta valtiontukisääntöjen valossa. Menettelyn monimutkaisuuden vuoksi VDM myös varasi itselleen oikeuden toimittaa lisähuomautuksia.

Muiden asianomaisten osapuolten esittämät huomautukset

Muiden asianomaisten osapuolten esittämät huomautukset

| (76) | Helmikuun 6–10 päivänä 2014 komissio vastaanotti asianosaisilta yhteensä kuusi kirjettä, jotka sisältävät huomautuksia käsillä olevista VDM:n toteuttamista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(76)

Helmikuun 6–10 päivänä 2014 komissio vastaanotti asianosaisilta yhteensä kuusi kirjettä, jotka sisältävät huomautuksia käsillä olevista VDM:n toteuttamista toimenpiteistä.

| (77) | Landesvereinigung der Bayerischen Milchwirtschaft e.V. toteaa (7 päivänä helmikuuta 2014 päivätyssä kirjeessään), että VDM:n ennakoivaa kuluttajansuojaa koskevaa kansainvälistä kokemustenvaihtoa uuden tietämyksen saamiseksi eri maista edistetään ja että tämä kokemustenvaihto on suuresti arvostettua. Tämä ei anna aihetta yksittäisten yritysten suosimiseen. |
| --- | --- |

(77)

Landesvereinigung der Bayerischen Milchwirtschaft e.V. toteaa (7 päivänä helmikuuta 2014 päivätyssä kirjeessään), että VDM:n ennakoivaa kuluttajansuojaa koskevaa kansainvälistä kokemustenvaihtoa uuden tietämyksen saamiseksi eri maista edistetään ja että tämä kokemustenvaihto on suuresti arvostettua. Tämä ei anna aihetta yksittäisten yritysten suosimiseen.

| (78) | Landesvereinigung Thüringer Milch e.V. viittasi 6 päivänä helmikuuta 2014 esittämässään huomautuksessa VDM:n esittämään huomautukseen ja antoi sille tukensa. |
| --- | --- |

(78)

Landesvereinigung Thüringer Milch e.V. viittasi 6 päivänä helmikuuta 2014 esittämässään huomautuksessa VDM:n esittämään huomautukseen ja antoi sille tukensa.

| (79) | Milchprüfring Baden-Württemberg e.V. ilmoitti 6 päivänä helmikuuta 2014 esittämässään huomautuksessa VDM:n olevan yksi niistä elimistä, jotka olivat saaneet varoja maitomaksusta Baden-Württembergissä. Kaikki huomautuksessa mainitut elimet olivat toteuttaneet toimenpiteitä maitoteollisuuden hyväksi maito- ja rasvalain 22 §:n mukaisesti. Maitomaksun varoja jaettiin vain siinä määrin kuin se oli tarpeellista toimenpiteiden toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

(79)

Milchprüfring Baden-Württemberg e.V. ilmoitti 6 päivänä helmikuuta 2014 esittämässään huomautuksessa VDM:n olevan yksi niistä elimistä, jotka olivat saaneet varoja maitomaksusta Baden-Württembergissä. Kaikki huomautuksessa mainitut elimet olivat toteuttaneet toimenpiteitä maitoteollisuuden hyväksi maito- ja rasvalain 22 §:n mukaisesti. Maitomaksun varoja jaettiin vain siinä määrin kuin se oli tarpeellista toimenpiteiden toteuttamiseksi.

| (80) | Milchwirtschaftliche Arbeitsgemeinschaft Rheinland-Pfalz e.V. esitti 10 päivänä helmikuuta 2014 päivätyssä huomautuksessaan samat väittämät, jotka Saksa oli esittänyt jo 20 päivänä syyskuuta 2013 päivätyssä huomautuksessaan. |
| --- | --- |

(80)

Milchwirtschaftliche Arbeitsgemeinschaft Rheinland-Pfalz e.V. esitti 10 päivänä helmikuuta 2014 päivätyssä huomautuksessaan samat väittämät, jotka Saksa oli esittänyt jo 20 päivänä syyskuuta 2013 päivätyssä huomautuksessaan.

| (81) | Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg e.V. toisti 6 päivänä helmikuuta 2014 esittämässään huomautuksessa organisaation Milchprüfring Baden-Württemberg e.V. esittämän toteamuksen (ks. johdanto-osan 79 kappale). |
| --- | --- |

(81)

Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg e.V. toisti 6 päivänä helmikuuta 2014 esittämässään huomautuksessa organisaation Milchprüfring Baden-Württemberg e.V. esittämän toteamuksen (ks. johdanto-osan 79 kappale).

| (82) | Landesvereinigung der Milchwirtschaft Niedersachsen е. V. (LVN) ei 7 päivänä helmikuuta 2014 päivätyssä kirjeessään ottanut suoraan kantaa VDM:lle myönnettyihin suorituksiin, mutta kielsi periaatteessa tuen olemassaolon kaikkien maito- ja rasvalain mukaisten osatoimenpiteiden osalta. |
| --- | --- |

(82)

Landesvereinigung der Milchwirtschaft Niedersachsen е. V. (LVN) ei 7 päivänä helmikuuta 2014 päivätyssä kirjeessään ottanut suoraan kantaa VDM:lle myönnettyihin suorituksiin, mutta kielsi periaatteessa tuen olemassaolon kaikkien maito- ja rasvalain mukaisten osatoimenpiteiden osalta.

| (83) | Yksittäisissä kysymyksissä LVN väitti, etteivät maitomaksusta saaduilla varoilla rahoitetut toimenpiteet kuormittaneet osavaltion talousarviota, ettei valtiolla ollut määräysvaltaa maitomaksusta saatujen varojen suhteen ja ettei valtio päättänyt maksun suuruudesta eikä toimenpiteiden sisällöstä. Näin ollen asianomaisten suoritusten ei voida katsoa johtuvan valtiosta. Valtio ei myöskään valvo suoritusten suuruutta eikä ole organisatorisesti sidoksissa LVN:ään. |
| --- | --- |

(83)

Yksittäisissä kysymyksissä LVN väitti, etteivät maitomaksusta saaduilla varoilla rahoitetut toimenpiteet kuormittaneet osavaltion talousarviota, ettei valtiolla ollut määräysvaltaa maitomaksusta saatujen varojen suhteen ja ettei valtio päättänyt maksun suuruudesta eikä toimenpiteiden sisällöstä. Näin ollen asianomaisten suoritusten ei voida katsoa johtuvan valtiosta. Valtio ei myöskään valvo suoritusten suuruutta eikä ole organisatorisesti sidoksissa LVN:ään.

| (84) | LVN:ää ei valvo yksikään valtion elin vaan sitä valvoo Hannoverin maatalouskamari, joka on julkisoikeudellinen itsesääntelyelin ja sellaisena elin, joka ei suoraan liity valtionhallintoon. |
| --- | --- |

(84)

LVN:ää ei valvo yksikään valtion elin vaan sitä valvoo Hannoverin maatalouskamari, joka on julkisoikeudellinen itsesääntelyelin ja sellaisena elin, joka ei suoraan liity valtionhallintoon.

| (85) | LVN viittasi 8 päivänä heinäkuuta 2014 päivätyssä täydentävässä huomautuksessaan muun muassa komission asiassa Val'Hor tekemään päätökseen (13). Kyseisessä päätöksessä komissio tunnusti, ettei julkisen vallan toimivaltaa tunnustaa toimialakohtainen organisaatio eikä sen sääntelyllistä tukea alakohtaisten suoritusten keräämiseen (kyseessä olevassa tapauksessa yleissitovuuden mahdollisuudella) voida pitää perusteena päätelmille siitä, että toimialakohtaisen organisaation toteuttamat toimenpiteet johtuvat valtiosta. Se, johtiko julkisen vallan osallistuminen veroluonteisiin rahoitusjärjestelmiin etuihin, joita voidaan pitää valtiolle myönnettynä ”valtiontukena”, riippuu yksittäisen tapauksen olosuhteista ja tällä perusteella tehtävästä yleisarvioinnista. Valtiontuen olemassaolon tutkimisen kannalta merkitykselliset näkökohdat ovat oikeuskäytännön mukaan seuraavat:






  — | Mikä taho päätti varojen keruusta ja käytöstä? |
| --- | --- | --- |

(85)

LVN viittasi 8 päivänä heinäkuuta 2014 päivätyssä täydentävässä huomautuksessaan muun muassa komission asiassa Val'Hor tekemään päätökseen (13). Kyseisessä päätöksessä komissio tunnusti, ettei julkisen vallan toimivaltaa tunnustaa toimialakohtainen organisaatio eikä sen sääntelyllistä tukea alakohtaisten suoritusten keräämiseen (kyseessä olevassa tapauksessa yleissitovuuden mahdollisuudella) voida pitää perusteena päätelmille siitä, että toimialakohtaisen organisaation toteuttamat toimenpiteet johtuvat valtiosta. Se, johtiko julkisen vallan osallistuminen veroluonteisiin rahoitusjärjestelmiin etuihin, joita voidaan pitää valtiolle myönnettynä ”valtiontukena”, riippuu yksittäisen tapauksen olosuhteista ja tällä perusteella tehtävästä yleisarvioinnista. Valtiontuen olemassaolon tutkimisen kannalta merkitykselliset näkökohdat ovat oikeuskäytännön mukaan seuraavat:

13

—

Mikä taho päätti varojen keruusta ja käytöstä?

| — | Jos näistä seikoista päätti yksityisoikeudellinen organisaatio, miten julkinen valta vaikutti tähän päätökseen? |
| --- | --- |

—

Jos näistä seikoista päätti yksityisoikeudellinen organisaatio, miten julkinen valta vaikutti tähän päätökseen?

| — | Mistä varoista maksut rahoitettiin? |
| --- | --- |

—

Mistä varoista maksut rahoitettiin?

| — | Millaisia toimenpiteitä rahoitettiin? |
| --- | --- |

—

Millaisia toimenpiteitä rahoitettiin?

| — | Miltä tahoilta varat kerättiin? |
| --- | --- |

—

Miltä tahoilta varat kerättiin?

| — | Mikä taho loi toimenpiteen? |
| --- | --- |

—

Mikä taho loi toimenpiteen?

| (86) | LVN oli oikeudellisten edustajiensa kautta tutkinut oikeudellista tilannetta muissa Saksan osavaltioissa ja tullut siihen tulokseen, etteivät valtiontuen olemassaolon tunnusmerkit täyttyneet. Tämä tarkoittaa sitä, ettei maito- ja rasvalailla voida yleensä ottaen katsoa olevan tuen piirteitä. |
| --- | --- |

(86)

LVN oli oikeudellisten edustajiensa kautta tutkinut oikeudellista tilannetta muissa Saksan osavaltioissa ja tullut siihen tulokseen, etteivät valtiontuen olemassaolon tunnusmerkit täyttyneet. Tämä tarkoittaa sitä, ettei maito- ja rasvalailla voida yleensä ottaen katsoa olevan tuen piirteitä.

| (87) | LVN:n mukaan maksun keräämisestä meijereiltä päättivät osavaltiotason maitoyhdistykset. Maito- ja rasvalain 22 §:n 1 momentin 1 kohdan mukaan maksu voidaan kerätä ainoastaan osavaltiotason maitoyhdistyksiä kuullen. Maito- ja rasvalain 22 §:n 1 momentin 2 kohdan mukaan maksua voidaan korottaa ainoastaan osavaltiotason maitoyhdistyksen pyynnöstä. |
| --- | --- |

(87)

LVN:n mukaan maksun keräämisestä meijereiltä päättivät osavaltiotason maitoyhdistykset. Maito- ja rasvalain 22 §:n 1 momentin 1 kohdan mukaan maksu voidaan kerätä ainoastaan osavaltiotason maitoyhdistyksiä kuullen. Maito- ja rasvalain 22 §:n 1 momentin 2 kohdan mukaan maksua voidaan korottaa ainoastaan osavaltiotason maitoyhdistyksen pyynnöstä.

| (88) | Maksun yksityiskohtia ja suuruutta säänneltiin Niedersachsenissa ja Thüringenissä asetuksella Umlageerhebungsverordnung (UmlErhVO), joka oli annettu kuullen asianomaisia osavaltiotason maitoyhdistyksiä. |
| --- | --- |

(88)

Maksun yksityiskohtia ja suuruutta säänneltiin Niedersachsenissa ja Thüringenissä asetuksella Umlageerhebungsverordnung (UmlErhVO), joka oli annettu kuullen asianomaisia osavaltiotason maitoyhdistyksiä.

| (89) | Lisäksi kukin osavaltiotason maitoyhdistys päättää myös siitä, miten erikseen hallinnoitavat maksusta saadut tulot (ks. maito- ja rasvalain 22 §:n 3 momentin 1 kohta) käytetään. Tästä syystä ne suoritettiin joissakin tapauksissa jopa osavaltiotason maitoyhdistyksen omalle tilille (ks. muun muassa Thüringenin maksunkeruuasetuksen 3 §:n 1 momentti). Näin ollen osavaltiotason maitoyhdistykset laativat omalla vastuullaan ehdotuksia varojen käytöstä. Esimerkiksi Thüringenissä tämä tapahtuu siten, että yhdistyksen Landesvereinigung Thüringer Milch (LVTM) jäsenet toimittavat tälle asiaa koskevia hakemuksia (ks. Thüringer Arbeitsrichtlinie, 6.3 kohta). |
| --- | --- |

(89)

Lisäksi kukin osavaltiotason maitoyhdistys päättää myös siitä, miten erikseen hallinnoitavat maksusta saadut tulot (ks. maito- ja rasvalain 22 §:n 3 momentin 1 kohta) käytetään. Tästä syystä ne suoritettiin joissakin tapauksissa jopa osavaltiotason maitoyhdistyksen omalle tilille (ks. muun muassa Thüringenin maksunkeruuasetuksen 3 §:n 1 momentti). Näin ollen osavaltiotason maitoyhdistykset laativat omalla vastuullaan ehdotuksia varojen käytöstä. Esimerkiksi Thüringenissä tämä tapahtuu siten, että yhdistyksen Landesvereinigung Thüringer Milch (LVTM) jäsenet toimittavat tälle asiaa koskevia hakemuksia (ks. Thüringer Arbeitsrichtlinie, 6.3 kohta).

| (90) | Osavaltion maitoyhdistysten laatimat varainkäyttöehdotukset ”vahvistetaan” (ks. Niedersachsenin osalta Zuwendungsrichtlinie, 6.2 kohta, ja Thüringenin osalta Thüringer UmlErhVO, 4 §), tai ”hyväksytään” (kuten Nordrhein-Westfalenissa ja Baijerissa) osavaltion viranomaisen toimesta. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että valtiolla olisi kyseisessä asiassa merkittävää vaikutusta, koska valtion valvontatoimien ainoana perustana on maito- ja rasvalain 22 §:n 2 momentti. Näin ollen asianomaisilla säännöksillä ei siirretä osavaltion elimille enempää valtaa ohjata varojen hallinnointia tai vaikuttaa siihen kuin oikeusasiassa Doux Élevage (14). |
| --- | --- |

(90)

Osavaltion maitoyhdistysten laatimat varainkäyttöehdotukset ”vahvistetaan” (ks. Niedersachsenin osalta Zuwendungsrichtlinie, 6.2 kohta, ja Thüringenin osalta Thüringer UmlErhVO, 4 §), tai ”hyväksytään” (kuten Nordrhein-Westfalenissa ja Baijerissa) osavaltion viranomaisen toimesta. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että valtiolla olisi kyseisessä asiassa merkittävää vaikutusta, koska valtion valvontatoimien ainoana perustana on maito- ja rasvalain 22 §:n 2 momentti. Näin ollen asianomaisilla säännöksillä ei siirretä osavaltion elimille enempää valtaa ohjata varojen hallinnointia tai vaikuttaa siihen kuin oikeusasiassa Doux Élevage (14).

14

| (91) | Lisäksi maksusta saadut varat todellakin käytettiin kaikissa osavaltioissa osavaltiotason maitoyhdistysten esittämien ehdotusten mukaisesti. Jo tämä itsessään osoittaa riittävällä tavalla – riippumatta sovellettavista oikeudellisista järjestelyistä – etteivät asianomaiset varat johdu valtiosta (15). |
| --- | --- |

(91)

Lisäksi maksusta saadut varat todellakin käytettiin kaikissa osavaltioissa osavaltiotason maitoyhdistysten esittämien ehdotusten mukaisesti. Jo tämä itsessään osoittaa riittävällä tavalla – riippumatta sovellettavista oikeudellisista järjestelyistä – etteivät asianomaiset varat johdu valtiosta (15).

15

| (92) | LVN:n mukaan kaikilla osavaltiotason maitoyhdistyksillä on puhtaasti yksityisoikeudellinen asema. Niiden perussäännöstä ilmenee, että ne katsovat edustavansa jäsentensä – jotka tulevat yksinomaan maitoteollisuudesta (mukaan lukien kuluttajien edustajat) – etuja. |
| --- | --- |

(92)

LVN:n mukaan kaikilla osavaltiotason maitoyhdistyksillä on puhtaasti yksityisoikeudellinen asema. Niiden perussäännöstä ilmenee, että ne katsovat edustavansa jäsentensä – jotka tulevat yksinomaan maitoteollisuudesta (mukaan lukien kuluttajien edustajat) – etuja.

| (93) | Maito- ja rasvalain 14 §:n mukaan osavaltiotason maitoyhdistykset ovat ”vapaaehtoisia” organisaatioita, jotka koostuvat maitoteollisuudessa vaikuttavista yrityksistä ja kuluttajista ja pyrkivät edustamaan jäsentensä taloudellisia etuja. |
| --- | --- |

(93)

Maito- ja rasvalain 14 §:n mukaan osavaltiotason maitoyhdistykset ovat ”vapaaehtoisia” organisaatioita, jotka koostuvat maitoteollisuudessa vaikuttavista yrityksistä ja kuluttajista ja pyrkivät edustamaan jäsentensä taloudellisia etuja.

| (94) | Osavaltiotason maitoyhdistykset eroavat kuitenkin oikeusasian Pearle kohteena olevasta optikkojen ammattiliitosta Hoofdbedrijfschap Ambachte, jonka tehtävänä oli kerätä ja käyttää pakollinen maksu mainontatoimenpiteitä varten. Vaikka kyseisellä ammattiliitolla olisi ollut julkisoikeudellinen asema, tuomioistuin totesi, ettei kyseessä ollut valtiontuki, koska mainontatoimenpiteitä ei rahoitettu valtion elinten käytettävissä olevilla varoilla vaan maksuilla, jotka kerättiin alan yrityksiltä (16). |
| --- | --- |

(94)

Osavaltiotason maitoyhdistykset eroavat kuitenkin oikeusasian Pearle kohteena olevasta optikkojen ammattiliitosta Hoofdbedrijfschap Ambachte, jonka tehtävänä oli kerätä ja käyttää pakollinen maksu mainontatoimenpiteitä varten. Vaikka kyseisellä ammattiliitolla olisi ollut julkisoikeudellinen asema, tuomioistuin totesi, ettei kyseessä ollut valtiontuki, koska mainontatoimenpiteitä ei rahoitettu valtion elinten käytettävissä olevilla varoilla vaan maksuilla, jotka kerättiin alan yrityksiltä (16).

16

| (95) | Osavaltiotason maitoyhdistykset, jotka ovat elimiä, joilla on valta kerätä ja käyttää maitomaksu, eroavat myös oikeusasiassa Plans de Campagne mainituista maatalouskomiteoista, jotka eivät osallistuneet asianomaisten toimenpiteiden määrittämiseen ja joilla ei ollut minkäänlaista harkintavaltaa kyseisten toimenpiteiden soveltamisen suhteen (17). |
| --- | --- |

(95)

Osavaltiotason maitoyhdistykset, jotka ovat elimiä, joilla on valta kerätä ja käyttää maitomaksu, eroavat myös oikeusasiassa Plans de Campagne mainituista maatalouskomiteoista, jotka eivät osallistuneet asianomaisten toimenpiteiden määrittämiseen ja joilla ei ollut minkäänlaista harkintavaltaa kyseisten toimenpiteiden soveltamisen suhteen (17).

17

| (96) | Osavaltiotason maitoyhdistykset ovat valtiosta riippumattomia, puhtaasti yksityisiä elimiä, jotka sellaisina päättävät maitomaksun suuruudesta ja käytöstä omalla vastuulla. |
| --- | --- |

(96)

Osavaltiotason maitoyhdistykset ovat valtiosta riippumattomia, puhtaasti yksityisiä elimiä, jotka sellaisina päättävät maitomaksun suuruudesta ja käytöstä omalla vastuulla.

| (97) | Lisäksi maitoteollisuuden nauttimat edut eivät rasita osavaltion talousarviota, koska maitomaksu kerätään maitoteollisuuden toimijoilta. Toisin sanoen valikoivat ”edut” kompensoituvat valikoivalla rasitteella. Näin voidaan sulkea pois suosivat vaikutukset ja kilpailun vääristyminen, koska meijereiden nauttimat ”edut” kompensoituvat kokonaan niiden suorittaman maksuosuuden myötä. |
| --- | --- |

(97)

Lisäksi maitoteollisuuden nauttimat edut eivät rasita osavaltion talousarviota, koska maitomaksu kerätään maitoteollisuuden toimijoilta. Toisin sanoen valikoivat ”edut” kompensoituvat valikoivalla rasitteella. Näin voidaan sulkea pois suosivat vaikutukset ja kilpailun vääristyminen, koska meijereiden nauttimat ”edut” kompensoituvat kokonaan niiden suorittaman maksuosuuden myötä.

| (98) | Oikeusasiassa Vent de Colère tuomioistuin totesi, että maksujärjestelmä on valtiontukea, koska rasitetta ei enää – toisin kuin ennen lainsäädäntömuutosta – kompensoitu pelkästään asianomaisen talouden alan (energia-ala) jäsenten suorittamilla maksuilla vaan kaikkien kansallisella alueella asuvien sähkön loppukäyttäjien suorittamilla maksuilla (18). |
| --- | --- |

(98)

Oikeusasiassa Vent de Colère tuomioistuin totesi, että maksujärjestelmä on valtiontukea, koska rasitetta ei enää – toisin kuin ennen lainsäädäntömuutosta – kompensoitu pelkästään asianomaisen talouden alan (energia-ala) jäsenten suorittamilla maksuilla vaan kaikkien kansallisella alueella asuvien sähkön loppukäyttäjien suorittamilla maksuilla (18).

18

| (99) | LVN katsoi, ettei kyseessä ole valtiontuki myöskään tapauksessa, jossa toteutettiin tietyn alan etujen mukaisesti ”yhteisiä toimenpiteitä”, jotka rahoitettiin asianomaisen alan toimijoilta kerätyillä osuuksilla. |
| --- | --- |

(99)

LVN katsoi, ettei kyseessä ole valtiontuki myöskään tapauksessa, jossa toteutettiin tietyn alan etujen mukaisesti ”yhteisiä toimenpiteitä”, jotka rahoitettiin asianomaisen alan toimijoilta kerätyillä osuuksilla.

| (100) | Kiistanalaisilla toimenpiteillä pyrittiin ainoastaan edistämään maidon kulutusta ja siten maitoalan yhteistä etua. Asianomaisilla toimenpiteillä myös osittain suojattiin kuluttajien etuja, koska näitä kahta tarkoitusta ei voinut erottaa toisistaan olemassa olevien intressien päällekkäisyyden vuoksi. |
| --- | --- |

(100)

Kiistanalaisilla toimenpiteillä pyrittiin ainoastaan edistämään maidon kulutusta ja siten maitoalan yhteistä etua. Asianomaisilla toimenpiteillä myös osittain suojattiin kuluttajien etuja, koska näitä kahta tarkoitusta ei voinut erottaa toisistaan olemassa olevien intressien päällekkäisyyden vuoksi.

| (101) | Valtion rooli rajoittui siihen, että se asetti maitoalan saataville lakisääteisen korvausmekanismin maito- ja rasvalain muodossa. Maito- ja rasvalaki on luonteeltaan sellainen, että se takaa, että maitoteollisuuden toimijat, jotka hyötyvät maitoa tuotteena edistävien toimenpiteiden toteuttamisesta, ovat myös ne, jotka suorittavat osuutensa asiaa koskeviin kuluihin. Kuten asioissa Pearle, Doux Élevage ja VaľHor, valtio toimi pelkästään välineenä, joka teki yksityisen sektorin luomasta korvausjärjestelmästä pakollisen varmistaen siten rasitteen oikeudenmukaisen jaon (19). |
| --- | --- |

(101)

Valtion rooli rajoittui siihen, että se asetti maitoalan saataville lakisääteisen korvausmekanismin maito- ja rasvalain muodossa. Maito- ja rasvalaki on luonteeltaan sellainen, että se takaa, että maitoteollisuuden toimijat, jotka hyötyvät maitoa tuotteena edistävien toimenpiteiden toteuttamisesta, ovat myös ne, jotka suorittavat osuutensa asiaa koskeviin kuluihin. Kuten asioissa Pearle, Doux Élevage ja VaľHor, valtio toimi pelkästään välineenä, joka teki yksityisen sektorin luomasta korvausjärjestelmästä pakollisen varmistaen siten rasitteen oikeudenmukaisen jaon (19).

19

| (102) | Maksun käyttöönotosta päättivät osavaltiotason maitoyhdistykset eli yksityisen sektorin elimet. Tästä syystä maksu kerätään maito- ja rasvalain 22 §:n mukaisesti ”kuullen” osavaltiotason maitoyhdistyksiä. Myöskään osavaltiotason maitoyhdistykset eivät ole valtion toiminnan tulosta, vaan ne ovat maitoteollisuuden toimijoiden ”vapaaehtoisia” organisaatioita (maito- ja rasvalain 14 §). Tilannetta Thüringenin osavaltiossa, jossa maitoyhdistys tunnustettiin vasta vuonna 1999, on kuvattu perusteellisesti tältä osin. Thüringenin viljelijäliiton (Thüringer Bauernverband) pyynnöstä asiasta vastaava ministeriö käynnisti tarvittavat muodolliset hallintovaiheet voidakseen kerätä maksun meijereiltä ja maidonkeräilykeskuksilta. Tästä käy selkeästi ilmi, että maitomaksu on puhtaasti yksityinen korvausmekanismi, jonka yhteydessä valtio on pelkästään väline, jolla maitomaksusta tehdään sitova (20). |
| --- | --- |

(102)

Maksun käyttöönotosta päättivät osavaltiotason maitoyhdistykset eli yksityisen sektorin elimet. Tästä syystä maksu kerätään maito- ja rasvalain 22 §:n mukaisesti ”kuullen” osavaltiotason maitoyhdistyksiä. Myöskään osavaltiotason maitoyhdistykset eivät ole valtion toiminnan tulosta, vaan ne ovat maitoteollisuuden toimijoiden ”vapaaehtoisia” organisaatioita (maito- ja rasvalain 14 §). Tilannetta Thüringenin osavaltiossa, jossa maitoyhdistys tunnustettiin vasta vuonna 1999, on kuvattu perusteellisesti tältä osin. Thüringenin viljelijäliiton (Thüringer Bauernverband) pyynnöstä asiasta vastaava ministeriö käynnisti tarvittavat muodolliset hallintovaiheet voidakseen kerätä maksun meijereiltä ja maidonkeräilykeskuksilta. Tästä käy selkeästi ilmi, että maitomaksu on puhtaasti yksityinen korvausmekanismi, jonka yhteydessä valtio on pelkästään väline, jolla maitomaksusta tehdään sitova (20).

20

| (103) | Tiivistelmässään LVN viittasi niihin yhtäläisyyksiin ja eroihin, joita se katsoi olevan ensinnäkin eri oikeustapausten välillä ja toisekseen suhteessa maito- ja rasvalakiin. |
| --- | --- |

(103)

Tiivistelmässään LVN viittasi niihin yhtäläisyyksiin ja eroihin, joita se katsoi olevan ensinnäkin eri oikeustapausten välillä ja toisekseen suhteessa maito- ja rasvalakiin.

| (104) | Asiassa VaľHor (päätös 2014/416/EU) (tulos: ei tukea), kuten myös maitomaksun tapauksessa, varat keräsi ja jakoi pääasiassa valtion tunnustama yksityinen ja vapaaehtoinen toimialakohtainen organisaatio. Lisäksi alan toimijoiden suorittamilla osuuksilla rahoitettiin yhteisiä toimenpiteitä alan hyväksi. Kyseisessä asiassa lakisääteinen mahdollisuus saada valtion hyväksyntä yksityiselle toimialakohtaiselle organisaatiolle ei itsessään johtanut oletukseen valtion määräysvallasta, eikä valtio voinut tosiasiassa käyttää varoja tiettyjen yritysten tukemiseen. Lisäksi toimialakohtainen organisaatio päätti itse varojen käytöstä. |
| --- | --- |

(104)

Asiassa VaľHor (päätös 2014/416/EU) (tulos: ei tukea), kuten myös maitomaksun tapauksessa, varat keräsi ja jakoi pääasiassa valtion tunnustama yksityinen ja vapaaehtoinen toimialakohtainen organisaatio. Lisäksi alan toimijoiden suorittamilla osuuksilla rahoitettiin yhteisiä toimenpiteitä alan hyväksi. Kyseisessä asiassa lakisääteinen mahdollisuus saada valtion hyväksyntä yksityiselle toimialakohtaiselle organisaatiolle ei itsessään johtanut oletukseen valtion määräysvallasta, eikä valtio voinut tosiasiassa käyttää varoja tiettyjen yritysten tukemiseen. Lisäksi toimialakohtainen organisaatio päätti itse varojen käytöstä.

| (105) | Asiassa Vent de Colère (C-262/12) (tulos: tukea), toisin kuin maitomaksun tapauksessa, kyseessä olevan maksun suuruus vahvistettiin yksipuolisesti ministeriön säädöksellä yksityisten osapuolien osallistumatta siihen, valtiontakaus otettiin käyttöön, varoja hallinnoi julkinen elin ja valtion seuraamusmekanismeja otettiin käyttöön. |
| --- | --- |

(105)

Asiassa Vent de Colère (C-262/12) (tulos: tukea), toisin kuin maitomaksun tapauksessa, kyseessä olevan maksun suuruus vahvistettiin yksipuolisesti ministeriön säädöksellä yksityisten osapuolien osallistumatta siihen, valtiontakaus otettiin käyttöön, varoja hallinnoi julkinen elin ja valtion seuraamusmekanismeja otettiin käyttöön.

| (106) | Asiassa Doux Élevage (C-677/11) (tulos: ei tukea), kuten maitomaksun tapauksessa, varat keräsi ja jakoi pääasiassa valtion tunnustama yksityinen ja vapaaehtoinen toimialakohtainen organisaatio. Lisäksi alan toimijoiden suorittamilla osuuksilla rahoitettiin yhteisiä toimenpiteitä alan hyväksi. Kyseisessä asiassa lakisääteinen mahdollisuus saada valtion hyväksyntä yksityiselle toimialakohtaiselle organisaatiolle ei itsessään johtanut oletukseen valtion määräysvallasta, varat olivat kokonaan peräisin talouden toimijoiden keräämistä osuuksista eikä valtio voinut tosiasiassa käyttää varoja tiettyjen yritysten tukemiseen. Lisäksi toimialakohtainen organisaatio päätti itse varojen käytöstä. |
| --- | --- |

(106)

Asiassa Doux Élevage (C-677/11) (tulos: ei tukea), kuten maitomaksun tapauksessa, varat keräsi ja jakoi pääasiassa valtion tunnustama yksityinen ja vapaaehtoinen toimialakohtainen organisaatio. Lisäksi alan toimijoiden suorittamilla osuuksilla rahoitettiin yhteisiä toimenpiteitä alan hyväksi. Kyseisessä asiassa lakisääteinen mahdollisuus saada valtion hyväksyntä yksityiselle toimialakohtaiselle organisaatiolle ei itsessään johtanut oletukseen valtion määräysvallasta, varat olivat kokonaan peräisin talouden toimijoiden keräämistä osuuksista eikä valtio voinut tosiasiassa käyttää varoja tiettyjen yritysten tukemiseen. Lisäksi toimialakohtainen organisaatio päätti itse varojen käytöstä.

| (107) | Asiassa Plans de Campagne (T-139/09) (tulos: tukea), toisin kuin maitomaksun tapauksessa, viranomainen päätti osuuksien suuruudesta, osuuksista saatuja tuloja vahvistettiin valtion varoilla, toimenpiteet määritteli valtio (valtion varainhoidon valvojan leima jne.) ilman, että määrittelyyn osallistuivat alan komiteat, joilla ei ollut minkäänlaista harkintavaltaa myöskään toimenpiteiden toteuttamisen suhteen, ja ministerin edustaja osallistui komiteoiden kokouksiin. |
| --- | --- |

(107)

Asiassa Plans de Campagne (T-139/09) (tulos: tukea), toisin kuin maitomaksun tapauksessa, viranomainen päätti osuuksien suuruudesta, osuuksista saatuja tuloja vahvistettiin valtion varoilla, toimenpiteet määritteli valtio (valtion varainhoidon valvojan leima jne.) ilman, että määrittelyyn osallistuivat alan komiteat, joilla ei ollut minkäänlaista harkintavaltaa myöskään toimenpiteiden toteuttamisen suhteen, ja ministerin edustaja osallistui komiteoiden kokouksiin.

| (108) | Asiassa Pearle (C-345/02) (tulos: ei tukea), kuten maitomaksun tapauksessa, varoja käytettiin ainoastaan kyseessä olevan alan tarkoituksiin, tietyn talouden alan yhdistys oli pyytänyt julkista elintä keräämään maksuosuuksia tiettyjen toimenpiteiden toteuttamiseksi kyseisen alan hyväksi ja, toisin kuin maitomaksun tapauksessa, julkisoikeudellisella – ei siis yksityisellä – ammattiyhdistyksellä oli tärkeä rooli pakollisen maksun keräämisessä ja jakamisessa. Näin ollen asia Pearle vaikuttaa monimutkaisemmalta kuin maitomaksun tapaus. |
| --- | --- |

(108)

Asiassa Pearle (C-345/02) (tulos: ei tukea), kuten maitomaksun tapauksessa, varoja käytettiin ainoastaan kyseessä olevan alan tarkoituksiin, tietyn talouden alan yhdistys oli pyytänyt julkista elintä keräämään maksuosuuksia tiettyjen toimenpiteiden toteuttamiseksi kyseisen alan hyväksi ja, toisin kuin maitomaksun tapauksessa, julkisoikeudellisella – ei siis yksityisellä – ammattiyhdistyksellä oli tärkeä rooli pakollisen maksun keräämisessä ja jakamisessa. Näin ollen asia Pearle vaikuttaa monimutkaisemmalta kuin maitomaksun tapaus.

Saksan 3 päivänä joulukuuta 2014 esittämä huomautus

Saksan 3 päivänä joulukuuta 2014 esittämä huomautus

| (109) | Saksa ei aluksi ottanut kantaa asianosaisten helmikuussa 2014 toimittamiin huomautuksiin. Heinäkuun 8 päivänä 2014 päivättyyn LVN:n täydentävään huomautukseen Saksa otti kantaa 3 päivänä joulukuuta 2014 päivätyllä kirjeellä seuraavassa esitetyllä tavalla. |
| --- | --- |

(109)

Saksa ei aluksi ottanut kantaa asianosaisten helmikuussa 2014 toimittamiin huomautuksiin. Heinäkuun 8 päivänä 2014 päivättyyn LVN:n täydentävään huomautukseen Saksa otti kantaa 3 päivänä joulukuuta 2014 päivätyllä kirjeellä seuraavassa esitetyllä tavalla.

| (110) | Asianomaiset osavaltiot keskittyivät tarkastelumenettelyssä esittämissään maito- ja rasvalain mukaista maitomaksua koskevissa huomautuksissa kahteen näkökohtaan: toteutettujen toimenpiteiden yhdenmukaisuus valtiontukisääntöjen sisällöllisten vaatimusten kanssa (erityisesti toimenpiteiden yhdenmukaisuus maatalouden vapautuksia koskevan asetuksen ja voimassa olevan maatalouskehyksen kanssa) sekä kysymys siitä, tapahtuiko valtiontukisääntöjen kannalta merkityksellistä suosimista SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa mielessä. |
| --- | --- |

(110)

Asianomaiset osavaltiot keskittyivät tarkastelumenettelyssä esittämissään maito- ja rasvalain mukaista maitomaksua koskevissa huomautuksissa kahteen näkökohtaan: toteutettujen toimenpiteiden yhdenmukaisuus valtiontukisääntöjen sisällöllisten vaatimusten kanssa (erityisesti toimenpiteiden yhdenmukaisuus maatalouden vapautuksia koskevan asetuksen ja voimassa olevan maatalouskehyksen kanssa) sekä kysymys siitä, tapahtuiko valtiontukisääntöjen kannalta merkityksellistä suosimista SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa mielessä.

| (111) | LVN:n 8 päivänä heinäkuuta 2014 esittämä huomautus ja Euroopan unionin tuomioistuimen nykyinen päätöskäytäntö antavat aihetta esittää perustavanlaatuisia lisähuomautuksia siitä, onko kyseessä tosiasiassa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki, ja erityisesti siitä, onko tässä tapauksessa kyse valtion varoista myönnetystä tuesta. |
| --- | --- |

(111)

LVN:n 8 päivänä heinäkuuta 2014 esittämä huomautus ja Euroopan unionin tuomioistuimen nykyinen päätöskäytäntö antavat aihetta esittää perustavanlaatuisia lisähuomautuksia siitä, onko kyseessä tosiasiassa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki, ja erityisesti siitä, onko tässä tapauksessa kyse valtion varoista myönnetystä tuesta.

| (112) | LVN:n 8 päivänä heinäkuuta 2014 esittämä huomautus ja edellä mainittujen tuomioiden tarkastelu antavat aihetta epäillä vähintäänkin, ettei tässä tapauksessa ole kyse valtion varoista myönnetystä tuesta. Näin ollen maitomaksun kerääminen ja jakaminen ei ole valtiontukea. Tämä arvio perustuu seuraavassa esitettyihin seikkoihin. |
| --- | --- |

(112)

LVN:n 8 päivänä heinäkuuta 2014 esittämä huomautus ja edellä mainittujen tuomioiden tarkastelu antavat aihetta epäillä vähintäänkin, ettei tässä tapauksessa ole kyse valtion varoista myönnetystä tuesta. Näin ollen maitomaksun kerääminen ja jakaminen ei ole valtiontukea. Tämä arvio perustuu seuraavassa esitettyihin seikkoihin.

| (113) | Kuten asioista Val'Hor (päätös 2014/416/EU) ja Doux Élevage (C-677/11) yksityisten toimialakohtaisten organisaatioiden rahoittamat ja toteuttamat toimenpiteet eivät ole valtiontukea. Yksittäisissä osavaltioissa toimivat osavaltiotason maitoyhdistykset ovat organisaatioita, joiden voidaan katsoa olevan verrattavissa mainituissa päätöksissä tarkoitettuihin organisaatioihin. Valtion elimet eivät koskaan ole olleet näiden osavaltiotason maitoyhdistysten jäseniä. Ne ovat kuitenkin osallistuneet kokouksiin, mutta ilman äänioikeutta eli käytännössä vierailijoina. Valtion elinten osallistuminen maitomaksun täytäntöönpanoon tai maito- ja rasvalain sisältämien oikeudellisten edellytysten noudattamisen seuraamiseen ei vaikuta siihen tosiasiaan, että hankkeiden valinnasta vastaavat osavaltiotason maitoyhdistykset. |
| --- | --- |

(113)

Kuten asioista Val'Hor (päätös 2014/416/EU) ja Doux Élevage (C-677/11) yksityisten toimialakohtaisten organisaatioiden rahoittamat ja toteuttamat toimenpiteet eivät ole valtiontukea. Yksittäisissä osavaltioissa toimivat osavaltiotason maitoyhdistykset ovat organisaatioita, joiden voidaan katsoa olevan verrattavissa mainituissa päätöksissä tarkoitettuihin organisaatioihin. Valtion elimet eivät koskaan ole olleet näiden osavaltiotason maitoyhdistysten jäseniä. Ne ovat kuitenkin osallistuneet kokouksiin, mutta ilman äänioikeutta eli käytännössä vierailijoina. Valtion elinten osallistuminen maitomaksun täytäntöönpanoon tai maito- ja rasvalain sisältämien oikeudellisten edellytysten noudattamisen seuraamiseen ei vaikuta siihen tosiasiaan, että hankkeiden valinnasta vastaavat osavaltiotason maitoyhdistykset.

| (114) | Tosiasiassa kyseiset osavaltiotason maitoyhdistykset hallinnoivat maksusta saatuja tuloja ja päättivät siitä, miten ne olisi käytettävä. Kyse ei tosiasiassa ole valtion vaikutuksesta, joka olisi tulosta osavaltiotason maitoyhdistysten ehdotusten tarkistamisesta tai vahvistamisesta valtion elinten toimesta, koska nämä toimivat maito- ja rasvalain 22 §:n 2 momentissa tarkoitetulla tavalla ja pyrkivät tutkimaan, täyttyivätkö 22 §:ssä säädetyt oikeudelliset vaatimukset. Maksusta saatuja varoja käytettiin osavaltiotason maitoyhdistysten esittämien varainkäyttöehdotusten mukaisesti. Kun otetaan huomioon tuomioistuimen 16 päivänä toukokuuta 2002 antama tuomio asiassa Stardust Marine (C-482/99), tämä tosiseikka osoittaa selkeästi, etteivät varat olleet valtion varoja. |
| --- | --- |

(114)

Tosiasiassa kyseiset osavaltiotason maitoyhdistykset hallinnoivat maksusta saatuja tuloja ja päättivät siitä, miten ne olisi käytettävä. Kyse ei tosiasiassa ole valtion vaikutuksesta, joka olisi tulosta osavaltiotason maitoyhdistysten ehdotusten tarkistamisesta tai vahvistamisesta valtion elinten toimesta, koska nämä toimivat maito- ja rasvalain 22 §:n 2 momentissa tarkoitetulla tavalla ja pyrkivät tutkimaan, täyttyivätkö 22 §:ssä säädetyt oikeudelliset vaatimukset. Maksusta saatuja varoja käytettiin osavaltiotason maitoyhdistysten esittämien varainkäyttöehdotusten mukaisesti. Kun otetaan huomioon tuomioistuimen 16 päivänä toukokuuta 2002 antama tuomio asiassa Stardust Marine (C-482/99), tämä tosiseikka osoittaa selkeästi, etteivät varat olleet valtion varoja.

| (115) | Osavaltiotason maitoyhdistykset ovat puhtaasti yksityisiä organisaatioita. Tämä tosiseikka yhdessä sen havainnon kanssa, että osavaltiotason maitoyhdistykset hallinnoivat maitomaksua ja sen käyttöä, osoittavat selkeästi, ettei maitomaksua olisi luokiteltava valtiontueksi yhdenmukaisesti edellä mainitun oikeuskäytännön kanssa. |
| --- | --- |

(115)

Osavaltiotason maitoyhdistykset ovat puhtaasti yksityisiä organisaatioita. Tämä tosiseikka yhdessä sen havainnon kanssa, että osavaltiotason maitoyhdistykset hallinnoivat maitomaksua ja sen käyttöä, osoittavat selkeästi, ettei maitomaksua olisi luokiteltava valtiontueksi yhdenmukaisesti edellä mainitun oikeuskäytännön kanssa.

| (116) | Se, ettei kyseessä ole valtiontuki, osoitettiin myös sillä, että maitomaksun varat olivat puhtaasti yksityisiä varoja. Ne ovat varoja, jotka ovat peräisin maksuvelvollisten yksityisyritysten varallisuudesta. Maitomaksun tapauksessa ei käytetty valtion rahallista tukea eikä valtiontakausta, toisin kuin asioissa C-262/12 (Vent de Colère) ja T-139/09 (Plans de Campagne), joissa juuri näistä syistä todettiin olevan kyse valtiontuesta. |
| --- | --- |

(116)

Se, ettei kyseessä ole valtiontuki, osoitettiin myös sillä, että maitomaksun varat olivat puhtaasti yksityisiä varoja. Ne ovat varoja, jotka ovat peräisin maksuvelvollisten yksityisyritysten varallisuudesta. Maitomaksun tapauksessa ei käytetty valtion rahallista tukea eikä valtiontakausta, toisin kuin asioissa C-262/12 (Vent de Colère) ja T-139/09 (Plans de Campagne), joissa juuri näistä syistä todettiin olevan kyse valtiontuesta.

| (117) | Lisäksi maitomaksu oli yhteinen alakohtainen toimenpide, joka voimassa olevan oikeudellisen tilanteen (päätös 2014/416/EU (Val'Hor)) sekä C-677/11 (Doux Élevage)) mukaisesti puhuu valtiotukea vastaan. |
| --- | --- |

(117)

Lisäksi maitomaksu oli yhteinen alakohtainen toimenpide, joka voimassa olevan oikeudellisen tilanteen (päätös 2014/416/EU (Val'Hor)) sekä C-677/11 (Doux Élevage)) mukaisesti puhuu valtiotukea vastaan.

| (118) | On myös kyseenalaista, saatiinko järjestelmästä sellaista etua, joka olisi välttämätön edellytys oletukselle tuen olemassaolosta. Tämä voidaan perustella sillä, että edut, joita meijerit ja maidontuottajat saivat, mitätöityivät tai neutralisoituivat kokonaan maksuilla, jotka kerättiin meijereiltä ja siten välillisesti myös maidontuottajilta. Tämä vahvistettiin myös 19 päivänä joulukuuta 2013 annetussa tuomioistuimen päätöksessä (C-262/12, Vent de Colère). Siinä katsottiin, että kyseessä oli valtiontuki, koska kustannuksista eivät enää vastanneet ainoastaan alan toimijat vaan kaikki kotimaiset sähkönkuluttajat. |
| --- | --- |

(118)

On myös kyseenalaista, saatiinko järjestelmästä sellaista etua, joka olisi välttämätön edellytys oletukselle tuen olemassaolosta. Tämä voidaan perustella sillä, että edut, joita meijerit ja maidontuottajat saivat, mitätöityivät tai neutralisoituivat kokonaan maksuilla, jotka kerättiin meijereiltä ja siten välillisesti myös maidontuottajilta. Tämä vahvistettiin myös 19 päivänä joulukuuta 2013 annetussa tuomioistuimen päätöksessä (C-262/12, Vent de Colère). Siinä katsottiin, että kyseessä oli valtiontuki, koska kustannuksista eivät enää vastanneet ainoastaan alan toimijat vaan kaikki kotimaiset sähkönkuluttajat.

| (119) | Näistä syistä, jotka osittain perustuvat maitomaksujärjestelmän uudelleentarkasteluun, ja asianomaisten osavaltioiden tähänastisista näkemyksistä ilmenee, että on epävarmaa, oliko maitomaksujärjestelmässä kyse valtiontuesta vai ei. Kysymykseen siitä, oliko kyseessä valtiontuki, ja erityisesti, täyttyivätkö valtion varojen tunnusmerkit, oli haettava vastausta komissiolta. |
| --- | --- |

(119)

Näistä syistä, jotka osittain perustuvat maitomaksujärjestelmän uudelleentarkasteluun, ja asianomaisten osavaltioiden tähänastisista näkemyksistä ilmenee, että on epävarmaa, oliko maitomaksujärjestelmässä kyse valtiontuesta vai ei. Kysymykseen siitä, oliko kyseessä valtiontuki, ja erityisesti, täyttyivätkö valtion varojen tunnusmerkit, oli haettava vastausta komissiolta.

3.   ASIAN ARVIOINTI

ASIAN ARVIOINTI

Osatoimenpiteet, jotka eivät ole tukea

Osatoimenpiteet, jotka eivät ole tukea

Tutkijoiden tukeminen

Tutkijoiden tukeminen

| (120) | Tutkijoiden tukemisen (ks. johdanto-osan 61 kappale) osalta komissio katsoo, että tuki hyödyttää yksityishenkilöitä. Komissio myös olettaa, että kyseiset tutkijat osallistuivat riippumattomaan tutkimukseen ja kehitykseen tietämyksen ja ymmärryksen lisäämiseksi Euroopan unionin valtiontukisääntöjen soveltamisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamisesta myönnettävään korvaukseen annetun komission tiedonannon 19 kohdan mukaisesti (21). Komissio katsoo, ettei toiminta ole tässä tapauksessa taloudellista. |
| --- | --- |

(120)

Tutkijoiden tukemisen (ks. johdanto-osan 61 kappale) osalta komissio katsoo, että tuki hyödyttää yksityishenkilöitä. Komissio myös olettaa, että kyseiset tutkijat osallistuivat riippumattomaan tutkimukseen ja kehitykseen tietämyksen ja ymmärryksen lisäämiseksi Euroopan unionin valtiontukisääntöjen soveltamisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamisesta myönnettävään korvaukseen annetun komission tiedonannon 19 kohdan mukaisesti (21). Komissio katsoo, ettei toiminta ole tässä tapauksessa taloudellista.

21

| (121) | Ainoastaan ne, jotka harjoittavat taloudellista toimintaa, luokitellaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuiksi yrityksiksi. Näin ollen tutkijoille tämän osatoimenpiteen yhteydessä myönnetty tuki ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. |
| --- | --- |

(121)

Ainoastaan ne, jotka harjoittavat taloudellista toimintaa, luokitellaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuiksi yrityksiksi. Näin ollen tutkijoille tämän osatoimenpiteen yhteydessä myönnetty tuki ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea.

Luennot ammattikorkeakoulussa Fachhochschule Hannover

Luennot ammattikorkeakoulussa Fachhochschule Hannover

| (122) | VDM:n työntekijöiden ammattikorkeakoulussa Fachhochschule Hannover pitämien luentojen (ks. johdanto-osan 62 kappale) osalta komissio toteaa, että julkisissa ammattikorkeakouluissa opetettavat kurssit kuuluvat valtion tarjoaman julkisen koulutuksen alaan. |
| --- | --- |

(122)

VDM:n työntekijöiden ammattikorkeakoulussa Fachhochschule Hannover pitämien luentojen (ks. johdanto-osan 62 kappale) osalta komissio toteaa, että julkisissa ammattikorkeakouluissa opetettavat kurssit kuuluvat valtion tarjoaman julkisen koulutuksen alaan.

| (123) | Unionin oikeuskäytännössä on vahvistettu, että julkista koulutusta, joka järjestetään valtion rahoittaman ja valvoman kansallisen koulutusjärjestelmän puitteissa, voidaan pitää ei-taloudellisena toimintana. Tuomioistuin on tältä osin todennut, että ”perustaessaan ja pysyttäessään tällaisen julkisen koulutusjärjestelmän, joka saa yleensä rahoituksensa julkisista varoista eikä oppilailta tai heidän vanhemmiltaan, valtio ei pyri harjoittamaan voittoa tuottavaa toimintaa, vaan se suorittaa yhteiskunnallisia, kulttuurisia ja koulutuksellisia tehtäviään väestöään kohtaan” (22). |
| --- | --- |

(123)

Unionin oikeuskäytännössä on vahvistettu, että julkista koulutusta, joka järjestetään valtion rahoittaman ja valvoman kansallisen koulutusjärjestelmän puitteissa, voidaan pitää ei-taloudellisena toimintana. Tuomioistuin on tältä osin todennut, että ”perustaessaan ja pysyttäessään tällaisen julkisen koulutusjärjestelmän, joka saa yleensä rahoituksensa julkisista varoista eikä oppilailta tai heidän vanhemmiltaan, valtio ei pyri harjoittamaan voittoa tuottavaa toimintaa, vaan se suorittaa yhteiskunnallisia, kulttuurisia ja koulutuksellisia tehtäviään väestöään kohtaan” (22).

22

| (124) | Käsillä olevat luennot kuuluvat julkisen ammattikorkeakoulun opinto-ohjelmaan. Tämän ammattikorkeakoulun järjestämää julkista koulutusta voidaan pitää muuna kuin taloudellisena toimintana (ks. johdanto-osan 123 kappale). Komissio katsoo, että opetustoiminta on toissijaista toimintaa eikä se sellaisena ole taloudellista toimintaa (23). Jos kyse ei ole taloudellisesta toiminnasta, ei myöskään voi olla kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta yritysten suosimisesta. Näin ollen tämä toiminta ei ole mainitun määräyksen mukaista valtiontukea. |
| --- | --- |

(124)

Käsillä olevat luennot kuuluvat julkisen ammattikorkeakoulun opinto-ohjelmaan. Tämän ammattikorkeakoulun järjestämää julkista koulutusta voidaan pitää muuna kuin taloudellisena toimintana (ks. johdanto-osan 123 kappale). Komissio katsoo, että opetustoiminta on toissijaista toimintaa eikä se sellaisena ole taloudellista toimintaa (23). Jos kyse ei ole taloudellisesta toiminnasta, ei myöskään voi olla kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta yritysten suosimisesta. Näin ollen tämä toiminta ei ole mainitun määräyksen mukaista valtiontukea.

23

Osatoimenpiteet, jotka ovat tukea

Osatoimenpiteet, jotka ovat tukea

| (125) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(125)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

Jäsenvaltion myöntämä tai valtion varoista maksettu tuki

Jäsenvaltion myöntämä tai valtion varoista maksettu tuki

| (126) | Saatavilla olevien tietojen sekä erityisesti asianomaisten osapuolten ja Saksan viranomaisten toimittamien huomautusten perusteella on tutkittava, onko maitomaksusta saaduissa varoissa kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta. |
| --- | --- |

(126)

Saatavilla olevien tietojen sekä erityisesti asianomaisten osapuolten ja Saksan viranomaisten toimittamien huomautusten perusteella on tutkittava, onko maitomaksusta saaduissa varoissa kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta.

| (127) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan ei ole aiheellista erotella tapauksia, joissa tuen myöntäjä on valtio, tapauksista, joissa tuen myöntäjä on kyseisen valtion nimeämä tai perustama julkinen tai yksityinen elin (24). Jotta myönnettyjä etuja voidaan kuitenkin pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena, niiden on yhtäältä oltava suoraan tai välillisesti valtion varoista myönnettyjä etuja ja toisaalta niiden on johduttava valtiosta (25). |
| --- | --- |

(127)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan ei ole aiheellista erotella tapauksia, joissa tuen myöntäjä on valtio, tapauksista, joissa tuen myöntäjä on kyseisen valtion nimeämä tai perustama julkinen tai yksityinen elin (24). Jotta myönnettyjä etuja voidaan kuitenkin pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena, niiden on yhtäältä oltava suoraan tai välillisesti valtion varoista myönnettyjä etuja ja toisaalta niiden on johduttava valtiosta (25).

24

25

| (128) | Tämän päätöksen 2 kohdassa kuvattuihin toimenpiteisiin pätee seuraava: tuki on myönnetty osavaltioiden lainsäädännön perusteella, ja tässä yhteydessä oikeuskehyksenä puolestaan on maito- ja rasvalaki. |
| --- | --- |

(128)

Tämän päätöksen 2 kohdassa kuvattuihin toimenpiteisiin pätee seuraava: tuki on myönnetty osavaltioiden lainsäädännön perusteella, ja tässä yhteydessä oikeuskehyksenä puolestaan on maito- ja rasvalaki.

| (129) | Maito- ja rasvalain 22 §:n 1 momentin 1 kohdassa säädetään erityisesti, että osavaltioiden hallitukset voivat osavaltiotason maitoyhdistyksiä tai ammatillisia organisaatioita kuullen kerätä yhdessä meijereiltä ja maidonkeräilykeskuksilta maksuja enintään 0,1 sentin arvosta raakamaitokilogrammalta maitoteollisuuden edistämiseksi. Maito- ja rasvalain 22 §:n 1 momentin 2 kohdan mukaan osavaltion hallitukset voivat osavaltiotason maitoyhdistysten tai ammatillisten organisaatioiden pyynnöstä kerätä maksuja enintään 0,2 sentin arvosta raakamaitokilogrammalta, jos 1 kohdan mukaiset maksut eivät ole riittäviä tehtävien suorittamiseksi. |
| --- | --- |

(129)

Maito- ja rasvalain 22 §:n 1 momentin 1 kohdassa säädetään erityisesti, että osavaltioiden hallitukset voivat osavaltiotason maitoyhdistyksiä tai ammatillisia organisaatioita kuullen kerätä yhdessä meijereiltä ja maidonkeräilykeskuksilta maksuja enintään 0,1 sentin arvosta raakamaitokilogrammalta maitoteollisuuden edistämiseksi. Maito- ja rasvalain 22 §:n 1 momentin 2 kohdan mukaan osavaltion hallitukset voivat osavaltiotason maitoyhdistysten tai ammatillisten organisaatioiden pyynnöstä kerätä maksuja enintään 0,2 sentin arvosta raakamaitokilogrammalta, jos 1 kohdan mukaiset maksut eivät ole riittäviä tehtävien suorittamiseksi.

| (130) | Osavaltion hallitukset keräävät maitomaksun ”kuullen” asianomaista osavaltiotason maitoyhdistystä. Kuuleminen on kuitenkin ratkaisevasti heikompi osallistumismuoto kuin yhteisymmärrys. ”Yhteisymmärrys” tarkoittaa sitä, että säädöksen antaminen (laillisuus) edellyttää jonkin muun elimen (esimerkiksi lainsäädäntöelimen tai viranomaisen) antamaa hyväksyntää. Sen sijaan päätös, joka annetaan ”kuullen” toista elintä, ei viime kädessä ole riippuvainen kyseisen toisen elimen suostumuksesta. Saksan hallinto-oikeudessa tehdään tällainen ero erilaisten osallistumismuotojen välillä (26). Koska maito- ja rasvalain 22 §:n 1 momentin 1 kohdassa säädetään kuulemisesta osallistumismuotona, valtuudet kerätä maksu ja tehdä sitä koskevia päätöksiä on yksinomaan osavaltion hallituksilla (27). Sen sijaan osavaltiotason maitoyhdistykset osallistuvat pelkästään 22 §:n mukaisesti hyväksyttävien toimenpiteiden valmisteluun ja tekniseen toteuttamiseen (maito- ja rasvalain 14 §:n 1 kohta) ja ovat tältä osin osavaltion ylimmän viranomaisen valvonnassa (maito- ja rasvalain 14 §:n 2 ja 4 kohta). |
| --- | --- |

(130)

Osavaltion hallitukset keräävät maitomaksun ”kuullen” asianomaista osavaltiotason maitoyhdistystä. Kuuleminen on kuitenkin ratkaisevasti heikompi osallistumismuoto kuin yhteisymmärrys. ”Yhteisymmärrys” tarkoittaa sitä, että säädöksen antaminen (laillisuus) edellyttää jonkin muun elimen (esimerkiksi lainsäädäntöelimen tai viranomaisen) antamaa hyväksyntää. Sen sijaan päätös, joka annetaan ”kuullen” toista elintä, ei viime kädessä ole riippuvainen kyseisen toisen elimen suostumuksesta. Saksan hallinto-oikeudessa tehdään tällainen ero erilaisten osallistumismuotojen välillä (26). Koska maito- ja rasvalain 22 §:n 1 momentin 1 kohdassa säädetään kuulemisesta osallistumismuotona, valtuudet kerätä maksu ja tehdä sitä koskevia päätöksiä on yksinomaan osavaltion hallituksilla (27). Sen sijaan osavaltiotason maitoyhdistykset osallistuvat pelkästään 22 §:n mukaisesti hyväksyttävien toimenpiteiden valmisteluun ja tekniseen toteuttamiseen (maito- ja rasvalain 14 §:n 1 kohta) ja ovat tältä osin osavaltion ylimmän viranomaisen valvonnassa (maito- ja rasvalain 14 §:n 2 ja 4 kohta).

26

27

| (131) | Maitomaksun keräämisen oikeusperustasta yksittäisissä osavaltioissa säädetään vastaavasti osavaltioiden asetuksissa maksun keräämisen yksityiskohdista, kuten maksun suuruudesta (28). Siksi maksun keräämistä sääntelee valtio (jota asianomaiset osavaltion hallinnot edustavat). Kuten edellä johdanto-osan 130 kappaleessa on selostettu, tähän ei vaikuta se seikka, että kyseiset asetukset annetaan kuulleen asianomaisia osavaltiotason maitoyhdistyksiä. |
| --- | --- |

(131)

Maitomaksun keräämisen oikeusperustasta yksittäisissä osavaltioissa säädetään vastaavasti osavaltioiden asetuksissa maksun keräämisen yksityiskohdista, kuten maksun suuruudesta (28). Siksi maksun keräämistä sääntelee valtio (jota asianomaiset osavaltion hallinnot edustavat). Kuten edellä johdanto-osan 130 kappaleessa on selostettu, tähän ei vaikuta se seikka, että kyseiset asetukset annetaan kuulleen asianomaisia osavaltiotason maitoyhdistyksiä.

28

| (132) | Käsillä olevassa tapauksessa maksu kerätään yksityisiltä yrityksiltä. Tästä maksusta saadut tulot on osoitettava asianomaisten osavaltioiden talousarvioon ennen kuin niillä rahoitetaan erilaisia tukitoimenpiteitä. Maito- ja rasvalain 22 §:n 3 momentin 1 kohdan mukaan niitä on kyseisissä talousarvioissa hallinnoitava erikseen. Asianomaisen varainhoitolain (ks. johdanto-osan 19 kappale) 23 §:n mukaan menot ja maksusitoumusmäärärahat suorituksista, jotka suoritetaan osavaltion hallinnon ulkopuolisille elimille tiettyjen tarkoitusten täyttämiseksi (tuet), otetaan huomioon vain, jos osavaltiolla on huomattava intressi saavuttaa tällaisten elinten kautta tietty tavoite, jota ei voida saavuttaa riittävässä määrin tai lainkaan ilman tukea. Tämä vaatimus tarkoittaa sitä, että toimenpiteiden toteuttamiseen liittyy valtion intressi. Se, että Thüringenissä maksuosuudet suoritetaan maitomaksua varten avatulle varainhoitotilille, jota hallinnoi Landesvereinigung Thüringer Milch e.V. (johdanto-osan 89 kappale, Thüringer UmlErhVO, 3 §:n 1 momentti), ei ole ristiriidassa kyseisen valtion intressin kanssa. Lisäksi Thüringenissä kerätään maksamattomia maksuja ja korkoja säädöksen Abgabenordnung ja sen täytäntöönpanomääräysten mukaisesti (Thüringer UmlErhVO, 3 §:n 4 momentti). Varainhoitotilille on ominaista, ettei tilinhaltijalla ole rajatonta pääsyä saatavilla oleviin varoihin. Pääsyä säädellään voimassa olevilla lakisääteisillä vaatimuksilla, jotka tässä tapauksessa on asettanut valtio. |
| --- | --- |

(132)

Käsillä olevassa tapauksessa maksu kerätään yksityisiltä yrityksiltä. Tästä maksusta saadut tulot on osoitettava asianomaisten osavaltioiden talousarvioon ennen kuin niillä rahoitetaan erilaisia tukitoimenpiteitä. Maito- ja rasvalain 22 §:n 3 momentin 1 kohdan mukaan niitä on kyseisissä talousarvioissa hallinnoitava erikseen. Asianomaisen varainhoitolain (ks. johdanto-osan 19 kappale) 23 §:n mukaan menot ja maksusitoumusmäärärahat suorituksista, jotka suoritetaan osavaltion hallinnon ulkopuolisille elimille tiettyjen tarkoitusten täyttämiseksi (tuet), otetaan huomioon vain, jos osavaltiolla on huomattava intressi saavuttaa tällaisten elinten kautta tietty tavoite, jota ei voida saavuttaa riittävässä määrin tai lainkaan ilman tukea. Tämä vaatimus tarkoittaa sitä, että toimenpiteiden toteuttamiseen liittyy valtion intressi. Se, että Thüringenissä maksuosuudet suoritetaan maitomaksua varten avatulle varainhoitotilille, jota hallinnoi Landesvereinigung Thüringer Milch e.V. (johdanto-osan 89 kappale, Thüringer UmlErhVO, 3 §:n 1 momentti), ei ole ristiriidassa kyseisen valtion intressin kanssa. Lisäksi Thüringenissä kerätään maksamattomia maksuja ja korkoja säädöksen Abgabenordnung ja sen täytäntöönpanomääräysten mukaisesti (Thüringer UmlErhVO, 3 §:n 4 momentti). Varainhoitotilille on ominaista, ettei tilinhaltijalla ole rajatonta pääsyä saatavilla oleviin varoihin. Pääsyä säädellään voimassa olevilla lakisääteisillä vaatimuksilla, jotka tässä tapauksessa on asettanut valtio.

| (133) | Vastauksena asianomaisten osapuolten ja Saksan viranomaisten esittämiin väitteisiin komissio toteaa seuraavaa: |
| --- | --- |

(133)

Vastauksena asianomaisten osapuolten ja Saksan viranomaisten esittämiin väitteisiin komissio toteaa seuraavaa:

| (134) | Mitä tulee LVN:n väitteeseen siitä, että maksujen keräämisestä meijereiltä päättävät itse asiassa osavaltiotason maitoyhdistykset (johdanto-osan 83–87 sekä 91 kappale), komissio toteaa, että liittovaltion hallitus on maito- ja rasvalain 22 §:n 1 momentin perusteella valtuuttanut osavaltioiden hallitukset keräämään maitomaksun. Mainitussa säännöksessä säädetään muun muassa, että maitomaksu saa tavanomaisesti olla enintään 0,1 senttiä kilogrammalta ja että osavaltion hallitus voi korottaa maksua 0,2 senttiin kilogrammalta osavaltiotason maitoyhdistyksen tai yhteisesti ammatillisten organisaatioiden pyynnöstä. |
| --- | --- |

(134)

Mitä tulee LVN:n väitteeseen siitä, että maksujen keräämisestä meijereiltä päättävät itse asiassa osavaltiotason maitoyhdistykset (johdanto-osan 83–87 sekä 91 kappale), komissio toteaa, että liittovaltion hallitus on maito- ja rasvalain 22 §:n 1 momentin perusteella valtuuttanut osavaltioiden hallitukset keräämään maitomaksun. Mainitussa säännöksessä säädetään muun muassa, että maitomaksu saa tavanomaisesti olla enintään 0,1 senttiä kilogrammalta ja että osavaltion hallitus voi korottaa maksua 0,2 senttiin kilogrammalta osavaltiotason maitoyhdistyksen tai yhteisesti ammatillisten organisaatioiden pyynnöstä.

| (135) | Lisäksi maito- ja rasvalain 22 §:n 2 momentin 1–6 kohdassa säädetään tarkoituksista, joihin maitomaksusta saatuja varoja saa käyttää. |
| --- | --- |

(135)

Lisäksi maito- ja rasvalain 22 §:n 2 momentin 1–6 kohdassa säädetään tarkoituksista, joihin maitomaksusta saatuja varoja saa käyttää.

| (136) | Maito- ja rasvalain 22 §:n 3 momentin 3 kohdan mukaan osavaltiotason maitoyhdistystä tai ammatillisia organisaatioita on pelkästään kuultava ennen varojen käyttöä. |
| --- | --- |

(136)

Maito- ja rasvalain 22 §:n 3 momentin 3 kohdan mukaan osavaltiotason maitoyhdistystä tai ammatillisia organisaatioita on pelkästään kuultava ennen varojen käyttöä.

| (137) | Tämä osoittaa, että vaikka valtio (liittovaltiotasolla) on myöntänyt osavaltiotason maitoyhdistyksille tiettyjä osallistumisoikeuksia, se on kuitenkin luonut selkeän oikeuskehyksen maitomaksun suuruuden ja varainkäytön määrittämistä varten. Viime kädessä näistä seikoista päättää osavaltion hallitus (tai toimivallan siirron tapauksessa osavaltion ylin viranomainen). Näin ollen ei esimerkiksi olisi mahdollista korottaa maksutasoa yli 0,2 senttiin kilogrammalta osavaltiotason maitoyhdistysten pyynnöstä tai käyttää varoja muihin tarkoituksiin kuin niihin, joista säädetään maito- ja rasvalain 22 §:n 2 momentin 1–6 kohdassa. Lisäksi varojen käyttöä koskeva kuulemisvelvollisuus (maito- ja rasvalain 22 §:n 3 momentin 3 kohta) ei millään tavalla edellytä noudattamaan kuultujen esittämiä näkemyksiä. Lopullisen päätöksen varainkäytöstä tekee asianomainen osavaltion viranomainen eli valtio. |
| --- | --- |

(137)

Tämä osoittaa, että vaikka valtio (liittovaltiotasolla) on myöntänyt osavaltiotason maitoyhdistyksille tiettyjä osallistumisoikeuksia, se on kuitenkin luonut selkeän oikeuskehyksen maitomaksun suuruuden ja varainkäytön määrittämistä varten. Viime kädessä näistä seikoista päättää osavaltion hallitus (tai toimivallan siirron tapauksessa osavaltion ylin viranomainen). Näin ollen ei esimerkiksi olisi mahdollista korottaa maksutasoa yli 0,2 senttiin kilogrammalta osavaltiotason maitoyhdistysten pyynnöstä tai käyttää varoja muihin tarkoituksiin kuin niihin, joista säädetään maito- ja rasvalain 22 §:n 2 momentin 1–6 kohdassa. Lisäksi varojen käyttöä koskeva kuulemisvelvollisuus (maito- ja rasvalain 22 §:n 3 momentin 3 kohta) ei millään tavalla edellytä noudattamaan kuultujen esittämiä näkemyksiä. Lopullisen päätöksen varainkäytöstä tekee asianomainen osavaltion viranomainen eli valtio.

| (138) | Tämä seikka erottaa tämän tapauksen olennaisesti asiasta Doux Élevage, johon LVN viittasi. Maitomaksun keruuta ja vastaavaa varainkäyttöä sääntelee valtio kahdella tasolla: liittovaltio- ja osavaltiotasolla. Saksassa lainsäätäjä on paitsi myöntänyt osavaltion hallituksille valtuudet kerätä maksun myös rajoittanut liittovaltion lailla osavaltion mahdollisuuksia pitää hallussaan maksun tuottamia varoja. Osavaltiotason maitoyhdistykset eivät pysty hakemaan muutosta maito- ja rasvalain 22 §:n 2 momentin 1–6 kohdassa vahvistettuihin tukitarkoituksiin. Tällaista valtion rajoitustoimenpidettä ei kuulunut niihin tosiseikkoihin, joihin asiat Val'Hor ja Doux Élevage perustuivat. |
| --- | --- |

(138)

Tämä seikka erottaa tämän tapauksen olennaisesti asiasta Doux Élevage, johon LVN viittasi. Maitomaksun keruuta ja vastaavaa varainkäyttöä sääntelee valtio kahdella tasolla: liittovaltio- ja osavaltiotasolla. Saksassa lainsäätäjä on paitsi myöntänyt osavaltion hallituksille valtuudet kerätä maksun myös rajoittanut liittovaltion lailla osavaltion mahdollisuuksia pitää hallussaan maksun tuottamia varoja. Osavaltiotason maitoyhdistykset eivät pysty hakemaan muutosta maito- ja rasvalain 22 §:n 2 momentin 1–6 kohdassa vahvistettuihin tukitarkoituksiin. Tällaista valtion rajoitustoimenpidettä ei kuulunut niihin tosiseikkoihin, joihin asiat Val'Hor ja Doux Élevage perustuivat.

| (139) | Lisäksi maito- ja rasvalakia ei voida ymmärtää pelkäksi keinoksi toteuttaa toimialakohtaisen organisaation puhtaasti taloudellisia intressejä. Esimerkiksi maito- ja rasvalain 14 §:ssä säädetään, että maatalousalan, meijereiden ja maitotuotteiden kaupan ammatillisten organisaatioiden on oltava edustettuina, jos ne haluavat osallistua, ja samalla vaaditaan, että kuluttajat ovat asianmukaisesti edustettuina yhdistyksen elimissä. Näillä osallistumista ja edustusta koskevilla vaatimuksilla lainsäätäjä (eli valtio) varmistaa, että pyrittäessä maito- ja rasvalaissa vahvistettuihin yleisiin poliittisiin tavoitteisiin kaikki intressit, jotka menevät pelkkää talousalan edistämistä pidemmälle, ovat kattavasti edustettuina. |
| --- | --- |

(139)

Lisäksi maito- ja rasvalakia ei voida ymmärtää pelkäksi keinoksi toteuttaa toimialakohtaisen organisaation puhtaasti taloudellisia intressejä. Esimerkiksi maito- ja rasvalain 14 §:ssä säädetään, että maatalousalan, meijereiden ja maitotuotteiden kaupan ammatillisten organisaatioiden on oltava edustettuina, jos ne haluavat osallistua, ja samalla vaaditaan, että kuluttajat ovat asianmukaisesti edustettuina yhdistyksen elimissä. Näillä osallistumista ja edustusta koskevilla vaatimuksilla lainsäätäjä (eli valtio) varmistaa, että pyrittäessä maito- ja rasvalaissa vahvistettuihin yleisiin poliittisiin tavoitteisiin kaikki intressit, jotka menevät pelkkää talousalan edistämistä pidemmälle, ovat kattavasti edustettuina.

| (140) | Toisin kuin asiassa Doux Élevage, maito- ja rasvalaissa mainituissa edistämistavoitteissa ei ole kyse sellaisista tavoitteista, jotka toimialakohtaiset organisaatiot itse ovat asettaneet ja ottaneet käyttöön (29). Erityisesti 22 §:n 2 momentin 1 kohdassa mainitut laadun parantamisen ja säilyttämisen tavoite 1 (Förderung und Erhaltung der Güte auf Grund der nach § 10 dieses Gesetzes oder nach § 37 des Milchgesetzes vom 31. Juli 1930 (Reichsgesetzbl. I S. 421) erlassenen Vorschriften) sekä maidon ja maitotuotteiden hygienian parantamisen tavoite 2 lypsämisen, toimittamisen, jalostamisen ja jakelun yhteydessä (Verbesserung der Hygiene bei der Gewinnung, der Anlieferung, der Be- und Verarbeitung und dem Absatz von Milch und Milcherzeugnissen) osoittavat – toisin kuin asiassa Doux Élevage – tunnusmerkkejä, jotka ovat osa valtion viranomaisten määrittelemää politiikkaa (30) ja viittaavat julkisiin tehtäviin, joita maito- ja rasvalain 14 §:n 3 momentin mukaan ei ylipäätänsä pitäisi siirtää osavaltion maitoyhdistyksille. Siltä osin kuin Saksa tukeutuu käsillä olevassa tapauksessa maito- ja rasvalain 22 §:n 2 momentin 6 kohtaan, kyseisen lain sanamuodosta seuraa, että kyse on maito- ja rasvalain nojalla siirretyistä tehtävistä (”von nach dem Milch- und Fettgesetz übertragene Aufgaben”) eikä siten VDM:n määrittelemistä tehtävistä. |
| --- | --- |

(140)

Toisin kuin asiassa Doux Élevage, maito- ja rasvalaissa mainituissa edistämistavoitteissa ei ole kyse sellaisista tavoitteista, jotka toimialakohtaiset organisaatiot itse ovat asettaneet ja ottaneet käyttöön (29). Erityisesti 22 §:n 2 momentin 1 kohdassa mainitut laadun parantamisen ja säilyttämisen tavoite 1 (Förderung und Erhaltung der Güte auf Grund der nach § 10 dieses Gesetzes oder nach § 37 des Milchgesetzes vom 31. Juli 1930 (Reichsgesetzbl. I S. 421) erlassenen Vorschriften) sekä maidon ja maitotuotteiden hygienian parantamisen tavoite 2 lypsämisen, toimittamisen, jalostamisen ja jakelun yhteydessä (Verbesserung der Hygiene bei der Gewinnung, der Anlieferung, der Be- und Verarbeitung und dem Absatz von Milch und Milcherzeugnissen) osoittavat – toisin kuin asiassa Doux Élevage – tunnusmerkkejä, jotka ovat osa valtion viranomaisten määrittelemää politiikkaa (30) ja viittaavat julkisiin tehtäviin, joita maito- ja rasvalain 14 §:n 3 momentin mukaan ei ylipäätänsä pitäisi siirtää osavaltion maitoyhdistyksille. Siltä osin kuin Saksa tukeutuu käsillä olevassa tapauksessa maito- ja rasvalain 22 §:n 2 momentin 6 kohtaan, kyseisen lain sanamuodosta seuraa, että kyse on maito- ja rasvalain nojalla siirretyistä tehtävistä (”von nach dem Milch- und Fettgesetz übertragene Aufgaben”) eikä siten VDM:n määrittelemistä tehtävistä.

29

30

| (141) | Lisäksi toisin kuin asiassa Doux Élevage, käsillä olevassa tapauksessa ei käytetä tavanomaista siviili- tai kauppaoikeudellista tuomioistuinmenettelyä maitomaksun perimiseksi, jos maksuosuudet jätetään suorittamatta (31). Tämä johtuu siitä, että maito- ja rasvalain 23 §:n 2 momentin mukaan maksut ovat perittävissä säädöksen Abgabenordnung ja sen täytäntöönpanosäännösten mukaisesti. Asianomaiset osavaltiot ovat vahvistaneet asiaa koskevissa maitomaksunkeruuasetuksissaan, että vastaava perintä tapahtuu säädöksen Abgabenordnung ja sen täytäntöönpanosäännösten mukaisesti (32). Säädös Abgabenordnung on Saksan oikeusjärjestelmässä julkisoikeuden osa. Saksassa julkisoikeudelliset saatavat pannaan täytäntöön hallintoteitse, siviilioikeudelliset saatavat oikeusteitse. Tässä yhteydessä hallinnollinen menetelmä on tehokkaampi kuin oikeudellinen menetelmä, koska viranomaiset pystyvät itse laatimaan täytäntöönpanoperusteet antamalla hallinnollisen määräyksen (33), joka kuitenkin siviilioikeudellisten saatavien tapauksessa voitaisiin riitauttaa ainoastaan tuomioistuimissa (34). Tämä osoittaa, että valtio on kiinnostunut keräämään ja tarvittaessa perimään suorittamatta olevat maksuosuudet mahdollisimman tehokkaasti ja täydellisesti, jotta voidaan taata, että maksusta saaduilla varoilla rahoitetut tavoitteet toteutuvat nopeasti. |
| --- | --- |

(141)

Lisäksi toisin kuin asiassa Doux Élevage, käsillä olevassa tapauksessa ei käytetä tavanomaista siviili- tai kauppaoikeudellista tuomioistuinmenettelyä maitomaksun perimiseksi, jos maksuosuudet jätetään suorittamatta (31). Tämä johtuu siitä, että maito- ja rasvalain 23 §:n 2 momentin mukaan maksut ovat perittävissä säädöksen Abgabenordnung ja sen täytäntöönpanosäännösten mukaisesti. Asianomaiset osavaltiot ovat vahvistaneet asiaa koskevissa maitomaksunkeruuasetuksissaan, että vastaava perintä tapahtuu säädöksen Abgabenordnung ja sen täytäntöönpanosäännösten mukaisesti (32). Säädös Abgabenordnung on Saksan oikeusjärjestelmässä julkisoikeuden osa. Saksassa julkisoikeudelliset saatavat pannaan täytäntöön hallintoteitse, siviilioikeudelliset saatavat oikeusteitse. Tässä yhteydessä hallinnollinen menetelmä on tehokkaampi kuin oikeudellinen menetelmä, koska viranomaiset pystyvät itse laatimaan täytäntöönpanoperusteet antamalla hallinnollisen määräyksen (33), joka kuitenkin siviilioikeudellisten saatavien tapauksessa voitaisiin riitauttaa ainoastaan tuomioistuimissa (34). Tämä osoittaa, että valtio on kiinnostunut keräämään ja tarvittaessa perimään suorittamatta olevat maksuosuudet mahdollisimman tehokkaasti ja täydellisesti, jotta voidaan taata, että maksusta saaduilla varoilla rahoitetut tavoitteet toteutuvat nopeasti.

31

32

33

34

| (142) | Tämä mitätöi LVN:n väitteen, jonka mukaan maitomaksusta saadut varat eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtion varoja. |
| --- | --- |

(142)

Tämä mitätöi LVN:n väitteen, jonka mukaan maitomaksusta saadut varat eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtion varoja.

| (143) | Tästä seuraa, että asianomaisten maksusta saatujen tulojen olisi katsottava olevan julkisessa määräysvallassa (35) ja että maitomaksusta saaduilla varoilla rahoitetut toimenpiteet myönnettiin valtion varoista. Tästä syystä niiden on katsottava johtuvan valtiosta. |
| --- | --- |

(143)

Tästä seuraa, että asianomaisten maksusta saatujen tulojen olisi katsottava olevan julkisessa määräysvallassa (35) ja että maitomaksusta saaduilla varoilla rahoitetut toimenpiteet myönnettiin valtion varoista. Tästä syystä niiden on katsottava johtuvan valtiosta.

35

Valikoiva etu/yritykset

Valikoiva etu/yritykset

| (144) | VDM on elin, joka tarjoaa palveluja maitoteollisuuden yritysten ja erityisesti meijereiden hyödyksi. |
| --- | --- |

(144)

VDM on elin, joka tarjoaa palveluja maitoteollisuuden yritysten ja erityisesti meijereiden hyödyksi.

| (145) | Saksa ja VDM kiistävät sen, että VDM tarjoaa palveluja yrityksenä markkinoilla. Erityisesti ne viittaavat VDM:n yhdistystoimintaan, joka oikeuskäytännössä on vahvistettu kaupalliseksi toiminnaksi vain poikkeustapauksissa (ks. johdanto-osan 39 ja 49 kappale). |
| --- | --- |

(145)

Saksa ja VDM kiistävät sen, että VDM tarjoaa palveluja yrityksenä markkinoilla. Erityisesti ne viittaavat VDM:n yhdistystoimintaan, joka oikeuskäytännössä on vahvistettu kaupalliseksi toiminnaksi vain poikkeustapauksissa (ks. johdanto-osan 39 ja 49 kappale).

| (146) | Saksan siteeraamassa asiassa T-193/02 Piau v. komissio tuomioistuin totesi, että yhdistys (kyseisessä tapauksessa FIFA) harjoittaa taloudellista toimintaa. Saksa ei kuitenkaan ole kyennyt nimeämään yhtään oikeuskäytäntöä osoitukseksi päinvastaisesta eli siitä, ettei yhdistys (lähtökohtaisesti) harjoita taloudellista toimintaa tai ettei yhdistystoiminta sellaisenaan kuulu valtiontuen valvonnan piiriin. |
| --- | --- |

(146)

Saksan siteeraamassa asiassa T-193/02 Piau v. komissio tuomioistuin totesi, että yhdistys (kyseisessä tapauksessa FIFA) harjoittaa taloudellista toimintaa. Saksa ei kuitenkaan ole kyennyt nimeämään yhtään oikeuskäytäntöä osoitukseksi päinvastaisesta eli siitä, ettei yhdistys (lähtökohtaisesti) harjoita taloudellista toimintaa tai ettei yhdistystoiminta sellaisenaan kuulu valtiontuen valvonnan piiriin.

| (147) | On selvää, että VDM harjoittaa toimintaansa jäsentensä eduksi ja hyödyksi. Se, että VDM näkee oman toimintansa tällaisena, ilmenee erilaisista kuvauksista, jotka VDM antaa toiminnastaan omalla verkkosivustollaan. VDM esimerkiksi kertoo edustavansa maitoalan intressejä IDF:ssä (”Der VDM vertritt im IDF die Interessen der Milchbranche”), suojelevansa ja edistävänsä maitoteollisuuden etuja (”Wahrnehmung und Förderung der Interessen der Milchwirtschaft”) sekä edustavansa intressejä lainsäädäntöprosessissa ministeriöihin nähden (”Interessenvertretung im Gesetzgebungsprozess gegenüber den Ministerien”). Tästä syystä myös LVN katsoo, että kiistanalaisilla toimenpiteillä pyrittiin ainoastaan edistämään maidon kulutusta ja siten maitoalan yhteistä etua (ks. edellä johdanto-osan 99–100 kappale). |
| --- | --- |

(147)

On selvää, että VDM harjoittaa toimintaansa jäsentensä eduksi ja hyödyksi. Se, että VDM näkee oman toimintansa tällaisena, ilmenee erilaisista kuvauksista, jotka VDM antaa toiminnastaan omalla verkkosivustollaan. VDM esimerkiksi kertoo edustavansa maitoalan intressejä IDF:ssä (”Der VDM vertritt im IDF die Interessen der Milchbranche”), suojelevansa ja edistävänsä maitoteollisuuden etuja (”Wahrnehmung und Förderung der Interessen der Milchwirtschaft”) sekä edustavansa intressejä lainsäädäntöprosessissa ministeriöihin nähden (”Interessenvertretung im Gesetzgebungsprozess gegenüber den Ministerien”). Tästä syystä myös LVN katsoo, että kiistanalaisilla toimenpiteillä pyrittiin ainoastaan edistämään maidon kulutusta ja siten maitoalan yhteistä etua (ks. edellä johdanto-osan 99–100 kappale).

| (148) | Komissio on näin ollen edelleen sitä mieltä, että VDM:n toiminta täyttää palvelujen tunnusmerkit. Nämä palvelut hyödyttävät meijereitä maitomaksua keräävissä osavaltioissa. |
| --- | --- |

(148)

Komissio on näin ollen edelleen sitä mieltä, että VDM:n toiminta täyttää palvelujen tunnusmerkit. Nämä palvelut hyödyttävät meijereitä maitomaksua keräävissä osavaltioissa.

| (149) | Useat toimet, joihin VDM itse viittaa verkkosivustollaan, täyttävät palvelujen tunnusmerkit siltä osin kuin niiden tarkoituksena on edustaa asianomaisten meijereiden ja maidontuottajien etuja Saksan viranomaisiin, lainsäätäjään ja kansainvälisiin elimiin nähden (36). |
| --- | --- |

(149)

Useat toimet, joihin VDM itse viittaa verkkosivustollaan, täyttävät palvelujen tunnusmerkit siltä osin kuin niiden tarkoituksena on edustaa asianomaisten meijereiden ja maidontuottajien etuja Saksan viranomaisiin, lainsäätäjään ja kansainvälisiin elimiin nähden (36).

36

| (150) | Tällaisten palvelujen tarjonta hyödyttää asianomaisia meijereitä ja tukee niitä niiden ydinliiketoiminnan harjoittamisessa eli maidon ja maitotuotteiden tuotannossa ja myynnissä, jotka ovat epäilemättä taloudellista toimintaa. |
| --- | --- |

(150)

Tällaisten palvelujen tarjonta hyödyttää asianomaisia meijereitä ja tukee niitä niiden ydinliiketoiminnan harjoittamisessa eli maidon ja maitotuotteiden tuotannossa ja myynnissä, jotka ovat epäilemättä taloudellista toimintaa.

| (151) | VDM ilmoittaa antavansa neuvontaa valtion elimille (”Beratertätigkeit gegenüber staatlichen Stellen”), osallistuvansa standardointiin (”Beteiligung an Normung und Standardisierung”) sekä levittävänsä yleisiä tietoja (”Allgemeine Informationsvermittlung”) jäsentensä hyödyksi ja puolesta. Tällainen toiminta, joka liittyy suoraan taloudelliseen toimintaan, vapauttaa meijerit vastaavien aloitteiden toteuttamisesta – ja tarvittavien varojen keräämisestä – myynnille suotuisan (markkina)ympäristön luomiseksi. VDM:n jäseniä ovat muun muassa Milchindustrie-Verband e.V. (MIV) ja Deutsche Bauernverband e.V. (DBV). MIV:n jäseniä puolestaan ovat saksalaiset meijerit, mukaan lukien käsillä olevan päätöksen soveltamisalaan kuuluvat meijerit osavaltioissa, jotka keräävät maitomaksun. |
| --- | --- |

(151)

VDM ilmoittaa antavansa neuvontaa valtion elimille (”Beratertätigkeit gegenüber staatlichen Stellen”), osallistuvansa standardointiin (”Beteiligung an Normung und Standardisierung”) sekä levittävänsä yleisiä tietoja (”Allgemeine Informationsvermittlung”) jäsentensä hyödyksi ja puolesta. Tällainen toiminta, joka liittyy suoraan taloudelliseen toimintaan, vapauttaa meijerit vastaavien aloitteiden toteuttamisesta – ja tarvittavien varojen keräämisestä – myynnille suotuisan (markkina)ympäristön luomiseksi. VDM:n jäseniä ovat muun muassa Milchindustrie-Verband e.V. (MIV) ja Deutsche Bauernverband e.V. (DBV). MIV:n jäseniä puolestaan ovat saksalaiset meijerit, mukaan lukien käsillä olevan päätöksen soveltamisalaan kuuluvat meijerit osavaltioissa, jotka keräävät maitomaksun.

| (152) | Näin ollen neuvonnan antaminen valtion elimille ja osallistuminen standardointiin ovat toimintaa, jolla ajetaan alan intressejä poliittisessa prosessissa, jonka tavoitteena ovat erilaiset päätöksentekokanavat (lainsäädäntö, tekninen standardointi jne.). Viime kädessä tämä vaikuttaa meijerien tuotanto- ja kaupanpitämistoimia koskeviin oikeudellisiin olosuhteisiin. Myös yleisten tietojen levittäminen hyödyttää asianomaisia meijereitä, koska se edistää myyntiä korostamalla maidon hyötyjä tuotteena. |
| --- | --- |

(152)

Näin ollen neuvonnan antaminen valtion elimille ja osallistuminen standardointiin ovat toimintaa, jolla ajetaan alan intressejä poliittisessa prosessissa, jonka tavoitteena ovat erilaiset päätöksentekokanavat (lainsäädäntö, tekninen standardointi jne.). Viime kädessä tämä vaikuttaa meijerien tuotanto- ja kaupanpitämistoimia koskeviin oikeudellisiin olosuhteisiin. Myös yleisten tietojen levittäminen hyödyttää asianomaisia meijereitä, koska se edistää myyntiä korostamalla maidon hyötyjä tuotteena.

| (153) | Tätä ei kyseenalaisteta VDM:n väittämässä, jonka mukaan sen toiminta kattaa sen jäsenten demokraattisesti muodostaman mielipiteen kanavoimisen lainsäädäntöprosessiin (”Kommunikation der demokratischen Meinungsbildung innerhalb des mitgliedschaftlich organisierten VDM in den Gesetzgebungsprozess”). Nimittäin VDM ei edusta yleistä etua vaan jäsentensä intressejä tarkoituksena kanavoida maitoteollisuuden näkemykset lainsäädäntö- ja sääntelyprosessiin ja vaikuttaa siihen tätä kautta. |
| --- | --- |

(153)

Tätä ei kyseenalaisteta VDM:n väittämässä, jonka mukaan sen toiminta kattaa sen jäsenten demokraattisesti muodostaman mielipiteen kanavoimisen lainsäädäntöprosessiin (”Kommunikation der demokratischen Meinungsbildung innerhalb des mitgliedschaftlich organisierten VDM in den Gesetzgebungsprozess”). Nimittäin VDM ei edusta yleistä etua vaan jäsentensä intressejä tarkoituksena kanavoida maitoteollisuuden näkemykset lainsäädäntö- ja sääntelyprosessiin ja vaikuttaa siihen tätä kautta.

| (154) | Standardointitoiminnan osalta VDM selosti vastaavansa koko alan edustajana standardoinnista kansallisella ja kansainvälisellä tasolla yhteistyössä ISO:n, IDF:n, CEN:n ja DIN:n kaltaisten toimivaltaisten standardointiorganisaatioiden kanssa (ks. johdanto-osan 53 kappale). |
| --- | --- |

(154)

Standardointitoiminnan osalta VDM selosti vastaavansa koko alan edustajana standardoinnista kansallisella ja kansainvälisellä tasolla yhteistyössä ISO:n, IDF:n, CEN:n ja DIN:n kaltaisten toimivaltaisten standardointiorganisaatioiden kanssa (ks. johdanto-osan 53 kappale).

| (155) | Komissio toteaa tässä yhteydessä, että standardoinnista ovat ensi sijassa vastuussa mainitut standardointiorganisaatiot. VDM ei toimi standardointiprosessissa puolueettomana osapuolena (eikä riippumattomana neuvonantajana) vaan kanavoi maitoteollisuuden näkemykset kyseiseen prosessiin. |
| --- | --- |

(155)

Komissio toteaa tässä yhteydessä, että standardoinnista ovat ensi sijassa vastuussa mainitut standardointiorganisaatiot. VDM ei toimi standardointiprosessissa puolueettomana osapuolena (eikä riippumattomana neuvonantajana) vaan kanavoi maitoteollisuuden näkemykset kyseiseen prosessiin.

| (156) | Myös tältä osin komissio toteaa, että VDM tarjoaa palveluja yksityisenä yhdistyksenä. Kyseisten palvelujen edunsaajia – vaikkeivät vastaanottajia – ovat myös tässä yhteydessä asianomaisten osavaltioiden meijerit (eli jäsenet yhdistyksissä, jotka puolestaan ovat VDM:n jäseniä), joiden intressejä VDM ajaa standardointiorganisaatioihin nähden. |
| --- | --- |

(156)

Myös tältä osin komissio toteaa, että VDM tarjoaa palveluja yksityisenä yhdistyksenä. Kyseisten palvelujen edunsaajia – vaikkeivät vastaanottajia – ovat myös tässä yhteydessä asianomaisten osavaltioiden meijerit (eli jäsenet yhdistyksissä, jotka puolestaan ovat VDM:n jäseniä), joiden intressejä VDM ajaa standardointiorganisaatioihin nähden.

| (157) | Samalla tavoin yleisten tietojen levittäminen (ks. johdanto-osan 59 ja 60 kappale) voidaan lukea palveluksi. Se, onko kyseinen tieto luonteeltaan yleistä vai erityistä, ei muuta sitä tosiasiaa, että tietojen levittäminen edistää maitoteollisuuden taloudellista toimintaa. |
| --- | --- |

(157)

Samalla tavoin yleisten tietojen levittäminen (ks. johdanto-osan 59 ja 60 kappale) voidaan lukea palveluksi. Se, onko kyseinen tieto luonteeltaan yleistä vai erityistä, ei muuta sitä tosiasiaa, että tietojen levittäminen edistää maitoteollisuuden taloudellista toimintaa.

| (158) | Käsillä olevat VDM:n tarjoamat palvelut suosivat valikoivasti tiettyjä yrityksiä, erityisesti niitä, jotka harjoittavat maidon jalostusta ja kaupan pitämistä maitomaksua keräävissä osavaltioissa. Komissio ei tässä yhteydessä ole samaa mieltä VDM:n näkemyksestä, jonka mukaan VDM on kattojärjestö, joka edustaa yleistä etua. Komissio pitää VDM:n toimintaa alakohtaisena intressien edustamisena, joka hyödyttää jäsenmeijereitään, jotka ovat liittyneet siihen yhdistysten kautta asianomaisissa osavaltioissa. |
| --- | --- |

(158)

Käsillä olevat VDM:n tarjoamat palvelut suosivat valikoivasti tiettyjä yrityksiä, erityisesti niitä, jotka harjoittavat maidon jalostusta ja kaupan pitämistä maitomaksua keräävissä osavaltioissa. Komissio ei tässä yhteydessä ole samaa mieltä VDM:n näkemyksestä, jonka mukaan VDM on kattojärjestö, joka edustaa yleistä etua. Komissio pitää VDM:n toimintaa alakohtaisena intressien edustamisena, joka hyödyttää jäsenmeijereitään, jotka ovat liittyneet siihen yhdistysten kautta asianomaisissa osavaltioissa.

Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

| (159) | Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan yrityksen kilpailuaseman vahvistaminen valtion tuella vääristää yleensä kilpailua suhteessa muihin kilpaileviin yrityksiin, jotka eivät saa tätä tukea (37). Tuki, joka myönnetään yritykselle, joka toimii markkinoille, joilla harjoitetaan unioninsisäistä kauppaa, voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (38). Näin on, vaikkei etua saava yritys itse millään tavoin osallistuisi yhteisön sisäiseen kauppaan (39). Maataloustuotteilla käytävä kauppa oli unionissa huomattavan suurta vuosina 2001–2012. Esimerkiksi yhteisön sisällä vuonna 2011 yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 0401 (maito ja kerma, tiivistämätön ja lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältämätön) kuuluvia tuotteita (40) tuotiin Saksaan 1 200 miljoonan euron arvosta ja vietiin Saksasta 957 miljoonan euron arvosta (41). |
| --- | --- |

(159)

Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan yrityksen kilpailuaseman vahvistaminen valtion tuella vääristää yleensä kilpailua suhteessa muihin kilpaileviin yrityksiin, jotka eivät saa tätä tukea (37). Tuki, joka myönnetään yritykselle, joka toimii markkinoille, joilla harjoitetaan unioninsisäistä kauppaa, voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (38). Näin on, vaikkei etua saava yritys itse millään tavoin osallistuisi yhteisön sisäiseen kauppaan (39). Maataloustuotteilla käytävä kauppa oli unionissa huomattavan suurta vuosina 2001–2012. Esimerkiksi yhteisön sisällä vuonna 2011 yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 0401 (maito ja kerma, tiivistämätön ja lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältämätön) kuuluvia tuotteita (40) tuotiin Saksaan 1 200 miljoonan euron arvosta ja vietiin Saksasta 957 miljoonan euron arvosta (41).

37

38

39

40

41

| (160) | Tässä päätöksessä arvioiduilla toimenpiteillä on tarkoitus tukea maatalousalan ja erityisesti meijereiden toimintaa. Kuten edellä on kuvattu, unionissa käydään kauppaa meijerituotteilla. Komissio katsoo siksi, että käsillä olevat toimenpiteet ovat omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(160)

Tässä päätöksessä arvioiduilla toimenpiteillä on tarkoitus tukea maatalousalan ja erityisesti meijereiden toimintaa. Kuten edellä on kuvattu, unionissa käydään kauppaa meijerituotteilla. Komissio katsoo siksi, että käsillä olevat toimenpiteet ovat omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (161) | Koska maitotuotteilla käytävä kauppa on huomattavaa, voidaan olettaa, että kyseessä olevat osatoimenpiteet häiritsevät tai uhkaavat häiritä kilpailua ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(161)

Koska maitotuotteilla käytävä kauppa on huomattavaa, voidaan olettaa, että kyseessä olevat osatoimenpiteet häiritsevät tai uhkaavat häiritä kilpailua ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

Olemassa oleva tuki/uusi tuki

Olemassa oleva tuki/uusi tuki

| (162) | SEUT-sopimuksen 108 artiklan 1 kohdan mukaan komissio seuraa jatkuvasti jäsenvaltioiden kanssa niiden voimassa olevia tukijärjestelmiä. Tätä varten komissio voi pyytää jäsenvaltioita toimittamaan kaikki tarvittavat tiedot voimassa olevien tukijärjestelmien seuraamiseksi ja tarvittaessa ehdottaa tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(162)

SEUT-sopimuksen 108 artiklan 1 kohdan mukaan komissio seuraa jatkuvasti jäsenvaltioiden kanssa niiden voimassa olevia tukijärjestelmiä. Tätä varten komissio voi pyytää jäsenvaltioita toimittamaan kaikki tarvittavat tiedot voimassa olevien tukijärjestelmien seuraamiseksi ja tarvittaessa ehdottaa tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä.

| (163) | Asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan ensimmäisen kohdan b alakohdan i luetelmakohdassa määritellään voimassa oleviksi tuet, jotka olivat voimassa ennen perustamissopimuksen voimaantuloa kyseisessä jäsenvaltiossa ja joita voidaan soveltaa edelleen perustamissopimuksen voimaantulon jälkeen. |
| --- | --- |

(163)

Asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan ensimmäisen kohdan b alakohdan i luetelmakohdassa määritellään voimassa oleviksi tuet, jotka olivat voimassa ennen perustamissopimuksen voimaantuloa kyseisessä jäsenvaltiossa ja joita voidaan soveltaa edelleen perustamissopimuksen voimaantulon jälkeen.

| (164) | Asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa määritellään ”uudeksi tueksi” myös sellainen voimassa oleva tuki, johon on tehty muutoksia. Komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (42) 4 artiklassa säädetään, että ”voimassa olevan tuen muutoksella tarkoitetaan mitä tahansa muutosta, muuta kuin muodollista tai hallinnollista, joka ei vaikuta tukitoimenpiteen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille tehtyyn arviointiin”. |
| --- | --- |

(164)

Asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa määritellään ”uudeksi tueksi” myös sellainen voimassa oleva tuki, johon on tehty muutoksia. Komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (42) 4 artiklassa säädetään, että ”voimassa olevan tuen muutoksella tarkoitetaan mitä tahansa muutosta, muuta kuin muodollista tai hallinnollista, joka ei vaikuta tukitoimenpiteen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille tehtyyn arviointiin”.

42

| (165) | Oikeuskäytännön (43) mukaan alkuperäinen järjestelmä voidaan muuntaa uudeksi tukijärjestelmäksi vain, jos muutos vaikuttaa siihen olennaisesti; tällaisesta olennaisesta muutoksesta ei kuitenkaan voi olla kyse, jos uusi elementti on selvästi erotettavissa alkuperäisestä järjestelmästä. |
| --- | --- |

(165)

Oikeuskäytännön (43) mukaan alkuperäinen järjestelmä voidaan muuntaa uudeksi tukijärjestelmäksi vain, jos muutos vaikuttaa siihen olennaisesti; tällaisesta olennaisesta muutoksesta ei kuitenkaan voi olla kyse, jos uusi elementti on selvästi erotettavissa alkuperäisestä järjestelmästä.

43

| (166) | SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa määrätään, että Euroopan komissiolle on annettava tieto kaikista uusista tuista ja ettei uusia tukia saa toteuttaa ennen kuin tämä on antanut niille hyväksyntänsä (toteuttamiskielto). |
| --- | --- |

(166)

SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa määrätään, että Euroopan komissiolle on annettava tieto kaikista uusista tuista ja ettei uusia tukia saa toteuttaa ennen kuin tämä on antanut niille hyväksyntänsä (toteuttamiskielto).

| (167) | Asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan ensimmäisen kohdan f alakohdan mukaan uudet tuet, jotka on otettu käyttöön SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti, ovat sääntöjenvastaisia. |
| --- | --- |

(167)

Asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan ensimmäisen kohdan f alakohdan mukaan uudet tuet, jotka on otettu käyttöön SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti, ovat sääntöjenvastaisia.

| (168) | Lukuun ottamatta itse maito- ja rasvalakia (joka on pelkästään puitelaki ja valtuutussäännös muttei käsillä olevien toimenpiteiden oikeusperusta), Saksan viranomaiset eivät ole antaneet tietoa, joka osoittaisi, että on olemassa oikeusperusta, joka hyväksyttiin ennen vuotta 1958 ja joka oli alkuperäisessä muodossaan edelleen sovellettavissa tutkinnan kohteena olevana ajanjaksona. Tämä koskee sekä maksunkeruuasetuksia, jotka muodostavat perustan käsillä olevan tuen rahoittamiseksi (sovellettavat säännöt esimerkiksi Baden-Württembergissä ovat vuodelta 2004 ja Baijerissa vuodelta 2007; ks. johdanto-osan 21 ja 22 kappale), että osavaltioiden varainhoitolakeja, jotka muodostavat oikeusperustan maksun käytölle ja joiden käyttötarkoituksesta säädetään pelkästään maito- ja rasvalain 22 §:n 2 momentissa. Tätä taustaa vasten osavaltioiden viranomaiset hyväksyvät varainkäytön kunakin varainhoitovuonna antamalla päätöksen niiden käytöstä. |
| --- | --- |

(168)

Lukuun ottamatta itse maito- ja rasvalakia (joka on pelkästään puitelaki ja valtuutussäännös muttei käsillä olevien toimenpiteiden oikeusperusta), Saksan viranomaiset eivät ole antaneet tietoa, joka osoittaisi, että on olemassa oikeusperusta, joka hyväksyttiin ennen vuotta 1958 ja joka oli alkuperäisessä muodossaan edelleen sovellettavissa tutkinnan kohteena olevana ajanjaksona. Tämä koskee sekä maksunkeruuasetuksia, jotka muodostavat perustan käsillä olevan tuen rahoittamiseksi (sovellettavat säännöt esimerkiksi Baden-Württembergissä ovat vuodelta 2004 ja Baijerissa vuodelta 2007; ks. johdanto-osan 21 ja 22 kappale), että osavaltioiden varainhoitolakeja, jotka muodostavat oikeusperustan maksun käytölle ja joiden käyttötarkoituksesta säädetään pelkästään maito- ja rasvalain 22 §:n 2 momentissa. Tätä taustaa vasten osavaltioiden viranomaiset hyväksyvät varainkäytön kunakin varainhoitovuonna antamalla päätöksen niiden käytöstä.

| (169) | Tästä syystä käsillä olevat toimenpiteet ovat uutta tukea, josta olisi pitänyt antaa tieto SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Koska Saksa ei ole missään vaiheessa antanut tietoa asianomaisesta tukiohjelmasta, se on sääntöjenvastainen (ks. asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan ensimmäisen kohdan f alakohta). |
| --- | --- |

(169)

Tästä syystä käsillä olevat toimenpiteet ovat uutta tukea, josta olisi pitänyt antaa tieto SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Koska Saksa ei ole missään vaiheessa antanut tietoa asianomaisesta tukiohjelmasta, se on sääntöjenvastainen (ks. asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan ensimmäisen kohdan f alakohta).

Sisämarkkinoille soveltuvuuden arviointi

Sisämarkkinoille soveltuvuuden arviointi

Sovellettavat säännöt

Sovellettavat säännöt

| (170) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(170)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (171) | Ilmoituksessaan, joka koskee valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymistä (44), komissio toteaa, että asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan ensimmäisen kohdan f alakohdassa tarkoitettuja sääntöjenvastaisia tukia arvioidaan tuen myöntämisajankohtana voimassa olevien sääntöjen perusteella. |
| --- | --- |

(171)

Ilmoituksessaan, joka koskee valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymistä (44), komissio toteaa, että asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan ensimmäisen kohdan f alakohdassa tarkoitettuja sääntöjenvastaisia tukia arvioidaan tuen myöntämisajankohtana voimassa olevien sääntöjen perusteella.

44

| (172) | Erityiset maatalousalaa koskevat suuntaviivat ovat olleet voimassa 1 päivästä tammikuuta 2000. Tukia, jotka myönnettiin 28 päivän marraskuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välillä (jäljempänä ”ajanjakso 2000–2006”), arvioidaan suuntaviivojen 2000–2006 perusteella. |
| --- | --- |

(172)

Erityiset maatalousalaa koskevat suuntaviivat ovat olleet voimassa 1 päivästä tammikuuta 2000. Tukia, jotka myönnettiin 28 päivän marraskuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välillä (jäljempänä ”ajanjakso 2000–2006”), arvioidaan suuntaviivojen 2000–2006 perusteella.

| (173) | Tukia, jotka on myönnetty 1 päivästä tammikuuta 2007 lähtien (jäljempänä ”vuodesta 2007 alkava ajanjakso”), arvioidaan suuntaviivojen 2007–2013 perusteella. |
| --- | --- |

(173)

Tukia, jotka on myönnetty 1 päivästä tammikuuta 2007 lähtien (jäljempänä ”vuodesta 2007 alkava ajanjakso”), arvioidaan suuntaviivojen 2007–2013 perusteella.

Ensimmäinen osatoimenpide (ajanjakso 2001–2006): neuvonnan antaminen valtion elimille ja standardointitoimet

Ensimmäinen osatoimenpide (ajanjakso 2001–2006): neuvonnan antaminen valtion elimille ja standardointitoimet

| (174) | Sen arvioimiseksi, onko valtion elimille annettavan neuvonnan edistämistä koskeva tuki sisämarkkinoille soveltuva (ks. johdanto-osan 51 ja 52 kappale), ja VDM:n standardointitoimien osalta (ks. johdanto-osan 53–58 kappale) VDM viittaa teknistä apua koskeviin kohtiin (ks. johdanto-osan 67 ja 68 kappale). |
| --- | --- |

(174)

Sen arvioimiseksi, onko valtion elimille annettavan neuvonnan edistämistä koskeva tuki sisämarkkinoille soveltuva (ks. johdanto-osan 51 ja 52 kappale), ja VDM:n standardointitoimien osalta (ks. johdanto-osan 53–58 kappale) VDM viittaa teknistä apua koskeviin kohtiin (ks. johdanto-osan 67 ja 68 kappale).

| (175) | Teknisen avun tarjontaa säännellään suuntaviivojen 2000–2006 14 kohdalla. Suuntaviivojen 2000–2006 14.1 kohdan kolmannen luetelmakohdan mukaan konsulttien palkkiot ovat periaatteessa sisämarkkinoille soveltuvia. Meijerit ovat yrityksiä, jotka jalostavat ja pitävät kaupan maataloustuotteita. Tälle alalle myönnettävä tuki kuuluu muun muassa suuntaviivojen 2000–2006 soveltamisalaan (suuntaviivojen 2000–2006 2.1 kohta). Suuntaviivojen 2000–2006 14.1 kohdan kolmannen luetelmakohdan tarkoituksena on ilmoittaa, että tuki, jolla pyritään suoraan parantamaan maataloustuotteiden jalostamista levittämällä tarvittavaa tietämystä, on sisämarkkinoille soveltuva. VDM:n neuvontapalvelut oli kuitenkin tarkoitettu valtion elimille. VDM:n jäsenet, joihin kuuluvat meijerit osavaltioissa, joissa kerätään maitomaksu, olivat kuitenkin edunsaajia ainoastaan välillisesti. Komissio toteaakin, ettei käsillä oleva tuki voi olla suuntaviivojen 2000–2006 14 kohdan mukainen sisämarkkinoille soveltuva tuki. |
| --- | --- |

(175)

Teknisen avun tarjontaa säännellään suuntaviivojen 2000–2006 14 kohdalla. Suuntaviivojen 2000–2006 14.1 kohdan kolmannen luetelmakohdan mukaan konsulttien palkkiot ovat periaatteessa sisämarkkinoille soveltuvia. Meijerit ovat yrityksiä, jotka jalostavat ja pitävät kaupan maataloustuotteita. Tälle alalle myönnettävä tuki kuuluu muun muassa suuntaviivojen 2000–2006 soveltamisalaan (suuntaviivojen 2000–2006 2.1 kohta). Suuntaviivojen 2000–2006 14.1 kohdan kolmannen luetelmakohdan tarkoituksena on ilmoittaa, että tuki, jolla pyritään suoraan parantamaan maataloustuotteiden jalostamista levittämällä tarvittavaa tietämystä, on sisämarkkinoille soveltuva. VDM:n neuvontapalvelut oli kuitenkin tarkoitettu valtion elimille. VDM:n jäsenet, joihin kuuluvat meijerit osavaltioissa, joissa kerätään maitomaksu, olivat kuitenkin edunsaajia ainoastaan välillisesti. Komissio toteaakin, ettei käsillä oleva tuki voi olla suuntaviivojen 2000–2006 14 kohdan mukainen sisämarkkinoille soveltuva tuki.

| (176) | Myös VDM:n standardointitoimien tavoitteena on neuvonnan antaminen valtion elimille (tai valtion tunnustamille elimille) ja siten VDM:n jäsenten intressien edustaminen. Viime kädessä standardointitoiminta kuuluu valtion elinten tehtävänkuvaan: ne panevat täytäntöön sääntöjä ja standardeja, erityisesti sellaisia, jotka on kehitetty kansainvälisellä tasolla, yleensä lainsäädännön tai hallinnollisin keinoin. VDM:n kaltainen yhdistys voi vaikuttaa asiaa koskeviin menettelyihin (neuvottelut kansainvälisissä elimissä tai lainsäädäntöprosessi) ainoastaan antamalla neuvontaa. Tästä syystä tässä yhteydessä ei ole kyse suuntaviivojen 2000–2006 14 kohdan mukaisesta soveltuvuudesta sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(176)

Myös VDM:n standardointitoimien tavoitteena on neuvonnan antaminen valtion elimille (tai valtion tunnustamille elimille) ja siten VDM:n jäsenten intressien edustaminen. Viime kädessä standardointitoiminta kuuluu valtion elinten tehtävänkuvaan: ne panevat täytäntöön sääntöjä ja standardeja, erityisesti sellaisia, jotka on kehitetty kansainvälisellä tasolla, yleensä lainsäädännön tai hallinnollisin keinoin. VDM:n kaltainen yhdistys voi vaikuttaa asiaa koskeviin menettelyihin (neuvottelut kansainvälisissä elimissä tai lainsäädäntöprosessi) ainoastaan antamalla neuvontaa. Tästä syystä tässä yhteydessä ei ole kyse suuntaviivojen 2000–2006 14 kohdan mukaisesta soveltuvuudesta sisämarkkinoille.

| (177) | Sitä paitsi tukea ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana muiden sääntöjen perusteella kuin niiden, jotka osapuolet ovat maininneet (eikä Saksa ole vedonnut tällaisiin muihin sääntöihin). Komissio toteaa siksi, ettei tuki, joka myönnettiin jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville yrityksille ajanjaksolla 2001–2006, ole sisämarkkinoille soveltuva. |
| --- | --- |

(177)

Sitä paitsi tukea ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana muiden sääntöjen perusteella kuin niiden, jotka osapuolet ovat maininneet (eikä Saksa ole vedonnut tällaisiin muihin sääntöihin). Komissio toteaa siksi, ettei tuki, joka myönnettiin jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville yrityksille ajanjaksolla 2001–2006, ole sisämarkkinoille soveltuva.

Ensimmäinen osatoimenpide (vuodesta 2007 alkava ajanjakso): neuvonnan antaminen valtion elimille ja standardointitoimet

Ensimmäinen osatoimenpide (vuodesta 2007 alkava ajanjakso): neuvonnan antaminen valtion elimille ja standardointitoimet

| (178) | Vuodesta 2007 alkavan ajanjakson osalta muutettiin sääntöjä, jotka koskevat teknisen avun soveltuvuutta sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(178)

Vuodesta 2007 alkavan ajanjakson osalta muutettiin sääntöjä, jotka koskevat teknisen avun soveltuvuutta sisämarkkinoille.

| (179) | Teknistä apua säännellään suuntaviivojen 2007–2013 IV.K. kohdassa. Tuki hyödytti meijereitä maitomaksua keräävissä osavaltioissa. Meijerit ovat yrityksiä, jotka jalostavat ja pitävät kaupan maataloustuotteita (ks. myös johdanto-osan 175 kohta). |
| --- | --- |

(179)

Teknistä apua säännellään suuntaviivojen 2007–2013 IV.K. kohdassa. Tuki hyödytti meijereitä maitomaksua keräävissä osavaltioissa. Meijerit ovat yrityksiä, jotka jalostavat ja pitävät kaupan maataloustuotteita (ks. myös johdanto-osan 175 kohta).

| (180) | Kun tarkastellaan jalostusta ja kaupan pitämistä harjoittaville yrityksille myönnettävää tukea, suuntaviivojen 2007–2013 105 kohdan yhdessä komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 (45) 5 artiklan kanssa voidaan katsoa perustelevan soveltuvuuden sisämarkkinoille. Komission asetuksen (EY) N:o 800/2008 (46) voimaantulosta alkaen 105 kohdan on ymmärrettävä viittaavan mainitun asetuksen 26 ja 27 artiklaan. |
| --- | --- |

(180)

Kun tarkastellaan jalostusta ja kaupan pitämistä harjoittaville yrityksille myönnettävää tukea, suuntaviivojen 2007–2013 105 kohdan yhdessä komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 (45) 5 artiklan kanssa voidaan katsoa perustelevan soveltuvuuden sisämarkkinoille. Komission asetuksen (EY) N:o 800/2008 (46) voimaantulosta alkaen 105 kohdan on ymmärrettävä viittaavan mainitun asetuksen 26 ja 27 artiklaan.

45

46

| (181) | Sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 5 artikla että asetuksen (EY) N:o 800/2008 26 ja 27 artikla koskevat neuvontapalveluja. Käsillä olevassa tapauksessa ei kuitenkaan meijereiden näkökulmasta katsottuna ole kyse neuvonnasta vaan intressien edustamisesta, kuten johdanto-osan 175, 176 ja 177 kappaleessa todetaan. |
| --- | --- |

(181)

Sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 5 artikla että asetuksen (EY) N:o 800/2008 26 ja 27 artikla koskevat neuvontapalveluja. Käsillä olevassa tapauksessa ei kuitenkaan meijereiden näkökulmasta katsottuna ole kyse neuvonnasta vaan intressien edustamisesta, kuten johdanto-osan 175, 176 ja 177 kappaleessa todetaan.

| (182) | Sitä paitsi soveltuvuutta sisämarkkinoille ei voida perustella muiden sääntöjen perusteella kuin niiden, joihin osapuolet viittaavat (eikä Saksa ole vedonnut tällaisiin muihin soveltuvuusvaatimuksiin). Sen vuoksi VDM:n toiminta valtion elinten neuvonantajana ja standardoinnin alalla kaudella 2007–2013 ei ole sisämarkkinoille soveltuvaa. |
| --- | --- |

(182)

Sitä paitsi soveltuvuutta sisämarkkinoille ei voida perustella muiden sääntöjen perusteella kuin niiden, joihin osapuolet viittaavat (eikä Saksa ole vedonnut tällaisiin muihin soveltuvuusvaatimuksiin). Sen vuoksi VDM:n toiminta valtion elinten neuvonantajana ja standardoinnin alalla kaudella 2007–2013 ei ole sisämarkkinoille soveltuvaa.

| (183) | Komissio toteaa siksi, ettei tuki, joka myönnettiin jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville yrityksille vuodesta 2007 alkavalla ajanjaksolla, ole sisämarkkinoille soveltuva. |
| --- | --- |

(183)

Komissio toteaa siksi, ettei tuki, joka myönnettiin jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville yrityksille vuodesta 2007 alkavalla ajanjaksolla, ole sisämarkkinoille soveltuva.

Toinen osatoimenpide (ajanjakso 2001–2006): yleisten tietojen levittäminen

Toinen osatoimenpide (ajanjakso 2001–2006): yleisten tietojen levittäminen

| (184) | Tukea, joka myönnetään yleisten tietojen levittämiseen (johdanto-osan 59 ja 60 kappale), voitaisiin pitää sisämarkkinoille soveltuvana, teknistä apua koskevien sääntöjen perusteella. |
| --- | --- |

(184)

Tukea, joka myönnetään yleisten tietojen levittämiseen (johdanto-osan 59 ja 60 kappale), voitaisiin pitää sisämarkkinoille soveltuvana, teknistä apua koskevien sääntöjen perusteella.

| (185) | Kuten edellä johdanto-osan 175 kappaleessa todetaan, teknisen avun tarjontaa säännellään suuntaviivojen 2000–2006 14 kohdalla. |
| --- | --- |

(185)

Kuten edellä johdanto-osan 175 kappaleessa todetaan, teknisen avun tarjontaa säännellään suuntaviivojen 2000–2006 14 kohdalla.

| (186) | Kyseinen 14 kohta kattaa tuen, joka myönnetään maataloustuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen yhteydessä (ks. johdanto-osan 175 kappale). |
| --- | --- |

(186)

Kyseinen 14 kohta kattaa tuen, joka myönnetään maataloustuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen yhteydessä (ks. johdanto-osan 175 kappale).

| (187) | Komissio katsoo, että tämä toimenpide on edistänyt alan elinkelpoisuutta pitkällä aikavälillä ja vaikuttanut todennäköisesti vain rajallisesti kilpailuolosuhteisiin (suuntaviivojen 2000–2006 14.1 kohdan toinen virke). |
| --- | --- |

(187)

Komissio katsoo, että tämä toimenpide on edistänyt alan elinkelpoisuutta pitkällä aikavälillä ja vaikuttanut todennäköisesti vain rajallisesti kilpailuolosuhteisiin (suuntaviivojen 2000–2006 14.1 kohdan toinen virke).

| (188) | Tuki myönnettiin yleisten tietojen levittämisen kattamiseksi. |
| --- | --- |

(188)

Tuki myönnettiin yleisten tietojen levittämisen kattamiseksi.

| (189) | Teknisen tuen tarjontaan liittyvät tukikelpoiset kustannukset on lueteltu tyhjentävästi suuntaviivojen 2000–2006 14.1 kohdan viidessä luetelmakohdassa. Asianomaista tietojen levittämistä voidaan pitää toimena, jonka tarkoituksena on tehdä uusia tekniikoita tunnetuksi viidennen luetelmakohdan mukaisesti. Viidennen luetelmakohdan sanamuoto sallii päälauseen ”muut toimet uusien tekniikoiden tunnetuksi tekemiseksi” laajan tulkinnan. Sivulausetta ”kuten pienimuotoiset pilottihankkeet tai kokeiluhankkeet” ei pitäisi pitää rajoittavana tekijänä vaan pelkästään esimerkkinä (mitä ilmentää sana ”kuten”). Näin ollen yleisten tietojen levittämistä, erityisesti maitoa koskevien tieteellisten tulosten ja yleisten tosiasiatietojen julkaisemista helposti ymmärrettävässä muodossa, voidaan pitää uusien tekniikoiden tunnetuksi tekemiseen verrattavissa olevana toimena. Suuntaviivojen 2000–2006 14.1 kohdassa tarkoitetun soveltuvuussäännön tarkoituksena oli tosiasiassa sallia sellaisten toimien edistäminen, jotka – kuten käsillä olevat toimenpiteet – antavat edunsaajille tietoa uusista tekniikoista maatalouden kannalta merkityksellisillä aloilla, esimerkiksi hyvistä maatalouskäytännöistä tai eläinten hyvinvoinnista lypsykarjanpidossa (vrt. johdanto-osan 59 kappale). |
| --- | --- |

(189)

Teknisen tuen tarjontaan liittyvät tukikelpoiset kustannukset on lueteltu tyhjentävästi suuntaviivojen 2000–2006 14.1 kohdan viidessä luetelmakohdassa. Asianomaista tietojen levittämistä voidaan pitää toimena, jonka tarkoituksena on tehdä uusia tekniikoita tunnetuksi viidennen luetelmakohdan mukaisesti. Viidennen luetelmakohdan sanamuoto sallii päälauseen ”muut toimet uusien tekniikoiden tunnetuksi tekemiseksi” laajan tulkinnan. Sivulausetta ”kuten pienimuotoiset pilottihankkeet tai kokeiluhankkeet” ei pitäisi pitää rajoittavana tekijänä vaan pelkästään esimerkkinä (mitä ilmentää sana ”kuten”). Näin ollen yleisten tietojen levittämistä, erityisesti maitoa koskevien tieteellisten tulosten ja yleisten tosiasiatietojen julkaisemista helposti ymmärrettävässä muodossa, voidaan pitää uusien tekniikoiden tunnetuksi tekemiseen verrattavissa olevana toimena. Suuntaviivojen 2000–2006 14.1 kohdassa tarkoitetun soveltuvuussäännön tarkoituksena oli tosiasiassa sallia sellaisten toimien edistäminen, jotka – kuten käsillä olevat toimenpiteet – antavat edunsaajille tietoa uusista tekniikoista maatalouden kannalta merkityksellisillä aloilla, esimerkiksi hyvistä maatalouskäytännöistä tai eläinten hyvinvoinnista lypsykarjanpidossa (vrt. johdanto-osan 59 kappale).

| (190) | Komissio katsoo, että kyseinen tuki oli periaatteessa kaikkien kyseisen alueen ”tukikelpoisten” luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden saatavilla objektiivisin perustein määritellyin edellytyksin (suuntaviivojen 2000–2006 14.2. kohdan ensimmäinen virke). Toisin sanoen nämä henkilöt voivat hyötyä tietojen levittämisestä ilman rajoituksia. |
| --- | --- |

(190)

Komissio katsoo, että kyseinen tuki oli periaatteessa kaikkien kyseisen alueen ”tukikelpoisten” luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden saatavilla objektiivisin perustein määritellyin edellytyksin (suuntaviivojen 2000–2006 14.2. kohdan ensimmäinen virke). Toisin sanoen nämä henkilöt voivat hyötyä tietojen levittämisestä ilman rajoituksia.

| (191) | Saksa on vakuuttanut, että ajanjaksolla 2001–2006 tukea myönnettiin enintään 100 000 euroa edunsaajaa kohden kolmen vuoden aikana. Jos yritykset, jotka kuuluvat komission antaman pienten ja keskisuurten yritysten määritelmän (47) soveltamisalaan, saivat yli 100 000 euroa, sallittu enimmäistuki-intensiteetti ei ylittänyt 50:ntä prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Tukimäärän laskemiseksi edunsaajiksi katsottiin ne, jotka olivat käyttäneet tällaisia palveluja, eli meijerit maitomaksua keräävissä osavaltioissa. |
| --- | --- |

(191)

Saksa on vakuuttanut, että ajanjaksolla 2001–2006 tukea myönnettiin enintään 100 000 euroa edunsaajaa kohden kolmen vuoden aikana. Jos yritykset, jotka kuuluvat komission antaman pienten ja keskisuurten yritysten määritelmän (47) soveltamisalaan, saivat yli 100 000 euroa, sallittu enimmäistuki-intensiteetti ei ylittänyt 50:ntä prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Tukimäärän laskemiseksi edunsaajiksi katsottiin ne, jotka olivat käyttäneet tällaisia palveluja, eli meijerit maitomaksua keräävissä osavaltioissa.

47

| (192) | Komissio toteaa, että tässä osiossa arvioitu tuki täytti asiaa koskevat suuntaviivojen 2000–2006 edellytykset ja oli siten sisämarkkinoille soveltuva ajanjaksolla 2001–2006. |
| --- | --- |

(192)

Komissio toteaa, että tässä osiossa arvioitu tuki täytti asiaa koskevat suuntaviivojen 2000–2006 edellytykset ja oli siten sisämarkkinoille soveltuva ajanjaksolla 2001–2006.

Toinen osatoimenpide (vuodesta 2007 alkava ajanjakso): yleisten tietojen levittäminen

Toinen osatoimenpide (vuodesta 2007 alkava ajanjakso): yleisten tietojen levittäminen

| (193) | Kuten edelliselläkin ajanjaksolla, tukeen, joka myönnetään yleisten tietojen levittämiseen, sovellettiin teknistä apua koskevia sääntöjä. |
| --- | --- |

(193)

Kuten edelliselläkin ajanjaksolla, tukeen, joka myönnetään yleisten tietojen levittämiseen, sovellettiin teknistä apua koskevia sääntöjä.

| (194) | Teknistä apua säännellään suuntaviivojen 2007–2013 IV.K. kohdassa. Tuki hyödytti meijereitä maitomaksua keräävissä osavaltioissa. Meijerit ovat yrityksiä, jotka jalostavat ja pitävät kaupan maataloustuotteita (ks. myös johdanto-osan 175 kohta). |
| --- | --- |

(194)

Teknistä apua säännellään suuntaviivojen 2007–2013 IV.K. kohdassa. Tuki hyödytti meijereitä maitomaksua keräävissä osavaltioissa. Meijerit ovat yrityksiä, jotka jalostavat ja pitävät kaupan maataloustuotteita (ks. myös johdanto-osan 175 kohta).

| (195) | Ensinnäkin suuntaviivoissa 2007–2013 säädetään, ettei komissio missään tapauksessa salli valtiontuen myöntämistä suurille yrityksille (106 kohta). Tämä tarkoittaa, ettei tällaisille yrityksille myönnetty tuki ole sisämarkkinoille soveltuva. On kuitenkin vielä arvioitava, onko pienille ja keskisuurille yrityksille myönnetty tuki sisämarkkinoille soveltuva. Siksi jäljempänä arvioidaan tuen soveltuvuutta ainoastaan pienten ja keskisuurten yritysten osalta. |
| --- | --- |

(195)

Ensinnäkin suuntaviivoissa 2007–2013 säädetään, ettei komissio missään tapauksessa salli valtiontuen myöntämistä suurille yrityksille (106 kohta). Tämä tarkoittaa, ettei tällaisille yrityksille myönnetty tuki ole sisämarkkinoille soveltuva. On kuitenkin vielä arvioitava, onko pienille ja keskisuurille yrityksille myönnetty tuki sisämarkkinoille soveltuva. Siksi jäljempänä arvioidaan tuen soveltuvuutta ainoastaan pienten ja keskisuurten yritysten osalta.

| (196) | Meijereille eli jalostusta ja kaupan pitämistä harjoittaville yrityksille myönnettävän tuen osalta suuntaviivojen 2007–2013 105 kohdassa viitataan asetuksen (EY) N:o 70/2001 5 artiklan asiaa koskeviin säännöksiin. Asetuksen (EY) N:o 800/2008 voimaantulosta alkaen tämän kohdan on ymmärrettävä viittaavan mainitun asetuksen 26 ja 27 artiklaan. |
| --- | --- |

(196)

Meijereille eli jalostusta ja kaupan pitämistä harjoittaville yrityksille myönnettävän tuen osalta suuntaviivojen 2007–2013 105 kohdassa viitataan asetuksen (EY) N:o 70/2001 5 artiklan asiaa koskeviin säännöksiin. Asetuksen (EY) N:o 800/2008 voimaantulosta alkaen tämän kohdan on ymmärrettävä viittaavan mainitun asetuksen 26 ja 27 artiklaan.

| (197) | Yhdessäkään siteeratuista asetuksen (EY) N:o 70/2001 ja asetuksen (EY) N:o 800/2008 säännöksistä ei säädetä yleisten tietojen levittämisestä. |
| --- | --- |

(197)

Yhdessäkään siteeratuista asetuksen (EY) N:o 70/2001 ja asetuksen (EY) N:o 800/2008 säännöksistä ei säädetä yleisten tietojen levittämisestä.

| (198) | Komissio ei myöskään kykene tunnistamaan muita EU:n oikeuden säännöksiä, joiden perusteella tällaista jalostusta ja kaupan pitämistä harjoittaville yrityksille myönnettyä tukea voitaisiin pitää sisämarkkinoille soveltuvana (eikä Saksa ole vedonnut mihinkään muihin soveltuvuussääntöihin). |
| --- | --- |

(198)

Komissio ei myöskään kykene tunnistamaan muita EU:n oikeuden säännöksiä, joiden perusteella tällaista jalostusta ja kaupan pitämistä harjoittaville yrityksille myönnettyä tukea voitaisiin pitää sisämarkkinoille soveltuvana (eikä Saksa ole vedonnut mihinkään muihin soveltuvuussääntöihin).

| (199) | Komissio toteaa siksi, ettei jalostusta ja kaupan pitämistä harjoittaville yrityksille eli meijereille myönnetty tuki ollut vuodesta 2007 alkavalla ajanjaksolla sisämarkkinoille soveltuva. |
| --- | --- |

(199)

Komissio toteaa siksi, ettei jalostusta ja kaupan pitämistä harjoittaville yrityksille eli meijereille myönnetty tuki ollut vuodesta 2007 alkavalla ajanjaksolla sisämarkkinoille soveltuva.

Veroluonteiset maksut

Veroluonteiset maksut

| (200) | Koska käsillä oleva valtiontuki rahoitettiin veroluonteisilla maksuilla (ks. johdanto-osan 13–17 kappale), komissio on arvioitava sekä tuettuja toimenpiteitä (eli tukea) että niiden rahoitustapoja. Jos tuen rahoitustapa, erityisesti kun on kyse pakollisista maksuosuuksista, on erottamaton osa tukitoimenpidettä, komission on tukea arvioidessaan otettava huomioon myös tuen rahoitustapa (48). |
| --- | --- |

(200)

Koska käsillä oleva valtiontuki rahoitettiin veroluonteisilla maksuilla (ks. johdanto-osan 13–17 kappale), komissio on arvioitava sekä tuettuja toimenpiteitä (eli tukea) että niiden rahoitustapoja. Jos tuen rahoitustapa, erityisesti kun on kyse pakollisista maksuosuuksista, on erottamaton osa tukitoimenpidettä, komission on tukea arvioidessaan otettava huomioon myös tuen rahoitustapa (48).

48

| (201) | Jotta veron tai veron osan voidaan katsoa olevan erottamaton osa tukitoimenpidettä, veron ja tuen välillä on ehdottomasti oltava sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä säädetty varojen käyttötarkoitusta koskeva sellainen sitova yhteys, jonka mukaisesti veron tuotto käytetään väistämättä tuen rahoittamiseen (49), ja veron määrällä olisi oltava suora vaikutus valtiontuen määrään (50). |
| --- | --- |

(201)

Jotta veron tai veron osan voidaan katsoa olevan erottamaton osa tukitoimenpidettä, veron ja tuen välillä on ehdottomasti oltava sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä säädetty varojen käyttötarkoitusta koskeva sellainen sitova yhteys, jonka mukaisesti veron tuotto käytetään väistämättä tuen rahoittamiseen (49), ja veron määrällä olisi oltava suora vaikutus valtiontuen määrään (50).

49

50

| (202) | Näitä kahta perustetta on sovellettava koko tutkittavana olevaan ajanjaksoon. |
| --- | --- |

(202)

Näitä kahta perustetta on sovellettava koko tutkittavana olevaan ajanjaksoon.

| (203) | Ensimmäinen peruste näyttää täyttyvän, koska maito- ja rasvalain 22 §:n 1 momentin mukaan osavaltioilla on mahdollisuus periä käsillä olevia veroluonteisia maksuja. Samalla maito- ja rasvalain 22 §:n 2 ja 2 a momentissa säädetään tarkasti, minkä tyyppisiä toimenpiteitä voidaan rahoittaa maksusta saadulla tuotolla. Komissio toteaa siksi, että maksusta saatu tuotto on korvamerkitty ja että sitä saa käyttää ainoastaan laissa säädettyihin tarkoituksiin. Myönteisen päätöksen ja tämän päätöksen valossa komissio katsoo, että valtaosa tässä yhteydessä toteutetuista tukitoimenpiteistä on tukea. Lisäksi se, että maksusta saatava tuotto on korvamerkitty, tarkoittaa sitä, ettei tuottoa voi käyttää sellaisiin muihin valtion tehtäviin, joita ei mainita maito- ja rasvalain 22 §:n 2 ja 2 a momentissa. |
| --- | --- |

(203)

Ensimmäinen peruste näyttää täyttyvän, koska maito- ja rasvalain 22 §:n 1 momentin mukaan osavaltioilla on mahdollisuus periä käsillä olevia veroluonteisia maksuja. Samalla maito- ja rasvalain 22 §:n 2 ja 2 a momentissa säädetään tarkasti, minkä tyyppisiä toimenpiteitä voidaan rahoittaa maksusta saadulla tuotolla. Komissio toteaa siksi, että maksusta saatu tuotto on korvamerkitty ja että sitä saa käyttää ainoastaan laissa säädettyihin tarkoituksiin. Myönteisen päätöksen ja tämän päätöksen valossa komissio katsoo, että valtaosa tässä yhteydessä toteutetuista tukitoimenpiteistä on tukea. Lisäksi se, että maksusta saatava tuotto on korvamerkitty, tarkoittaa sitä, ettei tuottoa voi käyttää sellaisiin muihin valtion tehtäviin, joita ei mainita maito- ja rasvalain 22 §:n 2 ja 2 a momentissa.

| (204) | Mitä tulee kysymykseen siitä, onko maksun suuruudella suoria vaikutuksia valtiontuen määrään, on otettava huomioon maito- ja rasvalain 22 §:n 3 momentti, jonka mukaan maksusta saatava tuotto on pidettävä erillään eikä sillä saa kattaa osavaltion viranomaisten hallintomenoja. Saksan toimittamien tietojen mukaan tässä päätöksessä arvioituja toimenpiteitä ei rahoiteta muilla valtion varoilla kuin maitomaksusta saaduilla varoilla. Tämän johdosta komissio toteaa, että maksun suuruudella on tosiasiassa suoria vaikutuksia valtiontuen määrään. |
| --- | --- |

(204)

Mitä tulee kysymykseen siitä, onko maksun suuruudella suoria vaikutuksia valtiontuen määrään, on otettava huomioon maito- ja rasvalain 22 §:n 3 momentti, jonka mukaan maksusta saatava tuotto on pidettävä erillään eikä sillä saa kattaa osavaltion viranomaisten hallintomenoja. Saksan toimittamien tietojen mukaan tässä päätöksessä arvioituja toimenpiteitä ei rahoiteta muilla valtion varoilla kuin maitomaksusta saaduilla varoilla. Tämän johdosta komissio toteaa, että maksun suuruudella on tosiasiassa suoria vaikutuksia valtiontuen määrään.

| (205) | Jos maksu on erottamaton osa tukitoimenpidettä, komission on tutkittava, aiheutuuko siitä syrjintää tuontituotteiden ja kotimaisten tuotteiden välillä (51) tai vietyjen kotimaisten tuotteiden ja kotimaan markkinoilla kaupan pidettyjen kotimaisten tuotteiden välillä (52). |
| --- | --- |

(205)

Jos maksu on erottamaton osa tukitoimenpidettä, komission on tutkittava, aiheutuuko siitä syrjintää tuontituotteiden ja kotimaisten tuotteiden välillä (51) tai vietyjen kotimaisten tuotteiden ja kotimaan markkinoilla kaupan pidettyjen kotimaisten tuotteiden välillä (52).

51

52

| (206) | Maitomaksua ei sovelleta tuontiin. Tästä seuraa, etteivät maito- ja rasvalain mukaiset tukitoimenpiteet syrji tuontituotteita. |
| --- | --- |

(206)

Maitomaksua ei sovelleta tuontiin. Tästä seuraa, etteivät maito- ja rasvalain mukaiset tukitoimenpiteet syrji tuontituotteita.

| (207) | Sitä paitsi maitomaksua voitaisiin pitää syrjivänä kotimaisena verotuksena, joka rikkoo SEUT-sopimuksen 110 artiklaa, jos maitomaksu – siinä määrin kuin kotimaassa tuotetuista ja jalostetuista tuotteista perittävä maitomaksu korvataan vain osittain maitomaksusta saadun tuoton käytöstä saaduilla eduilla – johtaa siihen, että vientiin tarkoitetut kotimaiset tuotteet ovat epäedullisemmassa asemassa. Saksan viranomaiset ovat selostaneet, etteivät maitotuotteita vievät yritykset ole heidän tietämyksensä mukaan muita epäedullisemmassa asemassa maitomaksun keräämisen vuoksi. Jos kuitenkin yritys, joka on vienyt maitotuotteita, osoittaisi myöhemmin, että maitomaksun kerääminen asetti sen muita epäedullisempaan asemaan, asianomaiset maksumäärät korvattaisiin Saksan antaman vakuutuksen mukaisesti. Tämän perusteella komissio olettaa, ettei tässä yhteydessä ole kyse syrjinnästä. |
| --- | --- |

(207)

Sitä paitsi maitomaksua voitaisiin pitää syrjivänä kotimaisena verotuksena, joka rikkoo SEUT-sopimuksen 110 artiklaa, jos maitomaksu – siinä määrin kuin kotimaassa tuotetuista ja jalostetuista tuotteista perittävä maitomaksu korvataan vain osittain maitomaksusta saadun tuoton käytöstä saaduilla eduilla – johtaa siihen, että vientiin tarkoitetut kotimaiset tuotteet ovat epäedullisemmassa asemassa. Saksan viranomaiset ovat selostaneet, etteivät maitotuotteita vievät yritykset ole heidän tietämyksensä mukaan muita epäedullisemmassa asemassa maitomaksun keräämisen vuoksi. Jos kuitenkin yritys, joka on vienyt maitotuotteita, osoittaisi myöhemmin, että maitomaksun kerääminen asetti sen muita epäedullisempaan asemaan, asianomaiset maksumäärät korvattaisiin Saksan antaman vakuutuksen mukaisesti. Tämän perusteella komissio olettaa, ettei tässä yhteydessä ole kyse syrjinnästä.

| (208) | Komissio katsoo siksi, ettei maksu riko SEUT-sopimuksen 110 artiklan määräyksiä (53). |
| --- | --- |

(208)

Komissio katsoo siksi, ettei maksu riko SEUT-sopimuksen 110 artiklan määräyksiä (53).

53

| (209) | Lisäksi on tutkittava, onko maitomaksun kerääminen ristiriidassa maatalousalan yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteen kanssa. Tässä yhteydessä on arvioitava, vaikuttaako maitomaksu kotimaisten lopputuotteiden hintoihin ja aiheutuuko tästä kotimaisten tuotteiden syrjintää verrattuna tuontituotteisiin (54). Tältä osin komissio toteaa, että Saksassa maidon hinta on vähittäiskaupassa vähintään 0,45 euroa litralta. Maitomaksu puolestaan on enintään 0,0015 euroa kilogrammalta eli vain murto-osa myyntihinnasta. Komissio katsoo siksi, ettei maitomaksun kerääminen ole ristiriidassa maatalousalan yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteen kanssa. |
| --- | --- |

(209)

Lisäksi on tutkittava, onko maitomaksun kerääminen ristiriidassa maatalousalan yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteen kanssa. Tässä yhteydessä on arvioitava, vaikuttaako maitomaksu kotimaisten lopputuotteiden hintoihin ja aiheutuuko tästä kotimaisten tuotteiden syrjintää verrattuna tuontituotteisiin (54). Tältä osin komissio toteaa, että Saksassa maidon hinta on vähittäiskaupassa vähintään 0,45 euroa litralta. Maitomaksu puolestaan on enintään 0,0015 euroa kilogrammalta eli vain murto-osa myyntihinnasta. Komissio katsoo siksi, ettei maitomaksun kerääminen ole ristiriidassa maatalousalan yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteen kanssa.

54

Päätelmä

Päätelmä

| (210) | Asetuksen (EY) 659/1999 N:o 15 artiklan 1 kohdan mukaan komission toimivaltuuksiin periä tuki takaisin sovelletaan kymmenen vuoden vanhentumisaikaa. Asetuksen (EY) N:o 659/1999 15 artiklan 2 kohdan mukaan ”sääntöjenvastaista tukea koskevat komission toimet ... keskeyttävät vanhentumisajan”. |
| --- | --- |

(210)

Asetuksen (EY) 659/1999 N:o 15 artiklan 1 kohdan mukaan komission toimivaltuuksiin periä tuki takaisin sovelletaan kymmenen vuoden vanhentumisaikaa. Asetuksen (EY) N:o 659/1999 15 artiklan 2 kohdan mukaan ”sääntöjenvastaista tukea koskevat komission toimet ... keskeyttävät vanhentumisajan”.

| (211) | Saksan esittämän maatalousalan valtiontukia koskevan vuosikertomuksen 2010 johdosta komissio pyysi Saksaa 28 päivänä marraskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä toimittamaan lisätietoja asianomaisesta järjestelmästä. Tällä komission toimella keskeytettiin vanhentumisaika. Tämä päätös koskee siksi – edellisessä johdanto-osan kappaleessa mainitun kymmenen vanhentumisajan mukaisesti – ajanjaksoa, joka alkaa 28 päivänä marraskuuta 2001. |
| --- | --- |

(211)

Saksan esittämän maatalousalan valtiontukia koskevan vuosikertomuksen 2010 johdosta komissio pyysi Saksaa 28 päivänä marraskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä toimittamaan lisätietoja asianomaisesta järjestelmästä. Tällä komission toimella keskeytettiin vanhentumisaika. Tämä päätös koskee siksi – edellisessä johdanto-osan kappaleessa mainitun kymmenen vanhentumisajan mukaisesti – ajanjaksoa, joka alkaa 28 päivänä marraskuuta 2001.

| (212) | Komissio katsoo, että Saksa on SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan vastaisesti myöntänyt sääntöjenvastaista tukea. Tämä tuki hyödytti maidon jalostusta ja kaupan pitämistä harjoittavia yrityksiä kaikkialla Saksassa. Kyseinen tuki on osittain sisämarkkinoille soveltuva (johdanto-osan 192 kappale) ja osittain sisämarkkinoille soveltumaton (johdanto-osan 177, 183 ja 199 kappale). |
| --- | --- |

(212)

Komissio katsoo, että Saksa on SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan vastaisesti myöntänyt sääntöjenvastaista tukea. Tämä tuki hyödytti maidon jalostusta ja kaupan pitämistä harjoittavia yrityksiä kaikkialla Saksassa. Kyseinen tuki on osittain sisämarkkinoille soveltuva (johdanto-osan 192 kappale) ja osittain sisämarkkinoille soveltumaton (johdanto-osan 177, 183 ja 199 kappale).

| (213) | Sisämarkkinoille soveltumattoman tuen takaisinperimiseksi komissio pitää seuraavaa menetelmää kohtuullisena: maksuosuudet, jotka VDM sai maitomaksun tuotosta toimenpiteiden toteuttamiseksi, olisi jaettava asianomaisten meijereiden kesken niiden maksamien maitomaksumäärien mukaisesti, jotta voidaan määrittää takaisinperittävä tuki. Komissio on valmis tarkastelemaan Saksan kanssa muita menetelmiä käsillä olevien varojen jakamiseksi edunsaajien kesken, |
| --- | --- |

(213)

Sisämarkkinoille soveltumattoman tuen takaisinperimiseksi komissio pitää seuraavaa menetelmää kohtuullisena: maksuosuudet, jotka VDM sai maitomaksun tuotosta toimenpiteiden toteuttamiseksi, olisi jaettava asianomaisten meijereiden kesken niiden maksamien maitomaksumäärien mukaisesti, jotta voidaan määrittää takaisinperittävä tuki. Komissio on valmis tarkastelemaan Saksan kanssa muita menetelmiä käsillä olevien varojen jakamiseksi edunsaajien kesken,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Taloudellisessa tuessa, jonka Saksa on myöntänyt yhdistyksen Verband der Milchwirtschaft e.V. kautta tutkijoiden hyväksi, ei ole kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta tuesta.

Taloudellisessa tuessa, jonka Saksa on myöntänyt yhdistyksen Verband der Milchwirtschaft e.V. kautta korkeakoulussa Fachhochschule Hannover pidettyjen luentojen hyväksi, ei ole kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta tuesta.

Taloudellisessa tuessa, jonka Saksa on myöntänyt yhdistyksen Verband der Milchwirtschaft e.V. sellaisen toiminnan yhteydessä, joka koskee yleisten tietojen levittämistä, neuvonnan antamista valtion elimille sekä standardointia, on kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta tuesta.

2 artikla

Tuki, jonka Saksa on myöntänyt sääntöjenvastaisesti rikkoen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa yhdistyksen Verband der Milchwirtschaft e.V. yleisten tietojen levittämistä koskevan toiminnan yhteydessä 28 päivän marraskuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välillä, on sisämarkkinoille soveltuva.

3 artikla

Tuki, jonka Saksa on myöntänyt sääntöjenvastaisesti rikkoen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa yhdistyksen Verband der Milchwirtschaft e.V. neuvonnan antamista valtion elimille ja standardointia koskevan toiminnan yhteydessä, ei ole sisämarkkinoille soveltuva.

Tuki, jonka Saksa on myöntänyt sääntöjenvastaisesti rikkoen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa yhdistyksen Verband der Milchwirtschaft e.V. yleisten tietojen levittämistä koskevan toiminnan yhteydessä 1 päivästä tammikuuta 2007 alkaen, ei ole sisämarkkinoille soveltuva.

4 artikla

1.   Saksan on perittävä 3 artiklassa tarkoitetun toimenpiteen nojalla myönnetty sisämarkkinoille soveltumaton tuki takaisin tuensaajilta.

2.   Takaisinperittävästä määrästä on maksettava korkoa siitä lähtien, kun tuki saatettiin tuensaajan käyttöön, sen takaisinperintään asti.

3.   Korko on laskettava asetuksen (EY) N:o 794/2004, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 271/2008 (55), V luvun mukaisesti.

4.   Saksan on peruutettava kaikki 3 artiklassa tarkoitetun tukiohjelman maksamatta olevat maksut tämän päätöksen antamispäivästä alkaen.

5 artikla

1.   Edellä 3 artiklassa tarkoitetun tukiohjelman nojalla myönnetty tuki on perittävä välittömästi takaisin.

2.   Saksan on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksi antamisesta.

6 artikla

1.   Saksan on toimitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta seuraavat tiedot:

| a) | luettelo tuensaajista, jotka ovat saaneet tukea 3 artiklassa tarkoitetun tukiohjelman nojalla ja kunkin tuensaajan kyseisen tukiohjelman nojalla saaman tuen kokonaismäärä; |
| --- | --- |

a)

luettelo tuensaajista, jotka ovat saaneet tukea 3 artiklassa tarkoitetun tukiohjelman nojalla ja kunkin tuensaajan kyseisen tukiohjelman nojalla saaman tuen kokonaismäärä;

| b) | kultakin tuensaajalta takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (pääoma ja korot); |
| --- | --- |

b)

kultakin tuensaajalta takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (pääoma ja korot);

| c) | yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi; |
| --- | --- |

c)

yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;

| d) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

d)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Saksan on pidettävä komissio ajan tasalla tämän päätöksen täytäntöönpanoa koskevien toimenpiteidensä edistymisestä, kunnes 3 artiklassa tarkoitetun järjestelmän perusteella myönnetty tuki on maksettu kokonaan takaisin. Saksan on annettava välittömästi komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Saksan on myös annettava yksityiskohtaisia tietoja tuensaajilta takaisinperityn tuen ja koron määristä.

7 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Saksan edellytetään viipymättä toimittavan tuensaajille jäljennöksen tästä päätöksestä.

Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 2015.

Komission puolesta

Phil HOGAN

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL C 7, 10.1.2014, s. 8.

1

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

2

(3)  Katso alaviite 1. Saksalle oli toimitettu aiemmin 9 päivänä joulukuuta 2013 päivätty oikaisukirjelmä.

3

(4)  http://www.idf-germany.com/der-verband/mitglieder-und-foerderer/

4

(5)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1234/2007, annettu 22 päivänä lokakuuta 2007, maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) (EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1).

5

(6)  Asia T-193/02, Piau v. komissio, tuomio 26.1.2005, ECLI:EU:T:2005:22, 69 kohta; Komission päätös N277/2003, tehty 26 päivänä huhtikuuta 2006 – Übertragung von Naturschutzflächen.

6

(7)  VDM viittaa tältä osin muun muassa elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä 28 päivänä tammikuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 (EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1) 5 artiklan 3 kohtaan.

7

(8)  VDM viittaa tässä yhteydessä standardien laadinnan ja kehittämisen ei-taloudellisen luonteen osalta 12 päivänä joulukuuta 2006 annettuun tuomioistuimen tuomioon asiassa SELEX v. komissio, ECLI:EU:T:2006:387.

8

(9)  
  EUVL C 28, 1.2.2000, s. 2.

9

(10)  
  EUVL C 319, 27.12.2006, s. 1.

10

(11)  VDM viittaa tässä yhteydessä raporttien ja tilastotietojen levittämisen osalta 27 päivänä heinäkuuta 2006 annettuun komission päätökseen 2009/425/EY, 9 kohdan loppu.

11

(12)  VDM viittaa tässä yhteydessä Saksan osalta muun muassa valtiontukeen N 571/2002 – Absatzfondsgesetz.

12

(13)  Komission päätös 2014/416/EU, annettu 9 huhtikuuta 2014, Ranskan toteuttamasta tukijärjestelmästä SA.23257 (12/C) [ex NN 8/10, ex CP 157/07] (Ranskan kasvinviljelyn ja maisemanhoidon ammattialojen ja tuotteiden arvostuksen lisäämiseksi perustetun yhdistyksen Association française pour la valorisation des produits et des secteurs professionnels de l'horticulture et du paysage (Val'Hor) toimialakohtainen sopimus) (EUVL L 192, 1.7.2014, s. 59).

13

(14)  Vrt. asia C-677/11, Doux Élevage, tuomio 30.5.2013, ECLI:EU:C:2013:348, 38 kohta.

14

(15)  Vrt. asia C-482/99, Stardust Marine, tuomio 18.5.2002, ECLI:EU:C:2002:294, 52 kohta.

15

(16)  Asia C-345/02, Pearle BV, tuomio 15.7.2004, ECLI:EU:C:2004:448, 36 kohta.

16

(17)  Asia T-139/09, Plans de Campagne, tuomio 27.9.2012, ECLI:EU:T:2012:496, 62 kohta.

17

(18)  Asia C-262/12, Vent de Colère, tuomio 19.12.2013, ECLI:EU:C:2013:851, 11 kohta; julkisasiamies Jääskisen ratkaisuehdotus asiassa C-262/12, Vent de Colère, ECLI:EU:C:2013:851, 49 kohta.

18

(19)  Vrt. asia C-345/02, Pearle BV, tuomio 15.7.2007, ECLI:EU:C:2004:448, 37 kohta; asia C-677/11, Doux Élevage, tuomio 30.5.2013, ECLI:EU:C:2013:348, 40 kohta; komission päätös 2014/416/EU.

19

(20)  Vrt. asia C-345/02, Pearle BV, tuomio 15.7.2004, ECLI:EU:C:2004:448, 37 kohta; asia C-677/11, Doux Élevage, tuomio 30.5.2013, ECLI:EU:C:2013:348, 40 kohta.

20

(21)  
  EUVL C 8, 11.1.2012, s. 4.

21

(22)  Asia C-318/05, komissio v. Saksa, tuomio 11.9.2007, ECLI:EU:C:2007:495, 68 kohta. Ks. myös 25 päivänä huhtikuuta 2001 annettu komission päätös asiassa N 118/00 – Ammattilaisurheiluseurojen julkiset tuet sekä 12 päivänä lokakuuta 2011 annettu EFTAn valvontaviranomaisen päätös asiassa 68123 – Norja – Nasjonal digital laeringsarena, s. 9.

22

komissio v. Saksa

(23)  Komission tiedonanto Euroopan unionin valtiontukisääntöjen soveltamisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamisesta myönnettävään korvaukseen, 27 kohta (EUVL C 198, 27.6.2014, s. 1).

23

(24)  Asia C-126/01, Ministère de l'Économie, des Finances et de l'Industrie v. GEMO, tuomio 20.11.2003, ECLI:EU:C:2003:622, 23 kohta.

24

(25)  Asia C-126/01, Ministère de l'Économie, des Finances et de l'Industrie v. GEMO, tuomio 20.11.2003, ECLI:EU:C:2003:622, 24 kohta.

25

(26)  Esimerkiksi säädöksen Baugesetzbuch (BauGB) 37 §:n 2 momentin 3 kohta, säädöksen BNatSchG 17 §:n 1 ja 2 momentti, 18 §:n 3 ja 4 momentti sekä 22 §:n 5 momentti ja säädöksen AEG 2 §:n 7 momentti, 11 §:n 2 ja 3 momentti, 12 §:n 7 momentti, 14 §:n 4 momentin 2 kohta, 26 §:n 3 kohta sekä 35a §:n 3 momentti. Ks. säädöksen BNatSchG aiemman 9 §:n osalta liittotasavallan hallintotuomioistuimen 29.4.1993 antama tuomio asiassa 7 A 4/93, 22 kohta (”... eine Entscheidung im ’Benehmen’ verlangt im Gegensatz zu einer solchen im ’Einvernehmen’ keine Willensübereinstimmung. Es bedeutet nicht mehr als die (gutachtliche) Anhörung der anderen Behörde, die dadurch Gelegenheit erhält, ihre Vorstellung in das Verfahren einzubringen”) ja säädöksen AEG aiemman 18 §:n 2 momentin 1 kohdan osalta liittotasavallan hallintotuomioistuimen 31.10.2000 antama tuomio asiassa 11 VR 12/00, 5 kohta (”Das in § 18 Abs. 2 Satz 1 Nr. 2 AEG vorgeschriebene Benehmen mit der Antragstellerin, das im Gegensatz zum Einvernehmen keine Willensübereinstimmung erfordert ...”) sekä liittotasavallan hallintotuomioistuimen 7.2.2005 antama tuomio asiassa 9 VR 15/04, 11 kohta (”Das danach allein erforderliche Benehmen mit der Antragstellerin [...] hat die Plangenehmigungsbehörde hergestellt, indem sie der Antragstellerin [...] Gelegenheit zur Stellungnahme gegeben hat”).

26

(27)  Ks. myös maito- ja rasvalain 22 §:n 1 momentin 6 kohta, jossa viitataan osavaltion hallitusten valtuuksiin (ja mahdollisuuteen siirtää ne osavaltion ylimmille viranomaisille) sekä maito- ja rasvalain 23 §:n 2 momentti, jonka mukaan maksut ovat perittävissä säädöksen Abgabenordnung (AO) mukaisesti. AO kuitenkin edellyttää veroilmoituksen tai vastaavan hallinnollisen asiakirjan antamista (vrt. AO:n 122 ja 251 §). Maito- ja rasvalain 14 §:n 3 momentin mukaan asianomaiselle osavaltiotason maitoyhdistykselle ei kuitenkaan saa siirtää julkishallinnon tehtäviä.

27

Abgabenordnung

(28)  Osavaltioiden yksittäiset asetukset luetellaan johdanto-osan 21–28 kappaleessa.

28

(29)  Asia C-677/11, Doux Élevage, tuomio 30.5.2013, ECLI:C:2013:348, 40 kohta.

29

Doux Élevage

(30)  Asia C-677/11, Doux Élevage, tuomio 30.5.2013, ECLI:C:2013:348, 31 kohta.

30

Doux Élevage

(31)  Asia C-677/11, Doux Élevage, tuomio 30.5.2013, ECLI:C:2013:348, 32 kohta.

31

Doux Élevage

(32)  Ks. esimerkiksi 17 päivänä lokakuuta 2007 annetun asetuksen Verordnung über eine Umlage für Milch (BayMilchUmlV) 6 §:n 3 momentti.

32

(33)  Ks. esimerkiksi 17 päivänä lokakuuta 2007 annetun asetuksen Verordnung über eine Umlage für Milch (BayMilchUmlV) 5 §.

33

(34)  Vrt. asia C-527/12, komissio v. Saksa, tuomio 11.9.2014, ECLI:EU:C:2014:2193, 41 ja 56 kohta.

34

(35)  Asia C-677/11, Doux Élevage, tuomio 30.5.2013, ECLI:C:2013:348, 32, 35 ja 38 kohta.

35

(36)  Ks. seuraavat lausunnot VDM:n verkkosivustolla osoitteessa (http://www.idf-germany.com/): ”Der VDM vertritt im IDF die Interessen der Milchbranche”; ”Wahrnehmung und Förderung der Interessen der Milchwirtschaft”; ”Interessenvertretung im Gesetzgebungsprozess gegenüber den Ministerien”; ”... kommt die Beratung zu allen milchwirtschaftlichen Fragen auch den einzelnen Milcherzeugern oder Molkereien direkt oder indirekt zugute”; ”In allen internationalen Gremien ... sorgt [der VDM] so dafür, dass die deutschen Interessen berücksichtigt werden”; ”[die Aufgabe besteht darin,] die Interessen der Milchwirtschaft als abgestimmte Meinung an die zuständigen Bundesbehörden heranzutragen”; ”... Abstimmung zwischen den Bundesbehörden und der Milchwirtschaft zu fördern”; ”trägt der VDM wesentlich dazu bei, dass die Milchwirtschaft und die Behörden zu einer gemeinsamen Sprache finden”; ”Stellvertretend für die gesamte Milch-Branche betreut der VDM die Normung und Standardisierung ...”; ”Da das BMELV die deutschen Delegationen zu den Sitzungen der Codex Komitees entsendet, findet auch an dieser Stelle die milchwirtschaftliche Interessenvertretung durch den VDM und damit auch seiner Mitgliedsverbände statt”; ”vertritt der VDM die Position der Milchwirtschaft gegenüber der Politik”.

36

(37)  Asia C-730/79, Philip Morris Holland BV v. komissio, tuomio 17.9.1980, ECLI:EU:C:1980:209, 11–12 kohta.

37

(38)  Ks. erityisesti asia 102/87, Ranska v. komissio, tuomio 13.7.1988, ECLI:EU:C:1988:391.

38

(39)  Asia C-518/13, Eventech Ltd v. Parking Adjudicator, tuomio 14.1.2015, ECLI:EU:C:2015:9, 67 kohta.

39

(40)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 927/2012, annettu 9 päivänä lokakuuta 2012, tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta (EUVL L 304, 31.10.2012, s. 1).

40

(41)  Lähde: Eurostat.

41

(42)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004 annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

42

(43)  Asiat T-195/01 ja T-207/01, Gibraltar v. komissio, tuomio 30.4.2002, ECLI:EU:T:2002:111, 111 kohta.

43

(44)  
  EUVL C 119, 22.5.2002, s. 22.

44

(45)  Komission asetus (EY) N:o 70/2001, annettu 12 päivänä tammikuuta 2001, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen (EYVL L 10, 13.1.2001, s. 33).

45

(46)  Komission asetus (EY) N:o 800/2008, annettu 6 päivänä elokuuta 2008, tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti (yleinen ryhmäpoikkeusasetus) (EUVL L 214, 9.8.2008, s. 3).

46

(47)  
  EYVL L 107, 30.4.1996, s. 4.

47

(48)  Asiat C-261/01 ja C-262/01, Van Calster, tuomio 21.10.2003, ECLI:EU:T:2003:571, 49 kohta.

48

(49)  Asia C-174/02, Streekgewest Westelijk Noord-Brabant, tuomio 13.1.2005, ECLI:EU:C:2005:10, 26 kohta; asiat C-266/04–C-270/04, C-276/04 ja C-321/04–C-325/04, Nazairdis SAS e.a./Caisse nationale de l'organisation autonome d'assurance vieillesse des travailleurs non salariés des professions industrielles et commerciales (Organic), tuomio 27.10.2005, ECLI:EU:C:2005:657, 46–49 kohta.

49

(50)  Asia C-174/02, Streekgewest Westelijk Noord-Brabant, tuomio 13.1.2005, ECLI:EU:C:2005:10, 28 kohta, sekä yhdistetyt asiat C-393/04 ja C-41/05, Air Liquide, tuomio 15.6.2006, ECLI:EU:C:2006:403, 46 kohta.

50

(51)  Kotimaisten tuotteiden ja vientituotteiden välisen syrjinnän osalta ks. asia C-234/99, Nygård, tuomio 23.4.2002, ECLI:EU:C:2002:244, 21–22 kohta.

51

Nygård

(52)  Kotimaisten tuotteiden ja tuontituotteiden välisen syrjinnän osalta ks. yhdistetyt asiat C-78/90, C-79/90, C-80/90, C-81/90, C-82/90 ja C-83/90, Compagnie Commerciale de l'Ouest, tuomio 11.3.1992, ECLI:EU:C:1992:118, 26 kohta.

52

(53)  Asiat C-261/01 ja C-262/01, Van Calster, tuomio 21.10.2003, ECLI:EU:C:2003:571, 48 kohta.

53

(54)  Asia C-355/00, Freskot, tuomio 22.5.2003, ECLI:EU:C:2003:298, 18–32 kohta.

54

(55)  Komission asetus (EY) N:o 271/2008, annettu 30 päivänä tammikuuta 2008, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta annetun asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta (EUVL L 82, 25.3.2008, s. 1).

55

---