# Jurnalul Oficial L 59/2016

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 59 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 594 martie 2016 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 59

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 594 martie 2016

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2016/286 a Comisiei din 1 octombrie 2014 privind ajutorul de stat nr. SA. 20867 (12/C) (ex 12/NN) pus în aplicare de Italia în favoarea întreprinderii Carbosulcis S.p.A.
  [notificată cu numărul C(2014) 6836]

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Decizia (UE) 2016/287 a Comisiei din 15 octombrie 2014 privind ajutorul de stat SA.26500 – 2012/C (ex 2011/NN, ex CP 227/2008) pus în aplicare de Germania în favoarea întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și a companiei aeriene Ryanair Ltd.
  [notificată cu numărul C(2014) 7369]

   (
  1
  ) | 22 |
| | * | Decizia (UE) 2016/288 a Comisiei din 27 martie 2015 privind schema de ajutoare SA.34775 (13/C) (ex 12/NN) pusă în aplicare de Regatul Unit – Taxa pe agregate
  [notificată cu numărul C(2015) 2141]

   (
  1
  ) | 87 |
| | * | Decizia (UE) 2016/289 a Comisiei din 8 iunie 2015 privind ajutorul de stat SA.37792 (2014/C) (ex 2013/N) pe care Slovenia intenționează să îl pună în aplicare în favoarea Cimos Group
  [notificată cu numărul C(2015) 3770]

   (
  1
  ) | 168 |
| | * | Decizia (UE) 2016/290 a Comisiei din 16 decembrie 2015 privind măsurile de ajutor puse în aplicare de Verband der deutschen Milchwirtschaft e.V. în legătură cu Legea privind laptele și grăsimea SA.35484 (2013/C) [ex SA.35484 (2012/NN)]
  [notificată cu numărul C(2015) 9052] | 194 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

DECIZII

*

Decizia (UE) 2016/286 a Comisiei din 1 octombrie 2014 privind ajutorul de stat nr. SA. 20867 (12/C) (ex 12/NN) pus în aplicare de Italia în favoarea întreprinderii Carbosulcis S.p.A.
  [notificată cu numărul C(2014) 6836]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2014) 6836]

1

1

*

Decizia (UE) 2016/287 a Comisiei din 15 octombrie 2014 privind ajutorul de stat SA.26500 – 2012/C (ex 2011/NN, ex CP 227/2008) pus în aplicare de Germania în favoarea întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și a companiei aeriene Ryanair Ltd.
  [notificată cu numărul C(2014) 7369]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2014) 7369]

1

22

*

Decizia (UE) 2016/288 a Comisiei din 27 martie 2015 privind schema de ajutoare SA.34775 (13/C) (ex 12/NN) pusă în aplicare de Regatul Unit – Taxa pe agregate
  [notificată cu numărul C(2015) 2141]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2015) 2141]

1

87

*

Decizia (UE) 2016/289 a Comisiei din 8 iunie 2015 privind ajutorul de stat SA.37792 (2014/C) (ex 2013/N) pe care Slovenia intenționează să îl pună în aplicare în favoarea Cimos Group
  [notificată cu numărul C(2015) 3770]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2015) 3770]

1

168

*

Decizia (UE) 2016/290 a Comisiei din 16 decembrie 2015 privind măsurile de ajutor puse în aplicare de Verband der deutschen Milchwirtschaft e.V. în legătură cu Legea privind laptele și grăsimea SA.35484 (2013/C) [ex SA.35484 (2012/NN)]
  [notificată cu numărul C(2015) 9052]

[notificată cu numărul C(2015) 9052]

194

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

DECIZII

| 4.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 59/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 59/1

---

DECIZIA (UE) 2016/286 A COMISIEI

din 1 octombrie 2014

privind ajutorul de stat nr. SA. 20867 (12/C) (ex 12/NN) pus în aplicare de Italia în favoarea întreprinderii Carbosulcis S.p.A.

[notificată cu numărul C(2014) 6836]

(Numai textul în limba engleză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

având în vedere articolul 107 alineatul (3) litera (e) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Decizia 2010/787/UE a Consiliului din 10 decembrie 2010 privind ajutorul de stat pentru facilitarea închiderii minelor de cărbune necompetitive (1),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile menționate mai sus (2) și ținând seama de observațiile acestora,

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

PROCEDURĂ

| (1) | În urma primirii unei sesizări, Comisia a aflat că Italia a acordat ajutor de stat pentru a subvenționa o unitate minieră, Carbosulcis S.p.A. (denumită în continuare „Carbosulcis”), conform articolului 11 alineatul (14) din Legea 80/2005 privind măsuri urgente în cadrul planului de acțiune pentru dezvoltarea economică, socială și teritorială (3). Prin scrisoarea din 6 septembrie 2006 (și scrisoarea de atenționare din 22 decembrie 2006), Comisia a solicitat informații suplimentare, care au fost transmise prin scrisoarea din 25 ianuarie 2007. Prin scrisorile din 22 iunie și 27 iulie 2007, Comisia a solicitat informații suplimentare, care au fost furnizate prin două scrisori din 15 octombrie 2007. De asemenea, Italia a transmis informații la 28 noiembrie 2007. |
| --- | --- |

(1)

În urma primirii unei sesizări, Comisia a aflat că Italia a acordat ajutor de stat pentru a subvenționa o unitate minieră, Carbosulcis S.p.A. (denumită în continuare „Carbosulcis”), conform articolului 11 alineatul (14) din Legea 80/2005 privind măsuri urgente în cadrul planului de acțiune pentru dezvoltarea economică, socială și teritorială (3). Prin scrisoarea din 6 septembrie 2006 (și scrisoarea de atenționare din 22 decembrie 2006), Comisia a solicitat informații suplimentare, care au fost transmise prin scrisoarea din 25 ianuarie 2007. Prin scrisorile din 22 iunie și 27 iulie 2007, Comisia a solicitat informații suplimentare, care au fost furnizate prin două scrisori din 15 octombrie 2007. De asemenea, Italia a transmis informații la 28 noiembrie 2007.

3

| (2) | Prin scrisorile din 8 septembrie 2008 și 17 iunie 2009 (cu scrisori de atenționare la 6 octombrie 2009 și la 21 ianuarie 2010), Comisia a solicitat clarificări suplimentare, care au fost furnizate prin scrisorile din 3 noiembrie 2008 și, respectiv, din 6 mai 2010. |
| --- | --- |

(2)

Prin scrisorile din 8 septembrie 2008 și 17 iunie 2009 (cu scrisori de atenționare la 6 octombrie 2009 și la 21 ianuarie 2010), Comisia a solicitat clarificări suplimentare, care au fost furnizate prin scrisorile din 3 noiembrie 2008 și, respectiv, din 6 mai 2010.

| (3) | Au avut loc reuniuni cu autoritățile italiene la 19 septembrie 2010 și 30 martie 2011. |
| --- | --- |

(3)

Au avut loc reuniuni cu autoritățile italiene la 19 septembrie 2010 și 30 martie 2011.

| (4) | Prin e-mailul din 21 octombrie 2010, Comisia a solicitat informații suplimentare, care au fost transmise prin scrisorile din 18 și 23 noiembrie 2010 și din 10 mai 2011. |
| --- | --- |

(4)

Prin e-mailul din 21 octombrie 2010, Comisia a solicitat informații suplimentare, care au fost transmise prin scrisorile din 18 și 23 noiembrie 2010 și din 10 mai 2011.

| (5) | Prin scrisoarea din 20 noiembrie 2012, Comisia a informat Italia că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene cu privire la ajutoarele acordate întreprinderii Carbosulcis. |
| --- | --- |

(5)

Prin scrisoarea din 20 noiembrie 2012, Comisia a informat Italia că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene cu privire la ajutoarele acordate întreprinderii Carbosulcis.

| (6) | Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (4). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la ajutorul în cauză. |
| --- | --- |

(6)

Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (4). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la ajutorul în cauză.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

4

| (7) | Italia și-a prezentat observațiile prin scrisoarea din 21 decembrie 2012. Angajații Carbosulcis au fost singura parte terță care trimis observații Comisiei. Prin scrisoarea din 18 martie 2013, Comisia a transmis Italiei observațiile părții terțe, acordându-i acesteia posibilitatea să răspundă; nu s-a primit nicio observație. |
| --- | --- |

(7)

Italia și-a prezentat observațiile prin scrisoarea din 21 decembrie 2012. Angajații Carbosulcis au fost singura parte terță care trimis observații Comisiei. Prin scrisoarea din 18 martie 2013, Comisia a transmis Italiei observațiile părții terțe, acordându-i acesteia posibilitatea să răspundă; nu s-a primit nicio observație.

| (8) | Mai multe reuniuni și schimburi de informații au avut loc în 2013 între Comisie și autoritățile italiene și, în cele din urmă, prin scrisoarea din 9 aprilie 2014, Italia a prezentat un plan final pentru închiderea minei („plan de închidere” sau „planul”), în conformitate cu decizia Consiliului. Planul a fost modificat la 17 iulie 2014. |
| --- | --- |

(8)

Mai multe reuniuni și schimburi de informații au avut loc în 2013 între Comisie și autoritățile italiene și, în cele din urmă, prin scrisoarea din 9 aprilie 2014, Italia a prezentat un plan final pentru închiderea minei („plan de închidere” sau „planul”), în conformitate cu decizia Consiliului. Planul a fost modificat la 17 iulie 2014.

| (9) | Autoritățile italiene au subliniat necesitatea urgentă a unei decizii în ceea ce privește ajutoarele de stat destinate finanțării activităților de lichidare ordonată și irevocabilă a minei Nuraxi Figus, exploatată de Carbosulcis („măsura de ajutor” sau „măsura”). Într-adevăr, planul de închidere trebuie să fie pus în aplicare de urgență, având în vedere necesitatea de a asigura o închidere controlată și sigură, limitând în același timp tensiunile sociale în curs de formare în regiune. Prin urmare, prezenta decizie se limitează la evaluarea măsurii de ajutor descrise la considerentul 8 de mai sus. |
| --- | --- |

(9)

Autoritățile italiene au subliniat necesitatea urgentă a unei decizii în ceea ce privește ajutoarele de stat destinate finanțării activităților de lichidare ordonată și irevocabilă a minei Nuraxi Figus, exploatată de Carbosulcis („măsura de ajutor” sau „măsura”). Într-adevăr, planul de închidere trebuie să fie pus în aplicare de urgență, având în vedere necesitatea de a asigura o închidere controlată și sigură, limitând în același timp tensiunile sociale în curs de formare în regiune. Prin urmare, prezenta decizie se limitează la evaluarea măsurii de ajutor descrise la considerentul 8 de mai sus.

| (10) | La 2 septembrie 2014, Italia a renunțat la drepturile care îi reveneau în temeiul articolului 342 din TFUE coroborat cu articolul 3 din Regulamentul nr. 1 (5) ca decizia să fie adoptată în limba italiană și a fost de acord ca decizia să fie adoptată în limba engleză. |
| --- | --- |

(10)

La 2 septembrie 2014, Italia a renunțat la drepturile care îi reveneau în temeiul articolului 342 din TFUE coroborat cu articolul 3 din Regulamentul nr. 1 (5) ca decizia să fie adoptată în limba italiană și a fost de acord ca decizia să fie adoptată în limba engleză.

5

2.   DESCRIERE DETALIATĂ A PLANULUI DE ÎNCHIDERE

DESCRIERE DETALIATĂ A PLANULUI DE ÎNCHIDERE

| (11) | Carbosulcis este singura întreprindere din Italia care exploatează huila extrasă din mina Nuraxi Figus aflată în zona Sulcis-Iglesiente din Sardinia. Nuraxi Figus este singura mină de cărbuni operațională și unicul bazin carbonifer din Italia. Aceasta este alcătuită dintr-o singură unitate de producție. Produsele obținute de întreprindere pot fi comercializate numai pe piața internă pentru producerea de energie electrică (6). Producția totală a întreprinderii Carbosulcis este cumpărată de centrala termică Portovesme din apropiere. Cărbunele furnizat de Sulcis are o valoare medie NCV de 5 100 kcal/kg, un conținut mediu de sulf de 6,5 % și un conținut mediu de cenușă de 15 %. Prin urmare, acesta este de calitate inferioară și are o valoare calorică redusă. |
| --- | --- |

(11)

Carbosulcis este singura întreprindere din Italia care exploatează huila extrasă din mina Nuraxi Figus aflată în zona Sulcis-Iglesiente din Sardinia. Nuraxi Figus este singura mină de cărbuni operațională și unicul bazin carbonifer din Italia. Aceasta este alcătuită dintr-o singură unitate de producție. Produsele obținute de întreprindere pot fi comercializate numai pe piața internă pentru producerea de energie electrică (6). Producția totală a întreprinderii Carbosulcis este cumpărată de centrala termică Portovesme din apropiere. Cărbunele furnizat de Sulcis are o valoare medie NCV de 5 100 kcal/kg, un conținut mediu de sulf de 6,5 % și un conținut mediu de cenușă de 15 %. Prin urmare, acesta este de calitate inferioară și are o valoare calorică redusă.

6

| (12) | În timp ce mina a fost concepută inițial pentru a face parte dintr-un proiect integrat de extracție a cărbunelui și producere a energiei electrice într-o nouă centrală electrică pe bază de cărbune care urma să fie construită, proiectul s-a confruntat cu întârzieri. Începând cu 1996, mina a fost exploatată în mod temporar, în așteptarea atribuirii de către regiunea Sardinia a unei concesiuni integrate – care în cele din urmă nu a fost acordată. |
| --- | --- |

(12)

În timp ce mina a fost concepută inițial pentru a face parte dintr-un proiect integrat de extracție a cărbunelui și producere a energiei electrice într-o nouă centrală electrică pe bază de cărbune care urma să fie construită, proiectul s-a confruntat cu întârzieri. Începând cu 1996, mina a fost exploatată în mod temporar, în așteptarea atribuirii de către regiunea Sardinia a unei concesiuni integrate – care în cele din urmă nu a fost acordată.

| (13) | Potrivit autorităților italiene, Italia a decis să abandoneze definitiv proiectul inițial integrat și să închidă mina în conformitate cu planul de închidere. Începând cu 1 ianuarie 2011, activitatea în mină s-a limitat, în esență, la menținerea producției minime și la efectuarea lucrărilor de întreținere necesare pentru a asigura siguranța centralei. Aceste activități sunt pregătitoare pentru punerea în aplicare a planului de închidere. Planul de închidere prevede încetarea extracției subvenționate a cărbunelui până la sfârșitul anului 2018 și finalizarea măsurilor de siguranță pentru dezafectarea minei până la sfârșitul anului 2027. |
| --- | --- |

(13)

Potrivit autorităților italiene, Italia a decis să abandoneze definitiv proiectul inițial integrat și să închidă mina în conformitate cu planul de închidere. Începând cu 1 ianuarie 2011, activitatea în mină s-a limitat, în esență, la menținerea producției minime și la efectuarea lucrărilor de întreținere necesare pentru a asigura siguranța centralei. Aceste activități sunt pregătitoare pentru punerea în aplicare a planului de închidere. Planul de închidere prevede încetarea extracției subvenționate a cărbunelui până la sfârșitul anului 2018 și finalizarea măsurilor de siguranță pentru dezafectarea minei până la sfârșitul anului 2027.

| (14) | Italia a subliniat, în special, situația economică și socială defavorizată din zona Sulcis-Iglesiente, unde rata șomajului este mai mare decât în restul țării. Perspectivele unei potențiale închideri bruște a minei au cauzat deja tensiuni sociale grave, culminând cu [proteste și] demonstrații. |
| --- | --- |

(14)

Italia a subliniat, în special, situația economică și socială defavorizată din zona Sulcis-Iglesiente, unde rata șomajului este mai mare decât în restul țării. Perspectivele unei potențiale închideri bruște a minei au cauzat deja tensiuni sociale grave, culminând cu [proteste și] demonstrații.

2.1.   Temeiul juridic și autoritatea finanțatoare

Temeiul juridic și autoritatea finanțatoare

| (15) | Temeiul juridic al măsurii de ajutor a fost Legea nr. 99/2009 și Rezoluția nr. 53/75 a Consiliului regiunii autonome Sardinia din 20 decembrie 2013. Regiunea Sardinia și Ministerul Dezvoltării Economice reprezintă autoritățile finanțatoare ale măsurii de ajutor. |
| --- | --- |

(15)

Temeiul juridic al măsurii de ajutor a fost Legea nr. 99/2009 și Rezoluția nr. 53/75 a Consiliului regiunii autonome Sardinia din 20 decembrie 2013. Regiunea Sardinia și Ministerul Dezvoltării Economice reprezintă autoritățile finanțatoare ale măsurii de ajutor.

2.2.   Planul de închidere

Planul de închidere

| (16) | În conformitate cu planul de închidere, dezafectarea minei va avea loc în trei etape: (1) finalizarea extracției cărbunelui din panoul W3 în conformitate cu metoda de abataj cu front lung și securizarea și efectuarea lucrărilor suplimentare în vederea menținerii siguranței locurilor de muncă din subteran; (2) furnizarea de stimulente în vederea pensionării și cultivarea unor panouri în conformitate cu metoda de abataj cu front scurt; (3) finalizarea cultivării panourilor și reducerea nivelurilor de producție, adoptarea de noi stimulente în vederea pensionării și de măsuri suplimentare pentru a sprijini personalul să își găsească noi locuri de muncă. |
| --- | --- |

(16)

În conformitate cu planul de închidere, dezafectarea minei va avea loc în trei etape: (1) finalizarea extracției cărbunelui din panoul W3 în conformitate cu metoda de abataj cu front lung și securizarea și efectuarea lucrărilor suplimentare în vederea menținerii siguranței locurilor de muncă din subteran; (2) furnizarea de stimulente în vederea pensionării și cultivarea unor panouri în conformitate cu metoda de abataj cu front scurt; (3) finalizarea cultivării panourilor și reducerea nivelurilor de producție, adoptarea de noi stimulente în vederea pensionării și de măsuri suplimentare pentru a sprijini personalul să își găsească noi locuri de muncă.

| (17) | Producția de cărbune comercial s-a ridicat în anul 2011 la 63 059 de tone, în timp ce în anul 2018 se preconizează că vor fi extrase doar 30 000 de tone. |
| --- | --- |

(17)

Producția de cărbune comercial s-a ridicat în anul 2011 la 63 059 de tone, în timp ce în anul 2018 se preconizează că vor fi extrase doar 30 000 de tone.

| (18) | Obiectivul măsurii de ajutor este de a facilita închiderea minei până la sfârșitul anului 2018 pentru a acoperi pierderile din producția curentă în perioada 20112018 provenite din exploatarea minei în conformitate cu normele stabilite în decizia Consiliului. Măsura este destinată, de asemenea, să acopere costurile excepționale provenite din închiderea definitivă a minei. |
| --- | --- |

(18)

Obiectivul măsurii de ajutor este de a facilita închiderea minei până la sfârșitul anului 2018 pentru a acoperi pierderile din producția curentă în perioada 20112018 provenite din exploatarea minei în conformitate cu normele stabilite în decizia Consiliului. Măsura este destinată, de asemenea, să acopere costurile excepționale provenite din închiderea definitivă a minei.

| (19) | Planul este conceput să pună în aplicare un proces treptat de eliminare, într-o manieră adecvată din punct de vedere social. Italia susține că, pe baza unei astfel de abordări, 2018 este cea mai apropiată dată la care mina poate fi închisă. Numărul personalului va fi redus treptat de la 467 în anul 2011 la 119 în anul 2018. Lucrătorii în vârstă vor beneficia de stimulente pentru a se pensiona. Vor fi necesare măsuri suplimentare pentru a sprijini personalul mai tânăr să găsească noi locuri de muncă. |
| --- | --- |

(19)

Planul este conceput să pună în aplicare un proces treptat de eliminare, într-o manieră adecvată din punct de vedere social. Italia susține că, pe baza unei astfel de abordări, 2018 este cea mai apropiată dată la care mina poate fi închisă. Numărul personalului va fi redus treptat de la 467 în anul 2011 la 119 în anul 2018. Lucrătorii în vârstă vor beneficia de stimulente pentru a se pensiona. Vor fi necesare măsuri suplimentare pentru a sprijini personalul mai tânăr să găsească noi locuri de muncă.

| (20) | La sfârșitul anului 2018, lucrătorii rămași vor trebui să efectueze lucrări de remediere de siguranță și de mediu, care vor începe după finalizarea studiului de impact asupra mediului la nivel regional și se preconizează că vor continua până în anul 2027. În momentul finalizării exploatărilor minere, echipamentele subterane vor fi recuperate și tunelurile abandonate vor fi umplute cu cenușă din centrala termică Portovesme din apropiere. |
| --- | --- |

(20)

La sfârșitul anului 2018, lucrătorii rămași vor trebui să efectueze lucrări de remediere de siguranță și de mediu, care vor începe după finalizarea studiului de impact asupra mediului la nivel regional și se preconizează că vor continua până în anul 2027. În momentul finalizării exploatărilor minere, echipamentele subterane vor fi recuperate și tunelurile abandonate vor fi umplute cu cenușă din centrala termică Portovesme din apropiere.

| (21) | Lucrătorii care, în cursul punerii în aplicare a planului de închidere, își vor pierde locul de muncă în industria minieră vor necesita noi locuri de muncă. În acest scop, planul prevede adoptarea unor politici de ocupare a forței de muncă menite să sprijine reconversia profesională a lucrătorilor, precum și facilitarea transferului acestora către alte sectoare de activitate. |
| --- | --- |

(21)

Lucrătorii care, în cursul punerii în aplicare a planului de închidere, își vor pierde locul de muncă în industria minieră vor necesita noi locuri de muncă. În acest scop, planul prevede adoptarea unor politici de ocupare a forței de muncă menite să sprijine reconversia profesională a lucrătorilor, precum și facilitarea transferului acestora către alte sectoare de activitate.

| (22) | În urma închiderii minei, timpul necesar pentru finalizarea planului va depinde de perioada de timp necesară pentru a recupera echipamentele din subteran, care se preconizează că va dura peste doi ani. |
| --- | --- |

(22)

În urma închiderii minei, timpul necesar pentru finalizarea planului va depinde de perioada de timp necesară pentru a recupera echipamentele din subteran, care se preconizează că va dura peste doi ani.

| (23) | Durata lucrărilor va depinde, de asemenea, de timpul necesar pentru sigilarea tunelurilor, prin umplerea acestora cu nămol realizat din cenușa provenită de la centrala termică din Portovesme. Durata acestor lucrări este estimată la aproximativ șase ani. |
| --- | --- |

(23)

Durata lucrărilor va depinde, de asemenea, de timpul necesar pentru sigilarea tunelurilor, prin umplerea acestora cu nămol realizat din cenușa provenită de la centrala termică din Portovesme. Durata acestor lucrări este estimată la aproximativ șase ani.

| (24) | De asemenea, vor fi efectuate acțiuni de reabilitare ecologică a zonelor supraterane. O astfel de reabilitare include sigilarea iazurilor de decantare, construirea de sisteme de canalizare și plantarea de specii de plante indigene. |
| --- | --- |

(24)

De asemenea, vor fi efectuate acțiuni de reabilitare ecologică a zonelor supraterane. O astfel de reabilitare include sigilarea iazurilor de decantare, construirea de sisteme de canalizare și plantarea de specii de plante indigene.

2.3.   Costuri eligibile, forma ajutorului și cuantumul ajutorului

Costuri eligibile, forma ajutorului și cuantumul ajutorului

| (25) | Măsura prevede acordarea de ajutor pentru a acoperi diferența pozitivă dintre costurile curente de producție și veniturile provenite din mina de cărbune care urmează să fie închisă (pierderi de producție). De asemenea, ajutorul este destinat să acopere costurile provenite din închiderea minei care nu sunt legate de producția curentă (costurile excepționale). Ajutorul acordat pentru pierderile de producție este destinat să acopere costurile înregistrate între anii 2011 și 2018 și se va încheia odată cu încetarea producției în 2018. |
| --- | --- |

(25)

Măsura prevede acordarea de ajutor pentru a acoperi diferența pozitivă dintre costurile curente de producție și veniturile provenite din mina de cărbune care urmează să fie închisă (pierderi de producție). De asemenea, ajutorul este destinat să acopere costurile provenite din închiderea minei care nu sunt legate de producția curentă (costurile excepționale). Ajutorul acordat pentru pierderile de producție este destinat să acopere costurile înregistrate între anii 2011 și 2018 și se va încheia odată cu încetarea producției în 2018.

| (26) | Se propune ca ajutorul ia forma unei subvenții directe, care poate fi împărțită după cum urmează:






  (a) | 213 126 607 de milioane EUR reprezentând ajutor deja acordat și care urmează să fie acordat în perioada 2011-2018 pentru a acoperi pierderile de producție. Costurile eligibile pentru a fi luate în considerare sunt costurile de producție: cheltuieli materiale (inclusiv costuri de energie, de amortizare și de transport) și cheltuieli de personal, astfel cum se precizează în detaliu în anexa 1, care include previziunile economico-financiare (ale costurilor).

  Tabelul 1 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costuri de producție | 61 761 625 | 62 253 732 | 40 516 662 | 36 714 704 | 27 313 944 | 24 753 204 | 17 686 600 | 15 207 600 |
| Venituri | 4 582 000 | 12 912 702 | 6 251 329 | 4 709 016 | 3 474 216 | 2 898 428 | 3 951 360 | 1 481 760 |
| Diferența dintre costurile de producție și venituri | 57 179 625 | 49 341 030 | 34 265 333 | 32 005 689 | 23 839 729 | 21 854 776 | 13 735 240 | 13 725 840 |
| Ajutor acordat în temeiul articolului 3 din decizia Consiliului | 55 000 000 | 18 700 000 | 34 265 333 | 32 005 689 | 23 839 729 | 21 854 776 | 13 735 240 | 13 725 840 |

(26)

Se propune ca ajutorul ia forma unei subvenții directe, care poate fi împărțită după cum urmează:

(a)

213 126 607 de milioane EUR reprezentând ajutor deja acordat și care urmează să fie acordat în perioada 2011-2018 pentru a acoperi pierderile de producție. Costurile eligibile pentru a fi luate în considerare sunt costurile de producție: cheltuieli materiale (inclusiv costuri de energie, de amortizare și de transport) și cheltuieli de personal, astfel cum se precizează în detaliu în anexa 1, care include previziunile economico-financiare (ale costurilor).

Tabelul 1

Tabelul 1

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

Costuri de producție

61 761 625

62 253 732

40 516 662

36 714 704

27 313 944

24 753 204

17 686 600

15 207 600

Venituri

4 582 000

12 912 702

6 251 329

4 709 016

3 474 216

2 898 428

3 951 360

1 481 760

Diferența dintre costurile de producție și venituri

57 179 625

49 341 030

34 265 333

32 005 689

23 839 729

21 854 776

13 735 240

13 725 840

Ajutor acordat în temeiul articolului 3 din decizia Consiliului

55 000 000

18 700 000

34 265 333

32 005 689

23 839 729

21 854 776

13 735 240

13 725 840

| (b) | Conform măsurii de ajutor, ajutorul destinat acoperirii costurilor excepționale va fi necesar în continuare după anul 2018, până în anul 2027. Măsura de ajutor propune plata unei subvenții directe în ceea ce privește următoarele categorii de costuri excepționale: |
| --- | --- |

(b)

Conform măsurii de ajutor, ajutorul destinat acoperirii costurilor excepționale va fi necesar în continuare după anul 2018, până în anul 2027. Măsura de ajutor propune plata unei subvenții directe în ceea ce privește următoarele categorii de costuri excepționale:

(i)   Cheltuieli excepționale pentru lucrătorii care și-au pierdut sau sunt pe cale să își piardă locul de muncă

Cheltuieli excepționale pentru lucrătorii care și-au pierdut sau sunt pe cale să își piardă locul de muncă

| (27) | Costurile de la punctul 1 litera (b) din anexa la decizia Consiliului includ furnizarea stimulentelor pentru demisie: conform planului, salariul pe doi ani se acordă lucrătorilor care se pensionează în situații în care aceștia ar putea rămâne încă în activitate, precum și celor care aleg să își înceapă propria afacere sau care părăsesc întreprinderea după participarea la programe de formare profesională și de ocupare a locurilor de muncă. |
| --- | --- |

(27)

Costurile de la punctul 1 litera (b) din anexa la decizia Consiliului includ furnizarea stimulentelor pentru demisie: conform planului, salariul pe doi ani se acordă lucrătorilor care se pensionează în situații în care aceștia ar putea rămâne încă în activitate, precum și celor care aleg să își înceapă propria afacere sau care părăsesc întreprinderea după participarea la programe de formare profesională și de ocupare a locurilor de muncă.

| (28) | În conformitate cu măsura de ajutor, valoarea maximă a acestui tip de ajutor propus pentru a fi acordat în perioada 2013-2027 va fi de 45,5 milioane EUR. Această sumă maximă ar fi atinsă în cazul în care întreg excedentul de personal care nu a putut să rămână în funcție până la pensionare ar începe o activitate independentă sau ar părăsi întreprinderea. Ajutorul s-ar ridica la 30 de milioane EUR în total în cazul în care întreg excedentul de personal este angajat în activități alternative. |
| --- | --- |

(28)

În conformitate cu măsura de ajutor, valoarea maximă a acestui tip de ajutor propus pentru a fi acordat în perioada 2013-2027 va fi de 45,5 milioane EUR. Această sumă maximă ar fi atinsă în cazul în care întreg excedentul de personal care nu a putut să rămână în funcție până la pensionare ar începe o activitate independentă sau ar părăsi întreprinderea. Ajutorul s-ar ridica la 30 de milioane EUR în total în cazul în care întreg excedentul de personal este angajat în activități alternative.

(ii)   Costuri pentru reconversia profesională a lucrătorilor pentru a-i sprijini să găsească noi locuri de muncă în afara industriei cărbunelui

Costuri pentru reconversia profesională a lucrătorilor pentru a-i sprijini să găsească noi locuri de muncă în afara industriei cărbunelui

| (29) | Costurile prevăzute la punctul 1 litera (d) din anexa la decizia Consiliului includ costurile pentru reconversia profesională a personalului care și-a pierdut sau care își va pierde locul de muncă în industria cărbunelui. |
| --- | --- |

(29)

Costurile prevăzute la punctul 1 litera (d) din anexa la decizia Consiliului includ costurile pentru reconversia profesională a personalului care și-a pierdut sau care își va pierde locul de muncă în industria cărbunelui.

| (30) | În cadrul sistemului de reconversie profesională de un an, personalul respectiv va fi reangajabil, în principal, în activități alternative care vor fi puse în aplicare la situl Carbosulcis și/sau în operațiuni de mediu pentru curățarea fostelor zone industriale și miniere. În mod alternativ, aceștia își pot începe propria afacere sau pot părăsi întreprinderea, primind un bonus de încetare a contractului de muncă echivalent cu salariul pe doi ani. Cursurile de formare vor fi furnizate în:






  (a) | 2016 (cu o capacitate de 62 de lucrători); |
| --- | --- | --- |

(30)

În cadrul sistemului de reconversie profesională de un an, personalul respectiv va fi reangajabil, în principal, în activități alternative care vor fi puse în aplicare la situl Carbosulcis și/sau în operațiuni de mediu pentru curățarea fostelor zone industriale și miniere. În mod alternativ, aceștia își pot începe propria afacere sau pot părăsi întreprinderea, primind un bonus de încetare a contractului de muncă echivalent cu salariul pe doi ani. Cursurile de formare vor fi furnizate în:

(a)

2016 (cu o capacitate de 62 de lucrători);

| (b) | 2019 (cu o capacitate de 54 de lucrători); |
| --- | --- |

(b)

2019 (cu o capacitate de 54 de lucrători);

| (c) | 2028 (cu o capacitate de 35 de lucrători). |
| --- | --- |

(c)

2028 (cu o capacitate de 35 de lucrători).

| (31) | Se estimează că totalul costurilor de formare a personalului care își va pierde locul de muncă în industria cărbunelui va fi de aproximativ 11,5 milioane EUR. |
| --- | --- |

(31)

Se estimează că totalul costurilor de formare a personalului care își va pierde locul de muncă în industria cărbunelui va fi de aproximativ 11,5 milioane EUR.

| (32) | Aceste costuri includ salariile lucrătorilor pentru anul de formare profesională (pentru o sumă totală de aproximativ 8,1 milioane EUR) și costurile de formare (aproximativ 3,4 milioane EUR). |
| --- | --- |

(32)

Aceste costuri includ salariile lucrătorilor pentru anul de formare profesională (pentru o sumă totală de aproximativ 8,1 milioane EUR) și costurile de formare (aproximativ 3,4 milioane EUR).

(iii)   Costuri reziduale rezultate din dispozițiile administrative, legale sau fiscale specifice industriei cărbunelui

Costuri reziduale rezultate din dispozițiile administrative, legale sau fiscale specifice industriei cărbunelui

| (33) | Costurile prevăzute la punctul 1 litera (f) din anexa la decizia Consiliului includ plata taxei de concesiune pentru exploatarea minei pentru anii 20192026, în valoare totală de aproximativ 800 000 EUR. |
| --- | --- |

(33)

Costurile prevăzute la punctul 1 litera (f) din anexa la decizia Consiliului includ plata taxei de concesiune pentru exploatarea minei pentru anii 20192026, în valoare totală de aproximativ 800 000 EUR.

(iv)   Lucrări suplimentare de securitate în subteran rezultate din închiderea unităților de producție a cărbunelui

Lucrări suplimentare de securitate în subteran rezultate din închiderea unităților de producție a cărbunelui

| (34) | În urma încetării producției în mină vor fi executate lucrări de securitate precum închiderea feței minei sau transportul mașinilor utilizate anterior în activitățile de minerit. Potrivit autorităților italiene, următoarele cerințe detaliate de siguranță sunt esențiale în cadrul activităților de abandonare: recuperarea mașinilor, a echipamentelor și a dispozitivelor de siguranță din subteran; efectuarea ventilației minei pentru a dilua și a elimina noxele; întreținerea pompei de drenaj; și umplerea tunelurilor abandonate cu cenușă din centrala termică Portovesme. |
| --- | --- |

(34)

În urma încetării producției în mină vor fi executate lucrări de securitate precum închiderea feței minei sau transportul mașinilor utilizate anterior în activitățile de minerit. Potrivit autorităților italiene, următoarele cerințe detaliate de siguranță sunt esențiale în cadrul activităților de abandonare: recuperarea mașinilor, a echipamentelor și a dispozitivelor de siguranță din subteran; efectuarea ventilației minei pentru a dilua și a elimina noxele; întreținerea pompei de drenaj; și umplerea tunelurilor abandonate cu cenușă din centrala termică Portovesme.

| (35) | Italia afirmă că, în perioada 2014-2026, o sumă suplimentară de 28 de milioane EUR va fi necesară pentru a acoperi cheltuielile ocazionale legate de lucrări suplimentare de siguranță necesare la închiderea minei. |
| --- | --- |

(35)

Italia afirmă că, în perioada 2014-2026, o sumă suplimentară de 28 de milioane EUR va fi necesară pentru a acoperi cheltuielile ocazionale legate de lucrări suplimentare de siguranță necesare la închiderea minei.

| (36) | De-a lungul anilor în care echipamentele sunt recuperate și tunelurile abandonate sunt umplute cu cenușă, pe lângă costurile de personal, vor fi suportate costuri suplimentare, cum ar fi costurile de utilizare a energiei electrice pentru ventilație și echipamente de pompare, precum și costuri rezultate din achiziționarea de servicii și materiale necesare executării lucrărilor. |
| --- | --- |

(36)

De-a lungul anilor în care echipamentele sunt recuperate și tunelurile abandonate sunt umplute cu cenușă, pe lângă costurile de personal, vor fi suportate costuri suplimentare, cum ar fi costurile de utilizare a energiei electrice pentru ventilație și echipamente de pompare, precum și costuri rezultate din achiziționarea de servicii și materiale necesare executării lucrărilor.

| (37) | Potrivit autorităților italiene, activitatea de recuperare a echipamentelor din siturile subterane și de închidere a tunelurilor prin umplerea cu cenușă nu poate începe înainte de anul 2018, întrucât personalul și echipamentele sunt implicate în prezent în activități de extracție a cărbunelui. Utilizarea cenușii pentru sigilarea tunelurilor va face, de asemenea, obiectul unei autorizări prealabile. |
| --- | --- |

(37)

Potrivit autorităților italiene, activitatea de recuperare a echipamentelor din siturile subterane și de închidere a tunelurilor prin umplerea cu cenușă nu poate începe înainte de anul 2018, întrucât personalul și echipamentele sunt implicate în prezent în activități de extracție a cărbunelui. Utilizarea cenușii pentru sigilarea tunelurilor va face, de asemenea, obiectul unei autorizări prealabile.

| (38) | Odată ce mina va fi închisă, timpul necesar pentru finalizarea planului va depinde de perioada de timp necesară pentru a recupera echipamentele din subteran, care este estimată la peste doi ani. Astfel de echipamente pot să includă, de exemplu,:






  (a) | benzi transportoare: de aproximativ cinci kilometri, care urmează să fie demontate și scoase la suprafață; |
| --- | --- | --- |

(38)

Odată ce mina va fi închisă, timpul necesar pentru finalizarea planului va depinde de perioada de timp necesară pentru a recupera echipamentele din subteran, care este estimată la peste doi ani. Astfel de echipamente pot să includă, de exemplu,:

(a)

benzi transportoare: de aproximativ cinci kilometri, care urmează să fie demontate și scoase la suprafață;

| (b) | conducte: de peste 30 km, care urmează să fie demontate și scoase la suprafață; |
| --- | --- |

(b)

conducte: de peste 30 km, care urmează să fie demontate și scoase la suprafață;

| (c) | cabluri de energie electrică și linii telefonice care se întind pe zeci de kilometri, posturi de transformare, transformatoare electrice, întrerupătoare de circuit etc.; |
| --- | --- |

(c)

cabluri de energie electrică și linii telefonice care se întind pe zeci de kilometri, posturi de transformare, transformatoare electrice, întrerupătoare de circuit etc.;

| (d) | echipamente vechi, depozitate încă în tuneluri. |
| --- | --- |

(d)

echipamente vechi, depozitate încă în tuneluri.

| (39) | Durata planului va depinde, de asemenea, de timpul necesar pentru sigilarea tunelurilor prin umplerea cu nămol realizat din cenușa provenită de la centrala termică din Portovesme. Procesul de umplere a tunelurilor va fi împărțit în mai multe etape, rezumate mai jos:






  (a) | eliminarea echipamentelor vechi, care nu mai sunt necesare, cum ar fi echipamentele casate, linii electrice, conducte etc.; |
| --- | --- | --- |

(39)

Durata planului va depinde, de asemenea, de timpul necesar pentru sigilarea tunelurilor prin umplerea cu nămol realizat din cenușa provenită de la centrala termică din Portovesme. Procesul de umplere a tunelurilor va fi împărțit în mai multe etape, rezumate mai jos:

(a)

eliminarea echipamentelor vechi, care nu mai sunt necesare, cum ar fi echipamentele casate, linii electrice, conducte etc.;

| (b) | instalarea echipamentelor necesare pentru a pompa cenușa și mortarul în subteran (conducte, supape, sisteme de depresurizare, sisteme audio și de monitorizare a presiunii); |
| --- | --- |

(b)

instalarea echipamentelor necesare pentru a pompa cenușa și mortarul în subteran (conducte, supape, sisteme de depresurizare, sisteme audio și de monitorizare a presiunii);

| (c) | construirea de ziduri pentru a păstra nămolul și pentru a delimita secțiunile care urmează să fie umplute; |
| --- | --- |

(c)

construirea de ziduri pentru a păstra nămolul și pentru a delimita secțiunile care urmează să fie umplute;

| (d) | pregătirea unui circuit de ventilație pentru a asigura ventilația sub presiune atunci când ventilația normală va fi întreruptă de umplerea tunelului; |
| --- | --- |

(d)

pregătirea unui circuit de ventilație pentru a asigura ventilația sub presiune atunci când ventilația normală va fi întreruptă de umplerea tunelului;

| (e) | pregătirea centralei pentru a amesteca și a pompa mortarul în subteran; |
| --- | --- |

(e)

pregătirea centralei pentru a amesteca și a pompa mortarul în subteran;

| (f) | umplerea fiecărei secțiuni de tunel, odată ce acesta a fost pregătit; |
| --- | --- |

(f)

umplerea fiecărei secțiuni de tunel, odată ce acesta a fost pregătit;

| (g) | după ce nămolul s-a uscat, pregătirea următoarei secțiuni pentru umplere. |
| --- | --- |

(g)

după ce nămolul s-a uscat, pregătirea următoarei secțiuni pentru umplere.

| (40) | Cu titlu orientativ, se estimează că va fi posibilă umplerea a 7 000 m de tunel, cu o secțiune de aproximativ 20 m2, care vor putea astfel să primească aproximativ 140 000 m3 de nămol format din cenușă de la centrala termică din Portovesme, amestecat cu o parte de apă pentru a forma un amestec suficient de lichid pentru a putea fi pompat. Materialul va fi pompat în subteran, la o rată pe secțiune de aproximativ 500 m3 pe săptămână. Centrala poate manipula un număr maxim de 80 m3/h, astfel încât în cursul unei ture va fi posibilă pomparea a nu mai mult decât volumul unei secțiuni. În următoarele patru zile lucrătoare, conductele vor fi mutate înapoi pentru a schimba punctul de evacuare, se vor efectua lucrări de întreținere a echipamentelor de suprafață și se va strecura nămolului necesar pentru completarea următoarei secțiuni de tunel. Acest lucru înseamnă că, pentru fiecare zi lucrătoare, în medie, aproximativ 100 m3 de nămol pot fi transferați în subteran. Prin urmare, se estimează că sigilarea tunelurilor prin umplerea cu cenușă va dura aproximativ șase ani:

  140 000 m3/100 m3 pe zi lucrătoare = 1 400 zile lucrătoare = 6 ani. |
| --- | --- |

(40)

Cu titlu orientativ, se estimează că va fi posibilă umplerea a 7 000 m de tunel, cu o secțiune de aproximativ 20 m2, care vor putea astfel să primească aproximativ 140 000 m3 de nămol format din cenușă de la centrala termică din Portovesme, amestecat cu o parte de apă pentru a forma un amestec suficient de lichid pentru a putea fi pompat. Materialul va fi pompat în subteran, la o rată pe secțiune de aproximativ 500 m3 pe săptămână. Centrala poate manipula un număr maxim de 80 m3/h, astfel încât în cursul unei ture va fi posibilă pomparea a nu mai mult decât volumul unei secțiuni. În următoarele patru zile lucrătoare, conductele vor fi mutate înapoi pentru a schimba punctul de evacuare, se vor efectua lucrări de întreținere a echipamentelor de suprafață și se va strecura nămolului necesar pentru completarea următoarei secțiuni de tunel. Acest lucru înseamnă că, pentru fiecare zi lucrătoare, în medie, aproximativ 100 m3 de nămol pot fi transferați în subteran. Prin urmare, se estimează că sigilarea tunelurilor prin umplerea cu cenușă va dura aproximativ șase ani:

2

3

3

3

3

140 000 m3/100 m3 pe zi lucrătoare = 1 400 zile lucrătoare = 6 ani.

3

3

| (41) | Sigilarea tunelurilor prin umplerea cu cenușă de la centrala termică va avea următoarele avantaje în ceea ce privește mediul:






  (a) | reducerea suprafeței în aer liber necesară pentru depozitarea deșeurilor nepericuloase; |
| --- | --- | --- |

(41)

Sigilarea tunelurilor prin umplerea cu cenușă de la centrala termică va avea următoarele avantaje în ceea ce privește mediul:

(a)

reducerea suprafeței în aer liber necesară pentru depozitarea deșeurilor nepericuloase;

| (b) | prevenirea combustiei spontane în tuneluri; |
| --- | --- |

(b)

prevenirea combustiei spontane în tuneluri;

| (c) | corectarea acidității oricăror ape din mină care intră în contact cu cenușa (cenușa are un conținut mediu de CaO de peste 35 %); |
| --- | --- |

(c)

corectarea acidității oricăror ape din mină care intră în contact cu cenușa (cenușa are un conținut mediu de CaO de peste 35 %);

| (d) | reducerea probabilității surpărilor de teren. |
| --- | --- |

(d)

reducerea probabilității surpărilor de teren.

| (42) | Sigilarea tunelurilor cu cenușă va genera, de asemenea, venituri care vor contribui la reducerea ajutorului necesar. Veniturile provenite din eliminarea deșeurilor au fost deja luate în considerare și scăzute din volumul ajutorului necesar în conformitate cu articolul 4 din decizia Consiliului, astfel cum este prezentat în anexa 2. |
| --- | --- |

(42)

Sigilarea tunelurilor cu cenușă va genera, de asemenea, venituri care vor contribui la reducerea ajutorului necesar. Veniturile provenite din eliminarea deșeurilor au fost deja luate în considerare și scăzute din volumul ajutorului necesar în conformitate cu articolul 4 din decizia Consiliului, astfel cum este prezentat în anexa 2.

| (43) | Conform estimărilor, costurile reale la această rubrică vor ajunge la aproximativ 40 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(43)

Conform estimărilor, costurile reale la această rubrică vor ajunge la aproximativ 40 de milioane EUR.

| (44) | Umplerea tunelurilor cu cenușă de la centrala termică ar trebui să genereze venituri în valoare de aproximativ 12 milioane EUR, reducând astfel la aproximativ 28 de milioane EUR cuantumul ajutorului necesar în conformitate cu litera (g) punctul 1 din anexa la decizia Consiliului. |
| --- | --- |

(44)

Umplerea tunelurilor cu cenușă de la centrala termică ar trebui să genereze venituri în valoare de aproximativ 12 milioane EUR, reducând astfel la aproximativ 28 de milioane EUR cuantumul ajutorului necesar în conformitate cu litera (g) punctul 1 din anexa la decizia Consiliului.

(v)   Pagube cauzate de activitatea minieră, cu condiția ca acestea să fi fost provocate de unitățile de producție a cărbunelui închise sau care sunt pe cale de a fi închise

Pagube cauzate de activitatea minieră, cu condiția ca acestea să fi fost provocate de unitățile de producție a cărbunelui închise sau care sunt pe cale de a fi închise

| (45) | Reabilitarea ecologică a zonelor supraterane constă în sigilarea iazurilor de decantare și în remedierea ecologică a haldelor de steril și a tuturor celorlalte suprafețele de teren afectate de operațiunile miniere. |
| --- | --- |

(45)

Reabilitarea ecologică a zonelor supraterane constă în sigilarea iazurilor de decantare și în remedierea ecologică a haldelor de steril și a tuturor celorlalte suprafețele de teren afectate de operațiunile miniere.

| (46) | Pentru acoperirea și remodelarea siturilor vor fi utilizate materiale inerte din prelucrarea cărbunelui, acoperite cu un strat de sol vegetal. |
| --- | --- |

(46)

Pentru acoperirea și remodelarea siturilor vor fi utilizate materiale inerte din prelucrarea cărbunelui, acoperite cu un strat de sol vegetal.

| (47) | După finalizarea remedierii morfologice a siturilor, vor fi construite sisteme de drenare a apei. |
| --- | --- |

(47)

După finalizarea remedierii morfologice a siturilor, vor fi construite sisteme de drenare a apei.

| (48) | O parte din siturile regenerate vor avea uz industrial, cum ar fi o instalație fotovoltaică, iar o parte vor fi renaturalizate prin plantarea de specii de plante indigene. |
| --- | --- |

(48)

O parte din siturile regenerate vor avea uz industrial, cum ar fi o instalație fotovoltaică, iar o parte vor fi renaturalizate prin plantarea de specii de plante indigene.

| (49) | Alte lucrări supraterane efectuate la fostul sit minier vor fi reabilitarea și securizarea patrimoniului construit existent. |
| --- | --- |

(49)

Alte lucrări supraterane efectuate la fostul sit minier vor fi reabilitarea și securizarea patrimoniului construit existent.

| (50) | În perioada 2014-2026, ajutorul prevăzut la litera (h) punctul 1 din anexa la decizia Consiliului se va ridica la aproximativ 8,7 milioane EUR. |
| --- | --- |

(50)

În perioada 2014-2026, ajutorul prevăzut la litera (h) punctul 1 din anexa la decizia Consiliului se va ridica la aproximativ 8,7 milioane EUR.

(vi)   Amortizarea intrinsecă excepțională, cu condiția ca aceasta să rezulte din închiderea unităților de producție a cărbunelui

Amortizarea intrinsecă excepțională, cu condiția ca aceasta să rezulte din închiderea unităților de producție a cărbunelui

| (51) | Costurile prevăzute la punctul 1 litera (l) din anexa la decizia Consiliului includ cota de amortizare a activelor care nu au putut fi amortizate în conformitate cu normele contabile obișnuite ca urmare a închiderii minelor și sunt estimate la 25,8 milioane EUR. |
| --- | --- |

(51)

Costurile prevăzute la punctul 1 litera (l) din anexa la decizia Consiliului includ cota de amortizare a activelor care nu au putut fi amortizate în conformitate cu normele contabile obișnuite ca urmare a închiderii minelor și sunt estimate la 25,8 milioane EUR.

2.4.   Plan de măsuri pentru a atenua impactul producției de cărbune asupra mediului

Plan de măsuri pentru a atenua impactul producției de cărbune asupra mediului

| (52) | Italia a întocmit un plan pentru luarea de măsuri care vizează atenuarea impactului producției de cărbune asupra mediului de către unitatea de producție căreia i se acordă ajutor pentru închidere. |
| --- | --- |

(52)

Italia a întocmit un plan pentru luarea de măsuri care vizează atenuarea impactului producției de cărbune asupra mediului de către unitatea de producție căreia i se acordă ajutor pentru închidere.

| (53) | Măsurile care vizează atenuarea impactului cărbunelui asupra mediului aparțin domeniului energiei regenerabile și al desulfurării cărbunelui. |
| --- | --- |

(53)

Măsurile care vizează atenuarea impactului cărbunelui asupra mediului aparțin domeniului energiei regenerabile și al desulfurării cărbunelui.

| (54) | Planul prevede două proiecte privind energia din surse regenerabile. Primul sistem de energie din surse regenerabile va cuprinde patru mori de vânt cu o capacitate totală de putere de 12 MW. Al doilea sistem va consta într-o centrală electrică fotovoltaică care acoperă aproximativ 10 ha, cu o capacitate totală de putere de aproximativ 4mwp. Sistemele vor fi amplasate în cadrul siturilor miniere. |
| --- | --- |

(54)

Planul prevede două proiecte privind energia din surse regenerabile. Primul sistem de energie din surse regenerabile va cuprinde patru mori de vânt cu o capacitate totală de putere de 12 MW. Al doilea sistem va consta într-o centrală electrică fotovoltaică care acoperă aproximativ 10 ha, cu o capacitate totală de putere de aproximativ 4mwp. Sistemele vor fi amplasate în cadrul siturilor miniere.

| (55) | Carbosulcis deține un brevet pentru îndepărtarea prin percolare a conținutului de sulf din cărbune. Produsul secundar al acestui proces sunt acizii humici, care pot fi utilizați în agricultură. |
| --- | --- |

(55)

Carbosulcis deține un brevet pentru îndepărtarea prin percolare a conținutului de sulf din cărbune. Produsul secundar al acestui proces sunt acizii humici, care pot fi utilizați în agricultură.

| (56) | În consecință, Italia intenționează să ia măsuri pentru dezvoltarea, în primul rând la o scară pilot, iar la o dată ulterioară, la o scară industrială, a unui proces pentru înlăturarea sulfului din cărbune, cu producerea de acizi humici. În cazul în care procesul conduce la rezultatele preconizate, generând o marjă operațională pozitivă încă din timpul perioadei de dezafectare treptată a minei, va fi posibilă reducerea conținutului de sulf din cărbunele care alimentează centrala termică Portovesme aflată în apropiere. |
| --- | --- |

(56)

În consecință, Italia intenționează să ia măsuri pentru dezvoltarea, în primul rând la o scară pilot, iar la o dată ulterioară, la o scară industrială, a unui proces pentru înlăturarea sulfului din cărbune, cu producerea de acizi humici. În cazul în care procesul conduce la rezultatele preconizate, generând o marjă operațională pozitivă încă din timpul perioadei de dezafectare treptată a minei, va fi posibilă reducerea conținutului de sulf din cărbunele care alimentează centrala termică Portovesme aflată în apropiere.

| (57) | Potrivit Italiei, întrucât proiectul se află încă într-un stadiu preliminar, beneficiile de mediu ale eliminării sulfului pot fi estimate în prezent doar din punct de vedere calitativ, iar nu cantitativ, întrucât acestea sunt legate de doi factori care trebuie să fie evaluați în etapa-pilot a procesului. Beneficiile de ecologice sunt legate, în principal, de următorii factori aplicabili cărbunilor cu conținut ridicat de sulf:






  (a) | procesul de percolare ar trebui să reducă conținutul de sulf din cărbune cu aproximativ 30 %, ceea ce, la rândul său, va reduce emisiile de SOx în atmosferă atunci când cărbunele este ars în centrala termică; |
| --- | --- | --- |

(57)

Potrivit Italiei, întrucât proiectul se află încă într-un stadiu preliminar, beneficiile de mediu ale eliminării sulfului pot fi estimate în prezent doar din punct de vedere calitativ, iar nu cantitativ, întrucât acestea sunt legate de doi factori care trebuie să fie evaluați în etapa-pilot a procesului. Beneficiile de ecologice sunt legate, în principal, de următorii factori aplicabili cărbunilor cu conținut ridicat de sulf:

(a)

procesul de percolare ar trebui să reducă conținutul de sulf din cărbune cu aproximativ 30 %, ceea ce, la rândul său, va reduce emisiile de SOx în atmosferă atunci când cărbunele este ars în centrala termică;

| (b) | procesul de eliminare a sulfului obține drept produse secundare acizi humici care pot fi utilizați în agricultură ca îngrășăminte și amelioratori de sol. Sechestrarea carbonului prin aplicarea de materie organică din sol (SOM) este una dintre posibilele măsuri necesare pentru atenuarea efectelor schimbărilor climatice prin reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în atmosferă, enumerate de Grupul interguvernamental privind schimbările climatice, IPCC 2007. |
| --- | --- |

(b)

procesul de eliminare a sulfului obține drept produse secundare acizi humici care pot fi utilizați în agricultură ca îngrășăminte și amelioratori de sol. Sechestrarea carbonului prin aplicarea de materie organică din sol (SOM) este una dintre posibilele măsuri necesare pentru atenuarea efectelor schimbărilor climatice prin reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în atmosferă, enumerate de Grupul interguvernamental privind schimbările climatice, IPCC 2007.

| (58) | Potrivit autorităților italiene, contribuția cantitativă a acestei activități la atenuarea impactului asupra mediului al producției de cărbune al minei Nuraxi Figus poate fi evaluată după încheierea punerii în aplicare a etapei-pilot. |
| --- | --- |

(58)

Potrivit autorităților italiene, contribuția cantitativă a acestei activități la atenuarea impactului asupra mediului al producției de cărbune al minei Nuraxi Figus poate fi evaluată după încheierea punerii în aplicare a etapei-pilot.

3.   EVALUAREA MĂSURII

EVALUAREA MĂSURII

3.1.   Prezența ajutorului de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE

Prezența ajutorului de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE

| (59) | O măsură constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE dacă sunt îndeplinite cumulativ următoarele condiții: măsura (a) conferă beneficiarului un avantaj economic; (b) se acordă de către stat sau prin intermediul resurselor de stat; (c) este selectivă; (d) are un impact asupra comerțului în interiorul Uniunii și poate denatura concurența în cadrul UE. |
| --- | --- |

(59)

O măsură constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE dacă sunt îndeplinite cumulativ următoarele condiții: măsura (a) conferă beneficiarului un avantaj economic; (b) se acordă de către stat sau prin intermediul resurselor de stat; (c) este selectivă; (d) are un impact asupra comerțului în interiorul Uniunii și poate denatura concurența în cadrul UE.

| (60) | Întreprinderile sunt favorizate în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE în cazul în care obțin un avantaj economic pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață. Carbosulcis este unicul beneficiar al măsurii și va primi (și a primit deja) ajutor prin intermediul resurselor de stat transferate direct de la stat și de la bugetul Regiunii Sardinia pentru a compensa pierderile de exploatare și pentru a acoperi costurile sociale și de siguranță, ceea ce constituie un avantaj economic. Piața cărbunelui este pe deplin deschisă concurenței. Prin urmare, ajutorul financiar acordat de stat consolidează poziția beneficiarului în raport cu concurenții săi în UE și ar putea avea efecte de denaturare a concurenței și este de natură să afecteze comerțul intracomunitar. |
| --- | --- |

(60)

Întreprinderile sunt favorizate în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE în cazul în care obțin un avantaj economic pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață. Carbosulcis este unicul beneficiar al măsurii și va primi (și a primit deja) ajutor prin intermediul resurselor de stat transferate direct de la stat și de la bugetul Regiunii Sardinia pentru a compensa pierderile de exploatare și pentru a acoperi costurile sociale și de siguranță, ceea ce constituie un avantaj economic. Piața cărbunelui este pe deplin deschisă concurenței. Prin urmare, ajutorul financiar acordat de stat consolidează poziția beneficiarului în raport cu concurenții săi în UE și ar putea avea efecte de denaturare a concurenței și este de natură să afecteze comerțul intracomunitar.

| (61) | Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura în favoarea întreprinderii constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(61)

Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura în favoarea întreprinderii constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

3.2.   Legalitatea ajutorului

Legalitatea ajutorului

| (62) | Italia a pus în aplicare o parte a măsurii fără notificarea prealabilă a Comisiei și, prin urmare, a încălcat articolul 108 alineatul (3) din TFUE. |
| --- | --- |

(62)

Italia a pus în aplicare o parte a măsurii fără notificarea prealabilă a Comisiei și, prin urmare, a încălcat articolul 108 alineatul (3) din TFUE.

3.3.   Compatibilitatea ajutorului

Compatibilitatea ajutorului

| (63) | Comisia a evaluat compatibilitatea măsurii conform deciziei Consiliului, care stabilește criteriile de compatibilitate a ajutorului de stat în curs de examinare în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (e) din TFUE. |
| --- | --- |

(63)

Comisia a evaluat compatibilitatea măsurii conform deciziei Consiliului, care stabilește criteriile de compatibilitate a ajutorului de stat în curs de examinare în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (e) din TFUE.

| (64) | Cărbunele produs în mina Nuraxi Figus intră sub incidența definiției stabilite la articolul 1 litera (a) din decizia Consiliului, conform căreia cărbune înseamnă cărbune de calitate superioară, medie și inferioară de clasa A și B, în sensul Sistemului internațional de codificare a cărbunilor stabilit de Comisia Economică a Organizației Națiunilor Unite pentru Europa. |
| --- | --- |

(64)

Cărbunele produs în mina Nuraxi Figus intră sub incidența definiției stabilite la articolul 1 litera (a) din decizia Consiliului, conform căreia cărbune înseamnă cărbune de calitate superioară, medie și inferioară de clasa A și B, în sensul Sistemului internațional de codificare a cărbunilor stabilit de Comisia Economică a Organizației Națiunilor Unite pentru Europa.

| (65) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din decizia Consiliului, „ajutorul acoperă exclusiv costurile legate de cărbunele destinat producerii de energie electrică, producerii combinate de energie termică și electrică, producerii de cocs și alimentării furnalelor din industria siderurgică, atunci când asemenea utilizări se realizează în Uniune”. Carbosulcis produce cărbune utilizat pentru producția locală de electricitate. Prin urmare, acest criteriu este respectat. |
| --- | --- |

(65)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din decizia Consiliului, „ajutorul acoperă exclusiv costurile legate de cărbunele destinat producerii de energie electrică, producerii combinate de energie termică și electrică, producerii de cocs și alimentării furnalelor din industria siderurgică, atunci când asemenea utilizări se realizează în Uniune”. Carbosulcis produce cărbune utilizat pentru producția locală de electricitate. Prin urmare, acest criteriu este respectat.

| (66) | Italia intenționează să acorde ajutor pentru închidere în contextul unui plan de închidere a minei. Astfel cum este definit la articolul 1 litera (c) din decizia Consiliului, planul de închidere întocmit de statul membru trebuie să prevadă măsuri care conduc la închiderea definitivă a unităților producătoare de cărbune. Planul de închidere prezentat de Italia include măsuri legislative, precum și alte măsuri adoptate de Italia, descrise la considerentele 11-61, inclusiv măsurile financiare planificate să însoțească închiderea definitivă și irevocabilă a unităților în cauză, conducând astfel la lichidarea ordonată a activităților acestor unități la datele planificate. |
| --- | --- |

(66)

Italia intenționează să acorde ajutor pentru închidere în contextul unui plan de închidere a minei. Astfel cum este definit la articolul 1 litera (c) din decizia Consiliului, planul de închidere întocmit de statul membru trebuie să prevadă măsuri care conduc la închiderea definitivă a unităților producătoare de cărbune. Planul de închidere prezentat de Italia include măsuri legislative, precum și alte măsuri adoptate de Italia, descrise la considerentele 11-61, inclusiv măsurile financiare planificate să însoțească închiderea definitivă și irevocabilă a unităților în cauză, conducând astfel la lichidarea ordonată a activităților acestor unități la datele planificate.

| (67) | Italia a prezentat toate datele relevante necesare pentru evaluarea planului de închidere în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din decizia Consiliului, în special identificarea unităților de producție a cărbunelui, costurile de producție reale sau estimate pentru fiecare unitate de producție a cărbunelui, pe an carbonifer, producția de cărbune estimată, pe an carbonifer, a unităților de producție a cărbunelui care fac obiectul unui plan de închidere și cuantumul estimat al ajutorului pentru închidere pe an carbonifer. |
| --- | --- |

(67)

Italia a prezentat toate datele relevante necesare pentru evaluarea planului de închidere în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din decizia Consiliului, în special identificarea unităților de producție a cărbunelui, costurile de producție reale sau estimate pentru fiecare unitate de producție a cărbunelui, pe an carbonifer, producția de cărbune estimată, pe an carbonifer, a unităților de producție a cărbunelui care fac obiectul unui plan de închidere și cuantumul estimat al ajutorului pentru închidere pe an carbonifer.

3.4.   Ajutor de stat pentru acoperirea costurilor de producție

Ajutor de stat pentru acoperirea costurilor de producție

| (68) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din decizia Consiliului, ajutorul pentru o întreprindere destinat în mod specific acoperirii pierderilor aferente producției curente a unităților producătoare de cărbune poate fi considerat compatibil cu piața internă numai dacă îndeplinește următoarele condiții:

  „Exploatarea unităților în cauză de producție a cărbunelui trebuie să facă parte dintr-un plan de închidere al cărui termen limită nu depășește data de 31 decembrie 2018.” |
| --- | --- |

(68)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din decizia Consiliului, ajutorul pentru o întreprindere destinat în mod specific acoperirii pierderilor aferente producției curente a unităților producătoare de cărbune poate fi considerat compatibil cu piața internă numai dacă îndeplinește următoarele condiții:

„Exploatarea unităților în cauză de producție a cărbunelui trebuie să facă parte dintr-un plan de închidere al cărui termen limită nu depășește data de 31 decembrie 2018.”

| (69) | Autoritățile italiene s-au angajat să închidă definitiv mina Nuraxi Figus, care cuprinde o singură unitate de producție, până la data de 31 decembrie 2018. Mina este exploatată de Carbosulcis, întreprindere deținută în întregime de regiunea Sardinia, care a emis și a aprobat planul de închidere.

  „Unitățile de producție a cărbunelui respective trebuie închise definitiv în conformitate cu planul de închidere.” |
| --- | --- |

(69)

Autoritățile italiene s-au angajat să închidă definitiv mina Nuraxi Figus, care cuprinde o singură unitate de producție, până la data de 31 decembrie 2018. Mina este exploatată de Carbosulcis, întreprindere deținută în întregime de regiunea Sardinia, care a emis și a aprobat planul de închidere.

„Unitățile de producție a cărbunelui respective trebuie închise definitiv în conformitate cu planul de închidere.”

| (70) | Planul de închidere include măsuri legislative, precum și alte măsuri adoptate de Italia și regiunea Sardinia și descrise în considerentele 11-61, instituite pentru a însoți lichidarea ordonată a activităților unor astfel de unități până la datele planificate.

  „Ajutorul notificat nu trebuie să depășească diferența dintre costurile de producție (previzibile) și venitul previzibil pentru un an carbonifer. Ajutorul plătit efectiv trebuie să facă obiectul unei corecții anuale, pe baza costurilor și veniturilor efective, până cel târziu la sfârșitul anului de producție de cărbune care urmează anului pentru a fost acordat ajutorul.” |
| --- | --- |

(70)

Planul de închidere include măsuri legislative, precum și alte măsuri adoptate de Italia și regiunea Sardinia și descrise în considerentele 11-61, instituite pentru a însoți lichidarea ordonată a activităților unor astfel de unități până la datele planificate.

„Ajutorul notificat nu trebuie să depășească diferența dintre costurile de producție (previzibile) și venitul previzibil pentru un an carbonifer. Ajutorul plătit efectiv trebuie să facă obiectul unei corecții anuale, pe baza costurilor și veniturilor efective, până cel târziu la sfârșitul anului de producție de cărbune care urmează anului pentru a fost acordat ajutorul.”

| (71) | Astfel cum a fost indicat mai sus în tabelul 1, ajutorul anual pentru producția de cărbune a unității de producție care se închide nu depășește diferența dintre costuri (previzibile) și venituri (previzibile).

  „Cuantumul ajutorului pe tonă echivalent cărbune nu trebuie să conducă la un preț al cărbunelui Uniunii la punctul de utilizare inferior celui al cărbunelui de o calitate similară din țări terțe.” |
| --- | --- |

(71)

Astfel cum a fost indicat mai sus în tabelul 1, ajutorul anual pentru producția de cărbune a unității de producție care se închide nu depășește diferența dintre costuri (previzibile) și venituri (previzibile).

„Cuantumul ajutorului pe tonă echivalent cărbune nu trebuie să conducă la un preț al cărbunelui Uniunii la punctul de utilizare inferior celui al cărbunelui de o calitate similară din țări terțe.”

| (72) | Italia consideră că nu este posibilă raportarea plăților pentru cărbunele Sulcis la un preț comercial de referință, în mod similar constatărilor Comisiei în cazul Ungariei (SA.33861 (2012/N)]. |
| --- | --- |

(72)

Italia consideră că nu este posibilă raportarea plăților pentru cărbunele Sulcis la un preț comercial de referință, în mod similar constatărilor Comisiei în cazul Ungariei (SA.33861 (2012/N)].

| (73) | Potrivit Italiei, cărbunele de calitate inferioară Sulcis nu poate fi achiziționat din țări terțe și nu există o piață de desfacere pentru cărbunele de o calitate atât de scăzută. Prețul de vânzare plătit de centrala termică Portovesme întreprinderii Carbosulcis ia în considerare fluctuația cărbunelui tranzacționat în mod regulat pe piața mondială, iar cotația gradelor standard de cărbune este redusă pentru a ține seama îndeosebi de gradul cărbunelui cumpărat. Conform Italiei, este imposibil să se stabilească un preț de referință pentru cărbunele de o calitate similară provenind din țări terțe. |
| --- | --- |

(73)

Potrivit Italiei, cărbunele de calitate inferioară Sulcis nu poate fi achiziționat din țări terțe și nu există o piață de desfacere pentru cărbunele de o calitate atât de scăzută. Prețul de vânzare plătit de centrala termică Portovesme întreprinderii Carbosulcis ia în considerare fluctuația cărbunelui tranzacționat în mod regulat pe piața mondială, iar cotația gradelor standard de cărbune este redusă pentru a ține seama îndeosebi de gradul cărbunelui cumpărat. Conform Italiei, este imposibil să se stabilească un preț de referință pentru cărbunele de o calitate similară provenind din țări terțe.

| (74) | Articolul 3 din Legea nr. 351 din 27 iunie 1985 de stabilire a unor norme pentru redeschiderea bazinului carbonifer Sulcis prevede următoarele: „Cărbunele din bazinul carbonifer Sulcis poate fi utilizat în centrale termice și instalații pentru producerea energiei electrice și a aburului în combinație sau în alt mod, cu condiția ca acestea să fie situate exclusiv în Sardinia, sau în instalații industriale situate, de asemenea, în Sardinia, în cadrul cărora, în timpul producției sau al procesului de combustie, sulful este fixat, fixat și combinat sau combinat cu produsul obținut”. Astfel, cărbunele Sulcis poate concura, în principiu, doar cu alți cărbuni din teritoriul Sardiniei și, mai ales, nu poate fi vândut pe piața mondială. |
| --- | --- |

(74)

Articolul 3 din Legea nr. 351 din 27 iunie 1985 de stabilire a unor norme pentru redeschiderea bazinului carbonifer Sulcis prevede următoarele: „Cărbunele din bazinul carbonifer Sulcis poate fi utilizat în centrale termice și instalații pentru producerea energiei electrice și a aburului în combinație sau în alt mod, cu condiția ca acestea să fie situate exclusiv în Sardinia, sau în instalații industriale situate, de asemenea, în Sardinia, în cadrul cărora, în timpul producției sau al procesului de combustie, sulful este fixat, fixat și combinat sau combinat cu produsul obținut”. Astfel, cărbunele Sulcis poate concura, în principiu, doar cu alți cărbuni din teritoriul Sardiniei și, mai ales, nu poate fi vândut pe piața mondială.

| (75) | Comisia nu poate exclude faptul că este posibilă în fapt calcularea unui preț de referință pentru cărbunele de o calitate similară. În consecință, Italia s-a angajat să monitorizeze anual prețul cărbunelui Sulcis, calculat în contextul vânzării acestuia către centrala termică Portovesme utilizând formula relevantă prevăzută în contractul de vânzare-cumpărare, pentru a verifica dacă prețul cărbunelui Sulcis scade sub prețul cărbunelui de o calitate similară din țări terțe. Cuantumul ajutorului pe tonă echivalent va fi actualizat în funcție de prețul de vânzare efectiv pentru fiecare an carbonifer. |
| --- | --- |

(75)

Comisia nu poate exclude faptul că este posibilă în fapt calcularea unui preț de referință pentru cărbunele de o calitate similară. În consecință, Italia s-a angajat să monitorizeze anual prețul cărbunelui Sulcis, calculat în contextul vânzării acestuia către centrala termică Portovesme utilizând formula relevantă prevăzută în contractul de vânzare-cumpărare, pentru a verifica dacă prețul cărbunelui Sulcis scade sub prețul cărbunelui de o calitate similară din țări terțe. Cuantumul ajutorului pe tonă echivalent va fi actualizat în funcție de prețul de vânzare efectiv pentru fiecare an carbonifer.

| (76) | Prin urmare, în conformitate cu precedentele Comisiei (7), Comisia consideră că această condiție este îndeplinită în cazul de față.

  „Unitatea de producție a cărbunelui în cauză trebuie să fi fost activă la 31 decembrie 2009.” |
| --- | --- |

(76)

Prin urmare, în conformitate cu precedentele Comisiei (7), Comisia consideră că această condiție este îndeplinită în cazul de față.

7

„Unitatea de producție a cărbunelui în cauză trebuie să fi fost activă la 31 decembrie 2009.”

| (77) | Mina Nuraxi Figus era activă în 2009.

  „Cuantumul total al ajutorului pentru închidere acordat de către un stat membru trebuie să aibă o tendință descrescătoare: până la sfârșitul anului 2013 reducerea nu poate să fie mai mică de 25 %, până la sfârșitul anului 2015 nu mai mică de 40 %, până la sfârșitul anului 2016 nu mai mică de 60 % și până la sfârșitul anului 2017 nu mai mică de 75 % din ajutorul acordat în anul 2011.” |
| --- | --- |

(77)

Mina Nuraxi Figus era activă în 2009.

„Cuantumul total al ajutorului pentru închidere acordat de către un stat membru trebuie să aibă o tendință descrescătoare: până la sfârșitul anului 2013 reducerea nu poate să fie mai mică de 25 %, până la sfârșitul anului 2015 nu mai mică de 40 %, până la sfârșitul anului 2016 nu mai mică de 60 % și până la sfârșitul anului 2017 nu mai mică de 75 % din ajutorul acordat în anul 2011.”

| (78) | Din tabelul 1 de mai sus, Comisia concluzionează că ajutorul de stat care urmează să fie acordat urmează tendința descendentă și respectă nivelul minim de reducere prevăzut în decizia Consiliului. Prin urmare, criteriul degresivității prevăzut de decizia Consiliului este respectat.

  „Cuantumul total al ajutorului pentru închidere destinat industriei cărbunelui a unui stat membru nu trebuie să depășească, pentru oricare an ulterior anului 2010, cuantumul ajutorului acordat de acel stat membru și autorizat de către Comisie în conformitate cu articolele 3 și 5 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 pentru anul 2010.” |
| --- | --- |

(78)

Din tabelul 1 de mai sus, Comisia concluzionează că ajutorul de stat care urmează să fie acordat urmează tendința descendentă și respectă nivelul minim de reducere prevăzut în decizia Consiliului. Prin urmare, criteriul degresivității prevăzut de decizia Consiliului este respectat.

„Cuantumul total al ajutorului pentru închidere destinat industriei cărbunelui a unui stat membru nu trebuie să depășească, pentru oricare an ulterior anului 2010, cuantumul ajutorului acordat de acel stat membru și autorizat de către Comisie în conformitate cu articolele 3 și 5 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 pentru anul 2010.”

| (79) | Niciun ajutor nu a fost autorizat de Comisie în conformitate cu articolele 3 și 5 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 pentru anul 2010. În orice caz, având în vedere că Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 a expirat la 31 decembrie 2010, normele specifice din regulamentul menționat nu pot fi aplicate pentru această măsură (8). Prin urmare, nu există niciun ajutor pentru anul 2010 care ar putea fi luat ca valoare de referință în sensul articolului 3 litera (g) din decizia Consiliului, iar această condiție nu este aplicabilă în cazul de față.

  „Statul membru trebuie să elaboreze un plan de adoptare de măsuri vizând atenuarea impactului asupra mediului al producției de cărbune de către unitățile de producție cărora li se acordă ajutor în temeiul prezentului articol, de exemplu în domeniul eficienței energetice, al energiei regenerabile sau al captării și stocării dioxidului de carbon.” |
| --- | --- |

(79)

Niciun ajutor nu a fost autorizat de Comisie în conformitate cu articolele 3 și 5 din Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 pentru anul 2010. În orice caz, având în vedere că Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 a expirat la 31 decembrie 2010, normele specifice din regulamentul menționat nu pot fi aplicate pentru această măsură (8). Prin urmare, nu există niciun ajutor pentru anul 2010 care ar putea fi luat ca valoare de referință în sensul articolului 3 litera (g) din decizia Consiliului, iar această condiție nu este aplicabilă în cazul de față.

8

„Statul membru trebuie să elaboreze un plan de adoptare de măsuri vizând atenuarea impactului asupra mediului al producției de cărbune de către unitățile de producție cărora li se acordă ajutor în temeiul prezentului articol, de exemplu în domeniul eficienței energetice, al energiei regenerabile sau al captării și stocării dioxidului de carbon.”

| (80) | Autoritățile italiene au furnizat un plan de protecție a mediului pentru a atenua impactul producției de cărbune asupra mediului, care include instalații de energie din surse regenerabile și desulfurarea cărbunelui. |
| --- | --- |

(80)

Autoritățile italiene au furnizat un plan de protecție a mediului pentru a atenua impactul producției de cărbune asupra mediului, care include instalații de energie din surse regenerabile și desulfurarea cărbunelui.

| (81) | Articolul 3 alineatul (1) litera (h) din decizia Consiliului menționează în mod explicit inițiative care implică energii din surse regenerabile drept exemple de măsuri care pot fi incluse într-un plan de atenuare. Comisia remarcă faptul că măsurile italiene menționate sunt direct legate de mina încă activă în producția de cărbune care urmează să fie închisă. |
| --- | --- |

(81)

Articolul 3 alineatul (1) litera (h) din decizia Consiliului menționează în mod explicit inițiative care implică energii din surse regenerabile drept exemple de măsuri care pot fi incluse într-un plan de atenuare. Comisia remarcă faptul că măsurile italiene menționate sunt direct legate de mina încă activă în producția de cărbune care urmează să fie închisă.

| (82) | În ceea ce privește proiectul privind desulfurarea cărbunelui, având în vedere faptul că viabilitatea proiectului este incertă și condiționată de rezultatele proiectului-pilot care urmează să fie lansat, Comisia nu poate stabili că această măsură va avea drept rezultat o îmbunătățire substanțială a condițiilor de mediu care pot fi legate de producția de cărbune în aceeași regiune în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (h) din decizia Consiliului. |
| --- | --- |

(82)

În ceea ce privește proiectul privind desulfurarea cărbunelui, având în vedere faptul că viabilitatea proiectului este incertă și condiționată de rezultatele proiectului-pilot care urmează să fie lansat, Comisia nu poate stabili că această măsură va avea drept rezultat o îmbunătățire substanțială a condițiilor de mediu care pot fi legate de producția de cărbune în aceeași regiune în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (h) din decizia Consiliului.

| (83) | Având în vedere cele expuse în considerentele 80-81 de mai sus, Comisia consideră că instalațiile de energie din surse regenerabile incluse în planul de protecție a mediului prezentat exclusiv de autoritățile italiene îndeplinesc deja condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (1) litera (h) din decizia Consiliului. |
| --- | --- |

(83)

Având în vedere cele expuse în considerentele 80-81 de mai sus, Comisia consideră că instalațiile de energie din surse regenerabile incluse în planul de protecție a mediului prezentat exclusiv de autoritățile italiene îndeplinesc deja condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (1) litera (h) din decizia Consiliului.

| (84) | Ar trebui remarcat faptul că o parte dintre măsurile menționate de Italia pot implica acordarea unui ajutor de stat. Acceptarea măsurilor respective ca parte a planului de atenuare a efectelor asupra mediului cu scopul de a autoriza acordarea ajutorului pentru minerit în temeiul aplicării deciziei Consiliului nu poate fi interpretată drept o autorizare a măsurilor respective în conformitate cu articole 107 și 108 din TFUE. Italia are în continuare responsabilitatea de a se asigura că măsurile susceptibile de a constitui ajutor de stat sunt notificate în mod corespunzător Comisiei în temeiul articolului 108 alineatul (3) din TFUE. |
| --- | --- |

(84)

Ar trebui remarcat faptul că o parte dintre măsurile menționate de Italia pot implica acordarea unui ajutor de stat. Acceptarea măsurilor respective ca parte a planului de atenuare a efectelor asupra mediului cu scopul de a autoriza acordarea ajutorului pentru minerit în temeiul aplicării deciziei Consiliului nu poate fi interpretată drept o autorizare a măsurilor respective în conformitate cu articole 107 și 108 din TFUE. Italia are în continuare responsabilitatea de a se asigura că măsurile susceptibile de a constitui ajutor de stat sunt notificate în mod corespunzător Comisiei în temeiul articolului 108 alineatul (3) din TFUE.

| (85) | Prezenta decizie nu aduce atingere obligațiilor Italiei în temeiul legislației de mediu a UE. |
| --- | --- |

(85)

Prezenta decizie nu aduce atingere obligațiilor Italiei în temeiul legislației de mediu a UE.

| (86) | Evaluarea de mai sus demonstrează că sunt respectate toate criteriile de fond de la articolul 3 din decizia Consiliului în ceea ce privește ajutorul pentru producție care se acordă în cadrul planului de închidere. |
| --- | --- |

(86)

Evaluarea de mai sus demonstrează că sunt respectate toate criteriile de fond de la articolul 3 din decizia Consiliului în ceea ce privește ajutorul pentru producție care se acordă în cadrul planului de închidere.

3.5.   Ajutor de stat acordat pentru acoperirea costurilor excepționale

Ajutor de stat acordat pentru acoperirea costurilor excepționale

| (87) | În conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din decizia Consiliului, ajutorul de stat acordat minelor de cărbune pentru acoperirea costurilor care rezultă din închiderea unităților de producție a cărbunelui și care nu sunt legate de producția curentă poate fi considerat compatibil cu piața internă, cu condiția ca suma plătită să nu depășească aceste costuri. |
| --- | --- |

(87)

În conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din decizia Consiliului, ajutorul de stat acordat minelor de cărbune pentru acoperirea costurilor care rezultă din închiderea unităților de producție a cărbunelui și care nu sunt legate de producția curentă poate fi considerat compatibil cu piața internă, cu condiția ca suma plătită să nu depășească aceste costuri.

| (88) | Costurile excepționale notificate de autoritățile italiene se referă la:






  — | costurile care rezultă din închiderea minei, definite la punctul 1 literele (f), (g), (h) și (l) din anexa la decizia Consiliului; |
| --- | --- | --- |

(88)

Costurile excepționale notificate de autoritățile italiene se referă la:

—

costurile care rezultă din închiderea minei, definite la punctul 1 literele (f), (g), (h) și (l) din anexa la decizia Consiliului;

| — | costurile sociale și costurile generate de programe de recalificare profesională a personalului după închiderea minei, definite la punctul 1 literele (b) și (d) din anexa la decizie. |
| --- | --- |

—

costurile sociale și costurile generate de programe de recalificare profesională a personalului după închiderea minei, definite la punctul 1 literele (b) și (d) din anexa la decizie.

| (89) | Comisia remarcă faptul că Italia nu intenționează să acorde ajutoare care ar depăși costurile care rezultă din închiderea producției de cărbune. În plus, costurile excepționale planificate și categoriile de costuri care urmează să fie acoperite corespund categoriilor eligibile definite în anexa la decizia Consiliului, în sensul articolului 4. În conformitate cu planul de închidere, acordarea ajutorului este condiționată de prezentarea documentelor justificative. |
| --- | --- |

(89)

Comisia remarcă faptul că Italia nu intenționează să acorde ajutoare care ar depăși costurile care rezultă din închiderea producției de cărbune. În plus, costurile excepționale planificate și categoriile de costuri care urmează să fie acoperite corespund categoriilor eligibile definite în anexa la decizia Consiliului, în sensul articolului 4. În conformitate cu planul de închidere, acordarea ajutorului este condiționată de prezentarea documentelor justificative.

| (90) | Ajutorul pentru acoperirea costurilor excepționale va fi necesar în continuare și după încetarea producției în 2018. În orice caz, ajutorul se va acorda până la 2027, așadar înainte de expirarea deciziei Consiliului. |
| --- | --- |

(90)

Ajutorul pentru acoperirea costurilor excepționale va fi necesar în continuare și după încetarea producției în 2018. În orice caz, ajutorul se va acorda până la 2027, așadar înainte de expirarea deciziei Consiliului.

| (91) | Teoretic, se pot obține venituri din vânzarea instalațiilor și utilajelor. Cu toate acestea, potrivit Italiei, acest lucru este puțin probabil având în vedere vechimea acestora la sfârșitul anului 2018. În plus, chiar dacă instalațiile și utilajele ar avea o anumită valoare reziduală limitată, vânzarea acestora nu ar fi posibilă ca urmare a unui acord între Carbosulcis și municipalitatea Gonnessa din data de 15 februarie 1990. Articolul 16 din acord prevede că întreprinderea Carbosulcis se angajează ca, în momentul încetării activităților de minerit, toate bunurilor mobile și imobile (birouri, servicii, instalații și mașinile de prelucrare a cărbunelui etc.) să fie menținute în conformitate cu arhitectura originală, astfel încât mina și instalațiile acesteia să poată fi păstrate drept monument istoric local. |
| --- | --- |

(91)

Teoretic, se pot obține venituri din vânzarea instalațiilor și utilajelor. Cu toate acestea, potrivit Italiei, acest lucru este puțin probabil având în vedere vechimea acestora la sfârșitul anului 2018. În plus, chiar dacă instalațiile și utilajele ar avea o anumită valoare reziduală limitată, vânzarea acestora nu ar fi posibilă ca urmare a unui acord între Carbosulcis și municipalitatea Gonnessa din data de 15 februarie 1990. Articolul 16 din acord prevede că întreprinderea Carbosulcis se angajează ca, în momentul încetării activităților de minerit, toate bunurilor mobile și imobile (birouri, servicii, instalații și mașinile de prelucrare a cărbunelui etc.) să fie menținute în conformitate cu arhitectura originală, astfel încât mina și instalațiile acesteia să poată fi păstrate drept monument istoric local.

| (92) | Prin urmare, instalațiile și mașinile vor fi scoase din funcțiune și utilizate pentru a crea un muzeu și un sit arheologic industrial și vor fi păstrate drept monument istoric local. |
| --- | --- |

(92)

Prin urmare, instalațiile și mașinile vor fi scoase din funcțiune și utilizate pentru a crea un muzeu și un sit arheologic industrial și vor fi păstrate drept monument istoric local.

| (93) | Autoritățile italiene susțin că nu se poate aștepta ca sigilarea minei și depoluarea mediului să conducă la o creștere a valorii terenului, întrucât, în afară de zonele utilizate pentru centralele de energie din surse regenerabile, situl va constitui teren industrial abandonat și nu poate fi prevăzută nicio altă utilizare. |
| --- | --- |

(93)

Autoritățile italiene susțin că nu se poate aștepta ca sigilarea minei și depoluarea mediului să conducă la o creștere a valorii terenului, întrucât, în afară de zonele utilizate pentru centralele de energie din surse regenerabile, situl va constitui teren industrial abandonat și nu poate fi prevăzută nicio altă utilizare.

| (94) | În afară de zonele utilizate pentru centralele de energie din surse regenerabile, odată ce terenurile au fost curățate, acestea vor fi menținute în forma lor actuală, pentru a păstra memoria istorică a industriei miniere, astfel cum este prevăzut în acordul dintre Carbosulcis și municipalitatea Gonnessa. În orice caz, în ceea ce privește costurile menționate la punctul 1 litera (h) din anexa la decizia Consiliului, Carbosulcis nu este proprietarul terenului și nu beneficiază de nicio majorare a valorii terenului (9). |
| --- | --- |

(94)

În afară de zonele utilizate pentru centralele de energie din surse regenerabile, odată ce terenurile au fost curățate, acestea vor fi menținute în forma lor actuală, pentru a păstra memoria istorică a industriei miniere, astfel cum este prevăzut în acordul dintre Carbosulcis și municipalitatea Gonnessa. În orice caz, în ceea ce privește costurile menționate la punctul 1 litera (h) din anexa la decizia Consiliului, Carbosulcis nu este proprietarul terenului și nu beneficiază de nicio majorare a valorii terenului (9).

9

| (95) | Autoritățile italiene confirmă faptul că respectivele costuri care fac obiectul ajutorului nu sunt legate de finanțarea costurilor care rezultă din nerespectarea reglementărilor în domeniul mediului, cum ar fi:






  — | Directiva 2006/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10); |
| --- | --- | --- |

(95)

Autoritățile italiene confirmă faptul că respectivele costuri care fac obiectul ajutorului nu sunt legate de finanțarea costurilor care rezultă din nerespectarea reglementărilor în domeniul mediului, cum ar fi:

—

Directiva 2006/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10);

10

| — | Directiva 2004/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului (11); |
| --- | --- |

—

Directiva 2004/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului (11);

11

| — | Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (12); |
| --- | --- |

—

Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (12);

12

| — | Directiva 92/43/CEE a Consiliului (13); |
| --- | --- |

—

Directiva 92/43/CEE a Consiliului (13);

13

| — | Directiva 85/337/CEE a Consiliului (14). |
| --- | --- |

—

Directiva 85/337/CEE a Consiliului (14).

14

| (96) | Ajutorul nu va fi cumulat cu un alt ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE sau cu alte forme de finanțare din partea Uniunii Europene pentru aceleași costuri eligibile (articolul 5 din decizia Consiliului). Comisia ar dori, de asemenea, să reamintească autorităților italiene că, în cazul cofinanțării prin fondurile structurale ale Uniunii, trebuie să fie respectate normele aplicabile fondurilor respective. |
| --- | --- |

(96)

Ajutorul nu va fi cumulat cu un alt ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE sau cu alte forme de finanțare din partea Uniunii Europene pentru aceleași costuri eligibile (articolul 5 din decizia Consiliului). Comisia ar dori, de asemenea, să reamintească autorităților italiene că, în cazul cofinanțării prin fondurile structurale ale Uniunii, trebuie să fie respectate normele aplicabile fondurilor respective.

| (97) | De asemenea, în conformitate cu articolul 5 din decizia Consiliului, toate ajutoarele primite de mina Nuraxi Figus trebuie să fie indicate în contul de profit și pierderi ca element distinct de venituri, separat de cifra de afaceri. Carbosulcis are, de asemenea, obligația de a ține o contabilitate separată pentru lucrările de producție și de închidere (articolul 6. Prin urmare, ajutorul îndeplinește condițiile stabilite în decizia Consiliului referitoare la cumul și separarea conturilor beneficiarului, în cazul oricăror alte activități economice care nu sunt legate de extracția cărbunelui. |
| --- | --- |

(97)

De asemenea, în conformitate cu articolul 5 din decizia Consiliului, toate ajutoarele primite de mina Nuraxi Figus trebuie să fie indicate în contul de profit și pierderi ca element distinct de venituri, separat de cifra de afaceri. Carbosulcis are, de asemenea, obligația de a ține o contabilitate separată pentru lucrările de producție și de închidere (articolul 6. Prin urmare, ajutorul îndeplinește condițiile stabilite în decizia Consiliului referitoare la cumul și separarea conturilor beneficiarului, în cazul oricăror alte activități economice care nu sunt legate de extracția cărbunelui.

| (98) | Italia a prezentat informații foarte detaliate în contextul notificării planului de închidere. În special, Italia a furnizat estimări detaliate ale costurilor pentru mină, repartizate pe articole individuale, pentru fiecare an acoperit de planul de închidere. Comisia consideră că informațiile furnizate de Italia (inclusiv cele conținute în anexa 1 și anexa 2 la prezenta decizie) satisfac, de asemenea, cerințele articolului 7 alineatul (4) din decizia Consiliului pentru întreaga perioadă care face obiectul măsurii în cauză. |
| --- | --- |

(98)

Italia a prezentat informații foarte detaliate în contextul notificării planului de închidere. În special, Italia a furnizat estimări detaliate ale costurilor pentru mină, repartizate pe articole individuale, pentru fiecare an acoperit de planul de închidere. Comisia consideră că informațiile furnizate de Italia (inclusiv cele conținute în anexa 1 și anexa 2 la prezenta decizie) satisfac, de asemenea, cerințele articolului 7 alineatul (4) din decizia Consiliului pentru întreaga perioadă care face obiectul măsurii în cauză.

| (99) | În plus, în temeiul articolului 7 alineatul (5) din decizia Consiliului, autoritățile italiene s-au angajat să asigure că, în termen de șase luni de la finalul fiecărei perioade de raportare, conturile minei vor fi comunicate Comisiei Europene. |
| --- | --- |

(99)

În plus, în temeiul articolului 7 alineatul (5) din decizia Consiliului, autoritățile italiene s-au angajat să asigure că, în termen de șase luni de la finalul fiecărei perioade de raportare, conturile minei vor fi comunicate Comisiei Europene.

| (100) | Prin urmare, ajutorul respectă condițiile relevante stabilite în decizia Consiliului. |
| --- | --- |

(100)

Prin urmare, ajutorul respectă condițiile relevante stabilite în decizia Consiliului.

| (101) | Comisia a concluzionat, în consecință, că atât planul de închidere, cât și ajutorul acordat și care este propus să fie acordat pot fi autorizate. |
| --- | --- |

(101)

Comisia a concluzionat, în consecință, că atât planul de închidere, cât și ajutorul acordat și care este propus să fie acordat pot fi autorizate.

4.   CONCLUZIE

CONCLUZIE

| (102) | Comisia regretă faptul că Italia a pus în aplicare o parte a ajutorului, încălcând articolul 108 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(102)

Comisia regretă faptul că Italia a pus în aplicare o parte a ajutorului, încălcând articolul 108 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

| (103) | Cu toate acestea, Comisia a decis că ajutoarele acordate întreprinderii Carbosulcis pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2011 și 31 decembrie 2027 pot fi considerate compatibile cu piața internă în conformitate cu decizia Consiliului. |
| --- | --- |

(103)

Cu toate acestea, Comisia a decis că ajutoarele acordate întreprinderii Carbosulcis pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2011 și 31 decembrie 2027 pot fi considerate compatibile cu piața internă în conformitate cu decizia Consiliului.

| (104) | Comisia reamintește autorităților italiene că, în conformitate cu articolul 108 alineatul (3) din TFUE, orice plan de refinanțare, modificare sau schimbare a măsurii în cauză trebuie să fie notificat Comisiei în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (15). De asemenea, în cazul în care planul de închidere se modifică, trebuie depuse notificări în temeiul articolului 7 alineatul (3) din decizia Consiliului. În conformitate cu articolul 7 alineatul (4), trebuie depuse notificări, de asemenea, în cazul în care ajutorul pe care Italia intenționează să îl acorde industriei cărbunelui în cursul unui an carbonifer depășește sumele autorizate prin prezenta decizie sau în cazul în care detaliile relevante pentru calcularea costurilor de producție previzibile care urmează să fie acordate drept ajutor în planul de închidere diferă de cele indicate în prezenta notificare. Italia va trebui să depună notificări anuale distincte în cazul în care există o discrepanță între măsurările anuale și planul de închidere aprobat. Aceasta informează în mod corespunzător Comisia cu privire la cuantumul și modul de calcul al ajutorului plătit efectiv în fiecare an până la sfârșitul planului de închidere, astfel cum se prevede la articolul 7 alineatul (5) din decizia Consiliului. |
| --- | --- |

(104)

Comisia reamintește autorităților italiene că, în conformitate cu articolul 108 alineatul (3) din TFUE, orice plan de refinanțare, modificare sau schimbare a măsurii în cauză trebuie să fie notificat Comisiei în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (15). De asemenea, în cazul în care planul de închidere se modifică, trebuie depuse notificări în temeiul articolului 7 alineatul (3) din decizia Consiliului. În conformitate cu articolul 7 alineatul (4), trebuie depuse notificări, de asemenea, în cazul în care ajutorul pe care Italia intenționează să îl acorde industriei cărbunelui în cursul unui an carbonifer depășește sumele autorizate prin prezenta decizie sau în cazul în care detaliile relevante pentru calcularea costurilor de producție previzibile care urmează să fie acordate drept ajutor în planul de închidere diferă de cele indicate în prezenta notificare. Italia va trebui să depună notificări anuale distincte în cazul în care există o discrepanță între măsurările anuale și planul de închidere aprobat. Aceasta informează în mod corespunzător Comisia cu privire la cuantumul și modul de calcul al ajutorului plătit efectiv în fiecare an până la sfârșitul planului de închidere, astfel cum se prevede la articolul 7 alineatul (5) din decizia Consiliului.

15

| (105) | De asemenea, Comisia reamintește autorităților italiene că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (5) din decizia Consiliului, statele membre informează Comisia cu privire la cuantumul și la modul de calcul al ajutorului plătit efectiv în cursul unui an carbonifer după o perioadă de cel mult șase luni de la sfârșitul acelui an. În cazul în care se efectuează regularizări la cuantumurile plătite inițial în cursul unui anumit an carbonifer, autoritățile italiene informează Comisia înainte de finele următorului an carbonifer. |
| --- | --- |

(105)

De asemenea, Comisia reamintește autorităților italiene că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (5) din decizia Consiliului, statele membre informează Comisia cu privire la cuantumul și la modul de calcul al ajutorului plătit efectiv în cursul unui an carbonifer după o perioadă de cel mult șase luni de la sfârșitul acelui an. În cazul în care se efectuează regularizări la cuantumurile plătite inițial în cursul unui anumit an carbonifer, autoritățile italiene informează Comisia înainte de finele următorului an carbonifer.

| (106) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din decizia Consiliului, în cazul în care mina căreia i se acordă ajutor nu este închisă la data stabilită în planul de închidere, astfel cum a fost autorizat de către Comisie, Italia recuperează întregul ajutor acordat pentru întreaga perioadă care face obiectul planului de închidere, |
| --- | --- |

(106)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din decizia Consiliului, în cazul în care mina căreia i se acordă ajutor nu este închisă la data stabilită în planul de închidere, astfel cum a fost autorizat de către Comisie, Italia recuperează întregul ajutor acordat pentru întreaga perioadă care face obiectul planului de închidere,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Ajutorul de stat acordat de către Italia în favoarea întreprinderii Carbosulcis S.p.A. în conformitate cu planul de închidere prezentat la 9 aprilie 2014, astfel cum a fost modificat la 17 iulie 2014, este compatibil cu piața internă în temeiul Deciziei 2010/787/UE.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Republicii Italiene.

Adoptată la Bruxelles, 1 octombrie 2014.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Vicepreședinte

---

(1)  
  JO L 336, 21.12.2010, p. 24 („decizia Consiliului”). Începând cu 1 decembrie 2009, articolele 87 și 88 din Tratatul CE au devenit articolele 107 și, respectiv, 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”). Cele două seturi de dispoziții sunt, în esență, identice. În sensul prezentei decizii, trimiterile la articolele 107 și 108 din TFUE trebuie înțelese ca trimiteri la articolele 87 și, respectiv, 88 din Tratatul CE, atunci când este cazul. TFUE a introdus, de asemenea, anumite schimbări terminologice precum înlocuirea termenului de „Comunitate” cu „Uniune” și „piață comună” cu „piață internă”. În prezenta decizie se utilizează terminologia din TFUE.

1

(2)  
  JO C 20, 23.1.2013, p. 1.

2

(3)  Publicat în Supplemento ordinario din Gazzetta Ufficiale nr. 111, 14.5.2005.

3

Supplemento ordinario

Gazzetta Ufficiale

(4)  A se vedea nota de subsol 2.

4

(5)  Regulamentul nr. 1 din 15 aprilie 1958 de stabilire a regimului lingvistic al Comunității Economice Europene (JO 17, 6.10.1958, p. 385/58).

5

(6)  Articolul 3 din Legea nr. 351 din 27 iunie 1985 de stabilire a normelor privind redeschiderea bazinului carbonifer Sulcis „norme per la riattivazione del bacino carbonifero del Sulcis: è consentito impiegare il Carbone del Bacino del Sulcis nelle carbonifero Ċentrali termoelettriche e negli impianti di produzione combinata e non di energia elettrica e vapore esclusivamente ubicati în Sardinia, nonché negli impianti industriali, pur ubicati în Sardinia NIA Quali DURANTE il processo produttivo o di combustione lo zolfo viene fissato, fissato e combinato sau: combinato con il prodotto che si ottiene”.

6

(7)  Cazul SA.18869 (N 92/05) Ajutor de stat pentru industria cărbunelui – Ungaria, cazul SA.33033 Compania Națională a Huilei Petroșani – România și cazul SA.33861 (12/N) Ajutor pentru a facilita închiderea minelor de cărbune – Ungaria.

7

(8)  Comunicarea Comisiei privind stabilirea regulilor aplicabile pentru evaluarea ajutorului de stat ilegal (JO C 119, 22.5.2002, p. 22).

8

(9)  În prezent, Carbosulcis este proprietarul a 200 ha unde sunt amplasate birourile și instalațiile, în timp ce mina se întinde pe o suprafață de 5 940 ha.

9

(10)  Directiva 2006/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2006 privind gestionarea deșeurilor din industriile extractive și de modificare a Directivei 2004/35/CE – Declarația Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei (JO L 102, 11.4.2006, p. 15).

10

(11)  Directiva 2004/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind răspunderea pentru mediul înconjurător în legătură cu prevenirea și repararea daunelor aduse mediului (JO L 143, 30.4.2004, p. 56).

11

(12)  Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1).

12

(13)  Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (JO L 206, 22.7.1992, p. 7).

13

(14)  Directiva 85/337/CEE a Consiliului din 27 iunie 1985 privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului (JO L 175, 5.7.1985, p. 40).

14

(15)  Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004 de punere în aplicare a Regulamentului (UE) 2015/1589 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO L 140, 30.4.2004, p. 1).

15

---

ANEXA 1

| Țara: ITALIA | |
| --- | --- |
| |
| Bazin carbonifer SULCIS |
| |
| Întreprinderea CARBOSULCIS S.p.A. |
| |
| Unitatea de produc?ie în subteran: NURAXI FIGUS - mina Monte Sinni |
| |
| | Date 2011 | Date 2012 | Date estimative 2013 | Date estimative 2014 | Date estimative 2015 | Date estimative 2016 | Date estimative 2017 | Date estimative 2018 |
| |
| 1. | INFORMAȚII GENERALE |

Țara: ITALIA

Bazin carbonifer SULCIS

Întreprinderea CARBOSULCIS S.p.A.

Unitatea de produc?ie în subteran: NURAXI FIGUS - mina Monte Sinni

Date 2011

Date 2012

Date estimative 2013

Date estimative 2014

Date estimative 2015

Date estimative 2016

Date estimative 2017

Date estimative 2018

1.

| (a) | Producție în subteran [tec] '000 |
| --- | --- |

(a)

Producție în subteran [tec] '000

[...]
   (*1)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (b) | Randament (tec/an/unitatea de lucru) |
| --- | --- |

(b)

Randament (tec/an/unitatea de lucru)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (c) | Valoare calorică medie anuală [kcal] |
| --- | --- |

(c)

Valoare calorică medie anuală [kcal]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (d) | Media personalului înregistrat |
| --- | --- |

(d)

Media personalului înregistrat

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 2. | COST DE PRODUCȚIE |
| --- | --- |

2.

| (a) | Costurile forței de muncă [euro/tec] |
| --- | --- |

(a)

Costurile forței de muncă [euro/tec]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (b) | Costurile materialelor [euro/tec] |
| --- | --- |

(b)

Costurile materialelor [euro/tec]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (c) | Deprecierea directă conform normelor contabile obișnuite [euro/tec] |
| --- | --- |

(c)

Deprecierea directă conform normelor contabile obișnuite [euro/tec]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (d) | Rentabilitatea capitalului [euro/tec] |
| --- | --- |

(d)

Rentabilitatea capitalului [euro/tec]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (e) | Costurile de transport la locul de livrare [euro/tec] |
| --- | --- |

(e)

Costurile de transport la locul de livrare [euro/tec]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (f) | Cheltuielile generale ale întreprinderii [euro/tec] |
| --- | --- |

(f)

Cheltuielile generale ale întreprinderii [euro/tec]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (g) | Alte cheltuieli [euro/tec] |
| --- | --- |

(g)

Alte cheltuieli [euro/tec]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (h) | Creșterea activelor corporale [euro/tec] |
| --- | --- |

(h)

Creșterea activelor corporale [euro/tec]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (i) | Costuri de eliminare a deșeurilor [euro/tec] |
| --- | --- |

(i)

Costuri de eliminare a deșeurilor [euro/tec]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (h) | Costuri legate de producția curentă (pe tec produse) |
| --- | --- |

(h)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 3. | LIVRĂRI ȘI RECEPȚII |
| --- | --- |

3.

| — | Informații specifice livrărilor către centralele termice: |
| --- | --- |

—

Informații specifice livrărilor către centralele termice:

| — | Informații specifice livrărilor către centralele termice: |
| --- | --- |

—

Informații specifice livrărilor către centralele termice:

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | variația de stoc [tec] |
| --- | --- |

—

variația de stoc [tec]

[...]

[...]

[...]

| (a) | Total |
| --- | --- |

(a)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | Randament: |
| --- | --- |

—

Randament:

| — | producția în anul carbonifer [euro/tec] |
| --- | --- |

—

producția în anul carbonifer [euro/tec]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | variația de stoc [euro/tec] |
| --- | --- |

—

variația de stoc [euro/tec]

[...]

| (b) | Prețul de vânzare mediu [euro/tec] |
| --- | --- |

(b)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 4. | AJUTOR PROPUS |
| --- | --- |

4.

| (a) | Pierderi din producția curentă [euro/tec] |
| --- | --- |

(a)

Pierderi din producția curentă [euro/tec]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (b) | Pierderi din producția curentă [euro] |
| --- | --- |

(b)

Pierderi din producția curentă [euro]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (c) | Ajutor propus [euro/tec] |
| --- | --- |

(c)

Ajutor propus [euro/tec]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (d) | Ajutor propus [euro] |
| --- | --- |

(d)

Ajutor propus [euro]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

N.B. Datele prezentate în roșu sunt cele rezultate în urma reclasificării conturilor de profit și pierderi pentru anii 2011 ?i 2012

---

(*1)  Secret de afaceri

---

ANEXA 2

| | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Total |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| |
| (b) | Alte cheltuieli excepționale pentru lucrătorii care și-au pierdut sau sunt pe cale să-și piardă locul de muncă; | 7 804 000 | 3 852 000 | 2 180 000 | 9 080 000 | 692 000 | 9 920 000 | 6 212 000 | 960 000 | 404 000 | 96 000 | 212 000 | 308 000 | 96 000 | 96 000 | 3 660 000 | 45 572 000 |
| (b1) | Stimulent pentru pensionare (manageri) | 160 000 | 160 000 | 160 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 480 000 |
| (b2) | Stimulent pentru pensionare (tehnicieni) | 3 132 000 | 812 000 | 580 000 | 696 000 | 116 000 | 4 640 000 | 232 000 | 0 | 116 000 | 0 | 116 000 | 116 000 | 0 | 0 | 0 | 10 556 000 |
| (b3) | Stimulent pentru pensionare (lucrători) | 4 512 000 | 2 880 000 | 1 440 000 | 1 632 000 | 576 000 | 5 280 000 | 576 000 | 960 000 | 288 000 | 96 000 | 96 000 | 192 000 | 96 000 | 96 000 | 96 000 | 18 816 000 |
| (b4) | Stimulente pentru a înființa propria afacere (tehnicieni) | 0 | 0 | 0 | 4 640 000 | 0 | 0 | 1 276 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 740 000 | 7 656 000 |
| (b5) | Stimulente pentru a înființa propria afacere (lucrători) | 0 | 0 | 0 | 2 112 000 | 0 | 0 | 4 128 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 824 000 | 8 064 000 |
| |
| (d) | Costurile suportate de întreprinderi pentru recalificarea profesională a lucrătorilor pentru a-i sprijini să găsească un nou loc de muncă în afara industriei cărbunelui, în special costuri de formare; | 0 | 0 | 0 | 4 764 800 | 0 | 0 | 3 911 600 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 793 600 | 11 470 000 |
| (d1) | Remunerația tehnicienilor pe perioada cursului de formare | 0 | 0 | 0 | 2 320 000 | 0 | 0 | 638 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 995 000 | 3 953 000 |
| (d2) | Remunerația lucrătorilor pe perioada cursului de formare | 0 | 0 | 0 | 1 056 000 | 0 | 0 | 2 064 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 037 000 | 4 157 000 |
| (d3) | Costul formării profesionale (compatibil cu Vademecum FSE cu privire la costuri) | 0 | 0 | 0 | 1 388 800 | 0 | 0 | 1 209 600 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 761 600 | 3 360 000 |
| |
| (f) | Costuri reziduale rezultând din dispozițiile administrative, legale sau fiscale specifice industriei cărbunelui; | | | | | | | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 0 | 800 000 |
| (f1) | Redevența minieră | | | | | | | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 0 | 800 000 |
| |
| (g) | Lucrări suplimentare pentru siguranța în subteran rezultate în urma închiderii unităților de producție a cărbunelui; | 0 | 0 | 200 000 | 0 | 0 | 0 | 4 480 800 | 3 836 800 | 3 495 800 | 3 370 800 | 3 363 800 | 3 237 800 | 3 127 800 | 3 086 800 | 0 | 28 200 400 |
| (g1) | Evaluarea proiectului și a efectelor asupra mediului rezultate în urma umplerii galeriilor cu cenușă | 0 | 0 | 200 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 200 000 |
| (g2) | Asigurarea arborilor secundari | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 70 000 | 74 000 | 0 | 0 | 0 | 144 000 |
| (g3) | Asigurarea arborilor principali | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 65 000 | 72 000 | 0 | 137 000 |
| (g4) | Costul lucrărilor – tehnicieni | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 160 000 | 1 044 000 | 1 015 000 | 986 000 | 957 000 | 899 000 | 870 000 | 870 000 | 0 | 7 801 000 |
| (g5) | Costul lucrărilor – lucrători | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 160 000 | 1 632 000 | 1 320 000 | 1 224 000 | 1 176 000 | 1 104 000 | 1 032 000 | 984 000 | 0 | 10 632 000 |
| (g6) | Costurile materialelor și serviciilor pentru structura minei | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 0 | 7 600 000 |
| (g7) | Costurile materialelor și serviciilor pentru umplerea galeriilor cu cenușă | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 0 | 4 000 000 |
| (g8) | Costul electricității (ventilație, drenaj etc.) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 0 | 10 000 000 |
| (g9) | Eventualele venituri provenite din eliminarea cenușii | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | 0 | – 12 313 600 |
| |
| (h) | Pagube cauzate de activitatea minieră, cu condiția ca acestea să fi fost provocate de unitățile de producție a cărbunelui închise sau care sunt pe cale de a fi închise; | | 998 931 | 1 198 931 | 1 198 931 | 798 931 | 798 931 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | | | | | 8 687 898 |
| (h1) | Asigurarea zonei și a clădirilor și restaurarea ecologică a sitului Seruci | 0 | 798 931 | 798 931 | 798 931 | 798 931 | 798 931 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 994 656 |
| (h2) | Caracterizarea ecologică a sitului Nuraxi Figus | 0 | 200 000 | 400 000 | 400 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 000 000 |
| (h3) | Asigurarea zonei și a clădirilor și restaurarea ecologică a sitului Nuraxi Figus | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 693 242 |
| |
| (l) | Amortizarea intrinsecă excepțională, cu condiția ca aceasta să rezulte din închiderea unităților de producție; | | 5 169 143 | 5 169 143 | 5 169 143 | 5 169 143 | 5 169 143 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 25 845 714 |
| (l1) | Rată specială de amortizare pentru imobilizări corporale | 0 | 4 071 036 | 4 071 036 | 4 071 036 | 4 071 036 | 4 071 036 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 20 355 179 |
| (l2) | Rată specială de amortizare pentru imobilizări necorporale | 0 | 1 098 107 | 1 098 107 | 1 098 107 | 1 098 107 | 1 098 107 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 490 535 |
| |
| Total general | 7 804 000 | 10 020 074 | 8 748 074 | 20 212 874 | 6 660 074 | 15 888 074 | 15 443 048 | 5 635 448 | 4 738 448 | 4 305 448 | 4 414 448 | 3 645 800 | 3 323 800 | 3 282 800 | 6 453 600 | 120 576 012 |

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Total

(b)

Alte cheltuieli excepționale pentru lucrătorii care și-au pierdut sau sunt pe cale să-și piardă locul de muncă;

7 804 000

3 852 000

2 180 000

9 080 000

692 000

9 920 000

6 212 000

960 000

404 000

96 000

212 000

308 000

96 000

96 000

3 660 000

45 572 000

(b1)

Stimulent pentru pensionare (manageri)

160 000

160 000

160 000

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

480 000

(b2)

Stimulent pentru pensionare (tehnicieni)

3 132 000

812 000

580 000

696 000

116 000

4 640 000

232 000

0

116 000

0

116 000

116 000

0

0

0

10 556 000

(b3)

Stimulent pentru pensionare (lucrători)

4 512 000

2 880 000

1 440 000

1 632 000

576 000

5 280 000

576 000

960 000

288 000

96 000

96 000

192 000

96 000

96 000

96 000

18 816 000

(b4)

Stimulente pentru a înființa propria afacere (tehnicieni)

0

0

0

4 640 000

0

0

1 276 000

0

0

0

0

0

0

0

1 740 000

7 656 000

(b5)

Stimulente pentru a înființa propria afacere (lucrători)

0

0

0

2 112 000

0

0

4 128 000

0

0

0

0

0

0

0

1 824 000

8 064 000

(d)

Costurile suportate de întreprinderi pentru recalificarea profesională a lucrătorilor pentru a-i sprijini să găsească un nou loc de muncă în afara industriei cărbunelui, în special costuri de formare;

0

0

0

4 764 800

0

0

3 911 600

0

0

0

0

0

0

0

2 793 600

11 470 000

(d1)

Remunerația tehnicienilor pe perioada cursului de formare

0

0

0

2 320 000

0

0

638 000

0

0

0

0

0

0

0

995 000

3 953 000

(d2)

Remunerația lucrătorilor pe perioada cursului de formare

0

0

0

1 056 000

0

0

2 064 000

0

0

0

0

0

0

0

1 037 000

4 157 000

(d3)

Costul formării profesionale (compatibil cu Vademecum FSE cu privire la costuri)

0

0

0

1 388 800

0

0

1 209 600

0

0

0

0

0

0

0

761 600

3 360 000

(f)

Costuri reziduale rezultând din dispozițiile administrative, legale sau fiscale specifice industriei cărbunelui;

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

0

800 000

(f1)

Redevența minieră

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

0

800 000

(g)

Lucrări suplimentare pentru siguranța în subteran rezultate în urma închiderii unităților de producție a cărbunelui;

0

0

200 000

0

0

0

4 480 800

3 836 800

3 495 800

3 370 800

3 363 800

3 237 800

3 127 800

3 086 800

0

28 200 400

(g1)

Evaluarea proiectului și a efectelor asupra mediului rezultate în urma umplerii galeriilor cu cenușă

0

0

200 000

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

200 000

(g2)

Asigurarea arborilor secundari

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

70 000

74 000

0

0

0

144 000

(g3)

Asigurarea arborilor principali

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

65 000

72 000

0

137 000

(g4)

Costul lucrărilor – tehnicieni

0

0

0

0

0

0

1 160 000

1 044 000

1 015 000

986 000

957 000

899 000

870 000

870 000

0

7 801 000

(g5)

Costul lucrărilor – lucrători

0

0

0

0

0

0

2 160 000

1 632 000

1 320 000

1 224 000

1 176 000

1 104 000

1 032 000

984 000

0

10 632 000

(g6)

Costurile materialelor și serviciilor pentru structura minei

0

0

0

0

0

0

950 000

950 000

950 000

950 000

950 000

950 000

950 000

950 000

0

7 600 000

(g7)

Costurile materialelor și serviciilor pentru umplerea galeriilor cu cenușă

0

0

0

0

0

0

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

0

4 000 000

(g8)

Costul electricității (ventilație, drenaj etc.)

0

0

0

0

0

0

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

0

10 000 000

(g9)

Eventualele venituri provenite din eliminarea cenușii

0

0

0

0

0

0

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

0

– 12 313 600

(h)

Pagube cauzate de activitatea minieră, cu condiția ca acestea să fi fost provocate de unitățile de producție a cărbunelui închise sau care sunt pe cale de a fi închise;

998 931

1 198 931

1 198 931

798 931

798 931

738 648

738 648

738 648

738 648

738 648

8 687 898

(h1)

Asigurarea zonei și a clădirilor și restaurarea ecologică a sitului Seruci

0

798 931

798 931

798 931

798 931

798 931

0

0

0

0

0

0

0

0

0

3 994 656

(h2)

Caracterizarea ecologică a sitului Nuraxi Figus

0

200 000

400 000

400 000

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

1 000 000

(h3)

Asigurarea zonei și a clădirilor și restaurarea ecologică a sitului Nuraxi Figus

0

0

0

0

0

0

738 648

738 648

738 648

738 648

738 648

0

0

0

0

3 693 242

(l)

Amortizarea intrinsecă excepțională, cu condiția ca aceasta să rezulte din închiderea unităților de producție;

5 169 143

5 169 143

5 169 143

5 169 143

5 169 143

0

0

0

0

0

0

0

0

0

25 845 714

(l1)

Rată specială de amortizare pentru imobilizări corporale

0

4 071 036

4 071 036

4 071 036

4 071 036

4 071 036

0

0

0

0

0

0

0

0

0

20 355 179

(l2)

Rată specială de amortizare pentru imobilizări necorporale

0

1 098 107

1 098 107

1 098 107

1 098 107

1 098 107

0

0

0

0

0

0

0

0

0

5 490 535

Total general

7 804 000

10 020 074

8 748 074

20 212 874

6 660 074

15 888 074

15 443 048

5 635 448

4 738 448

4 305 448

4 414 448

3 645 800

3 323 800

3 282 800

6 453 600

120 576 012

---

| 4.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 59/22 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 59/22

---

DECIZIA (UE) 2016/287 A COMISIEI

din 15 octombrie 2014

privind ajutorul de stat SA.26500 – 2012/C (ex 2011/NN, ex CP 227/2008) pus în aplicare de Germania în favoarea întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și a companiei aeriene Ryanair Ltd.

[notificată cu numărul C(2014) 7369]

(Numai textul în limba germană este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile sus menționate (1) și având în vedere observațiile prezentate,

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

PROCEDURĂ

| (1) | Prin plângerea formulată de Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e.V. (Asociația federală a companiilor aeriene germane, denumită în continuare „BDF”) la 27 august 2008, Comisia a fost informată cu privire la un presupus ajutor de stat ilegal acordat în favoarea întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și a companiei aeriene Ryanair Ltd. (denumită în continuare „Ryanair”). Plângerea a fost înregistrată la ajutoare de stat, cu numărul de caz CP 227/2008. |
| --- | --- |

(1)

Prin plângerea formulată de Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e.V. (Asociația federală a companiilor aeriene germane, denumită în continuare „BDF”) la 27 august 2008, Comisia a fost informată cu privire la un presupus ajutor de stat ilegal acordat în favoarea întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și a companiei aeriene Ryanair Ltd. (denumită în continuare „Ryanair”). Plângerea a fost înregistrată la ajutoare de stat, cu numărul de caz CP 227/2008.

| (2) | La 9 august 2010, Comisia a transmis plângerea Germaniei și i-a solicitat informații. Germania a furnizat informațiile solicitate prin scrisoarea din 30 septembrie 2010. |
| --- | --- |

(2)

La 9 august 2010, Comisia a transmis plângerea Germaniei și i-a solicitat informații. Germania a furnizat informațiile solicitate prin scrisoarea din 30 septembrie 2010.

| (3) | La 8 aprilie 2011, Comisia a solicitat informații de la Air Berlin și de la Ryanair. Air Berlin a furnizat informațiile solicitate la 10 mai 2011. Ryanair a furnizat informațiile solicitate la 20 iunie 2011. Prin scrisoarea din 11 august 2011, Comisia a transmis Germaniei o versiune tradusă a observațiilor și anexelor respective. La 28 septembrie 2011, Germania a informat Comisia că nu va mai prezenta alte observații în etapa respectivă. |
| --- | --- |

(3)

La 8 aprilie 2011, Comisia a solicitat informații de la Air Berlin și de la Ryanair. Air Berlin a furnizat informațiile solicitate la 10 mai 2011. Ryanair a furnizat informațiile solicitate la 20 iunie 2011. Prin scrisoarea din 11 august 2011, Comisia a transmis Germaniei o versiune tradusă a observațiilor și anexelor respective. La 28 septembrie 2011, Germania a informat Comisia că nu va mai prezenta alte observații în etapa respectivă.

| (4) | Prin scrisoarea din 26 ianuarie 2012, Comisia a informat Germania cu privire la decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) (2) (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”) în ceea ce privește ajutorul pentru investiții și ajutorul de exploatare acordat în favoarea întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, reducerea tarifelor de aeroport pentru companiile aeriene și acordurile de marketing încheiate cu Ryanair. |
| --- | --- |

(4)

Prin scrisoarea din 26 ianuarie 2012, Comisia a informat Germania cu privire la decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) (2) (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”) în ceea ce privește ajutorul pentru investiții și ajutorul de exploatare acordat în favoarea întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, reducerea tarifelor de aeroport pentru companiile aeriene și acordurile de marketing încheiate cu Ryanair.

2

| (5) | Decizia Comisiei de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la presupusa măsură de ajutor. |
| --- | --- |

(5)

Decizia Comisiei de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la presupusa măsură de ajutor.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

3

| (6) | La 21 februarie 2012, Comisia a solicitat Germaniei informații suplimentare. Germania și-a prezentat observațiile cu privire la decizia de inițiere a procedurii și răspunsurile la cererea Comisiei la 24 februarie 2012, 30 martie 2012 și 2 aprilie 2012. |
| --- | --- |

(6)

La 21 februarie 2012, Comisia a solicitat Germaniei informații suplimentare. Germania și-a prezentat observațiile cu privire la decizia de inițiere a procedurii și răspunsurile la cererea Comisiei la 24 februarie 2012, 30 martie 2012 și 2 aprilie 2012.

| (7) | La 13 aprilie 2012, Comisia a primit observații de la două părți interesate [Ryanair și Airport Marketing Services (4), denumită în continuare „AMS”]. |
| --- | --- |

(7)

La 13 aprilie 2012, Comisia a primit observații de la două părți interesate [Ryanair și Airport Marketing Services (4), denumită în continuare „AMS”].

4

| (8) | La 20 aprilie 2012, întrucât lipseau o serie de răspunsuri la solicitarea de informații din 21 februarie 2012, Comisia a solicitat informații suplimentare din partea Germaniei. Germania a răspuns la 11 mai 2012. |
| --- | --- |

(8)

La 20 aprilie 2012, întrucât lipseau o serie de răspunsuri la solicitarea de informații din 21 februarie 2012, Comisia a solicitat informații suplimentare din partea Germaniei. Germania a răspuns la 11 mai 2012.

| (9) | La 25 iunie 2012, Comisia a primit mai multe observații din partea unor părți interesate (Ryanair, filiala Ryanair AMS și o societate de consultanță care acționează pentru Ryanair). Comisia a transmis observațiile respective Germaniei prin scrisoarea din 22 august 2012. Germania a solicitat o traducere a documentelor și ulterior și-a transmis comentariile la 4 decembrie 2012. |
| --- | --- |

(9)

La 25 iunie 2012, Comisia a primit mai multe observații din partea unor părți interesate (Ryanair, filiala Ryanair AMS și o societate de consultanță care acționează pentru Ryanair). Comisia a transmis observațiile respective Germaniei prin scrisoarea din 22 august 2012. Germania a solicitat o traducere a documentelor și ulterior și-a transmis comentariile la 4 decembrie 2012.

| (10) | Prin scrisoarea din 29 noiembrie 2012, Comisia a solicitat informații suplimentare din partea Germaniei. Germania a răspuns la 17 ianuarie 2013. |
| --- | --- |

(10)

Prin scrisoarea din 29 noiembrie 2012, Comisia a solicitat informații suplimentare din partea Germaniei. Germania a răspuns la 17 ianuarie 2013.

| (11) | La 10 aprilie 2013, Ryanair a prezentat observații suplimentare (5), care au fost transmise Germaniei la 3 mai 2013. |
| --- | --- |

(11)

La 10 aprilie 2013, Ryanair a prezentat observații suplimentare (5), care au fost transmise Germaniei la 3 mai 2013.

5

| (12) | Prin scrisoarea din 14 noiembrie 2013, Comisia a solicitat informații suplimentare din partea Germaniei. Germania a răspuns la 14 ianuarie 2014. Întrucât răspunsurile din partea Germaniei au fost incomplete, Comisia a trimis o scrisoare de atenționare Germaniei la 19 martie 2014. Germania a răspuns la 22 aprilie 2014. |
| --- | --- |

(12)

Prin scrisoarea din 14 noiembrie 2013, Comisia a solicitat informații suplimentare din partea Germaniei. Germania a răspuns la 14 ianuarie 2014. Întrucât răspunsurile din partea Germaniei au fost incomplete, Comisia a trimis o scrisoare de atenționare Germaniei la 19 martie 2014. Germania a răspuns la 22 aprilie 2014.

| (13) | La 20 decembrie 2013, Ryanair a prezentat observații suplimentare, care au fost transmise Germaniei la 8 ianuarie 2014. La 27 ianuarie 2014, Germania a prezentat comentarii cu privire la observațiile companiei aeriene Ryanair. |
| --- | --- |

(13)

La 20 decembrie 2013, Ryanair a prezentat observații suplimentare, care au fost transmise Germaniei la 8 ianuarie 2014. La 27 ianuarie 2014, Germania a prezentat comentarii cu privire la observațiile companiei aeriene Ryanair.

| (14) | La 17 ianuarie 2014 și 31 ianuarie 2014, Ryanair a prezentat observații suplimentare, care au fost transmise Germaniei la 7 martie 2014. La 7 aprilie 2014, Germania a declarat că nu are comentarii cu privire la observațiile companiei aeriene Ryanair. |
| --- | --- |

(14)

La 17 ianuarie 2014 și 31 ianuarie 2014, Ryanair a prezentat observații suplimentare, care au fost transmise Germaniei la 7 martie 2014. La 7 aprilie 2014, Germania a declarat că nu are comentarii cu privire la observațiile companiei aeriene Ryanair.

| (15) | Printr-o scrisoare din 25 februarie 2014, Comisia a informat Germania cu privire la adoptarea orientărilor din 2014 privind sectorul aviației (6) la 20 februarie 2014 și la faptul că orientările vor deveni aplicabile în speță din momentul publicării lor în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. De asemenea, Comisia a oferit Germaniei posibilitatea de a prezenta observații cu privire la orientări și la aplicarea acestora în termen de 20 de zile lucrătoare de la publicarea în Jurnalul Oficial. |
| --- | --- |

(15)

Printr-o scrisoare din 25 februarie 2014, Comisia a informat Germania cu privire la adoptarea orientărilor din 2014 privind sectorul aviației (6) la 20 februarie 2014 și la faptul că orientările vor deveni aplicabile în speță din momentul publicării lor în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. De asemenea, Comisia a oferit Germaniei posibilitatea de a prezenta observații cu privire la orientări și la aplicarea acestora în termen de 20 de zile lucrătoare de la publicarea în Jurnalul Oficial.

6

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

| (16) | Prin scrisorile din 24 februarie 2014, Comisia a informat, de asemenea, părțile terțe cu privire la adoptarea orientărilor din 2014 privind sectorul aviației la 20 februarie 2014 și la faptul că orientările vor deveni aplicabile în speță din momentul publicării lor în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. De asemenea, Comisia a oferit părților terțe posibilitatea de a prezenta observații cu privire la orientări și la aplicarea acestora în termen de 20 de zile lucrătoare de la publicarea în Jurnalul Oficial. |
| --- | --- |

(16)

Prin scrisorile din 24 februarie 2014, Comisia a informat, de asemenea, părțile terțe cu privire la adoptarea orientărilor din 2014 privind sectorul aviației la 20 februarie 2014 și la faptul că orientările vor deveni aplicabile în speță din momentul publicării lor în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. De asemenea, Comisia a oferit părților terțe posibilitatea de a prezenta observații cu privire la orientări și la aplicarea acestora în termen de 20 de zile lucrătoare de la publicarea în Jurnalul Oficial.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

| (17) | Orientările din 2014 privind sectorul aviației au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 4 aprilie 2014. Acestea înlocuiesc orientările din 1994 privind sectorul aviației (7) și orientările din 2005 privind sectorul aviației (8). |
| --- | --- |

(17)

Orientările din 2014 privind sectorul aviației au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 4 aprilie 2014. Acestea înlocuiesc orientările din 1994 privind sectorul aviației (7) și orientările din 2005 privind sectorul aviației (8).

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

7

8

| (18) | La 15 aprilie 2014 a fost publicată o comunicare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene prin care statele membre și părțile interesate erau invitate să prezinte observații cu privire la aplicarea orientărilor din 2014 privind sectorul aviației în speță, în termen de 1 lună de la data publicării orientărilor (9). |
| --- | --- |

(18)

La 15 aprilie 2014 a fost publicată o comunicare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene prin care statele membre și părțile interesate erau invitate să prezinte observații cu privire la aplicarea orientărilor din 2014 privind sectorul aviației în speță, în termen de 1 lună de la data publicării orientărilor (9).

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

9

| (19) | La 29 aprilie 2014, Comisia a transmis Germaniei o solicitare de informații, la care Germania a răspuns prin scrisoarea din 7 mai 2014. |
| --- | --- |

(19)

La 29 aprilie 2014, Comisia a transmis Germaniei o solicitare de informații, la care Germania a răspuns prin scrisoarea din 7 mai 2014.

| (20) | La 6 mai 2014, Deutsche Lufthansa AG a prezentat observații cu privire la cazul de față în contextul adoptării noilor orientări. Versiunea neconfidențială a observațiilor a fost transmisă Germaniei la 8 mai 2014. Germania a răspuns la observațiile respective la 15 mai 2014. |
| --- | --- |

(20)

La 6 mai 2014, Deutsche Lufthansa AG a prezentat observații cu privire la cazul de față în contextul adoptării noilor orientări. Versiunea neconfidențială a observațiilor a fost transmisă Germaniei la 8 mai 2014. Germania a răspuns la observațiile respective la 15 mai 2014.

| (21) | La 7 mai 2014, reclamanta a prezentat observații cu privire la cazul de față în contextul adoptării noilor orientări, iar versiunea neconfidențială a observațiilor a fost transmisă Germaniei la 21 mai 2014. Germania a răspuns la 28 mai 2014. |
| --- | --- |

(21)

La 7 mai 2014, reclamanta a prezentat observații cu privire la cazul de față în contextul adoptării noilor orientări, iar versiunea neconfidențială a observațiilor a fost transmisă Germaniei la 21 mai 2014. Germania a răspuns la 28 mai 2014.

| (22) | La 10 septembrie 2014, Comisia a solicitat informații suplimentare din partea Germaniei și a companiei aeriene Ryanair. Germania și Ryanair au răspuns la 16 septembrie 2014. |
| --- | --- |

(22)

La 10 septembrie 2014, Comisia a solicitat informații suplimentare din partea Germaniei și a companiei aeriene Ryanair. Germania și Ryanair au răspuns la 16 septembrie 2014.

| (23) | La 12 septembrie 2014, Ryanair și o societate de consultanță care acționează în numele său au prezentat observații cu privire la cazul de față, iar versiunea neconfidențială a observațiilor a fost transmisă Germaniei la 19 septembrie 2014. Germania a răspuns la observațiile respective la 6 octombrie 2014. |
| --- | --- |

(23)

La 12 septembrie 2014, Ryanair și o societate de consultanță care acționează în numele său au prezentat observații cu privire la cazul de față, iar versiunea neconfidențială a observațiilor a fost transmisă Germaniei la 19 septembrie 2014. Germania a răspuns la observațiile respective la 6 octombrie 2014.

2.   CONTEXTUL INVESTIGAȚIEI

CONTEXTUL INVESTIGAȚIEI

2.1.   PRIMA TRANSFORMARE A AEROPORTULUI ÎN VEDEREA FURNIZĂRII DE SERVICII DE TRANSPORT AERIAN LOW-COST

| (24) | Din 1992, întreprinderea cu capital de stat Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (10) a deținut și a exploatat aeroportul Leipzig-Altenburg (cunoscut anterior sub numele de aeroportul Altenburg-Nobitz, denumit în continuare „AOC”), situat în partea de sud a landului Turingia, Germania. AOC a fost un aerodrom militar rus, abandonat la începutul anilor 1990. Ulterior, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a devenit responsabilă pentru construirea și exploatarea aerodromului AOC. În conformitate cu actul constitutiv, obiectivul întreprinderii este de a îmbunătăți infrastructura relevantă din punct de vedere economic în vederea consolidării puterii economice a regiunilor Turingia de Est și Saxonia de Vest. |
| --- | --- |

(24)

Din 1992, întreprinderea cu capital de stat Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (10) a deținut și a exploatat aeroportul Leipzig-Altenburg (cunoscut anterior sub numele de aeroportul Altenburg-Nobitz, denumit în continuare „AOC”), situat în partea de sud a landului Turingia, Germania. AOC a fost un aerodrom militar rus, abandonat la începutul anilor 1990. Ulterior, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a devenit responsabilă pentru construirea și exploatarea aerodromului AOC. În conformitate cu actul constitutiv, obiectivul întreprinderii este de a îmbunătăți infrastructura relevantă din punct de vedere economic în vederea consolidării puterii economice a regiunilor Turingia de Est și Saxonia de Vest.

10

| (25) | Aeroporturile cele mai apropiate de aeroportul AOC sunt următoarele:






  (a) | aeroportul Leipzig-Halle, situat la o distanță de aproximativ 85 km și la 1 oră și 10 minute de mers cu mașina față de aeroportul AOC; |
| --- | --- | --- |

(25)

Aeroporturile cele mai apropiate de aeroportul AOC sunt următoarele:

(a)

aeroportul Leipzig-Halle, situat la o distanță de aproximativ 85 km și la 1 oră și 10 minute de mers cu mașina față de aeroportul AOC;

| (b) | aeroportul Dresda, situat la o distanță de aproximativ 113 km și la 1 oră și 16 minute de mers cu mașina față de aeroportul AOC; |
| --- | --- |

(b)

aeroportul Dresda, situat la o distanță de aproximativ 113 km și la 1 oră și 16 minute de mers cu mașina față de aeroportul AOC;

| (c) | aeroportul Erfurt, situat la o distanță de aproximativ 140 km și la 1 oră și 37 de minute de mers cu mașina față de aeroportul AOC; |
| --- | --- |

(c)

aeroportul Erfurt, situat la o distanță de aproximativ 140 km și la 1 oră și 37 de minute de mers cu mașina față de aeroportul AOC;

| (d) | aeroportul Hof-Plauen, situat la o distanță de aproximativ 122 km și la 1 oră și 37 de minute de mers cu mașina față de aeroportul AOC. |
| --- | --- |

(d)

aeroportul Hof-Plauen, situat la o distanță de aproximativ 122 km și la 1 oră și 37 de minute de mers cu mașina față de aeroportul AOC.

| (26) | De la momentul în care și-a început activitatea ca aeroport civil, aeroportul AOC a deservit mai puțin de 150 000 de pasageri pe an. Tabelul 1 oferă o imagine de ansamblu asupra numărului de pasageri de pe aeroportul AOC începând din 2000.

  Tabelul 1
   (11)


  Numărul de pasageri de pe aeroportul AOC în perioada 2000-2013
   (12)








  An | Număr total de pasageri (13) | Pasageri provenind de la zboruri regulate (14) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 27 876 | — |
| 2001 | 27 345 | — |
| 2002 | 26 811 | — |
| 2003 | 71 006 | 51 289 |
| 2004 | 93 946 | 76 742 |
| 2005 | 118 442 | 101 846 |
| 2006 | 105 213 | 90 551 |
| 2007 | 147 100 | 124 411 |
| 2008 | 138 400 | 126 972 |
| 2009 | 140 800 | 133 411 |
| 2010 | 119 000 | 112 985 |
| 2011 | 15 000 | 9 328 |
| 2012 | 5 400 | — |
| 2013 | 5 000 | — |

(26)

De la momentul în care și-a început activitatea ca aeroport civil, aeroportul AOC a deservit mai puțin de 150 000 de pasageri pe an. Tabelul 1 oferă o imagine de ansamblu asupra numărului de pasageri de pe aeroportul AOC începând din 2000.

Tabelul 1
   (11)

Tabelul 1

11

Numărul de pasageri de pe aeroportul AOC în perioada 2000-2013
   (12)

Numărul de pasageri de pe aeroportul AOC în perioada 2000-2013

12

An

Număr total de pasageri (13)

13

Pasageri provenind de la zboruri regulate (14)

14

2000

27 876

—

2001

27 345

—

2002

26 811

—

2003

71 006

51 289

2004

93 946

76 742

2005

118 442

101 846

2006

105 213

90 551

2007

147 100

124 411

2008

138 400

126 972

2009

140 800

133 411

2010

119 000

112 985

2011

15 000

9 328

2012

5 400

—

2013

5 000

—

| (27) | Eurowings a deservit nouă zboruri în 2000; Air Berlin a deservit 62 de zboruri în 2001, 57 de zboruri în 2002 și, ulterior, și-a încetat operațiunile pe aeroportul AOC. |
| --- | --- |

(27)

Eurowings a deservit nouă zboruri în 2000; Air Berlin a deservit 62 de zboruri în 2001, 57 de zboruri în 2002 și, ulterior, și-a încetat operațiunile pe aeroportul AOC.

| (28) | La 3 martie 2003, operatorul aeroportului AOC, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, și compania aeriană Ryanair au încheiat un acord de servicii aeroportuare pentru o perioadă de 10 ani. |
| --- | --- |

(28)

La 3 martie 2003, operatorul aeroportului AOC, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, și compania aeriană Ryanair au încheiat un acord de servicii aeroportuare pentru o perioadă de 10 ani.

| (29) | În anii de vârf (2008-2010), Ryanair a deservit până la patru destinații de pe aeroportul AOC. Ryanair a oferit pentru prima dată zboruri zilnice către Londra și, începând cu 2007, zboruri către Barcelona/Girona. De asemenea, compania aeriană a oferit zboruri către Edinburgh, în 2009, și a inaugurat o rută către Alicante, în 2010. Începând cu 1 mai 2003, Ryanair a fost singura companie aeriană care presta servicii aeriene regulate spre și dinspre aeroportul AOC. |
| --- | --- |

(29)

În anii de vârf (2008-2010), Ryanair a deservit până la patru destinații de pe aeroportul AOC. Ryanair a oferit pentru prima dată zboruri zilnice către Londra și, începând cu 2007, zboruri către Barcelona/Girona. De asemenea, compania aeriană a oferit zboruri către Edinburgh, în 2009, și a inaugurat o rută către Alicante, în 2010. Începând cu 1 mai 2003, Ryanair a fost singura companie aeriană care presta servicii aeriene regulate spre și dinspre aeroportul AOC.

| (30) | Ryanair și-a încetat serviciile pe aeroportul AOC la 31 martie 2011. De atunci, nicio altă companie aeriană nu a deservit zboruri regulate de pe aeroportul AOC, astfel cum reiese, de asemenea, de pe site-ul AOC. |
| --- | --- |

(30)

Ryanair și-a încetat serviciile pe aeroportul AOC la 31 martie 2011. De atunci, nicio altă companie aeriană nu a deservit zboruri regulate de pe aeroportul AOC, astfel cum reiese, de asemenea, de pe site-ul AOC.

2.2.   A DOUA TRANSFORMARE A AEROPORTULUI ÎN VEDEREA FURNIZĂRII DE SERVICII DE AVIAȚIE GENERALĂ

| (31) | În urma recomandărilor formulate de societatea de consultanță KE-Consult GbR (15) în 2010 (denumite în continuare „studiul KE-Consult”), aeroportul a început să desfășoare activități de aviație generală, concentrându-se asupra zborurilor la clasa business și profitând de apropierea față de regiunea comercială în curs de dezvoltare Chemnitz-Zwickau. Aeroportul a întrerupt zborurile low-cost și a devenit, de asemenea, un centru de formare pentru personalul de zbor și de securitate. |
| --- | --- |

(31)

În urma recomandărilor formulate de societatea de consultanță KE-Consult GbR (15) în 2010 (denumite în continuare „studiul KE-Consult”), aeroportul a început să desfășoare activități de aviație generală, concentrându-se asupra zborurilor la clasa business și profitând de apropierea față de regiunea comercială în curs de dezvoltare Chemnitz-Zwickau. Aeroportul a întrerupt zborurile low-cost și a devenit, de asemenea, un centru de formare pentru personalul de zbor și de securitate.

15

| (32) | Principalele motive pentru transformarea aeroportului sunt următoarele (16):






  (a) | Gradul ridicat de dependență a aeroportului de contribuțiile publice, furnizate în principal de landul Turingia și de acționarii întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH: un raport întocmit de conducerea întreprinderii în 2011 arată că, începând cu anul 1992, aproximativ 21 de milioane EUR au fost investite în aeroport, din care 17 milioane EUR de către landul Turingia și aproximativ 4 milioane EUR de către acționarii întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Cu toate acestea, în exercițiile financiare 2009 și 2010 s-a înregistrat un deficit de finanțare (17) în valoare de aproximativ 270 000 EUR. Din cauza lipsei contribuțiilor acționarilor, situația lichidităților aeroportului era compromisă la momentul respectiv, punând în pericol viitorul întreprinderii. |
| --- | --- | --- |

(32)

Principalele motive pentru transformarea aeroportului sunt următoarele (16):

16

(a)

Gradul ridicat de dependență a aeroportului de contribuțiile publice, furnizate în principal de landul Turingia și de acționarii întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH: un raport întocmit de conducerea întreprinderii în 2011 arată că, începând cu anul 1992, aproximativ 21 de milioane EUR au fost investite în aeroport, din care 17 milioane EUR de către landul Turingia și aproximativ 4 milioane EUR de către acționarii întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Cu toate acestea, în exercițiile financiare 2009 și 2010 s-a înregistrat un deficit de finanțare (17) în valoare de aproximativ 270 000 EUR. Din cauza lipsei contribuțiilor acționarilor, situația lichidităților aeroportului era compromisă la momentul respectiv, punând în pericol viitorul întreprinderii.

17

| (b) | În conformitate cu actul constitutiv al întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, zborurile low-cost urmau să aducă beneficii pentru dezvoltarea economică a regiunii. Cu toate acestea, randamentul investițiilor pe aeroport a fost negativ: efectul fiscal pozitiv creat de aeroportul AOC pentru municipalități și organismele publice de finanțare a fost mai scăzut decât contribuțiile plătite aeroportului (18). |
| --- | --- |

(b)

În conformitate cu actul constitutiv al întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, zborurile low-cost urmau să aducă beneficii pentru dezvoltarea economică a regiunii. Cu toate acestea, randamentul investițiilor pe aeroport a fost negativ: efectul fiscal pozitiv creat de aeroportul AOC pentru municipalități și organismele publice de finanțare a fost mai scăzut decât contribuțiile plătite aeroportului (18).

18

| (c) | Modificări ale structurii acționariatului: Stadtwerke Altenburg GmbH (SWA) a renunțat la participația sa la 31 decembrie 2010, pentru care Stadt Altenburg avea un drept preferențial de cumpărare. |
| --- | --- |

(c)

Modificări ale structurii acționariatului: Stadtwerke Altenburg GmbH (SWA) a renunțat la participația sa la 31 decembrie 2010, pentru care Stadt Altenburg avea un drept preferențial de cumpărare.

| (d) | În 2009, s-a schimbat guvernul landului Turingia și noul guvern s-a dovedit a fi mai reticent în furnizarea de sprijin suplimentar pentru aeroport. Noul guvern a respins, în special, deciziile luate de fostul guvern de a acorda aeroportului sprijin de marketing pentru perioada 2009-2012. Întrucât acționarii publici au refuzat să acorde sprijin de marketing suplimentar companiei aeriene Ryanair, în sezonul de iarnă 2010/2011 a fost operată o singură rută către/de la Londra cu sprijin financiar din partea întreprinderilor regionale. Acționarii și consiliul de administrație al întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH au refuzat să acorde suma de 420 000 EUR solicitată de Ryanair ca taxă de marketing pentru planul de zbor din sezonul de vară 2011. Ryanair a decis ulterior să își mute nodul aerian regional la Magdeburg/Cochstedt și să își încheie activitatea pe aeroportul AOC în martie 2011. |
| --- | --- |

(d)

În 2009, s-a schimbat guvernul landului Turingia și noul guvern s-a dovedit a fi mai reticent în furnizarea de sprijin suplimentar pentru aeroport. Noul guvern a respins, în special, deciziile luate de fostul guvern de a acorda aeroportului sprijin de marketing pentru perioada 2009-2012. Întrucât acționarii publici au refuzat să acorde sprijin de marketing suplimentar companiei aeriene Ryanair, în sezonul de iarnă 2010/2011 a fost operată o singură rută către/de la Londra cu sprijin financiar din partea întreprinderilor regionale. Acționarii și consiliul de administrație al întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH au refuzat să acorde suma de 420 000 EUR solicitată de Ryanair ca taxă de marketing pentru planul de zbor din sezonul de vară 2011. Ryanair a decis ulterior să își mute nodul aerian regional la Magdeburg/Cochstedt și să își încheie activitatea pe aeroportul AOC în martie 2011.

| (33) | Conducerea aeroportului a avut în vedere mai multe opțiuni în ceea ce privește transformarea acestuia. Cea mai viabilă a fost furnizarea de noi rute și de zboruri charter în 2012, fără niciun sprijin de marketing: în acest sens, în 2011 au fost inițiate negocierile cu Rheinjet pentru zboruri către Barcelona. Ca urmare a deciziei Ryanair din 26 iulie 2011 de a opera zboruri pe ruta Leipzig-Halle, situația pieței pentru aeroportul AOC s-a schimbat și rutele noi respective au fost abandonate. |
| --- | --- |

(33)

Conducerea aeroportului a avut în vedere mai multe opțiuni în ceea ce privește transformarea acestuia. Cea mai viabilă a fost furnizarea de noi rute și de zboruri charter în 2012, fără niciun sprijin de marketing: în acest sens, în 2011 au fost inițiate negocierile cu Rheinjet pentru zboruri către Barcelona. Ca urmare a deciziei Ryanair din 26 iulie 2011 de a opera zboruri pe ruta Leipzig-Halle, situația pieței pentru aeroportul AOC s-a schimbat și rutele noi respective au fost abandonate.

| (34) | Prin urmare, în 2011 au fost stabilite noi activități pentru transformarea aeroportului:






  (a) | dezvoltarea transportului de pasageri la clasa business, care ar trebui să fie mai profitabil datorită cerințelor de securitate mai reduse; |
| --- | --- | --- |

(34)

Prin urmare, în 2011 au fost stabilite noi activități pentru transformarea aeroportului:

(a)

dezvoltarea transportului de pasageri la clasa business, care ar trebui să fie mai profitabil datorită cerințelor de securitate mai reduse;

| (b) | stabilirea sediului unor întreprinderi interesate de sectorul aviației; |
| --- | --- |

(b)

stabilirea sediului unor întreprinderi interesate de sectorul aviației;

| (c) | stabilirea sediului unor întreprinderi nou înființate; |
| --- | --- |

(c)

stabilirea sediului unor întreprinderi nou înființate;

| (d) | instalarea unor instalații fotovoltaice (o instalație fotovoltaică a fost construită în 2012), închirierea de locuri de parcare și de instalații, organizarea de evenimente. |
| --- | --- |

(d)

instalarea unor instalații fotovoltaice (o instalație fotovoltaică a fost construită în 2012), închirierea de locuri de parcare și de instalații, organizarea de evenimente.

| (35) | Potrivit conducerii, măsurile respective ar trebui să permită finanțarea proprie pe termen mediu a întreprinderii prin reducerea substanțială a costurilor, întrucât s-ar putea economisi până la 520 000 EUR pe an, ceea ce ar reduce deficitul de finanțare al aeroportului. Aerodromul ar fi menținut și ar contribui la dezvoltarea economică a regiunii. |
| --- | --- |

(35)

Potrivit conducerii, măsurile respective ar trebui să permită finanțarea proprie pe termen mediu a întreprinderii prin reducerea substanțială a costurilor, întrucât s-ar putea economisi până la 520 000 EUR pe an, ceea ce ar reduce deficitul de finanțare al aeroportului. Aerodromul ar fi menținut și ar contribui la dezvoltarea economică a regiunii.

3.   MĂSURILE CARE FAC OBIECTUL INVESTIGAȚIEI ȘI CONTEXTUL ACESTORA

MĂSURILE CARE FAC OBIECTUL INVESTIGAȚIEI ȘI CONTEXTUL ACESTORA

3.1.   IMAGINE DE ANSAMBLU ASUPRA SPRIJINULUI PUBLIC PRIMIT DE ÎNTREPRINDEREA FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH

| (36) | În perioada 1992-2010, aproximativ 21 de milioane EUR au fost investite în Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, din care aproximativ 17 milioane EUR din partea landului Turingia și aproximativ 4 milioane EUR din partea acționarilor publici ai întreprinderii (19). |
| --- | --- |

(36)

În perioada 1992-2010, aproximativ 21 de milioane EUR au fost investite în Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, din care aproximativ 17 milioane EUR din partea landului Turingia și aproximativ 4 milioane EUR din partea acționarilor publici ai întreprinderii (19).

19

| (37) | În perioada 2000-2011, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a primit două tipuri de contribuții publice, de la acționarii proprii și alte organizații publice, în principal landul Turingia (20). Conform declarațiilor Germaniei și rapoartelor financiare ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, landul Turingia a finanțat în principal investițiile în infrastructură, în timp ce acționarii au contribuit la finanțarea pierderilor din exploatare. Tabelul 2 prezintă valoarea totală a finanțării publice primite de aeroport, care a fost furnizată cu următoarele obiective principale:






  (a) | finanțarea investițiilor, în special investițiile în infrastructură; |
| --- | --- | --- |

(37)

În perioada 2000-2011, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a primit două tipuri de contribuții publice, de la acționarii proprii și alte organizații publice, în principal landul Turingia (20). Conform declarațiilor Germaniei și rapoartelor financiare ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, landul Turingia a finanțat în principal investițiile în infrastructură, în timp ce acționarii au contribuit la finanțarea pierderilor din exploatare. Tabelul 2 prezintă valoarea totală a finanțării publice primite de aeroport, care a fost furnizată cu următoarele obiective principale:

20

(a)

finanțarea investițiilor, în special investițiile în infrastructură;

| (b) | finanțarea activității operaționale (acoperirea pierderilor); |
| --- | --- |

(b)

finanțarea activității operaționale (acoperirea pierderilor);

| (c) | finanțarea măsurilor de marketing în cadrul diferitelor acorduri de marketing încheiate cu Ryanair; |
| --- | --- |

(c)

finanțarea măsurilor de marketing în cadrul diferitelor acorduri de marketing încheiate cu Ryanair;

| (d) | finanțarea activităților de interes public. |
| --- | --- |

(d)

finanțarea activităților de interes public.

Tabelul 2
   (21)

Tabelul 2

21

Imagine de ansamblu asupra finanțării publice totale primite de întreprinderea Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Imagine de ansamblu asupra finanțării publice totale primite de întreprinderea Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (în mii de EUR) |
| --- |
| Exercițiu financiar | Aportul acționarilor | Alte contribuții publice (22) | Total |
| 2000 | 256 | 321 | 577 |
| 2001 | 256 | 655 | 911 |
| 2002 | 256 | 226 | 482 |
| 2003 | 960 | 561 | 1 521 |
| 2004 | 1 280 | 395 | 1 675 |
| 2005 | 914 | 690 | 1 604 |
| 2006 | 769 | 404 | 1 173 |
| 2007 | 1 057 | 780 | 1 837 |
| 2008 | 925 | 2 032 | 2 957 |
| 2009 | 957 | 1 416 | 2 373 |
| 2010 | 1 147 | 367 | 1 514 |
| 2011 | 302 | 0 | 302 |
| Total | 9 079 | 7 847 | 16 926 |

(în mii de EUR)

Exercițiu financiar

Aportul acționarilor

Alte contribuții publice (22)

22

Total

2000

256

321

577

2001

256

655

911

2002

256

226

482

2003

960

561

1 521

2004

1 280

395

1 675

2005

914

690

1 604

2006

769

404

1 173

2007

1 057

780

1 837

2008

925

2 032

2 957

2009

957

1 416

2 373

2010

1 147

367

1 514

2011

302

0

302

Total

Total

9 079

9 079

7 847

7 847

16 926

16 926

3.2.   FINANȚAREA INVESTIȚIILOR ÎN INFRASTRUCTURĂ ÎN PERIOADA 2000-2011

| (38) | Germania afirmă că, în perioada 2000-2011, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a realizat investiții în infrastructură în valoare totală de 6 474 035 EUR, pentru care tabelul 3 oferă o defalcare detaliată. Printre investițiile respective se numără extinderea pistei în 2003/2004, în valoare totală de 687 882 EUR, și construcția unui nou terminal în 2009, în valoare de 1 003 571 EUR [terminalul a fost deschis abia în 2010 (23)].

  Tabelul 3
   (24)


  Imagine de ansamblu asupra investițiilor în infrastructură și a finanțării acestora pe aeroportul AOC în perioada 2000-2011










  (în EUR) |
| --- | --- |
| An | Măsură privind infrastructura | Contribuții publice | Resurse proprii (25) | Valoarea totală a investițiilor |
| 2000 | Condiții meteorologice – achiziționarea unui computer central, a unor echipamente suplimentare etc. | 13 914 | 9 276 | 23 190 |
| Recepția tehnică a radiogoniometrului RT 1000C | 3 590 | 2 393 | 5 983 |
| Alimentare cu apă (racordare, modificare) (2) | 10 205 | 6 803 | 17 008 |
| 2001 | Reconstrucția pistei și a unor părți din calea de rulare | 72 652 | 8 072 | 80 724 |
| Achiziția unui demaror pneumatic | 34 495 | 42 949 | 77 443 |
| 2002 | Gard de împrejmuire a zonei aerodromului (rest) | 26 144 | 17 429 | 43 573 |
| Costuri de planificare – extinderea planificată a zonei de siguranță de capăt de pistă 22 și a pragului 22 | 46 183 | 5 131 | 51 314 |
| 2003 | Extinderea zonei de siguranță de capăt de pistă 22, reconstrucția pistei (prima plată în 2003, a doua plată în 2004) | 314 550 | 187 882 | 687 882 |
| 2004 | Extinderea zonei de siguranță de capăt de pistă 22, reconstrucția pistei (a doua plată în 2004) | 185 450 |
| 2006 | Baliza aeroportului, achiziționarea de software, achiziționarea unui număr de cinci receptoare cu alarmă radio, instalarea unor porți de ieșire de urgență, extinderea terminalului,achiziționarea unui număr de 27 de transpondere biometrice, prelungirea cablurilor stației meteorologice, | 28 787 | 12 337 | 41 124 |
| achiziționarea unei autospeciale pentru stins incendii (prima rată în 2006) | 193 526 | 82 940 | 276 466 |
| 2007 | Achiziționarea unei autospeciale pentru stins incendii (a doua rată în 2007) | 387 052 | 165 879 | 552 931 |
| Achiziționarea unei mașini de măturat | 230 040 | 153 360 | 383 400 |
| 2008 | Rețea de monitorizare a siguranței | 11 430 | 4 899 | 16 329 |
| Cositoare unilaterală | 5 514 | 3 676 | 9 190 |
| Achiziționarea de teren | 56 144 | 24 062 | 80 206 |
| Reconstrucția pistei – modernizări pentru siguranță | 1 816 538 | 778 516 | 2 595 054  (26) |
| 2009 | Renovarea/reconstrucția terminalului | 702 500 | 50 672 | 753 172  (27) |
| Lucrări de marcare a platformei | 4 429 | 1 898 | 6 327 |
| Repararea pistei în fața pragului 04 | 336 853 | 0 | 336 853 |
| 2010 | Renovarea/reconstrucția terminalului | 0 | 250 399 | 250 399  (27) |
| Lucrări de marcare a platformei | 0 | 0 | 0 |
| Repararea pistei în fața pragului 04 | 0 | 144 366 | 144 366 |
| 2012 | Dispozitiv GripTester (siguranța zborului) | 28 770 | 12 330 | 41 100 |
| TOTAL | 4 508 766 | 1 965 269 | 6 474 034 |

(38)

Germania afirmă că, în perioada 2000-2011, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a realizat investiții în infrastructură în valoare totală de 6 474 035 EUR, pentru care tabelul 3 oferă o defalcare detaliată. Printre investițiile respective se numără extinderea pistei în 2003/2004, în valoare totală de 687 882 EUR, și construcția unui nou terminal în 2009, în valoare de 1 003 571 EUR [terminalul a fost deschis abia în 2010 (23)].

23

Tabelul 3
   (24)

Tabelul 3

24

Imagine de ansamblu asupra investițiilor în infrastructură și a finanțării acestora pe aeroportul AOC în perioada 2000-2011

Imagine de ansamblu asupra investițiilor în infrastructură și a finanțării acestora pe aeroportul AOC în perioada 2000-2011

(în EUR)

An

Măsură privind infrastructura

Contribuții publice

Resurse proprii (25)

25

Valoarea totală a investițiilor

2000

Condiții meteorologice – achiziționarea unui computer central, a unor echipamente suplimentare etc.

13 914

9 276

23 190

Recepția tehnică a radiogoniometrului RT 1000C

3 590

2 393

5 983

Alimentare cu apă (racordare, modificare) (2)

10 205

6 803

17 008

2001

Reconstrucția pistei și a unor părți din calea de rulare

72 652

8 072

80 724

Achiziția unui demaror pneumatic

34 495

42 949

77 443

2002

Gard de împrejmuire a zonei aerodromului (rest)

26 144

17 429

43 573

Costuri de planificare – extinderea planificată a zonei de siguranță de capăt de pistă 22 și a pragului 22

46 183

5 131

51 314

2003

Extinderea zonei de siguranță de capăt de pistă 22, reconstrucția pistei (prima plată în 2003, a doua plată în 2004)

314 550

187 882

687 882

2004

Extinderea zonei de siguranță de capăt de pistă 22, reconstrucția pistei (a doua plată în 2004)

185 450

2006

Baliza aeroportului, achiziționarea de software, achiziționarea unui număr de cinci receptoare cu alarmă radio, instalarea unor porți de ieșire de urgență, extinderea terminalului,achiziționarea unui număr de 27 de transpondere biometrice, prelungirea cablurilor stației meteorologice,

28 787

12 337

41 124

achiziționarea unei autospeciale pentru stins incendii (prima rată în 2006)

193 526

82 940

276 466

2007

Achiziționarea unei autospeciale pentru stins incendii (a doua rată în 2007)

387 052

165 879

552 931

Achiziționarea unei mașini de măturat

230 040

153 360

383 400

2008

Rețea de monitorizare a siguranței

11 430

4 899

16 329

Cositoare unilaterală

5 514

3 676

9 190

Achiziționarea de teren

56 144

24 062

80 206

Reconstrucția pistei – modernizări pentru siguranță

1 816 538

778 516

2 595 054  (26)

26

2009

Renovarea/reconstrucția terminalului

702 500

50 672

753 172  (27)

27

Lucrări de marcare a platformei

4 429

1 898

6 327

Repararea pistei în fața pragului 04

336 853

0

336 853

2010

Renovarea/reconstrucția terminalului

0

250 399

250 399  (27)

27

Lucrări de marcare a platformei

0

0

0

Repararea pistei în fața pragului 04

0

144 366

144 366

2012

Dispozitiv GripTester (siguranța zborului)

28 770

12 330

41 100

TOTAL

TOTAL

4 508 766

4 508 766

1 965 269

1 965 269

6 474 034

6 474 034

| (39) | Astfel cum este explicat în detaliu în secțiunea 3.4.2 de mai sus, extinderea pistei și furnizarea de zone de servicii pentru societățile de închirieri auto au constituit o obligație a aeroportului AOC în temeiul acordului de servicii aeroportuare încheiat cu Ryanair. Din rapoartele financiare ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH pentru anii respectivi reiese că pista a fost prelungită (28). |
| --- | --- |

(39)

Astfel cum este explicat în detaliu în secțiunea 3.4.2 de mai sus, extinderea pistei și furnizarea de zone de servicii pentru societățile de închirieri auto au constituit o obligație a aeroportului AOC în temeiul acordului de servicii aeroportuare încheiat cu Ryanair. Din rapoartele financiare ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH pentru anii respectivi reiese că pista a fost prelungită (28).

28

| (40) | În cadrul reuniunii sale din 23 iunie 2000, consiliul de administrație al întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a discutat, în contextul dezvoltării aeroportului, un program de investiții nedetaliat pe 10 ani care presupunea o investiție de aproximativ 20 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(40)

În cadrul reuniunii sale din 23 iunie 2000, consiliul de administrație al întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a discutat, în contextul dezvoltării aeroportului, un program de investiții nedetaliat pe 10 ani care presupunea o investiție de aproximativ 20 de milioane EUR.

3.3.   FINANȚAREA PIERDERILOR DIN EXPLOATARE ALE ÎNTREPRINDERII FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH ÎN PERIOADA 2000-2011

| (41) | În perioada 2000-2011, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a acumulat pierderi anuale provenite din exploatarea aeroportului AOC, astfel cum este descris în tabelul 4.

  Tabelul 4
   (29)


  Imagine de ansamblu asupra pierderilor anuale ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și finanțarea acestora











  (în mii de EUR) |
| --- | --- |
| Exercițiu financiar | Rezultat din exploatare, fără contribuțiile publice și costurile serviciilor de interes public (30) | Investiții (31) | Amortizare | Rezultat financiar net (32) | Rezultat net |
| 2000 | – 244 | 204 | 1 509 | – 19 | + 34 |
| 2001 | – 591 | 77 | 1 469 | – 24 | – 31 |
| 2002 | – 214 | 61 | 1 393 | 0 | + 51 |
| 2003 | – 1 161 | 509 | 620 | + 2 | – 64 |
| 2004 | – 1 192 | 428 | 612 | – 1 | 0 |
| 2005 | – 671 | 92 | 445 | – 12 | – 272 |
| 2006 | – 496 | 2 613 | 531 | – 26 | – 253 |
| 2007 | – 719 | 1 071 | 533 | – 1 | – 301 |
| 2008 | – 511 | 664 | 645 | – 2 | – 460 |
| 2009 | – 906 | 2 354 | 821 | + 7 | – 562 |
| 2010 | – 1 150 | 1 296 | 965 | – 2 | – 567 |
| 2011 | – 424 | 8 | 907 | – 13 | – 437 |

(41)

În perioada 2000-2011, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a acumulat pierderi anuale provenite din exploatarea aeroportului AOC, astfel cum este descris în tabelul 4.

Tabelul 4
   (29)

Tabelul 4

29

Imagine de ansamblu asupra pierderilor anuale ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și finanțarea acestora

Imagine de ansamblu asupra pierderilor anuale ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și finanțarea acestora

(în mii de EUR)

Exercițiu financiar

Rezultat din exploatare, fără contribuțiile publice și costurile serviciilor de interes public (30)

30

Investiții (31)

31

Amortizare

Rezultat financiar net (32)

32

Rezultat net

2000

– 244

204

1 509

– 19

+ 34

2001

– 591

77

1 469

– 24

– 31

2002

– 214

61

1 393

0

+ 51

2003

– 1 161

509

620

+ 2

– 64

2004

– 1 192

428

612

– 1

0

2005

– 671

92

445

– 12

– 272

2006

– 496

2 613

531

– 26

– 253

2007

– 719

1 071

533

– 1

– 301

2008

– 511

664

645

– 2

– 460

2009

– 906

2 354

821

+ 7

– 562

2010

– 1 150

1 296

965

– 2

– 567

2011

– 424

8

907

– 13

– 437

| (42) | Germania a furnizat datele prezentate în tabelul 5 privind contribuțiile anuale ale acționarilor destinate acoperirii pierderilor din exploatare ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (33); în total, aporturile de capital se ridică la 8,9 milioane EUR.

  Tabelul 5


  Contribuțiile acționarilor în scopuri operaționale







  (în EUR) |
| --- | --- |
| 2000 | 200 000 -300 000  (1) |
| 2001 | 200 000 -300 000  (1) |
| 2002 | 200 000 -300 000  (1) |
| 2003 | 300 000 -400 000  (1) |
| 2004 | 475 000 -575 000  (1) |
| 2005 | 700 000 -800 000  (1) |
| 2006 | 925 000 -1 025 000  (1) |
| 2007 | 1 250 000 -1 350 000  (1) |
| 2008 | 1 125 000 -1 225 000  (1) |
| 2009 | 1 125 000 -1 225 000  (1) |
| 2010 | 1 325 000 -1 425 000  (1) |
| 2011 | 425 000 -525 000  (1) |
| Total | 8 897 000 |

(42)

Germania a furnizat datele prezentate în tabelul 5 privind contribuțiile anuale ale acționarilor destinate acoperirii pierderilor din exploatare ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (33); în total, aporturile de capital se ridică la 8,9 milioane EUR.

33

Tabelul 5

Tabelul 5

Contribuțiile acționarilor în scopuri operaționale

Contribuțiile acționarilor în scopuri operaționale

(în EUR)

2000

200 000 -300 000  (1)

1

2001

200 000 -300 000  (1)

1

2002

200 000 -300 000  (1)

1

2003

300 000 -400 000  (1)

1

2004

475 000 -575 000  (1)

1

2005

700 000 -800 000  (1)

1

2006

925 000 -1 025 000  (1)

1

2007

1 250 000 -1 350 000  (1)

1

2008

1 125 000 -1 225 000  (1)

1

2009

1 125 000 -1 225 000  (1)

1

2010

1 325 000 -1 425 000  (1)

1

2011

425 000 -525 000  (1)

1

Total

Total

8 897 000

8 897 000

| (43) | De la începutul perioadei în cauză, rapoartele financiare puse la dispoziție de Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH indică faptul că situația financiară a aeroportului depinde foarte mult de aporturile acționarilor. În raportul financiar din 2002 se susține că existența întreprinderii ar fi în pericol în absența contribuțiilor financiare din partea acționarilor și că sunt necesare contribuții suplimentare din partea acționarilor. Alte câteva rapoarte financiare (pentru anii 2003 și 2004) prevăd, de asemenea, că întreprinderea poate supraviețui numai datorită aporturilor de capital ale acționarilor (34). Perspectivele din raportul financiar pentru anul 2003 prevăd deja că în următoarea perioadă financiară vor fi necesare aporturi de capital din partea acționarilor. În 2006, insolvabilitatea iminentă a putut fi evitată numai datorită aporturilor de capital ale acționarilor, conform situației financiare din 2006. |
| --- | --- |

(43)

De la începutul perioadei în cauză, rapoartele financiare puse la dispoziție de Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH indică faptul că situația financiară a aeroportului depinde foarte mult de aporturile acționarilor. În raportul financiar din 2002 se susține că existența întreprinderii ar fi în pericol în absența contribuțiilor financiare din partea acționarilor și că sunt necesare contribuții suplimentare din partea acționarilor. Alte câteva rapoarte financiare (pentru anii 2003 și 2004) prevăd, de asemenea, că întreprinderea poate supraviețui numai datorită aporturilor de capital ale acționarilor (34). Perspectivele din raportul financiar pentru anul 2003 prevăd deja că în următoarea perioadă financiară vor fi necesare aporturi de capital din partea acționarilor. În 2006, insolvabilitatea iminentă a putut fi evitată numai datorită aporturilor de capital ale acționarilor, conform situației financiare din 2006.

34

| (44) | Potrivit Germaniei, costurile serviciilor de interes public sunt legate de costurile cu personalul pentru controlul traficului aerian, controlul împrejmuirilor, administrare, înregistrarea pasagerilor și a bagajelor, formare și piloți și au fost finanțate din capitalul propriu al întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și al landului Turingia, astfel cum este specificat în tabelele 6 și 7.

  Tabelul 6


  Finanțarea costurilor serviciilor de interes public ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH
   (35)









  (în EUR) |
| --- | --- |
| An | Total costuri ale serviciilor de interes public | Capitaluri proprii | Finanțare din partea landului Turingia |
| 2000 | 276 420 | 106 031 | 170 389 |
| 2001 | 278 773 | 127 043 | 151 730 |
| 2002 | 292 270 | 134 801 | 157 469 |
| 2003 | 412 325 | 247 279 | 165 046 |
| 2004 | 461 067 | 293 713 | 167 354 |
| 2005 | 685 406 | 529 734 | 155 672 |
| 2006 | 683 415 | 527 017 | 156 398 |
| 2007 | 732 355 | 597 858 | 134 497 |
| 2008 | 700 772 | 599 954 | 100 818 |
| 2009 | 718 416 | 347 598 | 370 818 |
| 2010 | 657 982 | 313 933 | 344 049 |
| 2011 | 598 056 | 261 654 | 336 402 |
| TOTAL | 6 497 257 | 4 086 615 | 2 410 642 |

(44)

Potrivit Germaniei, costurile serviciilor de interes public sunt legate de costurile cu personalul pentru controlul traficului aerian, controlul împrejmuirilor, administrare, înregistrarea pasagerilor și a bagajelor, formare și piloți și au fost finanțate din capitalul propriu al întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și al landului Turingia, astfel cum este specificat în tabelele 6 și 7.

Tabelul 6

Tabelul 6

Finanțarea costurilor serviciilor de interes public ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH
   (35)

Finanțarea costurilor serviciilor de interes public ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

35

(în EUR)

An

Total costuri ale serviciilor de interes public

Capitaluri proprii

Finanțare din partea landului Turingia

2000

276 420

106 031

170 389

2001

278 773

127 043

151 730

2002

292 270

134 801

157 469

2003

412 325

247 279

165 046

2004

461 067

293 713

167 354

2005

685 406

529 734

155 672

2006

683 415

527 017

156 398

2007

732 355

597 858

134 497

2008

700 772

599 954

100 818

2009

718 416

347 598

370 818

2010

657 982

313 933

344 049

2011

598 056

261 654

336 402

TOTAL

TOTAL

6 497 257

6 497 257

4 086 615

4 086 615

2 410 642

2 410 642

Tabelul 7
   (36)

Tabelul 7

36

Repartizarea finanțării acordate de landul Turingia în funcție de tipul costurilor serviciilor de interes public

Repartizarea finanțării acordate de landul Turingia în funcție de tipul costurilor serviciilor de interes public

| (în EUR) |
| --- |
| An | Controlul traficului aerian | Servicii de control pe aeroport | Valoarea totală a finanțării acordate de landul Turingia |
| 2000 | 170 389 | 0 | 170 389 |
| 2001 | 151 730 | 0 | 151 730 |
| 2002 | 157 469 | 0 | 157 469 |
| 2003 | 165 046 | 0 | 165 046 |
| 2004 | 167 354 | 0 | 167 354 |
| 2005 | 155 672 | 0 | 155 672 |
| 2006 | 156 398 | 0 | 156 398 |
| 2007 | 134 497 | 0 | 134 497 |
| 2008 | 100 818 | 0 | 100 818 |
| 2009 | 100 818 | 270 000 | 370 818 |
| 2010 | 94 049 | 250 000 | 344 049 |
| 2011 | 86 402 | 250 000 | 336 402 |
| TOTAL | 1 640 642 | 770 000 | 2 410 642 |

(în EUR)

An

Controlul traficului aerian

Servicii de control pe aeroport

Valoarea totală a finanțării acordate de landul Turingia

2000

170 389

0

170 389

2001

151 730

0

151 730

2002

157 469

0

157 469

2003

165 046

0

165 046

2004

167 354

0

167 354

2005

155 672

0

155 672

2006

156 398

0

156 398

2007

134 497

0

134 497

2008

100 818

0

100 818

2009

100 818

270 000

370 818

2010

94 049

250 000

344 049

2011

86 402

250 000

336 402

TOTAL

TOTAL

1 640 642

1 640 642

770 000

770 000

2 410 642

2 410 642

3.4.   TARIFELE DE AEROPORT ȘI PLĂȚILE CĂTRE RYANAIR ÎN TEMEIUL ACORDURILOR DE SERVICII AEROPORTUARE ȘI DE MARKETING

3.4.1.   Lista tarifelor de aeroport aplicată de AOC

Lista tarifelor de aeroport aplicată de AOC

| (45) | Tabelul 8 sintetizează elementele principale care se regăsesc în listele standard ale tarifelor de aeroport aplicate de AOC în perioada 2002-2010 (37).

  Tabelul 8


  Lista tarifelor de aeroport aplicate de AOC în perioada 2002-2010
   (38)








  Prețuri fără TVA | Tarife de aterizare pentru aeronave cu peste 6 001 kg/1 000 kg | Tarife pentru serviciile destinate pasagerilor/pasager |
| --- | --- | --- | --- |
| Lista tarifelor de aeroport din 1 ianuarie 2002 | 7,78 EUR | 2,67 EUR |
| Lista tarifelor de aeroport din 18 septembrie 2006 | 7,45 EUR | 3,00 EUR |

(45)

Tabelul 8 sintetizează elementele principale care se regăsesc în listele standard ale tarifelor de aeroport aplicate de AOC în perioada 2002-2010 (37).

37

Tabelul 8

Tabelul 8

Lista tarifelor de aeroport aplicate de AOC în perioada 2002-2010
   (38)

Lista tarifelor de aeroport aplicate de AOC în perioada 2002-2010

38

Prețuri fără TVA

Tarife de aterizare pentru aeronave cu peste 6 001 kg/1 000 kg

Tarife pentru serviciile destinate pasagerilor/pasager

Lista tarifelor de aeroport din 1 ianuarie 2002

7,78 EUR

2,67 EUR

Lista tarifelor de aeroport din 18 septembrie 2006

7,45 EUR

3,00 EUR

| (46) | În ianuarie 2011, a fost stabilită o nouă listă a tarifelor de aeroport, ale cărei elemente principale sunt redate în tabelele 9 și 10.

  Tabelul 9


  Lista tarifelor de aeroport aplicabile aeronavelor din 2011
   (39)








  Lista tarifelor de aeroport din ianuarie 2011
  (Prețuri fără TVA) | Timp de rotație de până la 30 de minute | Timp de rotație de peste 30 de minute |
| --- | --- | --- | --- |
| În cazul zborurilor de pasageri cu rotații planificate (40) | 0 EUR | 7,45 EUR |
| În cazul zborurilor pentru transportul de pasageri fără rotații planificate și de marfă | 7,45 EUR |

(46)

În ianuarie 2011, a fost stabilită o nouă listă a tarifelor de aeroport, ale cărei elemente principale sunt redate în tabelele 9 și 10.

Tabelul 9

Tabelul 9

Lista tarifelor de aeroport aplicabile aeronavelor din 2011
   (39)

Lista tarifelor de aeroport aplicabile aeronavelor din 2011

39

Lista tarifelor de aeroport din ianuarie 2011

(Prețuri fără TVA)

Timp de rotație de până la 30 de minute

Timp de rotație de peste 30 de minute

În cazul zborurilor de pasageri cu rotații planificate (40)

40

0 EUR

7,45 EUR

În cazul zborurilor pentru transportul de pasageri fără rotații planificate și de marfă

7,45 EUR

Tabelul 10

Tabelul 10

Lista tarifelor de aeroport aplicabile pasagerilor din 2011
   (41)

Lista tarifelor de aeroport aplicabile pasagerilor din 2011

41

| Lista tarifelor de aeroport din ianuarie 2011
  (Prețuri fără TVA) | Număr de pasageri mai mic de 50 000 | Număr de pasageri între 50 000 și 100 000 |
| --- | --- | --- |
| Tarif pe pasager | 6,00 EUR | 4,20 EUR |

Lista tarifelor de aeroport din ianuarie 2011

(Prețuri fără TVA)

Număr de pasageri mai mic de 50 000

Număr de pasageri între 50 000 și 100 000

Tarif pe pasager

6,00 EUR

4,20 EUR

3.4.2.   Acordul de servicii aeroportuare încheiat cu Ryanair la 3 martie 2003

Acordul de servicii aeroportuare încheiat cu Ryanair la 3 martie 2003

| (47) | La 3 martie 2003, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (denumită „AOC” în acord) și Ryanair (denumită „Ryanair Limited”) au încheiat un acord de servicii aeroportuare pe o durată de maximum 10 ani. Acordul a intrat în vigoare prin serviciul de zbor regulat zilnic către Londra-Stansted, care urma să înceapă la 1 mai 2003. |
| --- | --- |

(47)

La 3 martie 2003, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (denumită „AOC” în acord) și Ryanair (denumită „Ryanair Limited”) au încheiat un acord de servicii aeroportuare pe o durată de maximum 10 ani. Acordul a intrat în vigoare prin serviciul de zbor regulat zilnic către Londra-Stansted, care urma să înceapă la 1 mai 2003.

| (48) | Conform acordului, Ryanair plătește către AOC:






  (a) | un tarif pentru exploatarea serviciilor de transport aerian de pasageri în conformitate cu scala tarifelor AOC în vigoare la data efectuării serviciului; |
| --- | --- | --- |

(48)

Conform acordului, Ryanair plătește către AOC:

(a)

un tarif pentru exploatarea serviciilor de transport aerian de pasageri în conformitate cu scala tarifelor AOC în vigoare la data efectuării serviciului;

| (b) | o sumă egală cu tarifele privind securitatea pasagerilor și taxele de stat (denumită în continuare „tariful DE”) la cota în vigoare la momentul operațiunii de zbor. Tariful inițial se ridică la „patru euro și cincizeci și unu de eurocenți (4,08 EUR)” (42). De asemenea, acordul precizează intenția ambelor părți de a încerca să reducă tariful DE în cazul în care numărul pasagerilor care tranzitează aeroportul va crește. În orice caz, Ryanair va încasa tariful inițial ca un tarif minim. |
| --- | --- |

(b)

o sumă egală cu tarifele privind securitatea pasagerilor și taxele de stat (denumită în continuare „tariful DE”) la cota în vigoare la momentul operațiunii de zbor. Tariful inițial se ridică la „patru euro și cincizeci și unu de eurocenți (4,08 EUR)” (42). De asemenea, acordul precizează intenția ambelor părți de a încerca să reducă tariful DE în cazul în care numărul pasagerilor care tranzitează aeroportul va crește. În orice caz, Ryanair va încasa tariful inițial ca un tarif minim.

42

| (49) | Germania afirmă că Ryanair a plătit tarifele pentru prestarea serviciilor în conformitate cu regulamentul AOC privind tarifele standard în vigoare la momentul respectiv, corespunzând unui tarif de aterizare fix în valoare de [...]* pe aeronavă și unui tarif pentru serviciile destinate pasagerilor în valoare de [...]* pe pasager (fără TVA) (43) (tarife plătite în iunie 2009). |
| --- | --- |

(49)

Germania afirmă că Ryanair a plătit tarifele pentru prestarea serviciilor în conformitate cu regulamentul AOC privind tarifele standard în vigoare la momentul respectiv, corespunzând unui tarif de aterizare fix în valoare de [...]* pe aeronavă și unui tarif pentru serviciile destinate pasagerilor în valoare de [...]* pe pasager (fără TVA) (43) (tarife plătite în iunie 2009).

43

| (50) | Acordul de servicii aeroportuare din 3 martie 2003 prevede că aeroportul AOC este obligat, în schimb:






  (a) | să asigure o pistă care îndeplinește anumite specificații tehnice până la 31 decembrie 2003 și care urmează să fie finalizată și extinsă până la 31 mai 2004; |
| --- | --- | --- |

(50)

Acordul de servicii aeroportuare din 3 martie 2003 prevede că aeroportul AOC este obligat, în schimb:

(a)

să asigure o pistă care îndeplinește anumite specificații tehnice până la 31 decembrie 2003 și care urmează să fie finalizată și extinsă până la 31 mai 2004;

| (b) | să furnizeze servicii de terminal și de infrastructură ([...]*), precum și servicii de vânzare, marketing și relații publice (servicii prevăzute în anexa A la acordul de servicii); |
| --- | --- |

(b)

să furnizeze servicii de terminal și de infrastructură ([...]*), precum și servicii de vânzare, marketing și relații publice (servicii prevăzute în anexa A la acordul de servicii);

| (c) | să furnizeze servicii de handling și servicii conexe (servicii prevăzute în anexa B la acordul de servicii); |
| --- | --- |

(c)

să furnizeze servicii de handling și servicii conexe (servicii prevăzute în anexa B la acordul de servicii);

| (d) | să asigure exploatarea unui serviciu de transport cu autobuzul la tarifele locale standard între AOC și gara Leipzig-Bahnhof și între AOC și gara Dresden-Bahnhof; |
| --- | --- |

(d)

să asigure exploatarea unui serviciu de transport cu autobuzul la tarifele locale standard între AOC și gara Leipzig-Bahnhof și între AOC și gara Dresden-Bahnhof;

| (e) | să pună la dispoziție un sistem de rezervări operațional (serviciu prevăzut în apendicele din anexa B la acordul de servicii). |
| --- | --- |

(e)

să pună la dispoziție un sistem de rezervări operațional (serviciu prevăzut în apendicele din anexa B la acordul de servicii).

| (51) | În plus față de obligația întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH de a asigura pista, anexa A la acord stabilește o serie de alte servicii care urmează să fie furnizate de AOC:






  (a) | servicii de terminal și de infrastructură: [...]* și alte „cerințe rezonabile ale companiei aeriene Ryanair pe o bază ad hoc, pentru a asigura că Ryanair poate menține o rotație de 25 de minute”; |
| --- | --- | --- |

(51)

În plus față de obligația întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH de a asigura pista, anexa A la acord stabilește o serie de alte servicii care urmează să fie furnizate de AOC:

(a)

servicii de terminal și de infrastructură: [...]* și alte „cerințe rezonabile ale companiei aeriene Ryanair pe o bază ad hoc, pentru a asigura că Ryanair poate menține o rotație de 25 de minute”;

ad hoc

| (b) | servicii de vânzare, marketing și relații publice: [...]*. |
| --- | --- |

(b)

servicii de vânzare, marketing și relații publice: [...]*.

| (52) | Tarifele menționate în considerentul 48, plătite de Ryanair, includ mai multe servicii, astfel cum este prevăzut în anexa B, „Servicii de handling și servicii conexe care urmează să fie furnizate de agenții de handling la sol” la acordul de servicii aeroportuare din 3 martie 2003, cum ar fi (44): încărcarea și descărcarea bagajelor (fără mărfuri), servicii de întreținere a toaletei și de alimentare cu apă, la cerere [...]*, [...]* și furnizarea și aplicarea materialelor de degivrare, la cererea Ryanair, cu lichidul de degivrare tarifat la [...]* pe litru, operațiunile de înregistrare a pasagerilor, îmbarcare și debarcare și verificarea documentelor de călătorie. |
| --- | --- |

(52)

Tarifele menționate în considerentul 48, plătite de Ryanair, includ mai multe servicii, astfel cum este prevăzut în anexa B, „Servicii de handling și servicii conexe care urmează să fie furnizate de agenții de handling la sol” la acordul de servicii aeroportuare din 3 martie 2003, cum ar fi (44): încărcarea și descărcarea bagajelor (fără mărfuri), servicii de întreținere a toaletei și de alimentare cu apă, la cerere [...]*, [...]* și furnizarea și aplicarea materialelor de degivrare, la cererea Ryanair, cu lichidul de degivrare tarifat la [...]* pe litru, operațiunile de înregistrare a pasagerilor, îmbarcare și debarcare și verificarea documentelor de călătorie.

44

| (53) | În conformitate cu apendicele din anexa B „Sistem de rezervări” la acordul de servicii aeroportuare din 3 martie 2003, agentul de handling trebuie să instituie și să exploateze un birou de asistență pentru pasageri, să mențină personalul responsabil de rezervări format în mod corespunzător și să achite toate costurile asociate echipamentelor hardware pentru computere și telefoanelor, faxurilor, dispozitivelor informatice și de telecomunicații pentru transportul aerian (SITA) și tuturor operațiunilor de întreținere și de înlocuire a echipamentelor pe care le suportă în cursul exploatării biroului de asistență pentru pasageri. Cu toate acestea, [...]*. |
| --- | --- |

(53)

În conformitate cu apendicele din anexa B „Sistem de rezervări” la acordul de servicii aeroportuare din 3 martie 2003, agentul de handling trebuie să instituie și să exploateze un birou de asistență pentru pasageri, să mențină personalul responsabil de rezervări format în mod corespunzător și să achite toate costurile asociate echipamentelor hardware pentru computere și telefoanelor, faxurilor, dispozitivelor informatice și de telecomunicații pentru transportul aerian (SITA) și tuturor operațiunilor de întreținere și de înlocuire a echipamentelor pe care le suportă în cursul exploatării biroului de asistență pentru pasageri. Cu toate acestea, [...]*.

3.4.3.   Acordurile de servicii de marketing

Acordurile de servicii de marketing

| (54) | Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a încheiat în total trei acorduri de servicii de marketing, primul cu Ryanair și următoarele două cu Airport Marketing Services Limited (AMS), precum și o scrisoare de însoțire anexată la ultimul acord din 25 ianuarie 2010.

  Tabelul 11


  Acordurile de marketing încheiate între Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și Ryanair/AMS









  Acord | Durată | Obiect | Tarife care trebuie plătite aeroportului AOC de către Ryanair |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Acordul din 7.4.2003 între AOC și Ryanair | 15.4.2003-30.4.2013 | Mesaje publicitare în limba engleză difuzate pe internet și acțiuni de promovare a vânzărilor și de relații cu publicul pentru a promova comercializarea turismului aerian în zona Altenburg | — | un comision de succes în funcție de numărul de pasageri în ieșire, care urmează să fie dedus din tarifele plătite de Ryanair pentru serviciile aeroportuare; |

(54)

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a încheiat în total trei acorduri de servicii de marketing, primul cu Ryanair și următoarele două cu Airport Marketing Services Limited (AMS), precum și o scrisoare de însoțire anexată la ultimul acord din 25 ianuarie 2010.

Tabelul 11

Tabelul 11

Acordurile de marketing încheiate între Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și Ryanair/AMS

Acordurile de marketing încheiate între Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și Ryanair/AMS

Acord

Durată

Obiect

Tarife care trebuie plătite aeroportului AOC de către Ryanair

Acordul din 7.4.2003 între AOC și Ryanair

15.4.2003-30.4.2013

Mesaje publicitare în limba engleză difuzate pe internet și acțiuni de promovare a vânzărilor și de relații cu publicul pentru a promova comercializarea turismului aerian în zona Altenburg

—

un comision de succes în funcție de numărul de pasageri în ieșire, care urmează să fie dedus din tarifele plătite de Ryanair pentru serviciile aeroportuare;

| — | un comision de succes bazat pe un anumit procent din orice majorare a tarifelor de aeroport |
| --- | --- |

—

un comision de succes bazat pe un anumit procent din orice majorare a tarifelor de aeroport

Acordul din 28.8.2008 între AOC și AMS

28.8.2008-27.8.2010

Servicii de marketing care implică utilizarea site-ului ryanair.com ca instrument principal: un text/texte de 150 de cuvinte în secțiunea „Top cinci atracții” de pe pagina dedicată destinației AOC.

[...]* pentru anul 2008

[...]* pentru anul 2009 (45)

45

(niciuna dintre cele două sume nu conține TVA)

Acordul din 25.1.2010 dintre AOC și AMS

25.1.2010-sfârșitul unei perioade de un an după data lansării primului serviciu

Pachet de servicii de marketing furnizate timp de un an

[...]* pe an (45) (fără TVA)

45

Scrisoarea de însoțire din 21.9.2010 între AOC și AMS

21.9.2010-31.3.2011

Act adițional la acordul inițial din 25.1.2010

[...]* pentru perioada de iarnă 2010

3.4.3.1.   Acordul de marketing din 7 aprilie 2003

Acordul de marketing din 7 aprilie 2003

| (55) | În temeiul primului acord de marketing încheiat între Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (denumită „AOC” în acord) și Ryanair la 7 aprilie 2003, valabil pentru o perioadă de 10 ani, începând cu 15 aprilie 2003, Ryanair urmează să desfășoare acțiuni de marketing pentru a promova zona Altenburg. Acordul oferă Ryanair putere de decizie cu privire la toate deciziile de promovare și publicitate, cu excepția celor legate de site-ul AOC. |
| --- | --- |

(55)

În temeiul primului acord de marketing încheiat între Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (denumită „AOC” în acord) și Ryanair la 7 aprilie 2003, valabil pentru o perioadă de 10 ani, începând cu 15 aprilie 2003, Ryanair urmează să desfășoare acțiuni de marketing pentru a promova zona Altenburg. Acordul oferă Ryanair putere de decizie cu privire la toate deciziile de promovare și publicitate, cu excepția celor legate de site-ul AOC.

| (56) | Având în vedere sarcinile asumate de Ryanair, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH urmează să achite următoarele tarife:






  (a) | un „comision de succes” pe pasager în ieșire, care se regăsește în tariful net care trebuie plătit de Ryanair pe pasager pentru aterizare, controlul traficului aerian local, iluminat, staționare (fără a include staționările nocturne), platformă și handlingul pasagerilor, infrastructură și taxa aferentă serviciilor destinate pasagerilor pentru serviciile de transport aerian de călători. AOC calculează tariful net pe pasager în funcție de fișele privind coeficientul de ocupare și prezintă calculul companiei aeriene Ryanair la sfârșitul fiecărei săptămâni. Ryanair calculează comisionul de succes și prezintă calculul aeroportului AOC în termen de 30 de zile de la sfârșitul fiecărei luni; calculul se bazează pe serviciile din luna calendaristică anterioară. Ryanair își poate deduce comisionul de succes din facturile lunare pentru tarifele de aterizare emise de AOC.

  Tabelul 12


  Tarif net pe pasager plătit de Ryanair aeroportului AOC








  (în EUR) |
| --- | --- | --- |
| Numărul de rotații în cadrul serviciilor | Tarif net pe pasager în ieșire, care include toate tarifele (cu excepția tarifelor de securitate) Anul 1-5 | Tarif net pe pasager în ieșire, care include toate tarifele (cu excepția tarifelor de securitate) Anul 6-10 |
| [...]* | [...]* | [...]* |
| [...]* | [...]* | [...]* |
| [...]* | [...]* | [...]* |

(56)

Având în vedere sarcinile asumate de Ryanair, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH urmează să achite următoarele tarife:

(a)

un „comision de succes” pe pasager în ieșire, care se regăsește în tariful net care trebuie plătit de Ryanair pe pasager pentru aterizare, controlul traficului aerian local, iluminat, staționare (fără a include staționările nocturne), platformă și handlingul pasagerilor, infrastructură și taxa aferentă serviciilor destinate pasagerilor pentru serviciile de transport aerian de călători. AOC calculează tariful net pe pasager în funcție de fișele privind coeficientul de ocupare și prezintă calculul companiei aeriene Ryanair la sfârșitul fiecărei săptămâni. Ryanair calculează comisionul de succes și prezintă calculul aeroportului AOC în termen de 30 de zile de la sfârșitul fiecărei luni; calculul se bazează pe serviciile din luna calendaristică anterioară. Ryanair își poate deduce comisionul de succes din facturile lunare pentru tarifele de aterizare emise de AOC.

Tabelul 12

Tabelul 12

Tarif net pe pasager plătit de Ryanair aeroportului AOC

Tarif net pe pasager plătit de Ryanair aeroportului AOC

(în EUR)

Numărul de rotații în cadrul serviciilor

Tarif net pe pasager în ieșire, care include toate tarifele (cu excepția tarifelor de securitate) Anul 1-5

Tarif net pe pasager în ieșire, care include toate tarifele (cu excepția tarifelor de securitate) Anul 6-10

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| (b) | un „comision de succes” bazat pe un anumit procent din orice majorare a tarifelor de aeroport, constând în:






  — | 100 % din orice majorare a tarifelor de securitate percepute de către guvern până la un plafon maxim de 10 % peste rata actuală publicată pentru o perioadă de cinci ani; și |
| --- | --- | --- |

(b)

un „comision de succes” bazat pe un anumit procent din orice majorare a tarifelor de aeroport, constând în:

—

100 % din orice majorare a tarifelor de securitate percepute de către guvern până la un plafon maxim de 10 % peste rata actuală publicată pentru o perioadă de cinci ani; și

| — | 100 % din orice majorare a tarifelor publicate existente sau a tarifelor, taxelor sau impozitelor suplimentare introduse în tarifele de aeroport publicate, până la un plafon maxim de 10 % din tariful total existent publicat plătit de Ryanair, pentru o perioadă de cinci ani. |
| --- | --- |

—

100 % din orice majorare a tarifelor publicate existente sau a tarifelor, taxelor sau impozitelor suplimentare introduse în tarifele de aeroport publicate, până la un plafon maxim de 10 % din tariful total existent publicat plătit de Ryanair, pentru o perioadă de cinci ani.

3.4.3.2.   Acordul de marketing din 28 august 2008

Acordul de marketing din 28 august 2008

| (57) | Un al doilea acord de servicii de marketing a fost încheiat între Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (denumită „AOC” în acord) și Airport Marketing Services la 28 august 2008. Conform acordului, AOC intenționează să promoveze în mod activ facilitățile orașului și ale regiunii și să crească numărul de pasageri în intrare pentru serviciile Ryanair și, prin urmare, să crească la maximum veniturile aeroportului provenite din activități nonaeronautice. Acordul este legat de angajamentului companiei aeriene Ryanair de a deservi o rută de la AOC către Londra-Stansted în sezonul de vară (zilnic) și în sezonul de iarnă (de patru ori pe săptămână), precum și o rută către Girona, de trei ori pe săptămână numai în cursul sezonului de vară. |
| --- | --- |

(57)

Un al doilea acord de servicii de marketing a fost încheiat între Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (denumită „AOC” în acord) și Airport Marketing Services la 28 august 2008. Conform acordului, AOC intenționează să promoveze în mod activ facilitățile orașului și ale regiunii și să crească numărul de pasageri în intrare pentru serviciile Ryanair și, prin urmare, să crească la maximum veniturile aeroportului provenite din activități nonaeronautice. Acordul este legat de angajamentului companiei aeriene Ryanair de a deservi o rută de la AOC către Londra-Stansted în sezonul de vară (zilnic) și în sezonul de iarnă (de patru ori pe săptămână), precum și o rută către Girona, de trei ori pe săptămână numai în cursul sezonului de vară.

| (58) | Acordul are o durată inițială de doi ani. AOC plătește [...]* EUR pentru primul an și [...]* EUR pentru al doilea an. În schimb, AOC primește [...]*. Acordul nu include nicio indicație suplimentară în ceea ce privește durata, amplasarea sau alte informații privind link-ul. |
| --- | --- |

(58)

Acordul are o durată inițială de doi ani. AOC plătește [...]* EUR pentru primul an și [...]* EUR pentru al doilea an. În schimb, AOC primește [...]*. Acordul nu include nicio indicație suplimentară în ceea ce privește durata, amplasarea sau alte informații privind link-ul.

| (59) | Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH are dreptul să își aleagă sloturile orare preferate pentru măsurile de marketing. Cu toate acestea, din cauza disponibilității limitate, sloturile orare respective nu pot fi garantate. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH are dreptul, de asemenea, de a alege site-uri care pot fi conectate cu site-ul Ryanair prin intermediul unui link. Cu toate acestea, dreptul este limitat de faptul că site-urile nu pot include zboruri, servicii de închiriere auto sau cazare și/sau orice alte servicii care sunt oferite, de asemenea, pe site-ul Ryanair. De asemenea, Ryanair are ultimul cuvânt și poate refuza să permită publicarea pe site-ul său. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH trebuie să verifice, de asemenea, dacă serviciile au fost furnizate în conformitate cu dispozițiile acordului. |
| --- | --- |

(59)

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH are dreptul să își aleagă sloturile orare preferate pentru măsurile de marketing. Cu toate acestea, din cauza disponibilității limitate, sloturile orare respective nu pot fi garantate. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH are dreptul, de asemenea, de a alege site-uri care pot fi conectate cu site-ul Ryanair prin intermediul unui link. Cu toate acestea, dreptul este limitat de faptul că site-urile nu pot include zboruri, servicii de închiriere auto sau cazare și/sau orice alte servicii care sunt oferite, de asemenea, pe site-ul Ryanair. De asemenea, Ryanair are ultimul cuvânt și poate refuza să permită publicarea pe site-ul său. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH trebuie să verifice, de asemenea, dacă serviciile au fost furnizate în conformitate cu dispozițiile acordului.

3.4.3.3.   Acordul de marketing din 25 ianuarie 2010

Acordul de marketing din 25 ianuarie 2010

| (60) | Un al treilea acord de servicii de marketing a fost încheiat între Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (denumită „AOC” în acord) și Airport Marketing Services la 25 ianuarie 2010. Conform acordului, AMS oferă servicii de marketing în domeniul turismului pe site-ul Ryanair, astfel încât AOC să își poată promova activitatea și atracțiile turistice. Acordul face obiectul angajamentului Ryanair de a deservi rute în sezonul de vară – începând din vara anului 2010 și numai în timpul sezonului aeronautic de vară al IATA (46) – din AOC către Londra-Stansted (de șapte ori pe săptămână), Girona (de trei ori pe săptămână) și Alicante (de două ori pe săptămână). |
| --- | --- |

(60)

Un al treilea acord de servicii de marketing a fost încheiat între Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (denumită „AOC” în acord) și Airport Marketing Services la 25 ianuarie 2010. Conform acordului, AMS oferă servicii de marketing în domeniul turismului pe site-ul Ryanair, astfel încât AOC să își poată promova activitatea și atracțiile turistice. Acordul face obiectul angajamentului Ryanair de a deservi rute în sezonul de vară – începând din vara anului 2010 și numai în timpul sezonului aeronautic de vară al IATA (46) – din AOC către Londra-Stansted (de șapte ori pe săptămână), Girona (de trei ori pe săptămână) și Alicante (de două ori pe săptămână).

46

| (61) | Acordul are o durată inițială de un an. AOC plătește [...]* EUR pe un an pentru următorul pachet de servicii de marketing: [...]*. Drepturile și obligațiile întreprinderii AOC în ceea ce privește sloturile orare, natura site-urilor și decizia finală a companiei aeriene Ryanair sunt identice cu cele descrise în acordul precedent. |
| --- | --- |

(61)

Acordul are o durată inițială de un an. AOC plătește [...]* EUR pe un an pentru următorul pachet de servicii de marketing: [...]*. Drepturile și obligațiile întreprinderii AOC în ceea ce privește sloturile orare, natura site-urilor și decizia finală a companiei aeriene Ryanair sunt identice cu cele descrise în acordul precedent.

3.4.3.4.   Scrisoarea de însoțire din 21 septembrie 2010

Scrisoarea de însoțire din 21 septembrie 2010

| (62) | Scrisoarea de însoțire din 21 septembrie 2010 a fost semnată de Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (denumită „AOC” în acord) și Airport Marketing Services. Acordul este complementar acordului inițial de servicii de marketing din 25 ianuarie 2010, întrucât AOC dorește să achiziționeze servicii de publicitate suplimentare (47) în valoare de [...]* EUR numai pentru sezonul de iarnă din 2010. Scrisoarea de însoțire expiră la 31 martie 2011. |
| --- | --- |

(62)

Scrisoarea de însoțire din 21 septembrie 2010 a fost semnată de Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (denumită „AOC” în acord) și Airport Marketing Services. Acordul este complementar acordului inițial de servicii de marketing din 25 ianuarie 2010, întrucât AOC dorește să achiziționeze servicii de publicitate suplimentare (47) în valoare de [...]* EUR numai pentru sezonul de iarnă din 2010. Scrisoarea de însoțire expiră la 31 martie 2011.

47

| (63) | Serviciile de publicitate care urmează să fie furnizate de către AMS în conformitate cu scrisoarea de însoțire constau în „prezența unui link către un site desemnat de Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH afișat pe pagina principală britanică www.ryanair.com timp de 12 zile pe durata prezentei scrisori de însoțire”. |
| --- | --- |

(63)

Serviciile de publicitate care urmează să fie furnizate de către AMS în conformitate cu scrisoarea de însoțire constau în „prezența unui link către un site desemnat de Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH afișat pe pagina principală britanică www.ryanair.com timp de 12 zile pe durata prezentei scrisori de însoțire”.

prezența unui link către un site desemnat de Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH afișat pe pagina principală britanică www.ryanair.com timp de 12 zile pe durata prezentei scrisori de însoțire

| (64) | Potrivit Germaniei, plățile prevăzute în scrisoarea de însoțire au fost efectuate de întreprinderi private, după ce acestea au fost de acord cu menținerea operațiunilor Ryanair pe aeroportul AOC. |
| --- | --- |

(64)

Potrivit Germaniei, plățile prevăzute în scrisoarea de însoțire au fost efectuate de întreprinderi private, după ce acestea au fost de acord cu menținerea operațiunilor Ryanair pe aeroportul AOC.

4.   MOTIVE PENTRU INIȚIEREA PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE ȘI EVALUAREA INIȚIALĂ EFECTUATĂ DE COMISIE

MOTIVE PENTRU INIȚIEREA PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE ȘI EVALUAREA INIȚIALĂ EFECTUATĂ DE COMISIE

| (65) | În decizia sa de inițiere a procedurii, Comisia a adresat următoarele întrebări cu privire la măsurile care fac obiectul anchetei:






  (a) | Măsura 1: finanțarea investițiilor în infrastructură în perioada 2000-2011: dacă plățile efectuate pentru infrastructura aeroportuară în perioada 2000-2011, în valoare de 6 474 034 EUR în total – inclusiv extinderea pistei, astfel cum este prevăzut în acordul din 3 martie 2003 încheiat între Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și Ryanair – constituie ajutor de stat și, în caz afirmativ, dacă ajutorul de stat respectiv este compatibil cu piața internă. |
| --- | --- | --- |

(65)

În decizia sa de inițiere a procedurii, Comisia a adresat următoarele întrebări cu privire la măsurile care fac obiectul anchetei:

(a)

Măsura 1: finanțarea investițiilor în infrastructură în perioada 2000-2011: dacă plățile efectuate pentru infrastructura aeroportuară în perioada 2000-2011, în valoare de 6 474 034 EUR în total – inclusiv extinderea pistei, astfel cum este prevăzut în acordul din 3 martie 2003 încheiat între Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și Ryanair – constituie ajutor de stat și, în caz afirmativ, dacă ajutorul de stat respectiv este compatibil cu piața internă.

| (b) | Măsura 2: finanțarea pierderilor din exploatare ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH în perioada 2000-2011: dacă acționarii publici au acționat în conformitate cu principiul investitorului în economia de piață atunci când au acordat ajutorul de exploatare anual în perioada 2000-2011, în valoare totală de 9,079 milioane EUR, întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și, în caz contrar, dacă ajutorul de stat respectiv este compatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(b)

Măsura 2: finanțarea pierderilor din exploatare ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH în perioada 2000-2011: dacă acționarii publici au acționat în conformitate cu principiul investitorului în economia de piață atunci când au acordat ajutorul de exploatare anual în perioada 2000-2011, în valoare totală de 9,079 milioane EUR, întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și, în caz contrar, dacă ajutorul de stat respectiv este compatibil cu piața internă.

| (c) | Măsura 3: tarifele de aeroport și plățile către Ryanair în temeiul acordurilor de servicii aeroportuare și de marketing: dacă Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, acceptând reducerea veniturilor pentru serviciile aeroportuare prin intermediul mecanismului tarifelor de marketing plătite companiei aeriene Ryanair/întreprinderii AMS pentru perioada 1 mai 2003-31 martie 2011, a acționat ca un investitor în economia de piață și, în cazul în care reducerile constituie ajutor de stat, dacă ajutorul de stat respectiv este compatibil cu piața internă. Prin faptul că a beneficiat de tarife de aeroport reduse, operatorul aeroportuar public, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, a renunțat la venituri. Plățile de marketing efectuate către Ryanair și AMS au fost efectuate de operatorul aeroportuar public, cu excepția ultimului acord de marketing, scrisoarea de însoțire din 21 septembrie 2010, pentru care plățile au fost efectuate de întreprinderi private. În acest sens, Comisia va exclude din domeniul de aplicare a analizei sale ultimul acord de marketing încheiat cu AMS la 21 septembrie 2010, întrucât finanțarea acestuia a fost asigurată de întreprinderi private regionale, care au fost de acord cu menținerea operațiunilor Ryanair pe aeroport. |
| --- | --- |

(c)

Măsura 3: tarifele de aeroport și plățile către Ryanair în temeiul acordurilor de servicii aeroportuare și de marketing: dacă Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, acceptând reducerea veniturilor pentru serviciile aeroportuare prin intermediul mecanismului tarifelor de marketing plătite companiei aeriene Ryanair/întreprinderii AMS pentru perioada 1 mai 2003-31 martie 2011, a acționat ca un investitor în economia de piață și, în cazul în care reducerile constituie ajutor de stat, dacă ajutorul de stat respectiv este compatibil cu piața internă. Prin faptul că a beneficiat de tarife de aeroport reduse, operatorul aeroportuar public, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, a renunțat la venituri. Plățile de marketing efectuate către Ryanair și AMS au fost efectuate de operatorul aeroportuar public, cu excepția ultimului acord de marketing, scrisoarea de însoțire din 21 septembrie 2010, pentru care plățile au fost efectuate de întreprinderi private. În acest sens, Comisia va exclude din domeniul de aplicare a analizei sale ultimul acord de marketing încheiat cu AMS la 21 septembrie 2010, întrucât finanțarea acestuia a fost asigurată de întreprinderi private regionale, care au fost de acord cu menținerea operațiunilor Ryanair pe aeroport.

5.   OBSERVAȚIILE PREZENTATE DE GERMANIA

OBSERVAȚIILE PREZENTATE DE GERMANIA

5.1.   FINANȚAREA INVESTIȚIILOR ÎN INFRASTRUCTURĂ ÎN PERIOADA 2000-2011 (MĂSURA 1)

| (66) | Germania explică faptul că respectivele contribuții publice la investițiile în infrastructură pe aeroport au fost determinate în mod direct de logica pe care s-a bazat transformarea aeroportului. Transformarea din aerodrom militar în aeroport civil a fost justificată de dezvoltarea economică a regiunilor Turingia de Est și Saxonia de Vest (48). Articolul 2 alineatul (1) din actul constitutiv al întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH precizează, într-adevăr, că obiectivul întreprinderii constă în îmbunătățirea infrastructurii economice în vederea consolidării regiunilor Turingia de Est și Saxonia de Vest din punct de vedere economic. Un raport întocmit de administratorii întreprinderii (49) evaluează veniturile anuale provenite de la pasagerii din străinătate care tranzitează aeroportul la suma de 10,7 milioane EUR pentru întreaga regiune a Germaniei Centrale. |
| --- | --- |

(66)

Germania explică faptul că respectivele contribuții publice la investițiile în infrastructură pe aeroport au fost determinate în mod direct de logica pe care s-a bazat transformarea aeroportului. Transformarea din aerodrom militar în aeroport civil a fost justificată de dezvoltarea economică a regiunilor Turingia de Est și Saxonia de Vest (48). Articolul 2 alineatul (1) din actul constitutiv al întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH precizează, într-adevăr, că obiectivul întreprinderii constă în îmbunătățirea infrastructurii economice în vederea consolidării regiunilor Turingia de Est și Saxonia de Vest din punct de vedere economic. Un raport întocmit de administratorii întreprinderii (49) evaluează veniturile anuale provenite de la pasagerii din străinătate care tranzitează aeroportul la suma de 10,7 milioane EUR pentru întreaga regiune a Germaniei Centrale.

48

49

| (67) | Potrivit Germaniei, furnizarea infrastructurii face parte din competențele statului în domeniul amenajării teritoriale, al dezvoltării regionale și al politicii regionale de transport. Prin urmare, tipurile respective de investiții în infrastructură se bazează nu numai pe motive exclusiv economice în beneficiul unei întreprinderi, ci sunt legate, de asemenea, de rolul statului de a deservi interesul general. |
| --- | --- |

(67)

Potrivit Germaniei, furnizarea infrastructurii face parte din competențele statului în domeniul amenajării teritoriale, al dezvoltării regionale și al politicii regionale de transport. Prin urmare, tipurile respective de investiții în infrastructură se bazează nu numai pe motive exclusiv economice în beneficiul unei întreprinderi, ci sunt legate, de asemenea, de rolul statului de a deservi interesul general.

| (68) | Germania afirmă, de asemenea, că numai landul are dreptul (50) de a finanța anumite activități de care este interesat în mod direct și care nu ar fi posibile fără subvenții publice. Supracompensarea este evitată prin intermediul unui control ex post privind utilizarea corectă a fondurilor puse la dispoziție (51). |
| --- | --- |

(68)

Germania afirmă, de asemenea, că numai landul are dreptul (50) de a finanța anumite activități de care este interesat în mod direct și care nu ar fi posibile fără subvenții publice. Supracompensarea este evitată prin intermediul unui control ex post privind utilizarea corectă a fondurilor puse la dispoziție (51).

50

ex post

51

| (69) | Potrivit Germaniei, este bine cunoscut faptul că în special aeroporturile regionale nu pot adesea să își acopere costurile și investițiile din tarifele de aeroport și că, prin urmare, poate fi necesară cofinanțarea publică. În special, Germania susține că investițiile în infrastructură au trebuit să fie finanțate de autoritățile publice pentru a îndeplini cerințele de ordin juridic în ceea ce privește securitatea și siguranța. AOC, în calitate de aeroport regional, nu este în măsură să genereze suficiente venituri prin intermediul tarifelor de aeroport pentru a finanța toate investițiile în infrastructură. De asemenea, întreprinderea nu ar fi fost în măsură să își respecte obligațiile juridice, inclusiv cerințele de securitate pentru sectorul aviației, în absența subvențiilor publice. |
| --- | --- |

(69)

Potrivit Germaniei, este bine cunoscut faptul că în special aeroporturile regionale nu pot adesea să își acopere costurile și investițiile din tarifele de aeroport și că, prin urmare, poate fi necesară cofinanțarea publică. În special, Germania susține că investițiile în infrastructură au trebuit să fie finanțate de autoritățile publice pentru a îndeplini cerințele de ordin juridic în ceea ce privește securitatea și siguranța. AOC, în calitate de aeroport regional, nu este în măsură să genereze suficiente venituri prin intermediul tarifelor de aeroport pentru a finanța toate investițiile în infrastructură. De asemenea, întreprinderea nu ar fi fost în măsură să își respecte obligațiile juridice, inclusiv cerințele de securitate pentru sectorul aviației, în absența subvențiilor publice.

| (70) | Germania subliniază faptul că lucrările de reconstrucția a terminalului din 2009 au fost efectuate ca urmare a cerințelor de siguranță, pentru a respecta cerința privind handlingul separat al pasagerilor din spațiul Schengen și al pasagerilor din afara spațiului Schengen. Potrivit Germaniei, s-a luat în considerare o alternativă la reconstrucție, dar, având în vedere creșterea numărului de pasageri și costurile ridicate aferente opțiunilor alternative, s-a ales soluția pe termen lung de reconstruire a terminalului. |
| --- | --- |

(70)

Germania subliniază faptul că lucrările de reconstrucția a terminalului din 2009 au fost efectuate ca urmare a cerințelor de siguranță, pentru a respecta cerința privind handlingul separat al pasagerilor din spațiul Schengen și al pasagerilor din afara spațiului Schengen. Potrivit Germaniei, s-a luat în considerare o alternativă la reconstrucție, dar, având în vedere creșterea numărului de pasageri și costurile ridicate aferente opțiunilor alternative, s-a ales soluția pe termen lung de reconstruire a terminalului.

| (71) | Germania afirmă că suma totală de 6 474 034 EUR investită în infrastructură în perioada 2000-2011 (52) a vizat exclusiv activități neeconomice. Potrivit Germaniei, respectivele investiții în infrastructură nu constituie ajutor de stat și nu fac obiectul normelor în materie de ajutoare de stat în temeiul articolului 107 din TFUE. Germania explică, de asemenea, că valoarea investițiilor în activități neeconomice poate fi repartizată în investiții în securitate și în investiții în siguranță publică și aeronautică. Germania subliniază că activitățile în materie de securitate și poliție, măsurile de protecție împotriva incendiilor, siguranța publică și operațională, serviciile de meteorologie și securitatea zborurilor intră în sfera sectoarelor de competență publică. De asemenea, Germania subliniază că o parte importantă din fondurile primite au contribuit la garantarea siguranței infrastructurii și la renovarea acesteia și nu la construirea unei infrastructuri noi. |
| --- | --- |

(71)

Germania afirmă că suma totală de 6 474 034 EUR investită în infrastructură în perioada 2000-2011 (52) a vizat exclusiv activități neeconomice. Potrivit Germaniei, respectivele investiții în infrastructură nu constituie ajutor de stat și nu fac obiectul normelor în materie de ajutoare de stat în temeiul articolului 107 din TFUE. Germania explică, de asemenea, că valoarea investițiilor în activități neeconomice poate fi repartizată în investiții în securitate și în investiții în siguranță publică și aeronautică. Germania subliniază că activitățile în materie de securitate și poliție, măsurile de protecție împotriva incendiilor, siguranța publică și operațională, serviciile de meteorologie și securitatea zborurilor intră în sfera sectoarelor de competență publică. De asemenea, Germania subliniază că o parte importantă din fondurile primite au contribuit la garantarea siguranței infrastructurii și la renovarea acesteia și nu la construirea unei infrastructuri noi.

52

| (72) | Germania afirmă în continuare că, din valoarea totală a investițiilor de 6 474 034 EUR, un procent de 30 % a fost finanțat din capitalurile proprii ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, iar restul de landul Turingia. Germania subliniază faptul că finanțarea respectivelor investiții în infrastructură a fost furnizată sub formă de subvenții nerambursabile, nu sub formă de împrumuturi. Condițiile de acordare a subvențiilor rezultă din cerințele enumerate în Thüringer Landeshaushaltsordnung (53). |
| --- | --- |

(72)

Germania afirmă în continuare că, din valoarea totală a investițiilor de 6 474 034 EUR, un procent de 30 % a fost finanțat din capitalurile proprii ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, iar restul de landul Turingia. Germania subliniază faptul că finanțarea respectivelor investiții în infrastructură a fost furnizată sub formă de subvenții nerambursabile, nu sub formă de împrumuturi. Condițiile de acordare a subvențiilor rezultă din cerințele enumerate în Thüringer Landeshaushaltsordnung (53).

Thüringer Landeshaushaltsordnung

53

| (73) | Germania afirmă, de asemenea, că proiectele de transformare au fost finanțate integral din fonduri publice și în alte landuri, în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, pentru a promova dezvoltarea economică regională. Germania face trimitere, de asemenea, la o decizie anterioară a Comisiei (54) conform căreia construirea sau extinderea aeroporturilor regionale în zonele slab dezvoltate din punct de vedere structural este compatibilă cu Tratatul privind Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

(73)

Germania afirmă, de asemenea, că proiectele de transformare au fost finanțate integral din fonduri publice și în alte landuri, în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, pentru a promova dezvoltarea economică regională. Germania face trimitere, de asemenea, la o decizie anterioară a Comisiei (54) conform căreia construirea sau extinderea aeroporturilor regionale în zonele slab dezvoltate din punct de vedere structural este compatibilă cu Tratatul privind Uniunea Europeană.

54

Infrastructură dedicată pentru Ryanair

Infrastructură dedicată pentru Ryanair

| (74) | În ceea ce privește investițiile solicitate de Ryanair în cadrul acordului de servicii [o pistă de aterizare care respectă anumite caracteristici tehnice, care urmează să fie pusă la dispoziție până la 31 decembrie 2003 și să fie finalizată și extinsă până la 31 mai 2004 (55)], Germania afirmă că extinderea pistei nu a fost realizată în totalitate și nu a fost considerată o obligație contractuală, ci o condiție prealabilă pentru ca orice companie aeriană să poată ateriza pe aeroportul AOC. Germania afirmă că lungimea pistei pe aeroportul AOC a fost adaptată de-a lungul anilor, de la 2 185 m (7 iulie 2003) la 2 235 m (9 septembrie 2004) și, în cele din urmă, la 2 435 m (9 decembrie 2008). Cu toate acestea, pista a fost deschisă pentru toți utilizatorii. Potrivit Germaniei, faptul că pista a fost utilizată doar de către Ryanair nu modifică evaluarea. |
| --- | --- |

(74)

În ceea ce privește investițiile solicitate de Ryanair în cadrul acordului de servicii [o pistă de aterizare care respectă anumite caracteristici tehnice, care urmează să fie pusă la dispoziție până la 31 decembrie 2003 și să fie finalizată și extinsă până la 31 mai 2004 (55)], Germania afirmă că extinderea pistei nu a fost realizată în totalitate și nu a fost considerată o obligație contractuală, ci o condiție prealabilă pentru ca orice companie aeriană să poată ateriza pe aeroportul AOC. Germania afirmă că lungimea pistei pe aeroportul AOC a fost adaptată de-a lungul anilor, de la 2 185 m (7 iulie 2003) la 2 235 m (9 septembrie 2004) și, în cele din urmă, la 2 435 m (9 decembrie 2008). Cu toate acestea, pista a fost deschisă pentru toți utilizatorii. Potrivit Germaniei, faptul că pista a fost utilizată doar de către Ryanair nu modifică evaluarea.

55

| (75) | De asemenea, Germania respinge argumentul invocat de reclamantă, care susține că pista a fost prelungită special pentru aeronavele Boeing 737-800 (107 aeronave în 2007) deținute de Ryanair, întrucât acest tip de aeronavă este utilizat, de asemenea, pe scară largă de alte companii aeriene, de exemplu, de către Deutsche Lufthansa (132 de aeronave în 2007). De asemenea, Germania subliniază că sugestia formulată de reclamantă potrivit căreia, până în 2007, au fost investite fonduri publice în valoare de 28 de milioane EUR pentru modernizarea aeroportului, este eronată. Reclamanta ar face trimitere la informații bazate doar pe estimări cu privire la eventualele costuri. Potrivit Germaniei, investițiile reale s-au ridicat la 16,7 milioane EUR. |
| --- | --- |

(75)

De asemenea, Germania respinge argumentul invocat de reclamantă, care susține că pista a fost prelungită special pentru aeronavele Boeing 737-800 (107 aeronave în 2007) deținute de Ryanair, întrucât acest tip de aeronavă este utilizat, de asemenea, pe scară largă de alte companii aeriene, de exemplu, de către Deutsche Lufthansa (132 de aeronave în 2007). De asemenea, Germania subliniază că sugestia formulată de reclamantă potrivit căreia, până în 2007, au fost investite fonduri publice în valoare de 28 de milioane EUR pentru modernizarea aeroportului, este eronată. Reclamanta ar face trimitere la informații bazate doar pe estimări cu privire la eventualele costuri. Potrivit Germaniei, investițiile reale s-au ridicat la 16,7 milioane EUR.

| (76) | De asemenea, Germania susține că obligațiile impuse de Ryanair în temeiul acordului de servicii, în anexele A și B și în apendicele la anexa B, sunt obligații generale pe care un aeroport trebuie să le îndeplinească pentru a fi în măsură să furnizeze serviciile solicitate de companiile aeriene: Germania afirmă că serviciile menționate în considerentele 50-53 sunt obligații normale ale oricărui aeroport și că infrastructura este deschisă tuturor utilizatorilor. Germania adaugă faptul că unele servicii menționate în anexa A la acordul de servicii, cum ar fi conferințe de presă, călătorii pentru jurnaliști și seri dedicate agențiilor de turism, nu au fost furnizate. |
| --- | --- |

(76)

De asemenea, Germania susține că obligațiile impuse de Ryanair în temeiul acordului de servicii, în anexele A și B și în apendicele la anexa B, sunt obligații generale pe care un aeroport trebuie să le îndeplinească pentru a fi în măsură să furnizeze serviciile solicitate de companiile aeriene: Germania afirmă că serviciile menționate în considerentele 50-53 sunt obligații normale ale oricărui aeroport și că infrastructura este deschisă tuturor utilizatorilor. Germania adaugă faptul că unele servicii menționate în anexa A la acordul de servicii, cum ar fi conferințe de presă, călătorii pentru jurnaliști și seri dedicate agențiilor de turism, nu au fost furnizate.

Evaluarea ajutoarelor de stat

Evaluarea ajutoarelor de stat

| (77) | Între 1993 și 1997, landul Turingia a investit 12,25 milioane EUR în infrastructura aeroportului. Pentru perioada 1998-2011, landul Turingia a autorizat contribuții financiare în valoare de 4,5 milioane EUR în favoarea Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Fondurile au fost acordate pe baza schemelor de ajutoare publicate ale landului Turingia, a căror notificare nu a fost considerată necesară. Potrivit Germaniei, ajutorul în cadrul schemelor respective este deschis tuturor operatorilor aeroportuari din Turingia. În cadrul schemelor de ajutoare respective, fondurile publice sunt acordate pentru investiții în infrastructură necesare traficului aerian, sunt deschise pentru toți utilizatorii potențiali și servesc interesului public general. De asemenea, fondurile sunt limitate la sumele corespunzătoare și necesare și Germania subliniază faptul că, încă din 1997, aeroporturile au partajat, de asemenea, o parte din costurile de infrastructură. Prin urmare, Germania afirmă că schemele respective nu ar putea genera nicio denaturare a concurenței. |
| --- | --- |

(77)

Între 1993 și 1997, landul Turingia a investit 12,25 milioane EUR în infrastructura aeroportului. Pentru perioada 1998-2011, landul Turingia a autorizat contribuții financiare în valoare de 4,5 milioane EUR în favoarea Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Fondurile au fost acordate pe baza schemelor de ajutoare publicate ale landului Turingia, a căror notificare nu a fost considerată necesară. Potrivit Germaniei, ajutorul în cadrul schemelor respective este deschis tuturor operatorilor aeroportuari din Turingia. În cadrul schemelor de ajutoare respective, fondurile publice sunt acordate pentru investiții în infrastructură necesare traficului aerian, sunt deschise pentru toți utilizatorii potențiali și servesc interesului public general. De asemenea, fondurile sunt limitate la sumele corespunzătoare și necesare și Germania subliniază faptul că, încă din 1997, aeroporturile au partajat, de asemenea, o parte din costurile de infrastructură. Prin urmare, Germania afirmă că schemele respective nu ar putea genera nicio denaturare a concurenței.

| (78) | În ceea ce privește investițiile în infrastructură realizate între 12 decembrie 2000, data la care a fost pronunțată hotărârea Curții în cauza Aéroports de Paris, și 9 decembrie 2005, data la care au devenit aplicabile orientările din 2005 privind sectorul aviației, Germania consideră că respectivele criterii aplicabile sunt neclare: în temeiul orientărilor din 1994 privind sectorul aviației, investițiile în infrastructură nu pot fi considerate ajutor de stat de la început. Germania susține, în această privință, că orientările din 1994 au fost aplicabile până la intrarea în vigoare a orientărilor din 2005 și că hotărârea în cauza Aéroports de Paris nu schimbă acest lucru. Prin urmare, întrucât orientările din 1994 sunt obligatorii pentru Comisie în temeiul principiului încrederii legitime, acestea trebuie să fie aplicate investițiilor în infrastructură până în 2005. Prin urmare, nu se poate considera că măsura constituie ajutor de stat: deși plățile pentru infrastructură au fost efectuate din fonduri publice, finanțarea vizează activități de interes public și nu se referă la activități economice. |
| --- | --- |

(78)

În ceea ce privește investițiile în infrastructură realizate între 12 decembrie 2000, data la care a fost pronunțată hotărârea Curții în cauza Aéroports de Paris, și 9 decembrie 2005, data la care au devenit aplicabile orientările din 2005 privind sectorul aviației, Germania consideră că respectivele criterii aplicabile sunt neclare: în temeiul orientărilor din 1994 privind sectorul aviației, investițiile în infrastructură nu pot fi considerate ajutor de stat de la început. Germania susține, în această privință, că orientările din 1994 au fost aplicabile până la intrarea în vigoare a orientărilor din 2005 și că hotărârea în cauza Aéroports de Paris nu schimbă acest lucru. Prin urmare, întrucât orientările din 1994 sunt obligatorii pentru Comisie în temeiul principiului încrederii legitime, acestea trebuie să fie aplicate investițiilor în infrastructură până în 2005. Prin urmare, nu se poate considera că măsura constituie ajutor de stat: deși plățile pentru infrastructură au fost efectuate din fonduri publice, finanțarea vizează activități de interes public și nu se referă la activități economice.

| (79) | În ceea ce privește investițiile în infrastructură realizate după 9 decembrie 2005, Germania consideră, în primul rând, că acestea nu constituie ajutoare pentru motivele menționate în considerentele 66-73. Cu toate acestea, în cazul în care Comisia ar ajunge la concluzia că investițiile constituie ajutoare, Germania susține că ajutoarele respective sunt compatibile cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, întrucât îndeplinesc cerințele prevăzute la punctul 61 din orientările din 2005 privind sectorul aviației:






  (a) | în ceea ce privește prima cerință, Germania susține că investițiile în infrastructură vizează un obiectiv de interes general definit în mod clar, și anume de a asigura infrastructura de transport și dezvoltarea regională într-o regiune slabă din punct de vedere structural. În acest sens, AOC a fost primul aeroport militar transformat în aeroport civil după reunificarea Germaniei. De asemenea, AOC este important pentru întreprinderile situate în zona industrială din apropiere. Turismul de intrare ar trebui să contribuie, de asemenea, la îmbunătățirea turismului regional și la crearea de locuri de muncă; |
| --- | --- | --- |

(79)

În ceea ce privește investițiile în infrastructură realizate după 9 decembrie 2005, Germania consideră, în primul rând, că acestea nu constituie ajutoare pentru motivele menționate în considerentele 66-73. Cu toate acestea, în cazul în care Comisia ar ajunge la concluzia că investițiile constituie ajutoare, Germania susține că ajutoarele respective sunt compatibile cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, întrucât îndeplinesc cerințele prevăzute la punctul 61 din orientările din 2005 privind sectorul aviației:

(a)

în ceea ce privește prima cerință, Germania susține că investițiile în infrastructură vizează un obiectiv de interes general definit în mod clar, și anume de a asigura infrastructura de transport și dezvoltarea regională într-o regiune slabă din punct de vedere structural. În acest sens, AOC a fost primul aeroport militar transformat în aeroport civil după reunificarea Germaniei. De asemenea, AOC este important pentru întreprinderile situate în zona industrială din apropiere. Turismul de intrare ar trebui să contribuie, de asemenea, la îmbunătățirea turismului regional și la crearea de locuri de muncă;

| (b) | în ceea ce privește a doua cerință, Germania susține că investițiile în infrastructură sunt necesare și proporționale cu obiectivul stabilit. Germania reafirmă că toate investițiile au fost efectuate în vederea renovării și modernizării aeroportului. Întrucât operatorul aeroportuar, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, nu dispunea de fonduri suficiente, au fost necesare fonduri publice; |
| --- | --- |

(b)

în ceea ce privește a doua cerință, Germania susține că investițiile în infrastructură sunt necesare și proporționale cu obiectivul stabilit. Germania reafirmă că toate investițiile au fost efectuate în vederea renovării și modernizării aeroportului. Întrucât operatorul aeroportuar, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, nu dispunea de fonduri suficiente, au fost necesare fonduri publice;

| (c) | în ceea ce privește a treia cerință, Germania este de opinie că perspectivele pe termen mediu de utilizare a infrastructurii existente au fost satisfăcătoare, cel puțin până în 2009. În conformitate cu trei studii realizate în 2007 (56), se estima că operatorul aeroportuar își va îmbunătăți rezultatele anuale și va obține venituri din exploatare aproape echilibrate până în anul 2015, precum și consolidarea zonei industriale din apropiere. Un studiu (57) se referă, în special, la rentabilitatea traficului low-cost și descrie un scenariu posibil conform căruia AOC ar putea ajunge la 500 000 de pasageri până în 2015, o estimare descrisă chiar ca fiind prudentă. Potrivit Germaniei, acest lucru dovedește că Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și acționarii săi au acționat ca investitori privați; |
| --- | --- |

(c)

în ceea ce privește a treia cerință, Germania este de opinie că perspectivele pe termen mediu de utilizare a infrastructurii existente au fost satisfăcătoare, cel puțin până în 2009. În conformitate cu trei studii realizate în 2007 (56), se estima că operatorul aeroportuar își va îmbunătăți rezultatele anuale și va obține venituri din exploatare aproape echilibrate până în anul 2015, precum și consolidarea zonei industriale din apropiere. Un studiu (57) se referă, în special, la rentabilitatea traficului low-cost și descrie un scenariu posibil conform căruia AOC ar putea ajunge la 500 000 de pasageri până în 2015, o estimare descrisă chiar ca fiind prudentă. Potrivit Germaniei, acest lucru dovedește că Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și acționarii săi au acționat ca investitori privați;

56

57

| (d) | în ceea ce privește a patra cerință, Germania explică faptul că toți potențialii utilizatori ai infrastructurii au acces la aceasta în mod echitabil și nediscriminatoriu; |
| --- | --- |

(d)

în ceea ce privește a patra cerință, Germania explică faptul că toți potențialii utilizatori ai infrastructurii au acces la aceasta în mod echitabil și nediscriminatoriu;

| (e) | în ceea ce privește a cincea condiție, Germania afirmă că dezvoltarea schimburilor comerciale nu este afectată într-o măsură contrară interesului comun. AOC este un aeroport cu mai puțin de 150 000 de pasageri pe an, prin urmare, un aeroport din categoria D, și nu există niciun efect de denaturare a concurenței în detrimentul altor aeroporturi. |
| --- | --- |

(e)

în ceea ce privește a cincea condiție, Germania afirmă că dezvoltarea schimburilor comerciale nu este afectată într-o măsură contrară interesului comun. AOC este un aeroport cu mai puțin de 150 000 de pasageri pe an, prin urmare, un aeroport din categoria D, și nu există niciun efect de denaturare a concurenței în detrimentul altor aeroporturi.

| (80) | În sfârșit, Germania consideră că măsura nu denaturează sau nu amenință să denatureze concurența pe piața internă, întrucât infrastructura este deschisă tuturor utilizatorilor în mod nediscriminatoriu. De asemenea, ca aeroport din categoria D în conformitate cu orientările din 2005 privind sectorul aviației, AOC are mai puțin de 150 000 de pasageri pe an și, ca atare, nu se află în concurență cu alte aeroporturi. Concurența dintre AOC și celelalte aeroporturi din Dresda, Erfurt-Weimar și Hof este neglijabilă. În același timp, întrucât cota aeroportului AOC nu reprezintă decât 0,1 % din traficul total al tuturor aeroporturilor germane înscrise pe lista ADV (58), Germania afirmă că aeroportul AOC nu se află în concurență cu alte aeroporturi europene, ceea ce înseamnă că nu există niciun efect asupra concurenței în cadrul pieței interne și asupra schimburilor comerciale dintre statele membre. În acest sens, Germania subliniază că AOC gestionează numai 2 % din volumul de muncă gestionat, de exemplu, pe aeroportul Leipzig-Halle. |
| --- | --- |

(80)

În sfârșit, Germania consideră că măsura nu denaturează sau nu amenință să denatureze concurența pe piața internă, întrucât infrastructura este deschisă tuturor utilizatorilor în mod nediscriminatoriu. De asemenea, ca aeroport din categoria D în conformitate cu orientările din 2005 privind sectorul aviației, AOC are mai puțin de 150 000 de pasageri pe an și, ca atare, nu se află în concurență cu alte aeroporturi. Concurența dintre AOC și celelalte aeroporturi din Dresda, Erfurt-Weimar și Hof este neglijabilă. În același timp, întrucât cota aeroportului AOC nu reprezintă decât 0,1 % din traficul total al tuturor aeroporturilor germane înscrise pe lista ADV (58), Germania afirmă că aeroportul AOC nu se află în concurență cu alte aeroporturi europene, ceea ce înseamnă că nu există niciun efect asupra concurenței în cadrul pieței interne și asupra schimburilor comerciale dintre statele membre. În acest sens, Germania subliniază că AOC gestionează numai 2 % din volumul de muncă gestionat, de exemplu, pe aeroportul Leipzig-Halle.

58

Concluziile studiului elaborat de KE-Consult în 2010 privind perspectivele de dezvoltare a aeroportului și a regiunii în care se află acesta

Concluziile studiului elaborat de KE-Consult în 2010 privind perspectivele de dezvoltare a aeroportului și a regiunii în care se află acesta

| (81) | Atunci când a devenit evident faptul că scenariul preconizat în studiile din 2007 nu se va materializa, aeroportul a solicitat firmei de consultanță KE-Consult să elaboreze un studiu privind aeroportul AOC și zona industrială adiacentă; studiul a fost predat în 2010. Studiul concluzionează că noile evoluții ale aeroportului ca aeroport low-cost nu ar fi viabile din punct de vedere comercial și recomandă concentrarea asupra aviației generale. Prin urmare, în septembrie 2011, consiliul de administrație al întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a prezentat un nou plan de dezvoltare pentru aeroport, care a fost aprobat de consiliul de supraveghere și de adunarea acționarilor. AOC nu va fi deschis pentru companiile aeriene low-cost sau pentru activități de aviație comercială, ci pentru aviația generală și ar trebui să devină rentabil ca urmare a dezvoltării noilor activități până în 2015. |
| --- | --- |

(81)

Atunci când a devenit evident faptul că scenariul preconizat în studiile din 2007 nu se va materializa, aeroportul a solicitat firmei de consultanță KE-Consult să elaboreze un studiu privind aeroportul AOC și zona industrială adiacentă; studiul a fost predat în 2010. Studiul concluzionează că noile evoluții ale aeroportului ca aeroport low-cost nu ar fi viabile din punct de vedere comercial și recomandă concentrarea asupra aviației generale. Prin urmare, în septembrie 2011, consiliul de administrație al întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a prezentat un nou plan de dezvoltare pentru aeroport, care a fost aprobat de consiliul de supraveghere și de adunarea acționarilor. AOC nu va fi deschis pentru companiile aeriene low-cost sau pentru activități de aviație comercială, ci pentru aviația generală și ar trebui să devină rentabil ca urmare a dezvoltării noilor activități până în 2015.

| (82) | Studiul elaborat de KE-Consult recunoaște faptul că acționarii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH au finanțat întreprinderea în mod continuu. Având în vedere creșterea constantă a nevoii de subvenții, acționarii au atins limita eficienței economice. |
| --- | --- |

(82)

Studiul elaborat de KE-Consult recunoaște faptul că acționarii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH au finanțat întreprinderea în mod continuu. Având în vedere creșterea constantă a nevoii de subvenții, acționarii au atins limita eficienței economice.

| (83) | Studiul elaborat de KE-Consult a fost realizat pentru a explora posibile perspective de dezvoltare pentru AOC pe baza impactului aeroportului la nivel regional, politic, economic și fiscal. În acest sens, au fost elaborate mai multe scenarii privind întreruperea, continuarea fără schimbări sau extinderea zborurilor low-cost, precum și dezvoltarea parcului industrial din jurul aeroportului. |
| --- | --- |

(83)

Studiul elaborat de KE-Consult a fost realizat pentru a explora posibile perspective de dezvoltare pentru AOC pe baza impactului aeroportului la nivel regional, politic, economic și fiscal. În acest sens, au fost elaborate mai multe scenarii privind întreruperea, continuarea fără schimbări sau extinderea zborurilor low-cost, precum și dezvoltarea parcului industrial din jurul aeroportului.

| (84) | Numai scenariul bazat pe „aviația generală”, care implică întreruperea zborurilor low-cost pe aeroportul AOC, poate îndeplini cerințele realizării unui echilibru microeconomic și fiscal. Acesta este singurul scenariu în care aeroportul are nevoie doar de o contribuție anuală suplimentară a acționarilor în valoare de 227 000 EUR pe acționar, dar nu și de alte plăți. Scenariul prezintă un beneficiu macroeconomic. Până în 2015, scenariul respectiv ar costa 0,83 milioane EUR pentru acționari și poate fi acoperit prin contribuții obligatorii în valoare de 227 000 EUR pe an. În măsura în care deprecierea continuă să scadă, nu ar mai fi necesară nicio altă finanțare din partea acționarilor după 2015. Eficiența economică regională este cu mult mai mare decât în toate celelalte scenarii. De asemenea, soldul bugetar al landului Turingia și al municipalităților sale pentru anul 2015 este pozitiv. |
| --- | --- |

(84)

Numai scenariul bazat pe „aviația generală”, care implică întreruperea zborurilor low-cost pe aeroportul AOC, poate îndeplini cerințele realizării unui echilibru microeconomic și fiscal. Acesta este singurul scenariu în care aeroportul are nevoie doar de o contribuție anuală suplimentară a acționarilor în valoare de 227 000 EUR pe acționar, dar nu și de alte plăți. Scenariul prezintă un beneficiu macroeconomic. Până în 2015, scenariul respectiv ar costa 0,83 milioane EUR pentru acționari și poate fi acoperit prin contribuții obligatorii în valoare de 227 000 EUR pe an. În măsura în care deprecierea continuă să scadă, nu ar mai fi necesară nicio altă finanțare din partea acționarilor după 2015. Eficiența economică regională este cu mult mai mare decât în toate celelalte scenarii. De asemenea, soldul bugetar al landului Turingia și al municipalităților sale pentru anul 2015 este pozitiv.

| (85) | Toate celelalte scenarii, în care zborurile low-cost sunt continuate sau extinse, nu sunt sustenabile din punct de vedere economic prin intermediul contribuțiilor obligatorii ale acționarilor. Efectul fiscal pentru Turingia ar varia între 115 000 EUR și 375 000 EUR pe an, în funcție de scenariu. În toate scenariile care implică zboruri low-cost, efectul bugetar pozitiv generat de aeroportul AOC și municipalități ar fi mai mic decât contribuțiile necesare pentru aeroport și, prin urmare, soldul bugetar venituri-costuri este negativ. |
| --- | --- |

(85)

Toate celelalte scenarii, în care zborurile low-cost sunt continuate sau extinse, nu sunt sustenabile din punct de vedere economic prin intermediul contribuțiilor obligatorii ale acționarilor. Efectul fiscal pentru Turingia ar varia între 115 000 EUR și 375 000 EUR pe an, în funcție de scenariu. În toate scenariile care implică zboruri low-cost, efectul bugetar pozitiv generat de aeroportul AOC și municipalități ar fi mai mic decât contribuțiile necesare pentru aeroport și, prin urmare, soldul bugetar venituri-costuri este negativ.

| (86) | Impactul macroeconomic suplimentar al zborurilor low-cost va fi realizabil numai în cazul în care sunt asigurate investiții de 6,7-10 milioane EUR, în plus față de contribuțiile obligatorii ale acționarilor. Eficiența economică regională în cadrul scenariilor bazate pe zboruri low-cost este mai scăzută decât în cadrul scenariului bazat pe aviație generală. În comparație cu scenariul bazat pe aviația generală, nivelul contribuțiilor necesare este de 11 până la 15 ori mai ridicat în cadrul scenariilor bazate pe zboruri low-cost, în timp ce efectele asupra valorii adăugate sunt doar de două până la trei ori mai mari. În timp ce soldul bugetar venituri-costuri este pozitiv în scenariul bazat pe aviația generală, acesta este negativ în toate scenariile bazate pe zboruri low-cost. |
| --- | --- |

(86)

Impactul macroeconomic suplimentar al zborurilor low-cost va fi realizabil numai în cazul în care sunt asigurate investiții de 6,7-10 milioane EUR, în plus față de contribuțiile obligatorii ale acționarilor. Eficiența economică regională în cadrul scenariilor bazate pe zboruri low-cost este mai scăzută decât în cadrul scenariului bazat pe aviație generală. În comparație cu scenariul bazat pe aviația generală, nivelul contribuțiilor necesare este de 11 până la 15 ori mai ridicat în cadrul scenariilor bazate pe zboruri low-cost, în timp ce efectele asupra valorii adăugate sunt doar de două până la trei ori mai mari. În timp ce soldul bugetar venituri-costuri este pozitiv în scenariul bazat pe aviația generală, acesta este negativ în toate scenariile bazate pe zboruri low-cost.

| (87) | De asemenea, au fost luate în considerare mai multe condiții-cadru:






  (a) | incertitudinea cauzată de utilizatorii care dețin o poziție de monopol și influențe externe: dezvoltarea aviației pe aeroportul AOC depinde în mare măsură, cel puțin în ceea ce privește zborurile low-cost, de contractele încheiate cu anumite companii aeriene relevante și de influențe externe, cum ar fi taxa pentru turiști din Regatul Unit sau taxa pe traficul aerian din Germania, care pot avea un impact negativ enorm asupra numărului de zboruri low-cost; |
| --- | --- | --- |

(87)

De asemenea, au fost luate în considerare mai multe condiții-cadru:

(a)

incertitudinea cauzată de utilizatorii care dețin o poziție de monopol și influențe externe: dezvoltarea aviației pe aeroportul AOC depinde în mare măsură, cel puțin în ceea ce privește zborurile low-cost, de contractele încheiate cu anumite companii aeriene relevante și de influențe externe, cum ar fi taxa pentru turiști din Regatul Unit sau taxa pe traficul aerian din Germania, care pot avea un impact negativ enorm asupra numărului de zboruri low-cost;

| (b) | neaprobarea subvențiilor continue suplimentare: concurența echitabilă și nebazată pe subvenții ar fi pusă în pericol și acest lucru nu ar fi în conformitate cu planul de trafic aerian pentru Germania și cu acordurile coaliției politice la nivelul landului; |
| --- | --- |

(b)

neaprobarea subvențiilor continue suplimentare: concurența echitabilă și nebazată pe subvenții ar fi pusă în pericol și acest lucru nu ar fi în conformitate cu planul de trafic aerian pentru Germania și cu acordurile coaliției politice la nivelul landului;

| (c) | lipsa sustenabilității: în scenariile bazate pe zboruri low-cost, nu poate fi observată nicio îmbunătățire a soldurilor bugetare și microeconomice. Modelul de afaceri bazat pe zboruri low-cost ar presupune doar o nevoie tot mai mare de subvenții până în 2015 și ulterior. |
| --- | --- |

(c)

lipsa sustenabilității: în scenariile bazate pe zboruri low-cost, nu poate fi observată nicio îmbunătățire a soldurilor bugetare și microeconomice. Modelul de afaceri bazat pe zboruri low-cost ar presupune doar o nevoie tot mai mare de subvenții până în 2015 și ulterior.

| (88) | Prin urmare, studiul elaborat de KE-Consult concluzionează că menținerea sau extinderea zborurilor low-cost pe aeroportul AOC nu este o măsură pe care o poate recomanda acționarilor întreprinderii și landului Turingia. |
| --- | --- |

(88)

Prin urmare, studiul elaborat de KE-Consult concluzionează că menținerea sau extinderea zborurilor low-cost pe aeroportul AOC nu este o măsură pe care o poate recomanda acționarilor întreprinderii și landului Turingia.

5.2.   FINANȚAREA PIERDERILOR DIN EXPLOATARE ALE ÎNTREPRINDERII FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH ÎN PERIOADA 2000-2011 (MĂSURA 2)

| (89) | Rapoartele financiare ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz precizează că aeroportul nu ar putea asigura activitatea de exploatare în absența contribuțiilor publice destinate acoperirii pierderilor. Sistemul instituit de întreprindere a constat în planuri de afaceri anuale stabilite în fiecare an pentru anul următor și aprobate de adunarea acționarilor, actualizate ulterior în cursul anului în cauză pe baza datelor actuale înregistrate de aeroport (59). Sistemul a permis aeroportului să actualizeze contribuția financiară publică necesară pentru a acoperi pierderile. |
| --- | --- |

(89)

Rapoartele financiare ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz precizează că aeroportul nu ar putea asigura activitatea de exploatare în absența contribuțiilor publice destinate acoperirii pierderilor. Sistemul instituit de întreprindere a constat în planuri de afaceri anuale stabilite în fiecare an pentru anul următor și aprobate de adunarea acționarilor, actualizate ulterior în cursul anului în cauză pe baza datelor actuale înregistrate de aeroport (59). Sistemul a permis aeroportului să actualizeze contribuția financiară publică necesară pentru a acoperi pierderile.

59

| (90) | Germania susține că pierderile înregistrate de la începutul anilor 2000, care au impus contribuții din partea acționarilor, nu au fost cauzate exclusiv de investițiile în infrastructură: deprecierea nu explică în întregime pierderile și costurile financiare nu sunt generatoare de pierderi, întrucât aeroportul nu a recurs la finanțarea prin împrumuturi. Pierderile anuale ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH au fost legate doar parțial de costurile de amortizare și Germania nu consideră nici de această dată că ar fi legate direct de Ryanair. |
| --- | --- |

(90)

Germania susține că pierderile înregistrate de la începutul anilor 2000, care au impus contribuții din partea acționarilor, nu au fost cauzate exclusiv de investițiile în infrastructură: deprecierea nu explică în întregime pierderile și costurile financiare nu sunt generatoare de pierderi, întrucât aeroportul nu a recurs la finanțarea prin împrumuturi. Pierderile anuale ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH au fost legate doar parțial de costurile de amortizare și Germania nu consideră nici de această dată că ar fi legate direct de Ryanair.

| (91) | În ceea ce privește afirmațiile formulate de reclamantă, specificate în decizia de inițiere a procedurii, Germania le respinge în întregime. Potrivit Germaniei, reclamanta nu ia în considerare abordarea bazată pe încasare unică (single-till) (60) pentru aeroportul AOC. Germania subliniază că, în 2009, veniturile provenite din activități nonaeronautice s-au situat la același nivel ca veniturile provenite din activități aeronautice. În această privință, Germania respinge afirmația potrivit căreia numărul din ce în ce mai mare de pasageri a însemnat creșterea pierderilor pentru Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, din cauza plăților efectuate către Ryanair. Germania afirmă că pierderile suportate au fost cauzate de mai mulți factori diferiți, care nu au avut legătură cu Ryanair. |
| --- | --- |

(91)

În ceea ce privește afirmațiile formulate de reclamantă, specificate în decizia de inițiere a procedurii, Germania le respinge în întregime. Potrivit Germaniei, reclamanta nu ia în considerare abordarea bazată pe încasare unică (single-till) (60) pentru aeroportul AOC. Germania subliniază că, în 2009, veniturile provenite din activități nonaeronautice s-au situat la același nivel ca veniturile provenite din activități aeronautice. În această privință, Germania respinge afirmația potrivit căreia numărul din ce în ce mai mare de pasageri a însemnat creșterea pierderilor pentru Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, din cauza plăților efectuate către Ryanair. Germania afirmă că pierderile suportate au fost cauzate de mai mulți factori diferiți, care nu au avut legătură cu Ryanair.

single-till

60

| (92) | În special, Germania respinge afirmația potrivit căreia ruta deservită de Ryanair de pe aeroportul AOC către Londra-Stansted s-a aflat în concurență directă cu ruta deservită de Air Berlin de pe aeroportul Leipzig-Halle către Londra-Stansted și acesta este motivul pentru care Air Berlin a încetat să mai deservească ruta Leipzig-Halle – Londra-Stansted. Germania subliniază faptul că întreruperea de către Air Berlin a deservirii rutei către Londra-Stansted s-a datorat faptului că aeroportul Leipzig-Halle nu a mai subvenționat Air Berlin și că a fost introdusă o interdicție privind zborurile de noapte. |
| --- | --- |

(92)

În special, Germania respinge afirmația potrivit căreia ruta deservită de Ryanair de pe aeroportul AOC către Londra-Stansted s-a aflat în concurență directă cu ruta deservită de Air Berlin de pe aeroportul Leipzig-Halle către Londra-Stansted și acesta este motivul pentru care Air Berlin a încetat să mai deservească ruta Leipzig-Halle – Londra-Stansted. Germania subliniază faptul că întreruperea de către Air Berlin a deservirii rutei către Londra-Stansted s-a datorat faptului că aeroportul Leipzig-Halle nu a mai subvenționat Air Berlin și că a fost introdusă o interdicție privind zborurile de noapte.

| (93) | Germania consideră că plățile anuale ale acționarilor efectuate către Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nu constituie ajutor de stat, întrucât sunt îndeplinite cerințele principiului investitorului în economia de piață, conform căruia toate avantajele economice acordate landului Landkreis Altenburger, acționarul principal, trebuie să fie luate în considerare (61). Germania face referire la studiul din 2007 elaborat de prof. dr. Klophaus (62) (denumit în continuare „studiul Klophaus”), care face referire la „subvențiile pierdute” ale landului Landkreis Altenburger: aporturile de capital ale acționarilor au avut un impact economic pozitiv asupra landului Landkreis Altenburger datorită plăților fiscale suplimentare. Veniturile fiscale totale din 2006 obținute prin exploatarea aeroportului AOC se ridică la 7,9 milioane EUR, din care suma de 1 milion EUR este, în principal, în avantajul landului Landkreis Altenburger. Suma urma să se tripleze până în 2015, în cazul în care numărul anual de pasageri ar fi crescut la 500 000. Întrucât profitul generat de plata tarifelor este mai mare decât plățile anuale ale acționarilor, Germania concluzionează că landul Landkreis Altenburger a acționat ca un investitor privat. |
| --- | --- |

(93)

Germania consideră că plățile anuale ale acționarilor efectuate către Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nu constituie ajutor de stat, întrucât sunt îndeplinite cerințele principiului investitorului în economia de piață, conform căruia toate avantajele economice acordate landului Landkreis Altenburger, acționarul principal, trebuie să fie luate în considerare (61). Germania face referire la studiul din 2007 elaborat de prof. dr. Klophaus (62) (denumit în continuare „studiul Klophaus”), care face referire la „subvențiile pierdute” ale landului Landkreis Altenburger: aporturile de capital ale acționarilor au avut un impact economic pozitiv asupra landului Landkreis Altenburger datorită plăților fiscale suplimentare. Veniturile fiscale totale din 2006 obținute prin exploatarea aeroportului AOC se ridică la 7,9 milioane EUR, din care suma de 1 milion EUR este, în principal, în avantajul landului Landkreis Altenburger. Suma urma să se tripleze până în 2015, în cazul în care numărul anual de pasageri ar fi crescut la 500 000. Întrucât profitul generat de plata tarifelor este mai mare decât plățile anuale ale acționarilor, Germania concluzionează că landul Landkreis Altenburger a acționat ca un investitor privat.

61

62

| (94) | În ceea ce privește argumentul referitor la o posibilă închidere a aeroportului în locul acordării în continuare a contribuțiilor din partea acționarilor, Germania confirmă faptul că landul Landkreis Altenburger s-a comportat ca un investitor privat: în cazul în care aeroportul ar fi fost închis, operatorul aeroportuar ar fi fost obligat să ramburseze aproximativ 7 milioane EUR landului Turingia, întrucât aceasta ar fi fost o încetare anticipată a utilizării infrastructurii. În ceea ce privește evitarea rambursării sumei respective, acționarii au acționat, de asemenea, ca investitori privați. |
| --- | --- |

(94)

În ceea ce privește argumentul referitor la o posibilă închidere a aeroportului în locul acordării în continuare a contribuțiilor din partea acționarilor, Germania confirmă faptul că landul Landkreis Altenburger s-a comportat ca un investitor privat: în cazul în care aeroportul ar fi fost închis, operatorul aeroportuar ar fi fost obligat să ramburseze aproximativ 7 milioane EUR landului Turingia, întrucât aceasta ar fi fost o încetare anticipată a utilizării infrastructurii. În ceea ce privește evitarea rambursării sumei respective, acționarii au acționat, de asemenea, ca investitori privați.

Studiul Klophaus

Studiul Klophaus

| (95) | Studiul Klophaus din 2007 a ajuns la concluziile prezentate în continuare. Conform studiului, efectele directe, indirecte, induse și catalizatoare ale aeroportului AOC pentru economie și atractivitatea regiunii, în special în ceea ce privește locurile de muncă, sunt pozitive și semnificative. De asemenea, perspectivele de viitor pentru AOC sunt pozitive, conform studiului, întrucât AOC are potențialul de a deveni baza Ryanair pentru Germania Centrală, un obiectiv pentru a cărui realizare Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH depune deja eforturi. Prin urmare, cu atât de multe aeronave Ryanair staționate pe aeroportul AOC, pe termen mediu, numărul pasagerilor ar putea crește la 1 milion EUR pe an. Acest lucru ar permite aeroportului AOC să devină un aeroport regional, oferind landului Altenburger posibilitatea să își modifice profilul internațional și, astfel, să își îmbunătățească structurile economice și de afaceri. Studiul afirmă că AOC, în calitate de aeroport low-cost, va aduce beneficii economice generale considerabile. |
| --- | --- |

(95)

Studiul Klophaus din 2007 a ajuns la concluziile prezentate în continuare. Conform studiului, efectele directe, indirecte, induse și catalizatoare ale aeroportului AOC pentru economie și atractivitatea regiunii, în special în ceea ce privește locurile de muncă, sunt pozitive și semnificative. De asemenea, perspectivele de viitor pentru AOC sunt pozitive, conform studiului, întrucât AOC are potențialul de a deveni baza Ryanair pentru Germania Centrală, un obiectiv pentru a cărui realizare Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH depune deja eforturi. Prin urmare, cu atât de multe aeronave Ryanair staționate pe aeroportul AOC, pe termen mediu, numărul pasagerilor ar putea crește la 1 milion EUR pe an. Acest lucru ar permite aeroportului AOC să devină un aeroport regional, oferind landului Altenburger posibilitatea să își modifice profilul internațional și, astfel, să își îmbunătățească structurile economice și de afaceri. Studiul afirmă că AOC, în calitate de aeroport low-cost, va aduce beneficii economice generale considerabile.

| (96) | Conform calculelor din cadrul studiului, până în 2015, se estimează că AOC va oferi 658 de locuri de muncă (o creștere de 95,3 % în comparație cu 2006). În plus, ar fi create 881 de locuri de muncă indirecte (creștere de 157,6 %) și 438 de locuri de muncă induse (creștere de 184,4 %). Studiul subliniază, de asemenea, importanța accesibilității regiunilor la nivel național și internațional, care are o influență enormă asupra dezvoltării economice a regiunii în cauză. |
| --- | --- |

(96)

Conform calculelor din cadrul studiului, până în 2015, se estimează că AOC va oferi 658 de locuri de muncă (o creștere de 95,3 % în comparație cu 2006). În plus, ar fi create 881 de locuri de muncă indirecte (creștere de 157,6 %) și 438 de locuri de muncă induse (creștere de 184,4 %). Studiul subliniază, de asemenea, importanța accesibilității regiunilor la nivel național și internațional, care are o influență enormă asupra dezvoltării economice a regiunii în cauză.

| (97) | În acest sens, conform studiului, ar trebui luate în considerare nu numai contribuțiile publice pentru renovarea și extinderea aeroportului AOC și costurile de marketing aferente, ci și veniturile fiscale pentru landul Turingia și municipalitățile sale. Studiul concluzionează că ar trebui să fie luate în considerare nu numai aspectele microeconomice, ci și efectele macroeconomice. |
| --- | --- |

(97)

În acest sens, conform studiului, ar trebui luate în considerare nu numai contribuțiile publice pentru renovarea și extinderea aeroportului AOC și costurile de marketing aferente, ci și veniturile fiscale pentru landul Turingia și municipalitățile sale. Studiul concluzionează că ar trebui să fie luate în considerare nu numai aspectele microeconomice, ci și efectele macroeconomice.

5.3.   TARIFELE DE AEROPORT ȘI PLĂȚILE CĂTRE RYANAIR ÎN TEMEIUL ACORDURILOR DE SERVICII AEROPORTUARE ȘI DE MARKETING (MĂSURA 3)

| (98) | Germania susține că nici tarifele de aeroport și nici acordurile de servicii de marketing nu constituie ajutor de stat. Germania subliniază că nu există nicio legătură între acordurile de servicii aeroportuare și acordurile de servicii de marketing, care ar trebui analizate în mod separat; acordurile de servicii de marketing nu implică o reducere a veniturilor pentru aeroport, ci oferă servicii de publicitate. |
| --- | --- |

(98)

Germania susține că nici tarifele de aeroport și nici acordurile de servicii de marketing nu constituie ajutor de stat. Germania subliniază că nu există nicio legătură între acordurile de servicii aeroportuare și acordurile de servicii de marketing, care ar trebui analizate în mod separat; acordurile de servicii de marketing nu implică o reducere a veniturilor pentru aeroport, ci oferă servicii de publicitate.

Acordul de servicii încheiat cu Ryanair

Acordul de servicii încheiat cu Ryanair

| (99) | Germania susține că aeroportul a luat în considerare așteptările economice pozitive care decurg din dezvoltarea activităților de aviație prin intermediul Ryanair. În luarea deciziei de a desfășura relații comerciale cu Ryanair, adunarea acționarilor din 22 aprilie 2003 a examinat datele (63) prezentate în tabelul 13 și a concluzionat că, inclusiv în cadrul unui scenariu prudent (un zbor zilnic cu un coeficient de ocupare de 70 %), s-ar putea obține un rezultat anual total de [...]* pentru zborurile deservite de Ryanair.

  Tabelul 13


  Veniturile preconizate din activitățile desfășurate de compania aeriană Ryanair pe aeroportul AOC
   (64)
  (2003)







  (în EUR) |
| --- | --- |
| Tarif pe pasager | [...]* |
| Număr de pasageri pe aeronavă, cu un coeficient de ocupare de 70 % (65) | 104 |
| Venituri lunare preconizate | [...]* |
| Cheltuieli lunare pentru investițiile planificate | 12 138 |
| Rezultat lunar preconizat | [...]* |
| Rezultat anual preconizat | [...]* |

(99)

Germania susține că aeroportul a luat în considerare așteptările economice pozitive care decurg din dezvoltarea activităților de aviație prin intermediul Ryanair. În luarea deciziei de a desfășura relații comerciale cu Ryanair, adunarea acționarilor din 22 aprilie 2003 a examinat datele (63) prezentate în tabelul 13 și a concluzionat că, inclusiv în cadrul unui scenariu prudent (un zbor zilnic cu un coeficient de ocupare de 70 %), s-ar putea obține un rezultat anual total de [...]* pentru zborurile deservite de Ryanair.

63

Tabelul 13

Tabelul 13

Veniturile preconizate din activitățile desfășurate de compania aeriană Ryanair pe aeroportul AOC
   (64)
  (2003)

Veniturile preconizate din activitățile desfășurate de compania aeriană Ryanair pe aeroportul AOC

64

(2003)

(în EUR)

Tarif pe pasager

[...]*

Număr de pasageri pe aeronavă, cu un coeficient de ocupare de 70 % (65)

65

104

Venituri lunare preconizate

[...]*

Cheltuieli lunare pentru investițiile planificate

12 138

Rezultat lunar preconizat

[...]*

Rezultat anual preconizat

[...]*

| (100) | Cheltuielile lunare luate în considerare în tabelul 13 includ costurile cu personalul, serviciile de degivrare a pistei și de îndepărtare a zăpezii. Comisia ia act de faptul că documentul prezentat în cadrul adunării acționarilor din 22 aprilie 2003 arată o valoare totală a investițiilor anuale de 902 155 EUR. Suma nu a fost luată în considerare în previziunile indicate în tabelul 13. |
| --- | --- |

(100)

Cheltuielile lunare luate în considerare în tabelul 13 includ costurile cu personalul, serviciile de degivrare a pistei și de îndepărtare a zăpezii. Comisia ia act de faptul că documentul prezentat în cadrul adunării acționarilor din 22 aprilie 2003 arată o valoare totală a investițiilor anuale de 902 155 EUR. Suma nu a fost luată în considerare în previziunile indicate în tabelul 13.

| (101) | Germania afirmă că, în conformitate cu lista tarifelor de aeroport în vigoare la momentul respectiv, Ryanair a plătit un tarif de aterizare de [...]* pe aeronavă și un tarif pentru serviciile destinate pasagerilor de [...]* pe pasager (66), tarife care se aplică tuturor companiilor aeriene potențiale și pe care Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH le consideră rezonabile, luând în considerare traficul și veniturile generate de Ryanair pentru aeroportul AOC. |
| --- | --- |

(101)

Germania afirmă că, în conformitate cu lista tarifelor de aeroport în vigoare la momentul respectiv, Ryanair a plătit un tarif de aterizare de [...]* pe aeronavă și un tarif pentru serviciile destinate pasagerilor de [...]* pe pasager (66), tarife care se aplică tuturor companiilor aeriene potențiale și pe care Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH le consideră rezonabile, luând în considerare traficul și veniturile generate de Ryanair pentru aeroportul AOC.

66

| (102) | Germania afirmă că serviciile care urmau să fie furnizate de AOC în temeiul anexei A la acordul din 3 martie 2003 încheiat cu Ryanair nu au fost prestate. Serviciile incluse în anexa B și în apendicele din anexa B „Sistemul de rezervări” la acordul din 3 martie 2003 au fost furnizate fără niciun cost suplimentar pentru Ryanair. |
| --- | --- |

(102)

Germania afirmă că serviciile care urmau să fie furnizate de AOC în temeiul anexei A la acordul din 3 martie 2003 încheiat cu Ryanair nu au fost prestate. Serviciile incluse în anexa B și în apendicele din anexa B „Sistemul de rezervări” la acordul din 3 martie 2003 au fost furnizate fără niciun cost suplimentar pentru Ryanair.

Acordurile de marketing încheiate cu Ryanair

Acordurile de marketing încheiate cu Ryanair

| (103) | Germania explică faptul că, astfel cum prevede acordul de servicii aeroportuare din 3 martie 2003, Ryanair a plătit tarife pentru servicii aeroportuare către AOC în conformitate cu lista standard a tarifelor de aeroport, în valoare totală de [...]* EUR din 2003 până în 2011. În conformitate cu acordul de marketing din 7 aprilie 2003, AOC a plătit Ryanair o contribuție pentru serviciile de marketing în valoare totală de [...]* EUR din 2003 până în 2011. Diferența în ceea ce privește cele două plăți conduce la o plată netă din partea Ryanair către AOC în valoare de [...]* EUR în perioada 2003-2011. Întrucât numărul total de pasageri în perioada respectivă a fost de 408 291 (67), Germania concluzionează că Ryanair a plătit un tarif net aeroportului AOC de aproximativ [...]* pe pasager în ieșire.

  Tabelul 14


  Facturi de la și către Ryanair în perioada 2003-2011
   (68)









  (în EUR) |
| --- | --- |
| An | Facturi primite din partea companiei aeriene Ryanair | Facturi emise de aeroport | Număr de pasageri |
| 2003 | [...]* | [...]* | 25 750 |
| 2004 | [...]* | [...]* | 37 160 |
| 2005 | [...]* | [...]* | 50 714 |
| 2006 | [...]* | [...]* | 44 580 |
| 2007 | [...]* | [...]* | 60 678 |
| 2008 | [...]* | [...]* | 62 876 |
| 2009 | [...]* | [...]* | 66 367 |
| 2010 | [...]* | [...]* | 55 641 |
| 2011 | [...]* | [...]* | 4 525 |
| Total | [...]* | [...]* | 408 291 |

(103)

Germania explică faptul că, astfel cum prevede acordul de servicii aeroportuare din 3 martie 2003, Ryanair a plătit tarife pentru servicii aeroportuare către AOC în conformitate cu lista standard a tarifelor de aeroport, în valoare totală de [...]* EUR din 2003 până în 2011. În conformitate cu acordul de marketing din 7 aprilie 2003, AOC a plătit Ryanair o contribuție pentru serviciile de marketing în valoare totală de [...]* EUR din 2003 până în 2011. Diferența în ceea ce privește cele două plăți conduce la o plată netă din partea Ryanair către AOC în valoare de [...]* EUR în perioada 2003-2011. Întrucât numărul total de pasageri în perioada respectivă a fost de 408 291 (67), Germania concluzionează că Ryanair a plătit un tarif net aeroportului AOC de aproximativ [...]* pe pasager în ieșire.

67

Tabelul 14

Tabelul 14

Facturi de la și către Ryanair în perioada 2003-2011
   (68)

Facturi de la și către Ryanair în perioada 2003-2011

68

(în EUR)

An

Facturi primite din partea companiei aeriene Ryanair

Facturi emise de aeroport

Număr de pasageri

2003

[...]*

[...]*

25 750

2004

[...]*

[...]*

37 160

2005

[...]*

[...]*

50 714

2006

[...]*

[...]*

44 580

2007

[...]*

[...]*

60 678

2008

[...]*

[...]*

62 876

2009

[...]*

[...]*

66 367

2010

[...]*

[...]*

55 641

2011

[...]*

[...]*

4 525

Total

Total

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

408 291

408 291

| (104) | Germania declară că, după ce Ryanair a anunțat că va suspenda rutele cu plecare de pe AOC în martie 2011, operatorul aeroportuar nu a plătit nicio altă contribuție de marketing în februarie și martie 2011. |
| --- | --- |

(104)

Germania declară că, după ce Ryanair a anunțat că va suspenda rutele cu plecare de pe AOC în martie 2011, operatorul aeroportuar nu a plătit nicio altă contribuție de marketing în februarie și martie 2011.

| (105) | Germania explică faptul că plățile de marketing în temeiul acordului din 21 septembrie 2010 încheiat între Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și Ryanair au fost efectuate de întreprinderi private după ce au fost de acord cu menținerea operațiunilor companiei aeriene Ryanair pe aeroportul AOC. Un raport al administratorilor întreprinderii din 2011 (69) susține că sezonul aviatic de iarnă 2010/2011, care cuprindea o singură rută către Londra, a fost posibil numai datorită sprijinului întreprinderilor regionale. |
| --- | --- |

(105)

Germania explică faptul că plățile de marketing în temeiul acordului din 21 septembrie 2010 încheiat între Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și Ryanair au fost efectuate de întreprinderi private după ce au fost de acord cu menținerea operațiunilor companiei aeriene Ryanair pe aeroportul AOC. Un raport al administratorilor întreprinderii din 2011 (69) susține că sezonul aviatic de iarnă 2010/2011, care cuprindea o singură rută către Londra, a fost posibil numai datorită sprijinului întreprinderilor regionale.

69

| (106) | Germania susține că Ryanair a furnizat servicii de publicitate pe site-ul său pentru AOC și pentru regiune. Site-ul Ryanair este al doilea cel mai popular site la nivel european după site-ul Google și, prin urmare, nivelul prețurilor este stabilit în mod corespunzător. Un „cuvânt-cheie” (adword) pe Google costă între 0,05 EUR și 2,00 EUR pe clic. Conform calculelor Germaniei, un număr de 100 000-150 000 de pasageri anual deservit de Ryanair pe aeroportul AOC la un preț pe cuvânt-cheie de 1 EUR pe clic generează un venit din publicitate de 100 000-150 000 EUR pe an, presupunând că fiecare pasager face numai un singur clic. Întrucât, de regulă, pasagerii nu fac un singur clic, ci mai multe clicuri și pentru că există pasageri care au făcut deja clic fără a face o rezervare, autoritățile germane au ajuns la concluzia că acordul de marketing încheiat între Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și Ryanair se bazează pe un preț rezonabil, care nu oferă niciun avantaj companiei aeriene Ryanair. |
| --- | --- |

(106)

Germania susține că Ryanair a furnizat servicii de publicitate pe site-ul său pentru AOC și pentru regiune. Site-ul Ryanair este al doilea cel mai popular site la nivel european după site-ul Google și, prin urmare, nivelul prețurilor este stabilit în mod corespunzător. Un „cuvânt-cheie” (adword) pe Google costă între 0,05 EUR și 2,00 EUR pe clic. Conform calculelor Germaniei, un număr de 100 000-150 000 de pasageri anual deservit de Ryanair pe aeroportul AOC la un preț pe cuvânt-cheie de 1 EUR pe clic generează un venit din publicitate de 100 000-150 000 EUR pe an, presupunând că fiecare pasager face numai un singur clic. Întrucât, de regulă, pasagerii nu fac un singur clic, ci mai multe clicuri și pentru că există pasageri care au făcut deja clic fără a face o rezervare, autoritățile germane au ajuns la concluzia că acordul de marketing încheiat între Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și Ryanair se bazează pe un preț rezonabil, care nu oferă niciun avantaj companiei aeriene Ryanair.

adword

| (107) | Conform declarațiilor Germaniei, Ryanair a organizat acțiunile de publicitate descrise în tabelul 15.

  Tabelul 15


  Plăți de marketing efectuare de aeroportul AOC către Ryanair








  Perioadă | Sumă | Obiect |
| --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 50 000 -150 000 EUR [...]* | Reclame tipărite publicate în Leipziger Volkszeitung |
| 2004 | 25 000 -125 000 EUR [...]* | Reclame tipărite publicate în Leipziger Volkszeitung |
| mai 2007 – martie 2008 | 75 000 -175 000 EUR [...]* | Anunțuri publicitare în ziare, corespondență directă și alte acțiuni publicitare |
| mai 2008 – martie 2009 | 50 000 -150 000 EUR [...]* | Anunțuri publicitare în ziare, corespondență directă și alte acțiuni publicitare |
| Total (2003 – martie 2009) | 225 000 -325 000 EUR [...]* | |

(107)

Conform declarațiilor Germaniei, Ryanair a organizat acțiunile de publicitate descrise în tabelul 15.

Tabelul 15

Tabelul 15

Plăți de marketing efectuare de aeroportul AOC către Ryanair

Plăți de marketing efectuare de aeroportul AOC către Ryanair

Perioadă

Sumă

Obiect

2003

50 000 -150 000 EUR [...]*

Reclame tipărite publicate în Leipziger Volkszeitung

Leipziger Volkszeitung

2004

25 000 -125 000 EUR [...]*

Reclame tipărite publicate în Leipziger Volkszeitung

Leipziger Volkszeitung

mai 2007 – martie 2008

75 000 -175 000 EUR [...]*

Anunțuri publicitare în ziare, corespondență directă și alte acțiuni publicitare

mai 2008 – martie 2009

50 000 -150 000 EUR [...]*

Anunțuri publicitare în ziare, corespondență directă și alte acțiuni publicitare

Total (2003 – martie 2009)

Total (2003 – martie 2009)

225 000 -325 000 EUR [...]*

225 000 -325 000 EUR [...]*

| (108) | Potrivit Germaniei, onorariile de succes nu constituie un avantaj în favoarea companiei aeriene Ryanair, întrucât acestea sunt o plată în condițiile pieței pentru activitățile de marketing desfășurate de Ryanair. Potrivit informațiilor prezentate de Germania, măsurile de marketing au fost încununate de succes, întrucât numărul de pasageri a crescut de la 25 000 (în 2002) la 140 000 (în 2009), ceea ce a condus la o creștere a veniturilor totale de la 316 000 EUR la 1,12 milioane EUR, în timp ce veniturile provenind din tarifele de aeroport au crescut de la 132 000 EUR la 530 000 EUR și veniturile din serviciile de parcare au crescut de la zero la 263 000 EUR. |
| --- | --- |

(108)

Potrivit Germaniei, onorariile de succes nu constituie un avantaj în favoarea companiei aeriene Ryanair, întrucât acestea sunt o plată în condițiile pieței pentru activitățile de marketing desfășurate de Ryanair. Potrivit informațiilor prezentate de Germania, măsurile de marketing au fost încununate de succes, întrucât numărul de pasageri a crescut de la 25 000 (în 2002) la 140 000 (în 2009), ceea ce a condus la o creștere a veniturilor totale de la 316 000 EUR la 1,12 milioane EUR, în timp ce veniturile provenind din tarifele de aeroport au crescut de la 132 000 EUR la 530 000 EUR și veniturile din serviciile de parcare au crescut de la zero la 263 000 EUR.

| (109) | Germania susține că plățile prevăzute în acordurile de servicii de marketing nu constituie ajutor de stat din următoarele motive:






  (a) | Germania subliniază că, în pofida celor susținute de Comisie în decizia de inițiere a procedurii (70), ministerul de resort nu a avut nicio putere de decizie în încheierea acordurilor, cu excepția cazului în care au fost vizate măsuri de infrastructură. Articolul 43 din LuftVZO (71) nu implică necesitatea aprobării din partea ministerului. |
| --- | --- | --- |

(109)

Germania susține că plățile prevăzute în acordurile de servicii de marketing nu constituie ajutor de stat din următoarele motive:

(a)

Germania subliniază că, în pofida celor susținute de Comisie în decizia de inițiere a procedurii (70), ministerul de resort nu a avut nicio putere de decizie în încheierea acordurilor, cu excepția cazului în care au fost vizate măsuri de infrastructură. Articolul 43 din LuftVZO (71) nu implică necesitatea aprobării din partea ministerului.

70

71

| (b) | Susținerea acordată aeroportului AOC de camera de comerț locală (72) arată doar că piața privată era în favoarea conexiunilor deservite de Ryanair. |
| --- | --- |

(b)

Susținerea acordată aeroportului AOC de camera de comerț locală (72) arată doar că piața privată era în favoarea conexiunilor deservite de Ryanair.

72

| (c) | Germania susține că plățile de marketing efectuate de Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH către Ryanair nu constituie ajutor la înființare în temeiul orientărilor din 2005 privind sectorul aviației, ci sunt simple acorduri contractuale comerciale care nu se încadrează în domeniul de aplicare a ajutoarelor de stat. |
| --- | --- |

(c)

Germania susține că plățile de marketing efectuate de Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH către Ryanair nu constituie ajutor la înființare în temeiul orientărilor din 2005 privind sectorul aviației, ci sunt simple acorduri contractuale comerciale care nu se încadrează în domeniul de aplicare a ajutoarelor de stat.

6.   OBSERVAȚIILE PREZENTATE DE PĂRȚILE INTERESATE

OBSERVAȚIILE PREZENTATE DE PĂRȚILE INTERESATE

6.1.   OBSERVAȚIILE TRANSMISE DE RYANAIR

Imputabilitatea statului

Imputabilitatea statului

| (110) | Ryanair susține că ajutoarele de stat destinate aeroporturilor nu ar trebui să fie imputabile companiei aeriene Ryanair. O prezumție de transfer al ajutorului de stat acordat companiilor aeriene de către aeroporturi ar încălca dreptul UE. Prezumția este discriminatorie față de aeroporturile publice, iar normele de concurență ar trebui aplicate fără deosebire întreprinderilor publice și private. Ryanair susține că elementele de probă reținute de Comisie pentru a demonstra imputabilitatea statului nu sunt suficiente. Elementele de probă pot reflecta interesul autorităților publice în relațiile comerciale și viitorul aeroportului, însă nu indică o eventuală intervenție efectivă a autorităților publice în cadrul negocierilor și al acordurilor încheiate cu Ryanair. Dovezile că ministerele landului Turingia s-au opus, de fapt, acordurilor cu Ryanair ar indica, cel puțin, faptul că este necesară o examinare mai solidă de către Comisie a imputabilității statului în ceea ce privește acordurile încheiate cu Ryanair. |
| --- | --- |

(110)

Ryanair susține că ajutoarele de stat destinate aeroporturilor nu ar trebui să fie imputabile companiei aeriene Ryanair. O prezumție de transfer al ajutorului de stat acordat companiilor aeriene de către aeroporturi ar încălca dreptul UE. Prezumția este discriminatorie față de aeroporturile publice, iar normele de concurență ar trebui aplicate fără deosebire întreprinderilor publice și private. Ryanair susține că elementele de probă reținute de Comisie pentru a demonstra imputabilitatea statului nu sunt suficiente. Elementele de probă pot reflecta interesul autorităților publice în relațiile comerciale și viitorul aeroportului, însă nu indică o eventuală intervenție efectivă a autorităților publice în cadrul negocierilor și al acordurilor încheiate cu Ryanair. Dovezile că ministerele landului Turingia s-au opus, de fapt, acordurilor cu Ryanair ar indica, cel puțin, faptul că este necesară o examinare mai solidă de către Comisie a imputabilității statului în ceea ce privește acordurile încheiate cu Ryanair.

| (111) | Ryanair susține că întrebarea nu este dacă statul ar fi trebuit să investească banii în altă parte, ci dacă statul conferă un avantaj pe care compania aeriană nu l-ar fi obținut în caz contrar. Ryanair nu a făcut decât să negocieze anumite condiții cu aeroporturile publice, similare celor pe care a reușit să le obțină de la aeroporturi private comparabile. |
| --- | --- |

(111)

Ryanair susține că întrebarea nu este dacă statul ar fi trebuit să investească banii în altă parte, ci dacă statul conferă un avantaj pe care compania aeriană nu l-ar fi obținut în caz contrar. Ryanair nu a făcut decât să negocieze anumite condiții cu aeroporturile publice, similare celor pe care a reușit să le obțină de la aeroporturi private comparabile.

Aplicarea principiului investitorului în economia de piață

Aplicarea principiului investitorului în economia de piață

| (112) | Ryanair susține că nu este un beneficiar indirect al ajutorului de stat. Atât timp cât condițiile care reglementează relația comercială dintre Ryanair și un aeroport pot fi justificate în temeiul principiului investitorului în economia de piață, nicio obligație de recuperare nu poate fi extinsă către Ryanair. Ryanair susține că principiul investitorului în economia de piață ar trebui să se aplice în orice caz care implică un presupus ajutor de stat acordat companiei aeriene Ryanair de către aeroporturile aflate în proprietate publică. Într-adevăr, potrivit companiei aeriene, nu există o justificare de natură economică sau juridică pentru excluderea aeroporturilor publice din sfera principiului investitorului în economia de piață, iar Comisia a aplicat principiul investitorului în economia de piață în cazul acordurilor de finanțare a unor infrastructuri publice majore pentru alte moduri de transport, cum ar fi porturile maritime publice. Aeroportul exercită o funcție economică atunci când încheie acorduri. De asemenea, aeroporturile din sectorul public și privat concurează pe piață și acordurile încheiate între companiile aeriene și aeroporturi pot fi profitabile pentru acestea din urmă. |
| --- | --- |

(112)

Ryanair susține că nu este un beneficiar indirect al ajutorului de stat. Atât timp cât condițiile care reglementează relația comercială dintre Ryanair și un aeroport pot fi justificate în temeiul principiului investitorului în economia de piață, nicio obligație de recuperare nu poate fi extinsă către Ryanair. Ryanair susține că principiul investitorului în economia de piață ar trebui să se aplice în orice caz care implică un presupus ajutor de stat acordat companiei aeriene Ryanair de către aeroporturile aflate în proprietate publică. Într-adevăr, potrivit companiei aeriene, nu există o justificare de natură economică sau juridică pentru excluderea aeroporturilor publice din sfera principiului investitorului în economia de piață, iar Comisia a aplicat principiul investitorului în economia de piață în cazul acordurilor de finanțare a unor infrastructuri publice majore pentru alte moduri de transport, cum ar fi porturile maritime publice. Aeroportul exercită o funcție economică atunci când încheie acorduri. De asemenea, aeroporturile din sectorul public și privat concurează pe piață și acordurile încheiate între companiile aeriene și aeroporturi pot fi profitabile pentru acestea din urmă.

| (113) | Ryanair consideră că o evaluare a eficienței nu ar trebui să ia în considerare injecțiile de numerar efectuate pentru investițiile de interes public, ar trebui să țină cont de costurile marginale și nu de costurile irecuperabile și, în cele din urmă, ar trebui să se realizeze prin raportare la un aeroport care, în general, este bine gestionat. Ryanair susține că, în cazul în care un aeroport regional consideră că un acord va contribui la îmbunătățirea eficienței, acesta ar putea fi profitabil, chiar dacă pare să implice prețuri sub nivelul costurilor la momentul semnării. Se poate preconiza că aeroporturile ineficiente și subutilizate vor deveni profitabile numai atunci când acestea realizează economii de scară și externalități de rețea, care pot dura între 25 și 30 de ani. Companiile aeriene low-cost se află în poziția ideală pentru a asigura o creștere semnificativă a veniturilor pentru aeroporturile regionale, de regulă fără a mai fi nevoie de infrastructuri noi sau de alte investiții. În sprijinul acestei afirmații, Ryanair face trimitere la decizia Autorității de aviație civilă din Regatul Unit din 27 mai 2011, prin care se recunoaște dependența mai puțin costisitoare a companiilor aeriene low-cost de serviciile aeroportuare. |
| --- | --- |

(113)

Ryanair consideră că o evaluare a eficienței nu ar trebui să ia în considerare injecțiile de numerar efectuate pentru investițiile de interes public, ar trebui să țină cont de costurile marginale și nu de costurile irecuperabile și, în cele din urmă, ar trebui să se realizeze prin raportare la un aeroport care, în general, este bine gestionat. Ryanair susține că, în cazul în care un aeroport regional consideră că un acord va contribui la îmbunătățirea eficienței, acesta ar putea fi profitabil, chiar dacă pare să implice prețuri sub nivelul costurilor la momentul semnării. Se poate preconiza că aeroporturile ineficiente și subutilizate vor deveni profitabile numai atunci când acestea realizează economii de scară și externalități de rețea, care pot dura între 25 și 30 de ani. Companiile aeriene low-cost se află în poziția ideală pentru a asigura o creștere semnificativă a veniturilor pentru aeroporturile regionale, de regulă fără a mai fi nevoie de infrastructuri noi sau de alte investiții. În sprijinul acestei afirmații, Ryanair face trimitere la decizia Autorității de aviație civilă din Regatul Unit din 27 mai 2011, prin care se recunoaște dependența mai puțin costisitoare a companiilor aeriene low-cost de serviciile aeroportuare.

| (114) | Potrivit Ryanair, costurile irecuperabile nu ar trebui luate în considerare în aplicarea criteriului investitorului privat în economia de piață, în ceea ce privește atât analiza comparativă, cât și analiza costurilor. Ryanair afirmă că un investitor privat care exploatează AOC începând din 1992 ar trebui să considere atât costurile de infrastructură, cât și costurile de exploatare fixe ale aeroportului ca fiind costuri irecuperabile. În mod realist, nu a existat nicio modalitate de a recupera costurile respective, având în vedere atractivitatea comercială scăzută a aeroportului AOC și puterea de piață foarte limitată. În aceste condiții, acceptarea oricărui scenariu alternativ care oferă perspective mai avantajoase sau, pur și simplu, mai puțin oneroase proprietarului/proprietarilor aeroportului decât scenariul bazat pe inacțiune sau pe închiderea aeroportului la un cost potențial semnificativ ar fi compatibilă pe deplin cu principiul investitorului în economia de piață. |
| --- | --- |

(114)

Potrivit Ryanair, costurile irecuperabile nu ar trebui luate în considerare în aplicarea criteriului investitorului privat în economia de piață, în ceea ce privește atât analiza comparativă, cât și analiza costurilor. Ryanair afirmă că un investitor privat care exploatează AOC începând din 1992 ar trebui să considere atât costurile de infrastructură, cât și costurile de exploatare fixe ale aeroportului ca fiind costuri irecuperabile. În mod realist, nu a existat nicio modalitate de a recupera costurile respective, având în vedere atractivitatea comercială scăzută a aeroportului AOC și puterea de piață foarte limitată. În aceste condiții, acceptarea oricărui scenariu alternativ care oferă perspective mai avantajoase sau, pur și simplu, mai puțin oneroase proprietarului/proprietarilor aeroportului decât scenariul bazat pe inacțiune sau pe închiderea aeroportului la un cost potențial semnificativ ar fi compatibilă pe deplin cu principiul investitorului în economia de piață.

| (115) | Ryanair subliniază, de asemenea, că respectivele costuri specifice care au legătură cu Ryanair trebuie să fie luate în considerare separat față de costurile suportate de aeroport, dar, în general, pot fi mai reduse decât veniturile provenite din externalitățile de rețea pozitive generate de activitățile desfășurate de Ryanair pe aeroport. |
| --- | --- |

(115)

Ryanair subliniază, de asemenea, că respectivele costuri specifice care au legătură cu Ryanair trebuie să fie luate în considerare separat față de costurile suportate de aeroport, dar, în general, pot fi mai reduse decât veniturile provenite din externalitățile de rețea pozitive generate de activitățile desfășurate de Ryanair pe aeroport.

Studiile elaborate de firma de consultanță care acționează pentru Ryanair

Studiile elaborate de firma de consultanță care acționează pentru Ryanair

| (116) | Ryanair susține că acordul privind tarifele încheiat cu AOC îndeplinește cerințele principiului investitorului în economia de piață. În acest scop, Ryanair a furnizat Comisiei două rapoarte elaborate de o firmă de consultanță. Studiile respective compară acordul în cauză cu alte acorduri privind tarifele încheiate între Ryanair și aeroporturi care fie au capital și finanțare majoritar private, fie acționează ca investitori în economia de piață într-o situație care este suficient de asemănătoare cu cea a aeroportului AOC. |
| --- | --- |

(116)

Ryanair susține că acordul privind tarifele încheiat cu AOC îndeplinește cerințele principiului investitorului în economia de piață. În acest scop, Ryanair a furnizat Comisiei două rapoarte elaborate de o firmă de consultanță. Studiile respective compară acordul în cauză cu alte acorduri privind tarifele încheiate între Ryanair și aeroporturi care fie au capital și finanțare majoritar private, fie acționează ca investitori în economia de piață într-o situație care este suficient de asemănătoare cu cea a aeroportului AOC.

| (117) | Ryanair explică metoda aplicată în rapoarte pentru a compara aeroporturile după cum urmează: analiza a fost efectuată doar pe baza altor contracte încheiate cu Ryanair, întrucât Ryanair dispune de moduri de operare diferite în comparație cu majoritatea celorlalți transportatori, și anume nu utilizează culoare aeriene de îmbarcare/debarcare, autobuze sau saloane de așteptare, nu efectuează zboruri de transfer, are un timp de escală de 20 de minute și, în general, optează pentru bagajul de mână. De asemenea, numai aeroporturile care sunt exploatate în conformitate cu principiul investitorului în economia de piață au fost incluse în domeniul de aplicare a studiului. Aeroporturile care ar fi putut primi ajutoare de stat substanțiale au fost excluse. În consecință, aproximativ 15 aeroporturi din rețeaua Ryanair respectă aceste criterii și au fost incluse în domeniul de aplicare a studiului. |
| --- | --- |

(117)

Ryanair explică metoda aplicată în rapoarte pentru a compara aeroporturile după cum urmează: analiza a fost efectuată doar pe baza altor contracte încheiate cu Ryanair, întrucât Ryanair dispune de moduri de operare diferite în comparație cu majoritatea celorlalți transportatori, și anume nu utilizează culoare aeriene de îmbarcare/debarcare, autobuze sau saloane de așteptare, nu efectuează zboruri de transfer, are un timp de escală de 20 de minute și, în general, optează pentru bagajul de mână. De asemenea, numai aeroporturile care sunt exploatate în conformitate cu principiul investitorului în economia de piață au fost incluse în domeniul de aplicare a studiului. Aeroporturile care ar fi putut primi ajutoare de stat substanțiale au fost excluse. În consecință, aproximativ 15 aeroporturi din rețeaua Ryanair respectă aceste criterii și au fost incluse în domeniul de aplicare a studiului.

| (118) | Primul raport consideră că [...]* este aeroportul de referință cel mai adecvat. În raport se afirmă că „în mod ideal, aeroportul de referință care este selectat în scopul analizei ar trebui să aibă o dimensiune similară cu cea a aeroportului Altenburg. Deși nu a fost posibil să se găsească un aeroport de referință care este foarte similar cu aeroportul Altenburg în ceea ce privește toate dimensiunile relevante, aeroportul [...]* este suficient de asemănător în scopul analizei prezentate”. Al doilea raport a extins termenul de referință stabilit la aeroporturile [...]* și a comparat tarifele aeroporturilor respective între 2003/2004 și 2010/2011 pe pasager și pe escală. |
| --- | --- |

(118)

Primul raport consideră că [...]* este aeroportul de referință cel mai adecvat. În raport se afirmă că „în mod ideal, aeroportul de referință care este selectat în scopul analizei ar trebui să aibă o dimensiune similară cu cea a aeroportului Altenburg. Deși nu a fost posibil să se găsească un aeroport de referință care este foarte similar cu aeroportul Altenburg în ceea ce privește toate dimensiunile relevante, aeroportul [...]* este suficient de asemănător în scopul analizei prezentate”. Al doilea raport a extins termenul de referință stabilit la aeroporturile [...]* și a comparat tarifele aeroporturilor respective între 2003/2004 și 2010/2011 pe pasager și pe escală.

| (119) | Rapoartele concluzionează că, în medie, nivelul global al tarifelor plătite de Ryanair aeroportului AOC este mai ridicat decât nivelul comparabil al tarifelor plătite de compania aeriană în perioada care face obiectul anchetei pe aeroporturile de referință sau în concordanță cu acest nivel. Acest lucru sugerează că tarifele plătite de Ryanair aeroportului AOC în temeiul diferitelor acorduri sunt compatibile cu un nivel al tarifelor care ar fi fost oferit companiei aeriene Ryanair de un investitor în economia de piață care deține un aeroport, în condiții similare. |
| --- | --- |

(119)

Rapoartele concluzionează că, în medie, nivelul global al tarifelor plătite de Ryanair aeroportului AOC este mai ridicat decât nivelul comparabil al tarifelor plătite de compania aeriană în perioada care face obiectul anchetei pe aeroporturile de referință sau în concordanță cu acest nivel. Acest lucru sugerează că tarifele plătite de Ryanair aeroportului AOC în temeiul diferitelor acorduri sunt compatibile cu un nivel al tarifelor care ar fi fost oferit companiei aeriene Ryanair de un investitor în economia de piață care deține un aeroport, în condiții similare.

| (120) | Ryanair susține că tarifele de aeroport ar trebui să fie avute în vedere la niveluri care corespund costurilor marginale, mai degrabă decât la nivelul costurilor variabile medii sau al costurilor totale medii. |
| --- | --- |

(120)

Ryanair susține că tarifele de aeroport ar trebui să fie avute în vedere la niveluri care corespund costurilor marginale, mai degrabă decât la nivelul costurilor variabile medii sau al costurilor totale medii.

| (121) | Ryanair subliniază că acordurile încheiate de AOC cu Ryanair și AMS ar trebui să fie evaluate separat și că cele două întreprinderi nu pot fi considerate ca fiind un singur beneficiar al presupusului ajutor de stat. Acordurile au fost separate, negociate în mod independent, vizează servicii diferite și nu au făcut obiectul niciunei legături care ar justifica considerarea acestora ca o singură sursă de presupus ajutor de stat. Încheierea unui acord de marketing cu AMS nu a reprezentat o condiție pentru deservirea rutelor spre și de la un aeroport de către Ryanair. Pe baza percepției acestora cu privire la propriile nevoi de marketing, multe dintre aeroporturile deservite de Ryanair nu încheie acorduri cu AMS. Ryanair subliniază faptul că achiziționarea de servicii de marketing la valoarea pieței ar trebui să fie examinată separat de un acord contractual conex între un aeroport și o companie aeriană. |
| --- | --- |

(121)

Ryanair subliniază că acordurile încheiate de AOC cu Ryanair și AMS ar trebui să fie evaluate separat și că cele două întreprinderi nu pot fi considerate ca fiind un singur beneficiar al presupusului ajutor de stat. Acordurile au fost separate, negociate în mod independent, vizează servicii diferite și nu au făcut obiectul niciunei legături care ar justifica considerarea acestora ca o singură sursă de presupus ajutor de stat. Încheierea unui acord de marketing cu AMS nu a reprezentat o condiție pentru deservirea rutelor spre și de la un aeroport de către Ryanair. Pe baza percepției acestora cu privire la propriile nevoi de marketing, multe dintre aeroporturile deservite de Ryanair nu încheie acorduri cu AMS. Ryanair subliniază faptul că achiziționarea de servicii de marketing la valoarea pieței ar trebui să fie examinată separat de un acord contractual conex între un aeroport și o companie aeriană.

| (122) | Ryanair explică, de asemenea, că nu există niciun element de probă care să sugereze că o companie aeriană, care se angajează să asigure un număr similar de pasageri și/sau de rotații ale aeronavelor, nu ar fi beneficiat de „tarife reduse” similare. De asemenea, Comisia nu examinează dacă o companie aeriană care oferă angajamente similare ar fi obținut un nivel similar al tarifelor de la un aeroport privat comparabil. |
| --- | --- |

(122)

Ryanair explică, de asemenea, că nu există niciun element de probă care să sugereze că o companie aeriană, care se angajează să asigure un număr similar de pasageri și/sau de rotații ale aeronavelor, nu ar fi beneficiat de „tarife reduse” similare. De asemenea, Comisia nu examinează dacă o companie aeriană care oferă angajamente similare ar fi obținut un nivel similar al tarifelor de la un aeroport privat comparabil.

| (123) | În ceea ce privește valoarea serviciilor de marketing, Ryanair susține că spațiul de promovare pe site-ul Ryanair este o resursă limitată și cererea pentru astfel de spațiu este ridicată, inclusiv din partea altor întreprinderi decât aeroporturile. În prezent, site-ul înregistrează aproximativ 4,5 miliarde de pagini vizualizate. Chiar și companiile aeriene istorice sunt conștiente în prezent de valoarea propriilor site-uri în scopuri de marketing și publicitate. În același timp, multe aeroporturi iau decizia, rațională din punct de vedere comercial, de a construi o marcă prin promovarea pe site-ul ryanair.com sau pe site-urile altor companii aeriene. Sporirea recunoașterii mărcii poate aduce avantaje aeroporturilor în mai multe modalități complementare și care se consolidează reciproc. Aeroportul AOC este mult mai puțin cunoscut la nivel internațional decât Aéroport de Paris sau aeroportul Heathrow și, prin urmare, trebuie să investească în publicitate pentru a îmbunătăți recunoașterea propriei mărci și a crește la maximum numărul de pasageri pentru zborurile de întoarcere. |
| --- | --- |

(123)

În ceea ce privește valoarea serviciilor de marketing, Ryanair susține că spațiul de promovare pe site-ul Ryanair este o resursă limitată și cererea pentru astfel de spațiu este ridicată, inclusiv din partea altor întreprinderi decât aeroporturile. În prezent, site-ul înregistrează aproximativ 4,5 miliarde de pagini vizualizate. Chiar și companiile aeriene istorice sunt conștiente în prezent de valoarea propriilor site-uri în scopuri de marketing și publicitate. În același timp, multe aeroporturi iau decizia, rațională din punct de vedere comercial, de a construi o marcă prin promovarea pe site-ul ryanair.com sau pe site-urile altor companii aeriene. Sporirea recunoașterii mărcii poate aduce avantaje aeroporturilor în mai multe modalități complementare și care se consolidează reciproc. Aeroportul AOC este mult mai puțin cunoscut la nivel internațional decât Aéroport de Paris sau aeroportul Heathrow și, prin urmare, trebuie să investească în publicitate pentru a îmbunătăți recunoașterea propriei mărci și a crește la maximum numărul de pasageri pentru zborurile de întoarcere.

ryanair.com

| (124) | Ryanair prezintă o analiză elaborată de societatea de consultanță, în care se compară prețurile percepute de AMS pentru serviciile de marketing online cu prețurile percepute pentru servicii similare de alte site-uri de călătorii. Analiza compară prețurile practicate de AMS în prima ofertă de publicitate din 2005 cu servicii comparabile furnizate de site-urile de călătorii la momentul respectiv și, de asemenea, compară prețurile din oferta de publicitate (rate card) actuală (2013) a întreprinderii AMS cu prețurile unor servicii comparabile vândute de alte site-uri de călătorii. Concluzia analizei este că, în ambele perioade, prețurile percepute de AMS pentru amplasarea de reclame pe site-ul ryanair.com au fost fie mai mici decât media, fie în limita valorii medii a prețurilor din oferta de publicitate practicate de site-urile web care au făcut obiectul comparației. În opinia Ryanair, concluzia confirmă că acordurile încheiate de aeroporturile publice cu AMS respectă testul operatorului economic privat în economia de piață. |
| --- | --- |

(124)

Ryanair prezintă o analiză elaborată de societatea de consultanță, în care se compară prețurile percepute de AMS pentru serviciile de marketing online cu prețurile percepute pentru servicii similare de alte site-uri de călătorii. Analiza compară prețurile practicate de AMS în prima ofertă de publicitate din 2005 cu servicii comparabile furnizate de site-urile de călătorii la momentul respectiv și, de asemenea, compară prețurile din oferta de publicitate (rate card) actuală (2013) a întreprinderii AMS cu prețurile unor servicii comparabile vândute de alte site-uri de călătorii. Concluzia analizei este că, în ambele perioade, prețurile percepute de AMS pentru amplasarea de reclame pe site-ul ryanair.com au fost fie mai mici decât media, fie în limita valorii medii a prețurilor din oferta de publicitate practicate de site-urile web care au făcut obiectul comparației. În opinia Ryanair, concluzia confirmă că acordurile încheiate de aeroporturile publice cu AMS respectă testul operatorului economic privat în economia de piață.

rate card

ryanair.com

| (125) | Ryanair prezintă, de asemenea, elemente de probă privind serviciile furnizate aeroportului prin mai multe capturi de ecran care arată că serviciile furnizate în temeiul contractelor cu AMS au fost monitorizate. În general, capturile de ecran au fost transmise aeroportului la încheierea unui acord cu AMS, pentru a demonstra activarea serviciilor achiziționate pe site-ul ryanair.com. Ryanair subliniază valoarea serviciilor furnizate de AMS pentru aeroporturi și este de opinie că avantajele obținute de aeroporturi în urma încheierii de tranzacții cu AMS ar trebui să fie cuantificate în mod serios. |
| --- | --- |

(125)

Ryanair prezintă, de asemenea, elemente de probă privind serviciile furnizate aeroportului prin mai multe capturi de ecran care arată că serviciile furnizate în temeiul contractelor cu AMS au fost monitorizate. În general, capturile de ecran au fost transmise aeroportului la încheierea unui acord cu AMS, pentru a demonstra activarea serviciilor achiziționate pe site-ul ryanair.com. Ryanair subliniază valoarea serviciilor furnizate de AMS pentru aeroporturi și este de opinie că avantajele obținute de aeroporturi în urma încheierii de tranzacții cu AMS ar trebui să fie cuantificate în mod serios.

ryanair.com

| (126) | Fără a aduce atingere poziției sale potrivit căreia acordul cu AMS și acordul de servicii aeriene (air services agreement – ASA) ar trebui să fie examinate separat, Ryanair oferă o analiză de rentabilitate în temeiul principiului operatorului economic privat în economia de piață efectuată de o societate de consultanță, care cuprinde atât acordul de servicii aeriene încheiat între Ryanair și aeroport, cât și acordurile de marketing încheiate între AMS și aeroport. În opinia Ryanair, analiza ar trebui să sprijine Comisia în abordarea sa cu privire la examinarea împreună a ASA și a acordurilor încheiate cu AMS, analizând modul în care acordul cu AMS ar putea fi inclus într-o analiză de rentabilitate comună AMS-ASA. |
| --- | --- |

(126)

Fără a aduce atingere poziției sale potrivit căreia acordul cu AMS și acordul de servicii aeriene (air services agreement – ASA) ar trebui să fie examinate separat, Ryanair oferă o analiză de rentabilitate în temeiul principiului operatorului economic privat în economia de piață efectuată de o societate de consultanță, care cuprinde atât acordul de servicii aeriene încheiat între Ryanair și aeroport, cât și acordurile de marketing încheiate între AMS și aeroport. În opinia Ryanair, analiza ar trebui să sprijine Comisia în abordarea sa cu privire la examinarea împreună a ASA și a acordurilor încheiate cu AMS, analizând modul în care acordul cu AMS ar putea fi inclus într-o analiză de rentabilitate comună AMS-ASA.

air services agreement

| (127) | Societatea de consultanță concluzionează că abordarea bazată pe fluxul de numerar reprezintă o metodă adecvată pentru a încorpora valoarea întreprinderii AMS în cadrul unei evaluări comune a rentabilității AMS-ASA. Abordarea reflectă profiturile marginale agregate care se acumulează pentru aeroport ca urmare a încheierii ASA, precum și avantajele care decurg din publicitatea realizată prin intermediul acordului cu AMS. În cadrul acestei abordări, cheltuielile suportate de aeroport pentru plățile către AMS ar putea fi considerate drept cheltuieli de exploatare marginale în cadrul analizei rentabilității fluxului de numerar actualizat. Abordarea ia în considerare, de asemenea, avantajele ambelor activități de marketing care decurg din acordurile cu AMS și din ASA, pe durata acordului și dincolo de termenul prevăzut pentru expirarea ASA, întrucât activitățile de marketing contribuie la sporirea valorii de marcă și sunt de natură să genereze activități și profituri în viitor. |
| --- | --- |

(127)

Societatea de consultanță concluzionează că abordarea bazată pe fluxul de numerar reprezintă o metodă adecvată pentru a încorpora valoarea întreprinderii AMS în cadrul unei evaluări comune a rentabilității AMS-ASA. Abordarea reflectă profiturile marginale agregate care se acumulează pentru aeroport ca urmare a încheierii ASA, precum și avantajele care decurg din publicitatea realizată prin intermediul acordului cu AMS. În cadrul acestei abordări, cheltuielile suportate de aeroport pentru plățile către AMS ar putea fi considerate drept cheltuieli de exploatare marginale în cadrul analizei rentabilității fluxului de numerar actualizat. Abordarea ia în considerare, de asemenea, avantajele ambelor activități de marketing care decurg din acordurile cu AMS și din ASA, pe durata acordului și dincolo de termenul prevăzut pentru expirarea ASA, întrucât activitățile de marketing contribuie la sporirea valorii de marcă și sunt de natură să genereze activități și profituri în viitor.

| (128) | Reluând o concluzie exprimată în studiu, Ryanair subliniază că, în măsura în care Comisia continuă să examineze ASA și acordurile cu AMS împreună, ar trebui să se aplice principiile stabilite de societatea de consultanță pentru cazul în discuție, cu scopul de a aplica în mod corespunzător analiza de rentabilitate în temeiul principiului operatorului economic privat în economia de piață în cadrul investigării ASA și a acordurilor cu AMS. |
| --- | --- |

(128)

Reluând o concluzie exprimată în studiu, Ryanair subliniază că, în măsura în care Comisia continuă să examineze ASA și acordurile cu AMS împreună, ar trebui să se aplice principiile stabilite de societatea de consultanță pentru cazul în discuție, cu scopul de a aplica în mod corespunzător analiza de rentabilitate în temeiul principiului operatorului economic privat în economia de piață în cadrul investigării ASA și a acordurilor cu AMS.

| (129) | De asemenea, Ryanair a prezentat o serie de note elaborate de societatea de consultanță, precum și o analiză elaborată de profesorul Damien P. McLoughlin. |
| --- | --- |

(129)

De asemenea, Ryanair a prezentat o serie de note elaborate de societatea de consultanță, precum și o analiză elaborată de profesorul Damien P. McLoughlin.

Identificarea unei valori de referință pe piață în cadrul analizei de referință pentru testele MEO
   (73)
   (74)

Identificarea unei valori de referință pe piață în cadrul analizei de referință pentru testele MEO

73

74

| (130) | Societatea de consultanță consideră că abordarea Comisiei de a accepta numai aeroporturi de referință din aceeași zonă deservită ca aeroportul care face obiectul anchetei este eronată. Societatea de consultanță susține că prețurile de referință ale pieței obținute de la aeroporturile de referință nu sunt afectate de ajutorul de stat acordat aeroporturilor din împrejurimi. Prin urmare, este posibil să se estimeze în mod ferm o valoare de referință a pieței pentru testele operatorului economic privat în economia de piață, întrucât:






  (a) | analizele de referință sunt utilizate la scară largă pentru testele operatorului economic privat în economia de piață în afara domeniului de aplicare a ajutoarelor de stat; |
| --- | --- | --- |

(130)

Societatea de consultanță consideră că abordarea Comisiei de a accepta numai aeroporturi de referință din aceeași zonă deservită ca aeroportul care face obiectul anchetei este eronată. Societatea de consultanță susține că prețurile de referință ale pieței obținute de la aeroporturile de referință nu sunt afectate de ajutorul de stat acordat aeroporturilor din împrejurimi. Prin urmare, este posibil să se estimeze în mod ferm o valoare de referință a pieței pentru testele operatorului economic privat în economia de piață, întrucât:

(a)

analizele de referință sunt utilizate la scară largă pentru testele operatorului economic privat în economia de piață în afara domeniului de aplicare a ajutoarelor de stat;

| (b) | întreprinderile își influențează reciproc deciziile de stabilire a prețurilor numai în măsura în care produsele pe care le oferă sunt substituibile sau complementare; |
| --- | --- |

(b)

întreprinderile își influențează reciproc deciziile de stabilire a prețurilor numai în măsura în care produsele pe care le oferă sunt substituibile sau complementare;

| (c) | aeroporturile care deservesc aceeași zonă nu concurează neapărat între ele și aeroporturile de referință utilizate în rapoartele prezentate se confruntă doar cu o concurență limitată din partea aeroporturilor deținute de stat în zonele deservite (mai puțin de 1/3 din aeroporturile comerciale situate în zonele deservite de aeroporturile de referință se află în totalitate în proprietatea statului și niciunul dintre acestea nu a făcut obiectul investigațiilor privind ajutoarele de stat, în aprilie 2013); |
| --- | --- |

(c)

aeroporturile care deservesc aceeași zonă nu concurează neapărat între ele și aeroporturile de referință utilizate în rapoartele prezentate se confruntă doar cu o concurență limitată din partea aeroporturilor deținute de stat în zonele deservite (mai puțin de 1/3 din aeroporturile comerciale situate în zonele deservite de aeroporturile de referință se află în totalitate în proprietatea statului și niciunul dintre acestea nu a făcut obiectul investigațiilor privind ajutoarele de stat, în aprilie 2013);

| (d) | chiar dacă aeroporturile de referință se află în concurență cu aeroporturi deținute de stat din aceeași zonă deservită, pot să existe motive să se considere că comportamentul acestora este în conformitate cu principiul operatorului economic privat în economia de piață (de exemplu, în cazul în care există o participație privată mare sau în cazul în care aeroportul are un administrator privat); |
| --- | --- |

(d)

chiar dacă aeroporturile de referință se află în concurență cu aeroporturi deținute de stat din aceeași zonă deservită, pot să existe motive să se considere că comportamentul acestora este în conformitate cu principiul operatorului economic privat în economia de piață (de exemplu, în cazul în care există o participație privată mare sau în cazul în care aeroportul are un administrator privat);

| (e) | aeroporturile care respectă principiul operatorului economic privat în economia de piață nu vor stabili prețuri inferioare costurilor marginale. |
| --- | --- |

(e)

aeroporturile care respectă principiul operatorului economic privat în economia de piață nu vor stabili prețuri inferioare costurilor marginale.

Principiile care stau la baza analizei de rentabilitate pentru testele operatorului economic privat în economia de piață
   (75)

Principiile care stau la baza analizei de rentabilitate pentru testele operatorului economic privat în economia de piață

75

| (131) | Societatea de consultanță a susținut că analiza de rentabilitate pe care a efectuat-o în rapoarte și a prezentat-o Comisiei urmează principiile care ar fi adoptate de un investitor rațional din sectorul privat și reflectă abordarea care rezultă din deciziile anterioare ale Comisiei. Principiile care stau la baza analizei de rentabilitate sunt:






  (a) | evaluarea este realizată pe bază marginală; |
| --- | --- | --- |

(131)

Societatea de consultanță a susținut că analiza de rentabilitate pe care a efectuat-o în rapoarte și a prezentat-o Comisiei urmează principiile care ar fi adoptate de un investitor rațional din sectorul privat și reflectă abordarea care rezultă din deciziile anterioare ale Comisiei. Principiile care stau la baza analizei de rentabilitate sunt:

(a)

evaluarea este realizată pe bază marginală;

| (b) | nu este neapărat necesar un plan de afaceri ex ante; |
| --- | --- |

(b)

nu este neapărat necesar un plan de afaceri ex ante;

ex ante

| (c) | pentru un aeroport care nu se confruntă cu problema aglomerării, abordarea bazată pe tarifare unică este o metodă adecvată de stabilire a prețurilor; |
| --- | --- |

(c)

pentru un aeroport care nu se confruntă cu problema aglomerării, abordarea bazată pe tarifare unică este o metodă adecvată de stabilire a prețurilor;

| (d) | trebuie să fie luate în considerare numai veniturile asociate cu activitatea economică de exploatare a aeroportului; |
| --- | --- |

(d)

trebuie să fie luate în considerare numai veniturile asociate cu activitatea economică de exploatare a aeroportului;

| (e) | trebuie să fie luată în considerare întreaga durată a acordului, inclusiv eventualele prelungiri; |
| --- | --- |

(e)

trebuie să fie luată în considerare întreaga durată a acordului, inclusiv eventualele prelungiri;

| (f) | trebuie actualizate fluxurile financiare viitoare pentru a evalua rentabilitatea acordurilor; |
| --- | --- |

(f)

trebuie actualizate fluxurile financiare viitoare pentru a evalua rentabilitatea acordurilor;

| (g) | rentabilitatea marginală a acordurilor încheiate cu Ryanair pentru aeroporturi ar trebui să fie evaluată pe baza unor estimări ale ratei interne de rentabilitate sau a unor măsuri bazate pe valoarea actualizată netă (VAN). |
| --- | --- |

(g)

rentabilitatea marginală a acordurilor încheiate cu Ryanair pentru aeroporturi ar trebui să fie evaluată pe baza unor estimări ale ratei interne de rentabilitate sau a unor măsuri bazate pe valoarea actualizată netă (VAN).

Analiza profesorului Damien P. McLoughlin
   (76) – Construirea mărcii: de ce și cum ar trebui să investească mărcile mici în marketing

Analiza profesorului Damien P. McLoughlin

76

Construirea mărcii: de ce și cum ar trebui să investească mărcile mici în marketing

| (132) | Documentul vizează stabilirea logicii comerciale care stă la baza deciziilor aeroporturilor regionale de a achiziționa spațiu publicitar pe site-ul ryanair.com de la AMS. Conform analizei, există un număr mare de aeroporturi foarte puternice, bine cunoscute și utilizate în mod frecvent. Concurenții mai puțin dezvoltați trebuie să depășească comportamentul static de cumpărare al consumatorilor pentru a-și extinde afacerea. Aeroporturile regionale de dimensiuni mai mici trebuie să găsească o cale de a-și promova marca în mod sistematic în rândul unui public cât mai larg. Formele tradiționale de comunicare publicitară necesită cheltuieli care depășesc resursele avute la dispoziție. |
| --- | --- |

(132)

Documentul vizează stabilirea logicii comerciale care stă la baza deciziilor aeroporturilor regionale de a achiziționa spațiu publicitar pe site-ul ryanair.com de la AMS. Conform analizei, există un număr mare de aeroporturi foarte puternice, bine cunoscute și utilizate în mod frecvent. Concurenții mai puțin dezvoltați trebuie să depășească comportamentul static de cumpărare al consumatorilor pentru a-și extinde afacerea. Aeroporturile regionale de dimensiuni mai mici trebuie să găsească o cale de a-și promova marca în mod sistematic în rândul unui public cât mai larg. Formele tradiționale de comunicare publicitară necesită cheltuieli care depășesc resursele avute la dispoziție.

ryanair.com

Observații privind plățile către AMS

Observații privind plățile către AMS

| (133) | Ryanair nu este de acord cu evaluarea Comisiei conform căreia plățile către AMS reprezintă un cost pentru aeroport, întrucât abordarea nu ține cont de valoarea serviciilor furnizate de AMS pentru aeroport. De asemenea, Ryanair consideră că achiziționarea unor servicii de marketing importante la prețul pieței ar trebui să fie analizată separat de un acord contractual conex între aeroport și compania aeriană în vederea efectuării unei analize privind respectarea principiului operatorului economic privat în economia de piață. Pentru a veni în sprijinul analizei, Ryanair prezintă un studiu realizat de societatea de consultanță care confirmă prețurile de referință practicate de AMS cu prețurile serviciilor comparabile oferite de alte site-uri de călătorii (77). Studiul concluzionează că prețurile practicate de AMS au fost fie mai mici decât media, fie s-au încadrat în intervalul mediu al prețurilor practicate de site-urile de referință. Pe baza celor de mai sus, Ryanair concluzionează că prețurile practicate de AMS sunt în conformitate cu prețurile pieței și decizia luată de un aeroport public de a achiziționa servicii de la AMS este în conformitate cu testul operatorului economic privat în economia de piață. Ryanair oferă elemente de probă suplimentare privind serviciile furnizate pentru aeroporturi în temeiul contractelor încheiate cu AMS, pentru a arăta valoarea serviciilor respective pentru aeroporturi. |
| --- | --- |

(133)

Ryanair nu este de acord cu evaluarea Comisiei conform căreia plățile către AMS reprezintă un cost pentru aeroport, întrucât abordarea nu ține cont de valoarea serviciilor furnizate de AMS pentru aeroport. De asemenea, Ryanair consideră că achiziționarea unor servicii de marketing importante la prețul pieței ar trebui să fie analizată separat de un acord contractual conex între aeroport și compania aeriană în vederea efectuării unei analize privind respectarea principiului operatorului economic privat în economia de piață. Pentru a veni în sprijinul analizei, Ryanair prezintă un studiu realizat de societatea de consultanță care confirmă prețurile de referință practicate de AMS cu prețurile serviciilor comparabile oferite de alte site-uri de călătorii (77). Studiul concluzionează că prețurile practicate de AMS au fost fie mai mici decât media, fie s-au încadrat în intervalul mediu al prețurilor practicate de site-urile de referință. Pe baza celor de mai sus, Ryanair concluzionează că prețurile practicate de AMS sunt în conformitate cu prețurile pieței și decizia luată de un aeroport public de a achiziționa servicii de la AMS este în conformitate cu testul operatorului economic privat în economia de piață. Ryanair oferă elemente de probă suplimentare privind serviciile furnizate pentru aeroporturi în temeiul contractelor încheiate cu AMS, pentru a arăta valoarea serviciilor respective pentru aeroporturi.

77

| (134) | Ryanair solicită Comisiei să își reevalueze abordarea în ceea ce privește acordurile încheiate cu AMS până în prezent. Ryanair consideră că acordurile încheiate cu AMS ar trebui să fie analizate separat de acordurile de servicii aeroportuare încheiate cu Ryanair și să facă obiectul unui test separat al operatorului economic privat în economia de piață. În cazul în care Comisia insistă asupra includerii acordurilor încheiate cu AMS și a acordurilor de servicii aeroportuare încheiate cu Ryanair în cadrul unui test comun al operatorului economic privat în economia de piață, valoarea serviciilor furnizate aeroportului de întreprinderea AMS nu ar trebui să fie neglijată. |
| --- | --- |

(134)

Ryanair solicită Comisiei să își reevalueze abordarea în ceea ce privește acordurile încheiate cu AMS până în prezent. Ryanair consideră că acordurile încheiate cu AMS ar trebui să fie analizate separat de acordurile de servicii aeroportuare încheiate cu Ryanair și să facă obiectul unui test separat al operatorului economic privat în economia de piață. În cazul în care Comisia insistă asupra includerii acordurilor încheiate cu AMS și a acordurilor de servicii aeroportuare încheiate cu Ryanair în cadrul unui test comun al operatorului economic privat în economia de piață, valoarea serviciilor furnizate aeroportului de întreprinderea AMS nu ar trebui să fie neglijată.

| (135) | Raportul realizat de societatea de consultanță din 20 decembrie 2013 privind prețurile practicate de AMS face trimitere la concluziile rapoartelor prezentate anterior, subliniind importanța publicității pentru mărcile mai puțin cunoscute, ceea ce confirmă faptul că Ryanair este o marcă paneuropeană puternică, în măsură să atragă o primă pentru serviciile de publicitate pe care le oferă. Prețurile practicate de AMS sunt comparate cu un eșantion simultan al prețurilor de publicitate pe site, în ceea ce privește anunțurile publicitare de mărime egală pentru perioada 2004-2005, și anume atunci când oferta de publicitate a întreprinderii AMS a fost introdusă pentru prima dată, precum și pentru anul 2013. Site-ul ryanair.com depășește o valoare de două ori mai mare a vizitatorilor lunari față de cel mai popular site de turism și vizitatorii site-ului sunt mai susceptibili de a intra în alte tranzacții de comerț electronic. Aceste caracteristici unice, combinate cu un grad ridicat de sensibilizare în ceea ce privește marca, au permis companiei aeriene să perceapă o primă. |
| --- | --- |

(135)

Raportul realizat de societatea de consultanță din 20 decembrie 2013 privind prețurile practicate de AMS face trimitere la concluziile rapoartelor prezentate anterior, subliniind importanța publicității pentru mărcile mai puțin cunoscute, ceea ce confirmă faptul că Ryanair este o marcă paneuropeană puternică, în măsură să atragă o primă pentru serviciile de publicitate pe care le oferă. Prețurile practicate de AMS sunt comparate cu un eșantion simultan al prețurilor de publicitate pe site, în ceea ce privește anunțurile publicitare de mărime egală pentru perioada 2004-2005, și anume atunci când oferta de publicitate a întreprinderii AMS a fost introdusă pentru prima dată, precum și pentru anul 2013. Site-ul ryanair.com depășește o valoare de două ori mai mare a vizitatorilor lunari față de cel mai popular site de turism și vizitatorii site-ului sunt mai susceptibili de a intra în alte tranzacții de comerț electronic. Aceste caracteristici unice, combinate cu un grad ridicat de sensibilizare în ceea ce privește marca, au permis companiei aeriene să perceapă o primă.

ryanair.com

| (136) | Comparația s-a făcut între anunțuri publicitare de dimensiuni egale alese pe baza datelor disponibile și introduse pe pagina principală a fiecărui site. Au fost comparate numai prețurile din oferta de publicitate, din cauza lipsei de transparență cu privire la ofertele speciale și reducerile discreționare, care sunt totuși o practică comercială standard. Prețul din oferta de publicitate este exprimat ca prețul pe o mie de afișări (price per thousand impressions), și anume prețul care trebuie plătit pentru fiecare o mie de vizualizări ale anunțului publicitar de către vizitatorii site-ului. Prețurile pentru anunțurile publicitare pe internet variază în funcție de dimensiune, care este măsurată în pixeli, și de amplasarea pe pagina web. Principalul serviciu de publicitate oferit pe pagina de start a site-ului ryanair.com din 2004 până în 2005 a fost un banner de 468 × 60 de pixeli. De regulă, bannerele sunt amplasate în centrul secțiunii superioare a unei pagini web. Pentru perioada 2004-2005, prețul din oferta de publicitate a întreprinderii AMS în anul 2005 pentru serviciile publicitare sub formă de bannere a fost comparat cu prețul practicat de 54 de site-uri de turism europene. |
| --- | --- |

(136)

Comparația s-a făcut între anunțuri publicitare de dimensiuni egale alese pe baza datelor disponibile și introduse pe pagina principală a fiecărui site. Au fost comparate numai prețurile din oferta de publicitate, din cauza lipsei de transparență cu privire la ofertele speciale și reducerile discreționare, care sunt totuși o practică comercială standard. Prețul din oferta de publicitate este exprimat ca prețul pe o mie de afișări (price per thousand impressions), și anume prețul care trebuie plătit pentru fiecare o mie de vizualizări ale anunțului publicitar de către vizitatorii site-ului. Prețurile pentru anunțurile publicitare pe internet variază în funcție de dimensiune, care este măsurată în pixeli, și de amplasarea pe pagina web. Principalul serviciu de publicitate oferit pe pagina de start a site-ului ryanair.com din 2004 până în 2005 a fost un banner de 468 × 60 de pixeli. De regulă, bannerele sunt amplasate în centrul secțiunii superioare a unei pagini web. Pentru perioada 2004-2005, prețul din oferta de publicitate a întreprinderii AMS în anul 2005 pentru serviciile publicitare sub formă de bannere a fost comparat cu prețul practicat de 54 de site-uri de turism europene.

price per thousand impressions

ryanair.com

| (137) | Pentru anul 2013, au fost luate în considerare alte două tipuri de publicitate: bannere de tip skyscraper, de 120 × 600 de pixeli, și chenare amplasate la mijlocul paginii, de 300 × 250 de pixeli. Bannerele publicitare de tip skyscraper sunt înalte și amplasate de-a lungul părții laterale a unei pagini web, în timp ce chenarele de la mijlocul paginii sunt amplasate, de regulă, în interiorul conținutului editorial, ceea ce le conferă un nivel ridicat de vizibilitate. Prețurile din oferta de publicitate a întreprinderii AMS pentru bannerele publicitare de tip skyscraper și pentru chenarele amplasate la mijlocul paginii sunt comparate cu prețurile practicate de 22 de site-uri de turism și de 135 de alte site-uri. Pentru ambele perioade și de la un sector la altul, prețurile AMS se dovedesc a fi mai mici sau în intervalul prețurilor practicate de site-urile de referință. |
| --- | --- |

(137)

Pentru anul 2013, au fost luate în considerare alte două tipuri de publicitate: bannere de tip skyscraper, de 120 × 600 de pixeli, și chenare amplasate la mijlocul paginii, de 300 × 250 de pixeli. Bannerele publicitare de tip skyscraper sunt înalte și amplasate de-a lungul părții laterale a unei pagini web, în timp ce chenarele de la mijlocul paginii sunt amplasate, de regulă, în interiorul conținutului editorial, ceea ce le conferă un nivel ridicat de vizibilitate. Prețurile din oferta de publicitate a întreprinderii AMS pentru bannerele publicitare de tip skyscraper și pentru chenarele amplasate la mijlocul paginii sunt comparate cu prețurile practicate de 22 de site-uri de turism și de 135 de alte site-uri. Pentru ambele perioade și de la un sector la altul, prețurile AMS se dovedesc a fi mai mici sau în intervalul prețurilor practicate de site-urile de referință.

Modul în care ar trebui să fie tratate acordurile încheiate cu întreprinderea AMS în cadrul analizei profitabilității ca parte a testului operatorului economic privat în economia de piață

Modul în care ar trebui să fie tratate acordurile încheiate cu întreprinderea AMS în cadrul analizei profitabilității ca parte a testului operatorului economic privat în economia de piață

| (138) | Ryanair a prezentat un raport întocmit de societatea de consultanță privind principiile care, în opinia sa, ar trebui să se aplice unui test al rentabilității bazat pe principiul operatorului economic privat în economia de piață, care să înglobeze atât acordurile de servicii aeriene încheiate între Ryanair și aeroporturi, cât și acordurile de marketing încheiate între AMS și aceleași aeroporturi (78). Ryanair subliniază că acest lucru nu aduce atingere poziției sale conform căreia acordurile încheiate cu AMS și acordurile de servicii aeriene ar trebui să facă obiectul unor teste separate ale operatorului economic privat în economia de piață. |
| --- | --- |

(138)

Ryanair a prezentat un raport întocmit de societatea de consultanță privind principiile care, în opinia sa, ar trebui să se aplice unui test al rentabilității bazat pe principiul operatorului economic privat în economia de piață, care să înglobeze atât acordurile de servicii aeriene încheiate între Ryanair și aeroporturi, cât și acordurile de marketing încheiate între AMS și aceleași aeroporturi (78). Ryanair subliniază că acest lucru nu aduce atingere poziției sale conform căreia acordurile încheiate cu AMS și acordurile de servicii aeriene ar trebui să facă obiectul unor teste separate ale operatorului economic privat în economia de piață.

78

| (139) | În raport se susține că veniturile asociate cu întreprinderea AMS ar trebui să fie incluse în partea de venituri într-o analiză de rentabilitate comună, în care cheltuielile asociate cu întreprinderea AMS sunt incluse în partea de costuri. Raportul propune o metodă bazată pe fluxul de numerar, în care cheltuielile asociate cu întreprinderea AMS sunt tratate drept cheltuieli de exploatare marginale. Raportul arată că activitățile de marketing contribuie la crearea și consolidarea valorii de marcă, ceea ce, la rândul său, poate să genereze activități și profituri pe durata acordului de marketing și ulterior acestuia. Un acord cu Ryanair ar atrage alte companii aeriene pe aeroport. La rândul său, măsura ar atrage operatori comerciali și ar crește veniturile aeroportului provenite din activități nonaeronautice (79). În măsura în care Comisia realizează o analiză de rentabilitate comună, avantajele ar trebui să fie luate în considerare prin tratarea cheltuielilor asociate întreprinderii AMS drept cheltuieli de exploatare marginale, profiturile marginale fiind calculate fără plățile efectuate către AMS. |
| --- | --- |

(139)

În raport se susține că veniturile asociate cu întreprinderea AMS ar trebui să fie incluse în partea de venituri într-o analiză de rentabilitate comună, în care cheltuielile asociate cu întreprinderea AMS sunt incluse în partea de costuri. Raportul propune o metodă bazată pe fluxul de numerar, în care cheltuielile asociate cu întreprinderea AMS sunt tratate drept cheltuieli de exploatare marginale. Raportul arată că activitățile de marketing contribuie la crearea și consolidarea valorii de marcă, ceea ce, la rândul său, poate să genereze activități și profituri pe durata acordului de marketing și ulterior acestuia. Un acord cu Ryanair ar atrage alte companii aeriene pe aeroport. La rândul său, măsura ar atrage operatori comerciali și ar crește veniturile aeroportului provenite din activități nonaeronautice (79). În măsura în care Comisia realizează o analiză de rentabilitate comună, avantajele ar trebui să fie luate în considerare prin tratarea cheltuielilor asociate întreprinderii AMS drept cheltuieli de exploatare marginale, profiturile marginale fiind calculate fără plățile efectuate către AMS.

79

| (140) | De asemenea, o valoare finală ar trebui să fie inclusă în profiturile marginale estimate la sfârșitul acordului de servicii aeriene, în vederea înregistrării de plusvaloare dincolo de data expirării acordului. Valoarea finală poate fi ajustată în funcție de ipoteza prudentă bazată pe probabilitatea reînnoirii acordului cu Ryanair sau a convenirii unor clauze similare cu alte companii aeriene. Acest lucru va permite o estimare a limitei inferioare a avantajelor obținute în comun ca urmare a acordurilor încheiate cu AMS și a acordurilor de servicii aeriene, luând în considerare incertitudinea profiturilor marginale după expirarea acordului de servicii aeriene. |
| --- | --- |

(140)

De asemenea, o valoare finală ar trebui să fie inclusă în profiturile marginale estimate la sfârșitul acordului de servicii aeriene, în vederea înregistrării de plusvaloare dincolo de data expirării acordului. Valoarea finală poate fi ajustată în funcție de ipoteza prudentă bazată pe probabilitatea reînnoirii acordului cu Ryanair sau a convenirii unor clauze similare cu alte companii aeriene. Acest lucru va permite o estimare a limitei inferioare a avantajelor obținute în comun ca urmare a acordurilor încheiate cu AMS și a acordurilor de servicii aeriene, luând în considerare incertitudinea profiturilor marginale după expirarea acordului de servicii aeriene.

| (141) | În susținerea acestei abordări, raportul prezintă o sinteză a rezultatelor studiilor privind efectul serviciilor de publicitate asupra valorii unei mărci. Studiile recunosc faptul că publicitatea poate să consolideze valoarea mărcii și să îmbunătățească fidelitatea clienților. În special, publicitatea pe site-ul ryanair.com sporește expunerea mărcii pentru un aeroport. Mai exact, aeroporturile regionale mai mici care intenționează să își mărească baza de trafic își pot construi valoarea de marcă prin încheierea unor acorduri de publicitate cu AMS (80). |
| --- | --- |

(141)

În susținerea acestei abordări, raportul prezintă o sinteză a rezultatelor studiilor privind efectul serviciilor de publicitate asupra valorii unei mărci. Studiile recunosc faptul că publicitatea poate să consolideze valoarea mărcii și să îmbunătățească fidelitatea clienților. În special, publicitatea pe site-ul ryanair.com sporește expunerea mărcii pentru un aeroport. Mai exact, aeroporturile regionale mai mici care intenționează să își mărească baza de trafic își pot construi valoarea de marcă prin încheierea unor acorduri de publicitate cu AMS (80).

ryanair.com

80

| (142) | Raportul sugerează că abordarea bazată de fluxul de numerar este de preferat unei abordări bazată pe capitalizare, în cadrul căreia cheltuielile asociate întreprinderii AMS ar fi tratate drept cheltuieli de capital atribuite unei imobilizări necorporale (și anume, valoarea mărcii aeroportului). Cheltuielile de marketing ar fi capitalizate ca o imobilizare necorporală și ulterior amortizate pe parcursul duratei de viață utile a imobilizării, cu o valoare reziduală la termenul planificat de expirare a acordului de servicii aeriene. Cu toate acestea, abordarea nu ar lua în considerare avantajele suplimentare pentru aeroport care rezultă din încheierea acordului de servicii aeriene cu Ryanair. De asemenea, estimarea valorii imobilizării necorporale este dificilă din cauza cheltuielilor de marcă și a duratei de viață utile a imobilizării. |
| --- | --- |

(142)

Raportul sugerează că abordarea bazată de fluxul de numerar este de preferat unei abordări bazată pe capitalizare, în cadrul căreia cheltuielile asociate întreprinderii AMS ar fi tratate drept cheltuieli de capital atribuite unei imobilizări necorporale (și anume, valoarea mărcii aeroportului). Cheltuielile de marketing ar fi capitalizate ca o imobilizare necorporală și ulterior amortizate pe parcursul duratei de viață utile a imobilizării, cu o valoare reziduală la termenul planificat de expirare a acordului de servicii aeriene. Cu toate acestea, abordarea nu ar lua în considerare avantajele suplimentare pentru aeroport care rezultă din încheierea acordului de servicii aeriene cu Ryanair. De asemenea, estimarea valorii imobilizării necorporale este dificilă din cauza cheltuielilor de marcă și a duratei de viață utile a imobilizării.

| (143) | În cele din urmă, abordarea bazată pe fluxurile de numerar este considerată a fi conformă cu deciziile precedente ale Comisiei în cazuri din domeniul ajutoarelor de stat sau din alte domenii În acest sens, este citat cazul BayernLB (81), în care Comisia a indicat că va utiliza modelul de evaluare a actualizării dividendelor pentru a estima fluxurile de numerar și pentru a atribui ulterior o valoare finală pe baza creșterii preconizate a dividendelor, astfel cum s-a procedat cu micșorarea marjei în cazul întreprinderii Telefónica (82), în care Comisia a inclus o valoare finală în analiza fluxurilor de numerar actualizate. |
| --- | --- |

(143)

În cele din urmă, abordarea bazată pe fluxurile de numerar este considerată a fi conformă cu deciziile precedente ale Comisiei în cazuri din domeniul ajutoarelor de stat sau din alte domenii În acest sens, este citat cazul BayernLB (81), în care Comisia a indicat că va utiliza modelul de evaluare a actualizării dividendelor pentru a estima fluxurile de numerar și pentru a atribui ulterior o valoare finală pe baza creșterii preconizate a dividendelor, astfel cum s-a procedat cu micșorarea marjei în cazul întreprinderii Telefónica (82), în care Comisia a inclus o valoare finală în analiza fluxurilor de numerar actualizate.

81

82

6.2.   OBSERVAȚIILE PREZENTATE DE AIRPORT MARKETING SERVICES (AMS)

| (144) | Airport Marketing Services a declarat că este o filială a companiei aeriene Ryanair, cu scop comercial real, creată pentru a desfășura o activitate care nu se încadrează în obiectul principal de activitate al Ryanair. AMS este utilizată de Ryanair în calitate de intermediar pentru a vinde spații publicitare pe site-ul propriu. În principiu, acordurile de marketing între AMS și aeroporturi sunt negociate și încheiate în mod separat de acordurile companiei aeriene Ryanair cu aceleași aeroporturi. |
| --- | --- |

(144)

Airport Marketing Services a declarat că este o filială a companiei aeriene Ryanair, cu scop comercial real, creată pentru a desfășura o activitate care nu se încadrează în obiectul principal de activitate al Ryanair. AMS este utilizată de Ryanair în calitate de intermediar pentru a vinde spații publicitare pe site-ul propriu. În principiu, acordurile de marketing între AMS și aeroporturi sunt negociate și încheiate în mod separat de acordurile companiei aeriene Ryanair cu aceleași aeroporturi.

| (145) | AMS afirmă că nu a beneficiat de ajutor de stat și că aeroportul a acționat în conformitate cu principiul operatorului economic privat în economia de piață față de AMS. AMS susține că principiul investitorului în economia de piață este respectat, întrucât prețurile la care este asigurat spațiul publicitar de AMS și cantitățile în care este achiziționat acesta nu sunt diferite pentru clienții de publicitate din sectorul public și cel privat. Atât organismele publice, cât și cele private concurează pentru a accesa spațiul publicitar limitat pe site-ul ryanair.com. |
| --- | --- |

(145)

AMS afirmă că nu a beneficiat de ajutor de stat și că aeroportul a acționat în conformitate cu principiul operatorului economic privat în economia de piață față de AMS. AMS susține că principiul investitorului în economia de piață este respectat, întrucât prețurile la care este asigurat spațiul publicitar de AMS și cantitățile în care este achiziționat acesta nu sunt diferite pentru clienții de publicitate din sectorul public și cel privat. Atât organismele publice, cât și cele private concurează pentru a accesa spațiul publicitar limitat pe site-ul ryanair.com.

ryanair.com

| (146) | AMS prevede că acordurile de marketing au fost negociate cu valoare comercială la prețul pieței, pe baza unui raționament de afaceri. Multe dintre aeroporturile regionale și nodurile portuare aleg să își facă publicitate pe site-ul Ryanair sau pe alte site-uri, pentru a-și spori recunoașterea mărcii. Sporirea recunoașterii mărcii poate aduce avantaje aeroporturilor în mai multe modalități. De exemplu, aceasta poate atrage pasageri în intrare de la compania aeriană pe site-ul căreia aeroportul cumpără spațiu publicitar. Pasagerii în intrare generează venituri din activități nonaeronautice, întrucât pasagerii străini sunt mult mai susceptibili de a cheltui bani pe un aeroport pentru suveniruri, produse locale, închirierea de autovehicule, restaurante etc., venituri care reprezintă aproape jumătate din veniturile aeroporturilor provenite din activități nonaeronautice. |
| --- | --- |

(146)

AMS prevede că acordurile de marketing au fost negociate cu valoare comercială la prețul pieței, pe baza unui raționament de afaceri. Multe dintre aeroporturile regionale și nodurile portuare aleg să își facă publicitate pe site-ul Ryanair sau pe alte site-uri, pentru a-și spori recunoașterea mărcii. Sporirea recunoașterii mărcii poate aduce avantaje aeroporturilor în mai multe modalități. De exemplu, aceasta poate atrage pasageri în intrare de la compania aeriană pe site-ul căreia aeroportul cumpără spațiu publicitar. Pasagerii în intrare generează venituri din activități nonaeronautice, întrucât pasagerii străini sunt mult mai susceptibili de a cheltui bani pe un aeroport pentru suveniruri, produse locale, închirierea de autovehicule, restaurante etc., venituri care reprezintă aproape jumătate din veniturile aeroporturilor provenite din activități nonaeronautice.

| (147) | Această situație este valabilă în special pentru AOC, care nu oferea servicii regulate de trafic de călători atunci când Ryanair a început să deservească ruta Altenburg-Londra. Activitățile susceptibile să genereze venituri din activități nonaeronautice nu fuseseră introduse până la momentul respectiv. Prin urmare, activitățile de marketing au fost deosebit de importante pentru a crește la maximum proporția de pasageri în intrare din numărul total de pasageri angajat de Ryanair și pentru a încuraja introducerea pe aeroport a unor activități comerciale din afara domeniului aviatic. |
| --- | --- |

(147)

Această situație este valabilă în special pentru AOC, care nu oferea servicii regulate de trafic de călători atunci când Ryanair a început să deservească ruta Altenburg-Londra. Activitățile susceptibile să genereze venituri din activități nonaeronautice nu fuseseră introduse până la momentul respectiv. Prin urmare, activitățile de marketing au fost deosebit de importante pentru a crește la maximum proporția de pasageri în intrare din numărul total de pasageri angajat de Ryanair și pentru a încuraja introducerea pe aeroport a unor activități comerciale din afara domeniului aviatic.

| (148) | Site-ul Ryanair are caracteristici deosebit de valoroase, în special pentru marketing: acesta este unul dintre cele mai populare site-uri de călătorii din întreaga lume; marca Ryanair și adresa site-ului sunt bine cunoscute; conținutul site-ului este interesant, având o rată de abandon (bounce rate) de numai [...]*; durata medie a fiecărei vizite pe site este foarte mare și vizează în mod specific pasageri potențiali pentru aeroportul în cauză. Caracteristicile site-ului se reflectă în tarifele de marketing percepute aeroportului AOC. |
| --- | --- |

(148)

Site-ul Ryanair are caracteristici deosebit de valoroase, în special pentru marketing: acesta este unul dintre cele mai populare site-uri de călătorii din întreaga lume; marca Ryanair și adresa site-ului sunt bine cunoscute; conținutul site-ului este interesant, având o rată de abandon (bounce rate) de numai [...]*; durata medie a fiecărei vizite pe site este foarte mare și vizează în mod specific pasageri potențiali pentru aeroportul în cauză. Caracteristicile site-ului se reflectă în tarifele de marketing percepute aeroportului AOC.

bounce rate

| (149) | AMS susține că tarifele de marketing pe care le practică au fost stabilite la prețul pieței. AMS nu face diferențe între clienții reprezentați de aeroporturi și ceilalți clienți. Prețurile practicate de AMS se bazează pe criterii obiective și sunt indicate în mod transparent pe site (83). Prețurile percepute de AMS aeroportului AOC au fost în concordanță cu oferta sa de publicitate. Cu titlu de comparație, un anunț publicitar de o pagină în ziarul The Daily Telegraph ar costa aproximativ 2 385 000 EUR pentru 45 de zile (46 000 de lire sterline pe zi). De asemenea, anunțurile publicitare amplasate de AMS pe site-ul Ryanair sunt „fixe”, iar cele publicate pe numeroase alte site-uri tind să se „rotească”. |
| --- | --- |

(149)

AMS susține că tarifele de marketing pe care le practică au fost stabilite la prețul pieței. AMS nu face diferențe între clienții reprezentați de aeroporturi și ceilalți clienți. Prețurile practicate de AMS se bazează pe criterii obiective și sunt indicate în mod transparent pe site (83). Prețurile percepute de AMS aeroportului AOC au fost în concordanță cu oferta sa de publicitate. Cu titlu de comparație, un anunț publicitar de o pagină în ziarul The Daily Telegraph ar costa aproximativ 2 385 000 EUR pentru 45 de zile (46 000 de lire sterline pe zi). De asemenea, anunțurile publicitare amplasate de AMS pe site-ul Ryanair sunt „fixe”, iar cele publicate pe numeroase alte site-uri tind să se „rotească”.

83

The Daily Telegraph

| (150) | Serviciile furnizate pe o perioadă de doi ani în conformitate cu acordul de marketing încheiat cu AMS în 2008 au permis aeroportului să plătească serviciile de publicitate pe baza traficului de internet din 2007. În mod similar, acordul de marketing din 2010 s-a bazat pe ipoteze privind traficul de internet din 2009. Datele istorice disponibile arată că numărul de vizitatori ai site-ului Ryanair a crescut în mod semnificativ în ultimii ani. |
| --- | --- |

(150)

Serviciile furnizate pe o perioadă de doi ani în conformitate cu acordul de marketing încheiat cu AMS în 2008 au permis aeroportului să plătească serviciile de publicitate pe baza traficului de internet din 2007. În mod similar, acordul de marketing din 2010 s-a bazat pe ipoteze privind traficul de internet din 2009. Datele istorice disponibile arată că numărul de vizitatori ai site-ului Ryanair a crescut în mod semnificativ în ultimii ani.

| (151) | AMS concluzionează că nu a beneficiat de ajutor de stat și că Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a acționat în conformitate cu principiul investitorului în economia de piață față de AMS. |
| --- | --- |

(151)

AMS concluzionează că nu a beneficiat de ajutor de stat și că Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a acționat în conformitate cu principiul investitorului în economia de piață față de AMS.

6.3.   OBSERVAȚIILE PREZENTATE DE LUFTHANSA

| (152) | Lufthansa constată că rapoartele anuale din 2010 și 2011 ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH indică pierderi anuale în valoare de 567 000 EUR și, respectiv, 437 000 EUR, ceea ce demonstrează că întreprinderea nu este profitabilă, în pofida sprijinului public. Potrivit companiei aeriene Lufthansa, contribuțiile anuale ale acționarilor sunt realizate în două forme diferite:






  (a) | Planul bugetar al landului Landkreis Altenburger din 2014 precizează că Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a primit contribuții anuale suplimentare în valoare de 228 000 EUR în temeiul articolului 24 din actul constitutiv. |
| --- | --- | --- |

(152)

Lufthansa constată că rapoartele anuale din 2010 și 2011 ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH indică pierderi anuale în valoare de 567 000 EUR și, respectiv, 437 000 EUR, ceea ce demonstrează că întreprinderea nu este profitabilă, în pofida sprijinului public. Potrivit companiei aeriene Lufthansa, contribuțiile anuale ale acționarilor sunt realizate în două forme diferite:

(a)

Planul bugetar al landului Landkreis Altenburger din 2014 precizează că Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a primit contribuții anuale suplimentare în valoare de 228 000 EUR în temeiul articolului 24 din actul constitutiv.

| (b) | Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a primit, de asemenea, contribuții nerambursabile în valoare de 2 406 000 EUR între 2009 și 2011. Conform rapoartelor anuale, contribuțiile respective au rolul de a proteja solvabilitatea întreprinderii. De asemenea, astfel de contribuții sunt prevăzute pentru anul 2014, în conformitate cu planul bugetar al landului Landkreis Altenburger (350 000 EUR pentru 2014). Cu toate acestea, aporturile de capital ale acționarilor s-au ridicat la 409 000 EUR pentru anul 2014 și la 174 000 EUR pentru anul 2013. |
| --- | --- |

(b)

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a primit, de asemenea, contribuții nerambursabile în valoare de 2 406 000 EUR între 2009 și 2011. Conform rapoartelor anuale, contribuțiile respective au rolul de a proteja solvabilitatea întreprinderii. De asemenea, astfel de contribuții sunt prevăzute pentru anul 2014, în conformitate cu planul bugetar al landului Landkreis Altenburger (350 000 EUR pentru 2014). Cu toate acestea, aporturile de capital ale acționarilor s-au ridicat la 409 000 EUR pentru anul 2014 și la 174 000 EUR pentru anul 2013.

| (153) | În ceea ce privește anchetele în curs, Lufthansa constată că infrastructura a fost construită în mod evident exclusiv pentru Ryanair, astfel cum s-a convenit în acordul cu Ryanair. Lufthansa susține că un investitor privat ar fi acționat în acest mod numai în cazul în care Ryanair s-ar fi angajat în schimb să deservească aeroportul pentru un anumit număr de ani. |
| --- | --- |

(153)

În ceea ce privește anchetele în curs, Lufthansa constată că infrastructura a fost construită în mod evident exclusiv pentru Ryanair, astfel cum s-a convenit în acordul cu Ryanair. Lufthansa susține că un investitor privat ar fi acționat în acest mod numai în cazul în care Ryanair s-ar fi angajat în schimb să deservească aeroportul pentru un anumit număr de ani.

| (154) | Lufthansa afirmă, de asemenea, că s-a acordat ajutor public de salvare întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH între 2003 și 2011, întrucât tarifele de aeroport nu au fost suficiente pentru a acoperi costurile de exploatare. Lufthansa definește AOC drept o „întreprindere aflată în dificultate” în conformitate cu liniile directoare comunitare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor nefinanciare aflate în dificultate (84), care nu au fost respectate, întrucât ajutorul nu a fost notificat. Prin urmare, ajutorul este incompatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(154)

Lufthansa afirmă, de asemenea, că s-a acordat ajutor public de salvare întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH între 2003 și 2011, întrucât tarifele de aeroport nu au fost suficiente pentru a acoperi costurile de exploatare. Lufthansa definește AOC drept o „întreprindere aflată în dificultate” în conformitate cu liniile directoare comunitare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor nefinanciare aflate în dificultate (84), care nu au fost respectate, întrucât ajutorul nu a fost notificat. Prin urmare, ajutorul este incompatibil cu piața internă.

84

| (155) | În ceea ce privește tarifele de aeroport și sprijinul pentru marketing, Lufthansa subliniază că Ryanair a beneficiat de un ajutor substanțial sub forma unor tarife avantajoase și prin acordarea unui sprijin pentru marketing. Lufthansa susține că avantajele acordate sunt incompatibile cu piața internă deoarece criteriile de compatibilitate prevăzute în orientările din 2005 nu au putut fi aplicate, întrucât acestea nu se aplică în cazurile în care se acordă ajutor de exploatare permanent și continuu. De asemenea, nu pot fi aplicate nici orientările din 2014, întrucât acestea vizează numai ajutorul la înființare pentru companiile aeriene care a fost notificat sau acordat după intrarea în vigoare a orientărilor. Chiar dacă orientările din 2014 ar putea fi aplicate, criteriile de compatibilitate a ajutorului la înființare pentru companiile aeriene nu ar fi îndeplinite. |
| --- | --- |

(155)

În ceea ce privește tarifele de aeroport și sprijinul pentru marketing, Lufthansa subliniază că Ryanair a beneficiat de un ajutor substanțial sub forma unor tarife avantajoase și prin acordarea unui sprijin pentru marketing. Lufthansa susține că avantajele acordate sunt incompatibile cu piața internă deoarece criteriile de compatibilitate prevăzute în orientările din 2005 nu au putut fi aplicate, întrucât acestea nu se aplică în cazurile în care se acordă ajutor de exploatare permanent și continuu. De asemenea, nu pot fi aplicate nici orientările din 2014, întrucât acestea vizează numai ajutorul la înființare pentru companiile aeriene care a fost notificat sau acordat după intrarea în vigoare a orientărilor. Chiar dacă orientările din 2014 ar putea fi aplicate, criteriile de compatibilitate a ajutorului la înființare pentru companiile aeriene nu ar fi îndeplinite.

6.4.   OBSERVAȚIILE PREZENTATE DE BUNDESVERBAND DER DEUTSCHEN FLUGGESELLSCHAFEN

| (156) | În ceea ce privește aplicarea orientărilor din 2014, Bundesverband der deutschen Fluggesellschafen (denumită în continuare „BDF”) nu este de acord cu aplicarea orientărilor din 2014 ajutoarelor de exploatare nenotificate acordate înainte de publicarea orientărilor, întrucât o astfel de aplicare ar fi contrară obiectivului de a împiedica denaturarea concurenței și de a crea condiții de concurență echitabile în cadrul pieței interne. Potrivit BDF, o astfel de aplicare ar reprezenta un avantaj pentru întreprinderile care au acționat în conformitate cu orientările aflate în vigoare înainte de 4 aprilie 2014. În opinia BDF, noile orientări ar legaliza retroactiv un comportament ilegal. Prin urmare, ajutorul la înființare acordat companiei aeriene Ryanair și ajutorul pentru investiții acordat întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ar trebui să fie evaluate ca ajutoare nenotificate, în conformitate cu legislația în vigoare la momentul respectiv. |
| --- | --- |

(156)

În ceea ce privește aplicarea orientărilor din 2014, Bundesverband der deutschen Fluggesellschafen (denumită în continuare „BDF”) nu este de acord cu aplicarea orientărilor din 2014 ajutoarelor de exploatare nenotificate acordate înainte de publicarea orientărilor, întrucât o astfel de aplicare ar fi contrară obiectivului de a împiedica denaturarea concurenței și de a crea condiții de concurență echitabile în cadrul pieței interne. Potrivit BDF, o astfel de aplicare ar reprezenta un avantaj pentru întreprinderile care au acționat în conformitate cu orientările aflate în vigoare înainte de 4 aprilie 2014. În opinia BDF, noile orientări ar legaliza retroactiv un comportament ilegal. Prin urmare, ajutorul la înființare acordat companiei aeriene Ryanair și ajutorul pentru investiții acordat întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ar trebui să fie evaluate ca ajutoare nenotificate, în conformitate cu legislația în vigoare la momentul respectiv.

7.   COMENTARIILE GERMANIEI CU PRIVIRE LA OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

COMENTARIILE GERMANIEI CU PRIVIRE LA OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

7.1.   COMENTARIILE GERMANIEI CU PRIVIRE LA OBSERVAȚIILE PREZENTATE DE RYANAIR

| (157) | În ceea ce privește raportul elaborat de societatea de consultanță, Germania subliniază că acesta sugerează că Germanwings este posibil să fi deservit aeroportul AOC. Cu toate acestea, Germania certifică faptul că Germanwings nu a deservit niciodată aeroportul. |
| --- | --- |

(157)

În ceea ce privește raportul elaborat de societatea de consultanță, Germania subliniază că acesta sugerează că Germanwings este posibil să fi deservit aeroportul AOC. Cu toate acestea, Germania certifică faptul că Germanwings nu a deservit niciodată aeroportul.

| (158) | În ceea ce privește observațiile prezentate de Ryanair, Germania afirmă că autoritățile din landul Turingia nu au fost implicate în negocierile dintre aeroport și Ryanair/AMS pentru încheierea acordurilor. |
| --- | --- |

(158)

În ceea ce privește observațiile prezentate de Ryanair, Germania afirmă că autoritățile din landul Turingia nu au fost implicate în negocierile dintre aeroport și Ryanair/AMS pentru încheierea acordurilor.

| (159) | În ceea ce privește acordurile de marketing încheiate între Ryanair și AOC, Germania susține pe deplin poziția companiei aeriene Ryanair potrivit căreia acordurile de marketing respectă principiul investitorului în economia de piață și, prin urmare, nu implică ajutor de stat. În special, Germania este de acord cu concluzia ultimului raport elaborat de societatea de consultanță și prezentat de Ryanair la 20 decembrie 2013 și afirmă că plățile efectuate către AMS/Ryanair au fost adecvate pentru serviciul furnizat, în contextul unui acord de servicii normal având ca obiect o activitate comercială. |
| --- | --- |

(159)

În ceea ce privește acordurile de marketing încheiate între Ryanair și AOC, Germania susține pe deplin poziția companiei aeriene Ryanair potrivit căreia acordurile de marketing respectă principiul investitorului în economia de piață și, prin urmare, nu implică ajutor de stat. În special, Germania este de acord cu concluzia ultimului raport elaborat de societatea de consultanță și prezentat de Ryanair la 20 decembrie 2013 și afirmă că plățile efectuate către AMS/Ryanair au fost adecvate pentru serviciul furnizat, în contextul unui acord de servicii normal având ca obiect o activitate comercială.

7.2.   COMENTARIILE GERMANIEI CU PRIVIRE LA OBSERVAȚIILE PREZENTATE DE LUFTHANSA

| (160) | Germania susține că observațiile prezentate de Lufthansa nu adaugă nicio informație nouă la investigațiile în curs și Comisia dispune deja de toate informațiile relevante în speță. |
| --- | --- |

(160)

Germania susține că observațiile prezentate de Lufthansa nu adaugă nicio informație nouă la investigațiile în curs și Comisia dispune deja de toate informațiile relevante în speță.

| (161) | Germania respinge o serie de declarații prezentate de Lufthansa care, în opinia Germaniei, sunt eronate:






  (a) | Potrivit Germaniei, aeroportul AOC nu a fost construit și exploatat exclusiv pentru Ryanair. În acest sens, Germania face trimitere la observațiile sale și la planul de investiții pe termen lung pentru Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. |
| --- | --- | --- |

(161)

Germania respinge o serie de declarații prezentate de Lufthansa care, în opinia Germaniei, sunt eronate:

(a)

Potrivit Germaniei, aeroportul AOC nu a fost construit și exploatat exclusiv pentru Ryanair. În acest sens, Germania face trimitere la observațiile sale și la planul de investiții pe termen lung pentru Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH.

| (b) | De asemenea, Germania subliniază că infrastructura este deschisă pentru oricine dorește să o utilizeze, în mod nediscriminatoriu. Începând din 2001, Air Berlin și Air Omega au utilizat, de asemenea, aeroportul în mod regulat. |
| --- | --- |

(b)

De asemenea, Germania subliniază că infrastructura este deschisă pentru oricine dorește să o utilizeze, în mod nediscriminatoriu. Începând din 2001, Air Berlin și Air Omega au utilizat, de asemenea, aeroportul în mod regulat.

| (c) | Rezultatele întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH au fost îmbunătățite prin intermediul acordurilor cu Ryanair. Prin urmare, un investitor privat ar fi încheiat, de asemenea, acordurile respective. |
| --- | --- |

(c)

Rezultatele întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH au fost îmbunătățite prin intermediul acordurilor cu Ryanair. Prin urmare, un investitor privat ar fi încheiat, de asemenea, acordurile respective.

| (d) | Astfel de decizii sunt obișnuite pentru întreprinderi precum Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. De exemplu, în 2008 și 2009, s-a verificat, de asemenea, dacă o întreprindere de formare a piloților ar putea începe să utilizeze aeroportul AOC, dar acordul nu a fost încheiat deoarece cerințele în materie de infrastructură ale întreprinderii respective nu au putut fi îndeplinite la acel moment. Un alt exemplu este decizia luată în decembrie 2010 de a nu încheia noi acorduri cu Ryanair. |
| --- | --- |

(d)

Astfel de decizii sunt obișnuite pentru întreprinderi precum Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. De exemplu, în 2008 și 2009, s-a verificat, de asemenea, dacă o întreprindere de formare a piloților ar putea începe să utilizeze aeroportul AOC, dar acordul nu a fost încheiat deoarece cerințele în materie de infrastructură ale întreprinderii respective nu au putut fi îndeplinite la acel moment. Un alt exemplu este decizia luată în decembrie 2010 de a nu încheia noi acorduri cu Ryanair.

| (e) | Pe baza studiului elaborat de KE-Consult, modelul de afaceri al întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a fost schimbat, prin introducerea operațiunilor de aviație generală. Acest lucru a redus valoarea contribuțiilor publice necesare. |
| --- | --- |

(e)

Pe baza studiului elaborat de KE-Consult, modelul de afaceri al întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a fost schimbat, prin introducerea operațiunilor de aviație generală. Acest lucru a redus valoarea contribuțiilor publice necesare.

| (162) | De asemenea, Germania afirmă că, întrucât consiliul de supraveghere al întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a decis, în decembrie 2013, să includă un investitor privat, contribuțiile publice pot fi reduse în continuare. De asemenea, având în vedere noua orientare a aeroportului, care nu va mai fi deservit de zboruri regulate sau charter, în curând AOC nu se va mai încadra în domeniul de aplicare a normelor privind ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

(162)

De asemenea, Germania afirmă că, întrucât consiliul de supraveghere al întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a decis, în decembrie 2013, să includă un investitor privat, contribuțiile publice pot fi reduse în continuare. De asemenea, având în vedere noua orientare a aeroportului, care nu va mai fi deservit de zboruri regulate sau charter, în curând AOC nu se va mai încadra în domeniul de aplicare a normelor privind ajutoarele de stat.

| (163) | Germania susține că, în conformitate cu orientările din 2005, aeroportul AOC se încadrează la categoria D, cu un număr maxim de 150 000 de pasageri pe an. Prin urmare, aeroportul este prea mic să concureze cu alte aeroporturi, cu atât mai puțin să denatureze concurența. În consecință, nu există niciun efect asupra schimburilor comerciale dintre statele membre. Germania respinge afirmațiile Lufthansa în ceea ce privește presupusul ajutor acordat companiei aeriene Ryanair. Germania respinge, de asemenea, afirmația că ajutorul a fost acordat companiei aeriene Ryanair prin intermediul tarifelor de aeroport și al sprijinului pentru marketing și face trimitere la observațiile sale anterioare în acest sens. |
| --- | --- |

(163)

Germania susține că, în conformitate cu orientările din 2005, aeroportul AOC se încadrează la categoria D, cu un număr maxim de 150 000 de pasageri pe an. Prin urmare, aeroportul este prea mic să concureze cu alte aeroporturi, cu atât mai puțin să denatureze concurența. În consecință, nu există niciun efect asupra schimburilor comerciale dintre statele membre. Germania respinge afirmațiile Lufthansa în ceea ce privește presupusul ajutor acordat companiei aeriene Ryanair. Germania respinge, de asemenea, afirmația că ajutorul a fost acordat companiei aeriene Ryanair prin intermediul tarifelor de aeroport și al sprijinului pentru marketing și face trimitere la observațiile sale anterioare în acest sens.

| (164) | În cele din urmă, Germania face trimitere la un comunicat de presă al Comisiei Europene din 19 ianuarie 2005 (85), care confirmă faptul că o schemă de ajutor pentru construirea și dezvoltarea de aeroporturi regionale în regiunile nedezvoltate din punct de vedere structural și economic este compatibilă cu piața internă. |
| --- | --- |

(164)

În cele din urmă, Germania face trimitere la un comunicat de presă al Comisiei Europene din 19 ianuarie 2005 (85), care confirmă faptul că o schemă de ajutor pentru construirea și dezvoltarea de aeroporturi regionale în regiunile nedezvoltate din punct de vedere structural și economic este compatibilă cu piața internă.

85

8.   EVALUARE

EVALUARE

8.1.   EXISTENȚA AJUTORULUI

| (165) | În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din TFUE, „(...) sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de statele membre sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”. |
| --- | --- |

(165)

În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din TFUE, „(...) sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de statele membre sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”.

| (166) | Criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din TFUE sunt cumulative. În consecință, pentru a stabili dacă măsurile în cauză constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, trebuie îndeplinite toate condițiile următoare. Mai exact, sprijinul financiar trebuie:






  (a) | să fie acordat de stat sau prin intermediul resurselor de stat; |
| --- | --- | --- |

(166)

Criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din TFUE sunt cumulative. În consecință, pentru a stabili dacă măsurile în cauză constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, trebuie îndeplinite toate condițiile următoare. Mai exact, sprijinul financiar trebuie:

(a)

să fie acordat de stat sau prin intermediul resurselor de stat;

| (b) | să favorizeze anumite întreprinderi sau producerea anumitor bunuri; |
| --- | --- |

(b)

să favorizeze anumite întreprinderi sau producerea anumitor bunuri;

| (c) | să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența; și |
| --- | --- |

(c)

să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența; și

| (d) | să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(d)

să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre.

Noțiunea de întreprindere și de activitate economică

Noțiunea de întreprindere și de activitate economică

| (167) | Conform jurisprudenței constante, Comisia trebuie să stabilească mai întâi dacă Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH este o întreprindere în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Noțiunea de întreprindere desemnează orice entitate angajată într-o activitate economică, indiferent de statutul său juridic și de modul de finanțare (86). Orice activitate care constă în oferirea de bunuri sau de servicii pe o piață dată este considerată o activitate economică (87). |
| --- | --- |

(167)

Conform jurisprudenței constante, Comisia trebuie să stabilească mai întâi dacă Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH este o întreprindere în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Noțiunea de întreprindere desemnează orice entitate angajată într-o activitate economică, indiferent de statutul său juridic și de modul de finanțare (86). Orice activitate care constă în oferirea de bunuri sau de servicii pe o piață dată este considerată o activitate economică (87).

86

87

| (168) | În hotărârea în cauza Aeroportul Leipzig-Halle, Curtea de Justiție a confirmat că exploatarea unui aeroport în scopuri comerciale și construirea infrastructurii aeroportuare constituie o activitate economică (88). Odată ce un operator aeroportuar desfășoară activități economice care constau în furnizarea de servicii aeroportuare în schimbul unei remunerații, indiferent de statutul său juridic sau de modul în care este finanțat, acesta constituie o întreprindere în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE și, prin urmare, pot fi aplicate normele din tratat privind ajutoarele de stat în cazul avantajelor acordate de stat sau prin intermediul unor resurse de stat în favoarea operatorului aeroportuar (89). |
| --- | --- |

(168)

În hotărârea în cauza Aeroportul Leipzig-Halle, Curtea de Justiție a confirmat că exploatarea unui aeroport în scopuri comerciale și construirea infrastructurii aeroportuare constituie o activitate economică (88). Odată ce un operator aeroportuar desfășoară activități economice care constau în furnizarea de servicii aeroportuare în schimbul unei remunerații, indiferent de statutul său juridic sau de modul în care este finanțat, acesta constituie o întreprindere în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE și, prin urmare, pot fi aplicate normele din tratat privind ajutoarele de stat în cazul avantajelor acordate de stat sau prin intermediul unor resurse de stat în favoarea operatorului aeroportuar (89).

88

89

| (169) | În ceea ce privește momentul în timp în care construirea și exploatarea unui aeroport devin o activitate economică, Comisia reamintește că dezvoltarea progresivă a forțelor pieței în sectorul aeroportuar nu permite stabilirea unei date exacte. Cu toate acestea, instanțele europene au recunoscut evoluția caracterului activităților aeroportuare. În hotărârea pronunțată în cauza Aeroportul Leipzig/Halle, Tribunalul a considerat că, începând cu anul 2000, aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul finanțării infrastructurii aeroportuare nu mai poate fi exclusă. Prin urmare, de la data pronunțării hotărârii în cauza Aéroports de Paris (12 decembrie 2000), exploatarea și construcția infrastructurii aeroportuare trebuie considerate drept o activitate economică. |
| --- | --- |

(169)

În ceea ce privește momentul în timp în care construirea și exploatarea unui aeroport devin o activitate economică, Comisia reamintește că dezvoltarea progresivă a forțelor pieței în sectorul aeroportuar nu permite stabilirea unei date exacte. Cu toate acestea, instanțele europene au recunoscut evoluția caracterului activităților aeroportuare. În hotărârea pronunțată în cauza Aeroportul Leipzig/Halle, Tribunalul a considerat că, începând cu anul 2000, aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul finanțării infrastructurii aeroportuare nu mai poate fi exclusă. Prin urmare, de la data pronunțării hotărârii în cauza Aéroports de Paris (12 decembrie 2000), exploatarea și construcția infrastructurii aeroportuare trebuie considerate drept o activitate economică.

| (170) | Conform evaluărilor din considerentele 168 și 169, exploatarea unui aeroport constituie o activitate economică. Concurența are loc, pe de o parte, între aeroporturi pentru atragerea de companii aeriene și de trafic aerian corespunzător (pasageri și marfă) și, pe de altă parte, între administratorii aeroportuari, care pot concura între ei pentru a li se încredința administrarea unui anumit aeroport. Mai mult, în special în ceea ce privește companiile aeriene low-cost și operatorii de curse charter, aeroporturile care nu sunt situate în aceleași zone deservite și chiar în state membre diferite pot, de asemenea, să se afle în concurență unele cu altele în vederea atragerii companiilor aeriene respective. |
| --- | --- |

(170)

Conform evaluărilor din considerentele 168 și 169, exploatarea unui aeroport constituie o activitate economică. Concurența are loc, pe de o parte, între aeroporturi pentru atragerea de companii aeriene și de trafic aerian corespunzător (pasageri și marfă) și, pe de altă parte, între administratorii aeroportuari, care pot concura între ei pentru a li se încredința administrarea unui anumit aeroport. Mai mult, în special în ceea ce privește companiile aeriene low-cost și operatorii de curse charter, aeroporturile care nu sunt situate în aceleași zone deservite și chiar în state membre diferite pot, de asemenea, să se afle în concurență unele cu altele în vederea atragerii companiilor aeriene respective.

| (171) | Comisia ia act de faptul că infrastructura aeroportuară care face obiectul prezentei decizii urmează să fie exploatată în scop comercial de către operatorul aeroportuar, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Întrucât operatorul aeroportuar va percepe taxe de la utilizatori pentru utilizarea infrastructurii, aceasta din urmă este utilizabilă în scop comercial. Rezultă că entitatea care utilizează infrastructura respectivă constituie o întreprindere în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(171)

Comisia ia act de faptul că infrastructura aeroportuară care face obiectul prezentei decizii urmează să fie exploatată în scop comercial de către operatorul aeroportuar, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Întrucât operatorul aeroportuar va percepe taxe de la utilizatori pentru utilizarea infrastructurii, aceasta din urmă este utilizabilă în scop comercial. Rezultă că entitatea care utilizează infrastructura respectivă constituie o întreprindere în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

Sfera sectoarelor de competență publică

Sfera sectoarelor de competență publică

| (172) | Cu toate acestea, nu toate activitățile unui operator aeroportuar sunt în mod necesar de natură economică (90). Curtea de Justiție (91) a susținut că activitățile care, în mod normal, intră în responsabilitatea statului în exercitarea atribuțiilor sale oficiale ca autoritate publică nu sunt de natură economică și nu se încadrează în domeniul de aplicare a normelor privind ajutoarele de stat. Astfel de activități includ, de exemplu, securitatea, controlul traficului aerian, serviciul de poliție, serviciile vamale etc. Finanțarea trebuie să se limiteze strict la compensarea costurilor pe care le generează și nu poate fi utilizată pentru finanțarea altor activități economice (92). |
| --- | --- |

(172)

Cu toate acestea, nu toate activitățile unui operator aeroportuar sunt în mod necesar de natură economică (90). Curtea de Justiție (91) a susținut că activitățile care, în mod normal, intră în responsabilitatea statului în exercitarea atribuțiilor sale oficiale ca autoritate publică nu sunt de natură economică și nu se încadrează în domeniul de aplicare a normelor privind ajutoarele de stat. Astfel de activități includ, de exemplu, securitatea, controlul traficului aerian, serviciul de poliție, serviciile vamale etc. Finanțarea trebuie să se limiteze strict la compensarea costurilor pe care le generează și nu poate fi utilizată pentru finanțarea altor activități economice (92).

90

91

92

| (173) | Prin urmare, finanțarea activităților care se încadrează în sfera sectoarelor de competență publică sau a infrastructurii legate direct de aceste activități nu constituie, în general, ajutor de stat (93). Într-un aeroport, activități precum controlul traficului aerian, poliția, serviciile vamale, pompierii și activitățile necesare pentru protejarea aviației civile împotriva actelor de intervenție ilicită, precum și investițiile în infrastructura și în echipamentele necesare pentru astfel de activități sunt considerate a fi, în general, de natură neeconomică (94). |
| --- | --- |

(173)

Prin urmare, finanțarea activităților care se încadrează în sfera sectoarelor de competență publică sau a infrastructurii legate direct de aceste activități nu constituie, în general, ajutor de stat (93). Într-un aeroport, activități precum controlul traficului aerian, poliția, serviciile vamale, pompierii și activitățile necesare pentru protejarea aviației civile împotriva actelor de intervenție ilicită, precum și investițiile în infrastructura și în echipamentele necesare pentru astfel de activități sunt considerate a fi, în general, de natură neeconomică (94).

93

94

| (174) | Cu toate acestea, finanțarea publică a activităților neeconomice care sunt neapărat legate de desfășurarea unei activități economice nu trebuie să conducă la o discriminare nejustificată între companiile aeriene și administratorii aeroporturilor. Într-adevăr, jurisprudența constantă indică faptul că există un avantaj atunci când autoritățile publice scutesc întreprinderile de costurile inerente activităților economice ale acestora (95). Prin urmare, în cazul în care într-un anumit sistem juridic este normal ca operatorii aeroportuari sau companiile aeriene să suporte costurile anumitor servicii, în timp ce anumite companii aeriene sau operatori aeroportuari care furnizează aceleași servicii în numele acelorași autorități publice nu sunt nevoite să suporte aceste costuri, aceștia din urmă pot beneficia de un avantaj, chiar dacă serviciile sunt considerate în sine ca fiind de natură neeconomică. Prin urmare, este necesară o analiză a cadrului juridic aplicabil operatorului aeroportuar pentru a evalua dacă, în temeiul cadrului juridic respectiv, operatorii aeroportuari sau companiile aeriene sunt obligate să suporte costul aferent furnizării anumitor activități care ar putea fi de natură neeconomică, dar sunt inerente desfășurării propriilor activități economice. |
| --- | --- |

(174)

Cu toate acestea, finanțarea publică a activităților neeconomice care sunt neapărat legate de desfășurarea unei activități economice nu trebuie să conducă la o discriminare nejustificată între companiile aeriene și administratorii aeroporturilor. Într-adevăr, jurisprudența constantă indică faptul că există un avantaj atunci când autoritățile publice scutesc întreprinderile de costurile inerente activităților economice ale acestora (95). Prin urmare, în cazul în care într-un anumit sistem juridic este normal ca operatorii aeroportuari sau companiile aeriene să suporte costurile anumitor servicii, în timp ce anumite companii aeriene sau operatori aeroportuari care furnizează aceleași servicii în numele acelorași autorități publice nu sunt nevoite să suporte aceste costuri, aceștia din urmă pot beneficia de un avantaj, chiar dacă serviciile sunt considerate în sine ca fiind de natură neeconomică. Prin urmare, este necesară o analiză a cadrului juridic aplicabil operatorului aeroportuar pentru a evalua dacă, în temeiul cadrului juridic respectiv, operatorii aeroportuari sau companiile aeriene sunt obligate să suporte costul aferent furnizării anumitor activități care ar putea fi de natură neeconomică, dar sunt inerente desfășurării propriilor activități economice.

95

| (175) | Germania explică faptul că subvențiile publice pentru investiții în infrastructură menționate în considerentul 71 sunt legate exclusiv de activități de natură neeconomică. Germania include printre activitățile neeconomice respective investițiile în securitate și investițiile în siguranța publică și în aviație. În special, Germania subliniază că activitățile în materie de securitate și poliție, măsurile de protecție împotriva incendiilor, siguranța publică și operațională, serviciile de meteorologie și securitatea zborurilor intră în sfera sectoarelor de competență publică. |
| --- | --- |

(175)

Germania explică faptul că subvențiile publice pentru investiții în infrastructură menționate în considerentul 71 sunt legate exclusiv de activități de natură neeconomică. Germania include printre activitățile neeconomice respective investițiile în securitate și investițiile în siguranța publică și în aviație. În special, Germania subliniază că activitățile în materie de securitate și poliție, măsurile de protecție împotriva incendiilor, siguranța publică și operațională, serviciile de meteorologie și securitatea zborurilor intră în sfera sectoarelor de competență publică.

| (176) | Cadrul juridic relevant în Germania este definit, în special, de articolul 8 din Luftsicherheitsgesetz (Legea în materie de securitate aeriană), care reglementează măsurile de securitate aeroportuară, precum și de articolul 27c alineatul (2) din Luftverkehrsgesetz (Legea în materie de trafic aerian), care reglementează măsurile de siguranță operațională, de control al traficului aerian și de siguranță aeriană. |
| --- | --- |

(176)

Cadrul juridic relevant în Germania este definit, în special, de articolul 8 din Luftsicherheitsgesetz (Legea în materie de securitate aeriană), care reglementează măsurile de securitate aeroportuară, precum și de articolul 27c alineatul (2) din Luftverkehrsgesetz (Legea în materie de trafic aerian), care reglementează măsurile de siguranță operațională, de control al traficului aerian și de siguranță aeriană.

Luftsicherheitsgesetz

Luftverkehrsgesetz

| (177) | Comisia este de opinie că măsurile în temeiul articolului 8 din Luftsicherheitsgesetz, măsurile în temeiul articolului 27c alineatul (2) din Luftverkehrsgesetz, serviciile meteorologice și serviciile de pompieri pot, în principiu, să fie considerate activități de interes public. |
| --- | --- |

(177)

Comisia este de opinie că măsurile în temeiul articolului 8 din Luftsicherheitsgesetz, măsurile în temeiul articolului 27c alineatul (2) din Luftverkehrsgesetz, serviciile meteorologice și serviciile de pompieri pot, în principiu, să fie considerate activități de interes public.

Luftsicherheitsgesetz

Luftverkehrsgesetz

| (178) | Cu toate acestea, în ceea ce privește măsurile legate strict de siguranța operațională, Comisia consideră că garantarea unor operațiuni în condiții de siguranță pe aeroport este o parte normală din activitatea economică de exploatare a unui aeroport (96). Sub rezerva unei analize mai detaliate cu privire la activitățile și costurile specifice, Comisia constată că măsurile destinate să asigure exploatarea în siguranță a aeroportului nu constituie activități de interes public. Orice întreprindere care dorește să exploateze un aeroport trebuie să garanteze siguranța instalațiilor precum pista și platformele. |
| --- | --- |

(178)

Cu toate acestea, în ceea ce privește măsurile legate strict de siguranța operațională, Comisia consideră că garantarea unor operațiuni în condiții de siguranță pe aeroport este o parte normală din activitatea economică de exploatare a unui aeroport (96). Sub rezerva unei analize mai detaliate cu privire la activitățile și costurile specifice, Comisia constată că măsurile destinate să asigure exploatarea în siguranță a aeroportului nu constituie activități de interes public. Orice întreprindere care dorește să exploateze un aeroport trebuie să garanteze siguranța instalațiilor precum pista și platformele.

96

| (179) | În ceea ce privește protecția împotriva incendiilor, Comisia observă că plata costurilor este o responsabilitate regională și costurile respective sunt plătite, de regulă, de către autoritățile regionale competente. Plata este limitată la măsura necesară pentru a acoperi costurile respective. |
| --- | --- |

(179)

În ceea ce privește protecția împotriva incendiilor, Comisia observă că plata costurilor este o responsabilitate regională și costurile respective sunt plătite, de regulă, de către autoritățile regionale competente. Plata este limitată la măsura necesară pentru a acoperi costurile respective.

| (180) | În ceea ce privește controlul traficului aerian și măsurile de siguranță aeriană, în conformitate cu articolul 27 litera (d) din Luftverkehrsgesetz, costurile aferente măsurilor prevăzute la articolul 27 litera (c) din Luftverkehrsgesetz sunt acoperite de către stat pentru anumite aeroporturi. Aeroporturile sunt eligibile pentru acoperirea costurilor ca „aeroporturi recunoscute” în conformitate cu punctul 27 litera (d) din Luftverkehrsgesetz în cazul în care Ministerul Federal al Transporturilor a recunoscut necesitatea controlului traficului aerian și a măsurilor de siguranță aeriană din motive de securitate și datorită intereselor legate de politica în domeniul transporturilor (97). Aeroporturile germane care nu au fost recunoscute nu sunt eligibile pentru acoperirea costurilor în conformitate cu articolul 27 litera (d) din Luftverkehrsgesetz și, prin urmare, trebuie să suporte din resurse proprii, în principiu, costurile aferente măsurilor prevăzute la articolul 27 litera (c) din Luftverkehrsgesetz. Costurile respective sunt inerente funcționării aeroporturilor. Întrucât anumite aeroporturi trebuie să suporte costurile din resurse proprii, iar alte aeroporturi nu trebuie să facă acest lucru, acestea din urmă pot beneficia de un avantaj, chiar dacă măsurile de control și de siguranță aeriană pot fi considerate a fi de natură neeconomică. Comisia observă faptul că AOC nu este unul dintre aeroporturile care intră sub incidența articolului 27d din legea menționată și constată că investițiile legate de controlul traficului aerian și măsurile de siguranță aeriană nu constituie costuri ale serviciilor de interes public. |
| --- | --- |

(180)

În ceea ce privește controlul traficului aerian și măsurile de siguranță aeriană, în conformitate cu articolul 27 litera (d) din Luftverkehrsgesetz, costurile aferente măsurilor prevăzute la articolul 27 litera (c) din Luftverkehrsgesetz sunt acoperite de către stat pentru anumite aeroporturi. Aeroporturile sunt eligibile pentru acoperirea costurilor ca „aeroporturi recunoscute” în conformitate cu punctul 27 litera (d) din Luftverkehrsgesetz în cazul în care Ministerul Federal al Transporturilor a recunoscut necesitatea controlului traficului aerian și a măsurilor de siguranță aeriană din motive de securitate și datorită intereselor legate de politica în domeniul transporturilor (97). Aeroporturile germane care nu au fost recunoscute nu sunt eligibile pentru acoperirea costurilor în conformitate cu articolul 27 litera (d) din Luftverkehrsgesetz și, prin urmare, trebuie să suporte din resurse proprii, în principiu, costurile aferente măsurilor prevăzute la articolul 27 litera (c) din Luftverkehrsgesetz. Costurile respective sunt inerente funcționării aeroporturilor. Întrucât anumite aeroporturi trebuie să suporte costurile din resurse proprii, iar alte aeroporturi nu trebuie să facă acest lucru, acestea din urmă pot beneficia de un avantaj, chiar dacă măsurile de control și de siguranță aeriană pot fi considerate a fi de natură neeconomică. Comisia observă faptul că AOC nu este unul dintre aeroporturile care intră sub incidența articolului 27d din legea menționată și constată că investițiile legate de controlul traficului aerian și măsurile de siguranță aeriană nu constituie costuri ale serviciilor de interes public.

Luftverkehrsgesetz

Luftverkehrsgesetz

Luftverkehrsgesetz

97

Luftverkehrsgesetz

Luftverkehrsgesetz

| (181) | În ceea ce privește măsurile în temeiul articolului 8 din Luftsicherheitsgesetz, se pare că Germania consideră că toate costurile aferente măsurilor stabilite în respectivele dispoziții legale pot fi suportate de autoritățile publice competente. Cu toate acestea, Comisia observă că, în conformitate cu articolul 8 alineatul (3) din Luftsicherheitsgesetz, numai costurile legate de furnizarea și întreținerea spațiilor și suprafețelor necesare pentru desfășurarea activităților enumerate la articolul 5 din Luftsicherheitsgesetz pot fi rambursate. Toate celelalte costuri trebuie suportate de către operatorul aeroportuar. Prin urmare, în măsura în care finanțarea publică acordată întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a scutit întreprinderea de costurile pe care ar fi trebuit să le suporte în temeiul articolului 8 alineatul (3) din Luftsicherheitsgesetz, finanțarea publică respectivă nu este scutită de control în conformitate cu normele Uniunii privind ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

(181)

În ceea ce privește măsurile în temeiul articolului 8 din Luftsicherheitsgesetz, se pare că Germania consideră că toate costurile aferente măsurilor stabilite în respectivele dispoziții legale pot fi suportate de autoritățile publice competente. Cu toate acestea, Comisia observă că, în conformitate cu articolul 8 alineatul (3) din Luftsicherheitsgesetz, numai costurile legate de furnizarea și întreținerea spațiilor și suprafețelor necesare pentru desfășurarea activităților enumerate la articolul 5 din Luftsicherheitsgesetz pot fi rambursate. Toate celelalte costuri trebuie suportate de către operatorul aeroportuar. Prin urmare, în măsura în care finanțarea publică acordată întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a scutit întreprinderea de costurile pe care ar fi trebuit să le suporte în temeiul articolului 8 alineatul (3) din Luftsicherheitsgesetz, finanțarea publică respectivă nu este scutită de control în conformitate cu normele Uniunii privind ajutoarele de stat.

Luftsicherheitsgesetz

Luftsicherheitsgesetz

Luftsicherheitsgesetz

Luftsicherheitsgesetz

| (182) | În concluzie, în ceea ce privește investițiile în infrastructură și costurile de exploatare suportate între 2000 și 2011, Comisia acceptă faptul că acele cheltuieli direct legate de protecția împotriva incendiilor și furnizarea de servicii meteorologice constituie costuri ale serviciilor de interes public, în măsura în care plata costurilor respective este strict limitată la ceea ce este necesar pentru desfășurarea activităților în cauză. În ceea ce privește investițiile și costurile de exploatare aferente măsurilor puse în aplicare în temeiul articolului 8 din Luftsicherheitsgesetz, Comisia consideră că doar costurile pentru care operatorul aeroportuar are dreptul la rambursare în temeiul articolului 8 alineatul (3) din Luftsicherheitsgesetz pot fi considerate costuri ale serviciilor de interes public. |
| --- | --- |

(182)

În concluzie, în ceea ce privește investițiile în infrastructură și costurile de exploatare suportate între 2000 și 2011, Comisia acceptă faptul că acele cheltuieli direct legate de protecția împotriva incendiilor și furnizarea de servicii meteorologice constituie costuri ale serviciilor de interes public, în măsura în care plata costurilor respective este strict limitată la ceea ce este necesar pentru desfășurarea activităților în cauză. În ceea ce privește investițiile și costurile de exploatare aferente măsurilor puse în aplicare în temeiul articolului 8 din Luftsicherheitsgesetz, Comisia consideră că doar costurile pentru care operatorul aeroportuar are dreptul la rambursare în temeiul articolului 8 alineatul (3) din Luftsicherheitsgesetz pot fi considerate costuri ale serviciilor de interes public.

Luftsicherheitsgesetz

Luftsicherheitsgesetz

| (183) | În ceea ce privește investițiile legate de controlul traficului aerian și măsurile de siguranță aeriană în temeiul articolului 27c alineatul (2) din Luftverkehrsgesetz și luând act de faptul că AOC nu este unul dintre aeroporturile care intră sub incidența articolului 27d din legea menționată, Comisia constată că investițiile și costurile de exploatare legate de controlul traficului aerian și măsurile de siguranță aeriană nu pot fi considerate costuri ale serviciilor de interes public. În cele din urmă, investițiile și costurile de exploatare legate de garantarea siguranței operaționale a aeroportului nu se încadrează în categoria costurilor serviciilor de interes public. În special, acest fapt înseamnă că investițiile pentru modernizarea și extinderea pistei, precum și pentru instalarea luminilor de pază etc. nu pot fi considerate ca intrând în sfera sectoarelor de competență publică. |
| --- | --- |

(183)

În ceea ce privește investițiile legate de controlul traficului aerian și măsurile de siguranță aeriană în temeiul articolului 27c alineatul (2) din Luftverkehrsgesetz și luând act de faptul că AOC nu este unul dintre aeroporturile care intră sub incidența articolului 27d din legea menționată, Comisia constată că investițiile și costurile de exploatare legate de controlul traficului aerian și măsurile de siguranță aeriană nu pot fi considerate costuri ale serviciilor de interes public. În cele din urmă, investițiile și costurile de exploatare legate de garantarea siguranței operaționale a aeroportului nu se încadrează în categoria costurilor serviciilor de interes public. În special, acest fapt înseamnă că investițiile pentru modernizarea și extinderea pistei, precum și pentru instalarea luminilor de pază etc. nu pot fi considerate ca intrând în sfera sectoarelor de competență publică.

Luftverkehrsgesetz

| (184) | În orice caz, indiferent de încadrarea juridică a costurilor respective ca făcând sau nu parte din sfera sectoarelor de competență publică, s-a demonstrat că acestea trebuie să fie suportate de către operatorul aeroportuar, în temeiul cadrului legal aplicabil. În consecință, în cazul în care statul ar plăti pentru costurile în cauză, operatorul aeroportuar ar fi scutit de un cost pe care, în mod normal, ar fi trebuit să îl suporte. |
| --- | --- |

(184)

În orice caz, indiferent de încadrarea juridică a costurilor respective ca făcând sau nu parte din sfera sectoarelor de competență publică, s-a demonstrat că acestea trebuie să fie suportate de către operatorul aeroportuar, în temeiul cadrului legal aplicabil. În consecință, în cazul în care statul ar plăti pentru costurile în cauză, operatorul aeroportuar ar fi scutit de un cost pe care, în mod normal, ar fi trebuit să îl suporte.

| (185) | Prin urmare, Comisia consideră că finanțarea publică acordată întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH pentru finanțarea investițiilor în infrastructură și pentru acoperirea pierderilor din exploatare a infrastructurii degrevează întreprinderea de costuri care sunt inerente activității sale economice, cu excepția costurilor serviciilor de interes public, astfel cum au fost stabilite în considerentele 182 și 183. Prin urmare, finanțarea acordată de landul Turingia descrisă în tabelul 7, destinată acoperirii serviciilor de control al traficului aerian și de control aeroportuar, nu poate fi considerată o activitate de interes public, contrar opiniei Germaniei. De asemenea, o parte a investițiilor în infrastructură stabilite în tabelul 3 nu se încadrează în sfera sectoarelor de competență publică, contrar opiniei Germaniei: acest lucru este valabil, în special, în ceea ce privește modernizarea și extinderea pistei. |
| --- | --- |

(185)

Prin urmare, Comisia consideră că finanțarea publică acordată întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH pentru finanțarea investițiilor în infrastructură și pentru acoperirea pierderilor din exploatare a infrastructurii degrevează întreprinderea de costuri care sunt inerente activității sale economice, cu excepția costurilor serviciilor de interes public, astfel cum au fost stabilite în considerentele 182 și 183. Prin urmare, finanțarea acordată de landul Turingia descrisă în tabelul 7, destinată acoperirii serviciilor de control al traficului aerian și de control aeroportuar, nu poate fi considerată o activitate de interes public, contrar opiniei Germaniei. De asemenea, o parte a investițiilor în infrastructură stabilite în tabelul 3 nu se încadrează în sfera sectoarelor de competență publică, contrar opiniei Germaniei: acest lucru este valabil, în special, în ceea ce privește modernizarea și extinderea pistei.

8.1.1.   Măsura 1: Finanțarea investițiilor în infrastructură în perioada 2000-2011

Măsura 1: Finanțarea investițiilor în infrastructură în perioada 2000-2011

Resurse de stat și imputabilitatea statului

Resurse de stat și imputabilitatea statului

| (186) | Definiția ajutorului de stat se aplică tuturor avantajelor finanțate din resurse de stat, acordate de stat sau de către orice organism intermediar acționând în temeiul competențelor care i-au fost conferite (98). Resursele autorităților locale sunt supuse aplicării articolului 107 din TFUE privind resursele de stat (99). |
| --- | --- |

(186)

Definiția ajutorului de stat se aplică tuturor avantajelor finanțate din resurse de stat, acordate de stat sau de către orice organism intermediar acționând în temeiul competențelor care i-au fost conferite (98). Resursele autorităților locale sunt supuse aplicării articolului 107 din TFUE privind resursele de stat (99).

98

99

| (187) | În speță, contribuțiile la investițiile în infrastructură în favoarea întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH sunt finanțate din bugetul organismelor publice, atât acționarii săi publici (100), landul Turingia, cât și alte organisme publice, autorități regionale și locale. Prin urmare, acestea implică resurse de stat și, de asemenea, sunt imputabile statului. |
| --- | --- |

(187)

În speță, contribuțiile la investițiile în infrastructură în favoarea întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH sunt finanțate din bugetul organismelor publice, atât acționarii săi publici (100), landul Turingia, cât și alte organisme publice, autorități regionale și locale. Prin urmare, acestea implică resurse de stat și, de asemenea, sunt imputabile statului.

100

Avantaj economic

Avantaj economic

| (188) | Pentru a verifica dacă o întreprindere a beneficiat de un avantaj economic care decurge din acordarea de fonduri în condiții preferențiale, Comisia aplică criteriul bazat pe „principiul investitorului în economia de piață”. Conform principiului menționat, fondurile puse la dispoziția unei întreprinderi, în mod direct sau indirect, de către stat, în circumstanțe care corespund condițiilor normale ale pieței, nu trebuie să fie considerate ajutor de stat (101). |
| --- | --- |

(188)

Pentru a verifica dacă o întreprindere a beneficiat de un avantaj economic care decurge din acordarea de fonduri în condiții preferențiale, Comisia aplică criteriul bazat pe „principiul investitorului în economia de piață”. Conform principiului menționat, fondurile puse la dispoziția unei întreprinderi, în mod direct sau indirect, de către stat, în circumstanțe care corespund condițiilor normale ale pieței, nu trebuie să fie considerate ajutor de stat (101).

101

| (189) | În speță, Comisia trebuie să evalueze dacă condițiile pentru subvențiile publice acordate întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH conferă un avantaj economic pe care întreprinderea beneficiară nu l-ar fi putut obține în condiții normale de piață. |
| --- | --- |

(189)

În speță, Comisia trebuie să evalueze dacă condițiile pentru subvențiile publice acordate întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH conferă un avantaj economic pe care întreprinderea beneficiară nu l-ar fi putut obține în condiții normale de piață.

| (190) | În ceea ce privește măsura în cauză, contribuțiile publice au fost acordate întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH „în mod gratuit”, fără a percepe o dobândă sau a impune obligația de rambursare (102). Prin urmare, contribuțiile la investițiile în infrastructură din partea autorităților publice germane au scutit întreprinderea de sarcina finanțării complete a infrastructurii din resurse proprii, prin împrumuturi bancare sau prin fonduri de capital. Prin urmare, contribuțiile respective conferă un avantaj economic pentru aeroport. |
| --- | --- |

(190)

În ceea ce privește măsura în cauză, contribuțiile publice au fost acordate întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH „în mod gratuit”, fără a percepe o dobândă sau a impune obligația de rambursare (102). Prin urmare, contribuțiile la investițiile în infrastructură din partea autorităților publice germane au scutit întreprinderea de sarcina finanțării complete a infrastructurii din resurse proprii, prin împrumuturi bancare sau prin fonduri de capital. Prin urmare, contribuțiile respective conferă un avantaj economic pentru aeroport.

102

Caracterul selectiv

Caracterul selectiv

| (191) | Articolul 107 alineatul (1) din TFUE prevede că, pentru a fi definită ca ajutor de stat, o măsură trebuie să favorizeze „anumite întreprinderi sau producția anumitor bunuri”. Comisia constată că respectivele contribuții la investițiile în infrastructură au fost acordate numai întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Astfel, contribuțiile constituie măsuri selective în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(191)

Articolul 107 alineatul (1) din TFUE prevede că, pentru a fi definită ca ajutor de stat, o măsură trebuie să favorizeze „anumite întreprinderi sau producția anumitor bunuri”. Comisia constată că respectivele contribuții la investițiile în infrastructură au fost acordate numai întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Astfel, contribuțiile constituie măsuri selective în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

Denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale

Denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale

| (192) | În cazul în care un ajutor acordat de un stat membru consolidează poziția unei întreprinderi în raport cu alte întreprinderi concurente pe piața internă, acestea din urmă trebuie considerate ca fiind afectate de ajutorul respectiv. Conform jurisprudenței constante (103), pentru ca o măsură să denatureze concurența, este suficient ca beneficiarul ajutorului să concureze cu alte întreprinderi pe piețe deschise concurenței. |
| --- | --- |

(192)

În cazul în care un ajutor acordat de un stat membru consolidează poziția unei întreprinderi în raport cu alte întreprinderi concurente pe piața internă, acestea din urmă trebuie considerate ca fiind afectate de ajutorul respectiv. Conform jurisprudenței constante (103), pentru ca o măsură să denatureze concurența, este suficient ca beneficiarul ajutorului să concureze cu alte întreprinderi pe piețe deschise concurenței.

103

| (193) | Astfel cum se menționează anterior, exploatarea unui aeroport reprezintă o activitate economică, iar concurența intervine între aeroporturi pentru atragerea pasagerilor și a companiilor aeriene. Întreprinderea Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH concurează cu alte întreprinderi pe o piață deschisă concurenței. Avantajul economic primit consolidează poziția acesteia față de concurenții săi de pe piața europeană a furnizorilor de servicii aeroportuare. |
| --- | --- |

(193)

Astfel cum se menționează anterior, exploatarea unui aeroport reprezintă o activitate economică, iar concurența intervine între aeroporturi pentru atragerea pasagerilor și a companiilor aeriene. Întreprinderea Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH concurează cu alte întreprinderi pe o piață deschisă concurenței. Avantajul economic primit consolidează poziția acesteia față de concurenții săi de pe piața europeană a furnizorilor de servicii aeroportuare.

| (194) | Prin urmare, finanțarea publică care face obiectul anchetei denaturează sau amenință să denatureze concurența și afectează schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(194)

Prin urmare, finanțarea publică care face obiectul anchetei denaturează sau amenință să denatureze concurența și afectează schimburile comerciale dintre statele membre.

Concluzie

Concluzie

| (195) | Pentru motivele expuse mai sus, Comisia concluzionează că respectivele contribuții acordate aeroportului AOC de către autoritățile publice regionale și locale germane pentru investițiile în infrastructură în perioada de după 12 decembrie 2000 constituie ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(195)

Pentru motivele expuse mai sus, Comisia concluzionează că respectivele contribuții acordate aeroportului AOC de către autoritățile publice regionale și locale germane pentru investițiile în infrastructură în perioada de după 12 decembrie 2000 constituie ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

8.1.2.   Măsura 2: Finanțarea pierderilor din exploatare ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH în perioada 2000-2011

Măsura 2: Finanțarea pierderilor din exploatare ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH în perioada 2000-2011

Resurse de stat și imputabilitatea statului

Resurse de stat și imputabilitatea statului

| (196) | Definiția ajutorului de stat se aplică tuturor avantajelor finanțate din resurse de stat, acordate de stat sau de către orice organism intermediar acționând în temeiul competențelor care i-au fost conferite (104). Resursele autorităților locale sunt supuse aplicării articolului 107 din TFUE privind resursele de stat (105). |
| --- | --- |

(196)

Definiția ajutorului de stat se aplică tuturor avantajelor finanțate din resurse de stat, acordate de stat sau de către orice organism intermediar acționând în temeiul competențelor care i-au fost conferite (104). Resursele autorităților locale sunt supuse aplicării articolului 107 din TFUE privind resursele de stat (105).

104

105

| (197) | În speță, contribuțiile la pierderile din exploatare acordate în favoarea întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH sunt finanțate din bugetul organismelor publice, acționarii săi publici (106), landul Turingia sau alte organisme publice, autorități regionale și locale. Prin urmare, acestea implică resurse de stat și, de asemenea, sunt imputabile statului. |
| --- | --- |

(197)

În speță, contribuțiile la pierderile din exploatare acordate în favoarea întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH sunt finanțate din bugetul organismelor publice, acționarii săi publici (106), landul Turingia sau alte organisme publice, autorități regionale și locale. Prin urmare, acestea implică resurse de stat și, de asemenea, sunt imputabile statului.

106

Avantaj economic

Avantaj economic

| (198) | Un avantaj în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE este orice beneficiu economic pe care întreprinderea nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață, și anume în absența intervenției statului (107). Doar efectul măsurii asupra întreprinderii este relevant, și nu cauza sau obiectivul intervenției statului (108). Ori de câte ori situația financiară a unei întreprinderi este îmbunătățită ca urmare a intervenției statului, este prezent un avantaj. |
| --- | --- |

(198)

Un avantaj în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE este orice beneficiu economic pe care întreprinderea nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață, și anume în absența intervenției statului (107). Doar efectul măsurii asupra întreprinderii este relevant, și nu cauza sau obiectivul intervenției statului (108). Ori de câte ori situația financiară a unei întreprinderi este îmbunătățită ca urmare a intervenției statului, este prezent un avantaj.

107

108

| (199) | Comisia reamintește, de asemenea, că acele „capitaluri puse la dispoziția unei întreprinderi de către stat, în mod direct sau indirect, în circumstanțe care corespund condițiilor de piață normale, nu pot fi considerate ajutoare de stat” (109). În speță, pentru a stabili dacă finanțarea publică a întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH conferă acesteia un avantaj pe care nu l-ar fi primit în condiții normale de piață, Comisia trebuie să compare comportamentul autorităților publice care acordă injecțiile de capital cu cel al unui operator economic privat în economia de piață care are în vedere perspective de rentabilitate pe termen lung (110). |
| --- | --- |

(199)

Comisia reamintește, de asemenea, că acele „capitaluri puse la dispoziția unei întreprinderi de către stat, în mod direct sau indirect, în circumstanțe care corespund condițiilor de piață normale, nu pot fi considerate ajutoare de stat” (109). În speță, pentru a stabili dacă finanțarea publică a întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH conferă acesteia un avantaj pe care nu l-ar fi primit în condiții normale de piață, Comisia trebuie să compare comportamentul autorităților publice care acordă injecțiile de capital cu cel al unui operator economic privat în economia de piață care are în vedere perspective de rentabilitate pe termen lung (110).

109

110

| (200) | Germania susține că efectul contribuțiilor publice în cauză ar trebui evaluat prin luarea în considerare a avantajelor economice totale acordate regiunii și că, prin urmare, principalul acționar al întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, landul Landkreis Altenburger, a acționat ca un investitor privat în condiții normale de piață. Potrivit Germaniei, beneficiile pentru landul Landkreis Altenburger au fost mai mari decât contribuțiile plătite, având în vedere avantajele pentru regiune. Germania recunoaște chiar faptul că respectivele contribuții ale acționarilor ar putea fi clasificate drept „subvenții pierdute” (111) pentru aeroport. Cu toate acestea, beneficiile potențiale pentru regiune nu pot fi luate în considerare în momentul evaluării principiului investitorului în economia de piață. Evaluarea trebuie să excludă orice consecințe pozitive asupra situației economice a regiunii în care este situat aeroportul, întrucât Curtea de Justiție a clarificat că întrebarea relevantă pentru aplicarea principiului operatorului privat în economia de piață este dacă „în împrejurări asemănătoare, un acționar privat, având în vedere posibilitatea previzibilă de a obține un profit și făcând abstracție de toate considerentele de ordin social, sectorial și de politică regională, ar fi subscris capitalul respectiv” (112). |
| --- | --- |

(200)

Germania susține că efectul contribuțiilor publice în cauză ar trebui evaluat prin luarea în considerare a avantajelor economice totale acordate regiunii și că, prin urmare, principalul acționar al întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, landul Landkreis Altenburger, a acționat ca un investitor privat în condiții normale de piață. Potrivit Germaniei, beneficiile pentru landul Landkreis Altenburger au fost mai mari decât contribuțiile plătite, având în vedere avantajele pentru regiune. Germania recunoaște chiar faptul că respectivele contribuții ale acționarilor ar putea fi clasificate drept „subvenții pierdute” (111) pentru aeroport. Cu toate acestea, beneficiile potențiale pentru regiune nu pot fi luate în considerare în momentul evaluării principiului investitorului în economia de piață. Evaluarea trebuie să excludă orice consecințe pozitive asupra situației economice a regiunii în care este situat aeroportul, întrucât Curtea de Justiție a clarificat că întrebarea relevantă pentru aplicarea principiului operatorului privat în economia de piață este dacă „în împrejurări asemănătoare, un acționar privat, având în vedere posibilitatea previzibilă de a obține un profit și făcând abstracție de toate considerentele de ordin social, sectorial și de politică regională, ar fi subscris capitalul respectiv” (112).

111

112

| (201) | În speță, finanțarea publică a fost acordată întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH „în mod gratuit”, fără a percepe o dobândă sau a impune obligația de rambursare. Organismele publice au acordat finanțare operatorului aeroportuar fără să îi solicite nimic în schimb și i-au redus astfel sarcina finanțării din resurse proprii, prin credite bancare sau fonduri de investiții în acțiuni. |
| --- | --- |

(201)

În speță, finanțarea publică a fost acordată întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH „în mod gratuit”, fără a percepe o dobândă sau a impune obligația de rambursare. Organismele publice au acordat finanțare operatorului aeroportuar fără să îi solicite nimic în schimb și i-au redus astfel sarcina finanțării din resurse proprii, prin credite bancare sau fonduri de investiții în acțiuni.

| (202) | Injecțiile de capital anuale efectuate de către acționari au contribuit la acoperirea pierderilor anuale ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. În cele din urmă, injecțiile de capital anuale au contribuit, așadar, la acoperirea parțială a costurilor de exploatare normale ale aeroportului, scutind astfel întreprinderea de o povară economică pe care ar fi trebuit să o suporte în mod normal. Germania nu a explicat motivul pentru care un operator economic privat în economia de piață ar continua să efectueze injecții de capital într-o întreprindere care a generat pierderi în mod constant, fără să solicite nimic în schimb. |
| --- | --- |

(202)

Injecțiile de capital anuale efectuate de către acționari au contribuit la acoperirea pierderilor anuale ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. În cele din urmă, injecțiile de capital anuale au contribuit, așadar, la acoperirea parțială a costurilor de exploatare normale ale aeroportului, scutind astfel întreprinderea de o povară economică pe care ar fi trebuit să o suporte în mod normal. Germania nu a explicat motivul pentru care un operator economic privat în economia de piață ar continua să efectueze injecții de capital într-o întreprindere care a generat pierderi în mod constant, fără să solicite nimic în schimb.

| (203) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că un operator economic privat în economia de piață nu ar fi luat decizia de a acoperi pierderile tot mai mari ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, an după an. Prin urmare, contribuțiile la pierderile din exploatare din partea autorităților regionale și a organismelor publice germane au scutit Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH de sarcina acoperirii tuturor pierderilor din exploatare proprii și au conferit un avantaj economic întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, pe care aceasta nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață. |
| --- | --- |

(203)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că un operator economic privat în economia de piață nu ar fi luat decizia de a acoperi pierderile tot mai mari ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, an după an. Prin urmare, contribuțiile la pierderile din exploatare din partea autorităților regionale și a organismelor publice germane au scutit Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH de sarcina acoperirii tuturor pierderilor din exploatare proprii și au conferit un avantaj economic întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, pe care aceasta nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață.

Caracterul selectiv

Caracterul selectiv

| (204) | Articolul 107 alineatul (1) din TFUE prevede că, pentru a fi definită ca ajutor de stat, o măsură trebuie să favorizeze „anumite întreprinderi sau producția anumitor bunuri”. Comisia constată că respectivele contribuții pentru acoperirea pierderilor din exploatare au fost acordate numai întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Prin urmare, contribuțiile constituie măsuri selective în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(204)

Articolul 107 alineatul (1) din TFUE prevede că, pentru a fi definită ca ajutor de stat, o măsură trebuie să favorizeze „anumite întreprinderi sau producția anumitor bunuri”. Comisia constată că respectivele contribuții pentru acoperirea pierderilor din exploatare au fost acordate numai întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Prin urmare, contribuțiile constituie măsuri selective în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

Denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale

Denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale

| (205) | Atunci când un ajutor acordat de un stat membru consolidează poziția unei întreprinderi în raport cu alte întreprinderi concurente pe piața internă, acestea din urmă trebuie considerate ca fiind afectate de ajutorul respectiv. Conform jurisprudenței constante (113), pentru ca o măsură să denatureze concurența, este suficient ca beneficiarul ajutorului să se afle în concurență cu alte întreprinderi pe piețe deschise concurenței. |
| --- | --- |

(205)

Atunci când un ajutor acordat de un stat membru consolidează poziția unei întreprinderi în raport cu alte întreprinderi concurente pe piața internă, acestea din urmă trebuie considerate ca fiind afectate de ajutorul respectiv. Conform jurisprudenței constante (113), pentru ca o măsură să denatureze concurența, este suficient ca beneficiarul ajutorului să se afle în concurență cu alte întreprinderi pe piețe deschise concurenței.

113

| (206) | Astfel cum se menționează anterior, exploatarea unui aeroport constituie o activitate economică, iar concurența intervine între aeroporturi pentru atragerea pasagerilor și a companiilor aeriene. Prin urmare, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH se află în concurență cu alte întreprinderi pe o piață deschisă concurenței. Avantajul economic primit de întreprindere îi consolidează poziția față de concurenții săi de pe piața europeană a furnizorilor de servicii aeroportuare. |
| --- | --- |

(206)

Astfel cum se menționează anterior, exploatarea unui aeroport constituie o activitate economică, iar concurența intervine între aeroporturi pentru atragerea pasagerilor și a companiilor aeriene. Prin urmare, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH se află în concurență cu alte întreprinderi pe o piață deschisă concurenței. Avantajul economic primit de întreprindere îi consolidează poziția față de concurenții săi de pe piața europeană a furnizorilor de servicii aeroportuare.

| (207) | Prin urmare, finanțarea publică care face obiectul investigației denaturează sau amenință să denatureze concurența și afectează schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(207)

Prin urmare, finanțarea publică care face obiectul investigației denaturează sau amenință să denatureze concurența și afectează schimburile comerciale dintre statele membre.

Concluzie

Concluzie

| (208) | Pentru motivele expuse mai sus, Comisia concluzionează că respectivele contribuții acordate întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH de autoritățile regionale și de organismele publice germane pentru acoperirea pierderilor din exploatare în perioada de după 12 decembrie 2000 constituie ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(208)

Pentru motivele expuse mai sus, Comisia concluzionează că respectivele contribuții acordate întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH de autoritățile regionale și de organismele publice germane pentru acoperirea pierderilor din exploatare în perioada de după 12 decembrie 2000 constituie ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

8.1.3.   Măsura 3: Tarifele de aeroport și plățile către Ryanair în temeiul acordurilor de servicii aeroportuare și de marketing

Măsura 3: Tarifele de aeroport și plățile către Ryanair în temeiul acordurilor de servicii aeroportuare și de marketing

| (209) | Comisia exclude din domeniul de aplicare a analizei sale ultimul acord de marketing încheiat la 21 septembrie 2010 cu AMS, și anume „scrisoarea de însoțire”, întrucât finanțarea a fost acordată de întreprinderi private regionale care și-au luat angajamentul să mențină operațiunile companiei aeriene Ryanair pe aeroport (114). |
| --- | --- |

(209)

Comisia exclude din domeniul de aplicare a analizei sale ultimul acord de marketing încheiat la 21 septembrie 2010 cu AMS, și anume „scrisoarea de însoțire”, întrucât finanțarea a fost acordată de întreprinderi private regionale care și-au luat angajamentul să mențină operațiunile companiei aeriene Ryanair pe aeroport (114).

114

Noțiunea de întreprindere și de activitate economică

Noțiunea de întreprindere și de activitate economică

| (210) | În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din TFUE, normele privind ajutoarele de stat se aplică doar în cazul în care beneficiarul este o „întreprindere”. Curtea de Justiție a Uniunii Europene a definit, în mod sistematic, întreprinderile drept orice entitate angajată într-o activitate economică, indiferent de statutul său juridic sau de regimul proprietății sau de modul de finanțare (115). Orice activitate care constă în oferirea de bunuri sau de servicii pe o piață este considerată o activitate economică (116). |
| --- | --- |

(210)

În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din TFUE, normele privind ajutoarele de stat se aplică doar în cazul în care beneficiarul este o „întreprindere”. Curtea de Justiție a Uniunii Europene a definit, în mod sistematic, întreprinderile drept orice entitate angajată într-o activitate economică, indiferent de statutul său juridic sau de regimul proprietății sau de modul de finanțare (115). Orice activitate care constă în oferirea de bunuri sau de servicii pe o piață este considerată o activitate economică (116).

115

116

| (211) | Ryanair oferă servicii regulate de transport aerian de pasageri pe piață. Este evident că Ryanair desfășoară o activitate economică. |
| --- | --- |

(211)

Ryanair oferă servicii regulate de transport aerian de pasageri pe piață. Este evident că Ryanair desfășoară o activitate economică.

| (212) | AMS este o filială controlată în totalitate de Ryanair. Prin urmare, se poate presupune că Ryanair a exercitat o influență decisivă asupra comportamentului întreprinderii AMS. De asemenea, acordurile de marketing din 2008 și din 2010 au fost încheiate în numele întreprinderii AMS de către domnul Eddie Wilson, care, la momentul respectiv, era directorul AMS și, concomitent, directorul Ryanair (117). Acordurile de marketing în cauză arată în preambul că „AMS deține o licență exclusivă pentru a oferi servicii de marketing pe site-ul de turism www.ryanair.com, site-ul companiei aeriene irlandeze low-cost Ryanair”. Prin urmare, în scopul aplicării normelor privind ajutoarele de stat, AMS și Ryanair sunt considerate o întreprindere unică în înțelesul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(212)

AMS este o filială controlată în totalitate de Ryanair. Prin urmare, se poate presupune că Ryanair a exercitat o influență decisivă asupra comportamentului întreprinderii AMS. De asemenea, acordurile de marketing din 2008 și din 2010 au fost încheiate în numele întreprinderii AMS de către domnul Eddie Wilson, care, la momentul respectiv, era directorul AMS și, concomitent, directorul Ryanair (117). Acordurile de marketing în cauză arată în preambul că „AMS deține o licență exclusivă pentru a oferi servicii de marketing pe site-ul de turism www.ryanair.com, site-ul companiei aeriene irlandeze low-cost Ryanair”. Prin urmare, în scopul aplicării normelor privind ajutoarele de stat, AMS și Ryanair sunt considerate o întreprindere unică în înțelesul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

117

Resurse de stat

Resurse de stat

| (213) | Definiția ajutorului de stat se aplică tuturor avantajelor finanțate din resurse de stat, acordate de stat sau de către orice organism intermediar acționând în temeiul competențelor care i-au fost conferite (118). Resursele autorităților locale sunt supuse aplicării articolului 107 din TFUE privind resursele de stat (119). |
| --- | --- |

(213)

Definiția ajutorului de stat se aplică tuturor avantajelor finanțate din resurse de stat, acordate de stat sau de către orice organism intermediar acționând în temeiul competențelor care i-au fost conferite (118). Resursele autorităților locale sunt supuse aplicării articolului 107 din TFUE privind resursele de stat (119).

118

119

| (214) | În speță, în toate momentele, statul a exercitat un control direct sau indirect asupra resurselor în cauză. Din momentul în care Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a inițiat relațiile comerciale cu Ryanair, întreprinderea a fost deținută majoritar de acționari publici. În prezent, întreprinderea este deținută în totalitate de acționari publici: toți acționarii sunt fie autorități publice, fie întreprinderi deținute integral de stat și întreprinderea însăși deține 32 % din acțiuni. |
| --- | --- |

(214)

În speță, în toate momentele, statul a exercitat un control direct sau indirect asupra resurselor în cauză. Din momentul în care Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a inițiat relațiile comerciale cu Ryanair, întreprinderea a fost deținută majoritar de acționari publici. În prezent, întreprinderea este deținută în totalitate de acționari publici: toți acționarii sunt fie autorități publice, fie întreprinderi deținute integral de stat și întreprinderea însăși deține 32 % din acțiuni.

| (215) | Prin urmare, Comisia consideră că toate resursele întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH trebuie considerate resurse de stat. |
| --- | --- |

(215)

Prin urmare, Comisia consideră că toate resursele întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH trebuie considerate resurse de stat.

Imputabilitatea statului

Imputabilitatea statului

| (216) | Cu toate acestea, Curtea de Justiție a hotărât că, deși statul este în măsură să controleze o întreprindere publică și să exercite o influență dominantă asupra operațiunilor acesteia, exercitarea efectivă a acestui control într-un anumit caz nu poate fi presupusă automat. O întreprindere publică poate acționa într-un mod mai mult sau mai puțin independent, în funcție de gradul de autonomie care îi este acordat de stat. În consecință, simplul fapt că o întreprindere publică se află sub controlul statului nu este suficient pentru ca măsurile luate de întreprinderea respectivă, cum ar fi acordul din 3 martie 2003 încheiat între Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și Ryanair și acordurile de marketing ulterioare, să fie considerate drept imputabile statului (120). |
| --- | --- |

(216)

Cu toate acestea, Curtea de Justiție a hotărât că, deși statul este în măsură să controleze o întreprindere publică și să exercite o influență dominantă asupra operațiunilor acesteia, exercitarea efectivă a acestui control într-un anumit caz nu poate fi presupusă automat. O întreprindere publică poate acționa într-un mod mai mult sau mai puțin independent, în funcție de gradul de autonomie care îi este acordat de stat. În consecință, simplul fapt că o întreprindere publică se află sub controlul statului nu este suficient pentru ca măsurile luate de întreprinderea respectivă, cum ar fi acordul din 3 martie 2003 încheiat între Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și Ryanair și acordurile de marketing ulterioare, să fie considerate drept imputabile statului (120).

120

| (217) | Astfel cum arată Curtea de Justiție, indicatorii din care ar putea fi dedusă imputabilitatea sunt (121):






  (a) | faptul că întreprinderea în cauză nu putea adopta decizia contestată fără a ține seama de cerințele autorităților publice; |
| --- | --- | --- |

(217)

Astfel cum arată Curtea de Justiție, indicatorii din care ar putea fi dedusă imputabilitatea sunt (121):

121

(a)

faptul că întreprinderea în cauză nu putea adopta decizia contestată fără a ține seama de cerințele autorităților publice;

| (b) | faptul că întreprinderea trebuia să țină seama de directivele emise de autoritățile publice; |
| --- | --- |

(b)

faptul că întreprinderea trebuia să țină seama de directivele emise de autoritățile publice;

| (c) | integrarea întreprinderii publice în structurile administrației publice; |
| --- | --- |

(c)

integrarea întreprinderii publice în structurile administrației publice;

| (d) | natura activităților întreprinderii publice și exercitarea acestor activități pe piață în condiții normale de concurență cu operatori privați; |
| --- | --- |

(d)

natura activităților întreprinderii publice și exercitarea acestor activități pe piață în condiții normale de concurență cu operatori privați;

| (e) | statutul juridic al întreprinderii; |
| --- | --- |

(e)

statutul juridic al întreprinderii;

| (f) | intensitatea supravegherii exercitate de autoritățile publice asupra conducerii întreprinderii; |
| --- | --- |

(f)

intensitatea supravegherii exercitate de autoritățile publice asupra conducerii întreprinderii;

| (g) | orice alt indicator care arată, într-un anumit caz, o implicare a autorităților publice în procesul de adoptare a unei măsuri sau improbabilitatea implicării acestora, ținându-se cont și de amploarea măsurii, de conținutul acesteia sau de condițiile pe care le cuprinde. |
| --- | --- |

(g)

orice alt indicator care arată, într-un anumit caz, o implicare a autorităților publice în procesul de adoptare a unei măsuri sau improbabilitatea implicării acestora, ținându-se cont și de amploarea măsurii, de conținutul acesteia sau de condițiile pe care le cuprinde.

| (218) | Germania susține că Ministerul Construcțiilor și Transporturilor din landul Turingia nu avea dreptul să influențeze încheierea acordurilor cu Ryanair/AMS. Potrivit Germaniei, ministerul de resort și guvernul landului Turingia nu au fost implicate decât în procesul decizional privind investițiile în infrastructura aeroportului. Germania respinge argumentele Comisiei cu privire la rolul de supraveghere al Ministerului Construcțiilor și Transporturilor din landul Turingia și, prin urmare, presupusa imputabilitate a măsurii în cauză către stat. |
| --- | --- |

(218)

Germania susține că Ministerul Construcțiilor și Transporturilor din landul Turingia nu avea dreptul să influențeze încheierea acordurilor cu Ryanair/AMS. Potrivit Germaniei, ministerul de resort și guvernul landului Turingia nu au fost implicate decât în procesul decizional privind investițiile în infrastructura aeroportului. Germania respinge argumentele Comisiei cu privire la rolul de supraveghere al Ministerului Construcțiilor și Transporturilor din landul Turingia și, prin urmare, presupusa imputabilitate a măsurii în cauză către stat.

| (219) | De asemenea, Germania respinge argumentul Comisiei potrivit căruia stabilirea tarifelor de aeroport, în temeiul articolului 43a din Legea germană privind traficul aerian, LuftVZO, trebuie să fie aprobată în prealabil de către autoritatea de supraveghere înainte ca acestea să poată fi puse în practică. Potrivit Germaniei, chiar și fără aprobarea autorității de supraveghere, stabilirea tarifelor de aeroport poate fi efectuată de Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, întrucât autoritatea de supraveghere nu trebuie decât să verifice ca tarifele să nu depășească un anumit nivel. |
| --- | --- |

(219)

De asemenea, Germania respinge argumentul Comisiei potrivit căruia stabilirea tarifelor de aeroport, în temeiul articolului 43a din Legea germană privind traficul aerian, LuftVZO, trebuie să fie aprobată în prealabil de către autoritatea de supraveghere înainte ca acestea să poată fi puse în practică. Potrivit Germaniei, chiar și fără aprobarea autorității de supraveghere, stabilirea tarifelor de aeroport poate fi efectuată de Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, întrucât autoritatea de supraveghere nu trebuie decât să verifice ca tarifele să nu depășească un anumit nivel.

| (220) | În august 2010, Camera de Comerț din Gera, un organism public, a militat în favoarea continuării conceptului de low-cost pe aeroportul AOC și a îndemnat guvernul landului Turingia să negocieze cu Ryanair destinațiile și măsurile de marketing (122). Potrivit Germaniei, argumentul sprijină analiza privind respectarea principiului investitorului în economia de piață, conform căreia menținerea și susținerea rutelor deservite de Ryanair este justificată din punct de vedere economic. |
| --- | --- |

(220)

În august 2010, Camera de Comerț din Gera, un organism public, a militat în favoarea continuării conceptului de low-cost pe aeroportul AOC și a îndemnat guvernul landului Turingia să negocieze cu Ryanair destinațiile și măsurile de marketing (122). Potrivit Germaniei, argumentul sprijină analiza privind respectarea principiului investitorului în economia de piață, conform căreia menținerea și susținerea rutelor deservite de Ryanair este justificată din punct de vedere economic.

122

| (221) | Cu toate acestea, Comisia consideră că ministerele competente din landul Turingia au fost implicate în încheierea acordurilor cu Ryanair. Înainte ca Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH să încheie acordul de servicii aeroportuare cu Ryanair, se pare că ministerele competente din landul Turingia au luat parte la negocieri. Un articol de presă precizează că negocierile au durat mai mult deoarece ministerele landului Turingia au încercat să blocheze acordul (123). În același timp, Ministrul economiei din landul Turingia, domnul Schuster, a susținut că landul a fost în măsură să aprobe măsurile necesare. Articolul citează afirmația ministrului potrivit căreia, în cazul în care Ryanair are nevoie de o prelungire a pistei, prelungirea ar fi aprobată. De asemenea, în articol se precizează că începerea operațiunilor companiei aeriene Ryanair pe aeroportul AOC ar putea reduce numărul de pasageri de pe aeroporturile Dresda și Leipzig-Halle (124). |
| --- | --- |

(221)

Cu toate acestea, Comisia consideră că ministerele competente din landul Turingia au fost implicate în încheierea acordurilor cu Ryanair. Înainte ca Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH să încheie acordul de servicii aeroportuare cu Ryanair, se pare că ministerele competente din landul Turingia au luat parte la negocieri. Un articol de presă precizează că negocierile au durat mai mult deoarece ministerele landului Turingia au încercat să blocheze acordul (123). În același timp, Ministrul economiei din landul Turingia, domnul Schuster, a susținut că landul a fost în măsură să aprobe măsurile necesare. Articolul citează afirmația ministrului potrivit căreia, în cazul în care Ryanair are nevoie de o prelungire a pistei, prelungirea ar fi aprobată. De asemenea, în articol se precizează că începerea operațiunilor companiei aeriene Ryanair pe aeroportul AOC ar putea reduce numărul de pasageri de pe aeroporturile Dresda și Leipzig-Halle (124).

123

124

| (222) | Ministerul Construcțiilor și Transporturilor din landul Turingia este autoritatea de supraveghere a întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. De asemenea, în temeiul Legii germane privind traficul aerian, articolul 43 din LuftVZO, tarifele de aeroport stabilite trebuie să fie aprobate în prealabil de către autoritatea de supraveghere înainte de a putea fi puse în aplicare. De asemenea, lista tarifelor de aeroport din 18 septembrie 2006 aplicată de AOC prevede semnarea de către un reprezentant al Ministerului Construcțiilor și Transporturilor. |
| --- | --- |

(222)

Ministerul Construcțiilor și Transporturilor din landul Turingia este autoritatea de supraveghere a întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. De asemenea, în temeiul Legii germane privind traficul aerian, articolul 43 din LuftVZO, tarifele de aeroport stabilite trebuie să fie aprobate în prealabil de către autoritatea de supraveghere înainte de a putea fi puse în aplicare. De asemenea, lista tarifelor de aeroport din 18 septembrie 2006 aplicată de AOC prevede semnarea de către un reprezentant al Ministerului Construcțiilor și Transporturilor.

| (223) | Implicarea ministerelor la nivel politic rezultă din discuțiile purtate în cadrul Parlamentului landului Turingia. Au fost discutate nu doar aspectele tehnice, ci și viabilitatea economică generală a aeroportului, astfel cum se consemnează în procesul-verbal detaliat al dezbaterii (125). |
| --- | --- |

(223)

Implicarea ministerelor la nivel politic rezultă din discuțiile purtate în cadrul Parlamentului landului Turingia. Au fost discutate nu doar aspectele tehnice, ci și viabilitatea economică generală a aeroportului, astfel cum se consemnează în procesul-verbal detaliat al dezbaterii (125).

125

| (224) | Acordurile de marketing încheiate cu Ryanair au fost discutate, de asemenea, la nivelul consiliului districtual („Kreistag”). Un articol din presă precizează că Kreistag a aprobat plata unei sume de 670 000 EUR pentru măsurile de marketing aferente instituirii unui nou zbor de legătură deservit de Ryanair (126). Șeful de district („Landrat”) este citat că ar fi afirmat că, în absența plăților pentru serviciile de marketing, serviciile regulate ar fi fost întrerupte. |
| --- | --- |

(224)

Acordurile de marketing încheiate cu Ryanair au fost discutate, de asemenea, la nivelul consiliului districtual („Kreistag”). Un articol din presă precizează că Kreistag a aprobat plata unei sume de 670 000 EUR pentru măsurile de marketing aferente instituirii unui nou zbor de legătură deservit de Ryanair (126). Șeful de district („Landrat”) este citat că ar fi afirmat că, în absența plăților pentru serviciile de marketing, serviciile regulate ar fi fost întrerupte.

126

| (225) | În cele din urmă, Comisia observă că implicarea Camerei de Comerț din Gera – un organism de drept public cu administrare autonomă – în încheierea acordurilor cu Ryanair confirmă exercitarea influenței publice asupra procesului decizional aferent acordurilor respective. |
| --- | --- |

(225)

În cele din urmă, Comisia observă că implicarea Camerei de Comerț din Gera – un organism de drept public cu administrare autonomă – în încheierea acordurilor cu Ryanair confirmă exercitarea influenței publice asupra procesului decizional aferent acordurilor respective.

| (226) | În concluzie, în ceea ce privește supravegherea de către Ministerul Construcțiilor și Transporturilor din landul Turingia, implicarea ministerelor la nivel politic, diferitele discuții care au avut loc în cadrul Parlamentului din landul Turingia și implicarea entităților publice, se pare că organismele publice au fost în măsură să controleze activitățile întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și că acestea au fost implicate în deciziile importante privind exploatarea economică a aeroportului. În special, atunci când activitatea aeroportului a întâmpinat probleme, autoritățile publice s-au implicat în discuții cu privire la viitorul aeroportului. Au avut loc discuții controversate la nivel politic în landul Turingia, iar schimbarea guvernului la nivel de land a contribuit la decizia de a transforma aeroportul în 2010 și de a întrerupe zborurile low-cost în cadrul aeroportului (127). |
| --- | --- |

(226)

În concluzie, în ceea ce privește supravegherea de către Ministerul Construcțiilor și Transporturilor din landul Turingia, implicarea ministerelor la nivel politic, diferitele discuții care au avut loc în cadrul Parlamentului din landul Turingia și implicarea entităților publice, se pare că organismele publice au fost în măsură să controleze activitățile întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și că acestea au fost implicate în deciziile importante privind exploatarea economică a aeroportului. În special, atunci când activitatea aeroportului a întâmpinat probleme, autoritățile publice s-au implicat în discuții cu privire la viitorul aeroportului. Au avut loc discuții controversate la nivel politic în landul Turingia, iar schimbarea guvernului la nivel de land a contribuit la decizia de a transforma aeroportul în 2010 și de a întrerupe zborurile low-cost în cadrul aeroportului (127).

127

| (227) | Prin urmare, Comisia consideră că decizia de punere în aplicare a acordului din 3 martie 2003 și a acordului de marketing din 7 aprilie 2003 încheiate între Altenburg-Nobitz GmbH și Ryanair Flugplatz, precum și decizia de punere în aplicare a acordurilor de marketing încheiate ulterior între Altenburg-Nobitz GmbH și Airport Marketing Services sunt imputabile autorităților publice. |
| --- | --- |

(227)

Prin urmare, Comisia consideră că decizia de punere în aplicare a acordului din 3 martie 2003 și a acordului de marketing din 7 aprilie 2003 încheiate între Altenburg-Nobitz GmbH și Ryanair Flugplatz, precum și decizia de punere în aplicare a acordurilor de marketing încheiate ulterior între Altenburg-Nobitz GmbH și Airport Marketing Services sunt imputabile autorităților publice.

Avantaj economic

Avantaj economic

| (228) | Pentru a stabili dacă acordurile de servicii aeroportuare și de marketing au acordat un avantaj companiei aeriene Ryanair/întreprinderii AMS, Comisia trebuie să examineze dacă, în circumstanțe similare, un aeroport care funcționează în condiții normale ale economiei de piață și care are în vedere perspective de rentabilitate pe termen lung ar fi încheiat aceeași tranzacție comercială sau una similară ca Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. În mod normal, existența unui avantaj poate fi exclusă (a) atunci când prețul perceput pentru serviciile aeroportuare corespunde prețului de piață sau (b) atunci când se poate demonstra prin intermediul unei analize ex ante că acordurile dintre aeroport și compania aeriană contribuie în mod progresiv la profitabilitatea aeroportului și fac parte dintr-o strategie globală care vizează asigurarea rentabilității pe termen lung. |
| --- | --- |

(228)

Pentru a stabili dacă acordurile de servicii aeroportuare și de marketing au acordat un avantaj companiei aeriene Ryanair/întreprinderii AMS, Comisia trebuie să examineze dacă, în circumstanțe similare, un aeroport care funcționează în condiții normale ale economiei de piață și care are în vedere perspective de rentabilitate pe termen lung ar fi încheiat aceeași tranzacție comercială sau una similară ca Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. În mod normal, existența unui avantaj poate fi exclusă (a) atunci când prețul perceput pentru serviciile aeroportuare corespunde prețului de piață sau (b) atunci când se poate demonstra prin intermediul unei analize ex ante că acordurile dintre aeroport și compania aeriană contribuie în mod progresiv la profitabilitatea aeroportului și fac parte dintr-o strategie globală care vizează asigurarea rentabilității pe termen lung.

ex ante

| (229) | În conformitate cu hotărârea Charleroi (128), atunci când evaluează măsurile în cauză, Comisia trebuie să țină seama de toate caracteristicile relevante ale măsurilor și de contextul acestora. Cu alte cuvinte, Comisia trebuie să analizeze impactul estimat al acordurilor asupra aeroportului AOC, ținând seama de toate caracteristicile relevante ale măsurilor în cauză. |
| --- | --- |

(229)

În conformitate cu hotărârea Charleroi (128), atunci când evaluează măsurile în cauză, Comisia trebuie să țină seama de toate caracteristicile relevante ale măsurilor și de contextul acestora. Cu alte cuvinte, Comisia trebuie să analizeze impactul estimat al acordurilor asupra aeroportului AOC, ținând seama de toate caracteristicile relevante ale măsurilor în cauză.

Charleroi

128

| (230) | În hotărârea Stardust Marine, Curtea a declarat că, „(...) pentru a stabili dacă statul a adoptat sau nu comportamentul unui investitor prudent în economia de piață, este necesară plasarea în contextul perioadei în care au fost luate măsurile de sprijin financiar pentru a evalua raționalitatea economică a comportamentului statului și, astfel, pentru a se abține de la orice evaluare întemeiată pe o situație ulterioară” (129). |
| --- | --- |

(230)

În hotărârea Stardust Marine, Curtea a declarat că, „(...) pentru a stabili dacă statul a adoptat sau nu comportamentul unui investitor prudent în economia de piață, este necesară plasarea în contextul perioadei în care au fost luate măsurile de sprijin financiar pentru a evalua raționalitatea economică a comportamentului statului și, astfel, pentru a se abține de la orice evaluare întemeiată pe o situație ulterioară” (129).

Stardust Marine

129

| (231) | Pentru a putea aplica testul operatorului economic privat în economia de piață, Comisia trebuie să se plaseze la momentul în care au fost încheiate acordurile dintre AOC și Ryanair/AMS (și anume, 2003 pentru acordul de servicii aeroportuare și primul acord de marketing, 2008 pentru al doilea acord de marketing și 2010 pentru al treilea acord de marketing). De asemenea, Comisia trebuie să își întemeieze evaluarea pe informațiile și ipotezele de care dispunea aeroportul la data semnării acordurilor. |
| --- | --- |

(231)

Pentru a putea aplica testul operatorului economic privat în economia de piață, Comisia trebuie să se plaseze la momentul în care au fost încheiate acordurile dintre AOC și Ryanair/AMS (și anume, 2003 pentru acordul de servicii aeroportuare și primul acord de marketing, 2008 pentru al doilea acord de marketing și 2010 pentru al treilea acord de marketing). De asemenea, Comisia trebuie să își întemeieze evaluarea pe informațiile și ipotezele de care dispunea aeroportul la data semnării acordurilor.

Analiza prețului pieței

Analiza prețului pieței

| (232) | Comisia trebuie să stabilească dacă condițiile de preț aplicate de Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH în relația cu Ryanair/AMS corespund prețului pieței. În această privință, Germania susține că acordul de servicii aeroportuare încheiat între AOC și Ryanair la 3 martie 2003 a respectat condițiile pieței și că tarifele de aeroport aplicabile companiei aeriene Ryanair au fost în concordanță cu cele prevăzute în lista tarifelor de aeroport descrisă la punctul 3.4.1. Listele sunt aplicabile tuturor companiilor aeriene potențiale care efectuează zboruri către/de pe aeroport. În opinia Germaniei, este lipsit de pertinență faptul că Ryanair a fost singura companie aeriană activă pe aeroportul Altenburg-Nobitz în perioada 2003-2011. |
| --- | --- |

(232)

Comisia trebuie să stabilească dacă condițiile de preț aplicate de Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH în relația cu Ryanair/AMS corespund prețului pieței. În această privință, Germania susține că acordul de servicii aeroportuare încheiat între AOC și Ryanair la 3 martie 2003 a respectat condițiile pieței și că tarifele de aeroport aplicabile companiei aeriene Ryanair au fost în concordanță cu cele prevăzute în lista tarifelor de aeroport descrisă la punctul 3.4.1. Listele sunt aplicabile tuturor companiilor aeriene potențiale care efectuează zboruri către/de pe aeroport. În opinia Germaniei, este lipsit de pertinență faptul că Ryanair a fost singura companie aeriană activă pe aeroportul Altenburg-Nobitz în perioada 2003-2011.

| (233) | Germania este de opinie că acordurile de servicii de marketing încheiate cu Ryanair și AMS trebuie să fie tratate în mod separat. Cu toate acestea, Comisia constată că AMS este o filială deținută integral de Ryanair; prin urmare, Comisia consideră că ambele tipuri de acorduri încheiate cu Ryanair și AMS trebuie să fie examinate împreună. În al doilea rând, în ceea ce privește posibila examinare separată a acordului de servicii aeroportuare cu Ryanair și a acordului de marketing din 7 aprilie 2003, acordul de marketing în sine menționează că, pentru a ajunge la tariful net care trebuie să fie plătit de către Ryanair, comisionul de succes este dedus din tarifele serviciilor aeroportuare. Acordul în sine optează pentru un rezultat net al tarifelor aferente serviciilor aeroportuare care trebuie plătite de Ryanair, pe de o parte, și al tarifelor de marketing care urmează să fie plătite de aeroport, pe de altă parte. |
| --- | --- |

(233)

Germania este de opinie că acordurile de servicii de marketing încheiate cu Ryanair și AMS trebuie să fie tratate în mod separat. Cu toate acestea, Comisia constată că AMS este o filială deținută integral de Ryanair; prin urmare, Comisia consideră că ambele tipuri de acorduri încheiate cu Ryanair și AMS trebuie să fie examinate împreună. În al doilea rând, în ceea ce privește posibila examinare separată a acordului de servicii aeroportuare cu Ryanair și a acordului de marketing din 7 aprilie 2003, acordul de marketing în sine menționează că, pentru a ajunge la tariful net care trebuie să fie plătit de către Ryanair, comisionul de succes este dedus din tarifele serviciilor aeroportuare. Acordul în sine optează pentru un rezultat net al tarifelor aferente serviciilor aeroportuare care trebuie plătite de Ryanair, pe de o parte, și al tarifelor de marketing care urmează să fie plătite de aeroport, pe de altă parte.

| (234) | În orice caz, pentru a determina dacă aceasta a plătit prețul de piață, Comisia trebuie să ia în considerare prețul total plătit de compania aeriană. Într-adevăr, Ryanair a plătit tarifele de aeroport întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH în perioada 2003-2011, când a deservit aeroportul AOC, și a primit plăți pentru serviciile de marketing de la aeroport. Astfel cum s-a menționat în considerentul 49, autoritățile germane afirmă că AOC încasează de la Ryanair un tarif de aterizare fix de [...]* pe aeronavă și un tarif aferent serviciilor destinate pasagerilor de [...]* pe pasager. Nu pare să se aplice un tarif suplimentar de handling, întrucât tarifele plătite de Ryanair includ, de asemenea, serviciile de handling (130). Cu toate acestea, din tarifele respective se scade „comisionul de succes” pentru marketing, astfel încât, în cele din urmă, Ryanair nu plătește aeroportului decât un tarif fix de [...]* (131) pe pasager în ieșire. Prin urmare, Ryanair primește o reducere față de tarifele oficiale, astfel cum figurează în lista tarifelor de aeroport aplicată de AOC, descrisă în secțiunea 3.4.1. |
| --- | --- |

(234)

În orice caz, pentru a determina dacă aceasta a plătit prețul de piață, Comisia trebuie să ia în considerare prețul total plătit de compania aeriană. Într-adevăr, Ryanair a plătit tarifele de aeroport întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH în perioada 2003-2011, când a deservit aeroportul AOC, și a primit plăți pentru serviciile de marketing de la aeroport. Astfel cum s-a menționat în considerentul 49, autoritățile germane afirmă că AOC încasează de la Ryanair un tarif de aterizare fix de [...]* pe aeronavă și un tarif aferent serviciilor destinate pasagerilor de [...]* pe pasager. Nu pare să se aplice un tarif suplimentar de handling, întrucât tarifele plătite de Ryanair includ, de asemenea, serviciile de handling (130). Cu toate acestea, din tarifele respective se scade „comisionul de succes” pentru marketing, astfel încât, în cele din urmă, Ryanair nu plătește aeroportului decât un tarif fix de [...]* (131) pe pasager în ieșire. Prin urmare, Ryanair primește o reducere față de tarifele oficiale, astfel cum figurează în lista tarifelor de aeroport aplicată de AOC, descrisă în secțiunea 3.4.1.

130

131

| (235) | Pentru a stabili dacă prețul perceput de un aeroport de la o companie aeriană corespunde prețului pieței, trebuie să fie identificat un indicator de referință adecvat. Cu toate acestea, Comisia are îndoieli serioase cu privire la faptul că se poate identifica un indicator de referință adecvat în speță în vederea stabilirii prețului de piață real pentru serviciile furnizate de Ryanair/AMS. În orice caz, Comisia consideră că exercițiul de stabilire a indicatorilor de referință ar trebui să se bazeze pe o comparație între tarifele de aeroport, excluzând beneficiile acordate companiei aeriene (de exemplu, sprijin pentru marketing, reduceri sau orice alt stimulent), cuprinzând un număr suficient de „aeroporturi de referință” adecvate, ai căror administratori se comportă ca operatori economici privați în economia de piață. Având în vedere dificultatea de a identifica aeroporturi de referință în speță, Comisia consideră că o analiză de rentabilitate progresivă ex ante este criteriul cel mai relevant pentru evaluarea acordurilor dintre AOC și Ryanair/AMS. |
| --- | --- |

(235)

Pentru a stabili dacă prețul perceput de un aeroport de la o companie aeriană corespunde prețului pieței, trebuie să fie identificat un indicator de referință adecvat. Cu toate acestea, Comisia are îndoieli serioase cu privire la faptul că se poate identifica un indicator de referință adecvat în speță în vederea stabilirii prețului de piață real pentru serviciile furnizate de Ryanair/AMS. În orice caz, Comisia consideră că exercițiul de stabilire a indicatorilor de referință ar trebui să se bazeze pe o comparație între tarifele de aeroport, excluzând beneficiile acordate companiei aeriene (de exemplu, sprijin pentru marketing, reduceri sau orice alt stimulent), cuprinzând un număr suficient de „aeroporturi de referință” adecvate, ai căror administratori se comportă ca operatori economici privați în economia de piață. Având în vedere dificultatea de a identifica aeroporturi de referință în speță, Comisia consideră că o analiză de rentabilitate progresivă ex ante este criteriul cel mai relevant pentru evaluarea acordurilor dintre AOC și Ryanair/AMS.

ex ante

Analiza ex ante efectuată pentru a demonstra rentabilitatea aeroportului

Analiza ex ante

| (236) | Comisia consideră că acordurile încheiate între companiile aeriene și un aeroport respectă principiul operatorului privat în economia de piață atunci când contribuie în mod progresiv, dintr-o perspectivă ex ante, la rentabilitatea aeroportului. Aeroportul ar trebui să demonstreze că, atunci când încheie un acord cu o companie aeriană (de exemplu, un acord individual sau o schemă generală privind tarifele de aeroport), acesta este în măsură să acopere toate costurile care decurg din acordul încheiat, pe durata acordului, precum și cu o marjă de profit rezonabilă (132), pe baza unor perspective solide pe termen mediu (133). |
| --- | --- |

(236)

Comisia consideră că acordurile încheiate între companiile aeriene și un aeroport respectă principiul operatorului privat în economia de piață atunci când contribuie în mod progresiv, dintr-o perspectivă ex ante, la rentabilitatea aeroportului. Aeroportul ar trebui să demonstreze că, atunci când încheie un acord cu o companie aeriană (de exemplu, un acord individual sau o schemă generală privind tarifele de aeroport), acesta este în măsură să acopere toate costurile care decurg din acordul încheiat, pe durata acordului, precum și cu o marjă de profit rezonabilă (132), pe baza unor perspective solide pe termen mediu (133).

ex ante

132

133

| (237) | Prin urmare, Comisia va lua în considerare toate costurile estimate suportate în mod progresiv de aeroport în legătură cu activitatea companiei aeriene pe aeroport (134). Astfel de costuri marginale ar putea include toate categoriile de cheltuieli sau de investiții, cum ar fi costurile marginale cu personalul, cu echipamentele și cu investițiile, generate de prezența companiei aeriene pe aeroport. De exemplu, în cazul în care aeroportul trebuie să extindă sau să construiască un terminal nou sau alte structuri, îndeosebi pentru a răspunde nevoilor unei anumite companii aeriene, costurile respective ar trebui să fie luate în considerare atunci când se calculează costurile marginale. |
| --- | --- |

(237)

Prin urmare, Comisia va lua în considerare toate costurile estimate suportate în mod progresiv de aeroport în legătură cu activitatea companiei aeriene pe aeroport (134). Astfel de costuri marginale ar putea include toate categoriile de cheltuieli sau de investiții, cum ar fi costurile marginale cu personalul, cu echipamentele și cu investițiile, generate de prezența companiei aeriene pe aeroport. De exemplu, în cazul în care aeroportul trebuie să extindă sau să construiască un terminal nou sau alte structuri, îndeosebi pentru a răspunde nevoilor unei anumite companii aeriene, costurile respective ar trebui să fie luate în considerare atunci când se calculează costurile marginale.

134

| (238) | Comisia își va întemeia analiza progresivă ex ante pe calendarul planificat inițial în acord, chiar dacă acordul a încetat efectiv înainte de termenul prevăzut inițial. |
| --- | --- |

(238)

Comisia își va întemeia analiza progresivă ex ante pe calendarul planificat inițial în acord, chiar dacă acordul a încetat efectiv înainte de termenul prevăzut inițial.

ex ante

| (239) | Comisia va lua în considerare trei analize progresive pentru a evalua rentabilitatea tuturor celor patru acorduri încheiate între aeroport și Ryanair/AMS:






  (a) | o analiză progresivă a acordului de servicii aeroportuare și a acordului de servicii de marketing, ambele încheiate în 2003 pentru o perioadă de 10 ani; |
| --- | --- | --- |

(239)

Comisia va lua în considerare trei analize progresive pentru a evalua rentabilitatea tuturor celor patru acorduri încheiate între aeroport și Ryanair/AMS:

(a)

o analiză progresivă a acordului de servicii aeroportuare și a acordului de servicii de marketing, ambele încheiate în 2003 pentru o perioadă de 10 ani;

| (b) | o analiză progresivă pentru examinarea comună a acordului de servicii aeroportuare din 2003, a acordului de servicii de marketing din 2003 și a acordului de servicii de marketing din 2008: acordul de marketing din 2008 încheiat cu AMS a introdus plăți fixe pentru serviciile de marketing, iar acordul de servicii de marketing din 2003 încheiat cu Ryanair era încă în vigoare; |
| --- | --- |

(b)

o analiză progresivă pentru examinarea comună a acordului de servicii aeroportuare din 2003, a acordului de servicii de marketing din 2003 și a acordului de servicii de marketing din 2008: acordul de marketing din 2008 încheiat cu AMS a introdus plăți fixe pentru serviciile de marketing, iar acordul de servicii de marketing din 2003 încheiat cu Ryanair era încă în vigoare;

| (c) | o analiză progresivă pentru examinarea comună a acordului de servicii aeroportuare din 2003, a acordului de servicii de marketing din 2003 și a acordului de servicii de marketing din 2010: acordul de marketing din 2010 încheiat cu AMS a înlocuit acordul din 2008 și a introdus o plată fixă pentru serviciile de marketing; acordul de servicii de marketing din 2003 încheiat cu Ryanair era încă în vigoare. |
| --- | --- |

(c)

o analiză progresivă pentru examinarea comună a acordului de servicii aeroportuare din 2003, a acordului de servicii de marketing din 2003 și a acordului de servicii de marketing din 2010: acordul de marketing din 2010 încheiat cu AMS a înlocuit acordul din 2008 și a introdus o plată fixă pentru serviciile de marketing; acordul de servicii de marketing din 2003 încheiat cu Ryanair era încă în vigoare.

—   Acordurile de servicii aeroportuare și de marketing din 2003

| (240) | În primul rând, Comisia va examina dacă acordul de servicii aeroportuare încheiat cu Ryanair la 3 martie 2003 și primul acord de marketing încheiat cu Ryanair la 7 aprilie 2003 contribuie în mod progresiv la rentabilitatea aeroportului. Comisia va face acest lucru prin intermediul unei analize ex ante, care va acoperi perioada 2003-2013, având în vedere faptul că ambele acorduri trebuiau să aibă o durată de 10 ani. |
| --- | --- |

(240)

În primul rând, Comisia va examina dacă acordul de servicii aeroportuare încheiat cu Ryanair la 3 martie 2003 și primul acord de marketing încheiat cu Ryanair la 7 aprilie 2003 contribuie în mod progresiv la rentabilitatea aeroportului. Comisia va face acest lucru prin intermediul unei analize ex ante, care va acoperi perioada 2003-2013, având în vedere faptul că ambele acorduri trebuiau să aibă o durată de 10 ani.

ex ante

| (241) | Pentru a evalua contribuția ambelor acorduri cu Ryanair la rentabilitatea aeroportului, Comisia va stabili costurile și veniturile marginale, pe care Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ar fi putut să le preconizeze pe baza informațiilor avute la dispoziție la inițierea activităților comerciale cu Ryanair în 2003. Comisia își va fundamenta evaluarea pe datele furnizate de Germania în tabelul întocmit de aeroport și prezentat în cadrul adunării acționarilor din 22 aprilie 2003, care arată că relațiile comerciale cu Ryanair ar aduce un venit anual suplimentar de [...]* (135). |
| --- | --- |

(241)

Pentru a evalua contribuția ambelor acorduri cu Ryanair la rentabilitatea aeroportului, Comisia va stabili costurile și veniturile marginale, pe care Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ar fi putut să le preconizeze pe baza informațiilor avute la dispoziție la inițierea activităților comerciale cu Ryanair în 2003. Comisia își va fundamenta evaluarea pe datele furnizate de Germania în tabelul întocmit de aeroport și prezentat în cadrul adunării acționarilor din 22 aprilie 2003, care arată că relațiile comerciale cu Ryanair ar aduce un venit anual suplimentar de [...]* (135).

135

| (242) | Costurile marginale includ:






  (a) | costurile pentru serviciile de marketing; |
| --- | --- | --- |

(242)

Costurile marginale includ:

(a)

costurile pentru serviciile de marketing;

| (b) | costurile de investiții legate direct de acordurile cu Ryanair; |
| --- | --- |

(b)

costurile de investiții legate direct de acordurile cu Ryanair;

| (c) | costuri de exploatare marginale generate în mod direct de acordurile cu Ryanair. |
| --- | --- |

(c)

costuri de exploatare marginale generate în mod direct de acordurile cu Ryanair.

| (243) | În conformitate cu acordul de marketing din 2003, costurile pentru serviciile de marketing sunt reflectate în tariful net care trebuie plătit de Ryanair pentru fiecare pasager în ieșire de pe aeroport. |
| --- | --- |

(243)

În conformitate cu acordul de marketing din 2003, costurile pentru serviciile de marketing sunt reflectate în tariful net care trebuie plătit de Ryanair pentru fiecare pasager în ieșire de pe aeroport.

| (244) | În ceea ce privește costurile de investiții marginale, Comisia ia act de faptul că extinderea pistei a fost o obligație a aeroportului AOC în temeiul acordului pe care acesta l-a încheiat cu Ryanair. Deși Germania afirmă că pista nu a fost extinsă la nivelul prevăzut în acordul cu Ryanair, extinderea este confirmată de rapoartele financiare anuale ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH pentru anii 2003 și 2004. Acestea precizează că, în contextul acordului de servicii cu Ryanair, extinderea pistei a devenit o necesitate, pentru ca Ryanair să poată efectua zboruri de pe aeroport. Prin urmare, Comisia va include în analiza sa extinderea pistei din 2003 și 2004. Întrucât Germania nu a prezentat nicio previziune ex ante privind costurile implicate, Comisia va lua în considerare suma totală efectivă de 687 882 EUR (136) plătită pentru ambele extinderi, dintre care prima a fost finalizată în 2003 și a doua în 2004 (137). Potrivit Germaniei, pista nu a fost prelungită la dimensiunea solicitată de Ryanair, ci într-o măsură mai mică. Ipoteza este în favoarea companiei aeriene Ryanair. |
| --- | --- |

(244)

În ceea ce privește costurile de investiții marginale, Comisia ia act de faptul că extinderea pistei a fost o obligație a aeroportului AOC în temeiul acordului pe care acesta l-a încheiat cu Ryanair. Deși Germania afirmă că pista nu a fost extinsă la nivelul prevăzut în acordul cu Ryanair, extinderea este confirmată de rapoartele financiare anuale ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH pentru anii 2003 și 2004. Acestea precizează că, în contextul acordului de servicii cu Ryanair, extinderea pistei a devenit o necesitate, pentru ca Ryanair să poată efectua zboruri de pe aeroport. Prin urmare, Comisia va include în analiza sa extinderea pistei din 2003 și 2004. Întrucât Germania nu a prezentat nicio previziune ex ante privind costurile implicate, Comisia va lua în considerare suma totală efectivă de 687 882 EUR (136) plătită pentru ambele extinderi, dintre care prima a fost finalizată în 2003 și a doua în 2004 (137). Potrivit Germaniei, pista nu a fost prelungită la dimensiunea solicitată de Ryanair, ci într-o măsură mai mică. Ipoteza este în favoarea companiei aeriene Ryanair.

ex ante

136

137

| (245) | În ceea ce privește costurile de exploatare marginale suportate în legătură directă cu Ryanair, Comisia va lua în considerare suma lunară de 12 137,50 EUR furnizată de Germania în tabelul din 22 aprilie 2003, totalizând 145 650 EUR pe an. Suma va fi actualizată anual în funcție de inflație (2 % pe an). |
| --- | --- |

(245)

În ceea ce privește costurile de exploatare marginale suportate în legătură directă cu Ryanair, Comisia va lua în considerare suma lunară de 12 137,50 EUR furnizată de Germania în tabelul din 22 aprilie 2003, totalizând 145 650 EUR pe an. Suma va fi actualizată anual în funcție de inflație (2 % pe an).

| (246) | În ceea ce privește veniturile marginale estimate din noua activitate desfășurată de Ryanair, Comisia va lua în considerare următoarele venituri:






  (a) | venituri provenite din activități aeronautice: veniturile preconizate pe pasager în ieșire în cadrul zborurilor deservite de Ryanair ar trebui să se ridice la [...]* în primii cinci ani și la [...]* în ultimii cinci ani. Sumele sunt stipulate în acordul de marketing din 7 aprilie 2003 ca tarif net pe pasager în ieșire, inclusiv toate tarifele care urmează să fie plătite de Ryanair aeroportului AOC pentru una până la patru rotații (138). Comisia va avea în vedere un tarif mediu ponderat de [...]* pentru anul 2008 (139); |
| --- | --- | --- |

(246)

În ceea ce privește veniturile marginale estimate din noua activitate desfășurată de Ryanair, Comisia va lua în considerare următoarele venituri:

(a)

venituri provenite din activități aeronautice: veniturile preconizate pe pasager în ieșire în cadrul zborurilor deservite de Ryanair ar trebui să se ridice la [...]* în primii cinci ani și la [...]* în ultimii cinci ani. Sumele sunt stipulate în acordul de marketing din 7 aprilie 2003 ca tarif net pe pasager în ieșire, inclusiv toate tarifele care urmează să fie plătite de Ryanair aeroportului AOC pentru una până la patru rotații (138). Comisia va avea în vedere un tarif mediu ponderat de [...]* pentru anul 2008 (139);

138

139

| (b) | veniturile provenite din activități nonaeronautice: Germania nu a furnizat niciun fel de informații referitoare la datele provizorii ex ante privind veniturile provenite din activități nonaeronautice (140). Comisia remarcă faptul că, în previziunile sale din 22 aprilie 2003, aeroportul nu a luat în considerare niciun venit provenit din activități nonaeronautice pe pasager. Germania a pus la dispoziția Comisiei date ex post privind veniturile provenite din activități nonaeronautice în perioada 2006-2011, astfel cum este prevăzut în tabelul 16. În absența informațiilor ex ante relevante, în mod excepțional, Comisia își va fundamenta analiza pe media datelor furnizate de Germania, care se ridică la 1,50-2,00 EUR [...]* pe pasager. Întrucât media se calculează pentru perioada 2006-2011, Comisia o va considera o valoare de referință pentru 2009. Ulterior, la media respectivă se va aplica o rată a inflației de 2 %. Veniturile din activități nonaeronautice de 1,50-2,00 EUR [...]* se referă atât la pasagerii în ieșire, cât și la pasagerii în intrare.

  Tabelul 16


  Venituri din activități nonaeronautice ex post

   (141)












  (în EUR) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Venituri din activități nonaeronautice | 30 000 -40 000 [...]* | 80 000 -90 000 [...]* | 280 000 -290 000 [...]* | 290 000 -300 000 [...]* | 330 000 -340 000 [...]* | 25 000 -30 000 [...]* |
| Număr de pasageri | 105 213 | 147 100 | 138 400 | 140 800 | 119 000 | 15 000 |
| Venituri din activități nonaeronautice pe pasager | 0,10-0,50 [...]* | 0,30-0,80 [...]* | 1,80-2,20 [...]* | 2,00-2,20 [...]* | 2,50-3,00 [...]* | 1,50-2,0 [...]* |

(b)

veniturile provenite din activități nonaeronautice: Germania nu a furnizat niciun fel de informații referitoare la datele provizorii ex ante privind veniturile provenite din activități nonaeronautice (140). Comisia remarcă faptul că, în previziunile sale din 22 aprilie 2003, aeroportul nu a luat în considerare niciun venit provenit din activități nonaeronautice pe pasager. Germania a pus la dispoziția Comisiei date ex post privind veniturile provenite din activități nonaeronautice în perioada 2006-2011, astfel cum este prevăzut în tabelul 16. În absența informațiilor ex ante relevante, în mod excepțional, Comisia își va fundamenta analiza pe media datelor furnizate de Germania, care se ridică la 1,50-2,00 EUR [...]* pe pasager. Întrucât media se calculează pentru perioada 2006-2011, Comisia o va considera o valoare de referință pentru 2009. Ulterior, la media respectivă se va aplica o rată a inflației de 2 %. Veniturile din activități nonaeronautice de 1,50-2,00 EUR [...]* se referă atât la pasagerii în ieșire, cât și la pasagerii în intrare.

ex ante

140

ex post

ex ante

Tabelul 16

Tabelul 16

Venituri din activități nonaeronautice ex post

   (141)

Venituri din activități nonaeronautice ex post

141

(în EUR)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Venituri din activități nonaeronautice

30 000 -40 000 [...]*

80 000 -90 000 [...]*

280 000 -290 000 [...]*

290 000 -300 000 [...]*

330 000 -340 000 [...]*

25 000 -30 000 [...]*

Număr de pasageri

105 213

147 100

138 400

140 800

119 000

15 000

Venituri din activități nonaeronautice pe pasager

0,10-0,50 [...]*

0,30-0,80 [...]*

1,80-2,20 [...]*

2,00-2,20 [...]*

2,50-3,00 [...]*

1,50-2,0 [...]*

| (247) | Comisia va lua în considerare un număr de pasageri în conformitate cu numărul pe care ar fi trebuie să îl estimeze Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH în 2003. În 2003, a fost convenit un zbor zilnic de la Altenburg-Nobitz la Londra. Luând în considerare un coeficient de ocupare de 80 %, care reprezintă o abordare mai optimistă decât cea utilizată de aeroport în proiecțiile sale din aprilie 2003 (70 %), numărul zilnic de pasageri se ridică la 118 (142), ceea ce conduce la un număr suplimentar anual de pasageri pentru zborurile deservite de Ryanair de 43 216 (143). |
| --- | --- |

(247)

Comisia va lua în considerare un număr de pasageri în conformitate cu numărul pe care ar fi trebuie să îl estimeze Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH în 2003. În 2003, a fost convenit un zbor zilnic de la Altenburg-Nobitz la Londra. Luând în considerare un coeficient de ocupare de 80 %, care reprezintă o abordare mai optimistă decât cea utilizată de aeroport în proiecțiile sale din aprilie 2003 (70 %), numărul zilnic de pasageri se ridică la 118 (142), ceea ce conduce la un număr suplimentar anual de pasageri pentru zborurile deservite de Ryanair de 43 216 (143).

142

143

| (248) | Germania nu a furnizat nicio rată de actualizare sau costul mediu ponderat al capitalului pentru aeroport. Prin urmare, pe baza comunicării sale din 2008 privind ratele de referință (144), care prevede o rată de referință de 4,80 % pentru Germania, Comisia va lua în considerare o rată de actualizare de 4,8 % pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2003 și 31 iulie 2003. |
| --- | --- |

(248)

Germania nu a furnizat nicio rată de actualizare sau costul mediu ponderat al capitalului pentru aeroport. Prin urmare, pe baza comunicării sale din 2008 privind ratele de referință (144), care prevede o rată de referință de 4,80 % pentru Germania, Comisia va lua în considerare o rată de actualizare de 4,8 % pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2003 și 31 iulie 2003.

144

| (249) | Tabelul 17 prezintă planul de afaceri progresiv rezultat, care încorporează toate ipotezele descrise. Un astfel de plan ar fi trebuit să fie luat în considerare de Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, înainte de a iniția relațiile comerciale cu Ryanair, pentru a se asigura că acordurile cu Ryanair contribuie în mod progresiv la rentabilitatea aeroportului. Valoarea actualizată netă („VAN”) a fluxurilor de numerar este pozitivă. Acest lucru arată că acordul de servicii cu Ryanair, coroborat cu primul acord de marketing din 2003, ar fi fost profitabil pentru aeroport din perspectivă ex ante.

  Tabelul 17


  Plan de afaceri ex ante pentru acordurile de servicii aeroportuare și de marketing din 2003

















  An | 1.5.2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 30.4.2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | | |
| Numărul anual al pasagerilor în ieșire | 28 811 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 14 405 |
| | | | | | | | | | | | |
| VENITURI PRECONIZATE (în EUR) |
| Tariful net care trebuie plătit de Ryanair pentru fiecare pasager în ieșire | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Total venituri din activități aviatice | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Venituri din activități nonaeronautice pe pasager | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Total venituri din activități nonaeronautice | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Total venituri anuale | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| | | | | | | | | | | | |
| CHELTUIELI PRECONIZATE (în EUR) |
| Cheltuieli de exploatare lunare | 12 138 | 12 381 | 12 628 | 12 881 | 13 139 | 13 401 | 13 669 | 13 943 | 14 222 | 14 506 | 14 796 |
| Cheltuieli de exploatare anuale | 97 104 | 148 569 | 151 541 | 154 571 | 157 663 | 160 816 | 164 032 | 167 313 | 170 659 | 174 072 | 59 185 |
| Costuri de investiție: extinderea pistei | 408 491 | 279 391 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Cheltuieli totale anuale | 505 595 | 427 960 | 151 541 | 154 571 | 157 663 | 160 816 | 164 032 | 167 313 | 170 659 | 174 072 | 59 185 |
| | | | | | | | | | | | |
| REZULTAT ANUAL NET (în EUR) | – 302 213 | – 120 415 | 158 525 | 158 065 | 157 596 | 165 761 | 169 595 | 169 098 | 168 590 | 168 073 | 55 848 |

(249)

Tabelul 17 prezintă planul de afaceri progresiv rezultat, care încorporează toate ipotezele descrise. Un astfel de plan ar fi trebuit să fie luat în considerare de Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, înainte de a iniția relațiile comerciale cu Ryanair, pentru a se asigura că acordurile cu Ryanair contribuie în mod progresiv la rentabilitatea aeroportului. Valoarea actualizată netă („VAN”) a fluxurilor de numerar este pozitivă. Acest lucru arată că acordul de servicii cu Ryanair, coroborat cu primul acord de marketing din 2003, ar fi fost profitabil pentru aeroport din perspectivă ex ante.

ex ante

Tabelul 17

Tabelul 17

Plan de afaceri ex ante pentru acordurile de servicii aeroportuare și de marketing din 2003

Plan de afaceri ex ante

An

1.5.2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

30.4.2013

Numărul anual al pasagerilor în ieșire

28 811

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

14 405

VENITURI PRECONIZATE (în EUR)

(în EUR)

Tariful net care trebuie plătit de Ryanair pentru fiecare pasager în ieșire

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Total venituri din activități aviatice

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Venituri din activități nonaeronautice pe pasager

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Total venituri din activități nonaeronautice

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Total venituri anuale

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

CHELTUIELI PRECONIZATE (în EUR)

(în EUR)

Cheltuieli de exploatare lunare

12 138

12 381

12 628

12 881

13 139

13 401

13 669

13 943

14 222

14 506

14 796

Cheltuieli de exploatare anuale

97 104

148 569

151 541

154 571

157 663

160 816

164 032

167 313

170 659

174 072

59 185

Costuri de investiție: extinderea pistei

408 491

279 391

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Cheltuieli totale anuale

505 595

427 960

151 541

154 571

157 663

160 816

164 032

167 313

170 659

174 072

59 185

REZULTAT ANUAL NET (în EUR)

(în EUR)

– 302 213

– 120 415

158 525

158 065

157 596

165 761

169 595

169 098

168 590

168 073

55 848

| Rata de actualizare | 4,8 % | VAN (în EUR) | 637 143 |
| --- | --- | --- | --- |

Rata de actualizare

4,8 %

VAN (în EUR)

VAN (în EUR)

637 143

637 143

—   Acordurile de servicii aeroportuare și de marketing din 2003 + Acordul de marketing din 28 august 2008

| (250) | Comisia va examina, prin intermediul unei analize ex ante, dacă acordul de marketing încheiat la 28 august 2008 cu AMS, împreună cu acordul de servicii aeroportuare și acordul de marketing din 2003, contribuie în mod progresiv la rentabilitatea aeroportului. Prin urmare, Comisia va stabili costurile și veniturile marginale pe care Flugplatz Altenburg Nobitz GmbH ar fi putut preconiza că le va obține din noul acord, pe baza informațiilor avute la dispoziție în 2008. Întrucât durata acordului din 2008 a fost de doi ani, analiza va fi efectuată pentru o perioadă de doi ani (145). |
| --- | --- |

(250)

Comisia va examina, prin intermediul unei analize ex ante, dacă acordul de marketing încheiat la 28 august 2008 cu AMS, împreună cu acordul de servicii aeroportuare și acordul de marketing din 2003, contribuie în mod progresiv la rentabilitatea aeroportului. Prin urmare, Comisia va stabili costurile și veniturile marginale pe care Flugplatz Altenburg Nobitz GmbH ar fi putut preconiza că le va obține din noul acord, pe baza informațiilor avute la dispoziție în 2008. Întrucât durata acordului din 2008 a fost de doi ani, analiza va fi efectuată pentru o perioadă de doi ani (145).

ex ante

145

| (251) | Costurile marginale includ:






  (a) | costurile pentru serviciile de marketing; |
| --- | --- | --- |

(251)

Costurile marginale includ:

(a)

costurile pentru serviciile de marketing;

| (b) | costurile de exploatare marginale generate în mod direct de acordurile cu Ryanair. |
| --- | --- |

(b)

costurile de exploatare marginale generate în mod direct de acordurile cu Ryanair.

| (252) | În conformitate cu acordul de marketing din 2003, costurile pentru serviciile de marketing sunt reflectate în tariful net de [...]* care trebuie plătit de Ryanair pentru fiecare pasager în ieșire de pe aeroport (146). De asemenea, al doilea acord de marketing din 2008 a introdus o sumă fixă de [...]* EUR pentru anul 2008 și de [...]* EUR pentru anul 2009, care trebuie plătită de aeroport întreprinderii AMS. |
| --- | --- |

(252)

În conformitate cu acordul de marketing din 2003, costurile pentru serviciile de marketing sunt reflectate în tariful net de [...]* care trebuie plătit de Ryanair pentru fiecare pasager în ieșire de pe aeroport (146). De asemenea, al doilea acord de marketing din 2008 a introdus o sumă fixă de [...]* EUR pentru anul 2008 și de [...]* EUR pentru anul 2009, care trebuie plătită de aeroport întreprinderii AMS.

146

| (253) | În ceea ce privește costurile de exploatare marginale suportate în legătură directă cu Ryanair, Comisia va lua în considerare suma lunară de 12 137,50 EUR furnizată inițial de Germania în tabelul din aprilie 2003, care în 2008 se ridică la 13 401 EUR, luând în considerare o rată anuală a inflației de 2 %. Suma va fi actualizată anual în funcție de inflație (2 % pe an). |
| --- | --- |

(253)

În ceea ce privește costurile de exploatare marginale suportate în legătură directă cu Ryanair, Comisia va lua în considerare suma lunară de 12 137,50 EUR furnizată inițial de Germania în tabelul din aprilie 2003, care în 2008 se ridică la 13 401 EUR, luând în considerare o rată anuală a inflației de 2 %. Suma va fi actualizată anual în funcție de inflație (2 % pe an).

| (254) | Pentru a evalua veniturile marginale, Comisia va lua în considerare următoarele venituri:






  (a) | venituri din activități aeronautice: veniturile preconizate pentru fiecare pasager în ieșire în cadrul zborurilor oferite de Ryanair ar trebui să se ridice la [...]* pentru perioada în cauză, în conformitate cu acordul de marketing din 7 aprilie 2003, reprezentând tariful net pe pasager în ieșire, inclusiv toate tarifele care urmează să fie plătite de Ryanair aeroportului AOC pentru una până la patru rotații (147); |
| --- | --- | --- |

(254)

Pentru a evalua veniturile marginale, Comisia va lua în considerare următoarele venituri:

(a)

venituri din activități aeronautice: veniturile preconizate pentru fiecare pasager în ieșire în cadrul zborurilor oferite de Ryanair ar trebui să se ridice la [...]* pentru perioada în cauză, în conformitate cu acordul de marketing din 7 aprilie 2003, reprezentând tariful net pe pasager în ieșire, inclusiv toate tarifele care urmează să fie plătite de Ryanair aeroportului AOC pentru una până la patru rotații (147);

147

| (b) | venituri din activități non-aeronautice: astfel cum se explică în considerentul 246 litera (b), în lipsa oricărei informații ex ante relevante, în mod excepțional, Comisia se va baza pe date ex post și media de 1,50-2,00 EUR [...]* pare adecvată pentru anul 2009. Cifra va fi ajustată pe baza unei rate a inflației de 2 %. Veniturile provenite din activități non-aeronautice se vor aplica atât pentru pasagerii în ieșire, cât și pentru cei în intrare. |
| --- | --- |

(b)

venituri din activități non-aeronautice: astfel cum se explică în considerentul 246 litera (b), în lipsa oricărei informații ex ante relevante, în mod excepțional, Comisia se va baza pe date ex post și media de 1,50-2,00 EUR [...]* pare adecvată pentru anul 2009. Cifra va fi ajustată pe baza unei rate a inflației de 2 %. Veniturile provenite din activități non-aeronautice se vor aplica atât pentru pasagerii în ieșire, cât și pentru cei în intrare.

ex ante

ex post

| (255) | Comisia va lua în considerare un număr de pasageri în conformitate cu numărul pe care ar fi trebuie să îl estimeze Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH în 2008. Acordul de servicii de marketing din 2008 menționează printre obiectele sale rute între AOC și Londra de patru ori pe săptămână în sezonul de iarnă și zilnic în sezonul de vară, precum și un zbor de legătură către Girona, disponibil doar în sezonul de vară, de trei ori pe săptămână (148). Luând în considerare un coeficient de ocupare de 80 % pentru o aeronavă cu 189 de locuri (149), Comisia calculează un număr anual preconizat de 45 333 de pasageri pentru zborurile spre Londra și de 13 797 de pasageri pentru zborurile spre Girona. |
| --- | --- |

(255)

Comisia va lua în considerare un număr de pasageri în conformitate cu numărul pe care ar fi trebuie să îl estimeze Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH în 2008. Acordul de servicii de marketing din 2008 menționează printre obiectele sale rute între AOC și Londra de patru ori pe săptămână în sezonul de iarnă și zilnic în sezonul de vară, precum și un zbor de legătură către Girona, disponibil doar în sezonul de vară, de trei ori pe săptămână (148). Luând în considerare un coeficient de ocupare de 80 % pentru o aeronavă cu 189 de locuri (149), Comisia calculează un număr anual preconizat de 45 333 de pasageri pentru zborurile spre Londra și de 13 797 de pasageri pentru zborurile spre Girona.

148

149

| (256) | Germania nu a furnizat nicio rată de actualizare sau costul mediu ponderat al capitalului pentru aeroport. Prin urmare, Comisia va lua în considerare o rată de actualizare de 5,59 %, pe baza Comunicării sale din 2008 privind ratele de referință (150), ceea ce conduce la o rată de bază de 4,59 % pentru Germania în perioada cuprinsă între 1 iulie 2008 și 31 august 2008, la care trebuie să se adauge 100 de puncte de bază. |
| --- | --- |

(256)

Germania nu a furnizat nicio rată de actualizare sau costul mediu ponderat al capitalului pentru aeroport. Prin urmare, Comisia va lua în considerare o rată de actualizare de 5,59 %, pe baza Comunicării sale din 2008 privind ratele de referință (150), ceea ce conduce la o rată de bază de 4,59 % pentru Germania în perioada cuprinsă între 1 iulie 2008 și 31 august 2008, la care trebuie să se adauge 100 de puncte de bază.

150

| (257) | Tabelul 18 prezintă planul de afaceri progresiv rezultat, care include toate ipotezele descrise. Un astfel de plan ar fi trebuit să fie luat în considerare de către Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, înainte de semnarea acordului de marketing cu AMS în 2008, pentru a confirma că acordul respectiv a contribuit în mod progresiv la rentabilitatea aeroportului. Valoarea actualizată netă a fluxurilor de numerar este pozitivă. Acest lucru dovedește că al doilea acord de marketing, coroborat cu acordul de servicii aeroportuare și cu acordul de marketing din 2003, ar fi fost profitabil pentru aeroport din perspectivă ex ante.

  Tabelul 18


  Plan de afaceri ex ante pentru acordurile de servicii aeroportuare și de marketing din 2003 + acordul de marketing din 28 august 2008 | Anul 1 | Anul 2 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| Numărul anual al pasagerilor în ieșire | 59 130 | 59 130 |
| | | |
| VENITURI PRECONIZATE (în EUR) |
| Tariful net care trebuie plătit de Ryanair pentru fiecare pasager în ieșire | [...]* | [...]* |
| Total venituri din activități aviatice | [...]* | [...]* |
| Venituri din activități nonaeronautice pe pasager | [...]* | [...]* |
| Total venituri din activități nonaeronautice | [...]* | [...]* |
| Total venituri anuale | [...]* | [...]* |
| | | |
| CHELTUIELI PRECONIZATE (în EUR) |
| Tarife de marketing fixe | [...]* | [...]* |
| Cheltuieli de exploatare lunare | 13 401 | 13 669 |
| Cheltuieli de exploatare anuale | 160 812 | 164 028 |
| Cheltuieli totale anuale | [...]* | [...]* |
| | | |
| REZULTAT ANUAL NET (în EUR) | 141 938 | 42 455 |
| | | |
| Rata de actualizare | 5,59 % | |
| Valoare actualizată netă (în EUR) | 182 146 | |

(257)

Tabelul 18 prezintă planul de afaceri progresiv rezultat, care include toate ipotezele descrise. Un astfel de plan ar fi trebuit să fie luat în considerare de către Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, înainte de semnarea acordului de marketing cu AMS în 2008, pentru a confirma că acordul respectiv a contribuit în mod progresiv la rentabilitatea aeroportului. Valoarea actualizată netă a fluxurilor de numerar este pozitivă. Acest lucru dovedește că al doilea acord de marketing, coroborat cu acordul de servicii aeroportuare și cu acordul de marketing din 2003, ar fi fost profitabil pentru aeroport din perspectivă ex ante.

ex ante

Tabelul 18

Tabelul 18

Plan de afaceri ex ante pentru acordurile de servicii aeroportuare și de marketing din 2003 + acordul de marketing din 28 august 2008

Plan de afaceri ex ante

Anul 1

Anul 2

Numărul anual al pasagerilor în ieșire

59 130

59 130

VENITURI PRECONIZATE (în EUR)

(în EUR)

Tariful net care trebuie plătit de Ryanair pentru fiecare pasager în ieșire

[...]*

[...]*

Total venituri din activități aviatice

[...]*

[...]*

Venituri din activități nonaeronautice pe pasager

[...]*

[...]*

Total venituri din activități nonaeronautice

[...]*

[...]*

Total venituri anuale

[...]*

[...]*

CHELTUIELI PRECONIZATE (în EUR)

(în EUR)

Tarife de marketing fixe

[...]*

[...]*

Cheltuieli de exploatare lunare

13 401

13 669

Cheltuieli de exploatare anuale

160 812

164 028

Cheltuieli totale anuale

[...]*

[...]*

REZULTAT ANUAL NET (în EUR)

(în EUR)

141 938

42 455

Rata de actualizare

5,59 %

Valoare actualizată netă (în EUR)

Valoare actualizată netă (în EUR)

182 146

182 146

—   Acordurile de servicii aeroportuare și de marketing din 2003 + acordul de marketing din 25 ianuarie 2010

| (258) | Comisia va examina, prin intermediul unei analize ex ante, dacă acordul de marketing încheiat la 25 ianuarie 2010 cu AMS, împreună cu acordul de servicii aeroportuare și acordul de marketing din 2003, contribuie în mod progresiv la rentabilitatea aeroportului. Prin urmare, Comisia va stabili costurile și veniturile marginale pe care Flugplatz Altenburg Nobitz GmbH ar fi putut preconiza că le va obține din noul acord, pe baza informațiilor avute la dispoziție în 2010. |
| --- | --- |

(258)

Comisia va examina, prin intermediul unei analize ex ante, dacă acordul de marketing încheiat la 25 ianuarie 2010 cu AMS, împreună cu acordul de servicii aeroportuare și acordul de marketing din 2003, contribuie în mod progresiv la rentabilitatea aeroportului. Prin urmare, Comisia va stabili costurile și veniturile marginale pe care Flugplatz Altenburg Nobitz GmbH ar fi putut preconiza că le va obține din noul acord, pe baza informațiilor avute la dispoziție în 2010.

ex ante

| (259) | Durata acordului din 2010 este de peste un an (acordul începe la 25 ianuarie 2010 și se încheie la un an după introducerea primului zbor de legătură, care ar fi avut loc în sezonul de vară 2010). Cu toate acestea, serviciile furnizate de Ryanair acoperă o perioadă de șapte luni (sezonul de vară IATA). Prin urmare, Comisia va efectua analiza progresivă pe baza unei perioade de șapte luni. |
| --- | --- |

(259)

Durata acordului din 2010 este de peste un an (acordul începe la 25 ianuarie 2010 și se încheie la un an după introducerea primului zbor de legătură, care ar fi avut loc în sezonul de vară 2010). Cu toate acestea, serviciile furnizate de Ryanair acoperă o perioadă de șapte luni (sezonul de vară IATA). Prin urmare, Comisia va efectua analiza progresivă pe baza unei perioade de șapte luni.

| (260) | Costurile marginale includ:






  (a) | costurile pentru serviciile de marketing; |
| --- | --- | --- |

(260)

Costurile marginale includ:

(a)

costurile pentru serviciile de marketing;

| (b) | costurile de exploatare marginale generate în mod direct de acordurile cu Ryanair. |
| --- | --- |

(b)

costurile de exploatare marginale generate în mod direct de acordurile cu Ryanair.

| (261) | În conformitate cu acordul de marketing din 2003, costurile pentru serviciile de marketing sunt reflectate în tariful net de [...]* care trebuie plătit de Ryanair pentru fiecare pasager în ieșire de pe aeroport (151). De asemenea, al treilea acord de marketing din 2010 a introdus o sumă fixă de [...]* EUR pentru anul 2010, care trebuie plătită de aeroport întreprinderii AMS. |
| --- | --- |

(261)

În conformitate cu acordul de marketing din 2003, costurile pentru serviciile de marketing sunt reflectate în tariful net de [...]* care trebuie plătit de Ryanair pentru fiecare pasager în ieșire de pe aeroport (151). De asemenea, al treilea acord de marketing din 2010 a introdus o sumă fixă de [...]* EUR pentru anul 2010, care trebuie plătită de aeroport întreprinderii AMS.

151

| (262) | În ceea ce privește costurile de exploatare marginale suportate în legătură directă cu Ryanair, Comisia va lua în considerare suma lunară de 12 137,50 EUR furnizată inițial de Germania în tabelul din aprilie 2003, care în 2010 se ridică la 13 942 EUR, luând în considerare o rată anuală a inflației de 2 %. |
| --- | --- |

(262)

În ceea ce privește costurile de exploatare marginale suportate în legătură directă cu Ryanair, Comisia va lua în considerare suma lunară de 12 137,50 EUR furnizată inițial de Germania în tabelul din aprilie 2003, care în 2010 se ridică la 13 942 EUR, luând în considerare o rată anuală a inflației de 2 %.

| (263) | Pentru a evalua veniturile marginale, Comisia va lua în considerare următoarele venituri:






  (a) | venituri din activități aeronautice: veniturile preconizate pentru fiecare pasager în ieșire în cadrul zborurilor oferite de Ryanair ar trebui să se ridice la [...]* pentru perioada în cauză, în conformitate cu acordul de marketing din 7 aprilie 2003, reprezentând tariful net pe pasager în ieșire, inclusiv toate tarifele care urmează să fie plătite de Ryanair aeroportului AOC pentru una până la patru rotații (152); |
| --- | --- | --- |

(263)

Pentru a evalua veniturile marginale, Comisia va lua în considerare următoarele venituri:

(a)

venituri din activități aeronautice: veniturile preconizate pentru fiecare pasager în ieșire în cadrul zborurilor oferite de Ryanair ar trebui să se ridice la [...]* pentru perioada în cauză, în conformitate cu acordul de marketing din 7 aprilie 2003, reprezentând tariful net pe pasager în ieșire, inclusiv toate tarifele care urmează să fie plătite de Ryanair aeroportului AOC pentru una până la patru rotații (152);

152

| (b) | venituri din activități nonaeronautice: astfel cum se explică în considerentul 246 litera (b), în lipsa oricărei informații ex ante relevante, în mod excepțional, Comisia își va fundamenta analiza pe datele ex post furnizate de Germania în tabelul 16. Comisia va considera că, în ianuarie 2010, atunci când a fost semnat al treilea acord de marketing, aeroportul ar fi luat în considerare, la determinarea veniturilor probabile provenite din activități nonaeronautice, veniturile efective din anii precedenți, care au crescut în mod semnificativ în comparație cu 2006 și 2007. Prin urmare, pare probabil că, în 2010, aeroportul și-ar fi întemeiat previziunile privind veniturile provenite din activități nonaeronautice pe cei doi ani precedenți, ceea ce ar conduce la un tarif mediu de 1,80-2,30 EUR [...]* pe pasager pentru 2008 și 2009. Veniturile provenite din activități nonaeronautice se vor aplica atât pentru pasagerii în ieșire, cât și pentru cei în intrare. |
| --- | --- |

(b)

venituri din activități nonaeronautice: astfel cum se explică în considerentul 246 litera (b), în lipsa oricărei informații ex ante relevante, în mod excepțional, Comisia își va fundamenta analiza pe datele ex post furnizate de Germania în tabelul 16. Comisia va considera că, în ianuarie 2010, atunci când a fost semnat al treilea acord de marketing, aeroportul ar fi luat în considerare, la determinarea veniturilor probabile provenite din activități nonaeronautice, veniturile efective din anii precedenți, care au crescut în mod semnificativ în comparație cu 2006 și 2007. Prin urmare, pare probabil că, în 2010, aeroportul și-ar fi întemeiat previziunile privind veniturile provenite din activități nonaeronautice pe cei doi ani precedenți, ceea ce ar conduce la un tarif mediu de 1,80-2,30 EUR [...]* pe pasager pentru 2008 și 2009. Veniturile provenite din activități nonaeronautice se vor aplica atât pentru pasagerii în ieșire, cât și pentru cei în intrare.

ex ante

ex post

| (264) | Comisia va lua în considerare un număr de pasageri în funcție de numărul pe care ar fi trebuie să îl estimeze Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ca urmare a semnării acordului de servicii de marketing din 2010. Acordul menționează printre obiectele sale zboruri zilnice în sezonul de vară între AOC și Londra, începând din vara anului 2010, zboruri către Girona de trei ori pe săptămână și zboruri către Alicante de două ori pe săptămână. Luând în considerare un coeficient de ocupare de 80 % pentru o aeronavă cu 189 de locuri (153), Comisia calculează, pentru perioada de zbor de șapte luni, un număr de 32 193 de pasageri pentru zborurile către Londra, 13 797 de pasageri pentru zborurile către Barcelona și 9 198 de pasageri pentru zborurile către Alicante. |
| --- | --- |

(264)

Comisia va lua în considerare un număr de pasageri în funcție de numărul pe care ar fi trebuie să îl estimeze Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ca urmare a semnării acordului de servicii de marketing din 2010. Acordul menționează printre obiectele sale zboruri zilnice în sezonul de vară între AOC și Londra, începând din vara anului 2010, zboruri către Girona de trei ori pe săptămână și zboruri către Alicante de două ori pe săptămână. Luând în considerare un coeficient de ocupare de 80 % pentru o aeronavă cu 189 de locuri (153), Comisia calculează, pentru perioada de zbor de șapte luni, un număr de 32 193 de pasageri pentru zborurile către Londra, 13 797 de pasageri pentru zborurile către Barcelona și 9 198 de pasageri pentru zborurile către Alicante.

153

| (265) | Tabelul 19 prezintă planul de afaceri progresiv rezultat, care include toate ipotezele descrise care ar fi trebuit să fie luate în considerare de Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH înainte de semnarea acordului de marketing în 2010 cu AMS, pentru a se asigura că acordul contribuie în mod progresiv la rentabilitatea aeroportului. Fluxul de numerar în cursul perioadei respective este negativ. Acest lucru dovedește că al treilea acord de marketing, coroborat cu acordul de servicii aeroportuare și cu acordul de marketing din 2003, nu era profitabil pentru aeroport din perspectivă ex ante.

  Tabelul 19


  Plan de afaceri ex ante pentru acordurile de servicii aeroportuare și de marketing din 2003 + acordul de marketing din 25 ianuarie 2010 | Sezonul de vară 2010 |
| --- | --- | --- |
| | |
| Număr de pasageri în ieșire | 55 188 |
| | |
| VENITURI PRECONIZATE (în EUR) |
| Tariful net care trebuie plătit de Ryanair pentru fiecare pasager în ieșire | [...]* |
| Total venituri din activități aviatice | [...]* |
| Venituri din activități nonaeronautice pe pasager | [...]* |
| Total venituri din activități nonaeronautice | [...]* |
| Total venituri | [...]* |
| | |
| CHELTUIELI PRECONIZATE (în EUR) |
| Tarife de marketing fixe | [...]* |
| Cheltuieli de exploatare lunare | 13 943 |
| Cheltuieli totale de exploatare | 97 601 |
| Cheltuieli totale | [...]* |
| | |
| REZULTAT NET (în EUR) | – 318 569 |

(265)

Tabelul 19 prezintă planul de afaceri progresiv rezultat, care include toate ipotezele descrise care ar fi trebuit să fie luate în considerare de Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH înainte de semnarea acordului de marketing în 2010 cu AMS, pentru a se asigura că acordul contribuie în mod progresiv la rentabilitatea aeroportului. Fluxul de numerar în cursul perioadei respective este negativ. Acest lucru dovedește că al treilea acord de marketing, coroborat cu acordul de servicii aeroportuare și cu acordul de marketing din 2003, nu era profitabil pentru aeroport din perspectivă ex ante.

ex ante

Tabelul 19

Tabelul 19

Plan de afaceri ex ante pentru acordurile de servicii aeroportuare și de marketing din 2003 + acordul de marketing din 25 ianuarie 2010

Plan de afaceri ex ante

Sezonul de vară 2010

Număr de pasageri în ieșire

55 188

VENITURI PRECONIZATE (în EUR)

(în EUR)

Tariful net care trebuie plătit de Ryanair pentru fiecare pasager în ieșire

[...]*

Total venituri din activități aviatice

[...]*

Venituri din activități nonaeronautice pe pasager

[...]*

Total venituri din activități nonaeronautice

[...]*

Total venituri

[...]*

CHELTUIELI PRECONIZATE (în EUR)

(în EUR)

Tarife de marketing fixe

[...]*

Cheltuieli de exploatare lunare

13 943

Cheltuieli totale de exploatare

97 601

Cheltuieli totale

[...]*

REZULTAT NET (în EUR)

REZULTAT NET (în EUR)

– 318 569

– 318 569

| (266) | În consecință, în 2010, aeroportul a plătit companiei aeriene Ryanair/întreprinderii AMS suma de [...]* EUR pentru șapte luni de servicii de zbor, care au generat venituri din activități aeronautice în valoare de [...]* EUR și venituri din activități nonaeronautice în valoare de [...]* EUR. Începând cu 2003, data la care a inițiat relațiile comerciale cu Ryanair, și până în prezent, aeroportul nu a fost niciodată rentabil, chiar și la nivel operațional, în absența contribuțiilor publice. |
| --- | --- |

(266)

În consecință, în 2010, aeroportul a plătit companiei aeriene Ryanair/întreprinderii AMS suma de [...]* EUR pentru șapte luni de servicii de zbor, care au generat venituri din activități aeronautice în valoare de [...]* EUR și venituri din activități nonaeronautice în valoare de [...]* EUR. Începând cu 2003, data la care a inițiat relațiile comerciale cu Ryanair, și până în prezent, aeroportul nu a fost niciodată rentabil, chiar și la nivel operațional, în absența contribuțiilor publice.

—   Concluzie

| (267) | În concluzie, Comisia consideră, pe de o parte, că respectivele condiții oferite companiei aeriene Ryanair/întreprinderii AMS în cadrul combinației dintre acordul de servicii aeroportuare încheiat la 3 martie 2003 și acordurile de marketing încheiate la 7 aprilie 2003 și la 28 august 2008 între Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și Ryanair/AMS sunt compatibile cu piața. Prin urmare, Comisia consideră că Ryanair/AMS nu au beneficiat de un avantaj economic selectiv prin respectiva combinație de acorduri. |
| --- | --- |

(267)

În concluzie, Comisia consideră, pe de o parte, că respectivele condiții oferite companiei aeriene Ryanair/întreprinderii AMS în cadrul combinației dintre acordul de servicii aeroportuare încheiat la 3 martie 2003 și acordurile de marketing încheiate la 7 aprilie 2003 și la 28 august 2008 între Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și Ryanair/AMS sunt compatibile cu piața. Prin urmare, Comisia consideră că Ryanair/AMS nu au beneficiat de un avantaj economic selectiv prin respectiva combinație de acorduri.

| (268) | Comisia consideră, pe de altă parte, că respectivele condiții oferite companiei aeriene Ryanair/întreprinderii AMS în cadrul combinației dintre acordul de servicii aeroportuare încheiat la 3 martie 2003 și acordurile de marketing încheiate la 7 aprilie 2003 și la 25 ianuarie 2010 între Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și Ryanair/AMS nu sunt compatibile cu piața. Prin urmare, Comisia consideră că Ryanair/AMS au beneficiat de un avantaj economic selectiv prin respectiva combinație de acorduri. |
| --- | --- |

(268)

Comisia consideră, pe de altă parte, că respectivele condiții oferite companiei aeriene Ryanair/întreprinderii AMS în cadrul combinației dintre acordul de servicii aeroportuare încheiat la 3 martie 2003 și acordurile de marketing încheiate la 7 aprilie 2003 și la 25 ianuarie 2010 între Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și Ryanair/AMS nu sunt compatibile cu piața. Prin urmare, Comisia consideră că Ryanair/AMS au beneficiat de un avantaj economic selectiv prin respectiva combinație de acorduri.

Caracterul selectiv

Caracterul selectiv

| (269) | Articolul 107 alineatul (1) din TFUE prevede că, pentru a fi definită ca ajutor de stat, o măsură trebuie să favorizeze „anumite întreprinderi sau producția anumitor bunuri”. Comisia observă că acordurile de servicii aeroportuare și de marketing au fost încheiate doar cu Ryanair și cu filiala deținută integral de compania aeriană, AMS, care oferă servicii de marketing. |
| --- | --- |

(269)

Articolul 107 alineatul (1) din TFUE prevede că, pentru a fi definită ca ajutor de stat, o măsură trebuie să favorizeze „anumite întreprinderi sau producția anumitor bunuri”. Comisia observă că acordurile de servicii aeroportuare și de marketing au fost încheiate doar cu Ryanair și cu filiala deținută integral de compania aeriană, AMS, care oferă servicii de marketing.

| (270) | Deși alte companii aeriene (Eurowings și Air Berlin) au oferit zboruri din Altenburg în perioada 2000-2002, acestea nu au beneficiat de astfel de acorduri de marketing. Germania susține că respectivele condiții din acordul de servicii încheiat cu Ryanair au fost elaborate în conformitate cu lista tarifelor de aeroport în vigoare la momentul respectiv și aplicabilă tuturor companiilor aeriene potențiale. Cu toate acestea, Comisia este de opinie că tocmai combinația între acordul de servicii specific și acordurile de marketing ulterioare au oferit un avantaj companiei aeriene Ryanair. Astfel, toate acordurile constituie măsuri selective în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(270)

Deși alte companii aeriene (Eurowings și Air Berlin) au oferit zboruri din Altenburg în perioada 2000-2002, acestea nu au beneficiat de astfel de acorduri de marketing. Germania susține că respectivele condiții din acordul de servicii încheiat cu Ryanair au fost elaborate în conformitate cu lista tarifelor de aeroport în vigoare la momentul respectiv și aplicabilă tuturor companiilor aeriene potențiale. Cu toate acestea, Comisia este de opinie că tocmai combinația între acordul de servicii specific și acordurile de marketing ulterioare au oferit un avantaj companiei aeriene Ryanair. Astfel, toate acordurile constituie măsuri selective în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

Denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale

Denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale

| (271) | Atunci când un ajutor acordat de un stat membru consolidează poziția unei întreprinderi în raport cu alte întreprinderi concurente în cadrul schimburilor comerciale în interiorul Uniunii, trebuie să se considere că acestea din urmă sunt afectate de ajutorul respectiv (154). Conform jurisprudenței constante (155), pentru ca o măsură să denatureze concurența, este suficient ca beneficiarul ajutorului să se afle în concurență cu alte întreprinderi pe piețe deschise concurenței. |
| --- | --- |

(271)

Atunci când un ajutor acordat de un stat membru consolidează poziția unei întreprinderi în raport cu alte întreprinderi concurente în cadrul schimburilor comerciale în interiorul Uniunii, trebuie să se considere că acestea din urmă sunt afectate de ajutorul respectiv (154). Conform jurisprudenței constante (155), pentru ca o măsură să denatureze concurența, este suficient ca beneficiarul ajutorului să se afle în concurență cu alte întreprinderi pe piețe deschise concurenței.

154

155

| (272) | Acordurile de servicii și de marketing în cauză contribuie la reducerea semnificativă a tarifelor de aeroport plătite de Ryanair, ceea ce reduce cheltuielile normale de exploatare ale unei companii aeriene care beneficiază de o astfel de reducere. Prin urmare, compania aeriană respectivă este în măsură să își consolideze poziția pe piață. De asemenea, sectorul transportului aerian este caracterizat printr-o concurență intensă între operatorii din diferite state membre, în special de la intrarea în vigoare a celei de a treia etape a procesului de liberalizare a transportului aerian („al treilea pachet”) la 1 ianuarie 1993 (156). Prin urmare, tarifele reduse afectează schimburile comerciale dintre statele membre și denaturează sau amenință să denatureze concurența în sectorul transportului aerian. |
| --- | --- |

(272)

Acordurile de servicii și de marketing în cauză contribuie la reducerea semnificativă a tarifelor de aeroport plătite de Ryanair, ceea ce reduce cheltuielile normale de exploatare ale unei companii aeriene care beneficiază de o astfel de reducere. Prin urmare, compania aeriană respectivă este în măsură să își consolideze poziția pe piață. De asemenea, sectorul transportului aerian este caracterizat printr-o concurență intensă între operatorii din diferite state membre, în special de la intrarea în vigoare a celei de a treia etape a procesului de liberalizare a transportului aerian („al treilea pachet”) la 1 ianuarie 1993 (156). Prin urmare, tarifele reduse afectează schimburile comerciale dintre statele membre și denaturează sau amenință să denatureze concurența în sectorul transportului aerian.

156

| (273) | Prin urmare, acordurile de servicii și de marketing încheiate cu Ryanair denaturează sau amenință să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(273)

Prin urmare, acordurile de servicii și de marketing încheiate cu Ryanair denaturează sau amenință să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre.

Concluzie

Concluzie

| (274) | Comisia concluzionează că acordul de servicii aeroportuare încheiat la 3 martie 2003, împreună cu acordurile de marketing încheiate între Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și Ryanair/AMS la 7 aprilie 2003 și la 28 august 2008 – acordate după pronunțarea hotărârii în cauza Aéroports de Paris – nu constituie ajutor de stat pentru Ryanair/AMS în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(274)

Comisia concluzionează că acordul de servicii aeroportuare încheiat la 3 martie 2003, împreună cu acordurile de marketing încheiate între Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și Ryanair/AMS la 7 aprilie 2003 și la 28 august 2008 – acordate după pronunțarea hotărârii în cauza Aéroports de Paris – nu constituie ajutor de stat pentru Ryanair/AMS în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (275) | Comisia concluzionează că acordul de servicii aeroportuare încheiat la 3 martie 2003, împreună cu acordurile de marketing încheiate între Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și Ryanair/AMS la 7 aprilie 2003 și la 25 ianuarie 2010 – acordate după pronunțarea hotărârii în cauza Aéroports de Paris – constituie ajutor de stat pentru Ryanair/AMS în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(275)

Comisia concluzionează că acordul de servicii aeroportuare încheiat la 3 martie 2003, împreună cu acordurile de marketing încheiate între Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și Ryanair/AMS la 7 aprilie 2003 și la 25 ianuarie 2010 – acordate după pronunțarea hotărârii în cauza Aéroports de Paris – constituie ajutor de stat pentru Ryanair/AMS în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

8.2.   COMPATIBILITATEA AJUTORULUI

8.2.1.   Măsura 1: Finanțarea infrastructurii aeroportuare de pe aeroportul AOC

Măsura 1: Finanțarea infrastructurii aeroportuare de pe aeroportul AOC

| (276) | Comisia trebuie să verifice dacă ajutorul poate fi considerat compatibil cu piața internă. Articolul 107 alineatul (3) din TFUE prevede anumite excepții de la regula generală prevăzută la articolul 107 alineatul (1) din TFUE conform căreia ajutorul de stat nu este compatibil cu piața internă. Ajutorul în cauză poate fi evaluat numai pe baza articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, care prevede că sunt compatibile cu piața internă „ajutoarele destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor regiuni economice, în cazul în care acestea nu modifică în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun”. |
| --- | --- |

(276)

Comisia trebuie să verifice dacă ajutorul poate fi considerat compatibil cu piața internă. Articolul 107 alineatul (3) din TFUE prevede anumite excepții de la regula generală prevăzută la articolul 107 alineatul (1) din TFUE conform căreia ajutorul de stat nu este compatibil cu piața internă. Ajutorul în cauză poate fi evaluat numai pe baza articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, care prevede că sunt compatibile cu piața internă „ajutoarele destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor regiuni economice, în cazul în care acestea nu modifică în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun”.

| (277) | În această privință, orientările din 2014 privind sectorul aviației furnizează un cadru pentru a evalua dacă ajutoarele acordate aeroporturilor pot fi declarate compatibile în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. Astfel cum este prevăzut în considerentul 173 din orientările din 2014 privind sectorul aviației, Comisia va aplica normele în vigoare la momentul acordării ajutoarelor în cazul ajutoarelor pentru investiții ilegale acordate aeroporturilor. În consecință, Comisia nu va aplica principiile prevăzute în orientările din 2014 privind sectorul aviației în cazul ajutoarelor pentru investiții ilegale acordate aeroporturilor înainte de 4 aprilie 2014, data adoptării orientărilor. |
| --- | --- |

(277)

În această privință, orientările din 2014 privind sectorul aviației furnizează un cadru pentru a evalua dacă ajutoarele acordate aeroporturilor pot fi declarate compatibile în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. Astfel cum este prevăzut în considerentul 173 din orientările din 2014 privind sectorul aviației, Comisia va aplica normele în vigoare la momentul acordării ajutoarelor în cazul ajutoarelor pentru investiții ilegale acordate aeroporturilor. În consecință, Comisia nu va aplica principiile prevăzute în orientările din 2014 privind sectorul aviației în cazul ajutoarelor pentru investiții ilegale acordate aeroporturilor înainte de 4 aprilie 2014, data adoptării orientărilor.

| (278) | Finanțarea infrastructurii aeroportului AOC a fost acordată între 2000 și 2011. Prin urmare, principiile enunțate în orientările din 2005 privind sectorul aviației se aplică pentru evaluarea compatibilității finanțării infrastructurii acordate între 2005 și 2011. În ceea ce privește finanțarea infrastructurii acordată înainte de 2005, la momentul respectiv nu erau în vigoare criterii specifice de evaluare a compatibilității ajutoarelor pentru investiții acordate aeroporturilor. Prin urmare, Comisia trebuie să evalueze măsurile în mod direct, în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, ținând cont de practica sa decizională în materie. Practicile Comisiei în ceea ce privește evaluarea compatibilității ajutoarelor acordate administratorilor aeroporturilor au fost consolidate prin orientările din 2005 privind sectorul aviației. Prin urmare, Comisia va evalua compatibilitatea ajutorului pentru investiții acordat întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, înainte de 2005, pe baza criteriilor stabilite în orientările din 2005 privind sectorul aviației. |
| --- | --- |

(278)

Finanțarea infrastructurii aeroportului AOC a fost acordată între 2000 și 2011. Prin urmare, principiile enunțate în orientările din 2005 privind sectorul aviației se aplică pentru evaluarea compatibilității finanțării infrastructurii acordate între 2005 și 2011. În ceea ce privește finanțarea infrastructurii acordată înainte de 2005, la momentul respectiv nu erau în vigoare criterii specifice de evaluare a compatibilității ajutoarelor pentru investiții acordate aeroporturilor. Prin urmare, Comisia trebuie să evalueze măsurile în mod direct, în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, ținând cont de practica sa decizională în materie. Practicile Comisiei în ceea ce privește evaluarea compatibilității ajutoarelor acordate administratorilor aeroporturilor au fost consolidate prin orientările din 2005 privind sectorul aviației. Prin urmare, Comisia va evalua compatibilitatea ajutorului pentru investiții acordat întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, înainte de 2005, pe baza criteriilor stabilite în orientările din 2005 privind sectorul aviației.

| (279) | Orientările din 2005 privind sectorul aviației furnizează un cadru pentru a evalua dacă ajutoarele pentru investiții acordate aeroporturilor pot fi declarate compatibile în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. În conformitate cu punctul 61 din orientările din 2005 privind sectorul aviației, Comisia trebuie să verifice dacă:






  (a) | construirea și operarea infrastructurii îndeplinește un obiectiv de interes general definit în mod clar (dezvoltare regională, accesibilitate etc.); |
| --- | --- | --- |

(279)

Orientările din 2005 privind sectorul aviației furnizează un cadru pentru a evalua dacă ajutoarele pentru investiții acordate aeroporturilor pot fi declarate compatibile în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. În conformitate cu punctul 61 din orientările din 2005 privind sectorul aviației, Comisia trebuie să verifice dacă:

(a)

construirea și operarea infrastructurii îndeplinește un obiectiv de interes general definit în mod clar (dezvoltare regională, accesibilitate etc.);

| (b) | infrastructura este necesară și proporțională cu obiectivul stabilit; |
| --- | --- |

(b)

infrastructura este necesară și proporțională cu obiectivul stabilit;

| (c) | infrastructura are perspective satisfăcătoare de utilizare pe termen mediu, în special în ceea ce privește utilizarea infrastructurii existente; |
| --- | --- |

(c)

infrastructura are perspective satisfăcătoare de utilizare pe termen mediu, în special în ceea ce privește utilizarea infrastructurii existente;

| (d) | toți potențialii utilizatori ai infrastructurii au acces la aceasta în mod egal și nediscriminatoriu; |
| --- | --- |

(d)

toți potențialii utilizatori ai infrastructurii au acces la aceasta în mod egal și nediscriminatoriu;

| (e) | dezvoltarea comerțului nu este afectată într-o măsură contrară interesului comun. |
| --- | --- |

(e)

dezvoltarea comerțului nu este afectată într-o măsură contrară interesului comun.

| (280) | În plus față de cerința de a respecta criteriile specifice de compatibilitate prevăzute în orientările din 2005 privind sectorul aviației, ajutoarele de stat pentru aeroporturi, la fel ca toate celelalte măsuri de ajutor de stat, ar trebui să aibă un efect de stimulare. De asemenea, pentru a fi compatibile, ajutoarele trebuie să fie necesare și proporționale în raport cu obiectivul legitim urmărit (157). |
| --- | --- |

(280)

În plus față de cerința de a respecta criteriile specifice de compatibilitate prevăzute în orientările din 2005 privind sectorul aviației, ajutoarele de stat pentru aeroporturi, la fel ca toate celelalte măsuri de ajutor de stat, ar trebui să aibă un efect de stimulare. De asemenea, pentru a fi compatibile, ajutoarele trebuie să fie necesare și proporționale în raport cu obiectivul legitim urmărit (157).

157

8.2.1.1.   Construirea și operarea infrastructurii îndeplinește un obiectiv de interes general definit în mod clar (dezvoltare regională, accesibilitate etc.)

Construirea și operarea infrastructurii îndeplinește un obiectiv de interes general definit în mod clar (dezvoltare regională, accesibilitate etc.)

| (281) | Conform declarațiilor Germaniei și actului constitutiv al operatorului aeroportuar, obiectivul acestuia din urmă este de a îmbunătăți infrastructura relevantă din punct de vedere economic în vederea consolidării puterii economice a regiunilor Turingia de Est și Saxonia de Vest. |
| --- | --- |

(281)

Conform declarațiilor Germaniei și actului constitutiv al operatorului aeroportuar, obiectivul acestuia din urmă este de a îmbunătăți infrastructura relevantă din punct de vedere economic în vederea consolidării puterii economice a regiunilor Turingia de Est și Saxonia de Vest.

| (282) | Prin finanțarea principalelor proiecte de infrastructură din aeroport în perioada în cauză, landul Turingia a urmărit să îmbunătățească accesibilitatea regiunii și, astfel, să stimuleze dezvoltarea regională și crearea de noi locuri de muncă într-o regiune slabă din punct de vedere structural, întrucât legăturile strategice pentru transportul de pasageri și de marfă sunt esențiale pentru competitivitatea economiei și industriei locale. |
| --- | --- |

(282)

Prin finanțarea principalelor proiecte de infrastructură din aeroport în perioada în cauză, landul Turingia a urmărit să îmbunătățească accesibilitatea regiunii și, astfel, să stimuleze dezvoltarea regională și crearea de noi locuri de muncă într-o regiune slabă din punct de vedere structural, întrucât legăturile strategice pentru transportul de pasageri și de marfă sunt esențiale pentru competitivitatea economiei și industriei locale.

| (283) | Într-adevăr, în 2007, Germania și-a întemeiat evaluarea privind finanțarea infrastructurii pe studiul Klophaus, care afirma, în special, că efectele directe, indirecte, catalizatoare și induse ale aeroportului AOC pentru economia și atractivitatea regiunii, în special în ceea ce privește crearea de locuri de muncă, sunt pozitive și semnificative. Un număr tot mai mare de pasageri ar permite aeroportului AOC să devină un aeroport regional, ceea ce ar oferi landului Altenburger șansa de a-și modifica profilul internațional și, prin urmare, de a-și îmbunătăți structurile economice și de afaceri. Conform studiului, AOC ar fi generat beneficii economice globale importante, de interes comun pentru întreaga regiune a Germaniei Centrale. |
| --- | --- |

(283)

Într-adevăr, în 2007, Germania și-a întemeiat evaluarea privind finanțarea infrastructurii pe studiul Klophaus, care afirma, în special, că efectele directe, indirecte, catalizatoare și induse ale aeroportului AOC pentru economia și atractivitatea regiunii, în special în ceea ce privește crearea de locuri de muncă, sunt pozitive și semnificative. Un număr tot mai mare de pasageri ar permite aeroportului AOC să devină un aeroport regional, ceea ce ar oferi landului Altenburger șansa de a-și modifica profilul internațional și, prin urmare, de a-și îmbunătăți structurile economice și de afaceri. Conform studiului, AOC ar fi generat beneficii economice globale importante, de interes comun pentru întreaga regiune a Germaniei Centrale.

| (284) | În această privință, astfel cum se arată în tabelul 1, numărul de pasageri pe aeroport a crescut semnificativ până în perioada 2007-2010: aeroportul a atras în regiune un număr de pasageri în intrare care este de o importanță deosebită pentru economia zonei. La începutul anului 2000 și până aproximativ în 2007, previziunile privind traficul au fost pozitive și au susținut necesitatea de a continua dezvoltarea infrastructurii. De asemenea, aeroportul în sine a avut un rol important în calitate de angajator și a creat, indirect, locuri de muncă induse în regiune (158). |
| --- | --- |

(284)

În această privință, astfel cum se arată în tabelul 1, numărul de pasageri pe aeroport a crescut semnificativ până în perioada 2007-2010: aeroportul a atras în regiune un număr de pasageri în intrare care este de o importanță deosebită pentru economia zonei. La începutul anului 2000 și până aproximativ în 2007, previziunile privind traficul au fost pozitive și au susținut necesitatea de a continua dezvoltarea infrastructurii. De asemenea, aeroportul în sine a avut un rol important în calitate de angajator și a creat, indirect, locuri de muncă induse în regiune (158).

158

| (285) | Investițiile în infrastructura în cauză nu au constituit o duplicare a infrastructurii existente. Aeroportul cel mai apropiat de AOC este aeroportul Leipzig-Halle, situat la aproximativ 85 km și la peste o oră de mers cu mașina față de AOC. De asemenea, aeroportul Leipzig-Halle este un aeroport internațional și deservește atât zona Leipzig (Saxonia), cât și zona Halle (Saxonia-Anhalt). AOC, în calitate de aeroport regional, deservește partea de sud a landului Turingia. Dintr-o perspectivă de afaceri, aeroportul este relevant pentru întreprinderile situate în zona industrială din apropiere. |
| --- | --- |

(285)

Investițiile în infrastructura în cauză nu au constituit o duplicare a infrastructurii existente. Aeroportul cel mai apropiat de AOC este aeroportul Leipzig-Halle, situat la aproximativ 85 km și la peste o oră de mers cu mașina față de AOC. De asemenea, aeroportul Leipzig-Halle este un aeroport internațional și deservește atât zona Leipzig (Saxonia), cât și zona Halle (Saxonia-Anhalt). AOC, în calitate de aeroport regional, deservește partea de sud a landului Turingia. Dintr-o perspectivă de afaceri, aeroportul este relevant pentru întreprinderile situate în zona industrială din apropiere.

| (286) | Prin urmare, Comisia poate să concluzioneze că finanțarea infrastructurii pe aeroportul AOC îndeplinește un obiectiv de interes general definit în mod clar. |
| --- | --- |

(286)

Prin urmare, Comisia poate să concluzioneze că finanțarea infrastructurii pe aeroportul AOC îndeplinește un obiectiv de interes general definit în mod clar.

8.2.1.2.   Infrastructura este necesară și proporțională cu obiectivul stabilit

Infrastructura este necesară și proporțională cu obiectivul stabilit

| (287) | În conformitate cu actul constitutiv, obiectivul întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH este de a îmbunătăți infrastructura relevantă din punct de vedere economic în vederea consolidării puterii economice din Turingia de Est și Saxonia de Vest. În perioada 2000-2011, aeroportul a realizat investițiile în infrastructură necesare pentru a răspunde cerințelor legate de obiectivul stabilit. |
| --- | --- |

(287)

În conformitate cu actul constitutiv, obiectivul întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH este de a îmbunătăți infrastructura relevantă din punct de vedere economic în vederea consolidării puterii economice din Turingia de Est și Saxonia de Vest. În perioada 2000-2011, aeroportul a realizat investițiile în infrastructură necesare pentru a răspunde cerințelor legate de obiectivul stabilit.

| (288) | La începutul perioadei în cauză, au fost necesare investiții pentru a adapta infrastructura globală la necesitățile companiilor aeriene în ceea ce privește transformarea fostului aeroport militar în aeroport civil. |
| --- | --- |

(288)

La începutul perioadei în cauză, au fost necesare investiții pentru a adapta infrastructura globală la necesitățile companiilor aeriene în ceea ce privește transformarea fostului aeroport militar în aeroport civil.

| (289) | Ulterior, potrivit Germaniei, investițiile în infrastructură pe aeroportul AOC au fost necesare pentru a îndeplini cerințele în materie de securitate și siguranță a aeroportului, în vederea creșterii numărului de pasageri, obiectiv vizat de acordul de servicii încheiat cu Ryanair. Investițiile au fost necesare pentru renovarea și modernizarea aeroportului. Au fost luate măsuri de securitate și siguranță pe tot parcursul perioadei pentru a adapta aeroportul la creșterea anticipată a numărului de pasageri în cadrul zborurilor deservite de Ryanair. Toate studiile (159) realizate în 2007 pentru a evalua viabilitatea economică a aeroportului au preconizat o creștere a activității pe aeroportul AOC în perioada 2007-2015. |
| --- | --- |

(289)

Ulterior, potrivit Germaniei, investițiile în infrastructură pe aeroportul AOC au fost necesare pentru a îndeplini cerințele în materie de securitate și siguranță a aeroportului, în vederea creșterii numărului de pasageri, obiectiv vizat de acordul de servicii încheiat cu Ryanair. Investițiile au fost necesare pentru renovarea și modernizarea aeroportului. Au fost luate măsuri de securitate și siguranță pe tot parcursul perioadei pentru a adapta aeroportul la creșterea anticipată a numărului de pasageri în cadrul zborurilor deservite de Ryanair. Toate studiile (159) realizate în 2007 pentru a evalua viabilitatea economică a aeroportului au preconizat o creștere a activității pe aeroportul AOC în perioada 2007-2015.

159

| (290) | Lucrările de reconstrucție a terminalului din 2009 au fost efectuate pentru a asigura conformitatea cu cerințele de siguranță și de handling separat al pasagerilor din spațiul Schengen și din afara spațiului Schengen. Potrivit Germaniei, s-au avut în vedere alternative la reconstrucție, dar, datorită creșterii numărului de pasageri și costurilor ridicate aferente opțiunilor alternative, s-a ales soluția pe termen lung de reconstruire a terminalului. |
| --- | --- |

(290)

Lucrările de reconstrucție a terminalului din 2009 au fost efectuate pentru a asigura conformitatea cu cerințele de siguranță și de handling separat al pasagerilor din spațiul Schengen și din afara spațiului Schengen. Potrivit Germaniei, s-au avut în vedere alternative la reconstrucție, dar, datorită creșterii numărului de pasageri și costurilor ridicate aferente opțiunilor alternative, s-a ales soluția pe termen lung de reconstruire a terminalului.

| (291) | Întrucât operatorul aeroportuar nu dispunea de fonduri suficiente și Germania susține că principalele investiții au vizat activități de interes public, a fost necesară finanțarea publică. |
| --- | --- |

(291)

Întrucât operatorul aeroportuar nu dispunea de fonduri suficiente și Germania susține că principalele investiții au vizat activități de interes public, a fost necesară finanțarea publică.

| (292) | Prin urmare, Comisia consideră că investițiile în infrastructură au fost necesare pentru adaptarea acesteia la numărul în creștere de pasageri, precum și pentru a răspunde cerințelor actuale privind modernizarea infrastructurii aeroportuare. Aeroportul putea răspunde nevoilor de conectivitate și de dezvoltare a regiunii numai pe baza infrastructurii construite. |
| --- | --- |

(292)

Prin urmare, Comisia consideră că investițiile în infrastructură au fost necesare pentru adaptarea acesteia la numărul în creștere de pasageri, precum și pentru a răspunde cerințelor actuale privind modernizarea infrastructurii aeroportuare. Aeroportul putea răspunde nevoilor de conectivitate și de dezvoltare a regiunii numai pe baza infrastructurii construite.

| (293) | Necesitatea și proporționalitatea ajutorului pentru investiții acordat întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH rezultă, așadar, din nevoia de a respecta cerințele actuale privind modernizarea infrastructurii aeroportuare. Prin urmare, Comisia concluzionează că investițiile în infrastructura în cauză au fost necesare și proporționale cu obiectivul stabilit. |
| --- | --- |

(293)

Necesitatea și proporționalitatea ajutorului pentru investiții acordat întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH rezultă, așadar, din nevoia de a respecta cerințele actuale privind modernizarea infrastructurii aeroportuare. Prin urmare, Comisia concluzionează că investițiile în infrastructura în cauză au fost necesare și proporționale cu obiectivul stabilit.

8.2.1.3.   Infrastructura are perspective satisfăcătoare de utilizare pe termen mediu, în special în ceea ce privește utilizarea infrastructurii existente

Infrastructura are perspective satisfăcătoare de utilizare pe termen mediu, în special în ceea ce privește utilizarea infrastructurii existente

| (294) | Perspectivele pe termen mediu de utilizare a infrastructurii existente au fost satisfăcătoare, cel puțin până în 2009. Consiliul de administrație al întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH prevăzuse deja o sumă totală de aproximativ 20 de milioane EUR pentru investițiile în infrastructură pe parcursul întregii perioade 2000-2010. Numărul anual al pasagerilor a continuat să crească până în perioada de vârf 2008-2009. |
| --- | --- |

(294)

Perspectivele pe termen mediu de utilizare a infrastructurii existente au fost satisfăcătoare, cel puțin până în 2009. Consiliul de administrație al întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH prevăzuse deja o sumă totală de aproximativ 20 de milioane EUR pentru investițiile în infrastructură pe parcursul întregii perioade 2000-2010. Numărul anual al pasagerilor a continuat să crească până în perioada de vârf 2008-2009.

| (295) | După o perioadă de creștere economică semnificativă, traficul aerian în Germania și în Europa a fost afectat în mod negativ de criza economică și financiară din 2009, care a condus la o reducere de 4,6 % a transportului aerian de pasageri în Germania în 2009, acesta fiind astfel unul dintre anii cei mai nefavorabili pentru traficul aerian. Cu toate acestea, tendința generală de dezvoltare a transportului aerian nu a fost stopată, ci doar amânată. Începând cu luna iunie 2010, ratele lunare de creștere a traficului aerian de călători în Germania au crescut din nou și au fost cu 7 % mai mari decât cele din anul precedent. Conform previziunilor, începând cu anul 2009, Germania a beneficiat de o creștere economică puternică de aproximativ 3 % pe an. În mod normal, creșterea pieței de trafic aerian este mai mare decât creșterea economică generală (160). |
| --- | --- |

(295)

După o perioadă de creștere economică semnificativă, traficul aerian în Germania și în Europa a fost afectat în mod negativ de criza economică și financiară din 2009, care a condus la o reducere de 4,6 % a transportului aerian de pasageri în Germania în 2009, acesta fiind astfel unul dintre anii cei mai nefavorabili pentru traficul aerian. Cu toate acestea, tendința generală de dezvoltare a transportului aerian nu a fost stopată, ci doar amânată. Începând cu luna iunie 2010, ratele lunare de creștere a traficului aerian de călători în Germania au crescut din nou și au fost cu 7 % mai mari decât cele din anul precedent. Conform previziunilor, începând cu anul 2009, Germania a beneficiat de o creștere economică puternică de aproximativ 3 % pe an. În mod normal, creșterea pieței de trafic aerian este mai mare decât creșterea economică generală (160).

160

| (296) | Cele trei studii realizate în 2007 (161) prevedeau toate că operatorul aeroportuar își va îmbunătăți rezultatele anuale și va obține venituri din exploatare aproape echilibrate până în 2015, precum și consolidarea zonei industriale din apropiere. Acest fapt a fost confirmat de proiectul de plan de afaceri elaborat pentru perioada 2007-2015. Germania și-a întemeiat raționamentul pe rentabilitatea traficului low-cost și pe scenariul posibil în care AOC ar putea ajunge la 500 000 de pasageri până în 2015. |
| --- | --- |

(296)

Cele trei studii realizate în 2007 (161) prevedeau toate că operatorul aeroportuar își va îmbunătăți rezultatele anuale și va obține venituri din exploatare aproape echilibrate până în 2015, precum și consolidarea zonei industriale din apropiere. Acest fapt a fost confirmat de proiectul de plan de afaceri elaborat pentru perioada 2007-2015. Germania și-a întemeiat raționamentul pe rentabilitatea traficului low-cost și pe scenariul posibil în care AOC ar putea ajunge la 500 000 de pasageri până în 2015.

161

| (297) | Prin urmare, conform informațiilor furnizate de Germania, infrastructura în cauză ar fi răspuns cererii pe termen mediu în ceea ce privește companiile aeriene și pasagerii și ar fi oferit perspective încurajatoare de utilizare. |
| --- | --- |

(297)

Prin urmare, conform informațiilor furnizate de Germania, infrastructura în cauză ar fi răspuns cererii pe termen mediu în ceea ce privește companiile aeriene și pasagerii și ar fi oferit perspective încurajatoare de utilizare.

8.2.1.4.   Toți potențialii utilizatori ai infrastructurii au acces la aceasta în mod egal și nediscriminatoriu

Toți potențialii utilizatori ai infrastructurii au acces la aceasta în mod egal și nediscriminatoriu

| (298) | Germania confirmă că, în pofida faptului că Ryanair era singura companie aeriană care deservea aeroportul AOC în perioada 2003-2011, infrastructura a fost deschisă tuturor utilizatorilor potențiali, fără nicio discriminare nejustificată din punct de vedere comercial. |
| --- | --- |

(298)

Germania confirmă că, în pofida faptului că Ryanair era singura companie aeriană care deservea aeroportul AOC în perioada 2003-2011, infrastructura a fost deschisă tuturor utilizatorilor potențiali, fără nicio discriminare nejustificată din punct de vedere comercial.

8.2.1.5.   Dezvoltarea comerțului nu este afectată într-o măsură contrară interesului comun

Dezvoltarea comerțului nu este afectată într-o măsură contrară interesului comun

| (299) | În conformitate cu punctul 39 din orientările din 2005 privind sectorul aviației, categoria de aeroport oferă o indicație privind măsura în care aeroporturile concurează între ele și, în consecință, privind măsura în care finanțarea publică acordată unui aeroport poate denatura concurența. Orientările din 2005 privind sectorul aviației prevăd că este puțin probabil ca finanțarea acordată micilor aeroporturi regionale (categoria D) să denatureze concurența sau să afecteze comerțul într-o măsură contrară interesului comun. Acest lucru nu poate fi considerat, totuși, ca o prezumție sau o declarație că denaturările concurenței și efectele asupra comerțului sunt excluse. |
| --- | --- |

(299)

În conformitate cu punctul 39 din orientările din 2005 privind sectorul aviației, categoria de aeroport oferă o indicație privind măsura în care aeroporturile concurează între ele și, în consecință, privind măsura în care finanțarea publică acordată unui aeroport poate denatura concurența. Orientările din 2005 privind sectorul aviației prevăd că este puțin probabil ca finanțarea acordată micilor aeroporturi regionale (categoria D) să denatureze concurența sau să afecteze comerțul într-o măsură contrară interesului comun. Acest lucru nu poate fi considerat, totuși, ca o prezumție sau o declarație că denaturările concurenței și efectele asupra comerțului sunt excluse.

| (300) | Aeroportul AOC a deservit întotdeauna mai puțin de 150 000 de pasageri pe an în cursul perioadei în cauză, astfel încât acesta poate fi considerat un aeroport regional mic (categoria D) în conformitate cu orientările din 2005 privind sectorul aviației. |
| --- | --- |

(300)

Aeroportul AOC a deservit întotdeauna mai puțin de 150 000 de pasageri pe an în cursul perioadei în cauză, astfel încât acesta poate fi considerat un aeroport regional mic (categoria D) în conformitate cu orientările din 2005 privind sectorul aviației.

| (301) | Aeroportul AOC este, în mod tipic, un aeroport cu caracter regional, aspect reflectat de faptul că un număr semnificativ de pasageri care utilizează aeroportul provin din landul Turingia. Având în vedere zona deservită de aproximativ 100 km și timpul de călătorie de 60 de minute, se poate presupune că cel mai apropiat aeroport, aeroportul Leipzig-Halle (situat la 85 km și la o distanță de călătorie de aproximativ 1 oră și 10 minute față de AOC), se află la limita exterioară a aceleiași zone deservite. Aeroportul Leipzig-Halle este un aeroport internațional și deservește atât zona Leipzig (Saxonia), cât și zona Halle (Saxonia-Anhalt). AOC, în calitate de aeroport regional, deservește partea de sud a landului Turingia. |
| --- | --- |

(301)

Aeroportul AOC este, în mod tipic, un aeroport cu caracter regional, aspect reflectat de faptul că un număr semnificativ de pasageri care utilizează aeroportul provin din landul Turingia. Având în vedere zona deservită de aproximativ 100 km și timpul de călătorie de 60 de minute, se poate presupune că cel mai apropiat aeroport, aeroportul Leipzig-Halle (situat la 85 km și la o distanță de călătorie de aproximativ 1 oră și 10 minute față de AOC), se află la limita exterioară a aceleiași zone deservite. Aeroportul Leipzig-Halle este un aeroport internațional și deservește atât zona Leipzig (Saxonia), cât și zona Halle (Saxonia-Anhalt). AOC, în calitate de aeroport regional, deservește partea de sud a landului Turingia.

| (302) | În afară de distanța geografică care le separă, ambele aeroporturi urmează modele de afaceri care diferă în mod semnificativ și vizează categorii de pasageri diferite. Aeroportul Leipzig-Halle este un aeroport consacrat și are o infrastructură mai sofisticată, care oferă un confort sporit pentru pasageri. Acesta oferă zboruri atât internaționale, cât și interne, o serie de destinații de vacanță și transport aerian de mărfuri. AOC are o infrastructură cu un confort mai redus și modelul său de afaceri s-a bazat pe transportatori aerieni low-cost. |
| --- | --- |

(302)

În afară de distanța geografică care le separă, ambele aeroporturi urmează modele de afaceri care diferă în mod semnificativ și vizează categorii de pasageri diferite. Aeroportul Leipzig-Halle este un aeroport consacrat și are o infrastructură mai sofisticată, care oferă un confort sporit pentru pasageri. Acesta oferă zboruri atât internaționale, cât și interne, o serie de destinații de vacanță și transport aerian de mărfuri. AOC are o infrastructură cu un confort mai redus și modelul său de afaceri s-a bazat pe transportatori aerieni low-cost.

| (303) | Pe baza celor de mai sus, Comisia poate concluziona, prin urmare, că ajutorul pentru investiții acordat întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nu denaturează concurența și nici nu afectează comerțul într-o măsură contrară interesului comun. |
| --- | --- |

(303)

Pe baza celor de mai sus, Comisia poate concluziona, prin urmare, că ajutorul pentru investiții acordat întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nu denaturează concurența și nici nu afectează comerțul într-o măsură contrară interesului comun.

8.2.1.6.   Ajutorul are un efect de stimulare și este necesar și proporțional

Ajutorul are un efect de stimulare și este necesar și proporțional

| (304) | Ajutorul pentru finanțarea infrastructurii acordat de Germania întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ar trebui să aibă un efect de stimulare și să fie necesar și proporțional în raport cu obiectivul legitim urmărit. |
| --- | --- |

(304)

Ajutorul pentru finanțarea infrastructurii acordat de Germania întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ar trebui să aibă un efect de stimulare și să fie necesar și proporțional în raport cu obiectivul legitim urmărit.

| (305) | Comisia trebuie să stabilească dacă ajutorul de stat acordat întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a avut ca rezultat schimbarea comportamentului întreprinderii beneficiare astfel încât aceasta să se implice în activități care contribuie la atingerea unui obiectiv de interes public (i) pe care nu le-ar desfășura în absența ajutorului sau (ii) pe care le-ar desfășura întrun mod diferit sau mai restrâns. De asemenea, ajutorul este considerat proporțional numai în cazul în care același rezultat nu putea fi obținut cu un ajutor mai redus și cu mai puține denaturări. Aceasta înseamnă că valoarea și intensitatea ajutorului trebuie să se limiteze la minimul necesar pentru ca activitatea care beneficiază de ajutor să aibă loc. |
| --- | --- |

(305)

Comisia trebuie să stabilească dacă ajutorul de stat acordat întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a avut ca rezultat schimbarea comportamentului întreprinderii beneficiare astfel încât aceasta să se implice în activități care contribuie la atingerea unui obiectiv de interes public (i) pe care nu le-ar desfășura în absența ajutorului sau (ii) pe care le-ar desfășura întrun mod diferit sau mai restrâns. De asemenea, ajutorul este considerat proporțional numai în cazul în care același rezultat nu putea fi obținut cu un ajutor mai redus și cu mai puține denaturări. Aceasta înseamnă că valoarea și intensitatea ajutorului trebuie să se limiteze la minimul necesar pentru ca activitatea care beneficiază de ajutor să aibă loc.

| (306) | Conform informațiilor furnizate de Germania, investițiile în infrastructură necesare pentru a ajunge la standardul unui aeroport operațional deschis pentru zborurile comerciale nu ar fi putut fi realizate în absența ajutorului de stat. Aeroportul a fost generator de pierderi în cea mai mare parte a perioadei în cauză. Germania a considerat întotdeauna că un astfel de aeroport regional nu ar putea funcționa în absența finanțării publice. În special, în absența ajutorului, aeroportul nu ar fi atins nivelurile de servicii preconizate pentru companiile aeriene și pasageri, iar nivelul activității economice a aeroportului ar fi fost redus. |
| --- | --- |

(306)

Conform informațiilor furnizate de Germania, investițiile în infrastructură necesare pentru a ajunge la standardul unui aeroport operațional deschis pentru zborurile comerciale nu ar fi putut fi realizate în absența ajutorului de stat. Aeroportul a fost generator de pierderi în cea mai mare parte a perioadei în cauză. Germania a considerat întotdeauna că un astfel de aeroport regional nu ar putea funcționa în absența finanțării publice. În special, în absența ajutorului, aeroportul nu ar fi atins nivelurile de servicii preconizate pentru companiile aeriene și pasageri, iar nivelul activității economice a aeroportului ar fi fost redus.

| (307) | Prin urmare, se poate concluziona că măsura de ajutor în cauză a avut un efect de stimulare, întrucât aceasta a permis beneficiarului să realizeze investițiile necesare. |
| --- | --- |

(307)

Prin urmare, se poate concluziona că măsura de ajutor în cauză a avut un efect de stimulare, întrucât aceasta a permis beneficiarului să realizeze investițiile necesare.

| (308) | În ceea ce privește evaluarea proporționalității ajutorului, se poate considera că intensitatea ajutorului pentru proiect a fost limitată la investițiile necesare pentru transformarea acestuia din aeroport militar în aeroport civil, deschis tuturor companiilor aeriene potențiale. De asemenea, procesul de finanțare a investițiilor în cadrul întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a fost organizat astfel încât să se evite orice supracompensare: la sfârșitul fiecărui an, a fost aprobat un plan de afaceri pentru anul următor, care a fost revizuit ulterior în cursul anului în vederea adaptării sale la realitatea comercială (162). Aeroportul a trebuit să ramburseze finanțatorilor publici diferența în cazul unui eventual excedent de finanțare în cadrul unui proiect. Întrucât valoarea ajutorului s-a limitat la minimul necesar pentru ca activitatea care beneficiază de ajutor să aibă loc, ajutorul pentru investiții în cauză poate fi considerat, prin urmare, necesar și proporțional în raport cu obiectivul legitim. |
| --- | --- |

(308)

În ceea ce privește evaluarea proporționalității ajutorului, se poate considera că intensitatea ajutorului pentru proiect a fost limitată la investițiile necesare pentru transformarea acestuia din aeroport militar în aeroport civil, deschis tuturor companiilor aeriene potențiale. De asemenea, procesul de finanțare a investițiilor în cadrul întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a fost organizat astfel încât să se evite orice supracompensare: la sfârșitul fiecărui an, a fost aprobat un plan de afaceri pentru anul următor, care a fost revizuit ulterior în cursul anului în vederea adaptării sale la realitatea comercială (162). Aeroportul a trebuit să ramburseze finanțatorilor publici diferența în cazul unui eventual excedent de finanțare în cadrul unui proiect. Întrucât valoarea ajutorului s-a limitat la minimul necesar pentru ca activitatea care beneficiază de ajutor să aibă loc, ajutorul pentru investiții în cauză poate fi considerat, prin urmare, necesar și proporțional în raport cu obiectivul legitim.

162

8.2.1.7.   Concluzie

Concluzie

| (309) | Având în vedere evaluarea de mai sus, Comisia concluzionează că ajutorul pentru investiții acordat întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH este compatibil cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, întrucât acesta respectă condițiile de compatibilitate prevăzute la punctul 61 din orientările din 2005 privind sectorul aviației. Prin urmare, măsura este compatibilă cu piața internă. |
| --- | --- |

(309)

Având în vedere evaluarea de mai sus, Comisia concluzionează că ajutorul pentru investiții acordat întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH este compatibil cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, întrucât acesta respectă condițiile de compatibilitate prevăzute la punctul 61 din orientările din 2005 privind sectorul aviației. Prin urmare, măsura este compatibilă cu piața internă.

8.2.2.   Măsura 2: Finanțarea pierderilor din exploatare ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH în perioada 2000-2011

Măsura 2: Finanțarea pierderilor din exploatare ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH în perioada 2000-2011

| (310) | În conformitate cu orientările din 2014 privind sectorul aviației, Comisia consideră că dispozițiile prevăzute în Comunicarea sa privind stabilirea normelor aplicabile pentru evaluarea ajutorului de stat ilegal nu ar trebui să se aplice cazurilor nesoluționate care vizează ajutoarele de exploatare ilegale acordate aeroporturilor înainte de 4 aprilie 2014. În schimb, Comisia va aplica principiile stabilite în orientările din 2014 privind sectorul aviației în toate cazurile care vizează ajutoarele de exploatare (notificări în curs și ajutoare ilegale nenotificate) acordate aeroporturilor, chiar dacă acestea au fost acordate înainte de 4 aprilie 2014 și de începutul perioadei de tranziție (163). |
| --- | --- |

(310)

În conformitate cu orientările din 2014 privind sectorul aviației, Comisia consideră că dispozițiile prevăzute în Comunicarea sa privind stabilirea normelor aplicabile pentru evaluarea ajutorului de stat ilegal nu ar trebui să se aplice cazurilor nesoluționate care vizează ajutoarele de exploatare ilegale acordate aeroporturilor înainte de 4 aprilie 2014. În schimb, Comisia va aplica principiile stabilite în orientările din 2014 privind sectorul aviației în toate cazurile care vizează ajutoarele de exploatare (notificări în curs și ajutoare ilegale nenotificate) acordate aeroporturilor, chiar dacă acestea au fost acordate înainte de 4 aprilie 2014 și de începutul perioadei de tranziție (163).

163

| (311) | Orientările din 2014 privind sectorul aviației prevăd condițiile în care ajutoarele de exploatare acordate aeroporturilor pot fi declarate compatibile cu piața internă în înțelesul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE (164). În conformitate cu punctul 137 din orientările din 2014 privind sectorul aviației (165), pentru ca ajutoarele de exploatare acordate înainte de publicarea orientărilor respective să fie considerate compatibile cu piața internă, trebuie să fie îndeplinite următoarele condiții cumulative:






  (a) | măsura de ajutor trebuie să contribuie la un obiectiv de interes comun bine definit; |
| --- | --- | --- |

(311)

Orientările din 2014 privind sectorul aviației prevăd condițiile în care ajutoarele de exploatare acordate aeroporturilor pot fi declarate compatibile cu piața internă în înțelesul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE (164). În conformitate cu punctul 137 din orientările din 2014 privind sectorul aviației (165), pentru ca ajutoarele de exploatare acordate înainte de publicarea orientărilor respective să fie considerate compatibile cu piața internă, trebuie să fie îndeplinite următoarele condiții cumulative:

164

165

(a)

măsura de ajutor trebuie să contribuie la un obiectiv de interes comun bine definit;

| (b) | trebuie să fie necesară intervenția statului; |
| --- | --- |

(b)

trebuie să fie necesară intervenția statului;

| (c) | măsura de ajutor trebuie să fie un instrument de politică corespunzător pentru abordarea obiectivului de interes comun; |
| --- | --- |

(c)

măsura de ajutor trebuie să fie un instrument de politică corespunzător pentru abordarea obiectivului de interes comun;

| (d) | trebuie să existe un efect stimulativ; |
| --- | --- |

(d)

trebuie să existe un efect stimulativ;

| (e) | valoarea ajutorului trebuie să se limiteze la minimul necesar; și |
| --- | --- |

(e)

valoarea ajutorului trebuie să se limiteze la minimul necesar; și

| (f) | efectele negative nejustificate asupra concurenței și asupra schimburilor comerciale dintre statele membre trebuie să fie evitate. |
| --- | --- |

(f)

efectele negative nejustificate asupra concurenței și asupra schimburilor comerciale dintre statele membre trebuie să fie evitate.

8.2.2.1.   Contribuția la un obiectiv de interes comun bine definit

Contribuția la un obiectiv de interes comun bine definit

| (312) | În conformitate cu secțiunea 5.1.2 litera (a) din orientările din 2014 privind sectorul aviației, pentru a li se acorda aeroporturilor timpul necesar să se adapteze la noile realități ale pieței și pentru a se evita orice perturbare a traficului aerian și a conectivității regiunilor, ajutoarele de exploatare acordate aeroporturilor vor fi considerate ca fiind contribuții la îndeplinirea unui obiectiv de interes comun, în cazul în care: (i) sporesc mobilitatea cetățenilor Uniunii și conectivitatea regiunilor prin stabilirea de puncte de acces pentru zborurile efectuate în interiorul Uniunii; sau (ii) combat congestionarea traficului aerian în principalele noduri aeroportuare ale Uniunii; sau (iii) facilitează dezvoltarea regională. |
| --- | --- |

(312)

În conformitate cu secțiunea 5.1.2 litera (a) din orientările din 2014 privind sectorul aviației, pentru a li se acorda aeroporturilor timpul necesar să se adapteze la noile realități ale pieței și pentru a se evita orice perturbare a traficului aerian și a conectivității regiunilor, ajutoarele de exploatare acordate aeroporturilor vor fi considerate ca fiind contribuții la îndeplinirea unui obiectiv de interes comun, în cazul în care: (i) sporesc mobilitatea cetățenilor Uniunii și conectivitatea regiunilor prin stabilirea de puncte de acces pentru zborurile efectuate în interiorul Uniunii; sau (ii) combat congestionarea traficului aerian în principalele noduri aeroportuare ale Uniunii; sau (iii) facilitează dezvoltarea regională.

| (313) | Potrivit autorităților germane, finanțarea pierderilor din exploatare ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a fost necesară pentru a menține continuitatea operațiunilor pe aeroport, cu scopul de a realiza obiectul de activitate al întreprinderii precizat în actul constitutiv, care constă în îmbunătățirea infrastructurii relevante din punct de vedere economic în vederea consolidării puterii economice a regiunilor Turingia de Est și Saxonia de Vest. |
| --- | --- |

(313)

Potrivit autorităților germane, finanțarea pierderilor din exploatare ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a fost necesară pentru a menține continuitatea operațiunilor pe aeroport, cu scopul de a realiza obiectul de activitate al întreprinderii precizat în actul constitutiv, care constă în îmbunătățirea infrastructurii relevante din punct de vedere economic în vederea consolidării puterii economice a regiunilor Turingia de Est și Saxonia de Vest.

| (314) | Având în vedere că, pentru a promova dezvoltarea regională în Germania Centrală, sunt necesare puncte de acces adecvate, a existat o necesitate fundamentală de a menține funcționarea aeroportului. Exploatarea aeroportului a contribuit la dezvoltarea regională și la crearea de locuri de muncă. Prin urmare, ajutorul de exploatare acordat a vizat, în mod evident, facilitarea dezvoltării regionale. |
| --- | --- |

(314)

Având în vedere că, pentru a promova dezvoltarea regională în Germania Centrală, sunt necesare puncte de acces adecvate, a existat o necesitate fundamentală de a menține funcționarea aeroportului. Exploatarea aeroportului a contribuit la dezvoltarea regională și la crearea de locuri de muncă. Prin urmare, ajutorul de exploatare acordat a vizat, în mod evident, facilitarea dezvoltării regionale.

8.2.2.2.   Necesitatea intervenției statului

Necesitatea intervenției statului

| (315) | În conformitate cu secțiunea 5.1.2 litera (b) din orientările din 2014 privind sectorul aviației, pentru a evalua dacă ajutorul de stat este eficace în atingerea unui obiectiv de interes comun, este necesar să se identifice problema care trebuie abordată. În această privință, orice ajutor de stat acordat unui aeroport trebuie să vizeze o situație în care ajutorul poate aduce o îmbunătățire substanțială pe care piața nu este în măsură să o ofere. |
| --- | --- |

(315)

În conformitate cu secțiunea 5.1.2 litera (b) din orientările din 2014 privind sectorul aviației, pentru a evalua dacă ajutorul de stat este eficace în atingerea unui obiectiv de interes comun, este necesar să se identifice problema care trebuie abordată. În această privință, orice ajutor de stat acordat unui aeroport trebuie să vizeze o situație în care ajutorul poate aduce o îmbunătățire substanțială pe care piața nu este în măsură să o ofere.

| (316) | Germania susține că intervenția statului a fost necesară, întrucât aeroportul întâmpina dificultăți în a-și asigura finanțarea operațiunilor din resurse proprii. Rapoartele financiare ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH afirmă frecvent că situația financiară a aeroportului a fost strict legată de contribuțiile acționarilor și de alte contribuții publice. Existența întreprinderii ar fi chiar periclitată fără aporturi de capital publice (166). |
| --- | --- |

(316)

Germania susține că intervenția statului a fost necesară, întrucât aeroportul întâmpina dificultăți în a-și asigura finanțarea operațiunilor din resurse proprii. Rapoartele financiare ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH afirmă frecvent că situația financiară a aeroportului a fost strict legată de contribuțiile acționarilor și de alte contribuții publice. Existența întreprinderii ar fi chiar periclitată fără aporturi de capital publice (166).

166

| (317) | Prin ajutorul de exploatare, aeroportul a beneficiat de resursele necesare pentru a-și asigura operațiunile și a-și adapta modelul de afaceri la cerințele transportatorilor aerieni low-cost. |
| --- | --- |

(317)

Prin ajutorul de exploatare, aeroportul a beneficiat de resursele necesare pentru a-și asigura operațiunile și a-și adapta modelul de afaceri la cerințele transportatorilor aerieni low-cost.

| (318) | Comisia recunoaște că AOC este un aeroport regional mic, cu mai puțin de 150 000 de pasageri pe an, care, în condiții de piață normale, nu ar fi în măsură să își acopere în totalitate costurile de exploatare. Prin urmare, intervenția statului a fost necesară. |
| --- | --- |

(318)

Comisia recunoaște că AOC este un aeroport regional mic, cu mai puțin de 150 000 de pasageri pe an, care, în condiții de piață normale, nu ar fi în măsură să își acopere în totalitate costurile de exploatare. Prin urmare, intervenția statului a fost necesară.

8.2.2.3.   Caracterul adecvat al măsurii de ajutor

Caracterul adecvat al măsurii de ajutor

| (319) | În conformitate cu secțiunea 5.1.2 litera (c) din orientările din 2014 privind sectorul aviației, pentru un aeroport, orice măsură de ajutor trebuie să fie un instrument de politică corespunzător pentru abordarea obiectivului de interes comun. Prin urmare, statul membru trebuie să demonstreze că nu există alte instrumente de politică sau de ajutor care produc efecte de denaturare mai reduse și care ar fi permis atingerea aceluiași obiectiv. |
| --- | --- |

(319)

În conformitate cu secțiunea 5.1.2 litera (c) din orientările din 2014 privind sectorul aviației, pentru un aeroport, orice măsură de ajutor trebuie să fie un instrument de politică corespunzător pentru abordarea obiectivului de interes comun. Prin urmare, statul membru trebuie să demonstreze că nu există alte instrumente de politică sau de ajutor care produc efecte de denaturare mai reduse și care ar fi permis atingerea aceluiași obiectiv.

| (320) | În opinia Germaniei, măsura de ajutor în cauză este adecvată pentru a aborda obiectivul de interes comun urmărit, care nu ar fi putut fi atins prin alte instrumente de politică care produc efecte de denaturare mai reduse. |
| --- | --- |

(320)

În opinia Germaniei, măsura de ajutor în cauză este adecvată pentru a aborda obiectivul de interes comun urmărit, care nu ar fi putut fi atins prin alte instrumente de politică care produc efecte de denaturare mai reduse.

| (321) | Valoarea ajutorului a fost destinată să acopere deficitul de finanțare preconizat al costurilor de funcționare calculate pentru anul următor. |
| --- | --- |

(321)

Valoarea ajutorului a fost destinată să acopere deficitul de finanțare preconizat al costurilor de funcționare calculate pentru anul următor.

| (322) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că măsura în cauză a fost adecvată pentru realizarea obiectivului de interes comun urmărit. |
| --- | --- |

(322)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că măsura în cauză a fost adecvată pentru realizarea obiectivului de interes comun urmărit.

8.2.2.4.   Existența unui efect stimulativ

Existența unui efect stimulativ

| (323) | În conformitate cu secțiunea 5.1.2 litera (d) din orientările din 2014 privind sectorul aviației, ajutoarele de exploatare au un efect stimulativ în cazul în care este probabil ca, în absența lor, nivelul activității economice a aeroportului în cauză să se reducă în mod semnificativ. Evaluarea trebuie să ia în considerare prezența unor ajutoare pentru investiții și nivelul traficului pe aeroport. |
| --- | --- |

(323)

În conformitate cu secțiunea 5.1.2 litera (d) din orientările din 2014 privind sectorul aviației, ajutoarele de exploatare au un efect stimulativ în cazul în care este probabil ca, în absența lor, nivelul activității economice a aeroportului în cauză să se reducă în mod semnificativ. Evaluarea trebuie să ia în considerare prezența unor ajutoare pentru investiții și nivelul traficului pe aeroport.

| (324) | Rapoartele financiare ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH subliniază faptul că existența întreprinderii ar fi pusă în pericol în absența aporturilor de capital public. În absența ajutorului de exploatare destinat acoperirii pierderilor operatorului aeroportuar, în cele din urmă, aeroportul ar fi devenit neviabil din cauza pierderilor din exploatare neacoperite. |
| --- | --- |

(324)

Rapoartele financiare ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH subliniază faptul că existența întreprinderii ar fi pusă în pericol în absența aporturilor de capital public. În absența ajutorului de exploatare destinat acoperirii pierderilor operatorului aeroportuar, în cele din urmă, aeroportul ar fi devenit neviabil din cauza pierderilor din exploatare neacoperite.

| (325) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că măsura de ajutor în cauză a avut un efect stimulativ. |
| --- | --- |

(325)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că măsura de ajutor în cauză a avut un efect stimulativ.

8.2.2.5.   Proporționalitatea ajutoarelor (ajutoare limitate la minimul necesar)

Proporționalitatea ajutoarelor (ajutoare limitate la minimul necesar)

| (326) | În conformitate cu secțiunea 5.1.2 litera (e) din orientările din 2014 privind sectorul aviației, pentru a fi proporționale, ajutoarele de exploatare acordate aeroporturilor trebuie să fie limitate la minimul necesar pentru ca activitatea care beneficiază de ajutor să aibă loc. |
| --- | --- |

(326)

În conformitate cu secțiunea 5.1.2 litera (e) din orientările din 2014 privind sectorul aviației, pentru a fi proporționale, ajutoarele de exploatare acordate aeroporturilor trebuie să fie limitate la minimul necesar pentru ca activitatea care beneficiază de ajutor să aibă loc.

| (327) | În speță, acționarii publici ai operatorului aeroportuar au stabilit valoarea ajutorului de exploatare pe baza unor planuri de afaceri anuale ex ante și au limitat-o la nevoile de finanțare ale aeroportului. |
| --- | --- |

(327)

În speță, acționarii publici ai operatorului aeroportuar au stabilit valoarea ajutorului de exploatare pe baza unor planuri de afaceri anuale ex ante și au limitat-o la nevoile de finanțare ale aeroportului.

ex ante

| (328) | Parametrii planurilor de afaceri au fost actualizați în cursul exercițiului financiar în cauză prin raportare la rezultatele reale ale aeroportului. De exemplu, la 8 noiembrie 2002, consiliul de administrație a aprobat planul de afaceri pentru anul 2003 pe baza datelor disponibile în septembrie 2002. Planul de afaceri a fost actualizat ulterior la 24 octombrie 2003 de către consiliul de administrație, căruia i-a fost prezentat un plan de afaceri actualizat pe baza datelor disponibile în octombrie 2003 (167). |
| --- | --- |

(328)

Parametrii planurilor de afaceri au fost actualizați în cursul exercițiului financiar în cauză prin raportare la rezultatele reale ale aeroportului. De exemplu, la 8 noiembrie 2002, consiliul de administrație a aprobat planul de afaceri pentru anul 2003 pe baza datelor disponibile în septembrie 2002. Planul de afaceri a fost actualizat ulterior la 24 octombrie 2003 de către consiliul de administrație, căruia i-a fost prezentat un plan de afaceri actualizat pe baza datelor disponibile în octombrie 2003 (167).

167

| (329) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia constată că ajutorul de exploatare acordat în perioada respectivă a permis operatorului aeroportuar să își adapteze modelul de afaceri la noile cerințe operaționale legate de acordul de servicii încheiat cu Ryanair, deținând în permanență controlul asupra valorii finanțării necesare pentru a acoperi pierderile. Prin urmare, valoarea ajutorului a fost limitată la pierderile din exploatare estimate. |
| --- | --- |

(329)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia constată că ajutorul de exploatare acordat în perioada respectivă a permis operatorului aeroportuar să își adapteze modelul de afaceri la noile cerințe operaționale legate de acordul de servicii încheiat cu Ryanair, deținând în permanență controlul asupra valorii finanțării necesare pentru a acoperi pierderile. Prin urmare, valoarea ajutorului a fost limitată la pierderile din exploatare estimate.

| (330) | De asemenea, Germania afirmă că transformarea aeroportului în cadrul diferitelor proiecte (168) începând din 2010-2012 a contribuit la reducerea deficitului de finanțare global al aeroportului și, prin urmare, a contribuțiilor din partea acționarilor. Ajutorul de exploatare a fost monitorizat pe parcursul întregii perioade în cauză, pentru a fi adaptat la necesitățile reale ale aeroportului. |
| --- | --- |

(330)

De asemenea, Germania afirmă că transformarea aeroportului în cadrul diferitelor proiecte (168) începând din 2010-2012 a contribuit la reducerea deficitului de finanțare global al aeroportului și, prin urmare, a contribuțiilor din partea acționarilor. Ajutorul de exploatare a fost monitorizat pe parcursul întregii perioade în cauză, pentru a fi adaptat la necesitățile reale ale aeroportului.

168

| (331) | Prin urmare, Comisia consideră că ajutorul de exploatare în cauză a fost necesar și s-a limitat la minimul necesar pentru ca activitatea care beneficiază de ajutor să aibă loc. |
| --- | --- |

(331)

Prin urmare, Comisia consideră că ajutorul de exploatare în cauză a fost necesar și s-a limitat la minimul necesar pentru ca activitatea care beneficiază de ajutor să aibă loc.

8.2.2.6.   Evitarea efectelor negative nejustificate asupra concurenței și asupra schimburilor comerciale

Evitarea efectelor negative nejustificate asupra concurenței și asupra schimburilor comerciale

| (332) | În conformitate cu secțiunea 5.1.2 litera (f) din orientările din 2014 privind sectorul aviației, în momentul evaluării compatibilității ajutoarelor de exploatare, Comisia va ține cont de denaturarea concurenței și de efectele asupra schimburilor comerciale. O indicație a potențialelor denaturări ale concurenței sau a efectelor asupra schimburilor comerciale poate fi faptul că aeroportul este situat în aceeași zonă pe care o deservește un alt aeroport cu capacități neutilizate. |
| --- | --- |

(332)

În conformitate cu secțiunea 5.1.2 litera (f) din orientările din 2014 privind sectorul aviației, în momentul evaluării compatibilității ajutoarelor de exploatare, Comisia va ține cont de denaturarea concurenței și de efectele asupra schimburilor comerciale. O indicație a potențialelor denaturări ale concurenței sau a efectelor asupra schimburilor comerciale poate fi faptul că aeroportul este situat în aceeași zonă pe care o deservește un alt aeroport cu capacități neutilizate.

| (333) | În speță, Comisia observă că aeroportul cel mai apropiat este aeroportul Leipzig-Halle, care este situat la o distanță de 85 km și la 1 oră și 10 minute de mers cu mașina față de aeroportul AOC. Astfel cum s-a menționat în considerentele 299 și 300, modelul de afaceri al întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a prevăzut de la bun început aducerea aeroportului la statutul de aeroport regional, destinat să contribuie la dezvoltarea zonei industriale din apropiere. Chiar dacă previziunea din studiul Klophaus din 2007 s-ar fi adeverit, aeroportul ar fi atins un număr de 500 000 de pasageri până în 2015, care nu ar fi fost suficient pentru a fi în măsură să concureze cu un aeroport cu peste două milioane de pasageri precum aeroportul Leipzig-Halle. |
| --- | --- |

(333)

În speță, Comisia observă că aeroportul cel mai apropiat este aeroportul Leipzig-Halle, care este situat la o distanță de 85 km și la 1 oră și 10 minute de mers cu mașina față de aeroportul AOC. Astfel cum s-a menționat în considerentele 299 și 300, modelul de afaceri al întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a prevăzut de la bun început aducerea aeroportului la statutul de aeroport regional, destinat să contribuie la dezvoltarea zonei industriale din apropiere. Chiar dacă previziunea din studiul Klophaus din 2007 s-ar fi adeverit, aeroportul ar fi atins un număr de 500 000 de pasageri până în 2015, care nu ar fi fost suficient pentru a fi în măsură să concureze cu un aeroport cu peste două milioane de pasageri precum aeroportul Leipzig-Halle.

| (334) | Pentru a limita și mai mult efectele negative asupra concurenței și asupra schimburilor comerciale, Germania subliniază că infrastructura aeroportului AOC a fost deschisă tuturor potențialilor utilizatori și nu a fost rezervată unui anumit utilizator. |
| --- | --- |

(334)

Pentru a limita și mai mult efectele negative asupra concurenței și asupra schimburilor comerciale, Germania subliniază că infrastructura aeroportului AOC a fost deschisă tuturor potențialilor utilizatori și nu a fost rezervată unui anumit utilizator.

| (335) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că efectele negative nejustificate asupra concurenței și asupra schimburilor comerciale dintre statele membre sunt limitate la minimum. |
| --- | --- |

(335)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că efectele negative nejustificate asupra concurenței și asupra schimburilor comerciale dintre statele membre sunt limitate la minimum.

8.2.2.7.   Concluzie

Concluzie

| (336) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că finanțarea pierderilor din exploatare ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH în perioada 2000-2011 este compatibilă cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE și conform condițiilor de compatibilitate prevăzute la secțiunea 5.1.2 din orientările din 2014 privind sectorul aviației. |
| --- | --- |

(336)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că finanțarea pierderilor din exploatare ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH în perioada 2000-2011 este compatibilă cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE și conform condițiilor de compatibilitate prevăzute la secțiunea 5.1.2 din orientările din 2014 privind sectorul aviației.

8.2.3.   Măsura 3: Tarifele de aeroport și plățile către Ryanair în temeiul combinației dintre acordul de servicii aeroportuare din 2003, acordul de marketing din 2003 și acordul de marketing din 2010

Măsura 3: Tarifele de aeroport și plățile către Ryanair în temeiul combinației dintre acordul de servicii aeroportuare din 2003, acordul de marketing din 2003 și acordul de marketing din 2010

| (337) | Germania susține că acordul de servicii aeroportuare și acordurile de servicii de marketing nu constituie ajutoare de stat, prin urmare, aceasta nu oferă niciun temei juridic pentru eventuala compatibilitate cu piața internă. În aceste condiții, nu se poate concluziona că ajutorul este incompatibil cu piața internă, având în vederea că sarcina de a dovedi compatibilitatea ajutorului cu piața internă, prin derogare de la dispozițiile articolului 107 alineatul (1) din TFUE, revine, în principal, statului membru în cauză, care trebuie să demonstreze îndeplinirea condițiilor derogării. De asemenea, Comisia consideră că ajutoarele de stat în cauză nu pot fi considerate ajutoare la înființare compatibile în temeiul normelor relevante. |
| --- | --- |

(337)

Germania susține că acordul de servicii aeroportuare și acordurile de servicii de marketing nu constituie ajutoare de stat, prin urmare, aceasta nu oferă niciun temei juridic pentru eventuala compatibilitate cu piața internă. În aceste condiții, nu se poate concluziona că ajutorul este incompatibil cu piața internă, având în vederea că sarcina de a dovedi compatibilitatea ajutorului cu piața internă, prin derogare de la dispozițiile articolului 107 alineatul (1) din TFUE, revine, în principal, statului membru în cauză, care trebuie să demonstreze îndeplinirea condițiilor derogării. De asemenea, Comisia consideră că ajutoarele de stat în cauză nu pot fi considerate ajutoare la înființare compatibile în temeiul normelor relevante.

8.2.3.1.   Cadrul juridic aplicabil

Cadrul juridic aplicabil

| (338) | În ceea ce privește ajutorul la înființare, orientările din 2014 privind sectorul aviației prevăd următoarele:

  „În ceea ce privește ajutoarele la înființare acordate companiilor aeriene, Comisia va aplica principiile enunțate în prezentele orientări tuturor măsurilor de ajutor la înființare notificate în privința cărora i se solicită să ia o decizie după 4 aprilie 2014, chiar și în cazul în care măsurile au fost notificate înainte de data menționată. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind stabilirea normelor aplicabile pentru evaluarea ajutorului de stat ilegal, Comisia va aplica în cazul ajutoarelor la înființare ilegale acordate companiilor aeriene normele în vigoare la momentul acordării ajutoarelor. În consecință, aceasta nu va aplica principiile enunțate în prezentele orientări în cazul ajutoarelor la înființare ilegale acordate companiilor aeriene înainte de 4 aprilie 2014.”
   (169) |
| --- | --- |

(338)

În ceea ce privește ajutorul la înființare, orientările din 2014 privind sectorul aviației prevăd următoarele:

„În ceea ce privește ajutoarele la înființare acordate companiilor aeriene, Comisia va aplica principiile enunțate în prezentele orientări tuturor măsurilor de ajutor la înființare notificate în privința cărora i se solicită să ia o decizie după 4 aprilie 2014, chiar și în cazul în care măsurile au fost notificate înainte de data menționată. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind stabilirea normelor aplicabile pentru evaluarea ajutorului de stat ilegal, Comisia va aplica în cazul ajutoarelor la înființare ilegale acordate companiilor aeriene normele în vigoare la momentul acordării ajutoarelor. În consecință, aceasta nu va aplica principiile enunțate în prezentele orientări în cazul ajutoarelor la înființare ilegale acordate companiilor aeriene înainte de 4 aprilie 2014.”
   (169)

169

| (339) | Orientările din 2005 privind sectorul aviației stipulează, la rândul lor, următoarele:

  „Comisia evaluează compatibilitatea [...] ajutorului la înființare acordat fără autorizarea sa și care, prin urmare, încalcă dispozițiile articolului 88 alineatul (3) din tratat [în prezent articolul 108 alineatul (3) din TFUE], pe baza prezentelor orientări, în cazul în care plata ajutorului a început după publicarea orientărilor în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.” |
| --- | --- |

(339)

Orientările din 2005 privind sectorul aviației stipulează, la rândul lor, următoarele:

„Comisia evaluează compatibilitatea [...] ajutorului la înființare acordat fără autorizarea sa și care, prin urmare, încalcă dispozițiile articolului 88 alineatul (3) din tratat [în prezent articolul 108 alineatul (3) din TFUE], pe baza prezentelor orientări, în cazul în care plata ajutorului a început după publicarea orientărilor în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.”

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

8.2.3.2.   Evaluarea compatibilității pentru acordul încheiat la 25 ianuarie 2010, în combinație cu acordul de servicii aeroportuare încheiat la 3 martie 2003 și cu acordul de marketing încheiat la 7 aprilie 2003

Evaluarea compatibilității pentru acordul încheiat la 25 ianuarie 2010, în combinație cu acordul de servicii aeroportuare încheiat la 3 martie 2003 și cu acordul de marketing încheiat la 7 aprilie 2003

| (340) | Acordul cu AMS a fost încheiat în 2010, după publicarea orientărilor din 2005 privind sectorul aviației. Ajutorul în cauză a fost acordat în temeiul acordului de marketing din 2010, ale cărui efecte se adaugă la cele două acorduri încheiate în 2003 care – luate în considerate în mod separat – nu constituie ajutor de stat. Prin urmare, compatibilitatea ajutorului trebuie să fie examinată în temeiul orientărilor din 2005 privind sectorul aviației. |
| --- | --- |

(340)

Acordul cu AMS a fost încheiat în 2010, după publicarea orientărilor din 2005 privind sectorul aviației. Ajutorul în cauză a fost acordat în temeiul acordului de marketing din 2010, ale cărui efecte se adaugă la cele două acorduri încheiate în 2003 care – luate în considerate în mod separat – nu constituie ajutor de stat. Prin urmare, compatibilitatea ajutorului trebuie să fie examinată în temeiul orientărilor din 2005 privind sectorul aviației.

| (341) | Întrucât condițiile de compatibilitate pentru ajutoarele la înființare prevăzute la punctul 79 din orientările din 2005 privind sectorul aviației sunt cumulative, este necesar să se demonstreze că numai una dintre condițiile respective nu este îndeplinită pentru a se putea concluziona că ajutorul acordat companiilor aeriene nu este compatibil. Cu toate acestea, Comisia va analiza mai multe criterii stabilite în orientările din 2005 privind sectorul aviației pentru a evalua compatibilitatea măsurii de ajutor în cauză. |
| --- | --- |

(341)

Întrucât condițiile de compatibilitate pentru ajutoarele la înființare prevăzute la punctul 79 din orientările din 2005 privind sectorul aviației sunt cumulative, este necesar să se demonstreze că numai una dintre condițiile respective nu este îndeplinită pentru a se putea concluziona că ajutorul acordat companiilor aeriene nu este compatibil. Cu toate acestea, Comisia va analiza mai multe criterii stabilite în orientările din 2005 privind sectorul aviației pentru a evalua compatibilitatea măsurii de ajutor în cauză.

| (342) | Punctul 79 litera (c) din orientările din 2005 privind sectorul aviației prevede că, pentru a fi compatibil, ajutorul se aplică numai deschiderii de rute noi sau de noi frecvențe de zboruri. Acordul din 2010 vizează ruta zilnică către Londra, care exista din 2003, și ruta către Girona, care a fost inaugurată în 2007. Numai ruta către Alicante a fost inaugurată în 2010. Prin urmare, criteriul menționat nu este îndeplinit de măsura de ajutor în cauză. |
| --- | --- |

(342)

Punctul 79 litera (c) din orientările din 2005 privind sectorul aviației prevede că, pentru a fi compatibil, ajutorul se aplică numai deschiderii de rute noi sau de noi frecvențe de zboruri. Acordul din 2010 vizează ruta zilnică către Londra, care exista din 2003, și ruta către Girona, care a fost inaugurată în 2007. Numai ruta către Alicante a fost inaugurată în 2010. Prin urmare, criteriul menționat nu este îndeplinit de măsura de ajutor în cauză.

| (343) | Punctul 79 litera (d) din orientările din 2005 privind sectorul aviației impune viabilitatea pe termen lung și caracterul degresiv al măsurii în cauză: „ruta care primește ajutorul trebuie, în ultimă instanță, să se dovedească profitabilă, adică trebuie cel puțin să își acopere costurile, fără finanțare publică. Din acest motiv, ajutorul la înființare trebuie să fie degresiv și să aibă o durată limitată.” Nu există niciun indiciu că rutele în cauză ar putea să devină rentabile pentru Ryanair fără finanțarea publică prevăzută în temeiul acordurilor de marketing. Acest lucru este confirmat de faptul că Ryanair a renunțat la rutele respective atunci când finanțarea publică nu s-a mai acordat. |
| --- | --- |

(343)

Punctul 79 litera (d) din orientările din 2005 privind sectorul aviației impune viabilitatea pe termen lung și caracterul degresiv al măsurii în cauză: „ruta care primește ajutorul trebuie, în ultimă instanță, să se dovedească profitabilă, adică trebuie cel puțin să își acopere costurile, fără finanțare publică. Din acest motiv, ajutorul la înființare trebuie să fie degresiv și să aibă o durată limitată.” Nu există niciun indiciu că rutele în cauză ar putea să devină rentabile pentru Ryanair fără finanțarea publică prevăzută în temeiul acordurilor de marketing. Acest lucru este confirmat de faptul că Ryanair a renunțat la rutele respective atunci când finanțarea publică nu s-a mai acordat.

| (344) | Punctul 79 litera (e) din orientările din 2005 privind sectorul aviației adaugă criteriul compensării pentru costurile suplimentare la înființare: „valoarea ajutorului trebuie să fie legată strict de costurile suplimentare la înființare suportate pentru lansarea noii rute sau frecvențe, costuri pe care transportatorul aerian nu trebuie să le suporte după înființare, în regim de operare normală”. Ajutorul nu pare să fie legat de costuri de înființare specifice. Plățile pentru serviciile de marketing efectuate către Ryanair pe întreaga perioadă de valabilitate a relațiilor comerciale dintre aeroport și compania aeriană. Prin urmare, nici acest criteriu nu este îndeplinit. |
| --- | --- |

(344)

Punctul 79 litera (e) din orientările din 2005 privind sectorul aviației adaugă criteriul compensării pentru costurile suplimentare la înființare: „valoarea ajutorului trebuie să fie legată strict de costurile suplimentare la înființare suportate pentru lansarea noii rute sau frecvențe, costuri pe care transportatorul aerian nu trebuie să le suporte după înființare, în regim de operare normală”. Ajutorul nu pare să fie legat de costuri de înființare specifice. Plățile pentru serviciile de marketing efectuate către Ryanair pe întreaga perioadă de valabilitate a relațiilor comerciale dintre aeroport și compania aeriană. Prin urmare, nici acest criteriu nu este îndeplinit.

| (345) | În sfârșit, în conformitate cu punctul 79 litera (f), valoarea ajutorului într-un an nu poate depăși 50 % din costurile totale eligibile pentru anul în cauză. Nu există nicio dovadă că respectivele cheltuieli efective pentru serviciile de marketing s-ar fi ridicat la de două ori valoarea ajutorului. |
| --- | --- |

(345)

În sfârșit, în conformitate cu punctul 79 litera (f), valoarea ajutorului într-un an nu poate depăși 50 % din costurile totale eligibile pentru anul în cauză. Nu există nicio dovadă că respectivele cheltuieli efective pentru serviciile de marketing s-ar fi ridicat la de două ori valoarea ajutorului.

8.2.3.3.   Concluzie

Concluzie

| (346) | În concluzie, ajutorul acordat companiei aeriene Ryanair și întreprinderii AMS nu poate fi considerat ajutor la înființare compatibil, întrucât condițiile de compatibilitate nu sunt îndeplinite. Prin urmare, ajutorul de stat acordat companiei aeriene Ryanair și întreprinderii AMS în temeiul combinației între acordul de servicii aeroportuare din 3 martie 2003, acordul de marketing din 7 aprilie 2003 și acordul de marketing din 25 ianuarie 2010 constituie ajutor de stat ilegal și incompatibil, care trebuie să fie recuperat. |
| --- | --- |

(346)

În concluzie, ajutorul acordat companiei aeriene Ryanair și întreprinderii AMS nu poate fi considerat ajutor la înființare compatibil, întrucât condițiile de compatibilitate nu sunt îndeplinite. Prin urmare, ajutorul de stat acordat companiei aeriene Ryanair și întreprinderii AMS în temeiul combinației între acordul de servicii aeroportuare din 3 martie 2003, acordul de marketing din 7 aprilie 2003 și acordul de marketing din 25 ianuarie 2010 constituie ajutor de stat ilegal și incompatibil, care trebuie să fie recuperat.

9.   CONCLUZIE

CONCLUZIE

9.1.   MĂSURA 1: FINANȚAREA INVESTIȚIILOR ÎN INFRASTRUCTURĂ ÎN PERIOADA 2000-2011

| (347) | Comisia consideră că ajutorul acordat întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH sub formă de finanțare a investițiilor în infrastructură în perioada 2000-2011 este compatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(347)

Comisia consideră că ajutorul acordat întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH sub formă de finanțare a investițiilor în infrastructură în perioada 2000-2011 este compatibil cu piața internă.

9.2.   MĂSURA 2: FINANȚAREA PIERDERILOR DIN EXPLOATARE ALE ÎNTREPRINDERII FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH ÎN PERIOADA 2000-2011

| (348) | Comisia consideră că ajutorul acordat întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH sub formă de finanțare a pierderilor din exploatare în perioada 2000-2011 este compatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(348)

Comisia consideră că ajutorul acordat întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH sub formă de finanțare a pierderilor din exploatare în perioada 2000-2011 este compatibil cu piața internă.

9.3.   MĂSURA 3: ACORDURILE DE SERVICII ȘI DE MARKETING CU RYANAIR

| (349) | Comisia consideră că acordul de servicii aeroportuare din 3 martie 2003, acordul de marketing din 7 aprilie 2003 și acordul de marketing din 28 august 2008, luate în considerare în mod combinat, nu constituie ajutor de stat în favoarea companiei aeriene Ryanair/întreprinderii AMS. |
| --- | --- |

(349)

Comisia consideră că acordul de servicii aeroportuare din 3 martie 2003, acordul de marketing din 7 aprilie 2003 și acordul de marketing din 28 august 2008, luate în considerare în mod combinat, nu constituie ajutor de stat în favoarea companiei aeriene Ryanair/întreprinderii AMS.

| (350) | Comisia constată că Germania, prin combinarea acordului de servicii aeroportuare din 3 martie 2003, a acordului de marketing din 7 aprilie 2003 și a acordului de marketing din 25 ianuarie 2010, a acordat un ajutor ilegal companiei aeriene Ryanair și filialei deținută integral de aceasta, AMS, cu încălcarea articolului 108 alineatul (3) din TFUE. |
| --- | --- |

(350)

Comisia constată că Germania, prin combinarea acordului de servicii aeroportuare din 3 martie 2003, a acordului de marketing din 7 aprilie 2003 și a acordului de marketing din 25 ianuarie 2010, a acordat un ajutor ilegal companiei aeriene Ryanair și filialei deținută integral de aceasta, AMS, cu încălcarea articolului 108 alineatul (3) din TFUE.

| (351) | Prin semnarea, în 2010, a acordului cu Ryanair și AMS, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nu a fost în măsură, din perspectivă ex ante, să acopere toate costurile marginale legate de activitățile companiei Ryanair pe aeroport. Ryanair/AMS au beneficiat de un avantaj necuvenit sub forma unui cuantum al ajutorului care trebuie rambursat Germaniei. |
| --- | --- |

(351)

Prin semnarea, în 2010, a acordului cu Ryanair și AMS, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nu a fost în măsură, din perspectivă ex ante, să acopere toate costurile marginale legate de activitățile companiei Ryanair pe aeroport. Ryanair/AMS au beneficiat de un avantaj necuvenit sub forma unui cuantum al ajutorului care trebuie rambursat Germaniei.

ex ante

Recuperarea ajutoarelor acordate companiei aeriene Ryanair/întreprinderii AMS

Recuperarea ajutoarelor acordate companiei aeriene Ryanair/întreprinderii AMS

| (352) | În conformitate cu TFUE și cu jurisprudența constantă a Curții de Justiție, Comisia are competența de a decide ca statul membru în cauză să anuleze sau să modifice măsura de ajutor (170) care s-a dovedit a fi incompatibilă cu piața internă. De asemenea, Curtea a susținut în mod consecvent că obligația unui stat de a elimina ajutorul considerat de Comisie ca fiind incompatibil cu piața internă are rolul de a restabili situația existentă anterior (171). În acest context, Curtea de Justiție a afirmat că obiectivul este îndeplinit atunci când beneficiarul rambursează sumele acordate prin intermediul unui ajutor ilegal, pierzând astfel avantajul de care a beneficiat față de concurenții săi de pe piață, iar situația anterioară plății ajutorului este restabilită (172). |
| --- | --- |

(352)

În conformitate cu TFUE și cu jurisprudența constantă a Curții de Justiție, Comisia are competența de a decide ca statul membru în cauză să anuleze sau să modifice măsura de ajutor (170) care s-a dovedit a fi incompatibilă cu piața internă. De asemenea, Curtea a susținut în mod consecvent că obligația unui stat de a elimina ajutorul considerat de Comisie ca fiind incompatibil cu piața internă are rolul de a restabili situația existentă anterior (171). În acest context, Curtea de Justiție a afirmat că obiectivul este îndeplinit atunci când beneficiarul rambursează sumele acordate prin intermediul unui ajutor ilegal, pierzând astfel avantajul de care a beneficiat față de concurenții săi de pe piață, iar situația anterioară plății ajutorului este restabilită (172).

170

171

172

| (353) | Urmând jurisprudența menționată, articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (173) prevede că „atunci când se adoptă decizii negative în cazuri de ajutor ilegal, Comisia decide ca statul membru în cauză să ia toate măsurile necesare pentru recuperarea ajutorului de la beneficiar”. |
| --- | --- |

(353)

Urmând jurisprudența menționată, articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (173) prevede că „atunci când se adoptă decizii negative în cazuri de ajutor ilegal, Comisia decide ca statul membru în cauză să ia toate măsurile necesare pentru recuperarea ajutorului de la beneficiar”.

173

| (354) | Prin urmare, ajutorul de stat menționat mai sus trebuie să fie rambursat Germaniei, în măsura în care a fost plătit. |
| --- | --- |

(354)

Prin urmare, ajutorul de stat menționat mai sus trebuie să fie rambursat Germaniei, în măsura în care a fost plătit.

| (355) | În ceea ce privește sumele care trebuie recuperate, Comisia va lua în considerare planul de afaceri ex ante prevăzut în secțiunea 8.1.3, tabelul 19, cu următoarele considerații suplimentare:






  (a) | Valoarea ajutorului care trebuie recuperat ar trebui să corespundă fluxurilor de numerar incrementale negative de la momentul în care a fost luată decizia de a semna acordul. Fluxul de numerar negativ corespunde valorii finanțării necesare pentru ca acordul să fie compatibil cu piața. |
| --- | --- | --- |

(355)

În ceea ce privește sumele care trebuie recuperate, Comisia va lua în considerare planul de afaceri ex ante prevăzut în secțiunea 8.1.3, tabelul 19, cu următoarele considerații suplimentare:

ex ante

(a)

Valoarea ajutorului care trebuie recuperat ar trebui să corespundă fluxurilor de numerar incrementale negative de la momentul în care a fost luată decizia de a semna acordul. Fluxul de numerar negativ corespunde valorii finanțării necesare pentru ca acordul să fie compatibil cu piața.

| (b) | Comisia consideră că perioada de timp care trebuie luată în considerare pentru planul de afaceri respectiv este sezonul de vară 2010. Într-adevăr, avantajul efectiv acordat companiei aeriene este limitat la durata efectivă a contractului în cauză, întrucât, după rezilierea contractului, Ryanair/AMS nu au mai primit niciun avantaj de la aeroport. |
| --- | --- |

(b)

Comisia consideră că perioada de timp care trebuie luată în considerare pentru planul de afaceri respectiv este sezonul de vară 2010. Într-adevăr, avantajul efectiv acordat companiei aeriene este limitat la durata efectivă a contractului în cauză, întrucât, după rezilierea contractului, Ryanair/AMS nu au mai primit niciun avantaj de la aeroport.

| (356) | Rezultatele care arată suma indicativă care trebuie să fie recuperată de către Germania de la Ryanair/AMS sunt ilustrate în tabelul 20. |
| --- | --- |

(356)

Rezultatele care arată suma indicativă care trebuie să fie recuperată de către Germania de la Ryanair/AMS sunt ilustrate în tabelul 20.

| (357) | Pentru a lua în considerare avantajul real conferit companiei aeriene și filialelor sale în cadrul combinației dintre acordul de servicii aeroportuare din 3 martie 2003, acordul de marketing din 7 aprilie 2003 și acordul de marketing din 25 ianuarie 2010, sumele indicate în tabelul 20 pot fi ajustate în continuare în conformitate cu elementele de probă furnizate de Germania. Ajustarea se bazează pe (i) diferența dintre, pe de o parte, plățile efective astfel cum sunt prezentate ex post, care au fost efectuate de companiile aeriene pentru tarifele de aeroport și, pe de altă parte, fluxurile de numerar preconizate (ex ante) asociate elementelor de venituri prezentate în tabelul 19; și (ii) diferența dintre, pe de o parte, plățile efective aferente serviciilor de marketing, prezentate ex post, care au fost acordate companiei aeriene sau filialelor acesteia în temeiul contractului de marketing și, pe de altă parte, costurile de marketing prevăzute ex ante, care corespund sumelor indicate în tabelul 19. |
| --- | --- |

(357)

Pentru a lua în considerare avantajul real conferit companiei aeriene și filialelor sale în cadrul combinației dintre acordul de servicii aeroportuare din 3 martie 2003, acordul de marketing din 7 aprilie 2003 și acordul de marketing din 25 ianuarie 2010, sumele indicate în tabelul 20 pot fi ajustate în continuare în conformitate cu elementele de probă furnizate de Germania. Ajustarea se bazează pe (i) diferența dintre, pe de o parte, plățile efective astfel cum sunt prezentate ex post, care au fost efectuate de companiile aeriene pentru tarifele de aeroport și, pe de altă parte, fluxurile de numerar preconizate (ex ante) asociate elementelor de venituri prezentate în tabelul 19; și (ii) diferența dintre, pe de o parte, plățile efective aferente serviciilor de marketing, prezentate ex post, care au fost acordate companiei aeriene sau filialelor acesteia în temeiul contractului de marketing și, pe de altă parte, costurile de marketing prevăzute ex ante, care corespund sumelor indicate în tabelul 19.

ex post

ex ante

ex post

ex ante

| (358) | Astfel cum se explică în considerentul 212, Comisia consideră că, în scopul aplicării normelor privind ajutoarele de stat, AMS și Ryanair sunt considerate a fi o singură întreprindere. Prin urmare, Ryanair și AMS sunt responsabile în mod solidar pentru rambursarea în întregime a ajutorului primit în cadrul combinației dintre acordul de servicii aeroportuare din 3 martie 2003, acordul de marketing din 7 aprilie 2003 și acordul de marketing din 25 ianuarie 2010. |
| --- | --- |

(358)

Astfel cum se explică în considerentul 212, Comisia consideră că, în scopul aplicării normelor privind ajutoarele de stat, AMS și Ryanair sunt considerate a fi o singură întreprindere. Prin urmare, Ryanair și AMS sunt responsabile în mod solidar pentru rambursarea în întregime a ajutorului primit în cadrul combinației dintre acordul de servicii aeroportuare din 3 martie 2003, acordul de marketing din 7 aprilie 2003 și acordul de marketing din 25 ianuarie 2010.

| (359) | De asemenea, în conformitate cu capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (174), Germania trebuie să adauge la valoarea ajutorului dobânda de recuperare, calculată de la data la care ajutorul ilegal a fost pus la dispoziția beneficiarului până la data recuperării sale (175). Întrucât, în speță, fluxurile de numerar care corespund valorilor ajutorului sunt complexe și au fost plătite (la date diferite) în aplicarea combinației între acordul de servicii aeroportuare din 3 martie 2003, acordul de marketing din 7 aprilie 2003 și acordul de marketing din 25 ianuarie 2010, Comisia consideră că este acceptabil să se presupună, în vederea calculării dobânzilor de recuperare, că momentul plății ajutorului este la sfârșitul sezonului de vară IATA 2010 (și anume, 30 octombrie 2010).

  Tabelul 20


  Suma care trebuie să fie recuperată, atât pentru acordurile de servicii aeroportuare și de marketing din 2003, cât și pentru acordul de marketing din 2010 | Sezonul de vară 2010 |
| --- | --- | --- |
| | |
| Număr de pasageri în ieșire | 55 188 |
| | |
| VENITURI PRECONIZATE (în EUR) |
| Tariful net care trebuie plătit de Ryanair pentru fiecare pasager în ieșire | [...]* |
| Total venituri din activități aviatice | [...]* |
| Venituri din activități nonaeronautice pe pasager | [...]* |
| Total venituri din activități nonaeronautice | [...]* |
| Total venituri | [...]* |
| | |
| CHELTUIELI PRECONIZATE (în EUR) |
| Tarife de marketing fixe | [...]* |
| Cheltuieli de exploatare lunare | 13 943 |
| Cheltuieli totale de exploatare | 97 601 |
| Cheltuieli totale | [...]* |
| | |
| REZULTAT NET (în EUR)


  SUMA DE RECUPERAT | – 318 569 |

(359)

De asemenea, în conformitate cu capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (174), Germania trebuie să adauge la valoarea ajutorului dobânda de recuperare, calculată de la data la care ajutorul ilegal a fost pus la dispoziția beneficiarului până la data recuperării sale (175). Întrucât, în speță, fluxurile de numerar care corespund valorilor ajutorului sunt complexe și au fost plătite (la date diferite) în aplicarea combinației între acordul de servicii aeroportuare din 3 martie 2003, acordul de marketing din 7 aprilie 2003 și acordul de marketing din 25 ianuarie 2010, Comisia consideră că este acceptabil să se presupună, în vederea calculării dobânzilor de recuperare, că momentul plății ajutorului este la sfârșitul sezonului de vară IATA 2010 (și anume, 30 octombrie 2010).

174

175

Tabelul 20

Tabelul 20

Suma care trebuie să fie recuperată, atât pentru acordurile de servicii aeroportuare și de marketing din 2003, cât și pentru acordul de marketing din 2010

Suma care trebuie să fie recuperată, atât pentru acordurile de servicii aeroportuare și de marketing din 2003, cât și pentru acordul de marketing din 2010

Sezonul de vară 2010

Număr de pasageri în ieșire

55 188

VENITURI PRECONIZATE (în EUR)

(în EUR)

Tariful net care trebuie plătit de Ryanair pentru fiecare pasager în ieșire

[...]*

Total venituri din activități aviatice

[...]*

Venituri din activități nonaeronautice pe pasager

[...]*

Total venituri din activități nonaeronautice

[...]*

Total venituri

[...]*

CHELTUIELI PRECONIZATE (în EUR)

(în EUR)

Tarife de marketing fixe

[...]*

Cheltuieli de exploatare lunare

13 943

Cheltuieli totale de exploatare

97 601

Cheltuieli totale

[...]*

REZULTAT NET (în EUR)

(în EUR)

SUMA DE RECUPERAT

SUMA DE RECUPERAT

– 318 569

– 318 569

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Ajutorul de stat acordat în mod ilegal de Germania, cu încălcarea articolului 108 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în favoarea întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH între 2000 și 2011 prin intermediul finanțării investițiilor în infrastructură în perioada 2000-2011 este compatibil cu piața internă.

(2)   Ajutorul de stat acordat în mod ilegal de Germania, cu încălcarea articolului 108 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în favoarea întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH între 2000 și 2011 prin intermediul finanțării pierderilor din exploatare în perioada 2000-2011 este compatibil cu piața internă.

(3)   Acordul de servicii aeroportuare încheiat la 3 martie 2003 între Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și Ryanair, în combinație cu acordul de servicii de marketing încheiat la 7 aprilie 2003 între Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și Ryanair și cu acordul de servicii de marketing încheiat la 28 august 2008 între Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și AMS, nu constituie ajutor.

(4)   Ajutorul de stat acordat în mod ilegal de Germania, cu încălcarea articolului 108 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, companiei aeriene Ryanair/întreprinderii AMS prin combinația dintre acordul de servicii aeroportuare încheiat între Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și Ryanair la 3 martie 2003, acordul de servicii de marketing încheiat la 7 aprilie 2003 între Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și Ryanair și acordul de servicii de marketing încheiat la 25 ianuarie 2010 între Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și AMS este incompatibil cu piața internă.

Articolul 2

(1)   Germania recuperează de la beneficiari ajutorul incompatibil menționat la articolul 1 alineatul (4).

(2)   Având în vedere faptul că Ryanair și AMS constituie o singură unitate economică în sensul prezentei decizii, acestea sunt răspunzătoare în solidar pentru rambursarea ajutorului de stat primit de fiecare dintre ele în temeiul aplicării coroborate a acordului de servicii aeroportuare din 3 martie 2003, a acordului de marketing din 7 aprilie 2003 și a acordului de marketing din 25 ianuarie 2010.

(3)   Sumele de recuperat sunt purtătoare de dobândă începând de la data la care au fost puse la dispoziția beneficiarilor până în momentul recuperării lor efective.

(4)   Dobânda se calculează ca dobândă compusă, în conformitate cu dispozițiile capitolului V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004.

(5).   Germania anulează toate celelalte plăți restante aferente ajutorului menționat la articolul 1 alineatul (4), începând de la data adoptării prezentei decizii.

Articolul 3

(1)   Recuperarea ajutorului menționat la articolul 1 alineatul (4) este imediată și efectivă.

(2)   Germania se asigură că prezenta decizie este pusă în aplicare în termen de patru luni de la data notificării acesteia.

Articolul 4

(1)   În termen de două luni de la notificarea prezentei decizii, Germania pune la dispoziția Comisiei următoarele informații:

| (a) | valoarea totală (principal și dobândă) a ajutorului primit de către beneficiari; |
| --- | --- |

(a)

valoarea totală (principal și dobândă) a ajutorului primit de către beneficiari;

| (b) | suma totală (principal și dobândă) care urmează să fie recuperată de la beneficiari, în conformitate cu articolul 2; |
| --- | --- |

(b)

suma totală (principal și dobândă) care urmează să fie recuperată de la beneficiari, în conformitate cu articolul 2;

| (c) | o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și a celor planificate în vederea conformării cu prezenta decizie; |
| --- | --- |

(c)

o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și a celor planificate în vederea conformării cu prezenta decizie;

| (d) | documente care să demonstreze că beneficiarilor li s-a ordonat rambursarea ajutorului. |
| --- | --- |

(d)

documente care să demonstreze că beneficiarilor li s-a ordonat rambursarea ajutorului.

(2)   Germania informează Comisia cu privire la evoluția măsurilor naționale luate în vederea punerii în aplicare a prezentei decizii până la finalizarea recuperării ajutorului menționat la articolul 2. La solicitarea Comisiei, Germania pune la dispoziție fără întârziere informații privind măsurile deja adoptate sau planificate în vederea conformării cu prezenta decizie. De asemenea, Germania furnizează informații detaliate privind valoarea ajutoarelor și a dobânzilor rambursate deja de către beneficiari.

Articolul 5

Prezenta decizie se adresează Republicii Federale Germania.

Adoptată la Bruxelles, 15 octombrie 2014.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Vicepreședinte

---

(1)  
  JO C 149, 25.5.2012, p. 5.

1

(2)  Începând de la 1 decembrie 2009, articolele 87 și 88 din Tratatul CE au devenit articolele 107 și, respectiv, 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). Cele două serii de articole sunt identice în ceea ce privește conținutul. În sensul prezentei decizii, trimiterile la articolele 107 și 108 din TFUE trebuie înțelese ca trimiteri la articolele 87 și, respectiv, 88 din Tratatul CE, după caz. De asemenea, TFUE a introdus anumite modificări terminologice, cum ar fi înlocuirea termenului „Comunitate” cu „Uniune” și a sintagmei „piață comună” cu „piață internă”. Terminologia din TFUE va fi folosită pe tot cuprinsul prezentei decizii.

2

(3)  A se vedea nota de subsol 1.

3

(4)  Airport Marketing Services Limited este o filială deținută integral de Ryanair. Obiectul de activitate principal al întreprinderii constă în vânzarea de spațiu publicitar pe site-ul Ryanair.

4

(5)  Ryanair ar furnizat observații comune privind mai multe cazuri din domeniul aviației, inclusiv cazul de față.

5

(6)  Comunicarea Comisiei – Orientări privind ajutoarele de stat destinate aeroporturilor și companiilor aeriene (JO C 99, 4.4.2014, p. 3).

6

(7)  Aplicarea articolelor 92 și 93 din Tratatul CE și a articolului 61 din Acordul privind SEE ajutoarelor de stat din sectorul aviației (JO C 350, 10.12.1994, p. 5).

7

(8)  Orientări comunitare privind finanțarea aeroporturilor și ajutoarele la înființare acordate companiile aeriene cu plecare de pe aeroporturi regionale (JO C 312, 9.12.2005, p. 1).

8

(9)  
  JO C 113, 15.4.2014, p. 30.

9

(10)  În prezent, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH are ca acționari: landul Landkreis Altenburger (60 %), Gemeinde Nobitz (5 %), THÜSAC Personennahverkehrsgesellschaft mbH (3 %). Toți acționarii sunt autorități publice sau sunt întreprinderi deținute integral de stat și întreprinderea însăși deține 32 % din acțiuni. Sursă: Raportul financiar pentru anul 2012 al întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Raportul este ultimul care a fost pus la dispoziția Comisiei de către Germania.

10

(11)

11

Sursă: Rapoarte financiare transmise de întreprinderea Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și de Germania.

Sursă:

(12)

12

Sursă: Rapoarte financiare transmise de întreprinderea Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH.

Sursă:

(13)  Potrivit Germaniei, în perioada 17.12.2004-11.1.2005 nu au existat zboruri operate de Ryanair. În 2006, toate operațiunile de zbor au fost întrerupte pentru două săptămâni din cauza unor lucrări de construcție.

13

(14)  Comisia consideră că pasagerii provenind de la zborurile regulate („
  Linienflugverkehr
  ”) în perioada 2003-2011 pot fi atribuiți zborurilor operate de Ryanair.

14

Linienflugverkehr

(15)  Studie über den Verkehrslandeplatz Leipzig-Altenburg und das angrenzende Industriegebiet, KE-Consult, Kurte & Esser GbR, septembrie 2010.

15

(16)  Sursă: Raportul administratorilor întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, „
  Entwicklungskonzept der Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH
  ”, 9 septembrie 2011.

16

Entwicklungskonzept der Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

(17)  
  „Deckungslücke”.

17

(18)  Acest lucru este demonstrat în studiul KE-Consult.

18

(19)  Sursă: Raportul administratorilor întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, „
  Entwicklungskonzept der Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH
  ”, 9 septembrie 2011.

19

Entwicklungskonzept der Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

(20)  Actul constitutiv al administratorului aeroportuar limitează aportul de capital anual pentru fiecare acționar până la de cinci ori participația acestuia [articolul 24 alineatul (3)].

20

(21)

21

Sursă: Rapoartele financiare anuale prezentate de întreprinderea Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, la următoarele pagini:

Sursă:

| | Anul 2000: pagina 28 și anexa 6, pagina 20 |
| --- | --- |

Anul 2000: pagina 28 și anexa 6, pagina 20

| | Anul 2001: pagina 28 și anexa 6, pagina 23 |
| --- | --- |

Anul 2001: pagina 28 și anexa 6, pagina 23

| | Anul 2002: pagina 28 și anexa 6, pagina 21 |
| --- | --- |

Anul 2002: pagina 28 și anexa 6, pagina 21

| | Anul 2003: pagina 7 și anexa 6, pagina 21 |
| --- | --- |

Anul 2003: pagina 7 și anexa 6, pagina 21

| | Anul 2004: anexa 3, pagina 5 și anexa 6, pagina 19 |
| --- | --- |

Anul 2004: anexa 3, pagina 5 și anexa 6, pagina 19

| | Anul 2005: anexa VI, pagina 13 și anexa III, pagina 19 |
| --- | --- |

Anul 2005: anexa VI, pagina 13 și anexa III, pagina 19

| | Anul 2006: anexa VI, pagina 12 și anexa III, paginile 15-16 |
| --- | --- |

Anul 2006: anexa VI, pagina 12 și anexa III, paginile 15-16

| | Anul 2007: anexa VI, pagina 13 și anexa III, paginile 15-16 |
| --- | --- |

Anul 2007: anexa VI, pagina 13 și anexa III, paginile 15-16

| | Anul 2008: anexa VI, pagina 12 și anexa III, paginile 15-16 |
| --- | --- |

Anul 2008: anexa VI, pagina 12 și anexa III, paginile 15-16

| | Anul 2009: anexa VI, pagina 15 și anexa III, pagina 14 |
| --- | --- |

Anul 2009: anexa VI, pagina 15 și anexa III, pagina 14

| | Anul 2010: anexa VI, pagina 15 și anexa III, pagina 14 |
| --- | --- |

Anul 2010: anexa VI, pagina 15 și anexa III, pagina 14

| | Anul 2011: anexa VI, pagina 13 și anexa III, pagina 14. |
| --- | --- |

Anul 2011: anexa VI, pagina 13 și anexa III, pagina 14.

(22)  Contribuțiile au fost furnizate în principal de landul Turingia, dar este posibil să fi contribuit și alte organisme publice.

22

(23)  http://www.lvz.de/Mitteldeutschland/News/Aus-fuer-Linienfluege-ab-Altenburg-Ryanair-zieht-sich-komplett-zurueck – „
  Aus für Linienflüge ab Altenburg – Ryanair zieht sich komplett zurück
  ”.

23

Aus für Linienflüge ab Altenburg

Ryanair zieht sich komplett zurück

(24)

24

Sursă: Germania.

Sursă:

(25)  Resurse proprii ale întreprinderii Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH.

25

(26)  Suma este examinată în prezent și face obiectul unui litigiu în fața instanței administrative a landului; prin urmare, aceasta ar putea suferi modificări.

26

(27)  Suma care face obiectul modificării – a se vedea nota de subsol 3

27

(28)  În special, raportul financiar pentru anul 2004 prevede că distanțele de pornire și de aterizare pe pistă au fost extinse și au permis utilizarea aeronavelor B 737-800. În conformitate cu acordul dintre AOC și Ryanair, Ryanair a utilizat aeronave B 737-300 sau o altă variantă a aeronavei B 737 pe aeroportul AOC.

28

(29)

29

Sursă: informațiile transmise de Germania și rapoartele financiare anuale transmise de întreprinderea Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH.

Sursă:

(30)  Rezultatul din exploatare este calculat drept venituri din activități operaționale – din care a fost dedusă finanțarea publică totală, astfel cum se menționează în tabelul 2 – minus cheltuielile de exploatare directe (personal + materiale + alte cheltuieli), conform datelor rezultate din rapoartele financiare anuale transmise de Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH.

30

(31)  Valorile investițiilor menționate în tabelul 4 provin din rapoartele financiare anuale transmise de Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH și diferă de valorile investițiilor furnizate de Germania în tabelul 3.

31

(32)  Rezultatul financiar net provine din diferența dintre veniturile financiare și cheltuielile financiare. Potrivit Germaniei, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nu a avut niciun împrumut bancar în perioada respectivă; cheltuielile financiare au fost legate în principal de plata dobânzilor aferente contribuțiilor primite în trecut și neutilizate încă.

32

(33)  Datele prezentate în tabelul 5, furnizate de Germania, diferă de datele prezentate în tabelul 2, furnizate în rapoartele financiare anuale transmise de întreprinderea Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH.

33

(1)

1

| [...]* | Informații protejate de obligația păstrării secretului profesional. |
| --- | --- |

[...]*

Informații protejate de obligația păstrării secretului profesional.

(34)  Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, Jahresabschlusses zum 31. Dezember 2002, Lagebericht 2002, p. 4.

34

(35)

35

Sursă: observațiile prezentate de Germania. Germania menționează că respectivele costuri ale serviciilor de interes public depășesc sumele menționate în tabelul 6, dar nu oferă informații suplimentare cu privire la suma exactă.

Sursă:

(36)

36

Sursă: observațiile prezentate de Germania.

Sursă:

(37)  Tarifele indicate în tabelele 8 și 9 se aplică aeronavelor incluse pe o listă specială denumită „
  Bonusliste
  ”, care conține diferite tipuri de aeronave în funcție de caracteristicile tehnice ale acestora în ceea ce privește emisiile poluante: aeronavele cu cele mai bune performanțe de mediu se regăsesc pe listă și aeronavele noi sunt automat incluse pe listă.

37

Bonusliste

(38)

38

Sursă: observațiile prezentate de Germania.

Sursă:

(39)

39

Sursă: observațiile prezentate de Germania.

Sursă:

(40)  Cuvântul german folosit pentru rotațiile planificate este „
  Linienflugbetrieb
  ”.

40

Linienflugbetrieb

(41)

41

Sursă: observațiile prezentate de Germania.

Sursă:

(42)  Comisia constată diferența dintre numărul exprimat în litere și în cifre.

42

(43)  Germania a transmis către Ryanair factura primită de la Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH pentru luna iunie 2009. În pofida cererilor ulterioare ale Comisiei, Germania nu a mai furnizate alte informații privind tarifele exacte pe pasager și pe aeronavă plătite de Ryanair în cursul perioadei 2003-2011.

43

(44)  Aceasta este doar o enumerare a anumitor măsuri. Lista completă a serviciilor este inclusă în anexa B.

44

(45)  Acordul se referă la nivelul actual al tarifelor întreprinderii AMS.

45

(46)  Sezonul aeronautic de vară IATA a început la 28 martie 2010 și s-a încheiat la 30 octombrie 2010.

46

(47)  Punctul 3.2 din acordul din 25 ianuarie 2010 lasă deschisă posibilitatea ca AMS să furnizeze servicii de marketing suplimentare cu acordul comun al părților.

47

(48)  Germania afirmă că peste 16,5 milioane EUR au fost investite în dezvoltarea zonei industriale, care în prezent oferă locuri de muncă pentru aproximativ 250 de persoane pe aproximativ 58 ha.

48

(49)  Entwicklungskonzept der Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, 9 septembrie 2011.

49

(50)  Punctul 23 din Thüringer Landeshaushaltsordnung.

50

(51)  În această privință, Germania oferă un exemplu de subvenție stabilită și plătită în 2009, care a făcut obiectul unui control ex post și al unei rambursări parțiale în 2012.

51

ex post

(52)  A se vedea tabelul 3.

52

(53)  
  Thüringer Landeshaushaltsordnung reprezintă normele bugetare ale landului Turingia. Secțiunea 23 din normele bugetare prevede cerințele care trebuie îndeplinite pentru a primi contribuții financiare de la bugetul landului. Landul Turingia trebuie să aibă un interes semnificativ în punerea în aplicare a proiectului pentru care sunt furnizate contribuțiile și care nu ar putea fi pus în aplicare deloc sau nu ar putea fi pus în aplicare în mod adecvat în absența contribuțiilor. Condițiile în care se poate beneficia de contribuții sunt descrise mai pe larg în Allgemeine Nebenbestimmungen für Zuwendungen zur Projektförderung (ANBest-P), care sunt termenii și condițiile generale pentru finanțarea proiectelor de dezvoltare.

53

Thüringer Landeshaushaltsordnung

Allgemeine Nebenbestimmungen für Zuwendungen zur Projektförderung (ANBest-P)

(54)  Decizia Comisiei în cazul SA.16588 (N 644i/2002) – Germania – Errichtung oder Ausbau von Regionalflughäfen.

54

(55)  A se vedea considerentul 50 litera (a).

55

(56)  
  „Plausibilitätsprüfung über die Wirtschaftlichkeit der Flugplatz Altenburg- Nobitz GmbH unter Berücksichtigung des Wirtschafts- und Finanzplanes für die Jahre 2007 bis 2010” (31 august 2007) și „Kapitalflussrechnungen FAN für die Geschäftsjahre 2007 bis 2015” (16 noiembrie 2007) elaborat de BDO – Deutsche Warentreuhand Aktiengesellschaft Wirtschaftsprüfungsgesellschaft; „Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Altenburg-Nobitz” elaborat de Prof. Dr. Richard Klophaus, septembrie 2007; „Planentwurf für den Zeitraum 2011 – 2015: Wirtschafts-, Vermögens-, Finanz- und Investitionsplan” elaborat de Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, 15 noiembrie 2007.

56

(57)  
  „Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Altenburg-Nobitz” elaborat de Prof. Dr. Richard Klophaus, septembrie 2007.

57

(58)  
  Arbeitsgemeinschaft Deutscher Verkehrsflughäfen – Asociația profesională a aeroporturilor germane.

58

Arbeitsgemeinschaft Deutscher Verkehrsflughäfen

(59)  Germania a pus la dispoziția Comisiei planuri de afaceri pentru anii 2000-2005 („
  Wirtschaftsplan
  ”), precum și actualizările corespunzătoare ale acestora din anul următor („
  Nachtrag zum Wirtschaftsplan
  ”).

59

Wirtschaftsplan

Nachtrag zum Wirtschaftsplan

(60)  Abordarea bazată pe încasarea unică implică obligația de luare în considerare a întregului profit, a tuturor veniturilor provenite din activități aeronautice (și anume, tarifele pentru serviciile destinate pasagerilor) și nonaeronautice (precum chiriile pentru magazine în aeroport, taxele de parcare) și nu numai a numărului de pasageri și a tarifelor aferente pentru serviciile destinate pasagerilor.

60

(61)  Germania face trimitere la cauza T-196/04, Ryanair/Comisia, Rep., 2008, p. II-3643, punctul 59 („hotărârea Charleroi
  ”).

61

Ryanair/Comisia

Charleroi

(62)  Studiul „Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Altenburg-Nobitz” elaborat de Prof. Dr. Richard Klophaus, septembrie 2007.

62

(63)  
  „
  Umsatzaufstellung Ryanair” – Tabelul a fost elaborat de Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH pe baza mai multor ipoteze privind numărul de zboruri zilnice (1-10) și coeficientul de ocupare (70 %-90 %).

63

Umsatzaufstellung

(64)  Scenariu prudent bazat pe un singur zbor zilnic.

64

(65)  Germania își bazează previziunile pe ipoteza că aeronavele utilizate de Ryanair în 2003 au avut o capacitate de 148 de pasageri.

65

(66)  Sumele provin din factura lunară transmisă de Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH către Ryanair în iunie 2009. Cu toate acestea, în pofida solicitării din partea Comisiei, Germania nu a pus la dispoziție nicio informație cu privire la tarifele lunare pentru serviciile destinate pasagerilor și pentru aeronave care trebuiau plătite de Ryanair în perioada 2003-2011.

66

(67)  În această privință, Germania furnizează un număr de pasageri care este diferit de numărul de pasageri din rapoartele financiare ale operatorului aeroportuar – a se vedea tabelul 1.

67

(68)  Informațiile furnizate de Germania.

68

(69)  Entwicklungskonzept der Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, 9 septembrie 2011.

69

(70)  A se vedea decizia Comisiei de inițiere a procedurii, considerentele 133-134.

70

(71)  
  Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung – Regulamentul german privind acordarea licențelor de transport aerian – A se vedea decizia Comisiei de inițiere a procedurii, considerentul 134.

71

Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung

(72)  A se vedea decizia Comisiei de inițiere a procedurii, considerentul 137.

72

(73)  Principiul operatorului economic privat în economia de piață.

73

(74)  Cazuri de ajutor de stat acordat companiei aeriene Ryanair, analiză elaborată de societatea de consultanță pentru Ryanair, 9 aprilie 2013.

74

(75)  A se vedea nota de subsol 50

75

(76)  Analiză elaborată pentru Ryanair, 10 aprilie 2013.

76

(77)  Analiza „Sunt prețurile stabilite de AMS în conformitate cu nivelul pieței?” elaborată pentru Ryanair, 20 decembrie 2013.

77

(78)  Analiza „Cum ar trebui să fie tratate contractele încheiate cu întreprinderea AMS în cadrul analizei de profitabilitate ca parte a testului operatorului economic privat în economia de piață?” elaborată pentru Ryanair, 17 ianuarie 2014.

78

(79)  Conform unui raport elaborat de York Aviation (2007) „
  Beneficii sociale ale companiilor aeriene low-cost în Europa
  ”, Ryanair a sporit atractivitatea aeroportului Eindhoven ca bază pentru alți transportatori aerieni low-cost.

79

Beneficii sociale ale companiilor aeriene low-cost în Europa

(80)  Se face o trimitere specială la un raport elaborat de profesorul McLoughlin (2013), care a fost prezentat de Ryanair la 13 aprilie 2013, intitulat „
  Construirea mărcii: de ce și cum ar trebui să investească mărcile mici în marketing
  ”.

80

Construirea mărcii: de ce și cum ar trebui să investească mărcile mici în marketing

(81)  Comisia Europeană (2005) NN72/05 Majorare de capital BayernLB, Germania, punctele 27-29.

81

(82)  Decizia Comisiei din 4 iulie 2007 privind o procedură de aplicare a articolului 82 din Tratatul CE (cazul COMP/38.784 – Wanadoo España/Telefónica), punctele 360 și 363.

82

Wanadoo España/Telefónica

(83)  www.airportmarketingservices.com

83

(84)  
  JO C 249, 31.7.2014, p. 1.

84

(85)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-05-58_de.htm?locale=FR

85

(86)  Cauza C-35/96 Comisia/Italia, Rec., 1998, p. I-3851, cauza C-41/90 Höfner și Elser, Rec., 1991, p. I-1979, C-244/94 Fédération Française des Sociétés d'Assurances/Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, Rec., 1995, p. I-4013, cauza C-55/96 Job Centre, Rec., 1997, p. I-7119.

86

(87)  Cauza 118/85 Comisia/Italia, Rec., 1987, p. 2599, cauza 35/96 Comisia/Italia, Rec., 1998, p. I3851.

87

Comisia/Italia

Comisia/Italia

(88)  
  Hotărârea Leipzig/Halle, în special punctele 93-94, confirmată de cauza C-288/11 P Mitteldeutsche Flughafen și Flughafen Leipzig-Halle/Comisia, 2012, nepublicată încă în Repertoriu; a se vedea, de asemenea, cauza T-128/89 Aéroports de Paris/Comisia, Rec., 2000, p. II-3929, confirmată de cauza C-82/01P Aéroports de Paris/Comisia, Rec., 2002, p. I-9297 și cauza T-196/04 Ryanair/Comisia („hotărârea Charleroi”), Rep., 2008, p. II-3643.

88

Hotărârea Leipzig/Halle

Mitteldeutsche Flughafen și Flughafen Leipzig-Halle/Comisia

Ryanair/Comisia („hotărârea Charleroi”)

(89)  Cauzele C-159/91 și C-160/91, Poucet/AGV și Pistre/Cancave, Rec., 1993, p. I-637.

89

(90)  Cauza C-364/92 SAT Fluggesellschaft/Eurocontrol, Rec., 1994, p. I-43.

90

Fluggesellschaft/Eurocontrol, Rec

(91)  Decizia nr. N309/2002 a Comisiei din 19 martie 2003 privind „Securitatea aviației – compensație pentru costurile suportate în urma atacurilor de la 11 septembrie 2001
  ”.

91

(92)  Cauza C-343/95 Calì & Figli/Servizi ecologici porto di Genova, Rec., 1997, p. I-1547, decizia nr. N309/2002 a Comisiei din 19 martie 2003, Decizia N438/2002 a Comisiei din 16 octombrie 2002, „Ajutor acordat ca sprijin pentru funcțiile autorităților publice în sectorul portuar belgian”.

92

Calì & Figli/Servizi ecologici porto di Genova

(93)  Decizia N309/2002 a Comisiei din 19 martie 2003.

93

(94)  A se vedea, în special, cauza C-364/92, SAT/Eurocontrol, Rec., 1994, p. I-43, punctul 30 și cauza C-113/07 P, Selex Sistemi Integrati/Comisia, Rep., 2009, p. I-2207, punctul 71.

94

SAT/Eurocontrol

(95)  A se vedea, printre altele, cauza C-172/03 Wolfgang Heiser/Finanzamt Innsbruck, Rec., 2005, p. I-01627, punctul 36 și jurisprudența citată.

95

Wolfgang Heiser/Finanzamt Innsbruck, Rec

(96)  Decizia Comisiei din 20 februarie 2014 în cazul privind ajutorul de stat SA.35847 (2012/N) – Republica Cehă – Aeroportul Ostrava, nepublicată încă în Jurnalul Oficial, considerentul 16.

96

(97)  Articolul 27 litera (d) punctul (1) din Luftverkehrsgesetz: „Flugsicherungsdienste und die dazu erforderlichen flugsicherungstechnischen Einrichtungen werden an den Flugplätzen vorgehalten, bei denen das Bundesministerium für Verkehr, Bau und Stadtentwicklung einen Bedarf aus Gründen der Sicherheit und aus verkehrspolitischen Interessen anerkennt”.

97

Luftverkehrsgesetz

(98)  Cauza C-482/99, Franța/Comisia (denumită în continuare cauza „
  Stardust Marine
  ”, Rec., 2002, p. I-4397.

98

Franța/Comisia

Stardust Marine

(99)  Hotărârea din 12 mai 2011 în cauzele conexate T-267/08 și T-279/08 Nord-Pas-de-Calais, nepublicată încă, punctul 108.

99

Nord-Pas-de-Calais

(100)  A se vedea nota de subsol 10.

100

(101)  Comunicarea Comisiei către statele membre privind aplicarea articolelor 92 și 93 din Tratatul CEE și a articolului 5 din Directiva 80/723/CEE a Comisiei în cazul întreprinderilor publice din industria producătoare (JO C 307, 13.11.1993, p. 3), punctul 11. Comunicarea vizează industria prelucrătoare, dar este aplicabilă și celorlalte sectoare economice. A se vedea cauza T-16/96 Cityflyer, Rec., 1998, p. II-757, punctul 51.

101

Cityflyer

(102)  Rambursarea a avut loc doar în cazuri specifice în care contribuția publică în cauză nu a fost utilizată în totalitate pentru investițiile pe care le viza.

102

(103)  Cauza T-214/95 Het Vlaamse Gewest/Comisia, Rec., 1998, p. II-717.

103

Vlaamse Gewest/Comisia

(104)  Cauza C-482/99, Franța/Comisia (denumită în continuare cauza „
  Stardust Marine
  ”, Rec., 2002, p. I-4397.

104

Stardust Marine

(105)  Hotărârea din 12 mai 2011 în cauzele conexate T-267/08 și T-279/08 Nord-Pas-de-Calais, nepublicată încă, punctul 108.

105

Nord-Pas-de-Calais

(106)  A se vedea nota de subsol 10.

106

(107)  Cauza C-39/94 Syndicat français de l'Express international (SFEI) și alții/La Poste și alții, Rec., 1996, p. I-3547, punctul 60 și cauza C-342/96 Regatul Spaniei/Comisia Comunităților Europene, Rec., 1999, p. I-2459, punctul 41.

107

(108)  Cauza 173/73, Republica Italiană/Comisia Comunităților Europene, Rec., 1974, p. 709, punctul 13.

108

(109)  Cauza C-482/99 Franța/Comisia („Stardust Marine”), Rec., 2002, p. I-4397, punctul 69.

109

Franța/Comisia („Stardust Marine”)

(110)  Cauza C-305/89, Italia/Comisia („Alfa Romeo”), Rec., 1991, p. I-1603, punctul 23, cauza T-296/97, Alitalia/Comisia, Rec., 2000, p. II-3871, punctul 84.

110

Italia/Comisia („Alfa Romeo”)

(111)  
  „
  verlorene Zuschüsse
  ” – a se vedea comunicarea din partea Germaniei, 30 martie 2012.

111

verlorene Zuschüsse

(112)  Cauza 40/85 Belgia/Comisia, Rec., 1986, p. I-2321.

112

(113)  Cauza T-214/95 Het Vlaamse Gewest/Comisia, Rec., 1998, p. II-717.

113

Het Vlaamse Gewest/Comisia

(114)  A se vedea considerentul 105.

114

(115)  A se vedea, de asemenea, comunicarea Comisiei privind aplicarea normelor Uniunii Europene în materie de ajutor de stat în cazul compensației acordate pentru prestarea unor servicii de interes economic general (JO C 8, 11.1.2012, p. 4) partea 2.1 și jurisprudența asociată, în special cauzele conexate C-180/98 – C-184/98 Pavlov și alții, Rec., 2000, p. I-6451.

115

(116)  Cauza 118/85 Comisia/Italia, Rec., 1987, p. 2599, punctul 7, cauza C-35/96 Comisia/Italia, Rec., 1998, p. I-3851, punctul 36, cauzele conexate Pavlov și alții, punctul 75.

116

118/85 Comisia/Italia

Comisia/Italia

Pavlov și alții

(117)  A se vedea site-ul http://corporate.ryanair.com/investors/biographies/, accesat la 23 iunie 2014.

117

(118)  Cauza C-482/99, Franța/Comisia (denumită în continuare „
  Stardust Marine
  ”, Rec., 2002, p. I4397.

118

Stardust Marine

(119)  Hotărârea din 12 mai 2011 în cauzele conexate T-267/08 și T-279/08 Nord-Pas-de-Calais, nepublicată încă, punctul 108.

119

Nord-Pas-de-Calais

(120)  Hotărârea în cauza Stardust Marine, punctele 52 și 57.

120

Stardust Marine

(121)  Ibidem.

121

(122)  http://www.altenburg-tourismus.de/reiseveranstalter/pressemitteilungen.htm, Osterländer Volkszeitung, 24 august 2010, p. 13: „Er forderte deshalb die Landesregierung auf, umgehend mit Ryanair über den Aufbau von drei bis fünf Linienverbindungen zu verhandeln und parallel in den Zielländern die Tourismus-Werbung aufzubauen”.

122

Osterländer Volkszeitung

(123)  
  Dresdner Neue Nachrichten, 5.3.2003: „Der Regionalflughafen Altenburg-Nobitz war in den vergangenen Jahren mit mehreren Millionen Euro Fördermitteln modernisiert worden und hatte sich immer wieder um die Ansiedlung eines Billig-Fliegers bemüht. Die Verhandlungen mit Ryanair waren über viele Monate geführt worden. Als letztes Hindernis erwies sich der hinhaltende Widerstand Erfurter Ministerien, die diese Ansiedlung zu blockieren versuchten.”

123

Dresdner Neue Nachrichten

(124)  http://www.radio-lotte.de/nachricht/14036: „Thüringen will mit Millioneninvestitionen die irische Billigfluglinie Ryanair an den Flughafen Altenburg-Nobitz lotsen. Nach Aussagen der «Leipziger Volkszeitung» stehen dafür rund 28 Millionen Euro aus einem Infrastruktur-Sonderprogramm zur Verfügung. Thüringens Wirtschaftsminister Schuster sagte, man sei auch flexibel genug, erforderliche Maßnahmen bereits in diesem Jahr zu bewilligen. Wenn Ryanair beispielsweise eine längere Start- und Landebahn benötige, dann werde diese Verlängerung erfolgen. Sollte Ryanair sich für Altenburg-Nobitz entscheiden, würde Dresden und Leipzig/Halle ein weiterer Passagierverlust drohen. Der einstige Militärflugplatz liegt geografisch in der Mitte. Der Dresdner Flughafen hat in diesem Jahr bislang rund 15 Minus gemacht, Leipzig/Halle rund zwölf Prozent”.

124

(125)  Thüringer Landtag, cea de a 4-a legislatură, proces-verbal nr. 4/11 al celei de a 11-a sesiuni plenare din 28 ianuarie 2005, vineri, 28 ianuarie 2005, Perspectivele întreprinderii Flughafen Altenburg-Nobitz, p. 1097.

125

(126)  http://www.neues-deutschland.de/artikel/161087.ein-flughafen-an-jeder-muelltonne.html: „Zuvor hatte der Kreistag beschlossen, dem irischen Billigflieger Ryanair für die Einrichtung einer zusätzlichen Flugverbindung 670 000 Euro Marketingzuschüsse zu gewähren.«Ohne diese Beschlussfassung wäre der Linienflugbetrieb faktisch am Ende gewesen und der Flugplatz hätte seine Bedeutung zwangsläufig verloren», rechtfertigte der Landrat und Aufsichtsratsvorsitzende der Betreibergesellschaft Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH die Finanzspritze. Zu den bisherigen Verbindungen von und nach Stansted (London), Edinburgh (Schottland) und Girona (Barcelona) soll ab März 2010 zweimal in der Woche eine Verbindung nach Alicante hinzu kommen.”

126

(127)  A se vedea considerentul 32 litera (d).

127

(128)  Cauza T-196/04, Ryanair/Comisia, Rep., 2008, p. II-3643, punctul 59 („
  hotărârea Charleroi
  ”).

128

Ryanair/Comisia

hotărârea Charleroi

(129)  Cauza C-482/99 Franța/Comisia, Rec., 2002, p. I-4397, punctul 71 (hotărârea „
  Stardust Marine
  ”).

129

Franța/Comisia

Stardust Marine

(130)  A se vedea considerentul 52.

130

(131)  Pentru primii cinci ani și mai puțin de patru rotații – a se vedea tabelul 12.

131

(132)  O marjă de profit rezonabilă este o rată „normală” de rentabilitate a capitalului, și anume o rată de rentabilitate de care ar avea nevoie o întreprindere tipică pentru o investiție cu risc similar. Rentabilitatea este calculată ca rată internă de rentabilitate („RIR”) a fluxurilor de numerar prevăzute care decurg din acordul cu compania aeriană.

132

(133)  Aceasta nu împiedică să se estimeze că, pe durata acordurilor, beneficiile viitoare pot compensa pierderile inițiale.

133

(134)  Hotărârea în cauza Charleroi, punctul 59.

134

Charleroi

(135)  A se vedea considerentul 99.

135

(136)  A se vedea tabelul 3 de la considerentul 38.

136

(137)  Întrucât Comisia nu a primit repartizarea între anii 2003 și 2004, se va considera că pe an s-a plătit jumătate din contribuția din resurse proprii (187 882 EUR).

137

(138)  În 2003, a fost convenită o singură rotație între Londra-Stansted și Altenburg.

138

(139)  Acordul estimează [...]* pentru primii cinci ani, cu data de expirare 30 aprilie 2008. După data menționată, tariful devine [...]* pentru perioada 1 mai 2008-30 aprilie 2013. O medie ponderată reprezintă [...]* pentru întregul an 2008.

139

(140)  În pofida mai multor solicitări din partea Comisiei, Germania nu a furnizat niciun fel de date privind veniturile provenite din activități nonaeronautice ex ante și face trimitere la tabelul 13 – a se vedea considerentul 99.

140

ex ante

(141)  Date furnizate de Germania. Numărul de pasageri corespunde datelor din tabelul 1.

141

(142)  Germania declară o capacitate de zbor de 148 de pasageri în tabelul din 22 aprilie 2003.

142

(143)  Comisia își va întemeia toate calculele efectuate pe un număr standard de 365 de zile pe an.

143

(144)  Comunicare a Comisiei privind revizuirea metodei de stabilire a ratelor de referință și de scont (JO C 14, 19.1.2008, p. 6.) – Tabel conex privind ratele de referință/scont și ratele de recuperare a ajutoarelor de stat pentru cele 15 state membre ale UE (1.8.1997-1.5.2004).

144

(145)  O altă opțiune ar fi fost ca analiza să fie efectuată pentru perioada 28 august 2008-27 august 2010, pe durata efectivă a acordului: întrucât toate ipotezele rămân neschimbate, Comisia decide să efectueze analiza pe o perioadă de doi ani, fără specificații suplimentare. Acest lucru simplifică analiza și oferă același rezultat.

145

(146)  La data încheierii celui de al doilea acord de marketing (28 august 2008), tariful net pe pasager în ieșire, care trebuia să fie plătit de Ryanair aeroportului AOC, a fost de [...]* EUR, întrucât numărul de rotații nu a depășit cifra patru.

146

(147)  În 2003, a fost convenită o singură rotație între Londra-Stansted și Altenburg.

147

(148)  Astfel cum este indicat în nota de subsol 48, sezonul de vară IATA are o durată de șapte luni, iar sezonul de iarnă are o durată de cinci luni.

148

(149)  Capacitatea de zbor menționată în acordul de marketing din 2008.

149

(150)  Comunicare a Comisiei privind revizuirea metodei de stabilire a ratelor de referință și de scont (JO C 14, 19.1.2008, p. 6) – Tabel conex privind ratele de bază pentru cele 27 de state membre ale UE (1.7.2008-30.6.2013).

150

(151)  La data încheierii celui de al treilea acord de marketing (25 ianuarie 2010), tariful net pe pasager în ieșire, care trebuie să fie plătit de Ryanair aeroportului AOC, era de [...]*, întrucât numărul de rotații nu depășea cifra patru.

151

(152)  În 2003, a fost convenită o singură rotație între Londra-Stansted și Altenburg.

152

(153)  Capacitatea de zbor menționată în acordul de marketing din 2010.

153

(154)  Cauza 730/79 Philip Morris, Rec., 1980, p. I-2671, punctul 11.

154

(155)  Cauza T-214/95, Het Vlaamse Gewest/Comisia, Rec., 1998, p. II-717, punctul 46.

155

(156)  A se vedea Regulamentul (CEE) nr. 2407/92 al Consiliului (JO L 240, 28.8.1992, p. 1), Regulamentul (CE) nr. 2408/92 al Consiliului (JO L 240, 28.8.1992, p. 8) și Regulamentul (CE) nr. 2409/92 al Consiliului (JO L 240, 28.8.1992, p. 15).

156

(157)  În conformitate cu jurisprudența constantă, Comisia poate declara o măsură de ajutor compatibilă numai în cazul în care aceasta este necesară pentru atingerea unui obiectiv legitim (a se vedea, de exemplu, cauza 730/79 Philip Morris, cauza C-390/06 Nuova Agricast, cauza T-162/06 Kronoply).

157

(158)  A se vedea considerentul 96.

158

(159)  A se vedea nota de subsol 34.

159

(160)  Poziția actualizată asupra previziunilor privind cererea pentru aeroportul KasselCalden [Aktualisierte Stellungnahme zur Nachfrageprognose für den Flughafen Kassel-Calden], Intraplan Consult GmbH, 12 martie 2012, p. 8.

160

KasselCalden [Aktualisierte Stellungnahme zur Nachfrageprognose für den Flughafen Kassel-Calden]

(161)  A se vedea nota de subsol 34.

161

(162)  Germania a furnizat planuri de afaceri anuale („Wirtschaftsplan”) pentru perioada 2000-2005, cu planuri de afaceri modificate corespunzătoare („Nachtrag zum Wirtschaftsplan”).

162

(163)  Punctul 172 din orientările din 2014 privind sectorul aviației.

163

(164)  Comunicarea Comisiei – Orientări privind ajutoarele de stat destinate aeroporturilor și companiilor aeriene (JO C 99, 4.4.2014, p. 3), punctul 104.

164

(165)  Comunicarea Comisiei – Orientări privind ajutoarele de stat destinate aeroporturilor și companiilor aeriene, punctul 137.

165

(166)  A se vedea considerentul 43.

166

(167)  Germania a pus la dispoziția Comisiei planuri de afaceri („Wirtschaftsplan”) pentru anii 20002005 și planuri de afaceri actualizate („Nachtrag zum Wirtschaftsplan”) pentru anii 20022005.

167

(168)  A se vedea considerentul 34.

168

(169)  Orientările din 2014 privind sectorul aviației, considerentul 174.

169

(170)  Cauza C-70/72, Comisia/Germania, Rec.,1973, p. 813, punctul 13.

170

(171)  Cauzele conexate C-278/92, C-279/92 și C-280/92, Spania/Comisia, Rec., 1994, p. I-4103, punctul 75.

171

(172)  Cauza C-75/97, Belgia/Comisia, Rec.,1999, p. I-3671, punctele 64-65.

172

(173)  Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO L 83, 27.3.1999, p. 1).

173

(174)  Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 659/1999 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (JO L 140, 30.4.2004, p. 1).

174

(175)  A se vedea articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999.

175

---

| 4.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 59/87 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 59/87

---

DECIZIA (UE) 2016/288 A COMISIEI

din 27 martie 2015

privind schema de ajutoare SA.34775 (13/C) (ex 12/NN) pusă în aplicare de Regatul Unit – Taxa pe agregate

[notificată cu numărul C(2015) 2141]

(Numai textul în limba engleză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să prezinte observații în conformitate cu dispozițiile menționate (1) și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

PROCEDURĂ

| (1) | Prin scrisoarea din 20 decembrie 2001 (înregistrată la 28 decembrie 2001), autoritățile britanice au notificat Comisiei schema de ajutoare intitulată „Introducerea în etape a taxei pe agregate în Irlanda de Nord”. În notificarea trimisă, autoritățile britanice au informat Comisia că intenționează să introducă o taxă pe agregate începând de la 1 aprilie 2002. Taxa urma să fie introdusă prin Legea finanțelor pentru anul 2001, partea a doua, articolele 16-49 și anexele 4-10. Schema de ajutoare în sine (introducerea în etape a taxei pe agregate în Irlanda de Nord) a fost descrisă ca fiind compusă din introducerea taxei în Irlanda de Nord în mai multe etape pentru a menține competitivitatea internațională a întreprinderilor din Irlanda de Nord care fabrică produse prelucrate, cum ar fi betonul și asfaltul, din agregate. Introducerea treptată a taxei pentru Irlanda de Nord urma să aibă loc prin Legea finanțelor pentru anul 2002. |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisoarea din 20 decembrie 2001 (înregistrată la 28 decembrie 2001), autoritățile britanice au notificat Comisiei schema de ajutoare intitulată „Introducerea în etape a taxei pe agregate în Irlanda de Nord”. În notificarea trimisă, autoritățile britanice au informat Comisia că intenționează să introducă o taxă pe agregate începând de la 1 aprilie 2002. Taxa urma să fie introdusă prin Legea finanțelor pentru anul 2001, partea a doua, articolele 16-49 și anexele 4-10. Schema de ajutoare în sine (introducerea în etape a taxei pe agregate în Irlanda de Nord) a fost descrisă ca fiind compusă din introducerea taxei în Irlanda de Nord în mai multe etape pentru a menține competitivitatea internațională a întreprinderilor din Irlanda de Nord care fabrică produse prelucrate, cum ar fi betonul și asfaltul, din agregate. Introducerea treptată a taxei pentru Irlanda de Nord urma să aibă loc prin Legea finanțelor pentru anul 2002.

| (2) | În afară de notificare, la 27 septembrie 2001 Comisia a primit o plângere din partea a două întreprinderi implicate în extracția și prelucrarea de agregate și, la 15 aprilie 2002, o plângere suplimentară prezentată de British Aggregates Association (denumită în continuare „BAA”). Reclamanții au susținut că Legea finanțelor pentru anul 2001 a implicat un ajutor de stat pentru produsele și procesele scutite de taxa pe agregate (aggregates levy – AGL) și că derogările privind Irlanda de Nord constituie ajutor de stat incompatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(2)

În afară de notificare, la 27 septembrie 2001 Comisia a primit o plângere din partea a două întreprinderi implicate în extracția și prelucrarea de agregate și, la 15 aprilie 2002, o plângere suplimentară prezentată de British Aggregates Association (denumită în continuare „BAA”). Reclamanții au susținut că Legea finanțelor pentru anul 2001 a implicat un ajutor de stat pentru produsele și procesele scutite de taxa pe agregate (aggregates levy – AGL) și că derogările privind Irlanda de Nord constituie ajutor de stat incompatibil cu piața internă.

aggregates levy

| (3) | După prezentarea de informații suplimentare la 21 februarie 2002, Comisia a adoptat, la 24 aprilie 2002, o decizie de a nu prezenta obiecții cu privire la taxa pe agregate (2). Comisia a considerat că diferitele scutiri prevăzute în Legea finanțelor pentru anul 2001 au fost justificate de logica sistemului fiscal și că legea finanțelor pentru anul 2001 nu a implicat un ajutor de stat. De asemenea, Comisia a considerat că introducerea în etape a taxei pe agregate în Irlanda de Nord a constituit un ajutor compatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(3)

După prezentarea de informații suplimentare la 21 februarie 2002, Comisia a adoptat, la 24 aprilie 2002, o decizie de a nu prezenta obiecții cu privire la taxa pe agregate (2). Comisia a considerat că diferitele scutiri prevăzute în Legea finanțelor pentru anul 2001 au fost justificate de logica sistemului fiscal și că legea finanțelor pentru anul 2001 nu a implicat un ajutor de stat. De asemenea, Comisia a considerat că introducerea în etape a taxei pe agregate în Irlanda de Nord a constituit un ajutor compatibil cu piața internă.

2

| (4) | La 12 iulie 2002, BAA a formulat o acțiune, înregistrată sub numărul T-210/02, având ca obiect anularea deciziei Comisiei din 24 aprilie 2002. La 13 septembrie 2006, Tribunalul a respins acțiunea în întregime. La 27 noiembrie 2006, BAA a făcut recurs împotriva hotărârii Tribunalului. Prin hotărârea din 22 decembrie 2008 în cauza C-487/06 P, Curtea de Justiție a anulat decizia atacată și a trimis cauza spre rejudecare la Tribunal. |
| --- | --- |

(4)

La 12 iulie 2002, BAA a formulat o acțiune, înregistrată sub numărul T-210/02, având ca obiect anularea deciziei Comisiei din 24 aprilie 2002. La 13 septembrie 2006, Tribunalul a respins acțiunea în întregime. La 27 noiembrie 2006, BAA a făcut recurs împotriva hotărârii Tribunalului. Prin hotărârea din 22 decembrie 2008 în cauza C-487/06 P, Curtea de Justiție a anulat decizia atacată și a trimis cauza spre rejudecare la Tribunal.

| (5) | La 7 martie 2012, în hotărârea sa pronunțată în cauza T-210/02 RENV, Tribunalul a anulat decizia Comisiei menționată la considerentul 3 de mai sus. Conform constatărilor Tribunalului, Comisia nu a demonstrat că aplicarea diferențiată a taxei asociată cu scutirea este justificată din punct de vedere al principiului de taxare normală care stă la baza taxei pe agregate sau al obiectivului de mediu urmărit de taxa pe agregate. Tribunalul a constatat, în special, că principiul de taxare normală nu a fost avut în vedere de către Comisie pentru a stabili caracterul selectiv al unor eventuale avantaje generate de taxa pe agregate. În această privință, Tribunalul a semnalat inconsecvențele în terminologia utilizată de Comisie în decizia sa, în special în ceea ce privește termenii de agregate „virgine”, „primare” și „secundare”, care nu corespund termenilor utilizați în Legea finanțelor pentru anul 2001, astfel cum a fost modificată. De asemenea, Comisia nu a explicat, în decizia sa, motivele pentru care anumite materiale scutite (utilizate ca agregate, cum ar fi agregatele de argilă) nu se aflau în aceeași situație de fapt și de drept precum materialele taxate. |
| --- | --- |

(5)

La 7 martie 2012, în hotărârea sa pronunțată în cauza T-210/02 RENV, Tribunalul a anulat decizia Comisiei menționată la considerentul 3 de mai sus. Conform constatărilor Tribunalului, Comisia nu a demonstrat că aplicarea diferențiată a taxei asociată cu scutirea este justificată din punct de vedere al principiului de taxare normală care stă la baza taxei pe agregate sau al obiectivului de mediu urmărit de taxa pe agregate. Tribunalul a constatat, în special, că principiul de taxare normală nu a fost avut în vedere de către Comisie pentru a stabili caracterul selectiv al unor eventuale avantaje generate de taxa pe agregate. În această privință, Tribunalul a semnalat inconsecvențele în terminologia utilizată de Comisie în decizia sa, în special în ceea ce privește termenii de agregate „virgine”, „primare” și „secundare”, care nu corespund termenilor utilizați în Legea finanțelor pentru anul 2001, astfel cum a fost modificată. De asemenea, Comisia nu a explicat, în decizia sa, motivele pentru care anumite materiale scutite (utilizate ca agregate, cum ar fi agregatele de argilă) nu se aflau în aceeași situație de fapt și de drept precum materialele taxate.

| (6) | Ca urmare a anulării deciziei Comisiei din 24 aprilie 2002, Comisia a fost invitată să reevalueze dacă scutirile, excluderile și reducerile fiscale prevăzute în Legea finanțelor pentru anul 2001, astfel cum a fost modificată prin Legea finanțelor pentru anul 2002 și prin Legea finanțelor pentru anul 2007, constituie ajutor de stat. Comisia a înregistrat dosarul sub o referință NN, întrucât taxa pe agregate a intrat în vigoare la 1 aprilie 2002. Chestiunea compatibilității introducerii în etape a taxei pe agregate în Irlanda de Nord este examinată în cadrul altei proceduri [a se vedea cazul SA.18859 (11/C) – Regatul Unit – Scutirea de taxa pe agregate în Irlanda de Nord]. |
| --- | --- |

(6)

Ca urmare a anulării deciziei Comisiei din 24 aprilie 2002, Comisia a fost invitată să reevalueze dacă scutirile, excluderile și reducerile fiscale prevăzute în Legea finanțelor pentru anul 2001, astfel cum a fost modificată prin Legea finanțelor pentru anul 2002 și prin Legea finanțelor pentru anul 2007, constituie ajutor de stat. Comisia a înregistrat dosarul sub o referință NN, întrucât taxa pe agregate a intrat în vigoare la 1 aprilie 2002. Chestiunea compatibilității introducerii în etape a taxei pe agregate în Irlanda de Nord este examinată în cadrul altei proceduri [a se vedea cazul SA.18859 (11/C) – Regatul Unit – Scutirea de taxa pe agregate în Irlanda de Nord].

| (7) | În plus față de observațiile și informațiile prezentate în cursul procedurii în fața instanțelor Uniunii, reclamantul a prezentat Comisiei observații și informații suplimentare la 13 iunie 2012 și 26 octombrie 2012. Observațiile au fost transmise Regatului Unit la 15 mai 2013. La 27 septembrie 2012 și 27 mai 2013, autoritățile britanice au furnizat informații suplimentare cu privire la taxa pe agregate. |
| --- | --- |

(7)

În plus față de observațiile și informațiile prezentate în cursul procedurii în fața instanțelor Uniunii, reclamantul a prezentat Comisiei observații și informații suplimentare la 13 iunie 2012 și 26 octombrie 2012. Observațiile au fost transmise Regatului Unit la 15 mai 2013. La 27 septembrie 2012 și 27 mai 2013, autoritățile britanice au furnizat informații suplimentare cu privire la taxa pe agregate.

| (8) | Prin scrisoarea din 31 iulie 2013, Comisia a informat Regatul Unit că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din tratat în ceea ce privește scutirile, excluderile și deducerile fiscale prevăzute la articolul 17 alineatul (3) litera (e), articolul 17 alineatul (3) litera (f) punctele (i) și (ii), articolul 17 alineatul (4) litera (a) (în măsura în care materialele exceptate constau în întregime în cărbune, lignit, șist, ardezie care sunt utilizate ca agregate sau constau în principal în cărbune, lignit, șist și ardezie), articolul 17 alineatul (4) litera (c) punctele (i) și (ii) [atunci când materialele exceptate constau în principal în reziduuri de extracție (spoil)], articolul 17 alineatul (4) litera (f) (în ceea ce privește argila), articolul 18 alineatul (2) litera (b) (în măsura în care se referă la un proces pentru materialele care sunt utilizate ca agregate) și articolul 30 alineatul (1) litera (b) [în măsura în care se referă la un procedeu scutit în sensul articolului 18 alineatul (2) litera (b), pentru materialele care sunt utilizate ca agregate] din Legea finanțelor pentru anul 2001, astfel cum a fost modificată prin Legea finanțelor pentru anul 2002 și prin Legea finanțelor pentru anul 2007. Comisia nu a ridicat nicio obiecție cu privire la scutirile, excluderile și deducerile fiscale prevăzute la articolul 17 alineatul (2) litera (b), articolul 17 alineatul (2) litera (c), articolul 17 alineatul (2) litera (d), articolul 17 alineatul (3) litera (b), articolul 17 alineatul (3) litera (c), articolul 17 alineatul (3) litera (d) și articolul 17 alineatul (3) litera (da), articolul 17 alineatul (4) litera (d) și articolul 17 alineatul (4) litera (e), articolul 17 alineatul (4) litera (a) (în măsura în care materialele exceptate constau în întregime în cărbune, lignit, șist și ardezie, care nu sunt utilizate ca agregate), articolul 17 alineatul (4) litera (c) (atunci când materialele exceptate constau în întregime în reziduuri de extracție), articolul 17 alineatul (4) litera (f) (cu excepția argilei), articolul 18 alineatul (2) litera (a), articolul 18 alineatul (2) litera (b) (în măsura în care se referă la materiale care nu sunt utilizate ca agregate), articolul 18 alineatul (2) litera (c), articolul 30 alineatul (1) litera (a), articolul 30 alineatul (1) litera (b) [în măsura în care se referă la procedee scutite în sensul articolului 18 alineatul (2) literele (a) și (c)], articolul 30 alineatul (1) litera (b) [în măsura în care se referă la un procedeu scutit în sensul articolului 18 alineatul (2) litera (b) pentru materialele care nu sunt utilizate ca agregate] și articolul 30 alineatul (1) litera (c) din Legea finanțelor pentru anul 2001, astfel cum a fost modificată prin Legea finanțelor pentru anul 2002 și prin Legea finanțelor pentru anul 2007, pentru motivul că acestea nu ar constitui ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(8)

Prin scrisoarea din 31 iulie 2013, Comisia a informat Regatul Unit că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din tratat în ceea ce privește scutirile, excluderile și deducerile fiscale prevăzute la articolul 17 alineatul (3) litera (e), articolul 17 alineatul (3) litera (f) punctele (i) și (ii), articolul 17 alineatul (4) litera (a) (în măsura în care materialele exceptate constau în întregime în cărbune, lignit, șist, ardezie care sunt utilizate ca agregate sau constau în principal în cărbune, lignit, șist și ardezie), articolul 17 alineatul (4) litera (c) punctele (i) și (ii) [atunci când materialele exceptate constau în principal în reziduuri de extracție (spoil)], articolul 17 alineatul (4) litera (f) (în ceea ce privește argila), articolul 18 alineatul (2) litera (b) (în măsura în care se referă la un proces pentru materialele care sunt utilizate ca agregate) și articolul 30 alineatul (1) litera (b) [în măsura în care se referă la un procedeu scutit în sensul articolului 18 alineatul (2) litera (b), pentru materialele care sunt utilizate ca agregate] din Legea finanțelor pentru anul 2001, astfel cum a fost modificată prin Legea finanțelor pentru anul 2002 și prin Legea finanțelor pentru anul 2007. Comisia nu a ridicat nicio obiecție cu privire la scutirile, excluderile și deducerile fiscale prevăzute la articolul 17 alineatul (2) litera (b), articolul 17 alineatul (2) litera (c), articolul 17 alineatul (2) litera (d), articolul 17 alineatul (3) litera (b), articolul 17 alineatul (3) litera (c), articolul 17 alineatul (3) litera (d) și articolul 17 alineatul (3) litera (da), articolul 17 alineatul (4) litera (d) și articolul 17 alineatul (4) litera (e), articolul 17 alineatul (4) litera (a) (în măsura în care materialele exceptate constau în întregime în cărbune, lignit, șist și ardezie, care nu sunt utilizate ca agregate), articolul 17 alineatul (4) litera (c) (atunci când materialele exceptate constau în întregime în reziduuri de extracție), articolul 17 alineatul (4) litera (f) (cu excepția argilei), articolul 18 alineatul (2) litera (a), articolul 18 alineatul (2) litera (b) (în măsura în care se referă la materiale care nu sunt utilizate ca agregate), articolul 18 alineatul (2) litera (c), articolul 30 alineatul (1) litera (a), articolul 30 alineatul (1) litera (b) [în măsura în care se referă la procedee scutite în sensul articolului 18 alineatul (2) literele (a) și (c)], articolul 30 alineatul (1) litera (b) [în măsura în care se referă la un procedeu scutit în sensul articolului 18 alineatul (2) litera (b) pentru materialele care nu sunt utilizate ca agregate] și articolul 30 alineatul (1) litera (c) din Legea finanțelor pentru anul 2001, astfel cum a fost modificată prin Legea finanțelor pentru anul 2002 și prin Legea finanțelor pentru anul 2007, pentru motivul că acestea nu ar constitui ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

spoil

| (9) | Decizia Comisiei de inițiere a procedurii (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”) a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la ajutorul de stat. |
| --- | --- |

(9)

Decizia Comisiei de inițiere a procedurii (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”) a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la ajutorul de stat.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

3

| (10) | Comisia a primit observații amănunțite de la șaisprezece părți interesate în perioada 20 decembrie 2013-17 ianuarie 2014, informații suplimentare din partea unui membru al British Aggregates Association la 10 februarie 2014 și din partea British Aggregates Association la 5 martie 2014. La 27 mai 2014 și 13 iunie 2014, observațiile au fost transmise Regatului Unit, căruia i s-a acordat ulterior posibilitatea să răspundă. Regatul Unit și-a prezentat comentariile prin scrisoarea din 30 iunie 2014. De asemenea, Regatul Unit a prezentat observații cu privire la decizia de inițiere a procedurii la 1 octombrie 2013, 31 octombrie 2013 și 28 februarie 2014. |
| --- | --- |

(10)

Comisia a primit observații amănunțite de la șaisprezece părți interesate în perioada 20 decembrie 2013-17 ianuarie 2014, informații suplimentare din partea unui membru al British Aggregates Association la 10 februarie 2014 și din partea British Aggregates Association la 5 martie 2014. La 27 mai 2014 și 13 iunie 2014, observațiile au fost transmise Regatului Unit, căruia i s-a acordat ulterior posibilitatea să răspundă. Regatul Unit și-a prezentat comentariile prin scrisoarea din 30 iunie 2014. De asemenea, Regatul Unit a prezentat observații cu privire la decizia de inițiere a procedurii la 1 octombrie 2013, 31 octombrie 2013 și 28 februarie 2014.

| (11) | La 14 iulie 2014, 1 septembrie 2014, 8 septembrie 2014 și 28 noiembrie 2014, Comisia a solicitat Regatului Unit informații suplimentare. Regatul Unit a furnizat informațiile solicitate la 29 august 2014, 9 septembrie 2014, 18 septembrie 2014 și 8 și 9 decembrie 2014. |
| --- | --- |

(11)

La 14 iulie 2014, 1 septembrie 2014, 8 septembrie 2014 și 28 noiembrie 2014, Comisia a solicitat Regatului Unit informații suplimentare. Regatul Unit a furnizat informațiile solicitate la 29 august 2014, 9 septembrie 2014, 18 septembrie 2014 și 8 și 9 decembrie 2014.

| (12) | În urma unei reuniuni tripartite din 15 iulie 2014, Comisia a solicitat informații suplimentare prezentate în comun de Regatul Unit și de BAA la 18 iulie 2014. Informațiile suplimentare au fost transmise Comisiei la 8 septembrie 2014. BAA a prezentat informații suplimentare ca răspuns la întrebările adresate de Comisie la 15 septembrie 2014. Informațiile furnizate au fost transmise ulterior autorităților britanice la 17 octombrie 2014, care au răspuns la 12 noiembrie 2014, 14 noiembrie 2014 și 17 noiembrie 2014. |
| --- | --- |

(12)

În urma unei reuniuni tripartite din 15 iulie 2014, Comisia a solicitat informații suplimentare prezentate în comun de Regatul Unit și de BAA la 18 iulie 2014. Informațiile suplimentare au fost transmise Comisiei la 8 septembrie 2014. BAA a prezentat informații suplimentare ca răspuns la întrebările adresate de Comisie la 15 septembrie 2014. Informațiile furnizate au fost transmise ulterior autorităților britanice la 17 octombrie 2014, care au răspuns la 12 noiembrie 2014, 14 noiembrie 2014 și 17 noiembrie 2014.

| (13) | Comisia a solicitat informații suplimentare de la BAA la 10 iulie 2014 și 16 octombrie 2014. BAA a furnizat informațiile prin scrisorile din 6 noiembrie 2014 și 21 noiembrie 2014. Informațiile au fost transmise autorităților britanice la 2 decembrie 2014, care au răspuns la 18 decembrie 2014. |
| --- | --- |

(13)

Comisia a solicitat informații suplimentare de la BAA la 10 iulie 2014 și 16 octombrie 2014. BAA a furnizat informațiile prin scrisorile din 6 noiembrie 2014 și 21 noiembrie 2014. Informațiile au fost transmise autorităților britanice la 2 decembrie 2014, care au răspuns la 18 decembrie 2014.

2.   DESCRIEREA DETALIATĂ A MĂSURII

DESCRIEREA DETALIATĂ A MĂSURII

2.1.   NOȚIUNEA DE AGREGATE

NOȚIUNEA DE AGREGATE

| (14) | Agregatele sunt utilizate în sectorul construcțiilor. În general (4), acestea corespund materialelor compuse din granule sau particule care, datorită faptului că sunt inerte din punct de vedere fizic și chimic, pot fi utilizate în construcții ca atare sau cu adăugarea de ciment, var sau material bituminos, sub formă de beton (5), material pentru pietruirea drumurilor, asfalt sau straturi de drenare (6) sau pot fi folosite ca balast (7). Agregatele pot fi în stare naturală, fabricate sau reciclate (8). Decizia de inițiere a procedurii descrie în detaliu noțiunea de agregate și de utilizare ca agregate în considerentele 8-13. |
| --- | --- |

(14)

Agregatele sunt utilizate în sectorul construcțiilor. În general (4), acestea corespund materialelor compuse din granule sau particule care, datorită faptului că sunt inerte din punct de vedere fizic și chimic, pot fi utilizate în construcții ca atare sau cu adăugarea de ciment, var sau material bituminos, sub formă de beton (5), material pentru pietruirea drumurilor, asfalt sau straturi de drenare (6) sau pot fi folosite ca balast (7). Agregatele pot fi în stare naturală, fabricate sau reciclate (8). Decizia de inițiere a procedurii descrie în detaliu noțiunea de agregate și de utilizare ca agregate în considerentele 8-13.

4

5

6

7

8

| (15) | Definiția agregatelor este intrinsec legată de posibilele utilizări ale anumitor materiale extrase sub formă de granule sau pulbere în sectorul construcțiilor, astfel cum s-a explicat mai sus în considerentul 14, întrucât aceasta este ceea ce diferențiază, în primul rând, noțiunea de agregate de noțiunea de minerale. |
| --- | --- |

(15)

Definiția agregatelor este intrinsec legată de posibilele utilizări ale anumitor materiale extrase sub formă de granule sau pulbere în sectorul construcțiilor, astfel cum s-a explicat mai sus în considerentul 14, întrucât aceasta este ceea ce diferențiază, în primul rând, noțiunea de agregate de noțiunea de minerale.

| (16) | Agregatele naturale sunt agregate care se formează în mod natural și care pot fi utilizate fără prelucrare industrială. Este vorba despre nisip, pietriș și piatră spartă (9), care sunt obținute prin extragere din cariere și balastiere sau prin dragarea fundului mării. |
| --- | --- |

(16)

Agregatele naturale sunt agregate care se formează în mod natural și care pot fi utilizate fără prelucrare industrială. Este vorba despre nisip, pietriș și piatră spartă (9), care sunt obținute prin extragere din cariere și balastiere sau prin dragarea fundului mării.

9

| (17) | Agregatele reciclate provin din reprelucrarea materialelor utilizate în construcții, inclusiv a reziduurilor provenite din construcții și demolări (10). |
| --- | --- |

(17)

Agregatele reciclate provin din reprelucrarea materialelor utilizate în construcții, inclusiv a reziduurilor provenite din construcții și demolări (10).

10

| (18) | În general, agregatele fabricate sunt agregate ușoare și de mare densitate, produse în scopuri speciale. Acestea sunt produse după aplicarea unui procedeu industrial (de regulă, un procedeu termic). Exemple de agregate în acest sens sunt: scoria, argila expandată, vermiculit expandat, mărgelele de polistiren expandat (11). |
| --- | --- |

(18)

În general, agregatele fabricate sunt agregate ușoare și de mare densitate, produse în scopuri speciale. Acestea sunt produse după aplicarea unui procedeu industrial (de regulă, un procedeu termic). Exemple de agregate în acest sens sunt: scoria, argila expandată, vermiculit expandat, mărgelele de polistiren expandat (11).

11

| (19) | Materialele care sunt adecvate pentru a fi utilizate ca agregate pot fi utilizate, de asemenea, pentru a fabrica alte produse. În acest sens, industria de profil face distincția între utilizările ca agregate ale nisipului, pietrișului și pietrei sparte și utilizările diferite de agregate (12) ale nisipului, pietrișului și pietrei sparte. Utilizările diferite de agregate ale rocilor, nisipului și pietrișului sunt reprezentate, de exemplu, de producția de ciment, sticlă și alte utilizări industriale (13) sau agricole (14). |
| --- | --- |

(19)

Materialele care sunt adecvate pentru a fi utilizate ca agregate pot fi utilizate, de asemenea, pentru a fabrica alte produse. În acest sens, industria de profil face distincția între utilizările ca agregate ale nisipului, pietrișului și pietrei sparte și utilizările diferite de agregate (12) ale nisipului, pietrișului și pietrei sparte. Utilizările diferite de agregate ale rocilor, nisipului și pietrișului sunt reprezentate, de exemplu, de producția de ciment, sticlă și alte utilizări industriale (13) sau agricole (14).

12

13

14

2.2.   CONTEXTUL ȘI OBIECTIVUL TAXEI PE AGREGATE

CONTEXTUL ȘI OBIECTIVUL TAXEI PE AGREGATE

| (20) | Agregatele sunt o resursă naturală limitată în ceea ce privește siturile din care pot fi extrase în condiții acceptabile (15). Exploatarea agregatelor ocupă terenurile pe termen mediu și lung și cauzează daune pentru mediu și poluare. |
| --- | --- |

(20)

Agregatele sunt o resursă naturală limitată în ceea ce privește siturile din care pot fi extrase în condiții acceptabile (15). Exploatarea agregatelor ocupă terenurile pe termen mediu și lung și cauzează daune pentru mediu și poluare.

15

| (21) | În urma unei serii de acțiuni având ca scop soluționarea problemelor de mediu generate de extracția agregatelor, care sunt descrise în considerentele 15-18 din decizia de inițiere a procedurii, în aprilie 2002 a fost introdusă taxa pe agregate cu scopul de a încuraja o utilizare mai eficientă a agregatelor în industria construcțiilor prin:






  — | internalizarea în prețul agregatelor a unora dintre costurile de mediu generate prin extracția de agregate, cum ar fi poluarea sonoră, praful, deteriorarea armoniei vizuale și a biodiversității. În acest sens, taxa pe agregate ar trebui să încurajeze extracția eficientă a agregatelor și să încurajeze economia în utilizarea acestora și reducerea cantității de deșeuri pe situl de construcție; |
| --- | --- | --- |

(21)

În urma unei serii de acțiuni având ca scop soluționarea problemelor de mediu generate de extracția agregatelor, care sunt descrise în considerentele 15-18 din decizia de inițiere a procedurii, în aprilie 2002 a fost introdusă taxa pe agregate cu scopul de a încuraja o utilizare mai eficientă a agregatelor în industria construcțiilor prin:

—

internalizarea în prețul agregatelor a unora dintre costurile de mediu generate prin extracția de agregate, cum ar fi poluarea sonoră, praful, deteriorarea armoniei vizuale și a biodiversității. În acest sens, taxa pe agregate ar trebui să încurajeze extracția eficientă a agregatelor și să încurajeze economia în utilizarea acestora și reducerea cantității de deșeuri pe situl de construcție;

| — | încurajarea unei reorientări a cererii prin renunțarea la agregatele extrase în mod deliberat și recurgerea la soluții alternative precum:






  — | deșeurile de agregate; |
| --- | --- | --- |

—

încurajarea unei reorientări a cererii prin renunțarea la agregatele extrase în mod deliberat și recurgerea la soluții alternative precum:

—

deșeurile de agregate;

| — | deșeuri și subproduse rezultate din alte procedee, inclusiv din extracția altor minerale (deșeuri rezultate din extracția argilei și a cărbunelui, deșeuri de sticlă și de anvelope) (16). |
| --- | --- |

—

deșeuri și subproduse rezultate din alte procedee, inclusiv din extracția altor minerale (deșeuri rezultate din extracția argilei și a cărbunelui, deșeuri de sticlă și de anvelope) (16).

16

| (22) | În această privință, autoritățile britanice au explicat cu ocazia deciziei de inițiere a procedurii că agregatele destinate utilizării în construcții sunt un produs cu valoare relativ scăzută, în special în comparație cu costurile totale ale proiectelor imobiliare pentru care agregatele constituie o materie primă. Agregatele pot fi extrase relativ ușor din sol. Prin urmare, fără semnale de preț suplimentare, cum ar fi cel oferit de taxa pe agregate, nu există niciun stimulent pentru folosirea eficientă a agregatelor. |
| --- | --- |

(22)

În această privință, autoritățile britanice au explicat cu ocazia deciziei de inițiere a procedurii că agregatele destinate utilizării în construcții sunt un produs cu valoare relativ scăzută, în special în comparație cu costurile totale ale proiectelor imobiliare pentru care agregatele constituie o materie primă. Agregatele pot fi extrase relativ ușor din sol. Prin urmare, fără semnale de preț suplimentare, cum ar fi cel oferit de taxa pe agregate, nu există niciun stimulent pentru folosirea eficientă a agregatelor.

| (23) | De asemenea, fără semnale de preț suplimentare, reciclarea agregatelor nu ar fi viabilă din punct de vedere economic. Autoritățile britanice au considerat că stimularea utilizării agregatelor reciclate, deși nu este lipsită de costuri specifice de mediu precum consumul de energie și generarea de zgomot, este un element important pentru reducerea costurilor de mediu asociate cu extracția de materiale din sol (cum ar fi efectele pe termen lung asupra biodiversității). Într-adevăr, utilizarea materialelor reciclate nu necesită perturbarea de noi terenuri sau a fundului mării. |
| --- | --- |

(23)

De asemenea, fără semnale de preț suplimentare, reciclarea agregatelor nu ar fi viabilă din punct de vedere economic. Autoritățile britanice au considerat că stimularea utilizării agregatelor reciclate, deși nu este lipsită de costuri specifice de mediu precum consumul de energie și generarea de zgomot, este un element important pentru reducerea costurilor de mediu asociate cu extracția de materiale din sol (cum ar fi efectele pe termen lung asupra biodiversității). Într-adevăr, utilizarea materialelor reciclate nu necesită perturbarea de noi terenuri sau a fundului mării.

| (24) | În plus față de încurajarea utilizării agregatelor reciclate ca alternativă la materialele nou extrase, structura taxei pe agregate urmărește, de asemenea, să reducă extracția de nisip, pietriș și rocă destinate în mod specific utilizării ca agregate, prin acordarea de stimulente pentru utilizarea altor materiale care, în caz contrar, ar fi aruncate. În general, subprodusele, reziduurile de extracție și deșeurile rezultate în urma altor procedee de extracție sau a procedeelor industriale sunt considerate a fi inferioare în ceea ce privește calitatea și specificațiile în raport cu materialele extrase și exploatate în mod specific pentru a fi utilizate ca agregate. Acestea pot avea utilizări și aplicații diferite. De exemplu, din cauza densității mai mici sau a dimensiunii inegale, acestea nu pot fi folosite în condiții de siguranță în construcția anumitor suprafețe de drum sau în alte situații în care agregatele trebuie să reziste la presiuni ridicate și la uzură. Cu toate acestea, subprodusele, deșeurile și reziduurile de extracție continuă să reprezinte o alternativă viabilă la agregatele de calitate superioară în multe situații. Subprodusele, deșeurile și reziduurile de extracție provenite din procesele menționate în Legea finanțelor pentru anul 2001 ar fi aruncate în absența taxei pe agregate. Întrucât, în mod inevitabil, acestea sunt totuși un subprodus al mai multor procedee care asigură materiale importante pentru industria de construcții (precum țiglele de acoperiș din ardezie) sau alte sectoare industriale (de exemplu, feldspatul pentru industria fabricării sticlei), autoritățile britanice au considerat că este mai eficient din punct de vedere ecologic să încurajeze utilizarea ca agregate a unor astfel de materiale, în locul depozitării acestora ca deșeuri. Astfel, se evită costuri de mediu suplimentare prin utilizarea unui produs deja extras care altfel ar fi rămas deșeu, spre deosebire de extracția (suplimentară) de agregate noi, care implică costuri de mediu suplimentare inutile (perturbarea de noi terenuri). De asemenea, în acest mod se sprijină reabilitarea terenului deja distrus de marile depozite de deșeuri și reziduuri de extracție. Autoritățile britanice au adăugat că aplicarea taxei pe agregate în cazul unor astfel de materiale ar putea avea efectul nedorit de a descuraja o utilizare deja redusă a materialelor respective, sporind astfel, mai degrabă decât reducând, depozitarea deșeurilor. Considerentul 23 din decizia de inițiere a procedurii conține o descriere detaliată a estimărilor privind valorile disponibile ale alternativelor. |
| --- | --- |

(24)

În plus față de încurajarea utilizării agregatelor reciclate ca alternativă la materialele nou extrase, structura taxei pe agregate urmărește, de asemenea, să reducă extracția de nisip, pietriș și rocă destinate în mod specific utilizării ca agregate, prin acordarea de stimulente pentru utilizarea altor materiale care, în caz contrar, ar fi aruncate. În general, subprodusele, reziduurile de extracție și deșeurile rezultate în urma altor procedee de extracție sau a procedeelor industriale sunt considerate a fi inferioare în ceea ce privește calitatea și specificațiile în raport cu materialele extrase și exploatate în mod specific pentru a fi utilizate ca agregate. Acestea pot avea utilizări și aplicații diferite. De exemplu, din cauza densității mai mici sau a dimensiunii inegale, acestea nu pot fi folosite în condiții de siguranță în construcția anumitor suprafețe de drum sau în alte situații în care agregatele trebuie să reziste la presiuni ridicate și la uzură. Cu toate acestea, subprodusele, deșeurile și reziduurile de extracție continuă să reprezinte o alternativă viabilă la agregatele de calitate superioară în multe situații. Subprodusele, deșeurile și reziduurile de extracție provenite din procesele menționate în Legea finanțelor pentru anul 2001 ar fi aruncate în absența taxei pe agregate. Întrucât, în mod inevitabil, acestea sunt totuși un subprodus al mai multor procedee care asigură materiale importante pentru industria de construcții (precum țiglele de acoperiș din ardezie) sau alte sectoare industriale (de exemplu, feldspatul pentru industria fabricării sticlei), autoritățile britanice au considerat că este mai eficient din punct de vedere ecologic să încurajeze utilizarea ca agregate a unor astfel de materiale, în locul depozitării acestora ca deșeuri. Astfel, se evită costuri de mediu suplimentare prin utilizarea unui produs deja extras care altfel ar fi rămas deșeu, spre deosebire de extracția (suplimentară) de agregate noi, care implică costuri de mediu suplimentare inutile (perturbarea de noi terenuri). De asemenea, în acest mod se sprijină reabilitarea terenului deja distrus de marile depozite de deșeuri și reziduuri de extracție. Autoritățile britanice au adăugat că aplicarea taxei pe agregate în cazul unor astfel de materiale ar putea avea efectul nedorit de a descuraja o utilizare deja redusă a materialelor respective, sporind astfel, mai degrabă decât reducând, depozitarea deșeurilor. Considerentul 23 din decizia de inițiere a procedurii conține o descriere detaliată a estimărilor privind valorile disponibile ale alternativelor.

| (25) | Previziunile inițiale au sugerat că taxa pe agregate ar reduce cererea de agregate virgine cu o medie de 20 de milioane de tone/an. |
| --- | --- |

(25)

Previziunile inițiale au sugerat că taxa pe agregate ar reduce cererea de agregate virgine cu o medie de 20 de milioane de tone/an.

| (26) | Autoritățile britanice au indicat că, având în vedere obiectivul de a induce o extracție mai eficientă și o utilizare mai eficientă a agregatelor virgine, „taxa se aplică întreprinderilor extractive care exploatează agregatele în scopuri comerciale” (17). În acest context, autoritățile britanice au explicat că, în timp ce exploatarea materialelor de înaltă calitate care urmează să fie utilizate în sectorul construcțiilor produce, de asemenea, materiale de calitate inferioară și, prin urmare, la un preț mai mic, nu este posibil în practică să se scutească aceste materiale în mod similar cu subprodusele rezultate din procese industriale sau alte activități de extracție. În primul rând, proporția agregatelor de calitate superioară și de calitate inferioară va varia de la o carieră la alta din cauza factorilor geologici, dar nu este o cifră invariabilă pentru orice carieră, întrucât practicile mai eficiente pot contribui la reducerea proporției de agregate de calitate inferioară. De asemenea, termenul „agregat de calitate inferioară” este un termen subiectiv într-o anumită măsură. Ceea ce un exploatator ar considera ca fiind de calitate inferioară ar putea face parte din gama primară de produse a unui alt exploatator. Prin urmare, scutirea agregatelor de calitate inferioară ar putea conduce la un tratament inegal al exploatatorilor și la fraudă sau evaziune fiscală. Consultările publice extinse cu industria pe această temă în perioada introducerii taxei pe agregate nu au oferit o definiție viabilă a modului în care se poate face distincția între materialele de înaltă calitate – care ar trebui să fie impozitate – și subprodusele de calitate inferioară rezultate din procesul de extracție a agregatelor cu valoare ridicată. Autoritățile britanice au observat că impozitarea agregatelor de calitate inferioară reflectă, de asemenea, dorința de a aborda costurile de mediu asociate extracției agregatelor, indiferent dacă produsul extras este considerat, în cele din urmă, ca fiind de calitate superioară sau inferioară. |
| --- | --- |

(26)

Autoritățile britanice au indicat că, având în vedere obiectivul de a induce o extracție mai eficientă și o utilizare mai eficientă a agregatelor virgine, „taxa se aplică întreprinderilor extractive care exploatează agregatele în scopuri comerciale” (17). În acest context, autoritățile britanice au explicat că, în timp ce exploatarea materialelor de înaltă calitate care urmează să fie utilizate în sectorul construcțiilor produce, de asemenea, materiale de calitate inferioară și, prin urmare, la un preț mai mic, nu este posibil în practică să se scutească aceste materiale în mod similar cu subprodusele rezultate din procese industriale sau alte activități de extracție. În primul rând, proporția agregatelor de calitate superioară și de calitate inferioară va varia de la o carieră la alta din cauza factorilor geologici, dar nu este o cifră invariabilă pentru orice carieră, întrucât practicile mai eficiente pot contribui la reducerea proporției de agregate de calitate inferioară. De asemenea, termenul „agregat de calitate inferioară” este un termen subiectiv într-o anumită măsură. Ceea ce un exploatator ar considera ca fiind de calitate inferioară ar putea face parte din gama primară de produse a unui alt exploatator. Prin urmare, scutirea agregatelor de calitate inferioară ar putea conduce la un tratament inegal al exploatatorilor și la fraudă sau evaziune fiscală. Consultările publice extinse cu industria pe această temă în perioada introducerii taxei pe agregate nu au oferit o definiție viabilă a modului în care se poate face distincția între materialele de înaltă calitate – care ar trebui să fie impozitate – și subprodusele de calitate inferioară rezultate din procesul de extracție a agregatelor cu valoare ridicată. Autoritățile britanice au observat că impozitarea agregatelor de calitate inferioară reflectă, de asemenea, dorința de a aborda costurile de mediu asociate extracției agregatelor, indiferent dacă produsul extras este considerat, în cele din urmă, ca fiind de calitate superioară sau inferioară.

17

| (27) | În cele din urmă, autoritățile britanice au remarcat faptul că taxa pe agregate nu este concepută ca o taxă generală pe extracția de minereuri, ci ca o taxă pe extracția de rocă, nisip și pietriș, utilizate ca agregate în sectorul construcțiilor și care fac obiectul unei exploatări comerciale în Regatul Unit. Autoritățile britanice au explicat că, deși extracția altor materiale ar putea avea un impact similar asupra mediului, nu toți exploatatorii au opțiuni adecvate pentru diminuarea intensității extracției prin utilizarea unor materiale alternative, cum ar fi materialele reciclate și reziduurile de extracție. De asemenea, extracția agregatelor a fost cea mai mare activitate de extracție de minerale în Regatul Unit (în 2002, aceasta reprezenta aproximativ 70 % din tonajul tuturor extracțiilor de minereuri), și, prin urmare, a constituit principala sursă a daunelor asupra mediului rezultate în urma extracțiilor de minerale în Regatul Unit în ansamblu. Domeniul de aplicare a taxei a fost definit pentru a obține cele mai mari beneficii pentru mediu sub forma unei reduceri în sectorul extracției de agregate și în ceea ce privește conservarea resurselor strategice, fără a impune, în același timp, o sarcină fiscală lipsită de efect stimulativ asupra materialelor pentru care nu există alternative. |
| --- | --- |

(27)

În cele din urmă, autoritățile britanice au remarcat faptul că taxa pe agregate nu este concepută ca o taxă generală pe extracția de minereuri, ci ca o taxă pe extracția de rocă, nisip și pietriș, utilizate ca agregate în sectorul construcțiilor și care fac obiectul unei exploatări comerciale în Regatul Unit. Autoritățile britanice au explicat că, deși extracția altor materiale ar putea avea un impact similar asupra mediului, nu toți exploatatorii au opțiuni adecvate pentru diminuarea intensității extracției prin utilizarea unor materiale alternative, cum ar fi materialele reciclate și reziduurile de extracție. De asemenea, extracția agregatelor a fost cea mai mare activitate de extracție de minerale în Regatul Unit (în 2002, aceasta reprezenta aproximativ 70 % din tonajul tuturor extracțiilor de minereuri), și, prin urmare, a constituit principala sursă a daunelor asupra mediului rezultate în urma extracțiilor de minerale în Regatul Unit în ansamblu. Domeniul de aplicare a taxei a fost definit pentru a obține cele mai mari beneficii pentru mediu sub forma unei reduceri în sectorul extracției de agregate și în ceea ce privește conservarea resurselor strategice, fără a impune, în același timp, o sarcină fiscală lipsită de efect stimulativ asupra materialelor pentru care nu există alternative.

2.3.   LEGEA FINANȚELOR PENTRU ANUL 2001, INTRARE ÎN VIGOARE, MODIFICĂRI ȘI DURATĂ

LEGEA FINANȚELOR PENTRU ANUL 2001, INTRARE ÎN VIGOARE, MODIFICĂRI ȘI DURATĂ

| (28) | Legislația primară care reglementează taxa pe agregate este prevăzută în Legea finanțelor pentru anul 2001, articolele 16-49 și anexele 4-10. Legea finanțelor pentru anul 2001 a fost adoptată la 11 mai 2001 și a făcut obiectul mai multor modificări, astfel cum este descris în considerentele 28 și 29 din decizia de inițiere a procedurii. Prezenta decizie face trimiteri la Legea finanțelor pentru anul 2001, astfel cum a fost modificată ulterior. Taxa pe agregate a intrat în vigoare la 1 aprilie 2002 și se aplică în continuare. Legea nu limitează în timp aplicarea taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(28)

Legislația primară care reglementează taxa pe agregate este prevăzută în Legea finanțelor pentru anul 2001, articolele 16-49 și anexele 4-10. Legea finanțelor pentru anul 2001 a fost adoptată la 11 mai 2001 și a făcut obiectul mai multor modificări, astfel cum este descris în considerentele 28 și 29 din decizia de inițiere a procedurii. Prezenta decizie face trimiteri la Legea finanțelor pentru anul 2001, astfel cum a fost modificată ulterior. Taxa pe agregate a intrat în vigoare la 1 aprilie 2002 și se aplică în continuare. Legea nu limitează în timp aplicarea taxei pe agregate.

| (29) | În urma deciziei de inițiere a procedurii, autoritățile britanice au modificat Legea finanțelor pentru anul 2001 prin suspendarea scutirilor pentru materialele cu privire la care Comisia a exprimat îndoieli la 1 aprilie 2014. |
| --- | --- |

(29)

În urma deciziei de inițiere a procedurii, autoritățile britanice au modificat Legea finanțelor pentru anul 2001 prin suspendarea scutirilor pentru materialele cu privire la care Comisia a exprimat îndoieli la 1 aprilie 2014.

| (30) | Autoritățile britanice au explicat că, la elaborarea legislației necesare pentru suspendare, acestea au concluzionat, pe baza observațiilor primite din partea industriei, că stabilirea măsurii în care anumite materiale au fost „extrase pentru a fi utilizate ca agregate” ar fi imposibilă. În consecință, autoritățile britanice au conceput un nou criteriu, al utilizării „pentru construcții”, care este conform cu definițiile din legislația existentă. Cu toate acestea, pentru a putea obține același rezultat, astfel cum este prevăzut în decizia de inițiere a procedurii, prin aplicarea acestui criteriu, legislația de suspendare prevede în plus că: (i) argila (inclusiv argilă plastică, caolin și argilă refractară) și șistul utilizate la fabricarea produselor pentru construcții din ceramică; și (ii) gipsul utilizat pentru fabricarea ipsosului și a plăcilor din ipsos sunt considerate procese scutite. Aceasta se datorează faptului că materialele respective ar putea fi incluse în categoria materialelor extrase „pentru construcții”, dar nu sunt utilizate ca agregate ale materialelor respective. |
| --- | --- |

(30)

Autoritățile britanice au explicat că, la elaborarea legislației necesare pentru suspendare, acestea au concluzionat, pe baza observațiilor primite din partea industriei, că stabilirea măsurii în care anumite materiale au fost „extrase pentru a fi utilizate ca agregate” ar fi imposibilă. În consecință, autoritățile britanice au conceput un nou criteriu, al utilizării „pentru construcții”, care este conform cu definițiile din legislația existentă. Cu toate acestea, pentru a putea obține același rezultat, astfel cum este prevăzut în decizia de inițiere a procedurii, prin aplicarea acestui criteriu, legislația de suspendare prevede în plus că: (i) argila (inclusiv argilă plastică, caolin și argilă refractară) și șistul utilizate la fabricarea produselor pentru construcții din ceramică; și (ii) gipsul utilizat pentru fabricarea ipsosului și a plăcilor din ipsos sunt considerate procese scutite. Aceasta se datorează faptului că materialele respective ar putea fi incluse în categoria materialelor extrase „pentru construcții”, dar nu sunt utilizate ca agregate ale materialelor respective.

2.4.   STRUCTURA TAXEI PE AGREGATE ȘI EVENIMENTELE CARE CONDUC LA APLICAREA TAXEI

STRUCTURA TAXEI PE AGREGATE ȘI EVENIMENTELE CARE CONDUC LA APLICAREA TAXEI

| (31) | Articolul 16 alineatul (1) din Legea finanțelor pentru anul 2001 prevede că „se percepe o taxă, care urmează să fie cunoscută sub denumirea de taxă pe agregate, în conformitate cu prezenta parte, pentru agregatele care fac obiectul exploatării comerciale”. Articolul 16 alineatul (2) prevede că „obligația de plată a taxei ia naștere atunci când o cantitate de agregate impozabile face obiectul exploatării comerciale în Regatul Unit, la sau după data de începere”. |
| --- | --- |

(31)

Articolul 16 alineatul (1) din Legea finanțelor pentru anul 2001 prevede că „se percepe o taxă, care urmează să fie cunoscută sub denumirea de taxă pe agregate, în conformitate cu prezenta parte, pentru agregatele care fac obiectul exploatării comerciale”. Articolul 16 alineatul (2) prevede că „obligația de plată a taxei ia naștere atunci când o cantitate de agregate impozabile face obiectul exploatării comerciale în Regatul Unit, la sau după data de începere”.

| (32) | În conformitate cu articolul 17 alineatul (1), „agregat”„înseamnă (sub rezerva respectării articolului 18 de mai jos) roca, pietrișul sau nisipul, precum și toate materialele care sunt încorporate provizoriu în acestea sau sunt amestecate în mod natural cu acestea”. |
| --- | --- |

(32)

În conformitate cu articolul 17 alineatul (1), „agregat”„înseamnă (sub rezerva respectării articolului 18 de mai jos) roca, pietrișul sau nisipul, precum și toate materialele care sunt încorporate provizoriu în acestea sau sunt amestecate în mod natural cu acestea”.

| (33) | Articolul 18 alineatul (1) prevede următoarele: „În această parte, trimiterile la agregat: (a) includ trimiterile la reziduuri de extracție, deșeuri, resturi și alte subproduse rezultate din aplicarea oricărui procedeu scutit pentru orice agregat; (b) dar nu includ trimiterile la alte substanțe care rezultă din aplicarea unei astfel de procedeu pentru orice agregat”. |
| --- | --- |

(33)

Articolul 18 alineatul (1) prevede următoarele: „În această parte, trimiterile la agregat: (a) includ trimiterile la reziduuri de extracție, deșeuri, resturi și alte subproduse rezultate din aplicarea oricărui procedeu scutit pentru orice agregat; (b) dar nu includ trimiterile la alte substanțe care rezultă din aplicarea unei astfel de procedeu pentru orice agregat”.

| (34) | În conformitate cu articolul 18 alineatul (2), procesele scutite sunt:






  „(a) | tăierea oricărei roci pentru a produce piatră cu una sau mai multe suprafețe plane; |
| --- | --- | --- |

(34)

În conformitate cu articolul 18 alineatul (2), procesele scutite sunt:

„(a)

tăierea oricărei roci pentru a produce piatră cu una sau mai multe suprafețe plane;

| (b) | orice proces prin care o substanță relevantă este extrasă sau altfel separată (fie ca parte a procedeului de obținere a acesteia din orice teren sau altfel) din orice agregat; |
| --- | --- |

(b)

orice proces prin care o substanță relevantă este extrasă sau altfel separată (fie ca parte a procedeului de obținere a acesteia din orice teren sau altfel) din orice agregat;

| (c) | orice proces de producție a varului sau a cimentului din calcar sau din calcar și orice alte materiale.” |
| --- | --- |

(c)

orice proces de producție a varului sau a cimentului din calcar sau din calcar și orice alte materiale.”

| (35) | Articolul 18 alineatul (3) enumeră substanțele relevante ca fiind: (a) anhidrit; (b) argilă plastică; (c) baritine; (e) caolin; (f) feldspat; (g) argilă refractară; (i) fluorină; (j) fluoridină; (k) pietre prețioase și semiprețioase; (l) gips; (m) orice metal sau minereul oricărui metal; (n); muscovit; (o) perlit; (p) potasă; (q) piatră ponce; (r) fosforită; (s) clorură de sodiu; (t) talc; (u); vermiculit. Alineatul (3) literele (d) și (h) din articolul 18 a fost omis retroactiv începând cu 1 aprilie 2002, odată cu modificările introduse prin Legea finanțelor pentru anul 2002. |
| --- | --- |

(35)

Articolul 18 alineatul (3) enumeră substanțele relevante ca fiind: (a) anhidrit; (b) argilă plastică; (c) baritine; (e) caolin; (f) feldspat; (g) argilă refractară; (i) fluorină; (j) fluoridină; (k) pietre prețioase și semiprețioase; (l) gips; (m) orice metal sau minereul oricărui metal; (n); muscovit; (o) perlit; (p) potasă; (q) piatră ponce; (r) fosforită; (s) clorură de sodiu; (t) talc; (u); vermiculit. Alineatul (3) literele (d) și (h) din articolul 18 a fost omis retroactiv începând cu 1 aprilie 2002, odată cu modificările introduse prin Legea finanțelor pentru anul 2002.

| (36) | Articolul 16 alineatul (2) din Legea finanțelor pentru anul 2001, coroborat cu articolul 19 alineatul (1) și cu articolul 19 alineatul (2), stabilește că taxa pe agregate este declanșată de următoarele patru tipuri de exploatare comercială în Regatul Unit, oricare ar avea loc prima:






  (a) | agregatul este înlăturat de pe situl de origine sau din orice alt loc înregistrat sub numele unei persoane care este exploatatorul sitului de origine (18) sau de pe orice alt sit de unde cantitatea de agregat a fost îndepărtată în scopul aplicării unui proces scutit pentru situl respectiv, însă pentru care nu s-a aplicat niciun astfel de proces; |
| --- | --- | --- |

(36)

Articolul 16 alineatul (2) din Legea finanțelor pentru anul 2001, coroborat cu articolul 19 alineatul (1) și cu articolul 19 alineatul (2), stabilește că taxa pe agregate este declanșată de următoarele patru tipuri de exploatare comercială în Regatul Unit, oricare ar avea loc prima:

(a)

agregatul este înlăturat de pe situl de origine sau din orice alt loc înregistrat sub numele unei persoane care este exploatatorul sitului de origine (18) sau de pe orice alt sit de unde cantitatea de agregat a fost îndepărtată în scopul aplicării unui proces scutit pentru situl respectiv, însă pentru care nu s-a aplicat niciun astfel de proces;

18

| (b) | agregatul devine obiectul unui acord de furnizare către orice persoană (19); |
| --- | --- |

(b)

agregatul devine obiectul unui acord de furnizare către orice persoană (19);

19

| (c) | agregatul este folosit pentru construcții (20); sau |
| --- | --- |

(c)

agregatul este folosit pentru construcții (20); sau

20

| (d) | agregatul este amestecat, altfel decât în condiții permise (21), cu orice material sau substanță, altele decât apa. |
| --- | --- |

(d)

agregatul este amestecat, altfel decât în condiții permise (21), cu orice material sau substanță, altele decât apa.

21

| (37) | În sensul taxei pe agregate, Legea finanțelor pentru anul 2001 face distincția, în esență, între trei tipuri de situri de origine:






  (a) | portul sau orice alt loc de debarcare în care este debarcat pentru prima dată agregatul provenind din mările Regatului Unit [articolul 20 alineatul (1) litera (a)]; |
| --- | --- | --- |

(37)

În sensul taxei pe agregate, Legea finanțelor pentru anul 2001 face distincția, în esență, între trei tipuri de situri de origine:

(a)

portul sau orice alt loc de debarcare în care este debarcat pentru prima dată agregatul provenind din mările Regatului Unit [articolul 20 alineatul (1) litera (a)];

| (b) | locul în care a avut loc procedeul scutit [articolul 20 alineatul (1) litera (b)]. Acestea se referă la situațiile în care s-a aplicat un procedeu scutit, substanța scutită a fost extrasă și o parte din agregat a rămas și este exploatat. Situl unde a avut loc extracția substanței scutite devine situl de origine al agregatului; |
| --- | --- |

(b)

locul în care a avut loc procedeul scutit [articolul 20 alineatul (1) litera (b)]. Acestea se referă la situațiile în care s-a aplicat un procedeu scutit, substanța scutită a fost extrasă și o parte din agregat a rămas și este exploatat. Situl unde a avut loc extracția substanței scutite devine situl de origine al agregatului;

| (c) | situl unde este obținut agregatul din sol [articolul 20 alineatul (1) litera (d)]. |
| --- | --- |

(c)

situl unde este obținut agregatul din sol [articolul 20 alineatul (1) litera (d)].

| (38) | Ca urmare a conceptului de exploatare comercială, taxa pe agregate se aplică atât pentru agregatele extrase în Regatul Unit, cât și pentru agregatele importate. Agregatele importate nu vor face obiectul taxei pe agregate atunci când sunt debarcate în Regatul Unit (22), ci în cazul în care fac obiectul unui acord (iar agregatul se află deja în Regatul Unit) sau sunt utilizate pentru construcții (în Regatul Unit) sau sunt amestecate (în Regatul Unit) cu orice material sau substanță în afară de apă, cu excepția cazului în care acest lucru are loc în circumstanțele permise (23). |
| --- | --- |

(38)

Ca urmare a conceptului de exploatare comercială, taxa pe agregate se aplică atât pentru agregatele extrase în Regatul Unit, cât și pentru agregatele importate. Agregatele importate nu vor face obiectul taxei pe agregate atunci când sunt debarcate în Regatul Unit (22), ci în cazul în care fac obiectul unui acord (iar agregatul se află deja în Regatul Unit) sau sunt utilizate pentru construcții (în Regatul Unit) sau sunt amestecate (în Regatul Unit) cu orice material sau substanță în afară de apă, cu excepția cazului în care acest lucru are loc în circumstanțele permise (23).

22

23

| (39) | Articolul 19 alineatul (3) din Legea finanțelor pentru anul 2001 conține detalii suplimentare privind noțiunea de exploatare comercială. Acesta prevede la litera (e) că nu are loc o exploatare comercială atunci când – fără a supune agregatul unui proces care să implice amestecarea sa cu orice altă substanță sau material (în afară de apă) – acesta revine în solul din locul de unde a fost obținut (24). |
| --- | --- |

(39)

Articolul 19 alineatul (3) din Legea finanțelor pentru anul 2001 conține detalii suplimentare privind noțiunea de exploatare comercială. Acesta prevede la litera (e) că nu are loc o exploatare comercială atunci când – fără a supune agregatul unui proces care să implice amestecarea sa cu orice altă substanță sau material (în afară de apă) – acesta revine în solul din locul de unde a fost obținut (24).

24

| (40) | Articolele 21 și 22 stabilesc cine este exploatatorul sitului și dacă acesta sau o altă persoană este responsabil(ă) de exploatare (și, prin urmare, responsabilă de taxa pe agregate) într-o anumită situație. |
| --- | --- |

(40)

Articolele 21 și 22 stabilesc cine este exploatatorul sitului și dacă acesta sau o altă persoană este responsabil(ă) de exploatare (și, prin urmare, responsabilă de taxa pe agregate) într-o anumită situație.

2.5.   NOȚIUNEA DE AGREGAT SUPUS TAXĂRII – SCUTIRI DE LA PLATA TAXEI PE AGREGATE ȘI CREDITE FISCALE

NOȚIUNEA DE AGREGAT SUPUS TAXĂRII – SCUTIRI DE LA PLATA TAXEI PE AGREGATE ȘI CREDITE FISCALE

| (41) | Articolul 17 alineatul (2) din Legea finanțelor pentru anul 2001 prevede că un agregat nu este supus taxării în patru cazuri:






  (a) | dacă este scutit în mod expres; |
| --- | --- | --- |

(41)

Articolul 17 alineatul (2) din Legea finanțelor pentru anul 2001 prevede că un agregat nu este supus taxării în patru cazuri:

(a)

dacă este scutit în mod expres;

| (b) | dacă a fost deja utilizat pentru construcții (înainte sau după data intrării în vigoare a legii); |
| --- | --- |

(b)

dacă a fost deja utilizat pentru construcții (înainte sau după data intrării în vigoare a legii);

| (c) | dacă este sau derivă din oricare agregat care face deja obiectul taxei pe agregate; |
| --- | --- |

(c)

dacă este sau derivă din oricare agregat care face deja obiectul taxei pe agregate;

| (d) | dacă este un agregat care a fost îndepărtat din situl de origine înainte de data intrării în vigoare a legii. |
| --- | --- |

(d)

dacă este un agregat care a fost îndepărtat din situl de origine înainte de data intrării în vigoare a legii.

| (42) | Se consideră că un agregat este utilizat pentru construcții atunci când acesta este folosit ca material sau suport în construirea sau renovarea oricărei structuri (inclusiv drumuri, căi de acces, traseul pe care este amplasată sau urmează să fie amplasată o cale ferată, rambleuri, clădiri și poduri) sau atunci când este amestecat cu orice alte produse ca parte a procesului de producție a mortarului, betonului, tarmacadamului, pietrei pentru îmbrăcăminți rutiere sau a oricărui alt tip de material de construcție similar (25). |
| --- | --- |

(42)

Se consideră că un agregat este utilizat pentru construcții atunci când acesta este folosit ca material sau suport în construirea sau renovarea oricărei structuri (inclusiv drumuri, căi de acces, traseul pe care este amplasată sau urmează să fie amplasată o cale ferată, rambleuri, clădiri și poduri) sau atunci când este amestecat cu orice alte produse ca parte a procesului de producție a mortarului, betonului, tarmacadamului, pietrei pentru îmbrăcăminți rutiere sau a oricărui alt tip de material de construcție similar (25).

25

| (43) | Articolul 17 alineatul (3) prevede că agregatul este scutit de la plata taxei pe agregate în cazul în care:






  „(b) | constă în întregime în agregate obținute prin îndepărtarea din sol pe situl oricărei clădiri sau construcție propusă în cursul săpăturilor efectuate în mod legal: (i) în legătură cu modificarea sau construcția clădirii; și (ii) exclusiv în scopul realizării fundațiilor sau al pozării oricăror conducte sau cabluri; |
| --- | --- | --- |

(43)

Articolul 17 alineatul (3) prevede că agregatul este scutit de la plata taxei pe agregate în cazul în care:

„(b)

constă în întregime în agregate obținute prin îndepărtarea din sol pe situl oricărei clădiri sau construcție propusă în cursul săpăturilor efectuate în mod legal: (i) în legătură cu modificarea sau construcția clădirii; și (ii) exclusiv în scopul realizării fundațiilor sau al pozării oricăror conducte sau cabluri;

| (c) | constă în întregime în agregate obținute (i) prin extracția din albia oricărui râu, canal sau curs de apă (natural sau artificial) sau din orice canal spre sau cale de acces către orice port (natural sau artificial); și (ii) în cursul oricăror lucrări de dragare efectuate exclusiv în scopul creării, refacerii, îmbunătățirii sau întreținerii fluviului, canalului, cursului de apă sau căii de acces în cauză; |
| --- | --- |

(c)

constă în întregime în agregate obținute (i) prin extracția din albia oricărui râu, canal sau curs de apă (natural sau artificial) sau din orice canal spre sau cale de acces către orice port (natural sau artificial); și (ii) în cursul oricăror lucrări de dragare efectuate exclusiv în scopul creării, refacerii, îmbunătățirii sau întreținerii fluviului, canalului, cursului de apă sau căii de acces în cauză;

| (d) | constă în întregime în agregate obținute prin îndepărtarea din sol de-a lungul liniei sau al liniei propuse a oricărei autostrăzi sau autostrăzi propuse și în cursul săpăturilor efectuate în mod legal: (i) în scopul îmbunătățirii sau al întreținerii autostrăzii sau al construirii autostrăzii propuse; și (ii) nu în scopul extracției agregatului respectiv; |
| --- | --- |

(d)

constă în întregime în agregate obținute prin îndepărtarea din sol de-a lungul liniei sau al liniei propuse a oricărei autostrăzi sau autostrăzi propuse și în cursul săpăturilor efectuate în mod legal: (i) în scopul îmbunătățirii sau al întreținerii autostrăzii sau al construirii autostrăzii propuse; și (ii) nu în scopul extracției agregatului respectiv;

| (da) | constă în întregime în agregate obținute prin îndepărtarea din sol de-a lungul liniei sau al liniei propuse a oricărei căi ferate, linii de tramvai sau monorai sau cale ferată, linie de tramvai sau monorai propusă și în cursul săpăturilor efectuate: (i) în scopul îmbunătățirii sau al întreținerii căii ferate, liniei de tramvai sau monoraiului sau al construirii căii ferate, liniei de tramvai sau monoraiului propus; și (ii) nu în scopul extracției agregatului respectiv; |
| --- | --- |

(da)

constă în întregime în agregate obținute prin îndepărtarea din sol de-a lungul liniei sau al liniei propuse a oricărei căi ferate, linii de tramvai sau monorai sau cale ferată, linie de tramvai sau monorai propusă și în cursul săpăturilor efectuate: (i) în scopul îmbunătățirii sau al întreținerii căii ferate, liniei de tramvai sau monoraiului sau al construirii căii ferate, liniei de tramvai sau monoraiului propus; și (ii) nu în scopul extracției agregatului respectiv;

| (e) | constă în întregime în reziduuri de extracție, deșeuri sau alte subproduse, cu excepția materialului de descopertă, rezultate din extracția sau din alt tip de separare de orice cantitate de agregate din caolin sau argilă plastică; |
| --- | --- |

(e)

constă în întregime în reziduuri de extracție, deșeuri sau alte subproduse, cu excepția materialului de descopertă, rezultate din extracția sau din alt tip de separare de orice cantitate de agregate din caolin sau argilă plastică;

| (f) | constă în întregime în reziduuri de extracție provenind din orice procedeu prin care (i) cărbunele, lignitul, ardezia sau șistul; sau (ii) o substanță enumerată în articolul 18 alineatul (3) de mai jos au fost separate de alte roci după ce au fost extrase sau obținute împreună cu rocile respective.” |
| --- | --- |

(f)

constă în întregime în reziduuri de extracție provenind din orice procedeu prin care (i) cărbunele, lignitul, ardezia sau șistul; sau (ii) o substanță enumerată în articolul 18 alineatul (3) de mai jos au fost separate de alte roci după ce au fost extrase sau obținute împreună cu rocile respective.”

| (44) | Alineatul (3) litera (da) din articolul 17 a fost introdus prin articolul 22 alineatul (3) din Legea finanțelor pentru anul 2007 și se aplică de la 1 august 2007. |
| --- | --- |

(44)

Alineatul (3) litera (da) din articolul 17 a fost introdus prin articolul 22 alineatul (3) din Legea finanțelor pentru anul 2007 și se aplică de la 1 august 2007.

| (45) | În plus, articolul 17 alineatul (4) scutește de la plata taxei agregatele care sunt compuse în întregime sau în principal din una sau mai multe dintre următoarele materiale sau care fac parte din orice produs constând în astfel de materiale, și anume:






  „(a) | cărbune, lignit, ardezie și șist; |
| --- | --- | --- |

(45)

În plus, articolul 17 alineatul (4) scutește de la plata taxei agregatele care sunt compuse în întregime sau în principal din una sau mai multe dintre următoarele materiale sau care fac parte din orice produs constând în astfel de materiale, și anume:

„(a)

cărbune, lignit, ardezie și șist;

| (c) | reziduurile de extracție sau deșeurile sau alte subproduse (i) rezultate din orice procedeu de ardere industrială; sau (ii) din topirea și rafinarea metalelor; |
| --- | --- |

(c)

reziduurile de extracție sau deșeurile sau alte subproduse (i) rezultate din orice procedeu de ardere industrială; sau (ii) din topirea și rafinarea metalelor;

| (d) | detritusul de foraj rezultat din orice operațiuni efectuate în conformitate cu o autorizație acordată în temeiul Legii petrolului din 1998 [sau al Legii (producției) petrolului (Irlanda de Nord) din 1964]; |
| --- | --- |

(d)

detritusul de foraj rezultat din orice operațiuni efectuate în conformitate cu o autorizație acordată în temeiul Legii petrolului din 1998 [sau al Legii (producției) petrolului (Irlanda de Nord) din 1964];

| (e) | orice materiale care rezultă din lucrările efectuate în exercitarea competențelor care trebuie să fie exercitate în conformitate cu sau care sunt conferite printr-o dispoziție prevăzută de sau în temeiul Legii privind lucrările pentru construirea de drumuri și străzi noi din 1991 (New Roads and Street Works Act), al Ordinului privind drumurile (Irlanda de Nord) din 1993 [Roads (Northern Ireland) Order] sau al Ordinului privind lucrările stradale din 1995 [Street Works (Northern Ireland) Order]; |
| --- | --- |

(e)

orice materiale care rezultă din lucrările efectuate în exercitarea competențelor care trebuie să fie exercitate în conformitate cu sau care sunt conferite printr-o dispoziție prevăzută de sau în temeiul Legii privind lucrările pentru construirea de drumuri și străzi noi din 1991 (New Roads and Street Works Act), al Ordinului privind drumurile (Irlanda de Nord) din 1993 [Roads (Northern Ireland) Order] sau al Ordinului privind lucrările stradale din 1995 [Street Works (Northern Ireland) Order];

| (f) | argilă, sol sau plante sau alte materii organice.” |
| --- | --- |

(f)

argilă, sol sau plante sau alte materii organice.”

| (46) | Conform Notei AGL 1, „în întregime” înseamnă că 100 % din materialul în cauză face parte din materialele scutite. „În principal” înseamnă că mai mult de 50 % din materialul în cauză face parte din materialele scutite. Amestecarea artificială a agregatelor cu o cantitate mai mare de material scutit nu va produce un amestec scutit, ci va însemna că taxa pe agregate este datorată pe agregatul respectiv la momentul amestecării. |
| --- | --- |

(46)

Conform Notei AGL 1, „în întregime” înseamnă că 100 % din materialul în cauză face parte din materialele scutite. „În principal” înseamnă că mai mult de 50 % din materialul în cauză face parte din materialele scutite. Amestecarea artificială a agregatelor cu o cantitate mai mare de material scutit nu va produce un amestec scutit, ci va însemna că taxa pe agregate este datorată pe agregatul respectiv la momentul amestecării.

| (47) | Articolul 30 alineatul (1) din Legea finanțelor pentru anul 2001 prevede stabilirea unor reglementări de instituire a dreptului unei persoane la un credit fiscal în cazul în care:






  (a) | agregatul care a făcut obiectul taxei pe agregate este exportat din Regatul Unit sub formă de agregat; |
| --- | --- | --- |

(47)

Articolul 30 alineatul (1) din Legea finanțelor pentru anul 2001 prevede stabilirea unor reglementări de instituire a dreptului unei persoane la un credit fiscal în cazul în care:

(a)

agregatul care a făcut obiectul taxei pe agregate este exportat din Regatul Unit sub formă de agregat;

| (b) | se aplică un procedeu scutit agregatului care face obiectul taxei pe agregate; |
| --- | --- |

(b)

se aplică un procedeu scutit agregatului care face obiectul taxei pe agregate;

| (c) | agregatul care face obiectul taxei pe agregate este utilizat într-un procedeu industrial sau agricol prevăzut; |
| --- | --- |

(c)

agregatul care face obiectul taxei pe agregate este utilizat într-un procedeu industrial sau agricol prevăzut;

| (d) | agregatul care face obiectul taxei pe agregate este eliminat într-un mod care nu implică utilizarea sa pentru construcții, conform dispozițiilor aplicabile (26); sau |
| --- | --- |

(d)

agregatul care face obiectul taxei pe agregate este eliminat într-un mod care nu implică utilizarea sa pentru construcții, conform dispozițiilor aplicabile (26); sau

26

| (e) | întreaga datorie sau orice parte a unei datorii către o persoană responsabilă de exploatarea comercială a agregatului este amortizată în conturile proprii drept creanță neperformantă. |
| --- | --- |

(e)

întreaga datorie sau orice parte a unei datorii către o persoană responsabilă de exploatarea comercială a agregatului este amortizată în conturile proprii drept creanță neperformantă.

| (48) | Articolul 30 alineatul (1) litera (b) din Legea finanțelor pentru anul 2001 prevede o scutire de taxa pe agregate în cazul în care un procedeu scutit în sensul articolului 18 alineatul (2) literele (a), (b) și (c) din Legea finanțelor pentru anul 2001 a fost aplicat materialului atunci când acesta a fost supus deja taxei pe agregate. Astfel, acesta reflectă scutirile prevăzute în articolul 18 alineatul (2). |
| --- | --- |

(48)

Articolul 30 alineatul (1) litera (b) din Legea finanțelor pentru anul 2001 prevede o scutire de taxa pe agregate în cazul în care un procedeu scutit în sensul articolului 18 alineatul (2) literele (a), (b) și (c) din Legea finanțelor pentru anul 2001 a fost aplicat materialului atunci când acesta a fost supus deja taxei pe agregate. Astfel, acesta reflectă scutirile prevăzute în articolul 18 alineatul (2).

| (49) | Procedeele industriale și agricole care pot beneficia de scutirea de la plata taxei în temeiul articolului 30 alineatul (1) litera (c) sunt enumerate în anexa „Procedee industriale și agricole” la reglementarea 13 din Reglementările (generale) privind taxa pe agregate din 2002. Nota AGL 2 (27) descrie mai detaliat tipul procedeelor vizate. Acestea sunt următoarele:

  Procedee industriale







  — | Codul 001: Producerea de fier, oțel și metale neferoase și prelucrarea prin topire, inclusiv procese de turnătorie, turnare, instalații de sinterizare și trefilare |
| --- | --- | --- |

(49)

Procedeele industriale și agricole care pot beneficia de scutirea de la plata taxei în temeiul articolului 30 alineatul (1) litera (c) sunt enumerate în anexa „Procedee industriale și agricole” la reglementarea 13 din Reglementările (generale) privind taxa pe agregate din 2002. Nota AGL 2 (27) descrie mai detaliat tipul procedeelor vizate. Acestea sunt următoarele:

27

Procedee industriale

Procedee industriale

—

Codul 001: Producerea de fier, oțel și metale neferoase și prelucrarea prin topire, inclusiv procese de turnătorie, turnare, instalații de sinterizare și trefilare

| — | Codul 002: Aliaje |
| --- | --- |

—

Codul 002: Aliaje

| — | Codul 003: Reducerea emisiilor în aer, sol și apă |
| --- | --- |

—

Codul 003: Reducerea emisiilor în aer, sol și apă

| — | Codul 004: Filtrarea și purificarea apei potabile, a aerului și a petrolului |
| --- | --- |

—

Codul 004: Filtrarea și purificarea apei potabile, a aerului și a petrolului

| — | Codul 005: Tratarea apelor reziduale |
| --- | --- |

—

Codul 005: Tratarea apelor reziduale

| — | Codul 006: Producția de energie |
| --- | --- |

—

Codul 006: Producția de energie

| — | Codul 007: Procedee de obținere a ceramicii |
| --- | --- |

—

Codul 007: Procedee de obținere a ceramicii

| — | Codul 008: Procedee de obținere a materialelor refractare |
| --- | --- |

—

Codul 008: Procedee de obținere a materialelor refractare

| — | Codul 009: Fabricarea sticlei și a produselor din sticlă |
| --- | --- |

—

Codul 009: Fabricarea sticlei și a produselor din sticlă

| — | Codul 010: Fabricarea fibrelor de sticlă |
| --- | --- |

—

Codul 010: Fabricarea fibrelor de sticlă

| — | Codul 011: Fibre artificiale |
| --- | --- |

—

Codul 011: Fibre artificiale

| — | Codul 012: Producția și prelucrarea produselor alimentare și băuturilor |
| --- | --- |

—

Codul 012: Producția și prelucrarea produselor alimentare și băuturilor

| — | Codul 013: Fabricarea de materiale plastice, cauciuc și PVC |
| --- | --- |

—

Codul 013: Fabricarea de materiale plastice, cauciuc și PVC

| — | Codul 014: Fabricarea produselor chimice (de exemplu, cenușă de sodiu, magneziu din apa de mare, aluminiu, silice |
| --- | --- |

—

Codul 014: Fabricarea produselor chimice (de exemplu, cenușă de sodiu, magneziu din apa de mare, aluminiu, silice

| — | Codul 015: Fabricarea carbonatului de calciu precipitat |
| --- | --- |

—

Codul 015: Fabricarea carbonatului de calciu precipitat

| — | Codul 016: Fabricarea de produse farmaceutice, înălbitori, produse de toaletă și detergenți |
| --- | --- |

—

Codul 016: Fabricarea de produse farmaceutice, înălbitori, produse de toaletă și detergenți

| — | Codul 017: Procese de gazeificare |
| --- | --- |

—

Codul 017: Procese de gazeificare

| — | Codul 018: Fabricarea de materiale de umplutură pentru acoperire, materiale de etanșare, adezivi, vopsele, mortare, masticuri, chituri și alte substanțe de legătură sau de modificare |
| --- | --- |

—

Codul 018: Fabricarea de materiale de umplutură pentru acoperire, materiale de etanșare, adezivi, vopsele, mortare, masticuri, chituri și alte substanțe de legătură sau de modificare

| — | Codul 019: Fabricarea de pigmenți, vopsele și cerneluri |
| --- | --- |

—

Codul 019: Fabricarea de pigmenți, vopsele și cerneluri

| — | Codul 020: Producerea de medii de cultură și de marcaje lineare pentru terenuri de sport și alte facilități de recreere |
| --- | --- |

—

Codul 020: Producerea de medii de cultură și de marcaje lineare pentru terenuri de sport și alte facilități de recreere

| — | Codul 021: Incinerare |
| --- | --- |

—

Codul 021: Incinerare

| — | Codul 022: Fabricarea de desicant |
| --- | --- |

—

Codul 022: Fabricarea de desicant

| — | Codul 023: Fabricarea de căptușeli pentru covoare, substraturi și spumă |
| --- | --- |

—

Codul 023: Fabricarea de căptușeli pentru covoare, substraturi și spumă

| — | Codul 024: Prelucrarea rășinilor |
| --- | --- |

—

Codul 024: Prelucrarea rășinilor

| — | Codul 025: Fabricarea de aditivi lubrifianți |
| --- | --- |

—

Codul 025: Fabricarea de aditivi lubrifianți

| — | Codul 026: Tăbăcirea pieilor |
| --- | --- |

—

Codul 026: Tăbăcirea pieilor

| — | Codul 027: Fabricarea hârtiei |
| --- | --- |

—

Codul 027: Fabricarea hârtiei

| — | Codul 028: Producția de materiale de artă |
| --- | --- |

—

Codul 028: Producția de materiale de artă

| — | Codul 029: Producția de nisip pentru locuri de joacă, de exemplu, gropile de nisip pentru copii |
| --- | --- |

—

Codul 029: Producția de nisip pentru locuri de joacă, de exemplu, gropile de nisip pentru copii

| — | Codul 030: Fabricarea de discuri de argilă |
| --- | --- |

—

Codul 030: Fabricarea de discuri de argilă

| — | Codul 031: Procese abrazive: sablare de specialitate, măcinarea produselor fără fier (concasor) și fabricarea șmirghelului |
| --- | --- |

—

Codul 031: Procese abrazive: sablare de specialitate, măcinarea produselor fără fier (concasor) și fabricarea șmirghelului

| — | Codul 032: Utilizarea ca agent de susținere în explorarea (sau producția) petrolului, de exemplu, nisipuri de fisurare și fluide de foraj |
| --- | --- |

—

Codul 032: Utilizarea ca agent de susținere în explorarea (sau producția) petrolului, de exemplu, nisipuri de fisurare și fluide de foraj

| — | Codul 033: Desulfurarea gazelor de ardere și spălarea gazelor de ardere |
| --- | --- |

—

Codul 033: Desulfurarea gazelor de ardere și spălarea gazelor de ardere

| — | Codul 034: Fabricarea supresoarelor de uz minier |
| --- | --- |

—

Codul 034: Fabricarea supresoarelor de uz minier

| — | Codul 035: Fabricarea stingătoarelor de incendiu |
| --- | --- |

—

Codul 035: Fabricarea stingătoarelor de incendiu

| — | Codul 036: Fabricarea materialelor utilizate ca agent ignifug |
| --- | --- |

—

Codul 036: Fabricarea materialelor utilizate ca agent ignifug

| — | Codul 037: Neutralizarea acizilor |
| --- | --- |

—

Codul 037: Neutralizarea acizilor

| — | Codul 038: Fabricarea materialelor de fricțiune, de exemplu, piesele de schimb pentru automobile |
| --- | --- |

—

Codul 038: Fabricarea materialelor de fricțiune, de exemplu, piesele de schimb pentru automobile

Procedee agricole

Procedee agricole

| — | Codul 039: Fabricarea de aditivi pentru sol |
| --- | --- |

—

Codul 039: Fabricarea de aditivi pentru sol

| — | Codul 040: Fabricarea hranei pentru animale |
| --- | --- |

—

Codul 040: Fabricarea hranei pentru animale

| — | Codul 041: Producerea materialelor de așternut pentru animale |
| --- | --- |

—

Codul 041: Producerea materialelor de așternut pentru animale

| — | Codul 042: Producerea de îngrășăminte |
| --- | --- |

—

Codul 042: Producerea de îngrășăminte

| — | Codul 043: Fabricarea pesticidelor și erbicidelor |
| --- | --- |

—

Codul 043: Fabricarea pesticidelor și erbicidelor

| — | Codul 044: Producerea mediilor de cultură, inclusiv producerea de compost, destinate exclusiv utilizării agricole și horticole |
| --- | --- |

—

Codul 044: Producerea mediilor de cultură, inclusiv producerea de compost, destinate exclusiv utilizării agricole și horticole

| — | Codul 045: Tratarea solului, inclusiv îmbogățirea cu minerale și reducerea acidității |
| --- | --- |

—

Codul 045: Tratarea solului, inclusiv îmbogățirea cu minerale și reducerea acidității

2.6.   RATA TAXEI PE AGREGATE

RATA TAXEI PE AGREGATE

| (50) | Inițial, taxa pe agregate s-a aplicat la o cotă de 1,60 GBP pe tonă. Cota a crescut la 1,95 GBP pe tonă pentru agregatele care făceau obiectul unei exploatări comerciale la 1 aprilie 2008 sau ulterior acestei date. Cota curentă la care se aplică taxa pe agregate este de 2 GBP pe tonă (începând cu 1 aprilie 2009). |
| --- | --- |

(50)

Inițial, taxa pe agregate s-a aplicat la o cotă de 1,60 GBP pe tonă. Cota a crescut la 1,95 GBP pe tonă pentru agregatele care făceau obiectul unei exploatări comerciale la 1 aprilie 2008 sau ulterior acestei date. Cota curentă la care se aplică taxa pe agregate este de 2 GBP pe tonă (începând cu 1 aprilie 2009).

2.7.   MOTIVELE CARE AU CONDUS LA INIȚIEREA PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE

MOTIVELE CARE AU CONDUS LA INIȚIEREA PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE

| (51) | Astfel cum se explică în considerentul 170 din decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoiala că scuturile și excluderile menționate în considerentul 139 din decizia de inițiere a procedurii (28) (denumite în continuare „scutirile care fac obiectul anchetei”) au fost justificate de principiile generale și de logica taxei pe agregate. Scutirile și excluderile respective păreau să îi exonereze pe beneficiari de la o taxă pe care aceștia ar fi trebuit în mod normal să o plătească și constituiau ajutor de exploatare. Întrucât nu a dispus de suficiente elemente pentru a stabili dacă măsura respectivă îndeplinește condițiile prevăzute în Orientările comunitare privind ajutorul de stat pentru protecția mediului (29) (denumite în continuare „EAG 2001”) și în Orientările comunitare privind ajutorul de stat pentru protecția mediului din 2008 (30) (denumite în continuare „EAG 2008”), Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la compatibilitatea cu piața internă a scutirilor care fac obiectul anchetei și a excluderilor. |
| --- | --- |

(51)

Astfel cum se explică în considerentul 170 din decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoiala că scuturile și excluderile menționate în considerentul 139 din decizia de inițiere a procedurii (28) (denumite în continuare „scutirile care fac obiectul anchetei”) au fost justificate de principiile generale și de logica taxei pe agregate. Scutirile și excluderile respective păreau să îi exonereze pe beneficiari de la o taxă pe care aceștia ar fi trebuit în mod normal să o plătească și constituiau ajutor de exploatare. Întrucât nu a dispus de suficiente elemente pentru a stabili dacă măsura respectivă îndeplinește condițiile prevăzute în Orientările comunitare privind ajutorul de stat pentru protecția mediului (29) (denumite în continuare „EAG 2001”) și în Orientările comunitare privind ajutorul de stat pentru protecția mediului din 2008 (30) (denumite în continuare „EAG 2008”), Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la compatibilitatea cu piața internă a scutirilor care fac obiectul anchetei și a excluderilor.

28

29

30

3.   OBSERVAȚIILE TRANSMISE DE PĂRȚILE INTERESATE

OBSERVAȚIILE TRANSMISE DE PĂRȚILE INTERESATE

| (52) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 10 de mai sus, Comisia a primit observații amănunțite de la părțile interesate în urma publicării deciziei de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(52)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 10 de mai sus, Comisia a primit observații amănunțite de la părțile interesate în urma publicării deciziei de inițiere a procedurii.

| (53) | Observațiile transmise de părțile interesate au vizat (i) decizia de inițiere a procedurii în sine; (ii) logica taxei pe agregate; (iii) scutirile despre care s-a constatat deja anterior că nu constituie ajutor de stat în decizia de inițiere a procedurii; și (iv) scutirile care fac obiectul anchetei. |
| --- | --- |

(53)

Observațiile transmise de părțile interesate au vizat (i) decizia de inițiere a procedurii în sine; (ii) logica taxei pe agregate; (iii) scutirile despre care s-a constatat deja anterior că nu constituie ajutor de stat în decizia de inițiere a procedurii; și (iv) scutirile care fac obiectul anchetei.

| (54) | Pentru facilitarea consultării, prezenta secțiune va prezenta observațiile primite în legătură cu decizia de inițiere a procedurii. Celelalte categorii de observații primite sunt prezentate în secțiunile relevante din prezenta decizie. |
| --- | --- |

(54)

Pentru facilitarea consultării, prezenta secțiune va prezenta observațiile primite în legătură cu decizia de inițiere a procedurii. Celelalte categorii de observații primite sunt prezentate în secțiunile relevante din prezenta decizie.

3.1.   OBSERVAȚII PRIVIND CONȚINUTUL DECIZIEI DE INIȚIERE A PROCEDURII

OBSERVAȚII PRIVIND CONȚINUTUL DECIZIEI DE INIȚIERE A PROCEDURII

(a)   Observațiile primite din partea domnului Richard Bird din cadrul BAA la 20 și 23 decembrie 2013

Observațiile primite din partea domnului Richard Bird din cadrul BAA la 20 și 23 decembrie 2013

| (55) | Domnul Bird a furnizat Comisiei contribuția sa la consultarea publică organizată de autoritățile britanice cu privire la abordarea suspendării scutirilor de la plata taxei pe agregate în privința căreia Comisia și-a exprimat îndoieli în decizia de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(55)

Domnul Bird a furnizat Comisiei contribuția sa la consultarea publică organizată de autoritățile britanice cu privire la abordarea suspendării scutirilor de la plata taxei pe agregate în privința căreia Comisia și-a exprimat îndoieli în decizia de inițiere a procedurii.

| (56) | Domnul Bird afirmă, de asemenea, că există o serie de inexactități în decizia de inițiere a procedurii, cum ar fi:






  (i) | Au fost identificate diferite cariere care arată că nu există niciun risc ca Regatul Unit să se confrunte cu epuizarea agregatelor. |
| --- | --- | --- |

(56)

Domnul Bird afirmă, de asemenea, că există o serie de inexactități în decizia de inițiere a procedurii, cum ar fi:

(i)

Au fost identificate diferite cariere care arată că nu există niciun risc ca Regatul Unit să se confrunte cu epuizarea agregatelor.

| (ii) | Agregatul de zgură, agregatul de ardezie sfărâmată și nisipul silicios provenind din producția de caolin au fost întotdeauna o sursă majoră de agregate. |
| --- | --- |

(ii)

Agregatul de zgură, agregatul de ardezie sfărâmată și nisipul silicios provenind din producția de caolin au fost întotdeauna o sursă majoră de agregate.

| (iii) | Agregatele scutite și agregatele reciclate nu pot înlocui agregatele de calitate superioară necesare în construcții, care sunt extrase împreună cu agregatele de calitate inferioară (o tonă de agregate de calitate superioară și o tonă de agregate de calitate inferioară). Au fost create halde noi de deșeuri datorită acestui material. |
| --- | --- |

(iii)

Agregatele scutite și agregatele reciclate nu pot înlocui agregatele de calitate superioară necesare în construcții, care sunt extrase împreună cu agregatele de calitate inferioară (o tonă de agregate de calitate superioară și o tonă de agregate de calitate inferioară). Au fost create halde noi de deșeuri datorită acestui material.

| (iv) | Au loc o serie de abuzuri în ceea ce privește taxa pe agregate. |
| --- | --- |

(iv)

Au loc o serie de abuzuri în ceea ce privește taxa pe agregate.

| (v) | Au fost deschise cariere doar pentru a produce agregate care sunt scutite (31). Domnul Bird susține că există cariere de ardezie care produc doar rocă de ardezie și nu ardezie pentru acoperișuri. Domnul Bird indică numele a două cariere drept exemplu. |
| --- | --- |

(v)

Au fost deschise cariere doar pentru a produce agregate care sunt scutite (31). Domnul Bird susține că există cariere de ardezie care produc doar rocă de ardezie și nu ardezie pentru acoperișuri. Domnul Bird indică numele a două cariere drept exemplu.

31

| (vi) | Carierele de extracție a agregatelor de șist produc și vând agregate netaxate. Un milion de tone de șist au fost utilizate pentru construirea unui drum în apropierea orașului Edinburgh. |
| --- | --- |

(vi)

Carierele de extracție a agregatelor de șist produc și vând agregate netaxate. Un milion de tone de șist au fost utilizate pentru construirea unui drum în apropierea orașului Edinburgh.

| (vii) | Decizia de inițiere a procedurii pare să nu recunoască ce este un agregat: roci de dimensiuni mai mici, măcinate sau nemăcinate, inclusiv pietriș și nisip natural. Anrocamentele de protecție de uz maritim, piatra pentru protecția fluviilor, piatra pentru zidărie, piatra pentru șeminee, bolovanii de pavaj și piatra de umplere pentru diguri maritime sunt taxate toate ca agregate dacă nu sunt șisturi sau ardezie din punct de vedere geologic. |
| --- | --- |

(vii)

Decizia de inițiere a procedurii pare să nu recunoască ce este un agregat: roci de dimensiuni mai mici, măcinate sau nemăcinate, inclusiv pietriș și nisip natural. Anrocamentele de protecție de uz maritim, piatra pentru protecția fluviilor, piatra pentru zidărie, piatra pentru șeminee, bolovanii de pavaj și piatra de umplere pentru diguri maritime sunt taxate toate ca agregate dacă nu sunt șisturi sau ardezie din punct de vedere geologic.

| (viii) | Taxa pe agregate este lipsită de sens, întrucât piatra pentru zidărie sortată care nu este tăiată se taxează. |
| --- | --- |

(viii)

Taxa pe agregate este lipsită de sens, întrucât piatra pentru zidărie sortată care nu este tăiată se taxează.

| (ix) | Numai ardezia din partea de nord a Țării Galilor poate fi utilizată ca ardezie pentru acoperișuri. Ardezia din alte zone ale Regatului Unit nu este utilizată ca ardezie pentru acoperișuri, ci ca piatră pentru zidărie sau piatră de pavaj. Gresia, piatra pentru zidărie și piatra de pavaj sunt taxate. Șisturile nu se utilizează pentru acoperișuri. Au fost deschise cariere de ardezie și de șist pentru că materialele sunt scutite de la plata taxei (32). |
| --- | --- |

(ix)

Numai ardezia din partea de nord a Țării Galilor poate fi utilizată ca ardezie pentru acoperișuri. Ardezia din alte zone ale Regatului Unit nu este utilizată ca ardezie pentru acoperișuri, ci ca piatră pentru zidărie sau piatră de pavaj. Gresia, piatra pentru zidărie și piatra de pavaj sunt taxate. Șisturile nu se utilizează pentru acoperișuri. Au fost deschise cariere de ardezie și de șist pentru că materialele sunt scutite de la plata taxei (32).

32

| (x) | Se presupune că, de fapt, taxa pe agregate a avut un impact negativ asupra mediului, întrucât lucrările cu agregate reciclate sunt dăunătoare pentru mediu, de asemenea, datorită distanțelor suplimentare de transport pentru materialele scutite. |
| --- | --- |

(x)

Se presupune că, de fapt, taxa pe agregate a avut un impact negativ asupra mediului, întrucât lucrările cu agregate reciclate sunt dăunătoare pentru mediu, de asemenea, datorită distanțelor suplimentare de transport pentru materialele scutite.

| (xi) | Nisipul silicios provenit din lucrările pe bază de caolin a fost întotdeauna o sursă de agregate. În Cornwall există puțin nisip și, prin urmare, nisipul din carierele de caolin nu reduce extracția de nisip natural. Aceasta este, de fapt, o sursă importantă de nisip în zonă. Nisipul denaturează piața fracțiunilor fine de piatră spartă care sunt un subprodus al carierelor locale de agregate din rocă dură al căror obiectiv principal este de a produce detritus de agregate pentru beton, asfalt și lucrările de construcții. |
| --- | --- |

(xi)

Nisipul silicios provenit din lucrările pe bază de caolin a fost întotdeauna o sursă de agregate. În Cornwall există puțin nisip și, prin urmare, nisipul din carierele de caolin nu reduce extracția de nisip natural. Aceasta este, de fapt, o sursă importantă de nisip în zonă. Nisipul denaturează piața fracțiunilor fine de piatră spartă care sunt un subprodus al carierelor locale de agregate din rocă dură al căror obiectiv principal este de a produce detritus de agregate pentru beton, asfalt și lucrările de construcții.

| (xii) | Subprodusele obținute din caolin sunt scutite, în timp ce subprodusele de origine calcaroasă sunt impozitate, chiar și atunci când calcarul este utilizat pentru agricultură sau pentru prelucrarea industrială. Acestea produc subproduse reziduale în proporție de 20 %. |
| --- | --- |

(xii)

Subprodusele obținute din caolin sunt scutite, în timp ce subprodusele de origine calcaroasă sunt impozitate, chiar și atunci când calcarul este utilizat pentru agricultură sau pentru prelucrarea industrială. Acestea produc subproduse reziduale în proporție de 20 %.

| (xiii) | Se presupune că o serie de cariere vechi de caolin dezafectate au fost redeschise numai în scopul exploatării agregatelor scutite, întrucât caolinul a fost epuizat. În același timp, o persoană care dorește să exploateze o veche groapă de gunoi de granit ar trebui să plătească taxa. |
| --- | --- |

(xiii)

Se presupune că o serie de cariere vechi de caolin dezafectate au fost redeschise numai în scopul exploatării agregatelor scutite, întrucât caolinul a fost epuizat. În același timp, o persoană care dorește să exploateze o veche groapă de gunoi de granit ar trebui să plătească taxa.

| (xiv) | Într-adevăr, subprodusele obținute din rafinarea și topirea metalelor nu sunt aceleași ca agregatele naturale, dar nu au fost niciodată clasificate drept deșeuri și au o piață de desfacere foarte bună. Domnul Bird susține că taxe pe agregate ar trebui să se aplice subproduselor care nu sunt deșeuri. |
| --- | --- |

(xiv)

Într-adevăr, subprodusele obținute din rafinarea și topirea metalelor nu sunt aceleași ca agregatele naturale, dar nu au fost niciodată clasificate drept deșeuri și au o piață de desfacere foarte bună. Domnul Bird susține că taxe pe agregate ar trebui să se aplice subproduselor care nu sunt deșeuri.

| (xv) | Domnul Bird consideră că este imposibil să se înlocuiască agregatele de calitate superioară cu agregatele din majoritatea operațiunilor pe bază de ardezie, șist sau caolin. |
| --- | --- |

(xv)

Domnul Bird consideră că este imposibil să se înlocuiască agregatele de calitate superioară cu agregatele din majoritatea operațiunilor pe bază de ardezie, șist sau caolin.

| (57) | Domnul Bird a completat aceste informații cu observațiile din 10 februarie 2014 privind utilizările agregatelor de zgură, un subprodus din industria siderurgică. Observațiile comunicate vizează să demonstreze că zgura nu este un deșeu, ci un agregat de primă clasă, care poate fi utilizat ca alternativă la ciment. |
| --- | --- |

(57)

Domnul Bird a completat aceste informații cu observațiile din 10 februarie 2014 privind utilizările agregatelor de zgură, un subprodus din industria siderurgică. Observațiile comunicate vizează să demonstreze că zgura nu este un deșeu, ci un agregat de primă clasă, care poate fi utilizat ca alternativă la ciment.

(b)   Observațiile primite din partea BAA la 10 ianuarie 2014

Observațiile primite din partea BAA la 10 ianuarie 2014

| (58) | BAA consideră că noțiunea de agregat nu ar trebui utilizată pentru a stabili dacă taxa pe agregate conduce la un ajutor de stat, întrucât nu există nicio definiție clară a agregatului care să corespundă domeniului de aplicare a taxei. În decizia de inițiere a procedurii, Comisia definește agregatele drept „rocă, pietriș și nisip extrase pentru a asigura materiale de construcție în vrac”. Cu toate acestea, în opinia BAA, taxa pe agregate s-ar aplica mai multor materiale care sunt utilizate în alte scopuri decât pentru a „asigura materiale de construcții în vrac”, cum ar fi pietre de construcție brute utilizate pentru zidărie, anrocamente de protecție, balast pentru căi ferate, piatră având un coeficient de șlefuire accelerată pentru asfalt rezistent antiderapant etc. BAA afirmă că autoritățile britanice din domeniul concurenței au evaluat piața agregatelor în mai multe rânduri și au concluzionat, în general, că materialele de specialitate, cum ar fi balastul de uz feroviar și piatra având un coeficient de șlefuire accelerată, fac parte din piețe diferite unele față de altele și față de „agregatele pentru construcții”, întrucât sunt utilizate pentru aplicații diferite și nu există posibilitatea de substituire nici din perspectiva cererii, nici din perspectiva ofertei (33). |
| --- | --- |

(58)

BAA consideră că noțiunea de agregat nu ar trebui utilizată pentru a stabili dacă taxa pe agregate conduce la un ajutor de stat, întrucât nu există nicio definiție clară a agregatului care să corespundă domeniului de aplicare a taxei. În decizia de inițiere a procedurii, Comisia definește agregatele drept „rocă, pietriș și nisip extrase pentru a asigura materiale de construcție în vrac”. Cu toate acestea, în opinia BAA, taxa pe agregate s-ar aplica mai multor materiale care sunt utilizate în alte scopuri decât pentru a „asigura materiale de construcții în vrac”, cum ar fi pietre de construcție brute utilizate pentru zidărie, anrocamente de protecție, balast pentru căi ferate, piatră având un coeficient de șlefuire accelerată pentru asfalt rezistent antiderapant etc. BAA afirmă că autoritățile britanice din domeniul concurenței au evaluat piața agregatelor în mai multe rânduri și au concluzionat, în general, că materialele de specialitate, cum ar fi balastul de uz feroviar și piatra având un coeficient de șlefuire accelerată, fac parte din piețe diferite unele față de altele și față de „agregatele pentru construcții”, întrucât sunt utilizate pentru aplicații diferite și nu există posibilitatea de substituire nici din perspectiva cererii, nici din perspectiva ofertei (33).

33

| (59) | BAA susține că trei dintre scutirile cu privire la care Comisia a ajuns la o concluzie pozitivă în decizia de inițiere a procedurii sunt selective, și anume scutirea pentru deșeuri reciclate din construcții, scutirea pentru agregate excavate în cursul construcțiilor de drumuri, căi ferate, clădiri etc. și scutirea pentru deșeuri/subproduse industriale. BAA susține că, din perspectiva obiectivului de„reorientare a cererii”, cele trei categorii de materiale scutite se află în aceeași situație ca deșeurile/subprodusele obținute, printre altele, din caolin, ardezie și cărbune în privința cărora Comisia a exprimat îndoieli în decizia de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(59)

BAA susține că trei dintre scutirile cu privire la care Comisia a ajuns la o concluzie pozitivă în decizia de inițiere a procedurii sunt selective, și anume scutirea pentru deșeuri reciclate din construcții, scutirea pentru agregate excavate în cursul construcțiilor de drumuri, căi ferate, clădiri etc. și scutirea pentru deșeuri/subproduse industriale. BAA susține că, din perspectiva obiectivului de„reorientare a cererii”, cele trei categorii de materiale scutite se află în aceeași situație ca deșeurile/subprodusele obținute, printre altele, din caolin, ardezie și cărbune în privința cărora Comisia a exprimat îndoieli în decizia de inițiere a procedurii.

(c)   Observațiile primite din partea întreprinderii Lantoom Quarry la 16 ianuarie 2014

Observațiile primite din partea întreprinderii Lantoom Quarry la 16 ianuarie 2014

| (60) | Lantoom Quarry susține că decizia de inițiere a procedurii a creat incertitudine și a avut un impact asupra investițiilor și asupra ocupării forței de muncă. |
| --- | --- |

(60)

Lantoom Quarry susține că decizia de inițiere a procedurii a creat incertitudine și a avut un impact asupra investițiilor și asupra ocupării forței de muncă.

4.   OBSERVAȚIILE TRANSMISE DE REGATUL UNIT

OBSERVAȚIILE TRANSMISE DE REGATUL UNIT

| (61) | Autoritățile britanice au furnizat observații amănunțite cu privire la îndoielile Comisiei exprimate în decizia de inițiere a procedurii și informații suplimentare, precum și argumente privind compatibilitatea scutirilor care face obiectul anchetei. |
| --- | --- |

(61)

Autoritățile britanice au furnizat observații amănunțite cu privire la îndoielile Comisiei exprimate în decizia de inițiere a procedurii și informații suplimentare, precum și argumente privind compatibilitatea scutirilor care face obiectul anchetei.

| (62) | Nu s-au primit observații din partea autorităților britanice în ceea ce privește conținutul deciziei de inițiere a procedurii. Pentru a facilita consultarea, observațiile și informațiile primite sunt prezentate în secțiunile relevante din prezenta decizie. |
| --- | --- |

(62)

Nu s-au primit observații din partea autorităților britanice în ceea ce privește conținutul deciziei de inițiere a procedurii. Pentru a facilita consultarea, observațiile și informațiile primite sunt prezentate în secțiunile relevante din prezenta decizie.

5.   EVALUAREA MĂSURII

EVALUAREA MĂSURII

| (63) | Comisia a decis deja, odată cu adoptarea deciziei de inițiere a procedurii, să nu ridice nicio obiecție cu privire la scutirile, excluderile și deducerile fiscale prevăzute la articolul 17 alineatul (2) litera (b), articolul 17 alineatul (2) litera (c), articolul 17 alineatul (2) litera (d), articolul 17 alineatul (3) litera (b), articolul 17 alineatul (3) litera (c), articolul 17 alineatul (3) litera (d) și articolul 17 alineatul (3) litera (da), articolul 17 alineatul (4) litera (d) și articolul 17 alineatul (4) litera (e), articolul 17 alineatul (4) litera (a) (în măsura în care materialele exceptate constau în întregime în cărbune, lignit, șist și ardezie, utilizate în alte scopuri decât ca agregate), articolul 17 alineatul (4) litera (c) (atunci când materialele exceptate constau în întregime în reziduuri de extracție), articolul 17 alineatul (4) litera (f) (cu excepția argilei), articolul 18 alineatul (2) litera (a), articolul 18 alineatul (2) litera (b) (în măsura în care se referă la materiale care nu sunt utilizate ca agregate), articolul 18 alineatul (2) litera (c), articolul 30 alineatul (1) litera (a), articolul 30 alineatul (1) litera (b) [în măsura în care se referă la procedee scutite în sensul articolului 18 alineatul (2) literele (a) și (c)], articolul 30 alineatul (1) litera (b) [în măsura în care se referă la un procedeu scutit în sensul articolului 18 alineatul (2) litera (b) pentru materialele care nu sunt utilizate ca agregate] și articolul 30 alineatul (1) litera (c) din Legea finanțelor pentru anul 2001, astfel cum a fost modificată prin Legea finanțelor pentru anul 2002 și prin Legea finanțelor pentru anul 2007 în ceea ce privește taxa pe agregate, întrucât Comisia a considerat că acestea nu constituie ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. Prin urmare, Comisia nu va evalua scutirile, excluderile și deducerile fiscale prevăzute în Legea finanțelor pentru anul 2001, astfel cum a fost modificată prin Legea finanțelor pentru anul 2002 și prin Legea finanțelor pentru anul 2007 în ceea ce privește taxa pe agregate și își va limita evaluarea la scutirile care fac obiectul anchetei. |
| --- | --- |

(63)

Comisia a decis deja, odată cu adoptarea deciziei de inițiere a procedurii, să nu ridice nicio obiecție cu privire la scutirile, excluderile și deducerile fiscale prevăzute la articolul 17 alineatul (2) litera (b), articolul 17 alineatul (2) litera (c), articolul 17 alineatul (2) litera (d), articolul 17 alineatul (3) litera (b), articolul 17 alineatul (3) litera (c), articolul 17 alineatul (3) litera (d) și articolul 17 alineatul (3) litera (da), articolul 17 alineatul (4) litera (d) și articolul 17 alineatul (4) litera (e), articolul 17 alineatul (4) litera (a) (în măsura în care materialele exceptate constau în întregime în cărbune, lignit, șist și ardezie, utilizate în alte scopuri decât ca agregate), articolul 17 alineatul (4) litera (c) (atunci când materialele exceptate constau în întregime în reziduuri de extracție), articolul 17 alineatul (4) litera (f) (cu excepția argilei), articolul 18 alineatul (2) litera (a), articolul 18 alineatul (2) litera (b) (în măsura în care se referă la materiale care nu sunt utilizate ca agregate), articolul 18 alineatul (2) litera (c), articolul 30 alineatul (1) litera (a), articolul 30 alineatul (1) litera (b) [în măsura în care se referă la procedee scutite în sensul articolului 18 alineatul (2) literele (a) și (c)], articolul 30 alineatul (1) litera (b) [în măsura în care se referă la un procedeu scutit în sensul articolului 18 alineatul (2) litera (b) pentru materialele care nu sunt utilizate ca agregate] și articolul 30 alineatul (1) litera (c) din Legea finanțelor pentru anul 2001, astfel cum a fost modificată prin Legea finanțelor pentru anul 2002 și prin Legea finanțelor pentru anul 2007 în ceea ce privește taxa pe agregate, întrucât Comisia a considerat că acestea nu constituie ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. Prin urmare, Comisia nu va evalua scutirile, excluderile și deducerile fiscale prevăzute în Legea finanțelor pentru anul 2001, astfel cum a fost modificată prin Legea finanțelor pentru anul 2002 și prin Legea finanțelor pentru anul 2007 în ceea ce privește taxa pe agregate și își va limita evaluarea la scutirile care fac obiectul anchetei.

5.1.   EVALUAREA OBSERVAȚIILOR PRIMITE CU PRIVIRE LA CONȚINUTUL DECIZIEI DE INIȚIERE A PROCEDURII

EVALUAREA OBSERVAȚIILOR PRIMITE CU PRIVIRE LA CONȚINUTUL DECIZIEI DE INIȚIERE A PROCEDURII

| (64) | Astfel cum s-a menționat anterior în considerentul 59, BAA susține că scutirile pentru deșeurile reciclate din construcții, pentru agregatele extrase în cursul construcțiilor de drumuri, căi ferate, clădiri etc. și pentru deșeurile/subprodusele industriale nu se încadrează în logica taxei pe agregate din perspectiva obiectivului de „reorientare a cererii”. |
| --- | --- |

(64)

Astfel cum s-a menționat anterior în considerentul 59, BAA susține că scutirile pentru deșeurile reciclate din construcții, pentru agregatele extrase în cursul construcțiilor de drumuri, căi ferate, clădiri etc. și pentru deșeurile/subprodusele industriale nu se încadrează în logica taxei pe agregate din perspectiva obiectivului de „reorientare a cererii”.

| (65) | Comisia a concluzionat în decizia de inițiere a procedurii că agregatele reciclate și agregatele nou extrase nu se află într-o situație comparabilă, având în vedere obiectivul urmărit de taxa pe agregate și că distincția dintre agregatele reciclate și agregatele proaspăt extrase rezultă din natura și logica taxei pe agregate. Este evident că utilizarea de agregate reciclate, chiar dacă procesul de reciclare este mai puțin ecologic decât extracția agregatelor noi, împiedică extracția unei cantități egale de agregate noi. De asemenea, acordarea de stimulente pentru utilizarea unor materiale care sunt rezultatul inevitabil al anumitor activități care ar avea loc în orice caz contribuie în mod clar la reducerea acumulării deșeurilor și împiedică extracția aceleiași cantități de agregate noi. |
| --- | --- |

(65)

Comisia a concluzionat în decizia de inițiere a procedurii că agregatele reciclate și agregatele nou extrase nu se află într-o situație comparabilă, având în vedere obiectivul urmărit de taxa pe agregate și că distincția dintre agregatele reciclate și agregatele proaspăt extrase rezultă din natura și logica taxei pe agregate. Este evident că utilizarea de agregate reciclate, chiar dacă procesul de reciclare este mai puțin ecologic decât extracția agregatelor noi, împiedică extracția unei cantități egale de agregate noi. De asemenea, acordarea de stimulente pentru utilizarea unor materiale care sunt rezultatul inevitabil al anumitor activități care ar avea loc în orice caz contribuie în mod clar la reducerea acumulării deșeurilor și împiedică extracția aceleiași cantități de agregate noi.

| (66) | Prin urmare, cele trei scutiri contribuie la atingerea unui nivel mai ridicat de beneficii pentru mediu, prin prevenirea exploatării suplimentare. |
| --- | --- |

(66)

Prin urmare, cele trei scutiri contribuie la atingerea unui nivel mai ridicat de beneficii pentru mediu, prin prevenirea exploatării suplimentare.

| (67) | Mai multe părți interesate au menționat în această privință faptul că au existat cazuri de extracție suplimentară numai în scopul obținerii de agregate pentru vânzare. Cu toate acestea, astfel de cazuri constituie în mod clar abuzuri care ar trebui raportate și soluționate în conformitate cu legislația națională a Regatului Unit și nu reprezintă o chestiune care ține de legislația privind ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

(67)

Mai multe părți interesate au menționat în această privință faptul că au existat cazuri de extracție suplimentară numai în scopul obținerii de agregate pentru vânzare. Cu toate acestea, astfel de cazuri constituie în mod clar abuzuri care ar trebui raportate și soluționate în conformitate cu legislația națională a Regatului Unit și nu reprezintă o chestiune care ține de legislația privind ajutoarele de stat.

| (68) | Motivele care stau la baza îndoielilor exprimate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii în ceea ce privește deșeurile/subprodusele provenind, printre altele, din caolin, ardezie și cărbune nu afectează evaluarea celor trei scutiri menționate mai sus și, în special, îndoielile exprimate de Comisie nu afectează rezultatele finale ale procedurii oficiale de investigare, iar materialele care fac obiectul scutirilor sunt diferite și conduc la împrejurări diferite. |
| --- | --- |

(68)

Motivele care stau la baza îndoielilor exprimate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii în ceea ce privește deșeurile/subprodusele provenind, printre altele, din caolin, ardezie și cărbune nu afectează evaluarea celor trei scutiri menționate mai sus și, în special, îndoielile exprimate de Comisie nu afectează rezultatele finale ale procedurii oficiale de investigare, iar materialele care fac obiectul scutirilor sunt diferite și conduc la împrejurări diferite.

| (69) | Domnul Bird face referire la utilizarea ca agregate a unei serii de materiale scutite de la plata taxei pe agregate, ceea ce demonstrează că scutirile de la plata taxei pe agregate contribuie la atingerea obiectivului de mediu, întrucât acestea înlocuiesc cu succes agregatele nou extrase. |
| --- | --- |

(69)

Domnul Bird face referire la utilizarea ca agregate a unei serii de materiale scutite de la plata taxei pe agregate, ceea ce demonstrează că scutirile de la plata taxei pe agregate contribuie la atingerea obiectivului de mediu, întrucât acestea înlocuiesc cu succes agregatele nou extrase.

| (70) | Datele furnizate de autoritățile britanice, astfel cum sunt prezentate în continuare în considerentul 143, demonstrează că numărul de cariere care produc materiale scutite nu a crescut în urma introducerii taxei pe agregate ci, de fapt, a scăzut. |
| --- | --- |

(70)

Datele furnizate de autoritățile britanice, astfel cum sunt prezentate în continuare în considerentul 143, demonstrează că numărul de cariere care produc materiale scutite nu a crescut în urma introducerii taxei pe agregate ci, de fapt, a scăzut.

| (71) | În fapt, una dintre carierele indicate, despre care domnul Bird a afirmat că ar produce numai rocă de ardezie și nu ardezie pentru acoperișuri, produce, conform propriului site, ardezie pentru acoperișuri. În ceea ce privește celelalte cariere, autoritățile britanice s-au angajat să verifice ce materiale produc acestea în realitate și să ia lua măsurile necesare în conformitate cu legislația internă, în funcție de rezultatele investigației. |
| --- | --- |

(71)

În fapt, una dintre carierele indicate, despre care domnul Bird a afirmat că ar produce numai rocă de ardezie și nu ardezie pentru acoperișuri, produce, conform propriului site, ardezie pentru acoperișuri. În ceea ce privește celelalte cariere, autoritățile britanice s-au angajat să verifice ce materiale produc acestea în realitate și să ia lua măsurile necesare în conformitate cu legislația internă, în funcție de rezultatele investigației.

| (72) | Atât autoritățile britanice, cât și BAA au afirmat că nu dețin nicio informație cu privire la redeschiderea recentă a vechilor cariere de caolin dezafectate. Autoritățile britanice nu dețin informații cu privire la nicio autorizație acordată în acest sens și cei doi producători de caolin și argilă plastică nu au cunoștință de deschiderea carierelor respective. |
| --- | --- |

(72)

Atât autoritățile britanice, cât și BAA au afirmat că nu dețin nicio informație cu privire la redeschiderea recentă a vechilor cariere de caolin dezafectate. Autoritățile britanice nu dețin informații cu privire la nicio autorizație acordată în acest sens și cei doi producători de caolin și argilă plastică nu au cunoștință de deschiderea carierelor respective.

5.2.   AJUTOR DE STAT ÎN SENSUL ARTICOLULUI 107 ALINEATUL (1) DIN TRATAT [FOSTUL ARTICOL 87 ALINEATUL (1) DIN TRATATUL CE]

AJUTOR DE STAT ÎN SENSUL ARTICOLULUI 107 ALINEATUL (1) DIN TRATAT [FOSTUL ARTICOL 87 ALINEATUL (1) DIN TRATATUL CE]

| (73) | O măsură constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE în cazul în care îndeplinește patru condiții. În primul rând, măsura conferă un avantaj beneficiarilor. În al doilea rând, măsura favorizează anumite întreprinderi sau activități economice (caracterul selectiv). În al treilea rând, măsura este finanțată de către stat sau prin intermediul resurselor de stat. În al patrulea rând, măsura este susceptibilă să afecteze schimburile comerciale între statele membre și să denatureze concurența pe piața internă. |
| --- | --- |

(73)

O măsură constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE în cazul în care îndeplinește patru condiții. În primul rând, măsura conferă un avantaj beneficiarilor. În al doilea rând, măsura favorizează anumite întreprinderi sau activități economice (caracterul selectiv). În al treilea rând, măsura este finanțată de către stat sau prin intermediul resurselor de stat. În al patrulea rând, măsura este susceptibilă să afecteze schimburile comerciale între statele membre și să denatureze concurența pe piața internă.

| (74) | Conform jurisprudenței constante, noțiunea de ajutor de stat este mai generală decât cea de subvenție, întrucât aceasta include nu numai avantaje precum subvențiile propriu-zise, ci și măsurile de stat care, sub diferite forme, reduc sarcinile care grevează în mod normal bugetul unei întreprinderi și care, astfel, fără a fi subvenții în sensul strict al cuvântului, sunt de aceeași natură și au efecte identice (34). |
| --- | --- |

(74)

Conform jurisprudenței constante, noțiunea de ajutor de stat este mai generală decât cea de subvenție, întrucât aceasta include nu numai avantaje precum subvențiile propriu-zise, ci și măsurile de stat care, sub diferite forme, reduc sarcinile care grevează în mod normal bugetul unei întreprinderi și care, astfel, fără a fi subvenții în sensul strict al cuvântului, sunt de aceeași natură și au efecte identice (34).

34

| (75) | În ceea ce privește criteriul selectivității avantajului conferit, trebuie să se examineze dacă, în cadrul unui regim juridic determinat sau al unui regim fiscal specific, o măsură de stat este de natură să favorizeze anumite întreprinderi sau producerea anumitor bunuri în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE în detrimentul altor întreprinderi care se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă în raport cu obiectivul urmărit de regimul juridic sau fiscal în cauză (35). |
| --- | --- |

(75)

În ceea ce privește criteriul selectivității avantajului conferit, trebuie să se examineze dacă, în cadrul unui regim juridic determinat sau al unui regim fiscal specific, o măsură de stat este de natură să favorizeze anumite întreprinderi sau producerea anumitor bunuri în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE în detrimentul altor întreprinderi care se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă în raport cu obiectivul urmărit de regimul juridic sau fiscal în cauză (35).

35

| (76) | Cu toate acestea, condiția selectivității nu este îndeplinită de o măsură care, deși constituie un avantaj în favoarea beneficiarului său, se justifică prin natura sau prin economia generală a sistemului fiscal în care se încadrează (36). Prin urmare, un stat membru poate să demonstreze că o măsură este rezultatul direct al principiilor de bază sau al principiilor directoare ale regimului său fiscal. |
| --- | --- |

(76)

Cu toate acestea, condiția selectivității nu este îndeplinită de o măsură care, deși constituie un avantaj în favoarea beneficiarului său, se justifică prin natura sau prin economia generală a sistemului fiscal în care se încadrează (36). Prin urmare, un stat membru poate să demonstreze că o măsură este rezultatul direct al principiilor de bază sau al principiilor directoare ale regimului său fiscal.

36

| (77) | Pentru a aprecia caracterul selectiv al avantajului acordat prin măsura în cauză, este important să se stabilească ce anue constituie cadrul de referință, având în vedere faptul că existența unui avantaj nu poate fi stabilită decât în raport cu respectivul cadru de referință (37). |
| --- | --- |

(77)

Pentru a aprecia caracterul selectiv al avantajului acordat prin măsura în cauză, este important să se stabilească ce anue constituie cadrul de referință, având în vedere faptul că existența unui avantaj nu poate fi stabilită decât în raport cu respectivul cadru de referință (37).

37

| (78) | Pe scurt, caracterul selectiv poate fi evaluat pe baza unei abordări în trei etape:






  (i) | determinarea regimului de referință (sau a regimului de taxare normală) în cazul în care sunt identificate principiul de taxare normală al taxei pe agregate și obiectivul (de protecție a mediului); |
| --- | --- | --- |

(78)

Pe scurt, caracterul selectiv poate fi evaluat pe baza unei abordări în trei etape:

(i)

determinarea regimului de referință (sau a regimului de taxare normală) în cazul în care sunt identificate principiul de taxare normală al taxei pe agregate și obiectivul (de protecție a mediului);

| (ii) | stabilirea faptului dacă diferențierea fiscală constituie o derogare de la regimul de taxare normală, în măsura în care aceasta face distincție între operatorii economici care se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă; și |
| --- | --- |

(ii)

stabilirea faptului dacă diferențierea fiscală constituie o derogare de la regimul de taxare normală, în măsura în care aceasta face distincție între operatorii economici care se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă; și

| (iii) | în cazul în care situația de fapt și de drept este comparabilă, diferențierea fiscală nu constituie o derogare în cazul în care aceasta poate fi justificată prin obiectivul regimului fiscal. În lipsa unei astfel de justificări, măsura trebuie să fie considerată selectivă de facto. Pentru justificarea diferențierii fiscale, pot fi invocate numai mecanismele inerente regimului fiscal care sunt necesare pentru realizarea obiectivului urmărit. Obiective care nu sunt legate de regimul fiscal nu pot fi luate în considerare în acest scop. |
| --- | --- |

(iii)

în cazul în care situația de fapt și de drept este comparabilă, diferențierea fiscală nu constituie o derogare în cazul în care aceasta poate fi justificată prin obiectivul regimului fiscal. În lipsa unei astfel de justificări, măsura trebuie să fie considerată selectivă de facto. Pentru justificarea diferențierii fiscale, pot fi invocate numai mecanismele inerente regimului fiscal care sunt necesare pentru realizarea obiectivului urmărit. Obiective care nu sunt legate de regimul fiscal nu pot fi luate în considerare în acest scop.

de facto

| (79) | Astfel cum a fost confirmat de Tribunal (38), cadrul de referință pe baza căruia se determină regimul fiscal normal și existența unor eventuale avantaje selective este reprezentat de taxa pe agregate în sine, întrucât aceasta a instituit un regim fiscal specific aplicabil sectorului agregatelor în Regatul Unit. Prin urmare, prin trimitere la regimul fiscal normal și la obiectivul taxei pe agregate, este necesar să se analizeze dacă diferențierile fiscale sunt justificate. |
| --- | --- |

(79)

Astfel cum a fost confirmat de Tribunal (38), cadrul de referință pe baza căruia se determină regimul fiscal normal și existența unor eventuale avantaje selective este reprezentat de taxa pe agregate în sine, întrucât aceasta a instituit un regim fiscal specific aplicabil sectorului agregatelor în Regatul Unit. Prin urmare, prin trimitere la regimul fiscal normal și la obiectivul taxei pe agregate, este necesar să se analizeze dacă diferențierile fiscale sunt justificate.

38

| (80) | Comisia a examinat Legea finanțelor pentru anul 2001, astfel cum a fost modificată retroactiv prin Legea finanțelor pentru anul 2002. Întrucât taxa pe agregate este o schemă în curs, Comisia a examinat, de asemenea, scutirea prevăzută la articolul 17 alineatul (3) litera (da), care a fost introdusă prin Legea finanțelor pentru anul 2007. |
| --- | --- |

(80)

Comisia a examinat Legea finanțelor pentru anul 2001, astfel cum a fost modificată retroactiv prin Legea finanțelor pentru anul 2002. Întrucât taxa pe agregate este o schemă în curs, Comisia a examinat, de asemenea, scutirea prevăzută la articolul 17 alineatul (3) litera (da), care a fost introdusă prin Legea finanțelor pentru anul 2007.

5.3.   PRINCIPIUL DE TAXARE NORMALĂ PREVĂZUT DE TAXA PE AGREGATE ȘI OBIECTIVUL TAXEI PE AGREGATE

PRINCIPIUL DE TAXARE NORMALĂ PREVĂZUT DE TAXA PE AGREGATE ȘI OBIECTIVUL TAXEI PE AGREGATE

| (81) | Taxa pe agregate se aplică agregatelor. Articolul 16 alineatele (1) și (2) din Legea finanțelor pentru anul 2001 stabilește o taxă pe agregatele supuse taxării care fac obiectul exploatării comerciale în Regatul Unit la data sau după data intrării în vigoare. |
| --- | --- |

(81)

Taxa pe agregate se aplică agregatelor. Articolul 16 alineatele (1) și (2) din Legea finanțelor pentru anul 2001 stabilește o taxă pe agregatele supuse taxării care fac obiectul exploatării comerciale în Regatul Unit la data sau după data intrării în vigoare.

| (82) | Taxa pe agregate a fost introdusă la 1 aprilie 2002. Definiția exploatării comerciale este dată la articolul 19. Sunt avute în vedere patru tipuri de exploatare comercială: (a) îndepărtarea agregatelor din situl de origine; (b) încheierea unui acord de furnizare; (c) utilizarea pentru construcții; sau (d) amestecarea cu orice material sau substanță, în afară de apă. |
| --- | --- |

(82)

Taxa pe agregate a fost introdusă la 1 aprilie 2002. Definiția exploatării comerciale este dată la articolul 19. Sunt avute în vedere patru tipuri de exploatare comercială: (a) îndepărtarea agregatelor din situl de origine; (b) încheierea unui acord de furnizare; (c) utilizarea pentru construcții; sau (d) amestecarea cu orice material sau substanță, în afară de apă.

| (83) | În ceea ce privește conceptul de agregate, autoritățile britanice au confirmat în repetate rânduri că taxa pe agregate nu este concepută ca un impozit pe toate minereurile extrase sau chiar pe toate extracțiile de rocă, pietriș sau nisip, ci numai pe roca, nisipul și pietrișul extrase cu scopul de a asigura materiale de construcții în vrac. |
| --- | --- |

(83)

În ceea ce privește conceptul de agregate, autoritățile britanice au confirmat în repetate rânduri că taxa pe agregate nu este concepută ca un impozit pe toate minereurile extrase sau chiar pe toate extracțiile de rocă, pietriș sau nisip, ci numai pe roca, nisipul și pietrișul extrase cu scopul de a asigura materiale de construcții în vrac.

| (84) | Acest lucru este confirmat, de asemenea, de lucrările pregătitoare ale taxei pe agregate (39). Lucrările respective au confirmat că, încă de la început, taxa pe agregate a fost concepută ca o taxă pe agregate și nu pe un anumit minereu extras. Acest lucru a fost recunoscut, de asemenea, de Tribunal (40). |
| --- | --- |

(84)

Acest lucru este confirmat, de asemenea, de lucrările pregătitoare ale taxei pe agregate (39). Lucrările respective au confirmat că, încă de la început, taxa pe agregate a fost concepută ca o taxă pe agregate și nu pe un anumit minereu extras. Acest lucru a fost recunoscut, de asemenea, de Tribunal (40).

39

40

| (85) | Astfel cum este indicat în considerentul 14 de mai sus, în general, agregatele pot fi descrise drept corespunzând materialelor compuse din granule sau particule care, datorită faptului că sunt inerte din punct de vedere fizic și chimic, pot fi utilizate în construcții ca atare sau cu adăugarea de ciment, var sau material bituminos, sub formă de beton, material pentru pietruirea drumurilor, asfalt sau straturi de drenare sau pot fi folosite ca rambleu sau balast. Agregatele naturale sunt nisipul, rocile și pietrișul. Cu toate acestea, materialele care sunt utilizate ca agregate pot servi, de asemenea, în alte scopuri. Cu alte cuvinte, în sensul taxei pe agregate, încadrarea unui material în categoria agregatelor va depinde de utilizarea acestuia, mai degrabă decât de compoziția sa geologică. |
| --- | --- |

(85)

Astfel cum este indicat în considerentul 14 de mai sus, în general, agregatele pot fi descrise drept corespunzând materialelor compuse din granule sau particule care, datorită faptului că sunt inerte din punct de vedere fizic și chimic, pot fi utilizate în construcții ca atare sau cu adăugarea de ciment, var sau material bituminos, sub formă de beton, material pentru pietruirea drumurilor, asfalt sau straturi de drenare sau pot fi folosite ca rambleu sau balast. Agregatele naturale sunt nisipul, rocile și pietrișul. Cu toate acestea, materialele care sunt utilizate ca agregate pot servi, de asemenea, în alte scopuri. Cu alte cuvinte, în sensul taxei pe agregate, încadrarea unui material în categoria agregatelor va depinde de utilizarea acestuia, mai degrabă decât de compoziția sa geologică.

| (86) | În cursul elaborării legislației privind taxa pe agregate, autoritățile britanice au constatat că o definiție bazată pe utilizare a domeniului de aplicare a taxei ar fi problematică, întrucât utilizarea prevăzută pentru produs s-ar putea modifica după depășirea punctului de taxare (41). Pentru a depăși această dificultate, autoritățile britanice au optat pentru o altă tehnică. În loc să utilizeze o definiție exactă a termenului „agregat” sau criterii generale de impozitare, Legea finanțelor pentru anul 2001 prevede inițial includerea nisipului, a pietrișului și a rocilor în domeniul de aplicare a taxei, însă restrânge ulterior aplicarea și domeniul de aplicare a taxei prin excluderi, scutiri și deduceri fiscale pentru rocile, nisipul și pietrișul care au fost utilizate în anumite scopuri sau care au făcut obiectul anumitor procedee. |
| --- | --- |

(86)

În cursul elaborării legislației privind taxa pe agregate, autoritățile britanice au constatat că o definiție bazată pe utilizare a domeniului de aplicare a taxei ar fi problematică, întrucât utilizarea prevăzută pentru produs s-ar putea modifica după depășirea punctului de taxare (41). Pentru a depăși această dificultate, autoritățile britanice au optat pentru o altă tehnică. În loc să utilizeze o definiție exactă a termenului „agregat” sau criterii generale de impozitare, Legea finanțelor pentru anul 2001 prevede inițial includerea nisipului, a pietrișului și a rocilor în domeniul de aplicare a taxei, însă restrânge ulterior aplicarea și domeniul de aplicare a taxei prin excluderi, scutiri și deduceri fiscale pentru rocile, nisipul și pietrișul care au fost utilizate în anumite scopuri sau care au făcut obiectul anumitor procedee.

41

| (87) | Obiectivul atribuit taxei pe agregate este de a asigura că impactul extracției agregatelor asupra mediului (în special, deteriorarea biodiversității și a armoniei vizuale) se reflectă într-o mai mare măsură în prețuri, astfel încât să încurajeze o mai mare eficiență a extracției și utilizării agregatelor. De asemenea, taxa pe agregate urmărește să încurajeze reorientarea cererii prin renunțarea la agregatele nou extrase în favoarea agregatelor alternative, cum ar fi agregatele reciclate și agregatele care reprezintă subproduse sau deșeuri rezultate din anumite procese de extracție sau industriale. La rândul său, reorientarea cererii va reduce necesitatea agregatelor nou extrase și, prin urmare, va limita daunele asupra mediului asociate cu activitatea de extracție. |
| --- | --- |

(87)

Obiectivul atribuit taxei pe agregate este de a asigura că impactul extracției agregatelor asupra mediului (în special, deteriorarea biodiversității și a armoniei vizuale) se reflectă într-o mai mare măsură în prețuri, astfel încât să încurajeze o mai mare eficiență a extracției și utilizării agregatelor. De asemenea, taxa pe agregate urmărește să încurajeze reorientarea cererii prin renunțarea la agregatele nou extrase în favoarea agregatelor alternative, cum ar fi agregatele reciclate și agregatele care reprezintă subproduse sau deșeuri rezultate din anumite procese de extracție sau industriale. La rândul său, reorientarea cererii va reduce necesitatea agregatelor nou extrase și, prin urmare, va limita daunele asupra mediului asociate cu activitatea de extracție.

| (88) | În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a considerat că este necesar să se stabilească obiectivul atribuit regimului fiscal al taxei pe agregate, fără a face referire la terminologia privind agregatele virgine sau primare, ci prin referire la conținutul acesteia. Terminologia este descrisă în detaliu în considerentele 64 și 65 din decizia de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(88)

În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a considerat că este necesar să se stabilească obiectivul atribuit regimului fiscal al taxei pe agregate, fără a face referire la terminologia privind agregatele virgine sau primare, ci prin referire la conținutul acesteia. Terminologia este descrisă în detaliu în considerentele 64 și 65 din decizia de inițiere a procedurii.

| (89) | Indiferent de terminologia utilizată, autoritățile britanice pun în opoziție agregatele (nou) extrase pentru a fi utilizate ca agregate și diferitele materiale care fie nu sunt nou extrase pentru a fi utilizate ca agregate, fie au fost obținute în mod inevitabil ca urmare a altor activități care nu au avut ca scop extracția de agregate, dar care ar putea servi totuși ca alternative la agregatele nou extrase și la cele extrase în mod specific. |
| --- | --- |

(89)

Indiferent de terminologia utilizată, autoritățile britanice pun în opoziție agregatele (nou) extrase pentru a fi utilizate ca agregate și diferitele materiale care fie nu sunt nou extrase pentru a fi utilizate ca agregate, fie au fost obținute în mod inevitabil ca urmare a altor activități care nu au avut ca scop extracția de agregate, dar care ar putea servi totuși ca alternative la agregatele nou extrase și la cele extrase în mod specific.

| (90) | Ținând seama de explicațiile furnizate de autoritățile britanice, Comisia a concluzionat în decizia de inițiere a procedurii că principiul de taxare normală al taxei pe agregate constă în impozitarea rocilor, pietrișului și nisipului (nou) extrase pentru a fi utilizate ca agregate și care făceau obiectul exploatării comerciale în Regatul Unit la 1 aprilie 2002 sau la o dată ulterioară. |
| --- | --- |

(90)

Ținând seama de explicațiile furnizate de autoritățile britanice, Comisia a concluzionat în decizia de inițiere a procedurii că principiul de taxare normală al taxei pe agregate constă în impozitarea rocilor, pietrișului și nisipului (nou) extrase pentru a fi utilizate ca agregate și care făceau obiectul exploatării comerciale în Regatul Unit la 1 aprilie 2002 sau la o dată ulterioară.

| (91) | În ceea ce privește obiectivul, Comisia constată că taxa pe agregate vizează creșterea eficienței extracției de agregate prin internalizarea costurilor de mediu ale acestei activități. De asemenea, taxa pe agregate urmărește să reorienteze cererea: de la extracția deliberată a rocilor, a pietrișului și a nisipului utilizate ca agregate în industria construcțiilor către utilizarea agregatelor care sunt subproduse sau deșeuri rezultate din anumite procese sau a agregatelor reciclate. |
| --- | --- |

(91)

În ceea ce privește obiectivul, Comisia constată că taxa pe agregate vizează creșterea eficienței extracției de agregate prin internalizarea costurilor de mediu ale acestei activități. De asemenea, taxa pe agregate urmărește să reorienteze cererea: de la extracția deliberată a rocilor, a pietrișului și a nisipului utilizate ca agregate în industria construcțiilor către utilizarea agregatelor care sunt subproduse sau deșeuri rezultate din anumite procese sau a agregatelor reciclate.

| (92) | Comisia a primit numeroase observații de la părțile interesate în ceea ce privește principiul de taxare normală și obiectivul taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(92)

Comisia a primit numeroase observații de la părțile interesate în ceea ce privește principiul de taxare normală și obiectivul taxei pe agregate.

5.4.   OBSERVAȚIILE PRIMITE CU PRIVIRE LA PRINCIPIUL DE TAXARE NORMALĂ ȘI OBIECTIVUL TAXEI PE AGREGATE

OBSERVAȚIILE PRIMITE CU PRIVIRE LA PRINCIPIUL DE TAXARE NORMALĂ ȘI OBIECTIVUL TAXEI PE AGREGATE

(a)   Observațiile primite din partea BAA la 15 septembrie 2014

Observațiile primite din partea BAA la 15 septembrie 2014

| (93) | BAA și-a reiterat afirmațiile transmise anterior conform cărora taxa pe agregate este în mod intrinsec lipsită de logică. BAA susține că nu există o definiție clară a agregatelor care să poată explica domeniul de aplicare a taxei pe agregate. BAA susține că taxa pe agregate se aplică mai multor materiale care sunt în afara domeniului de aplicare a definiției prevăzute în decizia de inițiere a procedurii, și anume materialele care sunt utilizate în scopuri diferite decât pentru „a asigura materiale de construcții în vrac” sau sunt folosite pentru beton, material pentru pietruirea drumurilor, asfalt, straturi de drenare sau balast. BAA susține că anrocamentele de protecție pentru sistemele de apărare maritimă, care sunt taxate, nu sunt utilizate pentru a obține mai multe materiale de construcții în vrac și sunt mult mai mari și mai grele decât agregatele care sunt utilizate pentru beton sau în celelalte scopuri enumerate. De asemenea, piatra pentru construcții brută face obiectul taxei pe agregate, deși este utilizată pentru a construi ziduri ale clădirilor și împrejmuiri tradiționale (de exemplu, pereți care separă terenuri), mai degrabă decât pentru oricare dintre destinațiile menționate. BAA susține că nu se poate afirma că astfel de materiale sunt „agregate” și că ardezia pentru acoperișuri, piatra de construcții tăiată sau argila pentru fabricarea de cărămizi nu sunt „agregate”. Toate materialele sunt roci extrase din sol, dar care sunt utilizate în scopuri diferite și nu sunt interschimbabile. De asemenea, nu ar exista niciun temei de mediu, după toate probabilitățile, pentru a eticheta unele dintre materiale ca fiind „agregate” și altele nu. |
| --- | --- |

(93)

BAA și-a reiterat afirmațiile transmise anterior conform cărora taxa pe agregate este în mod intrinsec lipsită de logică. BAA susține că nu există o definiție clară a agregatelor care să poată explica domeniul de aplicare a taxei pe agregate. BAA susține că taxa pe agregate se aplică mai multor materiale care sunt în afara domeniului de aplicare a definiției prevăzute în decizia de inițiere a procedurii, și anume materialele care sunt utilizate în scopuri diferite decât pentru „a asigura materiale de construcții în vrac” sau sunt folosite pentru beton, material pentru pietruirea drumurilor, asfalt, straturi de drenare sau balast. BAA susține că anrocamentele de protecție pentru sistemele de apărare maritimă, care sunt taxate, nu sunt utilizate pentru a obține mai multe materiale de construcții în vrac și sunt mult mai mari și mai grele decât agregatele care sunt utilizate pentru beton sau în celelalte scopuri enumerate. De asemenea, piatra pentru construcții brută face obiectul taxei pe agregate, deși este utilizată pentru a construi ziduri ale clădirilor și împrejmuiri tradiționale (de exemplu, pereți care separă terenuri), mai degrabă decât pentru oricare dintre destinațiile menționate. BAA susține că nu se poate afirma că astfel de materiale sunt „agregate” și că ardezia pentru acoperișuri, piatra de construcții tăiată sau argila pentru fabricarea de cărămizi nu sunt „agregate”. Toate materialele sunt roci extrase din sol, dar care sunt utilizate în scopuri diferite și nu sunt interschimbabile. De asemenea, nu ar exista niciun temei de mediu, după toate probabilitățile, pentru a eticheta unele dintre materiale ca fiind „agregate” și altele nu.

| (94) | Potrivit BAA, faptul că scutirile se bazează pe caracteristicile geologice ale materialului este problematic, întrucât termenii geologici de „argilă”, „șist” și „ardezie” acoperă o gamă geologică foarte largă de roci care sunt extrase din cariere și care nu ar putea produce țigle din ardezie pentru acoperișuri sau produse ceramice. Cu toate acestea, materialele respective pot fi considerate ca fiind argilă, șist și ardezie scutite din punct de vedere geologic. BAA a furnizat unele declarații din partea dr. Rachel Hardie, specialist în geologie, în ceea ce privește alegerea deficitară a termenilor din punct de vedere geologic pentru diferențierea rocilor. De asemenea, scutirile pentru materiale constând în principal în anumite grupuri geologice generează și mai multe dificultăți. BAA a prezentat în acest sens un raport întocmit în 2003 (denumit în continuare „raportul”) de British Geological Society pentru autoritățile fiscale din Regatul Unit destinat să sprijine inspectorii fiscali în aplicarea scutirilor pentru ardezie, șist și argilă în mod corect din punct de vedere geologic. Raportul urmărește să definească ardezia, șistul și argila din punct de vedere al caracteristicilor și al originii geologice ale acestora, astfel încât să poată veni în sprijinul autorităților fiscale din Regatul Unit. Cu toate acestea, raportul menționează, de asemenea, că „alegerea inițială a acestor termeni în scopul legii s-ar baza pe utilizarea lor ca produse minerale economice mai degrabă decât ca entități geologice”. De asemenea, raportul prevede că „[a]rgila, șistul, argilitul și ardezia sunt întâlnite pe scară largă în Regatul Unit”, șistul fiind deseori îndințat cu straturi de gresie. |
| --- | --- |

(94)

Potrivit BAA, faptul că scutirile se bazează pe caracteristicile geologice ale materialului este problematic, întrucât termenii geologici de „argilă”, „șist” și „ardezie” acoperă o gamă geologică foarte largă de roci care sunt extrase din cariere și care nu ar putea produce țigle din ardezie pentru acoperișuri sau produse ceramice. Cu toate acestea, materialele respective pot fi considerate ca fiind argilă, șist și ardezie scutite din punct de vedere geologic. BAA a furnizat unele declarații din partea dr. Rachel Hardie, specialist în geologie, în ceea ce privește alegerea deficitară a termenilor din punct de vedere geologic pentru diferențierea rocilor. De asemenea, scutirile pentru materiale constând în principal în anumite grupuri geologice generează și mai multe dificultăți. BAA a prezentat în acest sens un raport întocmit în 2003 (denumit în continuare „raportul”) de British Geological Society pentru autoritățile fiscale din Regatul Unit destinat să sprijine inspectorii fiscali în aplicarea scutirilor pentru ardezie, șist și argilă în mod corect din punct de vedere geologic. Raportul urmărește să definească ardezia, șistul și argila din punct de vedere al caracteristicilor și al originii geologice ale acestora, astfel încât să poată veni în sprijinul autorităților fiscale din Regatul Unit. Cu toate acestea, raportul menționează, de asemenea, că „alegerea inițială a acestor termeni în scopul legii s-ar baza pe utilizarea lor ca produse minerale economice mai degrabă decât ca entități geologice”. De asemenea, raportul prevede că „[a]rgila, șistul, argilitul și ardezia sunt întâlnite pe scară largă în Regatul Unit”, șistul fiind deseori îndințat cu straturi de gresie.

| (95) | BAA susține că autoritățile britanice au tratat șistul și argilitul ca sinonime și, prin urmare, întreaga familie de roci a fost scutită de plata taxei. De asemenea, BAA afirmă că definițiile stabilite în raport pentru cele trei materiale sunt foarte restrictive și că alte materiale ar fi putut să fie calificate, de asemenea, drept șist, ardezie sau argilă. De exemplu, rocile de ardezie cu „clivajul șistos” necesar în vederea producerea țiglei pentru acoperișuri sunt relativ rare și rocile care prezintă un clivaj șistos redus, care nu ar fi adecvat pentru despicare, pot fi mult mai des întâlnite, dar sunt clasificate în continuare drept ardezie. În același timp, BAA susține, citând parțial raportul, că ardezia este extrasă, de asemenea, în scopuri decorative arhitecturale, de exemplu, piatră pentru cioplit, placarea pereților, pavaj, praguri, șeminee, blaturi și ornamente pentru casă și grădină, pentru care un clivaj șistos ar fi mai puțin important decât tăierea și șlefuirea. BAA prezintă un exemplu de carieră de ardezie care produce ardezie diferită de ardezia pentru acoperișuri și în cazul căreia, aparent, este neclar dacă materialul ar trebui clasificat ca ardezie. |
| --- | --- |

(95)

BAA susține că autoritățile britanice au tratat șistul și argilitul ca sinonime și, prin urmare, întreaga familie de roci a fost scutită de plata taxei. De asemenea, BAA afirmă că definițiile stabilite în raport pentru cele trei materiale sunt foarte restrictive și că alte materiale ar fi putut să fie calificate, de asemenea, drept șist, ardezie sau argilă. De exemplu, rocile de ardezie cu „clivajul șistos” necesar în vederea producerea țiglei pentru acoperișuri sunt relativ rare și rocile care prezintă un clivaj șistos redus, care nu ar fi adecvat pentru despicare, pot fi mult mai des întâlnite, dar sunt clasificate în continuare drept ardezie. În același timp, BAA susține, citând parțial raportul, că ardezia este extrasă, de asemenea, în scopuri decorative arhitecturale, de exemplu, piatră pentru cioplit, placarea pereților, pavaj, praguri, șeminee, blaturi și ornamente pentru casă și grădină, pentru care un clivaj șistos ar fi mai puțin important decât tăierea și șlefuirea. BAA prezintă un exemplu de carieră de ardezie care produce ardezie diferită de ardezia pentru acoperișuri și în cazul căreia, aparent, este neclar dacă materialul ar trebui clasificat ca ardezie.

| (96) | BAA susține că, din experiența proprie, de regulă, se recurge la opinia unui expert în geologie pentru a stabili rocile care sunt prezente într-o carieră în scopul taxei pe agregate și dacă se aplică o scutire pentru extracția acestora. |
| --- | --- |

(96)

BAA susține că, din experiența proprie, de regulă, se recurge la opinia unui expert în geologie pentru a stabili rocile care sunt prezente într-o carieră în scopul taxei pe agregate și dacă se aplică o scutire pentru extracția acestora.

| (97) | BAA susține că, deși nu deține informații cu privire la evoluția haldelor de reziduuri din extracția de ardezie și de șist de la introducerea taxei pe agregate, haldele de subproduse ale agregatelor taxate au crescut. BAA indică trei exemple de cariere de piatră în care s-au acumulat halde de subproduse. O carieră a trebuit să trimită peste 1 milion de tone de subproduse, în timp ce o alta a trebuit să investească 2 milioane GBP într-o nouă instalație pentru a continua prelucrarea subproduselor, astfel încât acestea să poată fi vândute. |
| --- | --- |

(97)

BAA susține că, deși nu deține informații cu privire la evoluția haldelor de reziduuri din extracția de ardezie și de șist de la introducerea taxei pe agregate, haldele de subproduse ale agregatelor taxate au crescut. BAA indică trei exemple de cariere de piatră în care s-au acumulat halde de subproduse. O carieră a trebuit să trimită peste 1 milion de tone de subproduse, în timp ce o alta a trebuit să investească 2 milioane GBP într-o nouă instalație pentru a continua prelucrarea subproduselor, astfel încât acestea să poată fi vândute.

(b)   Observațiile primite din partea BAA la 17 ianuarie 2014

Observațiile primite din partea BAA la 17 ianuarie 2014

| (98) | BAA susține că, atunci când autoritățile britanice au suspendat scutirile de la plata taxei pe agregate în privința căreia Comisia și-a exprimat îndoielile în decizia de inițiere a procedurii, de fapt autoritățile au introdus două scutiri noi, și anume pentru argila și șistul utilizate în produsele de construcție din ceramică și pentru gipsul utilizat în fabricarea ipsosului și a plăcilor din ipsos. BAA consideră că materialele respective nu pot fi considerate a se afla într-o situație diferită de cea a materialelor pentru care se aplică taxa pe agregate, având în vedere logica acesteia de protecție a mediului. BAA susține că materialele respective se află în aceeași situație ca rocile, nisipul și pietrișul, întrucât au fost extrase pentru construcții. BAA susține că respectivele scutiri suplimentare constituie ajutor de stat care nu ar putea fi considerat de către Comisie ca fiind ajutor compatibil, întrucât condițiile relevante nu sunt îndeplinite. |
| --- | --- |

(98)

BAA susține că, atunci când autoritățile britanice au suspendat scutirile de la plata taxei pe agregate în privința căreia Comisia și-a exprimat îndoielile în decizia de inițiere a procedurii, de fapt autoritățile au introdus două scutiri noi, și anume pentru argila și șistul utilizate în produsele de construcție din ceramică și pentru gipsul utilizat în fabricarea ipsosului și a plăcilor din ipsos. BAA consideră că materialele respective nu pot fi considerate a se afla într-o situație diferită de cea a materialelor pentru care se aplică taxa pe agregate, având în vedere logica acesteia de protecție a mediului. BAA susține că materialele respective se află în aceeași situație ca rocile, nisipul și pietrișul, întrucât au fost extrase pentru construcții. BAA susține că respectivele scutiri suplimentare constituie ajutor de stat care nu ar putea fi considerat de către Comisie ca fiind ajutor compatibil, întrucât condițiile relevante nu sunt îndeplinite.

| (99) | BAA susține că extracția de argilă și de șist utilizate pentru producția de materiale de construcții din ceramică ar putea fi redusă prin utilizarea de materiale de construcții din beton, care pot fi fabricate pe baza deșeurilor/subproduselor de carieră (care sunt adesea taxate). |
| --- | --- |

(99)

BAA susține că extracția de argilă și de șist utilizate pentru producția de materiale de construcții din ceramică ar putea fi redusă prin utilizarea de materiale de construcții din beton, care pot fi fabricate pe baza deșeurilor/subproduselor de carieră (care sunt adesea taxate).

| (100) | BAA susține că nu are importanță că argila suferă o modificare chimică atunci când aceasta este utilizată la fabricarea de cărămizi și alte produse ceramice folosite în construcții, întrucât acest aspect este lipsit de relevanță din perspectiva protecției mediului. |
| --- | --- |

(100)

BAA susține că nu are importanță că argila suferă o modificare chimică atunci când aceasta este utilizată la fabricarea de cărămizi și alte produse ceramice folosite în construcții, întrucât acest aspect este lipsit de relevanță din perspectiva protecției mediului.

(c)   Observațiile primite din partea întreprinderii Cloburn Quarry Company Ltd la 17 ianuarie 2014

Observațiile primite din partea întreprinderii Cloburn Quarry Company Ltd la 17 ianuarie 2014

| (101) | Cloburn Quarry declară că extrage granit și gresie grauwacke. Aceasta din urmă este utilizată pentru agregatele antiderapante având un coeficient de șlefuire accelerată de peste 70. Întrucât nu există nicio scutire pentru subprodusele derivate din astfel de materiale, stocurile masive de praf de gresie grauwacke se acumulează și vor deveni o problemă majoră în timp. |
| --- | --- |

(101)

Cloburn Quarry declară că extrage granit și gresie grauwacke. Aceasta din urmă este utilizată pentru agregatele antiderapante având un coeficient de șlefuire accelerată de peste 70. Întrucât nu există nicio scutire pentru subprodusele derivate din astfel de materiale, stocurile masive de praf de gresie grauwacke se acumulează și vor deveni o problemă majoră în timp.

| (102) | Cloburn Quarry susține că volumele de vânzări ale carierei au scăzut recent de la 1,3 milioane de tone în 2007-2008 la 0,5 milioane de tone. Se pare că acest lucru se datorează mai puțin recesiunii și mai mult vânzărilor scutite în cadrul carierelor concurente. |
| --- | --- |

(102)

Cloburn Quarry susține că volumele de vânzări ale carierei au scăzut recent de la 1,3 milioane de tone în 2007-2008 la 0,5 milioane de tone. Se pare că acest lucru se datorează mai puțin recesiunii și mai mult vânzărilor scutite în cadrul carierelor concurente.

| (103) | Potrivit Cloburn Quarry, taxa pe agregate diminuează șansele carierei care concurează cu agregatele importate, întrucât subprodusele acestora sunt vândute în altă parte fără a se aplica taxa, și, pe plan extern, cu carierele care nu trebuie să plătească o taxă similară. |
| --- | --- |

(103)

Potrivit Cloburn Quarry, taxa pe agregate diminuează șansele carierei care concurează cu agregatele importate, întrucât subprodusele acestora sunt vândute în altă parte fără a se aplica taxa, și, pe plan extern, cu carierele care nu trebuie să plătească o taxă similară.

| (104) | Cloburn Quarry susține că taxa pe agregate a condus la condiții de piață nefavorabile, și anume la un preț scăzut al agregatelor, în timp ce carierele scutite își pot transporta materialele pe distanțe mai mari. |
| --- | --- |

(104)

Cloburn Quarry susține că taxa pe agregate a condus la condiții de piață nefavorabile, și anume la un preț scăzut al agregatelor, în timp ce carierele scutite își pot transporta materialele pe distanțe mai mari.

| (105) | Potrivit Cloburn Quarry, în 2013, s-au pierdut vânzări de 50 000 de tone de agregate din cauza carierelor scutite. Există o problemă specială cu depozitele de șist care sunt utilizate pe șantiere de construcții de mari dimensiuni, în special de-a lungul coridorului Glasgow-Edinburgh. Aproximativ 1 milion de tone de șist au fost utilizate pentru construcția de drumuri. Acest lucru a afectat concurența, întrucât alte cariere nu au putut să își vândă subprodusele cu valoare scăzută. De asemenea, agregatele de culoare roșu aprins extrase în cadrul carierei concurează cu ardezia decorativă roșu prună, care este scutită de taxă. |
| --- | --- |

(105)

Potrivit Cloburn Quarry, în 2013, s-au pierdut vânzări de 50 000 de tone de agregate din cauza carierelor scutite. Există o problemă specială cu depozitele de șist care sunt utilizate pe șantiere de construcții de mari dimensiuni, în special de-a lungul coridorului Glasgow-Edinburgh. Aproximativ 1 milion de tone de șist au fost utilizate pentru construcția de drumuri. Acest lucru a afectat concurența, întrucât alte cariere nu au putut să își vândă subprodusele cu valoare scăzută. De asemenea, agregatele de culoare roșu aprins extrase în cadrul carierei concurează cu ardezia decorativă roșu prună, care este scutită de taxă.

| (106) | Cloburn Quarry susține că a trebuit să facă față concurenței și a pierdut licitații pentru proiecte în favoarea unor cariere despre care crede că beneficiază de o scutire de la plata taxei pe agregate. Potrivit Cloburn Quarry, unul dintre contracte a fost pierdut în favoarea unei cariere care a primit autorizație de urbanism pentru a exploata un depozit de șisturi în vederea extracției de agregate. Cloburn Quarry susține că erau disponibile cel puțin 800 000 de tone de șist, care ar fi putut fi vândute mai departe contractantului principal. |
| --- | --- |

(106)

Cloburn Quarry susține că a trebuit să facă față concurenței și a pierdut licitații pentru proiecte în favoarea unor cariere despre care crede că beneficiază de o scutire de la plata taxei pe agregate. Potrivit Cloburn Quarry, unul dintre contracte a fost pierdut în favoarea unei cariere care a primit autorizație de urbanism pentru a exploata un depozit de șisturi în vederea extracției de agregate. Cloburn Quarry susține că erau disponibile cel puțin 800 000 de tone de șist, care ar fi putut fi vândute mai departe contractantului principal.

| (107) | De asemenea, întreprinderea a prezentat o serie de observații generale cu privire la lipsa protecției mediului din domeniul de aplicare a taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(107)

De asemenea, întreprinderea a prezentat o serie de observații generale cu privire la lipsa protecției mediului din domeniul de aplicare a taxei pe agregate.

(d)   Observațiile primite din partea întreprinderii Blinkbonny Quarry (Borders) Ltd. („Blinkbonny Quarry”) la 8 ianuarie 2014

Observațiile primite din partea întreprinderii Blinkbonny Quarry (Borders) Ltd. („Blinkbonny Quarry”) la 8 ianuarie 2014

| (108) | Blinkbonny Quarry susține că a avut de înfruntat concurența din partea altei cariere care ar vinde material scutit inclus în beton pregătit pentru utilizare și care, prin urmare, ar fi în măsură să ofere prețuri mai mici. Întreprinderea consideră că, în absența scutirii, cariera concurentă nu s-ar fi deschis și nu ar fi fost în măsură să concureze pe piață. Blinkbonny Quarry susține că scutirea permite concurentului să își transporte materialul pe distanțe mai lungi, ceea ce creează daune pentru mediu. |
| --- | --- |

(108)

Blinkbonny Quarry susține că a avut de înfruntat concurența din partea altei cariere care ar vinde material scutit inclus în beton pregătit pentru utilizare și care, prin urmare, ar fi în măsură să ofere prețuri mai mici. Întreprinderea consideră că, în absența scutirii, cariera concurentă nu s-ar fi deschis și nu ar fi fost în măsură să concureze pe piață. Blinkbonny Quarry susține că scutirea permite concurentului să își transporte materialul pe distanțe mai lungi, ceea ce creează daune pentru mediu.

| (109) | Blinkbonny Quarry a furnizat, de asemenea, o serie de observații ca răspuns la decizia de inițiere a procedurii. Aceasta argumentează că măsura favorizează carierele care beneficiază de scutire, prin faptul că le permite să vândă produse pe o piață deschisă, fără costurile pe care le suportă carierele care nu beneficiază de acest avantaj. |
| --- | --- |

(109)

Blinkbonny Quarry a furnizat, de asemenea, o serie de observații ca răspuns la decizia de inițiere a procedurii. Aceasta argumentează că măsura favorizează carierele care beneficiază de scutire, prin faptul că le permite să vândă produse pe o piață deschisă, fără costurile pe care le suportă carierele care nu beneficiază de acest avantaj.

| (110) | Blinkbonny Quarry consideră că taxa pe agregate nu și-a atins obiectivul de mediu, întrucât aceasta a condus la crearea unui material mai ieftin, care este transportat pe distanțe mai lungi și care încurajează exploatarea de agregate scutite în scopul producerii de materiale mai ieftine care nu sunt subproduse sau deșeuri. De asemenea, cariera susține că șistul și ardezia scutite sunt vândute ca agregate pentru construcții și, ca urmare a scutirii, șistul și ardezia sunt extrase în cantități mai mari pentru a fi utilizate ca agregate. |
| --- | --- |

(110)

Blinkbonny Quarry consideră că taxa pe agregate nu și-a atins obiectivul de mediu, întrucât aceasta a condus la crearea unui material mai ieftin, care este transportat pe distanțe mai lungi și care încurajează exploatarea de agregate scutite în scopul producerii de materiale mai ieftine care nu sunt subproduse sau deșeuri. De asemenea, cariera susține că șistul și ardezia scutite sunt vândute ca agregate pentru construcții și, ca urmare a scutirii, șistul și ardezia sunt extrase în cantități mai mari pentru a fi utilizate ca agregate.

(e)   Observațiile primite din partea întreprinderii Kinegar Quarries Ltd („Kinegar Quarries”) la 15 ianuarie 2014

Observațiile primite din partea întreprinderii Kinegar Quarries Ltd („Kinegar Quarries”) la 15 ianuarie 2014

| (111) | Kinegar Quarries susține că toate carierele produc agregate de calitate inferioară. În opinia sa, nu contează dacă produsul constă în ardezie exportată la nivel mondial sau în agregate utilizate zilnic pe o distanță de până la 15 mile de carieră. Kinegar Quarries susține că, întrucât agregatele sunt subproduse, acestea pot fi utilizate în mai multe moduri și au fost întotdeauna ieftine. Kinegar Quarries consideră, de asemenea, că prețurile agregatelor sunt scăzute deoarece acestea sunt un subprodus al unui produs de nivel superior și, pentru a se menține un echilibru al stocurilor, prețul acestora va fi stabilit pe baza cererii și a ofertei. Cu toate acestea, Kinegar Quarries susține că agregatele au produs întotdeauna venituri până la introducerea taxei pe agregate. Ulterior, agregatele secundare au trebuit să concureze cu agregatele care beneficiază de scutire și, în anumite condiții, nu au reușit acest lucru. Cu toate acestea, producția de agregate secundare nu s-a redus, întrucât există cerere pentru produse de calitate mai ridicată. Acestea însă nu pot fi vândute în aceeași măsură. Acest lucru, se afirmă, ar conduce la creșterea stocurilor de agregate secundare. De asemenea, Kinegar Quarries susține că nu există beneficii de mediu din cauza transportului suplimentar al agregatelor. |
| --- | --- |

(111)

Kinegar Quarries susține că toate carierele produc agregate de calitate inferioară. În opinia sa, nu contează dacă produsul constă în ardezie exportată la nivel mondial sau în agregate utilizate zilnic pe o distanță de până la 15 mile de carieră. Kinegar Quarries susține că, întrucât agregatele sunt subproduse, acestea pot fi utilizate în mai multe moduri și au fost întotdeauna ieftine. Kinegar Quarries consideră, de asemenea, că prețurile agregatelor sunt scăzute deoarece acestea sunt un subprodus al unui produs de nivel superior și, pentru a se menține un echilibru al stocurilor, prețul acestora va fi stabilit pe baza cererii și a ofertei. Cu toate acestea, Kinegar Quarries susține că agregatele au produs întotdeauna venituri până la introducerea taxei pe agregate. Ulterior, agregatele secundare au trebuit să concureze cu agregatele care beneficiază de scutire și, în anumite condiții, nu au reușit acest lucru. Cu toate acestea, producția de agregate secundare nu s-a redus, întrucât există cerere pentru produse de calitate mai ridicată. Acestea însă nu pot fi vândute în aceeași măsură. Acest lucru, se afirmă, ar conduce la creșterea stocurilor de agregate secundare. De asemenea, Kinegar Quarries susține că nu există beneficii de mediu din cauza transportului suplimentar al agregatelor.

| (112) | Întreprinderea afirmă că guvernul britanic a încercat să se asigure că producătorii de alte materiale diferite de agregate își pot vinde subprodusele ca agregate scutite de taxă, reducându-și stocurile de subproduse. Kinegar Quarries consideră că acest obiectiv a fost atins de scutirile acordate producătorilor de materiale diferite de agregate (și unui număr din ce în ce mai mare de producători de agregate) pentru produse care ar trebui de fapt să fie numite agregate, întrucât sunt vândute în același scop ca materialele de la un producător de agregate. Cu toate acestea, stocurile de subproduse au fost transferate de la producătorii de materiale diferite de agregate la producătorii de agregate care plătesc taxa. |
| --- | --- |

(112)

Întreprinderea afirmă că guvernul britanic a încercat să se asigure că producătorii de alte materiale diferite de agregate își pot vinde subprodusele ca agregate scutite de taxă, reducându-și stocurile de subproduse. Kinegar Quarries consideră că acest obiectiv a fost atins de scutirile acordate producătorilor de materiale diferite de agregate (și unui număr din ce în ce mai mare de producători de agregate) pentru produse care ar trebui de fapt să fie numite agregate, întrucât sunt vândute în același scop ca materialele de la un producător de agregate. Cu toate acestea, stocurile de subproduse au fost transferate de la producătorii de materiale diferite de agregate la producătorii de agregate care plătesc taxa.

| (113) | Kinegar Quarries precizează că, în urma introducerii taxei pe agregate, vânzările proprii de agregate secundare au scăzut de la peste 50 000 de tone în 2007 la 9 000 de tone în 2013, iar acest lucru nu poate fi atribuit în întregime recesiunii economice. Întreprinderea susține că nu mai este în măsură să concureze cu agregatele scutite, întrucât prețurile sale sunt cu 1,5 GBP-2,0 GBP mai ridicate decât cele ale concurenților. |
| --- | --- |

(113)

Kinegar Quarries precizează că, în urma introducerii taxei pe agregate, vânzările proprii de agregate secundare au scăzut de la peste 50 000 de tone în 2007 la 9 000 de tone în 2013, iar acest lucru nu poate fi atribuit în întregime recesiunii economice. Întreprinderea susține că nu mai este în măsură să concureze cu agregatele scutite, întrucât prețurile sale sunt cu 1,5 GBP-2,0 GBP mai ridicate decât cele ale concurenților.

(f)   Observațiile primite din partea întreprinderii Torrington Stone Ltd. (Beam Quarry & Vyse Quarry) („Torrington Stone”) la 17 ianuarie 2014

Observațiile primite din partea întreprinderii Torrington Stone Ltd. (Beam Quarry & Vyse Quarry) („Torrington Stone”) la 17 ianuarie 2014

| (114) | Torrington Stone arată că, în cazul în care cele două cariere nu ar fi sub aceeași conducere, acestea nu ar fi fost viabile în prezent ca urmare a introducerii taxei pe agregate. Potrivit întreprinderii, clienții iau decizii cu privire la achiziții pe baza descrierii materialelor, cum ar fi calitatea și dimensiunea, și nu pe baza structurii geologice a materialelor. Clienții nu știu dacă un material este sau nu impozitat. |
| --- | --- |

(114)

Torrington Stone arată că, în cazul în care cele două cariere nu ar fi sub aceeași conducere, acestea nu ar fi fost viabile în prezent ca urmare a introducerii taxei pe agregate. Potrivit întreprinderii, clienții iau decizii cu privire la achiziții pe baza descrierii materialelor, cum ar fi calitatea și dimensiunea, și nu pe baza structurii geologice a materialelor. Clienții nu știu dacă un material este sau nu impozitat.

| (115) | Una dintre cariere produce în principal șisturi cu subproduse derivate din argilită, iar cealaltă produce în principal gresie grosieră dură cu reziduuri din extracția șistului. Toate sunt vândute ca agregate. Subprodusele rezultate din argilită nu pot fi vândute pentru a obține profit și, prin urmare, sunt eliminate. |
| --- | --- |

(115)

Una dintre cariere produce în principal șisturi cu subproduse derivate din argilită, iar cealaltă produce în principal gresie grosieră dură cu reziduuri din extracția șistului. Toate sunt vândute ca agregate. Subprodusele rezultate din argilită nu pot fi vândute pentru a obține profit și, prin urmare, sunt eliminate.

(g)   Observațiile primite din partea întreprinderii Mineral Products Association Ltd. („Mineral Products Association”) la 2 ianuarie 2014

Observațiile primite din partea întreprinderii Mineral Products Association Ltd. („Mineral Products Association”) la 2 ianuarie 2014

| (116) | Mineral Products Association susține că posibilitatea unor exploatatori de a extrage materiale scutite, precum șist și ardezie, în scopul desfacerii acestora pe piețele agregatelor contravine principiilor inițiale ale modelului taxei pe agregate. Întreprinderea consideră că materialele extrase care sunt utilizate ca agregate nu ar trebui să facă obiectul taxei pe agregate și că scutirile ar trebui să se limiteze la utilizări ale materialelor respective ca materiale diferite de agregate. |
| --- | --- |

(116)

Mineral Products Association susține că posibilitatea unor exploatatori de a extrage materiale scutite, precum șist și ardezie, în scopul desfacerii acestora pe piețele agregatelor contravine principiilor inițiale ale modelului taxei pe agregate. Întreprinderea consideră că materialele extrase care sunt utilizate ca agregate nu ar trebui să facă obiectul taxei pe agregate și că scutirile ar trebui să se limiteze la utilizări ale materialelor respective ca materiale diferite de agregate.

| (117) | Mineral Products Association susține că materialele rezultate ca urmare a procedeelor de ardere individuale sau a topirii sau rafinării metalelor sunt subproduse efective ale acestor procese și ar trebui scutite, întrucât acestea îndeplinesc obiectivul care stă la baza taxei pe agregate de a încuraja utilizarea eficientă a materialelor și resurselor reciclate. Prin comparație, scutirile pentru șist, ardezie și alte materiale extrase generează denaturări ale pieței locale, întrucât conduc la înlocuirea materialelor taxate cu materiale netaxate. |
| --- | --- |

(117)

Mineral Products Association susține că materialele rezultate ca urmare a procedeelor de ardere individuale sau a topirii sau rafinării metalelor sunt subproduse efective ale acestor procese și ar trebui scutite, întrucât acestea îndeplinesc obiectivul care stă la baza taxei pe agregate de a încuraja utilizarea eficientă a materialelor și resurselor reciclate. Prin comparație, scutirile pentru șist, ardezie și alte materiale extrase generează denaturări ale pieței locale, întrucât conduc la înlocuirea materialelor taxate cu materiale netaxate.

(h)   Observațiile primite din partea BAA la 10 ianuarie 2014

Observațiile primite din partea BAA la 10 ianuarie 2014

| (118) | BAA susține că obiectivul de mediu al taxei pe agregate este de a reorienta cererea în favoarea deșeurilor/subproduselor și nu de a pune în aplicare principiul „poluatorul plătește”, astfel cum ar susține Comisia în decizia de inițiere a procedurii. Acest obiectiv primar sugerat, al principiului „poluatorul plătește”, în cazul în care este aplicabil în fapt, ar implica o abordare selectivă a materialelor (a „sectorului agregatelor”, dar nu și a altor activități de extracție a materialelor), care conduce, în mod inevitabil, la un ajutor de stat. Mai degrabă, obiectivul de mediu al taxei pe agregate este de a promova utilizarea agregatelor care sunt subproduse derivate din deșeurile generate în cadrul anumitor procese sau din agregate reciclate, reducând astfel utilizarea agregatelor extrase din cariere (modificarea logicii cererii). |
| --- | --- |

(118)

BAA susține că obiectivul de mediu al taxei pe agregate este de a reorienta cererea în favoarea deșeurilor/subproduselor și nu de a pune în aplicare principiul „poluatorul plătește”, astfel cum ar susține Comisia în decizia de inițiere a procedurii. Acest obiectiv primar sugerat, al principiului „poluatorul plătește”, în cazul în care este aplicabil în fapt, ar implica o abordare selectivă a materialelor (a „sectorului agregatelor”, dar nu și a altor activități de extracție a materialelor), care conduce, în mod inevitabil, la un ajutor de stat. Mai degrabă, obiectivul de mediu al taxei pe agregate este de a promova utilizarea agregatelor care sunt subproduse derivate din deșeurile generate în cadrul anumitor procese sau din agregate reciclate, reducând astfel utilizarea agregatelor extrase din cariere (modificarea logicii cererii).

| (119) | BAA susține că efectul unei potențiale logici a taxei constând în „reorientarea cererii” ar însemna, în practică, că taxa pe agregate ar fi limitată la roci, nisip sau pietriș utilizate pentru a obține mai multe materiale de construcții în vrac și că, având în vedere acest obiectiv, numai subprodusele sau deșeurile care ar putea înlocui minereurile extrase ar trebui să beneficieze de scutire. Cu toate acestea, BAA arată că această limitare nu este principiul călăuzitor al taxei pe agregate, care permite taxarea materialelor care nu pot fi înlocuite. |
| --- | --- |

(119)

BAA susține că efectul unei potențiale logici a taxei constând în „reorientarea cererii” ar însemna, în practică, că taxa pe agregate ar fi limitată la roci, nisip sau pietriș utilizate pentru a obține mai multe materiale de construcții în vrac și că, având în vedere acest obiectiv, numai subprodusele sau deșeurile care ar putea înlocui minereurile extrase ar trebui să beneficieze de scutire. Cu toate acestea, BAA arată că această limitare nu este principiul călăuzitor al taxei pe agregate, care permite taxarea materialelor care nu pot fi înlocuite.

| (120) | Potrivit BAA, chiar și în ipoteza în care sunt eliminate scutirile care fac obiectul anchetei, domeniul de aplicare a taxei pe agregate nu ar fi coerent cu logica sa de protecție a mediului, și anume logica de„reorientare a cererii.” Potrivit BAA, eliminarea scutirilor pentru subproduse/deșeuri ar reduce corespondența taxei pe agregate cu obiectivul său de protecție a mediului. În același timp, BAA susține că eliminarea scutirilor pentru materialele extrase în vederea „utilizării ca agregate”, precum ardezia și șistul, ar fi în conformitate cu obiectivul de protecție a mediului al taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(120)

Potrivit BAA, chiar și în ipoteza în care sunt eliminate scutirile care fac obiectul anchetei, domeniul de aplicare a taxei pe agregate nu ar fi coerent cu logica sa de protecție a mediului, și anume logica de„reorientare a cererii.” Potrivit BAA, eliminarea scutirilor pentru subproduse/deșeuri ar reduce corespondența taxei pe agregate cu obiectivul său de protecție a mediului. În același timp, BAA susține că eliminarea scutirilor pentru materialele extrase în vederea „utilizării ca agregate”, precum ardezia și șistul, ar fi în conformitate cu obiectivul de protecție a mediului al taxei pe agregate.

| (121) | BAA consideră că lipsa de corespondență între domeniul de aplicare a taxei pe agregate și obiectivul ecologic de „reorientare a cererii” este susținută de faptul că sunt taxate subprodusele/deșeurile derivate din var și din piatra de construcții tăiată și din materiale precum balastul pentru căi ferate și piatra cu un coeficient de șlefuire accelerată ridicat, pentru care nu există nici un substituent. |
| --- | --- |

(121)

BAA consideră că lipsa de corespondență între domeniul de aplicare a taxei pe agregate și obiectivul ecologic de „reorientare a cererii” este susținută de faptul că sunt taxate subprodusele/deșeurile derivate din var și din piatra de construcții tăiată și din materiale precum balastul pentru căi ferate și piatra cu un coeficient de șlefuire accelerată ridicat, pentru care nu există nici un substituent.

| (122) | BAA consideră că domeniul de aplicare a taxei pe agregate se îndepărtează prea mult de logica sa de protecție a mediului. Acest lucru s-ar datora faptului că anumite materiale netaxate nu pot fi înlocuite cu subproduse sau deșeuri. BAA oferă ca exemplu argila utilizată pentru cărămizi și argila plastică utilizată pentru țigle. |
| --- | --- |

(122)

BAA consideră că domeniul de aplicare a taxei pe agregate se îndepărtează prea mult de logica sa de protecție a mediului. Acest lucru s-ar datora faptului că anumite materiale netaxate nu pot fi înlocuite cu subproduse sau deșeuri. BAA oferă ca exemplu argila utilizată pentru cărămizi și argila plastică utilizată pentru țigle.

(i)   Observațiile primite din partea BAA la 17 ianuarie 2014

Observațiile primite din partea BAA la 17 ianuarie 2014

| (123) | BAA a prezentat o copie a Ghidului din 2007 privind piatra pentru construcții și ardezia din Cornwell (Cornish Building Stone and Slate Guide 2007), observând că în această publicație mai multe cariere de granit și ardezie se promovează ca producători de tipuri similare de produse și de piatră pentru construcții. BAA susține că ghidul arată că scutirile de la plata taxei pe agregate nu sunt conforme cu logica acesteia, și anume de a obține o reorientare a cererii între materialele extrase în cariere pentru a fi utilizate ca agregate și deșeurile care pot fi utilizate ca agregate. |
| --- | --- |

(123)

BAA a prezentat o copie a Ghidului din 2007 privind piatra pentru construcții și ardezia din Cornwell (Cornish Building Stone and Slate Guide 2007), observând că în această publicație mai multe cariere de granit și ardezie se promovează ca producători de tipuri similare de produse și de piatră pentru construcții. BAA susține că ghidul arată că scutirile de la plata taxei pe agregate nu sunt conforme cu logica acesteia, și anume de a obține o reorientare a cererii între materialele extrase în cariere pentru a fi utilizate ca agregate și deșeurile care pot fi utilizate ca agregate.

Cornish Building Stone and Slate Guide 2007

| (124) | BAA susține că există dovezi conform cărora disponibilitatea scutirilor pentru subprodusele/deșeurile din carierele de caolin a încurajat extracția de material în cantități mai mari decât este necesar, doar pentru a beneficia de scutirile pentru presupusele subproduse, și anume granit de calitate superioară (42). BAA susține în continuare că există elemente de probă, de asemenea, că anumiți operatori de cariere de caolin își concentrează eforturile asupra extracției acestor presupuse subproduse mai degrabă decât asupra caolinului primar (43). BAA face referire la un e-mail de la un exploatator către BAA (44) care afirmă că, după introducerea taxei pe agregate, a întâmpinat dificultăți în ceea ce privește concurența cu agregatele din carierele de caolin, întrucât cele din urmă agregate sunt mai ieftine și au acaparat piața. După cum se afirmă în e-mail, agregatele vândute de carierele de caolin constau în piatră de calitate superioară și nu într-un produs secundar sau subprodus. Producția exploatatorului respectiv s-a redus la jumătate și acesta nu a realizat profit în ultimii 9 ani. Deșeurile rezultate nu pot fi vândute. |
| --- | --- |

(124)

BAA susține că există dovezi conform cărora disponibilitatea scutirilor pentru subprodusele/deșeurile din carierele de caolin a încurajat extracția de material în cantități mai mari decât este necesar, doar pentru a beneficia de scutirile pentru presupusele subproduse, și anume granit de calitate superioară (42). BAA susține în continuare că există elemente de probă, de asemenea, că anumiți operatori de cariere de caolin își concentrează eforturile asupra extracției acestor presupuse subproduse mai degrabă decât asupra caolinului primar (43). BAA face referire la un e-mail de la un exploatator către BAA (44) care afirmă că, după introducerea taxei pe agregate, a întâmpinat dificultăți în ceea ce privește concurența cu agregatele din carierele de caolin, întrucât cele din urmă agregate sunt mai ieftine și au acaparat piața. După cum se afirmă în e-mail, agregatele vândute de carierele de caolin constau în piatră de calitate superioară și nu într-un produs secundar sau subprodus. Producția exploatatorului respectiv s-a redus la jumătate și acesta nu a realizat profit în ultimii 9 ani. Deșeurile rezultate nu pot fi vândute.

42

43

44

| (125) | BAA susține că modul în care este aplicată taxa pe agregate în contextul extracției de var este problematică. Extracția de var nu face obiectul taxei, dar deșeurile sau subprodusele rezultate sunt taxate. De asemenea, taxa pe agregate se aplică fracțiunilor fine, subproduselor sau deșeurilor din anumite cariere care pot fi utilizate în procesul de fabricație a blocurilor de beton pentru construcții, care ar putea fi folosite pentru a înlocui fabricarea de cărămizi cu argilă netaxată. |
| --- | --- |

(125)

BAA susține că modul în care este aplicată taxa pe agregate în contextul extracției de var este problematică. Extracția de var nu face obiectul taxei, dar deșeurile sau subprodusele rezultate sunt taxate. De asemenea, taxa pe agregate se aplică fracțiunilor fine, subproduselor sau deșeurilor din anumite cariere care pot fi utilizate în procesul de fabricație a blocurilor de beton pentru construcții, care ar putea fi folosite pentru a înlocui fabricarea de cărămizi cu argilă netaxată.

(j)   Observațiile primite din partea Quarry Products Association Northern Ireland Limited („QPANI”) la 8 ianuarie 2014

Observațiile primite din partea Quarry Products Association Northern Ireland Limited („QPANI”) la 8 ianuarie 2014

| (126) | QPANI afirmă că reprezintă aproximativ 95 % din întreprinderile implicate în furnizarea de produse de carieră în sectorul construcțiilor din Irlanda de Nord. QPANI apreciază că taxa pe agregate a fost eronat concepută de la bun început, întrucât materialele ar fi trebuit impozitate pe baza utilizării lor, mai degrabă decât pe baza caracteristicilor geologice. |
| --- | --- |

(126)

QPANI afirmă că reprezintă aproximativ 95 % din întreprinderile implicate în furnizarea de produse de carieră în sectorul construcțiilor din Irlanda de Nord. QPANI apreciază că taxa pe agregate a fost eronat concepută de la bun început, întrucât materialele ar fi trebuit impozitate pe baza utilizării lor, mai degrabă decât pe baza caracteristicilor geologice.

| (127) | QPANI consideră că nu ar trebui să existe o scutire de la plata taxei pe agregate pentru șist și ardezie dacă acestea sunt utilizate ca agregate. Ardezia și șistul sunt utilizate ca agregate pe piețele din domeniul construcțiilor din Regatul Unit și pot avea un impact semnificativ asupra pieței locale în cazul în care sunt furnizate pe piețele agregatelor. Acest lucru este valabil mai ales în Irlanda de Nord. În timp ce oferta de ardezie și de șist utilizate ca agregate poate consta în materiale care sunt, de fapt, subproduse de extracție care nu sunt utilizate ca agregate (de exemplu, extracția ardeziei în vederea producției de ardezie pentru acoperișuri), aceste materiale sunt extrase, de asemenea, în principal pentru introducerea pe piețele agregatelor. |
| --- | --- |

(127)

QPANI consideră că nu ar trebui să existe o scutire de la plata taxei pe agregate pentru șist și ardezie dacă acestea sunt utilizate ca agregate. Ardezia și șistul sunt utilizate ca agregate pe piețele din domeniul construcțiilor din Regatul Unit și pot avea un impact semnificativ asupra pieței locale în cazul în care sunt furnizate pe piețele agregatelor. Acest lucru este valabil mai ales în Irlanda de Nord. În timp ce oferta de ardezie și de șist utilizate ca agregate poate consta în materiale care sunt, de fapt, subproduse de extracție care nu sunt utilizate ca agregate (de exemplu, extracția ardeziei în vederea producției de ardezie pentru acoperișuri), aceste materiale sunt extrase, de asemenea, în principal pentru introducerea pe piețele agregatelor.

| (128) | QPANI contestă, de asemenea, scutirea pentru materialele care constau în principal din cărbune, lignit, șist sau ardezie. Potrivit QPANI, ar fi mai simplu și mai coerent dacă s-ar face o simplă distincție între materialele utilizate ca agregate, pe de o parte, și cele care nu sunt utilizate ca agregate, pe de altă parte. Materialele utilizate ca agregate ar trebui să facă obiectul taxei pe agregate și materialele care nu sunt utilizate ca agregate ar trebui să nu facă obiectul taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(128)

QPANI contestă, de asemenea, scutirea pentru materialele care constau în principal din cărbune, lignit, șist sau ardezie. Potrivit QPANI, ar fi mai simplu și mai coerent dacă s-ar face o simplă distincție între materialele utilizate ca agregate, pe de o parte, și cele care nu sunt utilizate ca agregate, pe de altă parte. Materialele utilizate ca agregate ar trebui să facă obiectul taxei pe agregate și materialele care nu sunt utilizate ca agregate ar trebui să nu facă obiectul taxei pe agregate.

| (129) | QPANI susține că taxa pe agregate a avut efecte negative asupra mediului din cauza posibilității de a transporta materialele scutite pe distanțe mai mari. |
| --- | --- |

(129)

QPANI susține că taxa pe agregate a avut efecte negative asupra mediului din cauza posibilității de a transporta materialele scutite pe distanțe mai mari.

| (130) | QPANI susține că în Irlanda de Nord au fost importate sute de mii de tone de șisturi din Donegal, Irlanda. Șisturile din Irlanda sunt vândute pe piețele materialelor de construcții pe întregul teritoriul Irlandei de Nord. Proiectele de construcții de-a lungul frontierei cu Irlanda au utilizat agregate scutite din Irlanda clasificate drept șisturi. |
| --- | --- |

(130)

QPANI susține că în Irlanda de Nord au fost importate sute de mii de tone de șisturi din Donegal, Irlanda. Șisturile din Irlanda sunt vândute pe piețele materialelor de construcții pe întregul teritoriul Irlandei de Nord. Proiectele de construcții de-a lungul frontierei cu Irlanda au utilizat agregate scutite din Irlanda clasificate drept șisturi.

| (131) | QPANI face referire, de asemenea, la piatra care este descrisă drept șist și, prin urmare, beneficiază în mod nejustificat de scutire. |
| --- | --- |

(131)

QPANI face referire, de asemenea, la piatra care este descrisă drept șist și, prin urmare, beneficiază în mod nejustificat de scutire.

(k)   Observațiile prezentate de autoritățile britanice

Observațiile prezentate de autoritățile britanice

| (132) | Autoritățile britanice își mențin poziția conform căreia scutirile și reducerile care fac obiectul anchetei nu generează ajutor de stat. În special, acestea susțin că diferențierile introduse de taxă sunt justificate prin natura sau prin economia generală a sistemului fiscal și, prin urmare, nu îndeplinesc condiția de selectivitate. |
| --- | --- |

(132)

Autoritățile britanice își mențin poziția conform căreia scutirile și reducerile care fac obiectul anchetei nu generează ajutor de stat. În special, acestea susțin că diferențierile introduse de taxă sunt justificate prin natura sau prin economia generală a sistemului fiscal și, prin urmare, nu îndeplinesc condiția de selectivitate.

| (133) | Autoritățile britanice recunosc descrierea agregatelor astfel cum este inclusă în considerentul 8 din decizia de inițiere a procedurii. De asemenea, acestea sunt de acord cu logica taxei pe agregate, astfel cum este descrisă în considerentul 67 din decizia de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(133)

Autoritățile britanice recunosc descrierea agregatelor astfel cum este inclusă în considerentul 8 din decizia de inițiere a procedurii. De asemenea, acestea sunt de acord cu logica taxei pe agregate, astfel cum este descrisă în considerentul 67 din decizia de inițiere a procedurii.

| (134) | Autoritățile britanice menționează că Tribunalul a arătat, la punctul 55 din hotărârea sa din 7 martie 2012 că „principiul de taxare normală care stă la baza taxei pe agregate se întemeiază numai pe noțiunea exploatării comerciale în Regatul Unit a unui material supus taxei ca «agregat».” Autoritățile britanice susțin că, întrucât taxa pe agregate nu este destinată a fi aplicabilă rocilor, nisipului sau pietrișului exploatate pentru a fi utilizate în procesele industriale sau agricole, orice taxă plătită pentru materialele care nu sunt utilizate ca agregate poate fi recuperată ca un credit fiscal. Urmând aceeași logică, roca, nisipul sau pietrișul care sunt extrase, însă nu fac obiectul unei exploatări comerciale (astfel cum este stabilit în legislația aplicabilă) nu intră în domeniul de aplicare a taxei. |
| --- | --- |

(134)

Autoritățile britanice menționează că Tribunalul a arătat, la punctul 55 din hotărârea sa din 7 martie 2012 că „principiul de taxare normală care stă la baza taxei pe agregate se întemeiază numai pe noțiunea exploatării comerciale în Regatul Unit a unui material supus taxei ca «agregat».” Autoritățile britanice susțin că, întrucât taxa pe agregate nu este destinată a fi aplicabilă rocilor, nisipului sau pietrișului exploatate pentru a fi utilizate în procesele industriale sau agricole, orice taxă plătită pentru materialele care nu sunt utilizate ca agregate poate fi recuperată ca un credit fiscal. Urmând aceeași logică, roca, nisipul sau pietrișul care sunt extrase, însă nu fac obiectul unei exploatări comerciale (astfel cum este stabilit în legislația aplicabilă) nu intră în domeniul de aplicare a taxei.

| (135) | Citând hotărârea Tribunalului, Regatul Unit a explicat că obiectivul urmărit de taxa pe agregate „(...) constă, în esență, în a promova, în sectorul construcțiilor, utilizarea agregatelor care constituie subproduse sau deșeuri rezultate din anumite procedee (agregate denumite și «secundare») sau a agregatelor reciclate pentru a reduce astfel utilizarea agregatelor extrase în cariere (agregate denumite și «primare»), resurse naturale neregenerabile, și, prin urmare, în a limita atingerile aduse mediului care sunt legate de acest proces de extracție (denumit în continuare «obiectivul de reorientare a cererii» sau «obiectivul de protecție a mediului al AGL»)”. |
| --- | --- |

(135)

Citând hotărârea Tribunalului, Regatul Unit a explicat că obiectivul urmărit de taxa pe agregate „(...) constă, în esență, în a promova, în sectorul construcțiilor, utilizarea agregatelor care constituie subproduse sau deșeuri rezultate din anumite procedee (agregate denumite și «secundare») sau a agregatelor reciclate pentru a reduce astfel utilizarea agregatelor extrase în cariere (agregate denumite și «primare»), resurse naturale neregenerabile, și, prin urmare, în a limita atingerile aduse mediului care sunt legate de acest proces de extracție (denumit în continuare «obiectivul de reorientare a cererii» sau «obiectivul de protecție a mediului al AGL»)”.

| (136) | Autoritățile britanice susțin că logica taxei a fost stabilită în mod clar de la bun început în evaluarea impactului normativ: „Obiectivul principal al opțiunii alese de Guvern ar fi de a reduce costurile de mediu ale industriei extractive care sunt impuse persoanelor și întreprinderilor în societate, în general, și de a încuraja reciclarea”. |
| --- | --- |

(136)

Autoritățile britanice susțin că logica taxei a fost stabilită în mod clar de la bun început în evaluarea impactului normativ: „Obiectivul principal al opțiunii alese de Guvern ar fi de a reduce costurile de mediu ale industriei extractive care sunt impuse persoanelor și întreprinderilor în societate, în general, și de a încuraja reciclarea”.

| (137) | Autoritățile britanice susțin că taxa pe agregate urmărește să își atingă obiectivul de protecție a mediului în două modalități distincte, dar interconectate. În primul rând, aplicarea taxei contribuie la internalizarea anumitor prejudicii cauzate de extracția și de transportul agregatelor. Prin urmare, taxa conduce la scăderea cererii de agregate nou extrase, întrucât cresc costurile. În al doilea rând, scutirile și deducerile fiscale sunt acordate pentru deșeuri și materiale reciclate în scopul de a încuraja o reorientare a cererii de la agregate nou extrase la astfel de materiale, fără a descuraja producția de materiale care nu sunt utilizate ca agregate. Pentru realizarea obiectivului de protecție a mediului al taxei pe agregate, aceasta a fost concepută astfel încât să se asigure că există alternative atractive din punct de vedere economic pentru agregatele nou extrase, supuse taxării. |
| --- | --- |

(137)

Autoritățile britanice susțin că taxa pe agregate urmărește să își atingă obiectivul de protecție a mediului în două modalități distincte, dar interconectate. În primul rând, aplicarea taxei contribuie la internalizarea anumitor prejudicii cauzate de extracția și de transportul agregatelor. Prin urmare, taxa conduce la scăderea cererii de agregate nou extrase, întrucât cresc costurile. În al doilea rând, scutirile și deducerile fiscale sunt acordate pentru deșeuri și materiale reciclate în scopul de a încuraja o reorientare a cererii de la agregate nou extrase la astfel de materiale, fără a descuraja producția de materiale care nu sunt utilizate ca agregate. Pentru realizarea obiectivului de protecție a mediului al taxei pe agregate, aceasta a fost concepută astfel încât să se asigure că există alternative atractive din punct de vedere economic pentru agregatele nou extrase, supuse taxării.

| (138) | Autoritățile britanice susțin că, prin intermediul scutirilor, taxa pe agregate urmărește să încurajeze utilizarea de materiale reciclate sau de subproduse (apărute pe parcursul unui proces care nu are ca finalitate producerea de agregate), pentru a reduce cererea de agregate virgine și, astfel, pentru a reduce daunele asupra mediului asociate extracției de agregate. Derogările de la domeniul de aplicare a taxei pot fi împărțite în două categorii: agregate reciclate și subproduse inevitabile ale deșeurilor. Acestea din urmă pot fi definite drept materiale care fac obiectul unei exploatări comerciale în Regatul Unit și sunt utilizate ca agregate pentru construcții, dar care apar ca o consecință inevitabilă a unui proces ce nu se realizează în mod deliberat pentru a produce agregate. La rândul lor, aceste produse se clasifică în două categorii: (a) materialele care rezultă în mod inevitabil din extracția mineralelor diferite de agregate; sau (b) materialele care rezultă în mod inevitabil dintr-un proces de excavare sau de dragare care nu are ca finalitate extracția de materiale pentru exploatare comercială. |
| --- | --- |

(138)

Autoritățile britanice susțin că, prin intermediul scutirilor, taxa pe agregate urmărește să încurajeze utilizarea de materiale reciclate sau de subproduse (apărute pe parcursul unui proces care nu are ca finalitate producerea de agregate), pentru a reduce cererea de agregate virgine și, astfel, pentru a reduce daunele asupra mediului asociate extracției de agregate. Derogările de la domeniul de aplicare a taxei pot fi împărțite în două categorii: agregate reciclate și subproduse inevitabile ale deșeurilor. Acestea din urmă pot fi definite drept materiale care fac obiectul unei exploatări comerciale în Regatul Unit și sunt utilizate ca agregate pentru construcții, dar care apar ca o consecință inevitabilă a unui proces ce nu se realizează în mod deliberat pentru a produce agregate. La rândul lor, aceste produse se clasifică în două categorii: (a) materialele care rezultă în mod inevitabil din extracția mineralelor diferite de agregate; sau (b) materialele care rezultă în mod inevitabil dintr-un proces de excavare sau de dragare care nu are ca finalitate extracția de materiale pentru exploatare comercială.

| (139) | Autoritățile britanice susțin că materialele care sunt extrase pentru exploatare comercială ca agregate sau care sunt obținute ca subproduse dintr-un proces care are ca finalitate producerea de agregate pentru exploatare comercială se află într-o situație de fapt diferită față de materialele scutite. |
| --- | --- |

(139)

Autoritățile britanice susțin că materialele care sunt extrase pentru exploatare comercială ca agregate sau care sunt obținute ca subproduse dintr-un proces care are ca finalitate producerea de agregate pentru exploatare comercială se află într-o situație de fapt diferită față de materialele scutite.

| (140) | Autoritățile britanice susțin că, în conformitate cu derogările descrise mai sus, scutirile de la plata taxei fac distincția între deșeurile generate ca un subprodus al extracției de minerale diferite de agregate, care sunt scutite, și deșeurile care sunt subprodusul extracției de agregate (cum ar fi deșeurile din calcar), care sunt supuse taxării. În opinia autorităților britanice, distincția rezultă din obiectivul de descurajare a extracției de calcar în vederea utilizării ca agregate, fără a descuraja producția de materiale care nu sunt utilizate ca agregate. Taxa pe agregate descurajează extracția de agregate din roci naturale, încurajând în același timp utilizarea unor canale de aprovizionare alternative cu agregate. |
| --- | --- |

(140)

Autoritățile britanice susțin că, în conformitate cu derogările descrise mai sus, scutirile de la plata taxei fac distincția între deșeurile generate ca un subprodus al extracției de minerale diferite de agregate, care sunt scutite, și deșeurile care sunt subprodusul extracției de agregate (cum ar fi deșeurile din calcar), care sunt supuse taxării. În opinia autorităților britanice, distincția rezultă din obiectivul de descurajare a extracției de calcar în vederea utilizării ca agregate, fără a descuraja producția de materiale care nu sunt utilizate ca agregate. Taxa pe agregate descurajează extracția de agregate din roci naturale, încurajând în același timp utilizarea unor canale de aprovizionare alternative cu agregate.

| (141) | Autoritățile britanice susțin că scutirile de la plata taxei sunt esențiale pentru atingerea obiectivului de protecție a mediului al taxei pe agregate, întrucât acestea reduc daunele create de materialele nou extrase. Acestea susțin că diferența de preț dintre materialele scutite și materialele supuse taxei conduce la reorientarea cererii în defavoarea materialelor extrase recent. Scutirile sunt conforme cu obiectivul de protecție a mediului al taxei pe agregate în măsura în care utilizarea de materiale scutite reduce, în cele din urmă, cererea pentru agregatele nou extrase și daunele de mediu aferente. |
| --- | --- |

(141)

Autoritățile britanice susțin că scutirile de la plata taxei sunt esențiale pentru atingerea obiectivului de protecție a mediului al taxei pe agregate, întrucât acestea reduc daunele create de materialele nou extrase. Acestea susțin că diferența de preț dintre materialele scutite și materialele supuse taxei conduce la reorientarea cererii în defavoarea materialelor extrase recent. Scutirile sunt conforme cu obiectivul de protecție a mediului al taxei pe agregate în măsura în care utilizarea de materiale scutite reduce, în cele din urmă, cererea pentru agregatele nou extrase și daunele de mediu aferente.

| (142) | Autoritățile britanice susțin că există numeroase exemple de materiale scutite care înlocuiesc agregatele de calitate superioară. De exemplu, construcția parcului olimpic din 2012 a implicat peste 1 milion de tone de agregate pentru umplere. Subprodusele derivate din producția de caolin din Cornwall au fost utilizate alături de agregatele reciclate în locul agregatelor de calitate superioară, cum ar fi calcarul sau granitul nou extrase. Deșeurile de ardezie dintr-o carieră de ardezie [...] (*1) au fost utilizate ca fundație pentru țevi în [...]. Ardezia spartă a fost utilizată în locul altor agregate din piatră spartă. Subprodusul derivat din ardezie provenind din aceeași carieră a fost utilizat, de asemenea, în construcții la [...] în locul agregatelor de calitate superioară. |
| --- | --- |

(142)

Autoritățile britanice susțin că există numeroase exemple de materiale scutite care înlocuiesc agregatele de calitate superioară. De exemplu, construcția parcului olimpic din 2012 a implicat peste 1 milion de tone de agregate pentru umplere. Subprodusele derivate din producția de caolin din Cornwall au fost utilizate alături de agregatele reciclate în locul agregatelor de calitate superioară, cum ar fi calcarul sau granitul nou extrase. Deșeurile de ardezie dintr-o carieră de ardezie [...] (*1) au fost utilizate ca fundație pentru țevi în [...]. Ardezia spartă a fost utilizată în locul altor agregate din piatră spartă. Subprodusul derivat din ardezie provenind din aceeași carieră a fost utilizat, de asemenea, în construcții la [...] în locul agregatelor de calitate superioară.

*1

| (143) | Autoritățile britanice arată că numărul de cariere scutite nu a crescut după introducerea taxei pe agregate, astfel cum se indică în tabelul de mai jos, care conține numărul de cariere active la un anumit moment în timp: | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argilă plastică (ball clay) | 20 | 20 | 22 | 18 | 18 | 18 |
| Caolin | 17 | 17 | 17 | 17 | 15 | 15 |
| Calcar | 348 | 348 | 359 | 336 | 340 | 319 |
| Roci magmatice și roci metamorfice | 211 | 211 | 210 | 204 | 213 | 199 |
| Ardezie | 43 | 43 | 44 | 43 | 40 | 35 |
| Argilă și șist | 177 | 177 | 180 | 172 | 169 | 172 |

(143)

Autoritățile britanice arată că numărul de cariere scutite nu a crescut după introducerea taxei pe agregate, astfel cum se indică în tabelul de mai jos, care conține numărul de cariere active la un anumit moment în timp:

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Argilă plastică (ball clay)

ball clay

20

20

22

18

18

18

Caolin

17

17

17

17

15

15

Calcar

348

348

359

336

340

319

Roci magmatice și roci metamorfice

211

211

210

204

213

199

Ardezie

43

43

44

43

40

35

Argilă și șist

177

177

180

172

169

172

| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argilă plastică (ball clay) | 18 | 18 | 18 | 18 | 18 | 18 |
| Caolin | 13 | 12 | 16 | 17 | 16 | 15 |
| Calcar | 338 | 335 | 324 | 331 | 317 | 322 |
| Roci magmatice și roci metamorfice | 208 | 203 | 207 | 195 | 204 | 191 |
| Ardezie | 36 | 37 | 32 | 33 | 33 | 32 |
| Argilă și șist | 175 | 165 | 156 | 159 | 155 | 155 |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Argilă plastică (ball clay)

ball clay

18

18

18

18

18

18

Caolin

13

12

16

17

16

15

Calcar

338

335

324

331

317

322

Roci magmatice și roci metamorfice

208

203

207

195

204

191

Ardezie

36

37

32

33

33

32

Argilă și șist

175

165

156

159

155

155

| (144) | În 2009, piatra spartă reprezenta 59,4 % din vânzările de agregate primare în Regatul Unit. Restul materialelor vândute constau în nisip și pietriș. Calcarul a fost de departe cea mai importantă sursă de agregate din piatră spartă, reprezentând 66 % din total, urmat de rocile magmatice, cum ar fi granitul (24 %) și gresia (9 %). Calcarul, rocile magmatice și gresia au toate alte utilizări, de exemplu, ca piatră pentru construcții, sau, în cazul calcarului, ca var de uz industrial. |
| --- | --- |

(144)

În 2009, piatra spartă reprezenta 59,4 % din vânzările de agregate primare în Regatul Unit. Restul materialelor vândute constau în nisip și pietriș. Calcarul a fost de departe cea mai importantă sursă de agregate din piatră spartă, reprezentând 66 % din total, urmat de rocile magmatice, cum ar fi granitul (24 %) și gresia (9 %). Calcarul, rocile magmatice și gresia au toate alte utilizări, de exemplu, ca piatră pentru construcții, sau, în cazul calcarului, ca var de uz industrial.

| (145) | În 2012, o tonă de agregate din calcar se vindea cu 7,16 GBP-11,70 GBP pe tonă. O tonă de granit se vindea cu 6,12 GBP-12,82 GBP pe tonă. O tonă de agregate de ardezie se vindea cu 2 GBP-8 GBP pe tonă. |
| --- | --- |

(145)

În 2012, o tonă de agregate din calcar se vindea cu 7,16 GBP-11,70 GBP pe tonă. O tonă de granit se vindea cu 6,12 GBP-12,82 GBP pe tonă. O tonă de agregate de ardezie se vindea cu 2 GBP-8 GBP pe tonă.

| (146) | În ceea ce privește agregatele decorative, autoritățile britanice, împreună cu BAA, au furnizat informații conform cărora acestea constituie o utilizare atipică a agregatelor. Agregatele utilizate pentru amenajarea peisagistică sunt folosite în cantități mici și sunt selectate pe baza proprietăților vizuale, de exemplu, culoare și formă, proprietățile de construcție precum rezistența fiind un considerent minor, spre deosebire de alte utilizări ale agregatelor ca atare. Date fiind cantitățile reduse, agregatele decorative reprezintă un segment de piață redus din cererea de agregate în Regatul Unit. |
| --- | --- |

(146)

În ceea ce privește agregatele decorative, autoritățile britanice, împreună cu BAA, au furnizat informații conform cărora acestea constituie o utilizare atipică a agregatelor. Agregatele utilizate pentru amenajarea peisagistică sunt folosite în cantități mici și sunt selectate pe baza proprietăților vizuale, de exemplu, culoare și formă, proprietățile de construcție precum rezistența fiind un considerent minor, spre deosebire de alte utilizări ale agregatelor ca atare. Date fiind cantitățile reduse, agregatele decorative reprezintă un segment de piață redus din cererea de agregate în Regatul Unit.

5.5.   EVALUAREA OBSERVAȚIILOR PRIMITE

EVALUAREA OBSERVAȚIILOR PRIMITE

| (147) | Comisia a concluzionat deja în decizia de inițiere a procedurii că principiul de taxare normală al taxei pe agregate poate fi rezumat ca fiind taxarea rocilor, a nisipului și a pietrișului nou/deliberat extrase pentru a fi utilizate ca agregate și care fac obiectul exploatării comerciale în Regatul Unit după 1 aprilie 2002. |
| --- | --- |

(147)

Comisia a concluzionat deja în decizia de inițiere a procedurii că principiul de taxare normală al taxei pe agregate poate fi rezumat ca fiind taxarea rocilor, a nisipului și a pietrișului nou/deliberat extrase pentru a fi utilizate ca agregate și care fac obiectul exploatării comerciale în Regatul Unit după 1 aprilie 2002.

| (148) | În plus față de observațiile formulate de autoritățile britanice în ceea ce privește principiul de taxare care stă la baza taxei pe agregate, Comisia face următoarele observații. |
| --- | --- |

(148)

În plus față de observațiile formulate de autoritățile britanice în ceea ce privește principiul de taxare care stă la baza taxei pe agregate, Comisia face următoarele observații.

| (149) | Mai multe părți au afirmat că taxa pe mediu nu tratează materialele în mod consecvent, întrucât subprodusele rezultate din alte materiale scutite [roca utilizată pentru producerea de piatră cu una sau mai multe suprafețe plane (denumită în continuare „piatră tăiată”), var], roca cu un coeficient de șlefuire accelerată ridicat, anrocamentele de protecție pentru sistemele de apărare maritimă, roca pentru zidărie și subprodusele/deșeurile rezultate din extracția de agregate primare de calitate superioară nu sunt scutite. Acestea s-ar putea afla în aceeași situație de drept și de fapt ca subprodusele scutite ale materialelor diferite de agregate sau ca materialele cu utilizări specializate care nu sunt taxate. |
| --- | --- |

(149)

Mai multe părți au afirmat că taxa pe mediu nu tratează materialele în mod consecvent, întrucât subprodusele rezultate din alte materiale scutite [roca utilizată pentru producerea de piatră cu una sau mai multe suprafețe plane (denumită în continuare „piatră tăiată”), var], roca cu un coeficient de șlefuire accelerată ridicat, anrocamentele de protecție pentru sistemele de apărare maritimă, roca pentru zidărie și subprodusele/deșeurile rezultate din extracția de agregate primare de calitate superioară nu sunt scutite. Acestea s-ar putea afla în aceeași situație de drept și de fapt ca subprodusele scutite ale materialelor diferite de agregate sau ca materialele cu utilizări specializate care nu sunt taxate.

| (150) | În decizia de inițiere a procedurii, însăși Comisia a ridicat problema privind motivele pentru care se consideră justificat să se acorde scutiri pentru subprodusele rezultate din argilă plastică, caolin, cărbune, lignit, șist și ardezie, dar nu și pentru subprodusele rezultate din agrocalcar și piatră tăiată. |
| --- | --- |

(150)

În decizia de inițiere a procedurii, însăși Comisia a ridicat problema privind motivele pentru care se consideră justificat să se acorde scutiri pentru subprodusele rezultate din argilă plastică, caolin, cărbune, lignit, șist și ardezie, dar nu și pentru subprodusele rezultate din agrocalcar și piatră tăiată.

5.5.1.   TAXAREA SUBPRODUSELOR DIN EXTRACȚIA DE PIATRĂ TĂIATĂ ȘI VAR

| (151) | În urma primirii de informații detaliate din partea unor terți și din partea autorităților britanice, Comisia observă că deșeurile sau subprodusele rezultate din extracția de piatră tăiată și de var constau în același tip de roci ca piatra tăiată și varul: (i) deșeurile din extracția de calcar pentru producerea de var ar putea consta, de asemenea, din calcar; și (ii) deșeurile rezultate din extracția de rocă pentru producerea de piatră tăiată ar putea consta în mare parte din spărtură din același tip de rocă tăiată. |
| --- | --- |

(151)

În urma primirii de informații detaliate din partea unor terți și din partea autorităților britanice, Comisia observă că deșeurile sau subprodusele rezultate din extracția de piatră tăiată și de var constau în același tip de roci ca piatra tăiată și varul: (i) deșeurile din extracția de calcar pentru producerea de var ar putea consta, de asemenea, din calcar; și (ii) deșeurile rezultate din extracția de rocă pentru producerea de piatră tăiată ar putea consta în mare parte din spărtură din același tip de rocă tăiată.

| (152) | Scutirea de la plata taxei pe agregate face distincție între deșeurile care rezultă ca subprodus al materialelor extrase care nu sunt utilizate ca agregate (cum ar fi deșeurile din extracția de caolin și argilă plastică, cărbune, lignit și ardezie), care sunt scutite, și deșeurile care sunt un subprodus rezultat din extracția deliberată de materiale care nu sunt utilizate ca agregate (cum ar fi deșeurile din calcar), care rămân supuse taxării. |
| --- | --- |

(152)

Scutirea de la plata taxei pe agregate face distincție între deșeurile care rezultă ca subprodus al materialelor extrase care nu sunt utilizate ca agregate (cum ar fi deșeurile din extracția de caolin și argilă plastică, cărbune, lignit și ardezie), care sunt scutite, și deșeurile care sunt un subprodus rezultat din extracția deliberată de materiale care nu sunt utilizate ca agregate (cum ar fi deșeurile din calcar), care rămân supuse taxării.

| (153) | Această distincție din perspectiva taxei rezultă din obiectivul de a descuraja extracția nouă de calcar, granit, gresie etc., în vederea utilizării ca agregate, fără a afecta producția materialelor diferite de agregate. |
| --- | --- |

(153)

Această distincție din perspectiva taxei rezultă din obiectivul de a descuraja extracția nouă de calcar, granit, gresie etc., în vederea utilizării ca agregate, fără a afecta producția materialelor diferite de agregate.

| (154) | Conform descrierii autorităților britanice, calcarul, gresia și granitul sunt cele mai frecvente materiale extrase pentru a fi utilizate ca agregate. O scutire de la plata taxei pe agregate a subproduselor derivate din piatră tăiată sau din calcar care sunt utilizate pentru a produce var, în fapt ar menține cel puțin nivelul dacă nu chiar ar încuraja extracția nouă de astfel de materiale. |
| --- | --- |

(154)

Conform descrierii autorităților britanice, calcarul, gresia și granitul sunt cele mai frecvente materiale extrase pentru a fi utilizate ca agregate. O scutire de la plata taxei pe agregate a subproduselor derivate din piatră tăiată sau din calcar care sunt utilizate pentru a produce var, în fapt ar menține cel puțin nivelul dacă nu chiar ar încuraja extracția nouă de astfel de materiale.

| (155) | De asemenea, nu există costuri suplimentare (de prelucrare) pentru obținerea pietrei tăiate și a varului din principalele materiale extrase. Situația este diferită, de exemplu, în cazul argilei plastice și al caolinului, întrucât separarea acestor materiale de deșeuri este foarte costisitoare. |
| --- | --- |

(155)

De asemenea, nu există costuri suplimentare (de prelucrare) pentru obținerea pietrei tăiate și a varului din principalele materiale extrase. Situația este diferită, de exemplu, în cazul argilei plastice și al caolinului, întrucât separarea acestor materiale de deșeuri este foarte costisitoare.

| (156) | Autoritățile britanice au explicat că atât piatra care urmează să fie tăiată, cât și calcarul utilizat pentru obținerea varului sunt extrase în mod deliberat pentru a fi utilizate ca agregate. De asemenea, deșeurile și subprodusele acestora pot fi vândute individual, fără materialul principal, întrucât sunt materiale de bună calitate pentru utilizarea ca agregate. Drept dovadă în acest sens, autoritățile britanice au transmis informații privind prețurile care arată că, într-adevăr, prețurile varului și ale pietrei tăiate, în majoritatea cazurilor, nu sunt mult mai mari decât prețurile subproduselor acestora. Costul calcarului utilizat pentru obținerea varului este cuprins între aproximativ 12,50 GBP și 19,50 GBP pe tonă, în timp ce prețul subproduselor acestuia este cuprins între 7,16 GBP și 11,70 GBP pe tonă. Roca magmatică (inclusiv granitul), care este utilizată de asemenea pentru fabricarea pietrei tăiate, costă aproximativ 5,51 GBP-12,91 GBP pe tonă, în timp ce subprodusul său se vinde cu aproximativ 6,12 GBP-12,82 GBP pe tonă. Aceasta ar însemna că, în cazul în care nu există cerere pentru produsele specializate de înaltă calitate, cariera ar continua cu extracția nouă, întrucât este justificat din punct de vedere economic să se vândă produsul proaspăt extras și subprodusul acestuia pentru a fi utilizate ca agregate. Nu poate fi exclusă posibilitatea ca scutirea subproduselor să încurajeze astfel exploatarea nouă și, prin urmare, să compromită logica de protecție a mediului a taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(156)

Autoritățile britanice au explicat că atât piatra care urmează să fie tăiată, cât și calcarul utilizat pentru obținerea varului sunt extrase în mod deliberat pentru a fi utilizate ca agregate. De asemenea, deșeurile și subprodusele acestora pot fi vândute individual, fără materialul principal, întrucât sunt materiale de bună calitate pentru utilizarea ca agregate. Drept dovadă în acest sens, autoritățile britanice au transmis informații privind prețurile care arată că, într-adevăr, prețurile varului și ale pietrei tăiate, în majoritatea cazurilor, nu sunt mult mai mari decât prețurile subproduselor acestora. Costul calcarului utilizat pentru obținerea varului este cuprins între aproximativ 12,50 GBP și 19,50 GBP pe tonă, în timp ce prețul subproduselor acestuia este cuprins între 7,16 GBP și 11,70 GBP pe tonă. Roca magmatică (inclusiv granitul), care este utilizată de asemenea pentru fabricarea pietrei tăiate, costă aproximativ 5,51 GBP-12,91 GBP pe tonă, în timp ce subprodusul său se vinde cu aproximativ 6,12 GBP-12,82 GBP pe tonă. Aceasta ar însemna că, în cazul în care nu există cerere pentru produsele specializate de înaltă calitate, cariera ar continua cu extracția nouă, întrucât este justificat din punct de vedere economic să se vândă produsul proaspăt extras și subprodusul acestuia pentru a fi utilizate ca agregate. Nu poate fi exclusă posibilitatea ca scutirea subproduselor să încurajeze astfel exploatarea nouă și, prin urmare, să compromită logica de protecție a mediului a taxei pe agregate.

| (157) | De asemenea, nu există nicio modalitate obiectivă de a face distincția între calcar ca un subprodus al producției de var utilizat în agricultură și calcarul extras în mod specific pentru a fi utilizat ca agregat. Același lucru este valabil pentru granit și gresie, precum și pentru subprodusele pietrei tăiate. Prin urmare, materialele care fac obiectul unei extracții noi și subprodusele acestora sunt interschimbabile și, în consecință, exploatatorul poate decide, în funcție de cerere, să le vândă pe ambele pentru aceeași „utilizare ca agregate”. |
| --- | --- |

(157)

De asemenea, nu există nicio modalitate obiectivă de a face distincția între calcar ca un subprodus al producției de var utilizat în agricultură și calcarul extras în mod specific pentru a fi utilizat ca agregat. Același lucru este valabil pentru granit și gresie, precum și pentru subprodusele pietrei tăiate. Prin urmare, materialele care fac obiectul unei extracții noi și subprodusele acestora sunt interschimbabile și, în consecință, exploatatorul poate decide, în funcție de cerere, să le vândă pe ambele pentru aceeași „utilizare ca agregate”.

| (158) | Pe baza argumentelor expuse în considerentele 151-157 de mai sus, Comisia constată că subprodusele provenind din extracția de var și piatră tăiată nu se află în situații de fapt și de drept diferite față de produsele nou extrase. De asemenea, orice scutire posibilă pentru reziduurile din extracția calcarului/rocii utilizate pentru piatră tăiată sau în alte scopuri decât ca agregate ar servi doar pentru a încuraja creșterea extracției noi de rocă și calcar și nu ar contribui la reorientarea cererii. |
| --- | --- |

(158)

Pe baza argumentelor expuse în considerentele 151-157 de mai sus, Comisia constată că subprodusele provenind din extracția de var și piatră tăiată nu se află în situații de fapt și de drept diferite față de produsele nou extrase. De asemenea, orice scutire posibilă pentru reziduurile din extracția calcarului/rocii utilizate pentru piatră tăiată sau în alte scopuri decât ca agregate ar servi doar pentru a încuraja creșterea extracției noi de rocă și calcar și nu ar contribui la reorientarea cererii.

5.5.2.   ROCI CU UN COEFICIENT DE ȘLEFUIRE ACCELERATĂ RIDICAT, ANROCAMENTE DE PROTECȚIE PENTRU SISTEMELE DE APĂRARE MARITIMĂ, ROCI PENTRU ZIDĂRIE, AGREGATE PRIMARE DE CALITATE SUPERIOARĂ ȘI SUBPRODUSE/DEȘEURI ALE ACESTORA

| (159) | Materialele folosite pentru rocile cu un coeficient de șlefuire accelerată ridicat, anrocamentele de protecție, rocile pentru zidărie și agregatele primare de calitate superioară reprezintă într-adevăr fie utilizări specializate ale materialelor respective, fie utilizări în care nu pot fi înlocuite cu agregatele reciclate sau cu deșeurile materialelor care nu sunt supuse taxei. |
| --- | --- |

(159)

Materialele folosite pentru rocile cu un coeficient de șlefuire accelerată ridicat, anrocamentele de protecție, rocile pentru zidărie și agregatele primare de calitate superioară reprezintă într-adevăr fie utilizări specializate ale materialelor respective, fie utilizări în care nu pot fi înlocuite cu agregatele reciclate sau cu deșeurile materialelor care nu sunt supuse taxei.

| (160) | Cu toate acestea, toate materialele utilizate pentru roci cu un coeficient de șlefuire accelerată ridicat, anrocamente de protecție, roci pentru zidărie și agregate primare de calitate superioară și subproduse ale acestora sunt din aceeași rocă. De exemplu, anrocamentele de protecție sunt produse din aceeași rocă precum detritusul de agregate mai mici rezultat ca subprodus. |
| --- | --- |

(160)

Cu toate acestea, toate materialele utilizate pentru roci cu un coeficient de șlefuire accelerată ridicat, anrocamente de protecție, roci pentru zidărie și agregate primare de calitate superioară și subproduse ale acestora sunt din aceeași rocă. De exemplu, anrocamentele de protecție sunt produse din aceeași rocă precum detritusul de agregate mai mici rezultat ca subprodus.

| (161) | Astfel de roci sunt adecvate, în general, pentru utilizarea ca agregate, iar exploatatorii au libertatea de a alege modalitatea de vânzare sau de exploatare a unei anumite roci în funcție de cerere. |
| --- | --- |

(161)

Astfel de roci sunt adecvate, în general, pentru utilizarea ca agregate, iar exploatatorii au libertatea de a alege modalitatea de vânzare sau de exploatare a unei anumite roci în funcție de cerere.

| (162) | Pentru motivele explicate în considerentele 151-157 de mai sus în ceea ce privește subprodusele rezultate din piatra tăiată sau var, Comisia nu poate exclude posibilitatea ca o scutire pentru rocile cu un coeficient de șlefuire accelerată ridicat, anrocamentele de protecție pentru sistemele de apărare maritimă, rocile pentru zidărie, agregatele primare de calitate superioară și subprodusele/deșeurile acestora să încurajeze extracția materialelor în vederea utilizării ca agregate. |
| --- | --- |

(162)

Pentru motivele explicate în considerentele 151-157 de mai sus în ceea ce privește subprodusele rezultate din piatra tăiată sau var, Comisia nu poate exclude posibilitatea ca o scutire pentru rocile cu un coeficient de șlefuire accelerată ridicat, anrocamentele de protecție pentru sistemele de apărare maritimă, rocile pentru zidărie, agregatele primare de calitate superioară și subprodusele/deșeurile acestora să încurajeze extracția materialelor în vederea utilizării ca agregate.

| (163) | În ceea ce privește faptul că mai multe părți interesate au pus sub semnul întrebării logica taxei pe agregate, având în vedere faptul că rocile cu un coeficient de șlefuire accelerată ridicat și anrocamentele de protecție nu sunt taxate, autoritățile britanice, alături de BAA, au prezentat informații conform cărora coeficientul de șlefuire accelerată este o măsură a rezistenței unui agregat la șlefuire; agregatele cu un coeficient de șlefuire accelerată ridicat sunt utilizate într-un amestec bituminos turnat pe suprafața drumurilor pentru a conferi un nivel ridicat de rezistență la derapare. Agregatele cu cel mai mare coeficient de șlefuire accelerată sunt utilizate în curbe și zone de frânare și sunt specificate datorită coeficientului lor de șlefuire accelerată și valorii de abraziune a agregatelor. Acestea sunt proprietăți care sunt inerente zăcămintelor de roci și sunt consolidate prin procesul de fabricație. Materialele sunt agregate și această utilizare este clasificată ca fiind o utilizare a agregatelor ca atare în sensul taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(163)

În ceea ce privește faptul că mai multe părți interesate au pus sub semnul întrebării logica taxei pe agregate, având în vedere faptul că rocile cu un coeficient de șlefuire accelerată ridicat și anrocamentele de protecție nu sunt taxate, autoritățile britanice, alături de BAA, au prezentat informații conform cărora coeficientul de șlefuire accelerată este o măsură a rezistenței unui agregat la șlefuire; agregatele cu un coeficient de șlefuire accelerată ridicat sunt utilizate într-un amestec bituminos turnat pe suprafața drumurilor pentru a conferi un nivel ridicat de rezistență la derapare. Agregatele cu cel mai mare coeficient de șlefuire accelerată sunt utilizate în curbe și zone de frânare și sunt specificate datorită coeficientului lor de șlefuire accelerată și valorii de abraziune a agregatelor. Acestea sunt proprietăți care sunt inerente zăcămintelor de roci și sunt consolidate prin procesul de fabricație. Materialele sunt agregate și această utilizare este clasificată ca fiind o utilizare a agregatelor ca atare în sensul taxei pe agregate.

| (164) | Anrocamentele de protecție sunt utilizate în Regatul Unit pentru a proteja coastele împotriva eroziunii. Cerințele specificației depind de gravitatea caracteristică a mediilor marine. Calitățile care sunt specificate includ densitatea și valoarea de abraziune a agregatelor. Anrocamentele de protecție sunt clasificate drept o utilizare ca agregate în sensul taxei pe agregate, întrucât acestea sunt folosite pentru rezistența lor și disponibilitatea în vrac. |
| --- | --- |

(164)

Anrocamentele de protecție sunt utilizate în Regatul Unit pentru a proteja coastele împotriva eroziunii. Cerințele specificației depind de gravitatea caracteristică a mediilor marine. Calitățile care sunt specificate includ densitatea și valoarea de abraziune a agregatelor. Anrocamentele de protecție sunt clasificate drept o utilizare ca agregate în sensul taxei pe agregate, întrucât acestea sunt folosite pentru rezistența lor și disponibilitatea în vrac.

| (165) | De asemenea, un material utilizat pentru un anumit scop trebuie să fie interschimbabil și să nu afectează logica taxei pe agregate și scutirile acordate pentru alte materiale. Într-adevăr, Comisia observă că taxa pe agregate se aplică unei varitetăți de utilizări care nu sunt interschimbabile. Cu toate acestea, atât timp cât aceste materiale pot fi și sunt utilizate pe scară largă ca agregate și utilizarea acestora ca agregate se justifică din punct de vedere economic, o scutire pentru astfel de materiale, chiar și pentru anumite utilizări, ar submina obiectivul taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(165)

De asemenea, un material utilizat pentru un anumit scop trebuie să fie interschimbabil și să nu afectează logica taxei pe agregate și scutirile acordate pentru alte materiale. Într-adevăr, Comisia observă că taxa pe agregate se aplică unei varitetăți de utilizări care nu sunt interschimbabile. Cu toate acestea, atât timp cât aceste materiale pot fi și sunt utilizate pe scară largă ca agregate și utilizarea acestora ca agregate se justifică din punct de vedere economic, o scutire pentru astfel de materiale, chiar și pentru anumite utilizări, ar submina obiectivul taxei pe agregate.

| (166) | Numeroase părți interesate au subliniat faptul că agregatele scutite înlocuiesc produsele secundare ale agregatelor și nu produsele de calitate superioară. Comisia observă, în primul rând, că acest argument nu pune sub semnul întrebării faptul că taxa pe agregate își atinge obiectivul de protecție a mediului, întrucât materialele scutite care sunt subproduse inevitabile ale materialelor extrase care nu sunt utilizate ca agregate înlocuiesc agregatele recent extrase. Nu contează dacă acestea înlocuiesc agregatele de calitate superioară sau agregatele de calitate inferioară, atât timp cât extracția recentă este diminuată. De asemenea, Comisia observă că, în unele cazuri, materialele scutite ar putea chiar să înlocuiască agregatele de calitate superioară, astfel cum sunt descrise de autoritățile britanice în considerentul 142. |
| --- | --- |

(166)

Numeroase părți interesate au subliniat faptul că agregatele scutite înlocuiesc produsele secundare ale agregatelor și nu produsele de calitate superioară. Comisia observă, în primul rând, că acest argument nu pune sub semnul întrebării faptul că taxa pe agregate își atinge obiectivul de protecție a mediului, întrucât materialele scutite care sunt subproduse inevitabile ale materialelor extrase care nu sunt utilizate ca agregate înlocuiesc agregatele recent extrase. Nu contează dacă acestea înlocuiesc agregatele de calitate superioară sau agregatele de calitate inferioară, atât timp cât extracția recentă este diminuată. De asemenea, Comisia observă că, în unele cazuri, materialele scutite ar putea chiar să înlocuiască agregatele de calitate superioară, astfel cum sunt descrise de autoritățile britanice în considerentul 142.

| (167) | Comisia înțelege problemele legate de punerea în aplicare a taxei pe agregate și a scutirilor bazate pe geologia materialelor. Cu toate acestea, Comisia constată, de asemenea, că ar fi fost mai dificil ca scutirile să fie bazate pe utilizările materialelor, întrucât acest lucru ar putea să genereze dificultăți de punere în aplicare și să lase loc unor abuzuri. De asemenea, se pare că autoritățile britanice au obținut raportul ca sprijin pentru punerea în aplicare a taxei pe agregate și aplică definițiile și testele pentru materialele furnizate în acesta. Chiar BAA a recunoscut că autoritățile britanice recurg la serviciile unui expert în geologie pentru a stabili materialele care sunt produse în cariere. |
| --- | --- |

(167)

Comisia înțelege problemele legate de punerea în aplicare a taxei pe agregate și a scutirilor bazate pe geologia materialelor. Cu toate acestea, Comisia constată, de asemenea, că ar fi fost mai dificil ca scutirile să fie bazate pe utilizările materialelor, întrucât acest lucru ar putea să genereze dificultăți de punere în aplicare și să lase loc unor abuzuri. De asemenea, se pare că autoritățile britanice au obținut raportul ca sprijin pentru punerea în aplicare a taxei pe agregate și aplică definițiile și testele pentru materialele furnizate în acesta. Chiar BAA a recunoscut că autoritățile britanice recurg la serviciile unui expert în geologie pentru a stabili materialele care sunt produse în cariere.

| (168) | În ceea ce privește excluderea argilei și a șistului utilizate pentru produse ceramice din suspendarea taxei pe agregate, Comisia observă că acesta este un procedeu industrial scutit care a fost deja examinat în decizia de inițiere a procedurii și cu privire la care s-a concluzionat că nu constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(168)

În ceea ce privește excluderea argilei și a șistului utilizate pentru produse ceramice din suspendarea taxei pe agregate, Comisia observă că acesta este un procedeu industrial scutit care a fost deja examinat în decizia de inițiere a procedurii și cu privire la care s-a concluzionat că nu constituie ajutor de stat.

| (169) | În ceea ce privește conținutul Ghidului din 2007 privind piatra pentru construcții și ardezia din Cornwell prezentat de BAA, Comisia constată că acesta nu poate fi invocat ca o sursă de informații exacte pentru o imagine de ansamblu cuprinzătoare asupra tuturor produselor unei cariere. Acesta este un ghid elaborat în scopuri promoționale, în care carierele își promovează produsele destinate industriei construcțiilor. În consecință, Comisia consideră că respectivele cariere care figurează în Ghidul din 2007 privind piatra pentru construcții și ardezia din Cornwell și-ar fi prezentat produsele în conformitate cu propriile strategii de marketing pentru industria construcțiilor. Autoritățile britanice au menționat că permit carierelor să își promovează produsele după cum doresc, indiferent de structura geologică a materialelor respective, și nu consideră astfel de descrieri promoționale ca fiind relevante pentru calificarea materialelor în sensul taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(169)

În ceea ce privește conținutul Ghidului din 2007 privind piatra pentru construcții și ardezia din Cornwell prezentat de BAA, Comisia constată că acesta nu poate fi invocat ca o sursă de informații exacte pentru o imagine de ansamblu cuprinzătoare asupra tuturor produselor unei cariere. Acesta este un ghid elaborat în scopuri promoționale, în care carierele își promovează produsele destinate industriei construcțiilor. În consecință, Comisia consideră că respectivele cariere care figurează în Ghidul din 2007 privind piatra pentru construcții și ardezia din Cornwell și-ar fi prezentat produsele în conformitate cu propriile strategii de marketing pentru industria construcțiilor. Autoritățile britanice au menționat că permit carierelor să își promovează produsele după cum doresc, indiferent de structura geologică a materialelor respective, și nu consideră astfel de descrieri promoționale ca fiind relevante pentru calificarea materialelor în sensul taxei pe agregate.

| (170) | Prin urmare, taxarea rocii cu un coeficient de șlefuire accelerată, a anrocamentelor de protecție pentru sistemele de apărare maritimă, a rocilor pentru zidărie, a agregatelor primare de calitate superioară și a subproduselor/deșeurilor acestora respectă principiul de taxare normală al taxei pe agregate și este justificată de obiectivul urmărit. |
| --- | --- |

(170)

Prin urmare, taxarea rocii cu un coeficient de șlefuire accelerată, a anrocamentelor de protecție pentru sistemele de apărare maritimă, a rocilor pentru zidărie, a agregatelor primare de calitate superioară și a subproduselor/deșeurilor acestora respectă principiul de taxare normală al taxei pe agregate și este justificată de obiectivul urmărit.

5.5.3.   CONCLUZII PRIVIND SISTEMUL DE TAXARE NORMALĂ PREVĂZUT DE TAXA PE AGREGATE ȘI OBIECTIVUL TAXEI PE AGREGATE

| (171) | Comisia consideră că observațiile primite de la toate părțile interesate nu oferă motive să se îndepărteze de la constatările sale din decizia de inițiere a procedurii în ceea ce privește principiul de taxare normală prevăzut de taxa pe agregate și obiectivul taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(171)

Comisia consideră că observațiile primite de la toate părțile interesate nu oferă motive să se îndepărteze de la constatările sale din decizia de inițiere a procedurii în ceea ce privește principiul de taxare normală prevăzut de taxa pe agregate și obiectivul taxei pe agregate.

| (172) | Principiul de taxare normală al taxei pe agregate este acela că roca, pietrișul și nisipul definite ca agregate în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) trebuie să fie taxate atunci când fac obiectul exploatării comerciale în Regatul Unit la 1 aprilie 2002 sau ulterior acestei date, astfel cum este prevăzut la articolul 19 (45). |
| --- | --- |

(172)

Principiul de taxare normală al taxei pe agregate este acela că roca, pietrișul și nisipul definite ca agregate în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) trebuie să fie taxate atunci când fac obiectul exploatării comerciale în Regatul Unit la 1 aprilie 2002 sau ulterior acestei date, astfel cum este prevăzut la articolul 19 (45).

45

| (173) | În conformitate cu descrierea furnizată de autoritățile britanice înainte de adoptarea deciziei de inițiere a procedurii și astfel cum a fost confirmat de lucrările pregătitoare ale taxei pe agregate (46), Comisia a constatat în decizia de inițiere a procedurii (47) că agregatele pot fi descrise în general drept corespunzând materialelor compuse din granule sau particule care, datorită faptului că sunt inerte din punct de vedere fizic și chimic, pot fi utilizate în construcții ca atare sau cu adăugarea de ciment, var sau material bituminos, sub formă de beton, material pentru pietruirea drumurilor, asfalt sau straturi de drenare sau pot fi folosite ca balast („utilizare ca agregate”). |
| --- | --- |

(173)

În conformitate cu descrierea furnizată de autoritățile britanice înainte de adoptarea deciziei de inițiere a procedurii și astfel cum a fost confirmat de lucrările pregătitoare ale taxei pe agregate (46), Comisia a constatat în decizia de inițiere a procedurii (47) că agregatele pot fi descrise în general drept corespunzând materialelor compuse din granule sau particule care, datorită faptului că sunt inerte din punct de vedere fizic și chimic, pot fi utilizate în construcții ca atare sau cu adăugarea de ciment, var sau material bituminos, sub formă de beton, material pentru pietruirea drumurilor, asfalt sau straturi de drenare sau pot fi folosite ca balast („utilizare ca agregate”).

46

47

| (174) | Toate părțile interesate și autoritățile britanice au recunoscut noțiunea de „utilizare ca agregate” în observațiile lor și și-au prezentat observațiile în consecință. BAA a prezentat chiar observații prin care urmărește să demonstreze că taxa pe agregate este lipsită de logică, întrucât sunt taxate anumite materiale care nu respectă această definiție. Comisia a abordat în detaliu observațiile respective în considerentele 151-158 și 159-165 de mai sus. |
| --- | --- |

(174)

Toate părțile interesate și autoritățile britanice au recunoscut noțiunea de „utilizare ca agregate” în observațiile lor și și-au prezentat observațiile în consecință. BAA a prezentat chiar observații prin care urmărește să demonstreze că taxa pe agregate este lipsită de logică, întrucât sunt taxate anumite materiale care nu respectă această definiție. Comisia a abordat în detaliu observațiile respective în considerentele 151-158 și 159-165 de mai sus.

| (175) | Prin urmare, cu alte cuvinte, principiul de taxare normală prevăzute de taxa pe agregate constă în taxarea rocii, a pietrișului sau a nisipului atunci când sunt extrase pentru „utilizarea ca agregate”/extrase pentru exploatarea comercială ca agregate, conform descrierii de mai sus. |
| --- | --- |

(175)

Prin urmare, cu alte cuvinte, principiul de taxare normală prevăzute de taxa pe agregate constă în taxarea rocii, a pietrișului sau a nisipului atunci când sunt extrase pentru „utilizarea ca agregate”/extrase pentru exploatarea comercială ca agregate, conform descrierii de mai sus.

| (176) | De asemenea, descrierea de mai sus este în concordanță cu obiectivul taxei pe agregate, care este de a crește eficiența extracției de agregate prin internalizarea costurilor de mediu ale acestei activități. Astfel cum este confirmat, de asemenea, de Tribunal (48), obiectivul taxei pe agregate este de a promova, în sectorul construcțiilor, utilizarea agregatelor care constituie subproduse sau deșeuri rezultate din anumite procedee (agregate denumite și „secundare”) sau a agregatelor reciclate, pentru a reduce astfel utilizarea agregatelor extrase în cariere (agregate denumite și „primare”), resurse naturale neregenerabile, și, prin urmare, pentru a limita atingerile aduse mediului care sunt legate de acest proces de extracție (denumit în continuare „obiectivul de reorientare a cererii”). |
| --- | --- |

(176)

De asemenea, descrierea de mai sus este în concordanță cu obiectivul taxei pe agregate, care este de a crește eficiența extracției de agregate prin internalizarea costurilor de mediu ale acestei activități. Astfel cum este confirmat, de asemenea, de Tribunal (48), obiectivul taxei pe agregate este de a promova, în sectorul construcțiilor, utilizarea agregatelor care constituie subproduse sau deșeuri rezultate din anumite procedee (agregate denumite și „secundare”) sau a agregatelor reciclate, pentru a reduce astfel utilizarea agregatelor extrase în cariere (agregate denumite și „primare”), resurse naturale neregenerabile, și, prin urmare, pentru a limita atingerile aduse mediului care sunt legate de acest proces de extracție (denumit în continuare „obiectivul de reorientare a cererii”).

48

5.6.   DIFERENȚIERI FISCALE

DIFERENȚIERI FISCALE

| (177) | Legea finanțelor pentru anul 2001 stabilește inițial o bază amplă pentru aplicarea taxei pe agregate. Domeniul de aplicare a taxei este redus ulterior prin excluderi și scutiri. În plus, Legea finanțelor pentru anul 2001 prevede, de asemenea, un anumit număr de deduceri fiscale. Comisia va examina din nou dacă excluderile, scutirile și deducerile fiscale cu privire la care aceasta a exprimat îndoieli în decizia de inițiere a procedurii sunt în conformitate cu principiile de taxare normală, având în vedere obiectivul urmărit de taxa pe agregate. |
| --- | --- |

(177)

Legea finanțelor pentru anul 2001 stabilește inițial o bază amplă pentru aplicarea taxei pe agregate. Domeniul de aplicare a taxei este redus ulterior prin excluderi și scutiri. În plus, Legea finanțelor pentru anul 2001 prevede, de asemenea, un anumit număr de deduceri fiscale. Comisia va examina din nou dacă excluderile, scutirile și deducerile fiscale cu privire la care aceasta a exprimat îndoieli în decizia de inițiere a procedurii sunt în conformitate cu principiile de taxare normală, având în vedere obiectivul urmărit de taxa pe agregate.

| (178) | În scopul evaluării diferențierilor fiscale realizate de taxa pe agregate, cadrul de referință/principiul de taxare normală utilizat de Comisie îl reprezintă aplicarea taxei pe agregate pentru materialele care fac obiectul exploatării comerciale în Regatul Unit ca agregate (49). Astfel cum este descris mai sus la considerentul 173, „utilizarea ca agregate” este intrinsec legată de exploatarea comercială a rocilor, a pietrișului și a nisipului pentru construcții, și anume utilizarea acestora ca material sau suport pentru construcția sau renovarea oricărei structuri (inclusiv drumuri și căi de acces, zona pe care este amplasată sau urmează să fie amplasată o cale ferată și rambleuri) sau amestecarea acestora ca parte a procesului de producere a mortarului, a betonului, a tarmacadamului, a pietrei pentru pavaje rutiere sau a oricărui alt tip de materiale de construcție similare (50). |
| --- | --- |

(178)

În scopul evaluării diferențierilor fiscale realizate de taxa pe agregate, cadrul de referință/principiul de taxare normală utilizat de Comisie îl reprezintă aplicarea taxei pe agregate pentru materialele care fac obiectul exploatării comerciale în Regatul Unit ca agregate (49). Astfel cum este descris mai sus la considerentul 173, „utilizarea ca agregate” este intrinsec legată de exploatarea comercială a rocilor, a pietrișului și a nisipului pentru construcții, și anume utilizarea acestora ca material sau suport pentru construcția sau renovarea oricărei structuri (inclusiv drumuri și căi de acces, zona pe care este amplasată sau urmează să fie amplasată o cale ferată și rambleuri) sau amestecarea acestora ca parte a procesului de producere a mortarului, a betonului, a tarmacadamului, a pietrei pentru pavaje rutiere sau a oricărui alt tip de materiale de construcție similare (50).

49

50

| (179) | De asemenea, noțiunea de utilizare ca agregate, astfel cum este definită mai sus, este utilizată în articolul 30 alineatul (1) litera (d) din Legea finanțelor pentru anul 2001, care prevede dreptul unei persoane de a solicita un credit fiscal în cazul în care „agregatul care a fost supus taxei pe agregate este eliminat într-o manieră diferită de utilizarea sa pentru construcții, conform eventualelor dispoziții”. |
| --- | --- |

(179)

De asemenea, noțiunea de utilizare ca agregate, astfel cum este definită mai sus, este utilizată în articolul 30 alineatul (1) litera (d) din Legea finanțelor pentru anul 2001, care prevede dreptul unei persoane de a solicita un credit fiscal în cazul în care „agregatul care a fost supus taxei pe agregate este eliminat într-o manieră diferită de utilizarea sa pentru construcții, conform eventualelor dispoziții”.

| (180) | În cazul în care un material este extras pentru a fi utilizat ca agregat sau face obiectul unei exploatări comerciale pentru construcții, astfel cum este descris mai sus, acesta ar trebui să intre sub incidența principiului de taxare normală prevăzut de taxa pe agregate, întrucât se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă cu cea a materialelor supuse taxei și scutirea sa ar putea fi justificată numai având în vedere obiectivul inerent urmărit de taxa pe agregate. |
| --- | --- |

(180)

În cazul în care un material este extras pentru a fi utilizat ca agregat sau face obiectul unei exploatări comerciale pentru construcții, astfel cum este descris mai sus, acesta ar trebui să intre sub incidența principiului de taxare normală prevăzut de taxa pe agregate, întrucât se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă cu cea a materialelor supuse taxei și scutirea sa ar putea fi justificată numai având în vedere obiectivul inerent urmărit de taxa pe agregate.

| (181) | În ceea ce privește scutirile care fac obiectul anchetei referitoare la subproduse, deșeuri sau reziduuri din extracția altor materiale sau procese, Comisia va menține criteriile de evaluare utilizate în decizia de inițiere a procedurii. Comisia va ține cont în evaluarea sa de faptul dacă respectivul deșeu, reziduu de extracție sau subprodus rezultă în mod inevitabil dintr-o activitate care nu are legătură cu extracția deliberată de materiale utilizate ca agregate, și anume fie din extracția unui material care nu este extras în mod deliberat pentru a fi utilizat ca agregat, fie dintr-un proces care nu are legătură cu extracția de agregate. Extracția materialului de bază care nu este utilizat ca agregat oferă un indiciu cu privire la faptul dacă scutirea deșeului, reziduului de extracție sau subprodusului respectiv poate contribui la obiectivul care stă la baza taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(181)

În ceea ce privește scutirile care fac obiectul anchetei referitoare la subproduse, deșeuri sau reziduuri din extracția altor materiale sau procese, Comisia va menține criteriile de evaluare utilizate în decizia de inițiere a procedurii. Comisia va ține cont în evaluarea sa de faptul dacă respectivul deșeu, reziduu de extracție sau subprodus rezultă în mod inevitabil dintr-o activitate care nu are legătură cu extracția deliberată de materiale utilizate ca agregate, și anume fie din extracția unui material care nu este extras în mod deliberat pentru a fi utilizat ca agregat, fie dintr-un proces care nu are legătură cu extracția de agregate. Extracția materialului de bază care nu este utilizat ca agregat oferă un indiciu cu privire la faptul dacă scutirea deșeului, reziduului de extracție sau subprodusului respectiv poate contribui la obiectivul care stă la baza taxei pe agregate.

| (182) | Pentru subprodusele, deșeurile sau reziduurile rezultate din extracția de materiale destinate utilizării care agregate, Comisia va evalua dacă scutirea acestora poate conduce la o scădere a extracției noi de materiale destinate utilizării ca agregate și, prin urmare, dacă aceasta contribuie la obiectivul taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(182)

Pentru subprodusele, deșeurile sau reziduurile rezultate din extracția de materiale destinate utilizării care agregate, Comisia va evalua dacă scutirea acestora poate conduce la o scădere a extracției noi de materiale destinate utilizării ca agregate și, prin urmare, dacă aceasta contribuie la obiectivul taxei pe agregate.

| (183) | Criteriile de evaluare menționate anterior sunt conforme cu principiile de taxare normală ale taxei pe agregate pentru a stabili dacă materialele scutite se află în aceeași situație de drept și de fapt ca materialele supuse taxei și țin cont de considerațiile formulate de către autoritățile britanice conform cărora taxa pe agregate nu ar trebui să afecteze procesele care nu au legătură cu extracția materialelor destinate utilizării ca agregate. |
| --- | --- |

(183)

Criteriile de evaluare menționate anterior sunt conforme cu principiile de taxare normală ale taxei pe agregate pentru a stabili dacă materialele scutite se află în aceeași situație de drept și de fapt ca materialele supuse taxei și țin cont de considerațiile formulate de către autoritățile britanice conform cărora taxa pe agregate nu ar trebui să afecteze procesele care nu au legătură cu extracția materialelor destinate utilizării ca agregate.

5.6.1.   EXCLUDEREA DE LA PLATA TAXEI ȘI ACORDAREA DE DEDUCERI FISCALE PENTRU ANUMITE MINERALE [ARTICOLUL 18 ALINEATUL (2) LITERA (b) (51) ȘI ARTICOLUL 30 ALINEATUL (1) LITERA (b) (52)], ÎN MĂSURA ÎN CARE SE REFERĂ LA UN PROCES SCUTIT DIN CARE SUNT OBȚINUTE MATERIALE CARE SUNT UTILIZATE CA AGREGATE

51

52

| (184) | În observațiile acestora prezentate înainte de decizia de inițiere a procedurii, autoritățile britanice au indicat că niciuna dintre substanțele exceptate în temeiul articolului 18 (53) nu sunt extrase în cariere sau mine pentru a fi utilizate ca agregate. |
| --- | --- |

(184)

În observațiile acestora prezentate înainte de decizia de inițiere a procedurii, autoritățile britanice au indicat că niciuna dintre substanțele exceptate în temeiul articolului 18 (53) nu sunt extrase în cariere sau mine pentru a fi utilizate ca agregate.

53

| (185) | Atât timp cât mineralele nu sunt utilizate pentru a asigura materiale de construcții în vrac, Comisia a considerat că excluderea acestor minerale din domeniul de aplicare a taxei pe agregate este conformă cu principiile de taxare normală (54). |
| --- | --- |

(185)

Atât timp cât mineralele nu sunt utilizate pentru a asigura materiale de construcții în vrac, Comisia a considerat că excluderea acestor minerale din domeniul de aplicare a taxei pe agregate este conformă cu principiile de taxare normală (54).

54

| (186) | Comisia a concluzionat în considerentul 74 al deciziei de inițiere a procedurii că, în măsura în care mineralele în cauză nu sunt utilizate ca agregate, scutirea/excluderea acestora de la plata taxei pe agregate nu conduce la un avantaj selectiv în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(186)

Comisia a concluzionat în considerentul 74 al deciziei de inițiere a procedurii că, în măsura în care mineralele în cauză nu sunt utilizate ca agregate, scutirea/excluderea acestora de la plata taxei pe agregate nu conduce la un avantaj selectiv în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (187) | Cu toate acestea, Comisia a constatat că unele dintre minerale sunt extrase, uneori, pentru a fi utilizate de asemenea ca agregate. De exemplu, vermiculitul și perlitul sunt destinate producerii de agregate ușoare (55). S-a considerat că excluderea acestor minerale, în măsura în care sunt extrase pentru a produce agregate ușoare și sunt utilizate ca atare, nu este în conformitate cu principiile de taxare normală prevăzute de taxa pe agregate. Prin urmare, nu este clar pentru Comisie de ce extracția acestor minerale nu s-ar afla într-o situație comparabilă cu extracția altor agregate taxate. |
| --- | --- |

(187)

Cu toate acestea, Comisia a constatat că unele dintre minerale sunt extrase, uneori, pentru a fi utilizate de asemenea ca agregate. De exemplu, vermiculitul și perlitul sunt destinate producerii de agregate ușoare (55). S-a considerat că excluderea acestor minerale, în măsura în care sunt extrase pentru a produce agregate ușoare și sunt utilizate ca atare, nu este în conformitate cu principiile de taxare normală prevăzute de taxa pe agregate. Prin urmare, nu este clar pentru Comisie de ce extracția acestor minerale nu s-ar afla într-o situație comparabilă cu extracția altor agregate taxate.

55

| (188) | Întrucât Comisia nu dispunea de informații pertinente necesare pentru evaluarea sa, aceasta a exprimat îndoieli cu privire la măsura în care o scutire generală a materialelor respective, care nu pare să ia în considerare utilizarea acestora ca agregate, este conformă cu principiile de taxare normală care stau la baza taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(188)

Întrucât Comisia nu dispunea de informații pertinente necesare pentru evaluarea sa, aceasta a exprimat îndoieli cu privire la măsura în care o scutire generală a materialelor respective, care nu pare să ia în considerare utilizarea acestora ca agregate, este conformă cu principiile de taxare normală care stau la baza taxei pe agregate.

| (189) | Autoritățile britanice au furnizat o listă a utilizărilor fiecărui material enumerat la articolul 18 alineatul (3) din Legea finanțelor pentru anul 2001, menționând dacă acestea sunt sau ar putea fi utilizate ca agregate. Conform listei respective, singurele materiale care sunt susceptibile de a fi utilizate ca agregate dintre materialele enumerate la articolul 18 alineatul (3) din Legea finanțelor pentru anul 2001 sunt perlitul, piatra ponce și vermiculitul. |
| --- | --- |

(189)

Autoritățile britanice au furnizat o listă a utilizărilor fiecărui material enumerat la articolul 18 alineatul (3) din Legea finanțelor pentru anul 2001, menționând dacă acestea sunt sau ar putea fi utilizate ca agregate. Conform listei respective, singurele materiale care sunt susceptibile de a fi utilizate ca agregate dintre materialele enumerate la articolul 18 alineatul (3) din Legea finanțelor pentru anul 2001 sunt perlitul, piatra ponce și vermiculitul.

| (190) | Întrucât restul materialelor enumerate la articolul 18 alineatul (3) din Legea finanțelor pentru anul 2001 nu sunt utilizate ca agregate sau nu sunt susceptibile de a fi utilizate ca agregate, acestea nu se află în aceeași situație de fapt și de drept ca agregatele care sunt supuse taxării. |
| --- | --- |

(190)

Întrucât restul materialelor enumerate la articolul 18 alineatul (3) din Legea finanțelor pentru anul 2001 nu sunt utilizate ca agregate sau nu sunt susceptibile de a fi utilizate ca agregate, acestea nu se află în aceeași situație de fapt și de drept ca agregatele care sunt supuse taxării.

| (191) | Potrivit autorităților britanice, perlitul poate fi găsit în Irlanda de Nord, dar extracția sa a încetat înainte de introducerea taxei pe agregate. Perlitul este importat în continuare în Regatul Unit, fiind util pentru proprietățile sale izolatoare și greutatea redusă după prelucrare. |
| --- | --- |

(191)

Potrivit autorităților britanice, perlitul poate fi găsit în Irlanda de Nord, dar extracția sa a încetat înainte de introducerea taxei pe agregate. Perlitul este importat în continuare în Regatul Unit, fiind util pentru proprietățile sale izolatoare și greutatea redusă după prelucrare.

| (192) | Autoritățile britanice susțin că perlitul poate fi utilizat pentru producerea de materiale de construcție ușoare (tencuieli, mortare, izolație, plăci pentru plafoane) și ca ameliorator de sol. Acesta se extinde foarte mult și, prin urmare, nu constituie un agregat natural. Perlitul poate fi utilizat ca agregat ușor, de exemplu, pentru beton sau ciment Portland. Cu toate acestea, înainte de a putea fi utilizat ca atare, acesta trebuie supus unui proces fizic de transformare care depășește simpla zdrobire și cernere. Caracteristicile sale specifice ar împiedica, de asemenea, substituirea acestuia cu materiale reciclate sau subproduse rezultate din producția de materiale diferite de agregate. |
| --- | --- |

(192)

Autoritățile britanice susțin că perlitul poate fi utilizat pentru producerea de materiale de construcție ușoare (tencuieli, mortare, izolație, plăci pentru plafoane) și ca ameliorator de sol. Acesta se extinde foarte mult și, prin urmare, nu constituie un agregat natural. Perlitul poate fi utilizat ca agregat ușor, de exemplu, pentru beton sau ciment Portland. Cu toate acestea, înainte de a putea fi utilizat ca atare, acesta trebuie supus unui proces fizic de transformare care depășește simpla zdrobire și cernere. Caracteristicile sale specifice ar împiedica, de asemenea, substituirea acestuia cu materiale reciclate sau subproduse rezultate din producția de materiale diferite de agregate.

| (193) | Potrivit autorităților britanice, piatra ponce nu se găsește în mod natural în Regatul Unit, ci este importată. Caracterul său celular îi conferă o densitate scăzută care îi permite să plutească pe apă. Piatra ponce poate fi utilizată ca abraziv, precum și în producerea de materiale de construcție ușoare. Aceasta este mult mai ușoară decât agregatele supuse impozitării. |
| --- | --- |

(193)

Potrivit autorităților britanice, piatra ponce nu se găsește în mod natural în Regatul Unit, ci este importată. Caracterul său celular îi conferă o densitate scăzută care îi permite să plutească pe apă. Piatra ponce poate fi utilizată ca abraziv, precum și în producerea de materiale de construcție ușoare. Aceasta este mult mai ușoară decât agregatele supuse impozitării.

| (194) | Autoritățile britanice susțin că există anumite dovezi că piatra ponce este utilizată în Regatul Unit ca agregat ușor în sectorul construcțiilor, în producerea de beton ușor, de beton prefabricat și de blocuri de beton. Utilizarea acesteia în astfel de împrejurări rezultă din densitatea sa deosebit de scăzută. În ceea ce privește perlitul și vermiculitul, caracteristicile și utilizările acestora ar împiedica înlocuirea cu alte materiale reciclate sau subproduse rezultate din producția de materiale diferite de agregate. |
| --- | --- |

(194)

Autoritățile britanice susțin că există anumite dovezi că piatra ponce este utilizată în Regatul Unit ca agregat ușor în sectorul construcțiilor, în producerea de beton ușor, de beton prefabricat și de blocuri de beton. Utilizarea acesteia în astfel de împrejurări rezultă din densitatea sa deosebit de scăzută. În ceea ce privește perlitul și vermiculitul, caracteristicile și utilizările acestora ar împiedica înlocuirea cu alte materiale reciclate sau subproduse rezultate din producția de materiale diferite de agregate.

| (195) | Comisia a analizat dacă piatra ponce ar trebui comparată cu rocile având un coeficient de șlefuire accelerat ridicat sau cu anrocamentele de protecție, care sunt, de asemenea, produse specializate care nu pot fi înlocuite cu materiale scutite. Cu toate acestea, piatra ponce pare să fie diferită de rocile cu un coeficient de șlefuire accelerat ridicat sau de anrocamentele de protecție, întrucât, atunci când este utilizată ca agregat, aceasta nu poate fi destinată decât acestui scop specializat, fiind un agregat ușor. Dimpotrivă, materialele utilizate pentru a produce roci cu un coeficient de șlefuire accelerat ridicat sau anrocamente de protecție pot fi și sunt utilizate pe scară largă ca agregate, în cazul în care nu sunt utilizate în împrejurările speciale respective. |
| --- | --- |

(195)

Comisia a analizat dacă piatra ponce ar trebui comparată cu rocile având un coeficient de șlefuire accelerat ridicat sau cu anrocamentele de protecție, care sunt, de asemenea, produse specializate care nu pot fi înlocuite cu materiale scutite. Cu toate acestea, piatra ponce pare să fie diferită de rocile cu un coeficient de șlefuire accelerat ridicat sau de anrocamentele de protecție, întrucât, atunci când este utilizată ca agregat, aceasta nu poate fi destinată decât acestui scop specializat, fiind un agregat ușor. Dimpotrivă, materialele utilizate pentru a produce roci cu un coeficient de șlefuire accelerat ridicat sau anrocamente de protecție pot fi și sunt utilizate pe scară largă ca agregate, în cazul în care nu sunt utilizate în împrejurările speciale respective.

| (196) | Potrivit autorităților britanice, vermiculitul este o formă de mică care, la fel ca perlitul, are proprietatea neobișnuită de a se extinde foarte mult atunci când este încălzit. Nu s-a înregistrat prezența sa în Regatul Unit, dar există importuri. |
| --- | --- |

(196)

Potrivit autorităților britanice, vermiculitul este o formă de mică care, la fel ca perlitul, are proprietatea neobișnuită de a se extinde foarte mult atunci când este încălzit. Nu s-a înregistrat prezența sa în Regatul Unit, dar există importuri.

| (197) | Autoritățile britanice susțin că, la fel precum în cazul perlitului, vermiculitul poate fi utilizat pentru izolare, ca agregat ușor pentru mortar și beton și ca ameliorator de sol. Cu toate acestea, înainte de a putea fi utilizat ca atare, vermiculitul trebuie supus unui proces fizic de transformare, care depășește simpla zdrobire și cernere. Caracteristicile specifice ar împiedica, de asemenea, substituirea acestuia cu materiale reciclate sau subproduse rezultate din producția de materiale diferite de agregate. |
| --- | --- |

(197)

Autoritățile britanice susțin că, la fel precum în cazul perlitului, vermiculitul poate fi utilizat pentru izolare, ca agregat ușor pentru mortar și beton și ca ameliorator de sol. Cu toate acestea, înainte de a putea fi utilizat ca atare, vermiculitul trebuie supus unui proces fizic de transformare, care depășește simpla zdrobire și cernere. Caracteristicile specifice ar împiedica, de asemenea, substituirea acestuia cu materiale reciclate sau subproduse rezultate din producția de materiale diferite de agregate.

| (198) | Potrivit autorităților britanice, cantitățile importate de astfel de produse sunt după cum urmează, datele pentru perlit și vermiculit fiind înregistrate împreună în statisticile privind importurile începând cu 2010: | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Perlit
  (tone) | 45 064 | 36 315 | 58 456 | 98 437 | 66 298 |
| Vermiculit
  (tone) | 29 200 | 25 515 |
| Piatră ponce
  (tone) | 2 259 | 1 668 | 2 062 | 2 067 | 1 255 |

(198)

Potrivit autorităților britanice, cantitățile importate de astfel de produse sunt după cum urmează, datele pentru perlit și vermiculit fiind înregistrate împreună în statisticile privind importurile începând cu 2010:

2008

2009

2010

2011

2012

Perlit

(tone)

45 064

36 315

58 456

98 437

66 298

Vermiculit

(tone)

29 200

25 515

Piatră ponce

(tone)

2 259

1 668

2 062

2 067

1 255

| (199) | Autoritățile britanice susțin că importurile de piatră ponce costau în medie 408 GBP/tonă în 2012, iar vermiculitul și perlitul costau în medie 128 GBP/tonă. Prețurile ridicate reflectă aplicațiile specializate ale acestor minerale și indică faptul că acestea nu ar fi utilizate ca substitut pentru agregatele extrase în Regatul Unit. |
| --- | --- |

(199)

Autoritățile britanice susțin că importurile de piatră ponce costau în medie 408 GBP/tonă în 2012, iar vermiculitul și perlitul costau în medie 128 GBP/tonă. Prețurile ridicate reflectă aplicațiile specializate ale acestor minerale și indică faptul că acestea nu ar fi utilizate ca substitut pentru agregatele extrase în Regatul Unit.

| (200) | Autoritățile britanice susțin că perlitul, piatra ponce și vermiculitul nu fac obiectul exploatării comerciale ca agregate în Regatul Unit și nu se află în aceeași situație de fapt și de drept ca agregatele supuse impozitării, având în vedere obiectivul de protecție a mediului urmărit de taxa pe agregate. |
| --- | --- |

(200)

Autoritățile britanice susțin că perlitul, piatra ponce și vermiculitul nu fac obiectul exploatării comerciale ca agregate în Regatul Unit și nu se află în aceeași situație de fapt și de drept ca agregatele supuse impozitării, având în vedere obiectivul de protecție a mediului urmărit de taxa pe agregate.

| (201) | Comisia consideră că, întrucât perlitul și vermiculitul sunt supuse unei transformări fizice, care merge dincolo de simpla măcinare și cernere, pentru a fi utilizate ca agregate, acestea nu sunt comparabile cu materialele supuse impozitării, care nu fac obiectul unor astfel de transformări. |
| --- | --- |

(201)

Comisia consideră că, întrucât perlitul și vermiculitul sunt supuse unei transformări fizice, care merge dincolo de simpla măcinare și cernere, pentru a fi utilizate ca agregate, acestea nu sunt comparabile cu materialele supuse impozitării, care nu fac obiectul unor astfel de transformări.

| (202) | Proprietățile naturale ale perlitului, ale pietrei ponce și ale vermiculitului le diferențiază de restul agregatelor. De asemenea, toate cele trei materiale nu sunt agregate naturale, ci sunt utilizate ca agregate ușoare specializate care nu pot fi înlocuite și nici nu pot să înlocuiască alte materiale. Prețul acestora reflectă utilizarea lor specializată, precum și faptul că acestea nu ar putea înlocui agregatele extrase în Regatul Unit. |
| --- | --- |

(202)

Proprietățile naturale ale perlitului, ale pietrei ponce și ale vermiculitului le diferențiază de restul agregatelor. De asemenea, toate cele trei materiale nu sunt agregate naturale, ci sunt utilizate ca agregate ușoare specializate care nu pot fi înlocuite și nici nu pot să înlocuiască alte materiale. Prețul acestora reflectă utilizarea lor specializată, precum și faptul că acestea nu ar putea înlocui agregatele extrase în Regatul Unit.

| (203) | De asemenea, niciunul dintre materialele în cauză nu este extras în prezent în Regatul Unit, întrucât extracția perlitului a încetat înainte de introducerea taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(203)

De asemenea, niciunul dintre materialele în cauză nu este extras în prezent în Regatul Unit, întrucât extracția perlitului a încetat înainte de introducerea taxei pe agregate.

| (204) | Comisia nu a primit nicio observație din partea părților interesate în ceea ce privește materialele respective. |
| --- | --- |

(204)

Comisia nu a primit nicio observație din partea părților interesate în ceea ce privește materialele respective.

| (205) | Comisia concluzionează că perlitul, piatra ponce și vermiculitul nu se află în aceeași situație de fapt și de drept ca agregatele supuse impozitării, având în vedere obiectivul taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(205)

Comisia concluzionează că perlitul, piatra ponce și vermiculitul nu se află în aceeași situație de fapt și de drept ca agregatele supuse impozitării, având în vedere obiectivul taxei pe agregate.

| (206) | Prin urmare, Comisia consideră că excluderea și acordarea de deduceri fiscale pentru anumite minerale, astfel cum se prevede la articolul 18 alineatul (2) litera (b) și articolul 30 alineatul (1) litera (b) din Legea finanțelor pentru anul 2001, nu implică un avantaj selectiv pentru materialele respective. |
| --- | --- |

(206)

Prin urmare, Comisia consideră că excluderea și acordarea de deduceri fiscale pentru anumite minerale, astfel cum se prevede la articolul 18 alineatul (2) litera (b) și articolul 30 alineatul (1) litera (b) din Legea finanțelor pentru anul 2001, nu implică un avantaj selectiv pentru materialele respective.

5.6.2.   SCUTIREA MATERIALELOR CARE CONSTAU, ÎN ÎNTREGIME SAU ÎN PRINCIPAL, ÎN CĂRBUNE, LIGNIT, ȘIST SAU ARDEZIE SAU CARE FAC PARTE DIN ORICE MATERIAL CONSTÂND ÎN CĂRBUNE, LIGNIT, ȘIST SAU ARDEZIE [ARTICOLUL 17 ALINEATUL (4) LITERA (a)], ÎN MĂSURA ÎN CARE MATERIALELE SCUTITE CONSTAU ÎN ÎNTREGIME ÎN CĂRBUNE, LIGNIT, ȘIST ȘI ARDEZIE UTILIZATE CA AGREGATE SAU CONSTAU ÎN PRINCIPAL ÎN CĂRBUNE, LIGNIT, ȘIST ȘI ARDEZIE

| (207) | Comisia a observat că toate materialele respective se califică drept rocă și, prin urmare, sunt agregate în sensul articolului 17 alineatul (1) din Legea finanțelor pentru anul 2001. |
| --- | --- |

(207)

Comisia a observat că toate materialele respective se califică drept rocă și, prin urmare, sunt agregate în sensul articolului 17 alineatul (1) din Legea finanțelor pentru anul 2001.

| (208) | În ceea ce privește ardezia și șistul, acestea sunt tăiate adesea cu una sau mai multe suprafețe plane. În acest caz, cele două materiale ar beneficia, de asemenea, de o scutire de la plata taxei pe agregate în temeiul articolului 18 alineatul (2) litera (a) (procedeu de tăiere a pietrei scutit). Creditul fiscal pentru materialele care fac obiectul unui procedeu scutit este în conformitate cu principiile de taxare normală care stau la baza taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(208)

În ceea ce privește ardezia și șistul, acestea sunt tăiate adesea cu una sau mai multe suprafețe plane. În acest caz, cele două materiale ar beneficia, de asemenea, de o scutire de la plata taxei pe agregate în temeiul articolului 18 alineatul (2) litera (a) (procedeu de tăiere a pietrei scutit). Creditul fiscal pentru materialele care fac obiectul unui procedeu scutit este în conformitate cu principiile de taxare normală care stau la baza taxei pe agregate.

| (209) | În observațiile acestora prezentate înainte de decizia de inițiere a procedurii, autoritățile britanice au explicat că lignitul, cărbunele, șistul sau ardezia nu sunt extrase în principal pentru a fi utilizate ca agregate. Ardezia este extrasă în mod tradițional pentru a fi utilizată ca material de construcție specializat (de exemplu, pentru acoperișuri și pardoseli). În unele regiuni, utilizarea ardeziei este încurajată din motive legate de patrimoniu. Șistul este un mineral fisionabil, cu un conținut ridicat de argilă. Întrucât zăcămintele naturale de argilă se epuizează, șistul este din ce în ce mai utilizat la fabricarea de cărămizi și țigle. Acesta poate fi utilizat, de asemenea, ca ingredient în producția de ciment. Cărbunele este o rocă sedimentară compusă, în principal, din carbon. Lignitul are un conținut de carbon mult mai redus decât cărbunele și un conținut de umiditate foarte ridicat. Ambele sunt utilizate ca produse energetice. |
| --- | --- |

(209)

În observațiile acestora prezentate înainte de decizia de inițiere a procedurii, autoritățile britanice au explicat că lignitul, cărbunele, șistul sau ardezia nu sunt extrase în principal pentru a fi utilizate ca agregate. Ardezia este extrasă în mod tradițional pentru a fi utilizată ca material de construcție specializat (de exemplu, pentru acoperișuri și pardoseli). În unele regiuni, utilizarea ardeziei este încurajată din motive legate de patrimoniu. Șistul este un mineral fisionabil, cu un conținut ridicat de argilă. Întrucât zăcămintele naturale de argilă se epuizează, șistul este din ce în ce mai utilizat la fabricarea de cărămizi și țigle. Acesta poate fi utilizat, de asemenea, ca ingredient în producția de ciment. Cărbunele este o rocă sedimentară compusă, în principal, din carbon. Lignitul are un conținut de carbon mult mai redus decât cărbunele și un conținut de umiditate foarte ridicat. Ambele sunt utilizate ca produse energetice.

| (210) | Comisia a concluzionat că excluderea materialelor respective atunci când sunt utilizate în alte scopuri decât ca agregate este în conformitate cu principiul de taxare normală care stă la baza taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(210)

Comisia a concluzionat că excluderea materialelor respective atunci când sunt utilizate în alte scopuri decât ca agregate este în conformitate cu principiul de taxare normală care stă la baza taxei pe agregate.

| (211) | Comisia a constatat (56) că, în conformitate cu elementele de probă prezentate de BAA și anexate la răspunsul prezentat Tribunalului în cauza T-210/02, ardezia și șistul sunt utilizate ca agregate (57). Acest lucru nu este valabil însă pentru cărbune și lignit. |
| --- | --- |

(211)

Comisia a constatat (56) că, în conformitate cu elementele de probă prezentate de BAA și anexate la răspunsul prezentat Tribunalului în cauza T-210/02, ardezia și șistul sunt utilizate ca agregate (57). Acest lucru nu este valabil însă pentru cărbune și lignit.

56

57

| (212) | Comisia a concluzionat în considerentul 84 din decizia de inițiere a procedurii că o scutire generală pentru șist și ardezie, chiar și atunci când sunt utilizate ca agregate sau materiale pentru construcții în vrac, nu pare să fie în concordanță cu principiul de taxare normală care stă la baza taxei pe agregate și nu pare să rezulte din natura și logica taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(212)

Comisia a concluzionat în considerentul 84 din decizia de inițiere a procedurii că o scutire generală pentru șist și ardezie, chiar și atunci când sunt utilizate ca agregate sau materiale pentru construcții în vrac, nu pare să fie în concordanță cu principiul de taxare normală care stă la baza taxei pe agregate și nu pare să rezulte din natura și logica taxei pe agregate.

| (213) | De asemenea, Comisia a apreciat în considerentul 85 din decizia de inițiere a procedurii că argumentul potrivit căruia șistul și ardezia, în majoritatea cazurilor, nu ar fi utilizate ca agregate nu justifică scutirea generală a acestora de la plata taxei pe agregate. Tocmai pentru că este dificil să se stabilească în prealabil cum vor fi utilizate materialele, Regatul Unit a ales să acorde un credit fiscal în cazul în care anumite materiale supuse impozitării vor fi utilizate în scopuri industriale și agricole. Comisia a considerat că, decât să se acorde o scutire totală, ar fi fost mai oportun ca deducerile fiscale să se extindă, de asemenea, la șist și ardezie. |
| --- | --- |

(213)

De asemenea, Comisia a apreciat în considerentul 85 din decizia de inițiere a procedurii că argumentul potrivit căruia șistul și ardezia, în majoritatea cazurilor, nu ar fi utilizate ca agregate nu justifică scutirea generală a acestora de la plata taxei pe agregate. Tocmai pentru că este dificil să se stabilească în prealabil cum vor fi utilizate materialele, Regatul Unit a ales să acorde un credit fiscal în cazul în care anumite materiale supuse impozitării vor fi utilizate în scopuri industriale și agricole. Comisia a considerat că, decât să se acorde o scutire totală, ar fi fost mai oportun ca deducerile fiscale să se extindă, de asemenea, la șist și ardezie.

| (214) | De asemenea, Comisia și-a exprimat îndoiala în ceea ce privește justificarea pentru extinderea scutirii la materialele care constau în principal (și anume în proporție de peste 50 %) în cărbune, lignit, șist și ardezie. |
| --- | --- |

(214)

De asemenea, Comisia și-a exprimat îndoiala în ceea ce privește justificarea pentru extinderea scutirii la materialele care constau în principal (și anume în proporție de peste 50 %) în cărbune, lignit, șist și ardezie.

| (215) | Comisia a concluzionat că o scutire generală a unor astfel de materiale, în special a șistului și a ardeziei, chiar și atunci când sunt utilizate ca agregate, și anume ca materiale pentru construcții în vrac, nu ar fi în conformitate cu principiul de taxare normală care stă la baza taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(215)

Comisia a concluzionat că o scutire generală a unor astfel de materiale, în special a șistului și a ardeziei, chiar și atunci când sunt utilizate ca agregate, și anume ca materiale pentru construcții în vrac, nu ar fi în conformitate cu principiul de taxare normală care stă la baza taxei pe agregate.

| (216) | În urma publicării deciziei de inițiere a procedurii, Comisia a primit numeroase observații din partea părților interesate în această privință. |
| --- | --- |

(216)

În urma publicării deciziei de inițiere a procedurii, Comisia a primit numeroase observații din partea părților interesate în această privință.

5.6.2.1.   
  Ardezie

Ardezie

(a)   Observații primite din partea BAA la 15 septembrie 2014

Observații primite din partea BAA la 15 septembrie 2014

| (217) | BAA este de acord cu autoritățile britanice în ceea ce privește utilizările ca agregate ale subproduselor rezultate din ardezie, inclusiv cu faptul că acestea reprezintă o alternativă la agregatele care fac obiectul unei extracții noi în fabricarea betonului și în aplicații de inginerie de rezistență medie. |
| --- | --- |

(217)

BAA este de acord cu autoritățile britanice în ceea ce privește utilizările ca agregate ale subproduselor rezultate din ardezie, inclusiv cu faptul că acestea reprezintă o alternativă la agregatele care fac obiectul unei extracții noi în fabricarea betonului și în aplicații de inginerie de rezistență medie.

| (218) | BAA susține că ardezia, șistul (și argila) au fost utilizate întotdeauna (prin urmare, inclusiv înainte de introducerea taxei pe agregate) ca „agregate”, atunci când erau adecvate pentru scopul specific urmărit și materialul era disponibil la prețul corect. De exemplu, aproximativ 230 000 de tone de agregate de ardezie au fost utilizate pentru construcția șoselei de centură A55 din Bangor în 1980-1981 și 19901991. |
| --- | --- |

(218)

BAA susține că ardezia, șistul (și argila) au fost utilizate întotdeauna (prin urmare, inclusiv înainte de introducerea taxei pe agregate) ca „agregate”, atunci când erau adecvate pentru scopul specific urmărit și materialul era disponibil la prețul corect. De exemplu, aproximativ 230 000 de tone de agregate de ardezie au fost utilizate pentru construcția șoselei de centură A55 din Bangor în 1980-1981 și 19901991.

| (219) | Făcând referire la o declarație a specialistului în geologie, dr. Rachel Hardie, BAA susține că există cariere cu materiale mixte din punct de vedere geologic, în care zăcămintele de argilă sau ardezie sunt îndințate cu straturi din alte roci. Conform declarației menționate, există cariere în Scoția și în alte părți din Regatul Unit unde cea mai mare parte a agregatelor produse este supusă taxei pe agregate, dar în care straturile de rocă conțin o proporție din tipurile de rocă scutite. Produsele extrase din carierele respective au inclus halde constând în întregime sau în principal din tipuri de roci scutite precum șist sau ardezie (58). |
| --- | --- |

(219)

Făcând referire la o declarație a specialistului în geologie, dr. Rachel Hardie, BAA susține că există cariere cu materiale mixte din punct de vedere geologic, în care zăcămintele de argilă sau ardezie sunt îndințate cu straturi din alte roci. Conform declarației menționate, există cariere în Scoția și în alte părți din Regatul Unit unde cea mai mare parte a agregatelor produse este supusă taxei pe agregate, dar în care straturile de rocă conțin o proporție din tipurile de rocă scutite. Produsele extrase din carierele respective au inclus halde constând în întregime sau în principal din tipuri de roci scutite precum șist sau ardezie (58).

58

| (220) | BAA susține că există o serie de cariere de ardezie în care materialul nu are un clivaj șistos suficient pentru plăcile utilizate în construcții, dar este considerat în continuare ca fiind ardezie. BAA a furnizat o listă cu șapte cariere de ardezie extrasă din Repertoriul minelor și carierelor din 2010, elaborat de British Geological Survey (denumit în continuare „BGS”), despre care se menționează că extrag piatră destinată exclusiv utilizării ca agregate, cum ar fi agregatele pentru construcții, piatră de împrejmuire, piatră netăiată pentru construcții și cariere care produc doar o cantitate mică de piatră netăiată de construcții. BAA susține că respectivele cariere nu sunt diferite de carierele de granit sau de gresie, care produc, de asemenea, piatră pentru construcții. Produsele ambelor tipuri de cariere sunt de aceeași natură, cu toate acestea, carierele de ardezie sunt scutite, iar celelalte nu. |
| --- | --- |

(220)

BAA susține că există o serie de cariere de ardezie în care materialul nu are un clivaj șistos suficient pentru plăcile utilizate în construcții, dar este considerat în continuare ca fiind ardezie. BAA a furnizat o listă cu șapte cariere de ardezie extrasă din Repertoriul minelor și carierelor din 2010, elaborat de British Geological Survey (denumit în continuare „BGS”), despre care se menționează că extrag piatră destinată exclusiv utilizării ca agregate, cum ar fi agregatele pentru construcții, piatră de împrejmuire, piatră netăiată pentru construcții și cariere care produc doar o cantitate mică de piatră netăiată de construcții. BAA susține că respectivele cariere nu sunt diferite de carierele de granit sau de gresie, care produc, de asemenea, piatră pentru construcții. Produsele ambelor tipuri de cariere sunt de aceeași natură, cu toate acestea, carierele de ardezie sunt scutite, iar celelalte nu.

| (221) | În ceea ce privește natura carierelor care exploatează rocă taxată, cum ar fi granitul, BAA susține că respectivele cariere de rocă vând cantități variabile de blocuri de piatră netăiată. Potrivit BAA, în cazul în care în carieră se găsesc roci care apar în blocuri în mod natural și sunt ușor de tăiat, cel mai probabil o astfel de carieră va vinde o cantitate din produsul respectiv, în funcție de cererile pieței locale (de exemplu, consumatori rezidențiali, centre de grădinărit) și de culoarea blocurilor de piatră extrase. |
| --- | --- |

(221)

În ceea ce privește natura carierelor care exploatează rocă taxată, cum ar fi granitul, BAA susține că respectivele cariere de rocă vând cantități variabile de blocuri de piatră netăiată. Potrivit BAA, în cazul în care în carieră se găsesc roci care apar în blocuri în mod natural și sunt ușor de tăiat, cel mai probabil o astfel de carieră va vinde o cantitate din produsul respectiv, în funcție de cererile pieței locale (de exemplu, consumatori rezidențiali, centre de grădinărit) și de culoarea blocurilor de piatră extrase.

| (222) | BAA a furnizat informații cu privire la vânzările de ardezie și proporția din vânzările de țigle în comparație cu materialele de umplere pentru alte utilizări, și anume utilizarea ca agregate. BAA a furnizat, de asemenea, informații privind carierele de calcar. Conform datelor prezentate de BAA, vânzările de var agricol depășesc cu mult vânzările de agregate care constituie subproduse. În 2013, raportul era de 4,2 la 1. BAA susține că acest raport nu poate fi explicat prin faptul că taxa pe agregate a făcut necompetitivă vânzarea calcarului care constituie un subprodus. BAA a furnizat prețurile de vânzare pentru varul de uz agricol dintr-o carieră (prețul franco fabrică pentru export variază între 5,02 GBP și 5,95 GBP pe tonă) și pentru agregatele care constituie subproduse (între 5 GBP și 8,5 GBP pe tonă, care include taxa pe agregate). De asemenea, BAA a furnizat prețurile pentru o altă carieră în ceea ce privește carbonatul de calciu de înaltă puritate sub formă de pulbere (25 GBP-55 GBP pe tonă franco fabrică și până la 1 000 GBP pe tonă pentru anumite produse specializate), pentru sortul de calcar utilizat în fabricarea sticlei (23 GBP pe tonă franco fabrica), pentru agrocalcar (11 GBP pe tonă) și pentru deșeurile/subprodusele acestora (2 GBP-7,5 GBP pe tonă, fără a include taxa pe agregate). |
| --- | --- |

(222)

BAA a furnizat informații cu privire la vânzările de ardezie și proporția din vânzările de țigle în comparație cu materialele de umplere pentru alte utilizări, și anume utilizarea ca agregate. BAA a furnizat, de asemenea, informații privind carierele de calcar. Conform datelor prezentate de BAA, vânzările de var agricol depășesc cu mult vânzările de agregate care constituie subproduse. În 2013, raportul era de 4,2 la 1. BAA susține că acest raport nu poate fi explicat prin faptul că taxa pe agregate a făcut necompetitivă vânzarea calcarului care constituie un subprodus. BAA a furnizat prețurile de vânzare pentru varul de uz agricol dintr-o carieră (prețul franco fabrică pentru export variază între 5,02 GBP și 5,95 GBP pe tonă) și pentru agregatele care constituie subproduse (între 5 GBP și 8,5 GBP pe tonă, care include taxa pe agregate). De asemenea, BAA a furnizat prețurile pentru o altă carieră în ceea ce privește carbonatul de calciu de înaltă puritate sub formă de pulbere (25 GBP-55 GBP pe tonă franco fabrică și până la 1 000 GBP pe tonă pentru anumite produse specializate), pentru sortul de calcar utilizat în fabricarea sticlei (23 GBP pe tonă franco fabrica), pentru agrocalcar (11 GBP pe tonă) și pentru deșeurile/subprodusele acestora (2 GBP-7,5 GBP pe tonă, fără a include taxa pe agregate).

| (223) | BAA susține că prețurile ardeziei prezentate inițial de autoritățile britanice sunt prea ridicate și nu reflectă valoarea de piață. BAA susține că prețurile subproduselor rezultate din ardezie, de 3 GBP, au scăzut de la 6 GBP. În 2010, prețul ardeziei pentru acoperișuri importată ar fi fost de 390 GBP pe tonă, iar prețul ardeziei pentru acoperișuri exportată ar fi fost de 618 GBP pe tonă. |
| --- | --- |

(223)

BAA susține că prețurile ardeziei prezentate inițial de autoritățile britanice sunt prea ridicate și nu reflectă valoarea de piață. BAA susține că prețurile subproduselor rezultate din ardezie, de 3 GBP, au scăzut de la 6 GBP. În 2010, prețul ardeziei pentru acoperișuri importată ar fi fost de 390 GBP pe tonă, iar prețul ardeziei pentru acoperișuri exportată ar fi fost de 618 GBP pe tonă.

(b)   Observațiile primite din partea întreprinderii Welsh Slate Ltd. („Welsh Slate”) la 20 decembrie 2013

Observațiile primite din partea întreprinderii Welsh Slate Ltd. („Welsh Slate”) la 20 decembrie 2013

| (224) | În prezent, Regatul Unit produce ardezie pentru acoperișuri în procent de mai puțin de 10 % din cererea de ardezie naturală din Regatul Unit. |
| --- | --- |

(224)

În prezent, Regatul Unit produce ardezie pentru acoperișuri în procent de mai puțin de 10 % din cererea de ardezie naturală din Regatul Unit.

| (225) | Activitatea principală a întreprinderii Welsh Slate este fabricarea și vânzarea de ardezie pentru acoperișuri. Întreprinderea susține că ardezia pentru acoperișuri reprezintă aproximativ 65 % din veniturile sale, în timp ce ardezia spartă reprezintă doar 30 %, restul fiind reprezentat de produse de uz arhitectural și de alte produse. Exploatarea în carieră a ardeziei sparte este necesară pentru accesul la ardezia pentru acoperișuri. Subprodusele rezultate din extracția de ardezie pentru acoperișuri reprezintă un procent semnificativ din producție (în prezent 95 % din totalul materialelor extrase). |
| --- | --- |

(225)

Activitatea principală a întreprinderii Welsh Slate este fabricarea și vânzarea de ardezie pentru acoperișuri. Întreprinderea susține că ardezia pentru acoperișuri reprezintă aproximativ 65 % din veniturile sale, în timp ce ardezia spartă reprezintă doar 30 %, restul fiind reprezentat de produse de uz arhitectural și de alte produse. Exploatarea în carieră a ardeziei sparte este necesară pentru accesul la ardezia pentru acoperișuri. Subprodusele rezultate din extracția de ardezie pentru acoperișuri reprezintă un procent semnificativ din producție (în prezent 95 % din totalul materialelor extrase).

| (226) | Potrivit întreprinderii Welsh Slate, ardezia sfărâmată este produsă din următoarele surse: deșeuri provenite din carieră (31 %), deșeuri provenite din separatoare (12 %), gropi de gunoi istorice (31 %) și deșeuri de foraj (27 %). Potrivit întreprinderii, costul de producție a agregatelor de ardezie este mai mare decât costurile unei cariere de agregate tipice. Costul total de producție al agregatelor standard, care nu include costurile suplimentare specifice întreprinderii respective, se ridică la [...] GBP-[...] GBP pe tonă, ceea ce înseamnă că taxa ar [...] costul. Agregatele sunt comercializate în prezent la prețuri variind între [...] GBP și [...] GBP pe tonă. Ardezia pentru acoperișuri este vândută la un preț mediu de [...] GBP pe tonă, în timp ce valoarea superioară a ardeziei pentru acoperișuri se ridică la peste [...] GBP pe tonă. |
| --- | --- |

(226)

Potrivit întreprinderii Welsh Slate, ardezia sfărâmată este produsă din următoarele surse: deșeuri provenite din carieră (31 %), deșeuri provenite din separatoare (12 %), gropi de gunoi istorice (31 %) și deșeuri de foraj (27 %). Potrivit întreprinderii, costul de producție a agregatelor de ardezie este mai mare decât costurile unei cariere de agregate tipice. Costul total de producție al agregatelor standard, care nu include costurile suplimentare specifice întreprinderii respective, se ridică la [...] GBP-[...] GBP pe tonă, ceea ce înseamnă că taxa ar [...] costul. Agregatele sunt comercializate în prezent la prețuri variind între [...] GBP și [...] GBP pe tonă. Ardezia pentru acoperișuri este vândută la un preț mediu de [...] GBP pe tonă, în timp ce valoarea superioară a ardeziei pentru acoperișuri se ridică la peste [...] GBP pe tonă.

(c)   Observațiile primite din partea BAA la 10 ianuarie 2014

Observațiile primite din partea BAA la 10 ianuarie 2014

| (227) | BAA a prezentat Ghidul din 2007 privind piatra pentru construcții și ardezia din Cornwell, elaborat de Consiliul local Cornwall. Ghidul conține informații cu privire la o serie de cariere care produc materiale de construcții, inclusiv cariere de ardezie. |
| --- | --- |

(227)

BAA a prezentat Ghidul din 2007 privind piatra pentru construcții și ardezia din Cornwell, elaborat de Consiliul local Cornwall. Ghidul conține informații cu privire la o serie de cariere care produc materiale de construcții, inclusiv cariere de ardezie.

(d)   Observațiile primite din partea Mineral Products Association la 2 ianuarie 2014

Observațiile primite din partea Mineral Products Association la 2 ianuarie 2014

| (228) | Potrivit Mineral Products Association, ardezia și șistul sunt utilizate ca agregate în Regatul Unit. În timp ce ardezia și șistul furnizate pentru a fi utilizate ca agregate pot consta în materiale care sunt subproduse rezultate din extracția destinată utilizării diferite de agregate, de exemplu, extracția ardeziei în vederea producției de ardezie pentru acoperișuri, aceste materiale sunt extrase, de asemenea, în principal pentru introducerea pe piețele agregatelor. |
| --- | --- |

(228)

Potrivit Mineral Products Association, ardezia și șistul sunt utilizate ca agregate în Regatul Unit. În timp ce ardezia și șistul furnizate pentru a fi utilizate ca agregate pot consta în materiale care sunt subproduse rezultate din extracția destinată utilizării diferite de agregate, de exemplu, extracția ardeziei în vederea producției de ardezie pentru acoperișuri, aceste materiale sunt extrase, de asemenea, în principal pentru introducerea pe piețele agregatelor.

(e)   Observațiile primite din partea întreprinderii Lantoom Quarry la 16 ianuarie 2014

Observațiile primite din partea întreprinderii Lantoom Quarry la 16 ianuarie 2014

| (229) | Lantoom Quarry susține că districtul Cornwall deține cantități mari de subproduse ale agregatelor provenite din industriile ardeziei și caolinului. În prezent, există un excedent semnificativ de astfel de materiale, chiar dacă acestea sunt scutite de la plata taxei pe agregate. Piețele sunt foarte sensibile la evoluția prețurilor și nicio creștere de preț nu ar putea fi repercutată asupra clienților. |
| --- | --- |

(229)

Lantoom Quarry susține că districtul Cornwall deține cantități mari de subproduse ale agregatelor provenite din industriile ardeziei și caolinului. În prezent, există un excedent semnificativ de astfel de materiale, chiar dacă acestea sunt scutite de la plata taxei pe agregate. Piețele sunt foarte sensibile la evoluția prețurilor și nicio creștere de preț nu ar putea fi repercutată asupra clienților.

| (230) | Conform observațiilor prezentate, tipul de agregate pentru care Lantoom Quarry ar trebui să plătească taxa în cazul în care scutirea este considerată ajutor de stat incompatibil este evaluat în prezent la aproximativ 2 GBP pe tonă (prețul franco fabrica variază între 1,5 GBP și 3 GBP). Acest lucru înseamnă că taxa ar dubla prețul. |
| --- | --- |

(230)

Conform observațiilor prezentate, tipul de agregate pentru care Lantoom Quarry ar trebui să plătească taxa în cazul în care scutirea este considerată ajutor de stat incompatibil este evaluat în prezent la aproximativ 2 GBP pe tonă (prețul franco fabrica variază între 1,5 GBP și 3 GBP). Acest lucru înseamnă că taxa ar dubla prețul.

| (231) | Lantoom Quarry susține că scutirea de la plata taxei pe agregate a fost utilă în stimularea pieței pentru agregatele provenind din materialele scutite. Întreprinderea susține că deșeurile pot reprezenta până la 75 % din minereurile extrase. Subprodusele agregatelor de ardezie obținute în cadrul carierei sunt vândute doar pe o rază de 30 de mile față de carieră. |
| --- | --- |

(231)

Lantoom Quarry susține că scutirea de la plata taxei pe agregate a fost utilă în stimularea pieței pentru agregatele provenind din materialele scutite. Întreprinderea susține că deșeurile pot reprezenta până la 75 % din minereurile extrase. Subprodusele agregatelor de ardezie obținute în cadrul carierei sunt vândute doar pe o rază de 30 de mile față de carieră.

| (232) | Potrivit întreprinderii Lantoom Quarry, ardezia nu este un material foarte bun pentru utilizarea ca agregate, întrucât aceasta este mai moale și nu poate fi utilizată pentru producerea de beton sau bitmac. |
| --- | --- |

(232)

Potrivit întreprinderii Lantoom Quarry, ardezia nu este un material foarte bun pentru utilizarea ca agregate, întrucât aceasta este mai moale și nu poate fi utilizată pentru producerea de beton sau bitmac.

(f)   Observațiile primite din partea întreprinderii Burlington Slate Limited („BSL”) la 10 ianuarie 2014

Observațiile primite din partea întreprinderii Burlington Slate Limited („BSL”) la 10 ianuarie 2014

| (233) | Activitatea principală a BSL este fabricarea de produse de ardezie dimensionale, cum ar fi acoperișuri, placări, pardoseli, pavaje și produse de uz arhitectural. |
| --- | --- |

(233)

Activitatea principală a BSL este fabricarea de produse de ardezie dimensionale, cum ar fi acoperișuri, placări, pardoseli, pavaje și produse de uz arhitectural.

| (234) | BSL consideră că scutirile pentru ardezie nu constituie ajutor de stat, întrucât acestea sunt justificate de natura și logica obiectivelor de protecție a mediului ale taxei pe agregate și sunt conforme pe deplin cu acestea. În mod tradițional, ardezia nu este extrasă pentru a fi utilizată ca agregat; mai degrabă, aceasta este extrasă pentru a fi utilizată ca material de construcție pentru acoperișuri, placări, pardoseli, pavaje și se folosește adesea, din motive legate de patrimoniu, pentru conservarea clădirilor istorice din Regatul Unit. |
| --- | --- |

(234)

BSL consideră că scutirile pentru ardezie nu constituie ajutor de stat, întrucât acestea sunt justificate de natura și logica obiectivelor de protecție a mediului ale taxei pe agregate și sunt conforme pe deplin cu acestea. În mod tradițional, ardezia nu este extrasă pentru a fi utilizată ca agregat; mai degrabă, aceasta este extrasă pentru a fi utilizată ca material de construcție pentru acoperișuri, placări, pardoseli, pavaje și se folosește adesea, din motive legate de patrimoniu, pentru conservarea clădirilor istorice din Regatul Unit.

| (235) | BSL susține că materialele rezultate din extracția ardeziei se află într-o situație factuală diferită față de agregatele noi, extrase în mod specific pentru utilizarea ca agregate, întrucât agregatele rezultate din extracția ardeziei reprezintă un subprodus necesar și inevitabil al procedeelor prin care sunt fabricate produsele de ardezie dimensionale. |
| --- | --- |

(235)

BSL susține că materialele rezultate din extracția ardeziei se află într-o situație factuală diferită față de agregatele noi, extrase în mod specific pentru utilizarea ca agregate, întrucât agregatele rezultate din extracția ardeziei reprezintă un subprodus necesar și inevitabil al procedeelor prin care sunt fabricate produsele de ardezie dimensionale.

| (236) | BSL consideră că scutirile acționează ca un stimulent pentru carierele de ardezie de a recicla deșeurile ca agregate. În cazul în care carierele de ardezie ar înceta reciclarea deșeurilor ca agregate, mai multe deșeuri și materiale de extracție provenind din extracția ardeziei ar fi încredințate depozitelor de deșeuri sau ar fi eliminate ca reziduuri de extracție. |
| --- | --- |

(236)

BSL consideră că scutirile acționează ca un stimulent pentru carierele de ardezie de a recicla deșeurile ca agregate. În cazul în care carierele de ardezie ar înceta reciclarea deșeurilor ca agregate, mai multe deșeuri și materiale de extracție provenind din extracția ardeziei ar fi încredințate depozitelor de deșeuri sau ar fi eliminate ca reziduuri de extracție.

| (237) | Potrivit BSL, procesul de extracție a ardeziei este extrem de costisitor, având în vedere adâncimea fizică de la care este extrasă aceasta, formațiunile geologice nefavorabile întâlnite în unele cazuri, precum și aspectele de inginerie și geotehnice ale proiectării carierei care sunt necesare pentru a se asigura stabilitatea în vederea menținerii unui mediu de lucru sigur. Ardezia este extrasă din carieră sub formă de plăci ale căror dimensiuni variază de la aproximativ 1 m × 0,5 m până la 3,5 m × 1,5 m, cu greutăți tipice cuprinse între 500 kg și 12 tone pe bucată. Prelucrarea care are loc va depinde de tipul de produs realizat: țiglă pentru acoperișuri, placare, pardoseli sau produse arhitecturale. Prelucrarea presupune, de regulă, tăierea inițială, urmată de despicare, aplicarea unui finisaj, tăierea ulterioară sau modelare. Aproximativ 50 % din vânzările întreprinderii BSL de produse din ardezie de uz arhitectural sunt exportate din Regatul Unit. |
| --- | --- |

(237)

Potrivit BSL, procesul de extracție a ardeziei este extrem de costisitor, având în vedere adâncimea fizică de la care este extrasă aceasta, formațiunile geologice nefavorabile întâlnite în unele cazuri, precum și aspectele de inginerie și geotehnice ale proiectării carierei care sunt necesare pentru a se asigura stabilitatea în vederea menținerii unui mediu de lucru sigur. Ardezia este extrasă din carieră sub formă de plăci ale căror dimensiuni variază de la aproximativ 1 m × 0,5 m până la 3,5 m × 1,5 m, cu greutăți tipice cuprinse între 500 kg și 12 tone pe bucată. Prelucrarea care are loc va depinde de tipul de produs realizat: țiglă pentru acoperișuri, placare, pardoseli sau produse arhitecturale. Prelucrarea presupune, de regulă, tăierea inițială, urmată de despicare, aplicarea unui finisaj, tăierea ulterioară sau modelare. Aproximativ 50 % din vânzările întreprinderii BSL de produse din ardezie de uz arhitectural sunt exportate din Regatul Unit.

| (238) | BSL arată că, în fiecare etapă a procesului, deșeurile și resturile de ardezie sunt un subprodus inevitabil. BSL estimează că numai aproximativ 4 % din materialele extrase sunt transformate în produse dimensionale finite (care, de regulă, sunt utilizate pentru fabricarea de plăci pentru acoperișuri, pavaje sau pardoseli), ceea ce înseamnă că 96 % reprezintă deșeuri. Reciclarea deșeurilor și a resturilor de ardezie în agregate reduce cantitatea de deșeuri pe care BSL ar trebui să o trimită către depozitele de deșeuri sau să o descarce în cadrul carierei. Reciclarea unor părți din deșeurile și resturile de ardezie contribuie la compensarea parțială a costurilor pentru extracția ardeziei, dar astfel de vânzări nu constituie decât o activitate accesorie activității principale de extracție a ardeziei pentru producerea și vânzarea produselor dimensionale de ardezie. |
| --- | --- |

(238)

BSL arată că, în fiecare etapă a procesului, deșeurile și resturile de ardezie sunt un subprodus inevitabil. BSL estimează că numai aproximativ 4 % din materialele extrase sunt transformate în produse dimensionale finite (care, de regulă, sunt utilizate pentru fabricarea de plăci pentru acoperișuri, pavaje sau pardoseli), ceea ce înseamnă că 96 % reprezintă deșeuri. Reciclarea deșeurilor și a resturilor de ardezie în agregate reduce cantitatea de deșeuri pe care BSL ar trebui să o trimită către depozitele de deșeuri sau să o descarce în cadrul carierei. Reciclarea unor părți din deșeurile și resturile de ardezie contribuie la compensarea parțială a costurilor pentru extracția ardeziei, dar astfel de vânzări nu constituie decât o activitate accesorie activității principale de extracție a ardeziei pentru producerea și vânzarea produselor dimensionale de ardezie.

| (239) | Potrivit BSL, o carieră de ardezie nu are niciun stimulent să extragă doar agregate, întrucât extracția are un cost mult mai mare și prezintă provocări mai mari (din punct de vedere ingineresc) decât în cadrul unei cariere de agregate obișnuite (care este o carieră de suprafață) și exploatarea nu ar avea sens din punct de vedere comercial în cazul în care singurul material extras ar trebui să fie utilizat ca agregat. |
| --- | --- |

(239)

Potrivit BSL, o carieră de ardezie nu are niciun stimulent să extragă doar agregate, întrucât extracția are un cost mult mai mare și prezintă provocări mai mari (din punct de vedere ingineresc) decât în cadrul unei cariere de agregate obișnuite (care este o carieră de suprafață) și exploatarea nu ar avea sens din punct de vedere comercial în cazul în care singurul material extras ar trebui să fie utilizat ca agregat.

| (240) | Conform observațiilor prezentate, BSL a obținut autorizația de construcție pe baza faptului că extrage piatră ca sursă locală de materiale de construcții „vernaculare”. Este foarte puțin probabil că se va aproba o cerere în vederea extracției exclusive de agregate din propriile cariere, având în vedere localizarea acestora în cadrul sau în apropierea parcului național Lake District National Park. |
| --- | --- |

(240)

Conform observațiilor prezentate, BSL a obținut autorizația de construcție pe baza faptului că extrage piatră ca sursă locală de materiale de construcții „vernaculare”. Este foarte puțin probabil că se va aproba o cerere în vederea extracției exclusive de agregate din propriile cariere, având în vedere localizarea acestora în cadrul sau în apropierea parcului național Lake District National Park.

| (241) | BSL susține că scutirea pentru agregate acordată în cazul extracției de ardezie nu i-a permis exploatarea unor cantități mai mari de agregate de ardezie. |
| --- | --- |

(241)

BSL susține că scutirea pentru agregate acordată în cazul extracției de ardezie nu i-a permis exploatarea unor cantități mai mari de agregate de ardezie.

| (242) | BSL exploatează, de asemenea, două cariere de calcar. Aceasta afirmă că deșeurile din extracția de ardezie pot fi diferențiate de materialele rezultate din extracția de calcar destinat producerii de var, întrucât, spre deosebire de ardezie, calcarul este extras în primul rând ca materie primă destinată utilizării ca agregate pentru construcții și nu este economic să se extragă altceva decât calcar de carieră de la suprafață, în timp ce ardezia este o rocă sedimentară, extrasă de la adâncimi mai mari. Spre deosebire de ardezie, calcarul prezintă mai multe asemănări cu tipurile de agregate nescutite, extrase pur și simplu pentru a fi utilizate ca agregate. Potrivit BSL, există doar un număr foarte limitat de mine în care calitatea calcarului ar putea fi într-atât de ridicată încât extracția „pietrei dimensionale” (și anume, piatra de pavaj) să fie avantajoasă. |
| --- | --- |

(242)

BSL exploatează, de asemenea, două cariere de calcar. Aceasta afirmă că deșeurile din extracția de ardezie pot fi diferențiate de materialele rezultate din extracția de calcar destinat producerii de var, întrucât, spre deosebire de ardezie, calcarul este extras în primul rând ca materie primă destinată utilizării ca agregate pentru construcții și nu este economic să se extragă altceva decât calcar de carieră de la suprafață, în timp ce ardezia este o rocă sedimentară, extrasă de la adâncimi mai mari. Spre deosebire de ardezie, calcarul prezintă mai multe asemănări cu tipurile de agregate nescutite, extrase pur și simplu pentru a fi utilizate ca agregate. Potrivit BSL, există doar un număr foarte limitat de mine în care calitatea calcarului ar putea fi într-atât de ridicată încât extracția „pietrei dimensionale” (și anume, piatra de pavaj) să fie avantajoasă.

(g)   Observațiile primite din partea întreprinderii Eunomia Research and Consulting Ltd. („Eunomia”) la 17 ianuarie 2014

Observațiile primite din partea întreprinderii Eunomia Research and Consulting Ltd. („Eunomia”) la 17 ianuarie 2014

| (243) | Observațiile Eunomia au fost transmise în numele unui consorțiu de producători de agregate secundare din Regatul Unit (ardezie, steril și cenușa rezultată din ardere). |
| --- | --- |

(243)

Observațiile Eunomia au fost transmise în numele unui consorțiu de producători de agregate secundare din Regatul Unit (ardezie, steril și cenușa rezultată din ardere).

| (244) | Producerea de materiale adecvate numai pentru utilizare ca agregate constituie o parte inevitabilă a procedeului de extracție a ardeziei destinată acoperișurilor sau altor procedee de valoare ridicată. Prețul obținut atunci când acestea sunt utilizate ca agregate este mult mai redus și nu ar fi un stimulent suficient, în sine, pentru exploatare. Welsh Slate declară că ardezia pentru acoperișuri se vinde la un preț mediu de [...] GBP/tonă, cu o valoare superioară de [...] GBP pe tonă. În același timp, agregatele secundare se vând la prețuri cuprinse între [...] GBP pe tonă și [...] GBP pe tonă. Prin urmare, scutirea nu a condus la o creștere a cantității extracțiilor primare și prin existența scutirii nu se încurajează extracția. |
| --- | --- |

(244)

Producerea de materiale adecvate numai pentru utilizare ca agregate constituie o parte inevitabilă a procedeului de extracție a ardeziei destinată acoperișurilor sau altor procedee de valoare ridicată. Prețul obținut atunci când acestea sunt utilizate ca agregate este mult mai redus și nu ar fi un stimulent suficient, în sine, pentru exploatare. Welsh Slate declară că ardezia pentru acoperișuri se vinde la un preț mediu de [...] GBP/tonă, cu o valoare superioară de [...] GBP pe tonă. În același timp, agregatele secundare se vând la prețuri cuprinse între [...] GBP pe tonă și [...] GBP pe tonă. Prin urmare, scutirea nu a condus la o creștere a cantității extracțiilor primare și prin existența scutirii nu se încurajează extracția.

| (245) | Existența depozitelor de deșeuri de ardezie create înainte de introducerea taxei ar face ca exploatarea suplimentară a ardeziei pentru utilizarea ca agregat să nu fie necesară. |
| --- | --- |

(245)

Existența depozitelor de deșeuri de ardezie create înainte de introducerea taxei ar face ca exploatarea suplimentară a ardeziei pentru utilizarea ca agregat să nu fie necesară.

| (246) | Eunomia consideră că, în cazul în care scutirea pentru ardezie ar fi anulată, taxa pe agregate ar [...] costurile de producție ulterioare extracției agregatelor de ardezie care se ridică la [...] GBP la [...] GBP. |
| --- | --- |

(246)

Eunomia consideră că, în cazul în care scutirea pentru ardezie ar fi anulată, taxa pe agregate ar [...] costurile de producție ulterioare extracției agregatelor de ardezie care se ridică la [...] GBP la [...] GBP.

(h)   Observațiile primite din partea întreprinderii Wincilate Ltd („Wincilate”) la 7 ianuarie 2014

Observațiile primite din partea întreprinderii Wincilate Ltd („Wincilate”) la 7 ianuarie 2014

| (247) | Wincilate este o carieră de ardezie care susține scutirea extracției de ardezie de la plata taxei pe agregate. Aceasta precizează că, pe lângă activitatea obișnuită, se ocupă, de asemenea, de concasarea ardeziei provenind din depozitele de ardezie care s-au format cu peste 100 de ani în urmă. Wincilate consideră că scutirea este necesară pentru diminuarea depozitelor de deșeuri și pentru înlocuirea exploatării agregatelor primare. |
| --- | --- |

(247)

Wincilate este o carieră de ardezie care susține scutirea extracției de ardezie de la plata taxei pe agregate. Aceasta precizează că, pe lângă activitatea obișnuită, se ocupă, de asemenea, de concasarea ardeziei provenind din depozitele de ardezie care s-au format cu peste 100 de ani în urmă. Wincilate consideră că scutirea este necesară pentru diminuarea depozitelor de deșeuri și pentru înlocuirea exploatării agregatelor primare.

(i)   Observațiile primite din partea întreprinderii Torrington Stone la 17 ianuarie 2014

Observațiile primite din partea întreprinderii Torrington Stone la 17 ianuarie 2014

| (248) | Potrivit întreprinderii Torrington Stone, una dintre carierele sale având ca produs primar gresia grosieră dură, care este supusă taxei, oferă produse din piatră naturală, cum ar fi piatră de zidărie, piatră de împrejmuire, piatră pentru gabioane. Gresia grosieră dură taxată concurează direct cu carierele de ardezie care oferă exact aceleași produse. Piatra pentru zidărie este extrasă manual și este netăiată în carieră, prin urmare, aceasta nu poate beneficia de scutirea de la plata taxei pe agregate. Piatra este tăiată la fața locului de pietrar, dar taxa pe agregate este deja plătită. |
| --- | --- |

(248)

Potrivit întreprinderii Torrington Stone, una dintre carierele sale având ca produs primar gresia grosieră dură, care este supusă taxei, oferă produse din piatră naturală, cum ar fi piatră de zidărie, piatră de împrejmuire, piatră pentru gabioane. Gresia grosieră dură taxată concurează direct cu carierele de ardezie care oferă exact aceleași produse. Piatra pentru zidărie este extrasă manual și este netăiată în carieră, prin urmare, aceasta nu poate beneficia de scutirea de la plata taxei pe agregate. Piatra este tăiată la fața locului de pietrar, dar taxa pe agregate este deja plătită.

| (249) | Întreprinderea Torrington Stone susține că, dimpotrivă, ardezia are o formă neregulată în mod natural și trebuie să fie tăiată (decupată) pentru a obține dimensiunea adecvată, cel puțin în ceea ce privește lățimea. |
| --- | --- |

(249)

Întreprinderea Torrington Stone susține că, dimpotrivă, ardezia are o formă neregulată în mod natural și trebuie să fie tăiată (decupată) pentru a obține dimensiunea adecvată, cel puțin în ceea ce privește lățimea.

(j)   Observațiile primite din partea întreprinderii Berwyn Slate la 9 ianuarie 2014

Observațiile primite din partea întreprinderii Berwyn Slate la 9 ianuarie 2014

| (250) | Cariera Berwyn Stale produce plăci de ardezie finite care generează deșeuri ca subprodus. De-a lungul timpului, întrucât exploatarea ardeziei a început în urmă cu 200-300 de ani, deșeurile au fost depozitate în apropierea carierei. Conform observațiilor prezentate, cariera intenționează să prelucreze deșeurile în agregate comercializabile. Anularea taxei pe agregate ar împiedica punerea în aplicare a unor astfel de planuri. |
| --- | --- |

(250)

Cariera Berwyn Stale produce plăci de ardezie finite care generează deșeuri ca subprodus. De-a lungul timpului, întrucât exploatarea ardeziei a început în urmă cu 200-300 de ani, deșeurile au fost depozitate în apropierea carierei. Conform observațiilor prezentate, cariera intenționează să prelucreze deșeurile în agregate comercializabile. Anularea taxei pe agregate ar împiedica punerea în aplicare a unor astfel de planuri.

(k)   Observațiile primite din partea întreprinderii Mineral Products Association Ltd la 2 ianuarie 2014

Observațiile primite din partea întreprinderii Mineral Products Association Ltd la 2 ianuarie 2014

| (251) | Asociația susține că scutirea nu ar trebui să se aplice în cazul materialelor care constau în principal în cărbune, lignit, ardezie și șist, în cazul în care materialele respective sunt utilizate pe piețele de agregate sau sunt utilizate ca agregate. |
| --- | --- |

(251)

Asociația susține că scutirea nu ar trebui să se aplice în cazul materialelor care constau în principal în cărbune, lignit, ardezie și șist, în cazul în care materialele respective sunt utilizate pe piețele de agregate sau sunt utilizate ca agregate.

(l)   Observațiile primite din partea autorităților britanice

Observațiile primite din partea autorităților britanice

| (252) | Autoritățile britanice au indicat faptul că Tribunalul a considerat, în hotărârea sa din 7 martie 2012 în cauza T-210/02 RENV, că, în principiu, materialele precum argila, ardezia și șistul respectă principiul de taxare normală al taxei pe agregate, întrucât constituie „agregate” în sensul Legii finanțelor pentru anul 2001 (articolul 71 și „în măsura în care sunt utilizate și exploatate comercial ca atare”, se află într-o situație comparabilă cu alte agregate alternative taxate (articolul 72. Potrivit autorităților britanice, Tribunalul a precizat în mod clar că includerea „potențială” a acestor materiale în domeniul de aplicare a taxei „depinde numai de exploatarea lor efectivă și de exploatarea consacrată ca agregate”. |
| --- | --- |

(252)

Autoritățile britanice au indicat faptul că Tribunalul a considerat, în hotărârea sa din 7 martie 2012 în cauza T-210/02 RENV, că, în principiu, materialele precum argila, ardezia și șistul respectă principiul de taxare normală al taxei pe agregate, întrucât constituie „agregate” în sensul Legii finanțelor pentru anul 2001 (articolul 71 și „în măsura în care sunt utilizate și exploatate comercial ca atare”, se află într-o situație comparabilă cu alte agregate alternative taxate (articolul 72. Potrivit autorităților britanice, Tribunalul a precizat în mod clar că includerea „potențială” a acestor materiale în domeniul de aplicare a taxei „depinde numai de exploatarea lor efectivă și de exploatarea consacrată ca agregate”.

| (253) | Autoritățile britanice susțin că nu există niciun element de probă clar, nici măcar în documentele prezentate de BAA în cursul procedurilor judiciare, care să demonstreze că ardezia, șistul, cărbunele sau lignitul sunt extrase în mod deliberat pentru a fi utilizate ca agregate în Regatul Unit. |
| --- | --- |

(253)

Autoritățile britanice susțin că nu există niciun element de probă clar, nici măcar în documentele prezentate de BAA în cursul procedurilor judiciare, care să demonstreze că ardezia, șistul, cărbunele sau lignitul sunt extrase în mod deliberat pentru a fi utilizate ca agregate în Regatul Unit.

| (254) | În ceea ce privește ardezia, autoritățile britanice susțin că aceasta este o rocă care poate fi despicată în plăci subțiri. Ardezia este utilizată în principal pentru acoperișuri, dar și pentru placarea decorativă, precum și ca piatră monumentală. Ardezia este produsă în partea de nord a Țării Galilor, în Lake District, Devon și Cornwall. |
| --- | --- |

(254)

În ceea ce privește ardezia, autoritățile britanice susțin că aceasta este o rocă care poate fi despicată în plăci subțiri. Ardezia este utilizată în principal pentru acoperișuri, dar și pentru placarea decorativă, precum și ca piatră monumentală. Ardezia este produsă în partea de nord a Țării Galilor, în Lake District, Devon și Cornwall.

| (255) | Potrivit autorităților britanice, ardezia este scutită de la plata taxei pe agregate întrucât ardezia de calitate superioară este extrasă pentru a fi utilizată ca pardoseli și acoperișuri și pentru proprietățile sale decorative, mai degrabă decât pentru a fi utilizată ca agregat. Ardezia poate fi utilizată ca ardezie pentru acoperișuri, amenajări și produse de uz arhitectural (pervaze și coronamente, blaturi pentru bucătărie și baie, tejghele, șeminee, umplere, acoperire, semne de casă, plăci memoriale și plăci de gresie) și ornamente (denumite în continuare, în mod colectiv, „produse specializate de uz arhitectural”). Cu toate acestea, spărtura și resturile de ardezie care rezultă din extracția și formarea ardeziei de înaltă calitate pot fi înlocuite de agregate nou extrase. Prin urmare, scutirile încurajează, de asemenea, utilizarea de spărturi de ardezie și orice alt subprodus asociat, oferind un câștig net pentru mediu prin reducerea efectelor nocive asupra mediului care ar fi fost cauzate din extracția suplimentară a agregatelor în carieră. |
| --- | --- |

(255)

Potrivit autorităților britanice, ardezia este scutită de la plata taxei pe agregate întrucât ardezia de calitate superioară este extrasă pentru a fi utilizată ca pardoseli și acoperișuri și pentru proprietățile sale decorative, mai degrabă decât pentru a fi utilizată ca agregat. Ardezia poate fi utilizată ca ardezie pentru acoperișuri, amenajări și produse de uz arhitectural (pervaze și coronamente, blaturi pentru bucătărie și baie, tejghele, șeminee, umplere, acoperire, semne de casă, plăci memoriale și plăci de gresie) și ornamente (denumite în continuare, în mod colectiv, „produse specializate de uz arhitectural”). Cu toate acestea, spărtura și resturile de ardezie care rezultă din extracția și formarea ardeziei de înaltă calitate pot fi înlocuite de agregate nou extrase. Prin urmare, scutirile încurajează, de asemenea, utilizarea de spărturi de ardezie și orice alt subprodus asociat, oferind un câștig net pentru mediu prin reducerea efectelor nocive asupra mediului care ar fi fost cauzate din extracția suplimentară a agregatelor în carieră.

| (256) | Potrivit autorităților britanice, carierele care oferă agregate de ardezie, spărturi de ardezie spre vânzare în vederea utilizării ca agregate, subliniază în materialele lor promoționale calitatea propriilor produse de ardezie precum ardezia pentru acoperișuri, blaturi, umplere, pardoseală și plăci memoriale, care reprezintă în mod evident punctul de interes al activităților lor de extracție (59). |
| --- | --- |

(256)

Potrivit autorităților britanice, carierele care oferă agregate de ardezie, spărturi de ardezie spre vânzare în vederea utilizării ca agregate, subliniază în materialele lor promoționale calitatea propriilor produse de ardezie precum ardezia pentru acoperișuri, blaturi, umplere, pardoseală și plăci memoriale, care reprezintă în mod evident punctul de interes al activităților lor de extracție (59).

59

| (257) | Autoritățile britanice susțin că ardezia nu este adecvată pentru a fi utilizată ca agregat, întrucât aceasta tinde să alcătuiască forme plate inegale și în plăci, mai degrabă decât forme cubice, care sunt preferate în cele mai multe utilizări ale materialelor ca agregate. Ardezia de calitate superioară nu este utilizată ca agregat pentru că proprietățile sale fizice și/sau chimice o fac inadecvată pentru această utilizare și este vândută în alte scopuri cu valori mai ridicate. |
| --- | --- |

(257)

Autoritățile britanice susțin că ardezia nu este adecvată pentru a fi utilizată ca agregat, întrucât aceasta tinde să alcătuiască forme plate inegale și în plăci, mai degrabă decât forme cubice, care sunt preferate în cele mai multe utilizări ale materialelor ca agregate. Ardezia de calitate superioară nu este utilizată ca agregat pentru că proprietățile sale fizice și/sau chimice o fac inadecvată pentru această utilizare și este vândută în alte scopuri cu valori mai ridicate.

| (258) | Autoritățile britanice au estimat că fiecare tonă de ardezie extrasă produce aproximativ 95 % spărtură de ardezie și aproximativ 5 % ardezie adecvată pentru utilizări de calitate superioară precum țigle pentru acoperișuri sau de acoperire (60). O mare parte din roca în care se găsește ardezia de calitate superioară este caracterizată de un clivaj mai puțin perfect, ceea ce o face inadecvată pentru despicarea în plăci subțiri. Producția de plăci de ardezie tăiate și despicate în mod identic din materiale de calitate superioară generează, de asemenea, cantități mari de reziduuri. În consecință, depozitele mari de deșeuri de ardezie, formate din spărtură de ardezie, sunt asociate din punct de vedere istoric cu siturile unde a început exploatarea ardeziei. Autoritățile britanice furnizează informații în această privință bazate pe studii. Acestea subliniază faptul că producția de deșeuri de ardezie depășește în continuare piața minereului ca agregat și încă se formează halde de deșeuri de ardezie. Producția de ardezie a scăzut începând cu anul 2000, întrucât a scăzut producția de ardezie pentru acoperișuri. De la suspendarea taxei pe agregate în aprilie 2014, producătorii de ardezie au observat o scădere a cererii pentru deșeurile de ardezie, iar haldele de deșeuri s-au mărit. |
| --- | --- |

(258)

Autoritățile britanice au estimat că fiecare tonă de ardezie extrasă produce aproximativ 95 % spărtură de ardezie și aproximativ 5 % ardezie adecvată pentru utilizări de calitate superioară precum țigle pentru acoperișuri sau de acoperire (60). O mare parte din roca în care se găsește ardezia de calitate superioară este caracterizată de un clivaj mai puțin perfect, ceea ce o face inadecvată pentru despicarea în plăci subțiri. Producția de plăci de ardezie tăiate și despicate în mod identic din materiale de calitate superioară generează, de asemenea, cantități mari de reziduuri. În consecință, depozitele mari de deșeuri de ardezie, formate din spărtură de ardezie, sunt asociate din punct de vedere istoric cu siturile unde a început exploatarea ardeziei. Autoritățile britanice furnizează informații în această privință bazate pe studii. Acestea subliniază faptul că producția de deșeuri de ardezie depășește în continuare piața minereului ca agregat și încă se formează halde de deșeuri de ardezie. Producția de ardezie a scăzut începând cu anul 2000, întrucât a scăzut producția de ardezie pentru acoperișuri. De la suspendarea taxei pe agregate în aprilie 2014, producătorii de ardezie au observat o scădere a cererii pentru deșeurile de ardezie, iar haldele de deșeuri s-au mărit.

60

| (259) | Potrivit autorităților britanice, subprodusele de ardezie pot fi utilizate ca agregat de calitate inferioară pentru rambleuri și ca agregate decorative și, printr-o selecție și măcinare atente, pot îndeplini cerințele de bază pentru construcția de drumuri (61). Deși deșeurile de ardezie nu sunt la fel de rezistente ca alte agregate, s-a dovedit că acestea au performanțe adecvate în acest rol de bază și, prin urmare, sunt adecvate ca alternativă la agregatele nou extrase în fabricarea betonului și în aplicații de inginerie de rezistență medie. De asemenea, unele deșeuri de ardezie sunt măcinate în pulbere și granule de uz industrial pentru fabricarea pâslei pentru acoperișuri și a vopselelor bituminoase. Prin scutirea ardeziei de la plata taxei, se încurajează utilizarea deșeurilor constând în spărtură de ardezie, reducându-se astfel impactul negativ asupra habitatelor naturale și daunele cauzate armoniei vizuale de haldele de deșeuri. Aceasta ar încuraja proiecte precum șoseaua de centură A55, invocată de BAA. |
| --- | --- |

(259)

Potrivit autorităților britanice, subprodusele de ardezie pot fi utilizate ca agregat de calitate inferioară pentru rambleuri și ca agregate decorative și, printr-o selecție și măcinare atente, pot îndeplini cerințele de bază pentru construcția de drumuri (61). Deși deșeurile de ardezie nu sunt la fel de rezistente ca alte agregate, s-a dovedit că acestea au performanțe adecvate în acest rol de bază și, prin urmare, sunt adecvate ca alternativă la agregatele nou extrase în fabricarea betonului și în aplicații de inginerie de rezistență medie. De asemenea, unele deșeuri de ardezie sunt măcinate în pulbere și granule de uz industrial pentru fabricarea pâslei pentru acoperișuri și a vopselelor bituminoase. Prin scutirea ardeziei de la plata taxei, se încurajează utilizarea deșeurilor constând în spărtură de ardezie, reducându-se astfel impactul negativ asupra habitatelor naturale și daunele cauzate armoniei vizuale de haldele de deșeuri. Aceasta ar încuraja proiecte precum șoseaua de centură A55, invocată de BAA.

61

| (260) | Potrivit autorităților britanice, de la suspendarea anumitor scutiri de la plata taxei în aprilie 2014, [...] a fost forțată să își vândă deșeurile de ardezie cu o pierdere de 3 %, ceea ce indică faptul că, în lipsa scutirii, nu ar exista o piață pentru deșeurile de ardezie. |
| --- | --- |

(260)

Potrivit autorităților britanice, de la suspendarea anumitor scutiri de la plata taxei în aprilie 2014, [...] a fost forțată să își vândă deșeurile de ardezie cu o pierdere de 3 %, ceea ce indică faptul că, în lipsa scutirii, nu ar exista o piață pentru deșeurile de ardezie.

| (261) | Autoritățile britanice afirmă că, deși doar 5 % din materialele extrase din carierele de ardezie sunt materiale de calitate superioară, valoarea relativă a plăcilor de ardezie de dimensiuni adecvate destinate vânzării ca plăci pentru acoperișuri sau pardoseală sau pentru acoperire și alte scopuri decorative justifică extracția acestora. Ardezia de calitate superioară este comercializată la prețuri cuprinse între 727 GBP și 1 076 GBP pe tonă. Autoritățile britanice au furnizat prețul produselor de la un producător de ardezie, care sunt după cum urmează (GBP/tonă):













  An | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [...] pentru acoperișuri | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| de uz arhitectural | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(261)

Autoritățile britanice afirmă că, deși doar 5 % din materialele extrase din carierele de ardezie sunt materiale de calitate superioară, valoarea relativă a plăcilor de ardezie de dimensiuni adecvate destinate vânzării ca plăci pentru acoperișuri sau pardoseală sau pentru acoperire și alte scopuri decorative justifică extracția acestora. Ardezia de calitate superioară este comercializată la prețuri cuprinse între 727 GBP și 1 076 GBP pe tonă. Autoritățile britanice au furnizat prețul produselor de la un producător de ardezie, care sunt după cum urmează (GBP/tonă):

An

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

[...] pentru acoperișuri

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

de uz arhitectural

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Autoritățile britanice susțin că un alt producător de ardezie a vândut ardezie pentru acoperișuri cu aproximativ 700 GBP pe tonă. Produsele de ardezie de uz arhitectural se vând după cum urmează:

| An | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBP pe metru pătrat | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

An

2008

2009

2010

2011

2012

2013

GBP pe metru pătrat

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (262) | Potrivit autorităților britanice, costul de fabricare a subproduselor de ardezie se ridică la 5,7 GBP-6,5 GBP pe tonă (62). Cu toate acestea, prețurile de vânzare au variat de-a lungul timpului de la 7,36 GBP pe tonă la un minim de 4,10 GBP pe tonă. Un alt producător de ardezie a vândut agregate de ardezie pentru construcții la prețuri cuprinse între 4,40 GBP și 6,42 GBP. Valoarea ridicată a ardeziei de calitate superioară face din extracția acesteia activitatea principală în siturile unde există depozite de ardezie. Nu ar fi rațional din punct de vedere economic pentru niciun exploatator să extragă ardezia cu intenția de a o vinde pentru a fi utilizată ca agregat, mai degrabă decât ca un mijloc de a obține ardezie de calitate superioară. |
| --- | --- |

(262)

Potrivit autorităților britanice, costul de fabricare a subproduselor de ardezie se ridică la 5,7 GBP-6,5 GBP pe tonă (62). Cu toate acestea, prețurile de vânzare au variat de-a lungul timpului de la 7,36 GBP pe tonă la un minim de 4,10 GBP pe tonă. Un alt producător de ardezie a vândut agregate de ardezie pentru construcții la prețuri cuprinse între 4,40 GBP și 6,42 GBP. Valoarea ridicată a ardeziei de calitate superioară face din extracția acesteia activitatea principală în siturile unde există depozite de ardezie. Nu ar fi rațional din punct de vedere economic pentru niciun exploatator să extragă ardezia cu intenția de a o vinde pentru a fi utilizată ca agregat, mai degrabă decât ca un mijloc de a obține ardezie de calitate superioară.

62

| (263) | Autoritățile britanice au furnizat informații extrase din informațiile financiare ale producătorilor de ardezie care arată că veniturile provenite din produsele de uz arhitectural face din acestea produsele principale ale întreprinderii. Raportul între ardezia pentru acoperișuri și agregate în ceea ce privește veniturile a variat în timp între 2,54 și 3,52. |
| --- | --- |

(263)

Autoritățile britanice au furnizat informații extrase din informațiile financiare ale producătorilor de ardezie care arată că veniturile provenite din produsele de uz arhitectural face din acestea produsele principale ale întreprinderii. Raportul între ardezia pentru acoperișuri și agregate în ceea ce privește veniturile a variat în timp între 2,54 și 3,52.

| (264) | În ceea ce privește informațiile referitoare la prețul ardeziei prezentate de BAA, unde s-au folosit date privind prețurile de import, autoritățile britanice arată că produsele de ardezie de uz arhitectural din Regatul Unit și produsele de ardezie de uz arhitectural importate sunt diferite și concurează pe piețe diferite de cele ale produselor importate. Prin urmare, datele referitoare la prețurile de import nu ar fi adecvate pentru o comparare a prețurilor. |
| --- | --- |

(264)

În ceea ce privește informațiile referitoare la prețul ardeziei prezentate de BAA, unde s-au folosit date privind prețurile de import, autoritățile britanice arată că produsele de ardezie de uz arhitectural din Regatul Unit și produsele de ardezie de uz arhitectural importate sunt diferite și concurează pe piețe diferite de cele ale produselor importate. Prin urmare, datele referitoare la prețurile de import nu ar fi adecvate pentru o comparare a prețurilor.

| (265) | Autoritățile britanice susțin că ardezia decorativă este obținută ca subprodus al extracției în carieră a ardeziei de calitate superioară. Aceasta se vinde la un preț de aproximativ 15 GBP pe tonă. Deși este mai mare decât prețul de vânzare pentru rambleuri, astfel cum s-a arătat mai sus, prețul ardeziei decorative este de departe mult mai scăzut decât prețul ardeziei pentru acoperișuri (peste 200 GBP pe tonă). Prețul ardeziei decorative este comparabil cu cel al altor agregate decorative disponibile prin intermediul comercianților cu amănuntul în Regatul Unit. Logica de mediu a scutirii de la plata taxei pentru ardezie are în continuare sens, întrucât ardezia decorativă este un produs secundar inevitabil în producția ardeziei de calitate superioară, în timp ce piața produselor decorative este o piață de servicii premium pentru producătorii de var sau granit. |
| --- | --- |

(265)

Autoritățile britanice susțin că ardezia decorativă este obținută ca subprodus al extracției în carieră a ardeziei de calitate superioară. Aceasta se vinde la un preț de aproximativ 15 GBP pe tonă. Deși este mai mare decât prețul de vânzare pentru rambleuri, astfel cum s-a arătat mai sus, prețul ardeziei decorative este de departe mult mai scăzut decât prețul ardeziei pentru acoperișuri (peste 200 GBP pe tonă). Prețul ardeziei decorative este comparabil cu cel al altor agregate decorative disponibile prin intermediul comercianților cu amănuntul în Regatul Unit. Logica de mediu a scutirii de la plata taxei pentru ardezie are în continuare sens, întrucât ardezia decorativă este un produs secundar inevitabil în producția ardeziei de calitate superioară, în timp ce piața produselor decorative este o piață de servicii premium pentru producătorii de var sau granit.

| (266) | Autoritățile britanice susțin că scutirea de la plata taxei pentru ardezie și subprodusele de ardezie este conformă cu obiectivul de protecție a mediului al taxei pe agregate, pentru a încuraja utilizarea subproduselor deșeurilor de ardezie ca substitut pentru agregatele nou extrase. |
| --- | --- |

(266)

Autoritățile britanice susțin că scutirea de la plata taxei pentru ardezie și subprodusele de ardezie este conformă cu obiectivul de protecție a mediului al taxei pe agregate, pentru a încuraja utilizarea subproduselor deșeurilor de ardezie ca substitut pentru agregatele nou extrase.

| (267) | Autoritățile britanice afirmă că, la fel precum în cazul șistului, se pare că ardezia poate fi găsită în asociere cu o gamă largă de alte tipuri de rocă. Acestea sunt frecvent îndințate cu gresie și/sau calcar. Termenul „în principal” este destinat să permită compușii care includ în cea mai mare parte, însă nu în totalitate materialele scutite, întrucât astfel apar materialele respective în mod natural. În cazul în care compușii constau în principal în șist sau ardezie, proprietățile lor fizice îi fac mai puțin adecvați pentru a fi utilizați ca agregate decât dacă ar fi fost formați în mare parte din materiale mai susceptibile de a fi utilizate ca agregate. |
| --- | --- |

(267)

Autoritățile britanice afirmă că, la fel precum în cazul șistului, se pare că ardezia poate fi găsită în asociere cu o gamă largă de alte tipuri de rocă. Acestea sunt frecvent îndințate cu gresie și/sau calcar. Termenul „în principal” este destinat să permită compușii care includ în cea mai mare parte, însă nu în totalitate materialele scutite, întrucât astfel apar materialele respective în mod natural. În cazul în care compușii constau în principal în șist sau ardezie, proprietățile lor fizice îi fac mai puțin adecvați pentru a fi utilizați ca agregate decât dacă ar fi fost formați în mare parte din materiale mai susceptibile de a fi utilizate ca agregate.

| (268) | Regatul Unit estimează că au fost produse aproximativ 6,33 milioane de tone de deșeuri de spărtură de ardezie în fiecare an și că stocurile istorice utilizabile s-au ridicat la aproximativ 277 de milioane de tone. Din această cantitate, numai 0,66 milioane de tone au fost vândute pentru a fi utilizate ca agregate înainte de introducerea taxei pe agregate (63). Restul fie au fost utilizate ca rambleu, fie au fost lăsate să se acumuleze în halde de deșeuri. |
| --- | --- |

(268)

Regatul Unit estimează că au fost produse aproximativ 6,33 milioane de tone de deșeuri de spărtură de ardezie în fiecare an și că stocurile istorice utilizabile s-au ridicat la aproximativ 277 de milioane de tone. Din această cantitate, numai 0,66 milioane de tone au fost vândute pentru a fi utilizate ca agregate înainte de introducerea taxei pe agregate (63). Restul fie au fost utilizate ca rambleu, fie au fost lăsate să se acumuleze în halde de deșeuri.

63

| (269) | Autoritățile britanice susțin că existența scutirii pentru subprodusele rezultate din ardezie nu încurajează extracția suplimentară de ardezie, întrucât exploatatorii carierelor de ardezie întâmpină deja dificultăți în a găsi o piață pentru deșeurile scutite generate din activitățile de exploatare a carierelor existente. Autoritățile britanice susțin că numărul total al carierelor/exploatărilor de ardezie a rămas în mare măsură neschimbat de la introducerea taxei pe agregate, fiind de 50 în anul 2000 și de 49 în anul 2010. |
| --- | --- |

(269)

Autoritățile britanice susțin că existența scutirii pentru subprodusele rezultate din ardezie nu încurajează extracția suplimentară de ardezie, întrucât exploatatorii carierelor de ardezie întâmpină deja dificultăți în a găsi o piață pentru deșeurile scutite generate din activitățile de exploatare a carierelor existente. Autoritățile britanice susțin că numărul total al carierelor/exploatărilor de ardezie a rămas în mare măsură neschimbat de la introducerea taxei pe agregate, fiind de 50 în anul 2000 și de 49 în anul 2010.

| (270) | Regatul Unit consideră că deșeurile de spărtură de ardezie sunt tratate corect ca un subprodus inevitabil al procedeului de extracție care nu este efectuat pentru producerea de agregate, ci pentru a se obține ardezie de calitate superioară destinată utilizării ca țiglă pentru acoperișuri, placare și alte produse valoroase. |
| --- | --- |

(270)

Regatul Unit consideră că deșeurile de spărtură de ardezie sunt tratate corect ca un subprodus inevitabil al procedeului de extracție care nu este efectuat pentru producerea de agregate, ci pentru a se obține ardezie de calitate superioară destinată utilizării ca țiglă pentru acoperișuri, placare și alte produse valoroase.

| (271) | Autoritățile britanice susțin că nu se poate face distincția între subprodusele rezultate din producția de ardezie debitată și ardezia produsă în mod deliberat ca agregat. |
| --- | --- |

(271)

Autoritățile britanice susțin că nu se poate face distincția între subprodusele rezultate din producția de ardezie debitată și ardezia produsă în mod deliberat ca agregat.

| (272) | Autoritățile britanice contestă afirmațiile formulate de BAA în cursul procedurii judiciare în cauza T-210/02 RENV și observațiile transmise de aceasta Comisiei potrivit cărora ar exista cariere de ardezie care exploatează ardezia doar pentru a fi utilizată ca agregat. După analizarea tuturor carierelor indicate de BAA în cursul procedurii, autoritățile britanice au susținut această concluzie. De asemenea, autoritățile britanice și-au exprimat îndoielile în ceea ce privește elementele de probă furnizate, întrucât unele cariere sunt menționate atât ca producători de ardezie pentru acoperișuri, cât și ca exploatatori de ardezie în principal pentru utilizarea ca agregat. |
| --- | --- |

(272)

Autoritățile britanice contestă afirmațiile formulate de BAA în cursul procedurii judiciare în cauza T-210/02 RENV și observațiile transmise de aceasta Comisiei potrivit cărora ar exista cariere de ardezie care exploatează ardezia doar pentru a fi utilizată ca agregat. După analizarea tuturor carierelor indicate de BAA în cursul procedurii, autoritățile britanice au susținut această concluzie. De asemenea, autoritățile britanice și-au exprimat îndoielile în ceea ce privește elementele de probă furnizate, întrucât unele cariere sunt menționate atât ca producători de ardezie pentru acoperișuri, cât și ca exploatatori de ardezie în principal pentru utilizarea ca agregat.

| (273) | În ceea ce privește BGS, autoritățile britanice susțin că datele respective se bazează pe descrierea individuală a materialelor fabricate de cariere și pe destinația lor finală. Autoritățile britanice iau act de faptul că respectivele cariere pot descrie un material într-un mod diferit decât dacă ar fi clasificat în sensul taxei pe agregate și materialele produse de o carieră pot face obiectul unor modificări de-a lungul timpului. Prin urmare, datele respective reprezintă cea mai exactă listă a carierelor din Regatul Unit și a utilizărilor finale ale materialelor existente, dar nu se poate afirma că aceasta este o listă exactă din toate punctele de vedere a carierelor din Regatul Unit și a utilizărilor definite ale materialelor extrase. De asemenea, autoritățile britanice susțin că datele sunt depășite și că sunt conștiente de faptul că unele dintre carierele enumerate nu mai sunt active. Autoritățile britanice susțin, de asemenea, că lista include întreprinderi care pot deține o autorizația de exploatare valabilă, dar care, de fapt, nu desfășoară și nu au desfășurat niciodată activități de exploatare în carieră. |
| --- | --- |

(273)

În ceea ce privește BGS, autoritățile britanice susțin că datele respective se bazează pe descrierea individuală a materialelor fabricate de cariere și pe destinația lor finală. Autoritățile britanice iau act de faptul că respectivele cariere pot descrie un material într-un mod diferit decât dacă ar fi clasificat în sensul taxei pe agregate și materialele produse de o carieră pot face obiectul unor modificări de-a lungul timpului. Prin urmare, datele respective reprezintă cea mai exactă listă a carierelor din Regatul Unit și a utilizărilor finale ale materialelor existente, dar nu se poate afirma că aceasta este o listă exactă din toate punctele de vedere a carierelor din Regatul Unit și a utilizărilor definite ale materialelor extrase. De asemenea, autoritățile britanice susțin că datele sunt depășite și că sunt conștiente de faptul că unele dintre carierele enumerate nu mai sunt active. Autoritățile britanice susțin, de asemenea, că lista include întreprinderi care pot deține o autorizația de exploatare valabilă, dar care, de fapt, nu desfășoară și nu au desfășurat niciodată activități de exploatare în carieră.

| (274) | Autoritățile britanice au arătat că, din totalul listei de cariere prezentate de BAA ca fiind producătoare de ardezie, de șist și de argilă exclusiv pentru a fi utilizate ca agregate, s-a constatat că opt cariere fie nu au exploatat niciodată agregate, ci au desfășurat alte activități care nu sunt supuse taxei pe agregate, fie sunt inactive dinainte de introducerea taxei pe agregate. Unele dintre carierele respective au fost utilizate ca depozite de deșeuri. |
| --- | --- |

(274)

Autoritățile britanice au arătat că, din totalul listei de cariere prezentate de BAA ca fiind producătoare de ardezie, de șist și de argilă exclusiv pentru a fi utilizate ca agregate, s-a constatat că opt cariere fie nu au exploatat niciodată agregate, ci au desfășurat alte activități care nu sunt supuse taxei pe agregate, fie sunt inactive dinainte de introducerea taxei pe agregate. Unele dintre carierele respective au fost utilizate ca depozite de deșeuri.

| (275) | De asemenea, autoritățile britanice arată că au utilizat definițiile prevăzute în raportul redactat în anul 2003 în mod specific pentru a sprijini autoritățile fiscale în ceea ce privește punerea în aplicare a taxei pe agregate. Criteriul obiectiv care este utilizat de autoritățile britanice pentru a face distincția între tipuri de roci foarte similare presupune ca materialul clasificat ca ardezie să „se despice numai cu o daltă în fulgi și plăci ascuțite”. În cazul în care materialul nu prezintă un astfel de clivaj șistos, acesta nu este tratat ca ardezie în sensul taxei pe agregate, și anume nu este scutit. Materialele precum cel la care se referă BAA ar fi calificate drept argilită și ar fi supuse taxării. |
| --- | --- |

(275)

De asemenea, autoritățile britanice arată că au utilizat definițiile prevăzute în raportul redactat în anul 2003 în mod specific pentru a sprijini autoritățile fiscale în ceea ce privește punerea în aplicare a taxei pe agregate. Criteriul obiectiv care este utilizat de autoritățile britanice pentru a face distincția între tipuri de roci foarte similare presupune ca materialul clasificat ca ardezie să „se despice numai cu o daltă în fulgi și plăci ascuțite”. În cazul în care materialul nu prezintă un astfel de clivaj șistos, acesta nu este tratat ca ardezie în sensul taxei pe agregate, și anume nu este scutit. Materialele precum cel la care se referă BAA ar fi calificate drept argilită și ar fi supuse taxării.

| (276) | Autoritățile britanice au luat act de observațiile din partea diferitelor părți interesate în ceea ce privește eventuala clasificare eronată ca ardezie a produselor dintr-o anumită carieră. Autoritățile britanice susțin că, în cazul în care materialul îndeplinește criteriul pe care îl utilizează acestea pentru a stabili existența ardeziei, și anume despicarea cu o daltă, atunci materialul a fost corect etichetat ca ardezie în sensul taxei pe agregate. Cu toate acestea, autoritățile britanice au remarcat faptul că produsele obținute de regulă din ardezie care se despică cu o daltă sunt prezentate ca fiind importate pe site-ul internet al carierei. Caracteristicile geologice ale materialului extras de pe situl acesteia nu au fost încă verificate de către autoritățile fiscale din Regatul Unit („Her Majesty's Revenue and Customs” sau „HMRC”). |
| --- | --- |

(276)

Autoritățile britanice au luat act de observațiile din partea diferitelor părți interesate în ceea ce privește eventuala clasificare eronată ca ardezie a produselor dintr-o anumită carieră. Autoritățile britanice susțin că, în cazul în care materialul îndeplinește criteriul pe care îl utilizează acestea pentru a stabili existența ardeziei, și anume despicarea cu o daltă, atunci materialul a fost corect etichetat ca ardezie în sensul taxei pe agregate. Cu toate acestea, autoritățile britanice au remarcat faptul că produsele obținute de regulă din ardezie care se despică cu o daltă sunt prezentate ca fiind importate pe site-ul internet al carierei. Caracteristicile geologice ale materialului extras de pe situl acesteia nu au fost încă verificate de către autoritățile fiscale din Regatul Unit („Her Majesty's Revenue and Customs” sau „HMRC”).

| (277) | Având în vedere că sistemul de punere în aplicare al HMRC utilizează o abordare bazată pe riscuri și acționează pe baza informațiilor conform cărora o carieră ar putea să nu respecte regimul fiscal, autoritățile britanice s-au angajat să investigheze această situație și orice alte cazuri în care cercetarea realizată pentru a obține elemente de probă pentru Comisie provoacă preocupări în ce privește clasificarea greșită a materialelor. HMRC a decis să solicite sau să preleveze eșantioane geologice din aceste situri. În cazul în care se dovedește că materialul respectiv nu este ardezie, taxa va fi percepută asupra materialelor extrase și poate fi aplicată, de asemenea, o sancțiune pentru descrierea greșită a materialului. |
| --- | --- |

(277)

Având în vedere că sistemul de punere în aplicare al HMRC utilizează o abordare bazată pe riscuri și acționează pe baza informațiilor conform cărora o carieră ar putea să nu respecte regimul fiscal, autoritățile britanice s-au angajat să investigheze această situație și orice alte cazuri în care cercetarea realizată pentru a obține elemente de probă pentru Comisie provoacă preocupări în ce privește clasificarea greșită a materialelor. HMRC a decis să solicite sau să preleveze eșantioane geologice din aceste situri. În cazul în care se dovedește că materialul respectiv nu este ardezie, taxa va fi percepută asupra materialelor extrase și poate fi aplicată, de asemenea, o sancțiune pentru descrierea greșită a materialului.

| (278) | Autoritățile britanice subliniază, de asemenea, că în comercializarea rocii pentru vânzare, carierele ar putea decide să utilizeze o descriere care nu corespunde criteriului bazat pe obiectiv utilizat de HMRC în sensul taxei. |
| --- | --- |

(278)

Autoritățile britanice subliniază, de asemenea, că în comercializarea rocii pentru vânzare, carierele ar putea decide să utilizeze o descriere care nu corespunde criteriului bazat pe obiectiv utilizat de HMRC în sensul taxei.

| (279) | Autoritățile britanice au analizat registre fiscale confidențiale și informații publice referitoare la fiecare dintre carierele cu privire la care BAA a susținut că produc ardezie exclusiv în scopul utilizării ca agregate sau care și-ar fi etichetat în mod necorespunzător produsele ca fiind ardezie astfel încât să beneficieze de scutiri. Rezultatele analizei au fost prezentate Comisiei și au demonstrat că pot exista anumite probleme legate de punerea în aplicare pentru o carieră. Autoritățile britanice s-au angajat să analizeze ce materiale produce în mod efectiv cariera respectivă și dacă acestea au fost etichetate corect ca ardezie. Cu toate acestea, în ceea ce privește restul carierelor despre care s-a dovedit că sunt sau că au fost active, nu s-a găsit niciun indiciu că acestea ar extrage în mod deliberat ardezie pentru utilizare ca agregate. |
| --- | --- |

(279)

Autoritățile britanice au analizat registre fiscale confidențiale și informații publice referitoare la fiecare dintre carierele cu privire la care BAA a susținut că produc ardezie exclusiv în scopul utilizării ca agregate sau care și-ar fi etichetat în mod necorespunzător produsele ca fiind ardezie astfel încât să beneficieze de scutiri. Rezultatele analizei au fost prezentate Comisiei și au demonstrat că pot exista anumite probleme legate de punerea în aplicare pentru o carieră. Autoritățile britanice s-au angajat să analizeze ce materiale produce în mod efectiv cariera respectivă și dacă acestea au fost etichetate corect ca ardezie. Cu toate acestea, în ceea ce privește restul carierelor despre care s-a dovedit că sunt sau că au fost active, nu s-a găsit niciun indiciu că acestea ar extrage în mod deliberat ardezie pentru utilizare ca agregate.

| (280) | Trebuie menționat faptul că, în cadrul revizuirii informațiilor prezentate de autoritățile britanice, Comisia a luat în considerare faptul că produsele de ardezie specializate de uz arhitectural sunt tăiate la dimensiune. Prin urmare, Comisia a considerat că acele cariere de ardezie în care piatra tăiată pare să fie principalul produs fabrică produse specializate de uz arhitectural (și, prin urmare, nu agregate), în primul rând pentru că agregatele de ardezie sunt rezultatul măcinării. |
| --- | --- |

(280)

Trebuie menționat faptul că, în cadrul revizuirii informațiilor prezentate de autoritățile britanice, Comisia a luat în considerare faptul că produsele de ardezie specializate de uz arhitectural sunt tăiate la dimensiune. Prin urmare, Comisia a considerat că acele cariere de ardezie în care piatra tăiată pare să fie principalul produs fabrică produse specializate de uz arhitectural (și, prin urmare, nu agregate), în primul rând pentru că agregatele de ardezie sunt rezultatul măcinării.

| (281) | Autoritățile britanice au furnizat statistici în susținerea opiniei acestora potrivit căreia ardezia nu a redus vânzările de agregate secundare și, deși cererea de roci sparte de calitate superioară și de nisip și pietriș de calitate superioară a scăzut pe parcursul perioadei în care a fost în vigoare taxa pe agregate, vânzările de ardezie, argilă și șist pentru construcții nu au crescut cu același ordin de mărime. Aparent, proporția vânzărilor de ardezie este în concordanță cu scăderea cererii. Autoritățile britanice au ajuns la concluzia că ardezia, argila și șistul nu au înlocuit pe scară largă piatra spartă, nisipul și pietrișul de calitate superioară. |
| --- | --- |

(281)

Autoritățile britanice au furnizat statistici în susținerea opiniei acestora potrivit căreia ardezia nu a redus vânzările de agregate secundare și, deși cererea de roci sparte de calitate superioară și de nisip și pietriș de calitate superioară a scăzut pe parcursul perioadei în care a fost în vigoare taxa pe agregate, vânzările de ardezie, argilă și șist pentru construcții nu au crescut cu același ordin de mărime. Aparent, proporția vânzărilor de ardezie este în concordanță cu scăderea cererii. Autoritățile britanice au ajuns la concluzia că ardezia, argila și șistul nu au înlocuit pe scară largă piatra spartă, nisipul și pietrișul de calitate superioară.

5.6.2.2.   
  Șistul

Șistul

(a)   Observațiile primite din partea BAA la 15 septembrie 2014

Observațiile primite din partea BAA la 15 septembrie 2014

| (282) | BAA susține că șistul poate fi utilizat ca agregat, și anume ca agregat de calitate inferioară, astfel cum s-a demonstrat, de asemenea, în raport (64). Șistul, argila și argilita pot apărea ca material de descopertă pentru depozitele de piatră spartă și pot fi vândute ca rambleu de calitate inferioară. |
| --- | --- |

(282)

BAA susține că șistul poate fi utilizat ca agregat, și anume ca agregat de calitate inferioară, astfel cum s-a demonstrat, de asemenea, în raport (64). Șistul, argila și argilita pot apărea ca material de descopertă pentru depozitele de piatră spartă și pot fi vândute ca rambleu de calitate inferioară.

64

| (283) | Potrivit BAA, șistul și argila pot fi utilizate ca agregate în situații specifice în care alte roci nu sunt disponibile deloc sau sunt disponibile în cantități mai mici, cum ar fi rambleierea și acoperirea depozitelor de deșeuri și rambleierea bazinelor și a canalelor. BAA susține că acestea reprezintă utilizări ale argilei și ale șistului ca agregate în același mod în care utilizarea de materiale pentru drenaj și sisteme de apărare maritimă reprezintă o utilizare ca agregate. BAA afirmă că, deși șistul se extrage ca un subprodus al argilei și cărbunelui, există, de asemenea, suprafețe foarte mari în Regatul Unit în care șistul mai dur și mai matur este îndințat cu gresie. |
| --- | --- |

(283)

Potrivit BAA, șistul și argila pot fi utilizate ca agregate în situații specifice în care alte roci nu sunt disponibile deloc sau sunt disponibile în cantități mai mici, cum ar fi rambleierea și acoperirea depozitelor de deșeuri și rambleierea bazinelor și a canalelor. BAA susține că acestea reprezintă utilizări ale argilei și ale șistului ca agregate în același mod în care utilizarea de materiale pentru drenaj și sisteme de apărare maritimă reprezintă o utilizare ca agregate. BAA afirmă că, deși șistul se extrage ca un subprodus al argilei și cărbunelui, există, de asemenea, suprafețe foarte mari în Regatul Unit în care șistul mai dur și mai matur este îndințat cu gresie.

| (284) | BAA susține că varietatea mai dură de șist, similară cu roca dură, a fost utilizată întotdeauna ca agregat, chiar înainte de introducerea taxei pe agregate. BAA a menționat exemplul unei cariere de șist funcționale din anul 1981, care produce piatră pentru construcții și zidărie, stânci artificiale și piatră neregulată de pavaj exterior (crazy paving), precum și material de umplere. |
| --- | --- |

(284)

BAA susține că varietatea mai dură de șist, similară cu roca dură, a fost utilizată întotdeauna ca agregat, chiar înainte de introducerea taxei pe agregate. BAA a menționat exemplul unei cariere de șist funcționale din anul 1981, care produce piatră pentru construcții și zidărie, stânci artificiale și piatră neregulată de pavaj exterior (crazy paving), precum și material de umplere.

crazy paving

| (285) | BAA a prezentat o listă cu 20 de cariere de argilă și șist, extrasă din Repertoriul minelor și carierelor din 2010 al BGS, care ar exploata materiale destinate exclusiv utilizării ca agregate. |
| --- | --- |

(285)

BAA a prezentat o listă cu 20 de cariere de argilă și șist, extrasă din Repertoriul minelor și carierelor din 2010 al BGS, care ar exploata materiale destinate exclusiv utilizării ca agregate.

| (286) | BAA susține că anumite cariere clasificate drept cariere „de gresie” în Repertoriul minelor și carierelor din 2010 al BGS beneficiază de o scutire efectivă de la plata taxei pe agregate pentru motivul că acestea sunt, în realitate, cariere de șist care fac parte din starturile de șist din Caithness, Scoția. |
| --- | --- |

(286)

BAA susține că anumite cariere clasificate drept cariere „de gresie” în Repertoriul minelor și carierelor din 2010 al BGS beneficiază de o scutire efectivă de la plata taxei pe agregate pentru motivul că acestea sunt, în realitate, cariere de șist care fac parte din starturile de șist din Caithness, Scoția.

| (287) | BAA susține că există multe cariere cu geologie mixtă, inclusiv cariere de șist care beneficiază de scutire pentru materialul care constă în principal în șist, întrucât șistul apare pe scară largă în Regatul Unit și este adesea îndințat cu alte roci. BAA oferă exemplul unei cariere exclusiv de agregate care beneficiază de scutire în acest mod. |
| --- | --- |

(287)

BAA susține că există multe cariere cu geologie mixtă, inclusiv cariere de șist care beneficiază de scutire pentru materialul care constă în principal în șist, întrucât șistul apare pe scară largă în Regatul Unit și este adesea îndințat cu alte roci. BAA oferă exemplul unei cariere exclusiv de agregate care beneficiază de scutire în acest mod.

| (288) | BAA susține că autoritățile britanice dețin informații privind denumirile carierelor care au fost scutite de la plata taxei pe agregate pe motiv că exploatau în întregime sau în principal ardezie sau șist. Cu toate acestea, astfel de informații nu au putut fi furnizate BAA din motive de confidențialitate. |
| --- | --- |

(288)

BAA susține că autoritățile britanice dețin informații privind denumirile carierelor care au fost scutite de la plata taxei pe agregate pe motiv că exploatau în întregime sau în principal ardezie sau șist. Cu toate acestea, astfel de informații nu au putut fi furnizate BAA din motive de confidențialitate.

(b)   Observațiile primite din partea domnului Robert Durward din cadrul BAA la 17 ianuarie 2014

Observațiile primite din partea domnului Robert Durward din cadrul BAA la 17 ianuarie 2014

| (289) | BAA susține că argila și șistul pentru fabricarea de produse ceramice și gips nu pot fi considerate a se afla într-o situație diferită de cea a materialelor taxate în temeiul taxei pe agregate, având în vedere obiectivul acesteia de protecție a mediului. Potrivit BAA, aceste materiale sunt comparabile cu rocile, nisipul sau pietrișul extrase pentru a fi utilizate în construcții, întrucât au fost extrase pentru construcții, iar argila și șistul sunt roci. După toate probabilitățile, la fabricarea materialelor de construcții din ceramică sunt utilizate volume mari de argilă și șist. Extracția de argilă utilizată pentru producția de cărămizi ar putea fi redusă prin utilizarea de materiale de construcții din beton, care pot fi fabricate pe baza deșeurilor/subproduselor de carieră, care adesea sunt supuse taxării. Potrivit BAA, neaplicarea taxei pentru argila și șistul utilizate în produsele de construcție din ceramică subminează taxa pe agregate. |
| --- | --- |

(289)

BAA susține că argila și șistul pentru fabricarea de produse ceramice și gips nu pot fi considerate a se afla într-o situație diferită de cea a materialelor taxate în temeiul taxei pe agregate, având în vedere obiectivul acesteia de protecție a mediului. Potrivit BAA, aceste materiale sunt comparabile cu rocile, nisipul sau pietrișul extrase pentru a fi utilizate în construcții, întrucât au fost extrase pentru construcții, iar argila și șistul sunt roci. După toate probabilitățile, la fabricarea materialelor de construcții din ceramică sunt utilizate volume mari de argilă și șist. Extracția de argilă utilizată pentru producția de cărămizi ar putea fi redusă prin utilizarea de materiale de construcții din beton, care pot fi fabricate pe baza deșeurilor/subproduselor de carieră, care adesea sunt supuse taxării. Potrivit BAA, neaplicarea taxei pentru argila și șistul utilizate în produsele de construcție din ceramică subminează taxa pe agregate.

(c)   Observațiile primite din partea întreprinderii Torrington Stone la 17 ianuarie 2014

Observațiile primite din partea întreprinderii Torrington Stone la 17 ianuarie 2014

| (290) | Potrivit Torrington Stone, una dintre carierele sale produce șist ca subprodus al gresiei grosiere dure. Șistul are o bună calitate și poate fi utilizat pentru rambleuri. O altă carieră a întreprinderii produce șist ca produs principal și gresie ca produs secundar, care este supus taxării. Torrington Stone pare să sugereze că produsele pe care le vinde sunt spărtură, subbază, pietriș cu granulometrie mare sau pot fi obținute din toate materialele produse. |
| --- | --- |

(290)

Potrivit Torrington Stone, una dintre carierele sale produce șist ca subprodus al gresiei grosiere dure. Șistul are o bună calitate și poate fi utilizat pentru rambleuri. O altă carieră a întreprinderii produce șist ca produs principal și gresie ca produs secundar, care este supus taxării. Torrington Stone pare să sugereze că produsele pe care le vinde sunt spărtură, subbază, pietriș cu granulometrie mare sau pot fi obținute din toate materialele produse.

| (291) | În urma introducerii taxei pe agregate, prețurile șistului au fost majorate ca urmare a forțelor pieței. |
| --- | --- |

(291)

În urma introducerii taxei pe agregate, prețurile șistului au fost majorate ca urmare a forțelor pieței.

| (292) | Torrington Stone a furnizat, de asemenea, informații cu privire la cariera Venn care produce șist ca subprodus, care este ideal pentru umplerea terasamentelor, concurând cu un subprodus supus taxării fabricat într-una dintre carierele întreprinderii Torrington Stone. Prețul oferit pentru șist ca subprodus a fost de aproximativ 3,50 GBP, inclusiv transportul estimat la 3,00 GBP. |
| --- | --- |

(292)

Torrington Stone a furnizat, de asemenea, informații cu privire la cariera Venn care produce șist ca subprodus, care este ideal pentru umplerea terasamentelor, concurând cu un subprodus supus taxării fabricat într-una dintre carierele întreprinderii Torrington Stone. Prețul oferit pentru șist ca subprodus a fost de aproximativ 3,50 GBP, inclusiv transportul estimat la 3,00 GBP.

(d)   Observațiile primite din partea întreprinderii Eunomia la 17 ianuarie 2014

Observațiile primite din partea întreprinderii Eunomia la 17 ianuarie 2014

| (293) | Observațiile primite din partea întreprinderii Eunomia au fost transmise în numele unui consorțiu de producători de agregate secundare din Regatul Unit (ardezie, steril și cenușa rezultată din ardere). |
| --- | --- |

(293)

Observațiile primite din partea întreprinderii Eunomia au fost transmise în numele unui consorțiu de producători de agregate secundare din Regatul Unit (ardezie, steril și cenușa rezultată din ardere).

| (294) | Potrivit Eunomia, sterilul (alcătuit, de regulă, din șist) este disponibil pentru reutilizare fie din minele de adâncime operaționale, fie din minele de adâncime închise/suspendate. Sterilul provine din extracția cărbunelui utilizând metode specifice minelor de adâncime. Caracteristicile calitative ale sterilului variază considerabil de la o mină la alta și în etape de extracție diferite, în funcție de geologia straturilor și de momentul extracției. Din cauza proprietăților inconsecvente ale sterilului, materialul este de calitate inferioară și valoarea de reutilizare este foarte scăzută. |
| --- | --- |

(294)

Potrivit Eunomia, sterilul (alcătuit, de regulă, din șist) este disponibil pentru reutilizare fie din minele de adâncime operaționale, fie din minele de adâncime închise/suspendate. Sterilul provine din extracția cărbunelui utilizând metode specifice minelor de adâncime. Caracteristicile calitative ale sterilului variază considerabil de la o mină la alta și în etape de extracție diferite, în funcție de geologia straturilor și de momentul extracției. Din cauza proprietăților inconsecvente ale sterilului, materialul este de calitate inferioară și valoarea de reutilizare este foarte scăzută.

| (295) | Eunomia susține că, de regulă, sterilul nu impune un preț pozitiv. Cu toate acestea, existența unui punct de desfacere permite minei respective să funcționeze, evitând formarea de halde de reziduuri pe terenurile deținute. Eunomia susține că, fără posibilitatea de a furniza steril în mod gratuit sau la un preț competitiv, care să îi reflecte calitatea inferioară, nu există alte opțiuni viabile din punct de vedere financiar disponibile pentru a îndepărta sterilul și a facilita dezvoltarea construcțiilor. Eunomia susține că, în ceea ce privește sterilul, costul de producție în etapa ulterioară extracției, presupunând că livrarea are loc pe o rază de 5 km de la sursă, se ridică, în mod normal la [...] GBP pe tonă pentru minele de adâncime operaționale și [...] GBP pe tonă pentru minele de adâncime închise/suspendate. Prin urmare, aplicarea taxei pe agregate la o valoare de 2 GBP pe tonă ar [...] costurile. Ar fi mai ieftin ca sterilul să fie trimis spre eliminare către depozit. |
| --- | --- |

(295)

Eunomia susține că, de regulă, sterilul nu impune un preț pozitiv. Cu toate acestea, existența unui punct de desfacere permite minei respective să funcționeze, evitând formarea de halde de reziduuri pe terenurile deținute. Eunomia susține că, fără posibilitatea de a furniza steril în mod gratuit sau la un preț competitiv, care să îi reflecte calitatea inferioară, nu există alte opțiuni viabile din punct de vedere financiar disponibile pentru a îndepărta sterilul și a facilita dezvoltarea construcțiilor. Eunomia susține că, în ceea ce privește sterilul, costul de producție în etapa ulterioară extracției, presupunând că livrarea are loc pe o rază de 5 km de la sursă, se ridică, în mod normal la [...] GBP pe tonă pentru minele de adâncime operaționale și [...] GBP pe tonă pentru minele de adâncime închise/suspendate. Prin urmare, aplicarea taxei pe agregate la o valoare de 2 GBP pe tonă ar [...] costurile. Ar fi mai ieftin ca sterilul să fie trimis spre eliminare către depozit.

(e)   Observațiile primite din partea autorităților britanice

Observațiile primite din partea autorităților britanice

| (296) | Autoritățile britanice susțin că logica scutirii șistului de la plata taxei este aceea că, în marea majoritate a cazurilor, șistul nu este utilizat ca agregat. Într-adevăr, în general, șistul nu este adecvat pentru a fi utilizat ca agregat. Utilizarea de calitate superioară a șistului are loc pentru fabricarea cărămizilor, care este un procedeu de obținere a ceramicii, și, prin urmare, este scutit de la plata taxa pe agregate. Orice subprodus rezultat din șistul extras pentru a fi utilizat la fabricarea cărămizilor ar fi, prin urmare, un subprodus al unui material extras destinat altor scopuri diferite de utilizarea ca agregat. |
| --- | --- |

(296)

Autoritățile britanice susțin că logica scutirii șistului de la plata taxei este aceea că, în marea majoritate a cazurilor, șistul nu este utilizat ca agregat. Într-adevăr, în general, șistul nu este adecvat pentru a fi utilizat ca agregat. Utilizarea de calitate superioară a șistului are loc pentru fabricarea cărămizilor, care este un procedeu de obținere a ceramicii, și, prin urmare, este scutit de la plata taxa pe agregate. Orice subprodus rezultat din șistul extras pentru a fi utilizat la fabricarea cărămizilor ar fi, prin urmare, un subprodus al unui material extras destinat altor scopuri diferite de utilizarea ca agregat.

| (297) | Autoritățile britanice susțin că șistul face parte din aceeași familie de roci ca argila. Argila variază de la argilă moale și argilă plastică la argilită dură. Proprietățile fizice și chimice și compoziția mineralogică a argilei determină modul cel mai adecvat de utilizare. În funcție de gradul de fisonabilitate (65), poate fi dificil să se facă distincție între argilă și șist, pe de o parte, și între șist și ardezie, de cealaltă parte. |
| --- | --- |

(297)

Autoritățile britanice susțin că șistul face parte din aceeași familie de roci ca argila. Argila variază de la argilă moale și argilă plastică la argilită dură. Proprietățile fizice și chimice și compoziția mineralogică a argilei determină modul cel mai adecvat de utilizare. În funcție de gradul de fisonabilitate (65), poate fi dificil să se facă distincție între argilă și șist, pe de o parte, și între șist și ardezie, de cealaltă parte.

65

| (298) | Autoritățile britanice susțin că șistul este strâns legat de extracția de argilă și se regăsește, de asemenea, în extracția de cărbune. La fel ca argila, șistul poate fi utilizat pentru fabricarea de materiale pentru placare, pavare și cărămizi pentru fațade, pavaje și cărămidă rezistentă pentru construcții (90 % din cererea de cărămidă din argilă este destinată utilizării la fabricarea de cărămizi de fațadă pe piața națională a locuințelor), țiglă pentru acoperișuri și materiale de acoperire și țevi vitrificate pentru drenaj și canalizare. Șistul este utilizat în cantități mari în producția de ciment. Alte utilizări includ rambleierea și acoperirea depozitelor de deșeuri, rambleierea bazinelor și a canalelor ca material de amenajare peisagistică, fabricarea de agregate ușoare destinate construcției de blocuri și utilizarea, în general, ca rambleu sau ca balast. |
| --- | --- |

(298)

Autoritățile britanice susțin că șistul este strâns legat de extracția de argilă și se regăsește, de asemenea, în extracția de cărbune. La fel ca argila, șistul poate fi utilizat pentru fabricarea de materiale pentru placare, pavare și cărămizi pentru fațade, pavaje și cărămidă rezistentă pentru construcții (90 % din cererea de cărămidă din argilă este destinată utilizării la fabricarea de cărămizi de fațadă pe piața națională a locuințelor), țiglă pentru acoperișuri și materiale de acoperire și țevi vitrificate pentru drenaj și canalizare. Șistul este utilizat în cantități mari în producția de ciment. Alte utilizări includ rambleierea și acoperirea depozitelor de deșeuri, rambleierea bazinelor și a canalelor ca material de amenajare peisagistică, fabricarea de agregate ușoare destinate construcției de blocuri și utilizarea, în general, ca rambleu sau ca balast.

| (299) | Autoritățile britanice susțin că șistul poate fi utilizat ca agregat de calitate inferioară, cel mai frecvent ca rambleu și material în vrac, pentru straturile inferioare ale drumurilor. Unele șisturi sunt adecvate, de asemenea, pentru producția de agregate ușoare, dar numai după ce au fost supuse unui procedeu de fabricație care constă în expunerea materialelor la temperaturi ridicate. În anumite circumstanțe, condițiile geologice (presiune și căldură) au condus la formarea de șisturi mai dure care, atunci când sunt măcinate, formează granule sub formă de blocuri care pot fi adecvate pentru anumite aplicații ca agregate de calitate inferioară, cum ar fi ca rambleu sau ca balast. |
| --- | --- |

(299)

Autoritățile britanice susțin că șistul poate fi utilizat ca agregat de calitate inferioară, cel mai frecvent ca rambleu și material în vrac, pentru straturile inferioare ale drumurilor. Unele șisturi sunt adecvate, de asemenea, pentru producția de agregate ușoare, dar numai după ce au fost supuse unui procedeu de fabricație care constă în expunerea materialelor la temperaturi ridicate. În anumite circumstanțe, condițiile geologice (presiune și căldură) au condus la formarea de șisturi mai dure care, atunci când sunt măcinate, formează granule sub formă de blocuri care pot fi adecvate pentru anumite aplicații ca agregate de calitate inferioară, cum ar fi ca rambleu sau ca balast.

| (300) | Potrivit autorităților britanice, întrucât șistul și argila sunt similare din punct de vedere geologic, acestea sunt grupate în statisticile naționale din Regatul Unit. În anul 2000, în Regatul Unit s-au vândut 10 838 000 de tone de argilă, din care 7 880 000 de tone au fost utilizate pentru cărămizi, țevi și plăci, iar 2 958 000 de tone de argilă și șist s-au vândut pentru alte utilizări. În anul 2012, în Regatul Unit s-au vândut 5 497 000 de tone de argilă, iar 3 569 000 de tone au fost utilizate pentru cărămizi, țevi și plăci. Autoritățile britanice susțin că, întrucât extracția de argilă și de șist s-a redus la jumătate în perioada 2000-2012, iar vânzările de argilă și de șist în alte scopuri decât pentru cărămizi, țevi și plăci au fost cu 35 % mai mici în 2012 decât în 2002, este puțin probabil ca introducerea taxei să fi condus la creșterea exploatării șistului, în special a celui destinat utilizării ca agregat. |
| --- | --- |

(300)

Potrivit autorităților britanice, întrucât șistul și argila sunt similare din punct de vedere geologic, acestea sunt grupate în statisticile naționale din Regatul Unit. În anul 2000, în Regatul Unit s-au vândut 10 838 000 de tone de argilă, din care 7 880 000 de tone au fost utilizate pentru cărămizi, țevi și plăci, iar 2 958 000 de tone de argilă și șist s-au vândut pentru alte utilizări. În anul 2012, în Regatul Unit s-au vândut 5 497 000 de tone de argilă, iar 3 569 000 de tone au fost utilizate pentru cărămizi, țevi și plăci. Autoritățile britanice susțin că, întrucât extracția de argilă și de șist s-a redus la jumătate în perioada 2000-2012, iar vânzările de argilă și de șist în alte scopuri decât pentru cărămizi, țevi și plăci au fost cu 35 % mai mici în 2012 decât în 2002, este puțin probabil ca introducerea taxei să fi condus la creșterea exploatării șistului, în special a celui destinat utilizării ca agregat.

| (301) | Autoritățile britanice susțin că deșeurile de șist care apar în timpul extracției de cărbune sunt un subprodus neintenționat și nedorit. În general, acestea sunt adecvate numai ca rambleu și balast de bază pentru construcția de drumuri sau pentru digurile de protecție împotriva inundațiilor și, în consecință, sunt vândute la un preț nesemnificativ. Deșeurile rezultate sunt stocate, în general, în depozite de deșeuri consolidate sau sunt utilizate ca material de umplere suplimentar dacă există o mină adiacentă de suprafață. În timp ce cărbunele se vinde la un preț de aproximativ 50 GBP pe tonă, șistul este vândut, de regulă, la un preț foarte mic, în medie de maximum 1-2 GBP pe tonă, dacă există cerere în apropierea locului de extracție. Costurile de producție sunt estimate la o valoare cuprinsă între 0,50 GBP și 2 GBP pe tonă. Ocazional, șistul va fi cedat chiar gratuit, atât timp cât cumpărătorii asigură transportul. |
| --- | --- |

(301)

Autoritățile britanice susțin că deșeurile de șist care apar în timpul extracției de cărbune sunt un subprodus neintenționat și nedorit. În general, acestea sunt adecvate numai ca rambleu și balast de bază pentru construcția de drumuri sau pentru digurile de protecție împotriva inundațiilor și, în consecință, sunt vândute la un preț nesemnificativ. Deșeurile rezultate sunt stocate, în general, în depozite de deșeuri consolidate sau sunt utilizate ca material de umplere suplimentar dacă există o mină adiacentă de suprafață. În timp ce cărbunele se vinde la un preț de aproximativ 50 GBP pe tonă, șistul este vândut, de regulă, la un preț foarte mic, în medie de maximum 1-2 GBP pe tonă, dacă există cerere în apropierea locului de extracție. Costurile de producție sunt estimate la o valoare cuprinsă între 0,50 GBP și 2 GBP pe tonă. Ocazional, șistul va fi cedat chiar gratuit, atât timp cât cumpărătorii asigură transportul.

| (302) | Același lucru este valabil, de asemenea, în cazul altor tipuri de steril, care sunt utilizate, în general, numai ca agregate de calitate inferioară, în cazul în care există cerere în apropierea locului de extracție. |
| --- | --- |

(302)

Același lucru este valabil, de asemenea, în cazul altor tipuri de steril, care sunt utilizate, în general, numai ca agregate de calitate inferioară, în cazul în care există cerere în apropierea locului de extracție.

| (303) | Autoritățile britanice susțin că unele dintre subprodusele rezultate din șisturi sau alte activități extractive sunt vândute ca agregate, dar, în general, singura opțiune convenabilă este de a utiliza șistul ca agregat în cazul în care există cerere în apropierea locului de extracție, din cauza costurilor de transport. Potrivit autorităților britanice, întrucât șistul nu a fost extras în vederea exploatării comerciale ca agregat și reduce cererea pentru agregate nou extrase, scutirea acestuia ar fi în conformitate cu obiectivul de protecție a mediului, precum și cu natura și logica taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(303)

Autoritățile britanice susțin că unele dintre subprodusele rezultate din șisturi sau alte activități extractive sunt vândute ca agregate, dar, în general, singura opțiune convenabilă este de a utiliza șistul ca agregat în cazul în care există cerere în apropierea locului de extracție, din cauza costurilor de transport. Potrivit autorităților britanice, întrucât șistul nu a fost extras în vederea exploatării comerciale ca agregat și reduce cererea pentru agregate nou extrase, scutirea acestuia ar fi în conformitate cu obiectivul de protecție a mediului, precum și cu natura și logica taxei pe agregate.

| (304) | Autoritățile britanice susțin că argila și șistul sunt tratate ca o singură categorie de către BGS, precum și în publicația Minerals Yearbook, culegerea anuală de date din Regatul Unit. Prețurile de vânzare medii ale acestora, conform Biroului național de statistică, variază între 2,52 GBP și 2,88 GBP pe tonă. În anul 2012, prețurile au variat între 3,34 GBP și 4,44 EUR pe tonă. |
| --- | --- |

(304)

Autoritățile britanice susțin că argila și șistul sunt tratate ca o singură categorie de către BGS, precum și în publicația Minerals Yearbook, culegerea anuală de date din Regatul Unit. Prețurile de vânzare medii ale acestora, conform Biroului național de statistică, variază între 2,52 GBP și 2,88 GBP pe tonă. În anul 2012, prețurile au variat între 3,34 GBP și 4,44 EUR pe tonă.

| (305) | Autoritățile britanice au furnizat informații privind o carieră care produce gresie grosieră dură utilizată la fabricarea asfaltului pentru îmbrăcăminți rutiere. De asemenea, cariera produce și comercializează șist, care este îndințat cu straturi de gresie grosieră dură. Conform estimărilor efectuate de carieră, costul de producție pentru produsele din șist este de 6,31 GBP pe tonă. |
| --- | --- |

(305)

Autoritățile britanice au furnizat informații privind o carieră care produce gresie grosieră dură utilizată la fabricarea asfaltului pentru îmbrăcăminți rutiere. De asemenea, cariera produce și comercializează șist, care este îndințat cu straturi de gresie grosieră dură. Conform estimărilor efectuate de carieră, costul de producție pentru produsele din șist este de 6,31 GBP pe tonă.

| (306) | În ceea ce privește șistul utilizat pentru procedeele de obținere a ceramicii, autoritățile britanice au furnizat informațiile transmise de British Ceramic Confederation (denumită în continuare „BCC”), asociația comercială pentru industria producătoare de ceramică din Regatul Unit. Autoritățile britanice menționează că există diferențe considerabile în ceea ce privește costurile de producție pentru șist, care depind de mai mulți factori. Acestea estimează un interval general de [...]-[...] pe tonă pentru costurile de extracție. |
| --- | --- |

(306)

În ceea ce privește șistul utilizat pentru procedeele de obținere a ceramicii, autoritățile britanice au furnizat informațiile transmise de British Ceramic Confederation (denumită în continuare „BCC”), asociația comercială pentru industria producătoare de ceramică din Regatul Unit. Autoritățile britanice menționează că există diferențe considerabile în ceea ce privește costurile de producție pentru șist, care depind de mai mulți factori. Acestea estimează un interval general de [...]-[...] pe tonă pentru costurile de extracție.

| (307) | BCC estimează că prețul de vânzare al șistului destinat utilizării ca agregat ar fi de [...] GBP-[...] GBP pe tonă. BCC arată că șistul poate fi vândut în pierdere pentru a avea acces la materialele de bună calitate pentru fabricarea cărămizii care se află sub zăcământul de șist în cauză. |
| --- | --- |

(307)

BCC estimează că prețul de vânzare al șistului destinat utilizării ca agregat ar fi de [...] GBP-[...] GBP pe tonă. BCC arată că șistul poate fi vândut în pierdere pentru a avea acces la materialele de bună calitate pentru fabricarea cărămizii care se află sub zăcământul de șist în cauză.

| (308) | BCC precizează, de asemenea, că cea mai mare parte a producției de cărămizi are loc în situri asociate carierelor și, prin urmare, nu este stabilit un preț pentru materiale. Cu toate acestea, BCC estimează un cost – în cazul vânzării către terți – de [...] GBP-[...] GBP pe tonă, plus cheltuielile de livrare. BCC observă că prețul de vânzare al șistului ar fi mai mic decât cel al argilelor de calitate superioară. |
| --- | --- |

(308)

BCC precizează, de asemenea, că cea mai mare parte a producției de cărămizi are loc în situri asociate carierelor și, prin urmare, nu este stabilit un preț pentru materiale. Cu toate acestea, BCC estimează un cost – în cazul vânzării către terți – de [...] GBP-[...] GBP pe tonă, plus cheltuielile de livrare. BCC observă că prețul de vânzare al șistului ar fi mai mic decât cel al argilelor de calitate superioară.

| (309) | În ceea ce privește scutirea în cazul materialelor care constau în principal în cărbune, lignit, ardezie și șist, autoritățile britanice arată că, întrucât mineralele naturale nu au o puritate de 100 %, scutirea este necesară. |
| --- | --- |

(309)

În ceea ce privește scutirea în cazul materialelor care constau în principal în cărbune, lignit, ardezie și șist, autoritățile britanice arată că, întrucât mineralele naturale nu au o puritate de 100 %, scutirea este necesară.

| (310) | Autoritățile britanice consideră că șistul nu este extras exclusiv pentru a fi utilizat ca agregat și au analizat cererile inițiale formulate de BAA în această privință cu ocazia procedurii pe rolul instanțelor Uniunii. Autoritățile britanice susțin că au constatat că șistul continuă să fie generat ca subprodus al altor activități de exploatare, în special, a argilei, cărbunelui și calcarului. Autoritățile britanice afirmă că niciunul dintre documentele prezentate de BAA în fața instanțelor Uniunii sau a Comisiei, înainte de adoptarea deciziei de inițiere a procedurii, nu a arătat că ar exista cariere care exploatează argilă și șist în primul rând pentru a fi utilizate ca agregate. |
| --- | --- |

(310)

Autoritățile britanice consideră că șistul nu este extras exclusiv pentru a fi utilizat ca agregat și au analizat cererile inițiale formulate de BAA în această privință cu ocazia procedurii pe rolul instanțelor Uniunii. Autoritățile britanice susțin că au constatat că șistul continuă să fie generat ca subprodus al altor activități de exploatare, în special, a argilei, cărbunelui și calcarului. Autoritățile britanice afirmă că niciunul dintre documentele prezentate de BAA în fața instanțelor Uniunii sau a Comisiei, înainte de adoptarea deciziei de inițiere a procedurii, nu a arătat că ar exista cariere care exploatează argilă și șist în primul rând pentru a fi utilizate ca agregate.

| (311) | Autoritățile britanice au fost invitate de Comisie să furnizeze informații în ceea ce privește produsele celor patru cariere menționate în observațiile unei părți interesate ca fiind cariere scutite, care au câștigat contracte doar datorită scutirii și care oferă același tip de produse ca o carieră supusă taxării. Se menționează că una dintre cariere a primit permisiunea de a exploata șist. Autoritățile britanice au constatat că toate cele patru cariere au fost înregistrate pentru plata taxei pe agregate și o plătesc încă de la introducerea acesteia în anul 2002. Carierele par să vândă (66) agregate de piatră, nisip și pietriș, inclusiv produse reciclate și produse de beton, agregate de piatră dură, agregate și materiale de umplere, materiale de construcții, agregate decorative și plăci de gresie și, respectiv, nisip, pietriș și alte agregate. Nu s-a găsit niciun indiciu că oricare dintre cariere ar beneficia de o scutire pentru șist. |
| --- | --- |

(311)

Autoritățile britanice au fost invitate de Comisie să furnizeze informații în ceea ce privește produsele celor patru cariere menționate în observațiile unei părți interesate ca fiind cariere scutite, care au câștigat contracte doar datorită scutirii și care oferă același tip de produse ca o carieră supusă taxării. Se menționează că una dintre cariere a primit permisiunea de a exploata șist. Autoritățile britanice au constatat că toate cele patru cariere au fost înregistrate pentru plata taxei pe agregate și o plătesc încă de la introducerea acesteia în anul 2002. Carierele par să vândă (66) agregate de piatră, nisip și pietriș, inclusiv produse reciclate și produse de beton, agregate de piatră dură, agregate și materiale de umplere, materiale de construcții, agregate decorative și plăci de gresie și, respectiv, nisip, pietriș și alte agregate. Nu s-a găsit niciun indiciu că oricare dintre cariere ar beneficia de o scutire pentru șist.

66

| (312) | Autoritățile britanice au luat în considerare, de asemenea, opt cariere menționate în baza de date BGS drept cariere care extrag în mod deliberat șisturi destinate utilizării ca agregate. Acestea susțin că cel puțin o parte din carierele respective extrag alte produse în afară de șist. Prin urmare, acestea nu au fost în măsură să identifice cu certitudine nicio carieră de șist care extrage șist exclusiv pentru a fi utilizat ca agregat. |
| --- | --- |

(312)

Autoritățile britanice au luat în considerare, de asemenea, opt cariere menționate în baza de date BGS drept cariere care extrag în mod deliberat șisturi destinate utilizării ca agregate. Acestea susțin că cel puțin o parte din carierele respective extrag alte produse în afară de șist. Prin urmare, acestea nu au fost în măsură să identifice cu certitudine nicio carieră de șist care extrage șist exclusiv pentru a fi utilizat ca agregat.

| (313) | Autoritățile britanice au explicat că șistul ar trebui să beneficieze, de asemenea, de o scutire atunci când este un subprodus al agregatelor taxate. De exemplu, șistul poate fi extras ca subprodus inevitabil al calcarului sau al gresiei grosiere dure de carieră. Autoritățile britanice susțin că șistul este un material de valoare inferioară în comparație cu calcarul și că nu este adecvat pentru o gamă largă de utilizări ca agregate. Autoritățile britanice susțin că șistul obținut ca subprodus în acest mod a fost scutit în conformitate cu obiectivul de protecție a mediului urmărit de taxa pe agregate, pentru a permite carierelor care îl obțin ca subprodus să îl vândă ca substitut al altor agregate nou extrase, pentru gama limitată de aplicații pentru care acesta este adecvat. În cazul în care materialul ar fi fost supus inițial taxării la fel ca în cazul calcarului, carierele nu ar fi fost în măsură să vândă deșeurile de șist. |
| --- | --- |

(313)

Autoritățile britanice au explicat că șistul ar trebui să beneficieze, de asemenea, de o scutire atunci când este un subprodus al agregatelor taxate. De exemplu, șistul poate fi extras ca subprodus inevitabil al calcarului sau al gresiei grosiere dure de carieră. Autoritățile britanice susțin că șistul este un material de valoare inferioară în comparație cu calcarul și că nu este adecvat pentru o gamă largă de utilizări ca agregate. Autoritățile britanice susțin că șistul obținut ca subprodus în acest mod a fost scutit în conformitate cu obiectivul de protecție a mediului urmărit de taxa pe agregate, pentru a permite carierelor care îl obțin ca subprodus să îl vândă ca substitut al altor agregate nou extrase, pentru gama limitată de aplicații pentru care acesta este adecvat. În cazul în care materialul ar fi fost supus inițial taxării la fel ca în cazul calcarului, carierele nu ar fi fost în măsură să vândă deșeurile de șist.

| (314) | Potrivit autorităților britanice, având în vedere că șistul este adecvat, în general, numai pentru aplicații specifice și limitate și că, de regulă, este avantajos din punct de vedere economic ca șistul să fie utilizat ca agregat doar atunci când există cerere în apropierea locului de extracție, este foarte puțin probabil că ar exista o cerere suficientă pentru șist în apropierea oricărei cariere care extrage în principal alte agregate (de exemplu, gresie grosieră dură) pentru a stimula extracția de agregate suplimentare taxate cu scopul de a avea acces la subprodusul netaxat rezultat din șist. Autoritățile britanice afirmă că nu au cunoștință de niciun caz în care să fi avut loc o astfel de situație sau în care o astfel de situație ar putea avea loc în viitor. |
| --- | --- |

(314)

Potrivit autorităților britanice, având în vedere că șistul este adecvat, în general, numai pentru aplicații specifice și limitate și că, de regulă, este avantajos din punct de vedere economic ca șistul să fie utilizat ca agregat doar atunci când există cerere în apropierea locului de extracție, este foarte puțin probabil că ar exista o cerere suficientă pentru șist în apropierea oricărei cariere care extrage în principal alte agregate (de exemplu, gresie grosieră dură) pentru a stimula extracția de agregate suplimentare taxate cu scopul de a avea acces la subprodusul netaxat rezultat din șist. Autoritățile britanice afirmă că nu au cunoștință de niciun caz în care să fi avut loc o astfel de situație sau în care o astfel de situație ar putea avea loc în viitor.

| (315) | Ca răspuns la observația transmisă de o parte interesată Comisiei în care se afirma că materialul principal extras în cariera Vyse (aparținând întreprinderii Torrington Stone) din North Devon este reprezentat de argilita și șistul utilizate ca agregate și că materialul secundar este gresia murdară, autoritățile britanice exprimă îndoieli cu privire la faptul că șistul este materialul principal al carierei respective, întrucât site-ul internet al acesteia prezintă în detaliu produsele de gresie de calitate superioară și se menționează că „fiind universal recunoscute pentru durabilitatea și calitatea lor remarcabile, agregatele din Braunton asigură o varietate de produse din gresie, de la piatră aparentă, piatră de împrejmuire, spărtură pentru grădină, stânci artificiale la materiale de umplere și agregate în vrac”. În repertoriul minelor și carierelor din 2010 elaborat de British Geological Survey, Beam Quarry este inclusă pe listă ca producătoare de „gresie, produse carbonifere și roci din zona lacului Bude”. Prin urmare, autoritățile britanice nu acceptă că respectiva carieră ar fi o dovadă a faptului că șistul este extras în mod deliberat pentru a fi utilizat ca agregat. |
| --- | --- |

(315)

Ca răspuns la observația transmisă de o parte interesată Comisiei în care se afirma că materialul principal extras în cariera Vyse (aparținând întreprinderii Torrington Stone) din North Devon este reprezentat de argilita și șistul utilizate ca agregate și că materialul secundar este gresia murdară, autoritățile britanice exprimă îndoieli cu privire la faptul că șistul este materialul principal al carierei respective, întrucât site-ul internet al acesteia prezintă în detaliu produsele de gresie de calitate superioară și se menționează că „fiind universal recunoscute pentru durabilitatea și calitatea lor remarcabile, agregatele din Braunton asigură o varietate de produse din gresie, de la piatră aparentă, piatră de împrejmuire, spărtură pentru grădină, stânci artificiale la materiale de umplere și agregate în vrac”. În repertoriul minelor și carierelor din 2010 elaborat de British Geological Survey, Beam Quarry este inclusă pe listă ca producătoare de „gresie, produse carbonifere și roci din zona lacului Bude”. Prin urmare, autoritățile britanice nu acceptă că respectiva carieră ar fi o dovadă a faptului că șistul este extras în mod deliberat pentru a fi utilizat ca agregat.

| (316) | Potrivit autorităților britanice, în ceea ce privește șistul, HMRC utilizează criteriul – astfel cum este descris în raport – conform căruia acest material trebuie „să se spargă cu ușurință (cu un vârf de cuțit) în fulgi groși de câțiva milimetri”. Materialul care se sparge în blocuri mici, de câțiva centimetri (și, prin urmare, este mai adecvat pentru a fi utilizat ca agregat) este clasificat drept argilită și este supus taxării. BAA susține în observațiile prezentate că mai multe cariere extrag exclusiv materiale clasificate drept șist în scopul taxei și vând acest material pentru a fi utilizat ca agregat. Autoritățile britanice arată că, în cazul în care ar apărea elemente de probă materiale că a existat o astfel de descriere eronată a rocii ca șist în scopul scutirii de la plata taxei pe agregate, HMRC ar investiga această chestiune ca o potențială fraudă fiscală. |
| --- | --- |

(316)

Potrivit autorităților britanice, în ceea ce privește șistul, HMRC utilizează criteriul – astfel cum este descris în raport – conform căruia acest material trebuie „să se spargă cu ușurință (cu un vârf de cuțit) în fulgi groși de câțiva milimetri”. Materialul care se sparge în blocuri mici, de câțiva centimetri (și, prin urmare, este mai adecvat pentru a fi utilizat ca agregat) este clasificat drept argilită și este supus taxării. BAA susține în observațiile prezentate că mai multe cariere extrag exclusiv materiale clasificate drept șist în scopul taxei și vând acest material pentru a fi utilizat ca agregat. Autoritățile britanice arată că, în cazul în care ar apărea elemente de probă materiale că a existat o astfel de descriere eronată a rocii ca șist în scopul scutirii de la plata taxei pe agregate, HMRC ar investiga această chestiune ca o potențială fraudă fiscală.

| (317) | Potrivit autorităților britanice, orice activitate fiscală desfășurată de HMRC implică anumite riscuri. Aceasta înseamnă că nu toate întreprinderile înregistrate la HMRC sunt verificate, cu excepția cazului în care există motive pentru examinarea declarațiilor fiscale prezentate la HMRC. Autoritățile britanice sunt conștiente că există riscul ca unele cariere să beneficieze de scutiri de la plata taxei pe agregate prin descrierea eronată a materialelor pe care le produc. HMRC efectuează controale pentru a se asigura că taxa pe agregate este aplicată corect și inițiază anchete dacă există dovezi privind descrierea eronată a materialelor. |
| --- | --- |

(317)

Potrivit autorităților britanice, orice activitate fiscală desfășurată de HMRC implică anumite riscuri. Aceasta înseamnă că nu toate întreprinderile înregistrate la HMRC sunt verificate, cu excepția cazului în care există motive pentru examinarea declarațiilor fiscale prezentate la HMRC. Autoritățile britanice sunt conștiente că există riscul ca unele cariere să beneficieze de scutiri de la plata taxei pe agregate prin descrierea eronată a materialelor pe care le produc. HMRC efectuează controale pentru a se asigura că taxa pe agregate este aplicată corect și inițiază anchete dacă există dovezi privind descrierea eronată a materialelor.

| (318) | Autoritățile britanice au analizat registrele fiscale confidențiale și informațiile publice referitoare la carierele despre care BAA a afirmat că sunt producătoare de argilă și șist exclusiv în scopul utilizării ca agregate sau că și-au etichetat în mod eronat produsele astfel încât să beneficieze de scutiri. Rezultatele reexaminării în ceea ce privește fiecare carieră au fost prezentate Comisiei. Analiza a arătat că pot exista anumite probleme legate de punerea în aplicare în ceea ce privește o carieră și autoritățile britanice s-au angajat să le investigheze. În ceea ce privește majoritatea carierelor care s-au dovedit că sunt sau că au fost active, nu s-a găsit niciun indiciu conform căruia acestea ar extrage șist sau argilă destinată exclusiv utilizării ca agregate. Cu toate acestea, informațiile furnizate Comisiei arată că cel puțin patru sau cinci (67) cariere beneficiază de scutire, deși produsul lor principal este piatra tăiată, iar șistul se extrage pe lângă piatră. |
| --- | --- |

(318)

Autoritățile britanice au analizat registrele fiscale confidențiale și informațiile publice referitoare la carierele despre care BAA a afirmat că sunt producătoare de argilă și șist exclusiv în scopul utilizării ca agregate sau că și-au etichetat în mod eronat produsele astfel încât să beneficieze de scutiri. Rezultatele reexaminării în ceea ce privește fiecare carieră au fost prezentate Comisiei. Analiza a arătat că pot exista anumite probleme legate de punerea în aplicare în ceea ce privește o carieră și autoritățile britanice s-au angajat să le investigheze. În ceea ce privește majoritatea carierelor care s-au dovedit că sunt sau că au fost active, nu s-a găsit niciun indiciu conform căruia acestea ar extrage șist sau argilă destinată exclusiv utilizării ca agregate. Cu toate acestea, informațiile furnizate Comisiei arată că cel puțin patru sau cinci (67) cariere beneficiază de scutire, deși produsul lor principal este piatra tăiată, iar șistul se extrage pe lângă piatră.

67

5.6.2.3.   
  Cărbunele

Cărbunele

(a)   Observațiile primite din partea autorităților britanice

Observațiile primite din partea autorităților britanice

| (319) | Astfel cum precizează autoritățile britanice, cărbunele este o rocă sedimentară combustibilă. Cărbunele de origine britanică are un conținut ridicat de sulf și este utilizat aproape exclusiv în centralele electrice pe bază de cărbune echipate cu sistem de desulfurare a gazelor de ardere, deși există, de asemenea, consum domestic. În prezent, cărbunele cocsificabil (care este utilizat în furnalele pentru fabricarea oțelului) este importat integral. Cărbunele nu este adecvat pentru a fi utilizat ca agregat. |
| --- | --- |

(319)

Astfel cum precizează autoritățile britanice, cărbunele este o rocă sedimentară combustibilă. Cărbunele de origine britanică are un conținut ridicat de sulf și este utilizat aproape exclusiv în centralele electrice pe bază de cărbune echipate cu sistem de desulfurare a gazelor de ardere, deși există, de asemenea, consum domestic. În prezent, cărbunele cocsificabil (care este utilizat în furnalele pentru fabricarea oțelului) este importat integral. Cărbunele nu este adecvat pentru a fi utilizat ca agregat.

| (320) | Potrivit autorităților britanice, în cazul în care cărbunele se extrage prin minerit de suprafață, materialul de descopertă (68) și straturile dintre straturile carbonifere sunt îndepărtate separat de straturile carbonifere și de argila refractară care se află imediat sub unele dintre straturi. Argila refractară, care este un subprodus din extracția de cărbune, se extrage separat și este vândută la aproximativ 10 % din prețul cărbunelui, în principal ca un colorant în procesul de fabricare a cărămizilor. În toate cazurile, materialul de descopertă, murdăria dintre straturi și orice reziduuri rămase după prelucrarea minereurilor (de exemplu, pentru a îndepărta conținutul ridicat de cenușă sau alte impurități) sunt depozitate în golurile rămase după extracție. |
| --- | --- |

(320)

Potrivit autorităților britanice, în cazul în care cărbunele se extrage prin minerit de suprafață, materialul de descopertă (68) și straturile dintre straturile carbonifere sunt îndepărtate separat de straturile carbonifere și de argila refractară care se află imediat sub unele dintre straturi. Argila refractară, care este un subprodus din extracția de cărbune, se extrage separat și este vândută la aproximativ 10 % din prețul cărbunelui, în principal ca un colorant în procesul de fabricare a cărămizilor. În toate cazurile, materialul de descopertă, murdăria dintre straturi și orice reziduuri rămase după prelucrarea minereurilor (de exemplu, pentru a îndepărta conținutul ridicat de cenușă sau alte impurități) sunt depozitate în golurile rămase după extracție.

68

| (321) | Autoritățile britanice susțin că toate minele subterane prelucrează cărbunele extras într-o instalație de separare în funcție de densitate. În general, deșeurile provenite din acest procedeu sunt depozitate și consolidate. De regulă, depozitele de deșeuri vechi au fost amenajate și acoperite cu vegetație pentru a reduce impactul vizual. În cazul în care există o exploatare de suprafață adiacentă a cărbunelui și/sau a altor minereuri, deșeurile sunt utilizate uneori ca material de umplere suplimentar pentru refacerea golurilor. |
| --- | --- |

(321)

Autoritățile britanice susțin că toate minele subterane prelucrează cărbunele extras într-o instalație de separare în funcție de densitate. În general, deșeurile provenite din acest procedeu sunt depozitate și consolidate. De regulă, depozitele de deșeuri vechi au fost amenajate și acoperite cu vegetație pentru a reduce impactul vizual. În cazul în care există o exploatare de suprafață adiacentă a cărbunelui și/sau a altor minereuri, deșeurile sunt utilizate uneori ca material de umplere suplimentar pentru refacerea golurilor.

| (322) | Potrivit autorităților britanice, unele materiale extrase sau deșeuri provenite din producția de cărbune pot fi utilizate ca agregate de calitate inferioară, de exemplu, ca material tehnic de umplere în vrac sau pentru digurile de protecție împotriva inundațiilor. Deșeurile au o granulație fină și nu dispun de capacitatea tehnică de a susține, de exemplu, o construcție. |
| --- | --- |

(322)

Potrivit autorităților britanice, unele materiale extrase sau deșeuri provenite din producția de cărbune pot fi utilizate ca agregate de calitate inferioară, de exemplu, ca material tehnic de umplere în vrac sau pentru digurile de protecție împotriva inundațiilor. Deșeurile au o granulație fină și nu dispun de capacitatea tehnică de a susține, de exemplu, o construcție.

| (323) | Autoritățile britanice afirmă că nu există niciun element de probă că în Regatul Unit există cariere care ar extrage cărbune exclusiv în vederea obținerii de agregate. Acestea susțin că taxa pe agregate este concepută pentru a se asigura că materialul constând în întregime în materiale extrase rezultate din extracția cărbunelui nu este supus taxării. Straturile curate de agregate care sunt extrase în timpul săpăturilor efectuate pentru a ajunge la zăcămintele de cărbune sunt supuse taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(323)

Autoritățile britanice afirmă că nu există niciun element de probă că în Regatul Unit există cariere care ar extrage cărbune exclusiv în vederea obținerii de agregate. Acestea susțin că taxa pe agregate este concepută pentru a se asigura că materialul constând în întregime în materiale extrase rezultate din extracția cărbunelui nu este supus taxării. Straturile curate de agregate care sunt extrase în timpul săpăturilor efectuate pentru a ajunge la zăcămintele de cărbune sunt supuse taxei pe agregate.

5.6.2.4.   
  Lignitul

Lignitul

(a)   Observațiile primite din partea autorităților britanice

Observațiile primite din partea autorităților britanice

| (324) | Potrivit autorităților britanice, lignitul este un produs intermediar între turbă și cărbune. Singurul zăcământ important de lignit în Regatul Unit se află în Devon, unde lignitul este un subprodus al extracției de argilă plastică (ball clay). Cantități mici sunt vândute pentru uz horticol. De asemenea, există zăcăminte importante în Irlanda de Nord, dar nu există o producție comercială de lignit din cauza opoziției locale semnificative față de exploatarea acestora. Lignitul nu este adecvat pentru a fi utilizat ca agregat, în special din cauza conținutului său ridicat de umiditate și de materii volatile. |
| --- | --- |

(324)

Potrivit autorităților britanice, lignitul este un produs intermediar între turbă și cărbune. Singurul zăcământ important de lignit în Regatul Unit se află în Devon, unde lignitul este un subprodus al extracției de argilă plastică (ball clay). Cantități mici sunt vândute pentru uz horticol. De asemenea, există zăcăminte importante în Irlanda de Nord, dar nu există o producție comercială de lignit din cauza opoziției locale semnificative față de exploatarea acestora. Lignitul nu este adecvat pentru a fi utilizat ca agregat, în special din cauza conținutului său ridicat de umiditate și de materii volatile.

ball clay

5.6.2.5.   
  Evaluarea de către Comisie

Evaluarea de către Comisie

5.6.2.5.1.   Ardezia

Ardezia

| (325) | Deși ardezia reprezintă un agregat în sensul articolului 17 alineatul (1) din Legea finanțelor pentru anul 2001, din observațiile autorităților britanice și ale părții interesate rezultă că ardezia se extrage în vederea obținerii de produse arhitecturale și dimensionale care se vând la prețuri mult mai mari decât produsele vândute în vederea utilizării ca agregate. Nu ar avea sens din punct de vedere economic să se exploateze carierele exclusiv pentru a extrage ardezie în vederea utilizării ca agregate, din cauza proprietăților specifice care nu sunt adecvate, în majoritatea cazurilor, pentru a fi utilizate ca agregate de calitate superioară, ci doar ca agregate de calitate inferioară. De asemenea, metodele de extracție sunt mult mai costisitoare decât metodele de extracție a agregatelor standard – nu ar fi logic din punct de vedere economic să se producă agregate în mod deliberat prin metode atât de costisitoare. De exemplu, costul de producție al agregatelor de ardezie se ridică la 5,7 GBP-6,5 GBP pe tonă, în timp ce prețul de vânzare se ridică la 6,42 GBP pe tonă. |
| --- | --- |

(325)

Deși ardezia reprezintă un agregat în sensul articolului 17 alineatul (1) din Legea finanțelor pentru anul 2001, din observațiile autorităților britanice și ale părții interesate rezultă că ardezia se extrage în vederea obținerii de produse arhitecturale și dimensionale care se vând la prețuri mult mai mari decât produsele vândute în vederea utilizării ca agregate. Nu ar avea sens din punct de vedere economic să se exploateze carierele exclusiv pentru a extrage ardezie în vederea utilizării ca agregate, din cauza proprietăților specifice care nu sunt adecvate, în majoritatea cazurilor, pentru a fi utilizate ca agregate de calitate superioară, ci doar ca agregate de calitate inferioară. De asemenea, metodele de extracție sunt mult mai costisitoare decât metodele de extracție a agregatelor standard – nu ar fi logic din punct de vedere economic să se producă agregate în mod deliberat prin metode atât de costisitoare. De exemplu, costul de producție al agregatelor de ardezie se ridică la 5,7 GBP-6,5 GBP pe tonă, în timp ce prețul de vânzare se ridică la 6,42 GBP pe tonă.

| (326) | Materialul utilizat pentru ardezia de calitate superioară are o față tăiată din cauza modului în care este extras; plăcile grele de ardezie sunt tăiate transversal cu bomfaierul în mărimi prestabilite și, au, de asemenea, cel puțin o față care este separată de-a lungul unui plan natural prin despicare (despicare cu ciocan și daltă). În acest caz, ardezia ar face obiectul unei scutiri în conformitate cu articolul 18 alineatul (2) litera (a) din Legea finanțelor pentru anul 2001 și ar beneficia de un credit fiscal în conformitate cu articolul 30. |
| --- | --- |

(326)

Materialul utilizat pentru ardezia de calitate superioară are o față tăiată din cauza modului în care este extras; plăcile grele de ardezie sunt tăiate transversal cu bomfaierul în mărimi prestabilite și, au, de asemenea, cel puțin o față care este separată de-a lungul unui plan natural prin despicare (despicare cu ciocan și daltă). În acest caz, ardezia ar face obiectul unei scutiri în conformitate cu articolul 18 alineatul (2) litera (a) din Legea finanțelor pentru anul 2001 și ar beneficia de un credit fiscal în conformitate cu articolul 30.

| (327) | BAA și mai multe părți interesate au susținut că piatra pentru blaturi, piatra de zidărie și piatra de împrejmuire sunt utilizate ca agregate și că acele cariere care produc astfel de produse ca produse primare ar trebui să fie supuse taxării. Principalul argument în acest sens este că structura produselor din carierele respective nu este diferită de cea a carierelor de rocă (de exemplu, granit sau gresie) care ar produce, de asemenea, piatră de zidărie cu prioritate și, ulterior, agregate de calitate inferioară. |
| --- | --- |

(327)

BAA și mai multe părți interesate au susținut că piatra pentru blaturi, piatra de zidărie și piatra de împrejmuire sunt utilizate ca agregate și că acele cariere care produc astfel de produse ca produse primare ar trebui să fie supuse taxării. Principalul argument în acest sens este că structura produselor din carierele respective nu este diferită de cea a carierelor de rocă (de exemplu, granit sau gresie) care ar produce, de asemenea, piatră de zidărie cu prioritate și, ulterior, agregate de calitate inferioară.

| (328) | Spre deosebire de alte agregate, cum ar fi calcarul, ardezia pare să necesite extracție de mare adâncime, ceea ce face extracția sa costisitoare în comparație cu costurile unei cariere obișnuite. Autoritățile britanice și părțile interesate au arătat că există o diferență importantă între carierele de agregate obișnuite (precum granitul, gresia și calcarul) și carierele de ardezie și că tratamentul lor fiscal diferit este pe deplin justificat. |
| --- | --- |

(328)

Spre deosebire de alte agregate, cum ar fi calcarul, ardezia pare să necesite extracție de mare adâncime, ceea ce face extracția sa costisitoare în comparație cu costurile unei cariere obișnuite. Autoritățile britanice și părțile interesate au arătat că există o diferență importantă între carierele de agregate obișnuite (precum granitul, gresia și calcarul) și carierele de ardezie și că tratamentul lor fiscal diferit este pe deplin justificat.

| (329) | BAA și mai multe părți interesate susțin că ar exista cariere de ardezie care nu produc produse specializate de uz arhitectural, ci exploatează ardezia în mod deliberat pentru a fi utilizată ca agregate. De asemenea, ar exista cariere care susțin că ar trebui să fie scutite pentru că produc ardezie, dar, de fapt, materialele pe care le produc nu au clivajul șistos corespunzător sau au fost etichetate în mod eronat. |
| --- | --- |

(329)

BAA și mai multe părți interesate susțin că ar exista cariere de ardezie care nu produc produse specializate de uz arhitectural, ci exploatează ardezia în mod deliberat pentru a fi utilizată ca agregate. De asemenea, ar exista cariere care susțin că ar trebui să fie scutite pentru că produc ardezie, dar, de fapt, materialele pe care le produc nu au clivajul șistos corespunzător sau au fost etichetate în mod eronat.

| (330) | În acest sens, Comisia constată, în primul rând, că, potrivit autorităților britanice, nu există niciun indiciu că ar exista cariere care extrag în mod deliberat ardezie pentru a fi utilizată ca agregat. Într-adevăr, în lipsa unor elemente de probă clare care să demonstreze contrariul, nu se putea aștepta ca autoritățile britanice să dovedească un fapt negativ, și anume că nu există cariere care extrag în mod deliberat ardezie pentru a fi utilizată ca agregate. Atunci când i s-au oferit exemple de cariere care ar extrage ardezie în mod deliberat pentru a fi utilizată ca agregate, Comisia a solicitat autorităților britanice să furnizeze informații cu privire la carierele respective. Informațiile arată că niciuna dintre carierele respective nu extrage ardezie în mod deliberat și în principal pentru utilizare ca agregate. Informațiile au făcut doar să ridice îndoieli în ceea ce privește calificarea drept ardezie a produselor unei anumite cariere, față de care autoritățile britanice s-au angajat să inițieze o anchetă. O descriere eronată a materialelor ar constitui un abuz al taxei pe agregate și nu o chestiune legată de ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

(330)

În acest sens, Comisia constată, în primul rând, că, potrivit autorităților britanice, nu există niciun indiciu că ar exista cariere care extrag în mod deliberat ardezie pentru a fi utilizată ca agregat. Într-adevăr, în lipsa unor elemente de probă clare care să demonstreze contrariul, nu se putea aștepta ca autoritățile britanice să dovedească un fapt negativ, și anume că nu există cariere care extrag în mod deliberat ardezie pentru a fi utilizată ca agregate. Atunci când i s-au oferit exemple de cariere care ar extrage ardezie în mod deliberat pentru a fi utilizată ca agregate, Comisia a solicitat autorităților britanice să furnizeze informații cu privire la carierele respective. Informațiile arată că niciuna dintre carierele respective nu extrage ardezie în mod deliberat și în principal pentru utilizare ca agregate. Informațiile au făcut doar să ridice îndoieli în ceea ce privește calificarea drept ardezie a produselor unei anumite cariere, față de care autoritățile britanice s-au angajat să inițieze o anchetă. O descriere eronată a materialelor ar constitui un abuz al taxei pe agregate și nu o chestiune legată de ajutoarele de stat.

| (331) | În al doilea rând, astfel cum s-a descris mai sus în considerentul 169, Comisia consideră că reclamele în care carierele își descriu produsele în scopul atragerii de clienți nu sunt în întregime relevante pentru evaluarea utilizării materialelor în scopul taxei pe agregate. Autoritățile britanice nu iau în considerare descrierile respective în scopul punerii în aplicare a taxei. |
| --- | --- |

(331)

În al doilea rând, astfel cum s-a descris mai sus în considerentul 169, Comisia consideră că reclamele în care carierele își descriu produsele în scopul atragerii de clienți nu sunt în întregime relevante pentru evaluarea utilizării materialelor în scopul taxei pe agregate. Autoritățile britanice nu iau în considerare descrierile respective în scopul punerii în aplicare a taxei.

| (332) | Criteriul utilizat de autoritățile britanice pentru a verifica dacă materialul extras de o anumită carieră este ardezie este, conform raportului (69), dacă acesta „se despică numai cu o daltă în fulgi și plăci ascuțite”. Prin urmare, în cazul în care ar exista cariere care pretind că produc ardezie și, prin urmare, beneficiază de scutire, dar care, de fapt, produc materiale care nu au un clivaj șistos suficient conform criteriilor BAA, carierele respective nu s-au declarat, în mod abuziv, pentru a plăti taxa pe agregate. Această situație ar reprezenta o problemă de punere în aplicare și ar fi investigată ca fraudă de către HMRC. Autoritățile britanice s-au angajat să investigheze cariera menționată mai sus și orice alte cazuri în care cercetările realizate pentru obținerea de elemente de probă destinate Comisiei provoacă preocupare cu privire la clasificarea greșită a materialelor. În cazul în care materialul se dovedește a nu fi ardezie, se va percepe taxa de agregate și se va impune o sancțiune. |
| --- | --- |

(332)

Criteriul utilizat de autoritățile britanice pentru a verifica dacă materialul extras de o anumită carieră este ardezie este, conform raportului (69), dacă acesta „se despică numai cu o daltă în fulgi și plăci ascuțite”. Prin urmare, în cazul în care ar exista cariere care pretind că produc ardezie și, prin urmare, beneficiază de scutire, dar care, de fapt, produc materiale care nu au un clivaj șistos suficient conform criteriilor BAA, carierele respective nu s-au declarat, în mod abuziv, pentru a plăti taxa pe agregate. Această situație ar reprezenta o problemă de punere în aplicare și ar fi investigată ca fraudă de către HMRC. Autoritățile britanice s-au angajat să investigheze cariera menționată mai sus și orice alte cazuri în care cercetările realizate pentru obținerea de elemente de probă destinate Comisiei provoacă preocupare cu privire la clasificarea greșită a materialelor. În cazul în care materialul se dovedește a nu fi ardezie, se va percepe taxa de agregate și se va impune o sancțiune.

69

| (333) | Conform constatărilor Tribunalului (70), includerea anumitor materiale în domeniul de aplicare a taxei, în temeiul principiului de taxare normală aplicabil, depinde „numai de exploatarea lor efectivă și consacrată ca agregate”. Pentru ardezia nou extrasă, dispoziția poate fi interpretată în sensul că, în cazul în care nu există niciun element de probă care să dovedească că acele cariere extrag în mod deliberat ardezie pentru a fi utilizată exclusiv ca agregat, ardezia nu este comparabilă cu materialele supuse taxării și, prin urmare, scutirea aferentă ardeziei se încadrează în principiile generale ale taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(333)

Conform constatărilor Tribunalului (70), includerea anumitor materiale în domeniul de aplicare a taxei, în temeiul principiului de taxare normală aplicabil, depinde „numai de exploatarea lor efectivă și consacrată ca agregate”. Pentru ardezia nou extrasă, dispoziția poate fi interpretată în sensul că, în cazul în care nu există niciun element de probă care să dovedească că acele cariere extrag în mod deliberat ardezie pentru a fi utilizată exclusiv ca agregat, ardezia nu este comparabilă cu materialele supuse taxării și, prin urmare, scutirea aferentă ardeziei se încadrează în principiile generale ale taxei pe agregate.

70

| (334) | S-a demonstrat Comisiei că ardezia nu este extrasă în mod deliberat pentru a fi utilizată ca agregat, ci pentru a obține produse dimensionale și decorative. |
| --- | --- |

(334)

S-a demonstrat Comisiei că ardezia nu este extrasă în mod deliberat pentru a fi utilizată ca agregat, ci pentru a obține produse dimensionale și decorative.

| (335) | Prin urmare, Comisia concluzionează că ardezia nou extrasă se află într-o situație de fapt și de drept diferită față de materialele supuse taxei și, prin urmare, nu se încadrează în principiul de taxare normală al taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(335)

Prin urmare, Comisia concluzionează că ardezia nou extrasă se află într-o situație de fapt și de drept diferită față de materialele supuse taxei și, prin urmare, nu se încadrează în principiul de taxare normală al taxei pe agregate.

| (336) | În timp ce din observațiile prezentate rezultă că doar o mică parte (aproximativ 5 %) din materialele extrase din ardezia de carieră este o ardezie de calitate superioară care, dacă se găsește în plăci de dimensiuni adecvate, poate fi vândută ca produse dimensionale, de uz arhitectural și, prin urmare, nu este destinată utilizării ca agregate, partea rămasă din exploatarea de carieră constă în subproduse sau deșeuri de ardezie care pot fi utilizate ca agregate (scutirea deșeurilor rezultate din extracția de ardezie este evaluată în secțiunea 5.6.4 de mai jos). |
| --- | --- |

(336)

În timp ce din observațiile prezentate rezultă că doar o mică parte (aproximativ 5 %) din materialele extrase din ardezia de carieră este o ardezie de calitate superioară care, dacă se găsește în plăci de dimensiuni adecvate, poate fi vândută ca produse dimensionale, de uz arhitectural și, prin urmare, nu este destinată utilizării ca agregate, partea rămasă din exploatarea de carieră constă în subproduse sau deșeuri de ardezie care pot fi utilizate ca agregate (scutirea deșeurilor rezultate din extracția de ardezie este evaluată în secțiunea 5.6.4 de mai jos).

| (337) | Cu toate acestea, având în vedere că extracția subprodusului ardeziei este un fenomen inevitabil în exploatarea destinată ardeziei de calitate superioară pentru obținerea de materiale decorative și dimensionale utilizate în construcții și nu poate avea loc atunci când se extrag alte materiale, scutirea sa contribuie la obiectivul taxei pe agregate. Într-adevăr, acest lucru poate contribui la reorientarea cererii de la agregatele nou extrase către ardezia ca subprodus. De asemenea, nu există niciun risc ca scutirea să poată încuraja extracția nouă de ardezie, având în vedere costurile ridicate ale extracției de ardezie, care pot fi acoperite numai atunci când se extrage ardezie pentru produse decorative și dimensionale. Acest lucru a fost confirmat, de asemenea, de scăderea numărului de cariere de ardezie active de la introducerea taxei pe agregate (de la 43 la 32), conform informațiilor transmise de autoritățile britanice (71). |
| --- | --- |

(337)

Cu toate acestea, având în vedere că extracția subprodusului ardeziei este un fenomen inevitabil în exploatarea destinată ardeziei de calitate superioară pentru obținerea de materiale decorative și dimensionale utilizate în construcții și nu poate avea loc atunci când se extrag alte materiale, scutirea sa contribuie la obiectivul taxei pe agregate. Într-adevăr, acest lucru poate contribui la reorientarea cererii de la agregatele nou extrase către ardezia ca subprodus. De asemenea, nu există niciun risc ca scutirea să poată încuraja extracția nouă de ardezie, având în vedere costurile ridicate ale extracției de ardezie, care pot fi acoperite numai atunci când se extrage ardezie pentru produse decorative și dimensionale. Acest lucru a fost confirmat, de asemenea, de scăderea numărului de cariere de ardezie active de la introducerea taxei pe agregate (de la 43 la 32), conform informațiilor transmise de autoritățile britanice (71).

71

| (338) | Comisia remarcă faptul că ar putea exista ardezie naturală care nu are o puritate de 100 %, dar care îndeplinește în continuare cerința de a fi despicată numai cu o daltă în fulgi și plăci. În astfel de cazuri, autoritățile britanice au considerat că scutirea ar trebui să acopere, de asemenea, materialul constând în principal în ardezie. |
| --- | --- |

(338)

Comisia remarcă faptul că ar putea exista ardezie naturală care nu are o puritate de 100 %, dar care îndeplinește în continuare cerința de a fi despicată numai cu o daltă în fulgi și plăci. În astfel de cazuri, autoritățile britanice au considerat că scutirea ar trebui să acopere, de asemenea, materialul constând în principal în ardezie.

| (339) | Prin urmare, Comisia consideră că, întrucât nu au fost furnizate elemente de probă că materialele constând în principal în ardezie sunt extrase în mod deliberat pentru a fi utilizate ca agregate, același raționament care se aplică în cazul materialelor constând în întregime în ardezie ar trebui să se aplice, de asemenea, materialelor constând în principal în ardezie, conform situației descrise în considerentul 338. |
| --- | --- |

(339)

Prin urmare, Comisia consideră că, întrucât nu au fost furnizate elemente de probă că materialele constând în principal în ardezie sunt extrase în mod deliberat pentru a fi utilizate ca agregate, același raționament care se aplică în cazul materialelor constând în întregime în ardezie ar trebui să se aplice, de asemenea, materialelor constând în principal în ardezie, conform situației descrise în considerentul 338.

| (340) | Astfel, scutirea prevăzută la articolul 17 alineatul (4) litera (a) din Legea finanțelor pentru anul 2001, acordată pentru materialele constând în întregime sau în principal în ardezie sau care fac parte din orice material constând în ardezie nu reprezintă o derogare de la principiul de taxare normală al taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(340)

Astfel, scutirea prevăzută la articolul 17 alineatul (4) litera (a) din Legea finanțelor pentru anul 2001, acordată pentru materialele constând în întregime sau în principal în ardezie sau care fac parte din orice material constând în ardezie nu reprezintă o derogare de la principiul de taxare normală al taxei pe agregate.

5.6.2.5.2.   Șistul

Șistul

| (341) | Întrucât șistul este o rocă și, prin urmare, un agregat în sensul articolului 17 alineatul (1) din Legea finanțelor pentru anul 2001, scutirea sa de la plata taxei pe agregate nu constituie o derogare de la principiul de taxare normală al taxei pe agregate, în cazul în care șistul nu este extras în mod deliberat pentru a fi utilizat ca agregat. În cazul extracțiilor de acest tip, scutirea lor ar putea fi justificată numai în cazul în care contribuie la obiectivul de protecție a mediului al taxei pe agregate, și anume în vederea reorientării cererii. |
| --- | --- |

(341)

Întrucât șistul este o rocă și, prin urmare, un agregat în sensul articolului 17 alineatul (1) din Legea finanțelor pentru anul 2001, scutirea sa de la plata taxei pe agregate nu constituie o derogare de la principiul de taxare normală al taxei pe agregate, în cazul în care șistul nu este extras în mod deliberat pentru a fi utilizat ca agregat. În cazul extracțiilor de acest tip, scutirea lor ar putea fi justificată numai în cazul în care contribuie la obiectivul de protecție a mediului al taxei pe agregate, și anume în vederea reorientării cererii.

| (342) | Observațiile părții interesate și ale autorităților britanice au evidențiat o serie de utilizări ale șistului ca agregat, în principal ca agregat de calitate inferioară, pentru umplerea și completarea substraturilor rutiere sau ca rambleu. |
| --- | --- |

(342)

Observațiile părții interesate și ale autorităților britanice au evidențiat o serie de utilizări ale șistului ca agregat, în principal ca agregat de calitate inferioară, pentru umplerea și completarea substraturilor rutiere sau ca rambleu.

| (343) | De asemenea, Comisia observă că șistul este adesea îndințat cu gresie sau cu alte materiale supuse taxării. În astfel de cazuri, se poate considera că șistul se extrage în mod deliberat împreună cu astfel de materiale pentru exploatarea comercială ca agregat. |
| --- | --- |

(343)

De asemenea, Comisia observă că șistul este adesea îndințat cu gresie sau cu alte materiale supuse taxării. În astfel de cazuri, se poate considera că șistul se extrage în mod deliberat împreună cu astfel de materiale pentru exploatarea comercială ca agregat.

| (344) | Autoritățile britanice au afirmat că materialele care sunt extrase pentru a fi utilizate ca agregate sau care sunt obținute ca subproduse dintr-un proces care are ca finalitate producerea de agregate pentru exploatare comercială se află într-o situație factuală diferită față de materialele scutite. Astfel, șistul extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat se află, de asemenea, într-o situație factuală diferită față de materialele scutite, la fel ca toate celelalte materiale nou extrase care sunt supuse taxării. Prin urmare, nu ar exista nicio justificare pentru ca un material să beneficieze de o scutire de la plata taxei pe agregate atunci când este extras în mod deliberat pentru a fi utilizat ca agregat. |
| --- | --- |

(344)

Autoritățile britanice au afirmat că materialele care sunt extrase pentru a fi utilizate ca agregate sau care sunt obținute ca subproduse dintr-un proces care are ca finalitate producerea de agregate pentru exploatare comercială se află într-o situație factuală diferită față de materialele scutite. Astfel, șistul extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat se află, de asemenea, într-o situație factuală diferită față de materialele scutite, la fel ca toate celelalte materiale nou extrase care sunt supuse taxării. Prin urmare, nu ar exista nicio justificare pentru ca un material să beneficieze de o scutire de la plata taxei pe agregate atunci când este extras în mod deliberat pentru a fi utilizat ca agregat.

| (345) | Autoritățile britanice au arătat că marea majoritate a șisturilor nu sunt utilizate ca agregate, întrucât, în general, majoritatea șisturilor nu sunt adecvate pentru a fi utilizate ca agregate. Utilizarea șisturilor de calitate superioară se întâlnește în fabricarea cărămizii, care este un proces de obținere a ceramicii. |
| --- | --- |

(345)

Autoritățile britanice au arătat că marea majoritate a șisturilor nu sunt utilizate ca agregate, întrucât, în general, majoritatea șisturilor nu sunt adecvate pentru a fi utilizate ca agregate. Utilizarea șisturilor de calitate superioară se întâlnește în fabricarea cărămizii, care este un proces de obținere a ceramicii.

| (346) | Pe baza informațiilor primite de la părțile interesate, Comisia constată că șisturile nou extrase pot fi utilizate ca agregate, însă nu în multe situații și, spre deosebire de extracția ardeziei, nu există produse specializate de înaltă calitate realizate din șist care ar putea beneficia de o scutire. De asemenea, șistul este un material care poate avea caracteristici foarte diferite de la un punct de exploatare la altul. |
| --- | --- |

(346)

Pe baza informațiilor primite de la părțile interesate, Comisia constată că șisturile nou extrase pot fi utilizate ca agregate, însă nu în multe situații și, spre deosebire de extracția ardeziei, nu există produse specializate de înaltă calitate realizate din șist care ar putea beneficia de o scutire. De asemenea, șistul este un material care poate avea caracteristici foarte diferite de la un punct de exploatare la altul.

| (347) | Comisia ia notă de observațiile prezentate de autoritățile britanice, detaliate în considerentul 297, conform cărora șistul face parte din aceeași familie de roci ca argila, însă șistul mai dur poate fi considerat ca făcând parte din aceeași familie ca ardezia. |
| --- | --- |

(347)

Comisia ia notă de observațiile prezentate de autoritățile britanice, detaliate în considerentul 297, conform cărora șistul face parte din aceeași familie de roci ca argila, însă șistul mai dur poate fi considerat ca făcând parte din aceeași familie ca ardezia.

| (348) | De asemenea, spre deosebire de argilă, unele tipuri de șist pot fi și sunt utilizate pentru asigurarea materialelor de umplere în construcții și nu necesită transformări fizice în această privință (considerentul 299). |
| --- | --- |

(348)

De asemenea, spre deosebire de argilă, unele tipuri de șist pot fi și sunt utilizate pentru asigurarea materialelor de umplere în construcții și nu necesită transformări fizice în această privință (considerentul 299).

| (349) | În primul rând, observațiile părților interesate primite de Comisie arată că șistul poate fi și este extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat. Șistul se vinde la un preț cuprins între [...] GBP și 4,44 GBP (a se vedea considerentele 292, 304 și 307). Din acest preț, în unele cazuri, 3 GBP reprezintă doar prețul de transport al șistului. Cu toate acestea, Comisia observă că nu a primit informații privind prețurile pentru șistul extras ca produs principal al unei cariere, ci doar pentru șistul extras ca subprodus al unui alt material. |
| --- | --- |

(349)

În primul rând, observațiile părților interesate primite de Comisie arată că șistul poate fi și este extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat. Șistul se vinde la un preț cuprins între [...] GBP și 4,44 GBP (a se vedea considerentele 292, 304 și 307). Din acest preț, în unele cazuri, 3 GBP reprezintă doar prețul de transport al șistului. Cu toate acestea, Comisia observă că nu a primit informații privind prețurile pentru șistul extras ca produs principal al unei cariere, ci doar pentru șistul extras ca subprodus al unui alt material.

| (350) | În ceea ce privește șistul nou exploatat, Comisia a primit elemente de probă cu privire la cel puțin patru sau cinci (72) cariere, care demonstrează că acestea extrag șist în principal pentru a fi utilizat ca agregat. Astfel cum s-a precizat în considerentul 318 ca răspuns la lista carierelor care figurau în Registrul minelor și carierelor din 2010 elaborat de BGS drept cariere care extrag în principal șist în vederea exploatării comerciale a agregatelor de șist, repertoriu pus la dispoziție de BAA, Comisia a solicitat autorităților britanice să furnizeze informații cu privire la carierele respective extrase din registrele fiscale confidențiale. Conform informațiilor furnizate, patru sau cinci (72) cariere erau înregistrate ca beneficiare ale scutirii pentru extracția de șist, deși produceau în același timp piatră tăiată și șist destinat utilizării ca agregat. Autoritățile britanice au explicat că, întrucât carierele produc piatră tăiată, șistul ar trebui să fie considerat ca un subprodus al pietrei tăiate și, prin urmare, să beneficieze de scutire în mod corespunzător. Cu toate acestea, explicația nu poate fi acceptată de către Comisie. Astfel cum se arată în considerentele 151-158, subprodusele rezultate din piatra tăiată nu sunt scutite de taxă în temeiul taxei pe agregate. De asemenea, toate carierele de agregate ar produce anumite cantități de piatră tăiată dacă există cerere și dacă roca este adecvată pentru tăiere. Aceasta nu înseamnă totuși că, dacă există cerere și se justifică din punct de vedere economic, carierele nu vor produce în principal agregate atunci când nu există cerere pentru piatră tăiată. Prin urmare, carierele respective trebuie să fie considerate cariere care extrag șist în mod deliberat pentru a fi utilizat ca agregat. |
| --- | --- |

(350)

În ceea ce privește șistul nou exploatat, Comisia a primit elemente de probă cu privire la cel puțin patru sau cinci (72) cariere, care demonstrează că acestea extrag șist în principal pentru a fi utilizat ca agregat. Astfel cum s-a precizat în considerentul 318 ca răspuns la lista carierelor care figurau în Registrul minelor și carierelor din 2010 elaborat de BGS drept cariere care extrag în principal șist în vederea exploatării comerciale a agregatelor de șist, repertoriu pus la dispoziție de BAA, Comisia a solicitat autorităților britanice să furnizeze informații cu privire la carierele respective extrase din registrele fiscale confidențiale. Conform informațiilor furnizate, patru sau cinci (72) cariere erau înregistrate ca beneficiare ale scutirii pentru extracția de șist, deși produceau în același timp piatră tăiată și șist destinat utilizării ca agregat. Autoritățile britanice au explicat că, întrucât carierele produc piatră tăiată, șistul ar trebui să fie considerat ca un subprodus al pietrei tăiate și, prin urmare, să beneficieze de scutire în mod corespunzător. Cu toate acestea, explicația nu poate fi acceptată de către Comisie. Astfel cum se arată în considerentele 151-158, subprodusele rezultate din piatra tăiată nu sunt scutite de taxă în temeiul taxei pe agregate. De asemenea, toate carierele de agregate ar produce anumite cantități de piatră tăiată dacă există cerere și dacă roca este adecvată pentru tăiere. Aceasta nu înseamnă totuși că, dacă există cerere și se justifică din punct de vedere economic, carierele nu vor produce în principal agregate atunci când nu există cerere pentru piatră tăiată. Prin urmare, carierele respective trebuie să fie considerate cariere care extrag șist în mod deliberat pentru a fi utilizat ca agregat.

72

72

| (351) | Comisia remarcă existența unei contradicții rezultate din una dintre informațiile primite. Observațiile primite de la întreprinderea Torrington Stone se referă la activitățile sale de extracție și de vânzare a agregatelor obținute ca produs primar de la una dintre carierele proprii (Vyse). Cu toate acestea, autoritățile britanice susțin că respectiva carieră nu produce deloc șist, bazându-se pe modul în care întreprinderea își prezintă produsele de carieră pe site-ul internet. Cu toate acestea, Comisia constată că șistul este menționat pe site-ul carierei Vyse nu în descrierea produselor proprii, ci în specificațiile tehnice ale diferitelor produse extrase în cadrul carierei (73). |
| --- | --- |

(351)

Comisia remarcă existența unei contradicții rezultate din una dintre informațiile primite. Observațiile primite de la întreprinderea Torrington Stone se referă la activitățile sale de extracție și de vânzare a agregatelor obținute ca produs primar de la una dintre carierele proprii (Vyse). Cu toate acestea, autoritățile britanice susțin că respectiva carieră nu produce deloc șist, bazându-se pe modul în care întreprinderea își prezintă produsele de carieră pe site-ul internet. Cu toate acestea, Comisia constată că șistul este menționat pe site-ul carierei Vyse nu în descrierea produselor proprii, ci în specificațiile tehnice ale diferitelor produse extrase în cadrul carierei (73).

73

| (352) | De asemenea, întrucât este vorba despre o observație prezentată de cariera în cauză, Comisia trebuie să o ia în considerare. Este posibil ca materialele pe care le produce aceasta să fi fost etichetate incorect drept șist, dar cariera susține că a beneficiat de scutirea pentru șist. De asemenea, autoritățile britanice au afirmat în diferite ocazii că nu țin seama, în scopul taxei pe agregate, de modul în care o carieră își prezintă produsele către public. Nu s-a făcut referire la niciun test geologic efectuat în cadrul carierei. |
| --- | --- |

(352)

De asemenea, întrucât este vorba despre o observație prezentată de cariera în cauză, Comisia trebuie să o ia în considerare. Este posibil ca materialele pe care le produce aceasta să fi fost etichetate incorect drept șist, dar cariera susține că a beneficiat de scutirea pentru șist. De asemenea, autoritățile britanice au afirmat în diferite ocazii că nu țin seama, în scopul taxei pe agregate, de modul în care o carieră își prezintă produsele către public. Nu s-a făcut referire la niciun test geologic efectuat în cadrul carierei.

| (353) | Pe baza informațiilor și a elementelor de probă disponibile, Comisia consideră că șistul nou extras se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă cu cea a altor materiale supuse taxei. |
| --- | --- |

(353)

Pe baza informațiilor și a elementelor de probă disponibile, Comisia consideră că șistul nou extras se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă cu cea a altor materiale supuse taxei.

| (354) | Autoritățile britanice nu au stabilit că scutirea pentru șistul nou extras destinat utilizării ca agregat poate fi justificată prin „obiectivul de reorientare a cererii” al taxei pe agregate. Într-adevăr o astfel de scutire permite cel puțin menținerea extracției recente de șist destinat utilizării ca agregat și constituie, astfel, o derogare de la principiul de taxare normală al taxei pe agregate care este contrară obiectivului urmărit de taxa pe agregate. |
| --- | --- |

(354)

Autoritățile britanice nu au stabilit că scutirea pentru șistul nou extras destinat utilizării ca agregat poate fi justificată prin „obiectivul de reorientare a cererii” al taxei pe agregate. Într-adevăr o astfel de scutire permite cel puțin menținerea extracției recente de șist destinat utilizării ca agregat și constituie, astfel, o derogare de la principiul de taxare normală al taxei pe agregate care este contrară obiectivului urmărit de taxa pe agregate.

| (355) | Scutirea pentru reziduurile din extracția de șist este analizată mai jos în secțiunea 5.6.4. |
| --- | --- |

(355)

Scutirea pentru reziduurile din extracția de șist este analizată mai jos în secțiunea 5.6.4.

| (356) | Cu toate acestea, Comisia constată că șistul care apare ca un subprodus al extracției de cărbune beneficiază, pe lângă scutirea prevăzută la articolul 17 alineatul (4) litera (a), de scutirea prevăzută la articolul 17 alineatul (3) litera (f) din Legea finanțelor pentru anul 2001. Astfel cum se va arăta mai jos în considerentul 367 din prezenta decizie, cărbunele nu este și nu poate fi utilizat ca agregat. |
| --- | --- |

(356)

Cu toate acestea, Comisia constată că șistul care apare ca un subprodus al extracției de cărbune beneficiază, pe lângă scutirea prevăzută la articolul 17 alineatul (4) litera (a), de scutirea prevăzută la articolul 17 alineatul (3) litera (f) din Legea finanțelor pentru anul 2001. Astfel cum se va arăta mai jos în considerentul 367 din prezenta decizie, cărbunele nu este și nu poate fi utilizat ca agregat.

| (357) | Șistul care reprezintă un subprodus inevitabil al extracției de cărbune este adecvat pentru utilizarea ca agregat și, prin urmare, este supus taxării normale în temeiul taxei pe agregate. Cu toate acestea, scutirea pentru șist poate fi justificată de obiectivul de „reorientare a cererii” urmărit de taxa pe agregate. În plus, datorită valorii sale, este foarte puțin probabil ca șistul scutit ca subprodus să poată genera o creștere a extracției de cărbune, întrucât acest lucru nu ar avea sens din punct de vedere economic. |
| --- | --- |

(357)

Șistul care reprezintă un subprodus inevitabil al extracției de cărbune este adecvat pentru utilizarea ca agregat și, prin urmare, este supus taxării normale în temeiul taxei pe agregate. Cu toate acestea, scutirea pentru șist poate fi justificată de obiectivul de „reorientare a cererii” urmărit de taxa pe agregate. În plus, datorită valorii sale, este foarte puțin probabil ca șistul scutit ca subprodus să poată genera o creștere a extracției de cărbune, întrucât acest lucru nu ar avea sens din punct de vedere economic.

| (358) | De asemenea, întrucât, la fel precum argila, șistul este utilizat în principal la fabricarea de țevi, plăci și cărămizi, care sunt produse ceramice, acesta beneficiază de creditul fiscal acordat pentru procedeele ceramice în temeiul articolului 30 alineatul (1) litera (c) din Legea finanțelor pentru anul 2001. Întrucât aceasta nu este o utilizare ca agregate și întrucât materialele utilizate pentru procedeele de obținere a ceramicii sunt supuse unor transformări fizice ample, și anume topirea pentru a forma un produs dur, durabil și rezistent la intemperii, șistul utilizat pentru procedeele de obținere a ceramicii ar beneficia în mod corespunzător de scutirea de la plata taxei pe agregate. Comisia a concluzionat deja, în decizia de inițiere a procedurii, că deducerile fiscale pentru procedeele industriale și agricole [articolul 30 alineatul (1) litera (c)] sunt în conformitate cu principiile de taxare normală care stau la baza taxei pe agregate (considerentul 137). |
| --- | --- |

(358)

De asemenea, întrucât, la fel precum argila, șistul este utilizat în principal la fabricarea de țevi, plăci și cărămizi, care sunt produse ceramice, acesta beneficiază de creditul fiscal acordat pentru procedeele ceramice în temeiul articolului 30 alineatul (1) litera (c) din Legea finanțelor pentru anul 2001. Întrucât aceasta nu este o utilizare ca agregate și întrucât materialele utilizate pentru procedeele de obținere a ceramicii sunt supuse unor transformări fizice ample, și anume topirea pentru a forma un produs dur, durabil și rezistent la intemperii, șistul utilizat pentru procedeele de obținere a ceramicii ar beneficia în mod corespunzător de scutirea de la plata taxei pe agregate. Comisia a concluzionat deja, în decizia de inițiere a procedurii, că deducerile fiscale pentru procedeele industriale și agricole [articolul 30 alineatul (1) litera (c)] sunt în conformitate cu principiile de taxare normală care stau la baza taxei pe agregate (considerentul 137).

| (359) | Comisia constată că BAA și alte părți interesate au afirmat că materialele folosite pentru obținerea cărămizilor nu ar trebui să beneficieze de o scutire. Cu toate acestea, autoritățile britanice au arătat că fabricarea cărămizilor și alte procedee de obținere a ceramicii nu constituie utilizări ca agregate. Cărămizile fac obiectul unui amplu proces de fabricație. Acestea sunt formate prin încălzirea șistului sau a argilei la o temperatură ridicată (mai mare de 1 000 °C) în cuptor și modificarea structurii șistului sau a argilei pentru a obține o cărămidă solidă și durabilă. Alte produse ceramice sunt tratate termic în mod similar într-un cuptor, dar sunt prelucrate în diferite forme, de exemplu, țevi sau plăci. |
| --- | --- |

(359)

Comisia constată că BAA și alte părți interesate au afirmat că materialele folosite pentru obținerea cărămizilor nu ar trebui să beneficieze de o scutire. Cu toate acestea, autoritățile britanice au arătat că fabricarea cărămizilor și alte procedee de obținere a ceramicii nu constituie utilizări ca agregate. Cărămizile fac obiectul unui amplu proces de fabricație. Acestea sunt formate prin încălzirea șistului sau a argilei la o temperatură ridicată (mai mare de 1 000 °C) în cuptor și modificarea structurii șistului sau a argilei pentru a obține o cărămidă solidă și durabilă. Alte produse ceramice sunt tratate termic în mod similar într-un cuptor, dar sunt prelucrate în diferite forme, de exemplu, țevi sau plăci.

| (360) | Cărămizile nu sunt concepute pentru a fi utilizate ca material de umplere pentru construcții în mod similar pietrei sparte. Acestea sunt destinate a fi stivuite, în mod ordonat, pentru a construi pereți. |
| --- | --- |

(360)

Cărămizile nu sunt concepute pentru a fi utilizate ca material de umplere pentru construcții în mod similar pietrei sparte. Acestea sunt destinate a fi stivuite, în mod ordonat, pentru a construi pereți.

| (361) | Pe baza celor de mai sus, Comisia concluzionează că utilizarea șistului în procedeele de obținere a ceramicii poate beneficia de o scutire de la plata taxei pe agregate, întrucât aceasta nu reprezintă o utilizare a șistului ca agregat. |
| --- | --- |

(361)

Pe baza celor de mai sus, Comisia concluzionează că utilizarea șistului în procedeele de obținere a ceramicii poate beneficia de o scutire de la plata taxei pe agregate, întrucât aceasta nu reprezintă o utilizare a șistului ca agregat.

| (362) | De asemenea, șistul poate fi utilizat în locul argilei, al zgurii sau al altor materiale, ca sursă de silicat de aluminiu în producția de ciment. Șistul este amestecat cu var, un proces care este scutit de la plata taxei pe agregate. Utilizarea calcarului și a altor materiale în ciment este scutită de la plata taxei în conformitate cu articolul 18 alineatul (2) litera (c) din Legea finanțelor pentru anul 2001, întrucât în cadrul acestei utilizări, proprietățile chimice ale materialului sunt importante (calcarul este o sursă de silicat de calciu, iar argila sau șistul este o sursă de silicat de aluminiu). Prin urmare, șistul folosit la producerea de ciment împreună cu calcarul ar beneficia în mod corespunzător de o scutire în temeiul prezentului articol din Legea finanțelor pentru anul 2001. Comisia a concluzionat deja, în decizia de inițiere a procedurii, că scutirea pentru acest procedeu este în concordanță cu principiul de taxare normală al taxei pe agregate (considerentul 90). |
| --- | --- |

(362)

De asemenea, șistul poate fi utilizat în locul argilei, al zgurii sau al altor materiale, ca sursă de silicat de aluminiu în producția de ciment. Șistul este amestecat cu var, un proces care este scutit de la plata taxei pe agregate. Utilizarea calcarului și a altor materiale în ciment este scutită de la plata taxei în conformitate cu articolul 18 alineatul (2) litera (c) din Legea finanțelor pentru anul 2001, întrucât în cadrul acestei utilizări, proprietățile chimice ale materialului sunt importante (calcarul este o sursă de silicat de calciu, iar argila sau șistul este o sursă de silicat de aluminiu). Prin urmare, șistul folosit la producerea de ciment împreună cu calcarul ar beneficia în mod corespunzător de o scutire în temeiul prezentului articol din Legea finanțelor pentru anul 2001. Comisia a concluzionat deja, în decizia de inițiere a procedurii, că scutirea pentru acest procedeu este în concordanță cu principiul de taxare normală al taxei pe agregate (considerentul 90).

| (363) | Producătorii de șist ar trebui să indice care sunt utilizările materialului produs constând în întregime sau în principal în șist, pentru a solicita o scutire de la plata taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(363)

Producătorii de șist ar trebui să indice care sunt utilizările materialului produs constând în întregime sau în principal în șist, pentru a solicita o scutire de la plata taxei pe agregate.

| (364) | De exemplu, șistul apare, de asemenea, ca subprodus inevitabil al extracției de argilă. Acolo unde se întâmplă acest lucru și șistul nu beneficiază deja de o altă scutire sau facilitate fiscală, s-ar putea evalua dacă șistul respectiv ar putea beneficia de o scutire în temeiul taxei pe agregate, întrucât acesta nu a fost extras în mod deliberat pentru a fi utilizat ca agregat. Scutirea ar fi în concordanță cu principiile taxei pe agregate, întrucât aceasta vizează șistul care este obținut ca subprodus inevitabil al unui material care nu este nici agregat și nici nu este utilizat ca agregat și care ar putea fi utilizat pentru a înlocui agregatele nou extrase. |
| --- | --- |

(364)

De exemplu, șistul apare, de asemenea, ca subprodus inevitabil al extracției de argilă. Acolo unde se întâmplă acest lucru și șistul nu beneficiază deja de o altă scutire sau facilitate fiscală, s-ar putea evalua dacă șistul respectiv ar putea beneficia de o scutire în temeiul taxei pe agregate, întrucât acesta nu a fost extras în mod deliberat pentru a fi utilizat ca agregat. Scutirea ar fi în concordanță cu principiile taxei pe agregate, întrucât aceasta vizează șistul care este obținut ca subprodus inevitabil al unui material care nu este nici agregat și nici nu este utilizat ca agregat și care ar putea fi utilizat pentru a înlocui agregatele nou extrase.

| (365) | În ceea ce privește șistul obținut ca subprodus rezultat din extracția nouă a altor materiale taxate, cum ar fi gresia grosieră dură sau calcarul, Comisia observă că scutirea face diferența între șist și alte materiale supuse taxei. Cu toate acestea, trebuie să se examineze dacă o astfel de diferențiere fiscală poate fi justificată de obiectivul taxei pe agregate. Chiar dacă scutirea ar putea conduce la o creștere a utilizării șistului ca subprodus destinat utilizării ca agregat în detrimentul altor subproduse care nu beneficiază de scutire, Comisia nu a primit niciun element de probă din partea autorităților britanice sau a părților interesate care să arate că scutirea contribuie la realizarea obiectivului taxei pe agregate care vizează reducerea extracției noi de materiale pentru a fi utilizate ca agregate. |
| --- | --- |

(365)

În ceea ce privește șistul obținut ca subprodus rezultat din extracția nouă a altor materiale taxate, cum ar fi gresia grosieră dură sau calcarul, Comisia observă că scutirea face diferența între șist și alte materiale supuse taxei. Cu toate acestea, trebuie să se examineze dacă o astfel de diferențiere fiscală poate fi justificată de obiectivul taxei pe agregate. Chiar dacă scutirea ar putea conduce la o creștere a utilizării șistului ca subprodus destinat utilizării ca agregat în detrimentul altor subproduse care nu beneficiază de scutire, Comisia nu a primit niciun element de probă din partea autorităților britanice sau a părților interesate care să arate că scutirea contribuie la realizarea obiectivului taxei pe agregate care vizează reducerea extracției noi de materiale pentru a fi utilizate ca agregate.

| (366) | Prin urmare, Comisia consideră că materialele care constau, în întregime sau în principal, în șisturi și sunt extrase în mod deliberat pentru a fi utilizate ca agregate, inclusiv șistul obținut ca subprodus al extracției noi a altor materiale supuse taxării, se află în aceeași situație de fapt și de drept ca alte agregate care sunt taxate, având în vedere principiul de taxare normală al taxei pe agregate și obiectivul de protecție a mediului urmărit de aceasta. Prin urmare, scutirea are un caracter selectiv de facto. |
| --- | --- |

(366)

Prin urmare, Comisia consideră că materialele care constau, în întregime sau în principal, în șisturi și sunt extrase în mod deliberat pentru a fi utilizate ca agregate, inclusiv șistul obținut ca subprodus al extracției noi a altor materiale supuse taxării, se află în aceeași situație de fapt și de drept ca alte agregate care sunt taxate, având în vedere principiul de taxare normală al taxei pe agregate și obiectivul de protecție a mediului urmărit de aceasta. Prin urmare, scutirea are un caracter selectiv de facto.

de facto

5.6.2.5.3.   Cărbunele

Cărbunele

| (367) | Observațiile comune primite de la autoritățile britanice și de la BAA, precum și informațiile primite în alte ocazii de la autoritățile britanice confirmă faptul că cărbunele nu este și nu poate fi utilizat ca agregat. Prin urmare, cărbunele nu se află în aceeași situație de fapt și de drept ca materialele care fac obiectul taxei pe agregate în conformitate cu obiectivul taxei pe agregate. Același lucru este valabil, de asemenea, pentru materialele constând în principal în cărbune, în situația în care cărbunele extras nu are o compoziție geologică pură. |
| --- | --- |

(367)

Observațiile comune primite de la autoritățile britanice și de la BAA, precum și informațiile primite în alte ocazii de la autoritățile britanice confirmă faptul că cărbunele nu este și nu poate fi utilizat ca agregat. Prin urmare, cărbunele nu se află în aceeași situație de fapt și de drept ca materialele care fac obiectul taxei pe agregate în conformitate cu obiectivul taxei pe agregate. Același lucru este valabil, de asemenea, pentru materialele constând în principal în cărbune, în situația în care cărbunele extras nu are o compoziție geologică pură.

5.6.2.5.4.   Lignitul

Lignitul

| (368) | Observațiile comune primite de la autoritățile britanice și de la BAA, precum și informațiile primite în alte ocazii de la autoritățile britanice confirmă faptul că lignitul nu este și nu poate fi utilizat ca agregat. Prin urmare, lignitul nu se află în aceeași situație de fapt și de drept ca materialele care fac obiectul taxei pe agregate în conformitate cu obiectivul taxei pe agregate. Același lucru este valabil, de asemenea, pentru materialele constând în principal în lignit, în situația în care cărbunele extras nu are o compoziție geologică pură. |
| --- | --- |

(368)

Observațiile comune primite de la autoritățile britanice și de la BAA, precum și informațiile primite în alte ocazii de la autoritățile britanice confirmă faptul că lignitul nu este și nu poate fi utilizat ca agregat. Prin urmare, lignitul nu se află în aceeași situație de fapt și de drept ca materialele care fac obiectul taxei pe agregate în conformitate cu obiectivul taxei pe agregate. Același lucru este valabil, de asemenea, pentru materialele constând în principal în lignit, în situația în care cărbunele extras nu are o compoziție geologică pură.

5.6.3.   SCUTIREA AGREGATELOR CONSTÂND ÎN ÎNTREGIME ÎN REZIDUURI, DEȘEURI SAU ALTE SUBPRODUSE, CU EXCEPȚIA MATERIALULUI DE DESCOPERTĂ, REZULTATE DIN EXTRACȚIE SAU DIN ALT TIP DE SEPARARE DE ORICE CANTITATE DE AGREGATE DE CAOLIN SAU ARGILĂ PLASTICĂ [ARTICOLUL 17 ALINEATUL (3) LITERA (e) ȘI ARTICOLUL 17 ALINEATUL (3) LITERA (f) PUNCTUL (ii)]

| (369) | În observațiile transmise Comisiei înainte de adoptarea deciziei de inițiere a procedurii, autoritățile britanice au explicat că argila plastică (74) și caolinul (75) sunt minereuri valoroase. În mod normal, acestea nu sunt extrase pentru a fi utilizate ca agregate. Reziduurile constând în deșeuri de rocă și nisip sunt un subprodus inevitabil al extracției. Deșeurile de caolin pot fi utilizate pentru construcția de diguri și ca materiale de umplere generale în producția de materiale bituminoase pentru construcția de autostrăzi și pot fi înlocuite cu alte agregate fine în fabricarea betonului. Deșeurile de argilă plastică pot fi vândute, de asemenea, ca agregate pe piața construcțiilor. |
| --- | --- |

(369)

În observațiile transmise Comisiei înainte de adoptarea deciziei de inițiere a procedurii, autoritățile britanice au explicat că argila plastică (74) și caolinul (75) sunt minereuri valoroase. În mod normal, acestea nu sunt extrase pentru a fi utilizate ca agregate. Reziduurile constând în deșeuri de rocă și nisip sunt un subprodus inevitabil al extracției. Deșeurile de caolin pot fi utilizate pentru construcția de diguri și ca materiale de umplere generale în producția de materiale bituminoase pentru construcția de autostrăzi și pot fi înlocuite cu alte agregate fine în fabricarea betonului. Deșeurile de argilă plastică pot fi vândute, de asemenea, ca agregate pe piața construcțiilor.

74

75

| (370) | Autoritățile britanice au subliniat că, întrucât reziduurile rezultate din extracția de argilă plastică și de caolin sunt disponibile imediat după extracția argilei plastice și a caolinului și având în vedere faptul că aceste reziduuri pot reprezenta o alternativă la diferite tipuri de nisip, pietriș și rocă extrase în mod expres pentru a fi utilizate ca agregate, scutirea contribuie la reducerea cantităților de nisip, pietriș și rocă extrase în mod special pentru a fi utilizate ca agregate și, în același timp, la reducerea impactului pe care extracția de agregate îl are asupra mediului. Autoritățile britanice au furnizat informații privind deșeurile rezultate din extracția de caolin și de argilă plastică și haldele de deșeuri create. |
| --- | --- |

(370)

Autoritățile britanice au subliniat că, întrucât reziduurile rezultate din extracția de argilă plastică și de caolin sunt disponibile imediat după extracția argilei plastice și a caolinului și având în vedere faptul că aceste reziduuri pot reprezenta o alternativă la diferite tipuri de nisip, pietriș și rocă extrase în mod expres pentru a fi utilizate ca agregate, scutirea contribuie la reducerea cantităților de nisip, pietriș și rocă extrase în mod special pentru a fi utilizate ca agregate și, în același timp, la reducerea impactului pe care extracția de agregate îl are asupra mediului. Autoritățile britanice au furnizat informații privind deșeurile rezultate din extracția de caolin și de argilă plastică și haldele de deșeuri create.

| (371) | Comisia a pus sub semnul întrebării, în considerentul 106 din decizia de inițiere a procedurii, faptul dacă materialele respective nu s-ar afla într-o situație comparabilă cu cea a agregatelor care nu sunt scutite, dar a constatat că poate exista o diferență între materialele scutite și materialele nescutite în sensul că materialele scutite constituie reziduuri din extracția de caolin și de argilă plastică. Materialul respectiv este un subprodus inevitabil al extracției de caolin, care apare nu neapărat pentru extracția de agregate ci, în general, pentru extracția de caolin și de argilă plastică. Într-adevăr, atât caolinul, cât și argila plastică au proprietăți specifice care nu pot fi întotdeauna reproduse. |
| --- | --- |

(371)

Comisia a pus sub semnul întrebării, în considerentul 106 din decizia de inițiere a procedurii, faptul dacă materialele respective nu s-ar afla într-o situație comparabilă cu cea a agregatelor care nu sunt scutite, dar a constatat că poate exista o diferență între materialele scutite și materialele nescutite în sensul că materialele scutite constituie reziduuri din extracția de caolin și de argilă plastică. Materialul respectiv este un subprodus inevitabil al extracției de caolin, care apare nu neapărat pentru extracția de agregate ci, în general, pentru extracția de caolin și de argilă plastică. Într-adevăr, atât caolinul, cât și argila plastică au proprietăți specifice care nu pot fi întotdeauna reproduse.

| (372) | Comisia a pus sub semnul întrebării, în considerentul 107 din decizia de inițiere a procedurii, dacă această diferență este suficientă pentru a demonstra că scutirea fiscală este justificată prin natura și logica taxei pe agregate și a specificat că are nevoie de mai multe informații. |
| --- | --- |

(372)

Comisia a pus sub semnul întrebării, în considerentul 107 din decizia de inițiere a procedurii, dacă această diferență este suficientă pentru a demonstra că scutirea fiscală este justificată prin natura și logica taxei pe agregate și a specificat că are nevoie de mai multe informații.

| (373) | În urma publicării deciziei de inițiere a procedurii, Comisia a primit numeroase observații din partea părților interesate în această privință. |
| --- | --- |

(373)

În urma publicării deciziei de inițiere a procedurii, Comisia a primit numeroase observații din partea părților interesate în această privință.

5.6.3.1.   
  Observațiile primite de Comisie

Observațiile primite de Comisie

(a)   Observațiile primite din partea întreprinderii Sibelco Europe la 16 ianuarie 2014

Observațiile primite din partea întreprinderii Sibelco Europe la 16 ianuarie 2014

| (374) | Conform informațiilor transmise, Sibelco este o întreprindere implicată în activitățile de extracție, prelucrare și vânzare a caolinului și argilei plastice. Majoritatea producției (80 %-90 %) de argilă plastică și caolin este exportată. Sibelco susține că scopul principal al exploatării carierelor este extracția de argilă plastică și caolin. Alte materiale extrase în mod necesar pot fi considerate ca materiale secundare care pot fi adecvate sau nu pentru utilizarea în final ca agregate, în funcție de elementele constitutive și de prelucrarea posibilă. |
| --- | --- |

(374)

Conform informațiilor transmise, Sibelco este o întreprindere implicată în activitățile de extracție, prelucrare și vânzare a caolinului și argilei plastice. Majoritatea producției (80 %-90 %) de argilă plastică și caolin este exportată. Sibelco susține că scopul principal al exploatării carierelor este extracția de argilă plastică și caolin. Alte materiale extrase în mod necesar pot fi considerate ca materiale secundare care pot fi adecvate sau nu pentru utilizarea în final ca agregate, în funcție de elementele constitutive și de prelucrarea posibilă.

| (375) | Potrivit afirmațiilor întreprinderii Sibelco, caolinul și argila plastică, precum și produsele derivate din acestea nu pot fi utilizate ca agregate. Acestea sunt doar minerale industriale specializate, cu aplicații și utilizări finale diferite de agregate. Caolinul și argila plastică se disting prin caracteristicile lor fizice și chimice unice, precum și prin raritate și, prin urmare, sunt deosebit de valoroase. |
| --- | --- |

(375)

Potrivit afirmațiilor întreprinderii Sibelco, caolinul și argila plastică, precum și produsele derivate din acestea nu pot fi utilizate ca agregate. Acestea sunt doar minerale industriale specializate, cu aplicații și utilizări finale diferite de agregate. Caolinul și argila plastică se disting prin caracteristicile lor fizice și chimice unice, precum și prin raritate și, prin urmare, sunt deosebit de valoroase.

| (376) | Potrivit Sibelco, reziduurile din activitățile de extracție a acestui minereu nu constituie materiale extrase în mod specific pentru a fi utilizate ca agregate. Reziduurile sunt extrase ca o consecință necesară a obținerii de caolin și de argilă plastică. Subprodusele sunt complet diferite față de minereurile de caolin și argilă plastică și utilizările lor nu sunt identice sau interschimbabile. De asemenea, Sibelco susține că, în lipsa extracției de argilă plastică și de caolin în carierele respective, nu ar fi disponibile pe piață agregate potențiale, întrucât carierele nu ar putea fi exploatate din punct de vedere economic decât pentru argilă plastică și caolin. Valoarea de vânzare a caolinului și a argilei plastice este semnificativ mai mare decât cea a agregatelor secundare obținute în carieră. Într-adevăr, valoarea de vânzare este de aproximativ [...]-[...] ori mai mare în cazul caolinului și de aproximativ [...]-[...] ori mai mare în cazul argilei plastice. Potrivit întreprinderii Sibelco, un volum de 8-10 ori mai mare de reziduuri inevitabile este extras din caolin și un volum de până la de două ori mai mare de alte materiale este extras din argila plastică. |
| --- | --- |

(376)

Potrivit Sibelco, reziduurile din activitățile de extracție a acestui minereu nu constituie materiale extrase în mod specific pentru a fi utilizate ca agregate. Reziduurile sunt extrase ca o consecință necesară a obținerii de caolin și de argilă plastică. Subprodusele sunt complet diferite față de minereurile de caolin și argilă plastică și utilizările lor nu sunt identice sau interschimbabile. De asemenea, Sibelco susține că, în lipsa extracției de argilă plastică și de caolin în carierele respective, nu ar fi disponibile pe piață agregate potențiale, întrucât carierele nu ar putea fi exploatate din punct de vedere economic decât pentru argilă plastică și caolin. Valoarea de vânzare a caolinului și a argilei plastice este semnificativ mai mare decât cea a agregatelor secundare obținute în carieră. Într-adevăr, valoarea de vânzare este de aproximativ [...]-[...] ori mai mare în cazul caolinului și de aproximativ [...]-[...] ori mai mare în cazul argilei plastice. Potrivit întreprinderii Sibelco, un volum de 8-10 ori mai mare de reziduuri inevitabile este extras din caolin și un volum de până la de două ori mai mare de alte materiale este extras din argila plastică.

| (377) | Sibelco susține că, având în vedere localizarea și distribuția siturilor de caolin și de argilă plastică, condițiile geologice specifice, precum și investiția de capital semnificativă necesară pentru a demara operațiuni de exploatare în carieră în zonele respective, în lipsa extracției de caolin și de argilă plastică nu ar avea loc nicio activitate de extracție a reziduurilor în oricare dintre locațiile respective. |
| --- | --- |

(377)

Sibelco susține că, având în vedere localizarea și distribuția siturilor de caolin și de argilă plastică, condițiile geologice specifice, precum și investiția de capital semnificativă necesară pentru a demara operațiuni de exploatare în carieră în zonele respective, în lipsa extracției de caolin și de argilă plastică nu ar avea loc nicio activitate de extracție a reziduurilor în oricare dintre locațiile respective.

| (378) | Potrivit Sibelco, toate vânzările de agregate derivate din subprodusele rezultate din extracția de caolin și de argilă plastică conduc la o reducere directă a volumului acestui material depozitat în halde și movile pe situl de extracție. |
| --- | --- |

(378)

Potrivit Sibelco, toate vânzările de agregate derivate din subprodusele rezultate din extracția de caolin și de argilă plastică conduc la o reducere directă a volumului acestui material depozitat în halde și movile pe situl de extracție.

| (379) | Conform informațiilor furnizate de Sibelco, în cadrul depozitelor de argilă plastică, mineralul argilos (caolin) se formează prin descompunerea totală și parțială a feldspatului în granit. Acest proces este cunoscut sub denumirea de caolinare și, deși proporția și caracteristicile caolinului variază în cadrul depozitelor, de regulă, randamentul global al caolinului în raport cu întreaga masă de rocă este în jur de 10 %. Deși este posibilă existența unui element de extracție selectivă, în cea mai mare parte întreaga masă de rocă (stratul intermediar) trebuie extrasă înainte de separarea caolinului. Procedeul de separare a caolinului prin separarea apei, metode bazate pe gravitate și mai multe etape de verificare și dimensionare conduc la obținerea unor subproduse constând în granit alterat și nealterat, rocă grosieră (stent), cuarț și mică. În forma extrasă, subprodusul nu este adecvat pentru a fi utilizat ca agregat. Este necesară prelucrarea pentru ca o parte din acesta să fie utilizată în final ca agregat. |
| --- | --- |

(379)

Conform informațiilor furnizate de Sibelco, în cadrul depozitelor de argilă plastică, mineralul argilos (caolin) se formează prin descompunerea totală și parțială a feldspatului în granit. Acest proces este cunoscut sub denumirea de caolinare și, deși proporția și caracteristicile caolinului variază în cadrul depozitelor, de regulă, randamentul global al caolinului în raport cu întreaga masă de rocă este în jur de 10 %. Deși este posibilă existența unui element de extracție selectivă, în cea mai mare parte întreaga masă de rocă (stratul intermediar) trebuie extrasă înainte de separarea caolinului. Procedeul de separare a caolinului prin separarea apei, metode bazate pe gravitate și mai multe etape de verificare și dimensionare conduc la obținerea unor subproduse constând în granit alterat și nealterat, rocă grosieră (stent), cuarț și mică. În forma extrasă, subprodusul nu este adecvat pentru a fi utilizat ca agregat. Este necesară prelucrarea pentru ca o parte din acesta să fie utilizată în final ca agregat.

stent

| (380) | Potrivit întreprinderii Sibelco, în depozitele de argilă plastică, argila este, în esență, un caolin, dar se depozitează în urma unor procese geologice sedimentare care produc o stratificare de cele mai multe ori distinctă. Straturile sunt din argilă plastică, argilă plastică lignitică și nisip. Straturile intermediare respective trebuie extrase pentru a permite accesul la straturile de argilă plastică de sub ele. Straturile de argilă plastică și, într-adevăr, straturile intermediare trebuie selectate cu mare grijă, pentru a preveni contaminarea argilei plastice cu alte materiale și amestecul transversal neintenționat al straturilor de argilă plastică de calitate diferită. De regulă, straturile intermediare reprezintă peste 50 % din întregul volum extras. După extracția straturilor de argilă plastică, acestea sunt introduse în amestecuri precise, în funcție de utilizarea finală specifică. |
| --- | --- |

(380)

Potrivit întreprinderii Sibelco, în depozitele de argilă plastică, argila este, în esență, un caolin, dar se depozitează în urma unor procese geologice sedimentare care produc o stratificare de cele mai multe ori distinctă. Straturile sunt din argilă plastică, argilă plastică lignitică și nisip. Straturile intermediare respective trebuie extrase pentru a permite accesul la straturile de argilă plastică de sub ele. Straturile de argilă plastică și, într-adevăr, straturile intermediare trebuie selectate cu mare grijă, pentru a preveni contaminarea argilei plastice cu alte materiale și amestecul transversal neintenționat al straturilor de argilă plastică de calitate diferită. De regulă, straturile intermediare reprezintă peste 50 % din întregul volum extras. După extracția straturilor de argilă plastică, acestea sunt introduse în amestecuri precise, în funcție de utilizarea finală specifică.

| (381) | Potrivit întreprinderii Sibelco, principala diferență între carierele de caolin și de argilă plastică și carierele de agregate constă în faptul că, în carierele de agregate, deșeurile sau subprodusele sunt, în esență, același material. În carierele de argilă plastică și de caolin, subprodusele rezultate sunt diferite de argilele a căror extracție se urmărește ca mineral primar. |
| --- | --- |

(381)

Potrivit întreprinderii Sibelco, principala diferență între carierele de caolin și de argilă plastică și carierele de agregate constă în faptul că, în carierele de agregate, deșeurile sau subprodusele sunt, în esență, același material. În carierele de argilă plastică și de caolin, subprodusele rezultate sunt diferite de argilele a căror extracție se urmărește ca mineral primar.

| (382) | Potrivit Sibelco, scutirea actuală pentru agregatele comercializate în urma prelucrării adecvate a materialelor obținute ca produs secundar inevitabil al extracției de caolin și de argilă plastică nu va conduce la creșterea numărului activităților de extracție a caolinului și a argilei plastice. Dezvoltarea carierei depinde de cererea și vânzările de caolin și de argilă. Deși anumite subproduse rezultate din extracția de caolin și de argilă plastică sunt prelucrate ulterior și puse la dispoziție pentru utilizări finale ca agregate, majoritatea subproduselor rezultate sunt depozitate în continuare în halde și movile. Acest lucru se datorează faptului că nu există o cerere suplimentară pentru agregate (fără a lua în calcul actuala scutire de la plata taxei), dar extracția în cariere trebuie să producă în continuare volumul de caolin și de argilă plastică impus de cererea de pe piață. În prezent, există aproximativ de cinci ori mai multe reziduuri de extracție, deșeuri și subproduse manipulate în carierele de caolin și de argilă plastică ale întreprinderii Sibelco față de vânzările de agregate. Acest lucru demonstrează că nici măcar actuala scutire de la plata taxei nu poate motiva și mai mult extracția de materiale destinate utilizării ca agregate. De asemenea, se pare că vânzările de argilă și vânzările de agregate au un model complet diferit. În cadrul producției de agregate, un contract de furnizare vizează un proiect specific și durează o perioadă relativ scurtă de timp. Cu toate acestea, industriei argilei plastice și a caolinului trebuie să asigure producătorilor de ceramică un amestec consistent de materiale pentru o perioadă de mai mulți ani. |
| --- | --- |

(382)

Potrivit Sibelco, scutirea actuală pentru agregatele comercializate în urma prelucrării adecvate a materialelor obținute ca produs secundar inevitabil al extracției de caolin și de argilă plastică nu va conduce la creșterea numărului activităților de extracție a caolinului și a argilei plastice. Dezvoltarea carierei depinde de cererea și vânzările de caolin și de argilă. Deși anumite subproduse rezultate din extracția de caolin și de argilă plastică sunt prelucrate ulterior și puse la dispoziție pentru utilizări finale ca agregate, majoritatea subproduselor rezultate sunt depozitate în continuare în halde și movile. Acest lucru se datorează faptului că nu există o cerere suplimentară pentru agregate (fără a lua în calcul actuala scutire de la plata taxei), dar extracția în cariere trebuie să producă în continuare volumul de caolin și de argilă plastică impus de cererea de pe piață. În prezent, există aproximativ de cinci ori mai multe reziduuri de extracție, deșeuri și subproduse manipulate în carierele de caolin și de argilă plastică ale întreprinderii Sibelco față de vânzările de agregate. Acest lucru demonstrează că nici măcar actuala scutire de la plata taxei nu poate motiva și mai mult extracția de materiale destinate utilizării ca agregate. De asemenea, se pare că vânzările de argilă și vânzările de agregate au un model complet diferit. În cadrul producției de agregate, un contract de furnizare vizează un proiect specific și durează o perioadă relativ scurtă de timp. Cu toate acestea, industriei argilei plastice și a caolinului trebuie să asigure producătorilor de ceramică un amestec consistent de materiale pentru o perioadă de mai mulți ani.

| (383) | În plus față de observațiile transmise Comisiei, Sibelco a furnizat, de asemenea, o imagine de ansamblu asupra geologiei, extracției și prelucrării argilei plastice și caolinului. |
| --- | --- |

(383)

În plus față de observațiile transmise Comisiei, Sibelco a furnizat, de asemenea, o imagine de ansamblu asupra geologiei, extracției și prelucrării argilei plastice și caolinului.

(b)   Observațiile primite din partea întreprinderii Imerys Minerals Limited („IML”) la 17 ianuarie 2014

Observațiile primite din partea întreprinderii Imerys Minerals Limited („IML”) la 17 ianuarie 2014

| (384) | IML exploatează caolin și argilă plastică pe o suprafață de peste 5 000 de hectare de teren în Cornwall, Devon, Dorset în regiunea de sud-vest a Angliei. |
| --- | --- |

(384)

IML exploatează caolin și argilă plastică pe o suprafață de peste 5 000 de hectare de teren în Cornwall, Devon, Dorset în regiunea de sud-vest a Angliei.

| (385) | IML susține că Regatul Unit este un important producător și exportator mondial de argilă plastică de înaltă calitate, peste 80 % din producție fiind exportată. Argila plastică este folosită în principal ca materie primă pentru fabricarea produselor ceramice (în special, obiecte sanitare, gresie și faianță și veselă). Argila plastică este utilizată, de asemenea, în emailuri și smalțuri, cărămizi pentru construcții, produse refractare, precum și materiale de umplere și de etanșare. Caracteristicile materiale ale argilei plastice o fac inadecvată pentru a fi utilizată ca agregat. În general, agregatele trebuie să fie materiale granulare dure. În schimb, argila plastică este moale și cu granulație fină. Valoarea relativă a argilei plastice ar împiedica, de asemenea, utilizarea acesteia ca agregat. Argila plastică este un material relativ rar și important, cu o valoare franco fabrica de până la [...] GBP pe tonă, în funcție de calitatea și de nivelul cererii de pe piață. |
| --- | --- |

(385)

IML susține că Regatul Unit este un important producător și exportator mondial de argilă plastică de înaltă calitate, peste 80 % din producție fiind exportată. Argila plastică este folosită în principal ca materie primă pentru fabricarea produselor ceramice (în special, obiecte sanitare, gresie și faianță și veselă). Argila plastică este utilizată, de asemenea, în emailuri și smalțuri, cărămizi pentru construcții, produse refractare, precum și materiale de umplere și de etanșare. Caracteristicile materiale ale argilei plastice o fac inadecvată pentru a fi utilizată ca agregat. În general, agregatele trebuie să fie materiale granulare dure. În schimb, argila plastică este moale și cu granulație fină. Valoarea relativă a argilei plastice ar împiedica, de asemenea, utilizarea acesteia ca agregat. Argila plastică este un material relativ rar și important, cu o valoare franco fabrica de până la [...] GBP pe tonă, în funcție de calitatea și de nivelul cererii de pe piață.

| (386) | Potrivit întreprinderii IML, Regatul Unit este unul dintre cei mai mari producători și exportatori de caolin din lume, exportând peste 90 % din producție. |
| --- | --- |

(386)

Potrivit întreprinderii IML, Regatul Unit este unul dintre cei mai mari producători și exportatori de caolin din lume, exportând peste 90 % din producție.

| (387) | Potrivit IML, caolinul este apreciat pentru albul său, particulele mici și fine și forma lor plată, textura neabrazivă moale și inerția chimică. Acesta este utilizat în principal în fabricarea hârtiei, ca material de umplere și pigment de acoperire, a obiectelor sanitare și a veselei. În ceea ce privește aplicațiile nespecializate, caolinul poate fi utilizat ca pigment de umplere în vopsele, adezivi, materiale plastice, cauciuc și materiale izolatoare, precum și la fabricarea fibrei de sticlă și a produselor farmaceutice. |
| --- | --- |

(387)

Potrivit IML, caolinul este apreciat pentru albul său, particulele mici și fine și forma lor plată, textura neabrazivă moale și inerția chimică. Acesta este utilizat în principal în fabricarea hârtiei, ca material de umplere și pigment de acoperire, a obiectelor sanitare și a veselei. În ceea ce privește aplicațiile nespecializate, caolinul poate fi utilizat ca pigment de umplere în vopsele, adezivi, materiale plastice, cauciuc și materiale izolatoare, precum și la fabricarea fibrei de sticlă și a produselor farmaceutice.

| (388) | Potrivit IML, caracteristicile materiale ale caolinului îl fac inadecvat pentru utilizarea ca agregat. Valoarea relativă a caolinului ar împiedica, de asemenea, utilizarea acestuia ca agregat. Caolinul este un produs foarte rar, atât la nivel național, cât și la nivel internațional. Având în vedere raritatea și importanța sa ca urmare a cererii de utilizare în mai multe sectoare, acesta are un preț relativ ridicat. Un produs de calitate inferioară pentru o aplicație de bază se va vinde la un preț de aproximativ [...] GBP franco fabrica, în timp ce un produs specializat înalt rafinat, destinat utilizării într-o aplicație tehnică, va costa peste [...] GBP pe tonă. |
| --- | --- |

(388)

Potrivit IML, caracteristicile materiale ale caolinului îl fac inadecvat pentru utilizarea ca agregat. Valoarea relativă a caolinului ar împiedica, de asemenea, utilizarea acestuia ca agregat. Caolinul este un produs foarte rar, atât la nivel național, cât și la nivel internațional. Având în vedere raritatea și importanța sa ca urmare a cererii de utilizare în mai multe sectoare, acesta are un preț relativ ridicat. Un produs de calitate inferioară pentru o aplicație de bază se va vinde la un preț de aproximativ [...] GBP franco fabrica, în timp ce un produs specializat înalt rafinat, destinat utilizării într-o aplicație tehnică, va costa peste [...] GBP pe tonă.

| (389) | Potrivit IML, întreprinderea primește o redevență redusă care se ridică în medie la aproximativ [...] GBP pe tonă pentru materialul vândut ca agregat secundar. IML afirmă că extracția de argilă plastică și de caolin ar avea loc indiferent de orice alt factor și că generarea de deșeuri este inevitabilă. Utilizarea acestora ca agregate este mult mai benefică pentru mediu decât extracția de agregate primare. Fără o piață stabilă pentru deșeuri, cantități mai mari de material vor trebui să fie depozitate la suprafață. |
| --- | --- |

(389)

Potrivit IML, întreprinderea primește o redevență redusă care se ridică în medie la aproximativ [...] GBP pe tonă pentru materialul vândut ca agregat secundar. IML afirmă că extracția de argilă plastică și de caolin ar avea loc indiferent de orice alt factor și că generarea de deșeuri este inevitabilă. Utilizarea acestora ca agregate este mult mai benefică pentru mediu decât extracția de agregate primare. Fără o piață stabilă pentru deșeuri, cantități mai mari de material vor trebui să fie depozitate la suprafață.

| (390) | Potrivit IML, din cele 8,47 milioane de tone care sunt exploatate în total, aproximativ 6,5 milioane de tone se încadrează în categoria materiei prime potențiale pentru agregate. Brecia, piatra spartă, pietrișul, straturile intermediare, roca și roca grosieră (stent) pot fi prelucrate pentru a forma agregate concasate de diferite tipuri, de la spărtură de dimensiune unică la subbază/material de umplere. Procesul de concasare va genera, de asemenea, pietriș și nisip. De asemenea, este generat nisip în timpul procesului de separare a caolinului în roata cu cupe. Nu toate cele 6,5 milioane de tone de materie primă pot fi prelucrate în agregate secundare comercializabile și volumul deșeurilor variază în funcție de natura suprafeței caolinului care este prelucrată. Un exploatator existent de deșeuri de caolin calculează că un randament de 65 % indică în mod normal o cantitate anuală de 6,5 milioane de tone de agregate extrase, din care pot fi produse peste 4 milioane de tone de produs comercializabil. |
| --- | --- |

(390)

Potrivit IML, din cele 8,47 milioane de tone care sunt exploatate în total, aproximativ 6,5 milioane de tone se încadrează în categoria materiei prime potențiale pentru agregate. Brecia, piatra spartă, pietrișul, straturile intermediare, roca și roca grosieră (stent) pot fi prelucrate pentru a forma agregate concasate de diferite tipuri, de la spărtură de dimensiune unică la subbază/material de umplere. Procesul de concasare va genera, de asemenea, pietriș și nisip. De asemenea, este generat nisip în timpul procesului de separare a caolinului în roata cu cupe. Nu toate cele 6,5 milioane de tone de materie primă pot fi prelucrate în agregate secundare comercializabile și volumul deșeurilor variază în funcție de natura suprafeței caolinului care este prelucrată. Un exploatator existent de deșeuri de caolin calculează că un randament de 65 % indică în mod normal o cantitate anuală de 6,5 milioane de tone de agregate extrase, din care pot fi produse peste 4 milioane de tone de produs comercializabil.

stent

| (391) | Potrivit IML, în medie, nisipul de ciment „cernut în mediu uscat” se vinde la un preț de [...] GBP franco fabrică și un produs concasat (agregate) se vinde la [...] GBP franco fabrica. Vânzările nu sunt efectuate de IML, ci de întreprinderea responsabilă de prelucrarea deșeurilor de caolin. |
| --- | --- |

(391)

Potrivit IML, în medie, nisipul de ciment „cernut în mediu uscat” se vinde la un preț de [...] GBP franco fabrică și un produs concasat (agregate) se vinde la [...] GBP franco fabrica. Vânzările nu sunt efectuate de IML, ci de întreprinderea responsabilă de prelucrarea deșeurilor de caolin.

| (392) | IML susține că scutirea de la plata taxei pe agregate nu ar putea conduce în niciun caz la extracția unor cantități mai mari de argilă plastică/caolin cu scopul de a obține mai multe materiale scutite de taxă. IML depozitează deja mai multe deșeuri decât furnizează pentru prelucrarea ca agregate, ceea ce dovedește că nivelul de extracție depinde în totalitate de cererea pieței pentru minerale primare precum argila plastică și caolinul. |
| --- | --- |

(392)

IML susține că scutirea de la plata taxei pe agregate nu ar putea conduce în niciun caz la extracția unor cantități mai mari de argilă plastică/caolin cu scopul de a obține mai multe materiale scutite de taxă. IML depozitează deja mai multe deșeuri decât furnizează pentru prelucrarea ca agregate, ceea ce dovedește că nivelul de extracție depinde în totalitate de cererea pieței pentru minerale primare precum argila plastică și caolinul.

| (393) | IML susține că procesul de extracție generează deja mai multe deșeuri decât deșeurile vândute în prezent și nu ar fi logic să se extragă mai multă argilă plastică/mai mult caolin pentru obținerea subprodusului din agregate secundare. |
| --- | --- |

(393)

IML susține că procesul de extracție generează deja mai multe deșeuri decât deșeurile vândute în prezent și nu ar fi logic să se extragă mai multă argilă plastică/mai mult caolin pentru obținerea subprodusului din agregate secundare.

| (394) | Potrivit IML, pentru producerea de agregate comercializabile, este necesară o prelucrare suplimentară. IML susține că o instalație de cernere în mediu uscat pentru producerea de nisip costă aproximativ 0,75 de milioane GBP, o instalație de concasare costă aproximativ 2 milioane GBP și o instalație de spălare destinată prelucrării nisipului pentru construcții ar costa până la 1,5 milioane GBP. Aplicând un preț mediu de vânzare a nisipului de [...] GBP pe tonă și un preț mediu de vânzare a agregatelor concasate de [...] GBP pe tonă, în mod normal, costurile de producție ar reprezenta 35 % pentru nisip și 50 % pentru agregatele concasate. |
| --- | --- |

(394)

Potrivit IML, pentru producerea de agregate comercializabile, este necesară o prelucrare suplimentară. IML susține că o instalație de cernere în mediu uscat pentru producerea de nisip costă aproximativ 0,75 de milioane GBP, o instalație de concasare costă aproximativ 2 milioane GBP și o instalație de spălare destinată prelucrării nisipului pentru construcții ar costa până la 1,5 milioane GBP. Aplicând un preț mediu de vânzare a nisipului de [...] GBP pe tonă și un preț mediu de vânzare a agregatelor concasate de [...] GBP pe tonă, în mod normal, costurile de producție ar reprezenta 35 % pentru nisip și 50 % pentru agregatele concasate.

| (395) | Potrivit IML, fără îndepărtarea inițială a conținutului de caolin, nu ar fi eficient din punct de vedere al costurilor să se exploateze siturile pentru agregatele potențiale care pot fi obținute. Agregatele potențiale sunt disponibile pe piață numai datorită extracției de caolin și de argilă plastică, întrucât, în caz contrar, carierele nu ar fi viabile din punct de vedere economic. Având în vedere costul foarte ridicat al extracției minereurilor, precum și calitatea relativ scăzută a subprodusului derivat din acest proces în comparație cu agregatele primare, siturile nu ar genera deloc agregate în lipsa minereurilor. |
| --- | --- |

(395)

Potrivit IML, fără îndepărtarea inițială a conținutului de caolin, nu ar fi eficient din punct de vedere al costurilor să se exploateze siturile pentru agregatele potențiale care pot fi obținute. Agregatele potențiale sunt disponibile pe piață numai datorită extracției de caolin și de argilă plastică, întrucât, în caz contrar, carierele nu ar fi viabile din punct de vedere economic. Având în vedere costul foarte ridicat al extracției minereurilor, precum și calitatea relativ scăzută a subprodusului derivat din acest proces în comparație cu agregatele primare, siturile nu ar genera deloc agregate în lipsa minereurilor.

| (396) | Potrivit IML, scutirile de la plata taxei pe agregate fac distincție între deșeurile care rezultă ca subprodus rezultat din extracția unui mineral care nu este destinat utilizării ca agregat (cum ar fi deșeurile provenite din extracția de caolin/argilă plastică), care sunt scutite, și deșeurile reprezentând un subprodus rezultat din extracția de agregate (cum ar fi deșeurile provenite din extracția de calcar), care sunt supuse taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(396)

Potrivit IML, scutirile de la plata taxei pe agregate fac distincție între deșeurile care rezultă ca subprodus rezultat din extracția unui mineral care nu este destinat utilizării ca agregat (cum ar fi deșeurile provenite din extracția de caolin/argilă plastică), care sunt scutite, și deșeurile reprezentând un subprodus rezultat din extracția de agregate (cum ar fi deșeurile provenite din extracția de calcar), care sunt supuse taxei pe agregate.

| (397) | IML susține că subprodusele din carierele de calcar și de piatră tăiată sunt extrase în mod deliberat și utilizate ca agregate, în timp ce subprodusele rezultate din extracția de caolin sau argilă plastică sunt o consecință inevitabilă a extracției mineralelor respective. |
| --- | --- |

(397)

IML susține că subprodusele din carierele de calcar și de piatră tăiată sunt extrase în mod deliberat și utilizate ca agregate, în timp ce subprodusele rezultate din extracția de caolin sau argilă plastică sunt o consecință inevitabilă a extracției mineralelor respective.

| (398) | IML a furnizat, de asemenea, Comisiei un studiu de caz publicat în „Construction News” privind utilizarea agregatelor reciclate și secundare din extracția caolinului pe un important sit din Londra. |
| --- | --- |

(398)

IML a furnizat, de asemenea, Comisiei un studiu de caz publicat în „Construction News” privind utilizarea agregatelor reciclate și secundare din extracția caolinului pe un important sit din Londra.

(c)   Observațiile primite din partea Kaolin and Ball Clay Association la 17 ianuarie 2014

Observațiile primite din partea Kaolin and Ball Clay Association la 17 ianuarie 2014

| (399) | Potrivit Kaolin and Ball Clay Association, ca parte din exploatarea carierelor de argilă plastică și de caolin, alte materiale care sunt extrase în mod inevitabil pot fi considerate materiale „secundare”, care pot fi adecvate sau nu pentru utilizarea ca agregate. Scutirile actuale de la plata taxei pe agregate pentru astfel de materiale secundare au fost introduse pentru a stimula utilizarea acestora și pentru a reduce cantitatea de astfel de materiale depozitate la suprafață. Potrivit afirmațiilor Kaolin and Ball Clay Association, caolinul și argila plastică nu pot fi utilizate ca agregate și nu sunt extrase niciodată pentru o astfel de utilizare. |
| --- | --- |

(399)

Potrivit Kaolin and Ball Clay Association, ca parte din exploatarea carierelor de argilă plastică și de caolin, alte materiale care sunt extrase în mod inevitabil pot fi considerate materiale „secundare”, care pot fi adecvate sau nu pentru utilizarea ca agregate. Scutirile actuale de la plata taxei pe agregate pentru astfel de materiale secundare au fost introduse pentru a stimula utilizarea acestora și pentru a reduce cantitatea de astfel de materiale depozitate la suprafață. Potrivit afirmațiilor Kaolin and Ball Clay Association, caolinul și argila plastică nu pot fi utilizate ca agregate și nu sunt extrase niciodată pentru o astfel de utilizare.

| (400) | Kaolin and Ball Clay Association susține că, în lipsa extracției de caolin și de argilă plastică, agregatele derivate din acestea nu ar fi disponibile pe piață. Explicația este simplă: costurile de separare a caolinului și a argilei plastice de agregate și valoarea agregatelor ar face acest lucru complet neviabil. Prețurile de vânzare a caolinului și argilei plastice sunt considerabil mai mari decât cele ale agregatelor, motiv pentru care soluția eficientă din punct de vedere al costurilor este de a le exploata separat. |
| --- | --- |

(400)

Kaolin and Ball Clay Association susține că, în lipsa extracției de caolin și de argilă plastică, agregatele derivate din acestea nu ar fi disponibile pe piață. Explicația este simplă: costurile de separare a caolinului și a argilei plastice de agregate și valoarea agregatelor ar face acest lucru complet neviabil. Prețurile de vânzare a caolinului și argilei plastice sunt considerabil mai mari decât cele ale agregatelor, motiv pentru care soluția eficientă din punct de vedere al costurilor este de a le exploata separat.

| (401) | Kaolin and Ball Clay Association susține că o altă dovadă în acest sens este faptul că, în prezent, chiar și cu scutirea de la plata taxei pe agregate, doar aproximativ o treime din materialele care ar putea fi transformate în agregate sunt prelucrate. |
| --- | --- |

(401)

Kaolin and Ball Clay Association susține că o altă dovadă în acest sens este faptul că, în prezent, chiar și cu scutirea de la plata taxei pe agregate, doar aproximativ o treime din materialele care ar putea fi transformate în agregate sunt prelucrate.

| (402) | Potrivit Kaolin and Ball Clay Association, nu există nicio îndoială că vânzările de subproduse vor scădea dacă taxa va fi impusă mineralelor scutite în prezent; în realitate, există deja dovezi în acest sens pentru proiectele care încep în aprilie 2014. |
| --- | --- |

(402)

Potrivit Kaolin and Ball Clay Association, nu există nicio îndoială că vânzările de subproduse vor scădea dacă taxa va fi impusă mineralelor scutite în prezent; în realitate, există deja dovezi în acest sens pentru proiectele care încep în aprilie 2014.

(d)   Observațiile primite din partea BCC la 17 ianuarie 2014

Observațiile primite din partea BCC la 17 ianuarie 2014

| (403) | BCC susține că scopul principal al dezvoltării carierelor de caolin și de argilă plastică este extracția și prelucrarea acestor materiale care sunt produse specializate ce se disting prin raritatea lor și prin caracteristicile fizice și chimice unice. Potrivit BCC, caolinul și argila plastică, precum și produsele derivate din acestea nu pot fi utilizate ca agregate și nu sunt extrase niciodată în astfel de scopuri. Alte materiale care sunt extrase în mod inevitabil pot fi considerate ca fiind materiale secundare, care pot fi adecvate sau nu pentru utilizare ca agregate. BCC susține că acestea nu ar fi extrase în mod izolat pentru a fi utilizate ca agregate și devin disponibile numai în cazul extracției de caolin sau de argilă plastică; în caz contrar, cariera nu ar fi viabilă din punct de vedere economic. |
| --- | --- |

(403)

BCC susține că scopul principal al dezvoltării carierelor de caolin și de argilă plastică este extracția și prelucrarea acestor materiale care sunt produse specializate ce se disting prin raritatea lor și prin caracteristicile fizice și chimice unice. Potrivit BCC, caolinul și argila plastică, precum și produsele derivate din acestea nu pot fi utilizate ca agregate și nu sunt extrase niciodată în astfel de scopuri. Alte materiale care sunt extrase în mod inevitabil pot fi considerate ca fiind materiale secundare, care pot fi adecvate sau nu pentru utilizare ca agregate. BCC susține că acestea nu ar fi extrase în mod izolat pentru a fi utilizate ca agregate și devin disponibile numai în cazul extracției de caolin sau de argilă plastică; în caz contrar, cariera nu ar fi viabilă din punct de vedere economic.

| (404) | BCC susține că prețul de vânzare a argilei plastice este cel puțin de 5 până la 6 ori mai ridicat, iar cel al caolinului este cel puțin de 10 până la 12 ori mai mare decât prețul subprodusului care ar putea fi vândut ca agregat secundar. Constrângerile economice și legate de sit nu ar conduce la o situație în care caolinul și argila plastică sunt extrase în cantități mai mari decât ar putea fi vândute, pentru a obține subproduse suplimentare pentru producția de agregate. Inclusiv în lipsa scutirii, majoritatea (de cinci ori mai mult) subproduselor de caolin și argilă plastică nu sunt vândute, ci sunt depozitate în halde la fața locului. |
| --- | --- |

(404)

BCC susține că prețul de vânzare a argilei plastice este cel puțin de 5 până la 6 ori mai ridicat, iar cel al caolinului este cel puțin de 10 până la 12 ori mai mare decât prețul subprodusului care ar putea fi vândut ca agregat secundar. Constrângerile economice și legate de sit nu ar conduce la o situație în care caolinul și argila plastică sunt extrase în cantități mai mari decât ar putea fi vândute, pentru a obține subproduse suplimentare pentru producția de agregate. Inclusiv în lipsa scutirii, majoritatea (de cinci ori mai mult) subproduselor de caolin și argilă plastică nu sunt vândute, ci sunt depozitate în halde la fața locului.

| (405) | Potrivit BCC, carierele scutite și cele nescutite diferă în mod semnificativ. Carierele care produc agregate nescutite extrag în principal aceleași materiale ca produse primare și ca deșeuri sau subproduse. Cu toate acestea, în carierele de caolin și argilă plastică, deșeurile sunt diferite de materialele principale. Printre cele din urmă se numără feldspatul, iar cele dintâi constau în principal în nisipuri silicioase. |
| --- | --- |

(405)

Potrivit BCC, carierele scutite și cele nescutite diferă în mod semnificativ. Carierele care produc agregate nescutite extrag în principal aceleași materiale ca produse primare și ca deșeuri sau subproduse. Cu toate acestea, în carierele de caolin și argilă plastică, deșeurile sunt diferite de materialele principale. Printre cele din urmă se numără feldspatul, iar cele dintâi constau în principal în nisipuri silicioase.

| (406) | BCC susține că vânzările subprodusului rezultat din carierele de caolin și de argilă plastică vor scădea în cazul în care se va impune taxa. Pentru a răspunde cererii, vor trebui să fie extrase agregate virgine suplimentare. |
| --- | --- |

(406)

BCC susține că vânzările subprodusului rezultat din carierele de caolin și de argilă plastică vor scădea în cazul în care se va impune taxa. Pentru a răspunde cererii, vor trebui să fie extrase agregate virgine suplimentare.

(e)   Observațiile primite din partea BAA la 15 septembrie 2014

Observațiile primite din partea BAA la 15 septembrie 2014

| (407) | BAA a furnizat informații de la membrii săi din Cornwall în ceea ce privește faptul că prețurile caolinului pot varia foarte mult, între 50 GBP și 5 000 GBP pe tonă, în funcție de categorie și de calitate. |
| --- | --- |

(407)

BAA a furnizat informații de la membrii săi din Cornwall în ceea ce privește faptul că prețurile caolinului pot varia foarte mult, între 50 GBP și 5 000 GBP pe tonă, în funcție de categorie și de calitate.

(f)   Observațiile primite din partea autorităților britanice

Observațiile primite din partea autorităților britanice

| (408) | Potrivit autorităților britanice, caracteristicile caolinului și ale argilei plastice împiedică utilizarea acestora ca agregate, iar valoarea relativă a argilei plastice și a caolinului ar împiedica, de asemenea, o astfel de utilizare. Autoritățile britanice afirmă că, în realitate, nu există nicio exploatare efectivă și consacrată a argilei plastice și a caolinului ca agregate. Prin urmare, rezumatul Comisiei referitor la diferența dintre situația reziduurilor, a deșeurilor sau a subproduselor din extracția acestor materiale este corect. Scutirea subproduselor inevitabile rezultate din materiale care nu pot fi și nu sunt utilizate ca agregate este conformă pe deplin cu obiectivul de protecție a mediului al taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(408)

Potrivit autorităților britanice, caracteristicile caolinului și ale argilei plastice împiedică utilizarea acestora ca agregate, iar valoarea relativă a argilei plastice și a caolinului ar împiedica, de asemenea, o astfel de utilizare. Autoritățile britanice afirmă că, în realitate, nu există nicio exploatare efectivă și consacrată a argilei plastice și a caolinului ca agregate. Prin urmare, rezumatul Comisiei referitor la diferența dintre situația reziduurilor, a deșeurilor sau a subproduselor din extracția acestor materiale este corect. Scutirea subproduselor inevitabile rezultate din materiale care nu pot fi și nu sunt utilizate ca agregate este conformă pe deplin cu obiectivul de protecție a mediului al taxei pe agregate.

| (409) | Autoritățile britanice au furnizat o descriere detaliată a argilei plastice și a caolinului și au explicat motivul pentru care acestea nu sunt și nu pot fi utilizate ca agregate. De asemenea, ambele materiale au un preț ridicat. Potrivit autorităților britanice, argila plastică este un material relativ rar, cu o valoare de până la 100 GBP pe tonă, în funcție de fiecare categorie de argilă plastică necesară și de nivelul cererii de pe piață. Caolinul este un material foarte rar, care se bucură de un preț foarte ridicat pe piață, cuprins între 70 GBP și 400 GBP pe tonă. Potrivit autorităților britanice, de asemenea, costul producerii de caolin și de argilă plastică este foarte ridicat în comparație cu costurile de producție ale altor tipuri de agregate. Autoritățile britanice au furnizat informații colectate de la întreprinderile care activează în domeniu. Una dintre întreprinderi a furnizat cifra medie de [...] GBP pe tonă pentru caolin, cu un interval de [...] GBP-[...] GBP pentru diferite produse obținute din caolin. O altă întreprindere a indicat un preț de [...] GBP pe tonă. Pentru o tonă de argilă plastică, costul mediu de producție este de [...] GBP în Dorset și de [...] GBP în Devon. O altă întreprindere a indicat un preț de [...] GBP pe tonă. |
| --- | --- |

(409)

Autoritățile britanice au furnizat o descriere detaliată a argilei plastice și a caolinului și au explicat motivul pentru care acestea nu sunt și nu pot fi utilizate ca agregate. De asemenea, ambele materiale au un preț ridicat. Potrivit autorităților britanice, argila plastică este un material relativ rar, cu o valoare de până la 100 GBP pe tonă, în funcție de fiecare categorie de argilă plastică necesară și de nivelul cererii de pe piață. Caolinul este un material foarte rar, care se bucură de un preț foarte ridicat pe piață, cuprins între 70 GBP și 400 GBP pe tonă. Potrivit autorităților britanice, de asemenea, costul producerii de caolin și de argilă plastică este foarte ridicat în comparație cu costurile de producție ale altor tipuri de agregate. Autoritățile britanice au furnizat informații colectate de la întreprinderile care activează în domeniu. Una dintre întreprinderi a furnizat cifra medie de [...] GBP pe tonă pentru caolin, cu un interval de [...] GBP-[...] GBP pentru diferite produse obținute din caolin. O altă întreprindere a indicat un preț de [...] GBP pe tonă. Pentru o tonă de argilă plastică, costul mediu de producție este de [...] GBP în Dorset și de [...] GBP în Devon. O altă întreprindere a indicat un preț de [...] GBP pe tonă.

| (410) | Potrivit autorităților britanice, există două întreprinderi care furnizează în prezent argilă plastică și caolin în Regatul Unit. Autoritățile britanice oferă exemplul unui contract de furnizare de subproduse ale caolinului și argilei plastice pentru care prețul în anul 2012 a fost de [...] GBP pe tonă. În cazul unui alt contract, prețul a fost de [...] GBP pe tonă vândută de deșeuri de caolin. Deșeurile de argilă plastică s-au vândut la un preț de [...] GBP. Niciuna dintre cele două întreprinderi nu vinde reziduurile sau subprodusele inevitabile generate de activitățile desfășurate direct către utilizatorii finali ai unor astfel de agregate din domeniul construcțiilor. În schimb, cele două întreprinderi au încheiat acorduri cu părți terțe (specializate în vânzarea de agregate) prin care convin să furnizeze agregate până la concurența unei anumite cantități, la un preț fix, indiferent de cantitatea furnizată efectiv. În consecință, având în vedere că prețul nu este determinat direct pentru fiecare tonă de agregate produse, carierele de argilă plastică și caolin nu sunt stimulate să crească cantitatea de reziduuri de extracție îndepărtate dincolo de nivelul convenit. Părțile terțe vând ulterior agregatele către utilizatorii finali. Potrivit autorităților britanice, din cauza încetinirii creșterii economice, nu poate fi vândută nici măcar întreaga cantitate de agregate. |
| --- | --- |

(410)

Potrivit autorităților britanice, există două întreprinderi care furnizează în prezent argilă plastică și caolin în Regatul Unit. Autoritățile britanice oferă exemplul unui contract de furnizare de subproduse ale caolinului și argilei plastice pentru care prețul în anul 2012 a fost de [...] GBP pe tonă. În cazul unui alt contract, prețul a fost de [...] GBP pe tonă vândută de deșeuri de caolin. Deșeurile de argilă plastică s-au vândut la un preț de [...] GBP. Niciuna dintre cele două întreprinderi nu vinde reziduurile sau subprodusele inevitabile generate de activitățile desfășurate direct către utilizatorii finali ai unor astfel de agregate din domeniul construcțiilor. În schimb, cele două întreprinderi au încheiat acorduri cu părți terțe (specializate în vânzarea de agregate) prin care convin să furnizeze agregate până la concurența unei anumite cantități, la un preț fix, indiferent de cantitatea furnizată efectiv. În consecință, având în vedere că prețul nu este determinat direct pentru fiecare tonă de agregate produse, carierele de argilă plastică și caolin nu sunt stimulate să crească cantitatea de reziduuri de extracție îndepărtate dincolo de nivelul convenit. Părțile terțe vând ulterior agregatele către utilizatorii finali. Potrivit autorităților britanice, din cauza încetinirii creșterii economice, nu poate fi vândută nici măcar întreaga cantitate de agregate.

| (411) | Autoritățile britanice susțin că producția de caolin nu poate fi separată de producția deșeurilor de caolin. Natura procesului de extracție în mediu umed este astfel încât pompele separă neapărat caolinul de deșeuri. În mod tradițional, prima etapă în extracția sau exploatarea caolinului constă în a îndepărta materialul de descopertă și a expune roca care conține argila. În cea de a doua etapă a procesului, exploatatorul supune argila sau partea puțului expusă la jeturi de apă cu presiune ridicată. Potrivit autorităților britanice, în acest mod s-ar îndepărta caolinul, împreună cu alte produse cu care este amestecat acesta (nisip și mică). |
| --- | --- |

(411)

Autoritățile britanice susțin că producția de caolin nu poate fi separată de producția deșeurilor de caolin. Natura procesului de extracție în mediu umed este astfel încât pompele separă neapărat caolinul de deșeuri. În mod tradițional, prima etapă în extracția sau exploatarea caolinului constă în a îndepărta materialul de descopertă și a expune roca care conține argila. În cea de a doua etapă a procesului, exploatatorul supune argila sau partea puțului expusă la jeturi de apă cu presiune ridicată. Potrivit autorităților britanice, în acest mod s-ar îndepărta caolinul, împreună cu alte produse cu care este amestecat acesta (nisip și mică).

| (412) | Autoritățile britanice susțin că materialul de descopertă rezultat din extracție este supus taxei pe agregate. Restul materialului rezultat în mod inevitabil din procesul de extracție a caolinului intră sub incidența scutirii. |
| --- | --- |

(412)

Autoritățile britanice susțin că materialul de descopertă rezultat din extracție este supus taxei pe agregate. Restul materialului rezultat în mod inevitabil din procesul de extracție a caolinului intră sub incidența scutirii.

| (413) | Autoritățile britanice susțin că argila plastică este extrasă în întregime prin metoda exploatării la suprafață. Exploatarea la suprafață implică utilizarea de excavatoare hidraulice și autobasculante pentru a săpa în mod selectiv, a încărca și a transporta fiecare tip de argilă de producție către instalațiile de depozitare și de amestecare. Raportul general argilă-deșeuri în acest sector este de aproximativ 1 la 1,5. |
| --- | --- |

(413)

Autoritățile britanice susțin că argila plastică este extrasă în întregime prin metoda exploatării la suprafață. Exploatarea la suprafață implică utilizarea de excavatoare hidraulice și autobasculante pentru a săpa în mod selectiv, a încărca și a transporta fiecare tip de argilă de producție către instalațiile de depozitare și de amestecare. Raportul general argilă-deșeuri în acest sector este de aproximativ 1 la 1,5.

| (414) | Potrivit autorităților britanice, în cazul în care un exploatator nu ar fi în măsură să obțină caolin sau argilă plastică de valoare ridicată, nu ar exista niciun stimulent pentru extracția subproduselor individuale, în special din cauza valorii economice foarte reduse a acestora. Prezența caolinitului sau a oricărui alt tip de argilă într-o rocă reduce rezistența materialului și, prin urmare, are un efect negativ asupra performanței sale eventuale ca agregat. Chiar și în cazul în care exploatatorul nu ar dori să obțină materialul de valoare ridicată, aceasta va suporta totuși costurile ridicate de îndepărtare și de eliminare a materiei fine, și anume caolinitul, alte tipuri de argilă și mică. În consecință, nu ar fi logic să se îndepărteze produsele cu valoare ridicată și să fie eliminate în vederea obținerii subproduselor de valoare scăzută, care pot fi utilizate ca agregate. Potrivit autorităților britanice, chiar dacă se acordă scutirea de la plata taxei, nu ar fi rațional din punct de vedere economic ca în cadrul siturilor să aibă loc activități de extracție pentru a obține reziduuri de extracție scutite decât dacă s-ar extrage caolin și argilă plastică de valoare mai ridicată. |
| --- | --- |

(414)

Potrivit autorităților britanice, în cazul în care un exploatator nu ar fi în măsură să obțină caolin sau argilă plastică de valoare ridicată, nu ar exista niciun stimulent pentru extracția subproduselor individuale, în special din cauza valorii economice foarte reduse a acestora. Prezența caolinitului sau a oricărui alt tip de argilă într-o rocă reduce rezistența materialului și, prin urmare, are un efect negativ asupra performanței sale eventuale ca agregat. Chiar și în cazul în care exploatatorul nu ar dori să obțină materialul de valoare ridicată, aceasta va suporta totuși costurile ridicate de îndepărtare și de eliminare a materiei fine, și anume caolinitul, alte tipuri de argilă și mică. În consecință, nu ar fi logic să se îndepărteze produsele cu valoare ridicată și să fie eliminate în vederea obținerii subproduselor de valoare scăzută, care pot fi utilizate ca agregate. Potrivit autorităților britanice, chiar dacă se acordă scutirea de la plata taxei, nu ar fi rațional din punct de vedere economic ca în cadrul siturilor să aibă loc activități de extracție pentru a obține reziduuri de extracție scutite decât dacă s-ar extrage caolin și argilă plastică de valoare mai ridicată.

| (415) | Autoritățile britanice susțin că subprodusele inevitabile provenite din extracția de argilă plastică și caolin sunt adecvate pentru unele utilizări ca agregate. |
| --- | --- |

(415)

Autoritățile britanice susțin că subprodusele inevitabile provenite din extracția de argilă plastică și caolin sunt adecvate pentru unele utilizări ca agregate.

| (416) | Autoritățile britanice au prezentat observații cu privire la distincția dintre extracția calcarului pentru producția de var și a pietrei tăiate și subprodusele inevitabile provenite din extracția de argilă plastică și caolin. Autoritățile britanice susțin că piatra tăiată și calcarul sunt extrase pentru a fi utilizate ca agregate, precum și pentru scopuri diferite de agregate. Piatra tăiată este produsă din gresie sau granit – ambele fiind extrase pentru a fi utilizate ca agregate. Reziduurile de extracție, deșeurile sau subprodusele provenite din producția de piatră tăiată și calcar pot fi utilizate, de asemenea, ca agregate. |
| --- | --- |

(416)

Autoritățile britanice au prezentat observații cu privire la distincția dintre extracția calcarului pentru producția de var și a pietrei tăiate și subprodusele inevitabile provenite din extracția de argilă plastică și caolin. Autoritățile britanice susțin că piatra tăiată și calcarul sunt extrase pentru a fi utilizate ca agregate, precum și pentru scopuri diferite de agregate. Piatra tăiată este produsă din gresie sau granit – ambele fiind extrase pentru a fi utilizate ca agregate. Reziduurile de extracție, deșeurile sau subprodusele provenite din producția de piatră tăiată și calcar pot fi utilizate, de asemenea, ca agregate.

| (417) | Potrivit autorităților britanice, faptul că atât calcarul, cât și subprodusele acestuia pot fi folosite ca agregate se explică parțial prin caracteristicile sale materiale. Deșeurile rezultate din extracția calcarului, care sunt utilizate în producția de var, ar putea să nu fie alcătuite dintr-un deșeu diferit, ci, mai degrabă, din calcar suplimentar. Autoritățile britanice afirmă că, într-un număr redus de cazuri, „deșeurile” de calcar care rezultă din extracția în carieră a calcarului pentru producția de var pot fi neadecvate din punct de vedere chimic pentru producția de var. Cu toate acestea, în majoritatea cazurilor, deșeurile respective ar fi perfect adecvate pentru utilizarea ca agregate sau pentru producția de var. Utilizarea finală a calcarului va fi determinată mai mult de cererea locală decât de compoziția chimică. |
| --- | --- |

(417)

Potrivit autorităților britanice, faptul că atât calcarul, cât și subprodusele acestuia pot fi folosite ca agregate se explică parțial prin caracteristicile sale materiale. Deșeurile rezultate din extracția calcarului, care sunt utilizate în producția de var, ar putea să nu fie alcătuite dintr-un deșeu diferit, ci, mai degrabă, din calcar suplimentar. Autoritățile britanice afirmă că, într-un număr redus de cazuri, „deșeurile” de calcar care rezultă din extracția în carieră a calcarului pentru producția de var pot fi neadecvate din punct de vedere chimic pentru producția de var. Cu toate acestea, în majoritatea cazurilor, deșeurile respective ar fi perfect adecvate pentru utilizarea ca agregate sau pentru producția de var. Utilizarea finală a calcarului va fi determinată mai mult de cererea locală decât de compoziția chimică.

| (418) | În plus, potrivit autorităților britanice, deșeurile rezultate din extracția de rocă pentru producerea de piatră tăiată ar putea consta în mare parte din spărtură a aceleiași roci care este extrasă. Spre deosebire de argila plastică și de caolin, nu există costuri suplimentare în ceea ce privește separarea tipurilor de calitate inferioară și superioară ale aceluiași material. |
| --- | --- |

(418)

În plus, potrivit autorităților britanice, deșeurile rezultate din extracția de rocă pentru producerea de piatră tăiată ar putea consta în mare parte din spărtură a aceleiași roci care este extrasă. Spre deosebire de argila plastică și de caolin, nu există costuri suplimentare în ceea ce privește separarea tipurilor de calitate inferioară și superioară ale aceluiași material.

| (419) | Autoritățile britanice susțin, citând BGS, că atât materialele nou extrase, cât și subprodusele acestora sunt extrase în mod deliberat și utilizate ca agregate (76). Exploatarea calcarului și a rocii pentru producția de piatră tăiată generează agregate de calitate superioară care ar fi extrase în vederea vânzării individuale, chiar dacă nu există o cerere locală de calcar sau piatră tăiată. Costul calcarului utilizat pentru obținerea varului este cuprins între aproximativ 12,50 GBP și 19,50 GBP pe tonă, în timp ce prețul subproduselor acestuia este cuprins între 7,16 GBP și 11,70 GBP pe tonă. Prețul pe tonă de gresie și cuarțit utilizate pentru producția de piatră tăiată este de aproximativ 45,76 GBP-82,42 GBP, în timp ce costul subprodusului utilizat ca agregat este de aproximativ 6,58 GBP-10,04 GBP. |
| --- | --- |

(419)

Autoritățile britanice susțin, citând BGS, că atât materialele nou extrase, cât și subprodusele acestora sunt extrase în mod deliberat și utilizate ca agregate (76). Exploatarea calcarului și a rocii pentru producția de piatră tăiată generează agregate de calitate superioară care ar fi extrase în vederea vânzării individuale, chiar dacă nu există o cerere locală de calcar sau piatră tăiată. Costul calcarului utilizat pentru obținerea varului este cuprins între aproximativ 12,50 GBP și 19,50 GBP pe tonă, în timp ce prețul subproduselor acestuia este cuprins între 7,16 GBP și 11,70 GBP pe tonă. Prețul pe tonă de gresie și cuarțit utilizate pentru producția de piatră tăiată este de aproximativ 45,76 GBP-82,42 GBP, în timp ce costul subprodusului utilizat ca agregat este de aproximativ 6,58 GBP-10,04 GBP.

76

| (420) | Potrivit autorităților britanice, o carieră de granit ar produce proporții diferite de piatră tăiată pentru pardoseli, clădiri de birouri, bucătării casnice etc. și agregate. Roca magmatică (inclusiv granitul), care este utilizată, de asemenea, pentru fabricarea pietrei tăiate, costă aproximativ 5,51 GBP-12,91 GBP pe tonă, în timp ce subprodusul său utilizat ca agregat se vinde pentru aproximativ 6,12 GBP-12,82 GBP pe tonă. |
| --- | --- |

(420)

Potrivit autorităților britanice, o carieră de granit ar produce proporții diferite de piatră tăiată pentru pardoseli, clădiri de birouri, bucătării casnice etc. și agregate. Roca magmatică (inclusiv granitul), care este utilizată, de asemenea, pentru fabricarea pietrei tăiate, costă aproximativ 5,51 GBP-12,91 GBP pe tonă, în timp ce subprodusul său utilizat ca agregat se vinde pentru aproximativ 6,12 GBP-12,82 GBP pe tonă.

| (421) | Potrivit autorităților britanice, prețurile apropiate ca valoare ale calcarului/pietrei tăiate și ale reziduurilor de extracție aferente acestora (care, în orice caz, reprezintă aceeași substanță) reflectă faptul că există stimulente pentru extracția ambelor materiale, în funcție de cererea locală. Autoritățile britanice susțin că diferența dintre subprodusele inevitabile rezultate din extracția de caolin și de argilă plastică și subprodusele rezultate din extracția de calcar și de piatră tăiată este justificabilă și orice alt tratament fiscal ar conduce la abuzuri incontrolabile și nu ar putea fi pus în aplicare. |
| --- | --- |

(421)

Potrivit autorităților britanice, prețurile apropiate ca valoare ale calcarului/pietrei tăiate și ale reziduurilor de extracție aferente acestora (care, în orice caz, reprezintă aceeași substanță) reflectă faptul că există stimulente pentru extracția ambelor materiale, în funcție de cererea locală. Autoritățile britanice susțin că diferența dintre subprodusele inevitabile rezultate din extracția de caolin și de argilă plastică și subprodusele rezultate din extracția de calcar și de piatră tăiată este justificabilă și orice alt tratament fiscal ar conduce la abuzuri incontrolabile și nu ar putea fi pus în aplicare.

| (422) | Autoritățile britanice arată, de asemenea, că este întru totul conform cu obiectivul taxei să se încurajeze utilizarea subproduselor inevitabile rezultate din extracția de caolin și de argilă plastică, întrucât acestea pot fi utilizate ca agregate. Întrucât atât calcarul/piatra tăiată, cât și subprodusele generate din producția acestora pot fi utilizate ca agregate și sunt extrase în acest scop, scutirea pentru reziduurile din extracția calcarului/rocii utilizate pentru piatră tăiată ar servi doar pentru a încuraja creșterea extracției de agregate noi și nu ar reorienta cererea de la agregate nou extrase la agregate reciclate și subproduse ale deșeurilor. |
| --- | --- |

(422)

Autoritățile britanice arată, de asemenea, că este întru totul conform cu obiectivul taxei să se încurajeze utilizarea subproduselor inevitabile rezultate din extracția de caolin și de argilă plastică, întrucât acestea pot fi utilizate ca agregate. Întrucât atât calcarul/piatra tăiată, cât și subprodusele generate din producția acestora pot fi utilizate ca agregate și sunt extrase în acest scop, scutirea pentru reziduurile din extracția calcarului/rocii utilizate pentru piatră tăiată ar servi doar pentru a încuraja creșterea extracției de agregate noi și nu ar reorienta cererea de la agregate nou extrase la agregate reciclate și subproduse ale deșeurilor.

| (423) | Potrivit autorităților britanice, calcarul reprezintă un agregat de înaltă calitate, pentru care există, de asemenea, cerere pe piață. Există o piață pentru calcarul extras exclusiv pentru a fi utilizat ca agregat (88 de cariere în Regatul Unit, după cum se arată în observațiile comune prezentate de BAA și autoritățile britanice) și, ca atare, există o justificare din punct de vedere al mediului pentru a înlocui acest material cu alte subproduse ale industriei extractive. Se presupune că nu există nicio modalitate obiectivă de a face distincția între calcarul ca subprodus al producției de var utilizat în agricultură și calcarul extras în mod specific pentru a fi utilizat ca agregat. |
| --- | --- |

(423)

Potrivit autorităților britanice, calcarul reprezintă un agregat de înaltă calitate, pentru care există, de asemenea, cerere pe piață. Există o piață pentru calcarul extras exclusiv pentru a fi utilizat ca agregat (88 de cariere în Regatul Unit, după cum se arată în observațiile comune prezentate de BAA și autoritățile britanice) și, ca atare, există o justificare din punct de vedere al mediului pentru a înlocui acest material cu alte subproduse ale industriei extractive. Se presupune că nu există nicio modalitate obiectivă de a face distincția între calcarul ca subprodus al producției de var utilizat în agricultură și calcarul extras în mod specific pentru a fi utilizat ca agregat.

| (424) | O parte interesată a menționat că există mine de caolin și de argilă plastică care au fost redeschise, ca urmare a introducerii taxei, exclusiv pentru extracția agregatelor scutite. Autoritățile britanice au obținut confirmarea din partea celor doi producători naționali de argilă plastică și de caolin că acest lucru nu este valabil și au susținut că nu au cunoștință de nicio autorizație acordată în vederea redeschiderii. |
| --- | --- |

(424)

O parte interesată a menționat că există mine de caolin și de argilă plastică care au fost redeschise, ca urmare a introducerii taxei, exclusiv pentru extracția agregatelor scutite. Autoritățile britanice au obținut confirmarea din partea celor doi producători naționali de argilă plastică și de caolin că acest lucru nu este valabil și au susținut că nu au cunoștință de nicio autorizație acordată în vederea redeschiderii.

| (425) | În ceea ce privește observația primită de la o parte interesată potrivit căreia nisipul silicios, care este un subprodus rezultat din extracția de caolin, a fost utilizat întotdeauna drept o sursă de agregate în Cornwall și scutirea nu reduce extracția nouă a nisipului din cariere, autoritățile britanice au verificat și au furnizat informații privind vânzările parțiale de nisip în Devon și Cornwall și au arătat că nu se poate atribui nicio parte din producție subproduselor rezultate din extracția caolinului. |
| --- | --- |

(425)

În ceea ce privește observația primită de la o parte interesată potrivit căreia nisipul silicios, care este un subprodus rezultat din extracția de caolin, a fost utilizat întotdeauna drept o sursă de agregate în Cornwall și scutirea nu reduce extracția nouă a nisipului din cariere, autoritățile britanice au verificat și au furnizat informații privind vânzările parțiale de nisip în Devon și Cornwall și au arătat că nu se poate atribui nicio parte din producție subproduselor rezultate din extracția caolinului.

5.6.3.2.   
  Evaluarea de către Comisie

Evaluarea de către Comisie

| (426) | Observațiile prezentate de producătorii de argilă plastică și de caolin, de organismele profesionale ale acestora și de autoritățile britanice arată în mod clar că subprodusele apar în mod neintenționat și inevitabil. Procesul de extracție a argilei plastice și a caolinului, care este costisitor și complicat, și faptul că se produc mai multe deșeuri decât reușesc să vândă producătorii de caolin și de argilă plastică arată că argila plastică și caolinul nu sunt extrase în mod intenționat pentru a produce subproduse scutite destinate utilizării ca agregate. |
| --- | --- |

(426)

Observațiile prezentate de producătorii de argilă plastică și de caolin, de organismele profesionale ale acestora și de autoritățile britanice arată în mod clar că subprodusele apar în mod neintenționat și inevitabil. Procesul de extracție a argilei plastice și a caolinului, care este costisitor și complicat, și faptul că se produc mai multe deșeuri decât reușesc să vândă producătorii de caolin și de argilă plastică arată că argila plastică și caolinul nu sunt extrase în mod intenționat pentru a produce subproduse scutite destinate utilizării ca agregate.

| (427) | De asemenea, exploatatorii de argilă plastică și caolin își administrează activitatea diferit din punct de vedere comercial față de carierele care furnizează agregate pentru construcții, întrucât aceștia trebuie să onoreze contracte pe termen lung pentru a garanta o producție constantă a produselor finite respective. Aceasta înseamnă că nu pot extrage nici mai mult, nici mai puțin decât ceea ce au nevoie pentru a obține cantitatea de argilă plastică și de caolin prevăzută în contractele lor, prin urmare, valoarea subproduselor rezultate din extracție ar rămâne aceeași. Introducerea taxei pe agregate pentru subprodusele de argilă plastică și caolin ar afecta doar situația financiară a întreprinderilor respective, fără a implica niciun beneficiu pentru mediu. |
| --- | --- |

(427)

De asemenea, exploatatorii de argilă plastică și caolin își administrează activitatea diferit din punct de vedere comercial față de carierele care furnizează agregate pentru construcții, întrucât aceștia trebuie să onoreze contracte pe termen lung pentru a garanta o producție constantă a produselor finite respective. Aceasta înseamnă că nu pot extrage nici mai mult, nici mai puțin decât ceea ce au nevoie pentru a obține cantitatea de argilă plastică și de caolin prevăzută în contractele lor, prin urmare, valoarea subproduselor rezultate din extracție ar rămâne aceeași. Introducerea taxei pe agregate pentru subprodusele de argilă plastică și caolin ar afecta doar situația financiară a întreprinderilor respective, fără a implica niciun beneficiu pentru mediu.

| (428) | Spre deosebire de subprodusele rezultate din extracția de calcar și piatră tăiată, subprodusele rezultate din extracția de argilă plastică și caolin nu ar fi extrase niciodată doar pentru a obține mai multe agregate scutite. Scutirea pentru subprodusele rezultate din extracția de argilă plastică și caolin nu conduce la cantități mai mari de argilă plastică și caolin nou extrase și valoarea lor de vânzare este mult mai scăzută. Nu există nicio apropiere a prețurilor în cazul calcarului și al pietrei tăiate. În fapt, diferența de preț este mult mai mare. Prin urmare, nu există niciun risc ca scutirea să poată conduce la o creștere deliberată a extracției noi de materiale în carieră. Scutirea pentru subprodusele rezultate din extracția de argilă plastică și caolin încurajează utilizarea acestora în locul extracției de agregate noi și este conformă cu principiile care stau la baza taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(428)

Spre deosebire de subprodusele rezultate din extracția de calcar și piatră tăiată, subprodusele rezultate din extracția de argilă plastică și caolin nu ar fi extrase niciodată doar pentru a obține mai multe agregate scutite. Scutirea pentru subprodusele rezultate din extracția de argilă plastică și caolin nu conduce la cantități mai mari de argilă plastică și caolin nou extrase și valoarea lor de vânzare este mult mai scăzută. Nu există nicio apropiere a prețurilor în cazul calcarului și al pietrei tăiate. În fapt, diferența de preț este mult mai mare. Prin urmare, nu există niciun risc ca scutirea să poată conduce la o creștere deliberată a extracției noi de materiale în carieră. Scutirea pentru subprodusele rezultate din extracția de argilă plastică și caolin încurajează utilizarea acestora în locul extracției de agregate noi și este conformă cu principiile care stau la baza taxei pe agregate.

5.6.4.   SCUTIREA AGREGATELOR CONSTÂND ÎN ÎNTREGIME ÎN REZIDUURI DE EXTRACȚIE REZULTATE DIN ORICE PROCEDEU PRIN CARE CĂRBUNELE, LIGNITUL, ARDEZIA SAU ȘISTUL AU FOST SEPARATE DE ALTE ROCI DUPĂ CE AU FOST EXTRASE SAU OBȚINUTE ÎMPREUNĂ CU ROCILE RESPECTIVE, SAU ÎN REZIDUURI DE EXTRACȚIE REZULTATE DIN ORICE PROCEDEU PRIN CARE SUBSTANȚELE MENȚIONATE LA ARTICOLUL 18 ALINEATUL (3) DIN LEGEA FINANȚELOR PENTRU ANUL 2001 AU FOST SEPARATE DE ALTE ROCI DUPĂ CE AU FOST EXTRASE SAU OBȚINUTE ÎMPREUNĂ CU ROCILE RESPECTIVE [ARTICOLUL 17 ALINEATUL (3) LITERA (f) PUNCTELE (i) ȘI (ii)]

| (429) | În mod normal, cărbunele, lignitul, ardezia și șistul, precum și substanțele enumerate la articolul 18 alineatul (3) din Legea finanțelor pentru anul 2001 nu sunt extrase pentru a fi utilizate ca agregate, ci sunt extrase în alte scopuri. Înainte de adoptarea deciziei de inițiere a procedurii, autoritățile britanice au explicat că scutirea este destinată să încurajeze utilizarea, mai degrabă decât depozitarea reziduurilor de extracție în depozite de deșeuri. Măsura îmbunătățește impactul vizual și reduce nevoia de a extrage alte materiale destinate utilizării ca agregate. |
| --- | --- |

(429)

În mod normal, cărbunele, lignitul, ardezia și șistul, precum și substanțele enumerate la articolul 18 alineatul (3) din Legea finanțelor pentru anul 2001 nu sunt extrase pentru a fi utilizate ca agregate, ci sunt extrase în alte scopuri. Înainte de adoptarea deciziei de inițiere a procedurii, autoritățile britanice au explicat că scutirea este destinată să încurajeze utilizarea, mai degrabă decât depozitarea reziduurilor de extracție în depozite de deșeuri. Măsura îmbunătățește impactul vizual și reduce nevoia de a extrage alte materiale destinate utilizării ca agregate.

| (430) | În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a notat, în primul rând, că poate exista o diferență între materialele scutite și materialele nescutite, în sensul că materialele scutite constituie reziduuri din extracția de cărbune, lignit, ardezie, șist și substanțele enumerate la articolul 18 alineatul (3). Acestea sunt un subprodus inevitabil al extracției materialelor respective, care apare în mod normal nu pentru extracția în vederea utilizării ca agregate, ci pentru extracția materialelor și a substanțelor în cauză care nu sunt utilizate (în mod normal) ca agregate. Pe această bază, reziduurile din extracția cărbunelui, lignitului, ardeziei și șistului, precum și a substanțelor enumerate la articolul 18 alineatul (3) nu par să se afle într-o situație comparabilă cu agregatele taxate, având în vedere obiectivul urmărit de taxa pe agregate. |
| --- | --- |

(430)

În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a notat, în primul rând, că poate exista o diferență între materialele scutite și materialele nescutite, în sensul că materialele scutite constituie reziduuri din extracția de cărbune, lignit, ardezie, șist și substanțele enumerate la articolul 18 alineatul (3). Acestea sunt un subprodus inevitabil al extracției materialelor respective, care apare în mod normal nu pentru extracția în vederea utilizării ca agregate, ci pentru extracția materialelor și a substanțelor în cauză care nu sunt utilizate (în mod normal) ca agregate. Pe această bază, reziduurile din extracția cărbunelui, lignitului, ardeziei și șistului, precum și a substanțelor enumerate la articolul 18 alineatul (3) nu par să se afle într-o situație comparabilă cu agregatele taxate, având în vedere obiectivul urmărit de taxa pe agregate.

| (431) | Cu toate acestea, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul dacă această diferență este suficientă pentru a demonstra că scutirea de la plata taxei este justificată de principiile pe care se întemeiază taxa pe agregate. Comisia a considerat că diferența față de agregatele taxate este justificată numai în cazul în care scutirea se limitează la reziduurile inevitabile rezultate din extracția substanțelor respective. Comisia a considerat că diferența este justificată în măsura în care scutirea este limitată la materiale care constituie în procent de 100 % reziduuri ale procesului de separare. |
| --- | --- |

(431)

Cu toate acestea, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul dacă această diferență este suficientă pentru a demonstra că scutirea de la plata taxei este justificată de principiile pe care se întemeiază taxa pe agregate. Comisia a considerat că diferența față de agregatele taxate este justificată numai în cazul în care scutirea se limitează la reziduurile inevitabile rezultate din extracția substanțelor respective. Comisia a considerat că diferența este justificată în măsura în care scutirea este limitată la materiale care constituie în procent de 100 % reziduuri ale procesului de separare.

| (432) | Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la diferența de situație față de materialele scutite în raport cu materiale nescutite care apar ca reziduuri din extracția calcarului atunci când calcarul este extras pentru a produce var sau în comparație cu reziduurile din extracția de rocă destinate producției de piatră tăiată cu una sau mai multe suprafețe plane. De asemenea, Comisia s-a întrebat dacă scutirea poate fi justificată din perspectiva obiectivului atribuit taxei pe agregate în cazul în care, de exemplu, ardezia și șistul sau oricare dintre substanțele enumerate în articolul 18 alineatul (3) ar fi extrase pentru a fi utilizate ca agregate. |
| --- | --- |

(432)

Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la diferența de situație față de materialele scutite în raport cu materiale nescutite care apar ca reziduuri din extracția calcarului atunci când calcarul este extras pentru a produce var sau în comparație cu reziduurile din extracția de rocă destinate producției de piatră tăiată cu una sau mai multe suprafețe plane. De asemenea, Comisia s-a întrebat dacă scutirea poate fi justificată din perspectiva obiectivului atribuit taxei pe agregate în cazul în care, de exemplu, ardezia și șistul sau oricare dintre substanțele enumerate în articolul 18 alineatul (3) ar fi extrase pentru a fi utilizate ca agregate.

| (433) | Comisia a primit observații detaliate de la părțile interesate, care sunt prezentate în secțiunile corespunzătoare privind scutirile pentru cărbune, lignit, ardezie sau șist. |
| --- | --- |

(433)

Comisia a primit observații detaliate de la părțile interesate, care sunt prezentate în secțiunile corespunzătoare privind scutirile pentru cărbune, lignit, ardezie sau șist.

5.6.4.1.   
  Observațiile primite de Comisie

Observațiile primite de Comisie

(a)   Observațiile primite din partea autorităților britanice

Observațiile primite din partea autorităților britanice

| (434) | Autoritățile britanice susțin că scutirile de la plata taxei pe agregate fac distincție între deșeurile care rezultă ca subprodus din extracția unui mineral care nu este destinat utilizării ca agregat (cum ar fi deșeurile provenite din extracția de caolin și argilă plastică), care sunt scutite, și deșeurile care rezultă ca subprodus din extracția de agregate (cum ar fi deșeurile provenite din extracția de calcar), care sunt supuse taxei. |
| --- | --- |

(434)

Autoritățile britanice susțin că scutirile de la plata taxei pe agregate fac distincție între deșeurile care rezultă ca subprodus din extracția unui mineral care nu este destinat utilizării ca agregat (cum ar fi deșeurile provenite din extracția de caolin și argilă plastică), care sunt scutite, și deșeurile care rezultă ca subprodus din extracția de agregate (cum ar fi deșeurile provenite din extracția de calcar), care sunt supuse taxei.

| (435) | În ceea ce privește reziduurile din extracția cărbunelui, autoritățile britanice susțin că prețul neglijabil al șistului și sterilului arată că există puține stimulente pentru extracția suplimentară a cărbunelui destinat obținerii unui subprodus suplimentar, indiferent dacă subprodusul respectiv este scutit sau nu de la plata taxei. |
| --- | --- |

(435)

În ceea ce privește reziduurile din extracția cărbunelui, autoritățile britanice susțin că prețul neglijabil al șistului și sterilului arată că există puține stimulente pentru extracția suplimentară a cărbunelui destinat obținerii unui subprodus suplimentar, indiferent dacă subprodusul respectiv este scutit sau nu de la plata taxei.

| (436) | Potrivit autorităților britanice, scutirea pentru deșeurile care provin din extracția în carieră a ardeziei nu conduce la extracția unor cantități mai mari de ardezie în scopul obținerii de spărtură de ardezie, în special pentru că producția de ardezie furnizează deja cantități mari de deșeuri de spărtură de ardezie, din care doar un procent de aproximativ 10 % este utilizat în prezent ca agregat și pentru că nu ar fi fezabil din punct de vedere economic să se exploateze cariera în acest scop. |
| --- | --- |

(436)

Potrivit autorităților britanice, scutirea pentru deșeurile care provin din extracția în carieră a ardeziei nu conduce la extracția unor cantități mai mari de ardezie în scopul obținerii de spărtură de ardezie, în special pentru că producția de ardezie furnizează deja cantități mari de deșeuri de spărtură de ardezie, din care doar un procent de aproximativ 10 % este utilizat în prezent ca agregat și pentru că nu ar fi fezabil din punct de vedere economic să se exploateze cariera în acest scop.

| (437) | Autoritățile britanice susțin că distincția dintre deșeurile de ardezie, pe de o parte, și deșeurile de piatră tăiată și calcar, pe de altă parte, rezultă din obiectivul de a descuraja extracția nouă suplimentară a calcarului destinat utilizării ca agregate, fără a descuraja producția de materiale care nu sunt destinate utilizării ca agregate. Inclusiv acolo unde calcarul este extras în scopuri diferite de utilizarea ca agregat sau roca este extrasă pentru producerea de piatră tăiată, reziduurile generate sunt extrase în același timp în mod deliberat pentru a fi utilizate ca agregate și sunt adecvate pentru această utilizare. Exploatarea generează agregate de calitate superioară care ar fi extrase în continuare în vederea vânzării individuale, chiar dacă nu există o cerere locală de calcar sau de piatră tăiată. Aparent, situația este diferită în ceea ce privește reziduurile din extracția de ardezie, șist, cărbune, lignit, argilă și substanțele menționate la articolul 18 alineatul (3). Autoritățile britanice susțin că nu există niciun element de probă că o carieră extrage în mod deliberat ardezie, șist, cărbune, lignit, argilă sau substanțele enumerate la articolul 18 alineatul (3) în mod specific pentru a obține reziduuri de extracție în vederea utilizării lor ca agregate. De asemenea, potrivit autorităților britanice, scutirea nu favorizează exploatarea suplimentară pentru a obține reziduuri de extracție în vederea utilizării lor ca agregate scutite. |
| --- | --- |

(437)

Autoritățile britanice susțin că distincția dintre deșeurile de ardezie, pe de o parte, și deșeurile de piatră tăiată și calcar, pe de altă parte, rezultă din obiectivul de a descuraja extracția nouă suplimentară a calcarului destinat utilizării ca agregate, fără a descuraja producția de materiale care nu sunt destinate utilizării ca agregate. Inclusiv acolo unde calcarul este extras în scopuri diferite de utilizarea ca agregat sau roca este extrasă pentru producerea de piatră tăiată, reziduurile generate sunt extrase în același timp în mod deliberat pentru a fi utilizate ca agregate și sunt adecvate pentru această utilizare. Exploatarea generează agregate de calitate superioară care ar fi extrase în continuare în vederea vânzării individuale, chiar dacă nu există o cerere locală de calcar sau de piatră tăiată. Aparent, situația este diferită în ceea ce privește reziduurile din extracția de ardezie, șist, cărbune, lignit, argilă și substanțele menționate la articolul 18 alineatul (3). Autoritățile britanice susțin că nu există niciun element de probă că o carieră extrage în mod deliberat ardezie, șist, cărbune, lignit, argilă sau substanțele enumerate la articolul 18 alineatul (3) în mod specific pentru a obține reziduuri de extracție în vederea utilizării lor ca agregate. De asemenea, potrivit autorităților britanice, scutirea nu favorizează exploatarea suplimentară pentru a obține reziduuri de extracție în vederea utilizării lor ca agregate scutite.

| (438) | Cu toate acestea, potrivit autorităților britanice, scutirea reziduurilor din extracția de calcar (indiferent dacă urmează sau nu să fie utilizate ca agregate, precum varul) și de rocă pentru piatră tăiată ar putea încuraja exploatarea suplimentară pentru a obține reziduuri de extracție în vederea utilizării lor ca agregate scutite. Acest lucru se întâmplă deoarece reziduurile de extracție sunt compuse din aceeași substanță ca materialul principal extras, au o valoare relativ apropiată de prețul materialului principal și sunt adecvate pentru a fi utilizate ca agregate de calitate superioară. Scutirea unor astfel de materiale de la plata taxei ar putea încuraja exploatarea suplimentară și s-ar opune logicii de protecție a mediului care stă la baza taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(438)

Cu toate acestea, potrivit autorităților britanice, scutirea reziduurilor din extracția de calcar (indiferent dacă urmează sau nu să fie utilizate ca agregate, precum varul) și de rocă pentru piatră tăiată ar putea încuraja exploatarea suplimentară pentru a obține reziduuri de extracție în vederea utilizării lor ca agregate scutite. Acest lucru se întâmplă deoarece reziduurile de extracție sunt compuse din aceeași substanță ca materialul principal extras, au o valoare relativ apropiată de prețul materialului principal și sunt adecvate pentru a fi utilizate ca agregate de calitate superioară. Scutirea unor astfel de materiale de la plata taxei ar putea încuraja exploatarea suplimentară și s-ar opune logicii de protecție a mediului care stă la baza taxei pe agregate.

| (439) | Autoritățile britanice susțin că au avut în vedere la un moment dat introducerea unei scutiri pentru deșeurile provenite din producția de agregate primare sau din producția agregatelor de calitate superioară. Cu toate acestea, consultarea cu industria de profil a arătat că acest lucru nu ar fi fezabil, întrucât gama de produse a carierelor variază în mod semnificativ și ceea ce unele cariere consideră a fi agregate de calitate superioară reprezintă deșeuri produse de alte cariere. Autoritățile britanice susțin că, în afară de riscul semnificativ de evaziune fiscală, acordarea unei scutiri pentru „deșeurile” care rezultă din exploatarea agregatelor ar fi contrară, de asemenea, logicii și obiectivului general de protecție a mediului urmărit de taxa pe agregate. În fapt, aceasta ar servi la reducerea prețului relativ al agregatelor de calitate inferioară, contribuind astfel la creșterea cererii și, eventual, la o creștere a extracției de agregate (și a daunelor aferente pentru mediu) în siturile respective. |
| --- | --- |

(439)

Autoritățile britanice susțin că au avut în vedere la un moment dat introducerea unei scutiri pentru deșeurile provenite din producția de agregate primare sau din producția agregatelor de calitate superioară. Cu toate acestea, consultarea cu industria de profil a arătat că acest lucru nu ar fi fezabil, întrucât gama de produse a carierelor variază în mod semnificativ și ceea ce unele cariere consideră a fi agregate de calitate superioară reprezintă deșeuri produse de alte cariere. Autoritățile britanice susțin că, în afară de riscul semnificativ de evaziune fiscală, acordarea unei scutiri pentru „deșeurile” care rezultă din exploatarea agregatelor ar fi contrară, de asemenea, logicii și obiectivului general de protecție a mediului urmărit de taxa pe agregate. În fapt, aceasta ar servi la reducerea prețului relativ al agregatelor de calitate inferioară, contribuind astfel la creșterea cererii și, eventual, la o creștere a extracției de agregate (și a daunelor aferente pentru mediu) în siturile respective.

| (440) | Potrivit autorităților britanice, o carieră de ardezie ar realiza produse de uz arhitectural de înaltă calitate care se vând cu peste 200 GBP pe tonă. Aproximativ 5 % din ardezia extrasă este adecvată în acest scop datorită structurii geologice a ardeziei și, prin urmare, este produsă o cantitate mare de deșeuri de ardezie. Deșeurile de ardezie sunt adecvate pentru vânzarea în vederea anumitor utilizări ca agregate și o mică parte din deșeurile rezultate este vândută la prețuri cuprinse între 2 GBP și 8 GBP pe tonă, restul fiind depozitat în halde. Potrivit autorităților britanice, costul de producție pentru o tonă de produs destinat utilizării ca agregat este mai mare decât o operațiune tipică de foraj în vederea obținerii de agregate pe care ar putea să o desfășoare carierele de calcar sau de granit, întrucât ardezia este obținută din diferite procese și manipulată de mai multe ori înainte de a fi măcinată. Strategia de comercializare este de a crește la maximum valoarea resurselor aflate la dispoziție, sporind producția de materiale cu valoare ridicată. |
| --- | --- |

(440)

Potrivit autorităților britanice, o carieră de ardezie ar realiza produse de uz arhitectural de înaltă calitate care se vând cu peste 200 GBP pe tonă. Aproximativ 5 % din ardezia extrasă este adecvată în acest scop datorită structurii geologice a ardeziei și, prin urmare, este produsă o cantitate mare de deșeuri de ardezie. Deșeurile de ardezie sunt adecvate pentru vânzarea în vederea anumitor utilizări ca agregate și o mică parte din deșeurile rezultate este vândută la prețuri cuprinse între 2 GBP și 8 GBP pe tonă, restul fiind depozitat în halde. Potrivit autorităților britanice, costul de producție pentru o tonă de produs destinat utilizării ca agregat este mai mare decât o operațiune tipică de foraj în vederea obținerii de agregate pe care ar putea să o desfășoare carierele de calcar sau de granit, întrucât ardezia este obținută din diferite procese și manipulată de mai multe ori înainte de a fi măcinată. Strategia de comercializare este de a crește la maximum valoarea resurselor aflate la dispoziție, sporind producția de materiale cu valoare ridicată.

5.6.4.2.   
  Evaluarea de către Comisie

Evaluarea de către Comisie

| (441) | Comisia a concluzionat deja în considerentul 366 de mai sus că, întrucât s-a dovedit că șistul a fost extras în mod deliberat pentru a fi utilizat ca agregat cel puțin de o carieră, scutirea în temeiul articolului 17 alineatul (4) litera (a) din Legea finanțelor pentru anul 2001 nu este justificată de principiile pe care se întemeiază taxa pe agregate. |
| --- | --- |

(441)

Comisia a concluzionat deja în considerentul 366 de mai sus că, întrucât s-a dovedit că șistul a fost extras în mod deliberat pentru a fi utilizat ca agregat cel puțin de o carieră, scutirea în temeiul articolului 17 alineatul (4) litera (a) din Legea finanțelor pentru anul 2001 nu este justificată de principiile pe care se întemeiază taxa pe agregate.

| (442) | De asemenea, Comisia a constatat deja mai sus în considerentele 205, 333, 367 și 368, că lignitul, cărbunele, ardezia și substanțele enumerate la articolul 18 alineatul (3) nu pot sau nu sunt nou extrase în vederea utilizării de agregate și, în consecință, nu se află în aceeași situație de fapt și de drept ca materialele supuse taxei. |
| --- | --- |

(442)

De asemenea, Comisia a constatat deja mai sus în considerentele 205, 333, 367 și 368, că lignitul, cărbunele, ardezia și substanțele enumerate la articolul 18 alineatul (3) nu pot sau nu sunt nou extrase în vederea utilizării de agregate și, în consecință, nu se află în aceeași situație de fapt și de drept ca materialele supuse taxei.

| (443) | În plus, Comisia a evaluat diferența dintre scutirile în cauză și reziduurile din extracția de calcar atunci când calcarul se extrage pentru producerea de var sau atunci când se compară cu reziduurile din extracția de rocă pentru producerea de piatră cu una sau mai multe suprafețe plane în contextul stabilirii principiilor care stau la baza taxei pe agregate, astfel cum au fost prezentate în considerentele 149-158. |
| --- | --- |

(443)

În plus, Comisia a evaluat diferența dintre scutirile în cauză și reziduurile din extracția de calcar atunci când calcarul se extrage pentru producerea de var sau atunci când se compară cu reziduurile din extracția de rocă pentru producerea de piatră cu una sau mai multe suprafețe plane în contextul stabilirii principiilor care stau la baza taxei pe agregate, astfel cum au fost prezentate în considerentele 149-158.

| (444) | În ceea ce privește reziduurile din extracția de ardezie care ar putea fi utilizate ca agregate și care sunt alcătuite, de asemenea, din ardezie, Comisia observă că nu ar avea loc o exploatare a ardeziei în mod deliberat pentru obținerea produselor respective datorită valorii scăzute a acestora (a se vedea considerentele 226 și 237-240). Reziduurile din extracția ardeziei ating un preț de vânzare cuprins între [...] și [...] GBP pe tonă. Produsele de ardezie de uz arhitectural de calitate superioară par să aibă un preț de vânzare începând de la 200 GBP pe tonă și ajung până la peste 1 000 GBP pe tonă. Doar o mică parte a reziduurilor din extracția ardeziei pot să găsească efectiv o piață de desfacere și sunt vândute, chiar și beneficiind de scutirea de la plata taxei pe agregate. De asemenea, extracția ardeziei este un proces extrem de costisitor, care implică costuri mai mari decât în cazul carierelor obișnuite. Potrivit autorităților britanice, costul de producere a reziduurilor din extracția de ardezie se ridică la 5,7 GBP-6,5 GBP pe tonă (considerentul 263). Acest lucru demonstrează că este lipsit de sens din punct de vedere economic să se extragă ardezie în mod deliberat doar pentru a beneficia de scutirea pentru reziduurile din extracția acesteia. Prin urmare, este puțin probabil că scutirea va crește extracția nouă de ardezie. |
| --- | --- |

(444)

În ceea ce privește reziduurile din extracția de ardezie care ar putea fi utilizate ca agregate și care sunt alcătuite, de asemenea, din ardezie, Comisia observă că nu ar avea loc o exploatare a ardeziei în mod deliberat pentru obținerea produselor respective datorită valorii scăzute a acestora (a se vedea considerentele 226 și 237-240). Reziduurile din extracția ardeziei ating un preț de vânzare cuprins între [...] și [...] GBP pe tonă. Produsele de ardezie de uz arhitectural de calitate superioară par să aibă un preț de vânzare începând de la 200 GBP pe tonă și ajung până la peste 1 000 GBP pe tonă. Doar o mică parte a reziduurilor din extracția ardeziei pot să găsească efectiv o piață de desfacere și sunt vândute, chiar și beneficiind de scutirea de la plata taxei pe agregate. De asemenea, extracția ardeziei este un proces extrem de costisitor, care implică costuri mai mari decât în cazul carierelor obișnuite. Potrivit autorităților britanice, costul de producere a reziduurilor din extracția de ardezie se ridică la 5,7 GBP-6,5 GBP pe tonă (considerentul 263). Acest lucru demonstrează că este lipsit de sens din punct de vedere economic să se extragă ardezie în mod deliberat doar pentru a beneficia de scutirea pentru reziduurile din extracția acesteia. Prin urmare, este puțin probabil că scutirea va crește extracția nouă de ardezie.

| (445) | Pe baza veniturilor tipice ale carierelor de ardezie, produsele specializate de uz arhitectural, deși reprezintă doar 5 % din producție, generează venituri pentru cariere care sunt de 2,54 până la de 3,52 ori mai ridicate decât veniturile generate de reziduurile din extracția ardeziei (a se vedea considerentul 263). |
| --- | --- |

(445)

Pe baza veniturilor tipice ale carierelor de ardezie, produsele specializate de uz arhitectural, deși reprezintă doar 5 % din producție, generează venituri pentru cariere care sunt de 2,54 până la de 3,52 ori mai ridicate decât veniturile generate de reziduurile din extracția ardeziei (a se vedea considerentul 263).

| (446) | Având în vedere faptul că reziduurile din extracția de ardezie pot fi și sunt utilizate ca agregate, acestea ar putea fi considerate ca fiind într-o situație de fapt și de drept comparabilă cu cea a altor materiale supuse taxei. |
| --- | --- |

(446)

Având în vedere faptul că reziduurile din extracția de ardezie pot fi și sunt utilizate ca agregate, acestea ar putea fi considerate ca fiind într-o situație de fapt și de drept comparabilă cu cea a altor materiale supuse taxei.

| (447) | În consecință, Comisia concluzionează că scutirea de la plata taxei pe agregate pentru reziduurile din extracția de ardezie reprezintă, în primul rând, o scutire pentru reziduurile din extracția unui material care nu este nou extras în vederea utilizării ca agregat și, în al doilea rând, nu conduce la o exploatare nouă suplimentară a materialelor, dar poate spori utilizarea ca agregat a unui material care, în caz contrar, ar fi îndepărtat sau depozitat ca deșeu. Prin urmare, scutirea este justificată de obiectivul de„reorientare a cererii” urmărit de taxa pe agregate. |
| --- | --- |

(447)

În consecință, Comisia concluzionează că scutirea de la plata taxei pe agregate pentru reziduurile din extracția de ardezie reprezintă, în primul rând, o scutire pentru reziduurile din extracția unui material care nu este nou extras în vederea utilizării ca agregat și, în al doilea rând, nu conduce la o exploatare nouă suplimentară a materialelor, dar poate spori utilizarea ca agregat a unui material care, în caz contrar, ar fi îndepărtat sau depozitat ca deșeu. Prin urmare, scutirea este justificată de obiectivul de„reorientare a cererii” urmărit de taxa pe agregate.

| (448) | Același lucru este valabil, de asemenea, pentru reziduurile din extracția cărbunelui, a lignitului și a substanțelor enumerate la articolul 18 alineatul (3) din Legea finanțelor pentru anul 2001, care fie nu sunt agregate, fie nu sunt extrase pentru a fi utilizate ca agregate. |
| --- | --- |

(448)

Același lucru este valabil, de asemenea, pentru reziduurile din extracția cărbunelui, a lignitului și a substanțelor enumerate la articolul 18 alineatul (3) din Legea finanțelor pentru anul 2001, care fie nu sunt agregate, fie nu sunt extrase pentru a fi utilizate ca agregate.

| (449) | În primul rând, extracția lignitului generează reziduuri. Conform informațiilor furnizate de autoritățile britanice, lignitul este un subprodus secundar al extracției de argilă plastică în Devon. Zăcămintele de lignit din Irlanda de Nord nu sunt exploatate. |
| --- | --- |

(449)

În primul rând, extracția lignitului generează reziduuri. Conform informațiilor furnizate de autoritățile britanice, lignitul este un subprodus secundar al extracției de argilă plastică în Devon. Zăcămintele de lignit din Irlanda de Nord nu sunt exploatate.

| (450) | În al doilea rând, conform observațiilor prezentate de părțile interesate și de autoritățile britanice, reziduurile din extracția de cărbune, care pot include șisturi, fie nu sunt adecvate pentru utilizarea ca agregate, de exemplu argila refractară, fie sunt în general depozitate și consolidate. Unele reziduuri sau deșeuri provenite din extracția cărbunelui sunt adecvate pentru a fi utilizate ca agregate și, prin urmare, pot înlocui agregatele nou extrase. |
| --- | --- |

(450)

În al doilea rând, conform observațiilor prezentate de părțile interesate și de autoritățile britanice, reziduurile din extracția de cărbune, care pot include șisturi, fie nu sunt adecvate pentru utilizarea ca agregate, de exemplu argila refractară, fie sunt în general depozitate și consolidate. Unele reziduuri sau deșeuri provenite din extracția cărbunelui sunt adecvate pentru a fi utilizate ca agregate și, prin urmare, pot înlocui agregatele nou extrase.

| (451) | Informațiile privind prețul cărbunelui (50 GBP) în raport cu prețul de vânzare a reziduurilor din extracția de cărbune (1-2 GBP), atunci când există cerere pentru astfel de produse, arată că scutirea pentru reziduurile din extracția de cărbune nu poate conduce la creșterea cantității de cărbune doar pentru obținerea de materiale scutite. |
| --- | --- |

(451)

Informațiile privind prețul cărbunelui (50 GBP) în raport cu prețul de vânzare a reziduurilor din extracția de cărbune (1-2 GBP), atunci când există cerere pentru astfel de produse, arată că scutirea pentru reziduurile din extracția de cărbune nu poate conduce la creșterea cantității de cărbune doar pentru obținerea de materiale scutite.

| (452) | Scutirea de la plata taxei pe agregate pentru reziduurile din extracția de cărbune contribuie la realizarea obiectivului de protecție a mediului urmărit de taxa pe agregate. |
| --- | --- |

(452)

Scutirea de la plata taxei pe agregate pentru reziduurile din extracția de cărbune contribuie la realizarea obiectivului de protecție a mediului urmărit de taxa pe agregate.

| (453) | În al treilea rând, astfel cum s-a explicat în secțiunea 5.6.2, substanțele enumerate la articolul 18 alineatul (3) din Legea finanțelor pentru anul 2001 nu sunt extrase în mod deliberat pentru a fi utilizate ca agregate, întrucât majoritatea acestora nu sunt agregate sau nu sunt adecvate pentru a fi utilizate astfel. Singurele substanțe adecvate pentru utilizarea ca agregate ușoare sunt perlitul, piatra ponce și vermiculitul, care nu sunt extrase în Regatul Unit. De asemenea, autoritățile britanice au arătat că substanțele enumerate la articolul 18 alineatul (3) din Legea finanțelor pentru anul 2001 nu generează reziduuri de extracție care ar putea fi utilizate ca agregate, reprezintă în sine reziduuri din extracția altui material sau nu mai sunt extrase. Prin urmare, scutirea pentru reziduurile din extracția substanțelor enumerate la articolul 18 alineatul (3) din Legea finanțelor pentru anul 2001, dacă există, nu poate conduce la creșterea extracției materialului principal în vederea obținerii agregatului scutit. |
| --- | --- |

(453)

În al treilea rând, astfel cum s-a explicat în secțiunea 5.6.2, substanțele enumerate la articolul 18 alineatul (3) din Legea finanțelor pentru anul 2001 nu sunt extrase în mod deliberat pentru a fi utilizate ca agregate, întrucât majoritatea acestora nu sunt agregate sau nu sunt adecvate pentru a fi utilizate astfel. Singurele substanțe adecvate pentru utilizarea ca agregate ușoare sunt perlitul, piatra ponce și vermiculitul, care nu sunt extrase în Regatul Unit. De asemenea, autoritățile britanice au arătat că substanțele enumerate la articolul 18 alineatul (3) din Legea finanțelor pentru anul 2001 nu generează reziduuri de extracție care ar putea fi utilizate ca agregate, reprezintă în sine reziduuri din extracția altui material sau nu mai sunt extrase. Prin urmare, scutirea pentru reziduurile din extracția substanțelor enumerate la articolul 18 alineatul (3) din Legea finanțelor pentru anul 2001, dacă există, nu poate conduce la creșterea extracției materialului principal în vederea obținerii agregatului scutit.

| (454) | Prin urmare, Comisia poate concluziona în prezent că scutirea agregatelor constând în întregime în reziduuri provenind din orice procedeu prin care cărbunele, lignitul sau ardezia au fost separate de alte roci după ce au fost extrase sau obținute împreună cu rocile respective sau din reziduuri de extracție rezultate din orice procedeu prin care substanțele menționate la articolul 18 alineatul (3) au fost separate de alte roci după ce au fost extrase sau obținute împreună cu rocile respective se află într-o situație de fapt și de drept diferită față de materialele scutite în temeiul taxei pe agregate, având în vedere obiectivul taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(454)

Prin urmare, Comisia poate concluziona în prezent că scutirea agregatelor constând în întregime în reziduuri provenind din orice procedeu prin care cărbunele, lignitul sau ardezia au fost separate de alte roci după ce au fost extrase sau obținute împreună cu rocile respective sau din reziduuri de extracție rezultate din orice procedeu prin care substanțele menționate la articolul 18 alineatul (3) au fost separate de alte roci după ce au fost extrase sau obținute împreună cu rocile respective se află într-o situație de fapt și de drept diferită față de materialele scutite în temeiul taxei pe agregate, având în vedere obiectivul taxei pe agregate.

| (455) | Reziduurile din extracția de șist, atunci când șistul este extras în mod deliberat pentru a fi utilizat ca agregat, sunt comparabile cu reziduurile din extracția oricărui alt material supus taxării (de exemplu, calcar, granit și gresie grosieră dură). Comisia remarcă faptul că a primit foarte puține informații în ceea ce privește costul extracției de șist și prețul șistului atunci când este extras ca produs primar în cadrul unei cariere. Comisia a primit unele informații privind prețurile pentru șistul utilizat în fabricarea cărămizii, șistul ca subprodus al unui alt material sau șistul împreună cu argila. Cu toate acestea, faptul că are loc o extracție a șistului în scopul utilizării ca agregat (a se vedea considerentele 350 și 351) ridică îndoieli cu privire la realizarea obiectivului de protecție a mediului urmărit de taxa pe agregate prin acordarea unei astfel de scutiri, astfel cum a constatat, de asemenea, Tribunalul (77). |
| --- | --- |

(455)

Reziduurile din extracția de șist, atunci când șistul este extras în mod deliberat pentru a fi utilizat ca agregat, sunt comparabile cu reziduurile din extracția oricărui alt material supus taxării (de exemplu, calcar, granit și gresie grosieră dură). Comisia remarcă faptul că a primit foarte puține informații în ceea ce privește costul extracției de șist și prețul șistului atunci când este extras ca produs primar în cadrul unei cariere. Comisia a primit unele informații privind prețurile pentru șistul utilizat în fabricarea cărămizii, șistul ca subprodus al unui alt material sau șistul împreună cu argila. Cu toate acestea, faptul că are loc o extracție a șistului în scopul utilizării ca agregat (a se vedea considerentele 350 și 351) ridică îndoieli cu privire la realizarea obiectivului de protecție a mediului urmărit de taxa pe agregate prin acordarea unei astfel de scutiri, astfel cum a constatat, de asemenea, Tribunalul (77).

77

| (456) | Reziduurile din orice procedeu prin care șistul a fost separat de alte roci pot fi utilizat în continuare ca agregate. Posibilitatea de a vinde reziduurile din extracția șistului pentru utilizarea ca agregate scutite de la plata taxei pe agregate oferă o pârghie suplimentară pentru producătorii de șist și poate, eventual, să încurajeze extracția nouă de șist, astfel cum a subliniat Tribunalul (78). Ca produs principal, în anumite cazuri, șistul pare să fie extras în mod deliberat pentru a fi utilizat ca agregat. Reziduurile din procedeul de obținere a șistului ar putea fi vândute, de asemenea, ca agregate. Prin urmare, nu există nicio garanție că scutirea pentru reziduurile de șist extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat nu conduce la extracția nouă de șist, subminând astfel obiectivul de protecție a mediului al taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(456)

Reziduurile din orice procedeu prin care șistul a fost separat de alte roci pot fi utilizat în continuare ca agregate. Posibilitatea de a vinde reziduurile din extracția șistului pentru utilizarea ca agregate scutite de la plata taxei pe agregate oferă o pârghie suplimentară pentru producătorii de șist și poate, eventual, să încurajeze extracția nouă de șist, astfel cum a subliniat Tribunalul (78). Ca produs principal, în anumite cazuri, șistul pare să fie extras în mod deliberat pentru a fi utilizat ca agregat. Reziduurile din procedeul de obținere a șistului ar putea fi vândute, de asemenea, ca agregate. Prin urmare, nu există nicio garanție că scutirea pentru reziduurile de șist extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat nu conduce la extracția nouă de șist, subminând astfel obiectivul de protecție a mediului al taxei pe agregate.

78

| (457) | Reziduurile din extracția de șist, atunci când șistul este extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, intră în domeniul de aplicare a principiului de taxare normală al taxei pe agregate și nu se află într-o situație de fapt și de drept diferită față de materialele supuse taxei pe agregate, având în vedere obiectivul de protecție a mediului urmărit de taxa pe agregate. De asemenea, scutirea pentru astfel de reziduuri nu poate fi justificată în raport cu natura și logica taxei pe agregate, astfel cum se arată în considerentul 456 de mai sus. |
| --- | --- |

(457)

Reziduurile din extracția de șist, atunci când șistul este extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, intră în domeniul de aplicare a principiului de taxare normală al taxei pe agregate și nu se află într-o situație de fapt și de drept diferită față de materialele supuse taxei pe agregate, având în vedere obiectivul de protecție a mediului urmărit de taxa pe agregate. De asemenea, scutirea pentru astfel de reziduuri nu poate fi justificată în raport cu natura și logica taxei pe agregate, astfel cum se arată în considerentul 456 de mai sus.

| (458) | În ceea ce privește șistul ca reziduu de extracție rezultat din exploatarea șistului pentru utilizări diferite de agregate (de exemplu, pentru fabricarea cărămizilor), Comisia consideră – pe baza informațiilor de care dispune – că, deși acesta se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă cu cea a altor materiale supuse taxării, nu s-a putut demonstra că scutirea reziduurilor respective poate conduce la o creștere a exploatării noi a șistului pentru utilizări altele decât ca agregate. Având în vedere prețul relativ scăzut al șistului ca subprodus atunci când este vândut pentru a fi utilizat ca agregat ([...] GBP-4,4 GBP pe tonă, inclusiv costurile de transport), este foarte puțin probabil ca scutirea pentru reziduurile din extracția de șist să conducă la o creștere a exploatării șistului în carieră. În orice caz, o astfel de creștere a extracției de șist nou care nu este destinat utilizării ca agregat nu ar fi contrară obiectivului urmărit de taxa pe agregate. |
| --- | --- |

(458)

În ceea ce privește șistul ca reziduu de extracție rezultat din exploatarea șistului pentru utilizări diferite de agregate (de exemplu, pentru fabricarea cărămizilor), Comisia consideră – pe baza informațiilor de care dispune – că, deși acesta se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă cu cea a altor materiale supuse taxării, nu s-a putut demonstra că scutirea reziduurilor respective poate conduce la o creștere a exploatării noi a șistului pentru utilizări altele decât ca agregate. Având în vedere prețul relativ scăzut al șistului ca subprodus atunci când este vândut pentru a fi utilizat ca agregat ([...] GBP-4,4 GBP pe tonă, inclusiv costurile de transport), este foarte puțin probabil ca scutirea pentru reziduurile din extracția de șist să conducă la o creștere a exploatării șistului în carieră. În orice caz, o astfel de creștere a extracției de șist nou care nu este destinat utilizării ca agregat nu ar fi contrară obiectivului urmărit de taxa pe agregate.

| (459) | Producătorii de șist ar trebui să indice utilizările șistului produs pentru a solicita o scutire de la plata taxei pe agregate pentru reziduurile de extracție, și anume dacă acesta a făcut obiectul unei exploatări comerciale în vederea utilizării ca agregate. |
| --- | --- |

(459)

Producătorii de șist ar trebui să indice utilizările șistului produs pentru a solicita o scutire de la plata taxei pe agregate pentru reziduurile de extracție, și anume dacă acesta a făcut obiectul unei exploatări comerciale în vederea utilizării ca agregate.

5.6.5.   AGREGATELE CARE CONSTAU ÎN PRINCIPAL SAU CARE FAC PARTE DIN ORICE MATERIAL CARE CONSTĂ ÎN PRINCIPAL ÎN REZIDUURI SAU DEȘEURI SAU ÎN SUBPRODUSE REZULTÂND DIN ORICE PROCEDEU DE ARDERE INDUSTRIALĂ SAU DIN TOPIREA ȘI RAFINAREA METALELOR [ARTICOLUL 17 ALINEATUL (4) LITERA (c) PUNCTELE (i) ȘI (ii)]

| (460) | Înainte de adoptarea deciziei de inițiere a procedurii, autoritățile britanice au indicat că scopul principal al procedeului industrial în cauză (de exemplu, producția de energie electrică pe bază de cărbune, topirea minereului de fier pentru producerea oțelului) este de a obține un produs care nu este utilizat ca agregat. Reziduurile, deșeurile și subprodusele vizate constau, de exemplu, în zgură industrială (zgura de furnal, zgura provenită din producția oțelului în cuptoare cu oxigen, zgura provenită din producția oțelului în cuptoare cu arc electric și cenușa de ardere). |
| --- | --- |

(460)

Înainte de adoptarea deciziei de inițiere a procedurii, autoritățile britanice au indicat că scopul principal al procedeului industrial în cauză (de exemplu, producția de energie electrică pe bază de cărbune, topirea minereului de fier pentru producerea oțelului) este de a obține un produs care nu este utilizat ca agregat. Reziduurile, deșeurile și subprodusele vizate constau, de exemplu, în zgură industrială (zgura de furnal, zgura provenită din producția oțelului în cuptoare cu oxigen, zgura provenită din producția oțelului în cuptoare cu arc electric și cenușa de ardere).

| (461) | Scopul scutirii este de a încuraja utilizarea, mai degrabă decât eliminarea în depozite de deșeuri (reorientarea cererii). Măsura îmbunătățește impactul vizual al peisajului și reduce nevoia de a extrage agregate virgine. |
| --- | --- |

(461)

Scopul scutirii este de a încuraja utilizarea, mai degrabă decât eliminarea în depozite de deșeuri (reorientarea cererii). Măsura îmbunătățește impactul vizual al peisajului și reduce nevoia de a extrage agregate virgine.

| (462) | Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul că aplicarea scutirii în cazul materialelor care sunt alcătuite în principal (și anume în proporție de 50 %) din reziduurile sau deșeurile sau subprodusele rezultate din orice procedeu de ardere industrială sau din topirea și rafinarea metalelor continuă să fie în conformitate cu natura și logica taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(462)

Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul că aplicarea scutirii în cazul materialelor care sunt alcătuite în principal (și anume în proporție de 50 %) din reziduurile sau deșeurile sau subprodusele rezultate din orice procedeu de ardere industrială sau din topirea și rafinarea metalelor continuă să fie în conformitate cu natura și logica taxei pe agregate.

| (463) | Comisia a primit mai multe observații de la părțile interesate în această privință. |
| --- | --- |

(463)

Comisia a primit mai multe observații de la părțile interesate în această privință.

5.6.5.1.   
  Observațiile primite de Comisie

Observațiile primite de Comisie

(a)   Observațiile primite din partea Mineral Products Association la 2 ianuarie 2014

Observațiile primite din partea Mineral Products Association la 2 ianuarie 2014

| (464) | Mineral Products Association susține concluziile formulate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii conform cărora materialele respective nu se află în aceeași situație de fapt și de drept ca materialele taxate. Justificarea este evidentă în cazul materialelor care constau în întregime în reziduuri sau deșeuri. Cu toate acestea, în cazul materialelor care constau în principal în reziduuri sau deșeuri, o scutire ar fi justificată numai în cazul în care există o cantitate mică de reziduuri din alte materiale amestecate cu materialul scutit. |
| --- | --- |

(464)

Mineral Products Association susține concluziile formulate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii conform cărora materialele respective nu se află în aceeași situație de fapt și de drept ca materialele taxate. Justificarea este evidentă în cazul materialelor care constau în întregime în reziduuri sau deșeuri. Cu toate acestea, în cazul materialelor care constau în principal în reziduuri sau deșeuri, o scutire ar fi justificată numai în cazul în care există o cantitate mică de reziduuri din alte materiale amestecate cu materialul scutit.

(b)   Observațiile primite din partea QPANI la 8 ianuarie 2014

Observațiile primite din partea QPANI la 8 ianuarie 2014

| (465) | Potrivit QPANI, există o ofertă considerabilă de materiale utilizate pe piețele de agregate care sunt subprodusul procedeelor de ardere industrială sau al topirii și rafinării metalelor, cum ar fi zgura de fier și oțel și cenușa rezultată din ardere. Asociația susține concluzia de la considerentul 124 de mai sus conform căreia aceste materiale „nu se află în aceeași situație de fapt și de drept ca materialele taxate, având în vedere obiectivul atribuit taxei pe agregate”. Există o justificare clară pentru ca materialele care constau „în întregime” în reziduuri sau deșeuri provenite din astfel de procedee sau în subproduse ale acestora la momentul exploatării comerciale să fie scutite de la plata taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(465)

Potrivit QPANI, există o ofertă considerabilă de materiale utilizate pe piețele de agregate care sunt subprodusul procedeelor de ardere industrială sau al topirii și rafinării metalelor, cum ar fi zgura de fier și oțel și cenușa rezultată din ardere. Asociația susține concluzia de la considerentul 124 de mai sus conform căreia aceste materiale „nu se află în aceeași situație de fapt și de drept ca materialele taxate, având în vedere obiectivul atribuit taxei pe agregate”. Există o justificare clară pentru ca materialele care constau „în întregime” în reziduuri sau deșeuri provenite din astfel de procedee sau în subproduse ale acestora la momentul exploatării comerciale să fie scutite de la plata taxei pe agregate.

(c)   Observațiile primite din partea BAA la 17 ianuarie 2014

Observațiile primite din partea BAA la 17 ianuarie 2014

| (466) | BAA a prezentat o scrisoare din partea Hart Quarry, o carieră de agrocalcar, în care se arată dificultățile pe care le-a întâmpinat cariera din cauza faptului că produsele sale secundare concurează cu agregatele de zgură provenite de la oțelăriile din apropiere. Agregatele produse de carieră sunt scutite de taxă, deși impactul oțelăriei asupra mediului este mult mai mare decât cel al carierei Hart Quarry. Taxa pe agregate ar fi împiedicat Hart Quarry să concureze pe piața agregatelor. Potrivit BAA, cariera vinde întreaga cantitate de var produsă, iar cantitatea de agregate obținute ca subprodus în raport cu producția totală a rămas constantă, neputând fi redusă sau majorată. Prin urmare, nu există halde mari de agregate nevândute care s-au acumulat pe parcursul valabilității taxei pe agregate. Cariera, se susține, nu poate să crească producția de var pentru a răspunde cererii de export din cauza subproduselor nevândute. |
| --- | --- |

(466)

BAA a prezentat o scrisoare din partea Hart Quarry, o carieră de agrocalcar, în care se arată dificultățile pe care le-a întâmpinat cariera din cauza faptului că produsele sale secundare concurează cu agregatele de zgură provenite de la oțelăriile din apropiere. Agregatele produse de carieră sunt scutite de taxă, deși impactul oțelăriei asupra mediului este mult mai mare decât cel al carierei Hart Quarry. Taxa pe agregate ar fi împiedicat Hart Quarry să concureze pe piața agregatelor. Potrivit BAA, cariera vinde întreaga cantitate de var produsă, iar cantitatea de agregate obținute ca subprodus în raport cu producția totală a rămas constantă, neputând fi redusă sau majorată. Prin urmare, nu există halde mari de agregate nevândute care s-au acumulat pe parcursul valabilității taxei pe agregate. Cariera, se susține, nu poate să crească producția de var pentru a răspunde cererii de export din cauza subproduselor nevândute.

(d)   Informațiile suplimentare primite de la domnul Bird din cadrul BAA la 10 februarie 2014

Informațiile suplimentare primite de la domnul Bird din cadrul BAA la 10 februarie 2014

| (467) | Domnul Bird susține că agregatul de zgură nu este un deșeu din industria siderurgică, ci un subprodus care poate fi utilizate ca agregat. Domnul Bird a anexat informații referitoare la zgură extrase din raportul final al Comisiei pentru concurență privind piața agregatelor și a cimentului din Regatul Unit. Potrivit domnului Bird, zgura poate fi măcinată pentru a fi transformată în aditiv sau o alternativă la cimentul Portland obișnuit, ceea ce o face un produs important adecvat pentru utilizarea ca agregat de primă clasă. |
| --- | --- |

(467)

Domnul Bird susține că agregatul de zgură nu este un deșeu din industria siderurgică, ci un subprodus care poate fi utilizate ca agregat. Domnul Bird a anexat informații referitoare la zgură extrase din raportul final al Comisiei pentru concurență privind piața agregatelor și a cimentului din Regatul Unit. Potrivit domnului Bird, zgura poate fi măcinată pentru a fi transformată în aditiv sau o alternativă la cimentul Portland obișnuit, ceea ce o face un produs important adecvat pentru utilizarea ca agregat de primă clasă.

(e)   Observațiile primite din partea autorităților britanice

Observațiile primite din partea autorităților britanice

| (468) | Autoritățile britanice susțin că scutirea vizează substanțele chimice adăugate la materialele care rezultă din orice procedeu de ardere industrială sau de topire și rafinare a metalelor, astfel încât acestea să poată fi utilizate ca agregate. |
| --- | --- |

(468)

Autoritățile britanice susțin că scutirea vizează substanțele chimice adăugate la materialele care rezultă din orice procedeu de ardere industrială sau de topire și rafinare a metalelor, astfel încât acestea să poată fi utilizate ca agregate.

| (469) | Potrivit autorităților britanice, din diferite motive, subprodusul procedeului de ardere industrială nu este întotdeauna de o calitate adecvată sau nu este suficient în sine pentru a fi utilizat ca agregat. Cu toate acestea, în cazul în care este adăugat un material suplimentar, acesta poate îmbunătăți caracterul adecvat pentru o astfel de utilizare. De exemplu, producția de oțel inoxidabil generează silicat dicalcic la răcire. Această substanță transformă zgura [denumită zgură AOD (79)] într-o pulbere, ceea ce ridică probleme legate de formarea prafului care o fac improprie pentru utilizarea ca agregat în domeniul construcțiilor sau pentru alte utilizări. În cazul în care producătorul de oțel adaugă tetraborat de sodiu anhidru (borax) la zgura topită în prealabil în cuptor, substanța chimică va stabiliza zgura. Adăugarea substanței chimice elimină problema prafului și conduce la o zgură stabilizată care formează un material similar rocii cristaline, care poate fi supus ulterior unui proces de recuperare a metalelor, de zdrobire și cernere și de protecție la intemperii, după care acesta este adecvat pentru anumite utilizări ca agregat, de exemplu, în pregătirea materialelor asfaltice. |
| --- | --- |

(469)

Potrivit autorităților britanice, din diferite motive, subprodusul procedeului de ardere industrială nu este întotdeauna de o calitate adecvată sau nu este suficient în sine pentru a fi utilizat ca agregat. Cu toate acestea, în cazul în care este adăugat un material suplimentar, acesta poate îmbunătăți caracterul adecvat pentru o astfel de utilizare. De exemplu, producția de oțel inoxidabil generează silicat dicalcic la răcire. Această substanță transformă zgura [denumită zgură AOD (79)] într-o pulbere, ceea ce ridică probleme legate de formarea prafului care o fac improprie pentru utilizarea ca agregat în domeniul construcțiilor sau pentru alte utilizări. În cazul în care producătorul de oțel adaugă tetraborat de sodiu anhidru (borax) la zgura topită în prealabil în cuptor, substanța chimică va stabiliza zgura. Adăugarea substanței chimice elimină problema prafului și conduce la o zgură stabilizată care formează un material similar rocii cristaline, care poate fi supus ulterior unui proces de recuperare a metalelor, de zdrobire și cernere și de protecție la intemperii, după care acesta este adecvat pentru anumite utilizări ca agregat, de exemplu, în pregătirea materialelor asfaltice.

79

| (470) | Autoritățile britanice susțin faptul că adăugarea unei substanțe chimice la subprodusul unui procedeu de ardere industrială nu face scutirea neconformă cu obiectivul taxei, întrucât materialul rezultat nu este un agregat supus taxării. |
| --- | --- |

(470)

Autoritățile britanice susțin faptul că adăugarea unei substanțe chimice la subprodusul unui procedeu de ardere industrială nu face scutirea neconformă cu obiectivul taxei, întrucât materialul rezultat nu este un agregat supus taxării.

5.6.5.2.   
  Evaluarea de către Comisie

Evaluarea de către Comisie

| (471) | Comisia a concluzionat deja în considerentul 124 din decizia de inițiere a procedurii că agregatele care constau în întregime sau fac parte din orice material care constă în principal în reziduuri sau deșeuri sau în subproduse rezultate din orice procedeu de ardere industrială sau din topirea și rafinarea metalelor („subproduse rezultate din procedee de ardere industrială sau din topirea și rafinarea metalelor”) nu se află în aceeași situație de fapt și de drept ca materialul taxat, având în vedere obiectivul atribuit taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(471)

Comisia a concluzionat deja în considerentul 124 din decizia de inițiere a procedurii că agregatele care constau în întregime sau fac parte din orice material care constă în principal în reziduuri sau deșeuri sau în subproduse rezultate din orice procedeu de ardere industrială sau din topirea și rafinarea metalelor („subproduse rezultate din procedee de ardere industrială sau din topirea și rafinarea metalelor”) nu se află în aceeași situație de fapt și de drept ca materialul taxat, având în vedere obiectivul atribuit taxei pe agregate.

| (472) | Atât autoritățile din britanice, cât și Mineral Products Association au demonstrat că agregatele care constau în principal în subproduse rezultate din procedee de ardere industrială sau din topirea și rafinarea metalelor nu se află în aceeași situație de fapt și de drept ca materialul taxat, având în vedere obiectivul atribuit taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(472)

Atât autoritățile din britanice, cât și Mineral Products Association au demonstrat că agregatele care constau în principal în subproduse rezultate din procedee de ardere industrială sau din topirea și rafinarea metalelor nu se află în aceeași situație de fapt și de drept ca materialul taxat, având în vedere obiectivul atribuit taxei pe agregate.

| (473) | Într-adevăr, Comisia a primit observații care arată că subprodusele rezultate din procedeele de ardere industriale sau din topirea și rafinarea metalelor au o valoare ridicată ca agregate și au utilizări diferite. BAA a prezentat exemplul unei cariere de calcar care produce în principal agrocalcar, dar care concurează cu subproduse rezultate din procedeele de ardere industrială sau din topirea și rafinarea metalelor pe piața produselor sale secundare, și anume agregatele de calcar. Aceasta arată că scutirea pentru subprodusele rezultate din procedeele de ardere industrială sau din topirea și rafinarea metalelor este cu atât mai justificată cu cât un subprodus inevitabil precum cel menționat înlocuiește în fapt alte agregate nou extrase, cum ar fi agregatele de calcar. |
| --- | --- |

(473)

Într-adevăr, Comisia a primit observații care arată că subprodusele rezultate din procedeele de ardere industriale sau din topirea și rafinarea metalelor au o valoare ridicată ca agregate și au utilizări diferite. BAA a prezentat exemplul unei cariere de calcar care produce în principal agrocalcar, dar care concurează cu subproduse rezultate din procedeele de ardere industrială sau din topirea și rafinarea metalelor pe piața produselor sale secundare, și anume agregatele de calcar. Aceasta arată că scutirea pentru subprodusele rezultate din procedeele de ardere industrială sau din topirea și rafinarea metalelor este cu atât mai justificată cu cât un subprodus inevitabil precum cel menționat înlocuiește în fapt alte agregate nou extrase, cum ar fi agregatele de calcar.

| (474) | Comisia a abordat deja diferența dintre subprodusele rezultate din extracția calcarului pentru producția de agrocalcar și subprodusele scutite rezultate din procedeele care nu sunt destinate utilizării ca agregate, menționate în considerentele 151-158 de mai sus. |
| --- | --- |

(474)

Comisia a abordat deja diferența dintre subprodusele rezultate din extracția calcarului pentru producția de agrocalcar și subprodusele scutite rezultate din procedeele care nu sunt destinate utilizării ca agregate, menționate în considerentele 151-158 de mai sus.

| (475) | BAA susține că subprodusele rezultate din procedeele de ardere industrială sau din topirea și rafinarea metalelor nu ar trebui să beneficieze de o scutire în temeiul taxei pe agregate, întrucât impactul oțelăriilor asupra mediului este mult mai mare decât cel al extracției de agregate. Afirmațiile BAA ar putea fi adevărate. Cu toate acestea, oțelăriile reprezintă un proces care nu are legătură cu taxa pe agregate. Scutirea pentru subprodusele rezultate din procedeele de ardere industrială sau din topirea și rafinarea metalelor servește doar comercializării acestora ca agregate, astfel încât să se poată înlocui extracția de materiale noi destinate utilizării ca agregate. |
| --- | --- |

(475)

BAA susține că subprodusele rezultate din procedeele de ardere industrială sau din topirea și rafinarea metalelor nu ar trebui să beneficieze de o scutire în temeiul taxei pe agregate, întrucât impactul oțelăriilor asupra mediului este mult mai mare decât cel al extracției de agregate. Afirmațiile BAA ar putea fi adevărate. Cu toate acestea, oțelăriile reprezintă un proces care nu are legătură cu taxa pe agregate. Scutirea pentru subprodusele rezultate din procedeele de ardere industrială sau din topirea și rafinarea metalelor servește doar comercializării acestora ca agregate, astfel încât să se poată înlocui extracția de materiale noi destinate utilizării ca agregate.

| (476) | Prin urmare, Comisia consideră că observațiile primite nu constituie un motiv pentru a o determina să se îndepărteze de la evaluarea sa inițială din decizia de inițiere a procedurii (considerentul 124). |
| --- | --- |

(476)

Prin urmare, Comisia consideră că observațiile primite nu constituie un motiv pentru a o determina să se îndepărteze de la evaluarea sa inițială din decizia de inițiere a procedurii (considerentul 124).

| (477) | În ceea ce privește scutirea care se extinde la materialul constând în principal, dar nu în întregime, în subprodusul procedeului de ardere sau al topirii și rafinării metalelor, autoritățile britanice au explicat că uneori sunt necesare substanțe chimice suplimentare pentru a stabiliza materialul și a-l face adecvat pentru a fi utilizat ca agregat. |
| --- | --- |

(477)

În ceea ce privește scutirea care se extinde la materialul constând în principal, dar nu în întregime, în subprodusul procedeului de ardere sau al topirii și rafinării metalelor, autoritățile britanice au explicat că uneori sunt necesare substanțe chimice suplimentare pentru a stabiliza materialul și a-l face adecvat pentru a fi utilizat ca agregat.

| (478) | Comisia ia act de faptul că Directiva privind gestionarea deșeurilor din industriile extractive (80) (Directiva 2006/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului) descrie la articolul 3 alineatul (3) „deșeurile inerte” ca fiind deșeurile care nu suferă nicio modificare fizică, chimică sau biologică importantă și, prin urmare, nu ar trebui să conducă la riscuri de poluare. Exemplul oferit de autoritățile britanice (a se vedea considerentul 469), care implică utilizarea de „Borax”, ar putea fi interpretat în sensul că se referă la un exemplu de substanță chimică suplimentară care ar putea crește riscul de poluare, în funcție de cantitățile utilizate, de concentrație și de zonele (sol, apă etc.) afectate. Cu toate acestea, utilizarea boraxului nu intră în domeniul de aplicare a prezentei decizii. |
| --- | --- |

(478)

Comisia ia act de faptul că Directiva privind gestionarea deșeurilor din industriile extractive (80) (Directiva 2006/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului) descrie la articolul 3 alineatul (3) „deșeurile inerte” ca fiind deșeurile care nu suferă nicio modificare fizică, chimică sau biologică importantă și, prin urmare, nu ar trebui să conducă la riscuri de poluare. Exemplul oferit de autoritățile britanice (a se vedea considerentul 469), care implică utilizarea de „Borax”, ar putea fi interpretat în sensul că se referă la un exemplu de substanță chimică suplimentară care ar putea crește riscul de poluare, în funcție de cantitățile utilizate, de concentrație și de zonele (sol, apă etc.) afectate. Cu toate acestea, utilizarea boraxului nu intră în domeniul de aplicare a prezentei decizii.

80

| (479) | Mineral Products Association a propus ca, în cazul în care materialele sunt amestecate cu materiale care sunt supuse taxării, obligațiile fiscale ar trebui să fie proporționale cu cantitatea materialului supus taxării din amestec. Întrucât taxa pe agregate este structurată, acest lucru se întâmplă deja. Se consideră că agregatul care a fost „amestecat cu alte materiale în afară de apă” a făcut obiectul unei exploatări comerciale și, ca atare, intră deja sub incidența taxei [articolul 19 alineatul (1) litera (d) din lege]. |
| --- | --- |

(479)

Mineral Products Association a propus ca, în cazul în care materialele sunt amestecate cu materiale care sunt supuse taxării, obligațiile fiscale ar trebui să fie proporționale cu cantitatea materialului supus taxării din amestec. Întrucât taxa pe agregate este structurată, acest lucru se întâmplă deja. Se consideră că agregatul care a fost „amestecat cu alte materiale în afară de apă” a făcut obiectul unei exploatări comerciale și, ca atare, intră deja sub incidența taxei [articolul 19 alineatul (1) litera (d) din lege].

| (480) | În consecință, Comisia concluzionează că scutirea în temeiul articolului 17 alineatul (4) litera (c) punctele (i) și (ii) din lege respectă principiile care stau la baza taxei pe agregate și nu constituie un avantaj selectiv. |
| --- | --- |

(480)

În consecință, Comisia concluzionează că scutirea în temeiul articolului 17 alineatul (4) litera (c) punctele (i) și (ii) din lege respectă principiile care stau la baza taxei pe agregate și nu constituie un avantaj selectiv.

5.6.6.   SCUTIREA PENTRU MATERIALE CONSTÂND ÎN ÎNTREGIME SAU ÎN PRINCIPAL ÎN ARGILĂ [ARTICOLUL 17 ALINEATUL (4) LITERA (f)]

| (481) | În ceea ce privește argila, autoritățile britanice au explicat, înainte de adoptarea deciziei de inițiere a procedurii, că, din cauza proprietăților sale plastice, argila nu este considerată, în general, o rocă. Scutirea clarifică acest lucru și evită nevoia de a identifica și de a percepe taxa pe agregate pentru orice nisip sau rocă care apare în mod natural alături de argilă. |
| --- | --- |

(481)

În ceea ce privește argila, autoritățile britanice au explicat, înainte de adoptarea deciziei de inițiere a procedurii, că, din cauza proprietăților sale plastice, argila nu este considerată, în general, o rocă. Scutirea clarifică acest lucru și evită nevoia de a identifica și de a percepe taxa pe agregate pentru orice nisip sau rocă care apare în mod natural alături de argilă.

| (482) | Cu toate acestea, Comisia a luat act de faptul că, din punct de vedere geologic, argila este considerată o rocă și că aceasta poate fi utilizată ca agregat (81). În măsura în care un material care constă, în întregime sau în principal, în argilă a fost extras pentru a fi utilizat ca agregat, Comisia a considerat că nu este clar modul în care ar putea fi justificată scutirea pe baza principiilor de taxare normală sau măsura în care se poate considera că materialul se află într-o situație diferită de cea a materialelor taxate, având în vedere obiectivul urmărit de taxa pe agregate. |
| --- | --- |

(482)

Cu toate acestea, Comisia a luat act de faptul că, din punct de vedere geologic, argila este considerată o rocă și că aceasta poate fi utilizată ca agregat (81). În măsura în care un material care constă, în întregime sau în principal, în argilă a fost extras pentru a fi utilizat ca agregat, Comisia a considerat că nu este clar modul în care ar putea fi justificată scutirea pe baza principiilor de taxare normală sau măsura în care se poate considera că materialul se află într-o situație diferită de cea a materialelor taxate, având în vedere obiectivul urmărit de taxa pe agregate.

81

| (483) | Comisia a primit următoarele observații din partea BAA. |
| --- | --- |

(483)

Comisia a primit următoarele observații din partea BAA.

5.6.6.1.   
  Observațiile primite de Comisie

Observațiile primite de Comisie

(a)   Observațiile primite din partea BAA la 15 septembrie 2014

Observațiile primite din partea BAA la 15 septembrie 2014

| (484) | BAA susține că argila poate fi utilizată ca agregat, fără a fi modificată chimic sau fizic. Potrivit BAA, argila se încadrează în definiția agregatelor prevăzută în decizia de inițiere a procedurii. Aceasta se pretează pentru o serie de utilizări ca agregat, inclusiv ca rambleu și balast. BAA prezintă un capitol dintr-o carte privind utilizările argilei în inginerie civilă și construcții. Potrivit BAA, argila este utilizată, de asemenea, în cantități mari de Highways Agency din Regatul Unit pentru construcția de autostrăzi. BAA susține că aceasta este o utilizare ca agregat. Argila se încadrează în una dintre categoriile de materiale acceptabile menționate în publicația „Specification for Highway Works” (Specificații privind lucrările rutiere) din Regatul Unit. Aceasta poate fi utilizată ca material de umplere coeziv pentru lucrările rutiere. BAA a oferit exemple de cariere despre care se presupune că extrag argilă adecvată pentru lucrări rutiere. De asemenea, argila se pretează pentru anumite utilizări ca agregate pentru care alte roci nu sunt adecvate, cum ar fi rambleierea și acoperirea depozitelor de deșeuri și rambleierea bazinelor și a canalelor. |
| --- | --- |

(484)

BAA susține că argila poate fi utilizată ca agregat, fără a fi modificată chimic sau fizic. Potrivit BAA, argila se încadrează în definiția agregatelor prevăzută în decizia de inițiere a procedurii. Aceasta se pretează pentru o serie de utilizări ca agregat, inclusiv ca rambleu și balast. BAA prezintă un capitol dintr-o carte privind utilizările argilei în inginerie civilă și construcții. Potrivit BAA, argila este utilizată, de asemenea, în cantități mari de Highways Agency din Regatul Unit pentru construcția de autostrăzi. BAA susține că aceasta este o utilizare ca agregat. Argila se încadrează în una dintre categoriile de materiale acceptabile menționate în publicația „Specification for Highway Works” (Specificații privind lucrările rutiere) din Regatul Unit. Aceasta poate fi utilizată ca material de umplere coeziv pentru lucrările rutiere. BAA a oferit exemple de cariere despre care se presupune că extrag argilă adecvată pentru lucrări rutiere. De asemenea, argila se pretează pentru anumite utilizări ca agregate pentru care alte roci nu sunt adecvate, cum ar fi rambleierea și acoperirea depozitelor de deșeuri și rambleierea bazinelor și a canalelor.

| (485) | BAA a oferit o listă de opt cariere despre care se presupune că extrag argilă pentru utilizarea ca agregate. Lista este extrasă din Registrul minelor și carierelor din 2010, elaborat de BGS. De asemenea, BAA a furnizat exemple de două cariere care extrag argilă adecvată pentru diguri maritime/de apărare împotriva inundațiilor, proiecte de inginerie, umplerea depozitelor de deșeuri, rambleierea bazinelor, material de umplere și recuperarea terenurilor, toate presupuse utilizări ca agregate. Materialul extras se încadrează, de asemenea, în categoria materialului coeziv care este adecvat pentru lucrări rutiere. BAA prevede, de asemenea, un exemplu de utilizare a argilei extrase de una dintre cariere pentru construcția unui drum. |
| --- | --- |

(485)

BAA a oferit o listă de opt cariere despre care se presupune că extrag argilă pentru utilizarea ca agregate. Lista este extrasă din Registrul minelor și carierelor din 2010, elaborat de BGS. De asemenea, BAA a furnizat exemple de două cariere care extrag argilă adecvată pentru diguri maritime/de apărare împotriva inundațiilor, proiecte de inginerie, umplerea depozitelor de deșeuri, rambleierea bazinelor, material de umplere și recuperarea terenurilor, toate presupuse utilizări ca agregate. Materialul extras se încadrează, de asemenea, în categoria materialului coeziv care este adecvat pentru lucrări rutiere. BAA prevede, de asemenea, un exemplu de utilizare a argilei extrase de una dintre cariere pentru construcția unui drum.

| (486) | BAA susține, prin urmare, că există mai multe cariere care produc și vând argilă pentru a fi utilizată ca agregate și nu numai pentru procedeele de obținere a ceramicii. Potrivit BAA, există, de asemenea, un număr de cariere unde argila este îndințată cu alte materiale și în care materialele compuse în principal din argilă ar fi scutite. |
| --- | --- |

(486)

BAA susține, prin urmare, că există mai multe cariere care produc și vând argilă pentru a fi utilizată ca agregate și nu numai pentru procedeele de obținere a ceramicii. Potrivit BAA, există, de asemenea, un număr de cariere unde argila este îndințată cu alte materiale și în care materialele compuse în principal din argilă ar fi scutite.

(b)   Observațiile primite din partea autorităților britanice

Observațiile primite din partea autorităților britanice

| (487) | Autoritățile britanice susțin că argila este ușor de deosebit de alte tipuri de roci sedimentare foarte fine prin plasticitatea și capacitatea sa de a fi tăiată și modelată cu un cuțit sau cu o mistrie (definiția din raport (82)). Aceste proprietăți plastice ale argilei o fac inadecvată pentru majoritatea utilizărilor ca agregat, întrucât aceasta se umflă pe măsură ce absoarbe apa și se fisurează atunci când se usucă. |
| --- | --- |

(487)

Autoritățile britanice susțin că argila este ușor de deosebit de alte tipuri de roci sedimentare foarte fine prin plasticitatea și capacitatea sa de a fi tăiată și modelată cu un cuțit sau cu o mistrie (definiția din raport (82)). Aceste proprietăți plastice ale argilei o fac inadecvată pentru majoritatea utilizărilor ca agregat, întrucât aceasta se umflă pe măsură ce absoarbe apa și se fisurează atunci când se usucă.

82

| (488) | Potrivit autorităților britanice, de cele mai multe ori argila este moale și negranulară și, în lipsa transformării chimice sau fizice, este adecvată doar pentru utilizarea ca rambleu pentru terasamente, de exemplu, rambleierea depozitelor de deșeuri și diguri împotriva inundațiilor. În general, argila nu este utilizată pentru umplerea fundațiilor de sub clădiri, întrucât este foarte probabil că rezistența sa redusă, compresibilitatea și susceptibilitatea de contractare și dilatare vor cauza deplasarea clădirii dincolo de limitele admisibile, determinând fisurarea și dărâmarea acesteia. Agregatele dure, granulare sunt preferate în acest scop, întrucât vor forma o platformă mult mai stabilă pentru clădire. Prin urmare, argilele netratate sunt considerate, în general, inadecvate pentru „utilizarea tipică ca agregate” (precum umplerea fundațiilor unei construcții, fabricarea betonului, metal sau mortar rutier). Aceste utilizări constituie cea mai mare parte a producției în Regatul Unit. „Utilizarea tipică ca agregate” necesită aproape întotdeauna un material granular dur – de regulă, nisip, pietriș și/sau rocă dură spartă precum calcar, rocă magmatică sau gresie, sau material granular reciclat obținut din deșeurile prevenite de la demolări sau din sistematizarea drumurilor. Singurele circumstanțe în care argila se pretează pentru „utilizarea tipică ca agregate” sunt întâlnite atunci când argila a fost granulată și încălzită la peste 1 000 °C într-un proces industrial pentru a forma o peletă dură ușoară care poate fi utilizată ca agregat granular în beton pentru unele aplicații specializate, dar minore. Autoritățile britanice susțin că nu au fost în măsură să identifice nicio carieră despre care se poate afirma că extrage argila în mod specific pentru a fi utilizată ca agregat. |
| --- | --- |

(488)

Potrivit autorităților britanice, de cele mai multe ori argila este moale și negranulară și, în lipsa transformării chimice sau fizice, este adecvată doar pentru utilizarea ca rambleu pentru terasamente, de exemplu, rambleierea depozitelor de deșeuri și diguri împotriva inundațiilor. În general, argila nu este utilizată pentru umplerea fundațiilor de sub clădiri, întrucât este foarte probabil că rezistența sa redusă, compresibilitatea și susceptibilitatea de contractare și dilatare vor cauza deplasarea clădirii dincolo de limitele admisibile, determinând fisurarea și dărâmarea acesteia. Agregatele dure, granulare sunt preferate în acest scop, întrucât vor forma o platformă mult mai stabilă pentru clădire. Prin urmare, argilele netratate sunt considerate, în general, inadecvate pentru „utilizarea tipică ca agregate” (precum umplerea fundațiilor unei construcții, fabricarea betonului, metal sau mortar rutier). Aceste utilizări constituie cea mai mare parte a producției în Regatul Unit. „Utilizarea tipică ca agregate” necesită aproape întotdeauna un material granular dur – de regulă, nisip, pietriș și/sau rocă dură spartă precum calcar, rocă magmatică sau gresie, sau material granular reciclat obținut din deșeurile prevenite de la demolări sau din sistematizarea drumurilor. Singurele circumstanțe în care argila se pretează pentru „utilizarea tipică ca agregate” sunt întâlnite atunci când argila a fost granulată și încălzită la peste 1 000 °C într-un proces industrial pentru a forma o peletă dură ușoară care poate fi utilizată ca agregat granular în beton pentru unele aplicații specializate, dar minore. Autoritățile britanice susțin că nu au fost în măsură să identifice nicio carieră despre care se poate afirma că extrage argila în mod specific pentru a fi utilizată ca agregat.

| (489) | Cu toate acestea, potrivit autorităților britanice, proprietățile argilei o fac adecvată pentru aplicații diferite de agregate, în care argila rămâne hidratată și impermeabilitatea sa la apă este o cerință esențială. Autoritățile britanice nu consideră că pentru rambleierea și acoperirea depozitelor de deșeuri se utilizează materiale ca agregate – nu sunt necesare materiale în cantități mari, ci materiale impermeabile la apă și levigate. Utilizările specializate ale argilei includ rambleierea depozitelor de deșeuri, a cursurilor de apă și a lacurilor sau bazinelor, precum și a sistemelor de protecție împotriva inundațiilor. Argila utilizată în aceste scopuri nu reprezintă o utilizare ca agregat; în loc să fie utilizată ca material de umplere în vrac, pentru care sunt necesare proprietăți granulare dure ale materialului, argila – care nu este nici dură, nici granulară – este utilizată mai degrabă pentru a crea o barieră care restricționează accesul lichidului. |
| --- | --- |

(489)

Cu toate acestea, potrivit autorităților britanice, proprietățile argilei o fac adecvată pentru aplicații diferite de agregate, în care argila rămâne hidratată și impermeabilitatea sa la apă este o cerință esențială. Autoritățile britanice nu consideră că pentru rambleierea și acoperirea depozitelor de deșeuri se utilizează materiale ca agregate – nu sunt necesare materiale în cantități mari, ci materiale impermeabile la apă și levigate. Utilizările specializate ale argilei includ rambleierea depozitelor de deșeuri, a cursurilor de apă și a lacurilor sau bazinelor, precum și a sistemelor de protecție împotriva inundațiilor. Argila utilizată în aceste scopuri nu reprezintă o utilizare ca agregat; în loc să fie utilizată ca material de umplere în vrac, pentru care sunt necesare proprietăți granulare dure ale materialului, argila – care nu este nici dură, nici granulară – este utilizată mai degrabă pentru a crea o barieră care restricționează accesul lichidului.

| (490) | Ca răspuns la observația formulată de BAA conform căreia argila poate fi utilizată pentru lucrări rutiere, autoritățile britanice constată faptul că Highways Agency a informat autoritățile britanice cu privire la utilizările argilei. Autoritățile britanice susțin că argila extrasă de pe situl unui proiect de construcție a unui drum poate fi utilizată, datorită permeabilității sale, pentru terasamente, cum ar fi construirea de rambleuri și terasamente, caz în care nu trebuie să fie transportată (mai exact, argila nu este extrasă în mod special, ci este un subprodus rezultat din procesul de construcție a drumului). Argila poate fi tratată cu var sau ciment pentru a-i îmbunătăți forța portantă în construcția de drumuri. Argila poate fi utilizată în rambleierea canalelor de scurgere (unde permeabilitatea este importantă) sau ca rambleu pentru structurile mai mici, în care nu trebuie să susțină greutăți mari. Autoritățile britanice menționează că excedentul de argilă excavat de pe situl proiectelor rutiere poate fi trimis către depozitele de deșeuri ca deșeu și, ocazional, organismele comerciale pot trata termic argila pentru a produce agregate ușoare utilizate în construcția de drumuri. |
| --- | --- |

(490)

Ca răspuns la observația formulată de BAA conform căreia argila poate fi utilizată pentru lucrări rutiere, autoritățile britanice constată faptul că Highways Agency a informat autoritățile britanice cu privire la utilizările argilei. Autoritățile britanice susțin că argila extrasă de pe situl unui proiect de construcție a unui drum poate fi utilizată, datorită permeabilității sale, pentru terasamente, cum ar fi construirea de rambleuri și terasamente, caz în care nu trebuie să fie transportată (mai exact, argila nu este extrasă în mod special, ci este un subprodus rezultat din procesul de construcție a drumului). Argila poate fi tratată cu var sau ciment pentru a-i îmbunătăți forța portantă în construcția de drumuri. Argila poate fi utilizată în rambleierea canalelor de scurgere (unde permeabilitatea este importantă) sau ca rambleu pentru structurile mai mici, în care nu trebuie să susțină greutăți mari. Autoritățile britanice menționează că excedentul de argilă excavat de pe situl proiectelor rutiere poate fi trimis către depozitele de deșeuri ca deșeu și, ocazional, organismele comerciale pot trata termic argila pentru a produce agregate ușoare utilizate în construcția de drumuri.

| (491) | Autoritățile britanice, citând Highways Agency, explică faptul că materialele pentru terasamente sunt împărțite în două categorii: granulare (clasa 1) și coezive (clasa 2). Categoriile granulare sunt agregate – materiale utilizate pentru a furniza produse de umplere stabile, în cantități mari. Materialele coezive nu sunt agregate, ci conțin materiale cu particule de dimensiuni mai mici, astfel încât să se comporte în mod coeziv, și anume sunt lipicioase și au o permeabilitate redusă la apă. |
| --- | --- |

(491)

Autoritățile britanice, citând Highways Agency, explică faptul că materialele pentru terasamente sunt împărțite în două categorii: granulare (clasa 1) și coezive (clasa 2). Categoriile granulare sunt agregate – materiale utilizate pentru a furniza produse de umplere stabile, în cantități mari. Materialele coezive nu sunt agregate, ci conțin materiale cu particule de dimensiuni mai mici, astfel încât să se comporte în mod coeziv, și anume sunt lipicioase și au o permeabilitate redusă la apă.

| (492) | Potrivit autorităților britanice, argila poate fi utilizată ca material granular numai dacă este tratată termic și granulată. Argila poate fi însă folosită ca material coeziv fără tratament termic. În cadrul acestor utilizări, argila nu poate fi înlocuită cu agregate, de exemplu, granit sau calcar măcinat, întrucât acestea sunt materiale granulare. Argila poate fi înlocuită cu cenușa pulverizată prin arderea combustibilului (de exemplu, cenușa de la centralele electrice pe bază de cărbune), întrucât aceasta are, de asemenea, proprietăți coezive. |
| --- | --- |

(492)

Potrivit autorităților britanice, argila poate fi utilizată ca material granular numai dacă este tratată termic și granulată. Argila poate fi însă folosită ca material coeziv fără tratament termic. În cadrul acestor utilizări, argila nu poate fi înlocuită cu agregate, de exemplu, granit sau calcar măcinat, întrucât acestea sunt materiale granulare. Argila poate fi înlocuită cu cenușa pulverizată prin arderea combustibilului (de exemplu, cenușa de la centralele electrice pe bază de cărbune), întrucât aceasta are, de asemenea, proprietăți coezive.

| (493) | Potrivit autorităților britanice, spre deosebire de argilă, anrocamentele de protecție pentru sistemele de apărare maritimă sunt formate din agregate. Aceasta este o utilizare în cantități mari în care proprietățile granulare ale bucăților netăiate și neregulate de rocă formează un material care protejează solul mai moale împotriva eroziunii. Anrocamentele de protecție pentru sistemele de apărare maritimă sunt foarte diferite de utilizarea argilei pentru sistemele de protecție împotriva inundațiilor; anrocamentele de protecție rezistă la eroziunea cauzată de apă mai degrabă decât conțin apă, prin faptul că sunt impermeabile la aceasta. Cerințele specificației depind de gravitatea mediului marin, dar densitatea și valoarea de abraziune a agregatelor sunt proprietăți esențiale. |
| --- | --- |

(493)

Potrivit autorităților britanice, spre deosebire de argilă, anrocamentele de protecție pentru sistemele de apărare maritimă sunt formate din agregate. Aceasta este o utilizare în cantități mari în care proprietățile granulare ale bucăților netăiate și neregulate de rocă formează un material care protejează solul mai moale împotriva eroziunii. Anrocamentele de protecție pentru sistemele de apărare maritimă sunt foarte diferite de utilizarea argilei pentru sistemele de protecție împotriva inundațiilor; anrocamentele de protecție rezistă la eroziunea cauzată de apă mai degrabă decât conțin apă, prin faptul că sunt impermeabile la aceasta. Cerințele specificației depind de gravitatea mediului marin, dar densitatea și valoarea de abraziune a agregatelor sunt proprietăți esențiale.

| (494) | Autoritățile britanice susțin că nu există niciun element de probă clar, inclusiv în documentele identificate de Comisie sau în documentele înainte de BAA Tribunalului, care să arate că argila este extrasă pentru a fi utilizată ca agregat în Regatul Unit. Opinia Tribunalului a fost calificată în mod expres ca fiind „sub rezerva unei probe contrare” (a se vedea punctele 86-91 din hotărârea în cauza T-210/02 RENV). Autoritățile britanice au analizat sugestiile prezentate de BAA în ceea ce privește carierele care ar exploata argila exclusiv pentru a fi utilizată ca agregat și au ajuns la concluzia că acest lucru nu se întâmplă în speță. Informații extrase din evidențele fiscale cu caracter confidențial au fost furnizate Comisiei. |
| --- | --- |

(494)

Autoritățile britanice susțin că nu există niciun element de probă clar, inclusiv în documentele identificate de Comisie sau în documentele înainte de BAA Tribunalului, care să arate că argila este extrasă pentru a fi utilizată ca agregat în Regatul Unit. Opinia Tribunalului a fost calificată în mod expres ca fiind „sub rezerva unei probe contrare” (a se vedea punctele 86-91 din hotărârea în cauza T-210/02 RENV). Autoritățile britanice au analizat sugestiile prezentate de BAA în ceea ce privește carierele care ar exploata argila exclusiv pentru a fi utilizată ca agregat și au ajuns la concluzia că acest lucru nu se întâmplă în speță. Informații extrase din evidențele fiscale cu caracter confidențial au fost furnizate Comisiei.

| (495) | Autoritățile britanice au contactat o carieră despre care BAA a afirmat că a folosit argila produsă pentru construirea unui drum. Potrivit autorităților britanice, cariera a explicat că argila este utilizată pentru construirea de drumuri ca un strat impermeabil stabil, pentru a înălța drumul peste nivelul inundabil, peste care au fost adăugate agregate de piatră și macadam. Argila nu este utilizată pentru a înlocui agregatele de piatră, întrucât nu ar fi adecvată fără tratament. |
| --- | --- |

(495)

Autoritățile britanice au contactat o carieră despre care BAA a afirmat că a folosit argila produsă pentru construirea unui drum. Potrivit autorităților britanice, cariera a explicat că argila este utilizată pentru construirea de drumuri ca un strat impermeabil stabil, pentru a înălța drumul peste nivelul inundabil, peste care au fost adăugate agregate de piatră și macadam. Argila nu este utilizată pentru a înlocui agregatele de piatră, întrucât nu ar fi adecvată fără tratament.

| (496) | Autoritățile britanice susțin că valoarea și caracteristicile materiale ale argilei fac ca extracția acesteia în vederea utilizării ca agregate să fie, în mod inerent, puțin probabilă. |
| --- | --- |

(496)

Autoritățile britanice susțin că valoarea și caracteristicile materiale ale argilei fac ca extracția acesteia în vederea utilizării ca agregate să fie, în mod inerent, puțin probabilă.

| (497) | Potrivit autorităților britanice, argila care apare în mod natural, solul sau materia organică nu au o puritate de 100 %. Pentru a defini argila, solul, materia vegetală sau organică ca fiind scutite de taxa pe agregate, este necesar așadar să se permită materiale care cuprind în principal materialele respective. |
| --- | --- |

(497)

Potrivit autorităților britanice, argila care apare în mod natural, solul sau materia organică nu au o puritate de 100 %. Pentru a defini argila, solul, materia vegetală sau organică ca fiind scutite de taxa pe agregate, este necesar așadar să se permită materiale care cuprind în principal materialele respective.

5.6.6.2.   
  Evaluarea de către Comisie

Evaluarea de către Comisie

| (498) | Părțile interesate și autoritățile britanice nu sunt de acord cu privire la utilizarea argilei ca agregat. Numai în cazul în care se poate stabili o astfel de utilizare, argila s-ar afla într-o situație de fapt și de drept comparabilă cu cea a materialelor taxate. |
| --- | --- |

(498)

Părțile interesate și autoritățile britanice nu sunt de acord cu privire la utilizarea argilei ca agregat. Numai în cazul în care se poate stabili o astfel de utilizare, argila s-ar afla într-o situație de fapt și de drept comparabilă cu cea a materialelor taxate.

| (499) | Argila se distinge de alte materiale prin proprietățile sale precum plasticitatea, capacitatea de a fi tăiată și modelată cu un cuțit sau cu o mistrie și impermeabilitatea, ceea ce o face inadecvată pentru cele mai multe utilizări ca agregate, întrucât se dilată pe măsură ce absoarbe apa și se fisurează atunci când se usucă. |
| --- | --- |

(499)

Argila se distinge de alte materiale prin proprietățile sale precum plasticitatea, capacitatea de a fi tăiată și modelată cu un cuțit sau cu o mistrie și impermeabilitatea, ceea ce o face inadecvată pentru cele mai multe utilizări ca agregate, întrucât se dilată pe măsură ce absoarbe apa și se fisurează atunci când se usucă.

| (500) | BAA susține că utilizarea argilei pentru rambleierea depozitelor de deșeuri, pentru sisteme de protecție împotriva inundațiilor și ca material coeziv pentru lucrările rutiere sunt utilizări ca agregate. Cu toate acestea, autoritățile britanice menționează că astfel de utilizări ale argilei nu sunt utilizări ca agregate. Având în vedere faptul că toate aceste utilizări se bazează pe calitățile specifice de plasticitate și impermeabilitate ale argilei și nu pe cantitatea în vrac a materialului, Comisia consideră că autoritățile britanice sunt îndreptățite să considere că argila utilizată pentru rambleierea depozitelor de deșeuri, pentru sistemele de apărare împotriva inundațiilor și ca material de coeziune pentru lucrările rutiere nu reprezintă o utilizare ca agregate. |
| --- | --- |

(500)

BAA susține că utilizarea argilei pentru rambleierea depozitelor de deșeuri, pentru sisteme de protecție împotriva inundațiilor și ca material coeziv pentru lucrările rutiere sunt utilizări ca agregate. Cu toate acestea, autoritățile britanice menționează că astfel de utilizări ale argilei nu sunt utilizări ca agregate. Având în vedere faptul că toate aceste utilizări se bazează pe calitățile specifice de plasticitate și impermeabilitate ale argilei și nu pe cantitatea în vrac a materialului, Comisia consideră că autoritățile britanice sunt îndreptățite să considere că argila utilizată pentru rambleierea depozitelor de deșeuri, pentru sistemele de apărare împotriva inundațiilor și ca material de coeziune pentru lucrările rutiere nu reprezintă o utilizare ca agregate.

| (501) | Comisia a solicitat autorităților britanice acces la registrele fiscale confidențiale în ceea ce privește opt cariere de argilă despre care BAA a afirmat că extrag argilă pentru a fi utilizată ca agregate. Informațiile primite de Comisie de la autoritățile britanice arată că niciuna dintre carierele respective nu exploatează argilă pentru a fi utilizată ca agregate. Unele dintre siturile respective nici măcar nu erau cariere, ci depozite de deșeuri. |
| --- | --- |

(501)

Comisia a solicitat autorităților britanice acces la registrele fiscale confidențiale în ceea ce privește opt cariere de argilă despre care BAA a afirmat că extrag argilă pentru a fi utilizată ca agregate. Informațiile primite de Comisie de la autoritățile britanice arată că niciuna dintre carierele respective nu exploatează argilă pentru a fi utilizată ca agregate. Unele dintre siturile respective nici măcar nu erau cariere, ci depozite de deșeuri.

| (502) | Ca urmare a informațiilor primite, Comisia constată că argila nu este extrasă pentru a fi utilizată ca agregate. Argila nu este utilizată ca agregate și nu poate fi utilizată ca atare dacă nu este supusă unor transformări fizice, și anume dacă nu este granulată și tratată termic la peste 1 000 °C în cadrul unui procedeu industrial pentru a forma o peletă dură și ușoară. |
| --- | --- |

(502)

Ca urmare a informațiilor primite, Comisia constată că argila nu este extrasă pentru a fi utilizată ca agregate. Argila nu este utilizată ca agregate și nu poate fi utilizată ca atare dacă nu este supusă unor transformări fizice, și anume dacă nu este granulată și tratată termic la peste 1 000 °C în cadrul unui procedeu industrial pentru a forma o peletă dură și ușoară.

| (503) | Prin urmare, Comisia concluzionează că argila nu poate fi utilizată și nu este extrasă pentru a fi utilizată ca agregate și, prin urmare, se află într-o situație de fapt și de drept diferită față de materialele supuse taxării, având în vedere principiul de taxare normală al taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(503)

Prin urmare, Comisia concluzionează că argila nu poate fi utilizată și nu este extrasă pentru a fi utilizată ca agregate și, prin urmare, se află într-o situație de fapt și de drept diferită față de materialele supuse taxării, având în vedere principiul de taxare normală al taxei pe agregate.

| (504) | De asemenea, întrucât argila nu are o puritate de 100 %, materialul format în principal din argilă se află, de asemenea, într-o situație de fapt și de drept diferită față de cea a materialelor supuse taxării, având în vedere principiul de taxare normală al taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(504)

De asemenea, întrucât argila nu are o puritate de 100 %, materialul format în principal din argilă se află, de asemenea, într-o situație de fapt și de drept diferită față de cea a materialelor supuse taxării, având în vedere principiul de taxare normală al taxei pe agregate.

5.7.   CONCLUZIE PRIVIND SELECTIVITATEA AJUTORULUI

CONCLUZIE PRIVIND SELECTIVITATEA AJUTORULUI

| (505) | Pe baza celor de mai sus, Comisia concluzionează că (i) materialul care constă în întregime sau în principal în șist extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, inclusiv șistul care apare ca subprodus al exploatării noi a altor materiale taxate; și (ii) reziduurile din extracția șistului extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat se află în aceeași situație de fapt și de drept ca agregatele taxate, având în vedere principiul de taxare normală și obiectivul taxei pe agregate, iar scutirile pentru astfel de materiale nu pot fi explicate în temeiul naturii și al logicii taxei pe agregate. Prin urmare, scutirile respective sunt selective. |
| --- | --- |

(505)

Pe baza celor de mai sus, Comisia concluzionează că (i) materialul care constă în întregime sau în principal în șist extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, inclusiv șistul care apare ca subprodus al exploatării noi a altor materiale taxate; și (ii) reziduurile din extracția șistului extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat se află în aceeași situație de fapt și de drept ca agregatele taxate, având în vedere principiul de taxare normală și obiectivul taxei pe agregate, iar scutirile pentru astfel de materiale nu pot fi explicate în temeiul naturii și al logicii taxei pe agregate. Prin urmare, scutirile respective sunt selective.

| (506) | De asemenea, Comisia concluzionează că scutirile, excluderile și deducerile fiscale prevăzute la articolul 17 alineatul (3) litera (e), articolul 17 alineatul (3) litera (f) punctele (i) și (ii) (cu excepția reziduurilor din exploatarea șistului extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat), articolul 17 alineatul (4) litera (a) (cu excepția materialelor constând în întregime sau în principal în șist extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, inclusiv șistul care apare ca subprodus al exploatării noi a altor materiale taxate), articolul 17 alineatul (4) litera (c) punctele (i) și (ii), articolul 17 alineatul (4) litera (f) (în ceea ce privește argila), articolul 18 alineatul (2) litera (b) și articolul 30 alineatul (1) litera (b) [în măsura în care se referă la un procedeu scutit în sensul articolului 18 alineatul (2) litera (b)] din Legea finanțelor pentru anul 2001, astfel cum a fost modificată prin Legea finanțelor pentru anul 2002 și prin Legea finanțelor pentru anul 2007, se referă la materiale care nu se află în aceeași situație de fapt și de drept ca materialul supus taxării având în vedere obiectivul taxei pe agregate și, prin urmare, nu sunt selective. |
| --- | --- |

(506)

De asemenea, Comisia concluzionează că scutirile, excluderile și deducerile fiscale prevăzute la articolul 17 alineatul (3) litera (e), articolul 17 alineatul (3) litera (f) punctele (i) și (ii) (cu excepția reziduurilor din exploatarea șistului extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat), articolul 17 alineatul (4) litera (a) (cu excepția materialelor constând în întregime sau în principal în șist extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, inclusiv șistul care apare ca subprodus al exploatării noi a altor materiale taxate), articolul 17 alineatul (4) litera (c) punctele (i) și (ii), articolul 17 alineatul (4) litera (f) (în ceea ce privește argila), articolul 18 alineatul (2) litera (b) și articolul 30 alineatul (1) litera (b) [în măsura în care se referă la un procedeu scutit în sensul articolului 18 alineatul (2) litera (b)] din Legea finanțelor pentru anul 2001, astfel cum a fost modificată prin Legea finanțelor pentru anul 2002 și prin Legea finanțelor pentru anul 2007, se referă la materiale care nu se află în aceeași situație de fapt și de drept ca materialul supus taxării având în vedere obiectivul taxei pe agregate și, prin urmare, nu sunt selective.

5.8.   AVANTAJUL CONFERIT BENEFICIARULUI

AVANTAJUL CONFERIT BENEFICIARULUI

| (507) | Prin acordarea scutirilor pentru (i) materialul care constă, în întregime sau în principal, în șist extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, inclusiv șistul care apare ca subprodus al exploatării noi a altor materiale taxate; și (ii) reziduurile din extracția șistului extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, în loc să perceapă taxe, Regatul Unit renunță la resurse și scutește beneficiarii scutirilor de la plata unei taxe pe care, în mod normal, aceștia ar trebui să o plătească. Prin urmare, măsura implică un avantaj selectiv pentru beneficiarii scutirilor pentru (i) materialul care constă, în întregime sau în principal, în șist extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, inclusiv șistul care apare ca subprodus al exploatării noi a altor materiale taxate; și (ii) reziduurile din extracția șistului extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat. |
| --- | --- |

(507)

Prin acordarea scutirilor pentru (i) materialul care constă, în întregime sau în principal, în șist extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, inclusiv șistul care apare ca subprodus al exploatării noi a altor materiale taxate; și (ii) reziduurile din extracția șistului extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, în loc să perceapă taxe, Regatul Unit renunță la resurse și scutește beneficiarii scutirilor de la plata unei taxe pe care, în mod normal, aceștia ar trebui să o plătească. Prin urmare, măsura implică un avantaj selectiv pentru beneficiarii scutirilor pentru (i) materialul care constă, în întregime sau în principal, în șist extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, inclusiv șistul care apare ca subprodus al exploatării noi a altor materiale taxate; și (ii) reziduurile din extracția șistului extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat.

5.9.   RESURSE DE STAT ȘI IMPUTABILITATE

RESURSE DE STAT ȘI IMPUTABILITATE

| (508) | Măsura este finanțată din resurse de stat, având în vedere că statul renunță la resurse. De asemenea, măsura este imputabilă statului, întrucât a fost stabilită prin intermediul unor dispoziții legislative. |
| --- | --- |

(508)

Măsura este finanțată din resurse de stat, având în vedere că statul renunță la resurse. De asemenea, măsura este imputabilă statului, întrucât a fost stabilită prin intermediul unor dispoziții legislative.

5.10.   DENATURAREA CONCURENȚEI ȘI EFECTUL ASUPRA SCHIMBURILOR COMERCIALE

DENATURAREA CONCURENȚEI ȘI EFECTUL ASUPRA SCHIMBURILOR COMERCIALE

| (509) | Există schimburi comerciale între statele membre în sectorul agregatelor, iar producătorii de agregate scutite se află în concurență cu alți producători de agregate. De asemenea, Comisia a primit numeroase observații cu privire la denaturarea concurenței cauzată de scutirile de la plata taxei pe agregate. În plus, Regatul Unit are o frontieră terestră comună cu Republica Irlanda și comerțul cu agregate la această frontieră este intens (83). |
| --- | --- |

(509)

Există schimburi comerciale între statele membre în sectorul agregatelor, iar producătorii de agregate scutite se află în concurență cu alți producători de agregate. De asemenea, Comisia a primit numeroase observații cu privire la denaturarea concurenței cauzată de scutirile de la plata taxei pe agregate. În plus, Regatul Unit are o frontieră terestră comună cu Republica Irlanda și comerțul cu agregate la această frontieră este intens (83).

83

| (510) | Prin urmare, scutirile de la plata taxei pe agregate pentru (i) materialul care constă, în întregime sau în principal, în șist extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, inclusiv șistul care apare ca subprodus al exploatării noi a altor materiale taxate; și (ii) reziduurile din extracția șistului extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat ar putea să denatureze concurența și să aibă un efect de denaturare a schimburilor comerciale. |
| --- | --- |

(510)

Prin urmare, scutirile de la plata taxei pe agregate pentru (i) materialul care constă, în întregime sau în principal, în șist extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, inclusiv șistul care apare ca subprodus al exploatării noi a altor materiale taxate; și (ii) reziduurile din extracția șistului extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat ar putea să denatureze concurența și să aibă un efect de denaturare a schimburilor comerciale.

5.11.   CONCLUZII PRIVIND EXISTENȚA AJUTORULUI

CONCLUZII PRIVIND EXISTENȚA AJUTORULUI

| (511) | Comisia concluzionează că scutirile de la plata taxei pe agregate pentru (i) materialul care constă, în întregime sau în principal, în șist extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, inclusiv șistul care apare ca subprodus al exploatării noi a altor materiale taxate; și (ii) reziduurile din extracția șistului extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(511)

Comisia concluzionează că scutirile de la plata taxei pe agregate pentru (i) materialul care constă, în întregime sau în principal, în șist extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, inclusiv șistul care apare ca subprodus al exploatării noi a altor materiale taxate; și (ii) reziduurile din extracția șistului extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat constituie ajutor de stat.

| (512) | De asemenea, Comisia concluzionează că scutirile, excluderile și deducerile fiscale prevăzute la articolul 17 alineatul (3) litera (e), articolul 17 alineatul (3) litera (f) punctele (i) și (ii) (cu excepția reziduurilor din exploatarea șistului extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat), articolul 17 alineatul (4) litera (a) (cu excepția materialelor constând în întregime sau în principal în șist extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, inclusiv șistul care apare ca subprodus al exploatării noi a altor materiale taxate), articolul 17 alineatul (4) litera (c) punctele (i) și (ii), articolul 17 alineatul (4) litera (f) (în ceea ce privește argila), articolul 18 alineatul (2) litera (b) și articolul 30 alineatul (1) litera (b) [în măsura în care se referă la un proces scutit în sensul articolului 18 alineatul (2) litera (b)] din Legea finanțelor pentru anul 2001, astfel cum a fost modificată prin Legea finanțelor pentru anul 2002 și prin Legea finanțelor pentru anul 2007, nu constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(512)

De asemenea, Comisia concluzionează că scutirile, excluderile și deducerile fiscale prevăzute la articolul 17 alineatul (3) litera (e), articolul 17 alineatul (3) litera (f) punctele (i) și (ii) (cu excepția reziduurilor din exploatarea șistului extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat), articolul 17 alineatul (4) litera (a) (cu excepția materialelor constând în întregime sau în principal în șist extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, inclusiv șistul care apare ca subprodus al exploatării noi a altor materiale taxate), articolul 17 alineatul (4) litera (c) punctele (i) și (ii), articolul 17 alineatul (4) litera (f) (în ceea ce privește argila), articolul 18 alineatul (2) litera (b) și articolul 30 alineatul (1) litera (b) [în măsura în care se referă la un proces scutit în sensul articolului 18 alineatul (2) litera (b)] din Legea finanțelor pentru anul 2001, astfel cum a fost modificată prin Legea finanțelor pentru anul 2002 și prin Legea finanțelor pentru anul 2007, nu constituie ajutor de stat.

6.   LEGALITATEA AJUTORULUI

LEGALITATEA AJUTORULUI

| (513) | Cu toate că taxa pe agregate a fost notificată de autoritățile britanice înainte de a fi pusă în aplicare, Regatul Unit nu a respectat clauza de standstill prevăzută la articolul 108 alineatul (3) din TFUE, întrucât taxa pe agregate a intrat în vigoare la 1 aprilie 2002, înainte de adoptarea de către Comisie, la 24 aprilie 2002, a deciziei de a nu prezenta obiecții. Decizia Comisiei a fost contestată în termen și, în cele din urmă, a fost anulată de Tribunal la 7 martie 2012 (cauza T-210/02 RENV). Astfel, decizia trebuie considerată nulă în ceea ce privește toate persoanele începând de la data adoptării. Întrucât anularea deciziei Comisiei a anulat, în mod retroactiv, prezumția de legalitate, punerea în aplicare a ajutorului în cauză de la 1 aprilie 2002 trebuie considerată, prin urmare, ilegală (84). Conform jurisprudenței, beneficiarii ajutorului nu pot avea o încredere legitimă în legalitatea punerii în aplicare a ajutorului, întrucât decizia Comisiei de a nu prezenta obiecții privind măsura a fost contestată în termen în fața Tribunalului (85). |
| --- | --- |

(513)

Cu toate că taxa pe agregate a fost notificată de autoritățile britanice înainte de a fi pusă în aplicare, Regatul Unit nu a respectat clauza de standstill prevăzută la articolul 108 alineatul (3) din TFUE, întrucât taxa pe agregate a intrat în vigoare la 1 aprilie 2002, înainte de adoptarea de către Comisie, la 24 aprilie 2002, a deciziei de a nu prezenta obiecții. Decizia Comisiei a fost contestată în termen și, în cele din urmă, a fost anulată de Tribunal la 7 martie 2012 (cauza T-210/02 RENV). Astfel, decizia trebuie considerată nulă în ceea ce privește toate persoanele începând de la data adoptării. Întrucât anularea deciziei Comisiei a anulat, în mod retroactiv, prezumția de legalitate, punerea în aplicare a ajutorului în cauză de la 1 aprilie 2002 trebuie considerată, prin urmare, ilegală (84). Conform jurisprudenței, beneficiarii ajutorului nu pot avea o încredere legitimă în legalitatea punerii în aplicare a ajutorului, întrucât decizia Comisiei de a nu prezenta obiecții privind măsura a fost contestată în termen în fața Tribunalului (85).

84

85

7.   EVALUAREA COMPATIBILITĂȚII AJUTORULUI DE STAT

EVALUAREA COMPATIBILITĂȚII AJUTORULUI DE STAT

7.1.   TEMEIUL JURIDIC

TEMEIUL JURIDIC

| (514) | Având în vedere obiectivul de protecție a mediului urmărit de taxa pe agregate, Comisia a examinat în decizia de inițiere a procedurii compatibilitatea cu piața internă a deducerilor fiscale și a scutirilor de la plata taxei pe agregate, în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE și având în vedere Orientările comunitare privind ajutorul de stat pentru protecția mediului. |
| --- | --- |

(514)

Având în vedere obiectivul de protecție a mediului urmărit de taxa pe agregate, Comisia a examinat în decizia de inițiere a procedurii compatibilitatea cu piața internă a deducerilor fiscale și a scutirilor de la plata taxei pe agregate, în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE și având în vedere Orientările comunitare privind ajutorul de stat pentru protecția mediului.

| (515) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 513 de mai sus, ca urmare a anulării deciziei Comisiei, ajutorul trebuie să fie considerat ilegal. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind stabilirea regulilor aplicabile pentru evaluarea ajutorului de stat ilegal (86), cu punctul 82 din EAG 2001 și cu punctul 205 din EAG 2008, Comisia a evaluat compatibilitatea scutirilor de la plata taxei și a deducerilor fiscale în temeiul EAG 2001 în măsura în care acestea au fost aplicate în perioada 1 aprilie 2002-31 martie 2008 și, respectiv, în temeiul EAG 2008 în măsura în care acestea au fost aplicate în perioada 2 aprilie 2008-31 martie 2014, data suspendării scutirilor. |
| --- | --- |

(515)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 513 de mai sus, ca urmare a anulării deciziei Comisiei, ajutorul trebuie să fie considerat ilegal. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind stabilirea regulilor aplicabile pentru evaluarea ajutorului de stat ilegal (86), cu punctul 82 din EAG 2001 și cu punctul 205 din EAG 2008, Comisia a evaluat compatibilitatea scutirilor de la plata taxei și a deducerilor fiscale în temeiul EAG 2001 în măsura în care acestea au fost aplicate în perioada 1 aprilie 2002-31 martie 2008 și, respectiv, în temeiul EAG 2008 în măsura în care acestea au fost aplicate în perioada 2 aprilie 2008-31 martie 2014, data suspendării scutirilor.

86

| (516) | Comisia a primit observații din partea BAA și argumente din partea autorităților britanice în ceea ce privește compatibilitatea scutirilor de la plata taxei pe agregate. Comisia va prezenta și va aborda doar observațiile referitoare la scutirile de la plata taxei pe agregate pentru șist și produsele constând în principal în șist atunci când sunt utilizate ca agregate și reziduurile din extracția șistului atunci când sunt extrase împreună cu șistul care este utilizat ca agregat. |
| --- | --- |

(516)

Comisia a primit observații din partea BAA și argumente din partea autorităților britanice în ceea ce privește compatibilitatea scutirilor de la plata taxei pe agregate. Comisia va prezenta și va aborda doar observațiile referitoare la scutirile de la plata taxei pe agregate pentru șist și produsele constând în principal în șist atunci când sunt utilizate ca agregate și reziduurile din extracția șistului atunci când sunt extrase împreună cu șistul care este utilizat ca agregat.

| (517) | Este necesar să se menționeze faptul că atât observațiile din partea BAA, cât și argumentele prezentate de autoritățile britanice se referă în cea mai mare parte la toate sau la unele dintre scutirile cu privire la care Comisia a exprimat îndoieli în decizia de inițiere a procedurii și există puține argumente specifice referitoare exclusiv la șist. |
| --- | --- |

(517)

Este necesar să se menționeze faptul că atât observațiile din partea BAA, cât și argumentele prezentate de autoritățile britanice se referă în cea mai mare parte la toate sau la unele dintre scutirile cu privire la care Comisia a exprimat îndoieli în decizia de inițiere a procedurii și există puține argumente specifice referitoare exclusiv la șist.

| (518) | De asemenea, observațiile din partea autorităților britanice se bazează pe ipoteza că șistul nu este extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat și nu prezintă niciun argument privind compatibilitatea specific pentru situația de față, în care Comisia a constatat că există cazuri în care șistul este extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat. |
| --- | --- |

(518)

De asemenea, observațiile din partea autorităților britanice se bazează pe ipoteza că șistul nu este extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat și nu prezintă niciun argument privind compatibilitatea specific pentru situația de față, în care Comisia a constatat că există cazuri în care șistul este extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat.

7.1.1.   OBSERVAȚIILE PRIMITE DE COMISIE

(a)   Observațiile primite din partea BAA la 17 ianuarie 2014

Observațiile primite din partea BAA la 17 ianuarie 2014

| (519) | BAA consideră că excluderile, deducerile fiscale și scutirile de la plata taxei pe agregate nu pot fi considerate compatibile cu piața internă în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE și cu Orientările privind ajutorul pentru protecția mediului și furnizează observații amănunțite în acest sens. Acestea susțin că aplicarea scutirilor subminează obiectivul de protecție a mediului urmărit de taxa pe agregate, și anume reorientarea cererii către surse alternative de agregate. |
| --- | --- |

(519)

BAA consideră că excluderile, deducerile fiscale și scutirile de la plata taxei pe agregate nu pot fi considerate compatibile cu piața internă în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE și cu Orientările privind ajutorul pentru protecția mediului și furnizează observații amănunțite în acest sens. Acestea susțin că aplicarea scutirilor subminează obiectivul de protecție a mediului urmărit de taxa pe agregate, și anume reorientarea cererii către surse alternative de agregate.

| (520) | Autoritățile britanice susțin că niciuna dintre excepțiile care fac obiectul anchetei nu se referă la materialul extras în mod deliberat pentru a fi utilizat ca agregat. Autoritățile britanice susțin că scutirile cu privire la care Comisia și-a exprimat îndoieli în decizia de inițiere a procedurii se referă doar la materiale care apar în mod neintenționat și inevitabil în timpul extracției materialelor diferite de agregate. Potrivit autorităților britanice, nu au fost identificate elemente de probă care să arate că materialele scutite sunt extrase în mod deliberat pentru a fi utilizate ca agregate. |
| --- | --- |

(520)

Autoritățile britanice susțin că niciuna dintre excepțiile care fac obiectul anchetei nu se referă la materialul extras în mod deliberat pentru a fi utilizat ca agregat. Autoritățile britanice susțin că scutirile cu privire la care Comisia și-a exprimat îndoieli în decizia de inițiere a procedurii se referă doar la materiale care apar în mod neintenționat și inevitabil în timpul extracției materialelor diferite de agregate. Potrivit autorităților britanice, nu au fost identificate elemente de probă care să arate că materialele scutite sunt extrase în mod deliberat pentru a fi utilizate ca agregate.

| (521) | În opinia autorităților britanice, utilizarea subproduselor sau a deșeurilor neintenționate ca agregate este preferabilă din punct de vedere ecologic pentru întreprindere față de exploatarea în carieră a unor agregate suplimentare. Autoritățile britanice susțin că scutirile nu constituie ajutor de stat. Fiecare scutire care face obiectul anchetei conduce la o îmbunătățire a protecției mediului în cel puțin una dintre următoarele două modalități:






  (i) | scutirea contribuie la reorientarea cererii de la exploatarea în carieră a agregatelor suplimentare; și/sau |
| --- | --- | --- |

(521)

În opinia autorităților britanice, utilizarea subproduselor sau a deșeurilor neintenționate ca agregate este preferabilă din punct de vedere ecologic pentru întreprindere față de exploatarea în carieră a unor agregate suplimentare. Autoritățile britanice susțin că scutirile nu constituie ajutor de stat. Fiecare scutire care face obiectul anchetei conduce la o îmbunătățire a protecției mediului în cel puțin una dintre următoarele două modalități:

(i)

scutirea contribuie la reorientarea cererii de la exploatarea în carieră a agregatelor suplimentare; și/sau

| (ii) | scutirea contribuie la reducerea acumulării de deșeuri. |
| --- | --- |

(ii)

scutirea contribuie la reducerea acumulării de deșeuri.

| (522) | Regatul Unit susține că, în cazul în care oricare dintre scutirile care fac obiectul anchetei implică ajutor de stat, ajutorul respectiv este, în orice caz, compatibil cu piața internă, în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) și având în vedere orientările din 2001 și orientările comunitare privind ajutorul de stat pentru protecția mediului din 2008 și/sau pe baza aplicării directe a articolului 107 alineatul (3) litera (b) sau litera (c) din TFUE. |
| --- | --- |

(522)

Regatul Unit susține că, în cazul în care oricare dintre scutirile care fac obiectul anchetei implică ajutor de stat, ajutorul respectiv este, în orice caz, compatibil cu piața internă, în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) și având în vedere orientările din 2001 și orientările comunitare privind ajutorul de stat pentru protecția mediului din 2008 și/sau pe baza aplicării directe a articolului 107 alineatul (3) litera (b) sau litera (c) din TFUE.

| (523) | Autoritățile britanice susțin că scutirile de la plata taxei pe agregate nu se încadrează în domeniul de aplicare strict al orientărilor comunitare privind ajutorul de stat pentru protecția mediului și compatibilitatea acestora ar trebui să fie evaluată în mod direct în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) sau litera (c) din TFUE. Autoritățile britanice citează cazul N 629/2008 în ceea ce privește angajamentul Regatului Unit privind reducerea emisiilor de carbon. Comisia a considerat că, întrucât schema respectivă și modalitățile acesteia erau concepute pentru a proteja mediul prin redistribuirea resurselor în favoarea întreprinderilor care protejează mediul în cea mai mare măsură, orientările nu sunt aplicabile și a procedat la o evaluare în mod direct în temeiul tratatului. |
| --- | --- |

(523)

Autoritățile britanice susțin că scutirile de la plata taxei pe agregate nu se încadrează în domeniul de aplicare strict al orientărilor comunitare privind ajutorul de stat pentru protecția mediului și compatibilitatea acestora ar trebui să fie evaluată în mod direct în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) sau litera (c) din TFUE. Autoritățile britanice citează cazul N 629/2008 în ceea ce privește angajamentul Regatului Unit privind reducerea emisiilor de carbon. Comisia a considerat că, întrucât schema respectivă și modalitățile acesteia erau concepute pentru a proteja mediul prin redistribuirea resurselor în favoarea întreprinderilor care protejează mediul în cea mai mare măsură, orientările nu sunt aplicabile și a procedat la o evaluare în mod direct în temeiul tratatului.

| (524) | Autoritățile britanice susțin că EAG 2008, în capitolul privind scutirile de la plata taxei, se referă la situații în care o întreprindere este exclusă din domeniul de aplicare a taxelor de mediu din cauza: (a) preocupărilor cu privire la impactul taxei asupra competitivității anumitor întreprinderi; (b) altor preocupări de ordin economic; și (c) imposibilității statului membru de a impune taxe la un nivel superior fără a acorda unele scutiri pentru anumite întreprinderi. Autoritățile britanice susțin că orientările sunt concepute pentru a asigura faptul că scutirile de taxele de mediu contribuie, cel puțin indirect, la obiectivul de protecție a mediului al taxei care urmează să fie introdusă și că scutirile nu subminează obiectivul general de protecție a mediului care este urmărit. |
| --- | --- |

(524)

Autoritățile britanice susțin că EAG 2008, în capitolul privind scutirile de la plata taxei, se referă la situații în care o întreprindere este exclusă din domeniul de aplicare a taxelor de mediu din cauza: (a) preocupărilor cu privire la impactul taxei asupra competitivității anumitor întreprinderi; (b) altor preocupări de ordin economic; și (c) imposibilității statului membru de a impune taxe la un nivel superior fără a acorda unele scutiri pentru anumite întreprinderi. Autoritățile britanice susțin că orientările sunt concepute pentru a asigura faptul că scutirile de taxele de mediu contribuie, cel puțin indirect, la obiectivul de protecție a mediului al taxei care urmează să fie introdusă și că scutirile nu subminează obiectivul general de protecție a mediului care este urmărit.

| (525) | Autoritățile britanice susțin că obiectivul taxei pe agregate în ansamblul său este protecția mediului și scutirile acordate de la domeniul de aplicare a taxei pe agregate sunt concepute în mod intenționat pentru a îndeplini obiectivul dublu de: (a) reorientare a cererii de la agregatele care fac obiectul unei extracții recente către deșeuri și alte subproduse; și (b) reducere a acumulării haldelor de deșeuri. Prin urmare, scutirile contribuie la îndeplinirea obiectivului taxei pe mediu și asigură acest lucru. Scutirile sunt una dintre principalele modalități prin care este atins obiectivul de protecție a mediului al taxei pe agregate. Prin urmare, autoritățile britanice susțin că este posibil ca nici EAG 2001, nici EAG 2008 să nu se aplice măsurii. |
| --- | --- |

(525)

Autoritățile britanice susțin că obiectivul taxei pe agregate în ansamblul său este protecția mediului și scutirile acordate de la domeniul de aplicare a taxei pe agregate sunt concepute în mod intenționat pentru a îndeplini obiectivul dublu de: (a) reorientare a cererii de la agregatele care fac obiectul unei extracții recente către deșeuri și alte subproduse; și (b) reducere a acumulării haldelor de deșeuri. Prin urmare, scutirile contribuie la îndeplinirea obiectivului taxei pe mediu și asigură acest lucru. Scutirile sunt una dintre principalele modalități prin care este atins obiectivul de protecție a mediului al taxei pe agregate. Prin urmare, autoritățile britanice susțin că este posibil ca nici EAG 2001, nici EAG 2008 să nu se aplice măsurii.

| (526) | Prin urmare, invocând în mod direct articolul 107 alineatul (3) din TFUE, Regatul Unit susține că scopul oricărui ajutor care decurge din scutirile care face obiectul anchetei poate fi clasificat astfel: (i) ajutoare destinate să promoveze realizarea unui proiect important de interes european comun, și anume protecția mediului [articolul 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE]; sau (ii) ajutoare destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități economice (utilizarea agregatelor reciclate sau a deșeurilor ca agregate), în cazul în care ajutoarele nu afectează în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun [articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE]. |
| --- | --- |

(526)

Prin urmare, invocând în mod direct articolul 107 alineatul (3) din TFUE, Regatul Unit susține că scopul oricărui ajutor care decurge din scutirile care face obiectul anchetei poate fi clasificat astfel: (i) ajutoare destinate să promoveze realizarea unui proiect important de interes european comun, și anume protecția mediului [articolul 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE]; sau (ii) ajutoare destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități economice (utilizarea agregatelor reciclate sau a deșeurilor ca agregate), în cazul în care ajutoarele nu afectează în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun [articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE].

| (527) | Autoritățile britanice susțin că scutirile reprezintă un mijloc necesar și proporțional de realizare a obiectivului de protecție a mediului al taxei pe agregate și că orice ajutor care decurge din scutiri ar conduce la o denaturare a concurenței nesemnificativă sau inexistentă. Prin urmare, scutirile nu afectează în mod negativ condițiile schimburilor comerciale într-o măsură contrară interesului comun. |
| --- | --- |

(527)

Autoritățile britanice susțin că scutirile reprezintă un mijloc necesar și proporțional de realizare a obiectivului de protecție a mediului al taxei pe agregate și că orice ajutor care decurge din scutiri ar conduce la o denaturare a concurenței nesemnificativă sau inexistentă. Prin urmare, scutirile nu afectează în mod negativ condițiile schimburilor comerciale într-o măsură contrară interesului comun.

| (528) | Comisia va evalua măsura în temeiul EAG 2001 și al EAG 2008 și va efectua o analiză alternativă în mod direct în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. Conform explicațiilor de mai jos, Comisia consideră că articolul 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE nu este aplicabil pentru măsura în cauză. |
| --- | --- |

(528)

Comisia va evalua măsura în temeiul EAG 2001 și al EAG 2008 și va efectua o analiză alternativă în mod direct în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. Conform explicațiilor de mai jos, Comisia consideră că articolul 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE nu este aplicabil pentru măsura în cauză.

7.2.   EVALUAREA ÎN TEMEIUL EAG 2001

EVALUAREA ÎN TEMEIUL EAG 2001

| (529) | Punctul 47 din EAG 2001 prevede că: „La adoptarea taxelor aplicabile anumitor activități din motive de protecție a mediului, statele membre pot considera necesar să prevadă eventuale scutiri temporare în favoarea anumitor întreprinderi, în special ca urmare a absenței unei armonizări la nivel european sau a riscurilor temporare de pierdere a competitivității la nivel internațional. În general, asemenea scutiri constituie ajutor de exploatare în sensul articolului 87 din Tratatul CE. În analiza acestor măsuri trebuie să se examineze, printre altele, dacă impunerea taxei este rezultatul unei decizii comunitare sau al unei decizii autonome a unui stat membru.” |
| --- | --- |

(529)

Punctul 47 din EAG 2001 prevede că: „La adoptarea taxelor aplicabile anumitor activități din motive de protecție a mediului, statele membre pot considera necesar să prevadă eventuale scutiri temporare în favoarea anumitor întreprinderi, în special ca urmare a absenței unei armonizări la nivel european sau a riscurilor temporare de pierdere a competitivității la nivel internațional. În general, asemenea scutiri constituie ajutor de exploatare în sensul articolului 87 din Tratatul CE. În analiza acestor măsuri trebuie să se examineze, printre altele, dacă impunerea taxei este rezultatul unei decizii comunitare sau al unei decizii autonome a unui stat membru.”

| (530) | Punctul 48 prevede că: „În cazul în care impunerea taxei este rezultatul unei decizii autonome a unui stat membru, întreprinderile în cauză pot întâmpina dificultăți în adaptarea rapidă la noile sarcini fiscale. În asemenea situații se poate justifica o scutire temporară în favoarea anumitor întreprinderi, care să le permită acestora să se adapteze la noua situație fiscală.” |
| --- | --- |

(530)

Punctul 48 prevede că: „În cazul în care impunerea taxei este rezultatul unei decizii autonome a unui stat membru, întreprinderile în cauză pot întâmpina dificultăți în adaptarea rapidă la noile sarcini fiscale. În asemenea situații se poate justifica o scutire temporară în favoarea anumitor întreprinderi, care să le permită acestora să se adapteze la noua situație fiscală.”

| (531) | În această privință, Comisia a observat, în considerentul 149 din decizia de inițiere a procedurii, că taxa pe agregate este o taxă care urmează să fie percepută pentru extracția de agregate din motive de protecție a mediului. Comisia a observat, de asemenea, că taxa pe agregate va fi percepută ca urmare a unei decizii autonome a autorităților britanice. |
| --- | --- |

(531)

În această privință, Comisia a observat, în considerentul 149 din decizia de inițiere a procedurii, că taxa pe agregate este o taxă care urmează să fie percepută pentru extracția de agregate din motive de protecție a mediului. Comisia a observat, de asemenea, că taxa pe agregate va fi percepută ca urmare a unei decizii autonome a autorităților britanice.

| (532) | Reclamantul (87) a susținut că unele scutiri au fost acordate cu scopul de a proteja competitivitatea internațională a producătorilor de materiale scutite. Acest lucru sugerează că anumite întreprinderi pot întâmpina dificultăți în adaptarea rapidă la noile sarcini fiscale și, în acest caz, scutirile de la plata taxei pe agregate ar putea fi evaluate în conformitate cu punctele 47 și 48 din EAG 2001. |
| --- | --- |

(532)

Reclamantul (87) a susținut că unele scutiri au fost acordate cu scopul de a proteja competitivitatea internațională a producătorilor de materiale scutite. Acest lucru sugerează că anumite întreprinderi pot întâmpina dificultăți în adaptarea rapidă la noile sarcini fiscale și, în acest caz, scutirile de la plata taxei pe agregate ar putea fi evaluate în conformitate cu punctele 47 și 48 din EAG 2001.

87

| (533) | La momentul deciziei de inițiere a procedurii, autoritățile britanice nu au furnizat niciun argument privind compatibilitatea măsurii și Comisia nu a dispus de suficiente elemente pentru a stabili dacă sunt îndeplinite condițiile prevăzute la punctele 47 și 48 din EAG 2001. De asemenea, Comisia nu a dispus de suficiente elemente pentru a concluziona dacă scutirile ar putea fi considerate compatibile cu piața internă pe baza altor dispoziții diferite de punctele 47 și 48 din EAG 2001. |
| --- | --- |

(533)

La momentul deciziei de inițiere a procedurii, autoritățile britanice nu au furnizat niciun argument privind compatibilitatea măsurii și Comisia nu a dispus de suficiente elemente pentru a stabili dacă sunt îndeplinite condițiile prevăzute la punctele 47 și 48 din EAG 2001. De asemenea, Comisia nu a dispus de suficiente elemente pentru a concluziona dacă scutirile ar putea fi considerate compatibile cu piața internă pe baza altor dispoziții diferite de punctele 47 și 48 din EAG 2001.

| (534) | BAA susține că scutirile de la plata taxei pe agregate nu pot fi considerate compatibile în conformitate cu EAG 2001. Potrivit BAA, scutirile pentru argilă, ardezie și șist nu au o contribuție semnificativă la protecția mediului [punctul 50 și punctul 51 alineatul (2) litera (a)]. Scutirile, prin însăși natura lor, aduc atingere obiectivelor generale urmărite și nu au un impact pozitiv considerabil în ceea ce privește protecția mediului. |
| --- | --- |

(534)

BAA susține că scutirile de la plata taxei pe agregate nu pot fi considerate compatibile în conformitate cu EAG 2001. Potrivit BAA, scutirile pentru argilă, ardezie și șist nu au o contribuție semnificativă la protecția mediului [punctul 50 și punctul 51 alineatul (2) litera (a)]. Scutirile, prin însăși natura lor, aduc atingere obiectivelor generale urmărite și nu au un impact pozitiv considerabil în ceea ce privește protecția mediului.

| (535) | BAA susține că scutirile pentru argilă, ardezie și șist nu constituie scutiri temporare justificate în conformitate cu punctele 47 și 48. Potrivit BAA, intenția taxei pe agregate este de a face competitiv un material precum șistul, extras pentru a fi utilizat ca agregat. |
| --- | --- |

(535)

BAA susține că scutirile pentru argilă, ardezie și șist nu constituie scutiri temporare justificate în conformitate cu punctele 47 și 48. Potrivit BAA, intenția taxei pe agregate este de a face competitiv un material precum șistul, extras pentru a fi utilizat ca agregat.

| (536) | BAA susține că scutirile nu constituie ajutor de exploatare care poate fi autorizat în conformitate cu punctul 51. Nu au fost încheiate acorduri prin care întreprinderile beneficiare se angajează să atingă obiective de protecție a mediului pe perioada scutirilor. De asemenea, potrivit BAA, condiția alternativă în conformitate cu punctul 51 alineatul (1) litera (b) nu a fost îndeplinită, întrucât întreprinderile eligibile pentru acordarea reducerii nu au plătit un procent semnificativ din taxa pe agregate. |
| --- | --- |

(536)

BAA susține că scutirile nu constituie ajutor de exploatare care poate fi autorizat în conformitate cu punctul 51. Nu au fost încheiate acorduri prin care întreprinderile beneficiare se angajează să atingă obiective de protecție a mediului pe perioada scutirilor. De asemenea, potrivit BAA, condiția alternativă în conformitate cu punctul 51 alineatul (1) litera (b) nu a fost îndeplinită, întrucât întreprinderile eligibile pentru acordarea reducerii nu au plătit un procent semnificativ din taxa pe agregate.

| (537) | Autoritățile britanice susțin că rezultatul aplicării taxei pe agregate pentru materialele scutite ar conduce la o creștere a costurilor de producție pentru operatorii din anumite sectoare ale pieței care nu ar putea fi repercutate asupra clienților proprii. Acest lucru ar conduce la o scădere semnificativă a cantității de deșeuri și subproduse vândute pentru a fi utilizate ca agregate și la o creștere corespunzătoare a exploatării în carieră a agregatelor noi. |
| --- | --- |

(537)

Autoritățile britanice susțin că rezultatul aplicării taxei pe agregate pentru materialele scutite ar conduce la o creștere a costurilor de producție pentru operatorii din anumite sectoare ale pieței care nu ar putea fi repercutate asupra clienților proprii. Acest lucru ar conduce la o scădere semnificativă a cantității de deșeuri și subproduse vândute pentru a fi utilizate ca agregate și la o creștere corespunzătoare a exploatării în carieră a agregatelor noi.

| (538) | Autoritățile britanice susțin că aplicarea taxei pe agregate pentru materialele scutite ar avea ca efect subminarea obiectivului de mediu al acesteia, întrucât nu ar mai conduce la reorientarea cererii către deșeurile și subprodusele inevitabile provenite din extracția materialelor respective. |
| --- | --- |

(538)

Autoritățile britanice susțin că aplicarea taxei pe agregate pentru materialele scutite ar avea ca efect subminarea obiectivului de mediu al acesteia, întrucât nu ar mai conduce la reorientarea cererii către deșeurile și subprodusele inevitabile provenite din extracția materialelor respective.

7.2.1.   EVALUAREA DE CĂTRE COMISIE

| (539) | Autoritățile britanice se bazează exclusiv pe punctele 47 și 48 din EAG 2001 pentru a justifica compatibilitatea măsurilor în cauză. |
| --- | --- |

(539)

Autoritățile britanice se bazează exclusiv pe punctele 47 și 48 din EAG 2001 pentru a justifica compatibilitatea măsurilor în cauză.

| (540) | Autoritățile britanice par să susțină că acele cariere care exploatează agregatele scutite se vor confrunta cu dificultăți majore în ceea ce privește sarcina fiscală, astfel cum este rezumat în considerentul 537 de mai sus. |
| --- | --- |

(540)

Autoritățile britanice par să susțină că acele cariere care exploatează agregatele scutite se vor confrunta cu dificultăți majore în ceea ce privește sarcina fiscală, astfel cum este rezumat în considerentul 537 de mai sus.

| (541) | Cu toate acestea, Comisia ia act de faptul că EAG 2001 nu permite decât scutiri temporare care permit întreprinderilor să se adapteze la noua situație, aspect care nu este valabil pentru scutirile prevăzute de taxa pe agregate. Scutirile în cauză nu sunt limitate în timp și s-au aplicat deja pentru o perioadă de 12 ani. Aplicarea scutirilor a fost suspendată temporar ca urmare a procedurii oficiale de investigare a Comisiei, cu toate acestea, legislația de suspendare menționează în mod expres că toate scutirile vor fi reintroduse de îndată ce ancheta Comisiei este finalizată, în cazul în care rezultatele sunt pozitive. |
| --- | --- |

(541)

Cu toate acestea, Comisia ia act de faptul că EAG 2001 nu permite decât scutiri temporare care permit întreprinderilor să se adapteze la noua situație, aspect care nu este valabil pentru scutirile prevăzute de taxa pe agregate. Scutirile în cauză nu sunt limitate în timp și s-au aplicat deja pentru o perioadă de 12 ani. Aplicarea scutirilor a fost suspendată temporar ca urmare a procedurii oficiale de investigare a Comisiei, cu toate acestea, legislația de suspendare menționează în mod expres că toate scutirile vor fi reintroduse de îndată ce ancheta Comisiei este finalizată, în cazul în care rezultatele sunt pozitive.

| (542) | Prin urmare, Comisia concluzionează că punctele 47 și 48 din EAG 2001 nu pot servi drept motiv pentru a declara compatibile cu piața internă scutirile de la plata taxei pe agregate pentru șist și produsele constând în principal în șist atunci când sunt utilizate ca agregate și reziduurile din extracția de șist care sunt extrase împreună cu șistul utilizat ca agregat. |
| --- | --- |

(542)

Prin urmare, Comisia concluzionează că punctele 47 și 48 din EAG 2001 nu pot servi drept motiv pentru a declara compatibile cu piața internă scutirile de la plata taxei pe agregate pentru șist și produsele constând în principal în șist atunci când sunt utilizate ca agregate și reziduurile din extracția de șist care sunt extrase împreună cu șistul utilizat ca agregat.

| (543) | Comisia observă, de asemenea, că nu există alte dispoziții din EAG 2001 care ar putea servi ca punct de plecare pentru stabilirea compatibilității taxei pe agregate, întrucât producătorii de șist nu plătesc o parte semnificativă a taxei [punctul 51 subpunctul 1 litera (b)] și nu au fost încheiate acorduri între autoritățile britanice și producătorii de șist [punctul 51 subpunctul 1 litera (a)]. |
| --- | --- |

(543)

Comisia observă, de asemenea, că nu există alte dispoziții din EAG 2001 care ar putea servi ca punct de plecare pentru stabilirea compatibilității taxei pe agregate, întrucât producătorii de șist nu plătesc o parte semnificativă a taxei [punctul 51 subpunctul 1 litera (b)] și nu au fost încheiate acorduri între autoritățile britanice și producătorii de șist [punctul 51 subpunctul 1 litera (a)].

| (544) | Pe baza celor de mai sus, Comisia concluzionează că scutirile de la plata taxei pe agregate pentru (i) materialul care constă, în întregime sau în principal, în șist extras mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, inclusiv șistul care apare ca subprodus al exploatării noi a altor materiale taxate; și (ii) reziduurile din extracția șistului extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat nu pot fi considerate compatibile cu piața internă în temeiul EAG 2001. |
| --- | --- |

(544)

Pe baza celor de mai sus, Comisia concluzionează că scutirile de la plata taxei pe agregate pentru (i) materialul care constă, în întregime sau în principal, în șist extras mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, inclusiv șistul care apare ca subprodus al exploatării noi a altor materiale taxate; și (ii) reziduurile din extracția șistului extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat nu pot fi considerate compatibile cu piața internă în temeiul EAG 2001.

7.3.   EVALUAREA ÎN TEMEIUL EAG 2008

EVALUAREA ÎN TEMEIUL EAG 2008

| (545) | Având în vedere obiectivul de protecție a mediului al taxei pe agregate, cu ocazia deciziei de inițiere a procedurii, Comisia a examinat, de asemenea, reducerile și scutirile de la plata taxei prevăzute la capitolul 4 din EAG 2008, care se referă la ajutoare de exploatare sub formă de reduceri ale taxelor de mediu. |
| --- | --- |

(545)

Având în vedere obiectivul de protecție a mediului al taxei pe agregate, cu ocazia deciziei de inițiere a procedurii, Comisia a examinat, de asemenea, reducerile și scutirile de la plata taxei prevăzute la capitolul 4 din EAG 2008, care se referă la ajutoare de exploatare sub formă de reduceri ale taxelor de mediu.

| (546) | Taxa de mediu este definită la punctul 70 subpunctul 14 din EAG 2008 ca „taxa a cărei bază de impozitare specifică are un efect negativ clar asupra mediului sau care urmărește să taxeze anumite activități, bunuri sau servicii astfel încât costurile de mediu să poată fi incluse în prețul lor și/sau astfel încât producătorii și consumatorii să fie orientați către activități care respectă mai mult mediul”. |
| --- | --- |

(546)

Taxa de mediu este definită la punctul 70 subpunctul 14 din EAG 2008 ca „taxa a cărei bază de impozitare specifică are un efect negativ clar asupra mediului sau care urmărește să taxeze anumite activități, bunuri sau servicii astfel încât costurile de mediu să poată fi incluse în prețul lor și/sau astfel încât producătorii și consumatorii să fie orientați către activități care respectă mai mult mediul”.

| (547) | Comisia a recunoscut că extracția de agregate are în mod cert un impact negativ asupra mediului, în special prin deteriorarea biodiversității și a armoniei vizuale a peisajului, praf și poluare sonoră. Acest aspect este justificat, de asemenea, de studiile comandate de către autoritățile britanice, menționate în considerentul 17 din decizia de inițiere a procedurii. Prin urmare, taxa pe agregate reprezintă o taxă de mediu în sensul punctului 70 subpunctul 14 din EAG 2008 și scutirile de la plata taxei ar putea fi evaluate în temeiul capitolului 4 din EAG 2008 în măsura în care s-au aplicat începând cu 2 aprilie 2008. |
| --- | --- |

(547)

Comisia a recunoscut că extracția de agregate are în mod cert un impact negativ asupra mediului, în special prin deteriorarea biodiversității și a armoniei vizuale a peisajului, praf și poluare sonoră. Acest aspect este justificat, de asemenea, de studiile comandate de către autoritățile britanice, menționate în considerentul 17 din decizia de inițiere a procedurii. Prin urmare, taxa pe agregate reprezintă o taxă de mediu în sensul punctului 70 subpunctul 14 din EAG 2008 și scutirile de la plata taxei ar putea fi evaluate în temeiul capitolului 4 din EAG 2008 în măsura în care s-au aplicat începând cu 2 aprilie 2008.

7.3.1.   BENEFICIUL ECOLOGIC

| (548) | În conformitate cu punctul 151 din EAG 2008, ajutorul sub formă de reduceri de taxe de mediu va fi considerat compatibil cu piața internă, cu condiția ca ajutorul să contribuie cel puțin indirect la o îmbunătățire a nivelului de protecție a mediului și ca reducerile de taxe să nu submineze obiectivul general urmărit. Astfel cum s-a explicat la punctul 57 din EAG 2008, reducerile de taxe de mediu privind anumite sectoare sau categorii de întreprinderi sunt acceptate în temeiul capitolului 4 din EAG 2008 în cazul în care pot face posibilă adoptarea unor taxe mai ridicate pentru alte întreprinderi, având astfel ca rezultat o îmbunătățire globală a internalizării costurilor, precum și crearea de noi stimulente pentru sporirea nivelului de protecție a mediului. Comisia a considerat că acest tip de ajutor poate fi necesar pentru a viza indirect externalitățile negative prin facilitarea introducerii sau menținerii unor taxe de mediu la nivel național relativ ridicate. |
| --- | --- |

(548)

În conformitate cu punctul 151 din EAG 2008, ajutorul sub formă de reduceri de taxe de mediu va fi considerat compatibil cu piața internă, cu condiția ca ajutorul să contribuie cel puțin indirect la o îmbunătățire a nivelului de protecție a mediului și ca reducerile de taxe să nu submineze obiectivul general urmărit. Astfel cum s-a explicat la punctul 57 din EAG 2008, reducerile de taxe de mediu privind anumite sectoare sau categorii de întreprinderi sunt acceptate în temeiul capitolului 4 din EAG 2008 în cazul în care pot face posibilă adoptarea unor taxe mai ridicate pentru alte întreprinderi, având astfel ca rezultat o îmbunătățire globală a internalizării costurilor, precum și crearea de noi stimulente pentru sporirea nivelului de protecție a mediului. Comisia a considerat că acest tip de ajutor poate fi necesar pentru a viza indirect externalitățile negative prin facilitarea introducerii sau menținerii unor taxe de mediu la nivel național relativ ridicate.

| (549) | Comisia consideră că, în cazul de față, posibilitatea de a acorda scutiri pentru anumite materiale ar fi permis Regatului Unit să introducă taxa pe agregate. |
| --- | --- |

(549)

Comisia consideră că, în cazul de față, posibilitatea de a acorda scutiri pentru anumite materiale ar fi permis Regatului Unit să introducă taxa pe agregate.

| (550) | BAA susține că scutirile nu îndeplinesc criteriile prevăzute de EAG 2008 și nu ar putea fi considerate compatibile pe această bază. |
| --- | --- |

(550)

BAA susține că scutirile nu îndeplinesc criteriile prevăzute de EAG 2008 și nu ar putea fi considerate compatibile pe această bază.

| (551) | BAA susține că scutirile nu contribuie la o îmbunătățire a nivelului de protecție a mediului și, în realitate, subminează obiectivul general urmărit (punctul 151 din EAG 2008). |
| --- | --- |

(551)

BAA susține că scutirile nu contribuie la o îmbunătățire a nivelului de protecție a mediului și, în realitate, subminează obiectivul general urmărit (punctul 151 din EAG 2008).

| (552) | BAA se referă la o carieră menționată în Ghidul din 2007 privind piatra pentru construcții și ardezia din Cornwell ca o carieră de ardezie și șist producătoare de piatră de zidărie pentru a ilustra faptul că unele cariere sunt exceptate doar pentru că produc șist și ardezie, subminând astfel obiectivul taxei, întrucât creează o cerere și mai mare în sectorul construcțiilor pentru astfel de materiale. Astfel cum rezultă din informațiile prezentate, BAA este la curent (88) cu o serie de cazuri în care exploatatorii au deschis cariere de ardezie și de șist pur și simplu ca urmare a scutirilor de taxa pe agregate și pentru a beneficia de avantajele care decurg din acestea. De asemenea, carierele supuse taxei pe agregate au cunoscut o reducere semnificativă a vânzărilor de subproduse sau deșeuri cu valoare scăzută precum pietrișul cu granulometrie mare și fracțiunile fine. Stocurile de astfel de materiale au crescut cu peste 500 %. Potrivit BAA, acest lucru demonstrează că taxa pe agregate nu a reușit să își atingă obiectivul de protecție a mediului, întrucât unele stocuri sunt înlocuite cu altele. |
| --- | --- |

(552)

BAA se referă la o carieră menționată în Ghidul din 2007 privind piatra pentru construcții și ardezia din Cornwell ca o carieră de ardezie și șist producătoare de piatră de zidărie pentru a ilustra faptul că unele cariere sunt exceptate doar pentru că produc șist și ardezie, subminând astfel obiectivul taxei, întrucât creează o cerere și mai mare în sectorul construcțiilor pentru astfel de materiale. Astfel cum rezultă din informațiile prezentate, BAA este la curent (88) cu o serie de cazuri în care exploatatorii au deschis cariere de ardezie și de șist pur și simplu ca urmare a scutirilor de taxa pe agregate și pentru a beneficia de avantajele care decurg din acestea. De asemenea, carierele supuse taxei pe agregate au cunoscut o reducere semnificativă a vânzărilor de subproduse sau deșeuri cu valoare scăzută precum pietrișul cu granulometrie mare și fracțiunile fine. Stocurile de astfel de materiale au crescut cu peste 500 %. Potrivit BAA, acest lucru demonstrează că taxa pe agregate nu a reușit să își atingă obiectivul de protecție a mediului, întrucât unele stocuri sunt înlocuite cu altele.

88

| (553) | BAA a prezentat exemple de cariere de var, al căror produs primar este reprezentat de agrocalcar netaxat, și care au acumulat halde înalte de deșeuri și subproduse nevândute, astfel încât producția de agrocalcar este îngreunată chiar și în condiții de creștere a cererii. |
| --- | --- |

(553)

BAA a prezentat exemple de cariere de var, al căror produs primar este reprezentat de agrocalcar netaxat, și care au acumulat halde înalte de deșeuri și subproduse nevândute, astfel încât producția de agrocalcar este îngreunată chiar și în condiții de creștere a cererii.

| (554) | BAA susține că punctul 158 literele (b) și (c) din EAG 2008 vizează prevenirea aducerii unei întreprinderi într-o poziție concurențială dezavantajoasă ca urmare a taxării, spre deosebire de concurenții săi direcți, care nu au această obligație. Cu toate acestea, potrivit BAA, în speță, este clar că toți concurenții producătorilor care beneficiază de scutire sunt supuși într-adevăr taxării și nu își pot vinde produsele din cauza dezavantajelor generate de scutirile prevăzute de regimul taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(554)

BAA susține că punctul 158 literele (b) și (c) din EAG 2008 vizează prevenirea aducerii unei întreprinderi într-o poziție concurențială dezavantajoasă ca urmare a taxării, spre deosebire de concurenții săi direcți, care nu au această obligație. Cu toate acestea, potrivit BAA, în speță, este clar că toți concurenții producătorilor care beneficiază de scutire sunt supuși într-adevăr taxării și nu își pot vinde produsele din cauza dezavantajelor generate de scutirile prevăzute de regimul taxei pe agregate.

| (555) | BAA susține că scutirea pentru șist nu este necesară și proporțională (punctele 155-159). BAA susține că scutirile pentru ardezie, argilă și șist nu se bazează pe criterii obiective și că operatorii care produc aceleași produse sunt tratați foarte diferit, în funcție de geologia zonei. De asemenea, niciunul dintre criteriile de proporționalitate nu este respectat și scutirile depășesc o perioadă de zece ani. |
| --- | --- |

(555)

BAA susține că scutirea pentru șist nu este necesară și proporțională (punctele 155-159). BAA susține că scutirile pentru ardezie, argilă și șist nu se bazează pe criterii obiective și că operatorii care produc aceleași produse sunt tratați foarte diferit, în funcție de geologia zonei. De asemenea, niciunul dintre criteriile de proporționalitate nu este respectat și scutirile depășesc o perioadă de zece ani.

| (556) | BAA a furnizat Comisiei o scrisoare separată de la o carieră cu privire la efectele taxei pe agregate asupra vânzărilor de produse cu valoare scăzută (agregate secundare), și anume subbaze, pietriș cu granulometrie mare, material concasat, fracțiuni fine, care au scăzut cu două treimi. |
| --- | --- |

(556)

BAA a furnizat Comisiei o scrisoare separată de la o carieră cu privire la efectele taxei pe agregate asupra vânzărilor de produse cu valoare scăzută (agregate secundare), și anume subbaze, pietriș cu granulometrie mare, material concasat, fracțiuni fine, care au scăzut cu două treimi.

| (557) | BAA a prezentat Comisiei un studiu privind efectele asupra producție de agregate după introducerea taxei pe agregate în 2002 elaborat de BDS Marketing Research Ltd în februarie 2014 pentru BAA. |
| --- | --- |

(557)

BAA a prezentat Comisiei un studiu privind efectele asupra producție de agregate după introducerea taxei pe agregate în 2002 elaborat de BDS Marketing Research Ltd în februarie 2014 pentru BAA.

| (558) | Constatările studiului sunt următoarele: |
| --- | --- |

(558)

Constatările studiului sunt următoarele:

| (559) | O taxă pe agregate de 2 GBP pe tonă poate reprezenta o jumătate sau o treime din costul total al agregatelor cu valoare mai mică pentru client. |
| --- | --- |

(559)

O taxă pe agregate de 2 GBP pe tonă poate reprezenta o jumătate sau o treime din costul total al agregatelor cu valoare mai mică pentru client.

| (560) | Concluzia studiului este că principalul efect al taxei pe agregate a fost o creștere a utilizării agregatelor scutite (primare și secundare) în detrimentul subproduselor taxate rezultate din materiale cu valoare ridicată supuse taxării. Pentru întreprinderile extractive a fost dificil – și uneori imposibil – să pătrundă pe piețele pentru astfel de materiale reziduale cu valoare mai scăzută. Prin urmare, întreprinderile extractive au fost nevoite să stocheze materialele respective în depozitele de deșeuri. Prin urmare, schimbarea evidentă a constat într-o utilizare pe scară mai largă a agregatelor netaxate (primare și secundare) în detrimentul subproduselor taxate utilizate ca agregate care se vindeau anterior, dar în prezent sunt considerate deșeuri. Un deșeu a fost înlocuit pur și simplu cu un alt deșeu. În unele cazuri, acest lucru a implicat sterilizarea unor rezerve de bună calitate. |
| --- | --- |

(560)

Concluzia studiului este că principalul efect al taxei pe agregate a fost o creștere a utilizării agregatelor scutite (primare și secundare) în detrimentul subproduselor taxate rezultate din materiale cu valoare ridicată supuse taxării. Pentru întreprinderile extractive a fost dificil – și uneori imposibil – să pătrundă pe piețele pentru astfel de materiale reziduale cu valoare mai scăzută. Prin urmare, întreprinderile extractive au fost nevoite să stocheze materialele respective în depozitele de deșeuri. Prin urmare, schimbarea evidentă a constat într-o utilizare pe scară mai largă a agregatelor netaxate (primare și secundare) în detrimentul subproduselor taxate utilizate ca agregate care se vindeau anterior, dar în prezent sunt considerate deșeuri. Un deșeu a fost înlocuit pur și simplu cu un alt deșeu. În unele cazuri, acest lucru a implicat sterilizarea unor rezerve de bună calitate.

| (561) | Raportul menționează că, începând cu anul 2001, vânzările de agregate primare (cu valoare ridicată) au scăzut cu 24,9 %, ca efect al recesiunii. Vânzările de subproduse taxate utilizate ca agregate au scăzut cu 60 %, și anume cu 31,5 milioane de tone, de la introducerea taxei pe agregate în 2002. Vânzările de subproduse taxate s-au ridicat la 52 190 în 2001 și la 20 648 în 2011, iar vânzările de agregate primare taxate (cu valoare ridicată) au scăzut de la 188 843 în 2001 la 141 754 în 2011. Scăderea vânzărilor este ilustrată, de asemenea, într-un grafic: Proporția vânzărilor de subproduse taxate începând din 2001 – Total



  Proporția vânzărilor de subproduse taxate începând din 2001 — Total
  . |
| --- | --- |

(561)

Raportul menționează că, începând cu anul 2001, vânzările de agregate primare (cu valoare ridicată) au scăzut cu 24,9 %, ca efect al recesiunii. Vânzările de subproduse taxate utilizate ca agregate au scăzut cu 60 %, și anume cu 31,5 milioane de tone, de la introducerea taxei pe agregate în 2002. Vânzările de subproduse taxate s-au ridicat la 52 190 în 2001 și la 20 648 în 2011, iar vânzările de agregate primare taxate (cu valoare ridicată) au scăzut de la 188 843 în 2001 la 141 754 în 2011. Scăderea vânzărilor este ilustrată, de asemenea, într-un grafic: Proporția vânzărilor de subproduse taxate începând din 2001 – Total

Proporția vânzărilor de subproduse taxate începând din 2001 — Total

.

| (562) | În studiu sunt incluse trei grafice detaliate privind evoluția vânzărilor de subproduse taxate din următoarele categorii: rocă dură, gresie, calcar, nisip și pietriș. În timp ce pentru nisip și pietriș vânzările par a se fi menținut la un nivel constant cu o creștere ușoară recentă, vânzările primelor trei materiale par să fi scăzut. |
| --- | --- |

(562)

În studiu sunt incluse trei grafice detaliate privind evoluția vânzărilor de subproduse taxate din următoarele categorii: rocă dură, gresie, calcar, nisip și pietriș. În timp ce pentru nisip și pietriș vânzările par a se fi menținut la un nivel constant cu o creștere ușoară recentă, vânzările primelor trei materiale par să fi scăzut.

| (563) | Volumul vândut de agregate scutite pare să fi crescut de la mai puțin de 5 milioane de tone la aproape 30 de milioane de tone după introducerea taxei pe agregate. Cifrele nu includ carierele care produc numai agregate scutite, întrucât aceste situri nu trebuie să genereze venituri. Astfel, conform studiului, creșterea volumelor scutite ar fi chiar mai mare decât creșterea de șase ori care reiese din cifrele prezentate. Studiul arată că a existat o creștere constantă a volumului vânzărilor de agregate scutite în fiecare an. Acesta concluzionează că un număr tot mai mare de cariere obțin scutiri totale sau parțiale, și anume vânzările supuse taxării sunt transformate în vânzări scutite de la plata taxei. |
| --- | --- |

(563)

Volumul vândut de agregate scutite pare să fi crescut de la mai puțin de 5 milioane de tone la aproape 30 de milioane de tone după introducerea taxei pe agregate. Cifrele nu includ carierele care produc numai agregate scutite, întrucât aceste situri nu trebuie să genereze venituri. Astfel, conform studiului, creșterea volumelor scutite ar fi chiar mai mare decât creșterea de șase ori care reiese din cifrele prezentate. Studiul arată că a existat o creștere constantă a volumului vânzărilor de agregate scutite în fiecare an. Acesta concluzionează că un număr tot mai mare de cariere obțin scutiri totale sau parțiale, și anume vânzările supuse taxării sunt transformate în vânzări scutite de la plata taxei.

| (564) | Cererea de agregate reciclate a crescut doar ușor după introducerea taxei pe agregate în 2002. Introducerea taxei pe depozitarea deșeurilor în 1996 a condus la o creștere a cererii pentru agregatele reciclate. Potrivit BDS, locul agregatelor taxate cu valoare redusă a fost luat de agregatele cu valoare redusă care beneficiază de scutire, astfel cum este ilustrat în tabelul de mai jos:

  Estimările BDS privind piața agregatelor cu valoare redusă, pe tip de agregate | 2001 | 2012 | Evoluție % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cantitate | % | Cantitate | % |
| Cariere
  (numai material cu valoare redusă taxat) | 52,2 | 51,1 | 19 | 19,8 | (63,6) |
| Agregate reciclate | 45 | 44,0 | 47 | 49,0 | 4,4 |
| Agregate scutite | 5 | 4,9 | 30 | 31,2 | 500,0 |
| |
| Total | 102,2 | 100,0 | 96 | 100,0 | (6,1) |

(564)

Cererea de agregate reciclate a crescut doar ușor după introducerea taxei pe agregate în 2002. Introducerea taxei pe depozitarea deșeurilor în 1996 a condus la o creștere a cererii pentru agregatele reciclate. Potrivit BDS, locul agregatelor taxate cu valoare redusă a fost luat de agregatele cu valoare redusă care beneficiază de scutire, astfel cum este ilustrat în tabelul de mai jos:

Estimările BDS privind piața agregatelor cu valoare redusă, pe tip de agregate

Estimările BDS privind piața agregatelor cu valoare redusă, pe tip de agregate

2001

2012

Evoluție %

Cantitate

%

Cantitate

%

Cariere

(numai material cu valoare redusă taxat)

52,2

51,1

19

19,8

(63,6)

Agregate reciclate

45

44,0

47

49,0

4,4

Agregate scutite

5

4,9

30

31,2

500,0

Total

102,2

100,0

96

100,0

(6,1)

| (565) | Regatul Unit susține că, în cazul în care se consideră că scutirile dau naștere unui ajutor de stat, acestea ar fi compatibile cu EAG 2008 deoarece:






  (i) | contribuie, cel puțin indirect, la o îmbunătățire a nivelului de protecție a mediului; și/sau |
| --- | --- | --- |

(565)

Regatul Unit susține că, în cazul în care se consideră că scutirile dau naștere unui ajutor de stat, acestea ar fi compatibile cu EAG 2008 deoarece:

(i)

contribuie, cel puțin indirect, la o îmbunătățire a nivelului de protecție a mediului; și/sau

| (ii) | au permis Regatului Unit să introducă taxa pe agregate, întrucât scutirile au făcut posibilă adoptarea unor taxe de mediu mai ridicate pentru alte întreprinderi producătoare de agregate, care stimulează realizarea obiectivului de protecție a mediului al taxei pe agregate și au ca rezultat o îmbunătățire globală a internalizării costurilor. |
| --- | --- |

(ii)

au permis Regatului Unit să introducă taxa pe agregate, întrucât scutirile au făcut posibilă adoptarea unor taxe de mediu mai ridicate pentru alte întreprinderi producătoare de agregate, care stimulează realizarea obiectivului de protecție a mediului al taxei pe agregate și au ca rezultat o îmbunătățire globală a internalizării costurilor.

| (566) | Autoritățile britanice susțin că, prin intermediul scutirilor, taxa pe agregate urmărește să încurajeze utilizarea de materiale reciclate sau de subproduse (care apar pe parcursul unui proces care nu are ca finalitate producerea de agregate), pentru a reduce cererea de agregate virgine și, astfel, pentru a reduce daunele asupra mediului asociate extracției de agregate. |
| --- | --- |

(566)

Autoritățile britanice susțin că, prin intermediul scutirilor, taxa pe agregate urmărește să încurajeze utilizarea de materiale reciclate sau de subproduse (care apar pe parcursul unui proces care nu are ca finalitate producerea de agregate), pentru a reduce cererea de agregate virgine și, astfel, pentru a reduce daunele asupra mediului asociate extracției de agregate.

| (567) | Potrivit autorităților britanice, fiecare scutire care face obiectul anchetei conduce la o îmbunătățire a protecției mediului în cel puțin una dintre următoarele două modalități: (i) contribuie la reorientarea cererii de la exploatarea în carieră a agregatelor suplimentare; și/sau (ii) contribuie la reducerea acumulării de deșeuri. |
| --- | --- |

(567)

Potrivit autorităților britanice, fiecare scutire care face obiectul anchetei conduce la o îmbunătățire a protecției mediului în cel puțin una dintre următoarele două modalități: (i) contribuie la reorientarea cererii de la exploatarea în carieră a agregatelor suplimentare; și/sau (ii) contribuie la reducerea acumulării de deșeuri.

| (568) | Scutirea pentru șist îndeplinește criteriile stabilite în capitolul 4 din EAG 2008. Șistul este adecvat pentru a fi utilizat ca agregat în anumite cazuri, însă compoziția sa fizică și forma în plăci îl fac impropriu pentru aplicații de calitate superioară. Autoritățile britanice afirmă că, întrucât nu există informații că șistul este extras cu scopul specific de a fi supus exploatării comerciale ca agregat, acesta este obținut numai ca un subprodus inevitabil. Utilizarea șistului reduce cererea de agregate nou extrase și, prin urmare, scutirea sa de la plata taxei pe agregate reduce daunele aduse mediului prin extracția de agregate. Scutirea șistului de la plata taxei contribuie, de asemenea, la reducerea acumulărilor din haldele de deșeuri, precum și a daunelor cauzate armoniei vizuale asociate cu acestea. |
| --- | --- |

(568)

Scutirea pentru șist îndeplinește criteriile stabilite în capitolul 4 din EAG 2008. Șistul este adecvat pentru a fi utilizat ca agregat în anumite cazuri, însă compoziția sa fizică și forma în plăci îl fac impropriu pentru aplicații de calitate superioară. Autoritățile britanice afirmă că, întrucât nu există informații că șistul este extras cu scopul specific de a fi supus exploatării comerciale ca agregat, acesta este obținut numai ca un subprodus inevitabil. Utilizarea șistului reduce cererea de agregate nou extrase și, prin urmare, scutirea sa de la plata taxei pe agregate reduce daunele aduse mediului prin extracția de agregate. Scutirea șistului de la plata taxei contribuie, de asemenea, la reducerea acumulărilor din haldele de deșeuri, precum și a daunelor cauzate armoniei vizuale asociate cu acestea.

| (569) | De asemenea, în ceea ce privește reziduurile din extracția de șist, autoritățile britanice susțin că, prin acordarea de stimulente pentru utilizarea reziduurilor care apar în mod neintenționat și inevitabil, scutirea reorientează cererea de la agregatele extrase, reducând astfel efectele negative asupra mediului cauzate de acestea. |
| --- | --- |

(569)

De asemenea, în ceea ce privește reziduurile din extracția de șist, autoritățile britanice susțin că, prin acordarea de stimulente pentru utilizarea reziduurilor care apar în mod neintenționat și inevitabil, scutirea reorientează cererea de la agregatele extrase, reducând astfel efectele negative asupra mediului cauzate de acestea.

| (570) | Autoritățile britanice susțin că, inclusiv în cazul în care Comisia ar constata că există elemente de probă care arată că oricare dintre materialele scutite sunt extrase în mod deliberat pentru a fi utilizate ca agregate, scutirile acordate pentru materialele respective ar contribui în continuare în mod direct la atingerea obiectivului de protecție a mediului urmărit de taxa pe agregate. Potrivit autorităților britanice, în cazul în care există elemente de probă care arată că, în fapt, orice materiale scutite sunt extrase în mod deliberat pentru a fi utilizate ca agregate, acest lucru ar avea loc cel mult la o scară foarte redusă într-un număr foarte limitat de cariere. Potrivit autorităților britanice, în cazul în care ar avea loc o extracție în carieră a unei cantități foarte limitate de materiale scutite în vederea utilizării ca agregate, acest lucru nu ar schimba cu nimic faptul că există o justificare obiectivă pentru scutirea materialelor relevante. Justificarea ar fi că (a) materialele nu sunt extrase în mod normal pentru a fi utilizate ca agregate; și (b) extracția materialelor respective generează o cantitate mare de subproduse și deșeuri inevitabile care pot fi utilizate ca agregate în cazul în care există stimulente comerciale adecvate. |
| --- | --- |

(570)

Autoritățile britanice susțin că, inclusiv în cazul în care Comisia ar constata că există elemente de probă care arată că oricare dintre materialele scutite sunt extrase în mod deliberat pentru a fi utilizate ca agregate, scutirile acordate pentru materialele respective ar contribui în continuare în mod direct la atingerea obiectivului de protecție a mediului urmărit de taxa pe agregate. Potrivit autorităților britanice, în cazul în care există elemente de probă care arată că, în fapt, orice materiale scutite sunt extrase în mod deliberat pentru a fi utilizate ca agregate, acest lucru ar avea loc cel mult la o scară foarte redusă într-un număr foarte limitat de cariere. Potrivit autorităților britanice, în cazul în care ar avea loc o extracție în carieră a unei cantități foarte limitate de materiale scutite în vederea utilizării ca agregate, acest lucru nu ar schimba cu nimic faptul că există o justificare obiectivă pentru scutirea materialelor relevante. Justificarea ar fi că (a) materialele nu sunt extrase în mod normal pentru a fi utilizate ca agregate; și (b) extracția materialelor respective generează o cantitate mare de subproduse și deșeuri inevitabile care pot fi utilizate ca agregate în cazul în care există stimulente comerciale adecvate.

| (571) | Autoritățile britanice susțin că, inclusiv în cazul în care un număr mic de cariere ar extrage în mod deliberat materiale scutite în vederea utilizării ca agregate, scutirile rămân justificate dacă fac posibilă adoptarea unor taxe mai ridicate pentru alte întreprinderi, având astfel ca rezultat o îmbunătățire generală a internalizării costurilor și oferind stimulente suplimentare pentru atingerea obiectivului de mediu al taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(571)

Autoritățile britanice susțin că, inclusiv în cazul în care un număr mic de cariere ar extrage în mod deliberat materiale scutite în vederea utilizării ca agregate, scutirile rămân justificate dacă fac posibilă adoptarea unor taxe mai ridicate pentru alte întreprinderi, având astfel ca rezultat o îmbunătățire generală a internalizării costurilor și oferind stimulente suplimentare pentru atingerea obiectivului de mediu al taxei pe agregate.

| (572) | Autoritățile britanice au furnizat argumente în acest sens pentru șistul de mină. |
| --- | --- |

(572)

Autoritățile britanice au furnizat argumente în acest sens pentru șistul de mină.

7.3.1.1.   
  Evaluarea de către Comisie

Evaluarea de către Comisie

| (573) | Comisia a stabilit deja că taxa pe agregate este o taxă care urmărește un obiectiv de protecție a mediului. |
| --- | --- |

(573)

Comisia a stabilit deja că taxa pe agregate este o taxă care urmărește un obiectiv de protecție a mediului.

| (574) | Cu toate acestea, o scutire generală pentru șist pare să aducă atingere obiectivului de protecție a mediului al taxei pe agregate, întrucât aceasta are potențialul de a încuraja extracția de șist și de reziduuri din extracția șistului, astfel cum a constatat, de asemenea, Tribunalul (89). |
| --- | --- |

(574)

Cu toate acestea, o scutire generală pentru șist pare să aducă atingere obiectivului de protecție a mediului al taxei pe agregate, întrucât aceasta are potențialul de a încuraja extracția de șist și de reziduuri din extracția șistului, astfel cum a constatat, de asemenea, Tribunalul (89).

89

| (575) | Șistul este un material care poate fi utilizat ca agregat, deși în cazuri oarecum limitate ca agregat de calitate inferioară, și care este utilizat ca agregat și este extras în mod specific pentru a fi utilizat ca agregat, astfel cum rezultă din observațiile părților interesate și din elementele de probă primite de Comisie. Șistul extras în mod specific pentru a fi utilizat ca agregat este, de fapt, un material nou extras, iar o scutire stimulează pur și simplu continuarea extracției. |
| --- | --- |

(575)

Șistul este un material care poate fi utilizat ca agregat, deși în cazuri oarecum limitate ca agregat de calitate inferioară, și care este utilizat ca agregat și este extras în mod specific pentru a fi utilizat ca agregat, astfel cum rezultă din observațiile părților interesate și din elementele de probă primite de Comisie. Șistul extras în mod specific pentru a fi utilizat ca agregat este, de fapt, un material nou extras, iar o scutire stimulează pur și simplu continuarea extracției.

| (576) | Prin urmare, având în vedere constatarea de către Comisie a unor cazuri în care șistul este extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, o scutire generală pentru șist nu face decât să crească competitivitatea acestuia și să încurajeze continuarea extracției. |
| --- | --- |

(576)

Prin urmare, având în vedere constatarea de către Comisie a unor cazuri în care șistul este extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, o scutire generală pentru șist nu face decât să crească competitivitatea acestuia și să încurajeze continuarea extracției.

| (577) | De asemenea, șistul este scutit în prezent atunci când este extras ca subprodus al materialului taxat (cum ar fi gresia grosieră dură, gresia și calcarul). Comisia a observat mai sus, în considerentul 365, că scutirea face distincția între șist și alte materiale taxate, cum ar fi alte subproduse rezultate din extracția principală de gresie grosieră dură, gresie și calcar. De asemenea, Comisia a analizat dacă o astfel de diferențiere fiscală ar putea fi justificată de obiectivul taxei pe agregate. Cu toate acestea, Comisia nu a primit niciun element de probă din partea autorităților britanice sau de la părțile interesate care să arate că scutirea contribuie la realizarea obiectivului urmărit de taxa pe agregate, care constă în reducerea exploatării de materiale noi în carieră în vederea utilizării ca agregate. |
| --- | --- |

(577)

De asemenea, șistul este scutit în prezent atunci când este extras ca subprodus al materialului taxat (cum ar fi gresia grosieră dură, gresia și calcarul). Comisia a observat mai sus, în considerentul 365, că scutirea face distincția între șist și alte materiale taxate, cum ar fi alte subproduse rezultate din extracția principală de gresie grosieră dură, gresie și calcar. De asemenea, Comisia a analizat dacă o astfel de diferențiere fiscală ar putea fi justificată de obiectivul taxei pe agregate. Cu toate acestea, Comisia nu a primit niciun element de probă din partea autorităților britanice sau de la părțile interesate care să arate că scutirea contribuie la realizarea obiectivului urmărit de taxa pe agregate, care constă în reducerea exploatării de materiale noi în carieră în vederea utilizării ca agregate.

| (578) | De asemenea, scutirea nu contribuie la reducerea acumulării de deșeuri în general, întrucât aceasta înlocuiește pur și simplu acumularea haldelor de șist cu acumularea haldelor de agregate de calitate inferioară taxate, pentru care nu se mai poate găsi un cumpărător. |
| --- | --- |

(578)

De asemenea, scutirea nu contribuie la reducerea acumulării de deșeuri în general, întrucât aceasta înlocuiește pur și simplu acumularea haldelor de șist cu acumularea haldelor de agregate de calitate inferioară taxate, pentru care nu se mai poate găsi un cumpărător.

| (579) | Autoritățile britanice afirmă că scutirea pentru șist face posibilă adoptarea unor taxe mai ridicate pentru alte întreprinderi; cu toate acestea, autoritățile britanice nu au furnizat argumente pentru o astfel de afirmație, astfel încât să permită Comisiei să analizeze această justificare în evaluarea sa. Singurul argument furnizat de autoritățile britanice în această privință se referă la steril, o scutire despre care Comisia a stabilit deja că nu constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(579)

Autoritățile britanice afirmă că scutirea pentru șist face posibilă adoptarea unor taxe mai ridicate pentru alte întreprinderi; cu toate acestea, autoritățile britanice nu au furnizat argumente pentru o astfel de afirmație, astfel încât să permită Comisiei să analizeze această justificare în evaluarea sa. Singurul argument furnizat de autoritățile britanice în această privință se referă la steril, o scutire despre care Comisia a stabilit deja că nu constituie ajutor de stat.

| (580) | Autoritățile britanice susțin că, inclusiv în cazul în care Comisia a identificat elemente de probă care arată că șistul este extras în vederea exploatării comerciale ca agregat, scutirea ar servi în continuare unui obiectiv de protecție a mediului datorită măsurii limitate a exploatării deliberate în carieră. Cu toate acestea, Comisia a constatat că numai scutirile de la plata taxei pe agregate pentru (i) materialul care constă, în întregime sau în principal, în șist extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, inclusiv șistul care apare ca subprodus al exploatării noi a altor materiale taxate; și (ii) reziduurile din extracția șistului extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat constituie ajutor de stat, și nu scutirea pentru șist și reziduurile din extracția de șist în general. Prin urmare, evaluarea Comisiei diferențiază deja șistul în funcție de extragerea sa în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat și nu vizează cantitățile mari de șist și de reziduuri inevitabile din extracția de șist atunci când acesta nu este extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat. Prin urmare, justificarea autorităților britanice pe baza exploatării limitate a șistului ca agregat nu poate sta la baza unei evaluări comune a șistului și a reziduurilor din extracția de șist în ansamblu. |
| --- | --- |

(580)

Autoritățile britanice susțin că, inclusiv în cazul în care Comisia a identificat elemente de probă care arată că șistul este extras în vederea exploatării comerciale ca agregat, scutirea ar servi în continuare unui obiectiv de protecție a mediului datorită măsurii limitate a exploatării deliberate în carieră. Cu toate acestea, Comisia a constatat că numai scutirile de la plata taxei pe agregate pentru (i) materialul care constă, în întregime sau în principal, în șist extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, inclusiv șistul care apare ca subprodus al exploatării noi a altor materiale taxate; și (ii) reziduurile din extracția șistului extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat constituie ajutor de stat, și nu scutirea pentru șist și reziduurile din extracția de șist în general. Prin urmare, evaluarea Comisiei diferențiază deja șistul în funcție de extragerea sa în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat și nu vizează cantitățile mari de șist și de reziduuri inevitabile din extracția de șist atunci când acesta nu este extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat. Prin urmare, justificarea autorităților britanice pe baza exploatării limitate a șistului ca agregat nu poate sta la baza unei evaluări comune a șistului și a reziduurilor din extracția de șist în ansamblu.

| (581) | Conform constatărilor Tribunalului (90), în cazul în care există cariere care extrag în mod deliberat șist în vederea exploatării comerciale ca agregat, nu mai există nicio garanție că scutirea nu conduce la o creștere a extracției noi de material scutit. |
| --- | --- |

(581)

Conform constatărilor Tribunalului (90), în cazul în care există cariere care extrag în mod deliberat șist în vederea exploatării comerciale ca agregat, nu mai există nicio garanție că scutirea nu conduce la o creștere a extracției noi de material scutit.

90

| (582) | Prin urmare, Comisia concluzionează că o scutire generală pentru șist și reziduurile din extracția de șist subminează obiectivul general de protecție a mediului urmărit de taxa pe agregate, întrucât aceasta ar putea încuraja exploatarea nouă a unui astfel de material. |
| --- | --- |

(582)

Prin urmare, Comisia concluzionează că o scutire generală pentru șist și reziduurile din extracția de șist subminează obiectivul general de protecție a mediului urmărit de taxa pe agregate, întrucât aceasta ar putea încuraja exploatarea nouă a unui astfel de material.

7.3.2.   PROPORȚIONALITATEA AJUTORULUI

| (583) | Taxarea agregatelor nu a fost armonizată la nivelul Uniunii, prin urmare, Comisia a analizat proporționalitatea măsurii propuse având în vedere punctul 159 din EAG 2008. |
| --- | --- |

(583)

Taxarea agregatelor nu a fost armonizată la nivelul Uniunii, prin urmare, Comisia a analizat proporționalitatea măsurii propuse având în vedere punctul 159 din EAG 2008.

| (584) | În ceea ce privește proporționalitatea, fiecare beneficiar al unei reduceri sau scutiri, în conformitate cu punctul 159 din EAG 2008, trebuie să îndeplinească unul dintre următoarele criterii:






  (a) | Beneficiarul trebuie să plătească o proporție din nivelul impozitului național care este în mare măsură echivalentul performanțelor de mediu al fiecărui beneficiar individual în raport cu performanțele legate de tehnica cea mai performantă în cadrul SEE. Beneficiarii pot beneficia cel mult de o reducere corespunzătoare creșterii înregistrate de costurile de producție și determinate de taxă, utilizând tehnica cea mai performantă, și care nu poate fi transferată la consumatori. |
| --- | --- | --- |

(584)

În ceea ce privește proporționalitatea, fiecare beneficiar al unei reduceri sau scutiri, în conformitate cu punctul 159 din EAG 2008, trebuie să îndeplinească unul dintre următoarele criterii:

(a)

Beneficiarul trebuie să plătească o proporție din nivelul impozitului național care este în mare măsură echivalentul performanțelor de mediu al fiecărui beneficiar individual în raport cu performanțele legate de tehnica cea mai performantă în cadrul SEE. Beneficiarii pot beneficia cel mult de o reducere corespunzătoare creșterii înregistrate de costurile de producție și determinate de taxă, utilizând tehnica cea mai performantă, și care nu poate fi transferată la consumatori.

| (b) | Beneficiarul trebuie să plătească cel puțin 20 % din valoarea taxei naționale, cu excepția cazului în care un nivel inferior poate fi justificat. |
| --- | --- |

(b)

Beneficiarul trebuie să plătească cel puțin 20 % din valoarea taxei naționale, cu excepția cazului în care un nivel inferior poate fi justificat.

| (c) | Beneficiarul poate încheia acorduri cu statul membru prin care se angajează să atingă obiective de protecție a mediului care au același efect precum în cazul în care s-ar aplica prevederile de la literele (a) sau (b) de mai sus sau dacă s-ar aplica nivelul minim de impozitare UE. |
| --- | --- |

(c)

Beneficiarul poate încheia acorduri cu statul membru prin care se angajează să atingă obiective de protecție a mediului care au același efect precum în cazul în care s-ar aplica prevederile de la literele (a) sau (b) de mai sus sau dacă s-ar aplica nivelul minim de impozitare UE.

| (585) | Autoritățile britanice afirmă că, deși scutirile în cauză nu garantează că beneficiarul plătește cel puțin 20 % din impozitul național, o scutire totală poate fi justificată de caracterul limitat al denaturării concurenței. |
| --- | --- |

(585)

Autoritățile britanice afirmă că, deși scutirile în cauză nu garantează că beneficiarul plătește cel puțin 20 % din impozitul național, o scutire totală poate fi justificată de caracterul limitat al denaturării concurenței.

| (586) | Potrivit autorităților britanice, chiar și combinate, materialele scutite care fac obiectul anchetei reprezintă doar o proporție foarte mică din piața agregatelor în Regatul Unit. Pe baza datelor puse la dispoziție de Institutul Național de Statistică, Departamentul pentru comunități locale și guvern și Departamentul pentru afaceri, inovare și competențe, autoritățile britanice susțin că, din totalul de 205 milioane de tone de agregate vândute în Regatul Unit în fiecare an, doar 6 milioane de tone provin din materialele care fac obiectul investigației din partea Comisiei, din care 3 milioane de tone provin din deșeurile de caolin și argilă plastică. Potrivit Mineral Products Association, cel mai mare organism profesional al producătorilor de agregate din Regatul Unit, scutirile care fac obiectul anchetei ar reprezenta doar aproximativ 3 % din piața totală de agregate din Regatul Unit. |
| --- | --- |

(586)

Potrivit autorităților britanice, chiar și combinate, materialele scutite care fac obiectul anchetei reprezintă doar o proporție foarte mică din piața agregatelor în Regatul Unit. Pe baza datelor puse la dispoziție de Institutul Național de Statistică, Departamentul pentru comunități locale și guvern și Departamentul pentru afaceri, inovare și competențe, autoritățile britanice susțin că, din totalul de 205 milioane de tone de agregate vândute în Regatul Unit în fiecare an, doar 6 milioane de tone provin din materialele care fac obiectul investigației din partea Comisiei, din care 3 milioane de tone provin din deșeurile de caolin și argilă plastică. Potrivit Mineral Products Association, cel mai mare organism profesional al producătorilor de agregate din Regatul Unit, scutirile care fac obiectul anchetei ar reprezenta doar aproximativ 3 % din piața totală de agregate din Regatul Unit.

| (587) | Autoritățile britanice susțin că impactul materialelor scutite asupra concurenței este limitat de costurile pentru transportul agregatelor. Potrivit autorităților britanice, costurile de transport se ridică la 8,55 penny pe tonă. Prin urmare, în medie, scutirea de taxa de 2 GBP pe tonă va oferi producătorului materialului scutit un avantaj concurențial doar pe o rază de 23 de mile. Conform afirmațiilor autorităților britanice, în cazul unui drum dus-întors, materialul scutit va putea fi transportat numai pe o distanță suplimentară de 11,6 mile. De asemenea, potrivit autorităților britanice, cantitățile livrate sunt foarte mici, în general, întrucât materialele scutite sunt adecvate doar pentru agregatele de calitate inferioară. În cazul în care pentru un proiect sunt necesare agregate mai tradiționale, nu va avea loc o denaturare a concurenței. |
| --- | --- |

(587)

Autoritățile britanice susțin că impactul materialelor scutite asupra concurenței este limitat de costurile pentru transportul agregatelor. Potrivit autorităților britanice, costurile de transport se ridică la 8,55 penny pe tonă. Prin urmare, în medie, scutirea de taxa de 2 GBP pe tonă va oferi producătorului materialului scutit un avantaj concurențial doar pe o rază de 23 de mile. Conform afirmațiilor autorităților britanice, în cazul unui drum dus-întors, materialul scutit va putea fi transportat numai pe o distanță suplimentară de 11,6 mile. De asemenea, potrivit autorităților britanice, cantitățile livrate sunt foarte mici, în general, întrucât materialele scutite sunt adecvate doar pentru agregatele de calitate inferioară. În cazul în care pentru un proiect sunt necesare agregate mai tradiționale, nu va avea loc o denaturare a concurenței.

7.3.2.1.   
  Evaluarea de către Comisie

Evaluarea de către Comisie

| (588) | Informațiile primite de către Comisie arată că scutirea pentru șist denaturează în mod semnificativ concurența. |
| --- | --- |

(588)

Informațiile primite de către Comisie arată că scutirea pentru șist denaturează în mod semnificativ concurența.

| (589) | Numeroase părți interesate au afirmat că șistul este utilizat ca agregat și are un impact semnificativ asupra piețelor locale, în special în Irlanda de Nord. Se pare că în Irlanda de Nord au existat sute de mii de tone de șist importate din Donegal, Irlanda. Șisturile din Irlanda sunt vândute pe piețele materialelor de construcții pe întreg teritoriul Irlandei de Nord. Proiectele de construcții de-a lungul frontierei cu Irlanda au utilizat agregate scutite din Irlanda clasificate drept șisturi. |
| --- | --- |

(589)

Numeroase părți interesate au afirmat că șistul este utilizat ca agregat și are un impact semnificativ asupra piețelor locale, în special în Irlanda de Nord. Se pare că în Irlanda de Nord au existat sute de mii de tone de șist importate din Donegal, Irlanda. Șisturile din Irlanda sunt vândute pe piețele materialelor de construcții pe întreg teritoriul Irlandei de Nord. Proiectele de construcții de-a lungul frontierei cu Irlanda au utilizat agregate scutite din Irlanda clasificate drept șisturi.

| (590) | De asemenea, părțile interesate au evidențiat existența unei probleme speciale în ceea ce privește depozitele de șist care sunt utilizate pe șantiere de construcții de mari dimensiuni, în special de-a lungul coridorului Glasgow-Edinburgh. Aproximativ 1 milion de tone de șist au fost utilizate pentru construcția de drumuri. Acest lucru a afectat concurența între diferite cariere și a împiedicat alte cariere să își vândă subprodusele cu valoare scăzută. |
| --- | --- |

(590)

De asemenea, părțile interesate au evidențiat existența unei probleme speciale în ceea ce privește depozitele de șist care sunt utilizate pe șantiere de construcții de mari dimensiuni, în special de-a lungul coridorului Glasgow-Edinburgh. Aproximativ 1 milion de tone de șist au fost utilizate pentru construcția de drumuri. Acest lucru a afectat concurența între diferite cariere și a împiedicat alte cariere să își vândă subprodusele cu valoare scăzută.

| (591) | De asemenea, Comisia constată că piața agregatelor de șist este mai degrabă locală și că piața națională de agregate în Regatul Unit nu oferă o bază de evaluare adecvată. Din cauza prețurilor scăzute ale agregatelor de șist și a costurilor de transport ridicate, astfel cum a fost subliniat, de asemenea, de către autoritățile britanice, acestea pot fi transportate pe o distanță limitată pentru a permite aprovizionarea clienților și pentru a putea concura cu alți producători de agregate de calitate inferioară. Prin urmare, o evaluare de acest tip ar fi mai relevantă la nivel local. Informațiile primite de Comisie de la părțile interesate indică faptul că scutirea pentru șist împiedică vânzarea agregatelor de calitate inferioară taxate, cu care acesta concurează la nivel local. |
| --- | --- |

(591)

De asemenea, Comisia constată că piața agregatelor de șist este mai degrabă locală și că piața națională de agregate în Regatul Unit nu oferă o bază de evaluare adecvată. Din cauza prețurilor scăzute ale agregatelor de șist și a costurilor de transport ridicate, astfel cum a fost subliniat, de asemenea, de către autoritățile britanice, acestea pot fi transportate pe o distanță limitată pentru a permite aprovizionarea clienților și pentru a putea concura cu alți producători de agregate de calitate inferioară. Prin urmare, o evaluare de acest tip ar fi mai relevantă la nivel local. Informațiile primite de Comisie de la părțile interesate indică faptul că scutirea pentru șist împiedică vânzarea agregatelor de calitate inferioară taxate, cu care acesta concurează la nivel local.

| (592) | Prin urmare, Comisia concluzionează că o scutire generală pentru șist și reziduurile din extracția de șist denaturează concurența pe piețele locale de agregate. Argumentele autorităților britanice în ceea ce privește efectul limitat de denaturare a concurenței al scutirii pentru șist nu pot fi acceptate. Prin urmare, o astfel de justificare nu poate sta la baza excluderii de la plata a 20 % din taxa pe agregate. |
| --- | --- |

(592)

Prin urmare, Comisia concluzionează că o scutire generală pentru șist și reziduurile din extracția de șist denaturează concurența pe piețele locale de agregate. Argumentele autorităților britanice în ceea ce privește efectul limitat de denaturare a concurenței al scutirii pentru șist nu pot fi acceptate. Prin urmare, o astfel de justificare nu poate sta la baza excluderii de la plata a 20 % din taxa pe agregate.

| (593) | Prin urmare, măsura nu este proporțională, în conformitate cu cerințele de la punctul 159 din EAG 2008. |
| --- | --- |

(593)

Prin urmare, măsura nu este proporțională, în conformitate cu cerințele de la punctul 159 din EAG 2008.

| (594) | Comisia concluzionează, fără a considera că este necesar să evalueze, de asemenea, necesitatea măsurii, că scutirile de la plata taxei pe agregate acordate pentru (i) materialul care constă, în întregime sau în principal, în șist extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, inclusiv șistul care apare ca subprodus al exploatării noi a altor materiale taxate și (ii) reziduurile din extracția șistului extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat nu sunt compatibile cu piața internă în temeiul EAG 2008. |
| --- | --- |

(594)

Comisia concluzionează, fără a considera că este necesar să evalueze, de asemenea, necesitatea măsurii, că scutirile de la plata taxei pe agregate acordate pentru (i) materialul care constă, în întregime sau în principal, în șist extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, inclusiv șistul care apare ca subprodus al exploatării noi a altor materiale taxate și (ii) reziduurile din extracția șistului extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat nu sunt compatibile cu piața internă în temeiul EAG 2008.

7.4.   EVALUARE ALTERNATIVĂ ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 107 ALINEATUL (3) LITERA (b) DIN TFUE – AJUTOARE DESTINATE SĂ PROMOVEZE REALIZAREA UNUI PROIECT IMPORTANT DE INTERES EUROPEAN COMUN

EVALUARE ALTERNATIVĂ ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 107 ALINEATUL (3) LITERA (b) DIN TFUE – AJUTOARE DESTINATE SĂ PROMOVEZE REALIZAREA UNUI PROIECT IMPORTANT DE INTERES EUROPEAN COMUN

| (595) | Astfel cum s-a menționat mai sus, autoritățile britanice susțin că scutirea pentru produsele constând în întregime sau în principal în șist și reziduuri din extracția de șist ar putea fi considerată compatibilă cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE, care promovează protecția mediului ca un proiect de interes european comun. Autoritățile britanice nu au furnizat niciun argument pentru evaluarea compatibilității măsurilor pe această bază. |
| --- | --- |

(595)

Astfel cum s-a menționat mai sus, autoritățile britanice susțin că scutirea pentru produsele constând în întregime sau în principal în șist și reziduuri din extracția de șist ar putea fi considerată compatibilă cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE, care promovează protecția mediului ca un proiect de interes european comun. Autoritățile britanice nu au furnizat niciun argument pentru evaluarea compatibilității măsurilor pe această bază.

| (596) | Comisia a stabilit la punctul 147 din EAG 2008 condițiile în care ar considera că ajutorul este compatibil cu piața comună în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE. |
| --- | --- |

(596)

Comisia a stabilit la punctul 147 din EAG 2008 condițiile în care ar considera că ajutorul este compatibil cu piața comună în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE.

| (597) | Condițiile prevăzute sunt următoarele:






  (a) | propunerea de ajutor se referă la un proiect ai cărui termeni de punere în aplicare sunt specifici și clar definiți, inclusiv în ceea ce privește participanții, obiectivele, efectele și mijloacele de a realiza aceste obiective. Comisia poate considera, de asemenea, că un grup de proiecte constituie împreună un singur proiect; |
| --- | --- | --- |

(597)

Condițiile prevăzute sunt următoarele:

(a)

propunerea de ajutor se referă la un proiect ai cărui termeni de punere în aplicare sunt specifici și clar definiți, inclusiv în ceea ce privește participanții, obiectivele, efectele și mijloacele de a realiza aceste obiective. Comisia poate considera, de asemenea, că un grup de proiecte constituie împreună un singur proiect;

| (b) | proiectul trebuie să fie în interesul european comun: proiectul trebuie să contribuie în mod concret, exemplar și identificabil la interesul comunitar în domeniul protecției mediului, de exemplu, prin a fi de o importanță majoră pentru strategia de mediu a Uniunii Europene. Avantajul realizat de obiectivul proiectului nu trebuie să se limiteze la statul membru sau la statele membre care îl pun în aplicare, ci trebuie să se extindă la comunitate în ansamblu. Proiectul trebuie să prezinte o contribuție substanțială la obiectivele comunitare. Faptul că proiectul este realizat de întreprinderi în diferite state membre nu este suficient; |
| --- | --- |

(b)

proiectul trebuie să fie în interesul european comun: proiectul trebuie să contribuie în mod concret, exemplar și identificabil la interesul comunitar în domeniul protecției mediului, de exemplu, prin a fi de o importanță majoră pentru strategia de mediu a Uniunii Europene. Avantajul realizat de obiectivul proiectului nu trebuie să se limiteze la statul membru sau la statele membre care îl pun în aplicare, ci trebuie să se extindă la comunitate în ansamblu. Proiectul trebuie să prezinte o contribuție substanțială la obiectivele comunitare. Faptul că proiectul este realizat de întreprinderi în diferite state membre nu este suficient;

| (c) | ajutorul este necesar și reprezintă un stimulent pentru executarea proiectului, care trebuie să implice un nivel ridicat de risc; |
| --- | --- |

(c)

ajutorul este necesar și reprezintă un stimulent pentru executarea proiectului, care trebuie să implice un nivel ridicat de risc;

| (d) | proiectul este de o mare importanță în ceea ce privește volumul său: trebuie să aibă o dimensiune semnificativă și să producă efecte de mediu substanțiale. |
| --- | --- |

(d)

proiectul este de o mare importanță în ceea ce privește volumul său: trebuie să aibă o dimensiune semnificativă și să producă efecte de mediu substanțiale.

| (598) | De asemenea, pentru a permite Comisiei să evalueze în mod corect astfel de proiecte, interesul european comun trebuie demonstrat în termeni practici: de exemplu, trebuie să se demonstreze că proiectul permite înregistrarea unui progres semnificativ în vederea realizării obiectivelor de mediu specifice ale Uniunii (punctul 148 din EAG 2008). |
| --- | --- |

(598)

De asemenea, pentru a permite Comisiei să evalueze în mod corect astfel de proiecte, interesul european comun trebuie demonstrat în termeni practici: de exemplu, trebuie să se demonstreze că proiectul permite înregistrarea unui progres semnificativ în vederea realizării obiectivelor de mediu specifice ale Uniunii (punctul 148 din EAG 2008).

| (599) | Comisia observă că, deși taxa pe agregate răspunde unei anumite politici a unui anumit stat membru, aceasta nu pare să se refere la un proiect și, a fortiori, nu la un proiect „ai cărui termeni de punere în aplicare sunt specifici și clar definiți”. |
| --- | --- |

(599)

Comisia observă că, deși taxa pe agregate răspunde unei anumite politici a unui anumit stat membru, aceasta nu pare să se refere la un proiect și, a fortiori, nu la un proiect „ai cărui termeni de punere în aplicare sunt specifici și clar definiți”.

a fortiori

| (600) | De asemenea, nu pare posibil ca măsura să fie considerată un proiect de interes european comun, întrucât aceasta rămâne o politică de dimensiune națională. |
| --- | --- |

(600)

De asemenea, nu pare posibil ca măsura să fie considerată un proiect de interes european comun, întrucât aceasta rămâne o politică de dimensiune națională.

| (601) | De asemenea, întrucât scutirile de la plata taxei pe agregate acordate pentru (i) materialul care constă, în întregime sau în principal, în șist extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, inclusiv șistul care apare ca subprodus al exploatării noi a altor materiale taxate și (ii) reziduurile din extracția șistului extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat nu par să aibă în sine niciun beneficiu legat de protecția mediului, ci încurajează extracția unor astfel de materiale, nu se poate descrie modul în care astfel de scutiri contribuie la îmbunătățirea protecției mediului. |
| --- | --- |

(601)

De asemenea, întrucât scutirile de la plata taxei pe agregate acordate pentru (i) materialul care constă, în întregime sau în principal, în șist extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, inclusiv șistul care apare ca subprodus al exploatării noi a altor materiale taxate și (ii) reziduurile din extracția șistului extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat nu par să aibă în sine niciun beneficiu legat de protecția mediului, ci încurajează extracția unor astfel de materiale, nu se poate descrie modul în care astfel de scutiri contribuie la îmbunătățirea protecției mediului.

| (602) | Mai mult, astfel cum a clarificat Tribunalul în cauzele conexate T-254/00, T-270/00 și T-277/00, Hotel Cipriani, „o măsură de ajutor nu poate beneficia de derogarea prevăzută la [articolul 107 alineatul (3) litera (b) din tratat] decât dacă avantajează în principal operatorii economici dintr-un stat membru mai degrabă decât comunitatea ca întreg” (91). Acest criteriu nu este îndeplinit în cazul în care sistemul național de ajutoare urmărește doar să amelioreze competitivitatea întreprinderilor vizate în speță pentru a stimula utilizarea unui singur tip de agregate. |
| --- | --- |

(602)

Mai mult, astfel cum a clarificat Tribunalul în cauzele conexate T-254/00, T-270/00 și T-277/00, Hotel Cipriani, „o măsură de ajutor nu poate beneficia de derogarea prevăzută la [articolul 107 alineatul (3) litera (b) din tratat] decât dacă avantajează în principal operatorii economici dintr-un stat membru mai degrabă decât comunitatea ca întreg” (91). Acest criteriu nu este îndeplinit în cazul în care sistemul național de ajutoare urmărește doar să amelioreze competitivitatea întreprinderilor vizate în speță pentru a stimula utilizarea unui singur tip de agregate.

Hotel Cipriani

91

| (603) | În consecință, Comisia consideră că scutirile de la plata taxei pe agregate acordate pentru (i) materialul care constă, în întregime sau în principal, în șist extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, inclusiv șistul care apare ca subprodus al exploatării noi a altor materiale taxate; și (ii) reziduurile din extracția șistului extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat nu pot fi considerate compatibile cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE, care promovează protecția mediului ca un proiect de interes european comun. |
| --- | --- |

(603)

În consecință, Comisia consideră că scutirile de la plata taxei pe agregate acordate pentru (i) materialul care constă, în întregime sau în principal, în șist extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, inclusiv șistul care apare ca subprodus al exploatării noi a altor materiale taxate; și (ii) reziduurile din extracția șistului extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat nu pot fi considerate compatibile cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE, care promovează protecția mediului ca un proiect de interes european comun.

7.5.   EVALUARE ALTERNATIVĂ ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 107 ALINEATUL (3) LITERA (c) DIN TFUE – AJUTOARELE DESTINATE SĂ FACILITEZE DEZVOLTAREA ANUMITOR ACTIVITĂȚI SAU A ANUMITOR REGIUNI ECONOMICE

EVALUARE ALTERNATIVĂ ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 107 ALINEATUL (3) LITERA (c) DIN TFUE – AJUTOARELE DESTINATE SĂ FACILITEZE DEZVOLTAREA ANUMITOR ACTIVITĂȚI SAU A ANUMITOR REGIUNI ECONOMICE

| (604) | Pentru o evaluare a măsurii de ajutor în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat, trebuie să se analizeze dacă ajutorul în cauză:






  (a) | îndeplinește un obiectiv bine definit de interes comun; |
| --- | --- | --- |

(604)

Pentru o evaluare a măsurii de ajutor în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat, trebuie să se analizeze dacă ajutorul în cauză:

(a)

îndeplinește un obiectiv bine definit de interes comun;

| (b) | este necesar, adecvat și proporțional pentru îndeplinirea acestui obiectiv; |
| --- | --- |

(b)

este necesar, adecvat și proporțional pentru îndeplinirea acestui obiectiv;

| (c) | nu afectează concurența și schimburile comerciale între statele membre într-o măsură contrară interesului comun. |
| --- | --- |

(c)

nu afectează concurența și schimburile comerciale între statele membre într-o măsură contrară interesului comun.

| (605) | Ca o observație preliminară, Comisia constată că măsurile care implică ajutor de exploatare sunt, în principiu, incompatibile în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c). |
| --- | --- |

(605)

Ca o observație preliminară, Comisia constată că măsurile care implică ajutor de exploatare sunt, în principiu, incompatibile în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c).

| (606) | Taxa pe agregate contribuie la protecția mediului, astfel cum s-a stabilit anterior în considerentul 87 de mai sus, în conformitate cu constatările Tribunalului. Protecția mediului ar putea fi considerată un obiectiv de interes comun al UE. |
| --- | --- |

(606)

Taxa pe agregate contribuie la protecția mediului, astfel cum s-a stabilit anterior în considerentul 87 de mai sus, în conformitate cu constatările Tribunalului. Protecția mediului ar putea fi considerată un obiectiv de interes comun al UE.

| (607) | Potrivit autorităților britanice, scutirile de la plata taxei pe agregate acordate pentru produsele care constau în întregime sau în principal în șist și reziduuri din extracția de șist urmăresc, de asemenea, obiectivul de protecție a mediului, prin faptul că au ca scop reorientarea cererii de la agregatele nou extrase la șist (în întregime sau în principal) și reziduuri din extracția de șist. Autoritățile britanice susțin că materialele respective nu sunt extrase în mod tradițional pentru a fi utilizate ca agregate și că nu dispun de niciun indiciu că acestea ar fi extrase în mod deliberat pentru a fi utilizate ca agregate. |
| --- | --- |

(607)

Potrivit autorităților britanice, scutirile de la plata taxei pe agregate acordate pentru produsele care constau în întregime sau în principal în șist și reziduuri din extracția de șist urmăresc, de asemenea, obiectivul de protecție a mediului, prin faptul că au ca scop reorientarea cererii de la agregatele nou extrase la șist (în întregime sau în principal) și reziduuri din extracția de șist. Autoritățile britanice susțin că materialele respective nu sunt extrase în mod tradițional pentru a fi utilizate ca agregate și că nu dispun de niciun indiciu că acestea ar fi extrase în mod deliberat pentru a fi utilizate ca agregate.

| (608) | Autoritățile britanice au furnizat informații cu privire la situația sectorului agregatelor înainte de introducerea taxei pe agregate, precum și la necesitatea de a introduce o taxă care ar diminua extracția de materiale noi destinate utilizării ca agregate, oferind în același timp alternative viabile. |
| --- | --- |

(608)

Autoritățile britanice au furnizat informații cu privire la situația sectorului agregatelor înainte de introducerea taxei pe agregate, precum și la necesitatea de a introduce o taxă care ar diminua extracția de materiale noi destinate utilizării ca agregate, oferind în același timp alternative viabile.

| (609) | Comisia ia act de faptul că, în principiu, scutirile de la plata taxei pe agregate au servit drept noi mijloace pentru îndeplinirea obiectivului de mediu. |
| --- | --- |

(609)

Comisia ia act de faptul că, în principiu, scutirile de la plata taxei pe agregate au servit drept noi mijloace pentru îndeplinirea obiectivului de mediu.

| (610) | De asemenea, există indicii că nu ar fi putut fi obținută aceeași scădere a extracției de agregate noi în absența taxei pe agregate și a scutirilor aferente. În această privință, numeroase observații din partea părților interesate indică faptul că materialele scutite în temeiul taxei pe agregate au înlocuit cu succes agregatele nou extrase. Agregatele primare de calitate superioară, dar, în special, agregatele secundare de calitate inferioară au fost înlocuite de materialele scutite. Acestea nu includ (i) materialul care constă, în întregime sau în principal, în șist extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, inclusiv șistul care apare ca subprodus al exploatării noi a altor materiale taxate; și (ii) reziduurile din extracția șistului extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat. |
| --- | --- |

(610)

De asemenea, există indicii că nu ar fi putut fi obținută aceeași scădere a extracției de agregate noi în absența taxei pe agregate și a scutirilor aferente. În această privință, numeroase observații din partea părților interesate indică faptul că materialele scutite în temeiul taxei pe agregate au înlocuit cu succes agregatele nou extrase. Agregatele primare de calitate superioară, dar, în special, agregatele secundare de calitate inferioară au fost înlocuite de materialele scutite. Acestea nu includ (i) materialul care constă, în întregime sau în principal, în șist extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, inclusiv șistul care apare ca subprodus al exploatării noi a altor materiale taxate; și (ii) reziduurile din extracția șistului extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat.

| (611) | Se pare că șistul are diferite utilizări ca agregat și, de asemenea, că acesta este extras în mod specific pentru a fi utilizat ca agregat, astfel cum este detaliat în considerentul 341. |
| --- | --- |

(611)

Se pare că șistul are diferite utilizări ca agregat și, de asemenea, că acesta este extras în mod specific pentru a fi utilizat ca agregat, astfel cum este detaliat în considerentul 341.

| (612) | Prin urmare, o scutire pentru șist și reziduurile din extracția deliberată de șist nu face decât să contribuie la creșterea competitivității și riscă să favorizeze continuarea extracției de șist. Astfel cum se explică în considerentele 575-580, șistul care este extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat este similar cu materialele taxate nou extrase care urmează să fie utilizate ca agregate, același lucru fiind valabil pentru șistul extras ca subprodus al materialelor taxate, aflat într-o situație similară cu cea a altor subproduse taxate ale unor materiale supuse taxării. Scutirile nu fac decât să conducă la situația în care o categorie de material nou extras (șist) este mai puțin costisitoare decât celelalte. Acest lucru poate încuraja extracția nouă de șist. Concluzia de mai sus este susținută de constatările Tribunalului (92). |
| --- | --- |

(612)

Prin urmare, o scutire pentru șist și reziduurile din extracția deliberată de șist nu face decât să contribuie la creșterea competitivității și riscă să favorizeze continuarea extracției de șist. Astfel cum se explică în considerentele 575-580, șistul care este extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat este similar cu materialele taxate nou extrase care urmează să fie utilizate ca agregate, același lucru fiind valabil pentru șistul extras ca subprodus al materialelor taxate, aflat într-o situație similară cu cea a altor subproduse taxate ale unor materiale supuse taxării. Scutirile nu fac decât să conducă la situația în care o categorie de material nou extras (șist) este mai puțin costisitoare decât celelalte. Acest lucru poate încuraja extracția nouă de șist. Concluzia de mai sus este susținută de constatările Tribunalului (92).

92

| (613) | Șistul este o rocă și exploatarea sa în carieră are efecte similare asupra mediului ca exploatarea în carieră a altor minereuri. Nu au existat argumente formulate de autoritățile britanice prin care să se demonstreze că șistul este o alternativă mai ecologică la alte surse de agregate, chiar dacă este obținut în mod specific pentru exploatarea comercială ca agregat. Părțile interesate au susținut, de asemenea, că scutirea de la plata taxei pe agregate afectează mediul mai mult decât procesul de extracție însuși, întrucât scutirea permite ca șistul să fie transportat pe distanțe mai lungi și să concureze în continuare cu alte materiale taxate. Transportul are loc în camioane care poluează aerul și deteriorează drumurile din cauza greutății acestora. Comisia ia act de faptul că respectivul cost de transport reprezintă o parte foarte mare din costurile de vânzare a șistului (a se vedea considerentul 292), ceea ce înseamnă că producătorii de șist utilizează marja oferită de taxa pe agregate pentru a transporta materialul pe distanțe mai lungi decât ar face-o în mod normal și pentru a concura pe o zonă mai mare cu alte cariere. |
| --- | --- |

(613)

Șistul este o rocă și exploatarea sa în carieră are efecte similare asupra mediului ca exploatarea în carieră a altor minereuri. Nu au existat argumente formulate de autoritățile britanice prin care să se demonstreze că șistul este o alternativă mai ecologică la alte surse de agregate, chiar dacă este obținut în mod specific pentru exploatarea comercială ca agregat. Părțile interesate au susținut, de asemenea, că scutirea de la plata taxei pe agregate afectează mediul mai mult decât procesul de extracție însuși, întrucât scutirea permite ca șistul să fie transportat pe distanțe mai lungi și să concureze în continuare cu alte materiale taxate. Transportul are loc în camioane care poluează aerul și deteriorează drumurile din cauza greutății acestora. Comisia ia act de faptul că respectivul cost de transport reprezintă o parte foarte mare din costurile de vânzare a șistului (a se vedea considerentul 292), ceea ce înseamnă că producătorii de șist utilizează marja oferită de taxa pe agregate pentru a transporta materialul pe distanțe mai lungi decât ar face-o în mod normal și pentru a concura pe o zonă mai mare cu alte cariere.

| (614) | De asemenea, deși autoritățile britanice susțin, în general, că scutirile care fac obiectul anchetei au ca scop contribuirea la reducerea acumulării de deșeuri, acestea nu au demonstrat că scutirile pentru șist, considerate ajutor de stat, pot contribui la astfel de reduceri. Comisia consideră că scutirile respective înlocuiesc, pur și simplu, acumularea haldelor de reziduuri din extracția de șist nou destinat utilizării ca agregat și a haldelor de șist ca subprodus rezultat din extracția de materiale taxate cu acumularea haldelor de agregate de calitate inferioară supuse taxării, pentru care nu se mai poate găsi un cumpărător. |
| --- | --- |

(614)

De asemenea, deși autoritățile britanice susțin, în general, că scutirile care fac obiectul anchetei au ca scop contribuirea la reducerea acumulării de deșeuri, acestea nu au demonstrat că scutirile pentru șist, considerate ajutor de stat, pot contribui la astfel de reduceri. Comisia consideră că scutirile respective înlocuiesc, pur și simplu, acumularea haldelor de reziduuri din extracția de șist nou destinat utilizării ca agregat și a haldelor de șist ca subprodus rezultat din extracția de materiale taxate cu acumularea haldelor de agregate de calitate inferioară supuse taxării, pentru care nu se mai poate găsi un cumpărător.

| (615) | Prin urmare, Comisia concluzionează că, inclusiv în cazul în care protecția mediului este un obiectiv de interes comun, o scutire generală pentru șist și reziduurile din extracția șistului, atunci când face obiectul unei extracții noi, astfel cum se întâmplă în prezent, riscă să submineze în mod efectiv acest interes și nu reprezintă un instrument adecvat pentru realizarea acestuia. |
| --- | --- |

(615)

Prin urmare, Comisia concluzionează că, inclusiv în cazul în care protecția mediului este un obiectiv de interes comun, o scutire generală pentru șist și reziduurile din extracția șistului, atunci când face obiectul unei extracții noi, astfel cum se întâmplă în prezent, riscă să submineze în mod efectiv acest interes și nu reprezintă un instrument adecvat pentru realizarea acestuia.

| (616) | În plus, Comisia remarcă, astfel cum s-a descris, de asemenea, în considerentele 589 și 590, potențialul puternic de denaturare al ajutoarelor de exploatare acordate producătorilor de șist care, în conformitate cu observațiile părții interesate, au condus la excluderea de pe piață a altor producători de agregate sau la strămutarea altor producători de agregate de calitate inferioară care, în mod normal, concurează cu producătorii de șist, întrucât cei dintâi nu pot concura cu prețurile scăzute pe care pot să le ofere cei din urmă. |
| --- | --- |

(616)

În plus, Comisia remarcă, astfel cum s-a descris, de asemenea, în considerentele 589 și 590, potențialul puternic de denaturare al ajutoarelor de exploatare acordate producătorilor de șist care, în conformitate cu observațiile părții interesate, au condus la excluderea de pe piață a altor producători de agregate sau la strămutarea altor producători de agregate de calitate inferioară care, în mod normal, concurează cu producătorii de șist, întrucât cei dintâi nu pot concura cu prețurile scăzute pe care pot să le ofere cei din urmă.

| (617) | Întrucât Comisia a constatat că situația de fapt și de drept a (i) materialului care constă, în întregime sau în principal, în șist extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, inclusiv șistul care apare ca subprodus al exploatării noi a altor materiale taxate; și (ii) a reziduurilor din extracția șistului extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat este comparabilă cu cea a agregatelor taxate în temeiul taxei pe agregate, scutirea de la plata taxei acordată pentru aceste materiale poate fi justificată doar în conformitate cu obiectivele de protecție a mediului ale taxei pe agregate în cazul în care s-ar putea demonstra că obiectivele de protecție a mediului ale taxei pe agregate pot fi urmărite totuși de materialele respective. |
| --- | --- |

(617)

Întrucât Comisia a constatat că situația de fapt și de drept a (i) materialului care constă, în întregime sau în principal, în șist extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, inclusiv șistul care apare ca subprodus al exploatării noi a altor materiale taxate; și (ii) a reziduurilor din extracția șistului extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat este comparabilă cu cea a agregatelor taxate în temeiul taxei pe agregate, scutirea de la plata taxei acordată pentru aceste materiale poate fi justificată doar în conformitate cu obiectivele de protecție a mediului ale taxei pe agregate în cazul în care s-ar putea demonstra că obiectivele de protecție a mediului ale taxei pe agregate pot fi urmărite totuși de materialele respective.

| (618) | Cu toate acestea, astfel cum se explică în considerentele 611-615 de mai sus și conform constatărilor Tribunalului (93), Comisia consideră că, întrucât șistul este extras în mod specific în vederea exploatării comerciale ca agregat și nu există niciun indiciu că acesta ar fi mai ecologic decât alte agregate, obiectivele de protecție a mediului ale taxei pe agregate nu pot fi urmărite prin scutirile pentru (i) materialul care constă, în întregime sau în principal, în șist extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, inclusiv șistul care apare ca subprodus al exploatării noi a altor materiale taxate; și (ii) reziduurile din extracția șistului extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat. |
| --- | --- |

(618)

Cu toate acestea, astfel cum se explică în considerentele 611-615 de mai sus și conform constatărilor Tribunalului (93), Comisia consideră că, întrucât șistul este extras în mod specific în vederea exploatării comerciale ca agregat și nu există niciun indiciu că acesta ar fi mai ecologic decât alte agregate, obiectivele de protecție a mediului ale taxei pe agregate nu pot fi urmărite prin scutirile pentru (i) materialul care constă, în întregime sau în principal, în șist extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, inclusiv șistul care apare ca subprodus al exploatării noi a altor materiale taxate; și (ii) reziduurile din extracția șistului extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat.

93

| (619) | Comisia nu a primit din partea autorităților britanice niciun argument privind compatibilitatea în ceea ce privește șistul sau reziduurile din extracția de șist extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat pe care ar putea să îl ia în considerare în evaluarea sa privind compatibilitatea cu piața internă a scutirii de la plata taxei pe agregate. |
| --- | --- |

(619)

Comisia nu a primit din partea autorităților britanice niciun argument privind compatibilitatea în ceea ce privește șistul sau reziduurile din extracția de șist extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat pe care ar putea să îl ia în considerare în evaluarea sa privind compatibilitatea cu piața internă a scutirii de la plata taxei pe agregate.

| (620) | Prin urmare, Comisia concluzionează că scutirile de la plata taxei pe agregate acordate pentru (i) materialul care constă, în întregime sau în principal, în șist extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, inclusiv șistul care apare ca subprodus al exploatării noi a altor materiale taxate; și (ii) reziduurile din extracția șistului extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat nu pot fi considerate ca fiind compatibile cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. |
| --- | --- |

(620)

Prin urmare, Comisia concluzionează că scutirile de la plata taxei pe agregate acordate pentru (i) materialul care constă, în întregime sau în principal, în șist extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, inclusiv șistul care apare ca subprodus al exploatării noi a altor materiale taxate; și (ii) reziduurile din extracția șistului extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat nu pot fi considerate ca fiind compatibile cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE.

8.   CONCLUZIE ȘI RECUPERAREA AJUTORULUI

CONCLUZIE ȘI RECUPERAREA AJUTORULUI

| (621) | Comisia concluzionează că scutirile de la plata taxei pe agregate acordate pentru (i) materialul care constă, în întregime sau în principal, în șist extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, inclusiv șistul care apare ca subprodus al exploatării noi a altor materiale taxate; și (ii) reziduurile din extracția șistului extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, care au fost puse în aplicare în mod ilegal, reprezintă ajutor de stat care este incompatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(621)

Comisia concluzionează că scutirile de la plata taxei pe agregate acordate pentru (i) materialul care constă, în întregime sau în principal, în șist extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, inclusiv șistul care apare ca subprodus al exploatării noi a altor materiale taxate; și (ii) reziduurile din extracția șistului extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, care au fost puse în aplicare în mod ilegal, reprezintă ajutor de stat care este incompatibil cu piața internă.

| (622) | În conformitate cu tratatul și cu jurisprudența consacrată, Comisia are competența de a decide dacă statul membru în cauză trebuie să anuleze sau să modifice măsura de ajutor atunci când constată că aceasta este incompatibilă cu piața internă (94). De asemenea, Curtea a susținut în mod consecvent că obligația impusă unui stat membru de a elimina ajutorul considerat de Comisie ca fiind incompatibil cu piața internă are rolul de a restabili situația existentă anterior (95). |
| --- | --- |

(622)

În conformitate cu tratatul și cu jurisprudența consacrată, Comisia are competența de a decide dacă statul membru în cauză trebuie să anuleze sau să modifice măsura de ajutor atunci când constată că aceasta este incompatibilă cu piața internă (94). De asemenea, Curtea a susținut în mod consecvent că obligația impusă unui stat membru de a elimina ajutorul considerat de Comisie ca fiind incompatibil cu piața internă are rolul de a restabili situația existentă anterior (95).

94

95

| (623) | În acest context, Curtea a stabilit faptul că obiectivul este atins odată cu rambursarea de către beneficiar a sumelor acordate sub formă de ajutor ilegal, pierzând astfel avantajul de care beneficiase față de concurenții săi de pe piață, și după restabilirea situației anterioare acordării ajutorului (96). |
| --- | --- |

(623)

În acest context, Curtea a stabilit faptul că obiectivul este atins odată cu rambursarea de către beneficiar a sumelor acordate sub formă de ajutor ilegal, pierzând astfel avantajul de care beneficiase față de concurenții săi de pe piață, și după restabilirea situației anterioare acordării ajutorului (96).

96

| (624) | În conformitate cu jurisprudența, articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (97) prevede că „atunci când adoptă decizii negative în cazuri de ajutor ilegal, Comisia decide ca statul membru în cauză să ia toate măsurile necesare pentru recuperarea ajutorului de la beneficiar [...]”. |
| --- | --- |

(624)

În conformitate cu jurisprudența, articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (97) prevede că „atunci când adoptă decizii negative în cazuri de ajutor ilegal, Comisia decide ca statul membru în cauză să ia toate măsurile necesare pentru recuperarea ajutorului de la beneficiar [...]”.

97

| (625) | Astfel, având în vedere că scutirile de la plata taxei pe agregate acordate pentru materialele menționate în considerentul 620 din prezenta decizie au fost puse în aplicare prin încălcarea articolului 108 din tratat și urmează să fie considerate ajutor ilegal și incompatibil, acestea trebuie să fie recuperate pentru a restabili situația existentă pe piață înainte de a fi acordate. Recuperarea ar trebui să acopere intervalul de timp cuprins între data la care ajutorul a fost pus la dispoziția beneficiarului (și anume, data de la care beneficiarul ar fi trebuit să plătească taxa pe agregate în cazul în care scutirile ilegale și incompatibile de la plata taxei pe agregate nu ar fi existat) până la data în care avantajul beneficiarului a încetat să existe. Sumele care urmează să fie recuperate ar trebui să fie purtătoare de dobândă până la recuperarea efectivă. |
| --- | --- |

(625)

Astfel, având în vedere că scutirile de la plata taxei pe agregate acordate pentru materialele menționate în considerentul 620 din prezenta decizie au fost puse în aplicare prin încălcarea articolului 108 din tratat și urmează să fie considerate ajutor ilegal și incompatibil, acestea trebuie să fie recuperate pentru a restabili situația existentă pe piață înainte de a fi acordate. Recuperarea ar trebui să acopere intervalul de timp cuprins între data la care ajutorul a fost pus la dispoziția beneficiarului (și anume, data de la care beneficiarul ar fi trebuit să plătească taxa pe agregate în cazul în care scutirile ilegale și incompatibile de la plata taxei pe agregate nu ar fi existat) până la data în care avantajul beneficiarului a încetat să existe. Sumele care urmează să fie recuperate ar trebui să fie purtătoare de dobândă până la recuperarea efectivă.

| (626) | Întrucât scutirile constituie venituri nepercepute de către autoritățile britanice, recuperarea ajutorului de stat prevede că beneficiarii scutirilor trebuie să plătească taxa pe agregate pentru perioada aplicării acesteia, împreună cu dobânda aferentă până la recuperarea efectivă. |
| --- | --- |

(626)

Întrucât scutirile constituie venituri nepercepute de către autoritățile britanice, recuperarea ajutorului de stat prevede că beneficiarii scutirilor trebuie să plătească taxa pe agregate pentru perioada aplicării acesteia, împreună cu dobânda aferentă până la recuperarea efectivă.

| (627) | Comisia admite faptul că șistul care (i) este extras ca subprodus din extracția de cărbune; sau (ii) este utilizat în procedeele de obținere a ceramicii; sau (iii) este utilizat în locul argilei, al zgurii sau al altor materiale ca sursă de silicat de aluminiu în producția de ciment; sau (iv) este utilizat altfel, în mod demonstrabil, în alte scopuri decât ca agregat nu ar trebui considerat ca făcând obiectul unei exploatări comerciale ca agregat și, prin urmare, ar trebui să fie exclus din valoarea care trebuie să fie recuperată. |
| --- | --- |

(627)

Comisia admite faptul că șistul care (i) este extras ca subprodus din extracția de cărbune; sau (ii) este utilizat în procedeele de obținere a ceramicii; sau (iii) este utilizat în locul argilei, al zgurii sau al altor materiale ca sursă de silicat de aluminiu în producția de ciment; sau (iv) este utilizat altfel, în mod demonstrabil, în alte scopuri decât ca agregat nu ar trebui considerat ca făcând obiectul unei exploatări comerciale ca agregat și, prin urmare, ar trebui să fie exclus din valoarea care trebuie să fie recuperată.

| (628) | Nu ar trebui să existe nicio obligație de recuperare a ajutoarelor acordate în temeiul schemei de ajutor care îndeplinesc toate cerințele unui regulament de minimis sau ale unui regulament de exceptare pe categorii adoptat în temeiul articolelor 1 și 2 din Regulamentul (CE) nr. 994/98 al Consiliului (98), aplicabile la momentul acordării ajutorului. |
| --- | --- |

(628)

Nu ar trebui să existe nicio obligație de recuperare a ajutoarelor acordate în temeiul schemei de ajutor care îndeplinesc toate cerințele unui regulament de minimis sau ale unui regulament de exceptare pe categorii adoptat în temeiul articolelor 1 și 2 din Regulamentul (CE) nr. 994/98 al Consiliului (98), aplicabile la momentul acordării ajutorului.

de minimis

98

| (629) | Întrucât cumularea este exclusă pentru aceleași costuri eligibile, în cazul în care valoarea totală a ajutoarelor primite de un beneficiar este mai mare de 200 000 EUR, autoritățile britanice ar trebui să îl recupereze în întregime, întrucât regulamentul de minimis, adoptat în temeiul articolului 2 din Regulamentul (CE) nr. 994/98, care era aplicabil la momentul acordării ajutorului, nu poate fi invocat. |
| --- | --- |

(629)

Întrucât cumularea este exclusă pentru aceleași costuri eligibile, în cazul în care valoarea totală a ajutoarelor primite de un beneficiar este mai mare de 200 000 EUR, autoritățile britanice ar trebui să îl recupereze în întregime, întrucât regulamentul de minimis, adoptat în temeiul articolului 2 din Regulamentul (CE) nr. 994/98, care era aplicabil la momentul acordării ajutorului, nu poate fi invocat.

de minimis

| (630) | Pentru a stabili beneficiarii ajutorului ilegal și incompatibil și valorile aferente ajutorului, autoritățile britanice ar trebui să stabilească în primul rând toate întreprinderile care produc șist și produse constând în principal în șist de la 1 aprilie 2002 și până în prezent (denumite în continuare „producători de șist”). Ulterior, prin intermediul tuturor surselor de informații disponibile, inclusiv informațiile publice și registrele fiscale confidențiale, autoritățile britanice ar trebui să stabilească cantitățile de șist exploatate în scopuri comerciale de către producătorii de șist, astfel cum se menționează în considerentul 621 din prezenta decizie. În cazul în care nu ar fi posibil să se stabilească sumele respective pe baza informațiilor disponibile, autoritățile britanice ar trebui să solicite producătorilor de șist să demonstreze în ce măsură șistul pe care îl produc este (și în ce măsură nu este) materialul menționat în considerentul 621 din prezenta decizie, |
| --- | --- |

(630)

Pentru a stabili beneficiarii ajutorului ilegal și incompatibil și valorile aferente ajutorului, autoritățile britanice ar trebui să stabilească în primul rând toate întreprinderile care produc șist și produse constând în principal în șist de la 1 aprilie 2002 și până în prezent (denumite în continuare „producători de șist”). Ulterior, prin intermediul tuturor surselor de informații disponibile, inclusiv informațiile publice și registrele fiscale confidențiale, autoritățile britanice ar trebui să stabilească cantitățile de șist exploatate în scopuri comerciale de către producătorii de șist, astfel cum se menționează în considerentul 621 din prezenta decizie. În cazul în care nu ar fi posibil să se stabilească sumele respective pe baza informațiilor disponibile, autoritățile britanice ar trebui să solicite producătorilor de șist să demonstreze în ce măsură șistul pe care îl produc este (și în ce măsură nu este) materialul menționat în considerentul 621 din prezenta decizie,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Schema de ajutoare constând în scutirile de la plata taxei pe agregate stabilite la articolul 17 alineatul (4) litera (a) și la articolul 17 alineatul (3) litera (f) punctul (i) din Legea finanțelor pentru anul 2001, astfel cum a fost modificată prin Legea finanțelor pentru anul 2002 și prin Legea finanțelor pentru anul 2007, acordate pentru:

| (a) | materialul care constă, în întregime sau în principal, în șist extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, inclusiv șistul care apare ca subprodus al exploatării noi a altor materiale taxate; și |
| --- | --- |

(a)

materialul care constă, în întregime sau în principal, în șist extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, inclusiv șistul care apare ca subprodus al exploatării noi a altor materiale taxate; și

| (b) | agregatele care constau în întregime în reziduuri de extracție provenind din orice procedeu prin care șistul, care este extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, a fost separat de alte roci după ce a fost extras sau obținut împreună cu rocile respective, |
| --- | --- |

(b)

agregatele care constau în întregime în reziduuri de extracție provenind din orice procedeu prin care șistul, care este extras în mod deliberat în vederea exploatării comerciale ca agregat, a fost separat de alte roci după ce a fost extras sau obținut împreună cu rocile respective,

pusă în aplicare de Regatul Unit, cu încălcarea articolului 108 alineatul (3) din TFUE, este incompatibilă cu piața internă.

(2)   Scutirile, excluderile și deducerile fiscale prevăzute în următoarele dispoziții din Legea finanțelor pentru anul 2001, astfel cum a fost modificată prin Legea finanțelor pentru anul 2002 și prin Legea finanțelor pentru anul 2007:

| — | articolul 17 alineatul (3) litera (e), articolul 17 alineatul (3) litera (f) punctele (i) și (ii) [cu excepția materialelor enumerate la articolul 1 alineatul (1) din prezenta decizie]; |
| --- | --- |

—

articolul 17 alineatul (3) litera (e), articolul 17 alineatul (3) litera (f) punctele (i) și (ii) [cu excepția materialelor enumerate la articolul 1 alineatul (1) din prezenta decizie];

| — | articolul 17 alineatul (4) litera (a) [cu excepția materialelor enumerate la articolul 1 alineatul (1) din prezenta decizie], articolul 17 alineatul (4) litera (c) punctele (i) și (ii), articolul 17 alineatul (4) litera (f) (în ceea ce privește argila); |
| --- | --- |

—

articolul 17 alineatul (4) litera (a) [cu excepția materialelor enumerate la articolul 1 alineatul (1) din prezenta decizie], articolul 17 alineatul (4) litera (c) punctele (i) și (ii), articolul 17 alineatul (4) litera (f) (în ceea ce privește argila);

| — | articolul 18 alineatul (2) litera (b); și |
| --- | --- |

—

articolul 18 alineatul (2) litera (b); și

| — | articolul 30 alineatul (1) litera (b) [în măsura în care se referă la un procedeu scutit în sensul articolului 18 alineatul (2) litera (b)] |
| --- | --- |

—

articolul 30 alineatul (1) litera (b) [în măsura în care se referă la un procedeu scutit în sensul articolului 18 alineatul (2) litera (b)]

nu constituie ajutor de stat.

Articolul 2

Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord abrogă schema de ajutoare în măsura în care privește aceasta materialele menționate la articolul 1 alineatul (1).

Articolul 3

Ajutoarele individuale acordate în baza schemei menționate la articolul 1 alineatul (1) nu constituie ajutor de stat în cazul în care îndeplinesc condițiile materiale prevăzute de regulamentul adoptat în temeiul articolului 2 din Regulamentul (CE) nr. 994/98 care este aplicabil la momentul acordării ajutorului.

Articolul 4

Ajutoarele individuale acordate în temeiul schemei menționate la articolul 1 alineatul (1) care îndeplinesc condițiile prevăzute de un regulament adoptat în temeiul articolului 1 din Regulamentul (CE) nr. 994/98, aplicabil la momentul acordării ajutoarelor sau prin orice altă schemă de ajutoare aprobată sunt compatibile cu piața internă.

Articolul 5

(1)   Regatul Unit recuperează de la beneficiari ajutoarele incompatibile acordate în cadrul schemei menționate la articolul 1 alineatul (1).

(2)   Ajutoarele care trebuie recuperate sunt purtătoare de dobândă de la data la care au fost puse la dispoziția beneficiarului până la data la care sunt recuperate efectiv.

(3)   Dobânda se calculează pe o bază compusă, în conformitate cu capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (99).

Articolul 6

(1)   Recuperarea ajutorului acordat în cadrul schemei menționate la articolul 1 alineatul (1) este imediată și efectivă.

(2)   Regatul Unit se asigură că prezenta decizie este pusă în aplicare în termen de patru luni de la data notificării acesteia.

Articolul 7

(1)   În termen de maxim două luni de la notificarea prezentei decizii, Regatul Unit prezintă Comisiei următoarele informații:

| (a) | o listă a tuturor entităților care produc materialele menționate la articolul 1 alineatul (1), între 1 aprilie 2002 și data prezentării listei; |
| --- | --- |

(a)

o listă a tuturor entităților care produc materialele menționate la articolul 1 alineatul (1), între 1 aprilie 2002 și data prezentării listei;

| (b) | pentru fiecare dintre entitățile la care se face referire la litera (a) de mai sus:






  (i) | cantitatea totală a materialelor menționate la articolul 1 alineatul (1) care fac obiectul exploatării comerciale începând de la 1 aprilie 2002; |
| --- | --- | --- |

(b)

pentru fiecare dintre entitățile la care se face referire la litera (a) de mai sus:

(i)

cantitatea totală a materialelor menționate la articolul 1 alineatul (1) care fac obiectul exploatării comerciale începând de la 1 aprilie 2002;

| (ii) | suma totală (principalul și dobânzile de recuperare) care trebuie recuperată de la fiecare beneficiar; |
| --- | --- |

(ii)

suma totală (principalul și dobânzile de recuperare) care trebuie recuperată de la fiecare beneficiar;

| (c) | o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și a celor avute în vedere pentru a se conforma prezentei decizii; |
| --- | --- |

(c)

o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și a celor avute în vedere pentru a se conforma prezentei decizii;

| (d) | documente care să demonstreze că beneficiarii au fost somați să ramburseze ajutorul. |
| --- | --- |

(d)

documente care să demonstreze că beneficiarii au fost somați să ramburseze ajutorul.

(2)   Regatul Unit utilizează toate sursele posibile de informații pentru elaborarea listei producătorilor de șist și stabilirea cantității totale de materiale menționate la articolul 1 alineatul (1) care au făcut obiectul exploatării comerciale din partea acestora începând cu 1 aprilie 2002, din surse publice și pe baza unor informații fiscale confidențiale, cum ar fi: evidențe fiscale, evidențe ale vânzărilor și alte documente ținute de întreprinderi, registre fiscale, inclusiv registre privind impozitul pe profit, registrul comerțului, registre funciare, date statistice, autorizații de construcție, date deținute de autoritățile locale și de consiliile județene, inclusiv, dar fără a se limita la, date de înregistrare la HMRC în scopul taxei pe agregate înainte și după 1 aprilie 2014, date furnizate de autoritățile de planificare minieră, Annual Minerals Raised Inquiry, baza de date BritPits și date furnizate de British Geological Survey, publicația Minerals Yearbook din Regatul Unit și Ghidul din 2007 privind piatra pentru construcții și ardezia din Cornwell.

(3)   Regatul Unit informează Comisia cu privire la evoluția măsurilor naționale luate în vederea punerii în aplicare a prezentei decizii până la finalizarea recuperării ajutorului acordat în cadrul schemei menționate la articolul 1 alineatul (1). La cererea Comisiei, Regatul Unit transmite fără întârziere informații cu privire la măsurile deja luate și la cele programate în vederea respectării prezentei decizii.

Regatul Unit furnizează, de asemenea, informații detaliate privind cuantumurile ajutorului și dobânda percepută pe suma de recuperat, care au fost recuperate de la beneficiari.

Articolul 8

Prezenta decizie se adresează Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord.

Adoptată la Bruxelles, 27 martie 2015.

Pentru Comisie

Margrethe VESTAGER

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO C 348, 28.11.2013, p. 162.

1

(2)  
  JO C 133, 5.6.2002, p. 11.

2

(3)  Idem nota de subsol 1.

3

(4)  Wikipedia: https://en.wikipedia.org/wiki/Construction_aggregate (29 mai 2013); FAOterm: http://termportal.fao.org/faoterm/search/pages/termUrl.do?id=204 (29 mai 2013), European Standard BSEN 12620:2002; Dictionary of Building, James H. Maclean and John S. Scott, Penguin Books, fourth edition; Oxford Dictionary of Construction, Surveying & Civil Engineering, Christopher Gorse, David Johnston and Martin Pritchard, Oxford University Press 2012; Glossary of Building and Civil Engineering Terms, British Standard Institution, Blackwell Scientific Publications, 1993, 100-4403; http://www.uepg.eu/what-are-aggregates. A se vedea, de asemenea, cauza T-210/02 RENV din 7 martie 2012, British Aggregates Association/Comisia, ECLI:EU:T:2012:110, punctul 1.

4

British Aggregates Association/Comisia

(5)  Betonul este un amestec de agregate, ciment și apă. Scopul agregatelor în acest amestec este de a oferi o structură scheletică rigidă și de a reduce spațiul ocupat de pasta de ciment.

5

(6)  Agregatele sunt utilizate pe scară largă în drenare datorită valorii lor ridicate de conductivitate hidraulică.

6

(7)  Agregatele sunt utilizate ca material de bază în construcția de fundații, drumuri și căi ferate. În acest caz, agregatele contribuie la umplerea golurilor și protejarea țevilor (țevile pentru transportul apei tratate sau utilizate drept conducte de cabluri trebuie să fie protejate împotriva obiectelor ascuțite din sol și, prin urmare, sunt pozate și înconjurate de agregate fine înainte de astuparea șanțurilor). Agregatele contribuie, de asemenea, la asigurarea durității suprafețelor (acestea împiedică tasarea diferențiată sub drum, clădire sau cale ferată). Drumurile și parcările neasfaltate sunt acoperite cu un strat superficial de agregate pentru a asigura o suprafață mai solidă pentru vehicule, de la motociclete până la camioane. Acest lucru împiedică vehiculele să se afunde în sol, în special în condiții de umiditate. Wikipedia: https://en.wikipedia.org/wiki/Construction_aggregate (29 mai 2013); http://sustainableaggregates.com/overview/uses.htm (29 mai 2013).

7

(8)  Standardul european BSEN 12620:2002.

8

(9)  UEPG, http://www.uepg.eu/what-are-aggregates, site consultat la 28.3.2013. A se vedea, de asemenea, http://www.bgs.ac.uk/planning4minerals/assets/downloads/86210_P4M_A_Guide_On_Aggregates.pdf p. 6.

9

(10)  http://www.bgs.ac.uk/planning4minerals/Resources_1.htm (29 mai 2013); http://sustainableaggregates.com/sourcesofaggregates/recycled/rib_introduction.htm (29 mai 2013); http://www.uepg.eu/what-are-aggregates (29 mai 2013).

10

(11)  Glossary of Building and Civil Engineering Terms, British Standard Institution, Blackwell Scientific Publications, 1993, 630-3.

11

(12)  http://sustainableaggregates.com/overview/uses.htm (29.5.2013); HM Customs & Excises – Consultation on a Potential Aggregates Tax – Summary of Replies, aprilie 1999, punctul 18.

12

(13)  De exemplu, nisipul, de regulă nisipul silicios, este utilizat pentru a fabrica matrițe într-o turnătorie. Un alt exemplu este calcarul sau carbonatul de calciu. Măcinat până la transformare într-o pulbere fină, acesta este utilizat ca agent de albire sau de umplere în hârtie, adezivi, vopsele, materiale plastice, PVC, pastă de dinți, tablete medicale și produse de curățat. Acesta este utilizat, de asemenea, pentru a crește cantitatea de calciu în suplimentele de vitamine și minerale, făină și furaje. De asemenea, nisipul silicios este principalul mediu de filtrare utilizat de industria apei pentru extragerea de solide din apele reziduale.

13

(14)  Varul este absorbit de plante (culturi sau iarbă) și copaci, dar este pierdut, de asemenea, în mod natural din sol prin scurgerea apei de ploaie și prin utilizarea de îngrășăminte. Acest lucru poate conduce la creșterea acidității, la pierderea fertilității solului și, uneori, are un efect negativ asupra structurii solului. Pentru a restabili echilibrul, pe câmpuri se aplică „agrocalcar”, cu scopul de a menține condițiile de creștere necesare pentru culturi sau pajiști. Varul poate fi pur și simplu calcar sau dolomită (care conține, de asemenea, magneziu) sau var stins (sau dolomită stinsă), în cazul în care roca se încălzește într-un cuptor.

14

(15)  MPG6 – Guidelines for Aggregates Provision in England 1994, punctul 6-123 (23).

15

(16)  Budget announcement March 2000 – Prudent for a Purpose: Working for a Stronger and Fairer Britain – Chapter 6: Protecting the environment – Regenerating our cities/protecting our countryside – Waste; Aggregates, punctul 6.91; Pre-Budget Report – November 2001 – Chapter 7: Protecting the environment – Protecting Britain's countryside – Aggregates quarrying – The aggregates levy, punctul 7.71; Budget announcement March 2001 – Chapter 6: Protecting the environment, punctul 6.91.

16

(17)  Scrisoarea din 19 februarie 2002, înregistrată la 21 februarie 2002 cu numărul A/31371, punctul 4.10.

17

(18)  Această dispoziție vizează să acopere cazul în care agregatul este transferat de la un sit la altul aparținând aceluiași exploatator. În mod normal, transferul de la un sit la altul nu face obiectul taxei pe agregate, a se vedea articolul 19 alineatul (3) litera (b) din Legea finanțelor pentru anul 2001.

18

(19)  Autoritățile britanice au indicat că agregatul face obiectul unui acord de furnizare atunci când este încheiat un contract sau atunci când se schimbă deținătorul bunurilor și este ridicat un document. Articolul 19 alineatul (6) din Legea finanțelor pentru anul 2001 indică faptul că un agregat va face obiectul unui acord în momentul în care este identificabil separat. De asemenea, este prevăzut faptul că, în sensul taxei, transferul dreptului de proprietate asupra terenului pe care se află agregatele nu echivalează în mod automat cu un transfer al agregatelor.

19

(20)  A se vedea articolul 48 alineatul (2) din Legea finanțelor pentru anul 2001: utilizarea „pentru construcții” înseamnă utilizarea agregatelor ca materiale sau ca sprijin pentru construcția sau renovarea oricărei structuri (inclusiv drumuri și căi de acces, zona pe care este amplasată sau urmează să fie amplasată o cale ferată și rambleuri) sau amestecarea acestora ca parte a procesului de producere a mortarului, a betonului, a tarmacadamului, a pietrei pentru îmbrăcăminți rutiere sau a oricărui alt tip de materiale de construcție similare.

20

(21)  Circumstanțele admise sunt definite la articolul 19 alineatul (7). Acestea se referă la situația în care agregatul este amestecat cu agregate supuse taxării care nu au făcut obiectul taxei pe agregate în prealabil și amestecarea are loc în întregime pe un sit care este situl de origine, un sit înregistrat sub același nume ca situl de origine sau un sit pe care agregatele au fost transferate în vederea aplicării unui procedeu scutit, dar care nu a fost aplicat.

21

(22)  Situl de debarcare a agregatelor corespunde unui sit de origine numai pentru agregatele extrase din fundul mării/apele din Regatul Unit.

22

(23)  A se vedea, de asemenea, Nota AGL 1: Taxa pe agregate, aprilie 2011, punctul 8.1.

23

(24)  Cea din urmă dispoziție se referă la situația în care agregatul revine pe terenul de unde a fost obținut și se află încă în aceeași stare în care a fost obținut. Într-o astfel de situație, nu există o furnizare de agregate supusă taxării.

24

(25)  A se vedea Nota AGL 1.

25

(26)  Reglementările (generale) privind taxa pe agregate din 2002 [Aggregates Levy (General) Regulations] (SI 2002/761) precizează cazurile în care eliminarea agregatelor poate conduce la o scutire de taxă. În conformitate cu reglementarea 13, o persoană are dreptul la un credit fiscal în ceea ce privește orice taxă pe agregate contabilizată în cazul în care agregatul impozabil în cauză este eliminat (la gropi de gunoi sau în alt mod) în oricare dintre următoarele moduri:

26

Aggregates Levy (General) Regulations

| „(i) | este returnat, fără prelucrare ulterioară, pe situl de origine sau pe orice alt sit care nu este situl de origine, dar este înregistrat sub același nume; |
| --- | --- |

„(i)

este returnat, fără prelucrare ulterioară, pe situl de origine sau pe orice alt sit care nu este situl de origine, dar este înregistrat sub același nume;

| (ii) | este eliminat în depozitele de deșeuri; |
| --- | --- |

(ii)

este eliminat în depozitele de deșeuri;

| (iii) | constă în pietriș sau nisip și este utilizat pentru restaurarea plajelor într-un sit care nu este situl său de origine.” |
| --- | --- |

(iii)

constă în pietriș sau nisip și este utilizat pentru restaurarea plajelor într-un sit care nu este situl său de origine.”

(27)  Nota AGL 2 Procedee industriale și agricole scutite de la plata taxei pe agregate, disponibilă pe siteul HM Revenue & Customs (Administrația fiscală și vamală).

27

(28)  Scutirile și excluderile prevăzute la articolul 17 alineatul (3) litera (e), articolul 17 alineatul (3) litera (f) punctele (i) și (ii), articolul 17 alineatul (4) litera (a) (în măsura în care materialele exceptate constau în întregime în cărbune, lignit, șist argilos și ardezie utilizate ca agregate sau constau în principal în cărbune, lignit, șist argilos și ardezie), articolul 17 alineatul (4) litera (c) punctele (i) și (ii) (atunci când materialele scutite constau în principal în reziduuri de extracție), articolul 17 alineatul (4) litera (f) (în ceea ce privește argila), articolul 18 alineatul (2) litera (b) [în măsura în care se referă la un procedeu scutit privind materialele care sunt utilizate ca agregate] și articolul 30 alineatul (1) litera (b) [în măsura în care se referă la un procedeu scutit în sensul articolului 18 alineatul (2) litera (b) privind materialele utilizate ca agregate] din Legea finanțelor pentru anul 2001, astfel cum a fost modificată prin Legea finanțelor pentru anul 2002 și Legea finanțelor pentru anul 2007.

28

(29)  Orientările comunitare privind ajutorul de stat pentru protecția mediului (JO C 37, 3.2.2001, p. 3).

29

(30)  Orientări comunitare privind ajutorul de stat pentru protecția mediului (JO C 82, 1.4.2008, p. 1).

30

(31)  Domnul Bird nu a furnizat niciun exemplu sau element de probă în acest sens.

31

(32)  A se vedea nota de subsol 31.

32

(33)  A se vedea, de exemplu, studiul de piață al Comisiei pentru concurență privind piața agregatelor, cimentului și betonului pregătit pentru utilizare, documentul de lucru privind definirea din 1 noiembrie 2011, punctul 19 și raportul privind constatările provizorii din 21 mai 2013, punctul 5.5 litera (b), punctul 5.6 litera (b) și punctul 5.24; decizia OFT din 2 noiembrie 2011, propunerea de asociere în participațiune între Anglo American PLC și Lafarge S.A., ME/5007/11, punctul 72.

33

(34)  A se vedea cauzele conexate C-328/99 și C-399/00 Italia și SIM 2 Multimedia/Commission, Rec., 2003, p. I-4035, punctul 35, cauza C-222/04 Cassa di Risparmio di Firenze și alții, Rec., 2006, p. I-289, punctul 131 și cauzele conexate C-393/04 și C-41/05 Air Liquide Industries Belgium, Rec., 2006, p. I-5293, punctul 29 și jurisprudența citată.

34

Italia și SIM 2 Multimedia

Commission

Cassa di Risparmio di Firenze și alții,

Air Liquide Industries Belgium

(35)  Cauza C-143/99 Adria-Wien Pipeline, Rec., 2001, p. I-8365, punctul 41; a se vedea, de asemenea, cauza C-172/03 Heiser, Rec., 2005, p. I-1627, punctul 40, cauzele conexate C-182/03 și C-217/03 Belgia și Forum 187/Comisia, Rec., 2006, p. I-5479, punctul 119, cauza C-88/03 Portugalia/Comisia, Rec., 2006, p. I-7115, punctul 54 și cauzele conexate C-428/06-C-434/06 UGT-Rioja și alții, Rep., 2008, p. I-6747, punctul 46, cauza T-210/02 RENV, British Aggregates Association/Comisia, ECLI:EU:T:2012:110, punctul 47, cauza C-487/06 P, British Aggregates Association/Comisia, Rep., 2008, p. I-10515, punctul 82.

35

Adria-Wien Pipeline

Heiser,

Belgia și Forum 187

Comisia

Portugalia

Comisia

UGT-Rioja și alții

British Aggregates Association/Comisia

British Aggregates Association/Comisia

(36)  Cauza Adria-Wien Pipeline, citată mai sus la nota de subsol 35, punctul 42 și cauza Portugalia/Comisia, citată la nota de subsol 35, punctul 52; cauza C-487/06 P, British Aggregates Association/Comisia, Rep., 2008, p. I-10515, punctul 83.

36

Adria-Wien Pipeline

Portugalia

Comisia

British Aggregates Association/Comisia

(37)  Cauza Portugalia/Comisia, citată la nota de subsol 35, punctul 56 și cauza T-308/00 Salzgitter/Comisia, Rec., 2004, p. II-1933, punctul 81, cauza T-210/02 RENV, British Aggregates Association, ECLI:EU:T:2012:110, punctul 49.

37

Portugalia

Comisia

Salzgitter

Comisia

British Aggregates Association

(38)  Cauza T-210/02 RENV, British Aggregates Association, ECLI:EU:T:2012:110, punctul 51.

38

British Aggregates Association

(39)  A se vedea Economic and Fiscal Strategy Report and Financial Statement and Budget Report 1999 – Chapter 5: Building A Fairer Society – Tackling tax abuse; Protecting the environment, p. 27: „Guvernul va publica în curând un proiect de lege pentru introducerea unei taxe pe extracția de rocă dură, nisip și pietriș utilizate ca agregate”. A se vedea, de asemenea, Budget announcement March 2000 – Prudent for a Purpose: Working for a Stronger and Fairer Britain – Chapter 6: Protecting the environment – Regenerating our cities/protecting our countryside – Waste; Aggregates, punctul 6.91; Pre-Budget Report – November 2001 – Chapter 7: Protecting the environment – Protecting Britain's countryside – Aggregates quarrying – The aggregates levy, punctul 7.71; Budget announcement March 2001 – Chapter 6: Protecting the environment, punctul 6.91, din care reiese că autoritățile britanice au avut în vedere în mod specific numai o taxă pe agregate.

39

Economic and Fiscal Strategy Report and Financial Statement and Budget Report 1999

Chapter 5: Building A Fairer Society

Tackling tax abuse; Protecting the environment

Budget announcement March 2000

Prudent for a Purpose: Working for a Stronger and Fairer Britain

Chapter 6: Protecting the environment

Regenerating our cities/protecting our countryside

Waste; Aggregates

Pre-Budget Report

November 2001

Chapter 7: Protecting the environment

Protecting Britain's countryside

Aggregates quarrying

The aggregates levy

Budget announcement March 2001

Chapter 6: Protecting the environment

(40)  Cauza T-210/02 RENV British Aggregates Association, ECLI:EU:T:2012:110, punctul 66.

40

British Aggregates Association

(41)  HM Customs & Excises – Consultation on a Potential Aggregates Tax – Summary of Replies, aprilie 1999, punctul 13.

41

(42)  Niciun astfel de element de probă nu a fost prezentat Comisiei.

42

(43)  A se vedea nota de subsol 42.

43

(44)  O copie a e-mailului a fost înaintată Comisiei.

44

(*1)  Informații confidențiale.

*1

(45)  În hotărârea sa în cauza T-210/12 RENV, Tribunalul a stabilit că „principiul de taxare normală care stă la baza taxei pe agregate se întemeiază numai pe noțiunea exploatării comerciale în Regatul Unit a unui material supus taxei ca «agregat»
  ”. Comisia consideră că principiul de taxare normală definit astfel necesită stabilirea momentului în timp în care „materialul este «taxat» ca agregat”. Având în vedere că articolul 17 alineatul (2) din Legea finanțelor pentru anul 2001 nu oferă o definiție autentică a „agregatelor supuse taxării”, ci le definește ca agregate care nu sunt scutite și ca agregatele descrise la literele (b)-(d), principiul de taxare normală în temeiul taxei pe agregate, astfel cum este descris de asemenea de Tribunal, trebuie să depindă, în mod inevitabil, de stabilirea momentului în care „un material este utilizat ca «agregat»
  ”.

45

(46)  A se vedea nota de subsol 39.

46

(47)  Considerentele 58 și 59 din decizia de inițiere a procedurii.

47

(48)  A se vedea cauza T-210/02 RENV – British Aggregates/Comisia, ECLI:EU:T:2012:110, punctul 64.

48

British Aggregates/Comisia

(49)  A se vedea cauza T-210/02 RENV – British Aggregates/Comisia, ECLI:EU:T:2012:110, punctul 55.

49

British Aggregates/Comisia

(50)  A se vedea articolul 48 alineatul (2) din Legea finanțelor pentru anul 2001.

50

(51)  Articolul 18 alineatul (2) litera (b): orice proces prin care o substanță relevantă este extrasă sau altfel separată (fie ca parte a procesului de obținere a acesteia din orice teren sau altfel) de orice agregat. Articolul 18 alineatul (3) enumeră substanțele relevante ca fiind (a) anhidrit; (b) argilă plastică; (c) baritine; (e) caolin; (f) feldspat; (g) argilă refractară; (i) fluorină; (j) fluoridină; (k) pietre prețioase și semiprețioase; (l) gips; (m) orice metal sau minereul oricărui metal; (n); muscovit; (o) perlit; (p) potasă; (q) piatră ponce; (r) fosforită; (s) clorură de sodiu; (t) talc; (u); vermiculit. Alineatul (3) literele (d) și (h) din articolul 18 au fost omise retroactiv începând cu 1 aprilie 2002 prin modificările introduse prin Legea finanțelor pentru anul 2002.

51

(52)  Articolul 30 alineatul 1 litera (b) din Legea finanțelor pentru anul 2001 prevede o facilitate fiscală în cazul în care un procedeu scutit în sensul articolului 18 alineatul (2) literele (a), (b) și (c) din Legea finanțelor pentru anul 2001 a fost aplicat materialului atunci când acesta a fost supus deja taxei pe agregate. Astfel, acesta reflectă scutirile prevăzute la articolul 18 alineatul (2).

52

(53)  Substanțele respective beneficiază, de asemenea, de o deducere fiscală în cazul în care taxa a fost plătită și procesul scutit a avut loc ulterior [articolul 30 alineatul (1) litera (b)]. Evaluarea excluderii se aplică mutatis mutandis deducerii fiscale.

53

mutatis mutandis

(54)  Considerentul 73 din decizia de inițiere a procedurii.

54

(55)  A se vedea Glossary of Building and Civil Engineering Terms, British Standard Institution, Blackwell Scientific Publications, 1993, 630-3007 și 630-3013.

55

(56)  Considerentul 83 din decizia de inițiere a procedurii.

56

(57)  Informații extrase (la 30 octombrie 2002) de pe site-ul întreprinderii Alfred McAlpine

57

Informații publicate la adresa: http://www.amslate.com/applications/ima/ima.sbtml; Informații extrase din „Politica și practicile de aprovizionare cu materii prime în Europa de Nord-Vest – fapte și cifre – Anglia, Scoția și Țara Galilor (Regatul Unit)”, raport CR/02/082N elaborat de British Geological Survey și comandat de Road and Hydraulic Engineering Institute din cadrul Ministerului Lucrărilor Publice și Gospodăririi Apelor din Țările de Jos, p. 50; document elaborat de Geoff Topham din cadrul Aggregate Industries cu privire la extracția de carieră în Holme Park Quarry, 19 iunie 2002.

(58)  Nu au fost furnizate exemple de cariere.

58

(59)  A se vedea, de exemplu, http://www.honister.com/; http://www.callywithquarry.co.uk/quarry

59

(60)  
  „Survey of Arisings and Use of Secondary Materials as Aggregates in England and Wales in 2001”, Symonds Group, noiembrie 2002.

60

(61)  Agregatul de ardezie a fost utilizat în locul agregatelor de calitate superioară pentru șoseaua de centură A55 din Bangor (utilizând 150 000 de tone de deșeuri de ardezie) și este utilizat pe scară largă în partea de nord a Țării Galilor pentru rambleuri și diguri.

61

(62)  [...] estimează un cost al producerii de agregate de ardezie de 6,50 GBP pe tonă, din care costul de măcinare este de aproximativ 5 GBP pe tonă. [...] a estimat un cost estimat pentru producerea unei tone de agregat de ardezie de 5,69 GBP.

62

(63)  A se vedea nota de subsol 60.

63

(64)  Raport întocmit în 2003 de British Geological Society pentru autoritățile fiscale din Regatul Unit pentru a sprijini agenții fiscale în aplicarea derogărilor pentru ardezie, șist și argilă într-o manieră corectă din punct de vedere geologic.

64

(65)  Măsura în care materialul poate fi divizat cu ușurință de-a lungul unor planuri paralele apropiate.

65

(66)  Informațiile au fost extrase din surse deschise, de exemplu, de pe internet.

66

(67)  Din informațiile furnizate, nu este clar ce materiale produce de fapt o anumită carieră, deși aceasta apare în lista carierelor producătoare de șist.

67

(68)  Materialul de descopertă este materialul care se află deasupra minereului pe care exploatatorul dorește să îl extragă.

68

(69)  A se vedea nota de subsol 64.

69

(70)  Cauza T-210/02 RENV, British Aggregates Association, ECLI:EU:T:2012:110, punctul 72.

70

British Aggregates Association,

(71)  A se vedea tabelul de la considerentul 143.

71

(72)  A se vedea nota de subsol 67.

72

(73)  Informațiile sunt disponibile la adresa: http://www.brauntonaggregates.co.uk/technical-details.html, accesată la 11 martie 2015.

73

(74)  Conform informațiilor furnizate de Regatul Unit, caolinul este o argilă sedimentară cu granulație fină, formată din caolinit. Acesta este utilizat în producția de porțelan și de hârtie lucioasă, precum și de produse medicale și de cosmetice.

74

(75)  Argila plastică este o argilă sedimentară formată din caolinit, cu granulație fină, a cărei compoziție, de regulă, este de 20-80 % caolinit, 10-25 % mică, 6-65 % cuarț. Aceasta este utilizată în producerea materialelor ceramice, pentru a conferi plasticitate și rezistență în cazul nesupunerii la flacără.

75

(76)  British Geological Survey, Mineral Planning Factsheet, Construction aggregates, pagina 3.

76

(77)  Cauza T-210/02 RENV, British Aggregates Association, ECLI:EU:T:2012:110, punctele 89-90.

77

British Aggregates Association

(78)  A se vedea nota de subsol 77.

78

(79)  Decarburizare argon-oxigen.

79

(80)  Directiva 2006/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2006 privind gestionarea deșeurilor din industriile extractive și de modificare a Directivei 2004/35/CE – Declarația Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei (JO L 102, 11.4.2006, p. 15).

80

(81)  A se vedea Building and Civil Engineering Terms, British Standard Institution, Blackwell Scientific Publications, 1993, 630-3006; a se vedea, de asemenea, elementele de probă prezentate de British Aggregates Association în răspunsul prezentat instanței în cauza T-210/02: Politica și practicile de aprovizionare cu materii prime în Europa de Nord-Vest – fapte și cifre – Anglia, Scoția și Țara Galilor (Regatul Unit), raport CR/02/082N elaborat de British Geological Survey și comandat de Road and Hydraulic Engineering Institute din cadrul Ministerului Lucrărilor Publice și Gospodăririi Apelor din Țările de Jos, p. 50.

81

(82)  A se vedea nota de subsol 64.

82

(83)  A se vedea decizia în cazul SA.18859 Scutirea de taxa pe agregate în Irlanda de Nord (ex N 2/04), http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/241379/241379_1594138_163_2.pdf

83

(84)  A se vedea cauza C-199/06 CELF, Rep., 2008, p. I-469, punctele 61 și 64.

84

(85)  A se vedea cauza C-199/06 CELF, Rep., 2008, p. I-469, punctele 63 și 66-68.

85

(86)  Comunicarea Comisiei privind stabilirea regulilor aplicabile pentru evaluarea ajutorului de stat ilegal (JO C 119, 22.5.2002, p. 22).

86

(87)  Considerentul 150 din decizia de inițiere a procedurii.

87

(88)  Nu s-a furnizat niciun element de probă în acest sens.

88

(89)  A se vedea nota de subsol 77.

89

(90)  A se vedea nota de subsol 77.

90

(91)  Cauzele conexate T-254/00, T-270/00 și T-277/00, Hotel Cipriani et al., ECLI:EU:T:2008:537, punctul 337.

91

Hotel Cipriani et al.

(92)  Cauza T-210/02 RENV, British Aggregates Association, ECLI:EU:T:2012:110, punctul 89.

92

British Aggregates Association

(93)  A se vedea nota de subsol 77.

93

(94)  A se vedea cauza C-70/72, Comisia/Germania, Rec., 1973, p. 813, punctul 13.

94

Comisia/Germania

(95)  A se vedea cauzele conexate C-278/92, C-279/92 și C-280/92, Spania/Comisia, Rec., 1994, p. I4103, punctul 75.

95

Spania/Comisia

(96)  A se vedea cauza C-75/97 Belgia/Comisia, Rec., 1999, p. I-3671, punctele 64 și 65.

96

Belgia/Comisia

(97)  Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (JO L 83, 27.3.1999, p. 1).

97

(98)  Regulamentul (CE) nr. 994/98 din 7 mai 1998 al Consiliului de aplicare a articolelor 92 și 93 din Tratatul de instituire a Comunității Europene anumitor categorii de ajutoare de stat orizontale (JO L 142, 14.5.1998, p. 1).

98

(99)  Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 659/1999 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (JO L 140, 30.4.2004, p. 1).

99

---

| 4.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 59/168 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 59/168

---

DECIZIA (UE) 2016/289 A COMISIEI

din 8 iunie 2015

privind ajutorul de stat SA.37792 (2014/C) (ex 2013/N) pe care Slovenia intenționează să îl pună în aplicare în favoarea Cimos Group

[notificată cu numărul C(2015) 3770]

(Numai textul în limba engleză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf (1),

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

având în vedere decizia prin care Comisia a decis să inițieze, în ceea ce privește ajutorul de stat SA.37792 (2013/N), procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (2),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile sus menționate (3) și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

PROCEDURĂ

| (1) | Prin scrisoarea din 21 noiembrie 2013, Slovenia a notificat Comisiei ajutorul de restructurare pe care intenționa să îl pună în aplicare în favoarea Cimos Group (denumită în continuare „Cimos” sau „întreprinderea”) (4). Măsura notificată a fost precedată de acordarea unui ajutor de salvare, aprobat de Comisie la 2 iulie 2013 (5). |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisoarea din 21 noiembrie 2013, Slovenia a notificat Comisiei ajutorul de restructurare pe care intenționa să îl pună în aplicare în favoarea Cimos Group (denumită în continuare „Cimos” sau „întreprinderea”) (4). Măsura notificată a fost precedată de acordarea unui ajutor de salvare, aprobat de Comisie la 2 iulie 2013 (5).

4

5

| (2) | Prin scrisoarea din 9 aprilie 2014, Comisia a informat Slovenia că a decis să inițieze în ceea ce privește ajutorul procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din tratat (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”). Slovenia a prezentat observații cu privire la decizia Comisiei prin scrisoarea din 10 iunie 2014 și a furnizat informații suplimentare prin scrisorile din 24 septembrie 2014 și 3 octombrie 2014. Comisia s-a întâlnit cu autoritățile slovene la 4 noiembrie 2014. Comisia a solicitat informații suplimentare prin scrisoarea din 18 decembrie 2014, la care Slovenia a răspuns la 30 ianuarie 2015. |
| --- | --- |

(2)

Prin scrisoarea din 9 aprilie 2014, Comisia a informat Slovenia că a decis să inițieze în ceea ce privește ajutorul procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din tratat (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”). Slovenia a prezentat observații cu privire la decizia Comisiei prin scrisoarea din 10 iunie 2014 și a furnizat informații suplimentare prin scrisorile din 24 septembrie 2014 și 3 octombrie 2014. Comisia s-a întâlnit cu autoritățile slovene la 4 noiembrie 2014. Comisia a solicitat informații suplimentare prin scrisoarea din 18 decembrie 2014, la care Slovenia a răspuns la 30 ianuarie 2015.

| (3) | Decizia Comisiei de a iniția procedura oficială de investigare a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (6). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsura în cauză. |
| --- | --- |

(3)

Decizia Comisiei de a iniția procedura oficială de investigare a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (6). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsura în cauză.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

6

| (4) | Comisia a primit observații de la o parte interesată și le-a transmis Sloveniei, căreia i s-a oferit posibilitatea de a reacționa. Slovenia nu a răspuns la observațiile părții interesate. |
| --- | --- |

(4)

Comisia a primit observații de la o parte interesată și le-a transmis Sloveniei, căreia i s-a oferit posibilitatea de a reacționa. Slovenia nu a răspuns la observațiile părții interesate.

| (5) | Prin scrisoarea din 27 ianuarie 2015, Slovenia a renunțat la dreptul prevăzut la articolul 3 din Regulamentul nr. 1/1958 privind adoptarea prezentei decizii în limba slovenă și a fost de acord ca versiunea lingvistică autentică a deciziei să fie cea în limba engleză (7). |
| --- | --- |

(5)

Prin scrisoarea din 27 ianuarie 2015, Slovenia a renunțat la dreptul prevăzut la articolul 3 din Regulamentul nr. 1/1958 privind adoptarea prezentei decizii în limba slovenă și a fost de acord ca versiunea lingvistică autentică a deciziei să fie cea în limba engleză (7).

7

2.   DESCRIERE

DESCRIERE

2.1.   BENEFICIARUL

| (6) | Cimos este un producător de componente pentru industria autovehiculelor, cu sediul în Slovenia, fiind una dintre cele mai mari întreprinderi industriale din Slovenia și un angajator important. Acesta a raportat recent vânzări anuale de peste 400 de milioane EUR și are 6 855 de angajați, dintre care peste 2 500 în Slovenia (8). |
| --- | --- |

(6)

Cimos este un producător de componente pentru industria autovehiculelor, cu sediul în Slovenia, fiind una dintre cele mai mari întreprinderi industriale din Slovenia și un angajator important. Acesta a raportat recent vânzări anuale de peste 400 de milioane EUR și are 6 855 de angajați, dintre care peste 2 500 în Slovenia (8).

8

| (7) | În afară de activitatea sa principală, întreprinderea a fost activă, de asemenea, în alte sectoare, prin intermediul diviziilor sale „Construcții mașini și utilaje” („Mașini”) și „Energie și utilaje agricole” („Agricultură”). Recent, Cimos a vândut diviziile respective sau le-a integrat în divizia „Autovehicule”, care reprezintă în prezent unica activitate economică a întreprinderii. |
| --- | --- |

(7)

În afară de activitatea sa principală, întreprinderea a fost activă, de asemenea, în alte sectoare, prin intermediul diviziilor sale „Construcții mașini și utilaje” („Mașini”) și „Energie și utilaje agricole” („Agricultură”). Recent, Cimos a vândut diviziile respective sau le-a integrat în divizia „Autovehicule”, care reprezintă în prezent unica activitate economică a întreprinderii.

| (8) | Slovenia estimează că întreprinderea Cimos are o cotă pe piața europeană mai mică de 15 % pentru cele mai multe familii de produse, cu excepția carcaselor centrale și a coroanelor directoare pentru ajutajele sistemelor turbo, a căror cotă de piață este estimată la 17 % și, respectiv, 21 %. Printre concurenții principali ai întreprinderii Cimos se numără întreprinderile Edscha și FlexNGate, Le Bélier, Streit și NWS. |
| --- | --- |

(8)

Slovenia estimează că întreprinderea Cimos are o cotă pe piața europeană mai mică de 15 % pentru cele mai multe familii de produse, cu excepția carcaselor centrale și a coroanelor directoare pentru ajutajele sistemelor turbo, a căror cotă de piață este estimată la 17 % și, respectiv, 21 %. Printre concurenții principali ai întreprinderii Cimos se numără întreprinderile Edscha și FlexNGate, Le Bélier, Streit și NWS.

| (9) | Începând cu 31 august 2014, Cimos este alcătuită dintr-o întreprindere-mamă, Cimos d.d., și din 21 de filiale care își desfășoară activitatea în Slovenia, Croația, Franța, Germania, Serbia, Bosnia și Rusia. Structura organizațională a întreprinderii Cimos este prezentată în figura de mai jos.

  Structura organizațională a întreprinderii Cimos |
| --- | --- |

(9)

Începând cu 31 august 2014, Cimos este alcătuită dintr-o întreprindere-mamă, Cimos d.d., și din 21 de filiale care își desfășoară activitatea în Slovenia, Croația, Franța, Germania, Serbia, Bosnia și Rusia. Structura organizațională a întreprinderii Cimos este prezentată în figura de mai jos.

Structura organizațională a întreprinderii Cimos

Structura organizațională a întreprinderii Cimos

| (10) | Statul sloven deține indirect – prin intermediul unor întreprinderi controlate de stat sau a unor municipalități – peste 39 % din acțiunile Cimos. Începând cu 31 august 2014, structura acționariatului și de control a fost următoarea:

  Tabelul 1


  Structura acționariatului întreprinderii Cimos








  Acționar | Acțiuni deținute (%) | Control |
| --- | --- | --- | --- |
| Modra Zavarovalnica d.d. | 21,4 | Public |
| Banka Koper d.d. | 20,4 | Privat |
| Cimos d.d. | 13,3 | Privat |
| Kovinoplastika Lož d.d. | 13,1 | Privat |
| D.S.U. d.o.o. | 6,9 | Public |
| Alte întreprinderi | 24,9 | Public și privat |
| Sursa: Planul de restructurare |

(10)

Statul sloven deține indirect – prin intermediul unor întreprinderi controlate de stat sau a unor municipalități – peste 39 % din acțiunile Cimos. Începând cu 31 august 2014, structura acționariatului și de control a fost următoarea:

Tabelul 1

Tabelul 1

Structura acționariatului întreprinderii Cimos

Structura acționariatului întreprinderii Cimos

Acționar

Acțiuni deținute (%)

Control

Modra Zavarovalnica d.d.

21,4

Public

Banka Koper d.d.

20,4

Privat

Cimos d.d.

13,3

Privat

Kovinoplastika Lož d.d.

13,1

Privat

D.S.U. d.o.o.

6,9

Public

Alte întreprinderi

24,9

Public și privat

Sursa: Planul de restructurare

Sursa:

| (11) | În ultimii ani, întreprinderea s-a confruntat cu dificultăți financiare semnificative. Cimos a generat profituri scăzute în 2010 și 2011, raportând pierderi nete semnificative în valoare de 97,9 milioane EUR în 2012 și 122 de milioane EUR în 2013. Prin urmare, activele nete au devenit negative, scăzând la minus 103,3 milioane EUR în 2013. Creanțele (datoriile pe termen lung și pe termen scurt), care se aflau deja la un nivel ridicat în anii precedenți, au crescut în continuare în 2013, iar efectul de levier a crescut din cauza scăderii activelor nete. Situația lichidităților s-a deteriorat, întrucât raportul dintre activele circulante și pasivele curente a scăzut de la 0,85 în 2010 la 0,5 în 2013. Datele financiare selecționate ale întreprinderii sunt prezentate în tabelul 2.

  Tabelul 2


  Datele financiare selecționate ale Cimos Group în perioada 2010-2013










  (milioane EUR) |
| --- | --- |
| | 2013 | 2012 | 2011 | 2010 |
| Venituri din vânzări | 409,2 | 445,6 | 480,7 | 444,8 |
| Rezultat net | – 122,0 | – 97,9 | 3,4 | 4,1 |
| Active nete | – 103,3 | 22,5 | 139,3 | 133,1 |
| Datorii | 610,4 | 569,3 | 581,6 | 594,2 |
| Raportul actual | 0,5 | 0,54 | 0,85 | 0,85 |
| Sursa: Situațiile financiare consolidate pentru următoarele exerciții: 2013, 2012, 2011 și 2010. |

(11)

În ultimii ani, întreprinderea s-a confruntat cu dificultăți financiare semnificative. Cimos a generat profituri scăzute în 2010 și 2011, raportând pierderi nete semnificative în valoare de 97,9 milioane EUR în 2012 și 122 de milioane EUR în 2013. Prin urmare, activele nete au devenit negative, scăzând la minus 103,3 milioane EUR în 2013. Creanțele (datoriile pe termen lung și pe termen scurt), care se aflau deja la un nivel ridicat în anii precedenți, au crescut în continuare în 2013, iar efectul de levier a crescut din cauza scăderii activelor nete. Situația lichidităților s-a deteriorat, întrucât raportul dintre activele circulante și pasivele curente a scăzut de la 0,85 în 2010 la 0,5 în 2013. Datele financiare selecționate ale întreprinderii sunt prezentate în tabelul 2.

Tabelul 2

Tabelul 2

Datele financiare selecționate ale Cimos Group în perioada 2010-2013

Datele financiare selecționate ale Cimos Group în perioada 2010-2013

(milioane EUR)

2013

2012

2011

2010

Venituri din vânzări

409,2

445,6

480,7

444,8

Rezultat net

– 122,0

– 97,9

3,4

4,1

Active nete

– 103,3

22,5

139,3

133,1

Datorii

610,4

569,3

581,6

594,2

Raportul actual

0,5

0,54

0,85

0,85

Sursa: Situațiile financiare consolidate pentru următoarele exerciții: 2013, 2012, 2011 și 2010.

Sursa:

| (12) | Dificultățile cu care se confruntă întreprinderea Cimos se datorează, în principal, problemelor grave de lichiditate și îndatorării excesive. În perioada 2000-2008, întreprinderea a crescut rapid, fiind finanțată, în principal, prin împrumuturi externe. Creșterea a fost urmată de o scădere a cererii, legată atât de criza economică, cât și de deciziile de investiții neadecvate și de administrarea defectuoasă. Prin urmare, întreprinderea a acumulat datorii semnificative și s-a aflat în incapacitatea de a-și refinanța sau de a-și plăti datoriile financiare. |
| --- | --- |

(12)

Dificultățile cu care se confruntă întreprinderea Cimos se datorează, în principal, problemelor grave de lichiditate și îndatorării excesive. În perioada 2000-2008, întreprinderea a crescut rapid, fiind finanțată, în principal, prin împrumuturi externe. Creșterea a fost urmată de o scădere a cererii, legată atât de criza economică, cât și de deciziile de investiții neadecvate și de administrarea defectuoasă. Prin urmare, întreprinderea a acumulat datorii semnificative și s-a aflat în incapacitatea de a-și refinanța sau de a-și plăti datoriile financiare.

| (13) | De asemenea, Cimos are datorii comerciale considerabile care afectează lanțul de aprovizionare și pun în pericol însăși existența întreprinderii în cazul în care furnizorii ar lua măsurile necesare pentru a-și limita expunerea. |
| --- | --- |

(13)

De asemenea, Cimos are datorii comerciale considerabile care afectează lanțul de aprovizionare și pun în pericol însăși existența întreprinderii în cazul în care furnizorii ar lua măsurile necesare pentru a-și limita expunerea.

2.2.   PROCESUL DE RESTRUCTURARE A DATORIEI

| (14) | În iunie 2012, Cimos a semnat un acord cu băncile sale pentru amânarea rambursării datoriei. Acordul a fost prelungit de mai multe ori, însă întreprinderea nu a reușit să recâștige lichidități pe cont propriu și, în aprilie 2013, a trebuit să solicite ajutor pentru salvare din partea statului pentru a evita falimentul. |
| --- | --- |

(14)

În iunie 2012, Cimos a semnat un acord cu băncile sale pentru amânarea rambursării datoriei. Acordul a fost prelungit de mai multe ori, însă întreprinderea nu a reușit să recâștige lichidități pe cont propriu și, în aprilie 2013, a trebuit să solicite ajutor pentru salvare din partea statului pentru a evita falimentul.

| (15) | Ulterior, întreprinderea a negociat cu consorțiul băncilor creditoare („Clubul de bănci”) un acord-cadru de restructurare cuprinzător (denumit în continuare „MRA”), care urma să definească termenii și condițiile unei restructurări voluntare a datoriilor. Restructurarea voluntară a datoriei a fost principalul element al planului de restructurare notificat de Slovenia în noiembrie 2013. Întreprinderea Cimos preconiza că MRA va fi semnat până la sfârșitul anului 2013. |
| --- | --- |

(15)

Ulterior, întreprinderea a negociat cu consorțiul băncilor creditoare („Clubul de bănci”) un acord-cadru de restructurare cuprinzător (denumit în continuare „MRA”), care urma să definească termenii și condițiile unei restructurări voluntare a datoriilor. Restructurarea voluntară a datoriei a fost principalul element al planului de restructurare notificat de Slovenia în noiembrie 2013. Întreprinderea Cimos preconiza că MRA va fi semnat până la sfârșitul anului 2013.

| (16) | Cu toate acestea, în februarie 2014, în urma primirii unui raport de audit, conducerea Cimos a luat cunoștință de faptul că întreprinderea îndeplinește criteriile de insolvabilitate prevăzute de dreptul sloven în ceea ce privește insuficiența capitalului. Clubul de bănci avea preocupări sporite cu privire la posibilitatea realizării restructurării voluntare și a încheierii MRA. În special, acestea erau preocupate de faptul că o mare parte a sarcinii de restructurare le revenea creditorilor principali și că restructurarea operațională necesară nu era abordată suficient în planul de restructurare. |
| --- | --- |

(16)

Cu toate acestea, în februarie 2014, în urma primirii unui raport de audit, conducerea Cimos a luat cunoștință de faptul că întreprinderea îndeplinește criteriile de insolvabilitate prevăzute de dreptul sloven în ceea ce privește insuficiența capitalului. Clubul de bănci avea preocupări sporite cu privire la posibilitatea realizării restructurării voluntare și a încheierii MRA. În special, acestea erau preocupate de faptul că o mare parte a sarcinii de restructurare le revenea creditorilor principali și că restructurarea operațională necesară nu era abordată suficient în planul de restructurare.

| (17) | Pentru a răspunde acestor preocupări, băncile creditoare au decis să nu urmărească încheierea MRA, ci să inițieze o procedură de decontare obligatorie (denumită în continuare „CS”) supravegheată de instanță pentru a asigura participarea mai multor părți interesate, inclusiv clienți, furnizori și alți creditori, la restructurarea într-o mai mare măsură și cu obligații mai ferme a întreprinderii decât în cadrul procesului voluntar prevăzut de MRA. La 3 iunie 2014, instanța a impus întreprinderii Cimos procedura de decontare obligatorie. În paralel, băncile creditoare au inițiat discuții cu alte părți interesate pentru a se pune de acord cu privire la contribuția acestora la restructurare. |
| --- | --- |

(17)

Pentru a răspunde acestor preocupări, băncile creditoare au decis să nu urmărească încheierea MRA, ci să inițieze o procedură de decontare obligatorie (denumită în continuare „CS”) supravegheată de instanță pentru a asigura participarea mai multor părți interesate, inclusiv clienți, furnizori și alți creditori, la restructurarea într-o mai mare măsură și cu obligații mai ferme a întreprinderii decât în cadrul procesului voluntar prevăzut de MRA. La 3 iunie 2014, instanța a impus întreprinderii Cimos procedura de decontare obligatorie. În paralel, băncile creditoare au inițiat discuții cu alte părți interesate pentru a se pune de acord cu privire la contribuția acestora la restructurare.

| (18) | Întrucât creditorii CS au ajuns la o concluzie cu privire la condițiile obligatorii de restructurare a datoriilor și la contribuția altor părți interesate (statul, clienții, furnizorii, locatorul și băncile din afara CS), planul de restructurare notificat inițial, care s-a bazat pe MRA, a trebuit să fie actualizat pentru a ține seama de rezultatele CS (9). Prin urmare, la 3 octombrie 2014, Slovenia a prezentat planul de restructurare actualizat (10). |
| --- | --- |

(18)

Întrucât creditorii CS au ajuns la o concluzie cu privire la condițiile obligatorii de restructurare a datoriilor și la contribuția altor părți interesate (statul, clienții, furnizorii, locatorul și băncile din afara CS), planul de restructurare notificat inițial, care s-a bazat pe MRA, a trebuit să fie actualizat pentru a ține seama de rezultatele CS (9). Prin urmare, la 3 octombrie 2014, Slovenia a prezentat planul de restructurare actualizat (10).

9

10

| (19) | În temeiul dreptului sloven, un element-cheie al CS este prezentarea în fața instanței a planului de restructurare financiară (denumit în continuare „PFR”), care stabilește condițiile convenite pentru restructurare. Creditorii CS au prezentat PFR la 3 noiembrie 2014. Potrivit Sloveniei, odată ce PFR a fost prezentat, acesta nu mai poate fi modificat. Slovenia a confirmat faptul că toate grupurile de părți interesate și-au asumat PFR. |
| --- | --- |

(19)

În temeiul dreptului sloven, un element-cheie al CS este prezentarea în fața instanței a planului de restructurare financiară (denumit în continuare „PFR”), care stabilește condițiile convenite pentru restructurare. Creditorii CS au prezentat PFR la 3 noiembrie 2014. Potrivit Sloveniei, odată ce PFR a fost prezentat, acesta nu mai poate fi modificat. Slovenia a confirmat faptul că toate grupurile de părți interesate și-au asumat PFR.

| (20) | PFR a fost examinat de un evaluator comercial autorizat independent, care, în conformitate cu legislația slovenă în materie de insolvență, a emis un aviz prin care confirmă că întreprinderea Cimos este insolvabilă, că există o probabilitate mai mare de 50 % ca punerea în aplicare a PFR să permită restructurarea financiară a Cimos și să conducă la solvabilitatea și lichiditatea acesteia pe termen scurt și pe termen lung și că există o probabilitate mai mare de 50 % ca creditorii Cimos să ofere condiții de rambursare a creanțelor proprii mai favorabile decât dacă întreprinderea ar fi inițiat procedura de faliment. Evaluatorul a constatat că, în caz de faliment, creditorii financiari obișnuiți ar recupera 3,88 % din creanțele lor, în timp ce, în caz de decontare obligatorie, aceștia ar recupera 23,94 % din creanțele lor. |
| --- | --- |

(20)

PFR a fost examinat de un evaluator comercial autorizat independent, care, în conformitate cu legislația slovenă în materie de insolvență, a emis un aviz prin care confirmă că întreprinderea Cimos este insolvabilă, că există o probabilitate mai mare de 50 % ca punerea în aplicare a PFR să permită restructurarea financiară a Cimos și să conducă la solvabilitatea și lichiditatea acesteia pe termen scurt și pe termen lung și că există o probabilitate mai mare de 50 % ca creditorii Cimos să ofere condiții de rambursare a creanțelor proprii mai favorabile decât dacă întreprinderea ar fi inițiat procedura de faliment. Evaluatorul a constatat că, în caz de faliment, creditorii financiari obișnuiți ar recupera 3,88 % din creanțele lor, în timp ce, în caz de decontare obligatorie, aceștia ar recupera 23,94 % din creanțele lor.

2.3.   MĂSURILE NOTIFICATE

| (21) | Planul de restructurare actualizat prevede punerea în aplicare a măsurilor prezentate în continuare. |
| --- | --- |

(21)

Planul de restructurare actualizat prevede punerea în aplicare a măsurilor prezentate în continuare.

| (22) | Măsura 1: Reducerea cu 60 % (21,7 milioane EUR) a creanței statului asupra Cimos, rezultată din ajutorul pentru salvare sub forma unei garanții, prin conversia acesteia în acțiuni, restul de 40 % (14,5 milioane EUR) urmând a fi plătit pe o perioadă de 10 ani, la o rată a dobânzii EURIBOR de + 2,5 %. |
| --- | --- |

(22)

Măsura 1: Reducerea cu 60 % (21,7 milioane EUR) a creanței statului asupra Cimos, rezultată din ajutorul pentru salvare sub forma unei garanții, prin conversia acesteia în acțiuni, restul de 40 % (14,5 milioane EUR) urmând a fi plătit pe o perioadă de 10 ani, la o rată a dobânzii EURIBOR de + 2,5 %.

| (23) | Măsura 2: Reducerea cu 60 % (23,4 milioane EUR) a creanței statului asupra Cimos, rezultată din alte garanții (11), prin conversia acesteia în acțiuni, restul de 40 % (15,6 milioane EUR) urmând a fi plătit pe o perioadă de 10 ani, la o rată a dobânzii EURIBOR + 2,5 %. |
| --- | --- |

(23)

Măsura 2: Reducerea cu 60 % (23,4 milioane EUR) a creanței statului asupra Cimos, rezultată din alte garanții (11), prin conversia acesteia în acțiuni, restul de 40 % (15,6 milioane EUR) urmând a fi plătit pe o perioadă de 10 ani, la o rată a dobânzii EURIBOR + 2,5 %.

11

| (24) | Măsura 3: Combinarea unei reduceri cu 60 % a datoriei (122 de milioane EUR) prin conversia creanțelor bancare în acțiuni, pentru unele bănci aplicându-se o marjă de ajustare (35,7 milioane EUR (12)), cu o reeșalonare a datoriei rămase (99,5 milioane EUR) pe o perioadă de 10 ani, la o rată a dobânzii EURIBOR + 2,5 %.

  Tabelul 3


  Rezumatul măsurilor 1-3










  (milioane EUR) |
| --- | --- |
| Denumirea creditorului | Principalul nerambursat | Conversia creanțelor în acțiuni | Marjă de ajustare | Datorie rămasă |
| Măsura 1 |
| Ministerul Finanțelor | 36,2 | (21,7) | — | 14,5 |
| Măsura 2 |
| Republica Slovenia | 39,0 | (23,4) | — | 15,6 |
| Măsura 3 |
| DUTB | 65,8 | (39,5) | — | 26,3 |
| SID Banka | 47,5 | (1,0) | (27,5) | 19 |
| Banka Celje d.d. | 42,4 | (25,5) | — | 16,9 |
| NLB | 26,8 | (16,1) | — | 10,7 |
| Abanka Vipa d.d. | 23,2 | (13,9) | — | 9,3 |
| International Finance Corporation (IFC) | 22,1 | (13,3) | — | 8,8 |
| Gorenjska Banka d.d. | 15,5 | (9,3) | — | 6,2 |
| NKBM | 5,7 | (3,4) | — | 2,3 |
| Total măsura 3 | 249 | (122) | (27,5) | 99,5 |
| Sursa: Planul de restructurare. |

(24)

Măsura 3: Combinarea unei reduceri cu 60 % a datoriei (122 de milioane EUR) prin conversia creanțelor bancare în acțiuni, pentru unele bănci aplicându-se o marjă de ajustare (35,7 milioane EUR (12)), cu o reeșalonare a datoriei rămase (99,5 milioane EUR) pe o perioadă de 10 ani, la o rată a dobânzii EURIBOR + 2,5 %.

12

Tabelul 3

Tabelul 3

Rezumatul măsurilor 1-3

Rezumatul măsurilor 1-3

(milioane EUR)

Denumirea creditorului

Principalul nerambursat

Conversia creanțelor în acțiuni

Marjă de ajustare

Datorie rămasă

Măsura 1

Ministerul Finanțelor

36,2

(21,7)

—

14,5

Măsura 2

Republica Slovenia

39,0

(23,4)

—

15,6

Măsura 3

DUTB

65,8

(39,5)

—

26,3

SID Banka

47,5

(1,0)

(27,5)

19

Banka Celje d.d.

42,4

(25,5)

—

16,9

NLB

26,8

(16,1)

—

10,7

Abanka Vipa d.d.

23,2

(13,9)

—

9,3

International Finance Corporation (IFC)

22,1

(13,3)

—

8,8

Gorenjska Banka d.d.

15,5

(9,3)

—

6,2

NKBM

5,7

(3,4)

—

2,3

Total măsura 3

249

(122)

(27,5)

99,5

Sursa: Planul de restructurare.

Sursa:

| (25) | Măsura 4: O nouă facilitate privind capitalul, în valoare de 39,5 milioane EUR, care constă din: (i) un împrumut comercial acordat de bănci [„băncile care furnizează fonduri noi” (13)] în valoare de 20 de milioane EUR, cu o dobândă la rata EURIBOR pe 6 luni + 5 % pe an, însoțit de o garanție; și (ii) un împrumut acordat de clienții privați ai întreprinderii [„clienții care furnizează fonduri noi” (14)] în valoare de 19,5 milioane EUR, fără garanții și fără dobândă. |
| --- | --- |

(25)

Măsura 4: O nouă facilitate privind capitalul, în valoare de 39,5 milioane EUR, care constă din: (i) un împrumut comercial acordat de bănci [„băncile care furnizează fonduri noi” (13)] în valoare de 20 de milioane EUR, cu o dobândă la rata EURIBOR pe 6 luni + 5 % pe an, însoțit de o garanție; și (ii) un împrumut acordat de clienții privați ai întreprinderii [„clienții care furnizează fonduri noi” (14)] în valoare de 19,5 milioane EUR, fără garanții și fără dobândă.

13

14

| (26) | Măsura 5: Restructurarea voluntară a datoriei de către furnizori (15), cu un impact financiar de 21,8 milioane EUR. |
| --- | --- |

(26)

Măsura 5: Restructurarea voluntară a datoriei de către furnizori (15), cu un impact financiar de 21,8 milioane EUR.

15

| (27) | Măsura 6: Restructurarea voluntară a datoriei de către locator (16), cu un impact financiar de 6 milioane EUR. |
| --- | --- |

(27)

Măsura 6: Restructurarea voluntară a datoriei de către locator (16), cu un impact financiar de 6 milioane EUR.

16

| (28) | Măsura 7: Reeșalonarea voluntară a creanțelor de către băncile din afara CS (17), cu un impact financiar estimat în valoare de 3 milioane EUR. |
| --- | --- |

(28)

Măsura 7: Reeșalonarea voluntară a creanțelor de către băncile din afara CS (17), cu un impact financiar estimat în valoare de 3 milioane EUR.

17

| (29) | Măsura 8: Finanțarea de către clienți a cheltuielilor de capital, sub forma unui împrumut, care se ridică la 9,8 milioane EUR. |
| --- | --- |

(29)

Măsura 8: Finanțarea de către clienți a cheltuielilor de capital, sub forma unui împrumut, care se ridică la 9,8 milioane EUR.

| (30) | Slovenia consideră că numai conversia creanței statului, rezultată din ajutorul pentru salvare acordat sub forma unei garanții, în acțiuni pentru suma de 21,7 milioane EUR (o parte din măsura 1) constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(30)

Slovenia consideră că numai conversia creanței statului, rezultată din ajutorul pentru salvare acordat sub forma unei garanții, în acțiuni pentru suma de 21,7 milioane EUR (o parte din măsura 1) constituie ajutor de stat.

3.   PLANUL DE RESTRUCTURARE

PLANUL DE RESTRUCTURARE

| (31) | Astfel cum se menționează în considerentul 18, planul de restructurare notificat inițial a fost actualizat pentru a ține seama de condițiile modificate de restructurare propuse în temeiul CS. Principalele caracteristici ale planului actualizat sunt aceleași cu cele prevăzute în planul notificat inițial. Modificările constau, în principal, în extinderea măsurilor de restructurare financiară pentru a include mai multe părți interesate și în consolidarea măsurilor de restructurare operațională pentru a ține seama de implicațiile CS. |
| --- | --- |

(31)

Astfel cum se menționează în considerentul 18, planul de restructurare notificat inițial a fost actualizat pentru a ține seama de condițiile modificate de restructurare propuse în temeiul CS. Principalele caracteristici ale planului actualizat sunt aceleași cu cele prevăzute în planul notificat inițial. Modificările constau, în principal, în extinderea măsurilor de restructurare financiară pentru a include mai multe părți interesate și în consolidarea măsurilor de restructurare operațională pentru a ține seama de implicațiile CS.

| (32) | Conform planului, dificultățile întreprinderii își au originea în extinderea finanțată prin îndatorare, în scăderea eficacității operaționale și în încetinirea creșterii economice de pe piața autovehiculelor cauzată de criza economică și financiară mondială. |
| --- | --- |

(32)

Conform planului, dificultățile întreprinderii își au originea în extinderea finanțată prin îndatorare, în scăderea eficacității operaționale și în încetinirea creșterii economice de pe piața autovehiculelor cauzată de criza economică și financiară mondială.

| (33) | Creșterea veniturilor în perioada 2000-2008 a fost, în medie, de peste 20 % pe an și a fost finanțată, în principal, prin împrumuturi externe, în majoritatea cazurilor cu credite pe termen scurt, ceea ce a condus la o necorelare între activele pe termen lung și pasivele pe termen scurt utilizate pentru a finanța activele. În perioada respectivă, datoria netă a întreprinderii a crescut de șapte ori și a rămas la un nivel ridicat din acel moment. Întreprinderea s-a găsit în imposibilitatea de a-și rambursa datoria, nemaivorbind de finanțarea necesară investițiilor de capital. De asemenea, întreprinderea Cimos a acumulat datorii comerciale considerabile, întrucât aceasta finanța operațiuni, în mare măsură, prin prelungirea termenelor de plată către furnizori. Incapacitatea de a-și plăti furnizorii la termen nu numai că se adaugă la problemele de lichiditate, ci conduce, de asemenea, la perturbarea operațiunilor, care în industria autovehiculelor se bazează pe un sistem de livrare „exact la timp”. |
| --- | --- |

(33)

Creșterea veniturilor în perioada 2000-2008 a fost, în medie, de peste 20 % pe an și a fost finanțată, în principal, prin împrumuturi externe, în majoritatea cazurilor cu credite pe termen scurt, ceea ce a condus la o necorelare între activele pe termen lung și pasivele pe termen scurt utilizate pentru a finanța activele. În perioada respectivă, datoria netă a întreprinderii a crescut de șapte ori și a rămas la un nivel ridicat din acel moment. Întreprinderea s-a găsit în imposibilitatea de a-și rambursa datoria, nemaivorbind de finanțarea necesară investițiilor de capital. De asemenea, întreprinderea Cimos a acumulat datorii comerciale considerabile, întrucât aceasta finanța operațiuni, în mare măsură, prin prelungirea termenelor de plată către furnizori. Incapacitatea de a-și plăti furnizorii la termen nu numai că se adaugă la problemele de lichiditate, ci conduce, de asemenea, la perturbarea operațiunilor, care în industria autovehiculelor se bazează pe un sistem de livrare „exact la timp”.

| (34) | Printre principalele motive care au condus la scăderea eficacității operaționale a întreprinderii se numără calitatea scăzută, rata de rebut ridicată, serviciile reduse pentru clienți, capacitatea excedentară care generează cheltuieli de regie ridicate, incapacitatea de a reduce cheltuielile care conduce la deteriorarea marjelor și la deficitul de aprovizionare din cauza nerespectării termenelor de plată către furnizori. |
| --- | --- |

(34)

Printre principalele motive care au condus la scăderea eficacității operaționale a întreprinderii se numără calitatea scăzută, rata de rebut ridicată, serviciile reduse pentru clienți, capacitatea excedentară care generează cheltuieli de regie ridicate, incapacitatea de a reduce cheltuielile care conduce la deteriorarea marjelor și la deficitul de aprovizionare din cauza nerespectării termenelor de plată către furnizori.

| (35) | Criza economică mondială și criza creditelor au condus la scăderea cererii de automobile noi și la scăderea cererii asociate de componente pentru industria autovehiculelor. Veniturile din vânzări ale întreprinderii Cimos au scăzut în 2008 și 2009, au crescut pentru puțin timp în 2010 și în 2011, scăzând din nou în 2012 și 2013. Întrucât întreprinderea nu a reușit să reducă costurile, aceasta a devenit nerentabilă și nu a fost capabilă să genereze pe cont propriu fluxuri de numerar suficiente pentru a asigura rambursarea datoriei. |
| --- | --- |

(35)

Criza economică mondială și criza creditelor au condus la scăderea cererii de automobile noi și la scăderea cererii asociate de componente pentru industria autovehiculelor. Veniturile din vânzări ale întreprinderii Cimos au scăzut în 2008 și 2009, au crescut pentru puțin timp în 2010 și în 2011, scăzând din nou în 2012 și 2013. Întrucât întreprinderea nu a reușit să reducă costurile, aceasta a devenit nerentabilă și nu a fost capabilă să genereze pe cont propriu fluxuri de numerar suficiente pentru a asigura rambursarea datoriei.

| (36) | Pentru a combate cauzele dificultăților, Cimos a elaborat un plan de restructurare care prevede punerea în aplicare a măsurilor de restructurare financiară și operațională descrise mai jos. |
| --- | --- |

(36)

Pentru a combate cauzele dificultăților, Cimos a elaborat un plan de restructurare care prevede punerea în aplicare a măsurilor de restructurare financiară și operațională descrise mai jos.

| (37) | Perioada de restructurare nu este prevăzută explicit în planul de restructurare. Planul de restructurare prevede că restructurarea a început efectiv în februarie 2014 și că măsurile de restructurare vor fi puse în aplicare până în 2016, împreună cu toate beneficiile care urmează să fie obținute până în 2018 (este nevoie de doi până la trei ani pentru ca beneficiile unor măsuri să producă efecte conform previziunilor). Având în vedere cele de mai sus, întrucât în toate scenariile se estimează că întreprinderea va reveni la viabilitatea pe termen lung până în 2017, Comisia consideră că perioada de restructurare este cuprinsă între februarie 2014 și sfârșitul anului 2017. |
| --- | --- |

(37)

Perioada de restructurare nu este prevăzută explicit în planul de restructurare. Planul de restructurare prevede că restructurarea a început efectiv în februarie 2014 și că măsurile de restructurare vor fi puse în aplicare până în 2016, împreună cu toate beneficiile care urmează să fie obținute până în 2018 (este nevoie de doi până la trei ani pentru ca beneficiile unor măsuri să producă efecte conform previziunilor). Având în vedere cele de mai sus, întrucât în toate scenariile se estimează că întreprinderea va reveni la viabilitatea pe termen lung până în 2017, Comisia consideră că perioada de restructurare este cuprinsă între februarie 2014 și sfârșitul anului 2017.

3.1.   RESTRUCTURAREA FINANCIARĂ

| (38) | Planul de restructurare notificat inițial prevedea ca statul să convertească în acțiuni creanța rezultată din ajutorul pentru salvare sub forma unei garanții în valoare de 35 de milioane EUR și ca doi acționari publici ai întreprinderii Cimos, Modra Zavarovalnica d.d. and D.S.U. d.o.o. să subscrie capital suplimentar în valoare de 6,5 milioane EUR. De asemenea, planul notificat inițial prevedea conversia și reeșalonarea datoriilor bancare ale întreprinderii Cimos, pentru suma de aproximativ 250-270 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(38)

Planul de restructurare notificat inițial prevedea ca statul să convertească în acțiuni creanța rezultată din ajutorul pentru salvare sub forma unei garanții în valoare de 35 de milioane EUR și ca doi acționari publici ai întreprinderii Cimos, Modra Zavarovalnica d.d. and D.S.U. d.o.o. să subscrie capital suplimentar în valoare de 6,5 milioane EUR. De asemenea, planul notificat inițial prevedea conversia și reeșalonarea datoriilor bancare ale întreprinderii Cimos, pentru suma de aproximativ 250-270 de milioane EUR.

| (39) | Conform planului de restructurare actualizat, restructurarea creanței deținute de stat și a datoriilor bancare rămâne un element central în procesul de restructurare financiară, dar va fi efectuată în termenii modificați conveniți în temeiul CS. De asemenea, alte părți interesate, inclusiv clienți, furnizori, locatorul și băncile din afara CS, vor contribui în mod voluntar la restructurarea financiară prin reducerea creanțelor sau furnizarea de finanțare. Cu toate acestea, cei doi acționari publici nu vor mai injecta capital, astfel cum s-a preconizat în cadrul planului notificat inițial. |
| --- | --- |

(39)

Conform planului de restructurare actualizat, restructurarea creanței deținute de stat și a datoriilor bancare rămâne un element central în procesul de restructurare financiară, dar va fi efectuată în termenii modificați conveniți în temeiul CS. De asemenea, alte părți interesate, inclusiv clienți, furnizori, locatorul și băncile din afara CS, vor contribui în mod voluntar la restructurarea financiară prin reducerea creanțelor sau furnizarea de finanțare. Cu toate acestea, cei doi acționari publici nu vor mai injecta capital, astfel cum s-a preconizat în cadrul planului notificat inițial.

| (40) | Datoria financiară a întreprinderii Cimos constă dintr-o creanță deținută de stat față de întreprindere în ceea ce privește ajutorul pentru salvare sub forma unei garanții în valoare de 36,2 milioane EUR (inclusiv dobânda acumulată), din creanțele deținute de stat față de întreprindere în valoare totală de 39 de milioane EUR în ceea ce privește alte garanții și din diferite împrumuturi deținute de o serie de bănci (18). Statul și băncile CS au fost de acord să restructureze creanța printr-o combinație între conversia creanțelor în acțiuni, marja de ajustare și reeșalonarea rambursării în condițiile descrise în considerentele 22-24. Aceasta este concepută să aducă datoriile întreprinderii la un nivel durabil și funcțional. De asemenea, aceasta va elibera resursele de numerar necesare pentru finanțarea operațiunilor și îmbunătățirea bonității întreprinderii Cimos din punct de vedere al clienților, furnizorilor și creditorii financiari. |
| --- | --- |

(40)

Datoria financiară a întreprinderii Cimos constă dintr-o creanță deținută de stat față de întreprindere în ceea ce privește ajutorul pentru salvare sub forma unei garanții în valoare de 36,2 milioane EUR (inclusiv dobânda acumulată), din creanțele deținute de stat față de întreprindere în valoare totală de 39 de milioane EUR în ceea ce privește alte garanții și din diferite împrumuturi deținute de o serie de bănci (18). Statul și băncile CS au fost de acord să restructureze creanța printr-o combinație între conversia creanțelor în acțiuni, marja de ajustare și reeșalonarea rambursării în condițiile descrise în considerentele 22-24. Aceasta este concepută să aducă datoriile întreprinderii la un nivel durabil și funcțional. De asemenea, aceasta va elibera resursele de numerar necesare pentru finanțarea operațiunilor și îmbunătățirea bonității întreprinderii Cimos din punct de vedere al clienților, furnizorilor și creditorii financiari.

18

| (41) | Cimos va avea nevoie de fonduri suplimentare pentru a-și finanța capitalul circulant și a rambursa sumele care rezultă din restructurarea datoriilor, aceasta reprezentând o condiție sine qua non pentru revenirea la solvabilitate și profitabilitate. În acest scop, Cimos a convenit cu băncile și cu clienții importanți ca aceștia să îi furnizeze 39,5 milioane EUR sub forma unei noi facilități privind capitalul, în condițiile descrise în considerentul 25. |
| --- | --- |

(41)

Cimos va avea nevoie de fonduri suplimentare pentru a-și finanța capitalul circulant și a rambursa sumele care rezultă din restructurarea datoriilor, aceasta reprezentând o condiție sine qua non pentru revenirea la solvabilitate și profitabilitate. În acest scop, Cimos a convenit cu băncile și cu clienții importanți ca aceștia să îi furnizeze 39,5 milioane EUR sub forma unei noi facilități privind capitalul, în condițiile descrise în considerentul 25.

sine qua non

| (42) | De asemenea, întreprinderea a încheiat acorduri cu furnizorii săi privind restructurarea voluntară a creanțelor obișnuite de funcționare în temeiul contractelor de furnizare. Acordul prevede obligația furnizorilor de a-și restructura creanțele printr-o combinație între o rambursare unică a unei părți a creanțelor proprii, o reeșalonare și o anulare a creanțelor rămase. Impactul financiar al acestei măsuri, care se ridică la 21,8 milioane EUR, corespunde datoriilor anulate ale întreprinderii Cimos. |
| --- | --- |

(42)

De asemenea, întreprinderea a încheiat acorduri cu furnizorii săi privind restructurarea voluntară a creanțelor obișnuite de funcționare în temeiul contractelor de furnizare. Acordul prevede obligația furnizorilor de a-și restructura creanțele printr-o combinație între o rambursare unică a unei părți a creanțelor proprii, o reeșalonare și o anulare a creanțelor rămase. Impactul financiar al acestei măsuri, care se ridică la 21,8 milioane EUR, corespunde datoriilor anulate ale întreprinderii Cimos.

| (43) | Întreprinderea Cimos a încheiat un acord cu Hypo Leasing d.o.o. (entitate care funcționează în prezent sub denumirea de Heta Asset Resolution d.o.o.), un locator, privind restructurarea voluntară a creanțelor rezultate din contractele de leasing financiar. În temeiul acordului respectiv, locatorul va beneficia de o rambursare cu caracter excepțional (inclusiv dobânzile de penalizare) în valoare de 2,3 de milioane EUR, de o anulare în valoare de 6 milioane EUR, care reprezintă impactul financiar declarat al măsurii, precum și de o reeșalonare a rambursării creanței rămase pe o perioadă de 4 de ani, cu o perioadă de grație de 1 an. |
| --- | --- |

(43)

Întreprinderea Cimos a încheiat un acord cu Hypo Leasing d.o.o. (entitate care funcționează în prezent sub denumirea de Heta Asset Resolution d.o.o.), un locator, privind restructurarea voluntară a creanțelor rezultate din contractele de leasing financiar. În temeiul acordului respectiv, locatorul va beneficia de o rambursare cu caracter excepțional (inclusiv dobânzile de penalizare) în valoare de 2,3 de milioane EUR, de o anulare în valoare de 6 milioane EUR, care reprezintă impactul financiar declarat al măsurii, precum și de o reeșalonare a rambursării creanței rămase pe o perioadă de 4 de ani, cu o perioadă de grație de 1 an.

| (44) | În afara CS, întreprinderea Cimos a încheiat sau se află într-o etapă finală a negocierilor pentru a încheia acorduri bilaterale privind restructurarea datoriilor cu alte bănci ale întreprinderii decât cele slovene. Impactul financiar al măsurii, care constă în prelungirea scadenței creditelor, în modificarea dobânzii și într-un moratoriu privind rambursarea principalului, este estimat la 3 milioane EUR. |
| --- | --- |

(44)

În afara CS, întreprinderea Cimos a încheiat sau se află într-o etapă finală a negocierilor pentru a încheia acorduri bilaterale privind restructurarea datoriilor cu alte bănci ale întreprinderii decât cele slovene. Impactul financiar al măsurii, care constă în prelungirea scadenței creditelor, în modificarea dobânzii și într-un moratoriu privind rambursarea principalului, este estimat la 3 milioane EUR.

| (45) | Cheltuielile de capital (denumite în continuare „capex”) au fost reduse în ultimii ani, ca urmare a numerarului disponibil limitat, ceea ce a condus la un nivel insuficient al investițiilor și la întreținerea deficitară a echipamentului. Cimos intenționează să aducă capex la nivelul necesar în vederea realizării restructurării. Măsurile vor fi finanțate parțial de clienți și parțial de întreprinderea Cimos. Clienții au convenit să finanțeze cheltuielile legate de mașini și utilaje specifice clientului, sub forma unui împrumut în valoare de 9,8 milioane EUR acordat întreprinderii Cimos. Cimos va finanța restul cheltuielilor de capital necesare din resurse proprii. |
| --- | --- |

(45)

Cheltuielile de capital (denumite în continuare „capex”) au fost reduse în ultimii ani, ca urmare a numerarului disponibil limitat, ceea ce a condus la un nivel insuficient al investițiilor și la întreținerea deficitară a echipamentului. Cimos intenționează să aducă capex la nivelul necesar în vederea realizării restructurării. Măsurile vor fi finanțate parțial de clienți și parțial de întreprinderea Cimos. Clienții au convenit să finanțeze cheltuielile legate de mașini și utilaje specifice clientului, sub forma unui împrumut în valoare de 9,8 milioane EUR acordat întreprinderii Cimos. Cimos va finanța restul cheltuielilor de capital necesare din resurse proprii.

| (46) | Pentru a îmbunătăți și mai mult lichiditatea, întreprinderea Cimos a ajuns la un acord cu clienții privind reducerea termenului de plată de la 30-60 de zile la o săptămână, până în iunie 2015. Se stimează că măsura va îmbunătăți lichiditatea cu aproximativ 10 milioane EUR. |
| --- | --- |

(46)

Pentru a îmbunătăți și mai mult lichiditatea, întreprinderea Cimos a ajuns la un acord cu clienții privind reducerea termenului de plată de la 30-60 de zile la o săptămână, până în iunie 2015. Se stimează că măsura va îmbunătăți lichiditatea cu aproximativ 10 milioane EUR.

| (47) | În cele din urmă, întreprinderea Cimos intenționează să obțină credite în valoare de 25 de milioane EUR în condițiile pieței pentru finanțarea operațiunilor în perioada 2018-2019, după sfârșitul perioadei de restructurare. |
| --- | --- |

(47)

În cele din urmă, întreprinderea Cimos intenționează să obțină credite în valoare de 25 de milioane EUR în condițiile pieței pentru finanțarea operațiunilor în perioada 2018-2019, după sfârșitul perioadei de restructurare.

3.2.   RESTRUCTURAREA OPERAȚIONALĂ

| (48) | În ceea ce privește restructurarea operațională, planul de restructurare notificat inițial prevedea punerea în aplicare a gestionării cu costuri reduse, consolidarea capacităților de producție, a rolurilor și a responsabilităților unităților economice, îmbunătățirea achizițiilor publice, optimizarea inventarului și restructurarea resurselor umane. Aceste măsuri sunt puse în aplicare, iar în temeiul planului actualizat au fost consolidate și extinse pentru a ține seama de implicațiile comerciale ale CS. |
| --- | --- |

(48)

În ceea ce privește restructurarea operațională, planul de restructurare notificat inițial prevedea punerea în aplicare a gestionării cu costuri reduse, consolidarea capacităților de producție, a rolurilor și a responsabilităților unităților economice, îmbunătățirea achizițiilor publice, optimizarea inventarului și restructurarea resurselor umane. Aceste măsuri sunt puse în aplicare, iar în temeiul planului actualizat au fost consolidate și extinse pentru a ține seama de implicațiile comerciale ale CS.

| (49) | În special, măsurile operaționale de restructurare vor avea un impact mai mare asupra numărului de angajați ai grupului, a costului forței de muncă și a cheltuielilor de regie decât s-a prevăzut inițial, pentru a genera profit net și numerar cât mai devreme posibil. Pentru atingerea acestui obiectiv, având în vedere scăderea mai mare a vânzărilor decât s-a prevăzut initial și creșterea costurilor de întreținere, se așteaptă ca măsurile modificate să genereze economii de costuri mai mari decât cele planificate inițial. |
| --- | --- |

(49)

În special, măsurile operaționale de restructurare vor avea un impact mai mare asupra numărului de angajați ai grupului, a costului forței de muncă și a cheltuielilor de regie decât s-a prevăzut inițial, pentru a genera profit net și numerar cât mai devreme posibil. Pentru atingerea acestui obiectiv, având în vedere scăderea mai mare a vânzărilor decât s-a prevăzut initial și creșterea costurilor de întreținere, se așteaptă ca măsurile modificate să genereze economii de costuri mai mari decât cele planificate inițial.

| (50) | Activitatea din registrele contabile ale întreprinderii va scădea în timp, întrucât se preconizează că trei sferturi dintre proiectele în curs de desfășurare vor fi finalizate până în 2019. Scăderea activității existente va trebui să fie compensată prin noi proiecte. În acest scop, întreprinderea va pune în aplicare măsuri privind vânzările, care includ, în special, păstrarea clienților pe termen lung prin cooperarea cu aceștia încă din etapa de dezvoltare a produselor, pătrunderea pe noi piețe cu produsele existente și dezvoltarea de produse noi atât pentru piețele existente, cât și pentru cele noi. Se estimează că veniturile din vânzări vor scădea în perioada 2015-2018 și vor începe să crească în 2019. Nu se preconizează ca măsurile să genereze costuri suplimentare. |
| --- | --- |

(50)

Activitatea din registrele contabile ale întreprinderii va scădea în timp, întrucât se preconizează că trei sferturi dintre proiectele în curs de desfășurare vor fi finalizate până în 2019. Scăderea activității existente va trebui să fie compensată prin noi proiecte. În acest scop, întreprinderea va pune în aplicare măsuri privind vânzările, care includ, în special, păstrarea clienților pe termen lung prin cooperarea cu aceștia încă din etapa de dezvoltare a produselor, pătrunderea pe noi piețe cu produsele existente și dezvoltarea de produse noi atât pentru piețele existente, cât și pentru cele noi. Se estimează că veniturile din vânzări vor scădea în perioada 2015-2018 și vor începe să crească în 2019. Nu se preconizează ca măsurile să genereze costuri suplimentare.

| (51) | Cimos intenționează să reducă numărul de angajați de la 6 855 în mai 2014 la [...] angajați în [...], ceea ce se preconizează că va genera economii anuale de costuri de [...] EUR (*1). Costurile aferente plăților compensatorii sunt estimate la [...] EUR] și vor fi suportate în [...]. |
| --- | --- |

(51)

Cimos intenționează să reducă numărul de angajați de la 6 855 în mai 2014 la [...] angajați în [...], ceea ce se preconizează că va genera economii anuale de costuri de [...] EUR (*1). Costurile aferente plăților compensatorii sunt estimate la [...] EUR] și vor fi suportate în [...].

*1

| (52) | Întreprinderea a decis să reducă numărul de fabrici de la 20 la 13 în perioada 2014-2016, pentru a-și consolida capacitatea de producție și a se concentra asupra activităților principale. Se preconizează că veniturile rezultate în urma înstrăinării se vor ridica la 5,1 milioane EUR și vor îmbunătăți lichiditatea. De asemenea, în perioada 2013-2014 întreprinderea Cimos și-a vândut filialele TPS Labin, TPS Novi Knezevac (divizia „Agricultură”), Litostroj Power (divizia „Energie”) și Cimos Titan (divizia „Mașini”), ceea ce a generat venituri totale de aproximativ 25 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(52)

Întreprinderea a decis să reducă numărul de fabrici de la 20 la 13 în perioada 2014-2016, pentru a-și consolida capacitatea de producție și a se concentra asupra activităților principale. Se preconizează că veniturile rezultate în urma înstrăinării se vor ridica la 5,1 milioane EUR și vor îmbunătăți lichiditatea. De asemenea, în perioada 2013-2014 întreprinderea Cimos și-a vândut filialele TPS Labin, TPS Novi Knezevac (divizia „Agricultură”), Litostroj Power (divizia „Energie”) și Cimos Titan (divizia „Mașini”), ceea ce a generat venituri totale de aproximativ 25 de milioane EUR.

| (53) | Planul prevede măsuri de îmbunătățire a calității proceselor de lucru, precum fluxul de materiale, ambalarea, utilizarea sculelor de tăiere și gestionarea stocurilor. De asemenea, vor fi puse în aplicare măsuri de îmbunătățire a proceselor de fabricație, inclusiv transformarea și relocarea anumitor linii de producție, înlocuirea sau renunțarea la anumite materiale utilizate în producție, precum și reînnoirea, repararea și înlocuirea echipamentului de lucru. Se preconizează că beneficiile anuale rezultate din punerea în aplicare a măsurilor respective vor crește de la 0,9 milioane EUR în 2015 la 5 milioane EUR după 2017. |
| --- | --- |

(53)

Planul prevede măsuri de îmbunătățire a calității proceselor de lucru, precum fluxul de materiale, ambalarea, utilizarea sculelor de tăiere și gestionarea stocurilor. De asemenea, vor fi puse în aplicare măsuri de îmbunătățire a proceselor de fabricație, inclusiv transformarea și relocarea anumitor linii de producție, înlocuirea sau renunțarea la anumite materiale utilizate în producție, precum și reînnoirea, repararea și înlocuirea echipamentului de lucru. Se preconizează că beneficiile anuale rezultate din punerea în aplicare a măsurilor respective vor crește de la 0,9 milioane EUR în 2015 la 5 milioane EUR după 2017.

| (54) | În ceea ce privește lanțul de aprovizionare, întreprinderea intenționează să reducă numărul de [...], să scadă costurile de transport premium prin reducerea întârzierilor în producție pentru clienții cunoscuți, să simplifice fluxurile de materiale dintre fabrici și să reducă [...] atribuind contractele prin licitație. Se estimează că reducerea preconizată a costurilor lanțului de aprovizionare se va ridica, în cele din urmă, la 5,3 milioane EUR pe an, începând cu anul 2018. Până atunci, se preconizează că economiile vor crește treptat, de la 1,8 milioane EUR în 2015 la 4,1 milioane EUR în 2017. |
| --- | --- |

(54)

În ceea ce privește lanțul de aprovizionare, întreprinderea intenționează să reducă numărul de [...], să scadă costurile de transport premium prin reducerea întârzierilor în producție pentru clienții cunoscuți, să simplifice fluxurile de materiale dintre fabrici și să reducă [...] atribuind contractele prin licitație. Se estimează că reducerea preconizată a costurilor lanțului de aprovizionare se va ridica, în cele din urmă, la 5,3 milioane EUR pe an, începând cu anul 2018. Până atunci, se preconizează că economiile vor crește treptat, de la 1,8 milioane EUR în 2015 la 4,1 milioane EUR în 2017.

| (55) | De asemenea, întreprinderea intenționează să îmbunătățească procesul de achiziție, prin negocierea unor reduceri în funcție de volum cu furnizorii existenți [...] pentru a obține prețuri mai avantajoase, precum și prin centralizarea funcției de achiziție. Problemele actuale de lichiditate i-au determinat pe mulți furnizori să refuze să încheie contracte cu Cimos, ceea ce a limitat capacitatea acesteia de a optimiza costurile prin schimbarea furnizorilor. Se preconizează că acest lucru se va schimba după ieșirea din procedura de CS. Se preconizează că beneficiile obținute în urma ameliorării procesului de achiziție se vor ridica la 11,3 milioane EUR în perioada 2015-2018. |
| --- | --- |

(55)

De asemenea, întreprinderea intenționează să îmbunătățească procesul de achiziție, prin negocierea unor reduceri în funcție de volum cu furnizorii existenți [...] pentru a obține prețuri mai avantajoase, precum și prin centralizarea funcției de achiziție. Problemele actuale de lichiditate i-au determinat pe mulți furnizori să refuze să încheie contracte cu Cimos, ceea ce a limitat capacitatea acesteia de a optimiza costurile prin schimbarea furnizorilor. Se preconizează că acest lucru se va schimba după ieșirea din procedura de CS. Se preconizează că beneficiile obținute în urma ameliorării procesului de achiziție se vor ridica la 11,3 milioane EUR în perioada 2015-2018.

| (56) | Măsurile de reducere a cheltuielilor de regie vizează, în principal, reducerea cheltuielilor cu serviciile (utilități, IT, telecomunicații, curățenie și securitate), a altor cheltuieli de funcționare (de exemplu, comisioane bancare, costuri de închiriere) și încetarea activităților conexe de promovare (donații către cluburile sportive locale). Se preconizează că măsurile vor genera economii în valoare de 0,3 milioane EUR în 2015 și de 0,6 milioane EUR pe an în anii următori. |
| --- | --- |

(56)

Măsurile de reducere a cheltuielilor de regie vizează, în principal, reducerea cheltuielilor cu serviciile (utilități, IT, telecomunicații, curățenie și securitate), a altor cheltuieli de funcționare (de exemplu, comisioane bancare, costuri de închiriere) și încetarea activităților conexe de promovare (donații către cluburile sportive locale). Se preconizează că măsurile vor genera economii în valoare de 0,3 milioane EUR în 2015 și de 0,6 milioane EUR pe an în anii următori.

| (57) | În temeiul măsurii de optimizare a inventarului, Cimos intenționează să controleze mai bine stocurile perimate, să introducă depozitarea stocurilor de mărfuri, să crească frecvența livrărilor, să reducă stocurile de materii prime și să crească stocurile de produse finite, pentru a oferi servicii mai bune clienților. |
| --- | --- |

(57)

În temeiul măsurii de optimizare a inventarului, Cimos intenționează să controleze mai bine stocurile perimate, să introducă depozitarea stocurilor de mărfuri, să crească frecvența livrărilor, să reducă stocurile de materii prime și să crească stocurile de produse finite, pentru a oferi servicii mai bune clienților.

3.3.   PREZENTARE GENERALĂ A COSTURILOR DE RESTRUCTURARE ȘI A SURSELOR DE FINANȚARE

| (58) | Conform planului de restructurare, costurile totale de restructurare se ridică la 350,7 milioane EUR și se preconizează că acestea vor fi finanțate prin intermediul unei contribuții proprii în valoare de 329 de milioane EUR și a unui ajutor de stat în valoare de 21,7 milioane EUR. Costurile de restructurare și sursele de finanțare sunt rezumate în tabelul 4.

  Tabelul 4


  Costurile de restructurare și sursele de finanțare









  (milioane EUR) |
| --- | --- |
| Element de cost de restructurare | Sursa de finanțare |
| Rambursarea creditorului comercial | 113,1 | Contribuția proprie declarată | 329,0 |
| Pierderi comerciale înregistrate în trecut și în 2014 | 65,2 |
| Cheltuieli de capital | 18,3 | Ajutorul de stat notificat (conversia în acțiuni a ajutorului pentru salvare) | 21,7 |
| Rambursarea cheltuielilor de capital finanțate de client | 9,8 |
| Pierdere la cedarea Litostroj Power | 17,5 | | |
| Pierdere la cedarea Cimos Titan | 2,5 | | |
| Rambursarea datoriilor legate de Litostroj Power | 21,4 | | |
| Plăți compensatorii | 8,4 | | |
| Onorariul consilierului de restructurare | 3,0 | | |
| Dobânda de penalizare și incapacitatea de rambursare pentru contractele de leasing | 2,3 | | |
| Capital propriu limitat și rezerva minimă de numerar | 49,0 | | |
| Dobânda ajutorului pentru salvare | 1,2 | | |
| Rambursarea din fonduri noi | 39,0 | | |
| Costurile totale | 350,7 | Sursele totale de finanțare | 350,7 |
| Sursa: Planul de restructurare. |

(58)

Conform planului de restructurare, costurile totale de restructurare se ridică la 350,7 milioane EUR și se preconizează că acestea vor fi finanțate prin intermediul unei contribuții proprii în valoare de 329 de milioane EUR și a unui ajutor de stat în valoare de 21,7 milioane EUR. Costurile de restructurare și sursele de finanțare sunt rezumate în tabelul 4.

Tabelul 4

Tabelul 4

Costurile de restructurare și sursele de finanțare

Costurile de restructurare și sursele de finanțare

(milioane EUR)

Element de cost de restructurare

Sursa de finanțare

Rambursarea creditorului comercial

113,1

Contribuția proprie declarată

329,0

Pierderi comerciale înregistrate în trecut și în 2014

65,2

Cheltuieli de capital

18,3

Ajutorul de stat notificat (conversia în acțiuni a ajutorului pentru salvare)

21,7

Rambursarea cheltuielilor de capital finanțate de client

9,8

Pierdere la cedarea Litostroj Power

17,5

Pierdere la cedarea Cimos Titan

2,5

Rambursarea datoriilor legate de Litostroj Power

21,4

Plăți compensatorii

8,4

Onorariul consilierului de restructurare

3,0

Dobânda de penalizare și incapacitatea de rambursare pentru contractele de leasing

2,3

Capital propriu limitat și rezerva minimă de numerar

49,0

Dobânda ajutorului pentru salvare

1,2

Rambursarea din fonduri noi

39,0

Costurile totale

350,7

Sursele totale de finanțare

350,7

Sursa: Planul de restructurare.

Sursa:

| (59) | Nivelul declarat al contribuției proprii se ridică la 94 % din costurile totale de restructurare. |
| --- | --- |

(59)

Nivelul declarat al contribuției proprii se ridică la 94 % din costurile totale de restructurare.

Costurile de restructurare

Costurile de restructurare

| (60) | Din cauza lichidității limitate, Cimos a acumulat datorii comerciale considerabile, care trebuie rambursate pentru a asigura continuitatea aprovizionărilor și stabilitatea operațiunilor. Întreprinderea a rambursat datorii comerciale în valoare de 20,5 milioane EUR înainte de inițierea CS și mai are încă de rambursat suma de 92,6 milioane EUR datorată la începutul CS. Suma totală care trebuie rambursată se ridică la 113,1 milioane EUR. |
| --- | --- |

(60)

Din cauza lichidității limitate, Cimos a acumulat datorii comerciale considerabile, care trebuie rambursate pentru a asigura continuitatea aprovizionărilor și stabilitatea operațiunilor. Întreprinderea a rambursat datorii comerciale în valoare de 20,5 milioane EUR înainte de inițierea CS și mai are încă de rambursat suma de 92,6 milioane EUR datorată la începutul CS. Suma totală care trebuie rambursată se ridică la 113,1 milioane EUR.

| (61) | Începând din 2014, pierderile acumulate estimate ale întreprinderii s-au ridicat la 211,4 milioane EUR, iar capitalul propriu negativ, la 155,6 milioane EUR. Conform normelor CS, pentru ca o întreprindere restructurată să fie considerată viabilă la ieșirea din CS, capitalul propriu nu poate fi negativ. Prin urmare, pierderile acumulate trebuie să fie acoperite. Suma de mai sus trebuie ajustată cu elementele prezentate separat în tabelul 4 (pierderi la cedare, plăți compensatorii, onorariul consilierului de restructurare, dobânda de penalizare pentru contractele de leasing și rambursarea creditorilor comerciali). Soldul se ridică la 65,2 milioane EUR și reprezintă pierderi comerciale înregistrate în trecut, care trebuie acoperite în perioada de restructurare. |
| --- | --- |

(61)

Începând din 2014, pierderile acumulate estimate ale întreprinderii s-au ridicat la 211,4 milioane EUR, iar capitalul propriu negativ, la 155,6 milioane EUR. Conform normelor CS, pentru ca o întreprindere restructurată să fie considerată viabilă la ieșirea din CS, capitalul propriu nu poate fi negativ. Prin urmare, pierderile acumulate trebuie să fie acoperite. Suma de mai sus trebuie ajustată cu elementele prezentate separat în tabelul 4 (pierderi la cedare, plăți compensatorii, onorariul consilierului de restructurare, dobânda de penalizare pentru contractele de leasing și rambursarea creditorilor comerciali). Soldul se ridică la 65,2 milioane EUR și reprezintă pierderi comerciale înregistrate în trecut, care trebuie acoperite în perioada de restructurare.

| (62) | Astfel cum se menționează în considerentul 45, capex au fost insuficiente în ultimii ani, ca urmare a lipsei de lichidități. Acest lucru a condus deseori la întârzieri în procesul de producție și la incapacitatea întreprinderii Cimos de a-și îndeplini angajamentele față de clienți. Capex prevăzute în plan sunt menite să asigure faptul că Cimos își va îndeplini obligațiile contractuale viitoare și, prin urmare, acestea sunt esențiale pentru restabilirea viabilității. |
| --- | --- |

(62)

Astfel cum se menționează în considerentul 45, capex au fost insuficiente în ultimii ani, ca urmare a lipsei de lichidități. Acest lucru a condus deseori la întârzieri în procesul de producție și la incapacitatea întreprinderii Cimos de a-și îndeplini angajamentele față de clienți. Capex prevăzute în plan sunt menite să asigure faptul că Cimos își va îndeplini obligațiile contractuale viitoare și, prin urmare, acestea sunt esențiale pentru restabilirea viabilității.

| (63) | O parte a capex, în cuantum de 9,8 milioane EUR, va fi finanțată de clienți sub forma unui împrumut. Împrumutul va trebui rambursat de întreprinderea Cimos și, prin urmare, constituie un cost de restructurare. |
| --- | --- |

(63)

O parte a capex, în cuantum de 9,8 milioane EUR, va fi finanțată de clienți sub forma unui împrumut. Împrumutul va trebui rambursat de întreprinderea Cimos și, prin urmare, constituie un cost de restructurare.

| (64) | La momentul vânzării filialelor sale, Litostroj Power (divizia „Energie”) și Cimos Titan (divizia „Mașini”), Cimos a recunoscut o pierdere la cedare de 20 de milioane EUR, ceea ce crește pierderile acumulate descrise în considerentul 61. |
| --- | --- |

(64)

La momentul vânzării filialelor sale, Litostroj Power (divizia „Energie”) și Cimos Titan (divizia „Mașini”), Cimos a recunoscut o pierdere la cedare de 20 de milioane EUR, ceea ce crește pierderile acumulate descrise în considerentul 61.

| (65) | Veniturile din vânzarea Litostroj Power, în cuantum de 21,4 milioane EUR, au fost utilizate de Cimos pentru a rambursa împrumuturile bancare, astfel cum prevedeau convențiile de finanțare. |
| --- | --- |

(65)

Veniturile din vânzarea Litostroj Power, în cuantum de 21,4 milioane EUR, au fost utilizate de Cimos pentru a rambursa împrumuturile bancare, astfel cum prevedeau convențiile de finanțare.

| (66) | Concedierile planificate ca parte a restructurării operaționale vor genera costuri pentru plăți compensatorii în valoare de 8,4 milioane EUR. |
| --- | --- |

(66)

Concedierile planificate ca parte a restructurării operaționale vor genera costuri pentru plăți compensatorii în valoare de 8,4 milioane EUR.

| (67) | Întreprinderea a angajat consultanți care vor oferi asistență Consiliului director în ceea ce privește planificarea și executarea procesului de restructurare. Conform estimărilor, costurile aferente serviciilor profesionale se ridică la [...] EUR. |
| --- | --- |

(67)

Întreprinderea a angajat consultanți care vor oferi asistență Consiliului director în ceea ce privește planificarea și executarea procesului de restructurare. Conform estimărilor, costurile aferente serviciilor profesionale se ridică la [...] EUR.

| (68) | În cadrul înțelegerii încheiate cu locatorul (a se vedea considerentul 43), Cimos trebuie să plătească o parte din datorii în avans, inclusiv dobânda de penalizare. |
| --- | --- |

(68)

În cadrul înțelegerii încheiate cu locatorul (a se vedea considerentul 43), Cimos trebuie să plătească o parte din datorii în avans, inclusiv dobânda de penalizare.

| (69) | Pentru a opera pe piață pe baza meritelor proprii, nu este suficient ca Cimos să acopere pierderile acumulate. Este o practică comună în industria autovehiculelor ca unui ofertant să i se solicite de către clienți un raport datorii/capitaluri proprii suficient pentru participarea la licitație. Pentru ca Cimos să poată licita pentru comenzi, ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivelor de vânzări planificate și, în cele din urmă, pentru revenirea la viabilitate, aceasta trebuie să dețină o rezervă minimă de capitaluri proprii, estimată la 39 de milioane EUR. De asemenea, aceasta are nevoie de 10 milioane EUR pentru a asigura marja de siguranță de numerar necesară pentru stabilizarea lichidității și pentru recâștigarea încrederii pe piață după ieșirea din procedura de insolvență. |
| --- | --- |

(69)

Pentru a opera pe piață pe baza meritelor proprii, nu este suficient ca Cimos să acopere pierderile acumulate. Este o practică comună în industria autovehiculelor ca unui ofertant să i se solicite de către clienți un raport datorii/capitaluri proprii suficient pentru participarea la licitație. Pentru ca Cimos să poată licita pentru comenzi, ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivelor de vânzări planificate și, în cele din urmă, pentru revenirea la viabilitate, aceasta trebuie să dețină o rezervă minimă de capitaluri proprii, estimată la 39 de milioane EUR. De asemenea, aceasta are nevoie de 10 milioane EUR pentru a asigura marja de siguranță de numerar necesară pentru stabilizarea lichidității și pentru recâștigarea încrederii pe piață după ieșirea din procedura de insolvență.

| (70) | Dobânda pentru suma pe care întreprinderea a împrumutat-o pe piață datorită ajutorului pentru salvare sub formă de garanție, acumulată până la 3 iunie 2014, și anume data începerii CS, se ridică la 1,2 milioane EUR și trebuie rambursată ca parte a restructurării. |
| --- | --- |

(70)

Dobânda pentru suma pe care întreprinderea a împrumutat-o pe piață datorită ajutorului pentru salvare sub formă de garanție, acumulată până la 3 iunie 2014, și anume data începerii CS, se ridică la 1,2 milioane EUR și trebuie rambursată ca parte a restructurării.

| (71) | De asemenea, Cimos va trebui să ramburseze datoria care rezultă din noua facilitate privind capitalul, descrisă în considerentul 41. Costurile de restructurare aferente notificate de Slovenia, se ridică la 39 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(71)

De asemenea, Cimos va trebui să ramburseze datoria care rezultă din noua facilitate privind capitalul, descrisă în considerentul 41. Costurile de restructurare aferente notificate de Slovenia, se ridică la 39 de milioane EUR.

Surse de finanțare

Surse de finanțare

| (72) | Sursele contribuției proprii notificate includ noua facilitate privind capitalul (a se vedea considerentul 41), capex finanțate de Cimos și de client (a se vedea considerentul 45), veniturile obținute din vânzarea filialei Litostroj Power (a se vedea considerentul 52), beneficiile măsurilor de restructurare financiară descrise în secțiunea 3.1 și contribuția Cimos la restructurarea datoriilor față de furnizori (a se vedea considerentul 42). Sursele contribuției proprii sunt analizate în detaliu în secțiunea 8.8. |
| --- | --- |

(72)

Sursele contribuției proprii notificate includ noua facilitate privind capitalul (a se vedea considerentul 41), capex finanțate de Cimos și de client (a se vedea considerentul 45), veniturile obținute din vânzarea filialei Litostroj Power (a se vedea considerentul 52), beneficiile măsurilor de restructurare financiară descrise în secțiunea 3.1 și contribuția Cimos la restructurarea datoriilor față de furnizori (a se vedea considerentul 42). Sursele contribuției proprii sunt analizate în detaliu în secțiunea 8.8.

| (73) | Ajutorul de stat notificat constă în conversia în acțiuni a creanței deținute de stat asupra Cimos, rezultată din ajutorul pentru salvare acordat sub forma unei garanții, pentru suma de 21,7 milioane EUR. |
| --- | --- |

(73)

Ajutorul de stat notificat constă în conversia în acțiuni a creanței deținute de stat asupra Cimos, rezultată din ajutorul pentru salvare acordat sub forma unei garanții, pentru suma de 21,7 milioane EUR.

3.4.   RESTABILIREA VIABILITĂȚII PE TERMEN LUNG

| (74) | Planul de restructurare prevede restabilirea viabilității în 2015 conform scenariului realist și, respectiv, în 2017 conform scenariului pesimist, în urma punerii în aplicare a măsurilor de restructurare în perioada 2014-2016. Datele financiare previzionate conform scenariului realist sunt prezentate în tabelul 5.

  Tabelul 5


  Datele financiare previzionate conform scenariului realist












  (milioane EUR) |
| --- | --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| Vânzări nete | 370,4 | 358,1 | 327,2 | 321,8 | 316,0 | 345,0 |
| EBIT (câștiguri înainte de dobânzi și impozite) | – 7,7 | 10,1 | 10,7 | 11,6 | 12,1 | 18,8 |
| Profit net/pierderi nete | – 77,8 | 2,1 | 2,9 | 4,2 | 5,0 | 11,1 |
| Flux de numerar din exploatare | 2,9 | 19,0 | 32,1 | 40,5 | 34,1 | 27,6 |
| Capital propriu | – 155,6 | 53,2 | 56,2 | 60,4 | 65,4 | 76,4 |
| Rentabilitatea capitalului | — | 3,9 % | 5,2 % | 7,0 % | 7,6 % | 14,5 % |
| Sursă: Planul de restructurare. |

(74)

Planul de restructurare prevede restabilirea viabilității în 2015 conform scenariului realist și, respectiv, în 2017 conform scenariului pesimist, în urma punerii în aplicare a măsurilor de restructurare în perioada 2014-2016. Datele financiare previzionate conform scenariului realist sunt prezentate în tabelul 5.

Tabelul 5

Tabelul 5

Datele financiare previzionate conform scenariului realist

Datele financiare previzionate conform scenariului realist

(milioane EUR)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

Vânzări nete

370,4

358,1

327,2

321,8

316,0

345,0

EBIT (câștiguri înainte de dobânzi și impozite)

– 7,7

10,1

10,7

11,6

12,1

18,8

Profit net/pierderi nete

– 77,8

2,1

2,9

4,2

5,0

11,1

Flux de numerar din exploatare

2,9

19,0

32,1

40,5

34,1

27,6

Capital propriu

– 155,6

53,2

56,2

60,4

65,4

76,4

Rentabilitatea capitalului

—

3,9 %

5,2 %

7,0 %

7,6 %

14,5 %

Sursă: Planul de restructurare.

Sursă:

3.5.   MĂSURILE COMPENSATORII

| (75) | Ca măsură compensatorie, întreprinderea Cimos propune înstrăinarea a trei unități economice din cadrul segmentului autovehiculelor, activitatea sa principală, și anume fabricile din [...].Fabricile erau rentabile și contribuiau cu aproximativ 4 % la veniturile totale ale întreprinderii Cimos înainte de restructurare. |
| --- | --- |

(75)

Ca măsură compensatorie, întreprinderea Cimos propune înstrăinarea a trei unități economice din cadrul segmentului autovehiculelor, activitatea sa principală, și anume fabricile din [...].Fabricile erau rentabile și contribuiau cu aproximativ 4 % la veniturile totale ale întreprinderii Cimos înainte de restructurare.

| (76) | De asemenea, întreprinderea a vândut trei unități economice conexe, și anume diviziile „Agricultură”, „Energie” și „Mașini”, care contribuiau cu aproximativ 20 % la veniturile sale totale în perioada premergătoare restructurării și erau rentabile.

  Tabelul 6


  Performanța financiară a unităților înstrăinate înainte de restructurare | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Contribuția la veniturile Cimos
  (%) | Profitul brut (milioane EUR) | Contribuția la veniturile Cimos
  (%) | Profitul brut (milioane EUR) | Contribuția la veniturile Cimos
  (%) | Profitul brut (milioane EUR) |
| [...] | 1,1 | 2,3 | 1,0 | 1,5 | 1,0 | 1,2 |
| [...] | 0,9 | 0,9 | 0,8 | 0,8 | 1,0 | 1,0 |
| [...] | 1,6 | 1,9 | 1,4 | 1,5 | 2,0 | 2,2 |
| Total activitate principală | 3,6 | 5,1 | 3,2 | 3,8 | 4,0 | 4,4 |
| Agricultură | 0,9 | 1,5 | 1,2 | 2,7 | 0,9 | 1,2 |
| Energie | 11,4 | 22,6 | 12,2 | 28,1 | 9,7 | 14,4 |
| Mașini | 5,0 | 5,3 | 6,8 | 6,6 | 8,5 | 6,3 |
| Total activitate conexă | 17,3 | 29,4 | 20,2 | 37,4 | 19,1 | 21,9 |
| Sursa: Răspunsul la cererea de informații din 30 ianuarie 2015. |

(76)

De asemenea, întreprinderea a vândut trei unități economice conexe, și anume diviziile „Agricultură”, „Energie” și „Mașini”, care contribuiau cu aproximativ 20 % la veniturile sale totale în perioada premergătoare restructurării și erau rentabile.

Tabelul 6

Tabelul 6

Performanța financiară a unităților înstrăinate înainte de restructurare

Performanța financiară a unităților înstrăinate înainte de restructurare

2011

2012

2013

Contribuția la veniturile Cimos

(%)

Profitul brut (milioane EUR)

Contribuția la veniturile Cimos

(%)

Profitul brut (milioane EUR)

Contribuția la veniturile Cimos

(%)

Profitul brut (milioane EUR)

[...]

1,1

2,3

1,0

1,5

1,0

1,2

[...]

0,9

0,9

0,8

0,8

1,0

1,0

[...]

1,6

1,9

1,4

1,5

2,0

2,2

Total activitate principală

Total activitate principală

3,6

3,6

5,1

5,1

3,2

3,2

3,8

3,8

4,0

4,0

4,4

4,4

Agricultură

0,9

1,5

1,2

2,7

0,9

1,2

Energie

11,4

22,6

12,2

28,1

9,7

14,4

Mașini

5,0

5,3

6,8

6,6

8,5

6,3

Total activitate conexă

Total activitate conexă

17,3

17,3

29,4

29,4

20,2

20,2

37,4

37,4

19,1

19,1

21,9

21,9

Sursa: Răspunsul la cererea de informații din 30 ianuarie 2015.

Sursa:

| (77) | După înstrăinare, unica activitate a întreprinderii Cimos va fi reprezentată de divizia „Autovehicule”, care constituie activitatea sa principală. |
| --- | --- |

(77)

După înstrăinare, unica activitate a întreprinderii Cimos va fi reprezentată de divizia „Autovehicule”, care constituie activitatea sa principală.

3.6.   DECIZIA DE INIȚIERE A PROCEDURII

| (78) | Comisia a inițiat procedura oficială de investigare la 9 aprilie 2014. În decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la restabilirea viabilității pe termen lung, la măsurile compensatorii și la contribuția proprie. |
| --- | --- |

(78)

Comisia a inițiat procedura oficială de investigare la 9 aprilie 2014. În decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la restabilirea viabilității pe termen lung, la măsurile compensatorii și la contribuția proprie.

| (79) | Restabilirea viabilității pe termen lung părea discutabilă. Conform previziunilor financiare cuprinse în planul de restructurare notificat inițial, era de așteptat ca întreprinderea să genereze pierderi nete și fluxuri de numerar negative chiar și după restructurare. De asemenea, conform planului inițial de restructurare, capacitatea de a restabili viabilitatea Cimos se baza în mare măsură pe încheierea acordului de restructurare voluntară a datoriilor. Întrucât nu s-a ajuns la un acord până la momentul adoptării deciziei de inițiere, această ipoteză a fost considerată nerealistă. Acest lucru a fost confirmat de evenimentele ulterioare. Părțile nu au reușit să ajungă la un acord de restructurare voluntară a datoriilor, iar creditorii au inițiat, în schimb, procedura CS. |
| --- | --- |

(79)

Restabilirea viabilității pe termen lung părea discutabilă. Conform previziunilor financiare cuprinse în planul de restructurare notificat inițial, era de așteptat ca întreprinderea să genereze pierderi nete și fluxuri de numerar negative chiar și după restructurare. De asemenea, conform planului inițial de restructurare, capacitatea de a restabili viabilitatea Cimos se baza în mare măsură pe încheierea acordului de restructurare voluntară a datoriilor. Întrucât nu s-a ajuns la un acord până la momentul adoptării deciziei de inițiere, această ipoteză a fost considerată nerealistă. Acest lucru a fost confirmat de evenimentele ulterioare. Părțile nu au reușit să ajungă la un acord de restructurare voluntară a datoriilor, iar creditorii au inițiat, în schimb, procedura CS.

| (80) | Măsurile compensatorii propuse, care constau în vânzarea diviziilor „Agricultură”, „Mașini” și „Energie”, nu păreau să vizeze piața principală a întreprinderii și nu a existat nicio dovadă că activitățile care urmau să fie întrerupte nu erau generatoare de pierderi înainte de restructurare, astfel cum impune punctul 40 din Liniile directoare privind ajutoarele pentru salvare și restructurare (19) (denumite în continuare „liniile directoare”). |
| --- | --- |

(80)

Măsurile compensatorii propuse, care constau în vânzarea diviziilor „Agricultură”, „Mașini” și „Energie”, nu păreau să vizeze piața principală a întreprinderii și nu a existat nicio dovadă că activitățile care urmau să fie întrerupte nu erau generatoare de pierderi înainte de restructurare, astfel cum impune punctul 40 din Liniile directoare privind ajutoarele pentru salvare și restructurare (19) (denumite în continuare „liniile directoare”).

19

| (81) | În cele din urmă, recapitalizarea Cimos de către doi acționari publici și prestațiile în bani preconizate în urma restructurării datoriei bancare incluzând în mare parte datoriile deținute de băncile de stat, care au fost inițial notificate drept surse ale contribuției proprii, par să implice ajutoare de stat. Dacă acest lucru se dovedește a fi adevărat, sursele respective nu sunt conforme cu liniile directoare, conform cărora contribuția proprie nu trebuie să includă ajutoare. Unica sursă acceptabilă a contribuției proprii la momentul deciziei de inițiere a procedurii, și anume veniturile din vânzarea diviziei „Agricultură”, a reprezentat numai 0,5 % din costurile de restructurare, ceea ce înseamnă că aceasta a fost cu mult sub pragul minim de 50 %. |
| --- | --- |

(81)

În cele din urmă, recapitalizarea Cimos de către doi acționari publici și prestațiile în bani preconizate în urma restructurării datoriei bancare incluzând în mare parte datoriile deținute de băncile de stat, care au fost inițial notificate drept surse ale contribuției proprii, par să implice ajutoare de stat. Dacă acest lucru se dovedește a fi adevărat, sursele respective nu sunt conforme cu liniile directoare, conform cărora contribuția proprie nu trebuie să includă ajutoare. Unica sursă acceptabilă a contribuției proprii la momentul deciziei de inițiere a procedurii, și anume veniturile din vânzarea diviziei „Agricultură”, a reprezentat numai 0,5 % din costurile de restructurare, ceea ce înseamnă că aceasta a fost cu mult sub pragul minim de 50 %.

4.   OBSERVAȚIILE SLOVENIEI

OBSERVAȚIILE SLOVENIEI

| (82) | În răspunsul la decizia de inițiere a procedurii, Slovenia a informat Comisia că textul planului de restructurare notificat va fi actualizat pe baza rezultatului procedurii de decontare obligatorie, care a fost inițiată la 3 iunie 2014. |
| --- | --- |

(82)

În răspunsul la decizia de inițiere a procedurii, Slovenia a informat Comisia că textul planului de restructurare notificat va fi actualizat pe baza rezultatului procedurii de decontare obligatorie, care a fost inițiată la 3 iunie 2014.

| (83) | Întrucât negocierile privind CS erau în curs de desfășurare, Slovenia nu a oferit detalii cu privire la modificări; cu toate acestea, s-a confirmat faptul că recapitalizarea Cimos de către doi acționari publici nu mai era luată în considerare. În ceea ce privește celelalte măsuri notificate inițial, Slovenia a susținut că acestea nu pot fi evaluate până când nu sunt suficient de bine definite în cadrul CS. Cu toate acestea, Slovenia a prezentat observații cu privire la unele dintre aspectele abordate în decizia de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(83)

Întrucât negocierile privind CS erau în curs de desfășurare, Slovenia nu a oferit detalii cu privire la modificări; cu toate acestea, s-a confirmat faptul că recapitalizarea Cimos de către doi acționari publici nu mai era luată în considerare. În ceea ce privește celelalte măsuri notificate inițial, Slovenia a susținut că acestea nu pot fi evaluate până când nu sunt suficient de bine definite în cadrul CS. Cu toate acestea, Slovenia a prezentat observații cu privire la unele dintre aspectele abordate în decizia de inițiere a procedurii.

| (84) | Făcând referire la îndoielile Comisiei cu privire la imputabilitatea acțiunilor băncilor publice față de Stat, Slovenia a răspuns că toate acestea operează pe piață în conformitate cu principiile comerciale. Deciziile acestora privind Cimos s-au bazat pe interese pur economice, nefiind influențate de organismele guvernamentale, și au fost adoptate în paralel cu creditorii privați, care au inițiat, de asemenea, CS. |
| --- | --- |

(84)

Făcând referire la îndoielile Comisiei cu privire la imputabilitatea acțiunilor băncilor publice față de Stat, Slovenia a răspuns că toate acestea operează pe piață în conformitate cu principiile comerciale. Deciziile acestora privind Cimos s-au bazat pe interese pur economice, nefiind influențate de organismele guvernamentale, și au fost adoptate în paralel cu creditorii privați, care au inițiat, de asemenea, CS.

| (85) | În ceea ce privește DUTB, Slovenia a susținut că participarea sa la programul de restructurare a Cimos a fost liberă de orice intervenție politică. Patru dintre cei șapte membri ai Consiliului nu sunt cetățeni sloveni și au o experiență solidă și credibilitate internațională. Deciziile privind gestionarea creditelor și a activelor se adoptă în cadrul unei structuri a comitetului operațional, care are mandate și competențe clar definite. |
| --- | --- |

(85)

În ceea ce privește DUTB, Slovenia a susținut că participarea sa la programul de restructurare a Cimos a fost liberă de orice intervenție politică. Patru dintre cei șapte membri ai Consiliului nu sunt cetățeni sloveni și au o experiență solidă și credibilitate internațională. Deciziile privind gestionarea creditelor și a activelor se adoptă în cadrul unei structuri a comitetului operațional, care are mandate și competențe clar definite.

| (86) | Participarea SID Banka (denumită în continuare „SID”) la procesul de restructurare a întreprinderii Cimos este independentă de guvernul sloven. Tranzacțiile care depășesc anumite limite trebuie să fie autorizate de Consiliul de supraveghere, ai cărui membri sunt numiți de guvern; cu toate acestea, membrii trebuie să fie independenți față de guvern. Slovenia a recunoscut că misiunea SID ca bancă de dezvoltare diferă de obiectivele băncilor comerciale (de exemplu, maximizarea profitului), dar a susținut că guvernanța corporativă a SID trebuie să se supună acelorași norme care se aplică în băncile private. |
| --- | --- |

(86)

Participarea SID Banka (denumită în continuare „SID”) la procesul de restructurare a întreprinderii Cimos este independentă de guvernul sloven. Tranzacțiile care depășesc anumite limite trebuie să fie autorizate de Consiliul de supraveghere, ai cărui membri sunt numiți de guvern; cu toate acestea, membrii trebuie să fie independenți față de guvern. Slovenia a recunoscut că misiunea SID ca bancă de dezvoltare diferă de obiectivele băncilor comerciale (de exemplu, maximizarea profitului), dar a susținut că guvernanța corporativă a SID trebuie să se supună acelorași norme care se aplică în băncile private.

| (87) | Slovenia a luat act de îndoielile Comisiei cu privire la restabilirea viabilității pe termen lung și a declarat că va asigura clarificarea acestor îndoieli în planul de restructurare actualizat. |
| --- | --- |

(87)

Slovenia a luat act de îndoielile Comisiei cu privire la restabilirea viabilității pe termen lung și a declarat că va asigura clarificarea acestor îndoieli în planul de restructurare actualizat.

| (88) | În ceea ce privește măsurile compensatorii, Slovenia a afirmat că ajutorul de restructurare acordat întreprinderii Cimos poate fi aprobat fără măsuri compensatorii, întrucât cota de piață a întreprinderii este redusă până la neglijabilă și întreprinderea este amplasată într-o zonă asistată. De asemenea, aceasta a afirmat că nici jurisprudența, nici liniile directoare nu sugerează că, după restructurare, măsurile compensatorii ar trebui să aibă loc exclusiv pe piețele principale ale întreprinderii. În cele din urmă, Slovenia a afirmat că înstrăinarea diviziilor „Agricultură”, „Mașini” și „Energie” va afecta în mod semnificativ poziția concurențială a Cimos în cadrul segmentului autovehiculelor, prin limitarea resurselor care fuseseră disponibile anterior datorită profitului generat de activitățile economice înstrăinate. |
| --- | --- |

(88)

În ceea ce privește măsurile compensatorii, Slovenia a afirmat că ajutorul de restructurare acordat întreprinderii Cimos poate fi aprobat fără măsuri compensatorii, întrucât cota de piață a întreprinderii este redusă până la neglijabilă și întreprinderea este amplasată într-o zonă asistată. De asemenea, aceasta a afirmat că nici jurisprudența, nici liniile directoare nu sugerează că, după restructurare, măsurile compensatorii ar trebui să aibă loc exclusiv pe piețele principale ale întreprinderii. În cele din urmă, Slovenia a afirmat că înstrăinarea diviziilor „Agricultură”, „Mașini” și „Energie” va afecta în mod semnificativ poziția concurențială a Cimos în cadrul segmentului autovehiculelor, prin limitarea resurselor care fuseseră disponibile anterior datorită profitului generat de activitățile economice înstrăinate.

| (89) | În ceea ce privește contribuția proprie, Slovenia a declarat că restructurarea datoriilor, în măsura în care nu implică ajutor de stat, poate fi considerată drept o contribuție proprie. |
| --- | --- |

(89)

În ceea ce privește contribuția proprie, Slovenia a declarat că restructurarea datoriilor, în măsura în care nu implică ajutor de stat, poate fi considerată drept o contribuție proprie.

5.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

| (90) | Comisia a primit observații de la o singură parte interesată, și anume întreprinderea Cimos. Cimos a aprobat integral observațiile prezentate de Slovenia în răspunsul la decizia de inițiere a procedurii. De asemenea, aceasta a subliniat importanța socio-economică a întreprinderii pentru țară și pentru regiune și și-a exprimat încrederea cu privire la restabilirea viabilității. |
| --- | --- |

(90)

Comisia a primit observații de la o singură parte interesată, și anume întreprinderea Cimos. Cimos a aprobat integral observațiile prezentate de Slovenia în răspunsul la decizia de inițiere a procedurii. De asemenea, aceasta a subliniat importanța socio-economică a întreprinderii pentru țară și pentru regiune și și-a exprimat încrederea cu privire la restabilirea viabilității.

6.   ALTE OBSERVAȚII

ALTE OBSERVAȚII

| (91) | În perioada septembrie 2014-martie 2015, Comisia a primit diferite scrisori din partea unei persoane fizice, dna Olga Filakovic, reprezentanta unei întreprinderi canadiene, Hormess International Limited. În scrisorile sale, dna Filakovic susține că bilanțul Cimos a fost majorat în mod fraudulos cu 20 de milioane EUR, bani spălați, care (cu dobânda acumulată) se adaugă la cele 35 de milioane EUR acordate de Slovenia ca parte a ajutorului de restructurare; că întreprinderea sa are dreptul la daune-interese și – în calitate de creditor – solicită întreprinderii Cimos și Sloveniei plata sumei de 60 de milioane EUR, o creanță care, potrivit acesteia, este înregistrată la Tribunalul Districtual din Koper; precum și că Cimos a falsificat documentația financiară pentru a ascunde datoriile față de clienții săi în legătură cu o clădire de birouri pe care Cimos nu o deținea, dar pe care a vândut-o cu 9,75 milioane EUR. |
| --- | --- |

(91)

În perioada septembrie 2014-martie 2015, Comisia a primit diferite scrisori din partea unei persoane fizice, dna Olga Filakovic, reprezentanta unei întreprinderi canadiene, Hormess International Limited. În scrisorile sale, dna Filakovic susține că bilanțul Cimos a fost majorat în mod fraudulos cu 20 de milioane EUR, bani spălați, care (cu dobânda acumulată) se adaugă la cele 35 de milioane EUR acordate de Slovenia ca parte a ajutorului de restructurare; că întreprinderea sa are dreptul la daune-interese și – în calitate de creditor – solicită întreprinderii Cimos și Sloveniei plata sumei de 60 de milioane EUR, o creanță care, potrivit acesteia, este înregistrată la Tribunalul Districtual din Koper; precum și că Cimos a falsificat documentația financiară pentru a ascunde datoriile față de clienții săi în legătură cu o clădire de birouri pe care Cimos nu o deținea, dar pe care a vândut-o cu 9,75 milioane EUR.

| (92) | Comisia ia notă de faptul că părțile terțe interesate au fost invitate să își prezinte observațiile printr-un aviz publicat împreună cu decizia de inițiere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 23 mai 2014 (20). Termenul-limită de prezentare a observațiilor a expirat la 23 iunie 2014. Cu toate acestea, ca răspuns la solicitarea dnei Filakovic, în cadrul prezentei anchete Comisia a ținut seama de informațiile pe care aceasta le-a furnizat. Afirmațiile sale sunt analizate în considerentul 160 de mai jos. |
| --- | --- |

(92)

Comisia ia notă de faptul că părțile terțe interesate au fost invitate să își prezinte observațiile printr-un aviz publicat împreună cu decizia de inițiere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 23 mai 2014 (20). Termenul-limită de prezentare a observațiilor a expirat la 23 iunie 2014. Cu toate acestea, ca răspuns la solicitarea dnei Filakovic, în cadrul prezentei anchete Comisia a ținut seama de informațiile pe care aceasta le-a furnizat. Afirmațiile sale sunt analizate în considerentul 160 de mai jos.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

20

7.   COMENTARIILE SLOVENIEI PRIVIND OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE ȘI ALTE OBSERVAȚII

COMENTARIILE SLOVENIEI PRIVIND OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE ȘI ALTE OBSERVAȚII

| (93) | Slovenia nu a răspuns la observațiile prezentate de întreprinderea Cimos. |
| --- | --- |

(93)

Slovenia nu a răspuns la observațiile prezentate de întreprinderea Cimos.

| (94) | În ceea ce privește observațiile din partea dnei Filakovic, ca răspuns la cererea de informații din partea Comisiei din 18 decembrie 2014, Slovenia a respins toate acuzațiile și a declarat că acestea sunt complet false, de neînțeles și nu sunt susținute de niciun element de probă. În special, Slovenia a precizat faptul că situațiile financiare ale întreprinderii Cimos au fost auditate de un auditor independent, ca parte a cerințelor obligatorii prevăzute de CS și că acesta a emis o opinie de audit fără rezerve. În ceea ce privește presupusele daune în valoare de 60 de milioane EUR, Slovenia a dat asigurări că întreprinderea Cimos nu are nicio obligație față de Hormess International. În decembrie 2014, Hormess Internațional și o întreprindere slovenă, SOF ING d.d., au depus în instanță o cerere de admitere a creanței în valoare de aproximativ 61 de milioane EUR împotriva Cimos în cadrul CS, însă cererea nu a fost inclusă în examinarea creanțelor efectuată de administratorul CS, prin urmare, aceasta nu este înregistrată la Tribunalul Districtual din Koper ca parte a procedurilor CS. În cele din urmă, în ceea ce privește vânzarea unei clădiri de birouri, Slovenia a confirmat faptul că Cimos era proprietara clădirii care a fost vândută întreprinderii Berny Commerce d.o.o. în 2001, care s-a înregistrat în mod corespunzător în registrul funciar în calitate de proprietar în 2002 și că nu există nicio creanță asociată față de Cimos. |
| --- | --- |

(94)

În ceea ce privește observațiile din partea dnei Filakovic, ca răspuns la cererea de informații din partea Comisiei din 18 decembrie 2014, Slovenia a respins toate acuzațiile și a declarat că acestea sunt complet false, de neînțeles și nu sunt susținute de niciun element de probă. În special, Slovenia a precizat faptul că situațiile financiare ale întreprinderii Cimos au fost auditate de un auditor independent, ca parte a cerințelor obligatorii prevăzute de CS și că acesta a emis o opinie de audit fără rezerve. În ceea ce privește presupusele daune în valoare de 60 de milioane EUR, Slovenia a dat asigurări că întreprinderea Cimos nu are nicio obligație față de Hormess International. În decembrie 2014, Hormess Internațional și o întreprindere slovenă, SOF ING d.d., au depus în instanță o cerere de admitere a creanței în valoare de aproximativ 61 de milioane EUR împotriva Cimos în cadrul CS, însă cererea nu a fost inclusă în examinarea creanțelor efectuată de administratorul CS, prin urmare, aceasta nu este înregistrată la Tribunalul Districtual din Koper ca parte a procedurilor CS. În cele din urmă, în ceea ce privește vânzarea unei clădiri de birouri, Slovenia a confirmat faptul că Cimos era proprietara clădirii care a fost vândută întreprinderii Berny Commerce d.o.o. în 2001, care s-a înregistrat în mod corespunzător în registrul funciar în calitate de proprietar în 2002 și că nu există nicio creanță asociată față de Cimos.

8.   EVALUAREA AJUTORULUI

EVALUAREA AJUTORULUI

8.1.   EXISTENȚA AJUTORULUI DE STAT

| (95) | Articolul 107 alineatul (1) din tratat prevede că sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(95)

Articolul 107 alineatul (1) din tratat prevede că sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre.

| (96) | Rezultă că, pentru ca o măsură să fie calificată drept ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, trebuie să fie îndeplinite următoarele criterii cumulative: utilizarea resurselor de stat imputabilă statului, conferirea unui avantaj selectiv beneficiarului și denaturarea (sau amenințarea de denaturare) concurenței și a schimburilor comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(96)

Rezultă că, pentru ca o măsură să fie calificată drept ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, trebuie să fie îndeplinite următoarele criterii cumulative: utilizarea resurselor de stat imputabilă statului, conferirea unui avantaj selectiv beneficiarului și denaturarea (sau amenințarea de denaturare) concurenței și a schimburilor comerciale dintre statele membre.

Măsura 1

Măsura 1

| (97) | Măsura urmează să fie acordată de Ministerul Finanțelor, prin urmare, aceasta implică în mod clar resurse de stat și este imputabilă statului. |
| --- | --- |

(97)

Măsura urmează să fie acordată de Ministerul Finanțelor, prin urmare, aceasta implică în mod clar resurse de stat și este imputabilă statului.

| (98) | Măsura urmează să fie acordată numai unei anumite întreprinderi, și anume Cimos. Măsura constă din conversia creanței de 21,7 milioane EUR în acțiuni și reeșalonarea sumei de 14,5 milioane EUR, reprezentând creanța statului față de Cimos, care rezultă din ajutorul pentru salvare sub forma unei garanții (21). În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a concluzionat că respectiva conversie a creanței deținute de stat în acțiuni constituie ajutor de stat. Concluzia rămâne valabilă și nu este contestată de Slovenia. |
| --- | --- |

(98)

Măsura urmează să fie acordată numai unei anumite întreprinderi, și anume Cimos. Măsura constă din conversia creanței de 21,7 milioane EUR în acțiuni și reeșalonarea sumei de 14,5 milioane EUR, reprezentând creanța statului față de Cimos, care rezultă din ajutorul pentru salvare sub forma unei garanții (21). În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a concluzionat că respectiva conversie a creanței deținute de stat în acțiuni constituie ajutor de stat. Concluzia rămâne valabilă și nu este contestată de Slovenia.

21

| (99) | Slovenia afirmă că reeșalonarea creanței deținute de stat nu constituie ajutor, întrucât aceasta trebuie executată în conformitate cu datoria Cimos față de ceilalți creditori CS. Comisia consideră că ajutorul pentru salvare sub forma unei garanții și reeșalonarea creanței deținute de stat care rezultă din acesta sunt părți ale unei singure operațiuni, chiar dacă implică instrumente financiare diferite. În acest sens, reeșalonarea nu face decât să prelungească avantajul conferit întreprinderii Cimos de ajutorul pentru salvare. Acest lucru este confirmat, de asemenea, de faptul că, la 3 noiembrie 2013, atunci când Slovenia a notificat conversia în acțiuni a creanței sale totale care rezultă din ajutorul pentru salvare, ceilalți creditori actuali ai CS nu au fost de acord să restructureze datoria întreprinderii Cimos. Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că reeșalonarea creanței deținute de stat conferă Cimos un avantaj selectiv. |
| --- | --- |

(99)

Slovenia afirmă că reeșalonarea creanței deținute de stat nu constituie ajutor, întrucât aceasta trebuie executată în conformitate cu datoria Cimos față de ceilalți creditori CS. Comisia consideră că ajutorul pentru salvare sub forma unei garanții și reeșalonarea creanței deținute de stat care rezultă din acesta sunt părți ale unei singure operațiuni, chiar dacă implică instrumente financiare diferite. În acest sens, reeșalonarea nu face decât să prelungească avantajul conferit întreprinderii Cimos de ajutorul pentru salvare. Acest lucru este confirmat, de asemenea, de faptul că, la 3 noiembrie 2013, atunci când Slovenia a notificat conversia în acțiuni a creanței sale totale care rezultă din ajutorul pentru salvare, ceilalți creditori actuali ai CS nu au fost de acord să restructureze datoria întreprinderii Cimos. Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că reeșalonarea creanței deținute de stat conferă Cimos un avantaj selectiv.

| (100) | De asemenea, fără a aduce atingere concluziei la care s-a ajuns în considerentul anterior, Comisia constată că nici conversia, nici reeșalonarea creanței statului nu respectă principiul operatorului privat în economia de piață, astfel cum se explică în considerentele 104-107 de mai jos. |
| --- | --- |

(100)

De asemenea, fără a aduce atingere concluziei la care s-a ajuns în considerentul anterior, Comisia constată că nici conversia, nici reeșalonarea creanței statului nu respectă principiul operatorului privat în economia de piață, astfel cum se explică în considerentele 104-107 de mai jos.

| (101) | În cele din urmă, măsura este de natură să îmbunătățească poziția concurențială a întreprinderii Cimos pe piața autovehiculelor care este deschisă concurenței din alte state membre. Prin urmare, măsura denaturează sau amenință să denatureze concurența și afectează schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(101)

În cele din urmă, măsura este de natură să îmbunătățească poziția concurențială a întreprinderii Cimos pe piața autovehiculelor care este deschisă concurenței din alte state membre. Prin urmare, măsura denaturează sau amenință să denatureze concurența și afectează schimburile comerciale dintre statele membre.

| (102) | Având în vedere evaluarea din considerentele 97-101, Comisia consideră că măsura 1 constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(102)

Având în vedere evaluarea din considerentele 97-101, Comisia consideră că măsura 1 constituie ajutor de stat.

Măsura 2

Măsura 2

| (103) | Măsura urmează să fie acordată de Republica Slovenia, prin urmare, aceasta implică în mod clar resurse de stat și este imputabilă statului. |
| --- | --- |

(103)

Măsura urmează să fie acordată de Republica Slovenia, prin urmare, aceasta implică în mod clar resurse de stat și este imputabilă statului.

| (104) | Conform jurisprudenței, tranzacțiile economice efectuate de un organism public sau de o întreprindere publică nu conferă un avantaj omologilor acestora, prin urmare, nu constituie ajutor de stat dacă sunt efectuate cu respectarea condițiilor normale de piață (principiul operatorului economic privat în economia de piață sau „MEOP”) (22). Acest principiu a fost dezvoltat cu privire la diferite tranzacții economice. În special, pentru a identifica prezența ajutoarelor de stat în cazul tranzacțiilor legate de creanțe, este necesar să se compare comportamentul creditorilor publici cu cel al creditorilor privați ipotetici care se află într-o situație similară („testul MEOP”). |
| --- | --- |

(104)

Conform jurisprudenței, tranzacțiile economice efectuate de un organism public sau de o întreprindere publică nu conferă un avantaj omologilor acestora, prin urmare, nu constituie ajutor de stat dacă sunt efectuate cu respectarea condițiilor normale de piață (principiul operatorului economic privat în economia de piață sau „MEOP”) (22). Acest principiu a fost dezvoltat cu privire la diferite tranzacții economice. În special, pentru a identifica prezența ajutoarelor de stat în cazul tranzacțiilor legate de creanțe, este necesar să se compare comportamentul creditorilor publici cu cel al creditorilor privați ipotetici care se află într-o situație similară („testul MEOP”).

22

| (105) | În mod normal, orice creditor prudent din economia de piață ar efectua o analiză ex ante proprie a rezultatului financiar obținut în urma restructurării datoriilor, comparând, de exemplu, valoarea de recuperat preconizată în cadrul scenariului de restructurare a datoriilor cu valoarea de recuperat preconizată în cadrul scenariului alternativ, în speță, falimentul întreprinderii Cimos. |
| --- | --- |

(105)

În mod normal, orice creditor prudent din economia de piață ar efectua o analiză ex ante proprie a rezultatului financiar obținut în urma restructurării datoriilor, comparând, de exemplu, valoarea de recuperat preconizată în cadrul scenariului de restructurare a datoriilor cu valoarea de recuperat preconizată în cadrul scenariului alternativ, în speță, falimentul întreprinderii Cimos.

ex ante

| (106) | Prin urmare, în cazul în care un stat membru susține că tranzacția economică respectă principiul operatorului economic privat în economia de piață, acesta trebuie să furnizeze dovezi care să arate că decizia de a efectua tranzacția a fost luată pe baza unei evaluări care corespunde evaluării pe care orice creditor privat rațional ar fi efectuat-o pentru a determina profitabilitatea tranzacției. |
| --- | --- |

(106)

Prin urmare, în cazul în care un stat membru susține că tranzacția economică respectă principiul operatorului economic privat în economia de piață, acesta trebuie să furnizeze dovezi care să arate că decizia de a efectua tranzacția a fost luată pe baza unei evaluări care corespunde evaluării pe care orice creditor privat rațional ar fi efectuat-o pentru a determina profitabilitatea tranzacției.

| (107) | În speță, Slovenia nu a adus elemente de probă pentru a demonstra că, prin acceptarea condițiilor de restructurare a datoriilor, statul a acționat ca un creditor rațional în economia de piață. Slovenia face trimitere la raportul unui expert independent cu privire la planul de restructurare financiară, care a arătat că toți creditorii ar recupera în total o sumă mai mare ca urmare a CS decât ca urmare a falimentului Cimos (23). Cu toate acestea, raportul nu indică suma pe care statul însuși ar recupera-o în cazul în care ar opta pentru scenariul alternativ. Nu poate fi exclus faptul că, în timp ce creditorii în ansamblu ar fi obținut beneficii prin acceptarea CS, statul ar fi recuperat o parte mai mare din creanțele individuale dacă ar fi ales scenariul alternativ. În orice caz, analiza efectuată la nivelul tuturor creditorilor nu ar fi suficientă pentru ca un creditor privat să decidă cu privire la măsurile ulterioare, întrucât pot exista diferențe în ceea ce privește garanțiile deținute, clasificarea creanțelor etc. Prin urmare, Comisia consideră că măsura în cauză a conferit un avantaj economic selectiv întreprinderii Cimos. |
| --- | --- |

(107)

În speță, Slovenia nu a adus elemente de probă pentru a demonstra că, prin acceptarea condițiilor de restructurare a datoriilor, statul a acționat ca un creditor rațional în economia de piață. Slovenia face trimitere la raportul unui expert independent cu privire la planul de restructurare financiară, care a arătat că toți creditorii ar recupera în total o sumă mai mare ca urmare a CS decât ca urmare a falimentului Cimos (23). Cu toate acestea, raportul nu indică suma pe care statul însuși ar recupera-o în cazul în care ar opta pentru scenariul alternativ. Nu poate fi exclus faptul că, în timp ce creditorii în ansamblu ar fi obținut beneficii prin acceptarea CS, statul ar fi recuperat o parte mai mare din creanțele individuale dacă ar fi ales scenariul alternativ. În orice caz, analiza efectuată la nivelul tuturor creditorilor nu ar fi suficientă pentru ca un creditor privat să decidă cu privire la măsurile ulterioare, întrucât pot exista diferențe în ceea ce privește garanțiile deținute, clasificarea creanțelor etc. Prin urmare, Comisia consideră că măsura în cauză a conferit un avantaj economic selectiv întreprinderii Cimos.

23

| (108) | Evaluarea impactului măsurii 1 asupra concurenței și asupra schimburilor comerciale, descrisă în considerentul 101, este valabilă, de asemenea, pentru măsura 2. |
| --- | --- |

(108)

Evaluarea impactului măsurii 1 asupra concurenței și asupra schimburilor comerciale, descrisă în considerentul 101, este valabilă, de asemenea, pentru măsura 2.

| (109) | Având în vedere evaluarea din considerentele 103-108, Comisia consideră că măsura 2 constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(109)

Având în vedere evaluarea din considerentele 103-108, Comisia consideră că măsura 2 constituie ajutor de stat.

Măsura 3

Măsura 3

| (110) | Comisia observă că Gorenjska Banka este o entitate privată, în timp ce IFC aparține grupului Băncii Mondiale, prin urmare, acțiunile celor două entități nu sunt imputabile statului. |
| --- | --- |

(110)

Comisia observă că Gorenjska Banka este o entitate privată, în timp ce IFC aparține grupului Băncii Mondiale, prin urmare, acțiunile celor două entități nu sunt imputabile statului.

| (111) | Celelalte bănci care participă la măsura 3, și anume NLB, Abanka, Banka Celje și NKBM, sunt deținute în majoritate de stat, care deține majoritatea voturilor în consiliile de administrație și de supraveghere. Acesta este un indiciu al imputabilității. Cu toate acestea, Comisia nu a identificat nicio dovadă în statut, în structura de guvernanță sau în orice altă sursă care să indice faptul că statul a influențat deciziile adoptate de băncile respective cu privire la măsura în cauză, în sensul jurisprudenței Stardust Marine (24). În schimb, Slovenia a prezentat documente interne care demonstrează că fiecare dintre bănci a evaluat condițiile restructurării propuse pe baza unor considerente economice, în conformitate cu procesele decizionale interne standard. De asemenea, nici conversia creanțelor în acțiuni realizată de NLB în cazul Adria Airways nu a fost considerată ca fiind imputabilă statului (25). Din aceste motive, Comisia consideră că deciziile NLB, Abanka, Banka Celje și NKBM de a participa la măsura 3 nu sunt imputabile statului. |
| --- | --- |

(111)

Celelalte bănci care participă la măsura 3, și anume NLB, Abanka, Banka Celje și NKBM, sunt deținute în majoritate de stat, care deține majoritatea voturilor în consiliile de administrație și de supraveghere. Acesta este un indiciu al imputabilității. Cu toate acestea, Comisia nu a identificat nicio dovadă în statut, în structura de guvernanță sau în orice altă sursă care să indice faptul că statul a influențat deciziile adoptate de băncile respective cu privire la măsura în cauză, în sensul jurisprudenței Stardust Marine (24). În schimb, Slovenia a prezentat documente interne care demonstrează că fiecare dintre bănci a evaluat condițiile restructurării propuse pe baza unor considerente economice, în conformitate cu procesele decizionale interne standard. De asemenea, nici conversia creanțelor în acțiuni realizată de NLB în cazul Adria Airways nu a fost considerată ca fiind imputabilă statului (25). Din aceste motive, Comisia consideră că deciziile NLB, Abanka, Banka Celje și NKBM de a participa la măsura 3 nu sunt imputabile statului.

Stardust Marine

24

25

| (112) | DUTB este o întreprindere de stat înființată în anul 2013 pentru a facilita restructurarea băncilor care se confruntă cu probleme grave de lichiditate și solvabilitate. Deținerea întreprinderii de către stat este, de asemenea, un indiciu al imputabilității, deși acesta nu este per se un motiv suficient pentru a considera că măsura este imputabilă statului. Comisia a descoperit dovezi care atestă că DUTB a acționat independent în procesul său decizional în ceea ce privește întreprinderea Cimos. În primul rând, conform actului juridic de înființare a DUTB, decizii precum cea cu privire la întreprinderea Cimos nu necesită aprobarea guvernului. În al doilea rând, structura de guvernanță a DUTB imită organizarea operațională a unei bănci, deciziile fiind adoptate de un comitet pentru credite. Decizia cu privire la întreprinderea Cimos a fost adoptată de comitetul pentru credite la cel mai înalt nivel. Trei dintre cei șapte membrii ai comitetului nu sunt de origine slovenă și toți, cu excepția unuia, provin din sectorul financiar. Singurul membru al comitetului care reprezintă administrația publică (un fost secretar general în Ministerul Finanțelor) a votat împotriva restructurării Cimos, dar votul său a fost respins de majoritatea voturilor celorlalți membri ai comitetului. În cele din urmă, Slovenia a prezentat documente interne care demonstrează că DUTB a evaluat, de asemenea, condițiile restructurării propuse pe baza unor considerente economice. Prin urmare, Comisia consideră că decizia DUTB de a participa la măsura 3 nu este imputabilă statului. |
| --- | --- |

(112)

DUTB este o întreprindere de stat înființată în anul 2013 pentru a facilita restructurarea băncilor care se confruntă cu probleme grave de lichiditate și solvabilitate. Deținerea întreprinderii de către stat este, de asemenea, un indiciu al imputabilității, deși acesta nu este per se un motiv suficient pentru a considera că măsura este imputabilă statului. Comisia a descoperit dovezi care atestă că DUTB a acționat independent în procesul său decizional în ceea ce privește întreprinderea Cimos. În primul rând, conform actului juridic de înființare a DUTB, decizii precum cea cu privire la întreprinderea Cimos nu necesită aprobarea guvernului. În al doilea rând, structura de guvernanță a DUTB imită organizarea operațională a unei bănci, deciziile fiind adoptate de un comitet pentru credite. Decizia cu privire la întreprinderea Cimos a fost adoptată de comitetul pentru credite la cel mai înalt nivel. Trei dintre cei șapte membrii ai comitetului nu sunt de origine slovenă și toți, cu excepția unuia, provin din sectorul financiar. Singurul membru al comitetului care reprezintă administrația publică (un fost secretar general în Ministerul Finanțelor) a votat împotriva restructurării Cimos, dar votul său a fost respins de majoritatea voturilor celorlalți membri ai comitetului. În cele din urmă, Slovenia a prezentat documente interne care demonstrează că DUTB a evaluat, de asemenea, condițiile restructurării propuse pe baza unor considerente economice. Prin urmare, Comisia consideră că decizia DUTB de a participa la măsura 3 nu este imputabilă statului.

per se

| (113) | În acest context se observă, de asemenea, fără a aduce atingere concluziilor la care s-a ajuns în considerentele 110 și 112 de mai sus, că toți creditorii menționați în considerentul 111, precum și DUTB au efectuat analize ex-ante și au comparat diferitele direcții de acțiune, constatând că ar recupera mai mult din restructurarea întreprinderii Cimos decât din lichidarea acesteia. Prin urmare, se poate considera, de asemenea, că acordul creditorilor respectivi cu privire la conversia creanței în acțiuni respectă principiul operatorului economic privat în economia de piață și nu implică un avantaj economic pentru întreprinderea Cimos. |
| --- | --- |

(113)

În acest context se observă, de asemenea, fără a aduce atingere concluziilor la care s-a ajuns în considerentele 110 și 112 de mai sus, că toți creditorii menționați în considerentul 111, precum și DUTB au efectuat analize ex-ante și au comparat diferitele direcții de acțiune, constatând că ar recupera mai mult din restructurarea întreprinderii Cimos decât din lichidarea acesteia. Prin urmare, se poate considera, de asemenea, că acordul creditorilor respectivi cu privire la conversia creanței în acțiuni respectă principiul operatorului economic privat în economia de piață și nu implică un avantaj economic pentru întreprinderea Cimos.

| (114) | SID Banka este o bancă slovenă de exporturi și dezvoltare deținută în proporție de 100 % de stat. Toți membrii Consiliului de supraveghere al SID, care a autorizat decizia privind Cimos, au fost numiți de guvern și, în plus, trei dintre cei șapte membri sunt angajați de stat. Conform articolului 8 din Legea Băncii slovene de exporturi și dezvoltare, toate deciziile adoptate de SID trebuie să fie adoptate în perspectiva dezvoltării Sloveniei. Slovenia recunoaște că misiunea SID ca bancă de dezvoltare diferă de obiectivele băncilor comerciale (de exemplu, maximizarea profiturilor). Dintre creditorii CS, SID a acceptat condițiile cele mai puțin favorabile ale restructurării datoriilor, prin faptul că a aprobat o marjă de ajustare a datoriei de 58 %, în timp ce niciunul dintre ceilalți creditori CS nu a aprobat o marjă de ajustare, optând mai degrabă pentru conversia creanțelor în acțiuni, care oferă posibilitatea unor câștiguri de capital viitoare din participațiile achiziționate în cadrul întreprinderii Cimos. Slovenia nu a justificat de ce SID a acceptat condiții mai puțin favorabile decât ceilalți creditori CS. Comisia a constatat deja în deciziile precedente că garanțiile furnizate de SID constituie resurse de stat și ajutor de stat (26). Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că decizia SID de a participa la măsura 3 este imputabilă statului. |
| --- | --- |

(114)

SID Banka este o bancă slovenă de exporturi și dezvoltare deținută în proporție de 100 % de stat. Toți membrii Consiliului de supraveghere al SID, care a autorizat decizia privind Cimos, au fost numiți de guvern și, în plus, trei dintre cei șapte membri sunt angajați de stat. Conform articolului 8 din Legea Băncii slovene de exporturi și dezvoltare, toate deciziile adoptate de SID trebuie să fie adoptate în perspectiva dezvoltării Sloveniei. Slovenia recunoaște că misiunea SID ca bancă de dezvoltare diferă de obiectivele băncilor comerciale (de exemplu, maximizarea profiturilor). Dintre creditorii CS, SID a acceptat condițiile cele mai puțin favorabile ale restructurării datoriilor, prin faptul că a aprobat o marjă de ajustare a datoriei de 58 %, în timp ce niciunul dintre ceilalți creditori CS nu a aprobat o marjă de ajustare, optând mai degrabă pentru conversia creanțelor în acțiuni, care oferă posibilitatea unor câștiguri de capital viitoare din participațiile achiziționate în cadrul întreprinderii Cimos. Slovenia nu a justificat de ce SID a acceptat condiții mai puțin favorabile decât ceilalți creditori CS. Comisia a constatat deja în deciziile precedente că garanțiile furnizate de SID constituie resurse de stat și ajutor de stat (26). Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că decizia SID de a participa la măsura 3 este imputabilă statului.

26

| (115) | Slovenia nu a prezentat nicio probă fiabilă care să demonstreze că decizia SID de a participa la măsura 3 a fost adoptată pe baza unor considerente de piață. Slovenia susține că SID ar recupera 9,9 milioane EUR din CS și ar trebui să plătească o sumă suplimentară de 6,7 milioane EUR în cazul lichidării întreprinderii Cimos, și anume că diferența dintre cele două scenarii este de 16,6 milioane EUR. Cu toate acestea, afirmația respectivă nu este susținută de nicio analiză care să indice modul în care au fost stabilite sumele. Slovenia a prezentat astfel de analize efectuate de creditorii CS. De asemenea, recuperarea sumelor ridică îndoieli. Nu este clar de ce SID ar suporta pierderi suplimentare în caz de lichidare, având în vedere că valoarea de piață a garanțiilor SID se ridică la 4,5 milioane EUR. În același timp, suma care urmează să fie recuperată în caz de restructurare nu pare să ia în considerare pierderea de 27,5 milioane EUR care se datorează marjei de ajustare. Orice creditor rațional în economia de piață ar efectua analize financiare înainte de a decide cu privire la măsurile ulterioare. Pe baza informațiilor disponibile, Comisia consideră că SID nu a efectuat o astfel de analiză înainte de a stabili marja de ajustare, și anume că aceasta nu s-a comportat ca un creditor rațional în economia de piață. Prin urmare, măsura acordată de SID a conferit un avantaj economic selectiv întreprinderii Cimos. |
| --- | --- |

(115)

Slovenia nu a prezentat nicio probă fiabilă care să demonstreze că decizia SID de a participa la măsura 3 a fost adoptată pe baza unor considerente de piață. Slovenia susține că SID ar recupera 9,9 milioane EUR din CS și ar trebui să plătească o sumă suplimentară de 6,7 milioane EUR în cazul lichidării întreprinderii Cimos, și anume că diferența dintre cele două scenarii este de 16,6 milioane EUR. Cu toate acestea, afirmația respectivă nu este susținută de nicio analiză care să indice modul în care au fost stabilite sumele. Slovenia a prezentat astfel de analize efectuate de creditorii CS. De asemenea, recuperarea sumelor ridică îndoieli. Nu este clar de ce SID ar suporta pierderi suplimentare în caz de lichidare, având în vedere că valoarea de piață a garanțiilor SID se ridică la 4,5 milioane EUR. În același timp, suma care urmează să fie recuperată în caz de restructurare nu pare să ia în considerare pierderea de 27,5 milioane EUR care se datorează marjei de ajustare. Orice creditor rațional în economia de piață ar efectua analize financiare înainte de a decide cu privire la măsurile ulterioare. Pe baza informațiilor disponibile, Comisia consideră că SID nu a efectuat o astfel de analiză înainte de a stabili marja de ajustare, și anume că aceasta nu s-a comportat ca un creditor rațional în economia de piață. Prin urmare, măsura acordată de SID a conferit un avantaj economic selectiv întreprinderii Cimos.

| (116) | Evaluarea impactului măsurii 1 asupra concurenței și asupra schimburilor comerciale, descrisă în considerentul 101, este valabilă, de asemenea, pentru măsura acordată de SID. |
| --- | --- |

(116)

Evaluarea impactului măsurii 1 asupra concurenței și asupra schimburilor comerciale, descrisă în considerentul 101, este valabilă, de asemenea, pentru măsura acordată de SID.

| (117) | Având în vedere evaluarea din considerentele 110-116, Comisia consideră, pe de o parte, că măsura 3 constituie ajutor de stat în măsura în care aceasta a fost acordată de SID. Pe de altă parte, restructurarea datoriilor în temeiul măsurii 3 realizată de Gorenjska Banka, IFC, NLB, Abanka, Banka Celje, NKBM și DUTB nu implică ajutor de stat. |
| --- | --- |

(117)

Având în vedere evaluarea din considerentele 110-116, Comisia consideră, pe de o parte, că măsura 3 constituie ajutor de stat în măsura în care aceasta a fost acordată de SID. Pe de altă parte, restructurarea datoriilor în temeiul măsurii 3 realizată de Gorenjska Banka, IFC, NLB, Abanka, Banka Celje, NKBM și DUTB nu implică ajutor de stat.

Măsura 4

Măsura 4

| (118) | Niciunul dintre clienții care contribuie la noua facilitate privind capitalul nu este controlat de stat, prin urmare, deciziile acestora nu sunt imputabile statului. În ceea ce privește contribuția băncilor care furnizează fonduri noi, cu excepția SID, deciziile acestora cu privire la întreprinderea Cimos au fost evaluate în considerentele 110 și 112 de mai sus ca nefiind imputabile statului. De asemenea, băncile publice au participat la noua facilitate privind capitalul în aceleași condiții ca băncile private Gorenjska Banka și IFC. |
| --- | --- |

(118)

Niciunul dintre clienții care contribuie la noua facilitate privind capitalul nu este controlat de stat, prin urmare, deciziile acestora nu sunt imputabile statului. În ceea ce privește contribuția băncilor care furnizează fonduri noi, cu excepția SID, deciziile acestora cu privire la întreprinderea Cimos au fost evaluate în considerentele 110 și 112 de mai sus ca nefiind imputabile statului. De asemenea, băncile publice au participat la noua facilitate privind capitalul în aceleași condiții ca băncile private Gorenjska Banka și IFC.

| (119) | În plus, participarea băncilor este însoțită de participarea clienților persoane fizice care au acceptat să acorde finanțare de aceeași valoare întreprinderii Cimos, dar în condiții mult mai puțin favorabile. Contribuția clienților nu este garantată și nu este purtătoare de dobândă. Pe de altă parte, contribuția băncilor care furnizează fonduri noi este garantată prin garanții reale de tip super-senior, dobânda acesteia fiind EURIBOR la 6 luni + 5 % pe an, și anume o rată mai mare decât cea preconizată pentru întreprinderile care se confruntă cu dificultăți financiare și care figurează cu garanții reale mari în Comunicarea Comisiei privind ratele de referință (27), care urmărește apropierea ratei pieței. |
| --- | --- |

(119)

În plus, participarea băncilor este însoțită de participarea clienților persoane fizice care au acceptat să acorde finanțare de aceeași valoare întreprinderii Cimos, dar în condiții mult mai puțin favorabile. Contribuția clienților nu este garantată și nu este purtătoare de dobândă. Pe de altă parte, contribuția băncilor care furnizează fonduri noi este garantată prin garanții reale de tip super-senior, dobânda acesteia fiind EURIBOR la 6 luni + 5 % pe an, și anume o rată mai mare decât cea preconizată pentru întreprinderile care se confruntă cu dificultăți financiare și care figurează cu garanții reale mari în Comunicarea Comisiei privind ratele de referință (27), care urmărește apropierea ratei pieței.

27

| (120) | Noua facilitate privind capitalul este esențială pentru restabilirea viabilității întreprinderii. Fără aceasta, întreprinderea Cimos nu ar capabilă să își plătească furnizorii pe termen scurt și, prin urmare, să își continue activitatea. În acest sens, din punct de vedere economic, este rațional, de asemenea, pentru creditorii care au acceptat restructurarea datoriei să crească marginal expunerea lor, pentru a crește probabilitatea ca întreprinderea să revină la viabilitate și ca datoria rămasă să fie recuperată. |
| --- | --- |

(120)

Noua facilitate privind capitalul este esențială pentru restabilirea viabilității întreprinderii. Fără aceasta, întreprinderea Cimos nu ar capabilă să își plătească furnizorii pe termen scurt și, prin urmare, să își continue activitatea. În acest sens, din punct de vedere economic, este rațional, de asemenea, pentru creditorii care au acceptat restructurarea datoriei să crească marginal expunerea lor, pentru a crește probabilitatea ca întreprinderea să revină la viabilitate și ca datoria rămasă să fie recuperată.

| (121) | Cu toate acestea, Comisia ia act de faptul că, pe lângă contribuția la noua facilitate privind capitalul în aceleași condiții precum celelalte bănci, SID acordă, de asemenea, ajutor de stat (a se vedea măsura 3 de mai sus). De asemenea, din cauza statutului său juridic de bancă publică de dezvoltare, toate acțiunile sale sunt imputabile statului. Măsurile 3 și 4 sunt acordate la aceeași dată și vizează același obiectiv, și anume restructurarea întreprinderii Cimos. Prin urmare, conform jurisprudenței, conformitatea acestora cu testul privind principiul operatorului economic privat în economia de piață trebuie evaluată împreună (28). Fără a fi necesar un calcul detaliat, este clar că, în cazul SID, condițiile generale nu sunt pari passu. Prin urmare, contribuția SID la noua facilitate privind capitalul trebuie considerată ajutor de stat. |
| --- | --- |

(121)

Cu toate acestea, Comisia ia act de faptul că, pe lângă contribuția la noua facilitate privind capitalul în aceleași condiții precum celelalte bănci, SID acordă, de asemenea, ajutor de stat (a se vedea măsura 3 de mai sus). De asemenea, din cauza statutului său juridic de bancă publică de dezvoltare, toate acțiunile sale sunt imputabile statului. Măsurile 3 și 4 sunt acordate la aceeași dată și vizează același obiectiv, și anume restructurarea întreprinderii Cimos. Prin urmare, conform jurisprudenței, conformitatea acestora cu testul privind principiul operatorului economic privat în economia de piață trebuie evaluată împreună (28). Fără a fi necesar un calcul detaliat, este clar că, în cazul SID, condițiile generale nu sunt pari passu. Prin urmare, contribuția SID la noua facilitate privind capitalul trebuie considerată ajutor de stat.

28

pari passu.

| (122) | Având în vedere evaluarea din considerentele 118-120, Comisia consideră că măsura 4, cu excepția contribuției SID, nu constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(122)

Având în vedere evaluarea din considerentele 118-120, Comisia consideră că măsura 4, cu excepția contribuției SID, nu constituie ajutor de stat.

Măsura 5

Măsura 5

| (123) | Niciunul dintre furnizorii implicați în restructurarea voluntară a datoriilor lor față de Cimos nu este deținut sau controlat de stat, prin urmare, deciziile acestora de a participa la măsura 5 nu sunt imputabile statului și, în consecință, măsura 5 nu constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(123)

Niciunul dintre furnizorii implicați în restructurarea voluntară a datoriilor lor față de Cimos nu este deținut sau controlat de stat, prin urmare, deciziile acestora de a participa la măsura 5 nu sunt imputabile statului și, în consecință, măsura 5 nu constituie ajutor de stat.

Măsura 6

Măsura 6

| (124) | Locatorul, Hypo Leasing d.o.o., aparține grupului Hypo Group Alpe Adria (denumit în continuare „HGAA Group”), care este deținut de statul austriac. Comisia nu a identificat niciun element de probă care să indice că locatorul a urmărit interese de alt tip decât cele comerciale sau că Austria a influențat decizia privind restructurarea obligațiilor de leasing ale întreprinderii Cimos. Este puțin probabil ca Austria să exercite presiuni asupra HGAA Group pentru a acorda ajutor de stat unei întreprinderi aflate în dificultate situate în alt stat membru. De asemenea, Comisia remarcă faptul că, în ceea ce privește condițiile în care întreprinderea HGAA își poate desfășura activitatea economică, aceasta este limitată de angajamentele prevăzute în decizia Comisiei privind ajutorul de stat (29). De asemenea, Austria s-a angajat în decizia respectivă să nu acorde alte ajutoare în favoarea întreprinderilor din cadrul HGAA Group. |
| --- | --- |

(124)

Locatorul, Hypo Leasing d.o.o., aparține grupului Hypo Group Alpe Adria (denumit în continuare „HGAA Group”), care este deținut de statul austriac. Comisia nu a identificat niciun element de probă care să indice că locatorul a urmărit interese de alt tip decât cele comerciale sau că Austria a influențat decizia privind restructurarea obligațiilor de leasing ale întreprinderii Cimos. Este puțin probabil ca Austria să exercite presiuni asupra HGAA Group pentru a acorda ajutor de stat unei întreprinderi aflate în dificultate situate în alt stat membru. De asemenea, Comisia remarcă faptul că, în ceea ce privește condițiile în care întreprinderea HGAA își poate desfășura activitatea economică, aceasta este limitată de angajamentele prevăzute în decizia Comisiei privind ajutorul de stat (29). De asemenea, Austria s-a angajat în decizia respectivă să nu acorde alte ajutoare în favoarea întreprinderilor din cadrul HGAA Group.

29

| (125) | Prin urmare, Comisia consideră că decizia locatorului de a-și restructura expunerea față de Cimos nu este imputabilă statului, iar măsura 6 nu constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(125)

Prin urmare, Comisia consideră că decizia locatorului de a-și restructura expunerea față de Cimos nu este imputabilă statului, iar măsura 6 nu constituie ajutor de stat.

Măsura 7

Măsura 7

| (126) | Băncile care participă la restructurarea voluntară a datoriei nu sunt controlate de stat, prin urmare, deciziile acestora de a participa la restructurarea Cimos nu sunt imputabile statului. În consecință, măsura 7 nu constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(126)

Băncile care participă la restructurarea voluntară a datoriei nu sunt controlate de stat, prin urmare, deciziile acestora de a participa la restructurarea Cimos nu sunt imputabile statului. În consecință, măsura 7 nu constituie ajutor de stat.

Măsura 8

Măsura 8

| (127) | Niciunul dintre clienții care s-a angajat să acorde finanțare în ceea ce privește capex nu este controlat de stat, prin urmare, comportamentul acestora nu este imputabil statului. În consecință, măsura 8 nu constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(127)

Niciunul dintre clienții care s-a angajat să acorde finanțare în ceea ce privește capex nu este controlat de stat, prin urmare, comportamentul acestora nu este imputabil statului. În consecință, măsura 8 nu constituie ajutor de stat.

Concluzie cu privire la existența ajutorului de stat

Concluzie cu privire la existența ajutorului de stat

| (128) | Comisia concluzionează că măsurile 1, 2 și o parte din măsurile 3 și 4 (în măsura în care acestea au fost acordate de SID) constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(128)

Comisia concluzionează că măsurile 1, 2 și o parte din măsurile 3 și 4 (în măsura în care acestea au fost acordate de SID) constituie ajutor de stat.

| (129) | Ajutorul de stat se ridică la 80,3 milioane EUR, corespunzând conversiei creanțelor în acțiuni care a fost realizată de stat, marjei de ajustare și contribuției SID la noua facilitate privind capitalul (30). De asemenea, ajutorul de stat include o sumă de până la 16,6 milioane EUR conținută în reeșalonarea datoriilor. Elementul de ajutor inclus în reeșalonarea datoriilor a fost stabilit ca diferența dintre valoarea nominală a creanțelor statului și împrumuturile SID la data CS și VAN (valoarea actualizată netă) a respectivelor creanțe și împrumuturi, calculată conform calendarului de rambursare, astfel cum a fost acceptat de creditori în temeiul CS, și anume luându-se în considerare o perioadă de rambursare de 10 ani, cu o perioadă de grație de 2 ani și o rată a dobânzii EURIBOR + 2,5 %, actualizată la o rată de actualizare adecvată (31). Valoarea exactă a ajutorului inclus în reeșalonarea datoriilor nu poate fi stabilită, întrucât nu se cunoaște viitoarea rată a dobânzii interbancare oferită la operațiunile în euro. |
| --- | --- |

(129)

Ajutorul de stat se ridică la 80,3 milioane EUR, corespunzând conversiei creanțelor în acțiuni care a fost realizată de stat, marjei de ajustare și contribuției SID la noua facilitate privind capitalul (30). De asemenea, ajutorul de stat include o sumă de până la 16,6 milioane EUR conținută în reeșalonarea datoriilor. Elementul de ajutor inclus în reeșalonarea datoriilor a fost stabilit ca diferența dintre valoarea nominală a creanțelor statului și împrumuturile SID la data CS și VAN (valoarea actualizată netă) a respectivelor creanțe și împrumuturi, calculată conform calendarului de rambursare, astfel cum a fost acceptat de creditori în temeiul CS, și anume luându-se în considerare o perioadă de rambursare de 10 ani, cu o perioadă de grație de 2 ani și o rată a dobânzii EURIBOR + 2,5 %, actualizată la o rată de actualizare adecvată (31). Valoarea exactă a ajutorului inclus în reeșalonarea datoriilor nu poate fi stabilită, întrucât nu se cunoaște viitoarea rată a dobânzii interbancare oferită la operațiunile în euro.

30

31

8.2.   LEGALITATEA AJUTORULUI DE STAT

| (130) | În conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (32), ajutorul nu poate fi acordat decât în cazul în care Comisia a adoptat, sau este considerată a fi adoptat, o decizie de autorizare a acestuia (denumită în continuare „clauza de standstill”). |
| --- | --- |

(130)

În conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (32), ajutorul nu poate fi acordat decât în cazul în care Comisia a adoptat, sau este considerată a fi adoptat, o decizie de autorizare a acestuia (denumită în continuare „clauza de standstill”).

32

| (131) | Potrivit răspunsului Sloveniei din 30 ianuarie 2015 la cererea de informații din partea Comisiei, se preconiza soluționarea CS până în aprilie 2015. Cu toate acestea, conform informațiilor de care dispune Comisia, niciun ajutor de restructurare nu a fost acordat întreprinderii Cimos până în prezent. Prin urmare, se pare că Slovenia a respectat clauza de standstill până în prezent. |
| --- | --- |

(131)

Potrivit răspunsului Sloveniei din 30 ianuarie 2015 la cererea de informații din partea Comisiei, se preconiza soluționarea CS până în aprilie 2015. Cu toate acestea, conform informațiilor de care dispune Comisia, niciun ajutor de restructurare nu a fost acordat întreprinderii Cimos până în prezent. Prin urmare, se pare că Slovenia a respectat clauza de standstill până în prezent.

8.3.   COMPATIBILITATEA AJUTORULUI DE STAT

| (132) | În conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din tratat, ajutorul de stat poate fi autorizat atunci când acesta este destinat să faciliteze dezvoltarea anumitor sectoare economice, în cazul în care nu aduce modificări condițiilor schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun. |
| --- | --- |

(132)

În conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din tratat, ajutorul de stat poate fi autorizat atunci când acesta este destinat să faciliteze dezvoltarea anumitor sectoare economice, în cazul în care nu aduce modificări condițiilor schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun.

| (133) | Slovenia a notificat măsurile ca ajutor de restructurare în temeiul liniilor directoare. Având în vedere decizia anterioară a Comisiei privind ajutorul pentru salvare acordat întreprinderii Cimos și dificultățile financiare cu care se confruntă întreprinderea Cimos descrise mai jos, Comisia este de acord că, în speță, este vorba despre un ajutor de restructurare care trebuie evaluat în temeiul criteriilor prevăzute de liniile directoare, pentru a stabili dacă acesta poate fi considerat compatibil cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat. |
| --- | --- |

(133)

Slovenia a notificat măsurile ca ajutor de restructurare în temeiul liniilor directoare. Având în vedere decizia anterioară a Comisiei privind ajutorul pentru salvare acordat întreprinderii Cimos și dificultățile financiare cu care se confruntă întreprinderea Cimos descrise mai jos, Comisia este de acord că, în speță, este vorba despre un ajutor de restructurare care trebuie evaluat în temeiul criteriilor prevăzute de liniile directoare, pentru a stabili dacă acesta poate fi considerat compatibil cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat.

8.4.   ÎNTREPRINDERE ÎN DIFICULTATE

| (134) | În conformitate cu punctul 12 litera (a) și punctul 14 din liniile directoare, numai întreprinderile aflate în dificultate sunt eligibile pentru ajutorul de restructurare (33). Pentru a fi considerată întreprindere aflată în dificultate, o întreprindere trebuie să îndeplinească criteriile enumerate la punctul 10 sau la punctul 11 din liniile directoare. |
| --- | --- |

(134)

În conformitate cu punctul 12 litera (a) și punctul 14 din liniile directoare, numai întreprinderile aflate în dificultate sunt eligibile pentru ajutorul de restructurare (33). Pentru a fi considerată întreprindere aflată în dificultate, o întreprindere trebuie să îndeplinească criteriile enumerate la punctul 10 sau la punctul 11 din liniile directoare.

33

| (135) | În conformitate cu punctul 10, o întreprindere este considerată în dificultate atunci când:






  (a) | în cazul unei societăți cu răspundere limitată, mai mult de jumătate din capitalul social a dispărut și peste un sfert din acest capital a fost pierdut în ultimele 12 luni; |
| --- | --- | --- |

(135)

În conformitate cu punctul 10, o întreprindere este considerată în dificultate atunci când:

(a)

în cazul unei societăți cu răspundere limitată, mai mult de jumătate din capitalul social a dispărut și peste un sfert din acest capital a fost pierdut în ultimele 12 luni;

| (b) | în cazul unei societăți comerciale, în care cel puțin unii dintre asociați au răspundere nelimitată pentru creanțele societății, mai mult de jumătate din capitalul său social subscris a dispărut din cauza pierderilor acumulate, peste un sfert din acest capital fiind pierdut în ultimele 12 luni, astfel cum reiese din contabilitatea societății; |
| --- | --- |

(b)

în cazul unei societăți comerciale, în care cel puțin unii dintre asociați au răspundere nelimitată pentru creanțele societății, mai mult de jumătate din capitalul său social subscris a dispărut din cauza pierderilor acumulate, peste un sfert din acest capital fiind pierdut în ultimele 12 luni, astfel cum reiese din contabilitatea societății;

| (c) | indiferent de tipul societății comerciale în cauză, aceasta îndeplinește criteriile prevăzute de legislația națională pentru a face obiectul procedurilor colective de insolvență. |
| --- | --- |

(c)

indiferent de tipul societății comerciale în cauză, aceasta îndeplinește criteriile prevăzute de legislația națională pentru a face obiectul procedurilor colective de insolvență.

| (136) | În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a observat că întreprinderea Cimos, fiind o societate cu răspundere limitată, a îndeplinit criteriile enumerate la punctul 10 litera (a) din liniile directoare. Conform situațiilor financiare consolidate, începând cu 31 decembrie 2012, întreprinderea a pierdut mai mult de jumătate din capitalul social (108 %) și mai mult de un sfert din acesta în cursul ultimelor 12 luni (137 %) (34). Prin urmare, Comisia consideră că Cimos poate fi considerată o întreprindere aflată în dificultate în temeiul punctului 10 litera (a) din liniile directoare. |
| --- | --- |

(136)

În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a observat că întreprinderea Cimos, fiind o societate cu răspundere limitată, a îndeplinit criteriile enumerate la punctul 10 litera (a) din liniile directoare. Conform situațiilor financiare consolidate, începând cu 31 decembrie 2012, întreprinderea a pierdut mai mult de jumătate din capitalul social (108 %) și mai mult de un sfert din acesta în cursul ultimelor 12 luni (137 %) (34). Prin urmare, Comisia consideră că Cimos poate fi considerată o întreprindere aflată în dificultate în temeiul punctului 10 litera (a) din liniile directoare.

34

| (137) | De atunci, situația financiară a întreprinderii Cimos s-a deteriorat și mai mult. La 31 decembrie 2013, întreprinderea a raportat un capital propriu negativ de 103,3 milioane EUR. Conform rezultatelor preliminare (neauditate) pentru primele 10 luni ale anului 2014, întreprinderea Cimos a înregistrat o pierdere netă de 74,3 milioane EUR, ceea ce înseamnă o creștere și mai mare a capitalulio propriu negativ. În cazurile anterioare (35), Comisia a concluzionat că, atunci când o întreprindere deține un capital propriu negativ, există o ipoteză a priori potrivit căreia criteriile prevăzute la punctul 10 litera (a) din liniile directoare sunt îndeplinite, ipoteză valabilă, de asemenea, pentru Cimos. Tribunalul a concluzionat, de asemenea, că o întreprindere având capital propriu negativ este o întreprindere în dificultate (36). |
| --- | --- |

(137)

De atunci, situația financiară a întreprinderii Cimos s-a deteriorat și mai mult. La 31 decembrie 2013, întreprinderea a raportat un capital propriu negativ de 103,3 milioane EUR. Conform rezultatelor preliminare (neauditate) pentru primele 10 luni ale anului 2014, întreprinderea Cimos a înregistrat o pierdere netă de 74,3 milioane EUR, ceea ce înseamnă o creștere și mai mare a capitalulio propriu negativ. În cazurile anterioare (35), Comisia a concluzionat că, atunci când o întreprindere deține un capital propriu negativ, există o ipoteză a priori potrivit căreia criteriile prevăzute la punctul 10 litera (a) din liniile directoare sunt îndeplinite, ipoteză valabilă, de asemenea, pentru Cimos. Tribunalul a concluzionat, de asemenea, că o întreprindere având capital propriu negativ este o întreprindere în dificultate (36).

35

a priori

36

| (138) | De asemenea, începând cu 3 iunie 2014, în temeiul legii slovene în materie de insolvență, Tribunalul a impus Cimos proceduri de decontare obligatorie la cererea creditorilor săi. Prin urmare, aceasta îndeplinește, de asemenea, condiția prevăzută la punctul 10 litera (c) din liniile directoare. |
| --- | --- |

(138)

De asemenea, începând cu 3 iunie 2014, în temeiul legii slovene în materie de insolvență, Tribunalul a impus Cimos proceduri de decontare obligatorie la cererea creditorilor săi. Prin urmare, aceasta îndeplinește, de asemenea, condiția prevăzută la punctul 10 litera (c) din liniile directoare.

| (139) | În conformitate cu punctul 12 din liniile directoare, întreprinderile nou-create nu sunt eligibile pentru a beneficia de ajutor pentru salvare sau de restructurare. În principiu, o întreprindere este considerată nou creată în primii trei ani de funcționare în domeniul respectiv de activitate. Cimos și-a început activitatea în 1972, a fost înregistrată în forma sa actuală în 1975 și de atunci activează în domeniul actual de activitate. Prin urmare, Cimos nu poate fi considerată întreprindere nou creată. |
| --- | --- |

(139)

În conformitate cu punctul 12 din liniile directoare, întreprinderile nou-create nu sunt eligibile pentru a beneficia de ajutor pentru salvare sau de restructurare. În principiu, o întreprindere este considerată nou creată în primii trei ani de funcționare în domeniul respectiv de activitate. Cimos și-a început activitatea în 1972, a fost înregistrată în forma sa actuală în 1975 și de atunci activează în domeniul actual de activitate. Prin urmare, Cimos nu poate fi considerată întreprindere nou creată.

| (140) | Punctul 13 din liniile directoare prevede că o întreprindere care aparține sau este preluată de un grup de întreprinderi nu este eligibilă în mod normal pentru a beneficia de ajutor pentru salvare sau de restructurare, cu excepția cazului în care se poate demonstra că dificultățile întreprinderii sunt intrinseci și nu constituie rezultatul unei alocări arbitrare a costurilor în cadrul grupului și că dificultățile sunt prea serioase pentru a fi rezolvate de către grup. |
| --- | --- |

(140)

Punctul 13 din liniile directoare prevede că o întreprindere care aparține sau este preluată de un grup de întreprinderi nu este eligibilă în mod normal pentru a beneficia de ajutor pentru salvare sau de restructurare, cu excepția cazului în care se poate demonstra că dificultățile întreprinderii sunt intrinseci și nu constituie rezultatul unei alocări arbitrare a costurilor în cadrul grupului și că dificultățile sunt prea serioase pentru a fi rezolvate de către grup.

| (141) | Cimos nu aparține sau nu este preluată de un grup de întreprinderi. Prin urmare, criteriile prevăzute la punctul 13 din liniile directoare nu se opun posibilității de a considera că aceasta este eligibilă pentru ajutor de restructurare. |
| --- | --- |

(141)

Cimos nu aparține sau nu este preluată de un grup de întreprinderi. Prin urmare, criteriile prevăzute la punctul 13 din liniile directoare nu se opun posibilității de a considera că aceasta este eligibilă pentru ajutor de restructurare.

| (142) | Comisia consideră că Cimos este o întreprindere aflată în dificultate începând din 2012, fiind eligibilă pentru ajutorul de restructurare. |
| --- | --- |

(142)

Comisia consideră că Cimos este o întreprindere aflată în dificultate începând din 2012, fiind eligibilă pentru ajutorul de restructurare.

8.5.   PRINCIPIUL „PENTRU PRIMA ȘI ULTIMA DATĂ”

| (143) | În conformitate cu punctul 73 din liniile directoare, dacă întreprinderea în cauză a primit deja ajutor pentru salvare sau de restructurare în trecut, inclusiv orice ajutor care nu a fost notificat și dacă s-au scurs mai puțin de zece ani de la acordarea ajutorului pentru salvare, de la încheierea perioadei de restructurare sau de la încetarea punerii în aplicare a planului de restructurare (se consideră evenimentul cel mai recent), Comisia nu va permite un nou ajutor pentru salvare sau de restructurare. |
| --- | --- |

(143)

În conformitate cu punctul 73 din liniile directoare, dacă întreprinderea în cauză a primit deja ajutor pentru salvare sau de restructurare în trecut, inclusiv orice ajutor care nu a fost notificat și dacă s-au scurs mai puțin de zece ani de la acordarea ajutorului pentru salvare, de la încheierea perioadei de restructurare sau de la încetarea punerii în aplicare a planului de restructurare (se consideră evenimentul cel mai recent), Comisia nu va permite un nou ajutor pentru salvare sau de restructurare.

| (144) | Slovenia a informat Comisia că întreprinderea nu a beneficiat de niciun ajutor pentru salvare sau de restructurare în ultimii zece ani, în afară de ajutorului pentru salvare notificat, aprobat de către Comisie, astfel cum se descrie în considerentul 1 (37). |
| --- | --- |

(144)

Slovenia a informat Comisia că întreprinderea nu a beneficiat de niciun ajutor pentru salvare sau de restructurare în ultimii zece ani, în afară de ajutorului pentru salvare notificat, aprobat de către Comisie, astfel cum se descrie în considerentul 1 (37).

37

8.6.   RESTABILIREA VIABILITĂȚII PE TERMEN LUNG

| (145) | Pentru ca o măsură să fie considerată compatibilă în temeiul punctelor 34-37 din liniile directoare, planul de restructurare trebuie să restabilească viabilitatea pe termen lung a întreprinderii într-o perioadă de timp rezonabilă și pe baza unor ipoteze realiste privind condițiile viitoare de funcționare. Planul ar trebui să permită întreprinderii să acopere toate costurile după restructurare și rentabilitatea estimată a capitalului trebuie să fie suficientă pentru a permite întreprinderii restructurate să concureze pe piață pe baza meritelor proprii. Planul de restructurare descrie împrejurările care au condus la apariția dificultăților întreprinderii, asigurând, astfel, o bază de evaluare pentru a analiza faptul că măsurile de restructurare propuse sunt adecvate. |
| --- | --- |

(145)

Pentru ca o măsură să fie considerată compatibilă în temeiul punctelor 34-37 din liniile directoare, planul de restructurare trebuie să restabilească viabilitatea pe termen lung a întreprinderii într-o perioadă de timp rezonabilă și pe baza unor ipoteze realiste privind condițiile viitoare de funcționare. Planul ar trebui să permită întreprinderii să acopere toate costurile după restructurare și rentabilitatea estimată a capitalului trebuie să fie suficientă pentru a permite întreprinderii restructurate să concureze pe piață pe baza meritelor proprii. Planul de restructurare descrie împrejurările care au condus la apariția dificultăților întreprinderii, asigurând, astfel, o bază de evaluare pentru a analiza faptul că măsurile de restructurare propuse sunt adecvate.

| (146) | Planul de restructurare prevede restabilirea viabilității pe termen lung a întreprinderii Cimos în 2015 conform scenariului realist și, respectiv, în 2017 conform scenariului pesimist (a se vedea tabelul 5). Se preconizează că întreprinderea va genera profituri nete și flux de numerar pozitiv, ceea ce înseamnă că aceasta va fi capabilă să își acopere toate costurile, după finalizarea restructurării, inclusiv costurile de amortizare și cheltuielile financiare. Se preconizează că rentabilitatea estimată a capitalului va fi cuprinsă între 7,6 % și 14,5 % în 2018 și, respectiv, în 2019, și anume în perioada de după restructurare. Având în vedere că în Slovenia randamentul obligațiunilor de stat pe 10 ani, considerat în general drept o aproximare a randamentului unei investiții fără risc, este de aproximativ 1 %, rentabilitatea estimată a capitalului oferă investitorilor o primă de risc adecvată în mod rezonabil, care poate fi considerată suficientă pentru a permite întreprinderii Cimos să concureze pe piață pe baza meritelor proprii. |
| --- | --- |

(146)

Planul de restructurare prevede restabilirea viabilității pe termen lung a întreprinderii Cimos în 2015 conform scenariului realist și, respectiv, în 2017 conform scenariului pesimist (a se vedea tabelul 5). Se preconizează că întreprinderea va genera profituri nete și flux de numerar pozitiv, ceea ce înseamnă că aceasta va fi capabilă să își acopere toate costurile, după finalizarea restructurării, inclusiv costurile de amortizare și cheltuielile financiare. Se preconizează că rentabilitatea estimată a capitalului va fi cuprinsă între 7,6 % și 14,5 % în 2018 și, respectiv, în 2019, și anume în perioada de după restructurare. Având în vedere că în Slovenia randamentul obligațiunilor de stat pe 10 ani, considerat în general drept o aproximare a randamentului unei investiții fără risc, este de aproximativ 1 %, rentabilitatea estimată a capitalului oferă investitorilor o primă de risc adecvată în mod rezonabil, care poate fi considerată suficientă pentru a permite întreprinderii Cimos să concureze pe piață pe baza meritelor proprii.

| (147) | Proiecțiile financiare se bazează pe ipoteze prudente. Se preconizează scăderea inițială a vânzărilor, ca urmare a pierderilor de clienți cauzate de dificultățile financiare asociate CS. Se preconizează scăderea veniturilor de la 358,1 milioane EUR în 2015 la 316 milioane EUR în 2018, înainte ca acestea să înceapă să crească în 2019. Acestea sunt semnificativ mai reduse față de perioada premergătoare restructurării, în care veniturile depășeau 400 de milioane EUR. De asemenea, previziunile actuale sunt mult mai reduse decât cele prevăzute în planul notificat inițial, în care se preconiza că în perioada 2015-2017 vânzările se vor menține la 400 de milioane EUR. Având în vedere cele de mai sus și ținând seama de faptul că activitatea contabilizată deja reprezintă mai mult de 95 % din vânzările planificate pentru 2015 și 2016 și mai mult de 80 % din cele planificate pentru 2017 și luând în considerare beneficiile anticipate în urma punerii în aplicare a măsurilor de restructurare a vânzărilor, este rezonabil să se considere că previziunile privind vânzările cuprinse în planul de restructurare actualizat sunt realizabile. |
| --- | --- |

(147)

Proiecțiile financiare se bazează pe ipoteze prudente. Se preconizează scăderea inițială a vânzărilor, ca urmare a pierderilor de clienți cauzate de dificultățile financiare asociate CS. Se preconizează scăderea veniturilor de la 358,1 milioane EUR în 2015 la 316 milioane EUR în 2018, înainte ca acestea să înceapă să crească în 2019. Acestea sunt semnificativ mai reduse față de perioada premergătoare restructurării, în care veniturile depășeau 400 de milioane EUR. De asemenea, previziunile actuale sunt mult mai reduse decât cele prevăzute în planul notificat inițial, în care se preconiza că în perioada 2015-2017 vânzările se vor menține la 400 de milioane EUR. Având în vedere cele de mai sus și ținând seama de faptul că activitatea contabilizată deja reprezintă mai mult de 95 % din vânzările planificate pentru 2015 și 2016 și mai mult de 80 % din cele planificate pentru 2017 și luând în considerare beneficiile anticipate în urma punerii în aplicare a măsurilor de restructurare a vânzărilor, este rezonabil să se considere că previziunile privind vânzările cuprinse în planul de restructurare actualizat sunt realizabile.

| (148) | Costurile au fost estimate pe baza rezultatelor istorice, luând în considerare beneficiile anticipate în urma punerii în aplicare a măsurilor de restructurare. Comisia remarcă faptul că economiile semnificative de costuri sunt legate de măsurile asupra cărora întreprinderea exercită o influență relativ ridicată, cum ar fi reducerea forței de muncă sau consolidarea instalațiilor de producție, ceea ce crește probabilitatea ca acestea să fie puse în aplicare conform planului. În special, reducerea forței de muncă ar trebui să conducă la o scădere a costurilor variabile, în timp ce înstrăinarea fabricilor care înregistrează pierderi ar trebui să conducă la scăderea costurilor de amortizare și la creșterea profitabilității. Creditorii CS și alte părți interesate (clienți, furnizori, locatorul) au convenit asupra unei restructurări a datoriilor, care garantează că măsurile de restructurare financiară vor fi puse în aplicare, de asemenea, conform planului. Printre alte beneficii, aceasta va reduce în mod semnificativ costurile de finanțare ale întreprinderii. Prin urmare, economiile de costuri preconizate par, de asemenea, realizabile. |
| --- | --- |

(148)

Costurile au fost estimate pe baza rezultatelor istorice, luând în considerare beneficiile anticipate în urma punerii în aplicare a măsurilor de restructurare. Comisia remarcă faptul că economiile semnificative de costuri sunt legate de măsurile asupra cărora întreprinderea exercită o influență relativ ridicată, cum ar fi reducerea forței de muncă sau consolidarea instalațiilor de producție, ceea ce crește probabilitatea ca acestea să fie puse în aplicare conform planului. În special, reducerea forței de muncă ar trebui să conducă la o scădere a costurilor variabile, în timp ce înstrăinarea fabricilor care înregistrează pierderi ar trebui să conducă la scăderea costurilor de amortizare și la creșterea profitabilității. Creditorii CS și alte părți interesate (clienți, furnizori, locatorul) au convenit asupra unei restructurări a datoriilor, care garantează că măsurile de restructurare financiară vor fi puse în aplicare, de asemenea, conform planului. Printre alte beneficii, aceasta va reduce în mod semnificativ costurile de finanțare ale întreprinderii. Prin urmare, economiile de costuri preconizate par, de asemenea, realizabile.

| (149) | În decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la restabilirea viabilității pe motiv că, la momentul respectiv, băncile nu ajunseseră la un acord cu privire la restructurarea datoriilor Cimos. Această îndoială a fost eliminată, întrucât băncile au convenit să restructureze datoria Cimos în cadrul CS. |
| --- | --- |

(149)

În decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la restabilirea viabilității pe motiv că, la momentul respectiv, băncile nu ajunseseră la un acord cu privire la restructurarea datoriilor Cimos. Această îndoială a fost eliminată, întrucât băncile au convenit să restructureze datoria Cimos în cadrul CS.

| (150) | Conform planului de restructurare, în 2018 și 2019 Cimos va avea nevoie de finanțare suplimentară în valoare de 25 de milioane EUR pentru finanțarea operațiunilor. Comisia observă că, în conformitate cu programul de restructurare, până la momentul respectiv, întreprinderea va pune în aplicare principalele măsuri de restructurare și va redeveni profitabilă. Efectul de levier inițial (prin conversia creanței în acțiuni, anularea și rambursarea parțială) va îmbunătăți ratingul de credit al întreprinderii Cimos și va elibera o parte din activele gajate în prezent în favoarea creditorilor pentru a fi utilizate ca garanție viitoare. Acest lucru ar trebui să permită întreprinderii Cimos să obțină finanțarea necesară de pe piață, conform planului. |
| --- | --- |

(150)

Conform planului de restructurare, în 2018 și 2019 Cimos va avea nevoie de finanțare suplimentară în valoare de 25 de milioane EUR pentru finanțarea operațiunilor. Comisia observă că, în conformitate cu programul de restructurare, până la momentul respectiv, întreprinderea va pune în aplicare principalele măsuri de restructurare și va redeveni profitabilă. Efectul de levier inițial (prin conversia creanței în acțiuni, anularea și rambursarea parțială) va îmbunătăți ratingul de credit al întreprinderii Cimos și va elibera o parte din activele gajate în prezent în favoarea creditorilor pentru a fi utilizate ca garanție viitoare. Acest lucru ar trebui să permită întreprinderii Cimos să obțină finanțarea necesară de pe piață, conform planului.

| (151) | Planul de restructurare descrie circumstanțele care au condus la dificultățile cu care se confruntă întreprinderea Cimos, și anume îndatorarea excesivă și ineficiența operațională. Comisia remarcă faptul că planul prevede măsuri care vizează în mod specific soluționarea acestor dificultăți. |
| --- | --- |

(151)

Planul de restructurare descrie circumstanțele care au condus la dificultățile cu care se confruntă întreprinderea Cimos, și anume îndatorarea excesivă și ineficiența operațională. Comisia remarcă faptul că planul prevede măsuri care vizează în mod specific soluționarea acestor dificultăți.

| (152) | Conversia creanțelor în acțiuni realizată de creditorii principali va conduce la reducerea creanțelor acestora cu 60 %. Prin urmare, datoriile financiare globale ale întreprinderii Cimos vor scădea de la 422 de milioane EUR în 2013 la 184 de milioane EUR în 2017. Efectul de levier va scădea de la 17,7 în 2012 (ultimul an în care capitalurile proprii au fost pozitive) la 3 în 2017, un nivel mult mai durabil. De asemenea, restul de 40 % din valoarea creanțelor deținute de creditorii CS urmează să fie rambursat în condiții mai favorabile, care vor include o perioadă de rambursare extinsă și o perioadă de grație de 2 ani. Acest lucru va reduce și mai mult sarcina actuală și viitoare de rambursare. Capacitatea de acoperire a dobânzilor calculată pe baza EBITDA, care măsoară capacitatea unei întreprinderi de rambursare a datoriilor, se estimează că va crește de la 1 în 2013, la 5,4 în 2017. |
| --- | --- |

(152)

Conversia creanțelor în acțiuni realizată de creditorii principali va conduce la reducerea creanțelor acestora cu 60 %. Prin urmare, datoriile financiare globale ale întreprinderii Cimos vor scădea de la 422 de milioane EUR în 2013 la 184 de milioane EUR în 2017. Efectul de levier va scădea de la 17,7 în 2012 (ultimul an în care capitalurile proprii au fost pozitive) la 3 în 2017, un nivel mult mai durabil. De asemenea, restul de 40 % din valoarea creanțelor deținute de creditorii CS urmează să fie rambursat în condiții mai favorabile, care vor include o perioadă de rambursare extinsă și o perioadă de grație de 2 ani. Acest lucru va reduce și mai mult sarcina actuală și viitoare de rambursare. Capacitatea de acoperire a dobânzilor calculată pe baza EBITDA, care măsoară capacitatea unei întreprinderi de rambursare a datoriilor, se estimează că va crește de la 1 în 2013, la 5,4 în 2017.

| (153) | De asemenea, furnizorii au convenit să reducă creanțele, ceea ce va reduce și mai mult datoria globală, asigurând continuitatea operațiunilor. Toate aceste măsuri de restructurare financiară, în special acordul clienților de a reduce termenele de plată, vor îmbunătăți și mai mult lichiditatea. Fluxurile de numerar obținute prin faptul că întreprinderea nu trebuie să ramburseze datoria restructurată sau prin efectuarea anticipată a plăților de către clienți vor fi disponibile, de asemenea, pentru a finanța punerea în aplicare a măsurilor de restructurare operațională care vizează abordarea aspectelor legate de cel de al doilea motiv al dificultăților, și anume ineficiența operațională. |
| --- | --- |

(153)

De asemenea, furnizorii au convenit să reducă creanțele, ceea ce va reduce și mai mult datoria globală, asigurând continuitatea operațiunilor. Toate aceste măsuri de restructurare financiară, în special acordul clienților de a reduce termenele de plată, vor îmbunătăți și mai mult lichiditatea. Fluxurile de numerar obținute prin faptul că întreprinderea nu trebuie să ramburseze datoria restructurată sau prin efectuarea anticipată a plăților de către clienți vor fi disponibile, de asemenea, pentru a finanța punerea în aplicare a măsurilor de restructurare operațională care vizează abordarea aspectelor legate de cel de al doilea motiv al dificultăților, și anume ineficiența operațională.

| (154) | În cadrul restructurării operaționale, Cimos a lansat o serie de măsuri de reducere a costurilor, dintre care cele mai importante sunt reducerea forței de muncă, consolidarea operațiunilor prin reducerea numărului de fabrici, reducerea cheltuielilor de regie și o mai bună gestionare a proceselor. Întreprinderea intenționează să își reorienteze operațiunile către activitatea principală din sectorul autovehiculelor. Se preconizează că măsurile de restructurare operațională vor genera economii anuale totale de 27 de milioane EUR, mult mai mari decât cele prevăzute în planul de restructurare notificat inițial. Prin reducerea costurilor, va crește profitabilitatea, care, la un nivel redus de ocupare a forței de muncă și de capital, va conduce la creșterea eficienței operaționale. |
| --- | --- |

(154)

În cadrul restructurării operaționale, Cimos a lansat o serie de măsuri de reducere a costurilor, dintre care cele mai importante sunt reducerea forței de muncă, consolidarea operațiunilor prin reducerea numărului de fabrici, reducerea cheltuielilor de regie și o mai bună gestionare a proceselor. Întreprinderea intenționează să își reorienteze operațiunile către activitatea principală din sectorul autovehiculelor. Se preconizează că măsurile de restructurare operațională vor genera economii anuale totale de 27 de milioane EUR, mult mai mari decât cele prevăzute în planul de restructurare notificat inițial. Prin reducerea costurilor, va crește profitabilitatea, care, la un nivel redus de ocupare a forței de muncă și de capital, va conduce la creșterea eficienței operaționale.

| (155) | Având în vedere constatările expuse în considerentele 152-154, Comisia consideră că măsurile de restructurare propuse sunt adecvate pentru a aborda motivele dificultăților identificate în planul de restructurare. |
| --- | --- |

(155)

Având în vedere constatările expuse în considerentele 152-154, Comisia consideră că măsurile de restructurare propuse sunt adecvate pentru a aborda motivele dificultăților identificate în planul de restructurare.

| (156) | Contribuția băncilor private, a clienților și a furnizorilor la restructurarea financiară este un semn al încrederii acestora în întreprinderea Cimos și reprezintă un motiv suplimentar pentru a considera că planul de restructurare poate restabili viabilitatea pe termen lung. |
| --- | --- |

(156)

Contribuția băncilor private, a clienților și a furnizorilor la restructurarea financiară este un semn al încrederii acestora în întreprinderea Cimos și reprezintă un motiv suplimentar pentru a considera că planul de restructurare poate restabili viabilitatea pe termen lung.

| (157) | Evaluatorul comercial independent al PFR a concluzionat, de asemenea, că planul de restructurare poate conduce la solvabilitatea și lichiditatea întreprinderii Cimos atât pe termen scurt, cât și pe termen lung. |
| --- | --- |

(157)

Evaluatorul comercial independent al PFR a concluzionat, de asemenea, că planul de restructurare poate conduce la solvabilitatea și lichiditatea întreprinderii Cimos atât pe termen scurt, cât și pe termen lung.

| (158) | De asemenea, Comisia constată că durata planului de restructurare este limitată la mai puțin de patru ani, fiind cuprinsă între februarie 2014 și 2017. Perioada de restructurare pare a fi adecvată având în vedere domeniul de aplicare a măsurilor de restructurare planificate, calendarul de punere în aplicare a acestora și data preconizată pentru restabilirea viabilității. |
| --- | --- |

(158)

De asemenea, Comisia constată că durata planului de restructurare este limitată la mai puțin de patru ani, fiind cuprinsă între februarie 2014 și 2017. Perioada de restructurare pare a fi adecvată având în vedere domeniul de aplicare a măsurilor de restructurare planificate, calendarul de punere în aplicare a acestora și data preconizată pentru restabilirea viabilității.

| (159) | Comisia observă că planul de restructurare actualizat nu este un plan nou, ci numai o dezvoltare a planului notificat inițial pe baza rezultatelor CS. Acesta urmărește aceleași obiective de restructurare ca și planul notificat inițial, și anume reducerea îndatorării excesive, restabilirea lichidității, îmbunătățirea eficienței operaționale și reorientarea operațiunilor către activitatea principală din sectorul autovehiculelor. Principala măsură de restructurare în ceea ce privește impactul financiar, conversia și reeșalonarea datoriei financiare rămâne aceeași, chiar dacă condițiile sunt ușor modificate și procedura este obligatorie, mai degrabă decât voluntară. Celelalte măsuri de restructurare nu diferă foarte mult de cele prevăzute în planul notificat inițial, dar au fost consolidate pentru a obține reduceri mai mari de costuri. Atât planul notificat inițial, cât și planul actualizat se bazează pe același model de afaceri și pe aceeași strategie. Comisia a aprobat deja actualizări similare ale planurilor de restructurare notificate în deciziile anterioare (38). |
| --- | --- |

(159)

Comisia observă că planul de restructurare actualizat nu este un plan nou, ci numai o dezvoltare a planului notificat inițial pe baza rezultatelor CS. Acesta urmărește aceleași obiective de restructurare ca și planul notificat inițial, și anume reducerea îndatorării excesive, restabilirea lichidității, îmbunătățirea eficienței operaționale și reorientarea operațiunilor către activitatea principală din sectorul autovehiculelor. Principala măsură de restructurare în ceea ce privește impactul financiar, conversia și reeșalonarea datoriei financiare rămâne aceeași, chiar dacă condițiile sunt ușor modificate și procedura este obligatorie, mai degrabă decât voluntară. Celelalte măsuri de restructurare nu diferă foarte mult de cele prevăzute în planul notificat inițial, dar au fost consolidate pentru a obține reduceri mai mari de costuri. Atât planul notificat inițial, cât și planul actualizat se bazează pe același model de afaceri și pe aceeași strategie. Comisia a aprobat deja actualizări similare ale planurilor de restructurare notificate în deciziile anterioare (38).

38

| (160) | În ceea ce privește acuzațiile dnei Filakovic, descrise în considerentul 91, Comisia remarcă faptul că situațiile financiare ale întreprinderii Cimos au fost examinate de un auditor independent care a emis o opinie fără rezerve cu privire la acestea și nu a raportat nimic cu privire la presupusa fraudă și spălare de bani. În ceea ce privește suma de 35 de milioane EUR care este parte a ajutorului de restructurare acordat de Slovenia întreprinderii Cimos, Comisia ia act de faptul că, în iulie 2013, Comisia a aprobat un ajutor pentru salvare sub forma unei garanții în valoare de 35 de milioane EUR în favoarea întreprinderii Cimos (39). Garanția, care urmează să fie convertită în acțiuni ca parte a ajutorului de restructurare, nu implică niciun transfer de resurse financiare către întreprinderea Cimos, prin urmare, aceasta nu poate fi finanțată din spălarea banilor. În cele din urmă, în ceea ce privește presupusele acțiuni introduse de întreprinderea dnei Filakovic și de clienții acesteia împotriva întreprinderii Cimos, pe baza informațiilor disponibile, Comisia nu a identificat nicio astfel de acțiune. Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că acuzațiile sunt nefondate și nu afectează evaluarea ajutorului de restructurare. |
| --- | --- |

(160)

În ceea ce privește acuzațiile dnei Filakovic, descrise în considerentul 91, Comisia remarcă faptul că situațiile financiare ale întreprinderii Cimos au fost examinate de un auditor independent care a emis o opinie fără rezerve cu privire la acestea și nu a raportat nimic cu privire la presupusa fraudă și spălare de bani. În ceea ce privește suma de 35 de milioane EUR care este parte a ajutorului de restructurare acordat de Slovenia întreprinderii Cimos, Comisia ia act de faptul că, în iulie 2013, Comisia a aprobat un ajutor pentru salvare sub forma unei garanții în valoare de 35 de milioane EUR în favoarea întreprinderii Cimos (39). Garanția, care urmează să fie convertită în acțiuni ca parte a ajutorului de restructurare, nu implică niciun transfer de resurse financiare către întreprinderea Cimos, prin urmare, aceasta nu poate fi finanțată din spălarea banilor. În cele din urmă, în ceea ce privește presupusele acțiuni introduse de întreprinderea dnei Filakovic și de clienții acesteia împotriva întreprinderii Cimos, pe baza informațiilor disponibile, Comisia nu a identificat nicio astfel de acțiune. Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că acuzațiile sunt nefondate și nu afectează evaluarea ajutorului de restructurare.

39

| (161) | Prin urmare, Comisia concluzionează că măsurile de restructurare propuse pot restabili viabilitatea pe termen lung a întreprinderii într-o perioadă de timp rezonabilă și pe baza unor ipoteze realiste. |
| --- | --- |

(161)

Prin urmare, Comisia concluzionează că măsurile de restructurare propuse pot restabili viabilitatea pe termen lung a întreprinderii într-o perioadă de timp rezonabilă și pe baza unor ipoteze realiste.

8.7.   EVITAREA UNOR DENATURĂRI NEJUSTIFICATE ALE CONCURENȚEI (MĂSURI COMPENSATORII)

| (162) | În al doilea rând, în conformitate cu punctele 38-42 din Liniile directoare, trebuie adoptate măsuri compensatorii pentru a asigura reducerea la minimum a efectelor negative asupra condițiilor schimburilor comerciale. Ajutorul de stat nu trebuie să denatureze în mod nejustificat concurența. Acest lucru implică, de regulă, limitarea prezenței de care beneficiază întreprinderea pe piețele sale la sfârșitul perioadei de restructurare. Măsurile compensatorii trebuie să fie proporționale cu efectele de denaturare ale ajutorului și, în special, cu dimensiunea și importanța relativă a întreprinderii pe piața sa sau piețele sale. Încetarea activităților generatoare de pierderi nu poate fi considerată o măsură compensatorie valabilă. Nivelul măsurilor compensatorii trebuie să fie stabilit de la caz la caz și ținând seama de obiectivul de restabilire a viabilității întreprinderii pe termen lung. De asemenea, în conformitate cu punctul 7 din liniile directoare, Comisia va solicita măsuri compensatorii care reduc la minimum efectul asupra concurenților. |
| --- | --- |

(162)

În al doilea rând, în conformitate cu punctele 38-42 din Liniile directoare, trebuie adoptate măsuri compensatorii pentru a asigura reducerea la minimum a efectelor negative asupra condițiilor schimburilor comerciale. Ajutorul de stat nu trebuie să denatureze în mod nejustificat concurența. Acest lucru implică, de regulă, limitarea prezenței de care beneficiază întreprinderea pe piețele sale la sfârșitul perioadei de restructurare. Măsurile compensatorii trebuie să fie proporționale cu efectele de denaturare ale ajutorului și, în special, cu dimensiunea și importanța relativă a întreprinderii pe piața sa sau piețele sale. Încetarea activităților generatoare de pierderi nu poate fi considerată o măsură compensatorie valabilă. Nivelul măsurilor compensatorii trebuie să fie stabilit de la caz la caz și ținând seama de obiectivul de restabilire a viabilității întreprinderii pe termen lung. De asemenea, în conformitate cu punctul 7 din liniile directoare, Comisia va solicita măsuri compensatorii care reduc la minimum efectul asupra concurenților.

| (163) | Măsurile compensatorii nu ar trebui să compromită capacitatea întreprinderii de a-și restabili viabilitatea pe termen lung după punerea în aplicare a planului de restructurare, astfel cum se prevede la punctul 38 din liniile directoare. |
| --- | --- |

(163)

Măsurile compensatorii nu ar trebui să compromită capacitatea întreprinderii de a-și restabili viabilitatea pe termen lung după punerea în aplicare a planului de restructurare, astfel cum se prevede la punctul 38 din liniile directoare.

| (164) | Întreprinderea Cimos a propus două măsuri compensatorii alternative:






  — | înstrăinarea diviziilor „Agricultură”, „Mașini” și „Energie”; |
| --- | --- | --- |

(164)

Întreprinderea Cimos a propus două măsuri compensatorii alternative:

—

înstrăinarea diviziilor „Agricultură”, „Mașini” și „Energie”;

| — | înstrăinarea a trei fabrici din sectorul autovehiculelor, din [...]. |
| --- | --- |

—

înstrăinarea a trei fabrici din sectorul autovehiculelor, din [...].

| (165) | În ceea ce privește prima măsură compensatorie, Cimos a vândut deja cele trei divizii în cauză. Acestea contribuiau în total cu aproximativ 20 % la veniturile întreprinderii și erau rentabile în perioada premergătoare restructurării. |
| --- | --- |

(165)

În ceea ce privește prima măsură compensatorie, Cimos a vândut deja cele trei divizii în cauză. Acestea contribuiau în total cu aproximativ 20 % la veniturile întreprinderii și erau rentabile în perioada premergătoare restructurării.

| (166) | Comisia ia act de faptul că numai măsurile compensatorii care afectează prezența beneficiarului pe piața sa principală pot fi considerate suficiente (40). Prin urmare, în principiu, vânzarea diviziilor respective nu poate fi acceptată ca măsură compensatorie. Cu toate acestea, prin înstrăinarea diviziilor conexe, Cimos nu numai că și-a pierdut cota de piață în sectoarele secundare, dar și-a slăbit semnificativ și poziția concurențială și, în cele din urmă, prezența pe piața autovehiculelor, care este piața sa principală, deoarece profiturile pe care Cimos le-ar fi obținut cu diviziile înstrăinate (aproximativ 90 de milioane EUR în perioada 2011-2013), care erau rentabile înainte de restructurare, ar fi putut fi utilizate pentru a finanța extinderea pe piața principală. |
| --- | --- |

(166)

Comisia ia act de faptul că numai măsurile compensatorii care afectează prezența beneficiarului pe piața sa principală pot fi considerate suficiente (40). Prin urmare, în principiu, vânzarea diviziilor respective nu poate fi acceptată ca măsură compensatorie. Cu toate acestea, prin înstrăinarea diviziilor conexe, Cimos nu numai că și-a pierdut cota de piață în sectoarele secundare, dar și-a slăbit semnificativ și poziția concurențială și, în cele din urmă, prezența pe piața autovehiculelor, care este piața sa principală, deoarece profiturile pe care Cimos le-ar fi obținut cu diviziile înstrăinate (aproximativ 90 de milioane EUR în perioada 2011-2013), care erau rentabile înainte de restructurare, ar fi putut fi utilizate pentru a finanța extinderea pe piața principală.

40

| (167) | În ceea ce privește a doua măsură compensatorie, toate fabricile activează pe piața principală a Cimos și erau rentabile înainte de restructurare, astfel cum se arată în tabelul 6. Acestea reprezintă o reducere a capacității cu 15 % în ceea ce privește numărul de fabrici și produc aproximativ 4 % din venitul total și 4,5 % din veniturile din sectorul autovehiculelor. Prin înstrăinarea acestor fabrici, Cimos va ceda o parte din cota de piață concurenților săi, va pierde clienți și își va reduce gama de produse. |
| --- | --- |

(167)

În ceea ce privește a doua măsură compensatorie, toate fabricile activează pe piața principală a Cimos și erau rentabile înainte de restructurare, astfel cum se arată în tabelul 6. Acestea reprezintă o reducere a capacității cu 15 % în ceea ce privește numărul de fabrici și produc aproximativ 4 % din venitul total și 4,5 % din veniturile din sectorul autovehiculelor. Prin înstrăinarea acestor fabrici, Cimos va ceda o parte din cota de piață concurenților săi, va pierde clienți și își va reduce gama de produse.

| (168) | După înstrăinările menționate în considerentul 164, singura activitate rămasă a Cimos va fi divizia „Autovehicule”, care este unica activitate principală a întreprinderii, fiind, prin urmare, indispensabilă pentru restabilirea viabilității. Divizia „Autovehicule” a fost deja redusă prin înstrăinarea fabricilor prevăzută de măsurile compensatorii sau de restructurare. Având în vedere cele de mai sus, orice alte înstrăinări suplimentare ar putea, într-adevăr, să pună în pericol îndeplinirea obiectivului de a restabili viabilitatea pe termen lung. |
| --- | --- |

(168)

După înstrăinările menționate în considerentul 164, singura activitate rămasă a Cimos va fi divizia „Autovehicule”, care este unica activitate principală a întreprinderii, fiind, prin urmare, indispensabilă pentru restabilirea viabilității. Divizia „Autovehicule” a fost deja redusă prin înstrăinarea fabricilor prevăzută de măsurile compensatorii sau de restructurare. Având în vedere cele de mai sus, orice alte înstrăinări suplimentare ar putea, într-adevăr, să pună în pericol îndeplinirea obiectivului de a restabili viabilitatea pe termen lung.

| (169) | Punerea în aplicare a măsurilor compensatorii, împreună cu înstrăinarea activelor prevăzută ca parte a planului de restructurare, vor reduce semnificativ capacitatea Cimos și nu îi vor permite să obțină un avantaj concurențial nejustificat datorită ajutorului de restructurare. |
| --- | --- |

(169)

Punerea în aplicare a măsurilor compensatorii, împreună cu înstrăinarea activelor prevăzută ca parte a planului de restructurare, vor reduce semnificativ capacitatea Cimos și nu îi vor permite să obțină un avantaj concurențial nejustificat datorită ajutorului de restructurare.

| (170) | De asemenea, în conformitate cu punctul 56 din liniile directoare, în zonele asistate, condițiile pentru autorizarea ajutorului sunt mai puțin stricte în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor compensatorii. Comisia observă că întreprinderea Cimos este situată într-o zonă asistată conform articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat. |
| --- | --- |

(170)

De asemenea, în conformitate cu punctul 56 din liniile directoare, în zonele asistate, condițiile pentru autorizarea ajutorului sunt mai puțin stricte în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor compensatorii. Comisia observă că întreprinderea Cimos este situată într-o zonă asistată conform articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat.

| (171) | Prin urmare, măsurile propuse constituie o compensație veritabilă pentru denaturarea concurenței cauzată de acordarea ajutorului, acestea fiind adecvate pentru a asigura reducerea la minimum a efectelor negative asupra condițiilor schimburilor comerciale care rezultă în urma acordării ajutorului. |
| --- | --- |

(171)

Prin urmare, măsurile propuse constituie o compensație veritabilă pentru denaturarea concurenței cauzată de acordarea ajutorului, acestea fiind adecvate pentru a asigura reducerea la minimum a efectelor negative asupra condițiilor schimburilor comerciale care rezultă în urma acordării ajutorului.

| (172) | Prin urmare, se consideră că măsurile compensatorii menționate anterior respectă punctele 38-42 din liniile directoare. |
| --- | --- |

(172)

Prin urmare, se consideră că măsurile compensatorii menționate anterior respectă punctele 38-42 din liniile directoare.

8.8.   AJUTOR LIMITAT LA MINIMUM, CONTRIBUȚIA PROPRIE

| (173) | Conform punctelor 43-45 din liniile directoare, ajutorul trebuie limitat la minimul necesar pentru a permite restructurarea întreprinderii. Este de așteptat ca beneficiarul să contribuie semnificativ la planul de restructurare din resurse proprii, inclusiv din vânzarea de active care nu sunt esențiale pentru supraviețuirea întreprinderii sau din finanțări externe în condiții de piață. Această contribuție trebuie să fie reală, și anume efectivă, să excludă toate profiturile viitoare, precum fluxul de lichidități, fiind un semn că piețele cred în fezabilitatea restabilirii viabilității întreprinderii. Aceasta nu trebuie să includă niciun alt ajutor de stat. Pentru întreprinderile mari precum Cimos, cota contribuției proprii trebuie să fie de cel puțin 50 % din costurile de restructurare. |
| --- | --- |

(173)

Conform punctelor 43-45 din liniile directoare, ajutorul trebuie limitat la minimul necesar pentru a permite restructurarea întreprinderii. Este de așteptat ca beneficiarul să contribuie semnificativ la planul de restructurare din resurse proprii, inclusiv din vânzarea de active care nu sunt esențiale pentru supraviețuirea întreprinderii sau din finanțări externe în condiții de piață. Această contribuție trebuie să fie reală, și anume efectivă, să excludă toate profiturile viitoare, precum fluxul de lichidități, fiind un semn că piețele cred în fezabilitatea restabilirii viabilității întreprinderii. Aceasta nu trebuie să includă niciun alt ajutor de stat. Pentru întreprinderile mari precum Cimos, cota contribuției proprii trebuie să fie de cel puțin 50 % din costurile de restructurare.

| (174) | Potrivit Sloveniei, contribuția proprie propusă de Cimos reprezintă 94 % din costurile totale de restructurare și constă din sursele enumerate în tabelul 7.

  Tabelul 7


  Surse ale contribuției proprii







  Sursa | în milioane EUR |
| --- | --- | --- |
| Nouă facilitate privind capitalul | 39 |
| Capex finanțate de Cimos | 8,5 |
| Capex finanțate de client | 9,8 |
| Contraprestație pentru vânzarea diviziei Energie (Litostroj Power) | 18,0 |
| Conversia creanțelor în acțiuni și neacumularea dobânzii la datoriile bancare (cu excepția SID) | 120,2 |
| Neacumularea dobânzii la împrumuturi | 5,3 |
| Marja de ajustare a furnizorilor | 21,8 |
| Marja de ajustare a locatorului | 6 |
| Marja de ajustare a datoriei bancare | 8,3 |
| Conversia creanțelor în acțiuni și marja de ajustare a datoriilor SID | 28,5 |
| Conversia creanțelor în acțiuni pentru garanțiile de stat | 23,4 |
| Neacumularea dobânzii la ajutorul pentru salvare | 1,2 |
| Contribuția Cimos la finanțarea compromisului furnizorului | 39,0 |
| Contribuție proprie totală declarată | 329,0 |
| Sursa: Planul de restructurare. |

(174)

Potrivit Sloveniei, contribuția proprie propusă de Cimos reprezintă 94 % din costurile totale de restructurare și constă din sursele enumerate în tabelul 7.

Tabelul 7

Tabelul 7

Surse ale contribuției proprii

Surse ale contribuției proprii

Sursa

în milioane EUR

Nouă facilitate privind capitalul

39

Capex finanțate de Cimos

8,5

Capex finanțate de client

9,8

Contraprestație pentru vânzarea diviziei Energie (Litostroj Power)

18,0

Conversia creanțelor în acțiuni și neacumularea dobânzii la datoriile bancare (cu excepția SID)

120,2

Neacumularea dobânzii la împrumuturi

5,3

Marja de ajustare a furnizorilor

21,8

Marja de ajustare a locatorului

6

Marja de ajustare a datoriei bancare

8,3

Conversia creanțelor în acțiuni și marja de ajustare a datoriilor SID

28,5

Conversia creanțelor în acțiuni pentru garanțiile de stat

23,4

Neacumularea dobânzii la ajutorul pentru salvare

1,2

Contribuția Cimos la finanțarea compromisului furnizorului

39,0

Contribuție proprie totală declarată

329,0

Sursa: Planul de restructurare.

Sursa:

| (175) | Noua facilitate privind capitalul este confirmată prin acordul de finanțare, iar în temeiul acestuia băncile și clienții care furnizează fonduri noi au convenit să furnizeze Cimos o sumă totală de 38,4 milioane EUR (19,2 milioane EUR fiecare), în condițiile descrise în considerentul 25. Slovenia a informat Comisia că diferența de 39 de milioane EUR față de valoarea notificată a contribuției proprii din această sursă este legată de clientul Eaton, care a pus la dispoziție fondurile la începutul lunii ianuarie 2015, urmând a se adresa băncilor pentru a furniza finanțarea suplimentară (acordul prevede finanțare egală din partea clienților și a băncilor). Comisia nu are dovezi că Eaton a plătit efectiv fondurile și că băncile au furnizat finanțarea echivalentă. De asemenea, astfel cum s-a concluzionat în secțiunea 8.1, participarea SID la noua facilitate privind capitalul în valoare de 6,7 milioane EUR constituie ajutor de stat, prin urmare, nu poate fi considerată ca fiind o sursă de contribuție proprie. Comisia concluzionează că noua facilitate privind capitalul care se ridică la 31,7 milioane EUR reprezintă o sursă valabilă de contribuție proprie. |
| --- | --- |

(175)

Noua facilitate privind capitalul este confirmată prin acordul de finanțare, iar în temeiul acestuia băncile și clienții care furnizează fonduri noi au convenit să furnizeze Cimos o sumă totală de 38,4 milioane EUR (19,2 milioane EUR fiecare), în condițiile descrise în considerentul 25. Slovenia a informat Comisia că diferența de 39 de milioane EUR față de valoarea notificată a contribuției proprii din această sursă este legată de clientul Eaton, care a pus la dispoziție fondurile la începutul lunii ianuarie 2015, urmând a se adresa băncilor pentru a furniza finanțarea suplimentară (acordul prevede finanțare egală din partea clienților și a băncilor). Comisia nu are dovezi că Eaton a plătit efectiv fondurile și că băncile au furnizat finanțarea echivalentă. De asemenea, astfel cum s-a concluzionat în secțiunea 8.1, participarea SID la noua facilitate privind capitalul în valoare de 6,7 milioane EUR constituie ajutor de stat, prin urmare, nu poate fi considerată ca fiind o sursă de contribuție proprie. Comisia concluzionează că noua facilitate privind capitalul care se ridică la 31,7 milioane EUR reprezintă o sursă valabilă de contribuție proprie.

| (176) | În perioada ianuarie – septembrie 2014, Cimos a cheltuit 17,6 milioane EUR pe capex din resurse proprii. Prin urmare, suma totală de 8,5 milioane EUR propusă de Cimos poate fi acceptată drept contribuție proprie. |
| --- | --- |

(176)

În perioada ianuarie – septembrie 2014, Cimos a cheltuit 17,6 milioane EUR pe capex din resurse proprii. Prin urmare, suma totală de 8,5 milioane EUR propusă de Cimos poate fi acceptată drept contribuție proprie.

| (177) | Cimos a semnat acorduri bilaterale cu clienții săi, în temeiul cărora statele membre vor acorda un împrumut întreprinderii Cimos pentru finanțarea capex. Întrucât niciunul dintre clienții în cauză nu este deținut de stat, această contribuție este reală, nu conține ajutor de stat și poate fi acceptată. |
| --- | --- |

(177)

Cimos a semnat acorduri bilaterale cu clienții săi, în temeiul cărora statele membre vor acorda un împrumut întreprinderii Cimos pentru finanțarea capex. Întrucât niciunul dintre clienții în cauză nu este deținut de stat, această contribuție este reală, nu conține ajutor de stat și poate fi acceptată.

| (178) | La 12 mai 2014, întreprinderea Cimos și-a vândut filiala, Litostroj Power, unei întreprinderi private din Republica Cehă cu 21,4 milioane EUR. Cimos a propus suma de 18 milioane EUR cu titlul de contribuție proprie din această sursă. Contribuția este reală și nu conține ajutor de stat, prin urmare, aceasta poate fi acceptată. |
| --- | --- |

(178)

La 12 mai 2014, întreprinderea Cimos și-a vândut filiala, Litostroj Power, unei întreprinderi private din Republica Cehă cu 21,4 milioane EUR. Cimos a propus suma de 18 milioane EUR cu titlul de contribuție proprie din această sursă. Contribuția este reală și nu conține ajutor de stat, prin urmare, aceasta poate fi acceptată.

| (179) | Contribuția proprie sub forma conversiei creanțelor în acțiuni din partea băncilor, în măsura în care aceasta a fost evaluată ca neimplicând ajutor de stat, este considerată drept un avantaj financiar pentru Cimos, care rezultă din faptul că întreprinderea nu trebuie să ramburseze împrumuturile care au o valoare actuală de 121 de milioane EUR (41). În loc să ramburseze împrumuturile, Cimos le va converti în acțiuni, care nu implică ieșiri viitoare de numerar cu privire la împrumuturile respective. Lichiditatea eliberată prin conversie este disponibilă pentru Cimos în vederea finanțării costurilor de restructurare. Prin acceptarea conversiei, creditorii CS și-au asumat riscul unor pierderi de capital în cazul în care capitalul propriu al Cimos își pierde valoarea după conversie, acesta reprezentând un semn al încrederii creditorilor în restabilirea viabilității. |
| --- | --- |

(179)

Contribuția proprie sub forma conversiei creanțelor în acțiuni din partea băncilor, în măsura în care aceasta a fost evaluată ca neimplicând ajutor de stat, este considerată drept un avantaj financiar pentru Cimos, care rezultă din faptul că întreprinderea nu trebuie să ramburseze împrumuturile care au o valoare actuală de 121 de milioane EUR (41). În loc să ramburseze împrumuturile, Cimos le va converti în acțiuni, care nu implică ieșiri viitoare de numerar cu privire la împrumuturile respective. Lichiditatea eliberată prin conversie este disponibilă pentru Cimos în vederea finanțării costurilor de restructurare. Prin acceptarea conversiei, creditorii CS și-au asumat riscul unor pierderi de capital în cazul în care capitalul propriu al Cimos își pierde valoarea după conversie, acesta reprezentând un semn al încrederii creditorilor în restabilirea viabilității.

41

| (180) | În conformitate cu condițiile CS, împrumuturile bancare menționate în considerentul anterior nu vor acumula dobânzi începând cu 3 iunie 2014 (data de inițiere a CS), până la decizia Tribunalului de confirmare a CS, ceea ce reprezintă un avantaj suplimentar pentru Cimos, care se ridică la 5,3 milioane EUR. |
| --- | --- |

(180)

În conformitate cu condițiile CS, împrumuturile bancare menționate în considerentul anterior nu vor acumula dobânzi începând cu 3 iunie 2014 (data de inițiere a CS), până la decizia Tribunalului de confirmare a CS, ceea ce reprezintă un avantaj suplimentar pentru Cimos, care se ridică la 5,3 milioane EUR.

| (181) | Marja de ajustare acordată de furnizori și de locator este confirmată de acorduri, astfel cum se descrie în considerentele 42 și 43, prin urmare, este reală. Aceasta va debloca lichiditățile care vor fi disponibile pentru finanțarea costurilor de restructurare și care, în caz contrar, ar fi utilizate pentru rambursarea datoriilor asociate. |
| --- | --- |

(181)

Marja de ajustare acordată de furnizori și de locator este confirmată de acorduri, astfel cum se descrie în considerentele 42 și 43, prin urmare, este reală. Aceasta va debloca lichiditățile care vor fi disponibile pentru finanțarea costurilor de restructurare și care, în caz contrar, ar fi utilizate pentru rambursarea datoriilor asociate.

| (182) | Marja de ajustare a datoriei bancare în valoare de 8,3 milioane EUR corespunde contribuțiilor preconizate din partea „creditorilor defavorabili”, care nu au fost de acord cu condițiile CS, dar care vor fi puși în minoritate de majoritatea creditorilor favorabili. În absența unui acord al băncilor în cauză, Comisia nu consideră că această contribuție este reală și nici nu o consideră drept un semn al încrederii acestora în restabilirea viabilității Cimos. |
| --- | --- |

(182)

Marja de ajustare a datoriei bancare în valoare de 8,3 milioane EUR corespunde contribuțiilor preconizate din partea „creditorilor defavorabili”, care nu au fost de acord cu condițiile CS, dar care vor fi puși în minoritate de majoritatea creditorilor favorabili. În absența unui acord al băncilor în cauză, Comisia nu consideră că această contribuție este reală și nici nu o consideră drept un semn al încrederii acestora în restabilirea viabilității Cimos.

| (183) | Astfel cum s-a concluzionat în secțiunea 8.1, conversia și marja de ajustare a creanței SID constituie ajutor de stat. Din acest motiv, acestea nu pot fi considerate drept o sursă de contribuție proprie. |
| --- | --- |

(183)

Astfel cum s-a concluzionat în secțiunea 8.1, conversia și marja de ajustare a creanței SID constituie ajutor de stat. Din acest motiv, acestea nu pot fi considerate drept o sursă de contribuție proprie.

| (184) | De asemenea, conversia în acțiuni a creanțelor statului care rezultă din sistemele de garanții și neacumularea dobânzii la creanța statului care rezultă din ajutorul pentru salvare sub forma unei garanții (după 3 iunie 2014) constituie ajutor de stat, prin urmare, nu pot fi considerate drept contribuție proprie. |
| --- | --- |

(184)

De asemenea, conversia în acțiuni a creanțelor statului care rezultă din sistemele de garanții și neacumularea dobânzii la creanța statului care rezultă din ajutorul pentru salvare sub forma unei garanții (după 3 iunie 2014) constituie ajutor de stat, prin urmare, nu pot fi considerate drept contribuție proprie.

| (185) | În cele din urmă, conform planului de restructurare, contribuția Cimos la finanțarea compromisului furnizorului (rambursarea datoriei reeșalonate) va fi finanțată din „profiturile viitoare”. Slovenia a informat Comisia că datoria se ridică la 34,2 milioane EUR, restul de 4,8 milioane EUR fiind deja rambursat furnizorilor. În conformitate cu punctul 43 din liniile directoare, contribuția proprie exclude profiturile viitoare. Prin urmare, Comisia consideră numai 4,8 milioane EUR drept contribuție proprie legitimă din această sursă. |
| --- | --- |

(185)

În cele din urmă, conform planului de restructurare, contribuția Cimos la finanțarea compromisului furnizorului (rambursarea datoriei reeșalonate) va fi finanțată din „profiturile viitoare”. Slovenia a informat Comisia că datoria se ridică la 34,2 milioane EUR, restul de 4,8 milioane EUR fiind deja rambursat furnizorilor. În conformitate cu punctul 43 din liniile directoare, contribuția proprie exclude profiturile viitoare. Prin urmare, Comisia consideră numai 4,8 milioane EUR drept contribuție proprie legitimă din această sursă.

| (186) | Pe baza acestor considerații, Comisia concluzionează că o contribuție proprie în valoare de 226,1 de milioane EUR respectă criteriile prevăzute în liniile directoare. Această sumă, care reprezintă 64,5 % din costurile totale de restructurare, se situează peste pragul de 50 % impus întreprinderilor mari. |
| --- | --- |

(186)

Pe baza acestor considerații, Comisia concluzionează că o contribuție proprie în valoare de 226,1 de milioane EUR respectă criteriile prevăzute în liniile directoare. Această sumă, care reprezintă 64,5 % din costurile totale de restructurare, se situează peste pragul de 50 % impus întreprinderilor mari.

Concluzie privind compatibilitatea ajutoarelor de restructurare

Concluzie privind compatibilitatea ajutoarelor de restructurare

| (187) | Comisia concluzionează că ajutorul de restructurare îndeplinește condițiile de compatibilitate prevăzute în liniile directoare. |
| --- | --- |

(187)

Comisia concluzionează că ajutorul de restructurare îndeplinește condițiile de compatibilitate prevăzute în liniile directoare.

9.   CONCLUZIE

CONCLUZIE

| (188) | Comisia concluzionează că măsurile 1, 2 și o parte din măsurile 3 și 4 (în măsura în care acestea au fost acordate de SID) constituie un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, care este compatibil cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat coroborat cu liniile directoare, |
| --- | --- |

(188)

Comisia concluzionează că măsurile 1, 2 și o parte din măsurile 3 și 4 (în măsura în care acestea au fost acordate de SID) constituie un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, care este compatibil cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat coroborat cu liniile directoare,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Ajutorul de stat în valoare de 96,9 milioane EUR, pe care Slovenia intenționează să îl pună în aplicare în favoarea întreprinderii Cimos, este compatibil cu piața internă în sensul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat.

Prin urmare, punerea în aplicare a ajutorului în valoare de 96,9 milioane EUR este autorizată, sub rezerva condiției prevăzute la articolul 2.

Articolul 2

Slovenia transmite rapoarte periodice privind punerea în aplicare a planului de restructurare prezentat la 3 octombrie 2014. Primul raport se transmite Comisiei în termen de cel mult șase luni de la data prezentei decizii. Rapoartele ulterioare se transmit Comisiei cel puțin o dată pe an, până la sfârșitul anului 2017.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Republicii Slovenia.

Adoptată la Bruxelles, 8 iunie 2015.

Pentru Comisie

Margrethe VESTAGER

Membru al Comisiei

---

(1)  Începând de la 1 decembrie 2009, articolele 87 și 88 din Tratatul CE au devenit articolele 107 și, respectiv, 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „TFUE”). Cele două seturi de articole sunt, în esență, identice. În scopul prezentei decizii, trimiterile la articolele 107 și 108 din TFUE se interpretează, dacă este cazul, ca trimiteri la articolul 87 și, respectiv, articolul 88 din Tratatul CE. De asemenea, TFUE a introdus anumite modificări terminologice, precum înlocuirea termenului „Comunitate” cu termenul „Uniune” și a sintagmei „piață comună” cu sintagma „piață internă”. Terminologia din TFUE va fi folosită pe tot cuprinsul prezentei decizii.

1

(2)  
  JO C 156, 23.5.2014, p. 63.

2

(3)  A se vedea nota de subsol 2.

3

(4)  Întrucât beneficiarul ajutorului de salvare a fost Cimos Group și ajutorul de restructurare trebuie să fie evaluat la același nivel, Slovenia a clarificat faptul că, în opinia sa, Cimos Grup este beneficiarul ajutorului de restructurare. În continuare, toate trimiterile la Cimos sau la „întreprindere” ar trebui înțelese ca trimiteri la Cimos Group.

4

(5)  Decizia Comisiei din 2 iulie 2013 în cazul SA.36548 (2013/N) – Ajutor pentru salvare în favoarea întreprinderii Cimos, JO C 287, 3.10.2013, p. 1 („decizia privind ajutorul pentru salvare”).

5

(6)  A se vedea nota de subsol 2.

6

(7)  Regulamentul nr. 1 de stabilire a regimului lingvistic al Comunității Economice Europene (JO 17, 6.10.1958, p. 385/58).

7

(8)  Începând cu 31 mai 2014, acesta are inclusiv angajați temporari.

8

(9)  Creditorii CS sunt următorii: Abanka Vipa d.d., Banka Celje d.d., Družba za upravljanje terjatev bank d.d. (denumită în continuare „DUTB”), Gorenjska banka d.d., Nova Ljubljanska banka d.d., SID – Slovenska izvozna in razvojna banka d.d.

9

(10)  Toate trimiterile la planul de restructurare care figurează în continuare în prezenta decizie fac referire la planul actualizat de restructurare, cu excepția cazului în care se prevede altfel.

10

(11)  Garanțiile au fost acordate de stat în temeiul sistemelor „Jamstvena shema” și „Nedelničarska posojila”. Sistemul „Jamstvena Shema” a fost aprobat prin Decizia Comisiei din 12 iunie 2009 privind ajutorul de stat NN 34/2009 (ex N 321/2009) – Slovenia „Sistem cadru temporar – Garanții” și prin Decizia Comisiei din 16 aprilie 2010 privind ajutorul de stat N 105/2010 – Slovenia modificare a „Sistemului cadru temporar – Garanții” (NN 34/2009). Sistemul „Nedelničarska Posojila” a fost instituit înainte de aderarea Sloveniei la UE.

11

(12)  Include creanțele care urmează să fie anulate de creditorii care nu au sprijinit CS.

12

(13)  Băncile care furnizează fonduri noi sunt: Abanka Vipa d.d., Banka Celje d.d., Družba za upravljanje terjatev bank d.d., Gorenjska banka d.d., Nova Ljubljanska banka d.d., SID – Slovenska izvozna in razvojna banka d.d., Nova kreditna banka Maribor d.d.

13

(14)  Clienții care furnizează fonduri noi sunt: Audi, BMW, Bosch Mahle, Borg Warner, Eaton Corporation, Ford Motor Company, GM/Opel, Honeywell Turbo Technologies, Magna-Steyr și PSA.

14

(15)  Măsura implică peste 1 000 de contracte individuale cu diferiți furnizori și include marje de ajustare, acorduri privind sumele forfetare, întârzieri de rambursare și reeșalonarea datoriilor comerciale.

15

(16)  Hypo Leasing d.o.o. (entitate care funcționează în prezent sub denumirea Heta Asset Resolution d.o.o.).

16

(17)  Băncile care nu au sediul în Slovenia, și anume Zagrebačka banka, Razvojna banka, Erste bank, Bosnia Bank International, Banka Intesa, Bawag, RZB, Privredna banka Sarajevo, Fond RS and Nova banka.

17

(18)  A se vedea nota de subsol 11.

18

(*1)  Secret de afaceri.

*1

(19)  Liniile directoare comunitare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (JO C 244, 1.10.2004, p. 2).

19

(20)  A se vedea nota de subsol 2.

20

(21)  Garanția a fost executată de băncile relevante, conducând la o creanță a statului față de întreprindere.

21

(22)  Cauza C-39/94, SFEI și alții, Rec., 1996, p. I-3547, punctele 60-61.

22

(23)  Conform raportului, creanțele financiare obișnuite ar fi recuperate în proporție de 3,88 % în cazul unui faliment și în proporție de 23,94 % în cazul CS.

23

(24)  Cauza C-482/99 Franța/Comisia (Stardust Marine), Rec., 2002, p. I-4397.

24

Franța/Comisia (Stardust Marine)

(25)  A se vedea Decizia (UE) 2015/494 a Comisiei din 9 iulie 2014 privind măsurile SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP) puse în aplicare de Slovenia în favoarea Adria Airways d.d. (JO L 78, 24.3.2015, p. 18).

25

(26)  A se vedea Decizia Comisiei din 12 iunie 2009 privind ajutorul de stat NN 34/2009 (ex N 321/2009) – Slovenia „Sistem cadru temporar – Garanții”.

26

(27)  Comunicarea Comisiei privind revizuirea metodei de stabilire a ratelor de referință și de scont (JO C 14, 19.1.2008, p. 6).

27

(28)  Cauza T-1/12, Franța/Comisia („Sea France”), Rep., 2015, p. II-0000, punctul 34 și jurisprudența citată.

28

Franța/Comisia

(29)  Decizia 2014/341/UE a Comisiei din 3 septembrie 2013 – Ajutorul de stat SA.32554 (09/C) – Ajutor pentru restructurare în favoarea Hypo Group Alpe Adria pus în aplicare de Austria (JO L 176, 14.6.2014, p. 1).

29

(30)  6,7 milioane EUR.

30

(31)  Rata de actualizare a fost determinată pe baza ratei de referință pentru Slovenia, aplicabilă unei întreprinderi aflate în dificultate. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind revizuirea metodei de stabilire a ratelor de referință și de scont (JO C 14, 19.1.2008, p. 6), rata de referință trebuie utilizată, de asemenea, ca rată de scont pentru a calcula valorile curente.

31

(32)  Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO L 83, 27.3.1999, p. 1).

32

(33)  Întrucât ajutorul de restructurare a fost notificat la 21 noiembrie 2013, ar trebui să fie evaluat în temeiul liniilor directoare din 2004 (a se vedea nota de subsol 19). În conformitate cu punctul 136 din liniile directoare din 2014 [Liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (JO C 249, 31.7.2014, p. 1)] „notificările înregistrate de Comisie înainte de 1 august 2014 vor fi analizate în temeiul criteriilor în vigoare la data notificării”.

33

(34)  Pierderea de capital în cursul ultimelor 12 luni este mai mare decât pierderea totală de capital, întrucât Cimos a raportat profituri cumulate în trecut.

34

(35)  Decizia Comisiei în cauza C 38/2007, Arbel Fauvet Rail (JO L 238, 5.9.2008, p. 27).

35

(36)  Cauzele conexate T-102/07, Freistaat Sachsen/Comisia și T-120/07 MB Immobilien și MB System/Comisia, Rep., 2010, p. II-585, punctele 95-106.

36

(37)  În perioada 2009-2010, întreprinderea Cimos a beneficiat de garanții de stat în temeiul sistemelor descrise în nota de subsol 11. La momentul respectiv, întreprinderea nu era o întreprindere aflată în dificultate, prin urmare, garanțiile nu constituiau ajutor pentru salvare sau de restructurare și nu încalcă principiul „pentru prima și ultima dată”.

37

(38)  A se vedea, de exemplu, Decizia (UE) 2015/494 a Comisiei din 9 iulie 2014 privind ajutorul de stat SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP) pus în aplicare de Slovenia în favoarea Adria Airways d.d. (JO L 78, 24.3.2015, p. 18); Decizia 2013/151/UE a Comisiei din 19 septembrie 2012 privind ajutorul de stat SA.30908 (11/C) (ex N 176/10) acordat de Republica Cehă în favoarea České aerolinie, a.s. (ČSA – Czech Airlines – Plan de restructurare) (JO L 92, 3.4.2013, p. 16).

38

(39)  A se vedea nota de subsol 5.

39

(40)  Cauzele conexate T-115/09 și T-116/09, Electrolux AB și Whirlpool Europe BV/Comisia (FagorBrandt), Rep., 2012, p. II-000.

40

(41)  Din care întreprinderea Cimos a notificat 120,2 milioane EUR drept contribuție proprie.

41

---

| 4.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 59/194 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 59/194

---

DECIZIA (UE) 2016/290 A COMISIEI

din 16 decembrie 2015

privind măsurile de ajutor puse în aplicare de Verband der deutschen Milchwirtschaft e.V. în legătură cu Legea privind laptele și grăsimea SA.35484 (2013/C) [ex SA.35484 (2012/NN)]

[notificată cu numărul C(2015) 9052]

(Numai textul în limba germană este autentic)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

după invitarea părților interesate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile menționate anterior (1),

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

PROCEDURĂ

| (1) | Prin scrisorile din 28 noiembrie 2011 și 27 februarie 2012, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a solicitat Germaniei informații suplimentare referitoare la Raportul anual pentru 2010 privind ajutoarele de stat în sectorul agricol, pe care Germania l-a depus în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (2). Germania a răspuns la întrebările Comisiei prin scrisorile din 16 ianuarie 2012 și 27 aprilie 2012. Din răspunsurile Germaniei a reieșit că Germania a acordat sprijin financiar sectorului produselor lactate din Germania în temeiul 1952 Gesetz über den Verkehr mit Milch, Milcherzeugnissen und Fetten (denumită în continuare „Legea privind laptele și grăsimea” sau „MFG”). |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisorile din 28 noiembrie 2011 și 27 februarie 2012, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a solicitat Germaniei informații suplimentare referitoare la Raportul anual pentru 2010 privind ajutoarele de stat în sectorul agricol, pe care Germania l-a depus în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (2). Germania a răspuns la întrebările Comisiei prin scrisorile din 16 ianuarie 2012 și 27 aprilie 2012. Din răspunsurile Germaniei a reieșit că Germania a acordat sprijin financiar sectorului produselor lactate din Germania în temeiul 1952 Gesetz über den Verkehr mit Milch, Milcherzeugnissen und Fetten (denumită în continuare „Legea privind laptele și grăsimea” sau „MFG”).

2

1952 Gesetz über den Verkehr mit Milch, Milcherzeugnissen und Fetten

| (2) | Prin scrisoarea din 2 octombrie 2012, Comisia a informat Germania că măsurile în cauză fuseseră înregistrate ca ajutor nenotificat cu numărul de înregistrare SA.35484 (2012/NN). Prin scrisorile din 16 noiembrie 2012, 7, 8, 11, 13, 14, 15 și 19 februarie, 21 martie, 8 aprilie, 28 mai, 10 și 25 iunie și 2 iulie 2013, Germania a transmis informații suplimentare. |
| --- | --- |

(2)

Prin scrisoarea din 2 octombrie 2012, Comisia a informat Germania că măsurile în cauză fuseseră înregistrate ca ajutor nenotificat cu numărul de înregistrare SA.35484 (2012/NN). Prin scrisorile din 16 noiembrie 2012, 7, 8, 11, 13, 14, 15 și 19 februarie, 21 martie, 8 aprilie, 28 mai, 10 și 25 iunie și 2 iulie 2013, Germania a transmis informații suplimentare.

| (3) | Prin scrisoarea din 17 iulie 2013 [C(2013) 4457 final] (denumită în continuare „decizia de deschidere”), Comisia a informat Germania că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE în ceea ce privește anumite submăsuri luate în conformitate cu MFG. În aceeași scrisoare, Comisia a indicat că alte submăsuri care acoperă fie perioada cuprinsă între 28 noiembrie 2001 și 31 decembrie 2006, fie perioada începând cu 1 ianuarie 2007 sau care acoperă ambele perioade sunt compatibile cu piața internă, nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE sau nu au făcut obiectul normelor privind ajutoarele de stat (denumită în continuare „decizia pozitivă”). |
| --- | --- |

(3)

Prin scrisoarea din 17 iulie 2013 [C(2013) 4457 final] (denumită în continuare „decizia de deschidere”), Comisia a informat Germania că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE în ceea ce privește anumite submăsuri luate în conformitate cu MFG. În aceeași scrisoare, Comisia a indicat că alte submăsuri care acoperă fie perioada cuprinsă între 28 noiembrie 2001 și 31 decembrie 2006, fie perioada începând cu 1 ianuarie 2007 sau care acoperă ambele perioade sunt compatibile cu piața internă, nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE sau nu au făcut obiectul normelor privind ajutoarele de stat (denumită în continuare „decizia pozitivă”).

| (4) | Pentru toate celelalte submăsuri, inclusiv pentru măsurile puse în aplicare în perioada începând cu 28 noiembrie 2001 de Verband der Deutschen Milchwirtschaft e.V. (denumită în continuare „VDM”) în legătură cu MFG care fac obiectul prezentei decizii, Comisia și-a bazat decizia de deschidere pe convingerea că ajutoarele au fost acordate și și-a exprimat îndoiala cu privire la compatibilitatea măsurilor cu piața internă. |
| --- | --- |

(4)

Pentru toate celelalte submăsuri, inclusiv pentru măsurile puse în aplicare în perioada începând cu 28 noiembrie 2001 de Verband der Deutschen Milchwirtschaft e.V. (denumită în continuare „VDM”) în legătură cu MFG care fac obiectul prezentei decizii, Comisia și-a bazat decizia de deschidere pe convingerea că ajutoarele au fost acordate și și-a exprimat îndoiala cu privire la compatibilitatea măsurilor cu piața internă.

Verband der Deutschen Milchwirtschaft e.V.

| (5) | Prin scrisoarea din 20 septembrie 2013, Germania a prezentat observații cu privire la decizia de deschidere. |
| --- | --- |

(5)

Prin scrisoarea din 20 septembrie 2013, Germania a prezentat observații cu privire la decizia de deschidere.

| (6) | Decizia de deschidere a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3). Comisia a invitat părțile interesate să transmită observații în termen de o lună. |
| --- | --- |

(6)

Decizia de deschidere a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3). Comisia a invitat părțile interesate să transmită observații în termen de o lună.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

3

| (7) | Comisia a primit 19 de seturi de observații de la părțile interesate. Una dintre aceste părți a solicitat Comisiei să nu îi divulge identitatea și a oferit motive solide în acest sens. În total, s-au primit 6 seturi de observații între 6 și 10 februarie 2014 referitoare la submăsurile care implică VDM. |
| --- | --- |

(7)

Comisia a primit 19 de seturi de observații de la părțile interesate. Una dintre aceste părți a solicitat Comisiei să nu îi divulge identitatea și a oferit motive solide în acest sens. În total, s-au primit 6 seturi de observații între 6 și 10 februarie 2014 referitoare la submăsurile care implică VDM.

| (8) | Observațiile primite au fost transmise Germaniei prin scrisorile din 27 februarie, 3 martie și 3 octombrie 2014, fără ca identitatea părții interesate menționate anterior să fie făcută publică. |
| --- | --- |

(8)

Observațiile primite au fost transmise Germaniei prin scrisorile din 27 februarie, 3 martie și 3 octombrie 2014, fără ca identitatea părții interesate menționate anterior să fie făcută publică.

| (9) | Germania nu a răspuns inițial la observațiile prezentate de părțile interesate în februarie 2014. Prin scrisoarea din data de 3 decembrie 2014, Germania a răspuns la un aviz suplimentar din 8 iulie 2014. |
| --- | --- |

(9)

Germania nu a răspuns inițial la observațiile prezentate de părțile interesate în februarie 2014. Prin scrisoarea din data de 3 decembrie 2014, Germania a răspuns la un aviz suplimentar din 8 iulie 2014.

| (10) | La 6 iunie 2014, Comisia a solicitat Germaniei informații suplimentare, pe care Germania le-a transmis prin scrisoarea din 16 iulie 2014. |
| --- | --- |

(10)

La 6 iunie 2014, Comisia a solicitat Germaniei informații suplimentare, pe care Germania le-a transmis prin scrisoarea din 16 iulie 2014.

2.   DESCRIERE

DESCRIERE

| (11) | Mai jos sunt descrise măsurile puse în aplicare prin intermediul VDM în legătură cu Legea privind laptele și grăsimea, desemnate în decizia de deschidere ca submăsurile BW 6, BY 9, HE 5, NI 10, NW 9, RP 8, SL 6 și TH 6 și în legătură cu care Comisia a exprimat îndoieli legate de compatibilitatea lor cu piața internă. |
| --- | --- |

(11)

Mai jos sunt descrise măsurile puse în aplicare prin intermediul VDM în legătură cu Legea privind laptele și grăsimea, desemnate în decizia de deschidere ca submăsurile BW 6, BY 9, HE 5, NI 10, NW 9, RP 8, SL 6 și TH 6 și în legătură cu care Comisia a exprimat îndoieli legate de compatibilitatea lor cu piața internă.

Motive pentru inițierea de către Comisie a procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din TFUE

Motive pentru inițierea de către Comisie a procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din TFUE

| (12) | MFG este o lege federală care a intrat în vigoare în 1952 și care a fost modificată în mai multe rânduri, cel mai recent la 31 octombrie 2006. Aceasta constituie cadrul legal pentru măsurile în cauză, iar valabilitatea sa este nelimitată în timp. |
| --- | --- |

(12)

MFG este o lege federală care a intrat în vigoare în 1952 și care a fost modificată în mai multe rânduri, cel mai recent la 31 octombrie 2006. Aceasta constituie cadrul legal pentru măsurile în cauză, iar valabilitatea sa este nelimitată în timp.

| (13) | Secțiunea 22 alineatul (1) din MFG permite landurilor germane să perceapă o taxă pe lapte la nivelul exploatațiilor de producere a laptelui calculată în funcție de cantitățile de lapte livrate. Potrivit informațiilor puse la dispoziție de Germania, nouă (din cele șaisprezece) landuri germane au utilizat această autorizație, și anume Baden-Württemberg, Bavaria, Brandenburg, Hessen, Saxonia Inferioară, Renania de Nord-Westfalia, Renania-Palatinat, Saarland și Thuringia. Taxele aplicate de landuri se ridică la 0,0015 EUR/kg de lapte. |
| --- | --- |

(13)

Secțiunea 22 alineatul (1) din MFG permite landurilor germane să perceapă o taxă pe lapte la nivelul exploatațiilor de producere a laptelui calculată în funcție de cantitățile de lapte livrate. Potrivit informațiilor puse la dispoziție de Germania, nouă (din cele șaisprezece) landuri germane au utilizat această autorizație, și anume Baden-Württemberg, Bavaria, Brandenburg, Hessen, Saxonia Inferioară, Renania de Nord-Westfalia, Renania-Palatinat, Saarland și Thuringia. Taxele aplicate de landuri se ridică la 0,0015 EUR/kg de lapte.

| (14) | Germania a explicat că taxa pe lapte percepută în landurile respective nu se aplică importurilor. În schimb, este posibil ca exporturile să facă obiectul taxei pe lapte. |
| --- | --- |

(14)

Germania a explicat că taxa pe lapte percepută în landurile respective nu se aplică importurilor. În schimb, este posibil ca exporturile să facă obiectul taxei pe lapte.

| (15) | Secțiunea 22 alineatul (2) din MFG prevede că veniturile rezultate din taxele pe lapte pot fi utilizate numai pentru:






  1. | îmbunătățirea și menținerea calității pe baza anumitor dispoziții de punere în aplicare; |
| --- | --- | --- |

(15)

Secțiunea 22 alineatul (2) din MFG prevede că veniturile rezultate din taxele pe lapte pot fi utilizate numai pentru:

1.

îmbunătățirea și menținerea calității pe baza anumitor dispoziții de punere în aplicare;

| 2. | îmbunătățirea igienei în timpul mulsului, precum și a livrării, prelucrării și distribuției laptelui și a produselor lactate; |
| --- | --- |

2.

îmbunătățirea igienei în timpul mulsului, precum și a livrării, prelucrării și distribuției laptelui și a produselor lactate;

| 3. | înregistrarea producției de lapte; |
| --- | --- |

3.

înregistrarea producției de lapte;

| 4. | consilierea operatorilor cu privire la chestiunile legate de sectorul produselor lactate și formarea continuă a angajaților tineri; |
| --- | --- |

4.

consilierea operatorilor cu privire la chestiunile legate de sectorul produselor lactate și formarea continuă a angajaților tineri;

| 5. | publicitatea care vizează creșterea consumului de lapte și de produse lactate; |
| --- | --- |

5.

publicitatea care vizează creșterea consumului de lapte și de produse lactate;

| 6. | îndeplinirea atribuțiilor conferite de MFG. |
| --- | --- |

6.

îndeplinirea atribuțiilor conferite de MFG.

| (16) | Secțiunea 22 alineatul (2a) din MFG prevede că, prin derogare de la alineatul (2), veniturile generate în temeiul alineatului (1) pot fi utilizate și pentru:






  1. | reducerea costurilor de colectare sporite în ceea ce privește livrarea de lapte și smântână din lapte de la producător la exploatația de producere a laptelui; |
| --- | --- | --- |

(16)

Secțiunea 22 alineatul (2a) din MFG prevede că, prin derogare de la alineatul (2), veniturile generate în temeiul alineatului (1) pot fi utilizate și pentru:

1.

reducerea costurilor de colectare sporite în ceea ce privește livrarea de lapte și smântână din lapte de la producător la exploatația de producere a laptelui;

| 2. | reducerea costurilor de transport sporite în ceea ce privește furnizarea de lapte între exploatațiile de producere a laptelui, în cazul în care o astfel de furnizare este necesară pentru a asigura aprovizionarea cu lapte de consum a zonei de desfacere a produselor lactate aparținând beneficiarului; și |
| --- | --- |

2.

reducerea costurilor de transport sporite în ceea ce privește furnizarea de lapte între exploatațiile de producere a laptelui, în cazul în care o astfel de furnizare este necesară pentru a asigura aprovizionarea cu lapte de consum a zonei de desfacere a produselor lactate aparținând beneficiarului; și

| 3. | îmbunătățirea calității în ceea ce privește distribuția centralizată de produse lactate. |
| --- | --- |

3.

îmbunătățirea calității în ceea ce privește distribuția centralizată de produse lactate.

| (17) | Secțiunea 22 alineatul (4) prevede că taxele și contribuțiile plătite de exploatațiile de producere a laptelui sau de asociațiile acestora unităților din sectorul produselor lactate în scopurile enunțate la alineatul (2) pot fi compensate în totalitate sau parțial prin veniturile provenite din taxa pe lapte. |
| --- | --- |

(17)

Secțiunea 22 alineatul (4) prevede că taxele și contribuțiile plătite de exploatațiile de producere a laptelui sau de asociațiile acestora unităților din sectorul produselor lactate în scopurile enunțate la alineatul (2) pot fi compensate în totalitate sau parțial prin veniturile provenite din taxa pe lapte.

| (18) | Germania a explicat că finanțarea VDM, astfel cum se prevede în secțiunea 22 alineatul (2) punctul 6 din MFG, implică exercitarea obligațiilor de serviciu public (Leistungsverwaltung) și nu exercitarea unui prerogativ în calitate de autoritate publică (Eingriffsverwaltung) care limitează drepturile părților implicate – și acordarea pozitivă de prestații. Un temei juridic de fond nu a fost necesar, deoarece rezervarea de competențe juridice în temeiul articolului 20 alineatul (3) din Constituția germană (Grundgesetz) nu acoperă acest domeniu. Autorizarea în cadrul bugetelor landurilor respective și acordarea grantului corespunzător printr-un act administrativ au fost suficiente în acest caz. |
| --- | --- |

(18)

Germania a explicat că finanțarea VDM, astfel cum se prevede în secțiunea 22 alineatul (2) punctul 6 din MFG, implică exercitarea obligațiilor de serviciu public (Leistungsverwaltung) și nu exercitarea unui prerogativ în calitate de autoritate publică (Eingriffsverwaltung) care limitează drepturile părților implicate – și acordarea pozitivă de prestații. Un temei juridic de fond nu a fost necesar, deoarece rezervarea de competențe juridice în temeiul articolului 20 alineatul (3) din Constituția germană (Grundgesetz) nu acoperă acest domeniu. Autorizarea în cadrul bugetelor landurilor respective și acordarea grantului corespunzător printr-un act administrativ au fost suficiente în acest caz.

Leistungsverwaltung

Eingriffsverwaltung

Grundgesetz

| (19) | În anumite landuri, reglementările bugetare ale landului au constituit temeiul juridic pentru deblocarea creditelor. |
| --- | --- |

(19)

În anumite landuri, reglementările bugetare ale landului au constituit temeiul juridic pentru deblocarea creditelor.

| (20) | Temeiul juridic pentru colectarea taxelor pe lapte în landurile respective a fost alcătuit din următoarele reglementări: |
| --- | --- |

(20)

Temeiul juridic pentru colectarea taxelor pe lapte în landurile respective a fost alcătuit din următoarele reglementări:

| (21) | Baden-Wurttemberg: Regulamentul Ministerului Alimentației și Afacerilor Rurale de modificare a Regulamentului privind colectarea de taxe provenite din industria produselor lactate din 18 mai 2004 (GBl.S.350), modificat prin Regulamentul din 24 ianuarie 2006 (GBl.S.40). |
| --- | --- |

(21)

Baden-Wurttemberg: Regulamentul Ministerului Alimentației și Afacerilor Rurale de modificare a Regulamentului privind colectarea de taxe provenite din industria produselor lactate din 18 mai 2004 (GBl.S.350), modificat prin Regulamentul din 24 ianuarie 2006 (GBl.S.40).

| (22) | Bavaria: Regulamentul privind o taxă pe lapte (BayMilchUmlV) din 17 octombrie 2007. |
| --- | --- |

(22)

Bavaria: Regulamentul privind o taxă pe lapte (BayMilchUmlV) din 17 octombrie 2007.

| (23) | Hessen: Regulamentul privind colectarea unei taxe pentru a promova industria produselor lactate din 1 decembrie 1981. |
| --- | --- |

(23)

Hessen: Regulamentul privind colectarea unei taxe pentru a promova industria produselor lactate din 1 decembrie 1981.

| (24) | Saxonia Inferioară: Regulamentul privind colectarea unei taxe în cadrul industriei produselor lactate din 26 noiembrie 2004 (Nds. GVBl. [Monitorul Oficial al landului Saxonia Inferioară], nr. 36/2004, p. 519), modificat ultima dată prin Regulamentul de modificare a Regulamentului privind colectarea unei taxe în sectorul produselor lactate din 22 decembrie 2005 (Nds. GVBl., nr. 31/2005, p. 475). |
| --- | --- |

(24)

Saxonia Inferioară: Regulamentul privind colectarea unei taxe în cadrul industriei produselor lactate din 26 noiembrie 2004 (Nds. GVBl. [Monitorul Oficial al landului Saxonia Inferioară], nr. 36/2004, p. 519), modificat ultima dată prin Regulamentul de modificare a Regulamentului privind colectarea unei taxe în sectorul produselor lactate din 22 decembrie 2005 (Nds. GVBl., nr. 31/2005, p. 475).

| (25) | Renania de Nord-Westfalia: Regulamentul privind taxele pentru a promova industria produselor lactate din 30 noiembrie 1965 |
| --- | --- |

(25)

Renania de Nord-Westfalia: Regulamentul privind taxele pentru a promova industria produselor lactate din 30 noiembrie 1965

| (26) | Renania-Palatinat: Regulamentul landului privind colectarea unei taxe în sectorul produselor lactate din 15 octombrie 2002, modificat prin Primul regulament al landului de modificare a Regulamentului landului privind colectarea unei taxe în sectorul produselor lactate din 4 iulie 2009 |
| --- | --- |

(26)

Renania-Palatinat: Regulamentul landului privind colectarea unei taxe în sectorul produselor lactate din 15 octombrie 2002, modificat prin Primul regulament al landului de modificare a Regulamentului landului privind colectarea unei taxe în sectorul produselor lactate din 4 iulie 2009

| (27) | Saarland: Regulamentul privind colectarea unei taxe în sectorul produselor lactate din 9 decembrie 1982. |
| --- | --- |

(27)

Saarland: Regulamentul privind colectarea unei taxe în sectorul produselor lactate din 9 decembrie 1982.

| (28) | Thuringia: Regulamentul landului Thuringia din 29 decembrie 1999 privind colectarea unei taxe pentru a promova industria produselor lactate |
| --- | --- |

(28)

Thuringia: Regulamentul landului Thuringia din 29 decembrie 1999 privind colectarea unei taxe pentru a promova industria produselor lactate

| (29) | Baden-Württemberg, Bavaria, Hessen, Saxonia Inferioară, Renania de Nord-Westfalia, Renania-Palatinat, Saarland și Thuringia acordă sprijin financiar pentru măsurile în cauză puse în aplicare de VMD. Între 2001 și 2011, totalul resurselor bugetare alocate (toate landurile) s-a ridicat la aproximativ 4 milioane de euro. |
| --- | --- |

(29)

Baden-Württemberg, Bavaria, Hessen, Saxonia Inferioară, Renania de Nord-Westfalia, Renania-Palatinat, Saarland și Thuringia acordă sprijin financiar pentru măsurile în cauză puse în aplicare de VMD. Între 2001 și 2011, totalul resurselor bugetare alocate (toate landurile) s-a ridicat la aproximativ 4 milioane de euro.

| (30) | Germania a mai explicat că, în landurile care nu percep o taxă pe lapte, au fost efectuate plăți către VDM, pe bază de voluntariat, din partea Milcherzeugervereinigung e.V. in Schleswig-Holstein, Arbeitsgemeinschaft Milch e.V. in Mecklenburg-Vorpommern, Landeskontrollverband Berlin-Brandenburg e.V., Interessengemeinschaft der Erzeugerzusammenschlüsse in Sachsen e.V. și de către sectorul produselor lactate din Sachsen-Anhalt prin intermediul Landesvereinigung der Milchwirtschaft in Niedersachsen. Plățile au fost calculate în funcție de cantitatea de lapte produs în landul în cauză, ținând seama de capacitatea financiară a organizațiilor în cauză. |
| --- | --- |

(30)

Germania a mai explicat că, în landurile care nu percep o taxă pe lapte, au fost efectuate plăți către VDM, pe bază de voluntariat, din partea Milcherzeugervereinigung e.V. in Schleswig-Holstein, Arbeitsgemeinschaft Milch e.V. in Mecklenburg-Vorpommern, Landeskontrollverband Berlin-Brandenburg e.V., Interessengemeinschaft der Erzeugerzusammenschlüsse in Sachsen e.V. și de către sectorul produselor lactate din Sachsen-Anhalt prin intermediul Landesvereinigung der Milchwirtschaft in Niedersachsen. Plățile au fost calculate în funcție de cantitatea de lapte produs în landul în cauză, ținând seama de capacitatea financiară a organizațiilor în cauză.

Milcherzeugervereinigung e.V. in Schleswig-Holstein

Arbeitsgemeinschaft Milch e.V. in Mecklenburg-Vorpommern

Landeskontrollverband Berlin-Brandenburg e.V.

Interessengemeinschaft der Erzeugerzusammenschlüsse in Sachsen e.V.

Landesvereinigung der Milchwirtschaft in Niedersachsen

| (31) | Baden-Württemberg a arătat, de asemenea, că activitatea de colectare a taxei a fost suspendată în Baden-Württemberg la 31 decembrie 2012. Industria produselor lactate din Baden-Württemberg a contribuit la finanțarea VDM atât în 2013, cât și în 2014, prin intermediul Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg e.V. (din contribuțiile membrilor). |
| --- | --- |

(31)

Baden-Württemberg a arătat, de asemenea, că activitatea de colectare a taxei a fost suspendată în Baden-Württemberg la 31 decembrie 2012. Industria produselor lactate din Baden-Württemberg a contribuit la finanțarea VDM atât în 2013, cât și în 2014, prin intermediul Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg e.V. (din contribuțiile membrilor).

Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg e.V.

| (32) | Potrivit Germaniei, printre responsabilitățile VDM se numără, în special:






  — | protejarea și promovarea intereselor sectorului produselor lactate; |
| --- | --- | --- |

(32)

Potrivit Germaniei, printre responsabilitățile VDM se numără, în special:

—

protejarea și promovarea intereselor sectorului produselor lactate;

| — | consultarea cuprinzătoare cu privire la toate problemele din sectorul produselor lactate, atât la nivel național, cât și la nivel internațional; |
| --- | --- |

—

consultarea cuprinzătoare cu privire la toate problemele din sectorul produselor lactate, atât la nivel național, cât și la nivel internațional;

| — | reprezentarea intereselor din sectorul produselor lactate pe parcursul procesului legislativ în raport cu ministerele, organismele parlamentare, comitetele și grupurile de lucru din cadrul asociațiilor și organizațiilor tehnice de la nivel național și internațional; precum și |
| --- | --- |

—

reprezentarea intereselor din sectorul produselor lactate pe parcursul procesului legislativ în raport cu ministerele, organismele parlamentare, comitetele și grupurile de lucru din cadrul asociațiilor și organizațiilor tehnice de la nivel național și internațional; precum și

| — | organizarea de evenimente pe tema actualelor evoluții și tendințe. |
| --- | --- |

—

organizarea de evenimente pe tema actualelor evoluții și tendințe.

| (33) | Potrivit Germaniei, VDM este membră a Federației Internaționale a Producătorilor de Lapte (IDF – International Dairy Federation) și reprezintă Comitetul național german în cadrul respectivei organizații. În special, VDM poartă întreaga responsabilitate pentru coordonarea rolului Germaniei în cadrul IDF. VDM a desemnat o serie de experți să facă parte din organismele IDF în numele asociațiilor membre și al guvernului federal și a adoptat o poziție cu privire la chestiunile internaționale în raport cu comitetul național german. Aceasta a reprezentat interesele întregului sector al produselor lactate în colaborare cu membrii săi și în strânsă cooperare cu guvernul federal și cu reprezentanți ai landurilor. |
| --- | --- |

(33)

Potrivit Germaniei, VDM este membră a Federației Internaționale a Producătorilor de Lapte (IDF – International Dairy Federation) și reprezintă Comitetul național german în cadrul respectivei organizații. În special, VDM poartă întreaga responsabilitate pentru coordonarea rolului Germaniei în cadrul IDF. VDM a desemnat o serie de experți să facă parte din organismele IDF în numele asociațiilor membre și al guvernului federal și a adoptat o poziție cu privire la chestiunile internaționale în raport cu comitetul național german. Aceasta a reprezentat interesele întregului sector al produselor lactate în colaborare cu membrii săi și în strânsă cooperare cu guvernul federal și cu reprezentanți ai landurilor.

International Dairy Federation

| (34) | Acționând în numele întregului sector al produselor lactate, VDM a fost, de asemenea, implicată în standardizarea și armonizarea la nivel național și internațional, în colaborare cu organizațiile de standardizare competente, cum ar fi ISO, IDF, CEN și DIN. De asemenea, această asociație a consiliat guvernul federal și IDF privind Codex Alimentarius. Prin emiterea de declarații, manuale și orientări, VDM a contribuit la garantarea că sectorul produselor lactate și autoritățile au adoptat o poziție comună în ceea ce privește aspectele legate de siguranță și mediu. În fine, VDM a elaborat materiale de instruire pentru sectorul în cauză și a supravegheat întregul proces de standardizare tehnică. Standardele tehnice s-au dovedit a fi esențiale în sectorul produselor lactate, contribuind la producerea unor alimente sigure și de înaltă calitate. |
| --- | --- |

(34)

Acționând în numele întregului sector al produselor lactate, VDM a fost, de asemenea, implicată în standardizarea și armonizarea la nivel național și internațional, în colaborare cu organizațiile de standardizare competente, cum ar fi ISO, IDF, CEN și DIN. De asemenea, această asociație a consiliat guvernul federal și IDF privind Codex Alimentarius. Prin emiterea de declarații, manuale și orientări, VDM a contribuit la garantarea că sectorul produselor lactate și autoritățile au adoptat o poziție comună în ceea ce privește aspectele legate de siguranță și mediu. În fine, VDM a elaborat materiale de instruire pentru sectorul în cauză și a supravegheat întregul proces de standardizare tehnică. Standardele tehnice s-au dovedit a fi esențiale în sectorul produselor lactate, contribuind la producerea unor alimente sigure și de înaltă calitate.

Codex Alimentarius

| (35) | VDM a reprezentat, de asemenea, o rețea constând din asociații ale membrilor, din reprezentanți ai guvernului federal, ai landurilor și ai comunității științifice. Toți participanții au fost consultați în legătură cu direcția spre care se îndreaptă legislația națională și internațională în domeniul alimentar, știința legată de produsele lactate, analiza laptelui și a produselor lactate, precum și cu nutriția. Aceștia au fost consultați, de asemenea, cu privire la aspecte legate de protecția mediului, a climei și a animalelor. În acest sens, VDM a promovat cooperarea în întregul sector. Într-adevăr, unul dintre obiectivele asociației a fost acela de a sprijini sectorul produselor lactate și de a promova progresul tehnic în cadrul acestuia. |
| --- | --- |

(35)

VDM a reprezentat, de asemenea, o rețea constând din asociații ale membrilor, din reprezentanți ai guvernului federal, ai landurilor și ai comunității științifice. Toți participanții au fost consultați în legătură cu direcția spre care se îndreaptă legislația națională și internațională în domeniul alimentar, știința legată de produsele lactate, analiza laptelui și a produselor lactate, precum și cu nutriția. Aceștia au fost consultați, de asemenea, cu privire la aspecte legate de protecția mediului, a climei și a animalelor. În acest sens, VDM a promovat cooperarea în întregul sector. Într-adevăr, unul dintre obiectivele asociației a fost acela de a sprijini sectorul produselor lactate și de a promova progresul tehnic în cadrul acestuia.

| (36) | Nicio întreprindere care își desfășoară activitatea în producția, prelucrarea sau comercializarea laptelui nu a fost reprezentată ca membru în cadrul VDM. Componența sa a fost formată exclusiv din asociații și instituții științifice. În conformitate cu site-ul web al VDM, printre membrii săi se numără grupuri precum Milchindustrie-Verband e.V., Deutscher Bauernverband e.V., Bundesverband der Privaten Milchwirtschaft e.V., ZV Deutscher Milchwirtschaftler e.V., Bundesverband Molkereiprodukte și Arbeitsgemeinschaft Deutscher Rinderzüchter e.V (4). |
| --- | --- |

(36)

Nicio întreprindere care își desfășoară activitatea în producția, prelucrarea sau comercializarea laptelui nu a fost reprezentată ca membru în cadrul VDM. Componența sa a fost formată exclusiv din asociații și instituții științifice. În conformitate cu site-ul web al VDM, printre membrii săi se numără grupuri precum Milchindustrie-Verband e.V., Deutscher Bauernverband e.V., Bundesverband der Privaten Milchwirtschaft e.V., ZV Deutscher Milchwirtschaftler e.V., Bundesverband Molkereiprodukte și Arbeitsgemeinschaft Deutscher Rinderzüchter e.V (4).

Milchindustrie-Verband e.V.

Deutscher Bauernverband e.V.

Bundesverband der Privaten Milchwirtschaft e.V.

ZV Deutscher Milchwirtschaftler e.V.

Bundesverband Molkereiprodukte

Arbeitsgemeinschaft Deutscher Rinderzüchter e.V

4

| (37) | Germania consideră că sprijinul financiar acordat VDM nu a constituit ajutor de stat, deoarece VDM nu este o întreprindere, cu alte cuvinte nu este un operator economic. VDM nu a desfășurat nicio activitate economică. VDM a reprezentat un amalgam de părți interesate la diferite niveluri ale lanțului valoric care caracterizează industria produselor lactate din Germania, însă nu a reprezentat o activitate economică în sine. În temeiul sistemului german de impozitare a întreprinderilor, VDM era considerată o asociație profesională și, prin urmare, a avut dreptul la anumite avantaje fiscale care nu erau disponibile întreprinderilor implicate în activități economice. |
| --- | --- |

(37)

Germania consideră că sprijinul financiar acordat VDM nu a constituit ajutor de stat, deoarece VDM nu este o întreprindere, cu alte cuvinte nu este un operator economic. VDM nu a desfășurat nicio activitate economică. VDM a reprezentat un amalgam de părți interesate la diferite niveluri ale lanțului valoric care caracterizează industria produselor lactate din Germania, însă nu a reprezentat o activitate economică în sine. În temeiul sistemului german de impozitare a întreprinderilor, VDM era considerată o asociație profesională și, prin urmare, a avut dreptul la anumite avantaje fiscale care nu erau disponibile întreprinderilor implicate în activități economice.

| (38) | Germania susține că, în conformitate cu articolul 183 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului (5), „fără a aduce atingere aplicării articolelor 87, 88 și 89 (devenite articolele 107, 108 și 109) din tratat, astfel cum se prevede la articolul 180 din regulamentul menționat anterior, un stat membru poate impune o prelevare promoțională producătorilor de lapte de pe teritoriul său pentru cantitățile de lapte sau echivalent lapte comercializate pentru a finanța măsurile de promovare a consumului în cadrul Comunității, de extindere a piețelor din sectorul laptelui și produselor lactate și de îmbunătățire a calității acestora”. |
| --- | --- |

(38)

Germania susține că, în conformitate cu articolul 183 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului (5), „fără a aduce atingere aplicării articolelor 87, 88 și 89 (devenite articolele 107, 108 și 109) din tratat, astfel cum se prevede la articolul 180 din regulamentul menționat anterior, un stat membru poate impune o prelevare promoțională producătorilor de lapte de pe teritoriul său pentru cantitățile de lapte sau echivalent lapte comercializate pentru a finanța măsurile de promovare a consumului în cadrul Comunității, de extindere a piețelor din sectorul laptelui și produselor lactate și de îmbunătățire a calității acestora”.

5

| (39) | În observațiile sale din 20 septembrie 2013, Germania a argumentat că, potrivit practicii decizionale, federațiile și asociațiile (de tipul VDM) au fost considerate ca fiind întreprinderi în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE numai în cazuri excepționale și cu condiția, de asemenea, ca ele să desfășoare o activitate economică în sine (de exemplu închirierea de bunuri imobile; vânzarea de drepturi de televiziune) (6). |
| --- | --- |

(39)

În observațiile sale din 20 septembrie 2013, Germania a argumentat că, potrivit practicii decizionale, federațiile și asociațiile (de tipul VDM) au fost considerate ca fiind întreprinderi în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE numai în cazuri excepționale și cu condiția, de asemenea, ca ele să desfășoare o activitate economică în sine (de exemplu închirierea de bunuri imobile; vânzarea de drepturi de televiziune) (6).

6

| (40) | Activitățile sale au continuat să includă reprezentarea sectorului produselor lactate, atât la nivel național, cât și la nivel internațional (de exemplu, în cadrul Comisiei Codex Alimentarius și al Comitetului DIN). VDM a prezentat organismelor respective, într-o formă consolidată și prelucrată, experiența oamenilor de știință și a experților externi independenți. Aceasta a acționat în calitate de consultant și consilier în ministerele federale și în ministerele landurilor. |
| --- | --- |

(40)

Activitățile sale au continuat să includă reprezentarea sectorului produselor lactate, atât la nivel național, cât și la nivel internațional (de exemplu, în cadrul Comisiei Codex Alimentarius și al Comitetului DIN). VDM a prezentat organismelor respective, într-o formă consolidată și prelucrată, experiența oamenilor de știință și a experților externi independenți. Aceasta a acționat în calitate de consultant și consilier în ministerele federale și în ministerele landurilor.

Codex Alimentarius

| (41) | Aceste activități nu au fost în beneficiul întreprinderilor individuale. Mai degrabă, ele au corespuns îndatoririlor tipice ale unei asociații (fără scop lucrativ). Ar fi greșit să se echivaleze activitatea VDM cu o activitate comercială lobbyistă desfășurată în beneficiul sectorului produselor lactate, ale cărei servicii ar putea fi „cumpărate” pe piață. De asemenea, membrii săi nu au avut posibilitatea de a recurge la alți „prestatori de servicii” în locul serviciilor oferite de VMD. Prin urmare, nu au fost îndeplinite condițiile de concurență. VDM nu a fost așadar activă economic pe piață. |
| --- | --- |

(41)

Aceste activități nu au fost în beneficiul întreprinderilor individuale. Mai degrabă, ele au corespuns îndatoririlor tipice ale unei asociații (fără scop lucrativ). Ar fi greșit să se echivaleze activitatea VDM cu o activitate comercială lobbyistă desfășurată în beneficiul sectorului produselor lactate, ale cărei servicii ar putea fi „cumpărate” pe piață. De asemenea, membrii săi nu au avut posibilitatea de a recurge la alți „prestatori de servicii” în locul serviciilor oferite de VMD. Prin urmare, nu au fost îndeplinite condițiile de concurență. VDM nu a fost așadar activă economic pe piață.

| (42) | În plus, potrivit Germaniei, nici exploatațiile de producere a laptelui nu au obținut avantaje de pe urma serviciilor VDM. În special, VDM nu a oferit „servicii de consultanță specifice” întreprinderilor din sectorul produselor lactate. Activitățile VDM au avut în schimb un caracter general. VDM a informat părțile interesate și, în cele din urmă, publicul larg, cu privire la direcția spre care se îndreaptă legislația națională și internațională în domeniul alimentar, știința legată de produsele lactate, analiza laptelui și a produselor lactate, nutriția și chestiunile legate de protecția mediului, climei și animalelor. Procedând astfel, VDM a difuzat informații în principal în publicații disponibile publicului larg (pe internet) și a organizat conferințe. Așadar, VDM a îndeplinit rolul de „multiplicator”, o activitate tipică pentru o asociație și, de asemenea, o activitate de o importanță crucială pentru a face informațiile accesibile publicului larg. |
| --- | --- |

(42)

În plus, potrivit Germaniei, nici exploatațiile de producere a laptelui nu au obținut avantaje de pe urma serviciilor VDM. În special, VDM nu a oferit „servicii de consultanță specifice” întreprinderilor din sectorul produselor lactate. Activitățile VDM au avut în schimb un caracter general. VDM a informat părțile interesate și, în cele din urmă, publicul larg, cu privire la direcția spre care se îndreaptă legislația națională și internațională în domeniul alimentar, știința legată de produsele lactate, analiza laptelui și a produselor lactate, nutriția și chestiunile legate de protecția mediului, climei și animalelor. Procedând astfel, VDM a difuzat informații în principal în publicații disponibile publicului larg (pe internet) și a organizat conferințe. Așadar, VDM a îndeplinit rolul de „multiplicator”, o activitate tipică pentru o asociație și, de asemenea, o activitate de o importanță crucială pentru a face informațiile accesibile publicului larg.

| (43) | Această formă „deschisă” și generală de „consiliere” nu a constituit un avantaj comercial pentru sectorul produselor lactate. Aceasta nu ar putea fi comparată cu activitatea de consiliere „specifică” oferită de birourile de consultanță de afaceri. Posibilele avantaje pentru întreprinderile din sectorul produselor lactate care rezultă din divulgarea de informații nu au fost relevante din punctul de vedere al ajutorului de stat. Germaniei nu i s-au adus la cunoștință deciziile Comisiei sau hotărârile Curții de Justiție a UE care au susținut o astfel de interpretare în sens larg a ajutorului. |
| --- | --- |

(43)

Această formă „deschisă” și generală de „consiliere” nu a constituit un avantaj comercial pentru sectorul produselor lactate. Aceasta nu ar putea fi comparată cu activitatea de consiliere „specifică” oferită de birourile de consultanță de afaceri. Posibilele avantaje pentru întreprinderile din sectorul produselor lactate care rezultă din divulgarea de informații nu au fost relevante din punctul de vedere al ajutorului de stat. Germaniei nu i s-au adus la cunoștință deciziile Comisiei sau hotărârile Curții de Justiție a UE care au susținut o astfel de interpretare în sens larg a ajutorului.

| (44) | A fost exclusă și posibilitatea ajutorului indirect. În acest scop, ar fi necesar ca plata efectuată către o parte terță să fie concepută în mod specific, pentru a favoriza beneficiarul indirect sau astfel încât acest avantaj pentru o societate sau o sucursală să fie inerent măsurii. Acest lucru nu se aplică în acest caz. Eventualele avantaje colaterale care decurg din măsuri precum furnizarea de informații generale privind direcția spre care se îndreaptă legislația națională și internațională privind produsele alimentare, știința legată de produsele lactate, analiza laptelui și a produselor lactate, nutriția și chestiunile legate de protecția mediului, climei și animalelor nu au fost clare și nu au putut confirma existența ajutorului. În plus, în calitate de măsuri generale, acestea nu au denaturat concurența. |
| --- | --- |

(44)

A fost exclusă și posibilitatea ajutorului indirect. În acest scop, ar fi necesar ca plata efectuată către o parte terță să fie concepută în mod specific, pentru a favoriza beneficiarul indirect sau astfel încât acest avantaj pentru o societate sau o sucursală să fie inerent măsurii. Acest lucru nu se aplică în acest caz. Eventualele avantaje colaterale care decurg din măsuri precum furnizarea de informații generale privind direcția spre care se îndreaptă legislația națională și internațională privind produsele alimentare, știința legată de produsele lactate, analiza laptelui și a produselor lactate, nutriția și chestiunile legate de protecția mediului, climei și animalelor nu au fost clare și nu au putut confirma existența ajutorului. În plus, în calitate de măsuri generale, acestea nu au denaturat concurența.

| (45) | În cazul de față, nu a existat niciun motiv care să justifice ipoteza că denaturarea concurenței prin favorizarea anumitor întreprinderi a fost intenționată sau că ea s-a produs pur și simplu. Dimpotrivă, contribuțiile la VDM au intenționat să garanteze că aceasta este în măsură să îndeplinească sarcinile neeconomice descrise mai sus. |
| --- | --- |

(45)

În cazul de față, nu a existat niciun motiv care să justifice ipoteza că denaturarea concurenței prin favorizarea anumitor întreprinderi a fost intenționată sau că ea s-a produs pur și simplu. Dimpotrivă, contribuțiile la VDM au intenționat să garanteze că aceasta este în măsură să îndeplinească sarcinile neeconomice descrise mai sus.

Motive pentru inițierea de către Comisie a procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din TFUE

Motive pentru inițierea de către Comisie a procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din TFUE

| (46) | În decizia de deschidere, Comisia a observat că VDM este un prestator de servicii, ea reprezentând sectorul produselor lactate din Germania la diferite niveluri, și că ea a prestat servicii specifice de consultanță în legătură cu producția de lapte. Beneficiarii finali ai acestor servicii au fost întregul sector al produselor lactate din Germania, în special exploatațiile de producere a laptelui, care constituie întreprinderi. De asemenea, aceasta a constatat că toate condițiile privind existența ajutorului sunt îndeplinite. |
| --- | --- |

(46)

În decizia de deschidere, Comisia a observat că VDM este un prestator de servicii, ea reprezentând sectorul produselor lactate din Germania la diferite niveluri, și că ea a prestat servicii specifice de consultanță în legătură cu producția de lapte. Beneficiarii finali ai acestor servicii au fost întregul sector al produselor lactate din Germania, în special exploatațiile de producere a laptelui, care constituie întreprinderi. De asemenea, aceasta a constatat că toate condițiile privind existența ajutorului sunt îndeplinite.

Observații din partea VDM

Observații din partea VDM

| (47) | Într-o scrisoare din 6 februarie 2014, VDM a prezentat următoarele observații cu privire la plățile efectuate în acest sens. |
| --- | --- |

(47)

Într-o scrisoare din 6 februarie 2014, VDM a prezentat următoarele observații cu privire la plățile efectuate în acest sens.

| (48) | Resursele provenite din taxa pe lapte nu ar putea fi considerate drept ajutor acordat VDM. VDM nu era o întreprindere în sensul articolului 107 din TFUE și, în orice caz, activitățile VDM finanțate din resursele provenite din taxa pe lapte nu au reprezentat o activitate comercială, cu alte cuvinte o activitate economică care implică furnizarea de bunuri sau servicii pe o piață. Acest lucru a însemnat că VDM, cel puțin în ceea ce privește activitățile finanțate din taxa pe lapte, nu ar trebui să fie considerată ca fiind o întreprindere, deoarece statutul de întreprindere nu ar trebui în niciun caz să fie determinat pe o bază funcțională în raport cu o activitate specifică. |
| --- | --- |

(48)

Resursele provenite din taxa pe lapte nu ar putea fi considerate drept ajutor acordat VDM. VDM nu era o întreprindere în sensul articolului 107 din TFUE și, în orice caz, activitățile VDM finanțate din resursele provenite din taxa pe lapte nu au reprezentat o activitate comercială, cu alte cuvinte o activitate economică care implică furnizarea de bunuri sau servicii pe o piață. Acest lucru a însemnat că VDM, cel puțin în ceea ce privește activitățile finanțate din taxa pe lapte, nu ar trebui să fie considerată ca fiind o întreprindere, deoarece statutul de întreprindere nu ar trebui în niciun caz să fie determinat pe o bază funcțională în raport cu o activitate specifică.

| (49) | VDM nu era un prestator de servicii pe o piață. Activitățile sale au constituit în schimb activități tipice ale unei asociații. Ca organizație-umbrelă, VDM a consolidat și a reprezentat sectorul produselor lactate din Germania. Astfel, ar fi greșit să se considere că aceste activități, care rezultă din structura bazată pe calitatea de membru a VDM, constituie „servicii” pentru membrii săi. Dimpotrivă, dată fiind această structură, VDM a îndeplinit misiunea de modelare a opiniei democratice din sectorul produselor lactate în domenii precum legislația și standardizarea. Reprezentanții guvernului federal, ai landurilor și ai comunității științifice, care au fost reprezentați în cadrul VDM fie cu rol consultativ, fie cu drepturi de vot, au fost, de asemenea, implicați în acest proces. Astfel de activități tipice ale unei asociații, de modelare a opiniei membrilor și de reprezentare a acestora, nu implică furnizarea de servicii „pe piață”. |
| --- | --- |

(49)

VDM nu era un prestator de servicii pe o piață. Activitățile sale au constituit în schimb activități tipice ale unei asociații. Ca organizație-umbrelă, VDM a consolidat și a reprezentat sectorul produselor lactate din Germania. Astfel, ar fi greșit să se considere că aceste activități, care rezultă din structura bazată pe calitatea de membru a VDM, constituie „servicii” pentru membrii săi. Dimpotrivă, dată fiind această structură, VDM a îndeplinit misiunea de modelare a opiniei democratice din sectorul produselor lactate în domenii precum legislația și standardizarea. Reprezentanții guvernului federal, ai landurilor și ai comunității științifice, care au fost reprezentați în cadrul VDM fie cu rol consultativ, fie cu drepturi de vot, au fost, de asemenea, implicați în acest proces. Astfel de activități tipice ale unei asociații, de modelare a opiniei membrilor și de reprezentare a acestora, nu implică furnizarea de servicii „pe piață”.

| (50) | Chiar dacă s-ar examina mai îndeaproape diversele domenii în care VDM a fost activă, astfel cum se arată în continuare, este evident că aceste domenii de activitate finanțate din resursele generate de taxa pe lapte nu au implicat desfășurarea unei „activități economice” pe o piață dată. |
| --- | --- |

(50)

Chiar dacă s-ar examina mai îndeaproape diversele domenii în care VDM a fost activă, astfel cum se arată în continuare, este evident că aceste domenii de activitate finanțate din resursele generate de taxa pe lapte nu au implicat desfășurarea unei „activități economice” pe o piață dată.

| (51) | Un aspect esențial al activităților VDM a fost acela al „consultării cuprinzătoare cu privire la toate aspectele legate de sectorul produselor lactate, atât la nivel național, cât și la nivel internațional”. Aceasta a reprezentat aproximativ 15 % din fondurile primite de VDM din taxele pe lapte. Această activitate nu ar constitui însă o consiliere adresată întreprinderilor din sectorul produselor lactate, ci, mai degrabă, o serie de recomandări adresate organismelor legislative și de reglementare naționale și internaționale, și anume comunicarea avizului și a informațiilor privind sectorul produselor lactate, înainte de propunerile legislative și de alte activități de reglementare. În cadrul acestei proceduri, VDM a acționat în calitate de expert și de reprezentant al sectorului produselor lactate în Germania. Dar și în acest caz, VDM nu a acționat ca un „prestator de servicii” pe piață. Mai degrabă, activitățile VDM s-au concentrat pe comunicarea în mod democratic a opiniei formulate de membrii săi în cadrul procesului legislativ. Din acest motiv, activitățile de lobby în numele întregului sector al produselor lactate desfășurate în cadrul procesului legislativ în raport cu ministerele, organismele parlamentare, comitetele și grupurile de lucru tehnice din cadrul asociațiilor și organizațiilor tehnice naționale și internaționale nu ar putea fi considerate drept o activitate economică. |
| --- | --- |

(51)

Un aspect esențial al activităților VDM a fost acela al „consultării cuprinzătoare cu privire la toate aspectele legate de sectorul produselor lactate, atât la nivel național, cât și la nivel internațional”. Aceasta a reprezentat aproximativ 15 % din fondurile primite de VDM din taxele pe lapte. Această activitate nu ar constitui însă o consiliere adresată întreprinderilor din sectorul produselor lactate, ci, mai degrabă, o serie de recomandări adresate organismelor legislative și de reglementare naționale și internaționale, și anume comunicarea avizului și a informațiilor privind sectorul produselor lactate, înainte de propunerile legislative și de alte activități de reglementare. În cadrul acestei proceduri, VDM a acționat în calitate de expert și de reprezentant al sectorului produselor lactate în Germania. Dar și în acest caz, VDM nu a acționat ca un „prestator de servicii” pe piață. Mai degrabă, activitățile VDM s-au concentrat pe comunicarea în mod democratic a opiniei formulate de membrii săi în cadrul procesului legislativ. Din acest motiv, activitățile de lobby în numele întregului sector al produselor lactate desfășurate în cadrul procesului legislativ în raport cu ministerele, organismele parlamentare, comitetele și grupurile de lucru tehnice din cadrul asociațiilor și organizațiilor tehnice naționale și internaționale nu ar putea fi considerate drept o activitate economică.

| (52) | Cu toate acestea, chiar dacă acest rol de consultant pentru organisme de stat la nivel național și internațional ar trebui să fie considerat un serviciu, organismele de stat care au beneficiat de acest „serviciu” nu erau întreprinderi și, prin urmare, nu au putut fi considerate drept beneficiare ale unui ajutor de stat în sensul articolului 107 din TFUE. Având în vedere faptul că acesta efectuează activitățile tipice ale unei asociații, astfel cum sunt descrise mai sus, VDM nu ar putea fi considerată ca fiind o întreprindere și, prin urmare, ca un beneficiar adecvat al ajutorului. Dimpotrivă, serviciile de consultanță specifice sub formă de consiliere selectivă a întreprinderilor din sectorul produselor lactate nu erau finanțate din resursele provenite din taxele pe lapte puse la dispoziția VDM de landuri. |
| --- | --- |

(52)

Cu toate acestea, chiar dacă acest rol de consultant pentru organisme de stat la nivel național și internațional ar trebui să fie considerat un serviciu, organismele de stat care au beneficiat de acest „serviciu” nu erau întreprinderi și, prin urmare, nu au putut fi considerate drept beneficiare ale unui ajutor de stat în sensul articolului 107 din TFUE. Având în vedere faptul că acesta efectuează activitățile tipice ale unei asociații, astfel cum sunt descrise mai sus, VDM nu ar putea fi considerată ca fiind o întreprindere și, prin urmare, ca un beneficiar adecvat al ajutorului. Dimpotrivă, serviciile de consultanță specifice sub formă de consiliere selectivă a întreprinderilor din sectorul produselor lactate nu erau finanțate din resursele provenite din taxele pe lapte puse la dispoziția VDM de landuri.

| (53) | Acționând în numele întregului sector al produselor lactate, VDM a fost, de asemenea, implicată în standardizarea și armonizarea la nivel național și internațional, în colaborare cu organizațiile de standardizare competente, cum ar fi ISO, IDF, CEN și DIN. De asemenea, această asociație a consiliat guvernul federal în ceea ce privește Codex Alimentarius. Prin urmare, VDM a făcut parte, printre altele, din următoarele comitete CODEX, în calitate de consilier pe lângă guvernul federal:






  — | CCMMP – Lapte și produse lactate (în special, toate standardele legate de produsele lactate ale CCMMP au fost revizuite între 2001 și 2011); |
| --- | --- | --- |

(53)

Acționând în numele întregului sector al produselor lactate, VDM a fost, de asemenea, implicată în standardizarea și armonizarea la nivel național și internațional, în colaborare cu organizațiile de standardizare competente, cum ar fi ISO, IDF, CEN și DIN. De asemenea, această asociație a consiliat guvernul federal în ceea ce privește Codex Alimentarius. Prin urmare, VDM a făcut parte, printre altele, din următoarele comitete CODEX, în calitate de consilier pe lângă guvernul federal:

Codex Alimentarius

—

CCMMP – Lapte și produse lactate (în special, toate standardele legate de produsele lactate ale CCMMP au fost revizuite între 2001 și 2011);

| — | CCFH – Igiena produselor alimentare; |
| --- | --- |

—

CCFH – Igiena produselor alimentare;

| — | CCCF – Contaminanții din produsele alimentare; |
| --- | --- |

—

CCCF – Contaminanții din produsele alimentare;

| — | CCFA – Aditivii din produsele alimentare; |
| --- | --- |

—

CCFA – Aditivii din produsele alimentare;

| — | CCFICS – Certificate de import al produselor alimentare; |
| --- | --- |

—

CCFICS – Certificate de import al produselor alimentare;

| — | CCFL – Etichetarea produselor alimentare; |
| --- | --- |

—

CCFL – Etichetarea produselor alimentare;

| — | CCGP – Principii generale; |
| --- | --- |

—

CCGP – Principii generale;

| — | CCMAS – Metode de analiză și eșantionare; |
| --- | --- |

—

CCMAS – Metode de analiză și eșantionare;

| — | CCNFSDU – Nutriție și produse alimentare pentru utilizări în diete speciale; și |
| --- | --- |

—

CCNFSDU – Nutriție și produse alimentare pentru utilizări în diete speciale; și

| — | CCRVDF – Reziduuri de medicamente de uz veterinar în produsele alimentare. |
| --- | --- |

—

CCRVDF – Reziduuri de medicamente de uz veterinar în produsele alimentare.

| (54) | Acest domeniu de standardizare și armonizare la nivel național și internațional a reprezentat aproximativ 45 % din resursele pe care VDM le-a primit din taxele pe lapte. Acest lucru nu ar trebui să fie considerat drept o activitate economică. În acest caz, VDM nu a oferit servicii pieței, ci a reprezentat întregul sector al produselor lactate ca organizație-umbrelă în contextul unei sarcini efectuate în interes public. S-a recunoscut faptul că activitățile sale legate de standardizare și armonizare în cadrul ISO, IDF, CEN, DIN și al Comisiei Codex Alimentarius au fost în interesul public și că ele nu implică niciun ajutor selectiv. |
| --- | --- |

(54)

Acest domeniu de standardizare și armonizare la nivel național și internațional a reprezentat aproximativ 45 % din resursele pe care VDM le-a primit din taxele pe lapte. Acest lucru nu ar trebui să fie considerat drept o activitate economică. În acest caz, VDM nu a oferit servicii pieței, ci a reprezentat întregul sector al produselor lactate ca organizație-umbrelă în contextul unei sarcini efectuate în interes public. S-a recunoscut faptul că activitățile sale legate de standardizare și armonizare în cadrul ISO, IDF, CEN, DIN și al Comisiei Codex Alimentarius au fost în interesul public și că ele nu implică niciun ajutor selectiv.

Codex Alimentarius

| (55) | În statutul DIN e.V. se precizează, de exemplu, că „sarcina (scopul) DIN este de a iniția, organiza, coordona și modera standardizarea și armonizarea în beneficiul public, protejând în același timp interesul public în contextul unui proces transparent și ordonat. Rezultatele activității sale vor fi utilizate în scopul inovării, siguranței și înțelegerii în domeniul antreprenorial, științific, administrativ și social, precum și al asigurării calității, al raționalizării, al sănătății și securității în muncă și al protecției mediului și consumatorilor”. |
| --- | --- |

(55)

În statutul DIN e.V. se precizează, de exemplu, că „sarcina (scopul) DIN este de a iniția, organiza, coordona și modera standardizarea și armonizarea în beneficiul public, protejând în același timp interesul public în contextul unui proces transparent și ordonat. Rezultatele activității sale vor fi utilizate în scopul inovării, siguranței și înțelegerii în domeniul antreprenorial, științific, administrativ și social, precum și al asigurării calității, al raționalizării, al sănătății și securității în muncă și al protecției mediului și consumatorilor”.

| (56) | Același lucru este valabil și pentru Comisia Codex Alimentarius, al cărui scop este descris după cum urmează pe site-ul de internet al organizației:

  „Comisia Codex Alimentarius, înființată de FAO și OMS în 1963, elaborează standarde internaționale armonizate în domeniul alimentar, orientări și coduri de bune practici pentru a proteja sănătatea consumatorilor și a asigura aplicarea unor practici echitabile în cadrul comerțului cu produse alimentare.” |
| --- | --- |

(56)

Același lucru este valabil și pentru Comisia Codex Alimentarius, al cărui scop este descris după cum urmează pe site-ul de internet al organizației:

Codex Alimentarius

„Comisia Codex Alimentarius, înființată de FAO și OMS în 1963, elaborează standarde internaționale armonizate în domeniul alimentar, orientări și coduri de bune practici pentru a proteja sănătatea consumatorilor și a asigura aplicarea unor practici echitabile în cadrul comerțului cu produse alimentare.”

| (57) | Codex Alimentarius reprezintă, de asemenea, o bază importantă pentru legislația în domeniul alimentar, și anume actele cu putere de lege și normele administrative care guvernează produsele alimentare, în general, și de siguranță alimentară, în special, la nivel comunitar sau național. Ca principal standard al legislației internaționale în domeniul alimentar, Codex Alimentarius a trebuit să fie luat în considerare de către organismele de reglementare din punctul de vedere al siguranței alimentară și al protecției consumatorilor în ceea ce privește dezvoltarea sau modificarea legislației în domeniul alimentar (7). |
| --- | --- |

(57)

Codex Alimentarius reprezintă, de asemenea, o bază importantă pentru legislația în domeniul alimentar, și anume actele cu putere de lege și normele administrative care guvernează produsele alimentare, în general, și de siguranță alimentară, în special, la nivel comunitar sau național. Ca principal standard al legislației internaționale în domeniul alimentar, Codex Alimentarius a trebuit să fie luat în considerare de către organismele de reglementare din punctul de vedere al siguranței alimentară și al protecției consumatorilor în ceea ce privește dezvoltarea sau modificarea legislației în domeniul alimentar (7).

Codex Alimentarius

Codex Alimentarius

7

| (58) | Prin urmare, VDM nu a desfășurat o activitate economică în acest domeniu, în sensul că nu a oferit servicii pe piață. Această opinie a fost susținută exclusiv în virtutea faptului că astfel de activități de standardizare și armonizare s-au desfășurat în interesul publicului, în special în interesul consumatorilor, și nu au beneficiat de existența unei piețe (8). |
| --- | --- |

(58)

Prin urmare, VDM nu a desfășurat o activitate economică în acest domeniu, în sensul că nu a oferit servicii pe piață. Această opinie a fost susținută exclusiv în virtutea faptului că astfel de activități de standardizare și armonizare s-au desfășurat în interesul publicului, în special în interesul consumatorilor, și nu au beneficiat de existența unei piețe (8).

8

| (59) | Un alt aspect al activităților VDM era legat de furnizarea de informații generale referitoare la lapte și la creșterea animalelor de lapte și, în acest context, de diseminarea cunoștințelor științifice și a noilor metode în acest domeniu într-o formă ușor de înțeles. În acest sens, VDM a elaborat avize, manuale și orientări, cu scopul de a informa toate părțile interesate, inclusiv consumatorii, într-o formă ușor de înțeles, cu privire la aspecte precum cele mai bune tehnologii disponibile în domeniul protecției mediului, bunele practici agricole, consumul de apă, emisiile de CO2, bunăstarea animalelor în sectorul creșterii animalelor de lapte și sistemele de hrănire în producția de lapte. Aceasta a reprezentat aproximativ 35 % din fondurile primite de VDM din taxele pe lapte. |
| --- | --- |

(59)

Un alt aspect al activităților VDM era legat de furnizarea de informații generale referitoare la lapte și la creșterea animalelor de lapte și, în acest context, de diseminarea cunoștințelor științifice și a noilor metode în acest domeniu într-o formă ușor de înțeles. În acest sens, VDM a elaborat avize, manuale și orientări, cu scopul de a informa toate părțile interesate, inclusiv consumatorii, într-o formă ușor de înțeles, cu privire la aspecte precum cele mai bune tehnologii disponibile în domeniul protecției mediului, bunele practici agricole, consumul de apă, emisiile de CO2, bunăstarea animalelor în sectorul creșterii animalelor de lapte și sistemele de hrănire în producția de lapte. Aceasta a reprezentat aproximativ 35 % din fondurile primite de VDM din taxele pe lapte.

2

| (60) | Acest lucru nu a constituit o activitate economică, pentru că nu implica furnizarea anumitor servicii la concurență cu alți prestatori de servicii. Având în vedere faptul că nu au fost efectuate activități specifice în favoarea întreprinderilor din sectorul produselor lactate, ci mai degrabă VDM a informat toate părțile terțe interesate, și anume publicul, cu privire la aspectele referitoare la lapte și la creșterea animalelor de lapte, activitățile sale au implicat servicii pe care le-a furnizat gratuit și care nu au putut fi furnizate în schimbul unei remunerații de către un terț. Pentru anumite publicații au fost percepute doar mici taxe de drepturi de autor. |
| --- | --- |

(60)

Acest lucru nu a constituit o activitate economică, pentru că nu implica furnizarea anumitor servicii la concurență cu alți prestatori de servicii. Având în vedere faptul că nu au fost efectuate activități specifice în favoarea întreprinderilor din sectorul produselor lactate, ci mai degrabă VDM a informat toate părțile terțe interesate, și anume publicul, cu privire la aspectele referitoare la lapte și la creșterea animalelor de lapte, activitățile sale au implicat servicii pe care le-a furnizat gratuit și care nu au putut fi furnizate în schimbul unei remunerații de către un terț. Pentru anumite publicații au fost percepute doar mici taxe de drepturi de autor.

| (61) | VDM a venit, de asemenea, în sprijinul oamenilor de știință, în special al celor tineri, proveniți de la universitățile de stat, prin rambursarea unei părți a cheltuielilor lor de deplasare la evenimente specifice sectorului produselor lactate. Întrucât acest lucru a implicat acordarea de sprijin persoanelor fizice din sectorul necomercial, condițiile prealabile pentru existența unui ajutor de stat nu au fost îndeplinite. |
| --- | --- |

(61)

VDM a venit, de asemenea, în sprijinul oamenilor de știință, în special al celor tineri, proveniți de la universitățile de stat, prin rambursarea unei părți a cheltuielilor lor de deplasare la evenimente specifice sectorului produselor lactate. Întrucât acest lucru a implicat acordarea de sprijin persoanelor fizice din sectorul necomercial, condițiile prealabile pentru existența unui ajutor de stat nu au fost îndeplinite.

| (62) | Mai mult, doi angajați ai VDM au făcut prezentări la Fachhochschule Hannover, o activitate care nu ar trebui nici ea privită ca o activitate economică. Acest domeniu (sprijin pentru oamenii de știință tineri și prezentările făcute de angajații VDM) a acoperit aproximativ 5 % din resursele provenite din taxele pe lapte primite de VDM. |
| --- | --- |

(62)

Mai mult, doi angajați ai VDM au făcut prezentări la Fachhochschule Hannover, o activitate care nu ar trebui nici ea privită ca o activitate economică. Acest domeniu (sprijin pentru oamenii de știință tineri și prezentările făcute de angajații VDM) a acoperit aproximativ 5 % din resursele provenite din taxele pe lapte primite de VDM.

Fachhochschule Hannover

| (63) | În măsura în care costurile activității VDM în cadrul IDF și rolul său de Comitet național german în cadrul IDF, care emite, de exemplu, avize privind aspectele internaționale, au fost finanțate din resurse provenite din taxele pe lapte, aceste activități au făcut parte fie din rolul VDM de consilier al organismelor de stat, fie din activitatea sa de standardizare și de informare publică. În plus, participarea reprezentanților VDM la reuniunile IDF a constituit, în sine, un indiciu al stării sale de asociere și nu o activitate economică. Punctul central al activității IDF a fost acela de a contribui la standardele internaționale (Codex alimentarius, ISO, CEN) și la furnizarea de informații generale și generice. |
| --- | --- |

(63)

În măsura în care costurile activității VDM în cadrul IDF și rolul său de Comitet național german în cadrul IDF, care emite, de exemplu, avize privind aspectele internaționale, au fost finanțate din resurse provenite din taxele pe lapte, aceste activități au făcut parte fie din rolul VDM de consilier al organismelor de stat, fie din activitatea sa de standardizare și de informare publică. În plus, participarea reprezentanților VDM la reuniunile IDF a constituit, în sine, un indiciu al stării sale de asociere și nu o activitate economică. Punctul central al activității IDF a fost acela de a contribui la standardele internaționale (Codex alimentarius, ISO, CEN) și la furnizarea de informații generale și generice.

Codex alimentarius

| (64) | Aceasta nu a implicat acordarea de ajutor întreprinderilor din sectorul produselor lactate. Faptul că organismele de stat s-au consultat cu VDM înainte sau în timpul procedurilor legislative și al altor proceduri de reglementare și că, pentru a-și asigura independența, ele și-au reglementat finanțarea în funcție de o taxă obligatorie nu înseamnă că întreprinderile care au fost obligate să finanțeze furnizarea de informații organismelor de stat prin intermediul taxei obligatorii au fost favorizate de stat. |
| --- | --- |

(64)

Aceasta nu a implicat acordarea de ajutor întreprinderilor din sectorul produselor lactate. Faptul că organismele de stat s-au consultat cu VDM înainte sau în timpul procedurilor legislative și al altor proceduri de reglementare și că, pentru a-și asigura independența, ele și-au reglementat finanțarea în funcție de o taxă obligatorie nu înseamnă că întreprinderile care au fost obligate să finanțeze furnizarea de informații organismelor de stat prin intermediul taxei obligatorii au fost favorizate de stat.

| (65) | Aceeași situație se regăsește în domeniile standardizării în interesul public și al sprijinirii oamenilor de știință din mediul universitar, în special a celor tineri. În fine, furnizarea de informații nu a favorizat în niciun fel întreprinderile din sectorul produselor lactate. Scopul acestei activități a fost de a sensibiliza opinia publică cu privire la aspectele legate de sectorul produselor lactate și de a disemina cunoștințele privind cerințele, normele, standardele aplicabile și stadiul actual al tehnologiei, în vederea asigurării unui nivel ridicat al standardelor de calitate și de mediu în interesul public. Mai mult, în cazul în care întreprinderile din sectorul produselor lactate au fost avantajate de măsurile luate de VDM, aceste măsuri au fost nemăsurabile, constituind de fapt avantaje colaterale indirecte, care nu au fost suficiente pentru ca aceste măsuri, puse în aplicare cu un obiectiv diferit, să devină ajutoare de stat. În plus, dacă s-ar presupune că ajutorul a fost acordat „sectorului produselor lactate”, nu ar fi posibil să se recupereze ajutorul acordat, deoarece nu s-ar putea stabili, nici chiar într-o măsură limitată, care sunt întreprinderile care au beneficiat de acesta și în ce măsură a avut loc acest lucru, în special având în vedere că efectele pozitive nu erau limitate la întreprinderile din sectorul german al produselor lactate, ci că de aceste efecte pozitive au beneficiat întreprinderi străine, dacă erau active în Germania sau dacă activitățile în cauză – cum ar fi activitățile legate de standardizarea internațională și de Codex Alimentarius – erau de nivel internațional. |
| --- | --- |

(65)

Aceeași situație se regăsește în domeniile standardizării în interesul public și al sprijinirii oamenilor de știință din mediul universitar, în special a celor tineri. În fine, furnizarea de informații nu a favorizat în niciun fel întreprinderile din sectorul produselor lactate. Scopul acestei activități a fost de a sensibiliza opinia publică cu privire la aspectele legate de sectorul produselor lactate și de a disemina cunoștințele privind cerințele, normele, standardele aplicabile și stadiul actual al tehnologiei, în vederea asigurării unui nivel ridicat al standardelor de calitate și de mediu în interesul public. Mai mult, în cazul în care întreprinderile din sectorul produselor lactate au fost avantajate de măsurile luate de VDM, aceste măsuri au fost nemăsurabile, constituind de fapt avantaje colaterale indirecte, care nu au fost suficiente pentru ca aceste măsuri, puse în aplicare cu un obiectiv diferit, să devină ajutoare de stat. În plus, dacă s-ar presupune că ajutorul a fost acordat „sectorului produselor lactate”, nu ar fi posibil să se recupereze ajutorul acordat, deoarece nu s-ar putea stabili, nici chiar într-o măsură limitată, care sunt întreprinderile care au beneficiat de acesta și în ce măsură a avut loc acest lucru, în special având în vedere că efectele pozitive nu erau limitate la întreprinderile din sectorul german al produselor lactate, ci că de aceste efecte pozitive au beneficiat întreprinderi străine, dacă erau active în Germania sau dacă activitățile în cauză – cum ar fi activitățile legate de standardizarea internațională și de Codex Alimentarius – erau de nivel internațional.

Codex Alimentarius

| (66) | În cazul în care, contrar celor de mai sus, utilizarea fondurilor generate de taxa pe lapte plătită VDM în temeiul măsurilor BW 6, BY 9, HE 5, NI 10, NW 9, RP8, SL 6 și TH 6 ar fi considerată ajutoare de stat, acestea ar trebui să fie, în orice caz, compatibile cu legislația secundară relevantă. |
| --- | --- |

(66)

În cazul în care, contrar celor de mai sus, utilizarea fondurilor generate de taxa pe lapte plătită VDM în temeiul măsurilor BW 6, BY 9, HE 5, NI 10, NW 9, RP8, SL 6 și TH 6 ar fi considerată ajutoare de stat, acestea ar trebui să fie, în orice caz, compatibile cu legislația secundară relevantă.

| (67) | În cazul în care, contrar opiniei VDM, rolul de consultant al VDM ar fi considerat ca reprezentând un ajutor de stat pentru întreprinderile din sectorul produselor lactate, acest lucru ar permite acordarea de asistență tehnică în sensul punctului 14 din Orientările comunitare 2000-2006 pentru ajutoarele de stat din sectorul agricol (9) („Orientări 2000-2006”) și secțiunea IV.K. a Orientărilor comunitare 2007-2013 pentru ajutoarele de stat din sectorul agricol și forestier (10) („Orientări 2007-2013”). |
| --- | --- |

(67)

În cazul în care, contrar opiniei VDM, rolul de consultant al VDM ar fi considerat ca reprezentând un ajutor de stat pentru întreprinderile din sectorul produselor lactate, acest lucru ar permite acordarea de asistență tehnică în sensul punctului 14 din Orientările comunitare 2000-2006 pentru ajutoarele de stat din sectorul agricol (9) („Orientări 2000-2006”) și secțiunea IV.K. a Orientărilor comunitare 2007-2013 pentru ajutoarele de stat din sectorul agricol și forestier (10) („Orientări 2007-2013”).

9

10

| (68) | VDM a afirmat, de asemenea, că, în perioada 2001-2006, măsurile vizau exclusiv laptele, care este un produs inclus în anexa I. Măsurile vizau diseminarea cunoștințelor științifice, în special stadiul actual al tehnologiei și cele mai bune practici actuale, care constituie baza pentru standardele coformulate de VDM sau stabilite cu contribuția acesteia, sau care influențează noi inițiative legislative. Așadar, măsurile VDM au ținut periodic cont de noile tehnologii în sensul punctului 14.1 din Orientările 2000-2006. Întrucât acestea au implicat stabilirea și diseminarea de cunoștințe științifice, activitățile de standardizare și armonizare ale VDM ar trebui, prin urmare, să fie calificate drept asistență tehnică. |
| --- | --- |

(68)

VDM a afirmat, de asemenea, că, în perioada 2001-2006, măsurile vizau exclusiv laptele, care este un produs inclus în anexa I. Măsurile vizau diseminarea cunoștințelor științifice, în special stadiul actual al tehnologiei și cele mai bune practici actuale, care constituie baza pentru standardele coformulate de VDM sau stabilite cu contribuția acesteia, sau care influențează noi inițiative legislative. Așadar, măsurile VDM au ținut periodic cont de noile tehnologii în sensul punctului 14.1 din Orientările 2000-2006. Întrucât acestea au implicat stabilirea și diseminarea de cunoștințe științifice, activitățile de standardizare și armonizare ale VDM ar trebui, prin urmare, să fie calificate drept asistență tehnică.

| (69) | Mai mult, diseminarea de cunoștințe științifice și de informații factuale generice (în sensul secțiunii IV.K din Orientările 2007-2013) ar trebui să fie, de asemenea, considerată ca fiind posibilă în cursul perioadei de valabilitate a Orientărilor 2000-2006, deoarece aceasta ar putea fi considerată ca intrând în domeniul de aplicare al serviciilor de consultanță sau de educație și formare (11). |
| --- | --- |

(69)

Mai mult, diseminarea de cunoștințe științifice și de informații factuale generice (în sensul secțiunii IV.K din Orientările 2007-2013) ar trebui să fie, de asemenea, considerată ca fiind posibilă în cursul perioadei de valabilitate a Orientărilor 2000-2006, deoarece aceasta ar putea fi considerată ca intrând în domeniul de aplicare al serviciilor de consultanță sau de educație și formare (11).

11

| (70) | Orice altă interpretare a Orientărilor 2007-2013 ar duce la o lipsă de coerență în ceea ce privește măsurile de publicitate, care au un impact mult mai mare asupra pieței. De asemenea, acestea ar fi fost posibile înainte de 2007, pe baza orientărilor comunitare privind ajutoarele de stat pentru publicitatea produselor menționate în anexa I la Tratatul CE și a anumitor produse neincluse în anexa I (2001/C-252/03) („Orientări privind publicitatea”). Ca produs excedentar, laptele întrunește criteriile pozitive expuse în scopuri publicitare. |
| --- | --- |

(70)

Orice altă interpretare a Orientărilor 2007-2013 ar duce la o lipsă de coerență în ceea ce privește măsurile de publicitate, care au un impact mult mai mare asupra pieței. De asemenea, acestea ar fi fost posibile înainte de 2007, pe baza orientărilor comunitare privind ajutoarele de stat pentru publicitatea produselor menționate în anexa I la Tratatul CE și a anumitor produse neincluse în anexa I (2001/C-252/03) („Orientări privind publicitatea”). Ca produs excedentar, laptele întrunește criteriile pozitive expuse în scopuri publicitare.

| (71) | Acest lucru a însemnat că, în sectorul produselor lactate, statele membre au avut permisiunea, fără alte restricții, de a acorda ajutoare de stat care acoperă 100 % din costurile generice (cu alte cuvinte, neutre din punctul de vedere al originii și al întreprinderilor implicate) al publicității pentru lapte. Statele membre au utilizat extensiv această posibilitate (12). În consecință, în cazul în care publicitatea generică pentru lapte și produse lactate a fost permisă fără restricție în perioada 2001-2006, nu există niciun motiv pentru care informațiile factuale generice sau diseminarea cunoștințelor științifice privind laptele și produsele lactate, care a avut un impact mult mai mic pe piață, ar trebui să facă obiectul unor cerințe mult mai stricte în temeiul normelor privind ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

(71)

Acest lucru a însemnat că, în sectorul produselor lactate, statele membre au avut permisiunea, fără alte restricții, de a acorda ajutoare de stat care acoperă 100 % din costurile generice (cu alte cuvinte, neutre din punctul de vedere al originii și al întreprinderilor implicate) al publicității pentru lapte. Statele membre au utilizat extensiv această posibilitate (12). În consecință, în cazul în care publicitatea generică pentru lapte și produse lactate a fost permisă fără restricție în perioada 2001-2006, nu există niciun motiv pentru care informațiile factuale generice sau diseminarea cunoștințelor științifice privind laptele și produsele lactate, care a avut un impact mult mai mic pe piață, ar trebui să facă obiectul unor cerințe mult mai stricte în temeiul normelor privind ajutoarele de stat.

12

| (72) | Este greu de crezut că intenția legislației de fond privind ajutoarele de stat sau a Comisiei, atunci când a elaborat orientările, a fost de a considera o campanie publicitară finanțată de stat și având sloganul „Să bem mai mult lapte!” ca reprezentând, în același timp, un ajutor pentru publicitate permis și un ajutor ilegal acordat campaniei de informare a consumatorilor într-un mod factual cu privire la valoarea nutrițională și importanța laptelui în nutriția copiilor. |
| --- | --- |

(72)

Este greu de crezut că intenția legislației de fond privind ajutoarele de stat sau a Comisiei, atunci când a elaborat orientările, a fost de a considera o campanie publicitară finanțată de stat și având sloganul „Să bem mai mult lapte!” ca reprezentând, în același timp, un ajutor pentru publicitate permis și un ajutor ilegal acordat campaniei de informare a consumatorilor într-un mod factual cu privire la valoarea nutrițională și importanța laptelui în nutriția copiilor.

| (73) | Celelalte condiții prevăzute la punctul 14 din Orientările 2000-2006 au fost, de asemenea, respectate. Deoarece măsurile erau generale și neutre din punctul de vedere al întreprinderilor implicate, ele nu s-au limitat în mod automat, la grupurile identificate (punctul 14.2). O defalcare financiară detaliată care să arate modalitatea de implementare a măsurilor de către întreprinderile individuale a fost imposibil de realizat – astfel cum se explică mai sus – dată fiind absența oricăror legături cu acestea. Având în vedere resursele relativ puține alocate acestui aspect și numărul mare de întreprinderi care își desfășoară activitatea în sectorul produselor lactate, pragurile stabilite la punctul 14.3 au fost departe de a fi fost atinse. |
| --- | --- |

(73)

Celelalte condiții prevăzute la punctul 14 din Orientările 2000-2006 au fost, de asemenea, respectate. Deoarece măsurile erau generale și neutre din punctul de vedere al întreprinderilor implicate, ele nu s-au limitat în mod automat, la grupurile identificate (punctul 14.2). O defalcare financiară detaliată care să arate modalitatea de implementare a măsurilor de către întreprinderile individuale a fost imposibil de realizat – astfel cum se explică mai sus – dată fiind absența oricăror legături cu acestea. Având în vedere resursele relativ puține alocate acestui aspect și numărul mare de întreprinderi care își desfășoară activitatea în sectorul produselor lactate, pragurile stabilite la punctul 14.3 au fost departe de a fi fost atinse.

| (74) | Pentru perioada începând cu 2007, VDM a declarat că măsurile corespunzătoare pe care le-a implementat ar trebui să fie privite ca reprezentând diseminarea de cunoștințe științifice într-o formă ușor de înțeles și ca informații factuale generice în sensul secțiunii IV.K din Orientările 2007-2013, coroborat cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006. Limitarea la IMM-uri nu a fost aplicabilă în acest caz, deoarece informațiile factuale generice neutre din punctul de vedere al întreprinderii (întreprinderilor) beneficiare nu s-ar putea aplica întreprinderilor mici și mijlocii prin intermediul acestei neutralități. Mai mult, trebuie amintit faptul că Orientările 2007-2013 nu au putut fi aplicate în mod contradictoriu. Și în acest caz, intenția nu ar fi fost să se permită o publicitate generică pentru lapte și produse lactate (care sunt produse agricole) la o intensitate de 100 % (a se vedea punctul 157 din Orientările 2007-2013), supunând în același timp informațiile factuale generice, cu un impact mult mai redus asupra concurenței, precum și diseminarea cunoștințelor științifice unor condiții mai stricte. În caz contrar, statele membre ar fi fost încurajate să se asigure că informațiile generice factuale sau diseminarea de cunoștințe științifice a fost asociată cu o invitație de a cumpăra, astfel încât să se garanteze că ea constituie o măsură de publicitate permisă. |
| --- | --- |

(74)

Pentru perioada începând cu 2007, VDM a declarat că măsurile corespunzătoare pe care le-a implementat ar trebui să fie privite ca reprezentând diseminarea de cunoștințe științifice într-o formă ușor de înțeles și ca informații factuale generice în sensul secțiunii IV.K din Orientările 2007-2013, coroborat cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006. Limitarea la IMM-uri nu a fost aplicabilă în acest caz, deoarece informațiile factuale generice neutre din punctul de vedere al întreprinderii (întreprinderilor) beneficiare nu s-ar putea aplica întreprinderilor mici și mijlocii prin intermediul acestei neutralități. Mai mult, trebuie amintit faptul că Orientările 2007-2013 nu au putut fi aplicate în mod contradictoriu. Și în acest caz, intenția nu ar fi fost să se permită o publicitate generică pentru lapte și produse lactate (care sunt produse agricole) la o intensitate de 100 % (a se vedea punctul 157 din Orientările 2007-2013), supunând în același timp informațiile factuale generice, cu un impact mult mai redus asupra concurenței, precum și diseminarea cunoștințelor științifice unor condiții mai stricte. În caz contrar, statele membre ar fi fost încurajate să se asigure că informațiile generice factuale sau diseminarea de cunoștințe științifice a fost asociată cu o invitație de a cumpăra, astfel încât să se garanteze că ea constituie o măsură de publicitate permisă.

| (75) | Având în vedere argumentele de mai sus, VDM a solicitat Comisiei să își revizuiască ipotezele privind calitatea de întreprindere a VDM și admisibilitatea activităților sale din punctul de vedere al normelor în materie de ajutoare de stat. Având în vedere complexitatea procedurii, VDM și-a rezervat, de asemenea, dreptul de a face observații suplimentare. |
| --- | --- |

(75)

Având în vedere argumentele de mai sus, VDM a solicitat Comisiei să își revizuiască ipotezele privind calitatea de întreprindere a VDM și admisibilitatea activităților sale din punctul de vedere al normelor în materie de ajutoare de stat. Având în vedere complexitatea procedurii, VDM și-a rezervat, de asemenea, dreptul de a face observații suplimentare.

Observații făcute de alte părți interesate

Observații făcute de alte părți interesate

| (76) | Între 6 și 10 februarie 2014, Comisia a primit un număr total de șase scrisori conținând observații din partea părților interesate privind măsurile în cauză implementate de VDM. |
| --- | --- |

(76)

Între 6 și 10 februarie 2014, Comisia a primit un număr total de șase scrisori conținând observații din partea părților interesate privind măsurile în cauză implementate de VDM.

| (77) | Landesvereinigung der Bayerischen Milchwirtschaft e.V. (scrisoarea din 7 februarie 2014) menționează că a sprijinit și a apreciat foarte mult schimbul internațional de experiență la care a participat VDM, ca modalitate de a asigura protecția consumatorilor pe baza cunoștințelor obținute din alte țări. Acest lucru nu a prilejuit favorizarea întreprinderilor individuale. |
| --- | --- |

(77)

Landesvereinigung der Bayerischen Milchwirtschaft e.V. (scrisoarea din 7 februarie 2014) menționează că a sprijinit și a apreciat foarte mult schimbul internațional de experiență la care a participat VDM, ca modalitate de a asigura protecția consumatorilor pe baza cunoștințelor obținute din alte țări. Acest lucru nu a prilejuit favorizarea întreprinderilor individuale.

Landesvereinigung der Bayerischen Milchwirtschaft e.V.

| (78) | În observațiile sale din 6 februarie 2014, Landesvereinigung Thüringer Milch e.V. s-a referit la observațiile depuse de VDM, pe care le-a susținut. |
| --- | --- |

(78)

În observațiile sale din 6 februarie 2014, Landesvereinigung Thüringer Milch e.V. s-a referit la observațiile depuse de VDM, pe care le-a susținut.

Landesvereinigung Thüringer Milch e.V.

| (79) | În observațiile sale din 6 februarie 2014, Milchprüfring Baden-Württemberg e.V. a indicat că VDM a reprezentat unul dintre organismele care au beneficiat de resursele provenite din taxe în Baden-Württemberg. Toate organismele menționate la rubrica anterioară implementaseră măsurile în favoarea sectorului produselor lactate în temeiul secțiunii 22 din Legea privind laptele și grăsimea. Alocarea resurselor provenite din taxe s-a limitat la ceea ce este necesar pentru a implementa aceste măsuri. |
| --- | --- |

(79)

În observațiile sale din 6 februarie 2014, Milchprüfring Baden-Württemberg e.V. a indicat că VDM a reprezentat unul dintre organismele care au beneficiat de resursele provenite din taxe în Baden-Württemberg. Toate organismele menționate la rubrica anterioară implementaseră măsurile în favoarea sectorului produselor lactate în temeiul secțiunii 22 din Legea privind laptele și grăsimea. Alocarea resurselor provenite din taxe s-a limitat la ceea ce este necesar pentru a implementa aceste măsuri.

Milchprüfring Baden-Württemberg e.V.

| (80) | În observațiile sale din 10 februarie 2014, Milchwirtschaftliche Arbeitsgemeinschaft Rheinland-Pfalz e.V. a prezentat aceleași argumente pe care le-a invocat și Germania în observațiile sale din 20 septembrie 2013. |
| --- | --- |

(80)

În observațiile sale din 10 februarie 2014, Milchwirtschaftliche Arbeitsgemeinschaft Rheinland-Pfalz e.V. a prezentat aceleași argumente pe care le-a invocat și Germania în observațiile sale din 20 septembrie 2013.

Milchwirtschaftliche Arbeitsgemeinschaft Rheinland-Pfalz e.V.

| (81) | În observațiile sale din 6 februarie 2014, Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg e.V. a reiterat cele declarate de Milchprüfring Baden-Württemberg e.V. (a se vedea considerentul 79 de mai sus). |
| --- | --- |

(81)

În observațiile sale din 6 februarie 2014, Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg e.V. a reiterat cele declarate de Milchprüfring Baden-Württemberg e.V. (a se vedea considerentul 79 de mai sus).

Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg e.V.

Milchprüfring Baden-Württemberg e.V.

| (82) | În scrisoarea sa din 7 februarie 2014, V. Landesvereinigung der Milchwirtschaft Niedersachsen е. V. (LVN) nu a făcut observații directe privind plățile acordate VDM, ci a negat fundamental existența unui ajutor pentru oricare dintre submăsurile din cadrul MFG. |
| --- | --- |

(82)

În scrisoarea sa din 7 februarie 2014, V. Landesvereinigung der Milchwirtschaft Niedersachsen е. V. (LVN) nu a făcut observații directe privind plățile acordate VDM, ci a negat fundamental existența unui ajutor pentru oricare dintre submăsurile din cadrul MFG.

Landesvereinigung der Milchwirtschaft Niedersachsen е. V.

| (83) | În ceea ce privește aspectele individuale, LVN s-a pronunțat asupra faptului că măsurile finanțate prin resurse provenite din taxa pe lapte nu implică nicio pierdere pentru bugetul landului, că statul nu a avut nicio competență de a dispune cu privire la resursele provenite din taxa pe lapte și că statul nu a exercitat vreun control nici asupra valorii taxei, nici asupra conținutului măsurilor. În consecință, plățile în cauză nu au putut fi imputate statului. În plus, statul nu a controlat nivelul plăților și nici nu a fost implicat în LVN din punct de vedere organizațional. |
| --- | --- |

(83)

În ceea ce privește aspectele individuale, LVN s-a pronunțat asupra faptului că măsurile finanțate prin resurse provenite din taxa pe lapte nu implică nicio pierdere pentru bugetul landului, că statul nu a avut nicio competență de a dispune cu privire la resursele provenite din taxa pe lapte și că statul nu a exercitat vreun control nici asupra valorii taxei, nici asupra conținutului măsurilor. În consecință, plățile în cauză nu au putut fi imputate statului. În plus, statul nu a controlat nivelul plăților și nici nu a fost implicat în LVN din punct de vedere organizațional.

| (84) | De asemenea, acesta a declarat că LVN nu a fost supervizat de organismele de stat, ci mai degrabă de Camera de agricultură din Hanovra, un organism public de autoreglementare, care, prin urmare, nu se află în subordinea directă a administrației publice. |
| --- | --- |

(84)

De asemenea, acesta a declarat că LVN nu a fost supervizat de organismele de stat, ci mai degrabă de Camera de agricultură din Hanovra, un organism public de autoreglementare, care, prin urmare, nu se află în subordinea directă a administrației publice.

| (85) | În observațiile suplimentare prezentate la 8 iulie 2014, LVN a făcut referire, printre altele, la decizia Val'Hor a Comisiei (13). În decizia respectivă, Comisia a recunoscut că nici competența statului de a recunoaște o organizație interprofesională, nici cadrul său de reglementare în ceea ce privește colectarea contribuțiilor specifice sectoarelor (prin posibilitatea, în cazul de față, de a prelungi acordurile) nu au dus la concluzia că măsurile implementate de organizația interprofesională ar fi imputabile statului. Răspunsul la întrebarea dacă participarea statului la sistemele de finanțare parafiscală a dus la avantaje imputabile statului drept „ajutoare de stat” depinde de împrejurările specifice fiecărui caz și de o evaluare generală pe această bază. Aspectele relevante pentru a oferi un răspuns la întrebarea dacă a existat un ajutor de stat, astfel cum au fost dezvoltate de jurisprudență, au fost următoarele:






  — | Cine a luat deciziile cu privire la colectarea și utilizarea fondurilor? |
| --- | --- | --- |

(85)

În observațiile suplimentare prezentate la 8 iulie 2014, LVN a făcut referire, printre altele, la decizia Val'Hor a Comisiei (13). În decizia respectivă, Comisia a recunoscut că nici competența statului de a recunoaște o organizație interprofesională, nici cadrul său de reglementare în ceea ce privește colectarea contribuțiilor specifice sectoarelor (prin posibilitatea, în cazul de față, de a prelungi acordurile) nu au dus la concluzia că măsurile implementate de organizația interprofesională ar fi imputabile statului. Răspunsul la întrebarea dacă participarea statului la sistemele de finanțare parafiscală a dus la avantaje imputabile statului drept „ajutoare de stat” depinde de împrejurările specifice fiecărui caz și de o evaluare generală pe această bază. Aspectele relevante pentru a oferi un răspuns la întrebarea dacă a existat un ajutor de stat, astfel cum au fost dezvoltate de jurisprudență, au fost următoarele:

13

—

Cine a luat deciziile cu privire la colectarea și utilizarea fondurilor?

| — | Dacă este vorba de o organizație privată, cum a influențat statul adoptarea acestei decizii? |
| --- | --- |

—

Dacă este vorba de o organizație privată, cum a influențat statul adoptarea acestei decizii?

| — | Din ce resurse au fost finanțate plățile? |
| --- | --- |

—

Din ce resurse au fost finanțate plățile?

| — | Ce tip de măsuri au fost finanțate? |
| --- | --- |

—

Ce tip de măsuri au fost finanțate?

| — | De la cine au fost colectate resursele? |
| --- | --- |

—

De la cine au fost colectate resursele?

| — | Cine a fost responsabil cu inițierea măsurii? |
| --- | --- |

—

Cine a fost responsabil cu inițierea măsurii?

| (86) | Prin intermediul reprezentanților săi legali, LVN a examinat situația juridică din alte landuri germane și a ajuns la concluzia că indicatorii privind existența ajutorului de stat dezvoltați de jurisprudență nu au fost respectați, ceea ce înseamnă că MFG nu ar putea fi considerată, în ansamblu, ca incluzând un element de ajutor. |
| --- | --- |

(86)

Prin intermediul reprezentanților săi legali, LVN a examinat situația juridică din alte landuri germane și a ajuns la concluzia că indicatorii privind existența ajutorului de stat dezvoltați de jurisprudență nu au fost respectați, ceea ce înseamnă că MFG nu ar putea fi considerată, în ansamblu, ca incluzând un element de ajutor.

| (87) | Potrivit LVN, asociațiile landurilor au fost cele care au decis cu privire la colectarea de taxe de la exploatațiile de producere a laptelui. În conformitate cu secțiunea 22 alineatul (1) prima teză din MFG, taxa ar putea fi colectată numai în consultare cu asociațiile landurilor. În conformitate cu secțiunea 22 alineatul (1) a doua teză din MFG, orice majorare a taxei trebuie solicitată de asociația landului. |
| --- | --- |

(87)

Potrivit LVN, asociațiile landurilor au fost cele care au decis cu privire la colectarea de taxe de la exploatațiile de producere a laptelui. În conformitate cu secțiunea 22 alineatul (1) prima teză din MFG, taxa ar putea fi colectată numai în consultare cu asociațiile landurilor. În conformitate cu secțiunea 22 alineatul (1) a doua teză din MFG, orice majorare a taxei trebuie solicitată de asociația landului.

| (88) | Detaliile privind modalitățile de colectare a taxei și valoarea acesteia au fost reglementate în Saxonia Inferioară și Thuringia printr-un Regulament privind colectarea taxelor [Umlageerhebungsverordnung (UmlErhVO)] care a fost emis „în consultare” cu asociația landului în cauză. |
| --- | --- |

(88)

Detaliile privind modalitățile de colectare a taxei și valoarea acesteia au fost reglementate în Saxonia Inferioară și Thuringia printr-un Regulament privind colectarea taxelor [Umlageerhebungsverordnung (UmlErhVO)] care a fost emis „în consultare” cu asociația landului în cauză.

Umlageerhebungsverordnung

| (89) | Asociația landului în cauză a stabilit, de asemenea, modul de utilizare a veniturilor provenite din taxă, care au trebuit să fie administrate separat [a se vedea secțiunea 22 alineatul (3) prima teză din MFG]. Din acest motiv, acestea au fost, în unele cazuri, chiar plătite într-un cont aparținând asociației landului (a se vedea, de exemplu, secțiunea 3 alineatul (1) din Regulamentul privind colectarea taxelor din Thuringia). Prin urmare, asociațiile landurilor au întocmit propuneri, sub propria lor răspundere, cu privire la modul în care ar trebui să fie utilizate veniturile. În Thuringia, de exemplu, acest lucru a avut loc pe baza unor cereri prezentate asociației locale a landului, Landesvereinigung Thüringer Milch (LVTM), de către membrii săi [a se vedea punctul 6.3 din Orientările de lucru din Thuringia (Thüringer Arbeitsrichtlinie)]. |
| --- | --- |

(89)

Asociația landului în cauză a stabilit, de asemenea, modul de utilizare a veniturilor provenite din taxă, care au trebuit să fie administrate separat [a se vedea secțiunea 22 alineatul (3) prima teză din MFG]. Din acest motiv, acestea au fost, în unele cazuri, chiar plătite într-un cont aparținând asociației landului (a se vedea, de exemplu, secțiunea 3 alineatul (1) din Regulamentul privind colectarea taxelor din Thuringia). Prin urmare, asociațiile landurilor au întocmit propuneri, sub propria lor răspundere, cu privire la modul în care ar trebui să fie utilizate veniturile. În Thuringia, de exemplu, acest lucru a avut loc pe baza unor cereri prezentate asociației locale a landului, Landesvereinigung Thüringer Milch (LVTM), de către membrii săi [a se vedea punctul 6.3 din Orientările de lucru din Thuringia (Thüringer Arbeitsrichtlinie)].

Landesvereinigung Thüringer Milch

Thüringer Arbeitsrichtlinie

| (90) | Deși propunerile privind folosirea resurselor elaborate de asociațiile landurilor au fost „legiferate” [pentru Saxonia Inferioară, a se vedea punctul 6.2 din Orientările privind plățile (Zuwendungsrichtlinie), iar în ceea ce privește Thuringia, a se vedea secțiunea 4 din Regulamentul privind colectarea taxelor din Thuringia] sau „aprobate” (de exemplu, în Renania de Nord-Westfalia și Bavaria) de către un organism de stat, aceasta nu înseamnă că statul a exercitat o influență semnificativă, deoarece singurul temei juridic pentru„supravegherea” de către stat au fost prevederile stabilite în secțiunea 22 alineatul (2) din MFG. În consecință, dispozițiile respective nu au acordat organismelor de stat mai multă putere de a direcționa sau de a influența administrarea fondurilor decât în cauza Doux Élevage (14). |
| --- | --- |

(90)

Deși propunerile privind folosirea resurselor elaborate de asociațiile landurilor au fost „legiferate” [pentru Saxonia Inferioară, a se vedea punctul 6.2 din Orientările privind plățile (Zuwendungsrichtlinie), iar în ceea ce privește Thuringia, a se vedea secțiunea 4 din Regulamentul privind colectarea taxelor din Thuringia] sau „aprobate” (de exemplu, în Renania de Nord-Westfalia și Bavaria) de către un organism de stat, aceasta nu înseamnă că statul a exercitat o influență semnificativă, deoarece singurul temei juridic pentru„supravegherea” de către stat au fost prevederile stabilite în secțiunea 22 alineatul (2) din MFG. În consecință, dispozițiile respective nu au acordat organismelor de stat mai multă putere de a direcționa sau de a influența administrarea fondurilor decât în cauza Doux Élevage (14).

Zuwendungsrichtlinie

Doux Élevage

14

| (91) | Mai mult, veniturile provenite din taxe au fost într-adevăr utilizate în toate landurile, în conformitate cu propunerile înaintate de asociațiile landurilor. Aceasta constituie în sine o dovadă suficientă – indiferent de dispozițiile juridice specifice care erau în vigoare – că veniturile în cauză nu erau imputabile statului (15). |
| --- | --- |

(91)

Mai mult, veniturile provenite din taxe au fost într-adevăr utilizate în toate landurile, în conformitate cu propunerile înaintate de asociațiile landurilor. Aceasta constituie în sine o dovadă suficientă – indiferent de dispozițiile juridice specifice care erau în vigoare – că veniturile în cauză nu erau imputabile statului (15).

15

| (92) | Potrivit LVN, fiecare asociație a landului avea statutul de organism privat. Statutul lor a demonstrat în mod clar că acestea se consideră ca reprezentând interesele membrilor lor, recrutați exclusiv din sectorul produselor lactate (inclusiv reprezentanți ai consumatorilor). |
| --- | --- |

(92)

Potrivit LVN, fiecare asociație a landului avea statutul de organism privat. Statutul lor a demonstrat în mod clar că acestea se consideră ca reprezentând interesele membrilor lor, recrutați exclusiv din sectorul produselor lactate (inclusiv reprezentanți ai consumatorilor).

| (93) | În secțiunea 14 din MFG, asociațiile landurilor au fost descrise drept organizații „voluntare” constituite din întreprinderile și consumatorii implicați în sectorul produselor lactate, al căror scop era de a asigura reprezentarea comună a intereselor economice ale membrilor lor. |
| --- | --- |

(93)

În secțiunea 14 din MFG, asociațiile landurilor au fost descrise drept organizații „voluntare” constituite din întreprinderile și consumatorii implicați în sectorul produselor lactate, al căror scop era de a asigura reprezentarea comună a intereselor economice ale membrilor lor.

| (94) | Asociațiile landurilor diferă de Hoofdbedrijfschap Ambachte, adică de asociațiile comerciale ale opticienilor responsabile cu colectarea și alocarea unei taxe obligatorii pentru măsurile de publicitate în discuție în cauza Pearle. Deși această asociație profesională are statutul unui organism public, Curtea de Justiție a constatat că ajutorul de stat nu există, întrucât măsurile de publicitate au fost finanțate nu prin resurse puse la dispoziția organismelor de stat, ci mai degrabă prin taxe colectate de la întreprinderile care își desfășoară activitatea în acest sector (16). |
| --- | --- |

(94)

Asociațiile landurilor diferă de Hoofdbedrijfschap Ambachte, adică de asociațiile comerciale ale opticienilor responsabile cu colectarea și alocarea unei taxe obligatorii pentru măsurile de publicitate în discuție în cauza Pearle. Deși această asociație profesională are statutul unui organism public, Curtea de Justiție a constatat că ajutorul de stat nu există, întrucât măsurile de publicitate au fost finanțate nu prin resurse puse la dispoziția organismelor de stat, ci mai degrabă prin taxe colectate de la întreprinderile care își desfășoară activitatea în acest sector (16).

Hoofdbedrijfschap Ambachte

Pearle

16

| (95) | Asociațiile landurilor, în calitate de organisme competente în ceea ce privește colectarea și alocarea taxelor pe lapte, era, de asemenea, diferite de comitetele agricole din cauza Plans de Campagne, care nu au fost implicate în definirea măsurilor în cauză și nu dispuneau de nicio marjă de apreciere în aplicarea acestora (17). |
| --- | --- |

(95)

Asociațiile landurilor, în calitate de organisme competente în ceea ce privește colectarea și alocarea taxelor pe lapte, era, de asemenea, diferite de comitetele agricole din cauza Plans de Campagne, care nu au fost implicate în definirea măsurilor în cauză și nu dispuneau de nicio marjă de apreciere în aplicarea acestora (17).

Plans de Campagne

17

| (96) | Asociațiile landurilor nu aparțin statului, ci ele reprezintă organisme complet private care au determinat, pe propria răspundere, cuantumul și modalitatea de alocare a taxelor pe lapte. |
| --- | --- |

(96)

Asociațiile landurilor nu aparțin statului, ci ele reprezintă organisme complet private care au determinat, pe propria răspundere, cuantumul și modalitatea de alocare a taxelor pe lapte.

| (97) | Mai mult, avantajul de care s-a bucurat sectorul produselor lactate nu a avut efecte negative asupra bugetului public, deoarece taxa pe lapte a fost colectată de la operatorii din sectorul produselor lactate, cu alte cuvinte „avantajul selectiv” a fost compensat de o sarcină selectivă. În sine, acest lucru nu a fost suficient pentru a exclude orice tratament preferențial sau denaturare a concurenței, întrucât „avantajele” de care au beneficiat exploatațiile de producere a laptelui și producătorii de produse lactate au fost compensate prin obligația de a plăti taxa. |
| --- | --- |

(97)

Mai mult, avantajul de care s-a bucurat sectorul produselor lactate nu a avut efecte negative asupra bugetului public, deoarece taxa pe lapte a fost colectată de la operatorii din sectorul produselor lactate, cu alte cuvinte „avantajul selectiv” a fost compensat de o sarcină selectivă. În sine, acest lucru nu a fost suficient pentru a exclude orice tratament preferențial sau denaturare a concurenței, întrucât „avantajele” de care au beneficiat exploatațiile de producere a laptelui și producătorii de produse lactate au fost compensate prin obligația de a plăti taxa.

| (98) | În cauza Vent de Colère, Curtea de Justiție a constatat că un sistem de taxare constituia ajutor de stat deoarece – în urma unei modificări a legii – sarcina nu mai era compensată exclusiv prin taxele plătite de membrii sectorului economic în cauză (energie), ci prin tarifele plătite de toți consumatorii finali de electricitate cu reședința pe teritoriul național (18). |
| --- | --- |

(98)

În cauza Vent de Colère, Curtea de Justiție a constatat că un sistem de taxare constituia ajutor de stat deoarece – în urma unei modificări a legii – sarcina nu mai era compensată exclusiv prin taxele plătite de membrii sectorului economic în cauză (energie), ci prin tarifele plătite de toți consumatorii finali de electricitate cu reședința pe teritoriul național (18).

Vent de Colère

18

| (99) | LVN a considerat, de asemenea, că nu există un ajutor de stat în cazul în care acesta se referea la „acțiunile colective” implementate în interesul unui sector anume și finanțate pe baza contribuțiilor colectate de la membrii sectorului respectiv. |
| --- | --- |

(99)

LVN a considerat, de asemenea, că nu există un ajutor de stat în cazul în care acesta se referea la „acțiunile colective” implementate în interesul unui sector anume și finanțate pe baza contribuțiilor colectate de la membrii sectorului respectiv.

| (100) | Măsurile contestate au fost destinate exclusiv pentru a promova laptele ca produs și, prin urmare, interesul colectiv al sectorului produselor lactate. Totodată, măsurile în cauză au protejat parțial interesele consumatorilor, deoarece cele două scopuri nu au putut fi separate unul de altul din cauza suprapunerii intereselor existente. |
| --- | --- |

(100)

Măsurile contestate au fost destinate exclusiv pentru a promova laptele ca produs și, prin urmare, interesul colectiv al sectorului produselor lactate. Totodată, măsurile în cauză au protejat parțial interesele consumatorilor, deoarece cele două scopuri nu au putut fi separate unul de altul din cauza suprapunerii intereselor existente.

| (101) | Rolul statului a fost limitat la punerea la dispoziție în sectorul produselor lactate, prin intermediul MFG, a unui mecanism de compensare statutar care – prin natura sa – garantează că membrii sectorului produselor lactate care au beneficiat de măsurile implementate în cazul laptelui ca produs au fost aceiași care au contribuit la costuri. La fel ca în cauzele Pearle, Doux Élevage și VaľHor, statul a funcționat exclusiv ca mediator, permițând ca mecanismul de compensare stabilit de sectorul privat să devină obligatoriu și, prin urmare, asigurând o împărțire echitabilă a sarcinilor (19). |
| --- | --- |

(101)

Rolul statului a fost limitat la punerea la dispoziție în sectorul produselor lactate, prin intermediul MFG, a unui mecanism de compensare statutar care – prin natura sa – garantează că membrii sectorului produselor lactate care au beneficiat de măsurile implementate în cazul laptelui ca produs au fost aceiași care au contribuit la costuri. La fel ca în cauzele Pearle, Doux Élevage și VaľHor, statul a funcționat exclusiv ca mediator, permițând ca mecanismul de compensare stabilit de sectorul privat să devină obligatoriu și, prin urmare, asigurând o împărțire echitabilă a sarcinilor (19).

Pearle

Doux Élevage

VaľHor

19

| (102) | Taxa a fost inițiată de asociațiile landurilor și, prin urmare, de sectorul privat. Taxa a fost astfel colectată în temeiul secțiunii 22 din MFG, numai după „consultarea” cu asociațiile landurilor. Asociațiile landurilor nu au fost, la rândul lor, un produs al măsurilor luate de stat ci, mai degrabă, organizații „voluntare” alcătuite din membri din sectorul produselor lactate (secțiunea 14 din MFG). Situația din landul Thuringia, unde asociația landului nu a fost recunoscută până în 1999, a fost clar documentată în acest sens. La solicitarea Asociației fermierilor din Thuringia, ministerul competent „a luat măsurile oficiale administrative necesare” pentru colectarea taxei de la exploatațiile de producere a laptelui și de la centrele de colectare a laptelui. Astfel a devenit extrem de clar că taxa pe lapte reprezenta un mecanism de compensare privată, statul acționând exclusiv în calitate de mediator pentru a face plata cotizației obligatorii (20). |
| --- | --- |

(102)

Taxa a fost inițiată de asociațiile landurilor și, prin urmare, de sectorul privat. Taxa a fost astfel colectată în temeiul secțiunii 22 din MFG, numai după „consultarea” cu asociațiile landurilor. Asociațiile landurilor nu au fost, la rândul lor, un produs al măsurilor luate de stat ci, mai degrabă, organizații „voluntare” alcătuite din membri din sectorul produselor lactate (secțiunea 14 din MFG). Situația din landul Thuringia, unde asociația landului nu a fost recunoscută până în 1999, a fost clar documentată în acest sens. La solicitarea Asociației fermierilor din Thuringia, ministerul competent „a luat măsurile oficiale administrative necesare” pentru colectarea taxei de la exploatațiile de producere a laptelui și de la centrele de colectare a laptelui. Astfel a devenit extrem de clar că taxa pe lapte reprezenta un mecanism de compensare privată, statul acționând exclusiv în calitate de mediator pentru a face plata cotizației obligatorii (20).

20

| (103) | În concluzie, LVN a evidențiat care consideră că ar fi similitudinile și diferențele dintre diversele cauze juridice, pe de o parte, și MFG, pe de altă parte. |
| --- | --- |

(103)

În concluzie, LVN a evidențiat care consideră că ar fi similitudinile și diferențele dintre diversele cauze juridice, pe de o parte, și MFG, pe de altă parte.

| (104) | În cauza VaľHor (Decizia 2014/416/UE) (rezultat: neacordarea ajutorului), la fel ca și în cazul taxei pe lapte, fondurile au fost colectate și alocate, în esență, de o organizație interprofesională privată și voluntară recunoscută de stat, contribuțiile plătite de operatorii organizației profesionale respective au fost utilizate pentru a finanța operațiuni colective în beneficiul organizației, posibilitatea prevăzută de legea de recunoaștere de către stat a organizației interprofesionale private nu a condus, în sine, la preluarea controlului public, statul nu a putut, de fapt, să utilizeze fondurile pentru a sprijini anumite întreprinderi, iar organizația interprofesională a decis ea însăși asupra modului de utilizare a acestor fonduri. |
| --- | --- |

(104)

În cauza VaľHor (Decizia 2014/416/UE) (rezultat: neacordarea ajutorului), la fel ca și în cazul taxei pe lapte, fondurile au fost colectate și alocate, în esență, de o organizație interprofesională privată și voluntară recunoscută de stat, contribuțiile plătite de operatorii organizației profesionale respective au fost utilizate pentru a finanța operațiuni colective în beneficiul organizației, posibilitatea prevăzută de legea de recunoaștere de către stat a organizației interprofesionale private nu a condus, în sine, la preluarea controlului public, statul nu a putut, de fapt, să utilizeze fondurile pentru a sprijini anumite întreprinderi, iar organizația interprofesională a decis ea însăși asupra modului de utilizare a acestor fonduri.

VaľHor

| (105) | În cauza Vent de Colère (C-262/12) (rezultat: acordarea ajutorului), spre deosebire de taxa pe lapte, valoarea taxei în cauză a fost stabilită în mod unilateral printr-un decret ministerial fără implicarea părților interesate din sectorul privat, a existat o garanție de stat, fondurile au fost gestionate de un organism public și au fost instituite mecanisme de penalizare. |
| --- | --- |

(105)

În cauza Vent de Colère (C-262/12) (rezultat: acordarea ajutorului), spre deosebire de taxa pe lapte, valoarea taxei în cauză a fost stabilită în mod unilateral printr-un decret ministerial fără implicarea părților interesate din sectorul privat, a existat o garanție de stat, fondurile au fost gestionate de un organism public și au fost instituite mecanisme de penalizare.

Vent de Colère

| (106) | În cauza Doux Élevage (C-677/11) (rezultat: neacordarea ajutorului), ca și în cazul taxei pe lapte, fondurile au fost colectate și alocate în principal de o organizație interprofesională privată și voluntară recunoscută de către stat, posibilitatea prevăzută de legea privind recunoașterea de către stat a organizației interprofesionale private nu a dus în sine la preluarea controlului public, fondurile au provenit în totalitate din contribuțiile colectate de la operatorii economici, statul nu a putut de fapt să utilizeze fondurile pentru a sprijini anumite întreprinderi, iar organizația interprofesională a decis ea însăși asupra modului în care aceste fonduri urmau să fie utilizate. |
| --- | --- |

(106)

În cauza Doux Élevage (C-677/11) (rezultat: neacordarea ajutorului), ca și în cazul taxei pe lapte, fondurile au fost colectate și alocate în principal de o organizație interprofesională privată și voluntară recunoscută de către stat, posibilitatea prevăzută de legea privind recunoașterea de către stat a organizației interprofesionale private nu a dus în sine la preluarea controlului public, fondurile au provenit în totalitate din contribuțiile colectate de la operatorii economici, statul nu a putut de fapt să utilizeze fondurile pentru a sprijini anumite întreprinderi, iar organizația interprofesională a decis ea însăși asupra modului în care aceste fonduri urmau să fie utilizate.

Doux Élevage

| (107) | În cauza Plans de Campagne (T-139/09) (rezultat: acordarea ajutorului), spre deosebire de taxa pe lapte, o autoritate a luat decizii în ceea ce privește contribuțiile, veniturile din contribuții au fost completate de resurse de stat, măsurile au fost definite de stat (ștampila controlorului financiar din partea statului etc.) fără implicare din partea comitetelor interprofesionale, acestea din urmă nu au dispus de nicio putere discreționară privind aplicarea măsurilor și un reprezentant al ministerului a luat parte la reuniunile Comisiei. |
| --- | --- |

(107)

În cauza Plans de Campagne (T-139/09) (rezultat: acordarea ajutorului), spre deosebire de taxa pe lapte, o autoritate a luat decizii în ceea ce privește contribuțiile, veniturile din contribuții au fost completate de resurse de stat, măsurile au fost definite de stat (ștampila controlorului financiar din partea statului etc.) fără implicare din partea comitetelor interprofesionale, acestea din urmă nu au dispus de nicio putere discreționară privind aplicarea măsurilor și un reprezentant al ministerului a luat parte la reuniunile Comisiei.

Plans de Campagne

| (108) | În cauza Pearle (C-345/02) (rezultat: neacordarea ajutorului), ca și în cazul taxelor pe lapte, fondurile au fost utilizate exclusiv în beneficiul organizației în cauză, o asociație a unei organizații anume a solicitat unui organism public să colecteze contribuțiile pentru a implementa anumite măsuri în beneficiul organizației respective, și, spre deosebire de taxa pe lapte, o asociație profesională publică și nu una privată a jucat un rol important în colectarea și alocarea taxei obligatorii, astfel încât cauza Pearle a părut a fi mai problematică decât taxa pe lapte. |
| --- | --- |

(108)

În cauza Pearle (C-345/02) (rezultat: neacordarea ajutorului), ca și în cazul taxelor pe lapte, fondurile au fost utilizate exclusiv în beneficiul organizației în cauză, o asociație a unei organizații anume a solicitat unui organism public să colecteze contribuțiile pentru a implementa anumite măsuri în beneficiul organizației respective, și, spre deosebire de taxa pe lapte, o asociație profesională publică și nu una privată a jucat un rol important în colectarea și alocarea taxei obligatorii, astfel încât cauza Pearle a părut a fi mai problematică decât taxa pe lapte.

Pearle

Pearle

Observațiile Germaniei din 3 decembrie 2014

Observațiile Germaniei din 3 decembrie 2014

| (109) | Germania nu a răspuns inițial la observațiile prezentate de părțile interesate în februarie 2014. Prin scrisoarea din 3 decembrie 2014, Germania a răspuns la avizul suplimentar al LVN din 8 iulie 2014, după cum urmează: |
| --- | --- |

(109)

Germania nu a răspuns inițial la observațiile prezentate de părțile interesate în februarie 2014. Prin scrisoarea din 3 decembrie 2014, Germania a răspuns la avizul suplimentar al LVN din 8 iulie 2014, după cum urmează:

| (110) | În observațiile lor referitoare la procedura oficială de investigare în ceea ce privește taxa pe lapte, prevăzută în MFG, landurile germane în cauză s-au axat pe două aspecte: coerența măsurilor implementate ținând cont de cerințele de fond ale normelor privind ajutoarele de stat (în special în ceea ce privește compatibilitatea acestora cu cerințele din Regulamentul privind exceptările în agricultură și actualele orientări din domeniul agricol), precum și problema dacă a existat o „favorizare” relevantă cu privire la normele referitoare la ajutoarele de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(110)

În observațiile lor referitoare la procedura oficială de investigare în ceea ce privește taxa pe lapte, prevăzută în MFG, landurile germane în cauză s-au axat pe două aspecte: coerența măsurilor implementate ținând cont de cerințele de fond ale normelor privind ajutoarele de stat (în special în ceea ce privește compatibilitatea acestora cu cerințele din Regulamentul privind exceptările în agricultură și actualele orientări din domeniul agricol), precum și problema dacă a existat o „favorizare” relevantă cu privire la normele referitoare la ajutoarele de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (111) | Observațiile LVN din 8 iulie 2014 și actuala practică decizională a instanțelor europene și a Comisiei Europene au dat naștere la necesitatea unor observații suplimentare de natură fundamentală cu privire la existența într-adevăr a unui ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE și, în special, cu privire la aplicarea elementului constitutiv al ajutorului acordat din „resursele de stat”. |
| --- | --- |

(111)

Observațiile LVN din 8 iulie 2014 și actuala practică decizională a instanțelor europene și a Comisiei Europene au dat naștere la necesitatea unor observații suplimentare de natură fundamentală cu privire la existența într-adevăr a unui ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE și, în special, cu privire la aplicarea elementului constitutiv al ajutorului acordat din „resursele de stat”.

| (112) | Observațiile LVN din 8 iulie 2014 și o examinare a hotărârilor judecătorești menționate anterior au dat naștere, cel puțin, la îndoieli cu privire la faptul dacă elementul de ajutor acordat „prin intermediul resurselor de stat” aplicat în acest caz și, prin urmare, colectarea și alocarea taxei pe lapte au constituit un ajutor de stat. Motivele au fost următoarele: |
| --- | --- |

(112)

Observațiile LVN din 8 iulie 2014 și o examinare a hotărârilor judecătorești menționate anterior au dat naștere, cel puțin, la îndoieli cu privire la faptul dacă elementul de ajutor acordat „prin intermediul resurselor de stat” aplicat în acest caz și, prin urmare, colectarea și alocarea taxei pe lapte au constituit un ajutor de stat. Motivele au fost următoarele:

| (113) | Astfel cum a reieșit din decizia privind cauza Val'Hor (Decizia 2014/416/UE) și din cauza Doux Élevage (C-677/11), măsurile finanțate și implementate de organizațiile interprofesionale private nu au constituit ajutor de stat. Asociațiile individuale din sectorul laptelui ale landurilor erau organizații care puteau fi considerate ca fiind comparabile cu organizațiile menționate în cauzele Val'Hor și Doux Élevage. Organismele de stat nu au fost niciodată membre ale acestor asociații ale landurilor. Acestea au luat parte la reuniuni fără drept de vot și, prin urmare, în principal în calitate de invitați externi. Implicarea organismelor de stat în implementarea taxei pe lapte sau în monitorizarea conformității cu condițiile legale prevăzute în MFG nu a schimbat cu nimic faptul că asociațiile landurilor au reprezentat organismul competent în procesul de selecție a proiectelor. |
| --- | --- |

(113)

Astfel cum a reieșit din decizia privind cauza Val'Hor (Decizia 2014/416/UE) și din cauza Doux Élevage (C-677/11), măsurile finanțate și implementate de organizațiile interprofesionale private nu au constituit ajutor de stat. Asociațiile individuale din sectorul laptelui ale landurilor erau organizații care puteau fi considerate ca fiind comparabile cu organizațiile menționate în cauzele Val'Hor și Doux Élevage. Organismele de stat nu au fost niciodată membre ale acestor asociații ale landurilor. Acestea au luat parte la reuniuni fără drept de vot și, prin urmare, în principal în calitate de invitați externi. Implicarea organismelor de stat în implementarea taxei pe lapte sau în monitorizarea conformității cu condițiile legale prevăzute în MFG nu a schimbat cu nimic faptul că asociațiile landurilor au reprezentat organismul competent în procesul de selecție a proiectelor.

Val'Hor

Doux Élevage

Val'Hor

Doux Élevage

| (114) | În realitate, asociațiile landurilor respective au fost cele care au gestionat veniturile provenite din taxa pe lapte și care au determinat modul în care acestea ar trebui să fie alocate. În realitate, nu a existat nicio influență din partea statului ca urmare a „monitorizării” sau „adoptării” de către organismele de stat a propunerilor făcute de asociațiile landurilor, deoarece acestea din urmă au funcționat mai degrabă conform prevederilor secțiunii 22 alineatul (2) din MFG și au încercat să examineze dacă dispozițiile legale prevăzute de secțiunea 22 a MFG au fost respectate. Resursele provenite din taxa pe lapte au fost utilizate în conformitate cu propunerile pe care chiar asociațiile landurilor le-au făcut referitor la alocarea lor, ceea ce, în conformitate cu hotărârea Curții de Justiție din 16 mai 2002 în cauza Stardust Marine (C-482/99), indică în mod clar că acestea nu sunt resurse de stat. |
| --- | --- |

(114)

În realitate, asociațiile landurilor respective au fost cele care au gestionat veniturile provenite din taxa pe lapte și care au determinat modul în care acestea ar trebui să fie alocate. În realitate, nu a existat nicio influență din partea statului ca urmare a „monitorizării” sau „adoptării” de către organismele de stat a propunerilor făcute de asociațiile landurilor, deoarece acestea din urmă au funcționat mai degrabă conform prevederilor secțiunii 22 alineatul (2) din MFG și au încercat să examineze dacă dispozițiile legale prevăzute de secțiunea 22 a MFG au fost respectate. Resursele provenite din taxa pe lapte au fost utilizate în conformitate cu propunerile pe care chiar asociațiile landurilor le-au făcut referitor la alocarea lor, ceea ce, în conformitate cu hotărârea Curții de Justiție din 16 mai 2002 în cauza Stardust Marine (C-482/99), indică în mod clar că acestea nu sunt resurse de stat.

Stardust Marine

| (115) | Asociațiile landurilor erau organizații pur private. Acest fapt, împreună cu observația că asociațiile landurilor au gestionat taxa pe lapte și modalitatea în care acestea au fost utilizate, a fost un indiciu clar că taxa pe lapte ar trebui, în conformitate cu jurisprudența menționată anterior, să nu fie calificată drept ajutor de stat. |
| --- | --- |

(115)

Asociațiile landurilor erau organizații pur private. Acest fapt, împreună cu observația că asociațiile landurilor au gestionat taxa pe lapte și modalitatea în care acestea au fost utilizate, a fost un indiciu clar că taxa pe lapte ar trebui, în conformitate cu jurisprudența menționată anterior, să nu fie calificată drept ajutor de stat.

| (116) | Existența ajutorului de stat a fost contrazisă de faptul că resursele provenite din taxele pe lapte sunt de fapt private. Este vorba de resurse provenite din activele întreprinderilor private care aveau obligația de a plăti taxa. În ceea ce privește taxa pe lapte, nu a existat nicio finanțare sau garanție din partea statului, spre deosebire de cauzele C-262/12 (Vent de Colère) și T-139/09 (Plans de Campagne), când, chiar din acest motiv, s-a constatat că există un ajutor de stat. |
| --- | --- |

(116)

Existența ajutorului de stat a fost contrazisă de faptul că resursele provenite din taxele pe lapte sunt de fapt private. Este vorba de resurse provenite din activele întreprinderilor private care aveau obligația de a plăti taxa. În ceea ce privește taxa pe lapte, nu a existat nicio finanțare sau garanție din partea statului, spre deosebire de cauzele C-262/12 (Vent de Colère) și T-139/09 (Plans de Campagne), când, chiar din acest motiv, s-a constatat că există un ajutor de stat.

Vent de Colère

Plans de Campagne

| (117) | În plus, taxele pe lapte au reprezentat o măsură colectivă luată la nivel de sector care, în conformitate cu situația juridică actuală, astfel cum a fost stabilită în cauzele Val'Hor (Decizia 2014/416/UE) și Doux Élevage (C-677/11), a reprezentat un argument împotriva existenței unui ajutor de stat. |
| --- | --- |

(117)

În plus, taxele pe lapte au reprezentat o măsură colectivă luată la nivel de sector care, în conformitate cu situația juridică actuală, astfel cum a fost stabilită în cauzele Val'Hor (Decizia 2014/416/UE) și Doux Élevage (C-677/11), a reprezentat un argument împotriva existenței unui ajutor de stat.

Val'Hor

Doux Élevage

| (118) | Există de asemenea îndoieli în legătură cu posibilitatea ca schema să fi oferit avantaje, lucru pe care ar fi trebuit să îl facă dacă se presupune că a constituit ajutor de stat. Acest lucru s-a datorat faptului că avantajele de care beneficiază fermele și producătorii de lapte au fost pe deplin anulate sau „neutralizate” de taxele plătite de exploatațiile de producere a laptelui, și astfel, în mod indirect, de producătorii de lapte. Acest lucru a fost, de asemenea, confirmat prin Hotărârea din 19 decembrie 2013 a Curții de Justiție în cauza Vent de Colère (C-262/12), în care s-a considerat, de asemenea, că a existat un ajutor de stat, deoarece costurile nu au mai fost achitate exclusiv de operatorii de sector, ci de către toți consumatorii domestici de energie electrică. |
| --- | --- |

(118)

Există de asemenea îndoieli în legătură cu posibilitatea ca schema să fi oferit avantaje, lucru pe care ar fi trebuit să îl facă dacă se presupune că a constituit ajutor de stat. Acest lucru s-a datorat faptului că avantajele de care beneficiază fermele și producătorii de lapte au fost pe deplin anulate sau „neutralizate” de taxele plătite de exploatațiile de producere a laptelui, și astfel, în mod indirect, de producătorii de lapte. Acest lucru a fost, de asemenea, confirmat prin Hotărârea din 19 decembrie 2013 a Curții de Justiție în cauza Vent de Colère (C-262/12), în care s-a considerat, de asemenea, că a existat un ajutor de stat, deoarece costurile nu au mai fost achitate exclusiv de operatorii de sector, ci de către toți consumatorii domestici de energie electrică.

Vent de Colère

| (119) | Conform aspectelor de mai sus, unele dintre acestea apărând ca urmare a reexaminării sistemului de taxe pe lapte, precum și a faptului că landurile germane în cauză și-au menținut poziția actuală, a reieșit că există îndoieli în privința posibilității ca sistemul de taxe pe lapte să fi constituit ajutor de stat. Această întrebare, și în special cea legată de existența unui element de „resurse de stat”, a trebuit să fie soluționată de Comisia Europeană. |
| --- | --- |

(119)

Conform aspectelor de mai sus, unele dintre acestea apărând ca urmare a reexaminării sistemului de taxe pe lapte, precum și a faptului că landurile germane în cauză și-au menținut poziția actuală, a reieșit că există îndoieli în privința posibilității ca sistemul de taxe pe lapte să fi constituit ajutor de stat. Această întrebare, și în special cea legată de existența unui element de „resurse de stat”, a trebuit să fie soluționată de Comisia Europeană.

3.   EVALUARE

EVALUARE

Submăsurile care nu constituie un ajutor

Submăsurile care nu constituie un ajutor

Sprijin pentru oamenii de știință

Sprijin pentru oamenii de știință

| (120) | În ceea ce privește sprijinul pentru oamenii de știință (a se vedea considerentul 61), Comisia consideră că acest sprijin este în avantajul persoanelor fizice. De asemenea, Comisia presupune că oamenii de știință respectivi au fost angajați să desfășoare activități independente de cercetare și dezvoltare în vederea îmbunătățirii cunoștințelor și a înțelegerii în sensul punctului 19 din Comunicarea Comisiei privind aplicarea normelor Uniunii Europene în materie de ajutor de stat în cazul compensației acordate pentru prestarea unor servicii de interes economic general (21). Comisia consideră, în acest caz, că activitatea în cauză este o activitate neeconomică. |
| --- | --- |

(120)

În ceea ce privește sprijinul pentru oamenii de știință (a se vedea considerentul 61), Comisia consideră că acest sprijin este în avantajul persoanelor fizice. De asemenea, Comisia presupune că oamenii de știință respectivi au fost angajați să desfășoare activități independente de cercetare și dezvoltare în vederea îmbunătățirii cunoștințelor și a înțelegerii în sensul punctului 19 din Comunicarea Comisiei privind aplicarea normelor Uniunii Europene în materie de ajutor de stat în cazul compensației acordate pentru prestarea unor servicii de interes economic general (21). Comisia consideră, în acest caz, că activitatea în cauză este o activitate neeconomică.

21

| (121) | Numai persoanele care se angajează să desfășoare activități economice pot fi calificate drept întreprinderi în temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. În consecință, sprijinul acordat oamenilor de știință în cadrul acestei submăsuri nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(121)

Numai persoanele care se angajează să desfășoare activități economice pot fi calificate drept întreprinderi în temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. În consecință, sprijinul acordat oamenilor de știință în cadrul acestei submăsuri nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

Prezentări la Fachhochschule Hannover

Prezentări la Fachhochschule Hannover

| (122) | În ceea ce privește prezentările făcute de angajații VDM la Fachhochschule Hannover (a se vedea considerentul 62), Comisia constată că respectivele cursuri efectuate la universități tehnice publice intră în domeniul de aplicare al sistemului public de învățământ de stat. |
| --- | --- |

(122)

În ceea ce privește prezentările făcute de angajații VDM la Fachhochschule Hannover (a se vedea considerentul 62), Comisia constată că respectivele cursuri efectuate la universități tehnice publice intră în domeniul de aplicare al sistemului public de învățământ de stat.

| (123) | Jurisprudența Uniunii a stabilit că învățământul public organizat în cadrul sistemului național de învățământ finanțat și controlat de stat poate fi considerat o activitate neeconomică. Astfel, Curtea a precizat că, „prin stabilirea și menținerea unui astfel de sistem de învățământ public, finanțat în general din bugetul public și nu de către elevi sau părinții acestora, statul nu intenționează să se angajeze în activități remunerate, ci își îndeplinește misiunea în domeniul social, cultural și educativ față de populație” (22). |
| --- | --- |

(123)

Jurisprudența Uniunii a stabilit că învățământul public organizat în cadrul sistemului național de învățământ finanțat și controlat de stat poate fi considerat o activitate neeconomică. Astfel, Curtea a precizat că, „prin stabilirea și menținerea unui astfel de sistem de învățământ public, finanțat în general din bugetul public și nu de către elevi sau părinții acestora, statul nu intenționează să se angajeze în activități remunerate, ci își îndeplinește misiunea în domeniul social, cultural și educativ față de populație” (22).

22

| (124) | Aceste prezentări fac parte din programul de predare al unei instituții publice de învățământ superior. Învățământul public organizat de această instituție ar trebui să fie considerat o activitate neeconomică (a se vedea considerentul 123). Comisia consideră că activitățile de predare sunt activități secundare și, ca atare, ele nu reprezintă o activitate economică (23). În cazul în care nu există o activitate economică, nu poate exista nici favorizarea de întreprinderi în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Prin urmare, această activitate nu constituie un ajutor de stat în sensul acestei dispoziții. |
| --- | --- |

(124)

Aceste prezentări fac parte din programul de predare al unei instituții publice de învățământ superior. Învățământul public organizat de această instituție ar trebui să fie considerat o activitate neeconomică (a se vedea considerentul 123). Comisia consideră că activitățile de predare sunt activități secundare și, ca atare, ele nu reprezintă o activitate economică (23). În cazul în care nu există o activitate economică, nu poate exista nici favorizarea de întreprinderi în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Prin urmare, această activitate nu constituie un ajutor de stat în sensul acestei dispoziții.

23

Submăsurile care nu constituie un ajutor

Submăsurile care nu constituie un ajutor

| (125) | Articolul 107 alineatul (1) din TFUE prevede că orice ajutor acordat de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producției anumitor bunuri și care afectează comerțul între statele membre este incompatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(125)

Articolul 107 alineatul (1) din TFUE prevede că orice ajutor acordat de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producției anumitor bunuri și care afectează comerțul între statele membre este incompatibil cu piața internă.

Ajutor acordat de stat sau din resursele statului

Ajutor acordat de stat sau din resursele statului

| (126) | Pe baza informațiilor disponibile și, în special, a observațiilor înaintate de părțile implicate și de autoritățile germane, trebuie să se examineze dacă resursele provenite din taxele pe lapte constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(126)

Pe baza informațiilor disponibile și, în special, a observațiilor înaintate de părțile implicate și de autoritățile germane, trebuie să se examineze dacă resursele provenite din taxele pe lapte constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (127) | Potrivit jurisprudenței constante, nu este necesar să se facă distincție între cazurile în care ajutorul este acordat direct de către stat și cele în care ajutorul este acordat prin intermediul unui organism public sau privat, desemnat sau înființat de statul respectiv (24). Cu toate acestea, pentru ca avantajele să poată fi calificate drept ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, acestea trebuie, pe de o parte, să fie acordate direct sau indirect prin intermediul resurselor de stat și, pe de altă parte, să fie imputabile statului (25). |
| --- | --- |

(127)

Potrivit jurisprudenței constante, nu este necesar să se facă distincție între cazurile în care ajutorul este acordat direct de către stat și cele în care ajutorul este acordat prin intermediul unui organism public sau privat, desemnat sau înființat de statul respectiv (24). Cu toate acestea, pentru ca avantajele să poată fi calificate drept ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, acestea trebuie, pe de o parte, să fie acordate direct sau indirect prin intermediul resurselor de stat și, pe de altă parte, să fie imputabile statului (25).

24

25

| (128) | În ceea ce privește măsurile descrise în secțiunea 2 din prezenta decizie, sprijinul se acordă pe baza dispozițiilor legale ale landurilor pentru care Legea privind laptele și grăsimea constituie, la rândul său, cadrul juridic. |
| --- | --- |

(128)

În ceea ce privește măsurile descrise în secțiunea 2 din prezenta decizie, sprijinul se acordă pe baza dispozițiilor legale ale landurilor pentru care Legea privind laptele și grăsimea constituie, la rândul său, cadrul juridic.

| (129) | În special, secțiunea 22 alineatul (1) prima teză din MFG prevede că guvernele landurilor, acționând în consultare cu asociațiile sau organizațiile profesionale ale landurilor, pot sprijini sectorul produselor lactate prin colectarea de taxe de până la 0,1 cenți pe kilogram de lapte livrat în comun de exploatațiile de producere a laptelui, de centrele de colectare a laptelui și de unitățile de producere a smântânii din lapte. Potrivit articolului 22 alineatul (1) a doua teză din MFG, guvernele landurilor pot, în cazul în care li se solicită acest lucru de către asociații sau organizații profesionale ale landurilor, să colecteze taxe de până la 0,2 de cenți pe kilogram de lapte livrat, în cazul în care taxele prevăzute la prima teză nu sunt suficiente pentru îndeplinirea sarcinilor. |
| --- | --- |

(129)

În special, secțiunea 22 alineatul (1) prima teză din MFG prevede că guvernele landurilor, acționând în consultare cu asociațiile sau organizațiile profesionale ale landurilor, pot sprijini sectorul produselor lactate prin colectarea de taxe de până la 0,1 cenți pe kilogram de lapte livrat în comun de exploatațiile de producere a laptelui, de centrele de colectare a laptelui și de unitățile de producere a smântânii din lapte. Potrivit articolului 22 alineatul (1) a doua teză din MFG, guvernele landurilor pot, în cazul în care li se solicită acest lucru de către asociații sau organizații profesionale ale landurilor, să colecteze taxe de până la 0,2 de cenți pe kilogram de lapte livrat, în cazul în care taxele prevăzute la prima teză nu sunt suficiente pentru îndeplinirea sarcinilor.

| (130) | Guvernele landurilor colectează taxa pe lapte în consultare cu asociația landului în cauză. Cu toate acestea, „consultarea” reprezintă o formă de participare semnificativ mai slabă decât „acordul”. În timp ce „acordul” înseamnă că este necesar ca un alt organism (de exemplu, un organism sau o autoritate legislativă) să aprobe un act legislativ înainte ca acesta să fie adoptat, o decizie care urmează să fie adoptată în „consultare” cu un alt organism nu depinde, în cele din urmă, de consimțământul celuilalt organism. Această distincție între diferitele forme de participare apare în anumite domenii ale dreptului administrativ german (26). Deoarece secțiunea 22 alineatul (1) prima teză din MFG prevede participarea sub formă de „consultare”, competența de a colecta taxe și decizia de a face acest lucru sunt responsabilitatea exclusivă a guvernelor landurilor (27). Prin comparație, asociațiile landurilor sunt doar „implicate” în pregătirea și implementarea tehnică a măsurilor care urmează să fie adoptate conform secțiunii 22 [secțiunea 14 alineatul (1) din MFG] și fac obiectul, în acest sens, supervizării de către cea mai înaltă autoritate a landului [secțiunea 14 alineatele (2) și (4) din MFG]. |
| --- | --- |

(130)

Guvernele landurilor colectează taxa pe lapte în consultare cu asociația landului în cauză. Cu toate acestea, „consultarea” reprezintă o formă de participare semnificativ mai slabă decât „acordul”. În timp ce „acordul” înseamnă că este necesar ca un alt organism (de exemplu, un organism sau o autoritate legislativă) să aprobe un act legislativ înainte ca acesta să fie adoptat, o decizie care urmează să fie adoptată în „consultare” cu un alt organism nu depinde, în cele din urmă, de consimțământul celuilalt organism. Această distincție între diferitele forme de participare apare în anumite domenii ale dreptului administrativ german (26). Deoarece secțiunea 22 alineatul (1) prima teză din MFG prevede participarea sub formă de „consultare”, competența de a colecta taxe și decizia de a face acest lucru sunt responsabilitatea exclusivă a guvernelor landurilor (27). Prin comparație, asociațiile landurilor sunt doar „implicate” în pregătirea și implementarea tehnică a măsurilor care urmează să fie adoptate conform secțiunii 22 [secțiunea 14 alineatul (1) din MFG] și fac obiectul, în acest sens, supervizării de către cea mai înaltă autoritate a landului [secțiunea 14 alineatele (2) și (4) din MFG].

26

27

implicate

pregătirea

implementarea tehnică

supervizării

| (131) | Temeiul juridic pentru colectarea unei taxe pe lapte în landurile germane este oferit în consecință de reglementările landurilor privind dispozițiile detaliate de colectare a taxei, inclusiv valoarea taxei (28). Prin urmare, statul (reprezentat de guvernul landului respectiv) este cel care reglementează colectarea taxei. Astfel cum se explică în considerentul 130 de mai sus, acest lucru nu este afectat de faptul că reglementările în cauză au fost emise în urma consultării cu respectivele asociații ale landurilor care reprezintă sectorul produselor lactate. |
| --- | --- |

(131)

Temeiul juridic pentru colectarea unei taxe pe lapte în landurile germane este oferit în consecință de reglementările landurilor privind dispozițiile detaliate de colectare a taxei, inclusiv valoarea taxei (28). Prin urmare, statul (reprezentat de guvernul landului respectiv) este cel care reglementează colectarea taxei. Astfel cum se explică în considerentul 130 de mai sus, acest lucru nu este afectat de faptul că reglementările în cauză au fost emise în urma consultării cu respectivele asociații ale landurilor care reprezintă sectorul produselor lactate.

colectarea

28

| (132) | În cazul de față, se colectează o taxă de la întreprinderile private. Veniturile provenite din această taxă contribuie la bugetul landului respectiv înainte ca acestea să fie utilizate pentru a finanța diversele măsuri de sprijin și, în conformitate cu secțiunea 22 alineatul (3) prima teză din MFG, trebuie să fie gestionate separat în cadrul acestuia. În temeiul secțiunii 23 din ordonanțele bugetare respective (a se vedea considerentul 19), cheltuielile și creditele de angajament pentru plățile efectuate în scopuri specifice (subvenții) către organismele care nu țin de administrația landului pot fi puse la dispoziție doar în cazul în care landul are un interes semnificativ în ceea ce privește îndeplinirea de către organismele în cauză a unui anumit scop, lucru care nu poate fi realizat, sau cel puțin nu în limitele necesare, fără subvenții. Această cerință implică faptul că există un interes din partea statului pentru măsurile implementate. Faptul că în Thuringia plata taxei se face în contul fiduciar pentru „taxa pe lapte” al Landesvereinigung Thüringer Milch e. V. [considerentul 89, secțiunea 3 alineatul (1) din Regulamentul privind colectarea taxelor din Thuringia] nu contravine interesului statului respectiv. În Thuringia, taxele restante și dobânzile sunt, de asemenea, colectate în conformitate cu dispozițiile Codului general al impozitelor și cu dispozițiile de punere în aplicare ale acestuia [secțiunea 3 alineatul (4) din Regulamentul privind colectarea taxelor din Thuringia]. De asemenea, este tipic pentru un cont fiduciar ca titularul de cont să aibă acces nelimitat la fondurile disponibile, dar sub rezerva cerințelor legale stabilite în acest caz de către stat. |
| --- | --- |

(132)

În cazul de față, se colectează o taxă de la întreprinderile private. Veniturile provenite din această taxă contribuie la bugetul landului respectiv înainte ca acestea să fie utilizate pentru a finanța diversele măsuri de sprijin și, în conformitate cu secțiunea 22 alineatul (3) prima teză din MFG, trebuie să fie gestionate separat în cadrul acestuia. În temeiul secțiunii 23 din ordonanțele bugetare respective (a se vedea considerentul 19), cheltuielile și creditele de angajament pentru plățile efectuate în scopuri specifice (subvenții) către organismele care nu țin de administrația landului pot fi puse la dispoziție doar în cazul în care landul are un interes semnificativ în ceea ce privește îndeplinirea de către organismele în cauză a unui anumit scop, lucru care nu poate fi realizat, sau cel puțin nu în limitele necesare, fără subvenții. Această cerință implică faptul că există un interes din partea statului pentru măsurile implementate. Faptul că în Thuringia plata taxei se face în contul fiduciar pentru „taxa pe lapte” al Landesvereinigung Thüringer Milch e. V. [considerentul 89, secțiunea 3 alineatul (1) din Regulamentul privind colectarea taxelor din Thuringia] nu contravine interesului statului respectiv. În Thuringia, taxele restante și dobânzile sunt, de asemenea, colectate în conformitate cu dispozițiile Codului general al impozitelor și cu dispozițiile de punere în aplicare ale acestuia [secțiunea 3 alineatul (4) din Regulamentul privind colectarea taxelor din Thuringia]. De asemenea, este tipic pentru un cont fiduciar ca titularul de cont să aibă acces nelimitat la fondurile disponibile, dar sub rezerva cerințelor legale stabilite în acest caz de către stat.

Landesvereinigung Thüringer Milch e. V.

| (133) | Ca răspuns la argumentele prezentate de părțile interesate și de autoritățile germane, Comisia constată următoarele: |
| --- | --- |

(133)

Ca răspuns la argumentele prezentate de părțile interesate și de autoritățile germane, Comisia constată următoarele:

| (134) | În ceea ce privește afirmația LVN potrivit căreia asociațiile landurilor sunt cele care decid efectiv să colecteze taxa de la exploatațiile de producere a laptelui (considerentele 83-87 și 91), Comisia consideră că Guvernul federal este cel care, în temeiul secțiunii 22 alineatul (1) din MFG, a împuternicit guvernele landurilor să perceapă o taxă pe lapte. Această dispoziție prevede, printre altele, că taxa pe lapte se poate ridica, în general, la 0,1 cenți pe kilogram de lapte livrat și că guvernul landului poate crește taxa la 0,2 cenți pe kilogram în cazul în care i se solicită acest lucru de către asociația landului sau împreună de către organizațiile profesionale. |
| --- | --- |

(134)

În ceea ce privește afirmația LVN potrivit căreia asociațiile landurilor sunt cele care decid efectiv să colecteze taxa de la exploatațiile de producere a laptelui (considerentele 83-87 și 91), Comisia consideră că Guvernul federal este cel care, în temeiul secțiunii 22 alineatul (1) din MFG, a împuternicit guvernele landurilor să perceapă o taxă pe lapte. Această dispoziție prevede, printre altele, că taxa pe lapte se poate ridica, în general, la 0,1 cenți pe kilogram de lapte livrat și că guvernul landului poate crește taxa la 0,2 cenți pe kilogram în cazul în care i se solicită acest lucru de către asociația landului sau împreună de către organizațiile profesionale.

se solicită

| (135) | În plus, secțiunea 22 alineatul (2) punctele 1-6 din MFG prevede scopurile în care se pot utiliza resursele provenite din taxa pe lapte. |
| --- | --- |

(135)

În plus, secțiunea 22 alineatul (2) punctele 1-6 din MFG prevede scopurile în care se pot utiliza resursele provenite din taxa pe lapte.

| (136) | În conformitate cu secțiunea 22 alineatul (3) a treia teză din MFG, asociația landului sau asociațiile profesionale trebuie doar să fie consultate înainte de utilizarea resurselor. |
| --- | --- |

(136)

În conformitate cu secțiunea 22 alineatul (3) a treia teză din MFG, asociația landului sau asociațiile profesionale trebuie doar să fie consultate înainte de utilizarea resurselor.

| (137) | Acest lucru indică faptul că, deși statul (la nivel federal) le acordă asociațiilor landurilor anumite drepturi de participare, el a instituit un cadru juridic clar în ceea ce privește stabilirea valorilor care trebuie aplicate referitor la taxele pe lapte, precum și modul în care resursele vor fi utilizate, și, în cele din urmă, este la latitudinea guvernului landului în cauză (sau, în cazul delegării, a celor mai înalte autorități ale landurilor) de a decide cu privire la această chestiune. De exemplu, nu ar fi posibil ca valoarea taxei să fie majorată la mai mult de 0,2 cenți pe kilogram dacă asociațiile landului ar solicita acest lucru sau ca resursele să fie utilizate în alte scopuri decât cele stabilite în secțiunea 22 alineatul (2) punctele 1-6 din MFG. Mai mult, obligația efectuării de consultări cu privire la utilizarea lor [secțiunea 22 alineatul (3) a treia teză din MFG] nu necesită în niciun fel respectarea opiniilor celor consultați. Decizia finală cu privire la modul în care resursele sunt utilizate revine autorităților landurilor respective, adică statului. |
| --- | --- |

(137)

Acest lucru indică faptul că, deși statul (la nivel federal) le acordă asociațiilor landurilor anumite drepturi de participare, el a instituit un cadru juridic clar în ceea ce privește stabilirea valorilor care trebuie aplicate referitor la taxele pe lapte, precum și modul în care resursele vor fi utilizate, și, în cele din urmă, este la latitudinea guvernului landului în cauză (sau, în cazul delegării, a celor mai înalte autorități ale landurilor) de a decide cu privire la această chestiune. De exemplu, nu ar fi posibil ca valoarea taxei să fie majorată la mai mult de 0,2 cenți pe kilogram dacă asociațiile landului ar solicita acest lucru sau ca resursele să fie utilizate în alte scopuri decât cele stabilite în secțiunea 22 alineatul (2) punctele 1-6 din MFG. Mai mult, obligația efectuării de consultări cu privire la utilizarea lor [secțiunea 22 alineatul (3) a treia teză din MFG] nu necesită în niciun fel respectarea opiniilor celor consultați. Decizia finală cu privire la modul în care resursele sunt utilizate revine autorităților landurilor respective, adică statului.

| (138) | Astfel, această cauză diferă semnificativ de cauza Doux Élevage citată de LVN. Colectarea taxei pe lapte și alocarea resurselor corespunzătoare este reglementată de stat la două niveluri, și anume la nivel federal și la nivelul landurilor. În Germania, legiuitorul nu numai că le-a acordat guvernelor landurilor puterea de a colecta taxele, dar a și restricționat marja disponibilă la nivel de land în ceea ce privește dispunerea de resursele generate de taxele impuse de legislația federală. Asociațiile landurilor nu sunt în măsură să modifice obiectivele care ar putea fi promovate astfel cum se prevede în secțiunea 22 alineatul (2) punctele 1-6 din MFG, de exemplu prin transmiterea unei solicitări în acest sens. O restricție din partea statului de acest tip nu a făcut parte din faptele care au stat la baza cauzelor Val'Hor și Doux Élevage. |
| --- | --- |

(138)

Astfel, această cauză diferă semnificativ de cauza Doux Élevage citată de LVN. Colectarea taxei pe lapte și alocarea resurselor corespunzătoare este reglementată de stat la două niveluri, și anume la nivel federal și la nivelul landurilor. În Germania, legiuitorul nu numai că le-a acordat guvernelor landurilor puterea de a colecta taxele, dar a și restricționat marja disponibilă la nivel de land în ceea ce privește dispunerea de resursele generate de taxele impuse de legislația federală. Asociațiile landurilor nu sunt în măsură să modifice obiectivele care ar putea fi promovate astfel cum se prevede în secțiunea 22 alineatul (2) punctele 1-6 din MFG, de exemplu prin transmiterea unei solicitări în acest sens. O restricție din partea statului de acest tip nu a făcut parte din faptele care au stat la baza cauzelor Val'Hor și Doux Élevage.

Doux Élevage

Val'Hor

Doux Élevage.

| (139) | În plus, MFG nu poate fi înțeleasă numai ca un mijloc de aplicare a intereselor pur economice ale unei organizații interprofesionale. Secțiunea 14 prevede, de exemplu, că, dacă doresc să participe, organizațiile profesionale active în domeniul agriculturii, al comerțului cu produse lactate și al exploatațiilor de producere a laptelui trebuie să fie reprezentate în cadrul acestuia, garantând în același timp o reprezentare corespunzătoare a consumatorilor în cadrul organismelor asociației. Cu aceste cerințe de participare și de reprezentare, legiuitorul (și anume statul) garantează că, în urmărirea obiectivelor de politică publică prevăzute în MFG, toate interesele care merg dincolo de simpla promovare a unui sector economic sunt reprezentate în mod cuprinzător. |
| --- | --- |

(139)

În plus, MFG nu poate fi înțeleasă numai ca un mijloc de aplicare a intereselor pur economice ale unei organizații interprofesionale. Secțiunea 14 prevede, de exemplu, că, dacă doresc să participe, organizațiile profesionale active în domeniul agriculturii, al comerțului cu produse lactate și al exploatațiilor de producere a laptelui trebuie să fie reprezentate în cadrul acestuia, garantând în același timp o reprezentare corespunzătoare a consumatorilor în cadrul organismelor asociației. Cu aceste cerințe de participare și de reprezentare, legiuitorul (și anume statul) garantează că, în urmărirea obiectivelor de politică publică prevăzute în MFG, toate interesele care merg dincolo de simpla promovare a unui sector economic sunt reprezentate în mod cuprinzător.

| (140) | Spre deosebire de cauza Doux Élevage, obiectivele de promovare stabilite în MFG nu sunt obiective pe care organizațiile interprofesionale le-au stabilit și introdus (29). În special obiectivul 1 [„îmbunătățirea și menținerea calității pe baza dispozițiilor emise în temeiul secțiunii 10 din acest act sau al secțiunii 37 din Milchgesetz [Legea privind laptele] din 31 iulie 1930 (Reich Law Gazette I, p. 421)”] și obiectivul 2 („îmbunătățirea igienei în timpul mulsului și a livrării, prelucrării și distribuirii laptelui și a produselor lactate”), prevăzut în secțiunea 22 alineatul (2) din MFG dispun de caracteristici care fac parte dintr-o politică definită de autoritățile de stat (30), spre deosebire de cauza Doux Élevage, și se referă la sarcinile publice care, în conformitate cu secțiunea 14 alineatul (3) din MFG, nu pot fi transferate a priori asociațiilor landurilor. În măsura în care Germania se bazează pe secțiunea 22 alineatul (2) punctul 6 din MFG în ceea ce privește cauza de față, rezultă clar din modul de redactare a textului legislativ că „sarcinile care îi sunt încredințate sunt în conformitate cu Legea privind laptele și grăsimea” (și, prin urmare, nu sunt sarcini stabilite de VDM). |
| --- | --- |

(140)

Spre deosebire de cauza Doux Élevage, obiectivele de promovare stabilite în MFG nu sunt obiective pe care organizațiile interprofesionale le-au stabilit și introdus (29). În special obiectivul 1 [„îmbunătățirea și menținerea calității pe baza dispozițiilor emise în temeiul secțiunii 10 din acest act sau al secțiunii 37 din Milchgesetz [Legea privind laptele] din 31 iulie 1930 (Reich Law Gazette I, p. 421)”] și obiectivul 2 („îmbunătățirea igienei în timpul mulsului și a livrării, prelucrării și distribuirii laptelui și a produselor lactate”), prevăzut în secțiunea 22 alineatul (2) din MFG dispun de caracteristici care fac parte dintr-o politică definită de autoritățile de stat (30), spre deosebire de cauza Doux Élevage, și se referă la sarcinile publice care, în conformitate cu secțiunea 14 alineatul (3) din MFG, nu pot fi transferate a priori asociațiilor landurilor. În măsura în care Germania se bazează pe secțiunea 22 alineatul (2) punctul 6 din MFG în ceea ce privește cauza de față, rezultă clar din modul de redactare a textului legislativ că „sarcinile care îi sunt încredințate sunt în conformitate cu Legea privind laptele și grăsimea” (și, prin urmare, nu sunt sarcini stabilite de VDM).

Doux Élevage

29

Milchgesetz

30

Doux Élevage

a priori

| (141) | De asemenea, spre deosebire de cauza Doux Élevage, procesul juridic civil sau comercial nu este utilizat pentru colectarea taxelor pe lapte în caz de neplată (31). Aceasta deoarece secțiunea 23 alineatul (2) din MFG stipulează că aceste taxe sunt recuperabile în conformitate cu Codul general al impozitelor și cu dispozițiile de punere în aplicare a acestuia. În cadrul propriilor reglementări privind taxele pe lapte, landurile au introdus și dispoziții privind recuperarea în conformitate cu codul și cu dispozițiile de punere în aplicare a acestuia (32). În conformitate cu sistemul juridic german, codul este considerat ca făcând parte din dreptul public. În Germania, datoriile publice sunt impuse pe cale administrativă, în timp ce în dreptul civil, acestea sunt impuse prin intermediul instanțelor judecătorești. În acest sens, căile administrative reprezintă o metodă mai eficace decât instanțele judecătorești, deoarece autoritățile publice în sine sunt capabile să creeze un titlu executoriu prin adoptarea unui act administrativ (33) care, în cazul cererilor în temeiul dreptului civil, nu poate fi contestat în instanță (34). Acest lucru arată că statul este interesat în colectarea și, dacă este cazul, recuperarea taxelor neachitate cât mai eficient posibil și în cea mai mare măsură posibilă, inclusiv pentru a garanta că obiectivele statului finanțate din resurse provenite din taxe sunt realizate rapid. |
| --- | --- |

(141)

De asemenea, spre deosebire de cauza Doux Élevage, procesul juridic civil sau comercial nu este utilizat pentru colectarea taxelor pe lapte în caz de neplată (31). Aceasta deoarece secțiunea 23 alineatul (2) din MFG stipulează că aceste taxe sunt recuperabile în conformitate cu Codul general al impozitelor și cu dispozițiile de punere în aplicare a acestuia. În cadrul propriilor reglementări privind taxele pe lapte, landurile au introdus și dispoziții privind recuperarea în conformitate cu codul și cu dispozițiile de punere în aplicare a acestuia (32). În conformitate cu sistemul juridic german, codul este considerat ca făcând parte din dreptul public. În Germania, datoriile publice sunt impuse pe cale administrativă, în timp ce în dreptul civil, acestea sunt impuse prin intermediul instanțelor judecătorești. În acest sens, căile administrative reprezintă o metodă mai eficace decât instanțele judecătorești, deoarece autoritățile publice în sine sunt capabile să creeze un titlu executoriu prin adoptarea unui act administrativ (33) care, în cazul cererilor în temeiul dreptului civil, nu poate fi contestat în instanță (34). Acest lucru arată că statul este interesat în colectarea și, dacă este cazul, recuperarea taxelor neachitate cât mai eficient posibil și în cea mai mare măsură posibilă, inclusiv pentru a garanta că obiectivele statului finanțate din resurse provenite din taxe sunt realizate rapid.

Doux Élevage

31

32

33

34

| (142) | Aceasta respinge afirmația LVN potrivit căreia resursele din taxa pe lapte nu sunt resurse de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(142)

Aceasta respinge afirmația LVN potrivit căreia resursele din taxa pe lapte nu sunt resurse de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (143) | Aceasta înseamnă că veniturile din taxa în cauză ar trebui considerate ca fiind sub controlul statului (35) și că măsurile finanțate de acestea au fost acordate din resurse de stat și sunt imputabile statului. |
| --- | --- |

(143)

Aceasta înseamnă că veniturile din taxa în cauză ar trebui considerate ca fiind sub controlul statului (35) și că măsurile finanțate de acestea au fost acordate din resurse de stat și sunt imputabile statului.

35

Avantaj selectiv/Întreprinderi

Avantaj selectiv/Întreprinderi

| (144) | VDM reprezintă un organism care prestează servicii în beneficiul întreprinderilor din sectorul produselor lactate, în special pentru exploatațiile de producere a laptelui. |
| --- | --- |

(144)

VDM reprezintă un organism care prestează servicii în beneficiul întreprinderilor din sectorul produselor lactate, în special pentru exploatațiile de producere a laptelui.

| (145) | Germania și VDM contestă faptul că VDM oferă servicii ca întreprindere pe o piață. În special, se face referire la activitățile sale ca fiind cele ale unei asociații, pe care Curtea le-a considerat a fi activități comerciale doar în cazuri excepționale (a se vedea considerentele 39 și 49). |
| --- | --- |

(145)

Germania și VDM contestă faptul că VDM oferă servicii ca întreprindere pe o piață. În special, se face referire la activitățile sale ca fiind cele ale unei asociații, pe care Curtea le-a considerat a fi activități comerciale doar în cazuri excepționale (a se vedea considerentele 39 și 49).

| (146) | În hotărârea sa în cauza T-193/02 Piau/Commission, citată de Germania, Curtea a constatat că o asociație, și anume FIFA, a desfășurat o activitate economică. Pe de altă parte, Germania nu a putut invoca nicio jurisprudență în care s-a constatat în mod explicit că situația a fost inversă, și anume că o asociație nu a desfășurat (neapărat) o activitate economică sau că activitățile unei asociații au fost excluse din procesul de monitorizare a ajutorului. |
| --- | --- |

(146)

În hotărârea sa în cauza T-193/02 Piau/Commission, citată de Germania, Curtea a constatat că o asociație, și anume FIFA, a desfășurat o activitate economică. Pe de altă parte, Germania nu a putut invoca nicio jurisprudență în care s-a constatat în mod explicit că situația a fost inversă, și anume că o asociație nu a desfășurat (neapărat) o activitate economică sau că activitățile unei asociații au fost excluse din procesul de monitorizare a ajutorului.

Piau/Commission

| (147) | Este incontestabil că VDM desfășoară activități în interesul și în beneficiul membrilor săi. Acesta este, de altfel, modul în care VDM își percepe rolul, astfel cum reiese din diversele descrieri ale activităților sale de pe site-ul său de internet unde se precizează, de exemplu, că „VDM reprezintă interesele sectorului produselor lactate în cadrul IDF”, „protejând și promovând interesele sectorului produselor lactate” și „reprezentând, pe parcursul procesului legislativ, interesele sectorului produselor lactate în relația cu ministerele”. Prin urmare LVN este, de asemenea, de părere că măsurile contestate au fost destinate exclusiv să promoveze laptele ca produs și, prin urmare, interesul colectiv al sectorului produselor lactate (a se vedea considerentele 99-100 de mai sus). |
| --- | --- |

(147)

Este incontestabil că VDM desfășoară activități în interesul și în beneficiul membrilor săi. Acesta este, de altfel, modul în care VDM își percepe rolul, astfel cum reiese din diversele descrieri ale activităților sale de pe site-ul său de internet unde se precizează, de exemplu, că „VDM reprezintă interesele sectorului produselor lactate în cadrul IDF”, „protejând și promovând interesele sectorului produselor lactate” și „reprezentând, pe parcursul procesului legislativ, interesele sectorului produselor lactate în relația cu ministerele”. Prin urmare LVN este, de asemenea, de părere că măsurile contestate au fost destinate exclusiv să promoveze laptele ca produs și, prin urmare, interesul colectiv al sectorului produselor lactate (a se vedea considerentele 99-100 de mai sus).

| (148) | Prin urmare, Comisia își menține opinia potrivit căreia activitățile individuale desfășurate de VDM prezintă caracteristicile unor servicii. Serviciile vin în sprijinul exploatațiilor de producere a laptelui din landurile unde se colectează taxa pe lapte. |
| --- | --- |

(148)

Prin urmare, Comisia își menține opinia potrivit căreia activitățile individuale desfășurate de VDM prezintă caracteristicile unor servicii. Serviciile vin în sprijinul exploatațiilor de producere a laptelui din landurile unde se colectează taxa pe lapte.

| (149) | Mai multe dintre activitățile la care însuși VDM face referire pe site-ul său de internet prezintă caracteristicile unor servicii, în sensul că scopul acestora este de a reprezenta interesele exploatațiilor de producere a laptelui și ale producătorilor de lapte în cauză în raport cu autoritățile germane, cu legiuitorul și cu organismele internaționale (36). |
| --- | --- |

(149)

Mai multe dintre activitățile la care însuși VDM face referire pe site-ul său de internet prezintă caracteristicile unor servicii, în sensul că scopul acestora este de a reprezenta interesele exploatațiilor de producere a laptelui și ale producătorilor de lapte în cauză în raport cu autoritățile germane, cu legiuitorul și cu organismele internaționale (36).

36

| (150) | Furnizarea unor astfel de servicii aduce avantaje exploatațiilor de producere a laptelui în cauză și le sprijină în exercitarea activităților lor de bază: producerea și comercializarea laptelui și a produselor lactate, care constituie, de altfel, activități economice. |
| --- | --- |

(150)

Furnizarea unor astfel de servicii aduce avantaje exploatațiilor de producere a laptelui în cauză și le sprijină în exercitarea activităților lor de bază: producerea și comercializarea laptelui și a produselor lactate, care constituie, de altfel, activități economice.

| (151) | VDM își desfășoară activitățile în cadrul rubricilor „consilierea organismelor de stat”, „implicarea în standardizare și armonizare” și „furnizarea de informații generale” în interesul și în numele membrilor săi. Aceste activități, care sunt legate în mod direct de activitățile sale economice, scutesc exploatațiile de producere a laptelui de la implementarea unor astfel de inițiative – precum și de la furnizare finanțării necesare – cu scopul de a crea un mediu (o piață) favorabilă vânzărilor lor. Printre membrii VDM se numără Milchindustrie-Verband e.V. (MIV) și Deutsche Bauernverband e.V. (DBV). Printre membrii MIV se numără, la rândul lor, exploatațiile de producere a laptelui din Germania, inclusiv cele reglementate de prezenta decizie, în landurile care colectează taxa pe lapte. |
| --- | --- |

(151)

VDM își desfășoară activitățile în cadrul rubricilor „consilierea organismelor de stat”, „implicarea în standardizare și armonizare” și „furnizarea de informații generale” în interesul și în numele membrilor săi. Aceste activități, care sunt legate în mod direct de activitățile sale economice, scutesc exploatațiile de producere a laptelui de la implementarea unor astfel de inițiative – precum și de la furnizare finanțării necesare – cu scopul de a crea un mediu (o piață) favorabilă vânzărilor lor. Printre membrii VDM se numără Milchindustrie-Verband e.V. (MIV) și Deutsche Bauernverband e.V. (DBV). Printre membrii MIV se numără, la rândul lor, exploatațiile de producere a laptelui din Germania, inclusiv cele reglementate de prezenta decizie, în landurile care colectează taxa pe lapte.

Milchindustrie-Verband e.V.

Deutsche Bauernverband e.V.

| (152) | „Consilierea organismelor de stat” și „implicarea în standardizare și armonizare” sunt activități care reprezintă interese în cadrul procesului politic și sunt menite să formeze opinia prin intermediul diferitelor canale (legislație, standardizare tehnică etc.). În cele din urmă, aceasta afectează condițiile juridice care stau la baza activităților de producție și de comercializare ale exploatațiilor de producere a laptelui. Măsura de „furnizare a informațiilor generale” aduce, de asemenea, avantaje exploatațiilor de producere a laptelui în cauză, deoarece promovează vânzările, evidențiind beneficiile vânzărilor de lapte ca produs. |
| --- | --- |

(152)

„Consilierea organismelor de stat” și „implicarea în standardizare și armonizare” sunt activități care reprezintă interese în cadrul procesului politic și sunt menite să formeze opinia prin intermediul diferitelor canale (legislație, standardizare tehnică etc.). În cele din urmă, aceasta afectează condițiile juridice care stau la baza activităților de producție și de comercializare ale exploatațiilor de producere a laptelui. Măsura de „furnizare a informațiilor generale” aduce, de asemenea, avantaje exploatațiilor de producere a laptelui în cauză, deoarece promovează vânzările, evidențiind beneficiile vânzărilor de lapte ca produs.

| (153) | Declarația VDM, conform căreia conținutul activității sale a implicat „canalizarea opiniei formulate în mod democratic de membrii săi în procesul legislativ” nu ridică îndoieli în acest sens. Adevărul este că VDM nu reprezintă interesele generale, ci mai degrabă interesele membrilor săi, obiectivul fiind acela de a canaliza opiniile sectorului produselor lactate în procesul legislativ și de reglementare și, prin urmare, de a-și exercita influența în acest proces. |
| --- | --- |

(153)

Declarația VDM, conform căreia conținutul activității sale a implicat „canalizarea opiniei formulate în mod democratic de membrii săi în procesul legislativ” nu ridică îndoieli în acest sens. Adevărul este că VDM nu reprezintă interesele generale, ci mai degrabă interesele membrilor săi, obiectivul fiind acela de a canaliza opiniile sectorului produselor lactate în procesul legislativ și de reglementare și, prin urmare, de a-și exercita influența în acest proces.

| (154) | În ceea ce privește activitatea de „standardizare și armonizare”, VDM a explicat că, acționând în numele întregului sector al produselor lactate, este implicată în standardizarea și armonizarea la nivel național și internațional, în colaborare cu organizațiile de standardizare competente, cum sunt ISO, IDF, CEN și DIN (a se vedea considerentul 53). |
| --- | --- |

(154)

În ceea ce privește activitatea de „standardizare și armonizare”, VDM a explicat că, acționând în numele întregului sector al produselor lactate, este implicată în standardizarea și armonizarea la nivel național și internațional, în colaborare cu organizațiile de standardizare competente, cum sunt ISO, IDF, CEN și DIN (a se vedea considerentul 53).

| (155) | În acest context, Comisia ia act de faptul că organismele de standardizare menționate sunt, în principal, responsabile pentru realizarea standardizării și a armonizării. VDM nu acționează ca o parte neutră (sau ca un consilier independent) în acest proces, ci mai degrabă canalizează punctele de vedere ale sectorului produselor lactate în procesul de standardizare). |
| --- | --- |

(155)

În acest context, Comisia ia act de faptul că organismele de standardizare menționate sunt, în principal, responsabile pentru realizarea standardizării și a armonizării. VDM nu acționează ca o parte neutră (sau ca un consilier independent) în acest proces, ci mai degrabă canalizează punctele de vedere ale sectorului produselor lactate în procesul de standardizare).

| (156) | În această privință, Comisia concluzionează, prin urmare, că VDM oferă servicii în calitate de asociație privată. Beneficiarii – dacă nu sunt destinatari – ai serviciilor respective sunt din nou exploatațiile de producere a laptelui din landurile în cauză (și anume, membrii asociațiilor-membre ale VDM), ale căror interese sunt reprezentate de VDM în raport cu organismele de standardizare. |
| --- | --- |

(156)

În această privință, Comisia concluzionează, prin urmare, că VDM oferă servicii în calitate de asociație privată. Beneficiarii – dacă nu sunt destinatari – ai serviciilor respective sunt din nou exploatațiile de producere a laptelui din landurile în cauză (și anume, membrii asociațiilor-membre ale VDM), ale căror interese sunt reprezentate de VDM în raport cu organismele de standardizare.

| (157) | În mod similar, furnizarea de informații generale (a se vedea considerentele 59 și 60) constituie un serviciu. Dacă aceste informații sunt mai generale sau mai specifice, acest lucru nu schimbă cu nimic faptul că serviciile promovează activitatea economică a sectorului produselor lactate. |
| --- | --- |

(157)

În mod similar, furnizarea de informații generale (a se vedea considerentele 59 și 60) constituie un serviciu. Dacă aceste informații sunt mai generale sau mai specifice, acest lucru nu schimbă cu nimic faptul că serviciile promovează activitatea economică a sectorului produselor lactate.

| (158) | Serviciile în cauză pe care le prevede VDM favorizează în mod selectiv anumite întreprinderi, și anume pe cele din sectorul prelucrării și comercializării laptelui în landurile care colectează taxa pe lapte. În acest context, Comisia nu împărtășește opinia VDM potrivit căreia VDM este o organizație-umbrelă, care reprezintă interesele generale. Dimpotrivă, Comisia consideră activitățile VDM ca o reprezentare la nivel de sector a intereselor, în beneficiul exploatațiilor de producere a laptelui afiliate acestuia în calitate de membri prin asociații ale landurilor în cauză. |
| --- | --- |

(158)

Serviciile în cauză pe care le prevede VDM favorizează în mod selectiv anumite întreprinderi, și anume pe cele din sectorul prelucrării și comercializării laptelui în landurile care colectează taxa pe lapte. În acest context, Comisia nu împărtășește opinia VDM potrivit căreia VDM este o organizație-umbrelă, care reprezintă interesele generale. Dimpotrivă, Comisia consideră activitățile VDM ca o reprezentare la nivel de sector a intereselor, în beneficiul exploatațiilor de producere a laptelui afiliate acestuia în calitate de membri prin asociații ale landurilor în cauză.

Denaturarea concurenței și impactul asupra schimburilor comerciale

Denaturarea concurenței și impactul asupra schimburilor comerciale

| (159) | Curtea de Justiție a susținut în mod constant faptul că intensificarea poziției concurențiale a unei întreprinderi ca urmare a acordării unui ajutor de stat distorsionează, în general, concurența cu alte întreprinderi concurente care nu ar beneficia de acest ajutor (37). Ajutorul pentru o întreprindere care își desfășoară activitatea pe o piață unde există schimburi comerciale în interiorul Uniunii este susceptibil să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre (38), chiar dacă întreprinderea beneficiară nu participă deloc la comerțul intracomunitar (39). În perioada 2001-2012, s-au desfășurat schimburi comerciale substanțiale în cadrul Uniunii cu produse agricole. De exemplu, importurile și exporturile intracomunitare din și către Germania de produse încadrate la poziția 0401 din Nomenclatura combinată (lapte și smântână din lapte, neconcentrate, fără adaos de zahăr sau alți îndulcitori) (40) au fost în valoare de 1,2 miliarde de euro și, respectiv, de 957 milioane de euro în 2011 (41). |
| --- | --- |

(159)

Curtea de Justiție a susținut în mod constant faptul că intensificarea poziției concurențiale a unei întreprinderi ca urmare a acordării unui ajutor de stat distorsionează, în general, concurența cu alte întreprinderi concurente care nu ar beneficia de acest ajutor (37). Ajutorul pentru o întreprindere care își desfășoară activitatea pe o piață unde există schimburi comerciale în interiorul Uniunii este susceptibil să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre (38), chiar dacă întreprinderea beneficiară nu participă deloc la comerțul intracomunitar (39). În perioada 2001-2012, s-au desfășurat schimburi comerciale substanțiale în cadrul Uniunii cu produse agricole. De exemplu, importurile și exporturile intracomunitare din și către Germania de produse încadrate la poziția 0401 din Nomenclatura combinată (lapte și smântână din lapte, neconcentrate, fără adaos de zahăr sau alți îndulcitori) (40) au fost în valoare de 1,2 miliarde de euro și, respectiv, de 957 milioane de euro în 2011 (41).

37

38

39

40

41

| (160) | Măsurile evaluate în prezenta decizie sunt destinate să sprijine activitățile din sectorul agricol, în special activitățile exploatațiilor de producere a laptelui. Astfel cum s-a descris mai sus, comerțul cu produsele provenind de la exploatațiile de producere a laptelui se practică în cadrul Uniunii. Prin urmare, Comisia este de părere că măsurile în cauză sunt de natură să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(160)

Măsurile evaluate în prezenta decizie sunt destinate să sprijine activitățile din sectorul agricol, în special activitățile exploatațiilor de producere a laptelui. Astfel cum s-a descris mai sus, comerțul cu produsele provenind de la exploatațiile de producere a laptelui se practică în cadrul Uniunii. Prin urmare, Comisia este de părere că măsurile în cauză sunt de natură să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre.

| (161) | Având în vedere nivelul important al schimburilor comerciale cu produse lactate, se poate presupune așadar că submăsurile în cauză denaturează sau amenință să denatureze concurența și că ele afectează schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(161)

Având în vedere nivelul important al schimburilor comerciale cu produse lactate, se poate presupune așadar că submăsurile în cauză denaturează sau amenință să denatureze concurența și că ele afectează schimburile comerciale dintre statele membre.

Ajutoare existente/ajutoare noi

Ajutoare existente/ajutoare noi

| (162) | Conform articolului 108 alineatul (1) din TFUE, Comisia are obligația ca, în cooperare cu statele membre, să revizuiască în mod constant toate sistemele de ajutor existente. În acest scop, Comisia poate obține din partea statelor membre toate informațiile necesare pentru examinarea schemelor de ajutor existente și, dacă este necesar, propune măsurile adecvate. |
| --- | --- |

(162)

Conform articolului 108 alineatul (1) din TFUE, Comisia are obligația ca, în cooperare cu statele membre, să revizuiască în mod constant toate sistemele de ajutor existente. În acest scop, Comisia poate obține din partea statelor membre toate informațiile necesare pentru examinarea schemelor de ajutor existente și, dacă este necesar, propune măsurile adecvate.

| (163) | Articolul 1 litera (b) punctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 definește ajutorul existent ca orice ajutor care a existat înainte de intrarea în vigoare a tratatului în aceste state membre și care se aplică și ulterior intrării în vigoare a tratatului. |
| --- | --- |

(163)

Articolul 1 litera (b) punctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 definește ajutorul existent ca orice ajutor care a existat înainte de intrarea în vigoare a tratatului în aceste state membre și care se aplică și ulterior intrării în vigoare a tratatului.

| (164) | Cu toate acestea, conform articolului 1 litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, orice modificare adusă la ajutorul existent reprezintă „ajutor nou”. Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (42) definește modificarea ajutoarelor existente drept „orice schimbare, alta decât modificările de natură pur formală sau administrativă care nu pot afecta evaluarea compatibilității măsurii de ajutor cu piața comună”. |
| --- | --- |

(164)

Cu toate acestea, conform articolului 1 litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, orice modificare adusă la ajutorul existent reprezintă „ajutor nou”. Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (42) definește modificarea ajutoarelor existente drept „orice schimbare, alta decât modificările de natură pur formală sau administrativă care nu pot afecta evaluarea compatibilității măsurii de ajutor cu piața comună”.

42

| (165) | Potrivit jurisprudenței (43), schema inițială se transformă într-o nouă schemă de ajutor doar în cazul în care modificarea afectează substanța dispoziției; nu poate fi vorba de o asemenea modificare în cazul în care noul element este în mod clar disociabil de schema inițială. |
| --- | --- |

(165)

Potrivit jurisprudenței (43), schema inițială se transformă într-o nouă schemă de ajutor doar în cazul în care modificarea afectează substanța dispoziției; nu poate fi vorba de o asemenea modificare în cazul în care noul element este în mod clar disociabil de schema inițială.

43

| (166) | Conform articolului 108 alineatul (3) din TFUE, toate noile ajutoare trebuie să fie notificate Comisiei Europene și nu pot fi puse în aplicare înainte de a fi aprobate de Comisie (obligația de statu quo). |
| --- | --- |

(166)

Conform articolului 108 alineatul (3) din TFUE, toate noile ajutoare trebuie să fie notificate Comisiei Europene și nu pot fi puse în aplicare înainte de a fi aprobate de Comisie (obligația de statu quo).

statu quo

| (167) | Conform articolului 1 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, un ajutor de stat nou, pus în aplicare cu încălcarea dispozițiilor articolului 108 alineatul (3) din TFUE, este ilegal. |
| --- | --- |

(167)

Conform articolului 1 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, un ajutor de stat nou, pus în aplicare cu încălcarea dispozițiilor articolului 108 alineatul (3) din TFUE, este ilegal.

| (168) | Cu excepția MFG (care este numai o reglementare-cadru și o normă de delegare, dar care nu constituie temeiul juridic pentru măsura în cauză), autoritățile germane nu au prezentat informații care să dovedească faptul că există un temei juridic adoptat înainte de 1958 al cărui conținut să se fi aplicat încă nemodificat în intervalul care face obiectul examinării. Acest lucru este valabil atât pentru reglementările în materie de taxe care formează baza pentru finanțarea ajutorului în cauză [cele aplicabile în Baden-Württemberg și Bavaria, de exemplu, datează din 2004 și, respectiv, din 2007 (a se vedea considerentele 21-22)], precum și pentru ordonanțele bugetare ale landurilor care constituie temeiul juridic pentru utilizarea taxării și a căror utilizare preconizată este impusă doar de secțiunea 22 alineatul (2) din MFG. Pe această bază, autoritățile landului autorizează utilizarea resurselor în exercițiul financiar în cauză prin intermediul unui aviz corespunzător. |
| --- | --- |

(168)

Cu excepția MFG (care este numai o reglementare-cadru și o normă de delegare, dar care nu constituie temeiul juridic pentru măsura în cauză), autoritățile germane nu au prezentat informații care să dovedească faptul că există un temei juridic adoptat înainte de 1958 al cărui conținut să se fi aplicat încă nemodificat în intervalul care face obiectul examinării. Acest lucru este valabil atât pentru reglementările în materie de taxe care formează baza pentru finanțarea ajutorului în cauză [cele aplicabile în Baden-Württemberg și Bavaria, de exemplu, datează din 2004 și, respectiv, din 2007 (a se vedea considerentele 21-22)], precum și pentru ordonanțele bugetare ale landurilor care constituie temeiul juridic pentru utilizarea taxării și a căror utilizare preconizată este impusă doar de secțiunea 22 alineatul (2) din MFG. Pe această bază, autoritățile landului autorizează utilizarea resurselor în exercițiul financiar în cauză prin intermediul unui aviz corespunzător.

| (169) | Măsurile în cauză constituie, prin urmare, un ajutor de stat nou, care ar fi trebuit să fie notificat în temeiul articolului 108 alineatul (3) din TFUE. Deoarece Germania nu a notificat niciodată schema de ajutoare în cauză, aceasta este ilegală [articolul 1 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999]. |
| --- | --- |

(169)

Măsurile în cauză constituie, prin urmare, un ajutor de stat nou, care ar fi trebuit să fie notificat în temeiul articolului 108 alineatul (3) din TFUE. Deoarece Germania nu a notificat niciodată schema de ajutoare în cauză, aceasta este ilegală [articolul 1 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999].

Evaluarea compatibilității

Evaluarea compatibilității

Norme aplicabile

Norme aplicabile

| (170) | Conform articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, ajutorul pentru facilitarea dezvoltării anumitor activități economice sau a anumitor zone economice pot fi considerate compatibile cu piața internă în cazul în care aceste ajutoare nu afectează în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului Uniunii. |
| --- | --- |

(170)

Conform articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, ajutorul pentru facilitarea dezvoltării anumitor activități economice sau a anumitor zone economice pot fi considerate compatibile cu piața internă în cazul în care aceste ajutoare nu afectează în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului Uniunii.

| (171) | În conformitate cu avizul Comisiei privind stabilirea normelor aplicabile pentru evaluarea ajutorului de stat ilegal (44), orice ajutor ilegal în sensul articolului 1 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 trebuie evaluat în conformitate cu normele aplicabile la momentul acordării ajutorului. |
| --- | --- |

(171)

În conformitate cu avizul Comisiei privind stabilirea normelor aplicabile pentru evaluarea ajutorului de stat ilegal (44), orice ajutor ilegal în sensul articolului 1 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 trebuie evaluat în conformitate cu normele aplicabile la momentul acordării ajutorului.

44

| (172) | Orientări specifice s-au aplicat sectorului agricol începând cu 1 ianuarie 2000. Ajutorul acordat în perioada 28 noiembrie 2001-31 decembrie 2006 (denumită în continuare: „perioada 2001-2006”) urmează să fie evaluată în temeiul Orientărilor 2000-2006. |
| --- | --- |

(172)

Orientări specifice s-au aplicat sectorului agricol începând cu 1 ianuarie 2000. Ajutorul acordat în perioada 28 noiembrie 2001-31 decembrie 2006 (denumită în continuare: „perioada 2001-2006”) urmează să fie evaluată în temeiul Orientărilor 2000-2006.

| (173) | Ajutor acordat începând cu 1 ianuarie 2007 (denumită în continuare: „perioada începând cu 2007”) urmează să fie evaluată în temeiul Orientărilor 2007-2013. |
| --- | --- |

(173)

Ajutor acordat începând cu 1 ianuarie 2007 (denumită în continuare: „perioada începând cu 2007”) urmează să fie evaluată în temeiul Orientărilor 2007-2013.

Prima submăsură (perioada 2001-2006): „Rolul de consultant pentru organismele de stat” și „activități de standardizare și armonizare”

Prima submăsură (perioada 2001-2006): „Rolul de consultant pentru organismele de stat” și „activități de standardizare și armonizare”

| (174) | În scopul de a examina dacă un ajutor care promovează furnizarea de consiliere pentru organismele de stat (a se vedea considerentele 51 și 52) și activitățile de standardizare și de armonizare ale VDM (a se vedea considerentele 53-58) este compatibil cu piața internă, VDM a făcut trimitere la dispozițiile referitoare la asistența tehnică (considerentele 67 și 68). |
| --- | --- |

(174)

În scopul de a examina dacă un ajutor care promovează furnizarea de consiliere pentru organismele de stat (a se vedea considerentele 51 și 52) și activitățile de standardizare și de armonizare ale VDM (a se vedea considerentele 53-58) este compatibil cu piața internă, VDM a făcut trimitere la dispozițiile referitoare la asistența tehnică (considerentele 67 și 68).

| (175) | Furnizarea de asistență tehnică este reglementată de punctul 14 din Orientările 2000-2006. Potrivit punctului 14.1 a treia liniuță din Orientările 2000-2006, comisionul consultantului este pe deplin compatibil cu principiile pieței interne. Exploatațiile de producere a laptelui sunt întreprinderi de prelucrare și comercializare a produselor agricole. Ajutorul acordat în acest sector face obiectul, printre altele, al domeniului de aplicare a Orientărilor 2000-2006 (punctul 2.1 din orientări). Scopul dispoziției de la punctul 14.1 a treia liniuță este de a declara că sprijinul al cărui scop direct este de a îmbunătăți procesarea produselor agricole prin diseminarea cunoștințelor necesare este compatibil cu piața internă. Serviciile consultative ale VDM au fost destinate, cu toate acestea, organismelor de stat. Membrii VDM, printre care se numără și exploatațiile de producere a laptelui din landurile care colectează taxa pe lapte au fost, în schimb, doar beneficiari indirecți. Comisia constată că ajutorul în cauză nu poate fi declarat compatibil cu piața internă în temeiul secțiunii 14 din Orientările 2000-2006. |
| --- | --- |

(175)

Furnizarea de asistență tehnică este reglementată de punctul 14 din Orientările 2000-2006. Potrivit punctului 14.1 a treia liniuță din Orientările 2000-2006, comisionul consultantului este pe deplin compatibil cu principiile pieței interne. Exploatațiile de producere a laptelui sunt întreprinderi de prelucrare și comercializare a produselor agricole. Ajutorul acordat în acest sector face obiectul, printre altele, al domeniului de aplicare a Orientărilor 2000-2006 (punctul 2.1 din orientări). Scopul dispoziției de la punctul 14.1 a treia liniuță este de a declara că sprijinul al cărui scop direct este de a îmbunătăți procesarea produselor agricole prin diseminarea cunoștințelor necesare este compatibil cu piața internă. Serviciile consultative ale VDM au fost destinate, cu toate acestea, organismelor de stat. Membrii VDM, printre care se numără și exploatațiile de producere a laptelui din landurile care colectează taxa pe lapte au fost, în schimb, doar beneficiari indirecți. Comisia constată că ajutorul în cauză nu poate fi declarat compatibil cu piața internă în temeiul secțiunii 14 din Orientările 2000-2006.

| (176) | În mod similar, activitățile de standardizare și de armonizare ale VDM se referă la consilierea furnizată de organismele de stat (sau de organismele recunoscute de stat), menite să reprezinte interesele membrilor VDM. În cadrul analizei finale, activitățile de standardizare și armonizare intră în sfera de competență a organismelor de stat, care implementează norme și standarde, în special cele elaborate la nivel internațional, în general, prin mijloace legislative sau administrative. O asociație precum VDM poate exercita această influență asupra procedurilor relevante (negocieri în cadrul organismelor internaționale, legislație) numai cu titlu consultativ. Compatibilitatea cu piața internă în temeiul secțiunii 14 din Orientările 2000-2006 este, prin urmare, exclusă. |
| --- | --- |

(176)

În mod similar, activitățile de standardizare și de armonizare ale VDM se referă la consilierea furnizată de organismele de stat (sau de organismele recunoscute de stat), menite să reprezinte interesele membrilor VDM. În cadrul analizei finale, activitățile de standardizare și armonizare intră în sfera de competență a organismelor de stat, care implementează norme și standarde, în special cele elaborate la nivel internațional, în general, prin mijloace legislative sau administrative. O asociație precum VDM poate exercita această influență asupra procedurilor relevante (negocieri în cadrul organismelor internaționale, legislație) numai cu titlu consultativ. Compatibilitatea cu piața internă în temeiul secțiunii 14 din Orientările 2000-2006 este, prin urmare, exclusă.

| (177) | Compatibilitatea cu piața internă poate fi realizată, de asemenea, numai în conformitate cu alte dispoziții decât cele menționate de către părți (nici Germania nu a invocat alte norme privind compatibilitatea). Prin urmare, Comisia conchide că ajutorul acordat în favoarea întreprinderilor care își desfășoară activitatea în sectorul transformării și al comercializării în perioada 2001-2006 este incompatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(177)

Compatibilitatea cu piața internă poate fi realizată, de asemenea, numai în conformitate cu alte dispoziții decât cele menționate de către părți (nici Germania nu a invocat alte norme privind compatibilitatea). Prin urmare, Comisia conchide că ajutorul acordat în favoarea întreprinderilor care își desfășoară activitatea în sectorul transformării și al comercializării în perioada 2001-2006 este incompatibil cu piața internă.

Prima submăsură (perioada începând cu 2007): „Rolul de consultant pentru organismele de stat” și „activități de standardizare și armonizare”

Prima submăsură (perioada începând cu 2007): „Rolul de consultant pentru organismele de stat” și „activități de standardizare și armonizare”

| (178) | Pentru perioada începând cu 2007, dispozițiile privind compatibilitatea asistenței tehnice cu piața internă au fost modificate. |
| --- | --- |

(178)

Pentru perioada începând cu 2007, dispozițiile privind compatibilitatea asistenței tehnice cu piața internă au fost modificate.

| (179) | Furnizarea de asistență tehnică este reglementată de secțiunea IV.K din Orientările 2007-2013. Ajutorul a fost acordat exploatațiilor de producere a laptelui din landurile unde se colectează taxa pe lapte. Exploatațiile de producere a laptelui sunt întreprinderi de prelucrare și comercializare a produselor agricole (a se vedea, de asemenea, considerentul 175). |
| --- | --- |

(179)

Furnizarea de asistență tehnică este reglementată de secțiunea IV.K din Orientările 2007-2013. Ajutorul a fost acordat exploatațiilor de producere a laptelui din landurile unde se colectează taxa pe lapte. Exploatațiile de producere a laptelui sunt întreprinderi de prelucrare și comercializare a produselor agricole (a se vedea, de asemenea, considerentul 175).

| (180) | În ceea ce privește ajutorul acordat întreprinderilor de comercializare și procesare, punctul 105 din Orientările 2007-2013, coroborat cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 70/2001 al Comisiei (45), ar putea fi considerat o dispoziție de stabilire a compatibilității cu piața internă. Pentru perioada cuprinsă între data intrării în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 800/2008 al Comisiei (46), alineatul (105) trebuie interpretat ca o trimitere la articolele 26 și 27 din respectivul regulament. |
| --- | --- |

(180)

În ceea ce privește ajutorul acordat întreprinderilor de comercializare și procesare, punctul 105 din Orientările 2007-2013, coroborat cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 70/2001 al Comisiei (45), ar putea fi considerat o dispoziție de stabilire a compatibilității cu piața internă. Pentru perioada cuprinsă între data intrării în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 800/2008 al Comisiei (46), alineatul (105) trebuie interpretat ca o trimitere la articolele 26 și 27 din respectivul regulament.

45

46

| (181) | Atât articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 70/2001, cât și articolele 26 și 27 din Regulamentul (CE) nr. 800/2008 se referă la serviciile de consultanță. Cu toate acestea, din punctul de vedere al exploatațiilor de producere a laptelui, cauza de față nu se referă la consultanță, ci mai degrabă, astfel cum se menționează în considerentele 175-177, la reprezentarea intereselor. |
| --- | --- |

(181)

Atât articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 70/2001, cât și articolele 26 și 27 din Regulamentul (CE) nr. 800/2008 se referă la serviciile de consultanță. Cu toate acestea, din punctul de vedere al exploatațiilor de producere a laptelui, cauza de față nu se referă la consultanță, ci mai degrabă, astfel cum se menționează în considerentele 175-177, la reprezentarea intereselor.

| (182) | Mai mult, compatibilitatea cu piața internă poate fi realizată, de asemenea, numai în conformitate cu alte dispoziții decât cele menționate de către părți (nici Germania nu a invocat alte cerințe privind compatibilitatea). Așadar, activitățile VDM în domenii precum „rolul de consultant pentru organismele de stat” și „activități de standardizare și armonizare” în perioada 2007-2013 nu sunt compatibile cu piața internă. |
| --- | --- |

(182)

Mai mult, compatibilitatea cu piața internă poate fi realizată, de asemenea, numai în conformitate cu alte dispoziții decât cele menționate de către părți (nici Germania nu a invocat alte cerințe privind compatibilitatea). Așadar, activitățile VDM în domenii precum „rolul de consultant pentru organismele de stat” și „activități de standardizare și armonizare” în perioada 2007-2013 nu sunt compatibile cu piața internă.

| (183) | În consecință, Comisia conchide că ajutorul acordat în favoarea întreprinderilor care își desfășoară activitatea în sectorul transformării și al comercializării în perioada începând cu 2007 este incompatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(183)

În consecință, Comisia conchide că ajutorul acordat în favoarea întreprinderilor care își desfășoară activitatea în sectorul transformării și al comercializării în perioada începând cu 2007 este incompatibil cu piața internă.

A doua submăsură (perioada 2001-2006): Furnizarea de informații generale

A doua submăsură (perioada 2001-2006): Furnizarea de informații generale

| (184) | Ajutorul acordat pentru furnizarea de informații generale (considerentele 59 și 60) ar putea fi considerat compatibil cu piața internă în temeiul dispozițiilor privind asistența tehnică. |
| --- | --- |

(184)

Ajutorul acordat pentru furnizarea de informații generale (considerentele 59 și 60) ar putea fi considerat compatibil cu piața internă în temeiul dispozițiilor privind asistența tehnică.

| (185) | Conform celor stabilite anterior la considerentul 175, furnizarea de asistență tehnică este reglementată de secțiunea 14 din Orientările 2000-2006. |
| --- | --- |

(185)

Conform celor stabilite anterior la considerentul 175, furnizarea de asistență tehnică este reglementată de secțiunea 14 din Orientările 2000-2006.

| (186) | Secțiunea 14 din orientări se referă la ajutoarele acordate în legătură cu activitățile legate de procesarea și comercializarea produselor agricole (a se vedea considerentul 175). |
| --- | --- |

(186)

Secțiunea 14 din orientări se referă la ajutoarele acordate în legătură cu activitățile legate de procesarea și comercializarea produselor agricole (a se vedea considerentul 175).

| (187) | Comisia este de părere că această măsură a contribuit la viabilitatea pe termen lung a sectorului, în timp ce efectele sale asupra concurenței sunt susceptibile de a fi fost foarte limitate (punctul 14.1 a doua teză din Orientările 2000-2006). |
| --- | --- |

(187)

Comisia este de părere că această măsură a contribuit la viabilitatea pe termen lung a sectorului, în timp ce efectele sale asupra concurenței sunt susceptibile de a fi fost foarte limitate (punctul 14.1 a doua teză din Orientările 2000-2006).

| (188) | Ajutorul a fost acordat pentru a acoperi costurile de diseminare a informațiilor generale. |
| --- | --- |

(188)

Ajutorul a fost acordat pentru a acoperi costurile de diseminare a informațiilor generale.

| (189) | Costurile eligibile legate de furnizarea de asistență tehnică sunt enumerate exhaustiv la cele cinci liniuțe ale punctului 14.1 din Orientările 2000-2006. Furnizarea informațiilor în cauză poate fi considerată drept o măsură de diseminare a cunoștințelor referitoare la noile tehnologii în conformitate cu cea de a cincea liniuță. Modul de redactare al celei de a cincea liniuțe permite o interpretare largă a noțiunii de „diseminare a cunoștințelor referitoare la noile tehnologii”. Adăugarea textului „cum ar fi proiecte pilot sau demonstrative rezonabile la scară mică” nu trebuie interpretată în mod restrictiv, ci, mai degrabă, după cum ilustrează cuvintele „cum ar fi”, doar cu titlu de exemplu. Furnizarea de informații generale, în special publicarea de descoperiri științifice și de informații generice concrete cu privire la lapte într-o formă ușor de înțeles, poate fi, prin urmare, considerată a fi comparabilă cu diseminarea cunoștințelor referitoare la noile tehnologii. Scopul dispoziției privind compatibilitatea de la punctul 14.1 a fost, într-adevăr, acela de a permite promovarea de măsuri care, precum cele în discuție în cazul de față, informează beneficiarii în legătură cu noile tehnologii în diverse domenii relevante pentru agricultură, cum ar fi bunele practici agricole sau bunăstarea animalelor în sectorul creșterii animalelor de lapte (a se vedea considerentul 59). |
| --- | --- |

(189)

Costurile eligibile legate de furnizarea de asistență tehnică sunt enumerate exhaustiv la cele cinci liniuțe ale punctului 14.1 din Orientările 2000-2006. Furnizarea informațiilor în cauză poate fi considerată drept o măsură de diseminare a cunoștințelor referitoare la noile tehnologii în conformitate cu cea de a cincea liniuță. Modul de redactare al celei de a cincea liniuțe permite o interpretare largă a noțiunii de „diseminare a cunoștințelor referitoare la noile tehnologii”. Adăugarea textului „cum ar fi proiecte pilot sau demonstrative rezonabile la scară mică” nu trebuie interpretată în mod restrictiv, ci, mai degrabă, după cum ilustrează cuvintele „cum ar fi”, doar cu titlu de exemplu. Furnizarea de informații generale, în special publicarea de descoperiri științifice și de informații generice concrete cu privire la lapte într-o formă ușor de înțeles, poate fi, prin urmare, considerată a fi comparabilă cu diseminarea cunoștințelor referitoare la noile tehnologii. Scopul dispoziției privind compatibilitatea de la punctul 14.1 a fost, într-adevăr, acela de a permite promovarea de măsuri care, precum cele în discuție în cazul de față, informează beneficiarii în legătură cu noile tehnologii în diverse domenii relevante pentru agricultură, cum ar fi bunele practici agricole sau bunăstarea animalelor în sectorul creșterii animalelor de lapte (a se vedea considerentul 59).

| (190) | Comisia consideră că acest ajutor era, în principiu, la dispoziția tuturor persoanelor fizice și juridice „eligibile” din zona în cauză, pe baza unor condiții definite în mod obiectiv (punctul 14.2 prima teză din Orientările 2000-2006), și anume că aceste persoane au putut beneficia fără restricții de informațiile furnizate. |
| --- | --- |

(190)

Comisia consideră că acest ajutor era, în principiu, la dispoziția tuturor persoanelor fizice și juridice „eligibile” din zona în cauză, pe baza unor condiții definite în mod obiectiv (punctul 14.2 prima teză din Orientările 2000-2006), și anume că aceste persoane au putut beneficia fără restricții de informațiile furnizate.

| (191) | Germania a furnizat garanția conform căreia cuantumul total al ajutorului acordat în perioada 2001-2006 nu a depășit 100 000 de euro per beneficiar pe o perioadă de trei ani. În măsura în care întreprinderile a căror activitate intră în domeniul de aplicare al definiției Comisiei referitoare la întreprinderile mici și mijlocii (47) au beneficiat de o sumă de peste 100 000 de euro, intensitatea maximă admisă a ajutorului nu a depășit 50 % din costurile eligibile. Pentru a calcula cuantumul ajutorului, beneficiarii au fost considerați ca fiind persoanele care recurg la astfel de servicii, și anume exploatațiile de producere a laptelui ale landurilor care colectează taxa pe lapte. |
| --- | --- |

(191)

Germania a furnizat garanția conform căreia cuantumul total al ajutorului acordat în perioada 2001-2006 nu a depășit 100 000 de euro per beneficiar pe o perioadă de trei ani. În măsura în care întreprinderile a căror activitate intră în domeniul de aplicare al definiției Comisiei referitoare la întreprinderile mici și mijlocii (47) au beneficiat de o sumă de peste 100 000 de euro, intensitatea maximă admisă a ajutorului nu a depășit 50 % din costurile eligibile. Pentru a calcula cuantumul ajutorului, beneficiarii au fost considerați ca fiind persoanele care recurg la astfel de servicii, și anume exploatațiile de producere a laptelui ale landurilor care colectează taxa pe lapte.

47

| (192) | Comisia concluzionează că ajutorul evaluat în secțiunea respectivă a îndeplinit condițiile relevante prevăzute în Orientările 2000-2006 și că este compatibil, prin urmare, cu piața internă în perioada 2001-2006. |
| --- | --- |

(192)

Comisia concluzionează că ajutorul evaluat în secțiunea respectivă a îndeplinit condițiile relevante prevăzute în Orientările 2000-2006 și că este compatibil, prin urmare, cu piața internă în perioada 2001-2006.

A doua submăsură (perioada începând cu 2007): Furnizarea de informații generale

A doua submăsură (perioada începând cu 2007): Furnizarea de informații generale

| (193) | La fel ca în cazul perioadei precedente, ajutorul pentru furnizarea de informații generale face obiectul dispozițiilor privind asistența tehnică. |
| --- | --- |

(193)

La fel ca în cazul perioadei precedente, ajutorul pentru furnizarea de informații generale face obiectul dispozițiilor privind asistența tehnică.

| (194) | Acestea sunt prevăzute în secțiunea IV.K din Orientările 2007-2013. Ajutorul a fost acordat exploatațiilor de producere a laptelui din landurile unde se colectează taxa pe lapte. Exploatațiile de producere a laptelui sunt întreprinderi de prelucrare și comercializare a produselor agricole (a se vedea, de asemenea, considerentul 175). |
| --- | --- |

(194)

Acestea sunt prevăzute în secțiunea IV.K din Orientările 2007-2013. Ajutorul a fost acordat exploatațiilor de producere a laptelui din landurile unde se colectează taxa pe lapte. Exploatațiile de producere a laptelui sunt întreprinderi de prelucrare și comercializare a produselor agricole (a se vedea, de asemenea, considerentul 175).

| (195) | În primul rând, Orientările 2007-2013 prevăd că, în niciun caz, Comisia nu va autoriza acordarea de ajutor întreprinderilor mari (punctul 106 din orientări), ceea ce înseamnă că orice ajutor acordat acestor societăți nu va fi declarat ca fiind compatibil. Nu s-a examinat încă dacă ajutorul acordat întreprinderilor mici și mijlocii este compatibil cu piața internă. Așadar, în cele ce urmează, evaluarea compatibilității ajutorului acordat este limitată la întreprinderile mici și mijlocii. |
| --- | --- |

(195)

În primul rând, Orientările 2007-2013 prevăd că, în niciun caz, Comisia nu va autoriza acordarea de ajutor întreprinderilor mari (punctul 106 din orientări), ceea ce înseamnă că orice ajutor acordat acestor societăți nu va fi declarat ca fiind compatibil. Nu s-a examinat încă dacă ajutorul acordat întreprinderilor mici și mijlocii este compatibil cu piața internă. Așadar, în cele ce urmează, evaluarea compatibilității ajutorului acordat este limitată la întreprinderile mici și mijlocii.

| (196) | În ceea ce privește ajutoarele acordate exploatațiilor de producere a laptelui, care își desfășoară activitatea în sectorul transformării și al comercializării, alineatul (105) din Orientările 2007-2013 se referă la dispozițiile relevante ale articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 70/2001. Pentru perioada cuprinsă între data intrării în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 800/2008, dispoziția respectivă trebuie interpretată ca o trimitere la articolele 26 și 27 din regulament. |
| --- | --- |

(196)

În ceea ce privește ajutoarele acordate exploatațiilor de producere a laptelui, care își desfășoară activitatea în sectorul transformării și al comercializării, alineatul (105) din Orientările 2007-2013 se referă la dispozițiile relevante ale articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 70/2001. Pentru perioada cuprinsă între data intrării în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 800/2008, dispoziția respectivă trebuie interpretată ca o trimitere la articolele 26 și 27 din regulament.

| (197) | Niciuna dintre dispozițiile citate din Regulamentele (CE) nr. 70/2001 și (CE) nr. 800/2008 nu a prevăzut difuzarea de informații generale. |
| --- | --- |

(197)

Niciuna dintre dispozițiile citate din Regulamentele (CE) nr. 70/2001 și (CE) nr. 800/2008 nu a prevăzut difuzarea de informații generale.

| (198) | De asemenea, Comisia nu este în măsură să identifice alte dispoziții din legislația UE care să permită un astfel de ajutor acordat întreprinderilor care își desfășoară activitatea în sectorul prelucrării și comercializării care să poată fi considerat compatibil cu piața internă (nici Germania nu a invocat alte norme privind compatibilitatea). |
| --- | --- |

(198)

De asemenea, Comisia nu este în măsură să identifice alte dispoziții din legislația UE care să permită un astfel de ajutor acordat întreprinderilor care își desfășoară activitatea în sectorul prelucrării și comercializării care să poată fi considerat compatibil cu piața internă (nici Germania nu a invocat alte norme privind compatibilitatea).

| (199) | Comisia concluzionează că ajutorul acordat în favoarea întreprinderilor din sectorul transformării și al comercializării, respectiv exploatațiilor de producere a laptelui, în perioada începând cu 2007 a fost incompatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(199)

Comisia concluzionează că ajutorul acordat în favoarea întreprinderilor din sectorul transformării și al comercializării, respectiv exploatațiilor de producere a laptelui, în perioada începând cu 2007 a fost incompatibil cu piața internă.

Taxe parafiscale

Taxe parafiscale

| (200) | Având în vedere că ajutorul de stat în cauză a fost finanțat printr-o taxă parafiscală (a se vedea considerentele 13-17), Comisia trebuie să examineze atât măsurile finanțate, și anume ajutorul, cât și modul în care acestea au fost finanțate. În cazul în care modul de finanțare a ajutorului, în special prin cotizații obligatorii, face parte integrantă din măsura de acordare a ajutorului, Comisia trebuie să țină seama de această metodă de finanțare atunci când examinează ajutorul (48). |
| --- | --- |

(200)

Având în vedere că ajutorul de stat în cauză a fost finanțat printr-o taxă parafiscală (a se vedea considerentele 13-17), Comisia trebuie să examineze atât măsurile finanțate, și anume ajutorul, cât și modul în care acestea au fost finanțate. În cazul în care modul de finanțare a ajutorului, în special prin cotizații obligatorii, face parte integrantă din măsura de acordare a ajutorului, Comisia trebuie să țină seama de această metodă de finanțare atunci când examinează ajutorul (48).

48

| (201) | Pentru ca o taxă sau o parte dintr-o taxă să fie considerată ca făcând parte integrantă dintr-o măsură de acordare a ajutorului, aceasta trebuie ipotecată măsurii de acordare a ajutorului în temeiul reglementării naționale relevante, în sensul că veniturile din taxă trebuie alocate în mod obligatoriu finanțării măsurii de acordare a ajutorului (49), iar valoarea taxei ar trebui să aibă un efect direct asupra valorii ajutorului de stat (50). |
| --- | --- |

(201)

Pentru ca o taxă sau o parte dintr-o taxă să fie considerată ca făcând parte integrantă dintr-o măsură de acordare a ajutorului, aceasta trebuie ipotecată măsurii de acordare a ajutorului în temeiul reglementării naționale relevante, în sensul că veniturile din taxă trebuie alocate în mod obligatoriu finanțării măsurii de acordare a ajutorului (49), iar valoarea taxei ar trebui să aibă un efect direct asupra valorii ajutorului de stat (50).

49

50

| (202) | Aceste două criterii trebuie aplicate pentru întreaga perioadă care face obiectul anchetei. |
| --- | --- |

(202)

Aceste două criterii trebuie aplicate pentru întreaga perioadă care face obiectul anchetei.

| (203) | Primul criteriu pare a fi respectată, întrucât, în temeiul secțiunii 22 alineatul (1) din MFG, landurile au opțiunea de a impune taxa parafiscală în cauză. În același timp, secțiunea 22 alineatele (2) și (2a) din MFG stabilește cu exactitate ce tipuri de ajutoare pot fi finanțate din veniturile din taxe. Prin urmare, Comisia consideră că veniturile din taxe sunt alocate și că ele pot fi utilizate numai în scopurile prevăzute de lege. Ținând cont de decizia pozitivă și de prezenta decizie, Comisia consideră că marea majoritate a măsurilor de sprijin puse în aplicare în acest context constituie un ajutor. Mai mult, faptul că veniturile din taxe sunt alocate înseamnă că ele nu pot fi utilizate pentru alte tipuri de sarcini publice decât cele menționate în secțiunea 22 alineatele (2) și (2a) din MFG. |
| --- | --- |

(203)

Primul criteriu pare a fi respectată, întrucât, în temeiul secțiunii 22 alineatul (1) din MFG, landurile au opțiunea de a impune taxa parafiscală în cauză. În același timp, secțiunea 22 alineatele (2) și (2a) din MFG stabilește cu exactitate ce tipuri de ajutoare pot fi finanțate din veniturile din taxe. Prin urmare, Comisia consideră că veniturile din taxe sunt alocate și că ele pot fi utilizate numai în scopurile prevăzute de lege. Ținând cont de decizia pozitivă și de prezenta decizie, Comisia consideră că marea majoritate a măsurilor de sprijin puse în aplicare în acest context constituie un ajutor. Mai mult, faptul că veniturile din taxe sunt alocate înseamnă că ele nu pot fi utilizate pentru alte tipuri de sarcini publice decât cele menționate în secțiunea 22 alineatele (2) și (2a) din MFG.

| (204) | În ceea ce privește problema dacă cuantumul taxei are un impact direct asupra cuantumului ajutorului de stat, se atrage atenția asupra dispozițiilor din secțiunea 22 alineatul (3) din MFG, potrivit cărora veniturile din taxe trebuie să fie păstrate separat și că ele nu pot fi folosite pentru cheltuielile administrative suportate de autoritățile landului. Potrivit informațiilor furnizate de Germania, resurselor de stat, pentru finanțarea măsurilor evaluate de prezenta decizie nu se poate utiliza nicio altă resursă decât resursele provenite din taxe pe lapte. Aceasta a determinat Comisia să concluzioneze că valoarea taxei are un efect direct asupra valorii ajutorului de stat. |
| --- | --- |

(204)

În ceea ce privește problema dacă cuantumul taxei are un impact direct asupra cuantumului ajutorului de stat, se atrage atenția asupra dispozițiilor din secțiunea 22 alineatul (3) din MFG, potrivit cărora veniturile din taxe trebuie să fie păstrate separat și că ele nu pot fi folosite pentru cheltuielile administrative suportate de autoritățile landului. Potrivit informațiilor furnizate de Germania, resurselor de stat, pentru finanțarea măsurilor evaluate de prezenta decizie nu se poate utiliza nicio altă resursă decât resursele provenite din taxe pe lapte. Aceasta a determinat Comisia să concluzioneze că valoarea taxei are un efect direct asupra valorii ajutorului de stat.

| (205) | În cazul în care taxa face parte integrantă din măsura de acordare a ajutorului, Comisia trebuie să examineze dacă există o discriminare între produse importate și produse naționale (51) sau între produse naționale exportate și produse naționale comercializate pe piața internă (52). |
| --- | --- |

(205)

În cazul în care taxa face parte integrantă din măsura de acordare a ajutorului, Comisia trebuie să examineze dacă există o discriminare între produse importate și produse naționale (51) sau între produse naționale exportate și produse naționale comercializate pe piața internă (52).

51

52

| (206) | Taxa pe lapte nu se aplică importurilor. Prin urmare, măsurile de acordare a ajutorului în temeiul MFG nu discriminează produsele importate. |
| --- | --- |

(206)

Taxa pe lapte nu se aplică importurilor. Prin urmare, măsurile de acordare a ajutorului în temeiul MFG nu discriminează produsele importate.

| (207) | În plus, taxa pe lapte poate fi considerată ca fiind o impozitare internă discriminatorie interzisă de articolul 110 din TFUE dacă, în măsura în care taxele pe lapte pentru mărfuri produse și prelucrate pe piața internă sunt doar parțial compensate prin avantajele care decurg din utilizarea veniturilor din taxe, taxa pe lapte dezavantajează produsele naționale exportate. Autoritățile germane au explicat că, din informațiile pe care le dețin, întreprinderile care exportă produse lactate nu vor suferi dezavantaje în urma colectării taxei. Cu toate acestea, dacă o întreprindere care a exportat produse lactate ar urma să demonstreze, în viitor, că a fost dezavantajată de colectarea taxei, valoarea taxei în cauză ar fi rambursată, potrivit autorităților din Germania. Din acest motiv, Comisia consideră că nu există niciun risc de discriminare. |
| --- | --- |

(207)

În plus, taxa pe lapte poate fi considerată ca fiind o impozitare internă discriminatorie interzisă de articolul 110 din TFUE dacă, în măsura în care taxele pe lapte pentru mărfuri produse și prelucrate pe piața internă sunt doar parțial compensate prin avantajele care decurg din utilizarea veniturilor din taxe, taxa pe lapte dezavantajează produsele naționale exportate. Autoritățile germane au explicat că, din informațiile pe care le dețin, întreprinderile care exportă produse lactate nu vor suferi dezavantaje în urma colectării taxei. Cu toate acestea, dacă o întreprindere care a exportat produse lactate ar urma să demonstreze, în viitor, că a fost dezavantajată de colectarea taxei, valoarea taxei în cauză ar fi rambursată, potrivit autorităților din Germania. Din acest motiv, Comisia consideră că nu există niciun risc de discriminare.

| (208) | Prin urmare, Comisia constată că taxa în discuție nu constituie o încălcare a dispozițiilor articolului 110 din TFUE (53). |
| --- | --- |

(208)

Prin urmare, Comisia constată că taxa în discuție nu constituie o încălcare a dispozițiilor articolului 110 din TFUE (53).

53

| (209) | De asemenea, ar trebui să se examineze dacă perceperea unei taxe pe lapte nu contravine obiectivelor organizării comune a piețelor în sectorul agricol. În această privință, trebuie să se evalueze dacă taxa pe lapte interferează cu prețurile produselor naționale finale și, prin urmare, dacă produsele naționale sunt discriminate față de produsele importate (54). În acest sens, Comisia observă că laptele este vândut cu amănuntul în Germania la prețuri care aparent nu sunt mai mici de 0,45 euro per litru. Taxa pe lapte se ridică la maximum 0,0015 euro per kg și, prin urmare, reprezintă doar o mică parte din prețul de vânzare cu amănuntul. În consecință, Comisia concluzionează că colectarea taxei pe lapte nu contravine obiectivelor organizării comune a piețelor în sectorul relevant. |
| --- | --- |

(209)

De asemenea, ar trebui să se examineze dacă perceperea unei taxe pe lapte nu contravine obiectivelor organizării comune a piețelor în sectorul agricol. În această privință, trebuie să se evalueze dacă taxa pe lapte interferează cu prețurile produselor naționale finale și, prin urmare, dacă produsele naționale sunt discriminate față de produsele importate (54). În acest sens, Comisia observă că laptele este vândut cu amănuntul în Germania la prețuri care aparent nu sunt mai mici de 0,45 euro per litru. Taxa pe lapte se ridică la maximum 0,0015 euro per kg și, prin urmare, reprezintă doar o mică parte din prețul de vânzare cu amănuntul. În consecință, Comisia concluzionează că colectarea taxei pe lapte nu contravine obiectivelor organizării comune a piețelor în sectorul relevant.

54

Concluzie

Concluzie

| (210) | Articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 prevede că prerogativele Comisiei de recuperare a ajutorului fac obiectul unui termen de prescripție de zece ani. În conformitate cu articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, orice măsură luată de Comisie cu privire la ajutorul ilegal întrerupe termenul de prescripție. |
| --- | --- |

(210)

Articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 prevede că prerogativele Comisiei de recuperare a ajutorului fac obiectul unui termen de prescripție de zece ani. În conformitate cu articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, orice măsură luată de Comisie cu privire la ajutorul ilegal întrerupe termenul de prescripție.

| (211) | În plus față de raportul anual din 2010 cu privire la ajutoarele de stat în sectorul agricol, înaintat de Germania, Comisia a solicitat Germaniei, prin scrisoarea din 28 noiembrie 2011, să furnizeze informații suplimentare privind schema de ajutor. Această acțiune întreprinsă de Comisie a întrerupt termenul de prescripție. În conformitate cu termenul de prescripție de zece ani menționat la considerentele anterioare, prezenta decizie se referă, prin urmare, la perioada începând din 28 noiembrie 2001. |
| --- | --- |

(211)

În plus față de raportul anual din 2010 cu privire la ajutoarele de stat în sectorul agricol, înaintat de Germania, Comisia a solicitat Germaniei, prin scrisoarea din 28 noiembrie 2011, să furnizeze informații suplimentare privind schema de ajutor. Această acțiune întreprinsă de Comisie a întrerupt termenul de prescripție. În conformitate cu termenul de prescripție de zece ani menționat la considerentele anterioare, prezenta decizie se referă, prin urmare, la perioada începând din 28 noiembrie 2001.

| (212) | Comisia constată că Germania a acordat în mod ilegal ajutorul în cauză, încălcând astfel dispozițiile articolelor 107 și 108 din TFUE. Ajutorul a favorizat întreprinderile din sectorul prelucrării și comercializării laptelui pe întreg teritoriul Germaniei. Ajutorul este parțial compatibil cu piața internă (considerentul 192) și parțial incompatibil cu piața internă (considerentele 177, 183, 199). |
| --- | --- |

(212)

Comisia constată că Germania a acordat în mod ilegal ajutorul în cauză, încălcând astfel dispozițiile articolelor 107 și 108 din TFUE. Ajutorul a favorizat întreprinderile din sectorul prelucrării și comercializării laptelui pe întreg teritoriul Germaniei. Ajutorul este parțial compatibil cu piața internă (considerentul 192) și parțial incompatibil cu piața internă (considerentele 177, 183, 199).

| (213) | Comisia consideră că este rezonabil ca ajutorul care este incompatibil cu piața internă să fie recuperat după cum urmează: Plățile efectuate către VDM din resursele provenite din taxa pe lapte pentru măsurile pe care le-a implementat ar trebui rambursate exploatațiilor de producere a laptelui în cauză, în conformitate cu valoarea taxei pe lapte plătite de acestea pentru a stabili ajutorul care urmează să fie rambursat. Comisia este dispusă să discute cu Germania în legătură cu alte modalități prin care fondurile în cauză ar putea fi atribuite beneficiarilor, |
| --- | --- |

(213)

Comisia consideră că este rezonabil ca ajutorul care este incompatibil cu piața internă să fie recuperat după cum urmează: Plățile efectuate către VDM din resursele provenite din taxa pe lapte pentru măsurile pe care le-a implementat ar trebui rambursate exploatațiilor de producere a laptelui în cauză, în conformitate cu valoarea taxei pe lapte plătite de acestea pentru a stabili ajutorul care urmează să fie rambursat. Comisia este dispusă să discute cu Germania în legătură cu alte modalități prin care fondurile în cauză ar putea fi atribuite beneficiarilor,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Sprijinul financiar pentru comunitatea științifică acordat de Germania prin intermediul Verband der Milchwirtschaft e.V. nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

Sprijinul financiar acordat de Germania prin intermediul Verband der milchwirtschaft e.v. în legătură cu prezentările efectuate la Fachhochschule Hanovra nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

Sprijinul financiar acordat de Germania în legătură cu rolul Verband der Milchwirtschaft e.V. de furnizor de informații generale și de consilier pe lângă organismele de stat, precum și în legătură cu activitățile de standardizare și de armonizare constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

Articolul 2

Ajutorul acordat ilegal de Germania, care contravine articolului 108 alineatul (3) din TFUE în legătură cu rolul Verband der Milchwirtschaft e.V. de furnizor de informații generale în perioada cuprinsă între 28 noiembrie 2001 și 31 decembrie 2006, este compatibil cu piața internă.

Articolul 3

Ajutorul acordat ilegal de Germania, care contravine articolului 108 alineatul (3) din TFUE în legătură cu rolul Verband der Milchwirtschaft e.V. de consilier pe lângă organismele de stat, precum și în legătură cu activitățile de standardizare și armonizare, este incompatibil cu piața internă.

Ajutorul acordat ilegal de Germania, care contravine articolului 108 alineatul (3) din TFUE în legătură cu rolul Verband der Milchwirtschaft e.V. de furnizor de informații generale în perioada începând cu 1 ianuarie 2007, este incompatibil cu piața internă.

Articolul 4

(1)   Germania recuperează de la beneficiari ajutorul incompatibil acordat în cadrul schemei menționate la articolul 3.

(2)   Suma care trebuie recuperată este purtătoare de dobândă începând cu data la care a fost pusă la dispoziția beneficiarilor până la data recuperării sale efective.

(3)   Dobânda se calculează pe o bază compusă, în conformitate cu capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 și cu Regulamentul (CE) nr. 271/2008 al Comisiei (55) de modificare a Regulamentului (CE) nr. 794/2004.

(4)   Germania anulează toate plățile restante ale ajutorului acordat în cadrul schemei menționate la articolul 3, cu efect de la data adoptării prezentei decizii.

Articolul 5

(1)   Recuperarea ajutorului acordat în cadrul schemei menționate la articolul 3 este imediată și efectivă.

(2)   Germania asigură punerea în aplicare a prezentei decizii în termen de patru luni de la data notificării acesteia.

Articolul 6

(1)   În termen de două luni de la notificarea prezentei decizii, Germania transmite Comisiei următoarele informații:

| (a) | lista beneficiarilor care au primit un ajutor în cadrul schemei menționate la articolul 3 și valoarea totală a ajutorului primit de fiecare dintre aceștia în cadrul schemei; |
| --- | --- |

(a)

lista beneficiarilor care au primit un ajutor în cadrul schemei menționate la articolul 3 și valoarea totală a ajutorului primit de fiecare dintre aceștia în cadrul schemei;

| (b) | suma totală (principalul și dobânda de recuperare) care trebuie recuperată de la fiecare beneficiar; |
| --- | --- |

(b)

suma totală (principalul și dobânda de recuperare) care trebuie recuperată de la fiecare beneficiar;

| (c) | o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate sau a celor planificate în vederea asigurării conformității cu prezenta decizie; |
| --- | --- |

(c)

o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate sau a celor planificate în vederea asigurării conformității cu prezenta decizie;

| (d) | documentele care să demonstreze că beneficiarii au fost somați să ramburseze ajutorul. |
| --- | --- |

(d)

documentele care să demonstreze că beneficiarii au fost somați să ramburseze ajutorul.

(2)   Germania informează Comisia cu privire la evoluția măsurilor naționale de punere în aplicare a prezentei decizii până la finalizarea rambursării ajutorului acordat în cadrul schemei menționate la articolul 3. La solicitarea Comisiei, Germania prezintă fără întârziere informații privind măsurile deja adoptate sau a celor planificate în vederea asigurării conformității cu prezenta decizie. În plus, Germania furnizează informații detaliate privind cuantumurile ajutoarelor și ale dobânzilor recuperate deja de la beneficiari.

Articolul 7

Prezenta decizie se adresează Republicii Federale Germania.

Germaniei i se solicită să transmită fără întârziere beneficiarilor ajutorului o copie a prezentei decizii.

Adoptată la Bruxelles, 16 decembrie 2015

Pentru Comisie

Phil HOGAN

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO C 7, 10.1.2014, p. 8.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO L 83, 27.3.1999, p. 1).

2

(3)  A se vedea nota de subsol 1. O rectificare a fost transmisă Germaniei prin scrisoarea din 9 decembrie 2013.

3

(4)  http://www.idf-germany.com/der-verband/mitglieder-und-foerderer/

4

(5)  Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (JO L 299, 16.11.2007, p. 1).

5

(6)  Hotărârea Curții din 26.1.2005, Piau/Comisia, cauza T-193/02, ECLI:EU:T:2005:22, punctul 69; Decizia Comisiei din 26 aprilie 2006, N277/2003 – Transferul ariilor de conservare a naturii.

6

(7)  VDM face trimitere în această privință, printre altele, la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (JO L 31, 1.2.2002, p. 1).

7

(8)  VDM se referă, în acest sens, în ceea ce privește caracterul neeconomic al stabilirii și elaborării de standarde, la Hotărârea Curții din 12 decembrie 2006, SELEX/Comisia, ECLI:EU:T:2006:387.

8

(9)  
  JO C 28, 1.2.2000, p. 2.

9

(10)  
  JO C 319, 27.12.2006, p. 1.

10

(11)  VDM face trimitere așadar, în ceea ce privește diseminarea de rapoarte și statistici, la Decizia Comisiei din 27 iulie 2006, ajutor de stat nr. 425/09, sfârșitul alineatului (9).

11

(12)  În ceea ce privește Germania, de exemplu, VDM face trimitere în această privință la cazul ajutorului de stat N 571/2002 – Legea privind fondul de promovare.

12

(13)  Decizia 2014/416/UE a Comisiei din 9 aprilie 2014 privind schema de ajutoare de stat SA.23257 (12/C) [ex NN 8/10, ex CP 157/07] pusă în aplicare de către Franța (acord interprofesional încheiat în cadrul Asociației franceze pentru valorificarea produselor și sectoarelor profesionale ale horticulturii și peisagisticii — Val'Hor) (JO L 192, 1.7.2014, p. 59).

13

(14)  Hotărârea Curții din 30 mai 2013, Doux Élevage, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, punctul 38.

14

(15)  Hotărârea Curții din 18 mai 2002, Stardust Marine, C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, punctul 52.

15

(16)  Hotărârea Curții din 15 iulie 2004, Pearle BV, C-345/02, ECLI:EU:C:2004:448, punctul 36.

16

(17)  Hotărârea Curții din 27 septembrie 2012, Plans de Campagne, T-139/09, ECLI:EU:T:2012:496, punctul 62.

17

(18)  Hotărârea Curții din 19 decembrie 2013, Vent de Colère, C-262/12, ECLI:EU:C:2013:851, punctul 11; și Avizul avocatului general din 11 iulie 2013, Vent de Colère, C-262/12, ECLI:EU:C:2013:469, printre altele, punctul 49.

18

(19)  Hotărârea Curții din 15 iulie 2007, Pearle BV, C-345/02, ECLI:EU:C:2004:448, punctul 37; Hotărârea Curții din 30 mai 2013, Doux Élevage, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, punctul 40; Decizia 2014/416/UE.

19

(20)  Hotărârea Curții din 15 iulie 2004, Pearle BV, C-345/02, ECLI:EU:C:2004:448, punctul 37; Hotărârea Curții din 30 mai 2013, Doux Élevage, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, punctul 40.

20

(21)  
  JO C 8, 11.1.2012, p. 4.

21

(22)  Hotărârea Curții din 11 septembrie 2007, Comisia/Germania, C-318/05, ECLI:EU:C:2007:495, punctul 68. A se vedea, de asemenea, Decizia Comisiei din 25 aprilie 2001 în cauza N-118/00 – Subvenții publice pentru cluburi sportive profesioniste și Decizia Autorității AELS de Supraveghere în cauza 68123 – Norvegia – Nasjonal digital læringsarena, 12 octombrie 2011, p. 9.

22

Nasjonal digital læringsarena

(23)  Comunicarea Comisiei privind aplicarea normelor Uniunii Europene în materie de ajutor de stat în cazul compensației acordate pentru prestarea unor servicii de interes economic general (JO C 198, 27.6.2014, p. 1).

23

(24)  Hotărârea Curții din 20 noiembrie 2003, Ministère de l'Économie, des Finances et de l'Industrie/GEMO, C-126/01, ECLI:EU:C:2003:622, punctul 23.

24

(25)  Hotărârea Curții din 20 noiembrie 2003, Ministère de l'Économie, des Finances et de l'Industrie/GEMO, C-126/01, ECLI:EU:C:2003:622, punctul 24.

25

(26)  De exemplu, secțiunea 37 alineatul (2) a treia teză din Codul german al construcțiilor (BauGB), secțiunea 17 alineatele (1) și (2), secțiunea 18 alineatele (3) și (4) și secțiunea 22 alineatul (5) din Legea federală privind protecția naturii (BNatSchG) și secțiunea 2 alineatul (7), secțiunea 11 alineatele (2) și (3), secțiunea 12 alineatul (7), secțiunea 14 alineatul (4), punctul 2, secțiunea 26 alineatul (3) și secțiunea 35a alineatul (3) din Legea generală privind căile ferate (AEG). În ceea ce privește secțiunea 9 din Legea federală privind protecția naturii, a se vedea alineatul (22) din Hotărârea Curții Administrative Federale din Germania din 29.4.1993 în cauza 7 A 4/93 („... o decizie care implică «consultare», spre deosebire de o decizie care implică un «acord», nu necesită un consens. Aceasta nu înseamnă nimic mai mult decât consultarea (cu caracter consultativ) celeilalte autorități, care, prin urmare, are posibilitatea de a introduce ideile sale în acest proces”) și, în ceea ce privește fosta secțiune 18 alineatul (2) prima teză punctul 2 din Legea generală privind căile ferate, alineatul (5) din Hotărârea Curții Administrative Federale din Germania din 31.10.2000 în cauza 11 VR 12/00 („Consultarea reclamantului, prevăzută în secțiunea 18 alineatul (2) prima teză punctul 2 din Legea generală privind căile ferate, care, spre deosebire de «acord», nu impune existența un consens ...”) și alineatul (11) din Hotărârea din 7.2.2005 în cauza 9 VR 15/04 („Consultarea solicitantului, care a constituit, astfel, tot ceea ce era necesar, [...], a fost efectuată de autoritatea responsabilă cu aprobarea planificării prin oferirea [...], pentru solicitant, a posibilității de a prezenta observații”).

26

(27)  A se vedea, de asemenea, secțiunea 22 alineatul (1) a șasea teză din MFG, referitoare la „competențele” guvernelor landurilor (și la posibilitatea de a le delega celor mai înalte autorități ale landului) și secțiunea 23 alineatul (2) din MFG, conform căreia taxele sunt recuperabile în conformitate cu Codul general al impozitelor, care necesită la rândul său eliberarea unui aviz de impunere a taxei sau a unui document administrativ similar (conform secțiunilor 122 și 251 din Codul general al impozitelor). Cu toate acestea, conform secțiunii 14 alineatul (3) din MFG, asociației landului relevante nu i se poate transfera nicio sarcină publică.

27

(28)  Reglementările individuale ale landurilor sunt citate în considerentele 21-28.

28

(29)  Hotărârea Curții din 30 mai 2013, Doux Élevage, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, punctul 40.

29

(30)  Hotărârea Curții din 30 mai 2013, Doux Élevage, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, punctul 31.

30

(31)  Hotărârea Curții din 30 mai 2013, Doux Élevage, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, punctul 32.

31

(32)  A se vedea, de exemplu, secțiunea 6 alineatul (3) din Regulamentul privind taxa pe lapte (BayMilchUmlV) din 17 octombrie 2007.

32

(33)  A se vedea, de exemplu, secțiunea 5 din Regulamentul privind taxa pe lapte (BayMilchUmlV) din 17 octombrie 2007.

33

(34)  A se vedea Hotărârea Curții din 11 septembrie 2014, Comisia/Germania, C-527/12, ECLI:EU:C:2014:2193, punctele 41 și 56.

34

(35)  Hotărârea Curții din 30 mai 2013, Doux Élevage, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, punctele 32, 35 și 38.

35

(36)  Pe site-ul de internet al VDM (http://www.idf-germany.com/), pot fi regăsite următoarele declarații: „VDM reprezintă interesele sectorului produselor lactate în cadrul IDF”; „protejând și promovând interesele sectorului produselor lactate”; „reprezentând, pe parcursul procesului legislativ, interesele sectorului produselor lactate în relația cu ministerele”; „...consultarea cu privire la toate aspectele legate de sectorul produselor lactate aduce avantaje directe sau indirecte producătorilor de produse lactate și exploatațiilor de producere a laptelui individuale”; „prin urmare, [VDM] se asigură că toate organismele internaționale iau în considerare interesele germane”; „[rolul său este de] a prezenta o opinie comună asupra intereselor sectorului produselor lactate în raport cu autoritățile federale relevante”; „... de a promova acordul dintre autoritățile federale și sectorul produselor lactate”; „VDM contribuie la garantarea că sectorul produselor lactate și autoritățile vorbesc pe o singură voce”; „acționând în numele întregului sector al produselor lactate, VDM este implicat în standardizare și armonizare...”; „Dat fiind că Ministerul federal al alimentației, agriculturii și protecției consumatorilor trimite delegații germane la reuniuni ale comitetelor Codex, VDM și asociațiile membrilor săi reprezintă și acolo interesele sectorului produselor lactate”; „VDM reprezintă poziția politică a sectorului produselor lactate”.

36

(37)  Hotărârea Curții din 17 septembrie 1980, Philip Morris Holland BV/Comisia, C-730/79; ECLI:EU:C:1980:209, punctele 11-12.

37

(38)  A se vedea, în special, Hotărârea Curții din 13 iulie 1988, Republica Franceză/Comisia, cauza 102/87, ECLI:EU:C:1988:391.

38

(39)  Hotărârea Curții din 14 ianuarie 2015, Eventech Ltd/Parking Adjudicator, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, punctul 67.

39

(40)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 927/2012 al Comisiei din 9 octombrie 2012 de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun (JO L 304, 31.10.2012, p. 1).

40

(41)  Sursă: Eurostat.

41

(42)  Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 659/1999 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (JO L 140, 30.4.2004, p. 1).

42

(43)  Hotărârea Curții din 30 aprilie 2002, Gibraltar/Comisia, T-195/01 și T-207/01, ECLI:EU:T:2002:111, punctul 111.

43

(44)  
  JO C 119, 22.5.2002, p. 22.

44

(45)  Regulamentul (CE) nr. 70/2001 al Comisiei din 12 ianuarie 2001 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE la ajutoare de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii (JO L 10, 13.1.2001, p. 33).

45

(46)  Regulamentul (CE) nr. 800/2008 al Comisiei din 6 august 2008 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (Regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare) (JO L 214, 9.8.2008, p. 3).

46

(47)  
  JO L 107, 30.4.1996, p. 4.

47

(48)  Hotărârea Curții din 21 octombrie 2003, Van Calster, C-261/01 și C-262/01, ECLI:EU:C:2003:571, punctul 49.

48

(49)  Hotărârea Curții din 13 ianuarie 2005, Streekgewest Westelijk Noord-Brabant, C-174/02, ECLI:EU:C:2005:10, punctul 26; Hotărârea Curții din 27 octombrie 2005, Nazairdis SAS și alții/Caisse nationale de l'organisation autonome d'assurance vieillesse des travailleurs non salariés des professions industrielles et commerciales (Organic), C-266/04–C-270/04, C-276/04 și C-321/04–C-325/04, ECLI:EU:C:2005:657, punctele 46-49.

49

(50)  Hotărârea Curții din 13 ianuarie 2005, Streekgewest Westelijk Noord-Brabant, C-174/02, ECLI:EU:C:2005:10, punctul 28, și Hotărârea Curții din 15 iunie 2006, Air Liquide, cauze conexate C-393/04 și C-41/05, ECLI:EU:C:2006:403, punctul 46.

50

(51)  În ceea ce privește discriminarea între produsele naționale și produsele exportate, a se vedea, printre altele, Hotărârea Curții din 23 aprilie 2002, Nygård, C-234/99, ECLI:EU:C:2002:244, punctele 21-22.

51

(52)  În ceea ce privește discriminarea între produsele naționale și produsele importate, a se vedea Hotărârea Curții din 11 martie 1992, Compagnie Commerciale de l'Ouest, cauzele conexate C-78/90, C-79/90, C-80/90, C-81/90, C-82/90 și C-83/90, ECLI:EU:C:1992:118, punctul 26.

52

(53)  Hotărârea Curții din 21 octombrie 2003, Van Calster, C-261/01 și C-262/01, ECLI:EU:C:2003:571, punctul 48.

53

(54)  Hotărârea Curții din 22 mai 2003, Freskot, C-355/00, ECLI:EU:C:2003:298, punctele 18-32.

54

(55)  Regulamentul (CE) nr. 271/2008 al Comisiei din 30 ianuarie 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 794/2004 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 659/1999 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (JO L 82, 25.3.2008, p. 1).

55

---