# Euroopan unionin L 200/2009

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2009.200.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 200 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 52. vuosikerta31. heinäkuu 2009 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2009.200.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 200

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

52. vuosikerta31. heinäkuu 2009

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 661/2009, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009 moottoriajoneuvojen, niiden perävaunujen sekä niihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden yleiseen turvallisuuteen liittyvistä tyyppihyväksyntävaatimuksista (
  1
  ) | 1 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 662/2009, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, sellaisista erityiskysymyksistä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä tehtävien sopimusten neuvottelemiseen ja tekemiseen sovellettavasta menettelystä, jotka koskevat sopimukseen perustuviin ja sopimukseen perustumattomiin velvoitteisiin sovellettavaa lakia | 25 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 663/2009, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, yhteisön rahoitustukea energia-alan hankkeille koskevasta talouden elvytysohjelmasta | 31 |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 664/2009, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2009, jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisten sellaisten sopimusten neuvottelemiseen ja tekemiseen sovellettavasta menettelystä, jotka koskevat tuomioistuimen toimivaltaa, tuomioiden ja päätösten tunnustamista ja täytäntöönpanoa avioliittoa, vanhempainvastuuta ja elatusvelvoitteita koskevissa asioissa sekä elatusvelvoitteisiin liittyvissä asioissa sovellettavaa lakia | 46 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 661/2009, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009 moottoriajoneuvojen, niiden perävaunujen sekä niihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden yleiseen turvallisuuteen liittyvistä tyyppihyväksyntävaatimuksista (
  1
  )

1

1

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 662/2009, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, sellaisista erityiskysymyksistä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä tehtävien sopimusten neuvottelemiseen ja tekemiseen sovellettavasta menettelystä, jotka koskevat sopimukseen perustuviin ja sopimukseen perustumattomiin velvoitteisiin sovellettavaa lakia

25

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 663/2009, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, yhteisön rahoitustukea energia-alan hankkeille koskevasta talouden elvytysohjelmasta

31

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 664/2009, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2009, jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisten sellaisten sopimusten neuvottelemiseen ja tekemiseen sovellettavasta menettelystä, jotka koskevat tuomioistuimen toimivaltaa, tuomioiden ja päätösten tunnustamista ja täytäntöönpanoa avioliittoa, vanhempainvastuuta ja elatusvelvoitteita koskevissa asioissa sekä elatusvelvoitteisiin liittyvissä asioissa sovellettavaa lakia

46

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaistaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 595/2009, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2009, moottoriajoneuvojen ja moottorien tyyppihyväksynnästä raskaiden hyötyajoneuvojen päästöjen osalta (Euro VI) ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta ja asetuksen (EY) N:o 715/2007 ja direktiivin 2007/46/EY muuttamisesta sekä direktiivien 80/1269/ETY, 2005/55/EY ja 2005/78/EY kumoamisesta (EUVL L 188, 18.7.2009) | 52 |

Oikaisuja

*

Oikaistaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 595/2009, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2009, moottoriajoneuvojen ja moottorien tyyppihyväksynnästä raskaiden hyötyajoneuvojen päästöjen osalta (Euro VI) ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta ja asetuksen (EY) N:o 715/2007 ja direktiivin 2007/46/EY muuttamisesta sekä direktiivien 80/1269/ETY, 2005/55/EY ja 2005/78/EY kumoamisesta (EUVL L 188, 18.7.2009)

EUVL L 188, 18.7.2009

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 31.7.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 200/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 200/1

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 661/2009,

annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009

moottoriajoneuvojen, niiden perävaunujen sekä niihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden yleiseen turvallisuuteen liittyvistä tyyppihyväksyntävaatimuksista

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Sisämarkkinat muodostavat alueen, jolla ei ole sisärajoja ja jolla taataan tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääoman vapaa liikkuvuus. Tämän vuoksi on otettu käyttöön moottoriajoneuvoja koskeva kattava yhteisön tyyppihyväksyntäjärjestelmä, joka on vahvistettu puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle 5 päivänä syyskuuta 2007 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2007/46/EY (Puitedirektiivi) (3). |
| --- | --- |

(1)

Sisämarkkinat muodostavat alueen, jolla ei ole sisärajoja ja jolla taataan tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääoman vapaa liikkuvuus. Tämän vuoksi on otettu käyttöön moottoriajoneuvoja koskeva kattava yhteisön tyyppihyväksyntäjärjestelmä, joka on vahvistettu puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle 5 päivänä syyskuuta 2007 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2007/46/EY (Puitedirektiivi) (3).

| (2) | Tämä asetus on direktiivin 2007/46/EY mukaiseen yhteisön tyyppihyväksyntämenettelyyn liittyvä erityissäädös. Kyseisen direktiivin liitteitä IV, VI, XI ja XV olisi siksi muutettava. |
| --- | --- |

(2)

Tämä asetus on direktiivin 2007/46/EY mukaiseen yhteisön tyyppihyväksyntämenettelyyn liittyvä erityissäädös. Kyseisen direktiivin liitteitä IV, VI, XI ja XV olisi siksi muutettava.

| (3) | Tällä asetuksella ei rajoiteta direktiivin 2007/46/EY 6 artiklassa säädettyä ajoneuvojen yksivaiheista ja yhdistettyä tyyppihyväksyntämenettelyä. |
| --- | --- |

(3)

Tällä asetuksella ei rajoiteta direktiivin 2007/46/EY 6 artiklassa säädettyä ajoneuvojen yksivaiheista ja yhdistettyä tyyppihyväksyntämenettelyä.

| (4) | Monet moottoriajoneuvojen tyyppihyväksyntään liittyvät turvallisuus- ja ympäristötekijöitä koskevat tekniset vaatimukset on yhdenmukaistettu yhteisön laajuisesti, jotta vältettäisiin vaatimusten erot eri jäsenvaltioissa ja voitaisiin taata liikenneturvallisuuden ja ympäristönsuojelun korkea taso koko yhteisössä. |
| --- | --- |

(4)

Monet moottoriajoneuvojen tyyppihyväksyntään liittyvät turvallisuus- ja ympäristötekijöitä koskevat tekniset vaatimukset on yhdenmukaistettu yhteisön laajuisesti, jotta vältettäisiin vaatimusten erot eri jäsenvaltioissa ja voitaisiin taata liikenneturvallisuuden ja ympäristönsuojelun korkea taso koko yhteisössä.

| (5) | Tällä asetuksella pyritään sen vuoksi myös parantamaan yhteisön autoteollisuuden kilpailukykyä samalla kun jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus harjoittaa tehokasta markkinavalvontaa sen suhteen, että tämän asetuksen mukaisia yksityiskohtaisia tyyppihyväksyntävaatimuksia noudatetaan asianomaisten tuotteiden markkinoille saattamisen osalta. |
| --- | --- |

(5)

Tällä asetuksella pyritään sen vuoksi myös parantamaan yhteisön autoteollisuuden kilpailukykyä samalla kun jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus harjoittaa tehokasta markkinavalvontaa sen suhteen, että tämän asetuksen mukaisia yksityiskohtaisia tyyppihyväksyntävaatimuksia noudatetaan asianomaisten tuotteiden markkinoille saattamisen osalta.

| (6) | On syytä säätää sekä moottoriajoneuvojen yleistä turvallisuutta että renkaiden ympäristöominaisuuksia koskevista vaatimuksista, sillä käytettävissä on rengaspaineen seurantajärjestelmiä, jotka parantavat samanaikaisesti renkaiden turvallisuutta ja niiden ympäristöominaisuuksia. |
| --- | --- |

(6)

On syytä säätää sekä moottoriajoneuvojen yleistä turvallisuutta että renkaiden ympäristöominaisuuksia koskevista vaatimuksista, sillä käytettävissä on rengaspaineen seurantajärjestelmiä, jotka parantavat samanaikaisesti renkaiden turvallisuutta ja niiden ympäristöominaisuuksia.

| (7) | Euroopan parlamentin pyynnöstä yhteisön ajoneuvolainsäädännössä on sovellettu uutta sääntelymallia. Sen vuoksi tässä asetuksessa olisi vahvistettava vain olennaiset ajoneuvojen turvallisuutta ja renkaiden aiheuttamia hiidioksidi- ja melupäästöjä koskevat säännökset, ja teknisistä vaatimuksista olisi säädettävä täytäntöönpanotoimin, jotka hyväksytään menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (4) mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Euroopan parlamentin pyynnöstä yhteisön ajoneuvolainsäädännössä on sovellettu uutta sääntelymallia. Sen vuoksi tässä asetuksessa olisi vahvistettava vain olennaiset ajoneuvojen turvallisuutta ja renkaiden aiheuttamia hiidioksidi- ja melupäästöjä koskevat säännökset, ja teknisistä vaatimuksista olisi säädettävä täytäntöönpanotoimin, jotka hyväksytään menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (4) mukaisesti.

| (8) | Komissiolle olisi erityisesti siirrettävä toimivalta vahvistaa moottoriajoneuvojen, osien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksyntää koskevia erityisiä menettelyjä, testejä ja vaatimuksia, määritellä ne ominaisuudet, joita renkaalta edellytetään, jotta se voidaan määritellä ”erikoiskäyttöön tarkoitetuksi renkaaksi”, ”ammattikäyttöön tarkoitetuksi maastorenkaaksi”, ”reinforced-renkaaksi”, ”extra load -renkaaksi”, ”talvirenkaaksi”, ”T-tyypin väliaikaisesti käytettäväksi vararenkaaksi” tai ”vetoakselin renkaaksi”, vahvistaa ajoneuvojen turvallisuutta koskevia erityisvaatimuksia ajoneuvoille, joita käytetään jäsenvaltioiden sisäisiin ja niiden välisiin vaarallisten aineiden tiekuljetuksiin, vapauttaa tietyt ajoneuvot tai luokkiin M2, M3, N2 ja N3 kuuluvat ajoneuvot kehittyneiden hätäjarrutusjärjestelmien ja/tai kaistavahtijärjestelmien asentamisvelvoitteesta, muuttaa renkaiden vierintävastuksen ja -melun raja-arvoja testimenetelmissä tapahtuneiden muutosten mukaisesti heikentämättä ympäristönsuojelun tasoa, laatia renkaiden melutason määrittämismenettelyä koskevat säännöt, lyhentää sellaisten renkaiden loppuunmyyntikautta, jotka eivät ole tässä asetuksessa ja sen täytäntöönpanotoimenpiteissä säädettyjen vaatimusten mukaisia, ja muuttaa liitettä IV siten, että siihen sisällytetään Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission säännöt, jäljempänä ”UNECE:n säännöt”, jotka ovat pakollisia Euroopan yhteisön liittymisestä Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista 27 päivänä marraskuuta 1997 tehdyn neuvoston päätöksen 97/836/EY (5) mukaisesti. Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia, myös täydentämällä sitä uusilla muilla kuin keskeisillä osilla, ne on hyväksyttävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

(8)

Komissiolle olisi erityisesti siirrettävä toimivalta vahvistaa moottoriajoneuvojen, osien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksyntää koskevia erityisiä menettelyjä, testejä ja vaatimuksia, määritellä ne ominaisuudet, joita renkaalta edellytetään, jotta se voidaan määritellä ”erikoiskäyttöön tarkoitetuksi renkaaksi”, ”ammattikäyttöön tarkoitetuksi maastorenkaaksi”, ”reinforced-renkaaksi”, ”extra load -renkaaksi”, ”talvirenkaaksi”, ”T-tyypin väliaikaisesti käytettäväksi vararenkaaksi” tai ”vetoakselin renkaaksi”, vahvistaa ajoneuvojen turvallisuutta koskevia erityisvaatimuksia ajoneuvoille, joita käytetään jäsenvaltioiden sisäisiin ja niiden välisiin vaarallisten aineiden tiekuljetuksiin, vapauttaa tietyt ajoneuvot tai luokkiin M2, M3, N2 ja N3 kuuluvat ajoneuvot kehittyneiden hätäjarrutusjärjestelmien ja/tai kaistavahtijärjestelmien asentamisvelvoitteesta, muuttaa renkaiden vierintävastuksen ja -melun raja-arvoja testimenetelmissä tapahtuneiden muutosten mukaisesti heikentämättä ympäristönsuojelun tasoa, laatia renkaiden melutason määrittämismenettelyä koskevat säännöt, lyhentää sellaisten renkaiden loppuunmyyntikautta, jotka eivät ole tässä asetuksessa ja sen täytäntöönpanotoimenpiteissä säädettyjen vaatimusten mukaisia, ja muuttaa liitettä IV siten, että siihen sisällytetään Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission säännöt, jäljempänä ”UNECE:n säännöt”, jotka ovat pakollisia Euroopan yhteisön liittymisestä Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista 27 päivänä marraskuuta 1997 tehdyn neuvoston päätöksen 97/836/EY (5) mukaisesti. Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia, myös täydentämällä sitä uusilla muilla kuin keskeisillä osilla, ne on hyväksyttävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

| (9) | Lisänä komission tämänhetkiselle aloitteelle, jolla pyritään määrittelemään tien luokittelua koskeva järjestelmä, komission olisi 12 kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta tehtävä ehdotus, joka koskee EU:n teiden luokittelemista melupäästöjen mukaan ja jolla täydennetään melukartoitusta moottoriajoneuvoliikenteessä tarkoituksena vahvistaa asianmukaiset ensisijaiset tavoitteet ja tien pintaa koskevat vaatimukset sekä asettaa ylärajat teiden melupäästöille. |
| --- | --- |

(9)

Lisänä komission tämänhetkiselle aloitteelle, jolla pyritään määrittelemään tien luokittelua koskeva järjestelmä, komission olisi 12 kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta tehtävä ehdotus, joka koskee EU:n teiden luokittelemista melupäästöjen mukaan ja jolla täydennetään melukartoitusta moottoriajoneuvoliikenteessä tarkoituksena vahvistaa asianmukaiset ensisijaiset tavoitteet ja tien pintaa koskevat vaatimukset sekä asettaa ylärajat teiden melupäästöille.

| (10) | Ajoneuvojen turvallisuusjärjestelmien tekninen kehittyminen tuo mukanaan uusia mahdollisuuksia vähentää onnettomuuksien uhrien määrää. Jotta uhrien määrää saataisiin vähennettyä mahdollisimman paljon, on välttämätöntä ottaa käyttöön joitain asiaan liittyvistä uusista tekniikoista. |
| --- | --- |

(10)

Ajoneuvojen turvallisuusjärjestelmien tekninen kehittyminen tuo mukanaan uusia mahdollisuuksia vähentää onnettomuuksien uhrien määrää. Jotta uhrien määrää saataisiin vähennettyä mahdollisimman paljon, on välttämätöntä ottaa käyttöön joitain asiaan liittyvistä uusista tekniikoista.

| (11) | Pakollinen ja johdonmukainen renkaiden valmistamiseen liittyvän nykyaikaisten tekniikoiden käyttö ja alhainen renkaiden vierintävastus on olennaista vähennettäessä tieliikenteen osuutta kasvihuonekaasupäästöistä liikenteen alalla samalla kun edistetään innovaatiota, työllisyyttä ja yhteisön autoteollisuuden kilpailukykyä. |
| --- | --- |

(11)

Pakollinen ja johdonmukainen renkaiden valmistamiseen liittyvän nykyaikaisten tekniikoiden käyttö ja alhainen renkaiden vierintävastus on olennaista vähennettäessä tieliikenteen osuutta kasvihuonekaasupäästöistä liikenteen alalla samalla kun edistetään innovaatiota, työllisyyttä ja yhteisön autoteollisuuden kilpailukykyä.

| (12) | Jotta tyyppihyväksyntäsäännöstöä voitaisiin yksinkertaistaa niiden suositusten mukaisesti, joita esitettiin korkean tason CARS 21 -työryhmän lopullisessa raportissa, on syytä kumota useita direktiivejä heikentämättä kuitenkaan tienkäyttäjien suojelun tasoa. Kumottavissa direktiiveissä vahvistetut vaatimukset olisi siirrettävä tähän asetukseen ja korvattava tarvittaessa viittauksilla vastaaviin UNECE:n sääntöihin, jotka on sisällytetty yhteisön lainsäädäntöön päätöksen 97/836/EY mukaisesti. Tyyppihyväksyntämenettelyn hallinnollisten rasitteiden vähentämiseksi on asianmukaista sallia ajoneuvojen valmistajien saada tämän asetuksen mukainen tyyppihyväksyntä tarvittaessa siten, että hyväksyntä saadaan tämän asetuksen liitteessä IV mainitun UNECE:n asianmukaisen säännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(12)

Jotta tyyppihyväksyntäsäännöstöä voitaisiin yksinkertaistaa niiden suositusten mukaisesti, joita esitettiin korkean tason CARS 21 -työryhmän lopullisessa raportissa, on syytä kumota useita direktiivejä heikentämättä kuitenkaan tienkäyttäjien suojelun tasoa. Kumottavissa direktiiveissä vahvistetut vaatimukset olisi siirrettävä tähän asetukseen ja korvattava tarvittaessa viittauksilla vastaaviin UNECE:n sääntöihin, jotka on sisällytetty yhteisön lainsäädäntöön päätöksen 97/836/EY mukaisesti. Tyyppihyväksyntämenettelyn hallinnollisten rasitteiden vähentämiseksi on asianmukaista sallia ajoneuvojen valmistajien saada tämän asetuksen mukainen tyyppihyväksyntä tarvittaessa siten, että hyväksyntä saadaan tämän asetuksen liitteessä IV mainitun UNECE:n asianmukaisen säännön mukaisesti.

| (13) | On syytä vahvistaa periaate, jonka mukaan ajoneuvot on suunniteltava, rakennettava ja koottava niin, että niiden kuljettajan ja matkustajien ja muiden tienkäyttäjien riski loukkaantua on mahdollisimman pieni. Sen vuoksi valmistajien on varmistettava, että ajoneuvot ovat tässä asetuksessa ja sen täytäntöönpanotoimenpiteissä vahvistettujen soveltuvien vaatimusten mukaisia. Säännöksiin olisi sisällytettävä ainakin seuraavia seikkoja koskevat vaatimukset: ajoneuvojen rakenteellinen kestävyys, ajoneuvon hallintaa helpottavat järjestelmät, järjestelmät, jotka tarjoavat kuljettajalle tarvittavan näkemän ja antavat hänelle tietoa ajoneuvon ja sen ympäristön tilasta, ajoneuvon valaistusjärjestelmät, kuljettajan ja matkustajien turvajärjestelmät, ajoneuvon ulkopuoliset rakenteet ja varusteet, ajoneuvon massat ja mitat, ajoneuvon renkaat sekä kehittyneet ajoneuvojärjestelmät ja muut erinäiset seikat. Lisäksi ajoneuvojen on vastattava tapauksen mukaan tiettyjä erityismääräyksiä, jotka koskevat tiettyjä hyötyajoneuvoja ja niiden perävaunuja tai linja-autoja. |
| --- | --- |

(13)

On syytä vahvistaa periaate, jonka mukaan ajoneuvot on suunniteltava, rakennettava ja koottava niin, että niiden kuljettajan ja matkustajien ja muiden tienkäyttäjien riski loukkaantua on mahdollisimman pieni. Sen vuoksi valmistajien on varmistettava, että ajoneuvot ovat tässä asetuksessa ja sen täytäntöönpanotoimenpiteissä vahvistettujen soveltuvien vaatimusten mukaisia. Säännöksiin olisi sisällytettävä ainakin seuraavia seikkoja koskevat vaatimukset: ajoneuvojen rakenteellinen kestävyys, ajoneuvon hallintaa helpottavat järjestelmät, järjestelmät, jotka tarjoavat kuljettajalle tarvittavan näkemän ja antavat hänelle tietoa ajoneuvon ja sen ympäristön tilasta, ajoneuvon valaistusjärjestelmät, kuljettajan ja matkustajien turvajärjestelmät, ajoneuvon ulkopuoliset rakenteet ja varusteet, ajoneuvon massat ja mitat, ajoneuvon renkaat sekä kehittyneet ajoneuvojärjestelmät ja muut erinäiset seikat. Lisäksi ajoneuvojen on vastattava tapauksen mukaan tiettyjä erityismääräyksiä, jotka koskevat tiettyjä hyötyajoneuvoja ja niiden perävaunuja tai linja-autoja.

| (14) | Ajoneuvojen tyyppihyväksyntään liittyvien uusien erityisvaatimusten käyttöönottoaikataulu olisi laadittava niin, että vaatimusten tekninen toteutettavuus otetaan huomioon. Yleensä vaatimuksia olisi aluksi sovellettava vain uusiin ajoneuvotyyppeihin. Nykyisiä ajoneuvotyyppejä varten olisi varattava enemmän aikaa vaatimuksiin sopeutumiseen. Rengaspaineen seurantajärjestelmän asentaminen pitäisi säätää pakolliseksi aluksi vain henkilöautoissa. Muiden kehittyneiden turvallisuusominaisuuksien asentamisen tulisi olla aluksi pakollista vain raskaisiin hyötyajoneuvoihin. |
| --- | --- |

(14)

Ajoneuvojen tyyppihyväksyntään liittyvien uusien erityisvaatimusten käyttöönottoaikataulu olisi laadittava niin, että vaatimusten tekninen toteutettavuus otetaan huomioon. Yleensä vaatimuksia olisi aluksi sovellettava vain uusiin ajoneuvotyyppeihin. Nykyisiä ajoneuvotyyppejä varten olisi varattava enemmän aikaa vaatimuksiin sopeutumiseen. Rengaspaineen seurantajärjestelmän asentaminen pitäisi säätää pakolliseksi aluksi vain henkilöautoissa. Muiden kehittyneiden turvallisuusominaisuuksien asentamisen tulisi olla aluksi pakollista vain raskaisiin hyötyajoneuvoihin.

| (15) | Komission olisi edelleen arvioitava muiden kehittyneiden turvaominaisuuksien teknistä ja taloudellista toteuttamiskelpoisuutta ja markkinoiden kypsyyttä sekä esitettävä kertomus ja tarvittaessa ehdotuksia tämän asetuksen muuttamiseksi 1 päivään joulukuuta 2012 mennessä ja sen jälkeen joka kolmas vuosi. |
| --- | --- |

(15)

Komission olisi edelleen arvioitava muiden kehittyneiden turvaominaisuuksien teknistä ja taloudellista toteuttamiskelpoisuutta ja markkinoiden kypsyyttä sekä esitettävä kertomus ja tarvittaessa ehdotuksia tämän asetuksen muuttamiseksi 1 päivään joulukuuta 2012 mennessä ja sen jälkeen joka kolmas vuosi.

| (16) | Komission olisi arvioitava, onko rengaspaineen seurantajärjestelmän, kaistanvahtijärjestelmän ja kehittyneen hätäjarrutusjärjestelmän pakollisuus muissa ajoneuvoluokissa toteutettavissa, ja esitettävä tarvittaessa tämän asetuksen muuttamista. |
| --- | --- |

(16)

Komission olisi arvioitava, onko rengaspaineen seurantajärjestelmän, kaistanvahtijärjestelmän ja kehittyneen hätäjarrutusjärjestelmän pakollisuus muissa ajoneuvoluokissa toteutettavissa, ja esitettävä tarvittaessa tämän asetuksen muuttamista.

| (17) | Komission olisi arvioitava renkaiden märkäpitoa koskevien vaatimusten tiukentamisen toteutettavuutta ja esitettävä tarvittaessa tämän asetuksen muuttamista. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava tehokas markkinaseuranta. |
| --- | --- |

(17)

Komission olisi arvioitava renkaiden märkäpitoa koskevien vaatimusten tiukentamisen toteutettavuutta ja esitettävä tarvittaessa tämän asetuksen muuttamista. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava tehokas markkinaseuranta.

| (18) | Turvallisuuden lisäämisen, hiilidioksidipäästöjen vähentämisen ja liikennemelun alentamisen täysi potentiaali voidaan saavuttaa vain yhdessä sellaisen renkaiden merkintöjä koskevan järjestelmän kanssa, jonka tarkoituksena on tiedottaa kuluttajalle renkaiden eri ominaisuuksista. |
| --- | --- |

(18)

Turvallisuuden lisäämisen, hiilidioksidipäästöjen vähentämisen ja liikennemelun alentamisen täysi potentiaali voidaan saavuttaa vain yhdessä sellaisen renkaiden merkintöjä koskevan järjestelmän kanssa, jonka tarkoituksena on tiedottaa kuluttajalle renkaiden eri ominaisuuksista.

| (19) | On syytä panna täytäntöön renkaisiin liittyvien hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen tähtäävät toimenpiteet, jotka julkistettiin komission 7 päivänä helmikuuta 2007 antamassa tiedonannossa ”Yhteisön strategia henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi: uudelleentarkastelun tulokset”. Tämä vähennys olisi saatava aikaan käyttämällä alhaisen vierintävastuksen renkaita ja rengaspaineen seurantajärjestelmiä. Lisäksi on syytä vahvistaa vaatimuksia renkaiden vierintämelun vähentämiseksi ja märkäpitoa koskevia vaatimuksia renkaiden turvallisuuden varmistamiseksi. Täytäntöönpanoaikataulun olisi oltava sellainen, että siinä otetaan huomioon kaikkien näiden vaatimusten täytäntöönpanon vaativuus. Varsinkin vierintämelua koskevien määräysten noudattaminen on vaativaa, ja teollisuus tarvitsee aikaa nykyisten rengastyyppien korvaamiseen uusilla. Siksi on syytä säätää pidemmästä täytäntöönpanoajasta nykyistä tyyppiä olevia uusia renkaita varten. |
| --- | --- |

(19)

On syytä panna täytäntöön renkaisiin liittyvien hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen tähtäävät toimenpiteet, jotka julkistettiin komission 7 päivänä helmikuuta 2007 antamassa tiedonannossa ”Yhteisön strategia henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi: uudelleentarkastelun tulokset”. Tämä vähennys olisi saatava aikaan käyttämällä alhaisen vierintävastuksen renkaita ja rengaspaineen seurantajärjestelmiä. Lisäksi on syytä vahvistaa vaatimuksia renkaiden vierintämelun vähentämiseksi ja märkäpitoa koskevia vaatimuksia renkaiden turvallisuuden varmistamiseksi. Täytäntöönpanoaikataulun olisi oltava sellainen, että siinä otetaan huomioon kaikkien näiden vaatimusten täytäntöönpanon vaativuus. Varsinkin vierintämelua koskevien määräysten noudattaminen on vaativaa, ja teollisuus tarvitsee aikaa nykyisten rengastyyppien korvaamiseen uusilla. Siksi on syytä säätää pidemmästä täytäntöönpanoajasta nykyistä tyyppiä olevia uusia renkaita varten.

| (20) | Joihinkin luokkiin kuuluvia renkaita valmistetaan todennäköisesti hyvin pieniä määriä. Tällaisia ovat esimerkiksi ammattikäyttöön tarkoitetut maastorenkaat, joiden ajonopeus on rajoitettu, ja yksinomaan ennen vuotta 1990 rekisteröityihin ajoneuvoihin tarkoitetut renkaat. Sen vuoksi on syytä jättää tällaiset rengasluokat tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden tiettyjen vaatimusten soveltamisalan ulkopuolelle, jos vaatimukset eivät sovellu renkaiden käyttötarkoitukseen tai jos niistä aiheutuva lisärasitus olisi kohtuuton. |
| --- | --- |

(20)

Joihinkin luokkiin kuuluvia renkaita valmistetaan todennäköisesti hyvin pieniä määriä. Tällaisia ovat esimerkiksi ammattikäyttöön tarkoitetut maastorenkaat, joiden ajonopeus on rajoitettu, ja yksinomaan ennen vuotta 1990 rekisteröityihin ajoneuvoihin tarkoitetut renkaat. Sen vuoksi on syytä jättää tällaiset rengasluokat tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden tiettyjen vaatimusten soveltamisalan ulkopuolelle, jos vaatimukset eivät sovellu renkaiden käyttötarkoitukseen tai jos niistä aiheutuva lisärasitus olisi kohtuuton.

| (21) | Pinnoitettujen renkaiden osalta komission olisi tehtävä asianmukainen arvio tästä alasta ottaen mukaan kaikki sidosryhmät ja arvioitava, onko minkäänlaista tarvetta mukauttaa nykyistä sääntelyjärjestelmää. |
| --- | --- |

(21)

Pinnoitettujen renkaiden osalta komission olisi tehtävä asianmukainen arvio tästä alasta ottaen mukaan kaikki sidosryhmät ja arvioitava, onko minkäänlaista tarvetta mukauttaa nykyistä sääntelyjärjestelmää.

| (22) | On asianmukaista vahvistaa poikkeamat joillekin vierintävastuksen tai vierintämelun raja-arvoille tietyissä erityisissä rengasluokissa, jotta otetaan huomioon renkaiden suunnittelu tai niiden ominaisuudet. Erityisesti on asianmukaista vahvistaa tällaiset poikkeamat renkaille, joille on suunniteltu tehostettuja pito- ja jarrutusominaisuuksia vaikeissa lumiolosuhteissa. |
| --- | --- |

(22)

On asianmukaista vahvistaa poikkeamat joillekin vierintävastuksen tai vierintämelun raja-arvoille tietyissä erityisissä rengasluokissa, jotta otetaan huomioon renkaiden suunnittelu tai niiden ominaisuudet. Erityisesti on asianmukaista vahvistaa tällaiset poikkeamat renkaille, joille on suunniteltu tehostettuja pito- ja jarrutusominaisuuksia vaikeissa lumiolosuhteissa.

| (23) | Erikoiskäyttöön tarkoitettuja renkaita käytetään ajoneuvoissa, joilla liikutaan rakennus-, hakkuu- ja kaivostyömailla, ja ne on sen vuoksi suunniteltu suorituskyvyltään paremmiksi maastossa kuin maantiekäyttöön tarkoitetut renkaat. Tällaisen suorituskyvyn saavuttamiseksi ne on valmistettu materiaaleista, jotka tekevät niistä tavallisia renkaita kestävämpiä, ja niissä on palakuvioinen kulutuspinta. Koska kummankin näiden suunnittelupiirteen vuoksi erikoiskäyttöön tarkoitetuista renkaista syntyy enemmän melua kuin tavallisista renkaista, niiden olisi sallittava aiheuttaa enemmän melua kuin tavallisten renkaiden. |
| --- | --- |

(23)

Erikoiskäyttöön tarkoitettuja renkaita käytetään ajoneuvoissa, joilla liikutaan rakennus-, hakkuu- ja kaivostyömailla, ja ne on sen vuoksi suunniteltu suorituskyvyltään paremmiksi maastossa kuin maantiekäyttöön tarkoitetut renkaat. Tällaisen suorituskyvyn saavuttamiseksi ne on valmistettu materiaaleista, jotka tekevät niistä tavallisia renkaita kestävämpiä, ja niissä on palakuvioinen kulutuspinta. Koska kummankin näiden suunnittelupiirteen vuoksi erikoiskäyttöön tarkoitetuista renkaista syntyy enemmän melua kuin tavallisista renkaista, niiden olisi sallittava aiheuttaa enemmän melua kuin tavallisten renkaiden.

| (24) | Elektronisten ajonvakautusjärjestelmien, kehittyneiden hätäjarrutusjärjestelmien ja kaistavahtijärjestelmien käyttö voi vähentää merkittävästi onnettomuuksien uhrien määrää. Siksi komission olisi säädettävä UNECE:n sääntöjä vastaavasti näitä järjestelmiä koskevista vaatimuksista niille ajoneuvoluokille, joissa niiden soveltaminen on aiheellista ja joissa on osoitettu niiden parantavan yleistä turvallisuustasoa. Ennen näiden vaatimusten täytäntöönpanoa olisi varattava riittävästi aikaa, jotta täytäntöönpanotoimenpiteet voidaan hyväksyä ja jotta siten jätetään aikaa näiden monimutkaisten teknologioiden kehittämiselle ja niiden soveltamiselle ajoneuvoissa. |
| --- | --- |

(24)

Elektronisten ajonvakautusjärjestelmien, kehittyneiden hätäjarrutusjärjestelmien ja kaistavahtijärjestelmien käyttö voi vähentää merkittävästi onnettomuuksien uhrien määrää. Siksi komission olisi säädettävä UNECE:n sääntöjä vastaavasti näitä järjestelmiä koskevista vaatimuksista niille ajoneuvoluokille, joissa niiden soveltaminen on aiheellista ja joissa on osoitettu niiden parantavan yleistä turvallisuustasoa. Ennen näiden vaatimusten täytäntöönpanoa olisi varattava riittävästi aikaa, jotta täytäntöönpanotoimenpiteet voidaan hyväksyä ja jotta siten jätetään aikaa näiden monimutkaisten teknologioiden kehittämiselle ja niiden soveltamiselle ajoneuvoissa.

| (25) | Uusien tyyppihyväksyntien osalta vuodesta 2011 ja uusien ajoneuvojen osalta vuodesta 2014 alkaen raskaiden ajoneuvojen pakollisten ajonvakautusjärjestelmien täytäntöönpanoa koskevien määräaikojen olisi noudatettava tässä asetuksessa säädettyjä päivämääriä. |
| --- | --- |

(25)

Uusien tyyppihyväksyntien osalta vuodesta 2011 ja uusien ajoneuvojen osalta vuodesta 2014 alkaen raskaiden ajoneuvojen pakollisten ajonvakautusjärjestelmien täytäntöönpanoa koskevien määräaikojen olisi noudatettava tässä asetuksessa säädettyjä päivämääriä.

| (26) | Ennen elektronisten ajovakautusjärjestelmien käyttöönottoa komission olisi toteutettava niiden toimintaa selittäviä ja myyntiä edistäviä toimenpiteitä ja kampanjoita. Lisäksi komission olisi seurattava hintakehitystä sen varmistamiseksi, nousevatko uusien ajoneuvojen hinnat suhteettomasti sen takia, että ajoneuvot varustetaan uusien turvallisuusstandardien mukaisesti. |
| --- | --- |

(26)

Ennen elektronisten ajovakautusjärjestelmien käyttöönottoa komission olisi toteutettava niiden toimintaa selittäviä ja myyntiä edistäviä toimenpiteitä ja kampanjoita. Lisäksi komission olisi seurattava hintakehitystä sen varmistamiseksi, nousevatko uusien ajoneuvojen hinnat suhteettomasti sen takia, että ajoneuvot varustetaan uusien turvallisuusstandardien mukaisesti.

| (27) | Tämän asetuksen pohjalta esitettävissä tulevissa toimenpiteissä tai sen soveltamiseksi täytäntöön pantavissa menettelyissä olisi noudatettava periaatteita, jotka komissio vahvisti 7 päivänä helmikuuta 2007 antamassaan tiedonannossa kilpailukykyisen autoteollisuuden sääntelykehyksestä 2000-lukua varten. Sääntelyn parantamiseksi ja yksinkertaistamiseksi ja sen välttämiseksi, että yhteisön lainsäädäntöä joudutaan jatkuvasti päivittämään teknisten määräysten osalta, tässä asetuksessa olisi viitattava voimassa oleviin kansainvälisiin standardeihin ja säädöksiin toistamatta niitä yhteisön oikeudellisessa kehyksessä. |
| --- | --- |

(27)

Tämän asetuksen pohjalta esitettävissä tulevissa toimenpiteissä tai sen soveltamiseksi täytäntöön pantavissa menettelyissä olisi noudatettava periaatteita, jotka komissio vahvisti 7 päivänä helmikuuta 2007 antamassaan tiedonannossa kilpailukykyisen autoteollisuuden sääntelykehyksestä 2000-lukua varten. Sääntelyn parantamiseksi ja yksinkertaistamiseksi ja sen välttämiseksi, että yhteisön lainsäädäntöä joudutaan jatkuvasti päivittämään teknisten määräysten osalta, tässä asetuksessa olisi viitattava voimassa oleviin kansainvälisiin standardeihin ja säädöksiin toistamatta niitä yhteisön oikeudellisessa kehyksessä.

| (28) | On tärkeätä, että tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluviin järjestelmiin tarkoitettuihin varaosiin sovelletaan vastaavia turvallisuusvaatimuksia ja hyväksyntämenettelyjä. Siksi on syytä säätää varaosien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksynnästä. |
| --- | --- |

(28)

On tärkeätä, että tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluviin järjestelmiin tarkoitettuihin varaosiin sovelletaan vastaavia turvallisuusvaatimuksia ja hyväksyntämenettelyjä. Siksi on syytä säätää varaosien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksynnästä.

| (29) | Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava säännöt tämän asetuksen säännösten rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista ja varmistettava, että säännöt pannaan täytäntöön. Seuraamusten olisi oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. |
| --- | --- |

(29)

Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava säännöt tämän asetuksen säännösten rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista ja varmistettava, että säännöt pannaan täytäntöön. Seuraamusten olisi oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.

| (30) | Tämä asetus liittyy moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 5 ja Euro 6) osalta ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta 20 päivänä kesäkuuta 2007 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 715/2007 (6) ja päästönormien asettamisesta uusille henkilöautoille osana yhteisön kokonaisvaltaista lähestymistapaa kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi 23 päivänä huhtikuuta 2009 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 443/2009 (7). Erityisesti hiilidioksidipäästöjä koskevat tämän asetuksen toimenpiteet olisi sidottava mahdollisimman kiinteästi lisätoimenpiteisiin, joilla pyritään saavuttamaan edelleen 10 gramman hiilidioksidivähennys 130 gramman hiilidioksidipäästötavoitteen pohjalta. |
| --- | --- |

(30)

Tämä asetus liittyy moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 5 ja Euro 6) osalta ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta 20 päivänä kesäkuuta 2007 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 715/2007 (6) ja päästönormien asettamisesta uusille henkilöautoille osana yhteisön kokonaisvaltaista lähestymistapaa kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi 23 päivänä huhtikuuta 2009 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 443/2009 (7). Erityisesti hiilidioksidipäästöjä koskevat tämän asetuksen toimenpiteet olisi sidottava mahdollisimman kiinteästi lisätoimenpiteisiin, joilla pyritään saavuttamaan edelleen 10 gramman hiilidioksidivähennys 130 gramman hiilidioksidipäästötavoitteen pohjalta.

| (31) | Komission olisi ehdotettava sopivana ajankohtana yhtenäisemmän lähestymistavan mukaisesti muita muutoksia tähän asetukseen tai tehtävä muita ehdotuksia noudattaen kattavaa vaikutusten arviointia, jossa käsitellään kaikkia mahdollisia lisätoimenpiteitä, joilla pyritään saavuttamaan halutut hiilidioksidipäästöjen vähentämistavoitteet ja katetaan muut markkinoilla saatavilla olevat tekniikat, mukaan luettuina rengaspaineen säilyttämistekniikat, tienpintojen parantaminen ja kaikki muut asiaankuuluvat uudet tekniikat sekä ilmastoinnin tehokkuutta koskevat vaatimukset, joilla jo on tai voisi olla selvä vaikutus renkaan vierintävastukseen tai ajoneuvon polttoainetalouteen ja hiilidioksidipäästöihin. |
| --- | --- |

(31)

Komission olisi ehdotettava sopivana ajankohtana yhtenäisemmän lähestymistavan mukaisesti muita muutoksia tähän asetukseen tai tehtävä muita ehdotuksia noudattaen kattavaa vaikutusten arviointia, jossa käsitellään kaikkia mahdollisia lisätoimenpiteitä, joilla pyritään saavuttamaan halutut hiilidioksidipäästöjen vähentämistavoitteet ja katetaan muut markkinoilla saatavilla olevat tekniikat, mukaan luettuina rengaspaineen säilyttämistekniikat, tienpintojen parantaminen ja kaikki muut asiaankuuluvat uudet tekniikat sekä ilmastoinnin tehokkuutta koskevat vaatimukset, joilla jo on tai voisi olla selvä vaikutus renkaan vierintävastukseen tai ajoneuvon polttoainetalouteen ja hiilidioksidipäästöihin.

| (32) | Olisi pantava täytäntöön yhtenäinen ja johdonmukainen lähestymistapa, joka koskee ajoradan aiheuttaman melun ongelmaa. Mitä tulee tienpinnan huomattavaan osuuteen ajoradan aiheuttamasta melusta, ISO 10844 -standardia tarkistetaan parhaillaan, ja sitä olisi tässä yhteydessä pohdittava siinä tarkoituksessa, että tienpinnat tehdään entistä paremmiksi. Jäsenvaltioiden olisi investoitava aiempaa enemmän nykyisten ISO-standardien mukaisesti tienpintojensa parantamiseksi. Lisäksi olisi kehitettävä melupäästöjä koskeva kattava politiikka, joka koskee kaikkia liikennejärjestelmiä ja tieliikenteen aiheuttaman melun lisäksi lento- ja raideliikenteen aiheuttamaa melua. |
| --- | --- |

(32)

Olisi pantava täytäntöön yhtenäinen ja johdonmukainen lähestymistapa, joka koskee ajoradan aiheuttaman melun ongelmaa. Mitä tulee tienpinnan huomattavaan osuuteen ajoradan aiheuttamasta melusta, ISO 10844 -standardia tarkistetaan parhaillaan, ja sitä olisi tässä yhteydessä pohdittava siinä tarkoituksessa, että tienpinnat tehdään entistä paremmiksi. Jäsenvaltioiden olisi investoitava aiempaa enemmän nykyisten ISO-standardien mukaisesti tienpintojensa parantamiseksi. Lisäksi olisi kehitettävä melupäästöjä koskeva kattava politiikka, joka koskee kaikkia liikennejärjestelmiä ja tieliikenteen aiheuttaman melun lisäksi lento- ja raideliikenteen aiheuttamaa melua.

| (33) | Seuraavat direktiivit olisi siksi kumottava siitä päivästä alkaen, jolloin tässä asetuksessa säädettyjä vaatimuksia aletaan soveltaa uusiin ajoneuvoihin, osiin ja erillisiin teknisiin yksiköihin:






  — | Neuvoston direktiivi 70/221/ETY, annettu 20 päivänä maaliskuuta 1970, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen polttoainesäiliöitä ja alleajosuojia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (8) |
| --- | --- | --- |

(33)

Seuraavat direktiivit olisi siksi kumottava siitä päivästä alkaen, jolloin tässä asetuksessa säädettyjä vaatimuksia aletaan soveltaa uusiin ajoneuvoihin, osiin ja erillisiin teknisiin yksiköihin:

—

Neuvoston direktiivi 70/221/ETY, annettu 20 päivänä maaliskuuta 1970, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen polttoainesäiliöitä ja alleajosuojia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (8)

| — | Neuvoston direktiivi 70/222/ETY, annettu 20 päivänä maaliskuuta 1970, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen takarekisterikilpien asentamiselle ja kiinnittämiselle varattavaa tilaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (9) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 70/222/ETY, annettu 20 päivänä maaliskuuta 1970, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen takarekisterikilpien asentamiselle ja kiinnittämiselle varattavaa tilaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (9)

| — | Neuvoston direktiivi 70/311/ETY, annettu 8 päivänä kesäkuuta 1970, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen ohjauslaitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (10) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 70/311/ETY, annettu 8 päivänä kesäkuuta 1970, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen ohjauslaitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (10)

| — | Neuvoston direktiivi 70/387/ETY, annettu 27 päivänä heinäkuuta 1970, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen ovia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (11) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 70/387/ETY, annettu 27 päivänä heinäkuuta 1970, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen ovia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (11)

| — | Neuvoston direktiivi 70/388/ETY, annettu 27 päivänä heinäkuuta 1970, moottoriajoneuvojen äänimerkinantolaitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (12) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 70/388/ETY, annettu 27 päivänä heinäkuuta 1970, moottoriajoneuvojen äänimerkinantolaitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (12)

| — | Neuvoston direktiivi 71/320/ETY, annettu 26 päivänä heinäkuuta 1971, tiettyjen ajoneuvoluokkien moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen jarrulaitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (13) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 71/320/ETY, annettu 26 päivänä heinäkuuta 1971, tiettyjen ajoneuvoluokkien moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen jarrulaitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (13)

| — | Neuvoston direktiivi 72/245/ETY, annettu 20 päivänä kesäkuuta 1972, ajoneuvojen aiheuttamista radiohäiriöistä (sähkömagneettisesta yhteensopivuudesta) (14) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 72/245/ETY, annettu 20 päivänä kesäkuuta 1972, ajoneuvojen aiheuttamista radiohäiriöistä (sähkömagneettisesta yhteensopivuudesta) (14)

| — | Neuvoston direktiivi 74/60/ETY, annettu 17 päivänä joulukuuta 1973, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (15) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 74/60/ETY, annettu 17 päivänä joulukuuta 1973, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (15)

| — | Neuvoston direktiivi 74/61/ETY, annettu 17 päivänä joulukuuta 1973, moottoriajoneuvojen luvattoman käytön estäviä laitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (16) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 74/61/ETY, annettu 17 päivänä joulukuuta 1973, moottoriajoneuvojen luvattoman käytön estäviä laitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (16)

| — | Neuvoston direktiivi 74/297/ETY, annettu 4 päivänä kesäkuuta 1974, moottoriajoneuvojen sisävarusteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (ohjausmekanismin toiminta törmäystilanteessa) (17) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 74/297/ETY, annettu 4 päivänä kesäkuuta 1974, moottoriajoneuvojen sisävarusteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (ohjausmekanismin toiminta törmäystilanteessa) (17)

| — | Neuvoston direktiivi 74/408/ETY, annettu 22 päivänä heinäkuuta 1974, moottoriajoneuvoista istuinten, niiden kiinnityspisteiden ja pääntukien osalta (18) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 74/408/ETY, annettu 22 päivänä heinäkuuta 1974, moottoriajoneuvoista istuinten, niiden kiinnityspisteiden ja pääntukien osalta (18)

| — | Neuvoston direktiivi 74/483/ETY, annettu 17 päivänä syyskuuta 1974, moottoriajoneuvojen ulkonevia osia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (19) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 74/483/ETY, annettu 17 päivänä syyskuuta 1974, moottoriajoneuvojen ulkonevia osia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (19)

| — | Neuvoston direktiivi 75/443/ETY, annettu 26 päivänä kesäkuuta 1975, moottoriajoneuvojen nopeudenmittaus- ja peruutuslaitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (20) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 75/443/ETY, annettu 26 päivänä kesäkuuta 1975, moottoriajoneuvojen nopeudenmittaus- ja peruutuslaitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (20)

| — | Neuvoston direktiivi 76/114/ETY, annettu 18 päivänä joulukuuta 1975, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen lakisääteisiä kilpiä ja merkintöjä sekä niiden sijaintia ja kiinnitysmenetelmää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (21) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 76/114/ETY, annettu 18 päivänä joulukuuta 1975, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen lakisääteisiä kilpiä ja merkintöjä sekä niiden sijaintia ja kiinnitysmenetelmää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (21)

| — | Neuvoston direktiivi 76/115/ETY, annettu 18 päivänä joulukuuta 1975, moottoriajoneuvojen turvavöiden kiinnityspisteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (22) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 76/115/ETY, annettu 18 päivänä joulukuuta 1975, moottoriajoneuvojen turvavöiden kiinnityspisteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (22)

| — | Neuvoston direktiivi 76/756/ETY, annettu 27 päivänä heinäkuuta 1976, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennusta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (23) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 76/756/ETY, annettu 27 päivänä heinäkuuta 1976, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennusta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (23)

| — | Neuvoston direktiivi 76/757/ETY, annettu 27 päivänä heinäkuuta 1976, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen heijastimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (24) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 76/757/ETY, annettu 27 päivänä heinäkuuta 1976, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen heijastimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (24)

| — | Neuvoston direktiivi 76/758/ETY, annettu 27 päivänä heinäkuuta 1976, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen äärivalaisimia, etuvalaisimia, takavalaisimia, jarruvalaisimia, huomiovalaisimia ja sivuvalaisimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (25) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 76/758/ETY, annettu 27 päivänä heinäkuuta 1976, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen äärivalaisimia, etuvalaisimia, takavalaisimia, jarruvalaisimia, huomiovalaisimia ja sivuvalaisimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (25)

| — | Neuvoston direktiivi 76/759/ETY, annettu 27 päivänä heinäkuuta 1976, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen suuntavalaisimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (26) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 76/759/ETY, annettu 27 päivänä heinäkuuta 1976, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen suuntavalaisimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (26)

| — | Neuvoston direktiivi 76/760/ETY, annettu 27 päivänä heinäkuuta 1976, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen takarekisterikilven valaisimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (27) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 76/760/ETY, annettu 27 päivänä heinäkuuta 1976, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen takarekisterikilven valaisimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (27)

| — | Neuvoston direktiivi 76/761/ETY, annettu 27 päivänä heinäkuuta 1976, moottoriajoneuvojen kauko- tai lähivalaisimina toimivia ajovalaisimia sekä moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen hyväksytyissä valaisinyksiköissä käytettäviä valonlähteitä (hehkulamput ja muut) koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (28) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 76/761/ETY, annettu 27 päivänä heinäkuuta 1976, moottoriajoneuvojen kauko- tai lähivalaisimina toimivia ajovalaisimia sekä moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen hyväksytyissä valaisinyksiköissä käytettäviä valonlähteitä (hehkulamput ja muut) koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (28)

| — | Neuvoston direktiivi 76/762/ETY, annettu 27 päivänä heinäkuuta 1976, moottoriajoneuvojen etusumuvalaisimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (29) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 76/762/ETY, annettu 27 päivänä heinäkuuta 1976, moottoriajoneuvojen etusumuvalaisimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (29)

| — | Neuvoston direktiivi 77/389/ETY, annettu 17 päivänä toukokuuta 1977, moottoriajoneuvojen hinauslaitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (30) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 77/389/ETY, annettu 17 päivänä toukokuuta 1977, moottoriajoneuvojen hinauslaitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (30)

| — | Neuvoston direktiivi 77/538/ETY, annettu 28 päivänä kesäkuuta 1977, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen takasumuvalaisimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (31) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 77/538/ETY, annettu 28 päivänä kesäkuuta 1977, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen takasumuvalaisimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (31)

| — | Neuvoston direktiivi 77/539/ETY, annettu 28 päivänä kesäkuuta 1977, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen peruutusvalaisimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (32) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 77/539/ETY, annettu 28 päivänä kesäkuuta 1977, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen peruutusvalaisimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (32)

| — | Neuvoston direktiivi 77/540/ETY, annettu 28 päivänä kesäkuuta 1977, moottoriajoneuvojen pysäköintivalaisimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (33) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 77/540/ETY, annettu 28 päivänä kesäkuuta 1977, moottoriajoneuvojen pysäköintivalaisimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (33)

| — | Neuvoston direktiivi 77/541/ETY, annettu 28 päivänä kesäkuuta 1977, moottoriajoneuvojen turvavöitä ja turvajärjestelmiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (34) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 77/541/ETY, annettu 28 päivänä kesäkuuta 1977, moottoriajoneuvojen turvavöitä ja turvajärjestelmiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (34)

| — | Neuvoston direktiivi 77/649/ETY, annettu 27 päivänä syyskuuta 1977, moottoriajoneuvojen kuljettajien näkökenttää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (35) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 77/649/ETY, annettu 27 päivänä syyskuuta 1977, moottoriajoneuvojen kuljettajien näkökenttää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (35)

| — | Neuvoston direktiivi 78/316/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1977, moottoriajoneuvojen sisällä käytettäviä varusteita (hallintalaitteiden, ilmaisimien ja osoittimien kuvatunnuksia) koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (36) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 78/316/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1977, moottoriajoneuvojen sisällä käytettäviä varusteita (hallintalaitteiden, ilmaisimien ja osoittimien kuvatunnuksia) koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (36)

| — | Neuvoston direktiivi 78/317/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1977, moottoriajoneuvojen lasipintojen huurteen- ja sumunpoistojärjestelmiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (37) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 78/317/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1977, moottoriajoneuvojen lasipintojen huurteen- ja sumunpoistojärjestelmiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (37)

| — | Neuvoston direktiivi 78/318/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1977, moottoriajoneuvojen pyyhin- ja pesinjärjestelmiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (38) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 78/318/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1977, moottoriajoneuvojen pyyhin- ja pesinjärjestelmiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (38)

| — | Neuvoston direktiivi 78/549/ETY, annettu 12 päivänä kesäkuuta 1978, moottoriajoneuvojen lokasuojia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (39) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 78/549/ETY, annettu 12 päivänä kesäkuuta 1978, moottoriajoneuvojen lokasuojia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (39)

| — | Neuvoston direktiivi 78/932/ETY, annettu 16 päivänä lokakuuta 1978, moottoriajoneuvojen istuimien niskatukia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (40) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 78/932/ETY, annettu 16 päivänä lokakuuta 1978, moottoriajoneuvojen istuimien niskatukia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (40)

| — | Neuvoston direktiivi 89/297/ETY, annettu 13 päivänä huhtikuuta 1989, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sivusuojia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (41) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 89/297/ETY, annettu 13 päivänä huhtikuuta 1989, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sivusuojia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (41)

| — | Neuvoston direktiivi 91/226/ETY, annettu 27 päivänä maaliskuuta 1991, tiettyjen moottoriajoneuvoluokkien ja niiden perävaunujen roiskeenestojärjestelmiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (42) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 91/226/ETY, annettu 27 päivänä maaliskuuta 1991, tiettyjen moottoriajoneuvoluokkien ja niiden perävaunujen roiskeenestojärjestelmiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (42)

| — | Neuvoston direktiivi 92/21/ETY, annettu 31 päivänä maaliskuuta 1992, M1-luokan moottoriajoneuvojen massoista ja mitoista (43) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 92/21/ETY, annettu 31 päivänä maaliskuuta 1992, M1-luokan moottoriajoneuvojen massoista ja mitoista (43)

| — | Neuvoston direktiivi 92/22/ETY, annettu 31 päivänä maaliskuuta 1992, turvalaseista ja lasimateriaaleista moottoriajoneuvoissa ja niiden perävaunuissa (44) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 92/22/ETY, annettu 31 päivänä maaliskuuta 1992, turvalaseista ja lasimateriaaleista moottoriajoneuvoissa ja niiden perävaunuissa (44)

| — | Neuvoston direktiivi 92/23/ETY, annettu 31 päivänä maaliskuuta 1992, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen renkaista ja renkaiden asentamisesta (45) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 92/23/ETY, annettu 31 päivänä maaliskuuta 1992, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen renkaista ja renkaiden asentamisesta (45)

| — | Neuvoston direktiivi 92/24/ETY, annettu 31 päivänä maaliskuuta 1992, tiettyihin moottoriajoneuvoluokkiin asennettavista nopeudenrajoittimista tai vastaavista nopeudenrajoitusjärjestelmistä (46) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 92/24/ETY, annettu 31 päivänä maaliskuuta 1992, tiettyihin moottoriajoneuvoluokkiin asennettavista nopeudenrajoittimista tai vastaavista nopeudenrajoitusjärjestelmistä (46)

| — | Neuvoston direktiivi 92/114/ETY, annettu 17 päivänä joulukuuta 1992, N-luokan moottoriajoneuvojen ohjaamon takaseinän etupuolella olevista ulkonevista osista (47) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 92/114/ETY, annettu 17 päivänä joulukuuta 1992, N-luokan moottoriajoneuvojen ohjaamon takaseinän etupuolella olevista ulkonevista osista (47)

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/20/EY, annettu 30 päivänä toukokuuta 1994, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen mekaanisista kytkinlaitteista sekä niiden kiinnittämisestä kyseisiin ajoneuvoihin (48) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/20/EY, annettu 30 päivänä toukokuuta 1994, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen mekaanisista kytkinlaitteista sekä niiden kiinnittämisestä kyseisiin ajoneuvoihin (48)

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/28/EY, annettu 24 päivänä lokakuuta 1995, tiettyjen moottoriajoneuvoluokkien sisäpuolisten rakenteiden valmistuksessa käytettävien materiaalien palo-ominaisuuksista (49) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/28/EY, annettu 24 päivänä lokakuuta 1995, tiettyjen moottoriajoneuvoluokkien sisäpuolisten rakenteiden valmistuksessa käytettävien materiaalien palo-ominaisuuksista (49)

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/27/EY, annettu 20 päivänä toukokuuta 1996, matkustajien suojaamisesta moottoriajoneuvojen sivutörmäyksessä ja direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta (50) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/27/EY, annettu 20 päivänä toukokuuta 1996, matkustajien suojaamisesta moottoriajoneuvojen sivutörmäyksessä ja direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta (50)

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/79/EY, annettu 16 päivänä joulukuuta 1996, moottoriajoneuvojen kuljettajan ja matkustajien suojaamisesta etutörmäyksessä ja direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta (51) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/79/EY, annettu 16 päivänä joulukuuta 1996, moottoriajoneuvojen kuljettajan ja matkustajien suojaamisesta etutörmäyksessä ja direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta (51)

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/27/EY, annettu 22 päivänä heinäkuuta 1997, tiettyihin luokkiin kuuluvien moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen massoista ja mitoista ja direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta (52) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/27/EY, annettu 22 päivänä heinäkuuta 1997, tiettyihin luokkiin kuuluvien moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen massoista ja mitoista ja direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta (52)

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/91/EY, annettu 14 päivänä joulukuuta 1998, vaarallisten aineiden tiekuljetuksiin tarkoitetuista moottoriajoneuvoista ja niiden perävaunuista sekä moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksynnästä annetun direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta (53) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/91/EY, annettu 14 päivänä joulukuuta 1998, vaarallisten aineiden tiekuljetuksiin tarkoitetuista moottoriajoneuvoista ja niiden perävaunuista sekä moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksynnästä annetun direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta (53)

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/40/EY, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2000, moottoriajoneuvojen etualleajosuojausta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä ja neuvoston direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta (54) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/40/EY, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2000, moottoriajoneuvojen etualleajosuojausta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä ja neuvoston direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta (54)

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/56/EY, annettu 27 päivänä syyskuuta 2001, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen lämmityslaitteista, neuvoston direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta ja neuvoston direktiivin 78/548/ETY kumoamisesta (55) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/56/EY, annettu 27 päivänä syyskuuta 2001, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen lämmityslaitteista, neuvoston direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta ja neuvoston direktiivin 78/548/ETY kumoamisesta (55)

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/85/EY, annettu 20 päivänä marraskuuta 2001, matkustajien kuljetuksessa käytettäviä, kuljettajan istuimen lisäksi enemmän kuin kahdeksan istuinta käsittäviä ajoneuvoja koskevista erityissäännöksistä sekä direktiivien 70/156/ETY ja 97/27/EY muuttamisesta (56) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/85/EY, annettu 20 päivänä marraskuuta 2001, matkustajien kuljetuksessa käytettäviä, kuljettajan istuimen lisäksi enemmän kuin kahdeksan istuinta käsittäviä ajoneuvoja koskevista erityissäännöksistä sekä direktiivien 70/156/ETY ja 97/27/EY muuttamisesta (56)

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/97/EY, annettu 10 päivänä marraskuuta 2003, epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden sekä tällaisilla laitteilla varustettujen ajoneuvojen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä, direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta ja direktiivin 71/127/ETY kumoamisesta (57). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/97/EY, annettu 10 päivänä marraskuuta 2003, epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden sekä tällaisilla laitteilla varustettujen ajoneuvojen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä, direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta ja direktiivin 71/127/ETY kumoamisesta (57).

| (34) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on sisämarkkinoiden toteuttaminen ottamalla käyttöön moottoriajoneuvojen ja renkaiden turvallisuutta ja ympäristöominaisuuksia koskevat yhteiset tekniset vaatimukset, vaan se voidaan tarvittavien toimien laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen, |
| --- | --- |

(34)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on sisämarkkinoiden toteuttaminen ottamalla käyttöön moottoriajoneuvojen ja renkaiden turvallisuutta ja ympäristöominaisuuksia koskevat yhteiset tekniset vaatimukset, vaan se voidaan tarvittavien toimien laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen,

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I   LUKU

KOHDE, SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT

1 artikla

Kohde

Tällä asetuksella vahvistetaan:

| 1) | moottoriajoneuvojen, niiden perävaunujen sekä niihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksyntää koskevia turvallisuuteen liittyviä vaatimuksia; |
| --- | --- |

1)

moottoriajoneuvojen, niiden perävaunujen sekä niihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksyntää koskevia turvallisuuteen liittyviä vaatimuksia;

| 2) | moottoriajoneuvojen rengaspaineen seurantajärjestelmien tyyppihyväksyntää koskevia turvallisuuteen, polttoainetehokkuuteen ja hiilidioksidipäästöihin sekä vaihtamisopastimien tyyppihyväksyntää koskevia polttoainetehokkuuteen ja hiilidioksidipäästöihin liittyviä vaatimuksia; ja |
| --- | --- |

2)

moottoriajoneuvojen rengaspaineen seurantajärjestelmien tyyppihyväksyntää koskevia turvallisuuteen, polttoainetehokkuuteen ja hiilidioksidipäästöihin sekä vaihtamisopastimien tyyppihyväksyntää koskevia polttoainetehokkuuteen ja hiilidioksidipäästöihin liittyviä vaatimuksia; ja

| 3) | uusina valmistettujen renkaiden tyyppihyväksyntää koskevia turvallisuuteen sekä vierintävastukseen ja vierintämelupäästöihin liittyviä vaatimuksia. |
| --- | --- |

3)

uusina valmistettujen renkaiden tyyppihyväksyntää koskevia turvallisuuteen sekä vierintävastukseen ja vierintämelupäästöihin liittyviä vaatimuksia.

2 artikla

Soveltamisala

Tätä asetusta sovelletaan direktiivin 2007/46/EY liitteen II A jaksossa määriteltyihin ajoneuvoluokkiin M, N ja O kuuluviin ajoneuvoihin, niiden järjestelmiin, osiin ja erillisiin teknisiin yksiköihin, ellei tämän asetuksen 5–12 artiklasta muuta johdu.

3 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa sovelletaan direktiivin 2007/46/EY 3 artiklan määritelmiä.

Lisäksi tässä direktiivissä tarkoitetaan:

| 1) | ’elektronisella ajonvakautusjärjestelmällä’ ajoneuvon elektronista järjestelmää, joka parantaa ajoneuvon dynaamista vakautta; |
| --- | --- |

1)

’elektronisella ajonvakautusjärjestelmällä’ ajoneuvon elektronista järjestelmää, joka parantaa ajoneuvon dynaamista vakautta;

| 2) | ’alaluokkaan I kuuluvalla M2 tai M3 -luokan mukaisella ajoneuvolla’ ajoneuvoa, jossa on tilaa kuljettajan lisäksi useammalle kuin 22 matkustajalle ja johon on rakennettu alueet seisoville matkustajille siten, että matkustajien tavanomainen sisään- ja uloskäynti on mahdollista; |
| --- | --- |

2)

’alaluokkaan I kuuluvalla M2 tai M3 -luokan mukaisella ajoneuvolla’ ajoneuvoa, jossa on tilaa kuljettajan lisäksi useammalle kuin 22 matkustajalle ja johon on rakennettu alueet seisoville matkustajille siten, että matkustajien tavanomainen sisään- ja uloskäynti on mahdollista;

| 3) | ’alaluokkaan A kuuluvalla M2 tai M3 -luokan mukaisella ajoneuvolla’ ajoneuvoa, jossa on tilaa kuljettajan lisäksi enintään 22 matkustajalle ja joka on suunniteltu seisovien matkustajien kuljettamiseen ja jossa on istuimia ja alueet seisovia matkustajia varten; |
| --- | --- |

3)

’alaluokkaan A kuuluvalla M2 tai M3 -luokan mukaisella ajoneuvolla’ ajoneuvoa, jossa on tilaa kuljettajan lisäksi enintään 22 matkustajalle ja joka on suunniteltu seisovien matkustajien kuljettamiseen ja jossa on istuimia ja alueet seisovia matkustajia varten;

| 4) | ’kaistavahtijärjestelmällä’ järjestelmää, joka varoittaa kuljettajaa ajoneuvon tahattomasta ajautumisesta pois oikealta ajokaistalta; |
| --- | --- |

4)

’kaistavahtijärjestelmällä’ järjestelmää, joka varoittaa kuljettajaa ajoneuvon tahattomasta ajautumisesta pois oikealta ajokaistalta;

| 5) | ’kehittyneellä hätäjarrutusjärjestelmällä’ järjestelmää, joka kykenee automaattisesti havaitsemaan hätätilanteen ja aktivoimaan ajoneuvon jarrujärjestelmän ja vähentämään ajoneuvon nopeutta törmäyksen välttämiseksi tai lieventämiseksi; |
| --- | --- |

5)

’kehittyneellä hätäjarrutusjärjestelmällä’ järjestelmää, joka kykenee automaattisesti havaitsemaan hätätilanteen ja aktivoimaan ajoneuvon jarrujärjestelmän ja vähentämään ajoneuvon nopeutta törmäyksen välttämiseksi tai lieventämiseksi;

| 6) | ’kantavuusluvulla’ yhtä tai kahta lukua, jotka ilmoittavat renkaan kantavuuden yksittäis- tai rinnakkainasennuksessa renkaan nopeusluokkaa vastaavalla nopeudella ja kun rengasta käytetään valmistajan määrittämien vaatimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

6)

’kantavuusluvulla’ yhtä tai kahta lukua, jotka ilmoittavat renkaan kantavuuden yksittäis- tai rinnakkainasennuksessa renkaan nopeusluokkaa vastaavalla nopeudella ja kun rengasta käytetään valmistajan määrittämien vaatimusten mukaisesti;

| 7) | ’rengaspaineen seurantajärjestelmällä’ ajoneuvoon asennettua järjestelmää, joka kykenee seuraamaan renkaiden painetta tai paineen muutosta ja lähettämään vastaavat tiedot käyttäjälle ajoneuvon ollessa liikkeessä; |
| --- | --- |

7)

’rengaspaineen seurantajärjestelmällä’ ajoneuvoon asennettua järjestelmää, joka kykenee seuraamaan renkaiden painetta tai paineen muutosta ja lähettämään vastaavat tiedot käyttäjälle ajoneuvon ollessa liikkeessä;

| 8) | ’erikoiskäyttöön tarkoitetulla renkaalla’ rengasta, joka on tarkoitettu sekä tie- että maastokäyttöön tai muuhun erikoiskäyttöön; |
| --- | --- |

8)

’erikoiskäyttöön tarkoitetulla renkaalla’ rengasta, joka on tarkoitettu sekä tie- että maastokäyttöön tai muuhun erikoiskäyttöön;

| 9) | ’ammattikäyttöön tarkoitetulla maastorenkaalla’ erikoiskäyttöön tarkoitettua rengasta, jota käytetään pääasiassa työskentelyyn vaativissa maasto-olosuhteissa; |
| --- | --- |

9)

’ammattikäyttöön tarkoitetulla maastorenkaalla’ erikoiskäyttöön tarkoitettua rengasta, jota käytetään pääasiassa työskentelyyn vaativissa maasto-olosuhteissa;

| 10) | merkinnällä ’reinforced’ tai ’extra load’ luokan C1 ilmarenkaan rakennetta, jossa runko on suunniteltu suuremmille kuormille kuin vastaavan tavanomaisen renkaan runko; |
| --- | --- |

10)

merkinnällä ’reinforced’ tai ’extra load’ luokan C1 ilmarenkaan rakennetta, jossa runko on suunniteltu suuremmille kuormille kuin vastaavan tavanomaisen renkaan runko;

| 11) | ’talvirenkaalla’ rengasta, jonka kulutuspintakuvio, kulutuspinnan materiaali tai rakenne on suunniteltu ensisijassa niin, että sen ominaisuudet talviolosuhteissa ovat tavallista rengasta paremmat ajoneuvon liikkeellelähdön ja liikkeellä pysymisen kannalta; |
| --- | --- |

11)

’talvirenkaalla’ rengasta, jonka kulutuspintakuvio, kulutuspinnan materiaali tai rakenne on suunniteltu ensisijassa niin, että sen ominaisuudet talviolosuhteissa ovat tavallista rengasta paremmat ajoneuvon liikkeellelähdön ja liikkeellä pysymisen kannalta;

| 12) | ’T-tyypin väliaikaisesti käytettävällä vararenkaalla’ väliaikaisesti käytettävää vararengasta, joka on suunniteltu käytettäväksi vakiorenkaille ja vahvistetuille renkaille säädettyjä täyttöpaineita korkeammilla täyttöpaineilla; |
| --- | --- |

12)

’T-tyypin väliaikaisesti käytettävällä vararenkaalla’ väliaikaisesti käytettävää vararengasta, joka on suunniteltu käytettäväksi vakiorenkaille ja vahvistetuille renkaille säädettyjä täyttöpaineita korkeammilla täyttöpaineilla;

| 13) | ’vetoakselin renkaalla’ luokkaan C2 tai C3 kuuluvaa rengasta, jossa on merkintä M + S, M.S. tai M&S ja joka on tarkoitettu asennettavaksi vetoakselille tai -akseleille; |
| --- | --- |

13)

’vetoakselin renkaalla’ luokkaan C2 tai C3 kuuluvaa rengasta, jossa on merkintä M + S, M.S. tai M&S ja joka on tarkoitettu asennettavaksi vetoakselille tai -akseleille;

| 14) | ’suojattomalla tienkäyttäjällä’ jalankulkijoita, pyöräilijöitä ja moottoripyöräilijöitä; |
| --- | --- |

14)

’suojattomalla tienkäyttäjällä’ jalankulkijoita, pyöräilijöitä ja moottoripyöräilijöitä;

| 15) | ’vaihtamisopastimella’ tai ’GSI:llä’ näkyvää osoitinta, joka suosittelee kuljettajalle vaihteen vaihtamista; |
| --- | --- |

15)

’vaihtamisopastimella’ tai ’GSI:llä’ näkyvää osoitinta, joka suosittelee kuljettajalle vaihteen vaihtamista;

| 16) | ’käsivalintaisella vaihteistolla’ vaihteistoa, jota voidaan käyttää siten, että kaikkien tai jonkin vaihteen välinen siirto on aina kuljettajan toiminnan välitön seuraus riippumatta sen fyysisestä toteuttamisesta. Tämä määritelmä ei kata järjestelmiä, joissa kuljettaja voi ainoastaan valita ennakkoon tietyn strategian vaihteen vaihtamiseksi tai rajoittaa ajamiseen käytettävien vaihteiden lukumäärää mutta joissa todellinen vaihteen vaihtaminen alkaa kuljettajan päätöksestä riippumatta tiettyjen ajotapojen mukaisesti. |
| --- | --- |

16)

’käsivalintaisella vaihteistolla’ vaihteistoa, jota voidaan käyttää siten, että kaikkien tai jonkin vaihteen välinen siirto on aina kuljettajan toiminnan välitön seuraus riippumatta sen fyysisestä toteuttamisesta. Tämä määritelmä ei kata järjestelmiä, joissa kuljettaja voi ainoastaan valita ennakkoon tietyn strategian vaihteen vaihtamiseksi tai rajoittaa ajamiseen käytettävien vaihteiden lukumäärää mutta joissa todellinen vaihteen vaihtaminen alkaa kuljettajan päätöksestä riippumatta tiettyjen ajotapojen mukaisesti.

II   LUKU

VALMISTAJIA KOSKEVAT VELVOITTEET

4 artikla

Yleiset velvoitteet

1.   Valmistajan on osoitettava, että kaikki yhteisössä myydyt, rekisteröidyt tai käyttöön otetut uudet ajoneuvot on tyyppihyväksytty tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisesti.

2.   Valmistajat voivat valita, hakevatko he tyyppihyväksyntää tämän asetuksen kattamiin kaikkiin järjestelmiin sekä sen kattamien kaikkien osien ja erillisten teknisten yksiköiden asentamiseen vai hakevatko he tyyppihyväksyntää asetuksen kattamaan yhteen tai useampaan järjestelmään ja yhden tai useamman osan asentamiseen sekä yhden tai useamman erillisen teknisen yksikön asentamiseen. Liitteessä IV lueteltujen UNECE:n sääntöjen mukaista tyyppihyväksyntää pidetään EY:n tyyppihyväksyntänä tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisesti.

3.   Valmistajan on osoitettava, että kaikki yhteisössä myydyt tai käyttöön otetut uudet järjestelmät, osat ja erilliset tekniset yksiköt on tyyppihyväksytty tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisesti.

5 artikla

Yleiset vaatimukset ja testit

1.   Valmistajien on varmistettava, että ajoneuvot suunnitellaan, rakennetaan ja kootaan niin, että kuljettajan ja matkustajien ja muiden tienkäyttäjien riski loukkaantua on mahdollisimman pieni.

2.   Valmistajien on varmistettava, että ajoneuvot, järjestelmät, osat ja erilliset tekniset yksiköt vastaavat tässä asetuksessa ja sen täytäntöönpanotoimenpiteissä vahvistettuja niitä koskevia vaatimuksia, kuten vaatimuksia, jotka liittyvät

| a) | ajoneuvon rakenteelliseen kestävyyteen, myös törmäystesteihin; |
| --- | --- |

a)

ajoneuvon rakenteelliseen kestävyyteen, myös törmäystesteihin;

| b) | järjestelmiin, jotka auttavat kuljettajaa hallitsemaan ajoneuvoa, kuten ohjaukseen, jarruihin ja elektronisiin ajonvakautusjärjestelmiin; |
| --- | --- |

b)

järjestelmiin, jotka auttavat kuljettajaa hallitsemaan ajoneuvoa, kuten ohjaukseen, jarruihin ja elektronisiin ajonvakautusjärjestelmiin;

| c) | järjestelmiin, jotka tarjoavat kuljettajalle tarvittavan näkemän ja antavat hänelle tietoa ajoneuvon ja sen ympäristön tilasta, kuten ikkunoihin, peileihin ja kuljettajan tietojärjestelmiin; |
| --- | --- |

c)

järjestelmiin, jotka tarjoavat kuljettajalle tarvittavan näkemän ja antavat hänelle tietoa ajoneuvon ja sen ympäristön tilasta, kuten ikkunoihin, peileihin ja kuljettajan tietojärjestelmiin;

| d) | ajoneuvon valaistusjärjestelmiin; |
| --- | --- |

d)

ajoneuvon valaistusjärjestelmiin;

| e) | kuljettajan ja matkustajien suojaukseen, kuten sisustukseen, pääntukiin, turvavöihin, ISOFix-kiinnityksiin ja integroituihin lasten turvaistuimiin sekä ajoneuvon oviin; |
| --- | --- |

e)

kuljettajan ja matkustajien suojaukseen, kuten sisustukseen, pääntukiin, turvavöihin, ISOFix-kiinnityksiin ja integroituihin lasten turvaistuimiin sekä ajoneuvon oviin;

| f) | ajoneuvon ulkopuolisiin rakenteisiin ja varusteisiin; |
| --- | --- |

f)

ajoneuvon ulkopuolisiin rakenteisiin ja varusteisiin;

| g) | sähkömagneettiseen yhteensopivuuteen; |
| --- | --- |

g)

sähkömagneettiseen yhteensopivuuteen;

| h) | äänimerkinantolaitteisiin; |
| --- | --- |

h)

äänimerkinantolaitteisiin;

| i) | lämmityslaitteisiin; |
| --- | --- |

i)

lämmityslaitteisiin;

| j) | luvattoman käytön estäviin laitteisiin; |
| --- | --- |

j)

luvattoman käytön estäviin laitteisiin;

| k) | ajoneuvon tunnistusjärjestelmiin; |
| --- | --- |

k)

ajoneuvon tunnistusjärjestelmiin;

| l) | massoihin ja mittoihin; |
| --- | --- |

l)

massoihin ja mittoihin;

| m) | sähköturvallisuuteen; |
| --- | --- |

m)

sähköturvallisuuteen;

| n) | vaihtamisopastimiin. |
| --- | --- |

n)

vaihtamisopastimiin.

3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja vaatimuksia sovelletaan liitteessä I yksilöityihin ajoneuvoihin, järjestelmiin, osiin ja erillisiin teknisiin yksiköihin.

6 artikla

Tiettyjä luokkiin N ja O kuuluvia ajoneuvoja koskevat erityisvaatimukset

1.   Luokkiin N ja O kuuluvien ajoneuvojen on 5, 8, 9, 10 ja 12 artiklassa ja niiden täytäntöönpanotoimenpiteissä vahvistettujen vaatimusten lisäksi täytettävä soveltuvin osin tämän artiklan 2–5 kohdassa ja niiden täytäntöönpanotoimenpiteissä vahvistetut vaatimukset.

2.   Luokkiin N2 ja N3 kuuluvien ajoneuvojen on oltava rakenteeltaan sellaisia, että toisen ajoneuvon kanssa tapahtuvan etutörmäyksen sattuessa kuljettajan ja matkustajien loukkaantumisvaara alleajon takia on mahdollisimman pieni.

3.   Luokkiin N2, N3, O3 ja O4 kuuluvien ajoneuvojen on oltava rakenteeltaan sellaisia, että jos niihin törmää sivulta suojaton tienkäyttäjä, kyseisen tienkäyttäjän loukkaantumisvaara alleajon takia on mahdollisimman pieni.

4.   Ajoneuvon ohjaamon tai kuljettajalle ja matkustajille tarkoitetun tilan on oltava kyllin lujarakenteinen, jotta se suojaa sisällä olevia törmäystilanteessa ottaen huomioon UNECE:n säännön 29.

5.   Luokkiin N2, N3, O3 ja O4 kuuluvien ajoneuvojen on oltava rakenteeltaan sellaisia, että roiskeiden vaikutukset muiden ajoneuvojen kuljettajien kykyyn nähdä ovat mahdollisimman pienet.

7 artikla

Luokkiin M2 ja M3 kuuluvia ajoneuvoja koskevat erityisvaatimukset

1.   Luokkiin M2 ja M3 kuuluvien ajoneuvojen on 5, 8, 9, 10 ja 12 artiklassa ja niiden täytäntöönpanotoimenpiteissä vahvistettujen vaatimusten lisäksi täytettävä soveltuvin osin tämän artiklan 2–5 kohdassa ja niiden täytäntöönpanotoimenpiteissä vahvistetut vaatimukset.

2.   Ajoneuvon matkustajapaikkamäärän, kun mukaan luetaan istuvat ja seisovat matkustajat sekä pyörätuolin käyttäjät, on oltava asianmukaisessa suhteessa ajoneuvon massaan, kokoon ja tilajärjestelyihin.

3.   Ajoneuvojen korien on oltava muodoltaan ja rakenteeltaan sellaisia, että ajoneuvoa voidaan käyttää turvallisesti ja vakaasti myös täyteen kuormattuna. Ajoneuvo on suunniteltava niin, että siihen voidaan nousta ja siitä voidaan poistua turvallisesti varsinkin hätätilanteessa.

4.   Luokkaan I kuuluvien ajoneuvojen on oltava sellaisia, että liikuntarajoitteiset henkilöt, kuten pyörätuolin käyttäjät, voivat päästä niihin.

5.   Linja-autojen korin sisäpuolisissa rakenteissa käytettävien materiaalien on oltava mahdollisimman pitkälti syttymättömiä tai ainakin liekkien etenemistä hidastavia, jotta matkustajat ehtivät poistua ajoneuvosta palon sattuessa.

8 artikla

Renkaiden luokitus

1.   Renkaat jaotellaan seuraaviin luokkiin:

a)   luokan C1 renkaat– renkaat, jotka on suunniteltu ensi sijassa luokkiin M1, N1, O1 ja O2 kuuluviin ajoneuvoihin;

b)   luokan C2 renkaat– renkaat, jotka on suunniteltu ensi sijassa luokkiin M2, M3, N, O3 ja O4 kuuluviin ajoneuvoihin, joiden kantavuusluku yksittäisasennuksessa on ≤ 121 ja nopeusluokka ≥ N;

c)   luokan C3 renkaat– renkaat, jotka on suunniteltu ensi sijassa luokkiin M2, M3, N, O3 ja O4 kuuluviin ajoneuvoihin, joiden kantavuusluku on jokin seuraavista:

Rengastyyppi voidaan luokitella useampaan kuin yhteen luokkaan, jos rengas täyttää kaikkia niitä luokkia koskevat vaatimukset, joihin se on luokiteltu.

2.   Sovellettavat kantavuusluvut ja niitä vastaavat massat on lueteltu UNECE:n säännöissä 30 ja 54.

9 artikla

Ajoneuvojen renkaita, renkaiden asentamista ja rengaspaineiden valvontajärjestelmiä koskevat erityissäännökset

1.   Kaikkien osana ajoneuvon varustusta toimitettavien renkaiden, myös mahdollisten vararenkaiden, on varsinkin mitoiltaan ja nopeus- ja kuormitusominaisuuksiltaan oltava siihen ajoneuvoon soveltuvia, johon ne on tarkoitettu.

2.   Luokkaan M1 kuuluvat ajoneuvot on varustettava tarkalla rengaspaineen seurantajärjestelmällä, joka kykenee varoittamaan tarvittaessa kuljettajaa autossa minkä tahansa renkaan paineen alenemisesta, mikä on ihanteellisen polttoaineenkulutuksen ja liikenneturvallisuuden etujen mukaista. Tämän saavuttamiseksi teknisissä erittelyissä on asetettava asianmukaiset rajat, joilla lisäksi mahdollistetaan teknologianeutraali ja kustannustehokas lähestymistapa rengaspaineen tarkan seurantajärjestelmän kehittämiseksi.

3.   Kaikkien luokkaan C1 kuuluvien renkaiden on oltava liitteessä II olevassa A osassa esitettyjen märkäpitoa koskevien vaatimusten mukaisia.

4.   Kaikkien renkaiden on oltava liitteessä II olevassa B osassa esitettyjen vierintävastusta koskevien vaatimusten mukaisia.

5.   Kaikkien renkaiden on oltava liitteessä II olevassa C osassa esitettyjen vierintämelua koskevien vaatimusten mukaisia.

6.   Edellä olevia 3, 4 ja 5 kohtaa ei sovelleta

| a) | renkaisiin, joiden nopeusluokitus on alle 80 km/h; |
| --- | --- |

a)

renkaisiin, joiden nopeusluokitus on alle 80 km/h;

| b) | renkaisiin, joiden vanteen nimellishalkaisija on enintään 254 mm tai vähintään 635 mm; |
| --- | --- |

b)

renkaisiin, joiden vanteen nimellishalkaisija on enintään 254 mm tai vähintään 635 mm;

| c) | T-tyypin väliaikaisesti käytettäviin vararenkaisiin; |
| --- | --- |

c)

T-tyypin väliaikaisesti käytettäviin vararenkaisiin;

| d) | renkaisiin, jotka on tarkoitettu asennettaviksi yksinomaan ennen 1 päivää lokakuuta 1990 ensirekisteröityihin ajoneuvoihin; |
| --- | --- |

d)

renkaisiin, jotka on tarkoitettu asennettaviksi yksinomaan ennen 1 päivää lokakuuta 1990 ensirekisteröityihin ajoneuvoihin;

| e) | pito-ominaisuuksia parantavilla lisälaitteilla varustettuihin renkaisiin. |
| --- | --- |

e)

pito-ominaisuuksia parantavilla lisälaitteilla varustettuihin renkaisiin.

7.   Liitteessä II olevissa B ja C osassa säädettyjä vierintävastusta ja vierintämelua koskevia vaatimuksia ei sovelleta ammattikäyttöön tarkoitettuihin maastorenkaisiin.

10 artikla

Kehittyneet ajoneuvojärjestelmät

1.   Jollei 14 artiklan 3 kohdan a alakohdassa säädetystä vapautuksesta muuta johdu, luokkiin M2, M3, N2 ja N3 kuuluvat ajoneuvot on varustettava tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden vaatimusten mukaisella kehittyneellä hätäjarrutusjärjestelmällä.

2.   Jollei 14 artiklan 3 kohdan a alakohdassa säädetystä vapautuksesta muuta johdu, luokkiin M2, M3, N2 ja N3 kuuluvat ajoneuvot on varustettava tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden vaatimusten mukaisella kaistavahtijärjestelmällä.

11 artikla

Vaihtamisopastimet

Luokkaan M1 kuuluvat ajoneuvot, joiden vertailumassa on enintään 2 610 kg, ja ajoneuvot, joita tyyppihyväksyntä ulotetaan koskemaan asetuksen (EY) N:o 715/2007 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja joissa on käsivalintainen vaihteisto, on varustettava vaihtamisopastimilla tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden vaatimusten mukaisesti.

12 artikla

Elektroniset ajonvakautusjärjestelmät

1.   Luokkiin M1 ja N1 kuuluvat ajoneuvot on varustettava elektronisella ajonvakautusjärjestelmällä, joka täyttää tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden vaatimukset.

2.   Lukuun ottamatta direktiivin 2007/46/EY liitteessä II olevan A osan 4.2 ja 4.3 kohdassa määriteltyjä maastoautoja, seuraavat ajoneuvot on varustettava elektronisella ajonvakautusjärjestelmällä, joka täyttää tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden vaatimukset:

| a) | luokkiin M2 ja M3 kuuluvat ajoneuvot, lukuun ottamatta ajoneuvoja, joissa on enemmän kuin kolme akselia, nivellinja-autoja ja tilausbusseja sekä luokkaan I tai luokkaan A kuuluvia linja-autoja; |
| --- | --- |

a)

luokkiin M2 ja M3 kuuluvat ajoneuvot, lukuun ottamatta ajoneuvoja, joissa on enemmän kuin kolme akselia, nivellinja-autoja ja tilausbusseja sekä luokkaan I tai luokkaan A kuuluvia linja-autoja;

| b) | luokkiin N2 ja N3 kuuluvat ajoneuvot, lukuun ottamatta ajoneuvoja, joissa on enemmän kuin kolme akselia, puoliperävaunun vetoajoneuvoja, joiden suurin teknisesti sallittu kokonaismassa on 3,5 ja 7,5 tonnin välillä, sekä direktiivin 2007/46/EY liitteessä II olevan A osan 5.7 ja 5.8 kohdassa määriteltyjä erikoiskäyttöön tarkoitettuja ajoneuvoja; |
| --- | --- |

b)

luokkiin N2 ja N3 kuuluvat ajoneuvot, lukuun ottamatta ajoneuvoja, joissa on enemmän kuin kolme akselia, puoliperävaunun vetoajoneuvoja, joiden suurin teknisesti sallittu kokonaismassa on 3,5 ja 7,5 tonnin välillä, sekä direktiivin 2007/46/EY liitteessä II olevan A osan 5.7 ja 5.8 kohdassa määriteltyjä erikoiskäyttöön tarkoitettuja ajoneuvoja;

| c) | luokkiin O3 ja O4 kuuluvat ajoneuvot, jotka on varustettu ilmajousituksella, lukuun ottamatta ajoneuvoja, joissa on enemmän kuin kolme akselia, erikoiskuljetukseen tarkoitettuja perävaunuja ja perävaunuja, joissa on alue seisovia matkustajia varten. |
| --- | --- |

c)

luokkiin O3 ja O4 kuuluvat ajoneuvot, jotka on varustettu ilmajousituksella, lukuun ottamatta ajoneuvoja, joissa on enemmän kuin kolme akselia, erikoiskuljetukseen tarkoitettuja perävaunuja ja perävaunuja, joissa on alue seisovia matkustajia varten.

III   LUKU

JÄSENVALTIOITA KOSKEVAT VELVOITTEET

13 artikla

Ajoneuvojen, osien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksyntä

1.   Kansallisten viranomaisten on 1 päivästä marraskuuta 2011 alkaen elektroniseen ajonvakautusjärjestelmään liittyvien syiden perusteella kieltäydyttävä myöntämästä EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää luokkiin M1 ja N1 kuuluville uusille ajoneuvotyypeille, jos ne eivät ole tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisia.

Liitteen V taulukossa 1 säädettyjen täytäntöönpanoa koskevien päivämäärien mukaisesti kansallisten viranomaisten on elektroniseen ajonvakautusjärjestelmään liittyvien syiden perusteella kieltäydyttävä myöntämästä EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää luokkiin M2, M3, N2, N3, O3 ja O4 kuuluville uusille ajoneuvotyypeille, jos ne eivät ole tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisia.

2.   Kansallisten viranomaisten on 1 päivästä marraskuuta 2012 alkaen ajoneuvoturvallisuuteen ja renkaisiin liittyvistä 5–8 artiklassa, 9 artiklan 2 kohdassa ja 11 artiklassa tarkoitetuista syistä kieltäydyttävä myöntämästä:

| a) | EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää mainituissa artikloissa ja niiden täytäntöönpanotoimenpiteissä tarkoitettuihin luokkiin kuuluville uusille ajoneuvotyypeille, jos kyseiset ajoneuvot eivät ole tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisia; |
| --- | --- |

a)

EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää mainituissa artikloissa ja niiden täytäntöönpanotoimenpiteissä tarkoitettuihin luokkiin kuuluville uusille ajoneuvotyypeille, jos kyseiset ajoneuvot eivät ole tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisia;

| b) | osan tai erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntää ajoneuvoon tarkoitettujen osien tai erillisten teknisten yksiköiden uusille tyypeille, jos osat tai erilliset tekniset yksiköt eivät ole tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisia. |
| --- | --- |

b)

osan tai erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntää ajoneuvoon tarkoitettujen osien tai erillisten teknisten yksiköiden uusille tyypeille, jos osat tai erilliset tekniset yksiköt eivät ole tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisia.

3.   Kansallisten viranomaisten on 1 päivästä marraskuuta 2012 alkaen renkaisiin liittyvistä 9 artiklan 1 ja 3–7 kohdassa ja liitteessä II tarkoitetuista syistä, lukuun ottamatta liitteessä II olevan B osan taulukossa 2 säädettyjä vierintävastuksen raja-arvoja, kieltäydyttävä myöntämästä osan tai erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntää mainituissa artikloissa ja niiden täytäntöönpanotoimenpiteissä tarkoitettuihin luokkiin kuuluville uusille rengastyypeille, jos ne eivät ole tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisia.

Kansallisten viranomaisten on 1 päivästä marraskuuta 2013 alkaen ajoneuvojen renkaisiin liittyvistä 9 artiklan 1 ja 3–7 kohdassa ja liitteessä II tarkoitetuista syistä, lukuun ottamatta liitteessä II olevan B osan taulukossa 2 säädettyjä vierintävastuksen raja-arvoja, kieltäydyttävä myöntämästä EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää luokkiin M, N ja O kuuluville uusille ajoneuvotyypeille, jos ne eivät ole tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisia.

4.   Liitteen V taulukossa 2 säädettyjen täytäntöönpanoa koskevien päivämäärien mukaisesti kansallisten viranomaisten on elektronisiin ajonvakautusjärjestelmiin liittyvien syiden perusteella katsottava, että luokkiin M2, M3, N2, N3, O3 and O4 kuuluvien uusien ajoneuvojen vaatimustenmukaisuustodistusten voimassaolo on päättynyt sovellettaessa direktiivin 2007/46/EY 26 artiklaa, ja niiden on kiellettävä tällaisten ajoneuvojen rekisteröinti, myynti ja käyttöönotto, jos kyseiset ajoneuvot eivät ole tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisia.

5.   Kansallisten viranomaisten on 1 päivästä marraskuuta 2014 alkaen ajoneuvoturvallisuuteen ja renkaisiin liittyvistä 5, 6, 7 ja 8 artiklassa sekä 9 artiklan 1–4 kohdassa, 11 artiklassa, 12 artiklan 1 kohdassa ja liitteessä II olevissa A ja B osassa tarkoitetuista syistä, lukuun ottamatta luokkaan C3 kuuluville renkaille vahvistettuja vierintävastuksen raja-arvoja ja liitteessä II olevan B osan taulukossa 2 säädettyjä vierintävastuksen raja-arvoja,

| a) | katsottava mainituissa artikloissa tarkoitettuihin luokkiin kuuluvien uusien ajoneuvojen vaatimustenmukaisuustodistusten voimassaolon päättyneen sovellettaessa direktiivin 2007/46/EY 26 artiklaa, ja niiden on kiellettävä kyseisten ajoneuvojen rekisteröinti, myynti ja käyttöönotto, jos nämä ajoneuvot eivät ole tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisia; |
| --- | --- |

a)

katsottava mainituissa artikloissa tarkoitettuihin luokkiin kuuluvien uusien ajoneuvojen vaatimustenmukaisuustodistusten voimassaolon päättyneen sovellettaessa direktiivin 2007/46/EY 26 artiklaa, ja niiden on kiellettävä kyseisten ajoneuvojen rekisteröinti, myynti ja käyttöönotto, jos nämä ajoneuvot eivät ole tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisia;

| b) | kiellettävä sellaisten kyseisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen uusien osien ja erillisten teknisten yksiköiden myynti ja käyttöönotto, jotka eivät ole tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisia. |
| --- | --- |

b)

kiellettävä sellaisten kyseisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen uusien osien ja erillisten teknisten yksiköiden myynti ja käyttöönotto, jotka eivät ole tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisia.

6.   Kansallisten viranomaisten on 1 päivästä marraskuuta 2016 alkaen renkaiden vierintämeluun liittyvistä syistä ja luokkaan C3 kuuluvien renkaiden osalta myös renkaiden vierintävastukseen liittyvistä syistä, lukuun ottamatta liitteessä II olevan B osan taulukossa 2 säädettyjä vierintävastuksen raja-arvoja

| a) | katsottava luokkiin M, N ja O kuuluvien uusien ajoneuvojen vaatimustenmukaisuustodistusten voimassaolon päättyneen sovellettaessa direktiivin 2007/46/EY 26 artiklaa, ja niiden on kiellettävä kyseisten ajoneuvojen rekisteröinti, myynti ja käyttöönotto, jos nämä ajoneuvot eivät ole tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisia; |
| --- | --- |

a)

katsottava luokkiin M, N ja O kuuluvien uusien ajoneuvojen vaatimustenmukaisuustodistusten voimassaolon päättyneen sovellettaessa direktiivin 2007/46/EY 26 artiklaa, ja niiden on kiellettävä kyseisten ajoneuvojen rekisteröinti, myynti ja käyttöönotto, jos nämä ajoneuvot eivät ole tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisia;

| b) | kiellettävä sellaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen uusien renkaiden myynti ja käyttöönotto, jos kyseiset renkaat eivät ole tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisia. |
| --- | --- |

b)

kiellettävä sellaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen uusien renkaiden myynti ja käyttöönotto, jos kyseiset renkaat eivät ole tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisia.

7.   Kansallisten viranomaisten on 1 päivästä marraskuuta 2016 alkaen renkaiden vierintävastukseen liittyvistä syistä kieltäydyttävä myöntämästä osan tai erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntää uusille rengastyypeille, jotka eivät täytä liitteessä II olevan B osan taulukossa 2 säädettyjä vierintävastuksen raja-arvoja.

8.   Kansallisten viranomaisten on 1 päivästä marraskuuta 2017 alkaen renkaiden vierintävastukseen liittyvistä syistä kieltäydyttävä myöntämästä osan tai erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntää luokkiin M, N ja O kuuluville uusille ajoneuvotyypeille, jotka eivät täytä liitteessä II olevan B osan taulukossa 2 säädettyjä vierintävastuksen raja-arvoja.

9.   Kansallisten viranomaisten on 1 päivästä marraskuuta 2018 alkaen

| a) | luokkiin C1 ja C2 kuuluvien renkaiden liitteessä II olevan B osan taulukossa 2 säädettyihin vierintävastuksen raja-arvoihin liittyvistä syistä katsottava luokkiin M, N ja O kuuluvien uusien ajoneuvojen vaatimustenmukaisuustodistusten voimassaolon päättyneen sovellettaessa direktiivin 2007/46/EY 26 artiklaa, ja niiden on kiellettävä kyseisten ajoneuvojen rekisteröinti, myynti ja käyttöönotto, jos nämä ajoneuvot eivät ole tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden säännösten mukaisia; ja |
| --- | --- |

a)

luokkiin C1 ja C2 kuuluvien renkaiden liitteessä II olevan B osan taulukossa 2 säädettyihin vierintävastuksen raja-arvoihin liittyvistä syistä katsottava luokkiin M, N ja O kuuluvien uusien ajoneuvojen vaatimustenmukaisuustodistusten voimassaolon päättyneen sovellettaessa direktiivin 2007/46/EY 26 artiklaa, ja niiden on kiellettävä kyseisten ajoneuvojen rekisteröinti, myynti ja käyttöönotto, jos nämä ajoneuvot eivät ole tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden säännösten mukaisia; ja

| b) | kiellettävä sellaisten kyseisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen uusien renkaiden myynti ja käyttöönotto, jotka eivät täytä liitteessä II olevan B osan taulukossa 2 säädettyjä vierintävastuksen raja-arvoja. |
| --- | --- |

b)

kiellettävä sellaisten kyseisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen uusien renkaiden myynti ja käyttöönotto, jotka eivät täytä liitteessä II olevan B osan taulukossa 2 säädettyjä vierintävastuksen raja-arvoja.

10.   Kansallisten viranomaisten on 1 päivästä marraskuuta 2020 alkaen

| a) | luokkaan C3 kuuluvien renkaiden liitteessä II olevan B osan taulukossa 2 säädettyihin vierintävastuksen raja-arvoihin liittyvistä syistä katsottava luokkiin M, N ja O kuuluvien uusien ajoneuvojen vaatimustenmukaisuustodistusten voimassaolon päättyneen sovellettaessa direktiivin 2007/46/EY 26 artiklaa, ja niiden on kiellettävä kyseisten ajoneuvojen rekisteröinti, myynti ja käyttöönotto, jos nämä ajoneuvot eivät ole tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisia; ja |
| --- | --- |

a)

luokkaan C3 kuuluvien renkaiden liitteessä II olevan B osan taulukossa 2 säädettyihin vierintävastuksen raja-arvoihin liittyvistä syistä katsottava luokkiin M, N ja O kuuluvien uusien ajoneuvojen vaatimustenmukaisuustodistusten voimassaolon päättyneen sovellettaessa direktiivin 2007/46/EY 26 artiklaa, ja niiden on kiellettävä kyseisten ajoneuvojen rekisteröinti, myynti ja käyttöönotto, jos nämä ajoneuvot eivät ole tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisia; ja

| b) | kiellettävä sellaisten kyseisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen uusien renkaiden myynti ja käyttöönotto, jotka eivät täytä liitteessä II olevan B osan taulukossa 2 säädettyjä vierintävastuksen raja-arvoja. |
| --- | --- |

b)

kiellettävä sellaisten kyseisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen uusien renkaiden myynti ja käyttöönotto, jotka eivät täytä liitteessä II olevan B osan taulukossa 2 säädettyjä vierintävastuksen raja-arvoja.

11.   Luokkiin C1, C2 ja C3 kuuluvat renkaat, jotka on valmistettu ennen 5, 6, 9 ja 10 kohdassa säädettyjä määräaikoja ja jotka eivät täytä liitteen II vaatimuksia, voidaan myydä jaksona, jonka kesto on enintään 30 kuukautta laskettuna mainituista päivämääristä alkaen.

12.   Kansallisten viranomaisten on 1 päivästä marraskuuta 2013 alkaen 10 artiklassa tarkoitetuista ajoneuvoturvallisuuteen liittyvistä syistä kieltäydyttävä myöntämästä EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää luokkiin M2, M3, N2 ja N3 kuuluville uusille ajoneuvotyypeille, jos kyseiset ajoneuvot eivät ole tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisia.

13.   Kansallisten viranomaisten on 1 päivästä marraskuuta 2015 alkaen 10 artiklassa tarkoitetuista ajoneuvoturvallisuuteen liittyvistä syistä katsottava luokkiin M2, M3, N2 ja N3 kuuluvien uusien ajoneuvojen vaatimustenmukaisuustodistusten voimassaolon päättyneen sovellettaessa direktiivin 2007/46/EY 26 artiklaa, ja niiden on kiellettävä kyseisten ajoneuvojen rekisteröinti, myynti ja käyttöönotto, jos nämä ajoneuvot eivät ole tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisia.

14.   Kansallisten viranomaisten on sallittava sellaisten ajoneuvojen, osien ja erillisten teknisten yksiköiden myynti ja käyttöönotto, jotka on tyyppihyväksytty ennen 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuja päivämääriä, ja niiden on edelleen myönnettävä hyväksyntien laajennuksia kyseisille ajoneuvoille, osille ja erillisille teknisille yksiköille sen säädöksen mukaisesti, jonka nojalla salliminen tai hyväksyntä on alun perin tapahtunut tai myönnetty, ellei kyseisiin ajoneuvoihin, osiin tai erillisiin teknisiin yksiköihin sovellettavia vaatimuksia ole muutettu tai uusia vaatimuksia ole otettu käyttöön tällä asetuksella ja sen täytäntöönpanotoimenpiteillä.

Kansallisten viranomaisten on sallittava sen säädöksen vaatimusten mukaisesti, jonka nojalla ne on alun perin sallittu tai hyväksytty, sellaisten varaosien ja varaosiksi tarkoitettujen erillisten teknisten yksiköiden, lukuun ottamatta varaosarenkaita, myynti ja käyttöönotto, jotka on tarkoitettu ennen 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuja päivämääriä tyyppihyväksyttyihin ajoneuvoihin, ja niiden on edelleen myönnettävä niille hyväksyntien laajennuksia.

15.   Sillä edellytyksellä, että 14 artiklassa tarkoitetut täytäntöönpanotoimenpiteet ovat tulleet voimaan, ja jos valmistaja niin vaatii, kansalliset viranomaiset eivät saa 5–12 artiklassa tarkoitetuista ajoneuvoturvallisuuteen ja renkaisiin liittyvistä syistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1–14 kohdan soveltamista

| a) | kieltäytyä myöntämästä EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää uudelle ajoneuvotyypille taikka osan tai erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntää uutta tyyppiä olevalle osalle tai erilliselle tekniselle yksikölle, jos kyseinen ajoneuvo, osa tai erillinen tekninen yksikkö on tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukainen; tai |
| --- | --- |

a)

kieltäytyä myöntämästä EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää uudelle ajoneuvotyypille taikka osan tai erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntää uutta tyyppiä olevalle osalle tai erilliselle tekniselle yksikölle, jos kyseinen ajoneuvo, osa tai erillinen tekninen yksikkö on tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukainen; tai

| b) | kieltää uuden ajoneuvon rekisteröintiä, myyntiä tai käyttöönottoa tai uuden osan tai erillisen teknisen yksikön myyntiä tai käyttöönottoa, jos kyseinen ajoneuvo, osa tai erillinen tekninen yksikkö on tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukainen. |
| --- | --- |

b)

kieltää uuden ajoneuvon rekisteröintiä, myyntiä tai käyttöönottoa tai uuden osan tai erillisen teknisen yksikön myyntiä tai käyttöönottoa, jos kyseinen ajoneuvo, osa tai erillinen tekninen yksikkö on tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukainen.

IV   LUKU

TÄYTÄNTÖÖNPANO

14 artikla

Täytäntöönpanotoimenpiteet

1.   Komissio hyväksyy seuraavat täytäntöönpanotoimenpiteet:

| a) | yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat moottoriajoneuvojen, niiden perävaunujen sekä niihin tarkoitettujen osien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksynnän erityisiä menettelyjä, testejä ja teknisiä vaatimuksia 5–12 artiklan säännösten mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat moottoriajoneuvojen, niiden perävaunujen sekä niihin tarkoitettujen osien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksynnän erityisiä menettelyjä, testejä ja teknisiä vaatimuksia 5–12 artiklan säännösten mukaisesti;

| b) | turvallisuutta koskevat yksityiskohtaiset säännöt ajoneuvoille, joita käytetään jäsenvaltioiden sisäisiin ja välisiin vaarallisten aineiden tiekuljetuksiin ottaen huomioon UNECE:n säännön 105; |
| --- | --- |

b)

turvallisuutta koskevat yksityiskohtaiset säännöt ajoneuvoille, joita käytetään jäsenvaltioiden sisäisiin ja välisiin vaarallisten aineiden tiekuljetuksiin ottaen huomioon UNECE:n säännön 105;

| c) | entistä tarkempi määrittely, mitä renkaan fyysisiltä ja suorituskykyä koskevilta ominaisuuksilta edellytetään, jotta se voidaan määritellä ”erikoiskäyttöön tarkoitetuksi renkaaksi”, ”ammattikäyttöön tarkoitetuksi maastorenkaaksi”, ”reinforced-renkaaksi”, ”extra load -renkaaksi”, ”talvirenkaaksi”, ”T-tyypin väliaikaisesti käytettäväksi vararenkaaksi” ja ”vetoakselin renkaaksi” 3 artiklan toisen kohdan 8–13 alakohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

entistä tarkempi määrittely, mitä renkaan fyysisiltä ja suorituskykyä koskevilta ominaisuuksilta edellytetään, jotta se voidaan määritellä ”erikoiskäyttöön tarkoitetuksi renkaaksi”, ”ammattikäyttöön tarkoitetuksi maastorenkaaksi”, ”reinforced-renkaaksi”, ”extra load -renkaaksi”, ”talvirenkaaksi”, ”T-tyypin väliaikaisesti käytettäväksi vararenkaaksi” ja ”vetoakselin renkaaksi” 3 artiklan toisen kohdan 8–13 alakohdan mukaisesti;

| d) | liitteessä II olevissa B ja C osassa säädettyjen vierintävastusta ja vierintämelua koskevien raja-arvojen muuttaminen siinä määrin kuin se on tarpeellista testimenetelmissä tapahtuneiden muutosten vuoksi ja alentamatta ympäristönsuojelun tasoa; |
| --- | --- |

d)

liitteessä II olevissa B ja C osassa säädettyjen vierintävastusta ja vierintämelua koskevien raja-arvojen muuttaminen siinä määrin kuin se on tarpeellista testimenetelmissä tapahtuneiden muutosten vuoksi ja alentamatta ympäristönsuojelun tasoa;

| e) | liitteessä II olevan C osan 1 kohdassa tarkoitetun melutason määrittelymenettelyä koskevat yksityiskohtaiset säännöt; |
| --- | --- |

e)

liitteessä II olevan C osan 1 kohdassa tarkoitetun melutason määrittelymenettelyä koskevat yksityiskohtaiset säännöt;

| f) | määräykset, joilla muutetaan liitettä IV, jotta siihen sisällytetään UNECE:n säännöt, jotka ovat pakottavia päätöksen 97/836/EY 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

f)

määräykset, joilla muutetaan liitettä IV, jotta siihen sisällytetään UNECE:n säännöt, jotka ovat pakottavia päätöksen 97/836/EY 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet, 10 artiklan säännöksiin liittyviä toimenpiteitä lukuun ottamatta, on hyväksyttävä 31 päivään joulukuuta 2010 mennessä.

Edellä olevan 10 artiklan säännöksiin liittyvät toimenpiteet on hyväksyttävä 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä.

3.   Komissio voi hyväksyä seuraavat täytäntöönpanotoimet:

| a) | tietyille ajoneuvoille tai luokkiin M2, M3, N2 and N3 kuuluville ajoneuvoille myönnetään poikkeus velvoitteesta asentaa 10 artiklassa tarkoitettuja kehittyneitä ajoneuvojärjestelmiä, kun kustannus-hyötyanalyysin jälkeen ja kaikki olennaiset turvallisuusnäkökohdat huomioon ottaen kyseisten järjestelmien soveltaminen osoittautuu epäasianmukaiseksi kyseiselle ajoneuvolle tai ajoneuvoluokalle; |
| --- | --- |

a)

tietyille ajoneuvoille tai luokkiin M2, M3, N2 and N3 kuuluville ajoneuvoille myönnetään poikkeus velvoitteesta asentaa 10 artiklassa tarkoitettuja kehittyneitä ajoneuvojärjestelmiä, kun kustannus-hyötyanalyysin jälkeen ja kaikki olennaiset turvallisuusnäkökohdat huomioon ottaen kyseisten järjestelmien soveltaminen osoittautuu epäasianmukaiseksi kyseiselle ajoneuvolle tai ajoneuvoluokalle;

| b) | 31 päivään joulukuuta 2010 mennessä ja kustannus-hyötyanalyysin perusteella lyhennetään 13 artiklan 11 kohdassa säädettyä määräaikaa, joka voidaan eriyttää kyseisen rengasluokan tai -kategorian mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

31 päivään joulukuuta 2010 mennessä ja kustannus-hyötyanalyysin perusteella lyhennetään 13 artiklan 11 kohdassa säädettyä määräaikaa, joka voidaan eriyttää kyseisen rengasluokan tai -kategorian mukaisesti.

4.   Tässä artiklassa tarkoitetut toimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia, myös täydentämällä sitä, hyväksytään 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

15 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa direktiivin 2007/46/EY 40 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ”tekninen komitea – moottoriajoneuvot”.

2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1–4 kohtaa ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

V   LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

16 artikla

Seuraamukset

1.   Jäsenvaltioiden on säädettävä tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden säännösten rikkomisen, johon valmistaja on syyllistynyt, seuraamuksista ja ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin niiden täytäntöönpanon varmistamiseksi. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Jäsenvaltioiden on toimitettava kyseiset säännökset komissiolle 20 päivään helmikuuta 2011 mennessä tai tarvittaessa viimeistään 18 kuukauden kuluttua asianomaisen täytäntöönpanotoimenpiteen voimaantulopäivästä ja ilmoitettava sille viipymättä niihin myöhemmin mahdollisesti tehdyistä muutoksista.

2.   Seuraamus on voitava määrätä ainakin seuraavista rikkomustyypeistä:

| a) | väärien tietojen antaminen hyväksyntämenettelyn tai markkinoilta pois vetämiseen johtavan menettelyn kuluessa; |
| --- | --- |

a)

väärien tietojen antaminen hyväksyntämenettelyn tai markkinoilta pois vetämiseen johtavan menettelyn kuluessa;

| b) | tyyppihyväksynnän testitulosten väärentäminen; |
| --- | --- |

b)

tyyppihyväksynnän testitulosten väärentäminen;

| c) | sellaisten tietojen tai teknisten erittelyjen ilmoittamatta jättäminen, jotka saattaisivat johtaa markkinoilta pois vetämiseen tai tyyppihyväksynnän peruuttamiseen. |
| --- | --- |

c)

sellaisten tietojen tai teknisten erittelyjen ilmoittamatta jättäminen, jotka saattaisivat johtaa markkinoilta pois vetämiseen tai tyyppihyväksynnän peruuttamiseen.

17 artikla

Kertomukset

Komissio esittää 1 päivään joulukuuta 2012 mennessä ja sen jälkeen joka kolmas vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, joka sisältää tarvittaessa ehdotuksia, joilla tarkistetaan tätä asetusta tai muuta asiaa koskevaa yhteisön lainsäädäntöä uusien turvaominaisuuksien mukaan ottamista silmällä pitäen.

18 artikla

Direktiivin 2007/46/EY muuttaminen

Muutetaan direktiivin 2007/46/EY liitteet IV, VI, XI ja XV tämän asetuksen liitteen III mukaisesti.

19 artikla

Kumoaminen

1.   Kumotaan direktiivit 70/221/ETY, 70/222/ETY, 70/311/ETY, 70/387/ETY, 70/388/ETY, 71/320/ETY, 72/245/ETY, 74/60/ETY, 74/61/ETY, 74/297/ETY, 74/408/ETY, 74/483/ETY, 75/443/ETY, 76/114/ETY, 76/115/ETY, 76/756/ETY, 76/757/ETY, 76/758/ETY, 76/759/ETY, 76/760/ETY, 76/761/ETY, 76/762/ETY, 77/389/ETY, 77/538/ETY, 77/539/ETY, 77/540/ETY, 77/541/ETY, 77/649/ETY, 78/316/ETY, 78/317/ETY, 78/318/ETY, 78/549/ETY, 78/932/ETY, 89/297/ETY, 91/226/ETY, 92/21/ETY, 92/22/ETY, 92/24/ETY, 92/114/ETY, 94/20/EY, 95/28/EY, 96/27/EY, 96/79/EY, 97/27/EY, 98/91/EY, 2000/40/EY, 2001/56/EY, 2001/85/EY ja 2003/97/EY 1 päivästä marraskuuta 2014.

2.   Kumotaan direktiivi 92/23/ETY 1 päivästä marraskuuta 2017.

3.   Viittauksia kumottuihin direktiiveihin pidetään viittauksina tähän asetukseen.

20 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä marraskuuta 2011.

Edellä olevia 13 artiklan 15 kohtaa, 14 artiklaa sekä liitteessä III olevan 1 kohdan a alakohdan iii alakohtaa, 1 kohdan b alakohdan iii ja iv alakohtaa, 2 kohdan c alakohtaa, 3 kohdan a alakohdan iii alakohtaa, 3 kohdan b alakohdan iii alakohtaa, 3 kohdan c alakohdan iii alakohtaa, 3 kohdan d alakohdan iii alakohtaa, 3 kohdan e alakohdan iii alakohtaa ja 3 kohdan f alakohdan i alakohtaa sovelletaan 20 päivästä elokuuta 2009.

Liitteessä III olevan 1 kohdan a alakohdan i alakohtaa, 1 kohdan b alakohdan i alakohtaa, 2 kohdan a alakohtaa, 3 kohdan a alakohdan i alakohtaa, 3 kohdan b alakohdan i alakohtaa, 3 kohdan c alakohdan i alakohtaa, 3 kohdan d alakohdan i alakohtaa, 3 kohdan e alakohdan i alakohtaa ja 3 kohdan f alakohdan ii alakohtaa sovelletaan 1 päivästä marraskuuta 2014.

Liitteessä III olevan 1 kohdan a alakohdan ii alakohtaa, 1 kohdan b alakohdan ii alakohtaa, 2 kohdan b alakohtaa, 3 kohdan a alakohdan ii alakohtaa, 3 kohdan b alakohdan ii alakohtaa, 3 kohdan c alakohdan ii alakohtaa, 3 kohdan d alakohdan ii alakohtaa, 3 kohdan e alakohdan ii alakohtaa ja 4 kohtaa sovelletaan 1 päivästä marraskuuta 2017.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2009.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

H.-G. PÖTTERING

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

E. ERLANDSSON

---

(1)  Lausunto annettu 14. tammikuuta 2009 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 10. maaliskuuta 2009 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 22. kesäkuuta 2009.

2

(3)  EUVL L 263, 9.10.2007, s. 1.

3

(4)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

4

(5)  EYVL L 346, 17.12.1997, s. 78.

5

(6)  EUVL L 171, 29.6.2007, s. 1.

6

(7)  EUVL L 140, 5.6.2009, s. 1.

7

(8)  EYVL L 76, 6.4.1970, s. 23.

8

(9)  EYVL L 76, 6.4.1970, s. 25.

9

(10)  EYVL L 133, 18.6.1970, s. 10.

10

(11)  EYVL L 176, 10.8.1970, s. 5.

11

(12)  EYVL L 176, 10.8.1970, s. 12.

12

(13)  EYVL L 202, 6.9.1971, s. 37.

13

(14)  EYVL L 152, 6.7.1972, s. 15.

14

(15)  EYVL L 38, 11.2.1974, s. 2.

15

(16)  EYVL L 38, 11.2.1974, s. 22.

16

(17)  EYVL L 165, 20.6.1974, s. 16.

17

(18)  EYVL L 221, 12.8.1974, s. 1.

18

(19)  EYVL L 266, 2.10.1974, s. 4.

19

(20)  EYVL L 196, 26.7.1975, s. 1.

20

(21)  EYVL L 24, 30.1.1976, s. 1.

21

(22)  EYVL L 24, 30.1.1976, s. 6.

22

(23)  EYVL L 262, 27.9.1976, s. 1.

23

(24)  EYVL L 262, 27.9.1976, s. 32.

24

(25)  EYVL L 262, 27.9.1976, s. 54.

25

(26)  EYVL L 262, 27.9.1976, s. 71.

26

(27)  EYVL L 262, 27.9.1976, s. 85.

27

(28)  EYVL L 262, 27.9.1976, s. 96.

28

(29)  EYVL L 262, 27.9.1976, s. 122.

29

(30)  EYVL L 145, 13.6.1977, s. 41.

30

(31)  EYVL L 220, 29.8.1977, s. 60.

31

(32)  EYVL L 220, 29.8.1977, s. 72.

32

(33)  EYVL L 220, 29.8.1977, s. 83.

33

(34)  EYVL L 220, 29.8.1977, s. 95.

34

(35)  EYVL L 267, 19.10.1977, s. 1.

35

(36)  EYVL L 81, 28.3.1978, s. 3.

36

(37)  EYVL L 81, 28.3.1978, s. 27.

37

(38)  EYVL L 81, 28.3.1978, s. 49.

38

(39)  EYVL L 168, 26.6.1978, s. 45.

39

(40)  EYVL L 325, 20.11.1978, s. 1.

40

(41)  EYVL L 124, 5.5.1989, s. 1.

41

(42)  EYVL L 103, 23.4.1991, s. 5.

42

(43)  EYVL L 129, 14.5.1992, s. 1.

43

(44)  EYVL L 129, 14.5.1992, s. 11.

44

(45)  EYVL L 129, 14.5.1992, s. 95.

45

(46)  EYVL L 129, 14.5.1992, s. 154.

46

(47)  EYVL L 409, 31.12.1992, s. 17.

47

(48)  EYVL L 195, 29.7.1994, s. 1.

48

(49)  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 1.

49

(50)  EYVL L 169, 8.7.1996, s. 1.

50

(51)  EYVL L 18, 21.1.1997, s. 7.

51

(52)  EYVL L 233, 25.8.1997, s. 1.

52

(53)  EYVL L 11, 16.1.1999, s. 25.

53

(54)  EYVL L 203, 10.8.2000, s. 9.

54

(55)  EYVL L 292, 9.11.2001, s. 21.

55

(56)  EYVL L 42, 13.2.2002, s. 1.

56

(57)  EUVL L 25, 29.1.2004, s. 1.

57

---

LIITE I

5 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen vaatimusten soveltamisala

| Kohde | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| Polttonestesäiliöt/alleajosuojat takana | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Takarekisterikilpi | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Ohjauslaite | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Ovien lukot ja saranat | X | | | X | X | X | | | | |
| Äänimerkinantolaite | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Jarrutus | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Radiohäiriöt (sähkömagneettinen yhteensopivuus) | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Sisävarusteet | X | | | | | | | | | |
| Luvattoman käytön estolaite ja ajonestolaite | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Ohjauslaitteen käyttäytyminen törmäyksessä | X | | | X | | | | | | |
| Istuinten lujuus | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Ulkonevat osat | X | | | | | | | | | |
| Nopeusmittari | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Lakisääteiset kilvet | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Turvavöiden kiinnityspisteet | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Heijastimet | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Ääri-, etu-, taka-, jarru-, sivu- ja huomiovalaisimet | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Suuntavalaisimet | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Takarekisterikilven valot | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Ajovalaisimet (myös polttimot) | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Etusumuvalaisimet | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Vetokoukku | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Takasumuvalaisimet | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Peruutusvalaisimet | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Pysäköintivalaisimet | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Turvavyöt ja turvajärjestelmät | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Näkyvyys eteen | X | | | | | | | | | |
| Hallintalaitteiden, ilmaisimien ja osoittimien tunnistaminen | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Huurteen-/sumunpoistolaitteet | X | (1) | (1) | (1) | (1) | (1) | | | | |
| Pesimet/pyyhkimet | X | (2) | (2) | (2) | (2) | (2) | | | | |
| Lämmitysjärjestelmät | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Pyörien roiskesuojat | X | | | | | | | | | |
| Pääntuet | X | | | | | | | | | |
| Sivusuojat | | | | | X | X | | | X | X |
| Roiskeenestojärjestelmät | | | | | X | X | | | X | X |
| Turvalasit | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Renkaat | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Nopeudenrajoitin | | X | X | | X | X | | | | |
| Massat ja mitat | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Ohjaamon ulkonevat osat | | | | X | X | X | | | | |
| Kytkentälaitteet | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X | X | X | X |
| Palo-ominaisuudet | | | X | | | | | | | |
| Linja-autot ja tilausbussit | | X | X | | | | | | | |
| Etutörmäys | X (4) | | | | | | | | | |
| Sivutörmäys | X (5) | | | X (5) | | | | | | |
| Vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoitetut ajoneuvot | | | | X (6) | X (6) | X (6) | X (6) | X (6) | X (6) | X (6) |
| Alleajosuoja edessä | | | | | X | X | | | | |

Kohde

Sovellettavuus

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

Polttonestesäiliöt/alleajosuojat takana

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Takarekisterikilpi

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ohjauslaite

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ovien lukot ja saranat

X

X

X

X

Äänimerkinantolaite

X

X

X

X

X

X

Epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet

X

X

X

X

X

X

Jarrutus

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Radiohäiriöt (sähkömagneettinen yhteensopivuus)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Sisävarusteet

X

Luvattoman käytön estolaite ja ajonestolaite

X

X

X

X

X

X

Ohjauslaitteen käyttäytyminen törmäyksessä

X

X

Istuinten lujuus

X

X

X

X

X

X

Ulkonevat osat

X

Nopeusmittari

X

X

X

X

X

X

Lakisääteiset kilvet

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Turvavöiden kiinnityspisteet

X

X

X

X

X

X

Valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Heijastimet

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ääri-, etu-, taka-, jarru-, sivu- ja huomiovalaisimet

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Suuntavalaisimet

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Takarekisterikilven valot

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ajovalaisimet (myös polttimot)

X

X

X

X

X

X

Etusumuvalaisimet

X

X

X

X

X

X

Vetokoukku

X

X

X

X

X

X

Takasumuvalaisimet

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Peruutusvalaisimet

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Pysäköintivalaisimet

X

X

X

X

X

X

Turvavyöt ja turvajärjestelmät

X

X

X

X

X

X

Näkyvyys eteen

X

Hallintalaitteiden, ilmaisimien ja osoittimien tunnistaminen

X

X

X

X

X

X

Huurteen-/sumunpoistolaitteet

X

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

Pesimet/pyyhkimet

X

(2)

(2)

(2)

(2)

(2)

Lämmitysjärjestelmät

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Pyörien roiskesuojat

X

Pääntuet

X

Sivusuojat

X

X

X

X

Roiskeenestojärjestelmät

X

X

X

X

Turvalasit

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Renkaat

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Nopeudenrajoitin

X

X

X

X

Massat ja mitat

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ohjaamon ulkonevat osat

X

X

X

Kytkentälaitteet

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X

X

X

X

Palo-ominaisuudet

X

Linja-autot ja tilausbussit

X

X

Etutörmäys

X (4)

Sivutörmäys

X (5)

X (5)

Vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoitetut ajoneuvot

X (6)

X (6)

X (6)

X (6)

X (6)

X (6)

X (6)

Alleajosuoja edessä

X

X

---

(1)  Tähän luokkaan kuuluvat ajoneuvot on varustettava asianmukaisella tuulilasin huurteen- ja sumunpoistolaitteella.

(2)  Tähän luokkaan kuuluvat ajoneuvot on varustettava asianmukaisilla tuulilasin pesimillä ja pyyhkimillä.

(3)  Ainoastaan kytkentälaitteilla varustetut ajoneuvot.

(4)  Suurin teknisesti sallittu kokonaismassa kuormitettuna on enintään 2,5 tonnia.

(5)  Sovelletaan ainoastaan ajoneuvoihin, joissa matalimman istuimen vertailupiste (”R-piste”) on enintään 700 mm maan pinnasta. ”R-piste” määritellään UNECE:n säännössä 95.

(6)  Ainoastaan silloin, kun valmistaja hakee tyyppihyväksyntää ajoneuvolle, joka on tarkoitettu vaarallisten aineiden kuljetukseen.

---

LIITE II

Renkaiden märkäpitoa, vierintävastusta ja vierintämelua koskevat vaatimukset

OSA A –   MÄRKÄPITOA KOSKEVAT VAATIMUKSET

Luokan C1 renkaiden on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| Käyttöluokka | Märkäpitoindeksi (G) |
| --- | --- |
| talvirengas, jonka nopeusmerkintä (Q tai alempi, pois luettuna H) osoittaa, että suurin sallittu nopeus on enintään 160 km/h | ≥ 0,9 |
| talvirengas, jonka nopeusmerkintä (R tai korkeampi, mukaan luettuna H) osoittaa, että suurin sallittu nopeus on suurempi kuin 160 km/h | ≥ 1,0 |
| tavanomainen (tiekäyttöön tarkoitettu) rengas | ≥ 1,1 |

Käyttöluokka

Märkäpitoindeksi (G)

talvirengas, jonka nopeusmerkintä (Q tai alempi, pois luettuna H) osoittaa, että suurin sallittu nopeus on enintään 160 km/h

≥ 0,9

talvirengas, jonka nopeusmerkintä (R tai korkeampi, mukaan luettuna H) osoittaa, että suurin sallittu nopeus on suurempi kuin 160 km/h

≥ 1,0

tavanomainen (tiekäyttöön tarkoitettu) rengas

≥ 1,1

OSA B –   VIERINTÄVASTUSTA KOSKEVAT VAATIMUKSET

Kunkin rengastyypin vierintävastuksen ISO 28580 -standardin mukaisesti mitatut enimmäisarvot eivät saa ylittää seuraavia:

Taulukko 1

| Rengasluokka | Enimmäisarvo (kg/t)
  1. vaihe |
| --- | --- |
| C1 | 12,0 |
| C2 | 10,5 |
| C3 | 8,0 |

Rengasluokka

Enimmäisarvo (kg/t)

1. vaihe

C1

12,0

C2

10,5

C3

8,0

Taulukko 2

| Rengasluokka | Enimmäisarvo (kg/t)
  2. vaihe |
| --- | --- |
| C1 | 10,5 |
| C2 | 9,0 |
| C3 | 6,5 |

Rengasluokka

Enimmäisarvo (kg/t)

2. vaihe

C1

10,5

C2

9,0

C3

6,5

Talvirenkaiden osalta taulukon 2 raja-arvoja on korotettava 1 kg/t.

OSA C –   VIERINTÄMELUA KOSKEVAT VAATIMUKSET

1.   Tämän asetuksen täytäntöönpanotoimenpiteissä määritellyn menettelyn mukaisesti mitatut melutasot eivät saa ylittää kohdissa 1.1 ja 1.2 ilmoitettuja raja-arvoja. Kohdissa 1.1 ja 1.2 olevissa taulukoissa esitetään mittausarvot, jotka on korjattu lämpötilan (paitsi C3-luokan renkaiden osalta) ja mittalaitetoleranssin mukaan ja pyöristetty alaspäin lähimpään kokonaisarvoon.

1.1   Luokan C1 renkaat testatun renkaan nimellisleveyden mukaan:

| Rengasluokka | Nimellisleveys (mm) | Raja-arvo (dB(A)) |
| --- | --- | --- |
| C1A | ≤ 185 | 70 |
| C1B | > 185 ≤ 215 | 71 |
| C1C | > 215 ≤ 245 | 71 |
| C1D | > 245 ≤ 275 | 72 |
| C1E | > 275 | 74 |

Rengasluokka

Nimellisleveys (mm)

Raja-arvo (dB(A))

C1A

≤ 185

70

C1B

> 185 ≤ 215

71

C1C

> 215 ≤ 245

71

C1D

> 245 ≤ 275

72

C1E

> 275

74

Talvirenkaiden, extra load -renkaiden ja reinforced-renkaiden tai kaikkien näiden luokitusten yhdistelmien osalta edellä mainittuja raja-arvoja on korotettava 1 dB(A).

1.2   Luokan C2 ja C3 renkaat käyttöluokan leveyden mukaan:

| Rengasluokka | Käyttöluokka | Raja-arvo (dB(A)) |
| --- | --- | --- |
| C2 | Tavanomainen rengas | 72 |
| Vetoakselin rengas | 73 |
| C3 | Tavanomainen rengas | 73 |
| Vetoakselin rengas | 75 |

Rengasluokka

Käyttöluokka

Raja-arvo (dB(A))

C2

Tavanomainen rengas

72

Vetoakselin rengas

73

C3

Tavanomainen rengas

73

Vetoakselin rengas

75

Erikoiskäyttöön tarkoitettujen renkaiden osalta edellä esitettyjä raja-arvoja korotetaan 2 dB(A). Lisäksi sallitaan 2 dB(A) korottaminen vetoakselin renkaiden luokkaan C2 kuuluville talvirenkaille. Kaikkien muiden luokkaan C2 ja C3 kuuluvien renkaiden osalta talvirenkaille sallitaan lisäksi 1 dB(A) korottaminen.

---

LIITE III

Direktiivin 2007/46/EY muuttaminen

Muutetaan direktiivi 2007/46/EY seuraavasti:

| 1. | Muutetaan liitteessä IV oleva I osa seuraavasti:






  a) | Muutetaan taulukko seuraavasti:






  i) | poistetaan kohdat 3–10, 12–38, 42–45 ja 47–57; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Muutetaan liitteessä IV oleva I osa seuraavasti:

a)

Muutetaan taulukko seuraavasti:

i)

poistetaan kohdat 3–10, 12–38, 42–45 ja 47–57;

| ii) | poistetaan kohta 46; |
| --- | --- |

ii)

poistetaan kohta 46;

| iii) | lisätään kohta seuraavasti:


















  Kohta | Kohde | Säädöksen numero | Virallisen lehden viite | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| ”63 | Yleinen turvallisuus | Asetus (EY) N:o 661/2009 | EUVL L 200, 31.7.2009, s. 1. | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X” |

iii)

lisätään kohta seuraavasti:

Kohta

Kohde

Säädöksen numero

Virallisen lehden viite

Sovellettavuus

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

”63

Yleinen turvallisuus

Asetus (EY) N:o 661/2009

EUVL L 200, 31.7.2009, s. 1.

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X”

| b) | Muutetaan lisäys seuraavasti:






  i) | poistetaan taulukossa olevat kohdat 3–10, 12–37, 44, 45 ja 50–54; |
| --- | --- | --- |

b)

Muutetaan lisäys seuraavasti:

i)

poistetaan taulukossa olevat kohdat 3–10, 12–37, 44, 45 ja 50–54;

| ii) | poistetaan taulukossa oleva kohta 46; |
| --- | --- |

ii)

poistetaan taulukossa oleva kohta 46;

| iii) | lisätään taulukkoon kohta seuraavasti: | Kohde | Säädöksen numero | Virallisen lehden viite | M1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”63 | Yleinen turvallisuus | Asetus (EY) N:o 661/2009 | EUVL L 200, 31.7.2009, s. 1. | P/A” |

iii)

lisätään taulukkoon kohta seuraavasti:

Kohde

Säädöksen numero

Virallisen lehden viite

M1

”63

Yleinen turvallisuus

Asetus (EY) N:o 661/2009

EUVL L 200, 31.7.2009, s. 1.

P/A”

| iv) | Lisätään selityksiin seuraava teksti:
  ”P/A: Tämä asetus on osittain sovellettava. Tarkka soveltamisala määritellään asetuksen täytäntöönpanotoimenpiteillä.” |
| --- | --- |

iv)

Lisätään selityksiin seuraava teksti:

”P/A: Tämä asetus on osittain sovellettava. Tarkka soveltamisala määritellään asetuksen täytäntöönpanotoimenpiteillä.”

| 2. | Muutetaan liitteen VI lisäyksessä oleva taulukko seuraavasti:






  a) | poistetaan kohdat 3–10, 12–38, 42–45 ja 47–57; |
| --- | --- | --- |

2.

Muutetaan liitteen VI lisäyksessä oleva taulukko seuraavasti:

a)

poistetaan kohdat 3–10, 12–38, 42–45 ja 47–57;

| b) | poistetaan kohta 46; |
| --- | --- |

b)

poistetaan kohta 46;

| c) | lisätään kohta seuraavasti: | Kohde | Säädöksen numero (1) | Muutettuna | Sovellettavissa versioihin |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”63 | Yleinen turvallisuus | Asetus (EY) N:o 661/2009” | | |

c)

lisätään kohta seuraavasti:

Kohde

Säädöksen numero (1)

Muutettuna

Sovellettavissa versioihin

”63

Yleinen turvallisuus

Asetus (EY) N:o 661/2009”

| 3. | Muutetaan liite XI seuraavasti:






  a) | Muutetaan lisäyksessä 1 oleva taulukko seuraavasti:






  i) | poistetaan kohdat 3–10, 12–38, 44, 45 ja 47–54; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Muutetaan liite XI seuraavasti:

a)

Muutetaan lisäyksessä 1 oleva taulukko seuraavasti:

i)

poistetaan kohdat 3–10, 12–38, 44, 45 ja 47–54;

| ii) | poistetaan kohta 46; |
| --- | --- |

ii)

poistetaan kohta 46;

| iii) | lisätään kohta seuraavasti:











  Kohta | Kohde | Säädöksen numero | M1 ≤ 2 500 (1) kg | M1 > 2 500 (1) kg | M2 | M3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”63 | Yleinen turvallisuus | Asetus (EY) N:o 661/2009 | P/A | P/A | P/A | P/A” |

iii)

lisätään kohta seuraavasti:

Kohta

Kohde

Säädöksen numero

M1 ≤ 2 500 (1) kg

M1 > 2 500 (1) kg

M2

M3

”63

Yleinen turvallisuus

Asetus (EY) N:o 661/2009

P/A

P/A

P/A

P/A”

| b) | Muutetaan lisäyksessä 2 oleva taulukko seuraavasti:






  i) | poistetaan kohdat 3–10, 12–38, 42–45 ja 47–57; |
| --- | --- | --- |

b)

Muutetaan lisäyksessä 2 oleva taulukko seuraavasti:

i)

poistetaan kohdat 3–10, 12–38, 42–45 ja 47–57;

| ii) | poistetaan kohta 46; |
| --- | --- |

ii)

poistetaan kohta 46;

| iii) | lisätään kohta seuraavasti:

















  Kohta | Kohde | Säädöksen numero | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”63 | Yleinen turvallisuus | Asetus (EY) N:o 661/2009 | P/A | P/A | P/A | P/A | P/A | P/A | P/A | P/A | P/A | P/A” |

iii)

lisätään kohta seuraavasti:

Kohta

Kohde

Säädöksen numero

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

”63

Yleinen turvallisuus

Asetus (EY) N:o 661/2009

P/A

P/A

P/A

P/A

P/A

P/A

P/A

P/A

P/A

P/A”

| c) | Muutetaan lisäyksessä 3 oleva taulukko seuraavasti:






  i) | poistetaan kohdat 3–10, 12–37, 44, 45 ja 50–54; |
| --- | --- | --- |

c)

Muutetaan lisäyksessä 3 oleva taulukko seuraavasti:

i)

poistetaan kohdat 3–10, 12–37, 44, 45 ja 50–54;

| ii) | poistetaan kohta 46; |
| --- | --- |

ii)

poistetaan kohta 46;

| iii) | lisätään kohta seuraavasti:








  Kohta | Kohde | Säädöksen numero | M1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”63 | Yleinen turvallisuus | Asetus (EY) N:o 661/2009 | P/A” |

iii)

lisätään kohta seuraavasti:

Kohta

Kohde

Säädöksen numero

M1

”63

Yleinen turvallisuus

Asetus (EY) N:o 661/2009

P/A”

| d) | Muutetaan lisäyksessä 4 oleva taulukko seuraavasti:






  i) | poistetaan kohdat 3–10, 13–36, 42–45 ja 47–57; |
| --- | --- | --- |

d)

Muutetaan lisäyksessä 4 oleva taulukko seuraavasti:

i)

poistetaan kohdat 3–10, 13–36, 42–45 ja 47–57;

| ii) | poistetaan kohta 46; |
| --- | --- |

ii)

poistetaan kohta 46;

| iii) | lisätään kohta seuraavasti:
















  Kohta | Kohde | Säädöksen numero | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”63 | Yleinen turvallisuus | Asetus (EY) N:o 661/2009 | P/A | P/A | P/A | P/A | P/A | P/A | P/A | P/A | P/A” |

iii)

lisätään kohta seuraavasti:

Kohta

Kohde

Säädöksen numero

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

”63

Yleinen turvallisuus

Asetus (EY) N:o 661/2009

P/A

P/A

P/A

P/A

P/A

P/A

P/A

P/A

P/A”

| e) | Muutetaan lisäyksessä 5 oleva taulukko seuraavasti:






  i) | poistetaan kohdat 3–10, 12–36, 42–45 ja 47–57; |
| --- | --- | --- |

e)

Muutetaan lisäyksessä 5 oleva taulukko seuraavasti:

i)

poistetaan kohdat 3–10, 12–36, 42–45 ja 47–57;

| ii) | poistetaan kohta 46; |
| --- | --- |

ii)

poistetaan kohta 46;

| iii) | lisätään kohta seuraavasti:








  Kohta | Kohde | Säädöksen numero | N3-luokan ajoneuvonosturit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”63 | Yleinen turvallisuus | Asetus (EY) N:o 661/2009 | P/A” |

iii)

lisätään kohta seuraavasti:

Kohta

Kohde

Säädöksen numero

N3-luokan ajoneuvonosturit

”63

Yleinen turvallisuus

Asetus (EY) N:o 661/2009

P/A”

| f) | Muutetaan kohta ”Kirjaimien merkitys” seuraavasti:






  i) | poistetaan kohdat C, U, W5, ja W6. |
| --- | --- | --- |

f)

Muutetaan kohta ”Kirjaimien merkitys” seuraavasti:

i)

poistetaan kohdat C, U, W5, ja W6.

| ii) | lisätään teksti seuraavasti:
  ”P/A: Tämä asetus on osittain sovellettava. Tarkka soveltamisala määritellään asetuksen täytäntöönpanotoimenpiteillä.” |
| --- | --- |

ii)

lisätään teksti seuraavasti:

”P/A: Tämä asetus on osittain sovellettava. Tarkka soveltamisala määritellään asetuksen täytäntöönpanotoimenpiteillä.”

| 4. | Poistetaan liitteessä XV olevasta taulukosta kohta 46. |
| --- | --- |

4.

Poistetaan liitteessä XV olevasta taulukosta kohta 46.

---

LIITE IV

Pakottavien UNECE:n sääntöjen luettelo

---

LIITE V

Elektronista ajonvakautusjärjestelmää koskevien vaatimusten täytäntöönpanopäivämäärät luokkaan M2, M3, N2, N3, O3 and O4 kuuluvien ajoneuvojen osalta

Taulukko 1 –   Täytäntöönpanopäivämäärät uusille ajoneuvotyypeille

| Ajoneuvoluokka | Täytäntöönpanopäivä |
| --- | --- |
| M2 | 11. heinäkuuta 2013 |
| M3 (Luokka III) | 1. marraskuuta 2011 |
| M3 < 16 tonnia (pneumaattinen voimanvälitys) | 1. marraskuuta 2011 |
| M3 (Luokka II ja B) (hydraulinen voimanvälitys) | 11. heinäkuuta 2013 |
| M3 (Luokka III) (hydraulinen voimanvälitys) | 11. heinäkuuta 2013 |
| M3 (Luokka III) (pneumaattisesti kontrolloitu voimanvälitys ja hydraulinen energiansiirto) | 11. heinäkuuta 2014 |
| M3 (Luokka II) (pneumaattisesti kontrolloitu voimanvälitys ja hydraulinen energiansiirto) | 11. heinäkuuta 2014 |
| M3 (muu kuin edellä) | 1. marraskuuta 2011 |
| N2 (hydraulinen voimanvälitys) | 11. heinäkuuta 2013 |
| N2 (pneumaattisesti kontrolloitu voimanvälitys ja hydraulinen energiansiirto) | 11. heinäkuuta 2014 |
| N2 (muu kuin edellä) | 11. heinäkuuta 2012 |
| N3 (2-akseliset puoliperävaunujen vetoajoneuvot) | 1. marraskuuta 2011 |
| N3 (2-akseliset puoliperävaunujen vetoajoneuvot, joissa on pneumaattisesti kontrolloitu voimanvälitys (ABS)) | 1. marraskuuta 2011 |
| N3 (3 akselia, joissa on sähköisesti kontrolloitu voimanvälitys (EBS)) | 1. marraskuuta 2011 |
| N3 (2 ja 3 akselia, joissa on pneumaattisesti kontrolloitu voimanvälitys (ABS)) | 11. heinäkuuta 2012 |
| N3 (muu kuin edellä) | 1. marraskuuta 2011 |
| O3 (yhdistetty akselipaino 3,5 ja 7,5 tonnia) | 11. heinäkuuta 2012 |
| O3 (muu kuin edellä) | 1. marraskuuta 2011 |
| O4 | 1. marraskuuta 2011 |

Ajoneuvoluokka

Täytäntöönpanopäivä

M2

11. heinäkuuta 2013

M3 (Luokka III)

1. marraskuuta 2011

M3 < 16 tonnia (pneumaattinen voimanvälitys)

1. marraskuuta 2011

M3 (Luokka II ja B) (hydraulinen voimanvälitys)

11. heinäkuuta 2013

M3 (Luokka III) (hydraulinen voimanvälitys)

11. heinäkuuta 2013

M3 (Luokka III) (pneumaattisesti kontrolloitu voimanvälitys ja hydraulinen energiansiirto)

11. heinäkuuta 2014

M3 (Luokka II) (pneumaattisesti kontrolloitu voimanvälitys ja hydraulinen energiansiirto)

11. heinäkuuta 2014

M3 (muu kuin edellä)

1. marraskuuta 2011

N2 (hydraulinen voimanvälitys)

11. heinäkuuta 2013

N2 (pneumaattisesti kontrolloitu voimanvälitys ja hydraulinen energiansiirto)

11. heinäkuuta 2014

N2 (muu kuin edellä)

11. heinäkuuta 2012

N3 (2-akseliset puoliperävaunujen vetoajoneuvot)

1. marraskuuta 2011

N3 (2-akseliset puoliperävaunujen vetoajoneuvot, joissa on pneumaattisesti kontrolloitu voimanvälitys (ABS))

1. marraskuuta 2011

N3 (3 akselia, joissa on sähköisesti kontrolloitu voimanvälitys (EBS))

1. marraskuuta 2011

N3 (2 ja 3 akselia, joissa on pneumaattisesti kontrolloitu voimanvälitys (ABS))

11. heinäkuuta 2012

N3 (muu kuin edellä)

1. marraskuuta 2011

O3 (yhdistetty akselipaino 3,5 ja 7,5 tonnia)

11. heinäkuuta 2012

O3 (muu kuin edellä)

1. marraskuuta 2011

O4

1. marraskuuta 2011

Taulukko 2 –   Täytäntöönpanopäivämäärät uusille ajoneuvoille

| Ajoneuvoluokka | Täytäntöönpanopäivä |
| --- | --- |
| M2 | 11. heinäkuuta 2015 |
| M3 (Luokka III) | 1. marraskuuta 2014 |
| M3 < 16 tonnia (pneumaattinen voimanvälitys) | 1. marraskuuta 2014 |
| M3 (Luokka II ja B) (hydraulinen voimanvälitys) | 11. heinäkuuta 2015 |
| M3 (Luokka III) (hydraulinen voimanvälitys) | 11. heinäkuuta 2015 |
| M3 (Luokka III) (pneumaattisesti kontrolloitu voimanvälitys ja hydraulinen energiansiirto) | 11. heinäkuuta 2016 |
| M3 (Luokka II) (pneumaattisesti kontrolloitu voimanvälitys ja hydraulinen energiansiirto) | 11. heinäkuuta 2016 |
| M3 (muu kuin edellä) | 1. marraskuuta 2014 |
| N2 (hydraulinen voimanvälitys) | 11. heinäkuuta 2015 |
| N2 (pneumaattisesti kontrolloitu voimanvälitys ja hydraulinen energiansiirto) | 11. heinäkuuta 2016 |
| N2 (muu kuin edellä) | 1. marraskuuta 2014 |
| N3 (2-akseliset puoliperävaunujen vetoajoneuvot) | 1. marraskuuta 2014 |
| N3 (2-akseliset puoliperävaunujen vetoajoneuvot, joissa on pneumaattisesti kontrolloitu voimanvälitys (ABS)) | 1. marraskuuta 2014 |
| N3 (3 akselia, joissa on sähköisesti kontrolloitu voimanvälitys (EBS)) | 1. marraskuuta 2014 |
| N3 (2 ja 3 akselia, joissa on pneumaattisesti kontrolloitu voimanvälitys (ABS)) | 1. marraskuuta 2014 |
| N3 (muu kuin edellä) | 1. marraskuuta 2014 |
| O3 (yhdistetty akselipaino 3,5 ja 7,5 tonnia) | 1. marraskuuta 2014 |
| O3 (muu kuin edellä) | 1. marraskuuta 2014 |
| O4 | 1. marraskuuta 2014 |

Ajoneuvoluokka

Täytäntöönpanopäivä

M2

11. heinäkuuta 2015

M3 (Luokka III)

1. marraskuuta 2014

M3 < 16 tonnia (pneumaattinen voimanvälitys)

1. marraskuuta 2014

M3 (Luokka II ja B) (hydraulinen voimanvälitys)

11. heinäkuuta 2015

M3 (Luokka III) (hydraulinen voimanvälitys)

11. heinäkuuta 2015

M3 (Luokka III) (pneumaattisesti kontrolloitu voimanvälitys ja hydraulinen energiansiirto)

11. heinäkuuta 2016

M3 (Luokka II) (pneumaattisesti kontrolloitu voimanvälitys ja hydraulinen energiansiirto)

11. heinäkuuta 2016

M3 (muu kuin edellä)

1. marraskuuta 2014

N2 (hydraulinen voimanvälitys)

11. heinäkuuta 2015

N2 (pneumaattisesti kontrolloitu voimanvälitys ja hydraulinen energiansiirto)

11. heinäkuuta 2016

N2 (muu kuin edellä)

1. marraskuuta 2014

N3 (2-akseliset puoliperävaunujen vetoajoneuvot)

1. marraskuuta 2014

N3 (2-akseliset puoliperävaunujen vetoajoneuvot, joissa on pneumaattisesti kontrolloitu voimanvälitys (ABS))

1. marraskuuta 2014

N3 (3 akselia, joissa on sähköisesti kontrolloitu voimanvälitys (EBS))

1. marraskuuta 2014

N3 (2 ja 3 akselia, joissa on pneumaattisesti kontrolloitu voimanvälitys (ABS))

1. marraskuuta 2014

N3 (muu kuin edellä)

1. marraskuuta 2014

O3 (yhdistetty akselipaino 3,5 ja 7,5 tonnia)

1. marraskuuta 2014

O3 (muu kuin edellä)

1. marraskuuta 2014

O4

1. marraskuuta 2014

---

| 31.7.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 200/25 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 200/25

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 662/2009,

annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009,

sellaisista erityiskysymyksistä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä tehtävien sopimusten neuvottelemiseen ja tekemiseen sovellettavasta menettelystä, jotka koskevat sopimukseen perustuviin ja sopimukseen perustumattomiin velvoitteisiin sovellettavaa lakia

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 61 artiklan c alakohdan, 65 artiklan ja 67 artiklan 5 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Perustamissopimuksen kolmannen osan IV osasto tarjoaa oikeusperustan yksityisoikeudellisissa asioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön alaa koskevan yhteisön lainsäädännön antamiselle. |
| --- | --- |

(1)

Perustamissopimuksen kolmannen osan IV osasto tarjoaa oikeusperustan yksityisoikeudellisissa asioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön alaa koskevan yhteisön lainsäädännön antamiselle.

| (2) | Jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä yksityisoikeudellisissa asioissa tehtävää oikeudellista yhteistyötä on perinteisesti säännelty jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisin sopimuksin. Tällaiset sopimukset, joita on lukuisia, heijastavat usein jäsenvaltion ja kolmannen maan välisiä erityisiä siteitä, ja niiden tarkoituksena on tarjota asianmukainen oikeudellinen kehys kyseisten osapuolten erityisille tarpeille. |
| --- | --- |

(2)

Jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä yksityisoikeudellisissa asioissa tehtävää oikeudellista yhteistyötä on perinteisesti säännelty jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisin sopimuksin. Tällaiset sopimukset, joita on lukuisia, heijastavat usein jäsenvaltion ja kolmannen maan välisiä erityisiä siteitä, ja niiden tarkoituksena on tarjota asianmukainen oikeudellinen kehys kyseisten osapuolten erityisille tarpeille.

| (3) | Perustamissopimuksen 307 artiklassa edellytetään, että jäsenvaltiot käyttävät kaikkia aiheellisia keinoja yhteisön säännöstön ja jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä tehtyjen kansainvälisten sopimusten välisten ristiriitojen poistamiseksi. Tämä saattaa edellyttää tällaisten sopimusten uudelleen neuvottelemista. |
| --- | --- |

(3)

Perustamissopimuksen 307 artiklassa edellytetään, että jäsenvaltiot käyttävät kaikkia aiheellisia keinoja yhteisön säännöstön ja jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä tehtyjen kansainvälisten sopimusten välisten ristiriitojen poistamiseksi. Tämä saattaa edellyttää tällaisten sopimusten uudelleen neuvottelemista.

| (4) | Jotta voidaan tarjota asianmukainen oikeudellinen kehys tietyn jäsenvaltion erityisille tarpeille, jotka koskevat sen suhteita kolmanteen maahan, voi myös olla selkeä tarve tehdä kolmansien maiden kanssa uusia sopimuksia, jotka koskevat perustamissopimuksen kolmannen osan IV osaston alaan kuuluvia yksityisoikeuden osa-alueita. |
| --- | --- |

(4)

Jotta voidaan tarjota asianmukainen oikeudellinen kehys tietyn jäsenvaltion erityisille tarpeille, jotka koskevat sen suhteita kolmanteen maahan, voi myös olla selkeä tarve tehdä kolmansien maiden kanssa uusia sopimuksia, jotka koskevat perustamissopimuksen kolmannen osan IV osaston alaan kuuluvia yksityisoikeuden osa-alueita.

| (5) | Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on uuden Luganon yleissopimuksen tekemisestä 7 päivänä helmikuuta 2006 antamassaan lausunnossa 1/03 vahvistanut, että yhteisö on saanut yksinomaisen toimivallan tehdä kolmansien maiden kanssa Luganon yleissopimuksen kaltaisen kansainvälisen sopimuksen kysymyksistä, jotka vaikuttavat tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 22 päivänä joulukuuta 2000 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 44/2001 (2) (Bryssel I) annettuihin sääntöihin. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on uuden Luganon yleissopimuksen tekemisestä 7 päivänä helmikuuta 2006 antamassaan lausunnossa 1/03 vahvistanut, että yhteisö on saanut yksinomaisen toimivallan tehdä kolmansien maiden kanssa Luganon yleissopimuksen kaltaisen kansainvälisen sopimuksen kysymyksistä, jotka vaikuttavat tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 22 päivänä joulukuuta 2000 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 44/2001 (2) (Bryssel I) annettuihin sääntöihin.

| (6) | Perustamissopimuksen 300 artiklan nojalla yhteisön tehtävänä on tehdä yhteisön ja kolmannen maan väliset sellaisia kysymyksiä koskevat sopimukset, jotka kuuluvat yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. |
| --- | --- |

(6)

Perustamissopimuksen 300 artiklan nojalla yhteisön tehtävänä on tehdä yhteisön ja kolmannen maan väliset sellaisia kysymyksiä koskevat sopimukset, jotka kuuluvat yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan.

| (7) | Perustamissopimuksen 10 artikla velvoittaa jäsenvaltiot helpottamaan yhteisön tehtävien toteuttamista ja pidättymään kaikista toimenpiteistä, jotka ovat omiaan vaarantamaan perustamissopimuksen tavoitteiden saavuttamista. Tätä lojaalin yhteistyön velvoitetta sovelletaan yleisesti eikä sen mukaan, onko yhteisöllä asiassa yksinomainen toimivalta. |
| --- | --- |

(7)

Perustamissopimuksen 10 artikla velvoittaa jäsenvaltiot helpottamaan yhteisön tehtävien toteuttamista ja pidättymään kaikista toimenpiteistä, jotka ovat omiaan vaarantamaan perustamissopimuksen tavoitteiden saavuttamista. Tätä lojaalin yhteistyön velvoitetta sovelletaan yleisesti eikä sen mukaan, onko yhteisöllä asiassa yksinomainen toimivalta.

| (8) | Yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvia erityisiä yksityisoikeudellisia kysymyksiä koskevien, kolmansien maiden kanssa tehtävien sopimusten osalta olisi luotava johdonmukainen ja avoin menettely, jolla jäsenvaltiolle annetaan valtuutus muuttaa voimassa olevaa sopimusta tai neuvotella ja tehdä uusi sopimus, erityisesti jos yhteisö ei itse ole osoittanut aikovansa käyttää ulkoista toimivaltaansa tehdä sopimus jo olemassa olevalla tai aiotulla neuvotteluvaltuutuksella. Tämä menettely ei saisi vaikuttaa yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan eikä perustamissopimuksen 300 ja 307 artiklan määräyksiin. Sitä olisi pidettävä poikkeustoimenpiteenä, ja sitä olisi rajoitettava sekä soveltamisalansa että ajallisen soveltamisensa osalta. |
| --- | --- |

(8)

Yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvia erityisiä yksityisoikeudellisia kysymyksiä koskevien, kolmansien maiden kanssa tehtävien sopimusten osalta olisi luotava johdonmukainen ja avoin menettely, jolla jäsenvaltiolle annetaan valtuutus muuttaa voimassa olevaa sopimusta tai neuvotella ja tehdä uusi sopimus, erityisesti jos yhteisö ei itse ole osoittanut aikovansa käyttää ulkoista toimivaltaansa tehdä sopimus jo olemassa olevalla tai aiotulla neuvotteluvaltuutuksella. Tämä menettely ei saisi vaikuttaa yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan eikä perustamissopimuksen 300 ja 307 artiklan määräyksiin. Sitä olisi pidettävä poikkeustoimenpiteenä, ja sitä olisi rajoitettava sekä soveltamisalansa että ajallisen soveltamisensa osalta.

| (9) | Tätä asetusta ei olisi sovellettava, jos yhteisö on jo tehnyt kyseisen kolmannen maan kanssa sopimuksen samasta kysymyksestä. Kahden sopimuksen olisi katsottava koskevan samaa kysymystä vain jos, ja siltä osin kuin, niissä säännellään asiasisällön osalta samoja erityisiä oikeudellisia kysymyksiä. Määräyksiä, joissa vain todetaan yleinen aikomus tehdä yhteistyötä tällaisten kysymysten osalta, ei olisi pidettävä samaa kysymystä koskevina. |
| --- | --- |

(9)

Tätä asetusta ei olisi sovellettava, jos yhteisö on jo tehnyt kyseisen kolmannen maan kanssa sopimuksen samasta kysymyksestä. Kahden sopimuksen olisi katsottava koskevan samaa kysymystä vain jos, ja siltä osin kuin, niissä säännellään asiasisällön osalta samoja erityisiä oikeudellisia kysymyksiä. Määräyksiä, joissa vain todetaan yleinen aikomus tehdä yhteistyötä tällaisten kysymysten osalta, ei olisi pidettävä samaa kysymystä koskevina.

| (10) | Tämän asetuksen soveltamisalaan olisi poikkeuksellisesti kuuluttava myös muutaman jäsenvaltion ja muutaman, esimerkiksi kahden tai kolmen, kolmannen maan väliset tietyt alueelliset sopimukset, joiden tarkoituksena on käsitellä paikallisia tilanteita ja jotka eivät ole liittymistä varten avoinna muille valtioille. |
| --- | --- |

(10)

Tämän asetuksen soveltamisalaan olisi poikkeuksellisesti kuuluttava myös muutaman jäsenvaltion ja muutaman, esimerkiksi kahden tai kolmen, kolmannen maan väliset tietyt alueelliset sopimukset, joiden tarkoituksena on käsitellä paikallisia tilanteita ja jotka eivät ole liittymistä varten avoinna muille valtioille.

| (11) | Jotta voidaan varmistaa, että jäsenvaltion suunnittelema sopimus ei tee yhteisön oikeutta tehottomaksi eikä aiheuta haittaa sillä perustetun järjestelmän moitteettomalle toiminnalle, tai ei aiheuta haittaa yhteisön päättämälle yhteisön ulkosuhdepolitiikalle, olisi edellytettävä, että asianomainen jäsenvaltio ilmoittaa aikomuksestaan komissiolle tarkoituksin saada valtuutus aloittaa viralliset neuvottelut sopimuksesta tai jatkaa niitä sekä tehdä sopimus. Tällainen ilmoitus olisi tehtävä kirjeitse tai sähköisessä muodossa. Sen olisi sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot ja asiakirjat, joiden avulla komissio voi arvioida neuvottelujen tuloksen odotettua vaikutusta yhteisön oikeuteen. |
| --- | --- |

(11)

Jotta voidaan varmistaa, että jäsenvaltion suunnittelema sopimus ei tee yhteisön oikeutta tehottomaksi eikä aiheuta haittaa sillä perustetun järjestelmän moitteettomalle toiminnalle, tai ei aiheuta haittaa yhteisön päättämälle yhteisön ulkosuhdepolitiikalle, olisi edellytettävä, että asianomainen jäsenvaltio ilmoittaa aikomuksestaan komissiolle tarkoituksin saada valtuutus aloittaa viralliset neuvottelut sopimuksesta tai jatkaa niitä sekä tehdä sopimus. Tällainen ilmoitus olisi tehtävä kirjeitse tai sähköisessä muodossa. Sen olisi sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot ja asiakirjat, joiden avulla komissio voi arvioida neuvottelujen tuloksen odotettua vaikutusta yhteisön oikeuteen.

| (12) | Olisi arvioitava, onko yhteisöllä riittävä intressi tehdä kahdenvälinen sopimus yhteisön ja kyseisen kolmannen maan välillä tai tarvittaessa korvata voimassa oleva jäsenvaltion ja kolmannen maan kahdenvälinen sopimus yhteisön sopimuksella. Tätä varten kaikille jäsenvaltioille olisi ilmoitettava kaikista komission saamista ilmoituksista, jotka koskevat jäsenvaltion suunnittelemaa sopimusta, jotta jäsenvaltiot voivat osoittaa kiinnostuksensa liittyä ilmoituksen tehneen jäsenvaltion aloitteeseen. Jos tästä tietojenvaihdosta käy ilmi, että yhteisöllä on riittävä intressi asiassa, komission olisi harkittava neuvotteluvaltuutuksen ehdottamista yhteisön ja kyseisen kolmannen maan välisen sopimuksen tekemiseksi. |
| --- | --- |

(12)

Olisi arvioitava, onko yhteisöllä riittävä intressi tehdä kahdenvälinen sopimus yhteisön ja kyseisen kolmannen maan välillä tai tarvittaessa korvata voimassa oleva jäsenvaltion ja kolmannen maan kahdenvälinen sopimus yhteisön sopimuksella. Tätä varten kaikille jäsenvaltioille olisi ilmoitettava kaikista komission saamista ilmoituksista, jotka koskevat jäsenvaltion suunnittelemaa sopimusta, jotta jäsenvaltiot voivat osoittaa kiinnostuksensa liittyä ilmoituksen tehneen jäsenvaltion aloitteeseen. Jos tästä tietojenvaihdosta käy ilmi, että yhteisöllä on riittävä intressi asiassa, komission olisi harkittava neuvotteluvaltuutuksen ehdottamista yhteisön ja kyseisen kolmannen maan välisen sopimuksen tekemiseksi.

| (13) | Jos komissio pyytää jäsenvaltiolta lisätietoja arvioidakseen, olisiko kyseiselle jäsenvaltiolle annettava valtuutus aloittaa neuvottelut kolmannen maan kanssa, tällainen pyyntö ei saisi vaikuttaa niihin määräaikoihin, joiden kuluessa komission on tehtävä perusteltu päätös tämän jäsenvaltion pyynnön johdosta. |
| --- | --- |

(13)

Jos komissio pyytää jäsenvaltiolta lisätietoja arvioidakseen, olisiko kyseiselle jäsenvaltiolle annettava valtuutus aloittaa neuvottelut kolmannen maan kanssa, tällainen pyyntö ei saisi vaikuttaa niihin määräaikoihin, joiden kuluessa komission on tehtävä perusteltu päätös tämän jäsenvaltion pyynnön johdosta.

| (14) | Antaessaan valtuutuksen virallisten neuvottelujen aloittamiseen komission olisi tarvittaessa voitava ehdottaa neuvotteluohjeita tai pyytää yksittäisten lausekkeiden sisällyttämistä suunniteltuun sopimukseen. Komissiolle olisi neuvottelujen eri vaiheissa tiedotettava täysimääräisesti niistä kysymyksistä, jotka kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan, ja sen olisi voitava osallistua neuvotteluihin tarkkailijana näiden kysymysten osalta. |
| --- | --- |

(14)

Antaessaan valtuutuksen virallisten neuvottelujen aloittamiseen komission olisi tarvittaessa voitava ehdottaa neuvotteluohjeita tai pyytää yksittäisten lausekkeiden sisällyttämistä suunniteltuun sopimukseen. Komissiolle olisi neuvottelujen eri vaiheissa tiedotettava täysimääräisesti niistä kysymyksistä, jotka kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan, ja sen olisi voitava osallistua neuvotteluihin tarkkailijana näiden kysymysten osalta.

| (15) | Kun jäsenvaltiot ilmoittavat komissiolle aikomuksestaan aloittaa neuvottelut kolmannen maan kanssa, niitä olisi vaadittava ilmoittamaan ainoastaan ne seikat, joilla on merkitystä komission suorittaman arvioinnin kannalta. Komission antaman valtuutuksen ja mahdollisten neuvotteluohjeiden tai, tapauksen mukaan, komission kieltäytymisen valtuutuksen antamisesta olisi koskettava ainoastaan tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia kysymyksiä. |
| --- | --- |

(15)

Kun jäsenvaltiot ilmoittavat komissiolle aikomuksestaan aloittaa neuvottelut kolmannen maan kanssa, niitä olisi vaadittava ilmoittamaan ainoastaan ne seikat, joilla on merkitystä komission suorittaman arvioinnin kannalta. Komission antaman valtuutuksen ja mahdollisten neuvotteluohjeiden tai, tapauksen mukaan, komission kieltäytymisen valtuutuksen antamisesta olisi koskettava ainoastaan tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia kysymyksiä.

| (16) | Kaikille jäsenvaltioille olisi ilmoitettava kaikista komissiolle tehdyistä ilmoituksista, jotka koskevat suunniteltuja tai neuvoteltuja sopimuksia, ja tämän asetuksen mukaisista komission perustelluista päätöksistä. Näiden tietojen osalta olisi kuitenkin noudatettava täysimääräisesti mahdollisia luottamuksellisuutta koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

(16)

Kaikille jäsenvaltioille olisi ilmoitettava kaikista komissiolle tehdyistä ilmoituksista, jotka koskevat suunniteltuja tai neuvoteltuja sopimuksia, ja tämän asetuksen mukaisista komission perustelluista päätöksistä. Näiden tietojen osalta olisi kuitenkin noudatettava täysimääräisesti mahdollisia luottamuksellisuutta koskevia vaatimuksia.

| (17) | Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission olisi varmistettava, että luottamuksellisiksi määritettyjä tietoja käsitellään Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (3) mukaisesti. |
| --- | --- |

(17)

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission olisi varmistettava, että luottamuksellisiksi määritettyjä tietoja käsitellään Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (3) mukaisesti.

| (18) | Jos komissio aikoo arviointiensa perusteella kieltäytyä antamasta valtuutusta virallisten neuvottelujen aloittamiseen tai neuvotellun sopimuksen tekemiseen, sen olisi annettava kyseiselle jäsenvaltiolle lausunto ennen kuin se tekee perustellun päätöksensä. Kun kyse on neuvotellun sopimuksen tekemistä koskevan valtuutuksen antamisesta kieltäytymisestä, lausunto olisi toimitettava myös Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |
| --- | --- |

(18)

Jos komissio aikoo arviointiensa perusteella kieltäytyä antamasta valtuutusta virallisten neuvottelujen aloittamiseen tai neuvotellun sopimuksen tekemiseen, sen olisi annettava kyseiselle jäsenvaltiolle lausunto ennen kuin se tekee perustellun päätöksensä. Kun kyse on neuvotellun sopimuksen tekemistä koskevan valtuutuksen antamisesta kieltäytymisestä, lausunto olisi toimitettava myös Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

| (19) | Jotta varmistetaan, ettei neuvoteltu sopimus muodosta estettä oikeudellista yhteistyötä yksityis- ja kauppaoikeudellisissa asioissa koskevan yhteisön ulkoisen toiminnan toteuttamiselle, sopimuksessa olisi määrättävä joko sen irtisanomisesta osittain tai kokonaan, jos yhteisön tai yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä saman kolmannen maan välillä tehdään myöhempi sopimus samasta kysymyksestä, tai sopimuksen asianomaisten määräysten välittömästä korvaamisesta tällaisen myöhemmän sopimuksen määräyksillä. |
| --- | --- |

(19)

Jotta varmistetaan, ettei neuvoteltu sopimus muodosta estettä oikeudellista yhteistyötä yksityis- ja kauppaoikeudellisissa asioissa koskevan yhteisön ulkoisen toiminnan toteuttamiselle, sopimuksessa olisi määrättävä joko sen irtisanomisesta osittain tai kokonaan, jos yhteisön tai yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä saman kolmannen maan välillä tehdään myöhempi sopimus samasta kysymyksestä, tai sopimuksen asianomaisten määräysten välittömästä korvaamisesta tällaisen myöhemmän sopimuksen määräyksillä.

| (20) | Olisi säädettävä siirtymätoimenpiteistä sellaisten tilanteiden sääntelemiseksi, joissa jäsenvaltio on tämän asetuksen voimaan tullessa jo aloittanut sopimusneuvottelut kolmannen maan kanssa tai on saattanut tällaiset neuvottelut päätökseen mutta ei ole vielä ilmoittanut suostumuksestaan tulla sopimuksen sitomaksi. |
| --- | --- |

(20)

Olisi säädettävä siirtymätoimenpiteistä sellaisten tilanteiden sääntelemiseksi, joissa jäsenvaltio on tämän asetuksen voimaan tullessa jo aloittanut sopimusneuvottelut kolmannen maan kanssa tai on saattanut tällaiset neuvottelut päätökseen mutta ei ole vielä ilmoittanut suostumuksestaan tulla sopimuksen sitomaksi.

| (21) | Varmistaakseen, että tämän asetuksen soveltamisesta on saatu riittävästi kokemusta, komission olisi toimitettava kertomus tästä soveltamisesta aikaisintaan kahdeksan vuoden kuluttua päivästä, jona tämä asetus annetaan. Kertomuksessa komission olisi toimivaltuuksiaan käyttäen vahvistettava, että tämä asetus on luonteeltaan väliaikainen tai tutkittava, olisiko tämä asetus korvattava uudella asetuksella, jonka kohde olisi sama tai joka sisältäisi myös erityisiä kysymyksiä, jotka kuuluvat yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan ja joita johdanto-osan 5 kappaleessa tarkoitetut muut yhteisön välineet koskevat. |
| --- | --- |

(21)

Varmistaakseen, että tämän asetuksen soveltamisesta on saatu riittävästi kokemusta, komission olisi toimitettava kertomus tästä soveltamisesta aikaisintaan kahdeksan vuoden kuluttua päivästä, jona tämä asetus annetaan. Kertomuksessa komission olisi toimivaltuuksiaan käyttäen vahvistettava, että tämä asetus on luonteeltaan väliaikainen tai tutkittava, olisiko tämä asetus korvattava uudella asetuksella, jonka kohde olisi sama tai joka sisältäisi myös erityisiä kysymyksiä, jotka kuuluvat yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan ja joita johdanto-osan 5 kappaleessa tarkoitetut muut yhteisön välineet koskevat.

| (22) | Jos komission toimittamassa kertomuksessa vahvistetaan, että tämä asetus on luonteeltaan väliaikainen, jäsenvaltioiden olisi kertomuksen antamisen jälkeen voitava edelleen ilmoittaa komissiolle meneillään olevista tai jo ilmoitetuista neuvotteluista saadakseen valtuutuksen virallisten neuvottelujen aloittamiseen. |
| --- | --- |

(22)

Jos komission toimittamassa kertomuksessa vahvistetaan, että tämä asetus on luonteeltaan väliaikainen, jäsenvaltioiden olisi kertomuksen antamisen jälkeen voitava edelleen ilmoittaa komissiolle meneillään olevista tai jo ilmoitetuista neuvotteluista saadakseen valtuutuksen virallisten neuvottelujen aloittamiseen.

| (23) | Perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on sen tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(23)

Perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on sen tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

| (24) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta tehdyn pöytäkirjan 3 artiklan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti ovat ilmoittaneet haluavansa osallistua tämän asetuksen antamiseen ja soveltamiseen. |
| --- | --- |

(24)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta tehdyn pöytäkirjan 3 artiklan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti ovat ilmoittaneet haluavansa osallistua tämän asetuksen antamiseen ja soveltamiseen.

| (25) | Euroopan unionista tehdyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen antamiseen, se ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan, |
| --- | --- |

(25)

Euroopan unionista tehdyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen antamiseen, se ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan,

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1.   Tällä asetuksella perustetaan menettely, jolla jäsenvaltiolle annetaan valtuutus muuttaa voimassa olevaa kolmannen maan kanssa tehtyä sopimusta tai neuvotella ja tehdä uusi tällainen sopimus tässä asetuksessa säädetyin edellytyksin.

Tämä menettely ei vaikuta yhteisön ja jäsenvaltioiden toimivaltaan.

2.   Tätä asetusta sovelletaan sellaisia erityiskysymyksiä koskeviin sopimuksiin, jotka kuuluvat kokonaan tai osittain sopimusvelvoitteisiin sovellettavasta laista 17 päivänä kesäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 593/2008 (4) (Rooma I) ja sopimukseen perustumattomiin velvoitteisiin sovellettavasta laista 11 päivänä heinäkuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 864/2007 (5) (Rooma II) soveltamisalaan.

3.   Tätä asetusta ei sovelleta, jos yhteisö on jo tehnyt kyseisen kolmannen maan kanssa sopimuksen samasta kysymyksestä.

2 artikla

Määritelmät

1.   Tässä asetuksessa ’sopimuksella’ tarkoitetaan

| a) | jäsenvaltion ja kolmannen maan kahdenvälistä sopimusta; |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltion ja kolmannen maan kahdenvälistä sopimusta;

| b) | alueellista sopimusta, jonka ovat tehneet rajoitettu määrä jäsenvaltioita ja sellaisia kolmansia maita, jotka ovat jäsenvaltioiden lähimaita, ja jonka tarkoituksena on käsitellä paikallisia tilanteita ja joka ei ole liittymistä varten avoinna muille valtioille. |
| --- | --- |

b)

alueellista sopimusta, jonka ovat tehneet rajoitettu määrä jäsenvaltioita ja sellaisia kolmansia maita, jotka ovat jäsenvaltioiden lähimaita, ja jonka tarkoituksena on käsitellä paikallisia tilanteita ja joka ei ole liittymistä varten avoinna muille valtioille.

2.   Edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen alueellisten sopimusten yhteydessä tässä asetuksessa olevalla viittauksella jäsenvaltioon tai kolmanteen maahan tarkoitetaan viittausta kyseessä oleviin jäsenvaltioihin tai kolmansiin maihin.

3 artikla

Komissiolle tehtävä ilmoitus

1.   Jos jäsenvaltio aikoo aloittaa neuvottelut tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvan voimassa olevan sopimuksen muuttamiseksi tai tällaisen uuden sopimuksen tekemiseksi, sen on ilmoitettava aikeestaan komissiolle kirjallisesti mahdollisimman aikaisin ennen virallisten neuvottelujen suunniteltua aloittamista.

2.   Ilmoituksen on tapauksen mukaan käsitettävä jäljennös voimassa olevasta sopimuksesta, sopimusluonnos tai alustava ehdotus ja muut asiaa koskevat asiakirjat. Jäsenvaltion on selostettava neuvottelujen kohde ja yksilöitävä, mitä kysymyksiä suunnitellussa sopimuksessa on tarkoitus käsitellä tai mitä voimassa olevan sopimuksen määräyksiä on tarkoitus muuttaa. Jäsenvaltio voi toimittaa myös muita lisätietoja.

4 artikla

Komission arvio

1.   Edellä 3 artiklassa tarkoitetun ilmoituksen saatuaan komissio arvioi, voiko jäsenvaltio aloittaa viralliset neuvottelut.

2.   Komissio tarkistaa tätä arviota tehdessään ensiksi sen, onko nimenomaisena aikomuksena antaa seuraavien 24 kuukauden aikana neuvotteluvaltuutus, joka koskee yhteisön sopimuksen tekemistä kyseisen kolmannen maan kanssa. Jos näin ei ole, komissio arvioi, täyttyvätkö kaikki seuraavat ehdot:

| a) | asianomainen jäsenvaltio on toimittanut tiedot, jotka osoittavat, että sillä on sopimuksen tekemiseen erityinen intressi, joka johtuu taloudellisista, maantieteellisistä, kulttuurisista, historiallisista, yhteiskunnallisista tai poliittisista siteistä jäsenvaltion ja kyseisen kolmannen maan välillä; |
| --- | --- |

a)

asianomainen jäsenvaltio on toimittanut tiedot, jotka osoittavat, että sillä on sopimuksen tekemiseen erityinen intressi, joka johtuu taloudellisista, maantieteellisistä, kulttuurisista, historiallisista, yhteiskunnallisista tai poliittisista siteistä jäsenvaltion ja kyseisen kolmannen maan välillä;

| b) | suunniteltu sopimus ei jäsenvaltion toimittamien tietojen perusteella ilmeisesti tee yhteisön oikeutta tehottomaksi eikä aiheuta haittaa sillä perustetun järjestelmän moitteettomalle toiminnalle; ja |
| --- | --- |

b)

suunniteltu sopimus ei jäsenvaltion toimittamien tietojen perusteella ilmeisesti tee yhteisön oikeutta tehottomaksi eikä aiheuta haittaa sillä perustetun järjestelmän moitteettomalle toiminnalle; ja

| c) | suunniteltu sopimus ei aiheuttaisi haittaa yhteisön päättämän yhteisön ulkosuhdepolitiikan tavoitteelle ja tarkoitukselle. |
| --- | --- |

c)

suunniteltu sopimus ei aiheuttaisi haittaa yhteisön päättämän yhteisön ulkosuhdepolitiikan tavoitteelle ja tarkoitukselle.

3.   Jos jäsenvaltion toimittamat tiedot eivät ole arviota varten riittäviä, komissio voi pyytää lisätietoja.

5 artikla

Valtuutus aloittaa viralliset neuvottelut

1.   Jos suunniteltu sopimus täyttää 4 artiklan 2 kohdassa säädetyt ehdot, komissio tekee 90 päivän kuluessa 3 artiklassa tarkoitetun ilmoituksen saamisesta jäsenvaltion pyynnön johdosta perustellun päätöksen, jolla se antaa jäsenvaltiolle valtuutuksen aloittaa asianomaista sopimusta koskevat viralliset neuvottelut.

Tarvittaessa komissio voi ehdottaa neuvotteluohjeita ja pyytää tiettyjen lausekkeiden sisällyttämistä suunniteltuun sopimukseen.

2.   Suunnitellussa sopimuksessa on oltava lauseke, jossa määrätään joko

| a) | sopimuksen irtisanomisesta kokonaan tai osittain siinä tapauksessa, että Euroopan yhteisön tai yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja saman kolmannen maan välillä tehdään myöhemmin sopimus samasta kysymyksestä; tai |
| --- | --- |

a)

sopimuksen irtisanomisesta kokonaan tai osittain siinä tapauksessa, että Euroopan yhteisön tai yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja saman kolmannen maan välillä tehdään myöhemmin sopimus samasta kysymyksestä; tai

| b) | sopimuksen asiaa koskevien määräysten välittömästä korvaamisesta samaa kysymystä koskevan Euroopan yhteisön tai yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja saman kolmannen maan välillä tehtävän myöhemmän sopimuksen määräyksillä.
  Ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetun lausekkeen sanamuodon olisi oltava seuraavaa vastaava: ”(Jäsenvaltion/valtioiden nimi/nimet) irtisanoo tämän sopimuksen osittain tai kokonaan, jos ja kun Euroopan yhteisö tekee tai Euroopan yhteisö ja sen jäsenvaltiot tekevät sopimuksen (kolmannen maan nimi / kolmansien maiden nimet) kanssa samoista yksityisoikeudenalaan kuuluvista kysymyksistä kuin ne joita tämä sopimus koskee.”
  Ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetun lausekkeen sanamuodon olisi oltava seuraavaa vastaava: ”Tämän sopimuksen tai sen tiettyjen määräysten soveltaminen lakkaa päivänä, jona Euroopan yhteisön tai Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä (kolmannen maan nimi / kolmansien maiden nimet) välinen sopimus on tullut voimaan niiden kysymysten osalta, joita viimeksi mainittu sopimus koskee.” |
| --- | --- |

b)

sopimuksen asiaa koskevien määräysten välittömästä korvaamisesta samaa kysymystä koskevan Euroopan yhteisön tai yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja saman kolmannen maan välillä tehtävän myöhemmän sopimuksen määräyksillä.

Ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetun lausekkeen sanamuodon olisi oltava seuraavaa vastaava: ”(Jäsenvaltion/valtioiden nimi/nimet) irtisanoo tämän sopimuksen osittain tai kokonaan, jos ja kun Euroopan yhteisö tekee tai Euroopan yhteisö ja sen jäsenvaltiot tekevät sopimuksen (kolmannen maan nimi / kolmansien maiden nimet) kanssa samoista yksityisoikeudenalaan kuuluvista kysymyksistä kuin ne joita tämä sopimus koskee.”

Ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetun lausekkeen sanamuodon olisi oltava seuraavaa vastaava: ”Tämän sopimuksen tai sen tiettyjen määräysten soveltaminen lakkaa päivänä, jona Euroopan yhteisön tai Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä (kolmannen maan nimi / kolmansien maiden nimet) välinen sopimus on tullut voimaan niiden kysymysten osalta, joita viimeksi mainittu sopimus koskee.”

6 artikla

Virallisten neuvottelujen aloittamista koskevan valtuutuksen antamisesta kieltäytyminen

1.   Jos komissio aikoo 4 artiklan mukaisen arvion perusteella kieltäytyä antamasta valtuutusta suunniteltua sopimusta koskevien virallisten neuvottelujen aloittamiseen, se antaa kyseiselle jäsenvaltiolle lausunnon 90 päivän kuluessa 3 artiklassa tarkoitetun ilmoituksen saamisesta.

2.   Kyseinen jäsenvaltio voi 30 päivän kuluessa siitä, kun se on saanut komission lausunnon, pyytää, että komissio aloittaa sen kanssa keskustelut ratkaisun löytämiseksi.

3.   Jos kyseinen jäsenvaltio ei 2 kohdassa säädetyssä määräajassa pyydä komissiota aloittamaan sen kanssa keskusteluja, komissio tekee perustellun päätöksen jäsenvaltion tekemästä pyynnöstä 130 päivän kuluessa 3 artiklassa tarkoitetun ilmoituksen saamisesta.

4.   Siinä tapauksessa, että 2 kohdassa tarkoitetut keskustelut käydään, komissio tekee perustellun päätöksen jäsenvaltion tekemästä pyynnöstä 30 päivän kuluessa keskustelujen päättämisestä.

7 artikla

Komission osallistuminen neuvotteluihin

Komissio voi osallistua jäsenvaltion ja kolmannen maan välisiin neuvotteluihin tarkkailijana tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien kysymysten osalta. Jos komissio ei osallistu neuvotteluihin tarkkailijana, sille on tiedotettava neuvottelujen edistymisestä ja niiden tuloksesta neuvottelujen kaikissa eri vaiheissa.

8 artikla

Valtuutus tehdä sopimus

1.   Asianomaisen jäsenvaltion on ennen neuvotellun sopimuksen allekirjoittamista ilmoitettava neuvottelujen tulos komissiolle ja toimitettava sille sopimuksen teksti.

2.   Ilmoituksen saatuaan komissio arvioi, täyttääkö neuvoteltu sopimus

| a) | 4 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädetyt ehdot; |
| --- | --- |

a)

4 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädetyt ehdot;

| b) | 4 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädetyn ehdon siltä osin kuin tuohon ehtoon liittyy uusia ja poikkeuksellisia olosuhteita; ja |
| --- | --- |

b)

4 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädetyn ehdon siltä osin kuin tuohon ehtoon liittyy uusia ja poikkeuksellisia olosuhteita; ja

| c) | 5 artiklan 2 kohdan mukaisen vaatimuksen. |
| --- | --- |

c)

5 artiklan 2 kohdan mukaisen vaatimuksen.

3.   Jos neuvoteltu sopimus täyttää 2 kohdassa tarkoitetut ehdot ja vaatimukset, komissio tekee 90 päivän kuluessa 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen saamisesta jäsenvaltion pyynnön johdosta perustellun päätöksen, jolla se antaa jäsenvaltiolle valtuutuksen tehdä asianomainen sopimus.

9 artikla

Sopimuksen tekemistä koskevan valtuutuksen antamisesta kieltäytyminen

1.   Jos komissio aikoo 8 artiklan 2 kohdan mukaisen arvion perusteella kieltäytyä antamasta valtuutusta neuvotellun sopimuksen tekemiseen, se antaa kyseiselle jäsenvaltiolle sekä Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausunnon 90 päivän kuluessa 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen saamisesta.

2.   Kyseinen jäsenvaltio voi 30 päivän kuluessa siitä, kun se on saanut komission lausunnon, pyytää, että komissio aloittaa sen kanssa keskustelut ratkaisun löytämiseksi.

3.   Jos kyseinen jäsenvaltio ei 2 kohdassa säädetyssä määräajassa pyydä komissiota aloittamaan sen kanssa keskusteluja, komissio tekee perustellun päätöksen jäsenvaltion tekemästä pyynnöstä 130 päivän kuluessa 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen saamisesta.

4.   Siinä tapauksessa, että 2 artiklassa tarkoitetut keskustelut käydään, komissio tekee perustellun päätöksen jäsenvaltion tekemästä pyynnöstä 30 päivän kuluessa keskustelujen päättämisestä.

5.   Komissio ilmoittaa päätöksestään Euroopan parlamentille ja neuvostolle 30 päivän kuluessa sen tekemisestä.

10 artikla

Luottamuksellisuus

Kun jäsenvaltio toimittaa komissiolle tietoja 3 artiklan, 4 artiklan 3 kohdan ja 8 artiklan nojalla, se voi ilmoittaa, onko joitakin tietoja pidettävä luottamuksellisina ja voidaanko toimitetut tiedot antaa muille jäsenvaltioille.

11 artikla

Tietojen antaminen jäsenvaltioille

Komissio lähettää jäsenvaltioille 3 ja 8 artiklan nojalla saadut ilmoitukset ja tarvittaessa niihin liitetyt asiakirjat sekä kaikki 5, 6, 8 ja 9 artiklan nojalla tehdyt perustellut päätöksensä, jollei luottamuksellisuutta koskevista vaatimuksista muuta johdu.

12 artikla

Siirtymäsäännökset

1.   Jos jäsenvaltio on tämän asetuksen voimaan tullessa jo aloittanut sopimusneuvottelut kolmannen maan kanssa, sovelletaan 3–11 artiklaa.

Jos neuvottelujen edistyminen sallii, komissio voi ehdottaa neuvotteluohjeita tai pyytää yksittäisten lausekkeiden sisällyttämistä sopimukseen 5 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuin tavoin.

2.   Jos jäsenvaltio on tämän asetuksen voimaan tullessa jo saattanut neuvottelut päätökseen, mutta ei ole vielä tehnyt sopimusta, sovelletaan 3 artiklaa, 8 artiklan 2–4 kohtaa ja 9 artiklaa.

13 artikla

Uudelleentarkastelu

1.   Komissio toimittaa aikaisintaan 13 päivänä heinäkuuta 2017 Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta.

2.   Kertomuksessa joko

| a) | vahvistetaan olevan asianmukaista, että tämän asetuksen voimassaolo päättyy 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti määräytyvänä päivänä; tai |
| --- | --- |

a)

vahvistetaan olevan asianmukaista, että tämän asetuksen voimassaolo päättyy 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti määräytyvänä päivänä; tai

| b) | suositellaan tämän asetuksen korvaamista mainitusta päivästä lukien uudella asetuksella. |
| --- | --- |

b)

suositellaan tämän asetuksen korvaamista mainitusta päivästä lukien uudella asetuksella.

3.   Jos kertomuksessa suositellaan tämän asetuksen korvaamista 2 kohdan b alakohdan mukaisesti, on siihen liitettävä asianmukainen säädösehdotus.

14 artikla

Päättymispäivä

1.   Tämän asetuksen voimassaolo päättyy kolmen vuoden kuluttua siitä, kun komissio on toimittanut 13 artiklassa tarkoitetun kertomuksen.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun kolmen vuoden aika alkaa sen kuukauden ensimmäisenä päivänä, joka seuraa kertomuksen toimittamista joko Euroopan parlamentille tai neuvostolle, sen mukaan kumpi on myöhäisempi.

2.   Sen estämättä, että tämän asetuksen voimassaolo päättyy 1 kohdan mukaisesti määräytyvänä päivänä, kaikki tuona päivänä käynnissä olevat neuvottelut, jotka jäsenvaltio on aloittanut tämän asetuksen nojalla, voivat jatkua, ja ne voidaan saattaa päätökseen tämän asetuksen mukaisesti.

15 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti.

Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2009.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

H.-G. PÖTTERING

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

E. ERLANDSSON

---

(1)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 7. toukokuuta 2009 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 7. heinäkuuta 2009.

1

(2)  EYVL L 12, 16.1.2001, s. 1.

2

(3)  EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.

3

(4)  EUVL L 177, 4.7.2008, s. 6.

4

(5)  EUVL L 199, 31.7.2007, s. 40.

5

---

| 31.7.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 200/31 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 200/31

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 663/2009,

annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009,

yhteisön rahoitustukea energia-alan hankkeille koskevasta talouden elvytysohjelmasta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 156 artiklan ja 175 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan talous on rahoitusmarkkinoiden kriisin seurauksena ajautunut jyrkkään laskusuhdanteeseen. Tämän vakavan ja ennen kokemattoman taloudellisen tilanteen ratkaisemiseksi tarvitaan poikkeuksellisia ja välittömiä toimia. Markkinatoimijoiden luottamuksen palauttamiseksi on viipymättä saatava valmiiksi talouteen vaikuttavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan talous on rahoitusmarkkinoiden kriisin seurauksena ajautunut jyrkkään laskusuhdanteeseen. Tämän vakavan ja ennen kokemattoman taloudellisen tilanteen ratkaisemiseksi tarvitaan poikkeuksellisia ja välittömiä toimia. Markkinatoimijoiden luottamuksen palauttamiseksi on viipymättä saatava valmiiksi talouteen vaikuttavia toimenpiteitä.

| (2) | Samalla on selvää, että Euroopan talouden pitkän aikavälin vahvuus ja kestävyys riippuvat sen sopeuttamisesta energiavarmuuden asettamiin vaatimuksiin ja tarpeeseen vähentää kasvihuonekaasupäästöjä. Tätä päätelmää tukee kasvava huoli luotettavien kaasuntoimitusten turvaamisesta. |
| --- | --- |

(2)

Samalla on selvää, että Euroopan talouden pitkän aikavälin vahvuus ja kestävyys riippuvat sen sopeuttamisesta energiavarmuuden asettamiin vaatimuksiin ja tarpeeseen vähentää kasvihuonekaasupäästöjä. Tätä päätelmää tukee kasvava huoli luotettavien kaasuntoimitusten turvaamisesta.

| (3) | Tätä taustaa vasten 11 ja 12 päivänä joulukuuta 2008 kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi päätelmissään tukensa Euroopan talouden elvytyssuunnitelmalle, jäljempänä ’elvytyssuunnitelma’, jonka komissio esitteli 26 päivänä marraskuuta 2008 ja jossa esitetään, kuinka jäsenvaltiot ja Euroopan unioni voivat sovittaa yhteen toimintalinjojaan ja antaa uuden piristysruiskeen Euroopan taloudelle suuntaamalla elvytystoimet yhteisön pitkän aikavälin tavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Tätä taustaa vasten 11 ja 12 päivänä joulukuuta 2008 kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi päätelmissään tukensa Euroopan talouden elvytyssuunnitelmalle, jäljempänä ’elvytyssuunnitelma’, jonka komissio esitteli 26 päivänä marraskuuta 2008 ja jossa esitetään, kuinka jäsenvaltiot ja Euroopan unioni voivat sovittaa yhteen toimintalinjojaan ja antaa uuden piristysruiskeen Euroopan taloudelle suuntaamalla elvytystoimet yhteisön pitkän aikavälin tavoitteiden mukaisesti.

| (4) | Tärkeä osa elvytyssuunnitelmaa on ehdotus yhteisön menojen lisäämisestä tietyillä strategisilla aloilla, jotta voidaan lisätä sijoittajien luottamusta ja ohjata taloutta vahvemmalle kasvu-uralle tulevaisuudessa. Jotta voitaisiin tehostaa investointeja erityisesti infrastruktuurihankkeisiin, Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota esittämään luettelon yksittäisistä hankkeista, jossa otetaan huomioon asianmukainen maantieteellinen tasapaino. |
| --- | --- |

(4)

Tärkeä osa elvytyssuunnitelmaa on ehdotus yhteisön menojen lisäämisestä tietyillä strategisilla aloilla, jotta voidaan lisätä sijoittajien luottamusta ja ohjata taloutta vahvemmalle kasvu-uralle tulevaisuudessa. Jotta voitaisiin tehostaa investointeja erityisesti infrastruktuurihankkeisiin, Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota esittämään luettelon yksittäisistä hankkeista, jossa otetaan huomioon asianmukainen maantieteellinen tasapaino.

| (5) | Jotta elvytyssuunnitelma tuottaisi tulosta, on ehdottoman tärkeää rahoittaa toimenpiteitä, joilla puututaan nopeasti sekä talouskriisiin että yhteisön polttaviin energiatarpeisiin. Tällä asetuksella käyttöön otettava erityisohjelma ei kuitenkaan saisi muodostaa missään suhteessa ennakkotapausta tulevaisuudessa annettavan osarahoituksen osuuksille infrastruktuuri-investointien alalla. |
| --- | --- |

(5)

Jotta elvytyssuunnitelma tuottaisi tulosta, on ehdottoman tärkeää rahoittaa toimenpiteitä, joilla puututaan nopeasti sekä talouskriisiin että yhteisön polttaviin energiatarpeisiin. Tällä asetuksella käyttöön otettava erityisohjelma ei kuitenkaan saisi muodostaa missään suhteessa ennakkotapausta tulevaisuudessa annettavan osarahoituksen osuuksille infrastruktuuri-investointien alalla.

| (6) | Konkreettisten ja merkittävien vaikutusten aikaansaamiseksi nämä toimenpiteet olisi keskitettävä muutamalle rajatulle alalle, joilla toiminnalla olisi selvä vaikutus energian toimitusvarmuuden parantamista ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskeviin tavoitteisiin, joilla on olemassa suuria, pitkälle kehitettyjä hankkeita, joissa voidaan hyödyntää tehokkaasti merkittäviä määriä rahoitustukea ja jotka voivat houkutella merkittäviä määriä investointeja muista lähteistä, muun muassa Euroopan investointipankilta ja joilla Euroopan tason toiminnasta saataisiin lisäarvoa. Kaasu- ja sähköinfrastruktuuri, merituulivoima sekä hiilidioksidin talteenotto ja varastointi ovat aloja, jotka täyttävät nämä arviointiperusteet. Näiden alojen valinta ilmentää elvytyssuunnitelman erityisolosuhteita, eikä se saisi asettaa kyseenalaiseksi ensisijaisena pidettyä energiatehokkuutta eikä uusiutuvien energialähteiden käytön edistämistä, joita käsiteltiin elvytyssuunnitelmassa. |
| --- | --- |

(6)

Konkreettisten ja merkittävien vaikutusten aikaansaamiseksi nämä toimenpiteet olisi keskitettävä muutamalle rajatulle alalle, joilla toiminnalla olisi selvä vaikutus energian toimitusvarmuuden parantamista ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskeviin tavoitteisiin, joilla on olemassa suuria, pitkälle kehitettyjä hankkeita, joissa voidaan hyödyntää tehokkaasti merkittäviä määriä rahoitustukea ja jotka voivat houkutella merkittäviä määriä investointeja muista lähteistä, muun muassa Euroopan investointipankilta ja joilla Euroopan tason toiminnasta saataisiin lisäarvoa. Kaasu- ja sähköinfrastruktuuri, merituulivoima sekä hiilidioksidin talteenotto ja varastointi ovat aloja, jotka täyttävät nämä arviointiperusteet. Näiden alojen valinta ilmentää elvytyssuunnitelman erityisolosuhteita, eikä se saisi asettaa kyseenalaiseksi ensisijaisena pidettyä energiatehokkuutta eikä uusiutuvien energialähteiden käytön edistämistä, joita käsiteltiin elvytyssuunnitelmassa.

| (7) | Siltä varalta, että kaikkia varoja ei kyetä sitomaan vuoden 2010 loppuun mennessä, komissio on ilmoittanut aikovansa, raportoidessaan tämän asetuksen täytäntöönpanosta vuonna 2010, ehdottaa tarvittaessa toimenpiteitä, joilla voidaan rahoittaa elvytyssuunnitelman mukaisia hankkeita, kuten energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden käytön aloilla toteutettavia hankkeita. |
| --- | --- |

(7)

Siltä varalta, että kaikkia varoja ei kyetä sitomaan vuoden 2010 loppuun mennessä, komissio on ilmoittanut aikovansa, raportoidessaan tämän asetuksen täytäntöönpanosta vuonna 2010, ehdottaa tarvittaessa toimenpiteitä, joilla voidaan rahoittaa elvytyssuunnitelman mukaisia hankkeita, kuten energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden käytön aloilla toteutettavia hankkeita.

| (8) | Kaasu- ja sähköinfrastruktuurien osalta on viime vuosien aikana tullut esiin tiettyjä haasteita. Äskettäiset kaasukriisit (talvina 2006 ja 2009) ja vuoden 2008 puoliväliin jatkunut öljyn hinnannousu osoittivat Euroopan haavoittuvuuden. Euroopan omat energiavarat – kaasu ja öljy – ovat vähenemässä, ja se on entistä riippuvaisempi tuontienergiasta. Tämä korostaa energiainfrastruktuurin merkitystä. |
| --- | --- |

(8)

Kaasu- ja sähköinfrastruktuurien osalta on viime vuosien aikana tullut esiin tiettyjä haasteita. Äskettäiset kaasukriisit (talvina 2006 ja 2009) ja vuoden 2008 puoliväliin jatkunut öljyn hinnannousu osoittivat Euroopan haavoittuvuuden. Euroopan omat energiavarat – kaasu ja öljy – ovat vähenemässä, ja se on entistä riippuvaisempi tuontienergiasta. Tämä korostaa energiainfrastruktuurin merkitystä.

| (9) | Nykyinen talous- ja rahoituskriisi vaikeuttaa kuitenkin energiainfrastruktuurihankkeiden toteuttamista. Eräät tärkeät hankkeet, joiden joukossa on myös yhteisön etua koskevia hankkeita, saattavat viivästyä merkittävästi varojen puutteen vuoksi. Tarvitaan siis pikaisia toimia energiainfrastruktuuriin tehtävien investointien tukemiseksi. Koska tällaisten hankkeiden suunnittelu ja toteutus vie huomattavasti aikaa, on tärkeää, että yhteisö investoi tähän infrastruktuuriin välittömästi. Tämä on tärkeää erityisesti siksi, että yhteisö voi vauhdittaa energian toimitusvarmuuden kannalta erityisen tärkeiden hankkeiden kehittämistä. Tämä on olennaisen tärkeää, jotta voidaan turvata yhteisön kohtuuhintaiset energiatoimitukset, kun talous taas elpyy ja maailmanlaajuinen energiakysyntä kasvaa. |
| --- | --- |

(9)

Nykyinen talous- ja rahoituskriisi vaikeuttaa kuitenkin energiainfrastruktuurihankkeiden toteuttamista. Eräät tärkeät hankkeet, joiden joukossa on myös yhteisön etua koskevia hankkeita, saattavat viivästyä merkittävästi varojen puutteen vuoksi. Tarvitaan siis pikaisia toimia energiainfrastruktuuriin tehtävien investointien tukemiseksi. Koska tällaisten hankkeiden suunnittelu ja toteutus vie huomattavasti aikaa, on tärkeää, että yhteisö investoi tähän infrastruktuuriin välittömästi. Tämä on tärkeää erityisesti siksi, että yhteisö voi vauhdittaa energian toimitusvarmuuden kannalta erityisen tärkeiden hankkeiden kehittämistä. Tämä on olennaisen tärkeää, jotta voidaan turvata yhteisön kohtuuhintaiset energiatoimitukset, kun talous taas elpyy ja maailmanlaajuinen energiakysyntä kasvaa.

| (10) | Energiainfrastruktuurihankkeista on tarpeen valita ne hankkeet, jotka ovat tärkeitä energian sisämarkkinoiden toiminnan ja energian toimitusvarmuuden kannalta ja jotka lisäksi edesauttavat talouden elpymistä. |
| --- | --- |

(10)

Energiainfrastruktuurihankkeista on tarpeen valita ne hankkeet, jotka ovat tärkeitä energian sisämarkkinoiden toiminnan ja energian toimitusvarmuuden kannalta ja jotka lisäksi edesauttavat talouden elpymistä.

| (11) | Erityisesti hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin ja merituulivoiman osalta tämän asetuksen olisi perustuttava komission 22 päivänä marraskuuta 2007 esittämään Euroopan strategiseen energiateknologiasuunnitelmaan, jossa esitetään vaatimus energia-alan tutkimus- ja innovaatioponnisteluja koskevasta yhteisestä ja strategisesta suunnitelmasta, joka olisi Euroopan unionin energiapolitiikan päämäärien mukainen, sekä sitoutumista kuuden eurooppalaisen teollisuusaloitteen toteuttamiseen. Lokakuun 16 päivänä 2008 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti päätelmissään komissiota nopeuttamaan merkittävästi Euroopan strategisen teknologiasuunnitelman toteuttamista. Tällä ohjelmalla aloitettava hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia sekä merituulivoimaa koskevien hankkeiden rahoitus ei rajoita Euroopan strategisessa energiateknologiasuunnitelmassa hahmoteltujen kuuden teollisuusaloitteen tulevaa käynnistämistä energiaan liittyvien demonstrointihankkeiden alalla. |
| --- | --- |

(11)

Erityisesti hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin ja merituulivoiman osalta tämän asetuksen olisi perustuttava komission 22 päivänä marraskuuta 2007 esittämään Euroopan strategiseen energiateknologiasuunnitelmaan, jossa esitetään vaatimus energia-alan tutkimus- ja innovaatioponnisteluja koskevasta yhteisestä ja strategisesta suunnitelmasta, joka olisi Euroopan unionin energiapolitiikan päämäärien mukainen, sekä sitoutumista kuuden eurooppalaisen teollisuusaloitteen toteuttamiseen. Lokakuun 16 päivänä 2008 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti päätelmissään komissiota nopeuttamaan merkittävästi Euroopan strategisen teknologiasuunnitelman toteuttamista. Tällä ohjelmalla aloitettava hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia sekä merituulivoimaa koskevien hankkeiden rahoitus ei rajoita Euroopan strategisessa energiateknologiasuunnitelmassa hahmoteltujen kuuden teollisuusaloitteen tulevaa käynnistämistä energiaan liittyvien demonstrointihankkeiden alalla.

| (12) | Jotta tällä asetuksella olisi välitön vaikutus talouskriisiin, on erityisen tärkeää, että siinä luetellaan hankkeet, joille voidaan antaa välitöntä rahoitustukea rahoituspuitteiden asettamissa rajoissa ja sillä edellytyksellä, että hankkeet täyttävät arviointiperusteet, joilla varmistetaan rahoituksen tehokkuus ja vaikuttavuus. |
| --- | --- |

(12)

Jotta tällä asetuksella olisi välitön vaikutus talouskriisiin, on erityisen tärkeää, että siinä luetellaan hankkeet, joille voidaan antaa välitöntä rahoitustukea rahoituspuitteiden asettamissa rajoissa ja sillä edellytyksellä, että hankkeet täyttävät arviointiperusteet, joilla varmistetaan rahoituksen tehokkuus ja vaikuttavuus.

| (13) | Kaasu- ja sähköinfrastruktuurihankkeiden osalta olisi laadittava luettelo sen mukaisesti, mikä on hankkeen vaikutus energian toimitusvarmuuteen ja energiahuollon monipuolistamiseen liittyviin tavoitteisiin, jotka on määritelty komission 13 päivänä marraskuuta 2008 esittämässä toisessa strategisessa energiakatsauksessa ja jotka on myös vahvistettu Euroopan parlamentin 3 päivänä helmikuuta 2009 antamassa päätöslauselmassa ja 19 päivänä helmikuuta 2009 kokoontuneen neuvoston päätelmissä. Hankkeet olisi valittava sillä perusteella, että niillä toteutetaan energiakatsauksessa määriteltyjä tavoitteita, ne ovat edenneet kohtuullisen pitkälle ja niillä edistetään energian toimitusvarmuutta ja energiahuollon monipuolistamista, verkon kapasiteetin optimointia ja energian sisämarkkinoiden yhdentymistä erityisesti rajat ylittävien osuuksien osalta, verkon kehittämistä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi lieventämällä yhteisön muita heikommassa asemassa olevien alueiden tai saarten eristyneisyyttä, uusiutuvien energialähteiden liitäntää, yhteenliitettyjen verkkojen turvallisuutta, käyttövarmuutta ja yhteentoimivuutta sekä jäsenvaltioiden välistä solidaarisuutta. Näiden hankkeiden toteuttaminen edellyttää kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten sitoutumista hallinnollisten ja lupamenettelyjen nopeuttamiseen. Monien hankkeiden osalta tukea ei voida antaa asetetussa aikataulussa, ellei menettelyjä nopeuteta. |
| --- | --- |

(13)

Kaasu- ja sähköinfrastruktuurihankkeiden osalta olisi laadittava luettelo sen mukaisesti, mikä on hankkeen vaikutus energian toimitusvarmuuteen ja energiahuollon monipuolistamiseen liittyviin tavoitteisiin, jotka on määritelty komission 13 päivänä marraskuuta 2008 esittämässä toisessa strategisessa energiakatsauksessa ja jotka on myös vahvistettu Euroopan parlamentin 3 päivänä helmikuuta 2009 antamassa päätöslauselmassa ja 19 päivänä helmikuuta 2009 kokoontuneen neuvoston päätelmissä. Hankkeet olisi valittava sillä perusteella, että niillä toteutetaan energiakatsauksessa määriteltyjä tavoitteita, ne ovat edenneet kohtuullisen pitkälle ja niillä edistetään energian toimitusvarmuutta ja energiahuollon monipuolistamista, verkon kapasiteetin optimointia ja energian sisämarkkinoiden yhdentymistä erityisesti rajat ylittävien osuuksien osalta, verkon kehittämistä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi lieventämällä yhteisön muita heikommassa asemassa olevien alueiden tai saarten eristyneisyyttä, uusiutuvien energialähteiden liitäntää, yhteenliitettyjen verkkojen turvallisuutta, käyttövarmuutta ja yhteentoimivuutta sekä jäsenvaltioiden välistä solidaarisuutta. Näiden hankkeiden toteuttaminen edellyttää kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten sitoutumista hallinnollisten ja lupamenettelyjen nopeuttamiseen. Monien hankkeiden osalta tukea ei voida antaa asetetussa aikataulussa, ellei menettelyjä nopeuteta.

| (14) | Merituulivoiman osalta luettelon olisi sisällettävä hankkeita, joilla voidaan sidosryhmiltä tuulienergiaa käsittelevän eurooppalaisen teknologiayhteisön puitteissa kerättyjen tietojen sekä teollisuuslähteistä ja muista lähteistä saatujen tietojen pohjalta katsoa olevan seuraavat ominaisuudet: ne on hyväksytty ja ne ovat toteuttamisvalmiita, ne ovat innovatiivisia, mutta perustuvat koeteltuihin ratkaisuihin, niiden toteuttamista voidaan nopeuttaa lisärahoituksen avulla, niillä on rajat ylittävää merkitystä; ne ovat laajamittaisia ja niiden avulla voidaan demonstroida, kuinka hankkeessa otettujen teknologisten edistysaskelten tuloksia voidaan levittää tehokkaasti Euroopan strategisessa energiateknologiasuunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden ja rakenteiden mukaisesti. Rahoitustuki olisi kohdistettava hankkeisiin, joiden kehittämisessä voidaan saavuttaa merkittävää edistystä vuosina 2009 ja 2010. |
| --- | --- |

(14)

Merituulivoiman osalta luettelon olisi sisällettävä hankkeita, joilla voidaan sidosryhmiltä tuulienergiaa käsittelevän eurooppalaisen teknologiayhteisön puitteissa kerättyjen tietojen sekä teollisuuslähteistä ja muista lähteistä saatujen tietojen pohjalta katsoa olevan seuraavat ominaisuudet: ne on hyväksytty ja ne ovat toteuttamisvalmiita, ne ovat innovatiivisia, mutta perustuvat koeteltuihin ratkaisuihin, niiden toteuttamista voidaan nopeuttaa lisärahoituksen avulla, niillä on rajat ylittävää merkitystä; ne ovat laajamittaisia ja niiden avulla voidaan demonstroida, kuinka hankkeessa otettujen teknologisten edistysaskelten tuloksia voidaan levittää tehokkaasti Euroopan strategisessa energiateknologiasuunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden ja rakenteiden mukaisesti. Rahoitustuki olisi kohdistettava hankkeisiin, joiden kehittämisessä voidaan saavuttaa merkittävää edistystä vuosina 2009 ja 2010.

| (15) | Hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin osalta luettelon olisi perustuttava pääasiassa tietoihin, joita on kerätty sidosryhmiltä fossiilisten polttoaineiden foorumin ja fossiilisia polttoaineita käyttäviä päästöttömiä voimalaitoksia käsittelevän eurooppalaisen teknologiayhteisön puitteissa sekä muista lähteistä. Rahoitustuki olisi kohdistettava hankkeisiin, joiden kehittämisessä voidaan saavuttaa merkittävää edistystä vuosina 2009 ja 2010. Toteuttamisvalmiutta olisi arvioitava sen perusteella, onko olemassa pitkälle kehitetty ja toteuttamiskelpoinen ratkaisu teollisuuslaitosta ja siihen sisältyvää hiilidioksidin talteenottokomponenttia varten, onko olemassa pitkälle kehitetty ja toteuttamiskelpoinen ratkaisu hiilidioksidin siirtoa ja varastointia varten ja ovatko paikallisviranomaiset ilmaisseet sitoutuvansa tukemaan hanketta. Hankkeiden avulla olisi myös voitava demonstroida, kuinka niissä otettujen teknologisten edistysaskelten tuloksia voidaan levittää tehokkaasti ja kuinka ne nopeuttavat Euroopan strategisessa energiateknologiasuunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

(15)

Hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin osalta luettelon olisi perustuttava pääasiassa tietoihin, joita on kerätty sidosryhmiltä fossiilisten polttoaineiden foorumin ja fossiilisia polttoaineita käyttäviä päästöttömiä voimalaitoksia käsittelevän eurooppalaisen teknologiayhteisön puitteissa sekä muista lähteistä. Rahoitustuki olisi kohdistettava hankkeisiin, joiden kehittämisessä voidaan saavuttaa merkittävää edistystä vuosina 2009 ja 2010. Toteuttamisvalmiutta olisi arvioitava sen perusteella, onko olemassa pitkälle kehitetty ja toteuttamiskelpoinen ratkaisu teollisuuslaitosta ja siihen sisältyvää hiilidioksidin talteenottokomponenttia varten, onko olemassa pitkälle kehitetty ja toteuttamiskelpoinen ratkaisu hiilidioksidin siirtoa ja varastointia varten ja ovatko paikallisviranomaiset ilmaisseet sitoutuvansa tukemaan hanketta. Hankkeiden avulla olisi myös voitava demonstroida, kuinka niissä otettujen teknologisten edistysaskelten tuloksia voidaan levittää tehokkaasti ja kuinka ne nopeuttavat Euroopan strategisessa energiateknologiasuunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista.

| (16) | Tukikelpoisista ehdotuksista voidaan valita vain osa. Tässä valinnassa olisi varmistettava muun muassa se, että kussakin jäsenvaltiossa tuetaan enintään yhtä hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin liittyvää ehdotusta, jotta voidaan tutkia laajaa valikoimaa erilaisia geologisia varastointiolosuhteita ja tukea tavoitetta, jonka mukaan talouden elpymistä olisi tuettava kaikkialla Euroopassa. |
| --- | --- |

(16)

Tukikelpoisista ehdotuksista voidaan valita vain osa. Tässä valinnassa olisi varmistettava muun muassa se, että kussakin jäsenvaltiossa tuetaan enintään yhtä hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin liittyvää ehdotusta, jotta voidaan tutkia laajaa valikoimaa erilaisia geologisia varastointiolosuhteita ja tukea tavoitetta, jonka mukaan talouden elpymistä olisi tuettava kaikkialla Euroopassa.

| (17) | Yhteisön rahoitus ei saisi aiheettomasti vääristää kilpailua tai sisämarkkinoiden toimintaa, erityisesti kun otetaan huomioon kolmansien osapuolten verkkoon pääsyä koskevat säännöt ja tähän verkkoon pääsyyn mahdollisesti liittyvät poikkeukset. Yhteisön rahoituksen lisäksi mahdollisesti annettavassa kansallisessa rahoituksessa olisi otettava huomioon valtiontukisäännöt. Yhteisön rahoitustuki olisi sen muodosta riippumatta myönnettävä Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (3), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, ja Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (4) säännösten mukaisesti lukuun ottamatta tapauksia, joissa tämän asetuksen säännöksissä nimenomaisesti poiketaan näistä säännöistä. |
| --- | --- |

(17)

Yhteisön rahoitus ei saisi aiheettomasti vääristää kilpailua tai sisämarkkinoiden toimintaa, erityisesti kun otetaan huomioon kolmansien osapuolten verkkoon pääsyä koskevat säännöt ja tähän verkkoon pääsyyn mahdollisesti liittyvät poikkeukset. Yhteisön rahoituksen lisäksi mahdollisesti annettavassa kansallisessa rahoituksessa olisi otettava huomioon valtiontukisäännöt. Yhteisön rahoitustuki olisi sen muodosta riippumatta myönnettävä Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (3), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, ja Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (4) säännösten mukaisesti lukuun ottamatta tapauksia, joissa tämän asetuksen säännöksissä nimenomaisesti poiketaan näistä säännöistä.

| (18) | Koska talouskriisi vaatii kiireisiä toimia ja yhteisön energiatarpeet ovat polttavia, tässä asetuksessa on jo yksityiskohtaisia säännöksiä myönnettävän tuen rahoituksessa sovellettavista järjestelyistä, mukaan lukien tukikelpoisia hankkeita koskeva luettelo. Koska elvytystoimia tarvitaan kiireellisesti, kaikki vuosina 2009 ja 2010 tehtyjen talousarviositoumusten täytäntöönpanoa koskevat oikeudelliset sitoumukset olisi lisäksi tehtävä ennen vuoden 2010 loppua. |
| --- | --- |

(18)

Koska talouskriisi vaatii kiireisiä toimia ja yhteisön energiatarpeet ovat polttavia, tässä asetuksessa on jo yksityiskohtaisia säännöksiä myönnettävän tuen rahoituksessa sovellettavista järjestelyistä, mukaan lukien tukikelpoisia hankkeita koskeva luettelo. Koska elvytystoimia tarvitaan kiireellisesti, kaikki vuosina 2009 ja 2010 tehtyjen talousarviositoumusten täytäntöönpanoa koskevat oikeudelliset sitoumukset olisi lisäksi tehtävä ennen vuoden 2010 loppua.

| (19) | Tämän asetuksen nojalla rahoitettuja toimia toteutettaessa olisi yhteisön taloudelliset edut suojattava panemalla täytäntöön toimenpiteitä, joilla ehkäistään petoksia, lahjontaa ja kaikkea muuta lainvastaista toimintaa, suorittamalla tehokasta valvontaa ja perimällä takaisin aiheettomasti maksettuja määriä, ja väärinkäytösten ilmetessä panemalla täytäntöön tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (5), komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2185/96 (6) ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 (7) mukaisesti. |
| --- | --- |

(19)

Tämän asetuksen nojalla rahoitettuja toimia toteutettaessa olisi yhteisön taloudelliset edut suojattava panemalla täytäntöön toimenpiteitä, joilla ehkäistään petoksia, lahjontaa ja kaikkea muuta lainvastaista toimintaa, suorittamalla tehokasta valvontaa ja perimällä takaisin aiheettomasti maksettuja määriä, ja väärinkäytösten ilmetessä panemalla täytäntöön tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (5), komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2185/96 (6) ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 (7) mukaisesti.

| (20) | Alaohjelmissa käsiteltävien aiheiden luonteen vuoksi eri komiteoiden olisi avustettava komissiota rahoitettavien hankkeiden valinnassa ja kussakin alaohjelmassa myönnettävän rahoituksen määrän määrittämisessä. |
| --- | --- |

(20)

Alaohjelmissa käsiteltävien aiheiden luonteen vuoksi eri komiteoiden olisi avustettava komissiota rahoitettavien hankkeiden valinnassa ja kussakin alaohjelmassa myönnettävän rahoituksen määrän määrittämisessä.

| (21) | Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (8) mukaisesti. |
| --- | --- |

(21)

Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (8) mukaisesti.

| (22) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat talouden elpymisen tukeminen yhteisössä, energiavarmuuteen liittyviin tarpeisiin vastaaminen ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen lisäämällä menoja tietyillä strategisilla aloilla, vaan ne voidaan tämän asetuksen soveltamisalan ja asianomaisten alojen ja hankkeiden luonteen vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(22)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat talouden elpymisen tukeminen yhteisössä, energiavarmuuteen liittyviin tarpeisiin vastaaminen ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen lisäämällä menoja tietyillä strategisilla aloilla, vaan ne voidaan tämän asetuksen soveltamisalan ja asianomaisten alojen ja hankkeiden luonteen vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (23) | Koska talouskriisi vaatii kiireisiä toimia ja yhteisön energiatarpeet ovat polttavia, tämän asetuksen olisi tultava voimaan välittömästi sen jälkeen, kun se on julkaistu, |
| --- | --- |

(23)

Koska talouskriisi vaatii kiireisiä toimia ja yhteisön energiatarpeet ovat polttavia, tämän asetuksen olisi tultava voimaan välittömästi sen jälkeen, kun se on julkaistu,

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I   LUKU

JOHDANTOSÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde

Tällä asetuksella perustetaan rahoitusväline, Euroopan energia-alan elvytysohjelma (European Energy Programme for Recovery), jäljempänä ’EEPR-ohjelma’, sellaisten energia-alan hankkeiden kehittämiseksi yhteisössä, jotka edistävät rahoituksellisin keinoin talouden elpymistä, energian toimitusvarmuutta ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä.

Tällä asetuksella perustetaan alaohjelmia näiden tavoitteiden edistämiseksi seuraavilla aloilla:

| a) | kaasu- ja sähköinfrastruktuurit; |
| --- | --- |

a)

kaasu- ja sähköinfrastruktuurit;

| b) | merituulivoima; ja |
| --- | --- |

b)

merituulivoima; ja

| c) | hiilidioksidin talteenotto ja varastointi. |
| --- | --- |

c)

hiilidioksidin talteenotto ja varastointi.

Tässä asetuksessa yksilöidään kussakin alaohjelmassa rahoitettavat hankkeet ja vahvistetaan perusteet, joiden mukaisesti yksilöidään ja toteutetaan toimia näiden hankkeiden toteuttamiseksi.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

| a) | ’hiilidioksidin talteenotolla ja varastoinnilla’ hiilidioksidin (CO2) talteenottoa teollisuuslaitoksista, sen siirtoa varastointipaikalle ja sen injektointia sopivaan maanalaiseen geologiseen muodostumaan pysyvää varastointia varten; |
| --- | --- |

a)

’hiilidioksidin talteenotolla ja varastoinnilla’ hiilidioksidin (CO2) talteenottoa teollisuuslaitoksista, sen siirtoa varastointipaikalle ja sen injektointia sopivaan maanalaiseen geologiseen muodostumaan pysyvää varastointia varten;

| b) | ’tukikelpoisilla kustannuksilla’ samaa kuin asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2342/2002; |
| --- | --- |

b)

’tukikelpoisilla kustannuksilla’ samaa kuin asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2342/2002;

| c) | ’kaasu- ja sähköinfrastruktuureilla’






  i) | kaikkia suurjännitelinjoja, jakeluverkostoihin kuuluvia linjoja lukuun ottamatta, ja merenalaisia yhteyksiä, jos tätä infrastruktuuria käytetään alueiden väliseen tai kansainväliseen energiansiirtoon tai yhteyteen; |
| --- | --- | --- |

c)

’kaasu- ja sähköinfrastruktuureilla’

i)

kaikkia suurjännitelinjoja, jakeluverkostoihin kuuluvia linjoja lukuun ottamatta, ja merenalaisia yhteyksiä, jos tätä infrastruktuuria käytetään alueiden väliseen tai kansainväliseen energiansiirtoon tai yhteyteen;

| ii) | suurpainekaasuputkistoja, jakeluverkostoihin kuuluvia putkistoja lukuun ottamatta; |
| --- | --- |

ii)

suurpainekaasuputkistoja, jakeluverkostoihin kuuluvia putkistoja lukuun ottamatta;

| iii) | edellä ii alakohdassa tarkoitettuihin suurpainekaasuputkistoihin yhteydessä olevia maanalaisia varastoja; |
| --- | --- |

iii)

edellä ii alakohdassa tarkoitettuihin suurpainekaasuputkistoihin yhteydessä olevia maanalaisia varastoja;

| iv) | nesteytetyn maakaasun vastaanotto-, varastointi- ja kaasuttamislaitoksia; ja |
| --- | --- |

iv)

nesteytetyn maakaasun vastaanotto-, varastointi- ja kaasuttamislaitoksia; ja

| v) | kaikkia i, ii, iii tai iv alakohdassa tarkoitettujen infrastruktuurien moitteettoman toiminnan kannalta välttämättömiä laitteita tai laitoksia, myös suojaus-, valvonta- ja ohjausjärjestelmiä; |
| --- | --- |

v)

kaikkia i, ii, iii tai iv alakohdassa tarkoitettujen infrastruktuurien moitteettoman toiminnan kannalta välttämättömiä laitteita tai laitoksia, myös suojaus-, valvonta- ja ohjausjärjestelmiä;

| d) | ’hankkeen osalla’ kaikkia rahoituksellisesti, teknisesti tai ajallisesti erillisiä toimia, jotka edesauttavat hankkeen toteutumista; |
| --- | --- |

d)

’hankkeen osalla’ kaikkia rahoituksellisesti, teknisesti tai ajallisesti erillisiä toimia, jotka edesauttavat hankkeen toteutumista;

| e) | ’investointivaiheella’ sitä hankkeen vaihetta, jossa toteutetaan rakennustöitä ja jossa syntyy pääomakustannuksia; |
| --- | --- |

e)

’investointivaiheella’ sitä hankkeen vaihetta, jossa toteutetaan rakennustöitä ja jossa syntyy pääomakustannuksia;

| f) | ’merituulivoimalla’ sähköenergiaa, joka on tuotettu tuulella käyvillä turbiineilla, jotka sijaitsevat merellä joko rannikon läheisyydessä tai kaukana siitä; |
| --- | --- |

f)

’merituulivoimalla’ sähköenergiaa, joka on tuotettu tuulella käyvillä turbiineilla, jotka sijaitsevat merellä joko rannikon läheisyydessä tai kaukana siitä;

| g) | ’suunnitteluvaiheella’ investointivaihetta edeltävää hankkeen vaihetta, jonka aikana hankkeen toteuttamista valmistellaan ja johon sisältyvät tapauksen mukaan toteutettavuuden arviointi, valmistelevat ja tekniset tutkimukset sekä lupien hankkiminen ja jossa aiheutuu pääomakustannuksia. |
| --- | --- |

g)

’suunnitteluvaiheella’ investointivaihetta edeltävää hankkeen vaihetta, jonka aikana hankkeen toteuttamista valmistellaan ja johon sisältyvät tapauksen mukaan toteutettavuuden arviointi, valmistelevat ja tekniset tutkimukset sekä lupien hankkiminen ja jossa aiheutuu pääomakustannuksia.

3 artikla

Talousarvio

1.   Rahoituspuitteet EEPR-ohjelman toteuttamiselle vuosina 2009 ja 2010 ovat 3 980 000 000 euroa, ja ne jakautuvat seuraavasti:

| a) | kaasu- ja sähköinfrastruktuurihankkeet: 2 365 000 000 euroa; |
| --- | --- |

a)

kaasu- ja sähköinfrastruktuurihankkeet: 2 365 000 000 euroa;

| b) | merituulivoimahankkeet: 565 000 000 euroa; |
| --- | --- |

b)

merituulivoimahankkeet: 565 000 000 euroa;

| c) | hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin liittyvät hankkeet: 1 050 000 000 euroa. |
| --- | --- |

c)

hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin liittyvät hankkeet: 1 050 000 000 euroa.

2.   Vuosina 2009 ja 2010 tehtyjen talousarviositoumusten täytäntöönpanoa koskevat yksittäiset oikeudelliset sitoumukset on tehtävä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2010.

II   LUKU

ALAOHJELMAT

1   JAKSO

Kaasu- ja sähköinfrastruktuurihankkeet

4 artikla

Tavoitteet

Yhteisö tukee kaasu- ja sähköinfrastruktuurihankkeita, joista saadaan suurin lisäarvo yhteisölle ja jotka edistävät seuraavien tavoitteiden saavuttamista:

| a) | energian lähteiden, siirtoreittien ja toimitusten varmuus ja monipuolistaminen; |
| --- | --- |

a)

energian lähteiden, siirtoreittien ja toimitusten varmuus ja monipuolistaminen;

| b) | energiaverkon kapasiteetin optimointi ja energian sisämarkkinoiden yhdentyminen erityisesti rajat ylittävien osuuksien osalta; |
| --- | --- |

b)

energiaverkon kapasiteetin optimointi ja energian sisämarkkinoiden yhdentyminen erityisesti rajat ylittävien osuuksien osalta;

| c) | verkon kehittäminen taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi lieventämällä yhteisön heikoimmassa asemassa olevien alueiden ja saarten eristyneisyyttä; |
| --- | --- |

c)

verkon kehittäminen taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi lieventämällä yhteisön heikoimmassa asemassa olevien alueiden ja saarten eristyneisyyttä;

| d) | uusiutuvien energialähteiden liitäntä ja yhdentäminen; ja |
| --- | --- |

d)

uusiutuvien energialähteiden liitäntä ja yhdentäminen; ja

| e) | yhteenliitettyjen energiaverkkojen turvallisuus, käyttövarmuus ja yhteentoimivuus, myös mahdollisuus käyttää tarvittaessa monisuuntaisia kaasuvirtoja. |
| --- | --- |

e)

yhteenliitettyjen energiaverkkojen turvallisuus, käyttövarmuus ja yhteentoimivuus, myös mahdollisuus käyttää tarvittaessa monisuuntaisia kaasuvirtoja.

5 artikla

Painopisteet

EEPR-ohjelman tarkoituksena on mukauttaa ja kehittää kiireellisesti yhteisön kannalta erityisen merkittäviä energiaverkkoja energian sisämarkkinoiden toiminnan tukemiseksi ja erityisesti yhteenliittämiskapasiteetin, toimitusvarmuuden ja energiahuollon monipuolisuuden lisäämiseksi sekä teknisten, taloudellisten ja ympäristöön liittyvien esteiden poistamiseksi. Yhteisön erityistuki on tarpeen energiaverkkojen kehittämiseksi tehokkaammin ja niiden rakentamisen nopeuttamiseksi erityisesti alueilla, joilla siirtoreittejä ja toimituslähteitä on vähän.

6 artikla

Yhteisön rahoitustuen myöntäminen

1.   EEPR-ohjelmasta kaasu- ja sähköinfrastruktuurihankkeille annettavaa rahoitustukea, jäljempänä ’EEPR-tuki’, myönnetään toimille, joilla toteutetaan liitteessä olevassa A osassa lueteltuja hankkeita tai tällaisten hankkeiden osia ja jotka edistävät 4 artiklassa asetettuja tavoitteita.

2.   Komissio pyytää ehdotuksia 1 kohdassa tarkoitettujen toimien yksilöimiseksi ja arvioi, ovatko nämä ehdotukset 7 artiklassa säädettyjen tukikelpoisuusperusteiden ja 8 artiklassa säädettyjen valinta- ja myöntämisperusteiden mukaisia.

3.   Komissio ilmoittaa myönnettävästä EEPR-tuesta tuensaajille.

7 artikla

Tukikelpoisuus

1.   Tukikelpoisia EEPR-tukeen ovat ainoastaan ehdotukset, joilla toteutetaan liitteessä olevassa A osassa lueteltuja hankkeita, jotka eivät ylitä siinä vahvistettua EEPR-tuen enimmäismäärää ja jotka täyttävät 8 artiklan mukaiset valinta- ja myöntämisperusteet.

2.   Ehdotuksia voivat tehdä

| a) | jäsenvaltiot, joko yksin tai yhdessä; |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltiot, joko yksin tai yhdessä;

| b) | kaikkien niiden jäsenvaltioiden suostumuksella, joita hanke suoranaisesti koskee;






  i) | julkiset tai yksityiset yritykset tai tahot, joko yksin tai yhdessä; |
| --- | --- | --- |

b)

kaikkien niiden jäsenvaltioiden suostumuksella, joita hanke suoranaisesti koskee;

i)

julkiset tai yksityiset yritykset tai tahot, joko yksin tai yhdessä;

| ii) | kansainväliset organisaatiot, joko yksin tai yhdessä; tai |
| --- | --- |

ii)

kansainväliset organisaatiot, joko yksin tai yhdessä; tai

| iii) | yhteisyritykset. |
| --- | --- |

iii)

yhteisyritykset.

3.   Luonnollisten henkilöiden tekemät ehdotukset eivät ole tukikelpoisia.

8 artikla

Valinta- ja myöntämisperusteet

1.   Arvioidessaan 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ehdotuspyynnön mukaisesti saatuja ehdotuksia komissio soveltaa seuraavia valintaperusteita:

| a) | lähestymistavan järkevyys ja tekninen sopivuus; |
| --- | --- |

a)

lähestymistavan järkevyys ja tekninen sopivuus;

| b) | rahoitusjärjestelyn varmuus toimen koko investointivaiheen osalta. |
| --- | --- |

b)

rahoitusjärjestelyn varmuus toimen koko investointivaiheen osalta.

2.   Arvioidessaan 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ehdotuspyynnön mukaisesti saatuja ehdotuksia komissio soveltaa seuraavia myöntämisperusteita:

| a) | hankkeen kehitysaste, joka määritellään sen perusteella, onko hankkeen toteutuksessa päästy investointivaiheeseen ja onko merkittäviä pääomakustannuksia syntynyt vuoden 2010 loppuun mennessä; |
| --- | --- |

a)

hankkeen kehitysaste, joka määritellään sen perusteella, onko hankkeen toteutuksessa päästy investointivaiheeseen ja onko merkittäviä pääomakustannuksia syntynyt vuoden 2010 loppuun mennessä;

| b) | missä määrin toimen toteuttaminen viivästyy rahoituksen puutteen vuoksi; |
| --- | --- |

b)

missä määrin toimen toteuttaminen viivästyy rahoituksen puutteen vuoksi;

| c) | missä määrin EEPR-tuki panee liikkeelle uutta julkista ja yksityistä rahoitusta; |
| --- | --- |

c)

missä määrin EEPR-tuki panee liikkeelle uutta julkista ja yksityistä rahoitusta;

| d) | sosioekonomiset vaikutukset; |
| --- | --- |

d)

sosioekonomiset vaikutukset;

| e) | ympäristövaikutukset; |
| --- | --- |

e)

ympäristövaikutukset;

| f) | vaikutus energiaverkon jatkuvuuteen ja yhteentoimivuuteen sekä sen kapasiteetin optimointiin; |
| --- | --- |

f)

vaikutus energiaverkon jatkuvuuteen ja yhteentoimivuuteen sekä sen kapasiteetin optimointiin;

| g) | vaikutus palvelun laadun, turvallisuuden ja luotettavuuden parantamiseen; |
| --- | --- |

g)

vaikutus palvelun laadun, turvallisuuden ja luotettavuuden parantamiseen;

| h) | vaikutus toimivien yhdennettyjen energiamarkkinoiden luomiseen. |
| --- | --- |

h)

vaikutus toimivien yhdennettyjen energiamarkkinoiden luomiseen.

9 artikla

Rahoitusehdot

1.   EEPR-tukea annetaan tuensaajille tai hankkeen toteutuksesta vastaaville kolmansille osapuolille hankkeen toteuttamisesta aiheutuviin, hankkeeseen liittyviin kustannuksiin.

2.   EEPR-tuki voi olla enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

10 artikla

Välineet

1.   Komissio valitsee 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ehdotuspyynnön perusteella ja 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen EEPR-tukea saavat ehdotukset ja määrittelee myönnettävän EEPR-tuen määrän. Komissio määrittää ehdotusten toteuttamista koskevat edellytykset ja menetelmät.

2.   EEPR-tukea myönnetään komission päätösten perusteella.

11 artikla

Jäsenvaltioiden taloudelliset vastuut

1.   Jäsenvaltioiden on huolehdittava hankkeiden teknisestä seurannasta ja varainhoidon valvonnasta tiiviissä yhteistyössä komission kanssa ja varmennettava hankkeissa tai hankkeiden osissa aiheutuneiden kulujen määrä sekä se, että ne ovat tämän asetuksen mukaisia. Jäsenvaltiot voivat pyytää komissiota osallistumaan paikan päällä tehtäviin tarkastuksiin.

2.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle, mitä toimenpiteitä ne ovat toteuttaneet 1 kohdan noudattamiseksi, ja toimitettava sille erityisesti niiden tarkastus-, hallinta- ja seurantajärjestelmien kuvaus, jotka on otettu käyttöön hankkeiden asianmukaisen toteutuksen varmistamiseksi.

2   JAKSO

Merituulivoimahankkeet

12 artikla

EEPR-tuen myöntäminen

1.   Merituulivoimahankkeille myönnetään EEPR-tukea ehdotuspyynnön perusteella, joka rajoittuu toimiin, joilla toteutetaan liitteessä olevassa B osassa lueteltuja hankkeita.

2.   Komissio pyytää ehdotuksia 1 kohdassa tarkoitettujen toimien yksilöimiseksi ja arvioi, ovatko ehdotukset 13 artiklassa säädettyjen tukikelpoisuusperusteiden ja 14 artiklassa säädettyjen valinta- ja myöntämisperusteiden mukaisia.

3.   Komissio ilmoittaa myönnettävästä EEPR-tuesta tuensaajille.

13 artikla

Tukikelpoisuus

1.   Tukikelpoisia EEPR-tukeen ovat ainoastaan ehdotukset, joilla toteutetaan liitteessä olevassa B osassa lueteltuja hankkeita, jotka eivät ylitä siinä vahvistettua EEPR-tuen enimmäismäärää ja jotka täyttävät 14 artiklan mukaiset valinta- ja myöntämisperusteet. Näiden hankkeiden toteutuksesta vastaa kaupallinen yritys.

2.   Ehdotuksia voivat tehdä yritykset, joko yksin tai yhdessä.

3.   Luonnollisten henkilöiden tekemät ehdotukset eivät ole tukikelpoisia.

14 artikla

Valinta- ja myöntämisperusteet

1.   Arvioidessaan 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ehdotuspyynnön mukaisesti saatuja ehdotuksia komissio soveltaa seuraavia valintaperusteita:

| a) | lähestymistavan järkevyys ja tekninen sopivuus; |
| --- | --- |

a)

lähestymistavan järkevyys ja tekninen sopivuus;

| b) | rahoitusjärjestelyn varmuus hankkeen koko investointivaiheen osalta. |
| --- | --- |

b)

rahoitusjärjestelyn varmuus hankkeen koko investointivaiheen osalta.

2.   Arvioidessaan 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ehdotuspyynnön mukaisesti saatuja ehdotuksia komissio soveltaa seuraavia myöntämisperusteita:

| a) | hankkeen kehitysaste, joka määritellään sen perusteella, onko hankkeen toteutuksessa päästy investointivaiheeseen ja onko merkittäviä pääomakustannuksia syntynyt vuoden 2010 loppuun mennessä; |
| --- | --- |

a)

hankkeen kehitysaste, joka määritellään sen perusteella, onko hankkeen toteutuksessa päästy investointivaiheeseen ja onko merkittäviä pääomakustannuksia syntynyt vuoden 2010 loppuun mennessä;

| b) | missä määrin toimien toteuttaminen viivästyy rahoituksen puutteen vuoksi; |
| --- | --- |

b)

missä määrin toimien toteuttaminen viivästyy rahoituksen puutteen vuoksi;

| c) | missä määrin hanke parantaa tai suurentaa jo rakenteilla tai suunnitteluvaiheessa olevien laitteistojen ja infrastruktuurien kokoa; |
| --- | --- |

c)

missä määrin hanke parantaa tai suurentaa jo rakenteilla tai suunnitteluvaiheessa olevien laitteistojen ja infrastruktuurien kokoa;

| d) | missä määrin hankkeeseen sisältyy täysimittaisten ja teollista kokoa edustavien laitteistojen ja infrastruktuurien rakentamista ja missä määrin siinä puututaan erityisesti seuraaviin kysymyksiin:






  i) | tuulisähkön vaihtelujen tasoittaminen integroivien järjestelmien avulla; |
| --- | --- | --- |

d)

missä määrin hankkeeseen sisältyy täysimittaisten ja teollista kokoa edustavien laitteistojen ja infrastruktuurien rakentamista ja missä määrin siinä puututaan erityisesti seuraaviin kysymyksiin:

i)

tuulisähkön vaihtelujen tasoittaminen integroivien järjestelmien avulla;

| ii) | laajamittaiset varastointijärjestelmät; |
| --- | --- |

ii)

laajamittaiset varastointijärjestelmät;

| iii) | tuulipuistojen hallinta virtuaalivoimalaitoksina (yli 1 GW); |
| --- | --- |

iii)

tuulipuistojen hallinta virtuaalivoimalaitoksina (yli 1 GW);

| iv) | nykyistä käytäntöä kauemmas merelle tai syvemmille vesille (20–50 m) sijoitetut turbiinit; |
| --- | --- |

iv)

nykyistä käytäntöä kauemmas merelle tai syvemmille vesille (20–50 m) sijoitetut turbiinit;

| v) | uudet tukirakenneratkaisut; tai |
| --- | --- |

v)

uudet tukirakenneratkaisut; tai

| vi) | näiden prosessien kokoonpano-, asennus-, käyttö-, käytöstäpoisto- ja testausprosessit täysimittaisissa hankkeissa; |
| --- | --- |

vi)

näiden prosessien kokoonpano-, asennus-, käyttö-, käytöstäpoisto- ja testausprosessit täysimittaisissa hankkeissa;

| e) | hankkeen innovatiiviset piirteet ja se, missä määrin siinä demonstroidaan tällaisten piirteiden toteuttamista; |
| --- | --- |

e)

hankkeen innovatiiviset piirteet ja se, missä määrin siinä demonstroidaan tällaisten piirteiden toteuttamista;

| f) | hankkeen vaikutus ja se, missä määrin se edesauttaa yhteisön merituuliverkon toteuttamista, sekä hankkeen toistettavuusmahdollisuudet; |
| --- | --- |

f)

hankkeen vaikutus ja se, missä määrin se edesauttaa yhteisön merituuliverkon toteuttamista, sekä hankkeen toistettavuusmahdollisuudet;

| g) | hakijoiden osoittama sitoutuminen hankkeessa saavutetun teknologisen edistymisen tulosten levittämiseen muille eurooppalaisille toimijoille yhteisön lainsäädännön ja erityisesti Euroopan strategisessa energiateknologiasuunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden ja rakenteiden kanssa yhteensopivalla tavalla. |
| --- | --- |

g)

hakijoiden osoittama sitoutuminen hankkeessa saavutetun teknologisen edistymisen tulosten levittämiseen muille eurooppalaisille toimijoille yhteisön lainsäädännön ja erityisesti Euroopan strategisessa energiateknologiasuunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden ja rakenteiden kanssa yhteensopivalla tavalla.

15 artikla

Rahoitusehdot

1.   EEPR-tukea annetaan hankkeen toteuttamisesta aiheutuviin, hankkeeseen liittyviin kustannuksiin.

2.   EEPR-tuki voi olla enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

16 artikla

Välineet

1.   Komissio valitsee 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ehdotuspyynnön perusteella ja 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen EEPR-tukea saavat ehdotukset ja määrittelee myönnettävän rahoituksen määrän. Komissio määrittää ehdotusten toteuttamista koskevat edellytykset ja menetelmät.

2.   EEPR-tukea myönnetään tukisopimusten perusteella.

3   JAKSO

Hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia koskevat hankkeet

17 artikla

EEPR-tuen myöntäminen

1.   Hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin liittyvää EEPR-tukea myönnetään toimille, joilla toteutetaan liitteessä olevassa C osassa lueteltuja hankkeita.

2.   Komissio pyytää ehdotuksia tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen toimien yksilöimiseksi ja arvioi, ovatko ehdotukset 18 artiklassa säädettyjen tukikelpoisuusperusteiden ja 19 artiklassa säädettyjen valinta- ja myöntämisperusteiden mukaisia.

3.   Jos saadaan useita ehdotuksia samassa jäsenvaltiossa sijaitsevista hankkeista ja ehdotukset täyttävät 18 artiklassa säädetyt tukikelpoisuusperusteet ja 19 artiklan 1 kohdassa säädetyt valintaperusteet, komissio valitsee 19 artiklan 2 kohdassa säädettyjen myöntämisperusteiden pohjalta EEPR-tuen saajaksi enintään yhden ehdotuksen kustakin jäsenvaltiosta.

4.   Komissio ilmoittaa myönnettävästä EEPR-tuesta tuensaajille.

18 artikla

Tukikelpoisuus

1.   Tukikelpoisia EEPR-tukeen ovat ainoastaan ehdotukset, jotka koskevat liitteessä olevassa C osassa lueteltujen hankkeiden toteuttamista ja täyttävät 19 artiklan mukaiset valinta- ja myöntämisperusteet sekä seuraavat ehdot:

| a) | hankkeessa demonstroidaan, että siinä voidaan ottaa talteen vähintään 80 prosenttia teollisuuslaitosten hiilidioksidista sekä siirtää ja varastoida tämä hiilidioksidi maaperään turvallisesti; |
| --- | --- |

a)

hankkeessa demonstroidaan, että siinä voidaan ottaa talteen vähintään 80 prosenttia teollisuuslaitosten hiilidioksidista sekä siirtää ja varastoida tämä hiilidioksidi maaperään turvallisesti;

| b) | voimalaitosten osalta hiilidioksidin talteenotto demonstroidaan voimalaitoksissa, joiden tuotantoteho on 250 MW sähköä tai vastaava; |
| --- | --- |

b)

voimalaitosten osalta hiilidioksidin talteenotto demonstroidaan voimalaitoksissa, joiden tuotantoteho on 250 MW sähköä tai vastaava;

| c) | hankkeen toteuttajat antavat sitovan lausuman, jonka mukaan ne antavat demonstrointilaitoksessa syntyvän yleisluonteisen tietämyksen laajemmin teollisuuden ja komission käyttöön sekä edesauttavat Euroopan strategisen energiateknologiasuunnitelman toteuttamista. |
| --- | --- |

c)

hankkeen toteuttajat antavat sitovan lausuman, jonka mukaan ne antavat demonstrointilaitoksessa syntyvän yleisluonteisen tietämyksen laajemmin teollisuuden ja komission käyttöön sekä edesauttavat Euroopan strategisen energiateknologiasuunnitelman toteuttamista.

2.   Ehdotuksia voivat tehdä yritykset, joko yksin tai yhdessä.

3.   Luonnollisten henkilöiden tekemät ehdotukset eivät ole tukikelpoisia.

19 artikla

Valinta- ja myöntämisperusteet

1.   Arvioidessaan 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ehdotuspyynnön mukaisesti saatuja ehdotuksia komissio soveltaa seuraavia valintaperusteita:

| a) | lähestymistavan järkevyys ja tekninen sopivuus; |
| --- | --- |

a)

lähestymistavan järkevyys ja tekninen sopivuus;

| b) | hankkeen kehitysaste, joka määritellään sen perusteella, onko hankkeen toteutuksessa päästy investointivaiheeseen, joka sisältää varastointivaihtoehtojen tutkimisen ja kehittämisen, ja onko merkittäviä investointeihin liittyviä kustannuksia syntynyt vuoden 2010 loppuun mennessä; |
| --- | --- |

b)

hankkeen kehitysaste, joka määritellään sen perusteella, onko hankkeen toteutuksessa päästy investointivaiheeseen, joka sisältää varastointivaihtoehtojen tutkimisen ja kehittämisen, ja onko merkittäviä investointeihin liittyviä kustannuksia syntynyt vuoden 2010 loppuun mennessä;

| c) | rahoitusjärjestelyn varmuus hankkeen koko investointivaiheen osalta; |
| --- | --- |

c)

rahoitusjärjestelyn varmuus hankkeen koko investointivaiheen osalta;

| d) | kaikkien hankkeen rakentamiseen ja toimintaan ehdotetulla yhdellä tai useammalla sijoituspaikalla tarvittavien lupien yksilöinti sekä strategia niiden hankkimiseksi. |
| --- | --- |

d)

kaikkien hankkeen rakentamiseen ja toimintaan ehdotetulla yhdellä tai useammalla sijoituspaikalla tarvittavien lupien yksilöinti sekä strategia niiden hankkimiseksi.

2.   Arvioidessaan 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ehdotuspyynnön mukaisesti saatuja ehdotuksia komissio soveltaa seuraavia myöntämisperusteita:

| a) | missä määrin toimen toteuttaminen viivästyy rahoituksen puutteen vuoksi; |
| --- | --- |

a)

missä määrin toimen toteuttaminen viivästyy rahoituksen puutteen vuoksi;

| b) | pyydetty rahoitus suhteessa hankkeen viiden ensimmäisen toimintavuoden aikana vältettyjen hiilidioksidipäästötonnien määrään; |
| --- | --- |

b)

pyydetty rahoitus suhteessa hankkeen viiden ensimmäisen toimintavuoden aikana vältettyjen hiilidioksidipäästötonnien määrään;

| c) | hankkeen monimutkaisuus ja järjestelmän innovatiivisuus kokonaisuutena katsottuna, mukaan luettuina muut täydentävät tutkimustoimet, sekä hakijoiden osoittama sitoutuminen hankkeessa saavutetun teknologisen edistymisen tulosten levittämiseen muille eurooppalaisille toimijoille yhteisön lainsäädännön ja erityisesti Euroopan strategisessa energiateknologiasuunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden ja rakenteiden kanssa yhteensopivalla tavalla; |
| --- | --- |

c)

hankkeen monimutkaisuus ja järjestelmän innovatiivisuus kokonaisuutena katsottuna, mukaan luettuina muut täydentävät tutkimustoimet, sekä hakijoiden osoittama sitoutuminen hankkeessa saavutetun teknologisen edistymisen tulosten levittämiseen muille eurooppalaisille toimijoille yhteisön lainsäädännön ja erityisesti Euroopan strategisessa energiateknologiasuunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden ja rakenteiden kanssa yhteensopivalla tavalla;

| d) | hallintasuunnitelman uskottavuus ja sopivuus sekä siihen sisältyvien tieteellisten ja teknisten tietojen osalta osoitettu valmius saada ehdotettu ratkaisu toimintavalmiiksi 31 päivään joulukuuta 2015 mennessä. |
| --- | --- |

d)

hallintasuunnitelman uskottavuus ja sopivuus sekä siihen sisältyvien tieteellisten ja teknisten tietojen osalta osoitettu valmius saada ehdotettu ratkaisu toimintavalmiiksi 31 päivään joulukuuta 2015 mennessä.

20 artikla

Rahoitusehdot

1.   EEPR-tukea annetaan pelkästään niihin hankkeen toteuttamiseen liittyviin kustannuksiin, jotka liittyvät hiilidioksidin talteenottoon, kuljetukseen ja varastointiin, ottaen huomioon toiminnasta mahdollisesti saatavat tuotot.

2.   EEPR-tuki voi olla enintään 80 prosenttia tukikelpoisten investointikustannusten kokonaismäärästä.

21 artikla

Välineet

1.   Komissio valitsee 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ehdotuspyynnön perusteella ja 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen EEPR-tukea saavat ehdotukset ja määrittelee myönnettävän EEPR-tuen määrän. Komissio määrittää ehdotusten toteutuksen edellytykset ja menetelmät.

2.   EEPR-tukea myönnetään tukisopimusten perusteella.

III   LUKU

YHTEISET SÄÄNNÖKSET

22 artikla

Muu EEPR-tuki ja muut rahoitusvälineet

1.   Osa liitteessä luetelluille hankkeille annettavasta yhteisön tuesta voidaan toteuttaa rahoitusosuutena Euroopan investointipankin varoista rahoitettavaan soveltuvaan välineeseen. Tämä rahoitusosuus on korkeintaan 500 000 000 euroa.

2.   Yhteisön rahoitusriski lainavakuusvälineen tai muun rahoitusvälineen osalta, hallinnolliset maksut ja muut tukikelpoiset kustannukset mukaan lukien, rajoittuu asianomaiseen välineeseen osoitettuun yhteisön rahoitusosuuteen, eikä Euroopan unionin yleiseen talousarvioon voi kohdistua muita vastuita.

3.   Komissio päättää 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen asianomaiselle välineelle annettavan EEPR-tuen määrästä. Komissio ja Euroopan investointipankki tekevät yhteisymmärryspöytäkirjan, jossa määritetään tämän päätöksen täytäntöönpanoa koskevat edellytykset ja menetelmät.

23 artikla

Ohjelmointi ja toteutusta koskevat järjestelyt

1.   Komissio panee ehdotuspyynnöt vireille suoraan 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun talousarvion rajoissa ja II luvussa esitettyjen tukikelpoisuus-, valinta- ja myöntämisperusteiden pohjalta.

2.   EEPR-tuki saa kattaa ainoastaan ne hankkeeseen liittyvät kulut, jotka ovat aiheutuneet tuensaajille ja 9 artiklan mukaisten hankkeiden osalta myös hankkeen toteutuksesta vastaaville kolmansille osapuolille. Kulut voivat olla tukikelpoisia 29 artiklassa tarkoitetusta päivästä alkaen.

3.   Arvonlisävero ei ole tukikelpoinen kustannus, lukuun ottamatta palautuskelvotonta arvonlisäveroa.

4.   Tämän asetuksen nojalla rahoitettavien hankkeiden ja toimien toteuttamisessa on noudatettava yhteisön lainsäädäntöä ja otettava huomioon asiaa koskevat yhteisön politiikat, erityisesti kilpailua koskevat, sovellettavat valtiontukisäännöt mukaan luettuina, sekä ympäristönsuojelua, terveyttä, kestävää kehitystä ja julkisia hankintoja koskevat politiikat.

24 artikla

Jäsenvaltioiden yleinen vastuu

Jäsenvaltioiden on kaikin tavoin pyrittävä toteuttamaan vastuualueellaan EEPR-tukea saavat hankkeet, erityisesti tehokkain hallinnollisin lupia ja varmennuksia koskevin menettelyin.

25 artikla

Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaaminen

1.   Komissio varmistaa sen, että tämän asetuksen nojalla rahoitettuja toimia toteutettaessa yhteisön taloudelliset edut suojataan soveltamalla toimenpiteitä, joilla ehkäistään petoksia, lahjontaa ja kaikkea muuta lainvastaista toimintaa, suorittamalla tehokasta valvontaa ja perimällä takaisin aiheettomasti maksettuja määriä ja panemalla väärinkäytösten ilmetessä täytäntöön tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95, asetuksen (EY, Euratom) N:o 2185/96 ja asetuksen (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti.

2.   Tämän asetuksen nojalla rahoitettujen yhteisön toimien osalta asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla väärinkäytöksellä tarkoitetaan kaikkea yhteisön oikeuden säännösten tai määräysten taikka sopimusvelvoitteiden rikkomista, joka johtuu taloudellisen toimijan teosta tai laiminlyönnistä ja jonka tuloksena on tai voi olla perusteettoman menon takia vahinko Euroopan unionin yleiselle talousarviolle tai sen hoidossa oleville talousarvioille.

3.   Kaikkiin tästä asetuksesta johtuviin täytäntöönpanotoimenpiteisiin on erityisesti sisällytettävä määräykset komission tai sen valtuuttaman edustajan suorittamasta varainhoidon ja muusta valvonnasta sekä Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suorittamista tarkastuksista, jotka voidaan tarvittaessa tehdä paikan päällä.

IV   LUKU

TÄYTÄNTÖÖNPANO- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET

26 artikla

Komiteat

1.   Komissiota avustavat seuraavat komiteat:

| a) | kaasu- ja sähköinfrastruktuurihankkeiden osalta yleisistä säännöistä yhteisön rahoitustuelle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla 20 päivänä kesäkuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 680/2007 (9) 15 artiklalla perustettu komitea; |
| --- | --- |

a)

kaasu- ja sähköinfrastruktuurihankkeiden osalta yleisistä säännöistä yhteisön rahoitustuelle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla 20 päivänä kesäkuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 680/2007 (9) 15 artiklalla perustettu komitea;

| b) | merituulivoimahankkeiden osalta Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta Yhteistyö 19 päivänä joulukuuta 2006 tehdyn neuvoston päätöksen 2006/971/EY (10) 8 artiklalla perustettu komitea; |
| --- | --- |

b)

merituulivoimahankkeiden osalta Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta Yhteistyö 19 päivänä joulukuuta 2006 tehdyn neuvoston päätöksen 2006/971/EY (10) 8 artiklalla perustettu komitea;

| c) | hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia koskevien hankkeiden osalta päätöksen 2006/971/EY 8 artiklalla perustettu komitea. |
| --- | --- |

c)

hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia koskevien hankkeiden osalta päätöksen 2006/971/EY 8 artiklalla perustettu komitea.

2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuksi määräajaksi vahvistetaan yksi kuukausi.

27 artikla

Arviointi

1.   Komissio suorittaa 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä EEPR-ohjelman arvioinnin sen määrittämiseksi, onko määrärahoja käytetty tehokkaasti.

2.   Komissio voi pyytää tukea saavaa jäsenvaltiota esittämään erityisen arvioinnin tämän asetuksen II luvun 1 jakson nojalla rahoitetuista hankkeista tai tarvittaessa antamaan komissiolle tiedot ja avun, joita tällaisten hankkeiden arviointi edellyttää.

3.   Komissio antaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle arviointikertomuksen EEPR-ohjelmalla saavutetuista tuloksista.

28 artikla

Tiedottaminen Euroopan parlamentille ja neuvostolle

Komissio seuraa tämän asetuksen täytäntöönpanoa. Komissio toimittaa, esittäessään alustavan talousarvioesityksen, Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain kertomuksen EEPR-ohjelman toteuttamisesta.

Jos kertomuksessa todetaan, että ensisijaisten hankkeiden täytäntöönpanoon liittyy vakavia riskejä, komissio suosittelee toimenpiteitä näiden riskien vähentämiseksi ja tekee tarvittaessa ja elvytyssuunnitelman mukaisesti lisäehdotuksia tällaisista hankkeista.

29 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2009.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

H.-G. PÖTTERING

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

E. ERLANDSSON

---

(1)  Lausunto annettu 13. toukokuuta 2009 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 6. toukokuuta 2009 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 7. heinäkuuta 2009.

2

(3)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

3

(4)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1.

4

(5)  EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1.

5

(6)  EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.

6

(7)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.

7

(8)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

8

(9)  EUVL L 162, 22.6.2007, s. 1.

9

(10)  EUVL L 400, 30.12.2006, s. 86.

10

---

LIITE

TUKIKELPOISET HANKKEET

A.   Kaasu- ja sähköinfrastruktuurihankkeet

1.   Kaasuyhdysputket

| Hanke | Tuettujen hankkeiden sijainti | Suunniteltu yhteisön rahoitus
  (milj. euroa) |
| --- | --- | --- |
| Eteläinen kaasulinja |
| NABUCCO | Itävalta, Unkari, Bulgaria, Saksa, Romania | 200 |
| ITGI – Poseidon | Italia, Kreikka | 100 |
| Itämeren yhteys |
| Skanled-putkihanke | Puola, Tanska, Ruotsi | 150 |
| Nesteytetyn maakaasun verkosto |
| Nesteytetyn maakaasun vastaanottoterminaali Puolan rannikolla Świnoujścien satamassa | Puola | 80 |
| Keski- ja Kaakkois-Eurooppa |
| Slovakian ja Unkarin välinen yhdysputki (Vel’ký Krtíš – Vecsés) | Slovakia, Unkari | 30 |
| Kaasunsiirtojärjestelmä Sloveniassa Itävallan rajan ja Ljubljanan välillä (poislukien osuus Rogatec–Kidričevo) | Slovenia | 40 |
| Bulgarian ja Kreikan välinen yhdysputki (Stara Zagora – Dimitrovgrad-Komotini) | Bulgaria, Kreikka | 45 |
| Romanian ja Unkarin välinen yhdysputki | Romania, Unkari | 30 |
| Kaasunvarastointikapasiteetin laajentaminen Tšekin siirtokeskuksessa | Tšekki | 35 |
| Infrastruktuuri ja laitteistot, jotka mahdollistavat kaasun virtauksen vastakkaiseen suuntaan lyhytaikaisten toimitushäiriöiden aikana | Itävalta, Bulgaria, Tšekki, Viro, Kreikka, Unkari, Latvia, Liettua, Puola, Portugali, Romania, Slovakia | 80 |
| Slovakian ja Puolan välinen yhteys | Slovakia, Puola | 20 |
| Unkarin ja Kroatian välinen yhteys | Unkari | 20 |
| Bulgarian ja Romanian välinen yhteys Välimeri | Bulgaria, Romania | 10 |
| Välimeri |
| Ranskan kaasuverkon vahvistaminen Afrikka–Espanja–Ranska-akselilla | Ranska | 200 |
| GALSI (Algeria–Italia-kaasuputki) | Italia | 120 |
| Kaasun yhteenliitäntä, läntinen akseli, Larraun haara | Espanja | 45 |
| Pohjanmeren alue |
| Saksa–Belgia–Yhdistynyt kuningaskunta putki | Belgia | 35 |
| Ranskan ja Belgian välinen yhteys | Ranska, Belgia | 200 |
| YHTEENSÄ | | 1 440 |

Hanke

Tuettujen hankkeiden sijainti

Suunniteltu yhteisön rahoitus

(milj. euroa)

Eteläinen kaasulinja

NABUCCO

Itävalta, Unkari, Bulgaria, Saksa, Romania

200

ITGI – Poseidon

Italia, Kreikka

100

Itämeren yhteys

Skanled-putkihanke

Puola, Tanska, Ruotsi

150

Nesteytetyn maakaasun verkosto

Nesteytetyn maakaasun vastaanottoterminaali Puolan rannikolla Świnoujścien satamassa

Puola

80

Keski- ja Kaakkois-Eurooppa

Slovakian ja Unkarin välinen yhdysputki (Vel’ký Krtíš – Vecsés)

Slovakia, Unkari

30

Kaasunsiirtojärjestelmä Sloveniassa Itävallan rajan ja Ljubljanan välillä (poislukien osuus Rogatec–Kidričevo)

Slovenia

40

Bulgarian ja Kreikan välinen yhdysputki (Stara Zagora – Dimitrovgrad-Komotini)

Bulgaria, Kreikka

45

Romanian ja Unkarin välinen yhdysputki

Romania, Unkari

30

Kaasunvarastointikapasiteetin laajentaminen Tšekin siirtokeskuksessa

Tšekki

35

Infrastruktuuri ja laitteistot, jotka mahdollistavat kaasun virtauksen vastakkaiseen suuntaan lyhytaikaisten toimitushäiriöiden aikana

Itävalta, Bulgaria, Tšekki, Viro, Kreikka, Unkari, Latvia, Liettua, Puola, Portugali, Romania, Slovakia

80

Slovakian ja Puolan välinen yhteys

Slovakia, Puola

20

Unkarin ja Kroatian välinen yhteys

Unkari

20

Bulgarian ja Romanian välinen yhteys Välimeri

Bulgaria, Romania

10

Välimeri

Ranskan kaasuverkon vahvistaminen Afrikka–Espanja–Ranska-akselilla

Ranska

200

GALSI (Algeria–Italia-kaasuputki)

Italia

120

Kaasun yhteenliitäntä, läntinen akseli, Larraun haara

Espanja

45

Pohjanmeren alue

Saksa–Belgia–Yhdistynyt kuningaskunta putki

Belgia

35

Ranskan ja Belgian välinen yhteys

Ranska, Belgia

200

YHTEENSÄ

1 440

2.   Rajayhdysjohdot

| Hanke | Tuettujen hankkeiden sijainti | Suunniteltu yhteisön rahoitus
  (milj. euroa) |
| --- | --- | --- |
| Itämeren yhteys |
| Estlink-2 | Viro, Suomi | 100 |
| Ruotsin ja Baltian maiden välinen yhteys ja Baltian maiden verkon lujittaminen | Ruotsi, Latvia, Liettua | 175 |
| Keski- ja Kaakkois-Eurooppa |
| Halle/Saale – Schweinfurt | Saksa | 100 |
| Wien-Győr | Itävalta, Unkari | 20 |
| Välimeri |
| Portugalin ja Espanjan välisen yhteyden vahvistaminen | Portugali | 50 |
| Ranskan ja Espanjan välinen yhteys (Baixas – Sta Llogaia) | Ranska, Espanja | 225 |
| Uusi 380 kV:n merenalainen vaihtovirtakaapeli Sisilian ja Manner-Italian välillä (Sorgente–Rizziconi) | Italia | 110 |
| Pohjanmeren alue |
| Irlannin ja Walesin välinen 500 MW:n yhdysjohto (Meath-Deeside) | Irlanti, Yhdistynyt kuningas kunta | 110 |
| Maltan ja Italian välinen sähköyhteys | Malta/Italia | 20 |
| YHTEENSÄ | | 910 |

Hanke

Tuettujen hankkeiden sijainti

Suunniteltu yhteisön rahoitus

(milj. euroa)

Itämeren yhteys

Estlink-2

Viro, Suomi

100

Ruotsin ja Baltian maiden välinen yhteys ja Baltian maiden verkon lujittaminen

Ruotsi, Latvia, Liettua

175

Keski- ja Kaakkois-Eurooppa

Halle/Saale – Schweinfurt

Saksa

100

Wien-Győr

Itävalta, Unkari

20

Välimeri

Portugalin ja Espanjan välisen yhteyden vahvistaminen

Portugali

50

Ranskan ja Espanjan välinen yhteys (Baixas – Sta Llogaia)

Ranska, Espanja

225

Uusi 380 kV:n merenalainen vaihtovirtakaapeli Sisilian ja Manner-Italian välillä (Sorgente–Rizziconi)

Italia

110

Pohjanmeren alue

Irlannin ja Walesin välinen 500 MW:n yhdysjohto (Meath-Deeside)

Irlanti, Yhdistynyt kuningas kunta

110

Maltan ja Italian välinen sähköyhteys

Malta/Italia

20

YHTEENSÄ

910

3.   Pieniä saaria koskevat hankkeet

| Pieniä eristyneitä saaria koskevat aloitteet | Kypros | 10 |
| --- | --- | --- |
| Malta | 5 |
| YHTEENSÄ | | 15 |

Pieniä eristyneitä saaria koskevat aloitteet

Kypros

10

Malta

5

YHTEENSÄ

15

B.   Merituulivoimahankkeet

| Hanke | Kapasiteetti | Tuettujen hankkeiden sijainti | Suunniteltu yhteisön rahoitus
  (milj. euroa) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Merituulivoiman liittäminen verkkoon |
| 1.1. | Baltic – Kriegers Flak I, II, III
  Perustuu kehitteillä oleviin hankkeisiin. Rahoituksella pyritään varmistamaan, että yhteisen yhteenliitäntäratkaisun luomiseen saadaan tarvittavat lisävarat. |

Hanke

Kapasiteetti

Tuettujen hankkeiden sijainti

Suunniteltu yhteisön rahoitus

(milj. euroa)

Merituulivoiman liittäminen verkkoon

1.1.

Baltic – Kriegers Flak I, II, III

Perustuu kehitteillä oleviin hankkeisiin. Rahoituksella pyritään varmistamaan, että yhteisen yhteenliitäntäratkaisun luomiseen saadaan tarvittavat lisävarat.

1,5 GW

Tanska, Ruotsi, Saksa, Puola

150

| 1.2. | Pohjanmeren verkko
  Offshore-verkon modulaarinen kehittäminen, virtuaalisen offshore-voimalaitoksen demonstrointi sekä integrointi nykyiseen onshore-verkkoon. |
| --- | --- |

1.2.

Pohjanmeren verkko

Offshore-verkon modulaarinen kehittäminen, virtuaalisen offshore-voimalaitoksen demonstrointi sekä integrointi nykyiseen onshore-verkkoon.

1 GW

Yhdistynyt kuningas-kunta, Alankomaat, Saksa, Irlanti, Tanska, Belgia, Ranska, Luxemburg

165

Uudet turbiinit, rakenteet ja komponentit, valmistuskapasiteettien optimointi

| 2.1. | Borkum West II – Bard 1 – Nordsee Ost Global Tech I
  Uuden sukupolven usean megawatin turbiinit (5–7 MW) ja innovatiiviset rakenteet, jotka sijaitsevat kaukana rannikosta (enimmillään 100 km) syvissä vesissä (enimmillään 40 m). |
| --- | --- |

2.1.

Borkum West II – Bard 1 – Nordsee Ost Global Tech I

Uuden sukupolven usean megawatin turbiinit (5–7 MW) ja innovatiiviset rakenteet, jotka sijaitsevat kaukana rannikosta (enimmillään 100 km) syvissä vesissä (enimmillään 40 m).

1,6 GW

Saksa

200

| 2.2. | Aberdeenin merituulipuisto (Euroopan testauskeskus)
  Perustuu kehitteillä olevaan hankkeeseen – usean megawatin turbiinien testaus. Innovatiivisten rakenteiden ja tukirakenteiden kehittäminen, mukaan luettuna merituulivoiman tuotantolaitteiden valmistuskapasiteettien optimointi. Tähtäimessä on koon kasvattaminen 100 megawattiin. |
| --- | --- |

2.2.

Aberdeenin merituulipuisto (Euroopan testauskeskus)

Perustuu kehitteillä olevaan hankkeeseen – usean megawatin turbiinien testaus. Innovatiivisten rakenteiden ja tukirakenteiden kehittäminen, mukaan luettuna merituulivoiman tuotantolaitteiden valmistuskapasiteettien optimointi. Tähtäimessä on koon kasvattaminen 100 megawattiin.

0,25 GW

Yhdistynyt kuningas kunta

40

| 2.3. | Thornton Bank
  Perustuu kehitteillä olevaan hankkeeseen. Kuudennessa puiteohjelmassa yhteisrahoitetun Downvind-hankkeen tulosten hyödyntäminen. Downvind-laitteistojen turbiinien suurentaminen (5 MW) syvissä vesissä (enimmillään 30 m) vähäisin maisemavaikutuksin (enintään 30 km). |
| --- | --- |

2.3.

Thornton Bank

Perustuu kehitteillä olevaan hankkeeseen. Kuudennessa puiteohjelmassa yhteisrahoitetun Downvind-hankkeen tulosten hyödyntäminen. Downvind-laitteistojen turbiinien suurentaminen (5 MW) syvissä vesissä (enimmillään 30 m) vähäisin maisemavaikutuksin (enintään 30 km).

90 MW

Belgia

10

YHTEENSÄ

565

C.   Hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin liittyvät hankkeet

| Hankkeen nimi ja sijainti | Suunniteltu yhteisön rahoitus
  (milj. euroa) | Polttoaine | Kapasiteetti | Talteenottotekniikka | Varastointiratkaisu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Huerth | Saksa | 180 | Hiili | 450 MW | IGCC | Suolainen pohjavesiesiintymä |
| Jaenschwalde | | | Hiili | 500 MW | Oxyfuel | Öljy-/kaasukentät |
| Eemshaven | Alankomaat | 180 | Hiili | 1 200 MW | IGCC | Öljy-/kaasukentät |
| Rotterdam | Hiili | 1 080 MW | PC | Öljy-/kaasukentät |
| Rotterdam | Hiili | 800 MW | PC | Öljy-/kaasukentät |
| Bełchatów | Puola | 180 | Hiili | 858 MW | PC | Suolainen pohjavesiesiintymä |
| Compostilla
  (León) | Espanja | 180 | Hiili | 500 MW | Oxyfuel | Suolainen pohjavesiesiintymä |
| Kingsnorth | Yhdistynyt kuningaskunta | 180 | Hiili | 800 MW | PC | Öljy-/kaasukentät |
| Longannet | Hiili | 3 390 MW | PC | Suolainen pohjavesiesiintymä |
| Tilbury | Hiili | 1 600 MW | PC | Öljy-/kaasukentät |
| Hatfield
  (Yorkshire) | Hiili | 900 MW | IGCC | Öljy-/kaasukentät |
| Porto Tolle | Italia | 100 | Hiili | 660 MW | PC | |
| Teollinen hiilidioksidin talteenottohanke |
| Florange | Ranska | 50 | Hiilidioksidin kuljetus teollisuuslaitoksesta (terästehdas) maanalaiseen varastoon (suolainen akviferi) |
| YHTEENSÄ | 1 050 |

Hankkeen nimi ja sijainti

Suunniteltu yhteisön rahoitus

(milj. euroa)

Polttoaine

Kapasiteetti

Talteenottotekniikka

Varastointiratkaisu

Huerth

Saksa

180

Hiili

450 MW

IGCC

Suolainen pohjavesiesiintymä

Jaenschwalde

Hiili

500 MW

Oxyfuel

Öljy-/kaasukentät

Eemshaven

Alankomaat

180

Hiili

1 200 MW

IGCC

Öljy-/kaasukentät

Rotterdam

Hiili

1 080 MW

PC

Öljy-/kaasukentät

Rotterdam

Hiili

800 MW

PC

Öljy-/kaasukentät

Bełchatów

Puola

180

Hiili

858 MW

PC

Suolainen pohjavesiesiintymä

Compostilla

(León)

Espanja

180

Hiili

500 MW

Oxyfuel

Suolainen pohjavesiesiintymä

Kingsnorth

Yhdistynyt kuningaskunta

180

Hiili

800 MW

PC

Öljy-/kaasukentät

Longannet

Hiili

3 390 MW

PC

Suolainen pohjavesiesiintymä

Tilbury

Hiili

1 600 MW

PC

Öljy-/kaasukentät

Hatfield

(Yorkshire)

Hiili

900 MW

IGCC

Öljy-/kaasukentät

Porto Tolle

Italia

100

Hiili

660 MW

PC

Teollinen hiilidioksidin talteenottohanke

Florange

Ranska

50

Hiilidioksidin kuljetus teollisuuslaitoksesta (terästehdas) maanalaiseen varastoon (suolainen akviferi)

YHTEENSÄ

1 050

---

KOMISSION LAUSUMA

Komissio korostaa, että energiatehokkuus ja uusiutuvat energialähteet ovat EU:n energiapolitiikan keskeisiä tavoitteita sekä ympäristön että toimitusvarmuuden kannalta. Tältä osin asetus edistää näitä tavoitteita antamalla merkittävää tukea merituulihankkeille.

Komissio muistuttaa tässä yhteydessä useista muista uusista energiatehokkuutta ja uusiutuvia energialähteitä tukevista aloitteista, joita komissio on ehdottanut erityisesti Euroopan elvytyssuunnitelmassaan, jonka joulukuussa 2008 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi. Näihin kuuluvat:

Euroopan aluekehitysrahastoasetusta koskeva muutos, joka mahdollistaa jopa 8 miljardin euron investoinnit asuntojen energiatehokkuuteen ja uusiutuviin energioihin kaikissa jäsenvaltioissa.

Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus liittyen energiatehokkaita rakennuksia koskevaan eurooppalaiseen aloitteeseen, jolla edistetään ympäristöystävällisten teknologioiden sekä energiatehokkaiden järjestelmien ja materiaalien kehittämistä uusia ja korjattavia rakennuksia varten. Tätä aloitetta varten varataan arviolta 1 miljardi euroa: 500 miljoonaa euroa vuosille 2010-2013 varatusta nykyisestä EY:n seitsemännestä puiteohjelmasta ja 500 miljoonaa euroa teollisuudesta.

EY:n ja EIP:n aloite ”EU:n kestävää energiaa koskeva rahoitusaloite”. Aloitteella pyritään mahdollistamaan energiatehokkuuteen ja uusiutuviin energiahankkeisiin tehtävät investoinnit kaupunkiympäristössä. Komissio rahoittaa teknisen avun välineen ”Älykäs energiahuolto Euroopassa” -ohjelmasta (15 miljoonan euron vuotuiset määrärahat vuodelle 2009). Tämä EIP:n hallinnoima väline helpottaa EIP:n lainojen saatavuutta huomattavin vipuvaikutuksin.

Markkinasuuntautuneen Marguerite-osakesijoitusrahaston perustaminen EU:n institutionaalisten sijoittajien toimesta EIP:n johdolla: vuoden 2020 Euroopan energia-, ilmastonmuutos- ja infrastruktuurirahasto. Tämä rahasto sijoittaa energiaa ja ilmastonmuutosta koskeville aloille (TEN-E, kestävä energiatuotanto, uusiutuva energia, uudet teknologiat, energiatehokkuuteen tehtävät investoinnit, toimitusvarmuus sekä ympäristöinfrastruktuuri). Komissio kannattaa tätä aloitetta.

Komissio esittää lisäksi vuoden 2009 marraskuun loppuun mennessä energiatehokkuutta koskevan toimintasuunnitelman tarkistuksen neuvoston (maaliskuussa 2009 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät) ja parlamentin (Euroopan parlamentin päätöslauselma P6_TA(2009)0064) pyynnön mukaisesti.

Asiantuntijat ovat yhtä mieltä siitä, että energiatehokkuus on halvin käytettävissä oleva vaihtoehto kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi. Komissio toimittaa marraskuuhun 2009 mennessä yksityiskohtaisen tutkimuksen energiatehokkuuteen tehtävien lisääntyvien investointien tiellä olevista esteistä. Komissio tarkastelee erityisesti sitä, tarvitaanko lisää rahoituskannusteita matalakorkoisten lainojen ja/tai avustusten muodossa, miten Euroopan talousarviota voitaisiin käyttää tähän, ja tarvittaessa komissio sisällyttää muun muassa lisävaroja energiatehokkuuden rahoitukseen vuonna 2010 esitettävässä uudessa EU:n energiavarmuus- ja -infrastruktuurivälineessä.

Tarkistaessaan energiatehokkuutta koskevaa toimintasuunnitelmaa komissio kiinnittää erityistä huomiota energiatehokkuuden naapuruusulottuvuuteen. Komissio tutkii, miten se voisi antaa rahoitus- ja sääntelykannusteita naapurimaille vauhdittaakseen niiden energiatehokkuuteen tehtäviä investointeja.

Jos komissio, raportoidessaan vuonna 2010 asetuksen täytäntöönpanosta 28 artiklan mukaisesti, toteaa, ettei ole mahdollista sitoa vuoden 2010 loppuun mennessä osaa varoista, jotka on tarkoitettu asetuksen liitteessä luetelluille hankkeille, se ehdottaa tarvittaessa ja maantieteellisesti tasapainotetulla tavalla sellaista muutosta asetukseen, joka mahdollistaa energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden alan hankkeiden rahoituksen edellä mainittujen aloitteiden lisäksi. Siihen sisältyvät myös kelpoisuuskriteerit, jotka ovat samanlaiset, kuin ne, joita sovelletaan tämän asetuksen liitteessä lueteltuihin hankkeisiin.

Portugalin lausuma

Portugali äänestää asetuksen puolesta mutta katsoo kuitenkin, että 28 artiklan mukaisessa ohjelman tarkistamisessa on tarkasteltava uusiutuvien energiahankkeiden ja energiatehokuutta koskevien hankkeiden sisällyttämistä erityisesti sellaisen mikrotuotannon sekä älykkäiden verkkojen ja mittareiden osalta, jotka edistävät asetuksen 4 artiklan a ja b alakohdassa mainittujen tavoitteiden saavuttamista.

---

| 31.7.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 200/46 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 200/46

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 664/2009,

annettu 7 päivänä heinäkuuta 2009,

jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisten sellaisten sopimusten neuvottelemiseen ja tekemiseen sovellettavasta menettelystä, jotka koskevat tuomioistuimen toimivaltaa, tuomioiden ja päätösten tunnustamista ja täytäntöönpanoa avioliittoa, vanhempainvastuuta ja elatusvelvoitteita koskevissa asioissa sekä elatusvelvoitteisiin liittyvissä asioissa sovellettavaa lakia

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 61 artiklan c alakohdan, 65 artiklan, 67 artiklan 2 kohdan ja 67 artiklan 5 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Perustamissopimuksen kolmannen osan IV osasto tarjoaa oikeusperustan yksityisoikeudellisissa asioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön alaa koskevan yhteisön lainsäädännön antamiselle. |
| --- | --- |

(1)

Perustamissopimuksen kolmannen osan IV osasto tarjoaa oikeusperustan yksityisoikeudellisissa asioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön alaa koskevan yhteisön lainsäädännön antamiselle.

| (2) | Jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä yksityisoikeudellisissa asioissa tehtävää oikeudellista yhteistyötä on perinteisesti säännelty jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisin sopimuksin. Tällaiset sopimukset, joita on lukuisia, heijastavat usein jäsenvaltion ja kolmannen maan välisiä erityisiä siteitä, ja niiden tarkoituksena on tarjota asianmukainen oikeudellinen kehys kyseisten osapuolten erityisille tarpeille. |
| --- | --- |

(2)

Jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä yksityisoikeudellisissa asioissa tehtävää oikeudellista yhteistyötä on perinteisesti säännelty jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisin sopimuksin. Tällaiset sopimukset, joita on lukuisia, heijastavat usein jäsenvaltion ja kolmannen maan välisiä erityisiä siteitä, ja niiden tarkoituksena on tarjota asianmukainen oikeudellinen kehys kyseisten osapuolten erityisille tarpeille.

| (3) | Perustamissopimuksen 307 artiklassa edellytetään, että jäsenvaltiot käyttävät kaikkia aiheellisia keinoja yhteisön säännöstön ja jäsenvaltioiden kolmansien maiden kanssa tekemien kansainvälisten sopimusten välisten ristiriitojen poistamiseksi. Tämä saattaa edellyttää tällaisten sopimusten uudelleen neuvottelemista. |
| --- | --- |

(3)

Perustamissopimuksen 307 artiklassa edellytetään, että jäsenvaltiot käyttävät kaikkia aiheellisia keinoja yhteisön säännöstön ja jäsenvaltioiden kolmansien maiden kanssa tekemien kansainvälisten sopimusten välisten ristiriitojen poistamiseksi. Tämä saattaa edellyttää tällaisten sopimusten uudelleen neuvottelemista.

| (4) | Jotta voidaan tarjota asianmukainen oikeudellinen kehys tietyn jäsenvaltioiden erityisille tarpeille, jotka koskevat sen suhteita kolmanteen maahan, voi myös olla selkeä tarve tehdä kolmansien maiden kanssa uusia sopimuksia, jotka koskevat perustamissopimuksen kolmannen osan IV osaston alaan kuuluvia yksityisoikeuden osa-alueita. |
| --- | --- |

(4)

Jotta voidaan tarjota asianmukainen oikeudellinen kehys tietyn jäsenvaltioiden erityisille tarpeille, jotka koskevat sen suhteita kolmanteen maahan, voi myös olla selkeä tarve tehdä kolmansien maiden kanssa uusia sopimuksia, jotka koskevat perustamissopimuksen kolmannen osan IV osaston alaan kuuluvia yksityisoikeuden osa-alueita.

| (5) | Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on uuden Luganon yleissopimuksen tekemisestä 7 päivänä helmikuuta 2006 antamassaan lausunnossa 1/03 vahvistanut, että yhteisö on saanut yksinomaisen toimivallan tehdä kolmansien maiden kanssa Luganon yleissopimuksen kaltaisen kansainvälisen sopimuksen kysymyksistä, jotka vaikuttavat tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 22 päivänä joulukuuta 2000 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 44/2001 (2) (Bryssel I) annettuihin sääntöihin. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on uuden Luganon yleissopimuksen tekemisestä 7 päivänä helmikuuta 2006 antamassaan lausunnossa 1/03 vahvistanut, että yhteisö on saanut yksinomaisen toimivallan tehdä kolmansien maiden kanssa Luganon yleissopimuksen kaltaisen kansainvälisen sopimuksen kysymyksistä, jotka vaikuttavat tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 22 päivänä joulukuuta 2000 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 44/2001 (2) (Bryssel I) annettuihin sääntöihin.

| (6) | Perustamissopimuksen 300 artiklan nojalla yhteisön tehtävänä on tehdä yhteisön ja kolmannen maan väliset sellaisia kysymyksiä koskevat sopimukset, jotka kuuluvat yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. |
| --- | --- |

(6)

Perustamissopimuksen 300 artiklan nojalla yhteisön tehtävänä on tehdä yhteisön ja kolmannen maan väliset sellaisia kysymyksiä koskevat sopimukset, jotka kuuluvat yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan.

| (7) | Perustamissopimuksen 10 artikla velvoittaa jäsenvaltiot helpottamaan yhteisön tehtävien toteuttamista ja pidättymään kaikista toimenpiteistä, jotka ovat omiaan vaarantamaan perustamissopimuksen tavoitteiden saavuttamista. Tätä lojaalin yhteistyön velvoitetta sovelletaan yleisesti eikä sen mukaan, onko yhteisöllä asiassa yksinomainen toimivalta. |
| --- | --- |

(7)

Perustamissopimuksen 10 artikla velvoittaa jäsenvaltiot helpottamaan yhteisön tehtävien toteuttamista ja pidättymään kaikista toimenpiteistä, jotka ovat omiaan vaarantamaan perustamissopimuksen tavoitteiden saavuttamista. Tätä lojaalin yhteistyön velvoitetta sovelletaan yleisesti eikä sen mukaan, onko yhteisöllä asiassa yksinomainen toimivalta.

| (8) | Yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvia erityisiä yksityisoikeudellisia kysymyksiä koskevien, kolmansien maiden kanssa tehtävien sopimusten osalta olisi luotava johdonmukainen ja avoin menettely, jolla jäsenvaltiolle annetaan valtuutus muuttaa voimassa olevaa sopimusta tai neuvotella ja tehdä uusi sopimus, erityisesti jos yhteisö ei itse ole osoittanut aikovansa käyttää ulkoista toimivaltaansa tehdä sopimus jo olemassa olevalla tai aiotulla neuvotteluvaltuutuksella. Tämä menettely ei saisi vaikuttaa yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan eikä perustamissopimuksen 300 ja 307 artiklan määräyksiin. Sitä olisi pidettävä poikkeustoimenpiteenä, ja sitä olisi rajoitettava sekä soveltamisalansa että ajallisen soveltamisensa osalta. |
| --- | --- |

(8)

Yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvia erityisiä yksityisoikeudellisia kysymyksiä koskevien, kolmansien maiden kanssa tehtävien sopimusten osalta olisi luotava johdonmukainen ja avoin menettely, jolla jäsenvaltiolle annetaan valtuutus muuttaa voimassa olevaa sopimusta tai neuvotella ja tehdä uusi sopimus, erityisesti jos yhteisö ei itse ole osoittanut aikovansa käyttää ulkoista toimivaltaansa tehdä sopimus jo olemassa olevalla tai aiotulla neuvotteluvaltuutuksella. Tämä menettely ei saisi vaikuttaa yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan eikä perustamissopimuksen 300 ja 307 artiklan määräyksiin. Sitä olisi pidettävä poikkeustoimenpiteenä, ja sitä olisi rajoitettava sekä soveltamisalansa että ajallisen soveltamisensa osalta.

| (9) | Tätä asetusta ei olisi sovellettava, jos yhteisö on jo tehnyt kyseisen kolmannen maan kanssa sopimuksen samasta kysymyksestä. Kahden sopimuksen olisi katsottava koskevan samaa kysymystä vain jos, ja siltä osin kuin, niissä säännellään asiasisällön osalta samoja erityisiä oikeudellisia kysymyksiä. Määräyksiä, joissa vain todetaan yleinen aikomus tehdä yhteistyötä tällaisten kysymysten osalta, ei olisi pidettävä samaa kysymystä koskevina. |
| --- | --- |

(9)

Tätä asetusta ei olisi sovellettava, jos yhteisö on jo tehnyt kyseisen kolmannen maan kanssa sopimuksen samasta kysymyksestä. Kahden sopimuksen olisi katsottava koskevan samaa kysymystä vain jos, ja siltä osin kuin, niissä säännellään asiasisällön osalta samoja erityisiä oikeudellisia kysymyksiä. Määräyksiä, joissa vain todetaan yleinen aikomus tehdä yhteistyötä tällaisten kysymysten osalta, ei olisi pidettävä samaa kysymystä koskevina.

| (10) | Tiettyjen alueellisten sopimusten, joihin viitataan voimassa olevissa yhteisön säädöksissä, olisi myös kuuluttava tämän asetuksen piiriin. |
| --- | --- |

(10)

Tiettyjen alueellisten sopimusten, joihin viitataan voimassa olevissa yhteisön säädöksissä, olisi myös kuuluttava tämän asetuksen piiriin.

| (11) | Jotta voidaan varmistaa, että jäsenvaltion suunnittelema sopimus ei tee yhteisön oikeutta tehottomaksi eikä aiheuta haittaa sillä perustetun järjestelmän moitteettomalle toiminnalle, tai ei aiheuta haittaa yhteisön päättämälle yhteisön ulkosuhdepolitiikalle, olisi edellytettävä, että asianomainen jäsenvaltio ilmoittaa aikomuksestaan komissiolle tarkoituksin saada valtuutus aloittaa viralliset neuvottelut sopimuksesta tai jatkaa niitä sekä tehdä sopimus. Tällainen ilmoitus olisi tehtävä kirjeitse tai sähköisessä muodossa. Sen olisi sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot ja asiakirjat, joiden avulla komissio voi arvioida neuvottelujen tuloksen odotettua vaikutusta yhteisön oikeuteen. |
| --- | --- |

(11)

Jotta voidaan varmistaa, että jäsenvaltion suunnittelema sopimus ei tee yhteisön oikeutta tehottomaksi eikä aiheuta haittaa sillä perustetun järjestelmän moitteettomalle toiminnalle, tai ei aiheuta haittaa yhteisön päättämälle yhteisön ulkosuhdepolitiikalle, olisi edellytettävä, että asianomainen jäsenvaltio ilmoittaa aikomuksestaan komissiolle tarkoituksin saada valtuutus aloittaa viralliset neuvottelut sopimuksesta tai jatkaa niitä sekä tehdä sopimus. Tällainen ilmoitus olisi tehtävä kirjeitse tai sähköisessä muodossa. Sen olisi sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot ja asiakirjat, joiden avulla komissio voi arvioida neuvottelujen tuloksen odotettua vaikutusta yhteisön oikeuteen.

| (12) | Olisi arvioitava, onko yhteisöllä riittävä intressi tehdä kahdenvälinen sopimus yhteisön ja kyseisen kolmannen maan välillä tai tarvittaessa korvata voimassa oleva jäsenvaltion ja kolmannen maan kahdenvälinen sopimus yhteisön sopimuksella. Tätä varten kaikille jäsenvaltioille olisi ilmoitettava kaikista komission saamista ilmoituksista, jotka koskevat jäsenvaltion suunnittelemaa sopimusta, jotta jäsenvaltiot voivat osoittaa kiinnostuksensa liittyä ilmoituksen tehneen jäsenvaltion aloitteeseen. Jos tästä tietojenvaihdosta käy ilmi, että yhteisöllä on riittävä intressi asiassa, komission olisi harkittava neuvotteluvaltuutuksen ehdottamista yhteisön ja kyseisen kolmannen maan välisen sopimuksen tekemiseksi. |
| --- | --- |

(12)

Olisi arvioitava, onko yhteisöllä riittävä intressi tehdä kahdenvälinen sopimus yhteisön ja kyseisen kolmannen maan välillä tai tarvittaessa korvata voimassa oleva jäsenvaltion ja kolmannen maan kahdenvälinen sopimus yhteisön sopimuksella. Tätä varten kaikille jäsenvaltioille olisi ilmoitettava kaikista komission saamista ilmoituksista, jotka koskevat jäsenvaltion suunnittelemaa sopimusta, jotta jäsenvaltiot voivat osoittaa kiinnostuksensa liittyä ilmoituksen tehneen jäsenvaltion aloitteeseen. Jos tästä tietojenvaihdosta käy ilmi, että yhteisöllä on riittävä intressi asiassa, komission olisi harkittava neuvotteluvaltuutuksen ehdottamista yhteisön ja kyseisen kolmannen maan välisen sopimuksen tekemiseksi.

| (13) | Jos komissio pyytää jäsenvaltiolta lisätietoja arvioidakseen, olisiko kyseiselle jäsenvaltiolle annettava valtuutus aloittaa neuvottelut kolmannen maan kanssa, tällainen pyyntö ei saisi vaikuttaa niihin määräaikoihin, joiden kuluessa komission on tehtävä perusteltu päätös tämän jäsenvaltion pyynnön johdosta. |
| --- | --- |

(13)

Jos komissio pyytää jäsenvaltiolta lisätietoja arvioidakseen, olisiko kyseiselle jäsenvaltiolle annettava valtuutus aloittaa neuvottelut kolmannen maan kanssa, tällainen pyyntö ei saisi vaikuttaa niihin määräaikoihin, joiden kuluessa komission on tehtävä perusteltu päätös tämän jäsenvaltion pyynnön johdosta.

| (14) | Antaessaan valtuutuksen virallisten neuvottelujen aloittamiseen komission olisi tarvittaessa voitava ehdottaa neuvotteluohjeita tai pyytää yksittäisten lausekkeiden sisällyttämistä suunniteltuun sopimukseen. Komissiolle olisi neuvottelujen eri vaiheissa tiedotettava täysimääräisesti niistä kysymyksistä, jotka kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan, ja sen olisi voitava osallistua neuvotteluihin tarkkailijana näiden kysymysten osalta. |
| --- | --- |

(14)

Antaessaan valtuutuksen virallisten neuvottelujen aloittamiseen komission olisi tarvittaessa voitava ehdottaa neuvotteluohjeita tai pyytää yksittäisten lausekkeiden sisällyttämistä suunniteltuun sopimukseen. Komissiolle olisi neuvottelujen eri vaiheissa tiedotettava täysimääräisesti niistä kysymyksistä, jotka kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan, ja sen olisi voitava osallistua neuvotteluihin tarkkailijana näiden kysymysten osalta.

| (15) | Kun jäsenvaltiot ilmoittavat komissiolle aikomuksestaan aloittaa neuvottelut kolmannen maan kanssa, niitä olisi vaadittava ilmoittamaan ainoastaan ne seikat, joilla on merkitystä komission suorittaman arvioinnin kannalta. Komission antaman valtuutuksen ja mahdollisten neuvotteluohjeiden tai, tapauksen mukaan, komission kieltäytymisen valtuutuksen antamisesta olisi koskettava ainoastaan tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia kysymyksiä. |
| --- | --- |

(15)

Kun jäsenvaltiot ilmoittavat komissiolle aikomuksestaan aloittaa neuvottelut kolmannen maan kanssa, niitä olisi vaadittava ilmoittamaan ainoastaan ne seikat, joilla on merkitystä komission suorittaman arvioinnin kannalta. Komission antaman valtuutuksen ja mahdollisten neuvotteluohjeiden tai, tapauksen mukaan, komission kieltäytymisen valtuutuksen antamisesta olisi koskettava ainoastaan tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia kysymyksiä.

| (16) | Kaikille jäsenvaltioille olisi ilmoitettava kaikista komissiolle tehdyistä ilmoituksista, jotka koskevat suunniteltuja tai neuvoteltuja sopimuksia, ja tämän asetuksen mukaisista komission perustelluista päätöksistä. Näiden tietojen osalta olisi kuitenkin noudatettava täysimääräisesti mahdollisia luottamuksellisuutta koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

(16)

Kaikille jäsenvaltioille olisi ilmoitettava kaikista komissiolle tehdyistä ilmoituksista, jotka koskevat suunniteltuja tai neuvoteltuja sopimuksia, ja tämän asetuksen mukaisista komission perustelluista päätöksistä. Näiden tietojen osalta olisi kuitenkin noudatettava täysimääräisesti mahdollisia luottamuksellisuutta koskevia vaatimuksia.

| (17) | Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission olisi varmistettava, että luottamuksellisiksi määriteltyjä tietoja käsitellään Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (3) mukaisesti. |
| --- | --- |

(17)

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission olisi varmistettava, että luottamuksellisiksi määriteltyjä tietoja käsitellään Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (3) mukaisesti.

| (18) | Jos komissio aikoo arviointiensa perusteella kieltäytyä antamasta valtuutusta virallisten neuvottelujen aloittamiseen tai neuvotellun sopimuksen tekemiseen, sen olisi annettava kyseiselle jäsenvaltiolle lausunto ennen kuin se tekee perustellun päätöksensä. Kun on kyse neuvotellun sopimuksen tekemistä koskevan valtuutuksen antamisesta kieltäytymisestä, lausunto olisi toimitettava myös Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |
| --- | --- |

(18)

Jos komissio aikoo arviointiensa perusteella kieltäytyä antamasta valtuutusta virallisten neuvottelujen aloittamiseen tai neuvotellun sopimuksen tekemiseen, sen olisi annettava kyseiselle jäsenvaltiolle lausunto ennen kuin se tekee perustellun päätöksensä. Kun on kyse neuvotellun sopimuksen tekemistä koskevan valtuutuksen antamisesta kieltäytymisestä, lausunto olisi toimitettava myös Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

| (19) | Jotta varmistetaan, ettei neuvoteltu sopimus muodosta estettä oikeudellista yhteistyötä yksityis- ja kauppaoikeudellisissa asioissa koskevan yhteisön ulkoisen toiminnan toteuttamiselle, sopimuksessa olisi määrättävä joko sen irtisanomisesta osittain tai kokonaan, jos yhteisön tai yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä saman kolmannen maan välillä tehdään myöhempi sopimus samasta kysymyksestä, tai sopimuksen asianomaisten määräysten välittömästä korvaamisesta tällaisen myöhemmän sopimuksen määräyksillä. |
| --- | --- |

(19)

Jotta varmistetaan, ettei neuvoteltu sopimus muodosta estettä oikeudellista yhteistyötä yksityis- ja kauppaoikeudellisissa asioissa koskevan yhteisön ulkoisen toiminnan toteuttamiselle, sopimuksessa olisi määrättävä joko sen irtisanomisesta osittain tai kokonaan, jos yhteisön tai yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä saman kolmannen maan välillä tehdään myöhempi sopimus samasta kysymyksestä, tai sopimuksen asianomaisten määräysten välittömästä korvaamisesta tällaisen myöhemmän sopimuksen määräyksillä.

| (20) | Olisi säädettävä siirtymätoimenpiteistä sellaisten tilanteiden sääntelemiseksi, joissa jokin jäsenvaltio on tämän asetuksen voimaan tullessa jo aloittanut sopimusneuvottelut kolmannen maan kanssa tai on saattanut neuvottelut päätökseen, mutta ei ole vielä ilmoittanut suostumuksestaan tulla sopimuksen sitomaksi. |
| --- | --- |

(20)

Olisi säädettävä siirtymätoimenpiteistä sellaisten tilanteiden sääntelemiseksi, joissa jokin jäsenvaltio on tämän asetuksen voimaan tullessa jo aloittanut sopimusneuvottelut kolmannen maan kanssa tai on saattanut neuvottelut päätökseen, mutta ei ole vielä ilmoittanut suostumuksestaan tulla sopimuksen sitomaksi.

| (21) | Varmistaakseen, että tämän asetuksen soveltamisesta on saatu riittävästi kokemusta, komission olisi toimitettava kertomus tästä soveltamisesta aikaisintaan kahdeksan vuoden kuluttua päivästä, jona tämä asetus annetaan. Kertomuksessa komission olisi toimivaltuuksiaan käyttäen vahvistettava, että tämä asetus on luonteeltaan tilapäinen tai tutkittava, olisiko tämä asetus korvattava uudella asetuksella, jonka kohde olisi sama tai joka sisältäisi myös muita kysymyksiä, jotka kuuluvat yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan ja joita muut yhteisön välineet koskevat. |
| --- | --- |

(21)

Varmistaakseen, että tämän asetuksen soveltamisesta on saatu riittävästi kokemusta, komission olisi toimitettava kertomus tästä soveltamisesta aikaisintaan kahdeksan vuoden kuluttua päivästä, jona tämä asetus annetaan. Kertomuksessa komission olisi toimivaltuuksiaan käyttäen vahvistettava, että tämä asetus on luonteeltaan tilapäinen tai tutkittava, olisiko tämä asetus korvattava uudella asetuksella, jonka kohde olisi sama tai joka sisältäisi myös muita kysymyksiä, jotka kuuluvat yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan ja joita muut yhteisön välineet koskevat.

| (22) | Jos komission toimittamassa kertomuksessa vahvistetaan, että tämä asetus on luonteeltaan väliaikainen, jäsenvaltioiden olisi kertomuksen toimittamisen jälkeen voitava edelleen ilmoittaa komissiolle meneillään olevista tai jo ilmoitetuista neuvotteluista saadakseen valtuutuksen virallisten neuvottelujen aloittamiseen. |
| --- | --- |

(22)

Jos komission toimittamassa kertomuksessa vahvistetaan, että tämä asetus on luonteeltaan väliaikainen, jäsenvaltioiden olisi kertomuksen toimittamisen jälkeen voitava edelleen ilmoittaa komissiolle meneillään olevista tai jo ilmoitetuista neuvotteluista saadakseen valtuutuksen virallisten neuvottelujen aloittamiseen.

| (23) | Perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on sen tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(23)

Perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on sen tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

| (24) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta tehdyn pöytäkirjan 3 artiklan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti ovat ilmoittaneet haluavansa osallistua tämän asetuksen antamiseen ja soveltamiseen. |
| --- | --- |

(24)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta tehdyn pöytäkirjan 3 artiklan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti ovat ilmoittaneet haluavansa osallistua tämän asetuksen antamiseen ja soveltamiseen.

| (25) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen antamiseen, se ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan, |
| --- | --- |

(25)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen antamiseen, se ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1.   Tällä asetuksella perustetaan menettely, jolla jäsenvaltiolle annetaan valtuutus muuttaa voimassa olevaa kolmannen maan kanssa tehtyä sopimusta tai neuvotella ja tehdä uusi tällainen sopimus tässä asetuksessa säädetyin edellytyksin.

Tämä menettely ei vaikuta yhteisön ja jäsenvaltioiden toimivaltaan.

2.   Tätä asetusta sovelletaan sellaisia kysymyksiä koskeviin sopimuksiin, jotka kuuluvat kokonaan tai osittain tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta avioliittoa ja vanhempainvastuuta koskevissa asioissa 27 päivänä marraskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/2003 (4) ja toimivallasta, sovellettavasta laista, päätösten tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta sekä yhteistyöstä elatusvelvoitteita koskevissa asioissa 18 päivänä joulukuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 4/2009 (5) soveltamisalaan, siltä osin kuin nämä kysymykset kuuluvat yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan.

3.   Tätä asetusta ei sovelleta, jos yhteisö on jo tehnyt kyseisen kolmannen maan kanssa sopimuksen samasta kysymyksestä.

2 artikla

Määritelmät

1.   Tässä asetuksessa ’sopimuksella’ tarkoitetaan:

| a) | jäsenvaltion ja kolmannen maan kahdenvälistä sopimusta; |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltion ja kolmannen maan kahdenvälistä sopimusta;

| b) | alueellisia sopimuksia, joita tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 2201/2003 59 artiklan 2 kohdan a alakohdassa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun asetuksen 59 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja 59 artiklan 3 kohdan soveltamista, ja asetuksen (EY) N:o 4/2009 69 artiklan 3 kohdassa. |
| --- | --- |

b)

alueellisia sopimuksia, joita tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 2201/2003 59 artiklan 2 kohdan a alakohdassa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun asetuksen 59 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja 59 artiklan 3 kohdan soveltamista, ja asetuksen (EY) N:o 4/2009 69 artiklan 3 kohdassa.

2.   Edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen alueellisten sopimusten yhteydessä tässä asetuksessa olevalla viittauksella jäsenvaltioon tai kolmanteen maahan tarkoitetaan viittausta kyseessä oleviin jäsenvaltioihin tai kolmansiin maihin.

3 artikla

Komissiolle tehtävä ilmoitus

1.   Jos jäsenvaltio aikoo aloittaa neuvottelut tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvan voimassa olevan sopimuksen muuttamiseksi tai tällaisen uuden sopimuksen tekemiseksi, sen on ilmoitettava aikeestaan komissiolle kirjallisesti mahdollisimman aikaisin ennen virallisten neuvottelujen suunniteltua aloittamista.

2.   Ilmoituksen on tapauksen mukaan käsitettävä jäljennös voimassa olevasta sopimuksesta, sopimusluonnos tai alustava ehdotus ja muut asiaa koskevat asiakirjat. Jäsenvaltion on selostettava neuvottelujen kohde ja yksilöitävä, mitä kysymyksiä suunnitellussa sopimuksessa on tarkoitus käsitellä tai mitä voimassa olevan sopimuksen määräyksiä on tarkoitus muuttaa. Jäsenvaltio voi toimittaa myös muita lisätietoja.

4 artikla

Komission arvio

1.   Edellä 3 artiklassa tarkoitetun ilmoituksen saatuaan komissio arvioi, voiko jäsenvaltio aloittaa viralliset neuvottelut.

2.   Komissio tarkistaa tätä arviota tehdessään ensiksi sen, onko nimenomaisena aikomuksena antaa seuraavien 24 kuukauden aikana neuvotteluvaltuutus, joka koskee yhteisön sopimuksen tekemistä kyseisen kolmannen maan kanssa. Jos näin ei ole, komissio arvioi, täyttyvätkö kaikki seuraavat ehdot:

| a) | asianomainen jäsenvaltio on toimittanut tiedot, jotka osoittavat, että sillä on sopimuksen tekemiseen erityinen intressi, joka johtuu taloudellisista, maantieteellisistä, kulttuurisista, historiallisista, yhteiskunnallisista tai poliittisista siteistä jäsenvaltion ja kyseisen kolmannen maan välillä; |
| --- | --- |

a)

asianomainen jäsenvaltio on toimittanut tiedot, jotka osoittavat, että sillä on sopimuksen tekemiseen erityinen intressi, joka johtuu taloudellisista, maantieteellisistä, kulttuurisista, historiallisista, yhteiskunnallisista tai poliittisista siteistä jäsenvaltion ja kyseisen kolmannen maan välillä;

| b) | suunniteltu sopimus ei jäsenvaltion toimittamien tietojen perusteella ilmeisesti tee yhteisön oikeutta tehottomaksi eikä aiheuta haittaa sillä perustetun järjestelmän moitteettomalle toiminnalle; ja |
| --- | --- |

b)

suunniteltu sopimus ei jäsenvaltion toimittamien tietojen perusteella ilmeisesti tee yhteisön oikeutta tehottomaksi eikä aiheuta haittaa sillä perustetun järjestelmän moitteettomalle toiminnalle; ja

| c) | suunniteltu sopimus ei aiheuttaisi haittaa yhteisön päättämän yhteisön ulkosuhdepolitiikan tavoitteelle ja tarkoitukselle. |
| --- | --- |

c)

suunniteltu sopimus ei aiheuttaisi haittaa yhteisön päättämän yhteisön ulkosuhdepolitiikan tavoitteelle ja tarkoitukselle.

3.   Jos jäsenvaltion toimittamat tiedot eivät ole arviota varten riittäviä, komissio voi pyytää lisätietoja.

5 artikla

Valtuutus aloittaa viralliset neuvottelut

1.   Jos suunniteltu sopimus täyttää 4 artiklan 2 kohdassa säädetyt ehdot, komissio tekee 90 päivän kuluessa 3 artiklassa tarkoitetun ilmoituksen saamisesta jäsenvaltion pyynnön johdosta perustellun päätöksen, jolla se antaa jäsenvaltiolle valtuutuksen aloittaa asianomaista sopimusta koskevat viralliset neuvottelut.

Tarvittaessa komissio voi ehdottaa neuvotteluohjeita ja pyytää tiettyjen lausekkeiden sisällyttämistä suunniteltuun sopimukseen.

2.   Suunnitellussa sopimuksessa on oltava lauseke, jossa määrätään joko

| a) | sopimuksen irtisanomisesta kokonaan tai osittain siinä tapauksessa, että Euroopan yhteisön tai yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja saman kolmannen maan välillä tehdään myöhemmin sopimus samasta kysymyksestä; tai |
| --- | --- |

a)

sopimuksen irtisanomisesta kokonaan tai osittain siinä tapauksessa, että Euroopan yhteisön tai yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja saman kolmannen maan välillä tehdään myöhemmin sopimus samasta kysymyksestä; tai

| b) | sopimuksen asiaa koskevien määräysten välittömästä korvaamisesta samaa kysymystä koskevan Euroopan yhteisön tai yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja saman kolmannen maan välillä tehtävän myöhemmän sopimuksen määräyksillä. |
| --- | --- |

b)

sopimuksen asiaa koskevien määräysten välittömästä korvaamisesta samaa kysymystä koskevan Euroopan yhteisön tai yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja saman kolmannen maan välillä tehtävän myöhemmän sopimuksen määräyksillä.

Ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetun lausekkeen sanamuodon olisi oltava seuraavaa vastaava: ”(Jäsenvaltion/valtioiden nimi/nimet) irtisanoo tämän sopimuksen osittain tai kokonaan, jos ja kun Euroopan yhteisö tekee tai yhteisö ja sen jäsenvaltiot tekevät sopimuksen (kolmannen maan nimi / kolmansien maiden nimet) kanssa samoista yksityisoikeuden alaan kuuluvista kysymyksistä kuin ne, joita tämä sopimus koskee.”.

Ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetun lausekkeen sanamuodon olisi oltava seuraavaa vastaava: ”Tämän sopimuksen tai sen tiettyjen määräysten soveltaminen lakkaa päivänä, jona Euroopan yhteisön tai yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä (kolmannen maan nimi/kolmansien maiden nimet) välinen sopimus on tullut voimaan niiden kysymysten osalta, joita viimeksi mainittu sopimus koskee.”.

6 artikla

Virallisten neuvottelujen aloittamista koskevan valtuutuksen antamisesta kieltäytyminen

1.   Jos komissio aikoo 4 artiklan mukaisen arviointinsa perusteella kieltäytyä antamasta valtuutusta suunniteltua sopimusta koskevien virallisten neuvottelujen aloittamiseen, se antaa kyseiselle jäsenvaltiolle lausunnon 90 päivän kuluessa 3 artiklassa tarkoitetun ilmoituksen saamisesta.

2.   Kyseinen jäsenvaltio voi 30 päivän kuluessa siitä, kun se on saanut komission lausunnon, pyytää, että komissio aloittaa sen kanssa keskustelut ratkaisun löytämiseksi.

3.   Jos kyseinen jäsenvaltio ei 2 kohdassa säädetyssä määräajassa pyydä komissiota aloittamaan sen kanssa keskusteluja, komissio tekee perustellun päätöksen jäsenvaltion tekemästä pyynnöstä 130 päivän kuluessa 3 artiklassa tarkoitetun ilmoituksen saamisesta.

4.   Siinä tapauksessa, että 2 kohdassa tarkoitetut keskustelut käydään, komissio tekee perustellun päätöksen jäsenvaltion tekemästä pyynnöstä 30 päivän kuluessa keskustelujen päättämisestä.

7 artikla

Komission osallistuminen neuvotteluihin

Komissio voi osallistua jäsenvaltion ja kolmannen maan välisiin neuvotteluihin tarkkailijana tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien kysymysten osalta. Jos komissio ei osallistu neuvotteluihin tarkkailijana, sille on tiedotettava neuvottelujen edistymisestä ja tuloksista neuvottelujen kaikissa eri vaiheissa.

8 artikla

Valtuutus tehdä sopimus

1.   Asianomaisen jäsenvaltion on ennen neuvotellun sopimuksen allekirjoittamista ilmoitettava neuvottelujen tulos komissiolle ja toimitettava sille sopimuksen teksti.

2.   Ilmoituksen saatuaan komissio arvioi, täyttääkö neuvoteltu sopimus

| a) | 4 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädetyt ehdot; |
| --- | --- |

a)

4 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädetyt ehdot;

| b) | 4 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädetyn ehdon, siltä osin kuin tuohon ehtoon liittyy uusia ja poikkeuksellisia olosuhteita; ja |
| --- | --- |

b)

4 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädetyn ehdon, siltä osin kuin tuohon ehtoon liittyy uusia ja poikkeuksellisia olosuhteita; ja

| c) | 5 artiklan 2 kohdan mukaisen vaatimuksen. |
| --- | --- |

c)

5 artiklan 2 kohdan mukaisen vaatimuksen.

3.   Jos neuvoteltu sopimus täyttää 2 kohdassa tarkoitetut ehdot ja vaatimukset, komissio tekee 90 päivän kuluessa 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen saamisesta jäsenvaltion pyynnön johdosta perustellun päätöksen, jolla se antaa jäsenvaltiolle valtuutuksen tehdä asianomainen sopimus.

9 artikla

Sopimuksen tekemistä koskevan valtuutuksen antamisesta kieltäytyminen

1.   Jos komissio aikoo 8 artiklan 2 kohdan mukaisen arviointinsa perusteella kieltäytyä antamasta valtuutusta neuvotellun sopimuksen tekemiseen, se antaa kyseiselle jäsenvaltiolle sekä Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausunnon 90 päivän kuluessa 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen saamisesta.

2.   Kyseinen jäsenvaltio voi 30 päivän kuluessa siitä, kun se on saanut komission lausunnon, pyytää, että komissio aloittaa sen kanssa keskustelut ratkaisun löytämiseksi.

3.   Jos kyseinen jäsenvaltio ei 2 kohdassa säädetyssä määräajassa pyydä komissiota aloittamaan sen kanssa keskusteluja, komissio tekee perustellun päätöksen jäsenvaltion tekemästä pyynnöstä 130 päivän kuluessa 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen saamisesta.

4.   Siinä tapauksessa, että 2 kohdassa tarkoitetut keskustelut käydään, komissio tekee perustellun päätöksen jäsenvaltion tekemästä pyynnöstä 30 päivän kuluessa keskustelujen päättämisestä.

5.   Komissio ilmoittaa päätöksestään Euroopan parlamentille ja neuvostolle 30 päivän kuluessa sen tekemisestä.

10 artikla

Luottamuksellisuus

Kun jäsenvaltio toimittaa komissiolle tietoja 3 artiklan, 4 artiklan 3 kohdan ja 8 artiklan nojalla, se voi ilmoittaa, onko joitakin tietoja pidettävä luottamuksellisina ja voidaanko toimitetut tiedot antaa muille jäsenvaltioille.

11 artikla

Tietojen antaminen jäsenvaltioille

Komissio lähettää jäsenvaltioille 3 ja 8 artiklan nojalla saadut ilmoitukset ja tarvittaessa niihin liitetyt asiakirjat sekä kaikki 5, 6, 8 ja 9 artiklan nojalla tehdyt perustellut päätöksensä, jollei luottamuksellisuutta koskevista vaatimuksista muuta johdu.

12 artikla

Siirtymäsäännökset

1.   Jos jäsenvaltio on tämän asetuksen voimaan tullessa jo aloittanut sopimusneuvottelut kolmannen maan kanssa, sovelletaan 3–11 artiklaa.

Jos neuvottelujen edistyminen sallii, komissio voi ehdottaa neuvotteluohjeita tai pyytää yksittäisten lausekkeiden sisällyttämistä sopimukseen 5 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuin tavoin.

2.   Jos jäsenvaltio on tämän asetuksen voimaan tullessa jo saattanut neuvottelut päätökseen, mutta ei ole vielä tehnyt sopimusta, sovelletaan 3 artiklaa, 8 artiklan 2–4 kohtaa ja 9 artiklaa.

13 artikla

Uudelleentarkastelu

1.   Komissio toimittaa aikaisintaan 7 päivänä heinäkuuta 2017 Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta.

2.   Tässä kertomuksessa joko

| a) | vahvistetaan olevan asianmukaista, että tämän asetuksen voimassaolo päättyy 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti määräytyvänä päivänä; tai |
| --- | --- |

a)

vahvistetaan olevan asianmukaista, että tämän asetuksen voimassaolo päättyy 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti määräytyvänä päivänä; tai

| b) | suositellaan tämän asetuksen korvaamista mainitusta päivästä lukien uudella asetuksella. |
| --- | --- |

b)

suositellaan tämän asetuksen korvaamista mainitusta päivästä lukien uudella asetuksella.

3.   Jos kertomuksessa suositellaan asetuksen korvaamista 2 kohdan b alakohdan mukaisesti, siihen on liitettävä asianmukainen säädösehdotus.

14 artikla

Päättymispäivä

1.   Tämän asetuksen voimassaolo päättyy kolmen vuoden kuluttua siitä, kun komissio on toimittanut 13 artiklassa tarkoitetun kertomuksen.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu kolmen vuoden aika alkaa sen kuukauden ensimmäisenä päivänä, joka seuraa kertomuksen toimittamista joko Euroopan parlamentille tai neuvostolle, sen mukaan kumpi on myöhäisempi.

2.   Sen estämättä, että tämän asetuksen voimassaolo päättyy 1 kohdan mukaisesti määräytyvänä päivänä, kaikki tuona päivänä käynnissä olevat neuvottelut, jotka jäsenvaltio on aloittanut tämän asetuksen nojalla, voivat jatkua, ja ne voidaan saattaa päätökseen tämän asetuksen mukaisesti.

15 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti.

Tehty Brysselissä 7 päivänä heinäkuuta 2009.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. BORG

---

(1)  Lausunto annettu 7. toukokuuta 2009 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  EYVL L 12, 16.1.2001, s. 1.

2

(3)  EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.

3

(4)  EUVL L 338, 23.12.2003, s. 1.

4

(5)  EUVL L 7, 10.1.2009, s. 1.

5

---

Oikaisuja

| 31.7.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 200/52 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 200/52

---

Oikaistaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 595/2009, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2009, moottoriajoneuvojen ja moottorien tyyppihyväksynnästä raskaiden hyötyajoneuvojen päästöjen osalta (Euro VI) ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta ja asetuksen (EY) N:o 715/2007 ja direktiivin 2007/46/EY muuttamisesta sekä direktiivien 80/1269/ETY, 2005/55/EY ja 2005/78/EY kumoamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 188, 18. heinäkuuta 2009
  )

Sivu 9, 18 artiklan toinen kohta, ensimmäinen virke:

korvataan:

”Sitä sovelletaan 7 päivästä elokuuta 2009.”

seuraavasti:

”Sitä sovelletaan 31 päivästä joulukuuta 2012.”

---