# Euroopa Liidu L 85/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 85 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik1. aprill 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 85

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik1. aprill 2016

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2016/465, 31. märts 2016, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 329/2007, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid | 1 |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2016/466, 31. märts 2016, millega rakendatakse määruse (EL) 2016/44 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibüas) artikli 21 lõiget 2 | 3 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/467, 30. september 2015, millega muudetakse komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2015/35 seoses regulatiivsete kapitalinõuete arvutamisega kindlustus- ja edasikindlustusandjate hoitavate mitmete varaklasside puhul (
  1
  ) | 6 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2016/468, 29. märts 2016, millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse besuugo püük VI, VII ja VIII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes | 20 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2016/469, 29. märts 2016, millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse merikuratlaste püük VIIIc, IX ja X püügipiirkonnas ning CECAF 34.1.1 püügipiirkonna liidu vetes | 22 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2016/470, 29. märts 2016, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse valge odanina püük Atlandi ookeanil | 24 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2016/471, 29. märts 2016, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse sinise marliini püük Atlandi ookeanil | 26 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/472, 31. märts 2016, millega muudetakse määrust (EL) nr 72/2010 seoses mõiste komisjoni inspektor määratlusega (
  1
  ) | 28 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/473, 31. märts 2016, millega muudetakse 244. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Islamiriigi ja Al Qaida organisatsiooniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud | 30 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/474, 31. märts 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 32 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/475, 31. märts 2016, millega muudetakse otsust 2013/183/ÜVJP, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid | 34 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/476, 31. märts 2016, millega muudetakse otsust 2013/183/ÜVJP, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid | 38 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/477, 31. märts 2016, millega muudetakse otsust 2011/173/ÜVJP piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Bosnias ja Hertsegoviinas | 47 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/478, 31. märts 2016, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2015/1333 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas | 48 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) 2016/465, 31. märts 2016, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 329/2007, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid

1

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2016/466, 31. märts 2016, millega rakendatakse määruse (EL) 2016/44 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibüas) artikli 21 lõiget 2

3

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/467, 30. september 2015, millega muudetakse komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2015/35 seoses regulatiivsete kapitalinõuete arvutamisega kindlustus- ja edasikindlustusandjate hoitavate mitmete varaklasside puhul (
  1
  )

1

6

*

Komisjoni määrus (EL) 2016/468, 29. märts 2016, millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse besuugo püük VI, VII ja VIII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes

20

*

Komisjoni määrus (EL) 2016/469, 29. märts 2016, millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse merikuratlaste püük VIIIc, IX ja X püügipiirkonnas ning CECAF 34.1.1 püügipiirkonna liidu vetes

22

*

Komisjoni määrus (EL) 2016/470, 29. märts 2016, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse valge odanina püük Atlandi ookeanil

24

*

Komisjoni määrus (EL) 2016/471, 29. märts 2016, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse sinise marliini püük Atlandi ookeanil

26

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/472, 31. märts 2016, millega muudetakse määrust (EL) nr 72/2010 seoses mõiste komisjoni inspektor määratlusega (
  1
  )

1

28

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/473, 31. märts 2016, millega muudetakse 244. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Islamiriigi ja Al Qaida organisatsiooniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

30

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/474, 31. märts 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

32

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/475, 31. märts 2016, millega muudetakse otsust 2013/183/ÜVJP, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid

34

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/476, 31. märts 2016, millega muudetakse otsust 2013/183/ÜVJP, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid

38

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/477, 31. märts 2016, millega muudetakse otsust 2011/173/ÜVJP piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Bosnias ja Hertsegoviinas

47

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/478, 31. märts 2016, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2015/1333 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas

48

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 1.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 85/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 85/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2016/465,

31. märts 2016,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 329/2007, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 215,

võttes arvesse nõukogu 22. aprilli 2013. aasta otsust 2013/183/ÜVJP, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2010/800/ÜVJP (1) ja mis on vastu võetud kooskõlas Euroopa Liidu lepingu V jaotise 2. peatükiga,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühisettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 329/2007 (2) jõustatakse meetmed, mis on sätestatud otsuses 2013/183/ÜVJP, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid ning millega tunnistati kehtetuks ja asendati otsus 2010/800/ÜVJP. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 329/2007 (2) jõustatakse meetmed, mis on sätestatud otsuses 2013/183/ÜVJP, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid ning millega tunnistati kehtetuks ja asendati otsus 2010/800/ÜVJP.

| (2) | 31. märtsil 2016 võttis nõukogu vastu otsuse (ÜVJP) 2016/475 (3), millega lisati Korea National Insurance Corporation (KNIC) loetellu ja nähti ette erandid, mis võimaldavad ELi isikutel ja üksustel saada seoses Põhja-Koreas tehtava tegevusega KNICilt kindlustust. Nõukogu otsustas samuti, et ELi isikutel ja üksustel peaks olema lubatud saada KNICilt makseid seoses sellise kindlustusega või liidu territooriumil kantud kahjuga. Lisaks lubatakse otsusega (ÜVJP) 2016/475 vabastada KNICi külmutatud vahendeid, mida on vaja varem sõlmitud lepingute alusel väljamaksete tegemiseks. |
| --- | --- |

(2)

31. märtsil 2016 võttis nõukogu vastu otsuse (ÜVJP) 2016/475 (3), millega lisati Korea National Insurance Corporation (KNIC) loetellu ja nähti ette erandid, mis võimaldavad ELi isikutel ja üksustel saada seoses Põhja-Koreas tehtava tegevusega KNICilt kindlustust. Nõukogu otsustas samuti, et ELi isikutel ja üksustel peaks olema lubatud saada KNICilt makseid seoses sellise kindlustusega või liidu territooriumil kantud kahjuga. Lisaks lubatakse otsusega (ÜVJP) 2016/475 vabastada KNICi külmutatud vahendeid, mida on vaja varem sõlmitud lepingute alusel väljamaksete tegemiseks.

| (3) | Määrust (EÜ) nr 329/2007 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EÜ) nr 329/2007 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrusele (EÜ) nr 329/2007 lisatakse järgmine artikkel.

„Artikkel 8a

1.   Erandina artikli 6 lõikest 4 võivad II lisas loetletud veebilehtedel märgitud liikmesriikide pädevad asutused lubada teha Korean National Insurance Corporationile (KNIC) kättesaadavaks teatavad rahalised vahendid või majandusressursid, kui see on vajalik liikmesriigi kodanikega või liikmesriigi õiguse kohaselt moodustatud või asutatud juriidiliste isikute, üksuste või asutustega sõlmitud kindlustuslepingute alusel kindlustusmaksete tegemiseks, tingimusel et:

| a) | selle eesmärk hõlmab üksnes tegevusi, mis ei ole käesoleva määrusega keelatud ning mida liikmesriigi kodanikud või liikmesriigi õiguse kohaselt moodustatud või asutatud juriidilised isikud, üksused või asutused teevad Põhja-Koreas; |
| --- | --- |

a)

selle eesmärk hõlmab üksnes tegevusi, mis ei ole käesoleva määrusega keelatud ning mida liikmesriigi kodanikud või liikmesriigi õiguse kohaselt moodustatud või asutatud juriidilised isikud, üksused või asutused teevad Põhja-Koreas;

| b) | maksest ei saa otseselt ega kaudselt kasu IV, V või Va lisas loetletud isik, üksus ega asutus, v.a KNIC. |
| --- | --- |

b)

maksest ei saa otseselt ega kaudselt kasu IV, V või Va lisas loetletud isik, üksus ega asutus, v.a KNIC.

2.   Liikmesriigi kodanik või liikmesriigi õiguse kohaselt moodustatud või asutatud juriidiline isik, üksus või asutus võib saada KNICilt makseid, kui sellele on andnud eelnevalt loa II lisas loetletud veebilehtedel märgitud liikmesriikide pädevad asutused. Loa võib anda juhul, kui:

| a) | makse kuulub tasumisele lõike 1 punktis a nimetatud kindlustusteenuste lepingu alusel või kooskõlas KNICi poolt pakutud kindlustusteenuste lepinguga seoses liidu territooriumil tekitatud kahjuga, mille põhjustajaks oli nimetatud lepingu osaline; |
| --- | --- |

a)

makse kuulub tasumisele lõike 1 punktis a nimetatud kindlustusteenuste lepingu alusel või kooskõlas KNICi poolt pakutud kindlustusteenuste lepinguga seoses liidu territooriumil tekitatud kahjuga, mille põhjustajaks oli nimetatud lepingu osaline;

| b) | maksest ei saa otseselt ega kaudselt kasu IV, V või Va lisas loetletud isik, üksus või asutus; |
| --- | --- |

b)

maksest ei saa otseselt ega kaudselt kasu IV, V või Va lisas loetletud isik, üksus või asutus;

| c) | makse ei aita kaasa käesoleva määrusega keelatud tegevusele ning |
| --- | --- |

c)

makse ei aita kaasa käesoleva määrusega keelatud tegevusele ning

| d) | makse ei too kaasa KNICi väljaspool Põhja-Koread asuvate rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamist. |
| --- | --- |

d)

makse ei too kaasa KNICi väljaspool Põhja-Koread asuvate rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamist.

3.   Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 sätestatud luba ei ole vaja, kui makse KNICile või KNICilt on vajalik liikmesriigi Põhja-Koreas asuva diplomaatilise või konsulaarmissiooni ametikeks vajadusteks.

4.   Erandina artikli 6 lõikest 2 võivad II lisas loetletud veebilehtedel märgitud liikmesriikide pädevad asutused anda nende poolt vajalikuks peetavatel tingimustel loa KNICi teatud külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks, kui nad veendunud järgmiste tingimuste täitmises:

| a) | rahalisi vahendeid või majandusressursse kasutatakse eranditult selliste maksete tegemiseks KNICi poolt, mis kuuluvad maksmisele enne 1. aprilli 2016 sõlmitud lepingute alusel; |
| --- | --- |

a)

rahalisi vahendeid või majandusressursse kasutatakse eranditult selliste maksete tegemiseks KNICi poolt, mis kuuluvad maksmisele enne 1. aprilli 2016 sõlmitud lepingute alusel;

| b) | leping ei ole otseselt ega kaudselt seotud käesoleva määrusega keelatud tegevusega; |
| --- | --- |

b)

leping ei ole otseselt ega kaudselt seotud käesoleva määrusega keelatud tegevusega;

| c) | maksest ei saa otseselt ega kaudselt kasu IV, V või Va lisas loetletud isik, üksus või asutus. |
| --- | --- |

c)

maksest ei saa otseselt ega kaudselt kasu IV, V või Va lisas loetletud isik, üksus või asutus.

Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni igast käesoleva artikli alusel antud loast.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. märts 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

A.G. KOENDERS

---

(1)  
  ELT L 111, 23.4.2013, lk 52.

1

(2)  Nõukogu 27. märtsi 2007. aasta määrus (EÜ) nr 329/2007, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid (ELT L 88, 29.3.2007, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 31. märtsi 2016. aasta otsus (ÜVJP) 2016/475, millega muudetakse otsust 2013/183/ÜVJP, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 34).

3

Euroopa Liidu Teataja

---

| 1.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 85/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 85/3

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/466,

31. märts 2016,

millega rakendatakse määruse (EL) 2016/44 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibüas) artikli 21 lõiget 2

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 18. jaanuari 2016. aasta määrust (EL) 2016/44, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibüas ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 204/2011 (1), eriti selle artikli 21 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 18. jaanuaril 2016 vastu määruse (EL) 2016/44. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 18. jaanuaril 2016 vastu määruse (EL) 2016/44.

| (2) | Nõukogu tuletas 16. märtsil 2015 meelde, et ainult poliitiline lahendus saab olla jätkusuutlik tegutsemisviis ning aidata kaasa rahu ja stabiilsuse saavutamisele Liibüas, ning osutas muu hulgas sellele, kui tähtis on hoiduda tegevusest, mis võib praeguseid lõhesid veelgi süvendada. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu tuletas 16. märtsil 2015 meelde, et ainult poliitiline lahendus saab olla jätkusuutlik tegutsemisviis ning aidata kaasa rahu ja stabiilsuse saavutamisele Liibüas, ning osutas muu hulgas sellele, kui tähtis on hoiduda tegevusest, mis võib praeguseid lõhesid veelgi süvendada.

| (3) | Nõukogule valmistab endiselt sügavat muret olukord Liibüas ja eelkõige tegevus, millega ohustatakse rahu, julgeolekut või stabiilsust Liibüas ning millega takistatakse või kahjustatakse Liibüa poliitilise ülemineku edukat lõpuleviimist, nagu tegevus, millega takistatakse Liibüa 17. detsembri 2015. aasta poliitilise kokkuleppe rakendamist ja rahvusliku kokkuleppe valitsuse moodustamist, muu hulgas seeläbi, et Liibüas poliitilist mõjuvõimu omavad isikud ei suuda korduvalt võtta asjaomaseid meetmeid. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogule valmistab endiselt sügavat muret olukord Liibüas ja eelkõige tegevus, millega ohustatakse rahu, julgeolekut või stabiilsust Liibüas ning millega takistatakse või kahjustatakse Liibüa poliitilise ülemineku edukat lõpuleviimist, nagu tegevus, millega takistatakse Liibüa 17. detsembri 2015. aasta poliitilise kokkuleppe rakendamist ja rahvusliku kokkuleppe valitsuse moodustamist, muu hulgas seeläbi, et Liibüas poliitilist mõjuvõimu omavad isikud ei suuda korduvalt võtta asjaomaseid meetmeid.

| (4) | Pidades silmas Liibüas valitseva olukorra tõsidust, tuleks kolm täiendavat isikut lisada määruse (EL) 2016/44 III lisas esitatud nende isikute loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(4)

Pidades silmas Liibüas valitseva olukorra tõsidust, tuleks kolm täiendavat isikut lisada määruse (EL) 2016/44 III lisas esitatud nende isikute loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

| (5) | Määrust (EL) 2016/44 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Määrust (EL) 2016/44 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas loetletud isikud lisatakse määruse (EL) 2016/44 III lisas esitatud loetellu.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajasavaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. märts 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

A.G. KOENDERS

---

(1)  
  ELT L 12, 19.1.2016, lk 1.

1

---

LISA

„III LISA

Artikli 6 lõikes 2 osutatud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetelu

A.   ISIKUD

| | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjendus | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 16. | SALEH ISSA GWAIDER, Agila | Sünniaeg: 1944 (kinnitamata) | Agila Saleh on alates 5. augustist 2014 olnud Liibüa esindajatekoja saadikutenõukogu president.
  Saleh väljendas 17. detsembril 2015 oma vastuseisu samal päeval allkirjastatud Liibüa poliitilisele kokkuleppele.
  Saadikutenõukogu presidendina on Saleh takistanud ja kahjustanud Liibüa poliitilise ülemineku protsessi, sealhulgas keeldus ta 23. veebruaril 2016 korraldamast esindajatekojas hääletust rahvusliku kokkuleppe valitsuse moodustamiseks.
  Saleh otsustas 23. veebruaril 2016 luua komitee, mis kavandatu kohaselt kohtub Liibüa poliitilisele kokkuleppele vastanduva „Liibüa-Liibüa protsessi“ teiste liikmetega. | |
| 17. | GHWELL, Khalifa
  teise nimega AL GHWEIL, Khalifa
  AL-GHAWAIL, Khalifa | Sünniaeg: 1964
  Misratah | Khalifa Ghwell on rahvusvaheliselt tunnustamata rahvuskongressi (tuntud ka kui „rahvusliku päästmise valitsus“) nn peaminister ja kaitseminister ning on seega vastutav selle tegevuse eest.
  Khalifa Ghwell näitas 7. juulil 2015 oma toetust seitsmest brigaadist koosnevale uuele sõjalisele rühmitusele Steadfastness Front (Alsomood), mis moodustati, et takistada rahvusliku ühtsuse valitsuse moodustamist Tripolis; Khalifa Ghwell osales koos rahvuskongressi president Nuri Abu Sahmainiga rühmituse moodustamise allkirjatseremoonial.
  Rahvuskongressi „peaministrina“ on Ghwell etendanud keskset rolli, et takistada Liibüa poliitilise kokkuleppe alusel loodud rahvusliku kokkuleppe valitsuse moodustamist.
  Tripoli rahvuskongressi „peaministri ja kaitseministrina“ andis Ghwell 15. jaanuaril 2016 käsu vahistada kõik rahvusliku kokkuleppe valitsuse peaministrikandidaadi poolt ametisse nimetatud uue julgeolekurühma liikmed, kes peaksid Tripolisse sisenema. | |
| 18. | ABU SAHMAIN, Nuri
  teise nimega BOSAMIN, Nori
  BO SAMIN, Nuri
  BADI, Salahdin | Sünniaeg: 16. mai 1956
  Zouara/Zuwara Liibüa | Nuri Abu Sahmain on rahvusvaheliselt tunnustamata rahvuskongressi (tuntud ka kui „rahvusliku päästmise valitsus“) nn „president“ ning on seega vastutav selle tegevuse eest.
  Rahvuskongressi „presidendina“ on Nuri Abu Sahmain etendanud keskset rolli, et takistada ja kahjustada Liibüa poliitilise kokkuleppe elluviimist ning rahvusliku kokkuleppe valitsuse moodustamist.
  Sahmain esitas 15. detsembril 2015 üleskutse lükata edasi Liibüa poliitilise kokkuleppe sõlmimine, mis pidi kavandatu kohaselt heaks kiidetama 17. detsembril toimuval kohtumisel.
  Sahmain tegi 16. detsembril 2015 avalduse, mille kohaselt rahvuskongress ei lubanud ühelgi oma liikmel kohtumisel osaleda ega Liibüa poliitilist kokkulepet allkirjastada.
  Sahmain lükkas Liibüa poliitilise kokkuleppe tagasi 1. jaanuaril 2016 toimunud kohtumisel ÜRO eriesindajaga.” | |

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjendus

Loetellu kandmise kuupäev

16.

SALEH ISSA GWAIDER, Agila

Sünniaeg: 1944 (kinnitamata)

Agila Saleh on alates 5. augustist 2014 olnud Liibüa esindajatekoja saadikutenõukogu president.

Saleh väljendas 17. detsembril 2015 oma vastuseisu samal päeval allkirjastatud Liibüa poliitilisele kokkuleppele.

Saadikutenõukogu presidendina on Saleh takistanud ja kahjustanud Liibüa poliitilise ülemineku protsessi, sealhulgas keeldus ta 23. veebruaril 2016 korraldamast esindajatekojas hääletust rahvusliku kokkuleppe valitsuse moodustamiseks.

Saleh otsustas 23. veebruaril 2016 luua komitee, mis kavandatu kohaselt kohtub Liibüa poliitilisele kokkuleppele vastanduva „Liibüa-Liibüa protsessi“ teiste liikmetega.

17.

GHWELL, Khalifa

teise nimega AL GHWEIL, Khalifa

AL-GHAWAIL, Khalifa

Sünniaeg: 1964

Misratah

Khalifa Ghwell on rahvusvaheliselt tunnustamata rahvuskongressi (tuntud ka kui „rahvusliku päästmise valitsus“) nn peaminister ja kaitseminister ning on seega vastutav selle tegevuse eest.

Khalifa Ghwell näitas 7. juulil 2015 oma toetust seitsmest brigaadist koosnevale uuele sõjalisele rühmitusele Steadfastness Front (Alsomood), mis moodustati, et takistada rahvusliku ühtsuse valitsuse moodustamist Tripolis; Khalifa Ghwell osales koos rahvuskongressi president Nuri Abu Sahmainiga rühmituse moodustamise allkirjatseremoonial.

Rahvuskongressi „peaministrina“ on Ghwell etendanud keskset rolli, et takistada Liibüa poliitilise kokkuleppe alusel loodud rahvusliku kokkuleppe valitsuse moodustamist.

Tripoli rahvuskongressi „peaministri ja kaitseministrina“ andis Ghwell 15. jaanuaril 2016 käsu vahistada kõik rahvusliku kokkuleppe valitsuse peaministrikandidaadi poolt ametisse nimetatud uue julgeolekurühma liikmed, kes peaksid Tripolisse sisenema.

18.

ABU SAHMAIN, Nuri

teise nimega BOSAMIN, Nori

BO SAMIN, Nuri

BADI, Salahdin

Sünniaeg: 16. mai 1956

Zouara/Zuwara Liibüa

Nuri Abu Sahmain on rahvusvaheliselt tunnustamata rahvuskongressi (tuntud ka kui „rahvusliku päästmise valitsus“) nn „president“ ning on seega vastutav selle tegevuse eest.

Rahvuskongressi „presidendina“ on Nuri Abu Sahmain etendanud keskset rolli, et takistada ja kahjustada Liibüa poliitilise kokkuleppe elluviimist ning rahvusliku kokkuleppe valitsuse moodustamist.

Sahmain esitas 15. detsembril 2015 üleskutse lükata edasi Liibüa poliitilise kokkuleppe sõlmimine, mis pidi kavandatu kohaselt heaks kiidetama 17. detsembril toimuval kohtumisel.

Sahmain tegi 16. detsembril 2015 avalduse, mille kohaselt rahvuskongress ei lubanud ühelgi oma liikmel kohtumisel osaleda ega Liibüa poliitilist kokkulepet allkirjastada.

Sahmain lükkas Liibüa poliitilise kokkuleppe tagasi 1. jaanuaril 2016 toimunud kohtumisel ÜRO eriesindajaga.”

---

| 1.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 85/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 85/6

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2016/467,

30. september 2015,

millega muudetakse komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2015/35 seoses regulatiivsete kapitalinõuete arvutamisega kindlustus- ja edasikindlustusandjate hoitavate mitmete varaklasside puhul

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse algatamise ja jätkamise kohta (1), eriti selle artikli 31 lõiget 4, artikli 75 lõikeid 2 ja 3, artikli 92 lõiget 1a, artikli 111 lõike 1 punkte b, c, ja m ja artikli 308b lõiget 13,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni poolt 2014. aasta novembris vastu võetud Euroopa investeerimiskava eesmärk on kõrvaldada takistused investeeringutele, pakkudes investeerimisprojektidele nähtavust ja tehnilist abi ning võimaldades arukamalt kasutada uusi ja olemasolevaid rahalisi vahendeid. Selle kava raames on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/1017 (2) loodud Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI), mille eesmärk on kõrvaldada investeeringute puudujääk ELis, kaasates erasektori rahastamise strateegilistesse investeeringutesse, mida turg ei suuda üksi rahastada. Sellega toetatakse strateegilisi investeeringuid taristusse ning riskifinantseerimist väikeettevõtete jaoks. Samal ajal süvendab kapitaliturgude liidu loomine finantsintegratsiooni ning aitab suurendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet ELis. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni poolt 2014. aasta novembris vastu võetud Euroopa investeerimiskava eesmärk on kõrvaldada takistused investeeringutele, pakkudes investeerimisprojektidele nähtavust ja tehnilist abi ning võimaldades arukamalt kasutada uusi ja olemasolevaid rahalisi vahendeid. Selle kava raames on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/1017 (2) loodud Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI), mille eesmärk on kõrvaldada investeeringute puudujääk ELis, kaasates erasektori rahastamise strateegilistesse investeeringutesse, mida turg ei suuda üksi rahastada. Sellega toetatakse strateegilisi investeeringuid taristusse ning riskifinantseerimist väikeettevõtete jaoks. Samal ajal süvendab kapitaliturgude liidu loomine finantsintegratsiooni ning aitab suurendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet ELis.

| (2) | Selleks et aidata kaasa nendele eesmärkidele ning samuti ELi eesmärgile saavutada pikaajaline jätkusuutlik majanduskasv, tuleks hõlbustada suurte institutsionaalsete investoritena tegutsevate kindlustusandjate investeeringuid taristusse või nende investeeringuid EFSI kaudu. Kõnealuste investeeringute hõlbustamiseks tuleks luua direktiiviga 2009/138/EÜ kehtestatud raamistikus uus taristuinvesteeringute varaklass. Sellise algatuse paralleelne rakendamine koos EFSIga peaks suurendama tööhõive ja majanduskasvu üldist mõju kogu Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et aidata kaasa nendele eesmärkidele ning samuti ELi eesmärgile saavutada pikaajaline jätkusuutlik majanduskasv, tuleks hõlbustada suurte institutsionaalsete investoritena tegutsevate kindlustusandjate investeeringuid taristusse või nende investeeringuid EFSI kaudu. Kõnealuste investeeringute hõlbustamiseks tuleks luua direktiiviga 2009/138/EÜ kehtestatud raamistikus uus taristuinvesteeringute varaklass. Sellise algatuse paralleelne rakendamine koos EFSIga peaks suurendama tööhõive ja majanduskasvu üldist mõju kogu Euroopa Liidus.

| (3) | Uue taristuinvesteeringute varaklassi kriteeriumide ja kalibreerimise kohta palus ja sai komisjon tehnilist nõu Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvelt. |
| --- | --- |

(3)

Uue taristuinvesteeringute varaklassi kriteeriumide ja kalibreerimise kohta palus ja sai komisjon tehnilist nõu Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvelt.

| (4) | Kooskõlas Euroopa investeerimiskava eesmärgiga toetada investeeringuid, mis aitavad tugevdada Euroopa taristuid, keskendudes eelkõige paremini ühendatud siseturu kujundamisele, ei tohiks uus taristu varaklass olla piiratud konkreetsete sektorite või füüsiliste struktuuridega, vaid peaks hõlmama kõiki süsteeme ja võrke, mis pakuvad ja toetavad olulisi avalikke teenuseid. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas Euroopa investeerimiskava eesmärgiga toetada investeeringuid, mis aitavad tugevdada Euroopa taristuid, keskendudes eelkõige paremini ühendatud siseturu kujundamisele, ei tohiks uus taristu varaklass olla piiratud konkreetsete sektorite või füüsiliste struktuuridega, vaid peaks hõlmama kõiki süsteeme ja võrke, mis pakuvad ja toetavad olulisi avalikke teenuseid.

| (5) | Tagamaks, et taristu varaklass on rangelt piiratud investeeringutega taristusse, peaks taristuvarasid valdama, rahastama, arendama või haldama taristuprojekti üksused, kellel ei ole muid ülesandeid. |
| --- | --- |

(5)

Tagamaks, et taristu varaklass on rangelt piiratud investeeringutega taristusse, peaks taristuvarasid valdama, rahastama, arendama või haldama taristuprojekti üksused, kellel ei ole muid ülesandeid.

| (6) | Uus taristu varaklass peaks olema reguleeritud kriteeriumidega, mis tagavad, et taristuinvesteeringutel on hea riskiprofiil seoses nende stressile vastupidavuse, rahavoogude prognoositavuse ja lepingulises raamistikus ette nähtud kaitsega. Kui on võimalik tõendada, et taristuinvesteeringul on parem riskiprofiil kui muudel ettevõtjate investeeringutel, tuleks vähendada riskinõudeid standardvalemi hinnavaheriski ja aktsiariski alammoodulites. |
| --- | --- |

(6)

Uus taristu varaklass peaks olema reguleeritud kriteeriumidega, mis tagavad, et taristuinvesteeringutel on hea riskiprofiil seoses nende stressile vastupidavuse, rahavoogude prognoositavuse ja lepingulises raamistikus ette nähtud kaitsega. Kui on võimalik tõendada, et taristuinvesteeringul on parem riskiprofiil kui muudel ettevõtjate investeeringutel, tuleks vähendada riskinõudeid standardvalemi hinnavaheriski ja aktsiariski alammoodulites.

| (7) | Taristuprojekti üksus peaks kehtestama lepingulise raamistiku, mis tagab investorite kõrgetasemelise kaitse, sealhulgas sätted, mis kaitsevad kahju eest, mis tuleneb projekti lõpetamisest kaupu ja teenuseid ostma nõustunud poole poolt, mis võib olla põhjustatud müügilepingu lõpetamisest. Olemas peaksid olema piisavad rahalised vahendid, et katta ettenägematute kulude ja käibekapitali nõuded. |
| --- | --- |

(7)

Taristuprojekti üksus peaks kehtestama lepingulise raamistiku, mis tagab investorite kõrgetasemelise kaitse, sealhulgas sätted, mis kaitsevad kahju eest, mis tuleneb projekti lõpetamisest kaupu ja teenuseid ostma nõustunud poole poolt, mis võib olla põhjustatud müügilepingu lõpetamisest. Olemas peaksid olema piisavad rahalised vahendid, et katta ettenägematute kulude ja käibekapitali nõuded.

| (8) | Et vähendada laenuandjate riski, tuleks taristuprojekti üksuse üle kehtestada piisav kontroll, sealhulgas vara ja omakapitali turvalisus, ning piirata rahavooge ja tegevust. |
| --- | --- |

(8)

Et vähendada laenuandjate riski, tuleks taristuprojekti üksuse üle kehtestada piisav kontroll, sealhulgas vara ja omakapitali turvalisus, ning piirata rahavooge ja tegevust.

| (9) | Kui võlakirjadesse ja laenudesse tehtud investeeringute kalibreerimist on vähendatud, eeldusel et enamik taristuinvesteeringuid hoitakse lõpptähtajani, peaks kindlustus- või edasikindlustusandja suutma tõestada, et ta on võimeline seda tegema. |
| --- | --- |

(9)

Kui võlakirjadesse ja laenudesse tehtud investeeringute kalibreerimist on vähendatud, eeldusel et enamik taristuinvesteeringuid hoitakse lõpptähtajani, peaks kindlustus- või edasikindlustusandja suutma tõestada, et ta on võimeline seda tegema.

| (10) | Selleks et stimuleerida kõrge sissenõudmismääraga taristuinvesteeringuid, peaks uus varaklass piirduma investeerimisjärgu võlgadega ning kui väline hindamine ei ole võimalik, siis ainult kõrgema nõudeõiguse järguga võlgadega. Selleks et säilitada kooskõla direktiivis 2009/138/EÜ sätestatud omakapitaliinstrumentide raamistikuga, ei tohiks taristu-omakapitaliinstrumentide hõlmamine uude varaklassi sõltuda taristuüksuse välise hindamise olemasolust või tasemest. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et stimuleerida kõrge sissenõudmismääraga taristuinvesteeringuid, peaks uus varaklass piirduma investeerimisjärgu võlgadega ning kui väline hindamine ei ole võimalik, siis ainult kõrgema nõudeõiguse järguga võlgadega. Selleks et säilitada kooskõla direktiivis 2009/138/EÜ sätestatud omakapitaliinstrumentide raamistikuga, ei tohiks taristu-omakapitaliinstrumentide hõlmamine uude varaklassi sõltuda taristuüksuse välise hindamise olemasolust või tasemest.

| (11) | Kui krediidikvaliteeti hindava määratud asutuse välist hinnangut kvalifitseeruvasse taristusse tehtava investeeringu kohta ei ole võimalik saada, tuleks kohaldada lisakriteeriume, tagamaks, et investeeringu risk on piiratud. Kõnealused kriteeriumid peaksid tagama taristuprojekti professionaalse haldamise ehitusetapis, tagama ehitusriski adekvaatse maandamise, piirama haldamise ja refinantseerimise riski ning keelama projektil võtta spekulatiivseid tuletisinstrumentide positsioone. |
| --- | --- |

(11)

Kui krediidikvaliteeti hindava määratud asutuse välist hinnangut kvalifitseeruvasse taristusse tehtava investeeringu kohta ei ole võimalik saada, tuleks kohaldada lisakriteeriume, tagamaks, et investeeringu risk on piiratud. Kõnealused kriteeriumid peaksid tagama taristuprojekti professionaalse haldamise ehitusetapis, tagama ehitusriski adekvaatse maandamise, piirama haldamise ja refinantseerimise riski ning keelama projektil võtta spekulatiivseid tuletisinstrumentide positsioone.

| (12) | Kui ei ole saadaval krediidikvaliteeti hindava määratud asutuse välishinnangut kvalifitseeruva taristu kohta, tuleks tagada, et taristuprojekt viiakse ellu stabiilses poliitilises keskkonnas. |
| --- | --- |

(12)

Kui ei ole saadaval krediidikvaliteeti hindava määratud asutuse välishinnangut kvalifitseeruva taristu kohta, tuleks tagada, et taristuprojekt viiakse ellu stabiilses poliitilises keskkonnas.

| (13) | Projektid, mis põhinevad innovaatilisel tehnoloogial või disainilahendusel, peaksid olema kõlblikud kuuluma uude varaklassi, tagamaks, et EL saaks jätkuvalt olla tehnoloogia arengu esirinnas, kui see toimub. Tagamaks, et innovatsioonil põhinevad projektid on turvalised, peaksid kindlustusandjad täitma asjakohast hoolsuskohustust, kontrollimaks, et tehnoloogia on testitud. See võib sisaldada prototüüpide, katseprojektide või muud testimist, et näidata projekti tehnoloogia ja disainilahenduse usaldusväärsust. |
| --- | --- |

(13)

Projektid, mis põhinevad innovaatilisel tehnoloogial või disainilahendusel, peaksid olema kõlblikud kuuluma uude varaklassi, tagamaks, et EL saaks jätkuvalt olla tehnoloogia arengu esirinnas, kui see toimub. Tagamaks, et innovatsioonil põhinevad projektid on turvalised, peaksid kindlustusandjad täitma asjakohast hoolsuskohustust, kontrollimaks, et tehnoloogia on testitud. See võib sisaldada prototüüpide, katseprojektide või muud testimist, et näidata projekti tehnoloogia ja disainilahenduse usaldusväärsust.

| (14) | Üldiselt tagab EIOPA tehnilisel nõuandel põhinev kriteeriumide kogum selle, et on olemas usaldusväärne süsteem, sest need taristuvarad, mille puhul vähendatakse kapitalinõudeid, on ohutumad ja vähem volatiilsed kui võrreldavad ettevõtjate investeeringud. |
| --- | --- |

(14)

Üldiselt tagab EIOPA tehnilisel nõuandel põhinev kriteeriumide kogum selle, et on olemas usaldusväärne süsteem, sest need taristuvarad, mille puhul vähendatakse kapitalinõudeid, on ohutumad ja vähem volatiilsed kui võrreldavad ettevõtjate investeeringud.

| (15) | EIOPA on analüüsinud andmeid taristuaktsiaindeksite, noteeritud taristuaktsiate ja rahastamisalgatustega tegelevate erasektori äriühingute kohta. Kokkuvõttes soovitatakse taristustressi puhul vahemikku 30–39 %. Kooskõlas Euroopa investeerimiskava eesmärgiga edendada investeerimist reaalmajandusse valiti uue taristuvaraklassi jaoks kalibreerimine 30 %, kuna selline kalibreerimine on kõige tõhusam stiimul taristusse investeerimise edendamiseks. |
| --- | --- |

(15)

EIOPA on analüüsinud andmeid taristuaktsiaindeksite, noteeritud taristuaktsiate ja rahastamisalgatustega tegelevate erasektori äriühingute kohta. Kokkuvõttes soovitatakse taristustressi puhul vahemikku 30–39 %. Kooskõlas Euroopa investeerimiskava eesmärgiga edendada investeerimist reaalmajandusse valiti uue taristuvaraklassi jaoks kalibreerimine 30 %, kuna selline kalibreerimine on kõige tõhusam stiimul taristusse investeerimise edendamiseks.

| (16) | Vastavalt EIOPA nõuandele tuleks aktsiariski omavahendite nõude sümmeetrilist kohandust kohaldada taristu-omakapitaliinstrumentide stressiteguri suhtes proportsionaalselt. |
| --- | --- |

(16)

Vastavalt EIOPA nõuandele tuleks aktsiariski omavahendite nõude sümmeetrilist kohandust kohaldada taristu-omakapitaliinstrumentide stressiteguri suhtes proportsionaalselt.

| (17) | Hinnavaheriski alammoodulis tuleks riskiga seonduvate tasude vähendamisel arvesse võtta asjaolu, et on tõendeid, mis näitavad, et taristusse tehtavate investeeringute sissenõudmismäärad on kõrgemad kui äriühingu võlakirjade sissenõudmismäärad ja et need on üldiste majandustegurite suhtes vähem tundlikud. Seega tuleks hinnavahe krediidikomponendi survet uue varaklassi puhul kooskõlas EIOPA antud kalibreerimisega vähendada. Selleks et võtta arvesse kvalifitseerumiskriteeriumi, et taristusse tehtavaid investeeringuid võib hoida lõpptähtajani, tuleks vähendada ka hinnavahe likviidsusriski komponendi survet. |
| --- | --- |

(17)

Hinnavaheriski alammoodulis tuleks riskiga seonduvate tasude vähendamisel arvesse võtta asjaolu, et on tõendeid, mis näitavad, et taristusse tehtavate investeeringute sissenõudmismäärad on kõrgemad kui äriühingu võlakirjade sissenõudmismäärad ja et need on üldiste majandustegurite suhtes vähem tundlikud. Seega tuleks hinnavahe krediidikomponendi survet uue varaklassi puhul kooskõlas EIOPA antud kalibreerimisega vähendada. Selleks et võtta arvesse kvalifitseerumiskriteeriumi, et taristusse tehtavaid investeeringuid võib hoida lõpptähtajani, tuleks vähendada ka hinnavahe likviidsusriski komponendi survet.

| (18) | Kui hinnavahe likviidsusriski komponendi survet kvalifitseeruvate taristuinvesteeringute puhul vähendatakse, tuleks seda vähendamist kohaldada ka varade suhtes kattuvuse kohandamise portfellis, kuid ilma, et vähenenud likviidsusriski topelt arvesse võetaks. Seetõttu peaks kattuvuse kohandamise portfellis kvalifitseeruvate taristuvarade suhtes kohaldatav hinnavahesurve olema kas kattuvuse kohandamise varade suhtes kohaldatav vähendatud surve või kvalifitseeruvate taristuvarade hinnavahesurve, sõltuvalt sellest, kumb on väiksem. |
| --- | --- |

(18)

Kui hinnavahe likviidsusriski komponendi survet kvalifitseeruvate taristuinvesteeringute puhul vähendatakse, tuleks seda vähendamist kohaldada ka varade suhtes kattuvuse kohandamise portfellis, kuid ilma, et vähenenud likviidsusriski topelt arvesse võetaks. Seetõttu peaks kattuvuse kohandamise portfellis kvalifitseeruvate taristuvarade suhtes kohaldatav hinnavahesurve olema kas kattuvuse kohandamise varade suhtes kohaldatav vähendatud surve või kvalifitseeruvate taristuvarade hinnavahesurve, sõltuvalt sellest, kumb on väiksem.

| (19) | Tuleks tagada kindlustus- ja edasikindlustusandjate poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/760 (3) loodud fondidesse tehtavate investeeringute asjakohasem käsitlemine kooskõlas Euroopa riskikapitalifondidesse ja Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidesse tehtavate investeeringute käsitlemisega, mis on juba ette nähtud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/35 (4) artikliga 168. |
| --- | --- |

(19)

Tuleks tagada kindlustus- ja edasikindlustusandjate poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/760 (3) loodud fondidesse tehtavate investeeringute asjakohasem käsitlemine kooskõlas Euroopa riskikapitalifondidesse ja Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidesse tehtavate investeeringute käsitlemisega, mis on juba ette nähtud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/35 (4) artikliga 168.

| (20) | Viimastel aastatel kaubeldakse finantsinstrumentidega üha enam mitmepoolsetes kauplemissüsteemides. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/65/EL (5) on tagatud, et mitmepoolsete kauplemissüsteemide suhtes kohaldatakse seoses liikmeks või osaliseks lubamisega samalaadseid nõudeid kui reguleeritud turgudel. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 600/2014 (6) on kehtestatud mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja reguleeritud turgude suhtes ka samalaadsed läbipaistvusnõuded. Selleks et võtta arvesse mitmepoolsete kauplemissüsteemide suurenenud tähtsust ning mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja reguleeritud turgude suhtes kohaldatavate eeskirjade ühtlustamist, tuleks mitmepoolsetele kauplemissüsteemidele avalduvat positsiooniriski käsitada aktsiariski alammoodulis 1. liiki omakapitaliinstrumendina. |
| --- | --- |

(20)

Viimastel aastatel kaubeldakse finantsinstrumentidega üha enam mitmepoolsetes kauplemissüsteemides. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/65/EL (5) on tagatud, et mitmepoolsete kauplemissüsteemide suhtes kohaldatakse seoses liikmeks või osaliseks lubamisega samalaadseid nõudeid kui reguleeritud turgudel. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 600/2014 (6) on kehtestatud mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja reguleeritud turgude suhtes ka samalaadsed läbipaistvusnõuded. Selleks et võtta arvesse mitmepoolsete kauplemissüsteemide suurenenud tähtsust ning mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja reguleeritud turgude suhtes kohaldatavate eeskirjade ühtlustamist, tuleks mitmepoolsetele kauplemissüsteemidele avalduvat positsiooniriski käsitada aktsiariski alammoodulis 1. liiki omakapitaliinstrumendina.

| (21) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/51/EL (7) kehtestati üleminekumeede, mida kohaldatakse enne 1. jaanuari 2016 ostetud omakapitaliinvesteeringute suhtes. Selleks et vältida noteerimata aktsiate muutumist stiimuliks paljude negatiivsete investeeringute jaoks enne direktiiviga 2009/138/EÜ kehtestatud raamistiku kohaldamist, ei peaks üleminekumeetme kohaldamisala piirduma noteeritud aktsiatega. |
| --- | --- |

(21)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/51/EL (7) kehtestati üleminekumeede, mida kohaldatakse enne 1. jaanuari 2016 ostetud omakapitaliinvesteeringute suhtes. Selleks et vältida noteerimata aktsiate muutumist stiimuliks paljude negatiivsete investeeringute jaoks enne direktiiviga 2009/138/EÜ kehtestatud raamistiku kohaldamist, ei peaks üleminekumeetme kohaldamisala piirduma noteeritud aktsiatega.

| (22) | Selleks et ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate hoitavaid omakapitaliinstrumente või fondide vormis investeeringuid proportsionaalselt käsitleda, kui aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit ei saa kohaldada, on käesolevas määruses täpsustatud, et direktiivi 2009/138/EÜ artikli 308b lõikes 13 sätestatud üleminekumeedet kohaldatakse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate hoitavate omakapitaliinstrumentide osade või fondide vormis investeeringute suhtes kooskõlas alusvara sihtpaigutusega 1. jaanuaril 2016, tingimusel et sihtpaigutus on ettevõtja jaoks kasutatav. See võimaldab ettevõtjatel hinnata fondivalitseja poolt enne 1. jaanuari 2016 ostetud omakapitaliinstrumentide osakaalu, kui nende ostmist ei ole avalikustamist käsitlevate eeskirjade piirangute tõttu võimalik kindlaks teha või see on ülemäära kulukas. Seejärel vähendatakse selliste omakapitaliinstrumentide osakaalu, mille suhtes kohaldatakse üleminekumeedet, igal aastal vastavalt ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate või fondide vormis investeeringute varade käibemäärale. |
| --- | --- |

(22)

Selleks et ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate hoitavaid omakapitaliinstrumente või fondide vormis investeeringuid proportsionaalselt käsitleda, kui aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit ei saa kohaldada, on käesolevas määruses täpsustatud, et direktiivi 2009/138/EÜ artikli 308b lõikes 13 sätestatud üleminekumeedet kohaldatakse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate hoitavate omakapitaliinstrumentide osade või fondide vormis investeeringute suhtes kooskõlas alusvara sihtpaigutusega 1. jaanuaril 2016, tingimusel et sihtpaigutus on ettevõtja jaoks kasutatav. See võimaldab ettevõtjatel hinnata fondivalitseja poolt enne 1. jaanuari 2016 ostetud omakapitaliinstrumentide osakaalu, kui nende ostmist ei ole avalikustamist käsitlevate eeskirjade piirangute tõttu võimalik kindlaks teha või see on ülemäära kulukas. Seejärel vähendatakse selliste omakapitaliinstrumentide osakaalu, mille suhtes kohaldatakse üleminekumeedet, igal aastal vastavalt ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate või fondide vormis investeeringute varade käibemäärale.

| (23) | Delegeeritud määruses (EL) 2015/35 on mitu väikest redaktsioonilist viga, mis tuleks parandada. |
| --- | --- |

(23)

Delegeeritud määruses (EL) 2015/35 on mitu väikest redaktsioonilist viga, mis tuleks parandada.

| (24) | Eelkõige on delegeeritud määruses (EL) 2015/35 sätestatud hindamismeetod selliste osaluste kohta seotud ettevõtjates, mis on kindlustusgrupi järelevalve alt välja arvatud või kindlustusgrupi solventsusnõuete täitmiseks nõuetekohastest omavahenditest maha arvatud. Hindamise mõju osalustele seotud ettevõtjates peaks olema samasugune, olenemata põhjusest, miks asjaomane seotud ettevõtja on kindlustusgrupi järelevalve alt välja arvatud, ja selle tulemusel tuleks arvesse võtta kõiki olukordi, kus seotud ettevõtja võib kindlustusgrupi järelevalve alt välja arvata. Seega tuleks muuta artiklit 13. |
| --- | --- |

(24)

Eelkõige on delegeeritud määruses (EL) 2015/35 sätestatud hindamismeetod selliste osaluste kohta seotud ettevõtjates, mis on kindlustusgrupi järelevalve alt välja arvatud või kindlustusgrupi solventsusnõuete täitmiseks nõuetekohastest omavahenditest maha arvatud. Hindamise mõju osalustele seotud ettevõtjates peaks olema samasugune, olenemata põhjusest, miks asjaomane seotud ettevõtja on kindlustusgrupi järelevalve alt välja arvatud, ja selle tulemusel tuleks arvesse võtta kõiki olukordi, kus seotud ettevõtja võib kindlustusgrupi järelevalve alt välja arvata. Seega tuleks muuta artiklit 13.

| (25) | Seoses strateegiliste osalustega finantseerimis- ja krediidiasutustes, mille puhul viidatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/87/EÜ (8) kohasele 1. meetodile, ei tohiks see tähendada, et kindlustusgrupp peab samuti kvalifitseeruma finantskonglomeraadina ja tema suhtes tuleks vastavalt kõnealusele direktiivile kohaldada täiendavat järelevalvet. Erandi kohaldamiseks on piisav, kui finantseerimis- või krediidiasutus on kaasatud direktiivi 2009/138/EÜ kohaselt kindlustusgrupi solventsuse arvutusse. Mõlemad direktiivi 2002/87/EÜ ja direktiivi 2009/138/EÜ kohased konsolideerimismeetodid on samaväärsed, nagu on sätestatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 342/2014 (9) artiklis 8. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 68 lõiget 3 muuta. |
| --- | --- |

(25)

Seoses strateegiliste osalustega finantseerimis- ja krediidiasutustes, mille puhul viidatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/87/EÜ (8) kohasele 1. meetodile, ei tohiks see tähendada, et kindlustusgrupp peab samuti kvalifitseeruma finantskonglomeraadina ja tema suhtes tuleks vastavalt kõnealusele direktiivile kohaldada täiendavat järelevalvet. Erandi kohaldamiseks on piisav, kui finantseerimis- või krediidiasutus on kaasatud direktiivi 2009/138/EÜ kohaselt kindlustusgrupi solventsuse arvutusse. Mõlemad direktiivi 2002/87/EÜ ja direktiivi 2009/138/EÜ kohased konsolideerimismeetodid on samaväärsed, nagu on sätestatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 342/2014 (9) artiklis 8. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 68 lõiget 3 muuta.

| (26) | Statistiliste koondandmete esitamise tähtaegu tuleb ühtlustada ja seega peab enne 31. detsembrit 2020 avalikustatud teave sisaldama kõigi eelmiste aastate andmeid alates 1. jaanuarist 2016. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 316 lõiget 2 muuta. |
| --- | --- |

(26)

Statistiliste koondandmete esitamise tähtaegu tuleb ühtlustada ja seega peab enne 31. detsembrit 2020 avalikustatud teave sisaldama kõigi eelmiste aastate andmeid alates 1. jaanuarist 2016. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 316 lõiget 2 muuta.

| (27) | Delegeeritud määrus (EL) 2015/35 sisaldab ka mitmeid trükivigu, näiteks valed sisemised ristviiteid, mis tuleks parandada. |
| --- | --- |

(27)

Delegeeritud määrus (EL) 2015/35 sisaldab ka mitmeid trükivigu, näiteks valed sisemised ristviiteid, mis tuleks parandada.

| (28) | Käesolevas määruses sätestatud nõuete kohaldamisel tuleks arvesse võtta kindlustus- ja edasikindlustusandja tegevuses esinevate riskide laadi, ulatust ja keerukust. Kindlustusandjatele kehtestatavate nõuete koormus ja keerukus peaks olema võrdeline nende riskiprofiiliga. Käesolevas määruses sätestatud nõuete kohaldamisel tuleks teavet pidada oluliseks, kui see teave võiks mõjutada selle sihtkasutajate otsuseid või kaalutlusi. |
| --- | --- |

(28)

Käesolevas määruses sätestatud nõuete kohaldamisel tuleks arvesse võtta kindlustus- ja edasikindlustusandja tegevuses esinevate riskide laadi, ulatust ja keerukust. Kindlustusandjatele kehtestatavate nõuete koormus ja keerukus peaks olema võrdeline nende riskiprofiiliga. Käesolevas määruses sätestatud nõuete kohaldamisel tuleks teavet pidada oluliseks, kui see teave võiks mõjutada selle sihtkasutajate otsuseid või kaalutlusi.

| (29) | Et suurendada õiguskindlust järelevalvekorra suhtes enne, kui Solventsus II kord muutub 1. jaanuaril 2016 täielikult kohaldatavaks, on oluline tagada, et käesolev määrus jõustuks nii pea kui võimalik, |
| --- | --- |

(29)

Et suurendada õiguskindlust järelevalvekorra suhtes enne, kui Solventsus II kord muutub 1. jaanuaril 2016 täielikult kohaldatavaks, on oluline tagada, et käesolev määrus jõustuks nii pea kui võimalik,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Muudatussätted

Komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2015/35 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 1 lisatakse punktid 55.a ja 55.b:
  „55.a)   „taristuvarad”– füüsilised struktuurid või rajatised, süsteemid ja võrgud, mis pakuvad või toetavad peamisi avalikke teenuseid;
  55.b)   „taristuprojekti üksus”– üksus, kellel ei ole lubatud täita muid funktsioone peale taristuvarade omamise, rahastamise, arendamise või haldamise, ja kelle puhul on võlausaldajale ja omakapitali investoritele tehtava makse esmane allikas rahastatavatelt varadelt saadav tulu.” |
| --- | --- |

1)

Artiklisse 1 lisatakse punktid 55.a ja 55.b:

„55.a)   „taristuvarad”– füüsilised struktuurid või rajatised, süsteemid ja võrgud, mis pakuvad või toetavad peamisi avalikke teenuseid;

„taristuvarad”

55.b)   „taristuprojekti üksus”– üksus, kellel ei ole lubatud täita muid funktsioone peale taristuvarade omamise, rahastamise, arendamise või haldamise, ja kelle puhul on võlausaldajale ja omakapitali investoritele tehtava makse esmane allikas rahastatavatelt varadelt saadav tulu.”

„taristuprojekti üksus”

| 2) | Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | kindlustus- ja edasikindlustusandjad, mis on arvatud kindlustusgrupi järelevalve kohaldamisalast välja vastavalt direktiivi 2009/138/EÜ artikli 214 lõikele 2.”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

kindlustus- ja edasikindlustusandjad, mis on arvatud kindlustusgrupi järelevalve kohaldamisalast välja vastavalt direktiivi 2009/138/EÜ artikli 214 lõikele 2.”;

| b) | lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Kui käesoleva määruse artikli 9 lõikes 4 osutatud kriteeriumid on täidetud ja kui lõike 1 punktides a ja b osutatud hindamismeetodeid ei ole võimalik kasutada, võib osalusi seotud ettevõtjates hinnata hindamismeetodi alusel, mida kindlustus- või edasikindlustusandja kasutab oma raamatupidamise aastaaruannete või konsolideeritud raamatupidamisaruannete koostamisel. Sellisel juhul arvab osalust omav ettevõtja seotud ettevõtja väärtusest maha firmaväärtuse ja muude immateriaalsete varade väärtuse, mis hinnatakse vastavalt käesoleva määruse artikli 12 punktile 2 võrdseks nulliga.” |
| --- | --- |

b)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Kui käesoleva määruse artikli 9 lõikes 4 osutatud kriteeriumid on täidetud ja kui lõike 1 punktides a ja b osutatud hindamismeetodeid ei ole võimalik kasutada, võib osalusi seotud ettevõtjates hinnata hindamismeetodi alusel, mida kindlustus- või edasikindlustusandja kasutab oma raamatupidamise aastaaruannete või konsolideeritud raamatupidamisaruannete koostamisel. Sellisel juhul arvab osalust omav ettevõtja seotud ettevõtja väärtusest maha firmaväärtuse ja muude immateriaalsete varade väärtuse, mis hinnatakse vastavalt käesoleva määruse artikli 12 punktile 2 võrdseks nulliga.”

| 3) | Artikli 68 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Olenemata lõigetest 1 ja 2 ei arva kindlustus- ja edasikindlustusandjad maha artiklis 171 osutatud strateegilisi osalusi, mida võetakse arvesse kindlustusgrupi solventsuse arvutamisel 1. meetodiga, nagu sätestatud direktiivi 2002/87/EÜ I lisas või direktiivi 2009/138/EC artiklis 230.” |
| --- | --- |

3)

Artikli 68 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Olenemata lõigetest 1 ja 2 ei arva kindlustus- ja edasikindlustusandjad maha artiklis 171 osutatud strateegilisi osalusi, mida võetakse arvesse kindlustusgrupi solventsuse arvutamisel 1. meetodiga, nagu sätestatud direktiivi 2002/87/EÜ I lisas või direktiivi 2009/138/EC artiklis 230.”

| 4) | I jaotise V peatüki 5. jaole lisatakse 1a alajagu:



  „1a alajagu




  Kvalifitseeruv taristuinvesteering




  Artikkel 164a
  Kvalifitseeruv taristuinvesteering

  1.   Käesoleva määruse kohaldamisel hõlmab kvalifitseeruv taristuinvesteering investeeringuid taristuprojekti üksusesse, mis vastab järgmistele kriteeriumidele:






  a) | taristuprojekti üksus suudab täita oma rahalisi kohustusi pideva stressi all, mis on projektiga kaasneva riski seisukohast oluline; |
| --- | --- | --- |

4)

I jaotise V peatüki 5. jaole lisatakse 1a alajagu:

„1a alajagu

Kvalifitseeruv taristuinvesteering

Artikkel 164a

Kvalifitseeruv taristuinvesteering

1.   Käesoleva määruse kohaldamisel hõlmab kvalifitseeruv taristuinvesteering investeeringuid taristuprojekti üksusesse, mis vastab järgmistele kriteeriumidele:

a)

taristuprojekti üksus suudab täita oma rahalisi kohustusi pideva stressi all, mis on projektiga kaasneva riski seisukohast oluline;

| b) | taristuprojekti üksuse loodavad rahavood võlausaldajale ja omakapitali investoritele on prognoositavad; |
| --- | --- |

b)

taristuprojekti üksuse loodavad rahavood võlausaldajale ja omakapitali investoritele on prognoositavad;

| c) | taristuvarasid ja taristuprojekti üksust reguleeritakse lepingulise raamistikuga, mis tagab võlausaldajale ja omakapitali investoritele kõrgetasemelise kaitse, sealhulgas järgmise:






  a) | kui taristuprojekti üksuse tulusid ei rahasta suure hulga kasutajate maksetega, sisaldab lepinguline raamistik sätteid, mis kaitsevad tõhusalt võlausaldajaid ja omakapitali investoreid kahjude eest, mis tulenevad sellest, kui projekti lõpetab lepinguosaline, kes nõustub ostma taristuprojekti üksuse pakutavaid kaupu või osutatavaid teenuseid; |
| --- | --- | --- |

c)

taristuvarasid ja taristuprojekti üksust reguleeritakse lepingulise raamistikuga, mis tagab võlausaldajale ja omakapitali investoritele kõrgetasemelise kaitse, sealhulgas järgmise:

a)

kui taristuprojekti üksuse tulusid ei rahasta suure hulga kasutajate maksetega, sisaldab lepinguline raamistik sätteid, mis kaitsevad tõhusalt võlausaldajaid ja omakapitali investoreid kahjude eest, mis tulenevad sellest, kui projekti lõpetab lepinguosaline, kes nõustub ostma taristuprojekti üksuse pakutavaid kaupu või osutatavaid teenuseid;

| b) | taristuprojekti üksusel on piisav reservfond või rahastamiskord, et katta projekti ettenägematuid kulusid ja käibekapitali nõudeid. |
| --- | --- |

b)

taristuprojekti üksusel on piisav reservfond või rahastamiskord, et katta projekti ettenägematuid kulusid ja käibekapitali nõudeid.

Kui investeeringud on võlakirjades või laenudes, hõlmab lepinguline raamistik ka järgmist:

| i) | võlausaldajatel on kohaldatava õigusega lubatud ulatuses selline tagatis kõigi varade ja lepingute suhtes, mis võimaldab neil projekti ellu viia; |
| --- | --- |

i)

võlausaldajatel on kohaldatava õigusega lubatud ulatuses selline tagatis kõigi varade ja lepingute suhtes, mis võimaldab neil projekti ellu viia;

| ii) | omakapital on panditud võlausaldajatele selliselt, et need saaksid kontrolli taristuprojekti üksuse üle võtta enne makseviivituse tekkimist; |
| --- | --- |

ii)

omakapital on panditud võlausaldajatele selliselt, et need saaksid kontrolli taristuprojekti üksuse üle võtta enne makseviivituse tekkimist;

| iii) | tegevusest tulenevate netorahavoogude kasutamine pärast projektiga seotud kohustuslikke makseid muul eesmärgil kui võlakohustuste haldamiseks on piiratud; |
| --- | --- |

iii)

tegevusest tulenevate netorahavoogude kasutamine pärast projektiga seotud kohustuslikke makseid muul eesmärgil kui võlakohustuste haldamiseks on piiratud;

| iv) | lepingulised piirangud taristuprojekti üksuse sellisele tegevusele, mis võiks kahjustada võlausaldajaid, sealhulgas asjaolu, et uusi võlakirju ei emiteerita ilma olemasolevate võlausaldajate nõusolekuta; |
| --- | --- |

iv)

lepingulised piirangud taristuprojekti üksuse sellisele tegevusele, mis võiks kahjustada võlausaldajaid, sealhulgas asjaolu, et uusi võlakirju ei emiteerita ilma olemasolevate võlausaldajate nõusolekuta;

| d) | kui investeeringud on võlakirjades või laenudes, saab kindlustus- või edasikindlustusandja järelevalvele tõendada, et ta suudab investeeringut hoida lõpptähtajani; |
| --- | --- |

d)

kui investeeringud on võlakirjades või laenudes, saab kindlustus- või edasikindlustusandja järelevalvele tõendada, et ta suudab investeeringut hoida lõpptähtajani;

| e) | kui investeeringud on võlakirjades, mille kohta ei ole krediidikvaliteeti hindava määratud asutuse antud krediidikvaliteedi hinnang kättesaadav, on investeerimisvahend kõigist teistest nõuetest kõrgema nõudeõiguse järguga, välja arvatud kohustuslikud nõuded ja tuletistehingu vastaspoolte nõuded; |
| --- | --- |

e)

kui investeeringud on võlakirjades, mille kohta ei ole krediidikvaliteeti hindava määratud asutuse antud krediidikvaliteedi hinnang kättesaadav, on investeerimisvahend kõigist teistest nõuetest kõrgema nõudeõiguse järguga, välja arvatud kohustuslikud nõuded ja tuletistehingu vastaspoolte nõuded;

| f) | kui investeeringud on aktsiates, võlakirjades või laenudes, mille kohta ei ole krediidikvaliteeti hindava määratud asutuse antud krediidikvaliteedi hinnang kättesaadav, peavad olema täidetud järgmised kriteeriumid:






  i) | taristuvarad ja taristuprojekti üksus asuvad EMPs või OECDs; |
| --- | --- | --- |

f)

kui investeeringud on aktsiates, võlakirjades või laenudes, mille kohta ei ole krediidikvaliteeti hindava määratud asutuse antud krediidikvaliteedi hinnang kättesaadav, peavad olema täidetud järgmised kriteeriumid:

i)

taristuvarad ja taristuprojekti üksus asuvad EMPs või OECDs;

| ii) | kui taristuprojekti üksus on ehitusetapis, peab omakapitaliinvestor täitma järgmisi kriteeriume, või kui tegemist on rohkem kui ühe omakapitaliinvestoriga, peab omakapitali investorite grupp tervikuna täitma järgmisi kriteeriume:






  — | omakapitaliinvestorid on varem edukalt taristuprojekte kontrollinud ja neil on asjakohased eksperditeadmised; |
| --- | --- | --- |

ii)

kui taristuprojekti üksus on ehitusetapis, peab omakapitaliinvestor täitma järgmisi kriteeriume, või kui tegemist on rohkem kui ühe omakapitaliinvestoriga, peab omakapitali investorite grupp tervikuna täitma järgmisi kriteeriume:

—

omakapitaliinvestorid on varem edukalt taristuprojekte kontrollinud ja neil on asjakohased eksperditeadmised;

| — | omakapitaliinvestoritel on madal makseviivituse risk või nende makseviivituse tõttu taristuprojekti üksusele tekkida võiva olulise kahju saamise risk on väike; |
| --- | --- |

—

omakapitaliinvestoritel on madal makseviivituse risk või nende makseviivituse tõttu taristuprojekti üksusele tekkida võiva olulise kahju saamise risk on väike;

| — | omakapitaliinvestorid on motiveeritud investorite huvide kaitsmisest; |
| --- | --- |

—

omakapitaliinvestorid on motiveeritud investorite huvide kaitsmisest;

| iii) | taristuprojekti üksus on kehtestanud kaitsemeetmed, et tagada projekti lõpuleviimine vastavalt kokkulepitud spetsifikatsioonile, eelarvele ja tähtajale; |
| --- | --- |

iii)

taristuprojekti üksus on kehtestanud kaitsemeetmed, et tagada projekti lõpuleviimine vastavalt kokkulepitud spetsifikatsioonile, eelarvele ja tähtajale;

| iv) | kui tegevusriskid on olulised, on need asjakohaselt hallatud; |
| --- | --- |

iv)

kui tegevusriskid on olulised, on need asjakohaselt hallatud;

| v) | taristuprojekti üksus kasutab testitud tehnoloogiat ja disaini; |
| --- | --- |

v)

taristuprojekti üksus kasutab testitud tehnoloogiat ja disaini;

| vi) | taristuprojekti üksuse kapitalistruktuur suudab oma võlgu teenindada; |
| --- | --- |

vi)

taristuprojekti üksuse kapitalistruktuur suudab oma võlgu teenindada;

| vii) | taristuprojekti üksuse refinantseerimisrisk on väike; |
| --- | --- |

vii)

taristuprojekti üksuse refinantseerimisrisk on väike;

| viii) | taristuprojekti üksus kasutab tuletisinstrumente üksnes riski maandamiseks. |
| --- | --- |

viii)

taristuprojekti üksus kasutab tuletisinstrumente üksnes riski maandamiseks.

2.   Lõike 1 punkti b kohaldamisel ei käsitata võlausaldajale ja omakapitali investoritele loodud rahavooge prognoositavana, kui kogu tulu (välja arvatud ebaoluline osa tuludest) vastab järgmistele tingimustele:

| a) | täidetud on üks järgmistest kriteeriumidest:






  i) | tulu põhineb kasutusvalmidusel; |
| --- | --- | --- |

a)

täidetud on üks järgmistest kriteeriumidest:

i)

tulu põhineb kasutusvalmidusel;

| ii) | tulu reguleeritakse vastavalt tulumäärale; |
| --- | --- |

ii)

tulu reguleeritakse vastavalt tulumäärale;

| iii) | tulu reguleeritakse vastavalt võta-või-maksa lepingule; |
| --- | --- |

iii)

tulu reguleeritakse vastavalt võta-või-maksa lepingule;

| iv) | tootluse tase või kasutus ja hind vastavad sõltumatult ühele järgmistest kriteeriumidest:






  — | see on reguleeritud; |
| --- | --- | --- |

iv)

tootluse tase või kasutus ja hind vastavad sõltumatult ühele järgmistest kriteeriumidest:

—

see on reguleeritud;

| — | see on lepingus kindlaks määratud; |
| --- | --- |

—

see on lepingus kindlaks määratud;

| — | see on väikese nõudluse tõttu piisavalt prognoositav; |
| --- | --- |

—

see on väikese nõudluse tõttu piisavalt prognoositav;

| b) | kui taristuprojekti üksuse tulusid ei rahasta suure hulga kasutajate maksetega, on lepinguosaline, kes nõustub ostma taristuprojekti üksuse pakutavaid kaupu või osutatavaid teenuseid, üks järgmistest üksustest:






  i) | käesoleva määruse artikli 180 lõikes 2 loetletud üksus; |
| --- | --- | --- |

b)

kui taristuprojekti üksuse tulusid ei rahasta suure hulga kasutajate maksetega, on lepinguosaline, kes nõustub ostma taristuprojekti üksuse pakutavaid kaupu või osutatavaid teenuseid, üks järgmistest üksustest:

i)

käesoleva määruse artikli 180 lõikes 2 loetletud üksus;

| ii) | piirkondlik valitsus või kohalik omavalitsus, mis on loetletud direktiivi 2009/138/EÜ artikli 109a lõike 2 punkti a kohaselt vastu võetud määruses; |
| --- | --- |

ii)

piirkondlik valitsus või kohalik omavalitsus, mis on loetletud direktiivi 2009/138/EÜ artikli 109a lõike 2 punkti a kohaselt vastu võetud määruses;

| iii) | üksus, millele krediidikvaliteeti hindav asutus on krediidikvaliteedi astmeks määranud vähemalt 3; |
| --- | --- |

iii)

üksus, millele krediidikvaliteeti hindav asutus on krediidikvaliteedi astmeks määranud vähemalt 3;

| iv) | üksus, mis on asendatav ilma, et märkimisväärselt muutuks tulude tase ja ajastus.” |
| --- | --- |

iv)

üksus, mis on asendatav ilma, et märkimisväärselt muutuks tulude tase ja ajastus.”

| 5) | Artiklit 168 muudetakse järgmiselt.






  a) | Lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmistega:

  „1.   Direktiivi 2009/138/EÜ artikli 105 lõike 5 teise lõigu punktis b osutatud aktsiariski alammoodul hõlmab 1. liiki omakapitaliinstrumentide riski alammoodulit, 2. liiki omakapitaliinstrumentide riski alammoodulit ja kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentide riski alammoodulit.


  2.   1. liiki omakapitaliinstrumendid hõlmavad selliste riikide reguleeritud turgudel noteeritud omakapitaliinstrumente, mis on Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) või Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) liikmed või millega kaubeldakse direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 22 osutatud mitmepoolses kauplemissüsteemis, mille registrijärgne asukoht või peakontor on ELi liikmesriikides.


  3.   2. liiki omakapitaliinstrumendid hõlmavad muid kui lõikes 2 osutatud omakapitaliinstrumente ning kaupu ja muid alternatiivseid investeeringuid. Need hõlmavad ka kõiki muid varasid kui need, mis on hõlmatud intressiriski alammooduli, kinnisvarariski alammooduli või hinnavaheriski alammooduliga, sealhulgas artikli 84 lõigetes 1 ja 2 osutatud varasid ja kaudseid riskipositsioone, kui aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit ei ole võimalik kohaldada ning kindlustus- või edasikindlustusandja ei kohalda artikli 84 lõike 3 sätteid.” |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklit 168 muudetakse järgmiselt.

a)

Lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmistega:

„1.   Direktiivi 2009/138/EÜ artikli 105 lõike 5 teise lõigu punktis b osutatud aktsiariski alammoodul hõlmab 1. liiki omakapitaliinstrumentide riski alammoodulit, 2. liiki omakapitaliinstrumentide riski alammoodulit ja kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentide riski alammoodulit.

2.   1. liiki omakapitaliinstrumendid hõlmavad selliste riikide reguleeritud turgudel noteeritud omakapitaliinstrumente, mis on Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) või Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) liikmed või millega kaubeldakse direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 22 osutatud mitmepoolses kauplemissüsteemis, mille registrijärgne asukoht või peakontor on ELi liikmesriikides.

3.   2. liiki omakapitaliinstrumendid hõlmavad muid kui lõikes 2 osutatud omakapitaliinstrumente ning kaupu ja muid alternatiivseid investeeringuid. Need hõlmavad ka kõiki muid varasid kui need, mis on hõlmatud intressiriski alammooduli, kinnisvarariski alammooduli või hinnavaheriski alammooduliga, sealhulgas artikli 84 lõigetes 1 ja 2 osutatud varasid ja kaudseid riskipositsioone, kui aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit ei ole võimalik kohaldada ning kindlustus- või edasikindlustusandja ei kohalda artikli 84 lõike 3 sätteid.”

| b) | Lisatakse lõige 3a:

  „3a.   Kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid hõlmavad omakapitaliinvesteeringuid sellistesse taristuprojekti üksustesse, mis vastavad artiklis 164a sätestatud kriteeriumidele.” |
| --- | --- |

b)

Lisatakse lõige 3a:

„3a.   Kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid hõlmavad omakapitaliinvesteeringuid sellistesse taristuprojekti üksustesse, mis vastavad artiklis 164a sätestatud kriteeriumidele.”

| c) | Lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Aktsiariski kapitalinõue võrdub järgmisega:





  kus:






  a) | SCRtype1equities
  tähistab 1. liiki omakapitaliinstrumentide kapitalinõuet; |
| --- | --- | --- |

c)

Lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Aktsiariski kapitalinõue võrdub järgmisega:

Formula

kus:

a)

SCRtype1equities
  tähistab 1. liiki omakapitaliinstrumentide kapitalinõuet;

| b) | SCRtype2equities
  tähistab 2. liiki omakapitaliinstrumentide kapitalinõuet; |
| --- | --- |

b)

SCRtype2equities
  tähistab 2. liiki omakapitaliinstrumentide kapitalinõuet;

| c) | SCRquinf
  tähistab kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentide kapitalinõuet.” |
| --- | --- |

c)

SCRquinf
  tähistab kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentide kapitalinõuet.”

| d) | Lõiget 6 muudetakse järgmiselt:






  i) | punktid a ja b asendatakse järgmistega:






  „a) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 346/2013 (*1) artikli 3 punktis b osutatud kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondina tegutsevate ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate hoitavad omakapitaliinstrumendid (välja arvatud kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid), kui käesoleva määruse artiklis 84 sätestatud aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit on võimalik kohaldada kõigi ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja riskipositsioonide suhtes, või kõnealuste fondide osakud või aktsiad, kui aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit ei ole võimalik kohaldada kõigi ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja riskipositsioonide suhtes; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Lõiget 6 muudetakse järgmiselt:

i)

punktid a ja b asendatakse järgmistega:

„a)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 346/2013 (*1) artikli 3 punktis b osutatud kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondina tegutsevate ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate hoitavad omakapitaliinstrumendid (välja arvatud kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid), kui käesoleva määruse artiklis 84 sätestatud aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit on võimalik kohaldada kõigi ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja riskipositsioonide suhtes, või kõnealuste fondide osakud või aktsiad, kui aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit ei ole võimalik kohaldada kõigi ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja riskipositsioonide suhtes;

*1

| b) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 345/2013 (*2) artikli 3 punktis b osutatud kvalifitseeruvate riskikapitalifondidena tegutsevate ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate hoitavad omakapitaliinstrumendid (välja arvatud kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid), kui käesoleva määruse artiklis 84 sätestatud aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit on võimalik kohaldada kõigi ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja riskipositsioonide suhtes, või kõnealuste fondide osakud või aktsiad, kui aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit ei ole võimalik kohaldada kõigi ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja riskipositsioonide suhtes; |
| --- | --- |

b)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 345/2013 (*2) artikli 3 punktis b osutatud kvalifitseeruvate riskikapitalifondidena tegutsevate ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate hoitavad omakapitaliinstrumendid (välja arvatud kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid), kui käesoleva määruse artiklis 84 sätestatud aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit on võimalik kohaldada kõigi ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja riskipositsioonide suhtes, või kõnealuste fondide osakud või aktsiad, kui aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit ei ole võimalik kohaldada kõigi ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja riskipositsioonide suhtes;

*2

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 346/2013, 17. aprill 2013, Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta (ELT L 115, 25.4.2013, lk 18)."

*1

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 345/2013, 17. aprill 2013, Euroopa riskikapitalifondide kohta (ELT L 115, 25.4.2013, lk 1).”;"

*2

| ii) | punktis c asendatakse alapunkt i järgmisega:






  „i) | selliste fondide hoitavad omakapitaliinstrumendid (välja arvatud kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid), kui käesoleva määruse artiklis 84 sätestatud aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit on võimalik kohaldada kõigi alternatiivse investeerimisfondi riskipositsioonide suhtes;” |
| --- | --- | --- |

ii)

punktis c asendatakse alapunkt i järgmisega:

„i)

selliste fondide hoitavad omakapitaliinstrumendid (välja arvatud kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid), kui käesoleva määruse artiklis 84 sätestatud aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit on võimalik kohaldada kõigi alternatiivse investeerimisfondi riskipositsioonide suhtes;”

| iii) | lisatakse punkt d:






  „d) | määruse (EL) 2015/760 kohaselt Euroopa pikaajaliste investeerimisfondidena tegutsevate ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate hoitavad omakapitaliinstrumendid (välja arvatud kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid), kui käesoleva määruse artiklis 84 sätestatud aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit on võimalik kohaldada kõigi ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja riskipositsioonide suhtes, või kõnealuste fondide osakud või aktsiad, kui aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit ei ole võimalik kohaldada kõigi ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja riskipositsioonide suhtes.” |
| --- | --- | --- |

iii)

lisatakse punkt d:

„d)

määruse (EL) 2015/760 kohaselt Euroopa pikaajaliste investeerimisfondidena tegutsevate ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate hoitavad omakapitaliinstrumendid (välja arvatud kvalifitseeruvad taristu-omakapitaliinstrumendid), kui käesoleva määruse artiklis 84 sätestatud aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit on võimalik kohaldada kõigi ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja riskipositsioonide suhtes, või kõnealuste fondide osakud või aktsiad, kui aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit ei ole võimalik kohaldada kõigi ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja riskipositsioonide suhtes.”

| 6) | Artiklile 169 lisatakse lõige 3:

  „3.   Käesoleva määruse artiklis 168 osutatud kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentide kapitalinõue võrdub põhiomavahendite kahjumiga, mis tuleneks järgmistest kohestest vähenemistest:






  a) | kohene vähenemine, mis võrdub 22 % selliste kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentide väärtusest, mis on seotud ettevõtjas direktiivi 2009/138/EÜ artikli 212 lõike 1 punkti b ja artikli 212 lõike 2 tähenduses, kui kõnealused investeeringud on strateegilist laadi; |
| --- | --- | --- |

6)

Artiklile 169 lisatakse lõige 3:

„3.   Käesoleva määruse artiklis 168 osutatud kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentide kapitalinõue võrdub põhiomavahendite kahjumiga, mis tuleneks järgmistest kohestest vähenemistest:

a)

kohene vähenemine, mis võrdub 22 % selliste kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentide väärtusest, mis on seotud ettevõtjas direktiivi 2009/138/EÜ artikli 212 lõike 1 punkti b ja artikli 212 lõike 2 tähenduses, kui kõnealused investeeringud on strateegilist laadi;

| b) | kohene vähenemine, mis võrdub 30 % ja 77 % summaga käesoleva määruse artiklis 172 osutatud sümmeetrilisest kohandusest muude kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentide väärtusest, kui punktis a osutatud omakapitaliinstrumendid.” |
| --- | --- |

b)

kohene vähenemine, mis võrdub 30 % ja 77 % summaga käesoleva määruse artiklis 172 osutatud sümmeetrilisest kohandusest muude kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentide väärtusest, kui punktis a osutatud omakapitaliinstrumendid.”

| 7) | Artiklile 170 lisatakse lõige 3:

  „3.   Kui kindlustus- või edasikindlustusandja on saanud järelevalveasutustelt heakskiidu direktiivi 2009/138/EÜ artikli 304 sätete kohaldamiseks, võrdub kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentide kapitalinõue põhiomavahendite kahjumiga, mis tuleneks järgmisest kohesest vähenemisest:






  a) | kohene vähenemine, mis võrdub 22 % selliste kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentide väärtusest, mis vastavad direktiivi 2009/138/EÜ artikli 304 lõike 1 punktis i osutatud tegevusele; |
| --- | --- | --- |

7)

Artiklile 170 lisatakse lõige 3:

„3.   Kui kindlustus- või edasikindlustusandja on saanud järelevalveasutustelt heakskiidu direktiivi 2009/138/EÜ artikli 304 sätete kohaldamiseks, võrdub kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentide kapitalinõue põhiomavahendite kahjumiga, mis tuleneks järgmisest kohesest vähenemisest:

a)

kohene vähenemine, mis võrdub 22 % selliste kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentide väärtusest, mis vastavad direktiivi 2009/138/EÜ artikli 304 lõike 1 punktis i osutatud tegevusele;

| b) | kohene vähenemine, mis võrdub 22 % selliste kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentide väärtusest, mis on seotud ettevõtjas direktiivi 2009/138/EÜ artikli 212 lõike 1 punkti b ja lõike 2 tähenduses, kui kõnealused investeeringud on strateegilist laadi; |
| --- | --- |

b)

kohene vähenemine, mis võrdub 22 % selliste kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentide väärtusest, mis on seotud ettevõtjas direktiivi 2009/138/EÜ artikli 212 lõike 1 punkti b ja lõike 2 tähenduses, kui kõnealused investeeringud on strateegilist laadi;

| c) | kohene vähenemine, mis võrdub 30 % ja 77 % summaga käesoleva määruse artiklis 172 osutatud sümmeetrilisest kohandusest muude kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentide väärtusest, kui punktides a või b osutatud omakapitaliinstrumendid.” |
| --- | --- |

c)

kohene vähenemine, mis võrdub 30 % ja 77 % summaga käesoleva määruse artiklis 172 osutatud sümmeetrilisest kohandusest muude kvalifitseeruvate taristu-omakapitaliinstrumentide väärtusest, kui punktides a või b osutatud omakapitaliinstrumendid.”

| 8) | Artikli 171 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „Artikli 169 lõike 1 punkti a, lõike 2 punkti a ja lõike 3 punkti a ning artikli 170 lõike 1 punkti b, lõike 2 punkti b ja lõike 3 punkti b kohaldamisel tähendavad strateegilist laadi omakapitaliinvesteeringud omakapitaliinvesteeringuid, mille puhul suudab osalust omav kindlustus- või edasikindlustusandja tõendada järgmist:” |
| --- | --- |

8)

Artikli 171 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Artikli 169 lõike 1 punkti a, lõike 2 punkti a ja lõike 3 punkti a ning artikli 170 lõike 1 punkti b, lõike 2 punkti b ja lõike 3 punkti b kohaldamisel tähendavad strateegilist laadi omakapitaliinvesteeringud omakapitaliinvesteeringuid, mille puhul suudab osalust omav kindlustus- või edasikindlustusandja tõendada järgmist:”

| 9) | Artikkel 173 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 173
  Standardaktsiariski üleminekumeetme kasutamise kriteeriumid

  1.   Direktiivi 2009/138/EÜ artikli 308b lõike 13 kohast standardaktsiariski üleminekumeedet kohaldatakse ainult 1. liiki omakapitaliinstrumentide suhtes, mis osteti 1. jaanuaril 2016 või enne seda ja mille suhtes ei kohaldata kestusel põhineva aktsiariski alammoodulit vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 304.


  2.   Kui omakapitaliinstrumente hoiavad ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad või neid hoitakse muudes fondide vormis investeeringutes ja kui aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit ei saa kohaldada, kohaldatakse direktiivi 2009/138/EÜ artikli 308b lõikes 13 sätestatud üleminekumeedet sellise omakapitaliinstrumentide osa suhtes, mida hoiavad ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad või mida hoitakse muudes fondide vormis investeeringutes kooskõlas alusvara sihtpaigutusega 1. jaanuaril 2016, tingimusel et sihtpaigutus on ettevõtja jaoks kasutatav. Selliste omakapitaliinstrumentide osakaalu, mille suhtes kohaldatakse üleminekumeedet, vähendatakse igal aastal vastavalt ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate või fondide vormis investeeringute varade käibemäärale. Kui ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate või fondide vormis investeeringutes hoitavate omakapitaliinstrumentide sihtpaigutus suureneb, siis selliste omakapitaliinstrumentide osakaal, mille suhtes kohaldatakse üleminekumeedet, ei suurene.” |
| --- | --- |

9)

Artikkel 173 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 173

Standardaktsiariski üleminekumeetme kasutamise kriteeriumid

1.   Direktiivi 2009/138/EÜ artikli 308b lõike 13 kohast standardaktsiariski üleminekumeedet kohaldatakse ainult 1. liiki omakapitaliinstrumentide suhtes, mis osteti 1. jaanuaril 2016 või enne seda ja mille suhtes ei kohaldata kestusel põhineva aktsiariski alammoodulit vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 304.

2.   Kui omakapitaliinstrumente hoiavad ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad või neid hoitakse muudes fondide vormis investeeringutes ja kui aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit ei saa kohaldada, kohaldatakse direktiivi 2009/138/EÜ artikli 308b lõikes 13 sätestatud üleminekumeedet sellise omakapitaliinstrumentide osa suhtes, mida hoiavad ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad või mida hoitakse muudes fondide vormis investeeringutes kooskõlas alusvara sihtpaigutusega 1. jaanuaril 2016, tingimusel et sihtpaigutus on ettevõtja jaoks kasutatav. Selliste omakapitaliinstrumentide osakaalu, mille suhtes kohaldatakse üleminekumeedet, vähendatakse igal aastal vastavalt ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate või fondide vormis investeeringute varade käibemäärale. Kui ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate või fondide vormis investeeringutes hoitavate omakapitaliinstrumentide sihtpaigutus suureneb, siis selliste omakapitaliinstrumentide osakaal, mille suhtes kohaldatakse üleminekumeedet, ei suurene.”

| 10) | Artiklile 180 lisatakse lõiked 11, 12 ja 13:

  „11.   Võlakirjadest ja laenudest tulenevatele riskipositsioonidele, mis vastavad lõike 12 tingimustele, määratakse riskitegur stressi
  sõltuvalt riskipositsiooni krediidikvaliteedi astmest ja kestusest vastavalt järgmisele tabelile:














  Krediidikvaliteedi aste | 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kestus
  (duri
  ) | stressi | ai | bi | ai | bi | ai | bi | ai | bi |
| kuni 5 | bi · duri | — | 0,64 % | — | 0,78 % | — | 1,0 % | — | 1,67 % |
| rohkem kui 5 ja kuni 10 | ai
  - bi
  · (duri
  – 5) | 3,2 % | 0,36 % | 3,9 % | 0,43 % | 5,0 % | 0,5 % | 8,35 % | 1,0 % |
| rohkem kui 10 ja kuni 15 | ai
  - bi
  · (duri
  – 10) | 5,0 % | 0,36 % | 6,05 % | 0,36 % | 7,5 % | 0,36 % | 13,35 % | 0,67 % |
| rohkem kui 15 ja kuni 20 | ai
  - bi
  · (duri
  – 15) | 6,8 % | 0,36 % | 7,85 % | 0,36 % | 9,3 % | 0,36 % | 16,7 % | 0,67 % |
| üle 20 | min[ai
  - bi
  · (duri
  – 20);1] | 8,6 % | 0,36 % | 9,65 % | 0,36 % | 11,1 % | 0,36 % | 20,05 % | 0,36 % |

10)

Artiklile 180 lisatakse lõiked 11, 12 ja 13:

„11.   Võlakirjadest ja laenudest tulenevatele riskipositsioonidele, mis vastavad lõike 12 tingimustele, määratakse riskitegur stressi
  sõltuvalt riskipositsiooni krediidikvaliteedi astmest ja kestusest vastavalt järgmisele tabelile:

Krediidikvaliteedi aste

0

1

2

3

Kestus

(duri
  )

stressi

ai

bi

ai

bi

ai

bi

ai

bi

kuni 5

bi · duri

—

0,64 %

—

0,78 %

—

1,0 %

—

1,67 %

rohkem kui 5 ja kuni 10

ai
  - bi
  · (duri
  – 5)

3,2 %

0,36 %

3,9 %

0,43 %

5,0 %

0,5 %

8,35 %

1,0 %

rohkem kui 10 ja kuni 15

ai
  - bi
  · (duri
  – 10)

5,0 %

0,36 %

6,05 %

0,36 %

7,5 %

0,36 %

13,35 %

0,67 %

rohkem kui 15 ja kuni 20

ai
  - bi
  · (duri
  – 15)

6,8 %

0,36 %

7,85 %

0,36 %

9,3 %

0,36 %

16,7 %

0,67 %

üle 20

min[ai
  - bi
  · (duri
  – 20);1]

8,6 %

0,36 %

9,65 %

0,36 %

11,1 %

0,36 %

20,05 %

0,36 %

12.   Riskipositsioonide kriteeriumid, millele määratakse riskitegur vastavalt lõikele 11, peavad olema järgmised:

| a) | riskipositsioon on seotud sellise kvalifitseeruva taristuinvesteeringuga, mis vastab artiklis 164a sätestatud kriteeriumidele; |
| --- | --- |

a)

riskipositsioon on seotud sellise kvalifitseeruva taristuinvesteeringuga, mis vastab artiklis 164a sätestatud kriteeriumidele;

| b) | riskipositsioon ei ole vara, mis vastab järgmistele tingimustele:






  — | see on määratud kattuvuse kohandamise portfellide suhtes vastavalt direktiivi 2009/138/EÜ artikli 77b lõikele 2; |
| --- | --- | --- |

b)

riskipositsioon ei ole vara, mis vastab järgmistele tingimustele:

—

see on määratud kattuvuse kohandamise portfellide suhtes vastavalt direktiivi 2009/138/EÜ artikli 77b lõikele 2;

| — | sellele on määratud krediidikvaliteedi aste vahemikus 0–2; |
| --- | --- |

—

sellele on määratud krediidikvaliteedi aste vahemikus 0–2;

| c) | krediidikvaliteeti hindava määratud asutuse poolt riskipositsioonile antud krediidikvaliteedi hinnang on kättesaadav; |
| --- | --- |

c)

krediidikvaliteeti hindava määratud asutuse poolt riskipositsioonile antud krediidikvaliteedi hinnang on kättesaadav;

| d) | riskipositsioonile on määratud krediidikvaliteedi aste vahemikus 0–3. |
| --- | --- |

d)

riskipositsioonile on määratud krediidikvaliteedi aste vahemikus 0–3.

13.   Võlakirjadest ja laenudest tulenevatele riskipositsioonidele, mis vastavad lõike 12 punktide a ja b tingimustele, kuid ei vasta lõike 12 punktis c sätestatud tingimustele, määratakse riskitegur stressi
  , mis on samaväärne krediidikvaliteedi astmega 3, ja riskipositsiooni kestus vastavalt lõikes 11 esitatud tabelile.”

| 11) | Artikli 181 punkti b viimane lause asendatakse järgmisega:
  „Määratud portfelli varade puhul, mille kohta ei ole kättesaadav krediidikvaliteeti hindava määratud asutuse antud krediidikvaliteedi hinnang, ja selliste kvalifitseeruvate taristuvarade puhul, millele on määratud krediidikvaliteedi aste 3, on vähendustegur 100 %.” |
| --- | --- |

11)

Artikli 181 punkti b viimane lause asendatakse järgmisega:

„Määratud portfelli varade puhul, mille kohta ei ole kättesaadav krediidikvaliteeti hindava määratud asutuse antud krediidikvaliteedi hinnang, ja selliste kvalifitseeruvate taristuvarade puhul, millele on määratud krediidikvaliteedi aste 3, on vähendustegur 100 %.”

| 12) | Lisatakse artikkel 261a:

  „Artikkel 261a
  Kvalifitseeruva taristuinvesteeringu riskijuhtimine

  1.   Kindlustus- ja edasikindlustusandjad täidavad enne kvalifitseeruva taristuinvesteeringu tegemist nõuetekohaselt hoolsuskohustust, sealhulgas kõiki järgnevaid nõudeid:






  a) | dokumenteeritud hinnang selle kohta, kuidas valideerimisprotsessis osalev projekt vastab artiklis 164a sätestatud kriteeriumidele. Sellise hinnangu annavad isikud, keda ei mõjuta hindamiskriteeriumide eest vastutavad isikud ja kellel ei ole võimalikku huvide konflikti kõnealuste isikutega; |
| --- | --- | --- |

12)

Lisatakse artikkel 261a:

„Artikkel 261a

Kvalifitseeruva taristuinvesteeringu riskijuhtimine

1.   Kindlustus- ja edasikindlustusandjad täidavad enne kvalifitseeruva taristuinvesteeringu tegemist nõuetekohaselt hoolsuskohustust, sealhulgas kõiki järgnevaid nõudeid:

a)

dokumenteeritud hinnang selle kohta, kuidas valideerimisprotsessis osalev projekt vastab artiklis 164a sätestatud kriteeriumidele. Sellise hinnangu annavad isikud, keda ei mõjuta hindamiskriteeriumide eest vastutavad isikud ja kellel ei ole võimalikku huvide konflikti kõnealuste isikutega;

| b) | kinnitus selle kohta, et projekti kõik rahavoogude finantsmudelid on osalenud valideerimisprotsessis, mida teostavad isikud, keda ei mõjuta finantsmudeli väljatöötamise eest vastutavad isikud ja kellel ei ole võimalikku huvide konflikti kõnealuste isikutega. |
| --- | --- |

b)

kinnitus selle kohta, et projekti kõik rahavoogude finantsmudelid on osalenud valideerimisprotsessis, mida teostavad isikud, keda ei mõjuta finantsmudeli väljatöötamise eest vastutavad isikud ja kellel ei ole võimalikku huvide konflikti kõnealuste isikutega.

2.   Kvalifitseeruva taristuinvesteeringuga seotud kindlustus- ja edasikindlustusandjad teevad korrapäraselt stressiteste ja teostavad järelevalvet taristuprojekti üksust toetavate rahavoogude ja tagatise väärtuse üle. Mis tahes stressitest peab olema vastavuses taristuprojektiga kaasneva riski olemuse, ulatuse ja komplekssusega.

3.   Kui kindlustus- või edasikindlustusandjad omavad olulisi kvalifitseeruvaid taristuinvesteeringuid, lisavad nad direktiivi 2009/138/EÜ artikli 41 lõikes 3 osutatud kirjalikku strateegiat koostades sellesse sätted selliste investeeringute aktiivse järelevalve kohta ehitusetapi käigus ja võlgade stsenaariumi korral sätteid sellistest investeeringutest sissenõutava summa maksimeerimise kohta.

4.   Kindlustus- või edasikindlustusandjad, kellel on kvalifitseeruv taristuinvesteering võlakirjades või laenudes, lähtub varade ja kohustiste juhtimisel sellest, et ta suudab jooksvalt tagada investeeringu hoidmise lõpptähtajani.”

| 13) | Artikli 316 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Alates 31. detsembrist 2020 hõlmab avalikustatud teave nelja eelmise aasta andmeid. Enne 31. detsembrit 2020 avalikustatud teave sisaldab kõigi eelmiste aastate andmeid alates 1. jaanuarist 2016.” |
| --- | --- |

13)

Artikli 316 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Alates 31. detsembrist 2020 hõlmab avalikustatud teave nelja eelmise aasta andmeid. Enne 31. detsembrit 2020 avalikustatud teave sisaldab kõigi eelmiste aastate andmeid alates 1. jaanuarist 2016.”

Artikkel 2

Parandussätted

Delegeeritud määrust (EL) 2015/35 parandatakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 73 lõike 1 esimene lause asendatakse järgmisega:

  „Artiklis 72 osutatud omadused on sätestatud kas punktides a–i või punktis j:”. |
| --- | --- |

1)

Artikli 73 lõike 1 esimene lause asendatakse järgmisega:

„Artiklis 72 osutatud omadused on sätestatud kas punktides a–i või punktis j:”.

| 2) | Artiklit 170 parandatakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | kohene vähenemine, mis võrdub 22 % selliste 1. liiki omakapitaliinstrumentide väärtusest, mis vastavad direktiivi 2009/138/EÜ artikli 304 lõike 1 punktis i osutatud tegevusele;” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 170 parandatakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

kohene vähenemine, mis võrdub 22 % selliste 1. liiki omakapitaliinstrumentide väärtusest, mis vastavad direktiivi 2009/138/EÜ artikli 304 lõike 1 punktis i osutatud tegevusele;”

| b) | lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | kohene vähenemine, mis võrdub 22 % selliste 2. liiki omakapitaliinstrumentide väärtusest, mis vastavad direktiivi 2009/138/EÜ artikli 304 lõike 1 punktis i osutatud tegevusele;”. |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

kohene vähenemine, mis võrdub 22 % selliste 2. liiki omakapitaliinstrumentide väärtusest, mis vastavad direktiivi 2009/138/EÜ artikli 304 lõike 1 punktis i osutatud tegevusele;”.

| 3) | Artiklit 176 parandatakse järgmiselt:






  a) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Võlakirjadele või laenudele, mille kohta on kättesaadav krediidikvaliteeti hindava määratud asutuse antud krediidikvaliteedi hinnang, määratakse sõltuvalt võlakirja või laenu i krediidikvaliteedi astmest ja modifitseeritud kestusest duri
  riskitegur stressi
  vastavalt järgmisele tabelile:


















  Krediidikvaliteedi aste | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 ja 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kestus
  (duri
  ) | stressi | ai | bi | ai | bi | ai | bi | ai | bi | ai | bi | ai | bi |
| kuni 5 | bi · duri | — | 0,9 % | — | 1,1 % | — | 1,4 % | — | 2,5 % | — | 4,5 % | — | 7,5 % |
| rohkem kui 5 ja kuni 10 | ai
  - bi
  · (duri
  – 5) | 4,5 % | 0,5 % | 5,5 % | 0,6 % | 7,0 % | 0,7 % | 12,5 % | 1,5 % | 22,5 % | 2,5 % | 37,5 % | 4,2 % |
| rohkem kui 10 ja kuni 15 | ai
  - bi
  · (duri
  – 10) | 7,0 % | 0,5 % | 8,5 % | 0,5 % | 10,5 % | 0,5 % | 20,0 % | 1,0 % | 35,0 % | 1,8 % | 58,5 % | 0,5 % |
| rohkem kui 15 ja kuni 20 | ai
  - bi
  · (duri
  – 15) | 9,5 % | 0,5 % | 11 % | 0,5 % | 13,0 % | 0,5 % | 25,0 % | 1,0 % | 44,0 % | 0,5 % | 61,0 % | 0,5 % |
| üle 20 | min[ai
  - bi
  · (duri
  – 20);1] | 12,0 % | 0,5 % | 13,5 % | 0,5 % | 15,5 % | 0,5 % | 30,0 % | 0,5 % | 46,6 % | 0,5 % | 63,5 % | 0,5 %” |

3)

Artiklit 176 parandatakse järgmiselt:

a)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Võlakirjadele või laenudele, mille kohta on kättesaadav krediidikvaliteeti hindava määratud asutuse antud krediidikvaliteedi hinnang, määratakse sõltuvalt võlakirja või laenu i krediidikvaliteedi astmest ja modifitseeritud kestusest duri
  riskitegur stressi
  vastavalt järgmisele tabelile:

Krediidikvaliteedi aste

0

1

2

3

4

5 ja 6

Kestus

(duri
  )

stressi

ai

bi

ai

bi

ai

bi

ai

bi

ai

bi

ai

bi

kuni 5

bi · duri

—

0,9 %

—

1,1 %

—

1,4 %

—

2,5 %

—

4,5 %

—

7,5 %

rohkem kui 5 ja kuni 10

ai
  - bi
  · (duri
  – 5)

4,5 %

0,5 %

5,5 %

0,6 %

7,0 %

0,7 %

12,5 %

1,5 %

22,5 %

2,5 %

37,5 %

4,2 %

rohkem kui 10 ja kuni 15

ai
  - bi
  · (duri
  – 10)

7,0 %

0,5 %

8,5 %

0,5 %

10,5 %

0,5 %

20,0 %

1,0 %

35,0 %

1,8 %

58,5 %

0,5 %

rohkem kui 15 ja kuni 20

ai
  - bi
  · (duri
  – 15)

9,5 %

0,5 %

11 %

0,5 %

13,0 %

0,5 %

25,0 %

1,0 %

44,0 %

0,5 %

61,0 %

0,5 %

üle 20

min[ai
  - bi
  · (duri
  – 20);1]

12,0 %

0,5 %

13,5 %

0,5 %

15,5 %

0,5 %

30,0 %

0,5 %

46,6 %

0,5 %

63,5 %

0,5 %”

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Võlakirjadele ja laenudele, mille kohta ei ole krediidikvaliteeti hindava määratud asutuse antud krediidikvaliteedi hinnang kättesaadav ning mille puhul ei ole võlgnikud andnud tagatist, mis vastab artiklis 214 sätestatud kriteeriumidele, määratakse sõltuvalt võlakirja või laenu i kestusest duri
  riskitegur stressi
  vastavalt järgmisele tabelile:






  Kestus (duri
  ) | stressi |
| --- | --- | --- |
| kuni 5 | 3 % · duri |
| rohkem kui 5 ja kuni 10 | 15 % + 1,7 % · (duri
  – 5) |
| rohkem kui 10 ja kuni 20 | 23,5 % + 1,2 % · (duri
  – 10) |
| üle 20 | min(35,5 % + 0,5 % · (duri
  – 20);1)”. |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Võlakirjadele ja laenudele, mille kohta ei ole krediidikvaliteeti hindava määratud asutuse antud krediidikvaliteedi hinnang kättesaadav ning mille puhul ei ole võlgnikud andnud tagatist, mis vastab artiklis 214 sätestatud kriteeriumidele, määratakse sõltuvalt võlakirja või laenu i kestusest duri
  riskitegur stressi
  vastavalt järgmisele tabelile:

Kestus (duri
  )

stressi

kuni 5

3 % · duri

rohkem kui 5 ja kuni 10

15 % + 1,7 % · (duri
  – 5)

rohkem kui 10 ja kuni 20

23,5 % + 1,2 % · (duri
  – 10)

üle 20

min(35,5 % + 0,5 % · (duri
  – 20);1)”.

| 4) | Artikli 179 lõiget 1 parandatakse järgmiselt:






  a) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „Muude kui lõikes 3 osutatud krediidituletisinstrumentide hinnavaheriski kapitalinõue SCRcd võrdub järgmistest kapitalinõuetest suuremaga:”; |
| --- | --- | --- |

4)

Artikli 179 lõiget 1 parandatakse järgmiselt:

a)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Muude kui lõikes 3 osutatud krediidituletisinstrumentide hinnavaheriski kapitalinõue SCRcd võrdub järgmistest kapitalinõuetest suuremaga:”;

cd

| b) | punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | põhiomavahendite kahjum, mis tuleneks krediidituletisinstrumentide alusvaraks olevate instrumentide krediidiriski marginaali kohesest suurenemisest absoluutväärtuses;”. |
| --- | --- | --- |

b)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

põhiomavahendite kahjum, mis tuleneks krediidituletisinstrumentide alusvaraks olevate instrumentide krediidiriski marginaali kohesest suurenemisest absoluutväärtuses;”.

| 5) | Artikli 192 lõike 2 viiendas lõigus esitatud valem asendatakse järgmisega:

  „
  LGD = max(90 % · (Recoverables + 50 % · RMre
  ) – F′ · Collateral;0)”. |
| --- | --- |

5)

Artikli 192 lõike 2 viiendas lõigus esitatud valem asendatakse järgmisega:

„
  LGD = max(90 % · (Recoverables + 50 % · RMre
  ) – F′ · Collateral;0)”.

LGD

Recoverables

RMre

F′

Collateral

| 6) | Artikli 218 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Kui kindlustus- või edasikindlustusandjad on sõlminud mitu kahju ülemmäära edasikindlustuslepingut, millest igaüks vastab lõike 2 punktis d osutatud nõuetele ja mis koos vastavad lõike 2 punktides a, b ja c osutatud nõuetele, siis käsitatakse neid koos üheainsa arvestatava kahju ülemmäära edasikindlustuslepinguna.” |
| --- | --- |

6)

Artikli 218 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui kindlustus- või edasikindlustusandjad on sõlminud mitu kahju ülemmäära edasikindlustuslepingut, millest igaüks vastab lõike 2 punktis d osutatud nõuetele ja mis koos vastavad lõike 2 punktides a, b ja c osutatud nõuetele, siis käsitatakse neid koos üheainsa arvestatava kahju ülemmäära edasikindlustuslepinguna.”

| 7) | Artikli 296 lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Solventsuse ja finantsseisundi aruanne sisaldab teavet artiklis 263 sätestatud valdkondade kohta, et täita käesoleva artikli lõigetes 1 ja 3 kehtestatud kindlustus- või edasikindlustusandja avalikustamisnõudeid.” |
| --- | --- |

7)

Artikli 296 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Solventsuse ja finantsseisundi aruanne sisaldab teavet artiklis 263 sätestatud valdkondade kohta, et täita käesoleva artikli lõigetes 1 ja 3 kehtestatud kindlustus- või edasikindlustusandja avalikustamisnõudeid.”

| 8) | Artikli 317 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Statistilised koondandmed järelevalve all olevate kindlustus- ja edasikindlustusandjate ning kindlustusgruppide kohta vastavalt artiklile 316 avalikustatakse iga kalendriaasta kohta kolme kuu jooksul pärast kuupäeva, mis ajaks kindlustus- ja edasikindlustusandjad, kelle majandusaasta lõpeb 31. detsembril, on artikli 312 lõike 1 punkti c kohaselt kohustatud esitama kvantitatiivsed aastaaruande vormid. Teave järelevalveasutuste kohta tehakse kättesaadavaks nelja kuu jooksul pärast iga kalendriaasta 31. detsembrit.” |
| --- | --- |

8)

Artikli 317 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Statistilised koondandmed järelevalve all olevate kindlustus- ja edasikindlustusandjate ning kindlustusgruppide kohta vastavalt artiklile 316 avalikustatakse iga kalendriaasta kohta kolme kuu jooksul pärast kuupäeva, mis ajaks kindlustus- ja edasikindlustusandjad, kelle majandusaasta lõpeb 31. detsembril, on artikli 312 lõike 1 punkti c kohaselt kohustatud esitama kvantitatiivsed aastaaruande vormid. Teave järelevalveasutuste kohta tehakse kättesaadavaks nelja kuu jooksul pärast iga kalendriaasta 31. detsembrit.”

| 9) | Artikli 330 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Kui järelevalveasutused hindavad, kas teatavaid seotud kindlustus- või edasikindlustusandja, seotud kolmanda riigi kindlustus- või edasikindlustusandja, kindlustusvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja solventsuskapitalinõude täitmiseks vajalikke omavahendeid ei saa tegelikult kasutada kindlustusgrupi solventsuskapitalinõude täitmiseks, kaaluvad nad, kas kõik järgmised kriteeriumid on täidetud:






  a) | kas omavahendite kirje suhtes kehtivad õiguslikud või regulatiivsed nõuded, mis piiravad võimalust kasutada seda kõigi kahjumiliikide katmiseks, kus iganes need kahjumid kindlustusgrupis ka ei tekiks; |
| --- | --- | --- |

9)

Artikli 330 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui järelevalveasutused hindavad, kas teatavaid seotud kindlustus- või edasikindlustusandja, seotud kolmanda riigi kindlustus- või edasikindlustusandja, kindlustusvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja solventsuskapitalinõude täitmiseks vajalikke omavahendeid ei saa tegelikult kasutada kindlustusgrupi solventsuskapitalinõude täitmiseks, kaaluvad nad, kas kõik järgmised kriteeriumid on täidetud:

a)

kas omavahendite kirje suhtes kehtivad õiguslikud või regulatiivsed nõuded, mis piiravad võimalust kasutada seda kõigi kahjumiliikide katmiseks, kus iganes need kahjumid kindlustusgrupis ka ei tekiks;

| b) | kas on õiguslikke või regulatiivseid nõudeid, mis piiravad varade teisele kindlustus- või edasikindlustusandjale ülekantavust; |
| --- | --- |

b)

kas on õiguslikke või regulatiivseid nõudeid, mis piiravad varade teisele kindlustus- või edasikindlustusandjale ülekantavust;

| c) | kas kõnealuseid omavahendeid ei oleks maksimaalselt üheksa kuu jooksul võimalik kindlustusgrupi solventsuskapitalinõude täitmiseks kättesaadavaks teha; |
| --- | --- |

c)

kas kõnealuseid omavahendeid ei oleks maksimaalselt üheksa kuu jooksul võimalik kindlustusgrupi solventsuskapitalinõude täitmiseks kättesaadavaks teha;

| d) | juhul kui kasutatakse 2. meetodit, siis kas omavahendite kirje ei vasta artiklites 71, 73 ja 77 sätestatud nõuetele; sel eesmärgil hõlmab kõnealustes artiklites kasutatud „solventsuskapitalinõude” mõiste nii omavahendite kirje emiteerinud seotud ettevõtja solventsuskapitalinõuet kui ka kindlustusgrupi solventsuskapitalinõuet.” |
| --- | --- |

d)

juhul kui kasutatakse 2. meetodit, siis kas omavahendite kirje ei vasta artiklites 71, 73 ja 77 sätestatud nõuetele; sel eesmärgil hõlmab kõnealustes artiklites kasutatud „solventsuskapitalinõude” mõiste nii omavahendite kirje emiteerinud seotud ettevõtja solventsuskapitalinõuet kui ka kindlustusgrupi solventsuskapitalinõuet.”

| 10) | Artikli 375 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Osalust omavad kindlustus- ja edasikindlustusandjad, kindlustusvaldusettevõtjad ja segafinantsvaldusettevõtjad esitavad lõikes 1 nimetatud teabe kindlustusgrupi järelevalve teostajale hiljemalt 26 nädalat pärast artikli 314 lõike 1 punktis a osutatud esimese finantsaruande kuupäeva.” |
| --- | --- |

10)

Artikli 375 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Osalust omavad kindlustus- ja edasikindlustusandjad, kindlustusvaldusettevõtjad ja segafinantsvaldusettevõtjad esitavad lõikes 1 nimetatud teabe kindlustusgrupi järelevalve teostajale hiljemalt 26 nädalat pärast artikli 314 lõike 1 punktis a osutatud esimese finantsaruande kuupäeva.”

| 11) | XVII lisa parandatakse vastavalt käesoleva määruse I lisale. |
| --- | --- |

11)

XVII lisa parandatakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

| 12) | XVIII lisa parandatakse vastavalt käesoleva määruse II lisale. |
| --- | --- |

12)

XVIII lisa parandatakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

| 13) | XXI lisa parandatakse vastavalt käesoleva määruse III lisale. |
| --- | --- |

13)

XXI lisa parandatakse vastavalt käesoleva määruse III lisale.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. september 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 335, 17.12.2009, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määrus (EL) 2015/1017, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/760, 29. aprill 2015, Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide kohta (ELT L 123, 19.5.2015, lk 98).

3

(4)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/35, 10. oktoober 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) ((ELT L 12, 17.1.2015, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/65/EL, 15. mai 2014, finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 600/2014, 15. mai 2014, finantsturgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/51/EL, 16. aprill 2014, millega muudetakse direktiive 2003/71/EÜ ja 2009/138/EÜ ning määrusi (EÜ) nr 1060/2009, (EL) nr 1094/2010 ja (EL) nr 1095/2010 seoses Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) volitustega (ELT L 153, 22.5.2014, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/87/EÜ, 16. detsember 2002, milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet ning millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 79/267/EMÜ, 92/49/EMÜ, 92/96/EMÜ, 93/6/EMÜ ja 93/22/EMÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 98/78/EÜ ja 2000/12/EÜ (ELT L 35, 11.2.2003, lk 1).

8

(9)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 342/2014, 21. jaanuar 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/87/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad finantskonglomeraatide kapitali adekvaatsuse nõuete arvutamise meetodite kohaldamist (ELT L 100, 3.4.2014, lk 1).

9

---

I LISA

Delegeeritud määruse (EL) 2015/35 XVII lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | B osa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 2 alapunkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | kui artikli 218 lõike 1 punkti a alapunktis ii ja punkti c alapunktis ii osutatud standardparameetrite asendamiseks on kasutatud kindlustusmaksete riski meetodit, ei kohandata agregeeritud kahju ja teenitud kindlustusmakseid summadega, mis on sissenõutavad edasikindlustuslepingutest ja eriotstarbelistest varakogumitest, ega edasikindlustuse kindlustusmaksetega.”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

B osa muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 2 alapunkt c asendatakse järgmisega:

„c)

| b) | punkti 2 alapunkti d esimene lause asendatakse järgmisega:

  „kui artikli 218 lõike 1 punkti a alapunktis i ja punkti c alapunktis i osutatud standardparameetrite asendamiseks kohaldatakse kindlustusmaksete riski meetodit:”. |
| --- | --- |

b)

punkti 2 alapunkti d esimene lause asendatakse järgmisega:

„kui artikli 218 lõike 1 punkti a alapunktis i ja punkti c alapunktis i osutatud standardparameetrite asendamiseks kohaldatakse kindlustusmaksete riski meetodit:”.

| 2) | D osa punkti 5 esimene lause ja esimene valem asendatakse järgmisega:

  „Prognoositava vea ruutkeskmine võrdub järgmisega:




  ”. |
| --- | --- |

2)

D osa punkti 5 esimene lause ja esimene valem asendatakse järgmisega:

„Prognoositava vea ruutkeskmine võrdub järgmisega:

Image 1

  ”.

| 3) | F osa punkti 3 alapunkt f asendatakse järgmisega:






  „f) | kui artikli 218 lõikes 2 osutatud arvestatava kahju ülemmäära edasikindlustuslepinguga nähakse ette hüvitis ainult teatava piirsummani, tähistab b2 kõnealust piirsummat.” |
| --- | --- | --- |

3)

F osa punkti 3 alapunkt f asendatakse järgmisega:

„f)

---

II LISA

Delegeeritud määruse (EL) 2015/35 XVIII lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | C osa punkti 2 alapunkti b esimene lause asendatakse järgmisega:

  „need hõlmavad kõiki järgmisi standardvalemi alammooduleid, välja arvatud neid, mis kuuluvad osalise sisemudeli ulatusse:” |
| --- | --- |

1)

C osa punkti 2 alapunkti b esimene lause asendatakse järgmisega:

„need hõlmavad kõiki järgmisi standardvalemi alammooduleid, välja arvatud neid, mis kuuluvad osalise sisemudeli ulatusse:”

| 2) | C osa punkti 2 alapunkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | need hõlmavad standardvalemi vastaspoole makseviivituse riski moodulit, välja arvatud juhul, kui see kuulub osalise sisemudeli ulatusse.” |
| --- | --- | --- |

2)

C osa punkti 2 alapunkt c asendatakse järgmisega:

„c)

---

III LISA

Delegeeritud määruse (EL) 2015/35 XXI lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | A osa viimane lause asendatakse järgmisega:

  „Punktides 1–32 sätestatud teave esitatakse viimase kalendriaasta lõpu seisuga. Punktide 12–21, 23, 24 ja 29–31 puhul esitatakse teave kindlustus- ja edasikindlustusandjate ning kindlustusgruppide sellise majandusaasta lõpu seisuga, mis lõppes viimasel kalendriaastal.” |
| --- | --- |

1)

A osa viimane lause asendatakse järgmisega:

„Punktides 1–32 sätestatud teave esitatakse viimase kalendriaasta lõpu seisuga. Punktide 12–21, 23, 24 ja 29–31 puhul esitatakse teave kindlustus- ja edasikindlustusandjate ning kindlustusgruppide sellise majandusaasta lõpu seisuga, mis lõppes viimasel kalendriaastal.”

| 2) | B osa viimane lause asendatakse järgmisega:

  „Punktides 2–18 sätestatud teave esitatakse viimase kalendriaasta kohta.” |
| --- | --- |

2)

B osa viimane lause asendatakse järgmisega:

„Punktides 2–18 sätestatud teave esitatakse viimase kalendriaasta kohta.”

---

| 1.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 85/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 85/20

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2016/468,

29. märts 2016,

millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse besuugo püük VI, VII ja VIII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks (1), eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) nr 1367/2014 (2) on kehtestatud kvoodid 2016. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) nr 1367/2014 (2) on kehtestatud kvoodid 2016. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2016. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2016. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2016. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. märts 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 15. detsembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1367/2014, millega kehtestatakse liidu kalalaevadele 2015. ja 2016. aastaks teatavate süvamere kalavarude püügi võimalused (ELT L 366, 20.12.2014, lk 1).

2

---

LISA

| Nr | 02/DSS |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Kalavaru | SBR/678- |
| Liik | Besuugo (Pagellus bogaraveo) |
| Piirkond | VI, VII ja VIII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 26.2.2016 |

Nr

02/DSS

Liikmesriik

Prantsusmaa

Kalavaru

SBR/678-

Liik

Besuugo (Pagellus bogaraveo)

Piirkond

VI, VII ja VIII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

Kuupäev

26.2.2016

---

| 1.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 85/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 85/22

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2016/469,

29. märts 2016,

millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse merikuratlaste püük VIIIc, IX ja X püügipiirkonnas ning CECAF 34.1.1 püügipiirkonna liidu vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks (1), eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2016/72 (2) on kehtestatud kvoodid 2016. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2016/72 (2) on kehtestatud kvoodid 2016. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2016. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2016. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2016. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. märts 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 22. jaanuari 2016. aasta määrus (EL) 2016/72, millega määratakse 2016. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, ning millega muudetakse määrust (EL) 2015/104 (ELT L 22, 28.1.2016, lk 1).

2

---

LISA

| Nr | 03/TQ72 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Kalavaru | ANF/8C3411 |
| Liik | Merikuratlased (Lophiidae) |
| Piirkond | VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAF 34.1.1 liidu veed |
| Kuupäev | 26.2.2016 |

Nr

03/TQ72

Liikmesriik

Prantsusmaa

Kalavaru

ANF/8C3411

Liik

Merikuratlased (Lophiidae)

Piirkond

VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAF 34.1.1 liidu veed

Kuupäev

26.2.2016

---

| 1.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 85/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 85/24

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2016/470,

29. märts 2016,

millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse valge odanina püük Atlandi ookeanil

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks (1), eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2016/72 (2) on kehtestatud kvoodid 2016. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2016/72 (2) on kehtestatud kvoodid 2016. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2016. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2016. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2016. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. märts 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 22. jaanuari 2016. aasta määrus (EL) 2016/72, millega määratakse 2016. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, ning millega muudetakse määrust (EL) 2015/104 (ELT L 22, 28.1.2016, lk 1).

2

---

LISA

| Nr | 04/TQ72 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Kalavaru | WHM/ATLANT |
| Liik | Valge odanina (Tetrapturus albidus) |
| Piirkond | Atlandi ookean |
| Kuupäev | 1.1.2016 |

Nr

04/TQ72

Liikmesriik

Hispaania

Kalavaru

WHM/ATLANT

Liik

Valge odanina (Tetrapturus albidus)

Piirkond

Atlandi ookean

Kuupäev

1.1.2016

---

| 1.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 85/26 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 85/26

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2016/471,

29. märts 2016,

millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse sinise marliini püük Atlandi ookeanil

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks (1), eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2016/72 (2) on kehtestatud kvoodid 2016. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2016/72 (2) on kehtestatud kvoodid 2016. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2016. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2016. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2016. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. märts 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 22. jaanuari 2016. aasta määrus (EL) 2016/72, millega määratakse 2016. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, ning millega muudetakse määrust (EL) 2015/104 (ELT L 22, 28.1.2016, lk 1).

2

---

LISA

| Nr | 05/TQ72 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Kalavaru | BUM/ATLANT |
| Liik | Sinine marliin (Makaira nigricans) |
| Piirkond | Atlandi ookean |
| Kuupäev | 1.1.2016 |

Nr

05/TQ72

Liikmesriik

Hispaania

Kalavaru

BUM/ATLANT

Liik

Sinine marliin (Makaira nigricans)

Piirkond

Atlandi ookean

Kuupäev

1.1.2016

---

| 1.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 85/28 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 85/28

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/472,

31. märts 2016,

millega muudetakse määrust (EL) nr 72/2010 seoses mõiste „komisjoni inspektor” määratlusega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määrust (EÜ) nr 300/2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002 (1), eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Majanduspiirkonna lepingus (2), eelkõige selle XIII lisas on sätestatud, et Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) kuuluvad EMP liikmesriigid peavad rakendama lennundusjulgestuse ühiseid põhistandardeid ja EFTA järelevalveamet peab tegema kõnealustes liikmesriikides kontrolle. Selleks et veelgi ühtlustada ühiste põhistandardite rakendamist, peaks komisjonil olema võimalus kaasata oma lennundusjulgestuse inspekteerimisrühmadesse kvalifitseeritud eksperte EFTA järelevalveametist ja EFTA liikmesriikidest. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Majanduspiirkonna lepingus (2), eelkõige selle XIII lisas on sätestatud, et Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) kuuluvad EMP liikmesriigid peavad rakendama lennundusjulgestuse ühiseid põhistandardeid ja EFTA järelevalveamet peab tegema kõnealustes liikmesriikides kontrolle. Selleks et veelgi ühtlustada ühiste põhistandardite rakendamist, peaks komisjonil olema võimalus kaasata oma lennundusjulgestuse inspekteerimisrühmadesse kvalifitseeritud eksperte EFTA järelevalveametist ja EFTA liikmesriikidest.

| (2) | Euroopa Tsiviillennunduse Konverentsi (ECAC) peasekretariaat koordineerib lennundusjulgestuse auditeid ECACi liikmesriikides, et tagada vastavus lennundusjulgestuse standarditele. Selleks et tõhustada peasekretariaadi ja komisjoni vahelist parimate tavade vahetamist lennundusjulgestuse valdkonnas, peaks komisjonil olema võimalus kaasata oma lennundusjulgestuse inspekteerimisrühmadesse kvalifitseeritud eksperte EFTA järelevalveametist. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Tsiviillennunduse Konverentsi (ECAC) peasekretariaat koordineerib lennundusjulgestuse auditeid ECACi liikmesriikides, et tagada vastavus lennundusjulgestuse standarditele. Selleks et tõhustada peasekretariaadi ja komisjoni vahelist parimate tavade vahetamist lennundusjulgestuse valdkonnas, peaks komisjonil olema võimalus kaasata oma lennundusjulgestuse inspekteerimisrühmadesse kvalifitseeritud eksperte EFTA järelevalveametist.

| (3) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 19 lõikes 2 osutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 19 lõikes 2 osutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Komisjoni määruse (EL) nr 72/2010 (3) artikli 2 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   „komisjoni inspektor”– isik, kelle komisjon on valinud osalema komisjoni inspektsioonides, kes on liidu või Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) liikmesriigi kodanik ning kelle on teenistusse võtnud üks järgmistest:

| — | komisjon; |
| --- | --- |

—

komisjon;

| — | liidu liikmesriik riikliku audiitorina; |
| --- | --- |

—

liidu liikmesriik riikliku audiitorina;

| — | EFTA liikmesriik isikuna, kelle ülesanne on teha nõuetele vastavuse järelevalve toiminguid riiklikul tasandil kõnealuse liikmesriigi nimel; |
| --- | --- |

—

EFTA liikmesriik isikuna, kelle ülesanne on teha nõuetele vastavuse järelevalve toiminguid riiklikul tasandil kõnealuse liikmesriigi nimel;

| — | EFTA järelevalveamet; |
| --- | --- |

—

EFTA järelevalveamet;

| — | Euroopa Tsiviillennunduse Konverentsi (ECAC) peasekretariaat.” |
| --- | --- |

—

Euroopa Tsiviillennunduse Konverentsi (ECAC) peasekretariaat.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. märts 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 97, 9.4.2008, lk 72.

1

(2)  
  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

2

(3)  Komisjoni 26. jaanuari 2010. aasta määrus (EL) nr 72/2010, millega nähakse ette lennundusjulgestuse valdkonnas korraldatavate komisjoni inspekteerimiste kord (ELT L 23, 27.1.2010, lk 1).

3

---

| 1.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 85/30 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 85/30

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/473,

31. märts 2016,

millega muudetakse 244. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Islamiriigi ja Al Qaida organisatsiooniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Islamiriigi ja Al Qaida organisatsiooniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud (1), eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

| (2) | 28. märtsil 2016 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee lisada ühe füüsilise isiku nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada. |
| --- | --- |

(2)

28. märtsil 2016 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee lisada ühe füüsilise isiku nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada.

| (3) | Selleks et tagada käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhusus, peaks käesolev määrus viivitamata jõustuma, |
| --- | --- |

(3)

Selleks et tagada käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhusus, peaks käesolev määrus viivitamata jõustuma,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. märts 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

välispoliitika vahendite talituse direktor

---

(1)  
  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisasse lisatakse pealkirja „Füüsilised isikud” alla järgmine kanne:

„Nayef Salam Muhammad Ujaym Al-Hababi (teiste nimedega a) Nayf Salam Muhammad Ujaym al-Hababi, b) Faruq al-Qahtani, c) Faruq al-Qatari, d) Farouq al-Qahtani al Qatari, e) Sheikh Farooq al-Qahtani, f) Shaykh Imran Farouk, g) Sheikh Faroq al-Qatari). Sünniaeg: a) 1981, b) ligikaudu 1980. Sünnikoht: Saudi Araabia. Kodakondsus: a) Saudi Araabia, b) Katar. Passi nr: 592667 (3. mail 2007 välja antud Katari pass). Aadress: Afganistan (alates 2009. aastast). Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 28.3.2016.”

---

| 1.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 85/32 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 85/32

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/474,

31. märts 2016,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. märts 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 236,2 |
| MA | 94,7 |
| TR | 113,2 |
| ZZ | 148,0 |
| 0707 00 05 | MA | 83,3 |
| TR | 131,8 |
| ZZ | 107,6 |
| 0709 93 10 | EG | 44,3 |
| MA | 45,6 |
| TR | 157,0 |
| ZZ | 82,3 |
| 0805 10 20 | EG | 33,9 |
| IL | 75,6 |
| MA | 56,4 |
| TN | 70,5 |
| TR | 71,6 |
| ZA | 47,6 |
| ZZ | 59,3 |
| 0805 50 10 | MA | 85,6 |
| TR | 104,1 |
| ZZ | 94,9 |
| 0808 10 80 | BR | 79,0 |
| CL | 105,6 |
| CN | 124,1 |
| US | 142,5 |
| ZA | 71,2 |
| ZZ | 104,5 |
| 0808 30 90 | AR | 134,9 |
| CL | 98,9 |
| CN | 88,3 |
| TR | 159,2 |
| ZA | 103,5 |
| ZZ | 117,0 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

236,2

MA

94,7

TR

113,2

ZZ

148,0

0707 00 05

MA

83,3

TR

131,8

ZZ

107,6

0709 93 10

EG

44,3

MA

45,6

TR

157,0

ZZ

82,3

0805 10 20

EG

33,9

IL

75,6

MA

56,4

TN

70,5

TR

71,6

ZA

47,6

ZZ

59,3

0805 50 10

MA

85,6

TR

104,1

ZZ

94,9

0808 10 80

BR

79,0

CL

105,6

CN

124,1

US

142,5

ZA

71,2

ZZ

104,5

0808 30 90

AR

134,9

CL

98,9

CN

88,3

TR

159,2

ZA

103,5

ZZ

117,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 1.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 85/34 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 85/34

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2016/475,

31. märts 2016,

millega muudetakse otsust 2013/183/ÜVJP, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse nõukogu 22. aprilli 2013. aasta otsust 2013/183/ÜVJP, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2010/800/ÜVJP (1), eelkõige selle artikli 19 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. aprillil 2013 vastu otsuse 2013/183/ÜVJP, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. aprillil 2013 vastu otsuse 2013/183/ÜVJP, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid.

| (2) | Otsuse 2013/183/ÜVJP II lisasse tuleks kanda Korea National Insurance Corporation (KNIC). |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 2013/183/ÜVJP II lisasse tuleks kanda Korea National Insurance Corporation (KNIC).

| (3) | KNICi puhul tuleks näha ette piiratud erandid, mis puudutavad eranditult ELi isikute või üksuste poolt maksete tegemist KNICile, mis on vajalikud kindlustusteenuste saamiseks nende tegevuse jaoks KRDVs. Samuti tuleks ELi isikutele või üksustele lubada maksete vastuvõtmist KNICilt, et viimane saaks täita oma kohustusi seoses nimetatud teenuste osutamisega või ELi territooriumil põhjustatud kahjudega. Samuti tuleks lisada säte, mis võimaldaks KNICil teha makseid selliste lepingute alusel, mis sõlmiti enne KNICi loetellu kandmist. |
| --- | --- |

(3)

KNICi puhul tuleks näha ette piiratud erandid, mis puudutavad eranditult ELi isikute või üksuste poolt maksete tegemist KNICile, mis on vajalikud kindlustusteenuste saamiseks nende tegevuse jaoks KRDVs. Samuti tuleks ELi isikutele või üksustele lubada maksete vastuvõtmist KNICilt, et viimane saaks täita oma kohustusi seoses nimetatud teenuste osutamisega või ELi territooriumil põhjustatud kahjudega. Samuti tuleks lisada säte, mis võimaldaks KNICil teha makseid selliste lepingute alusel, mis sõlmiti enne KNICi loetellu kandmist.

| (4) | II lisas loetletud kuue isiku kandeid tuleks muuta. |
| --- | --- |

(4)

II lisas loetletud kuue isiku kandeid tuleks muuta.

| (5) | Kanne ühe üksuse kohta tuleks II lisast välja jätta. |
| --- | --- |

(5)

Kanne ühe üksuse kohta tuleks II lisast välja jätta.

| (6) | Otsust 2013/183/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Otsust 2013/183/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Nõukogu otsust 2013/183/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 15 lisatakse järgmine lõige:

  „6.   Seoses Korea National Insurance Corporationiga (KNIC):






  a) | Asjaomased liikmesriigid võivad anda ELi kodanikele ja üksustele loa võtta vastu makseid KNICilt, tingimusel et






  i) | makse tehakse






  — | vastavalt lepingusätetele KNICi poolt osutatavate kindlustusteenuste kohta, mis on vajalikud ELi isiku või üksuse Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis toimuvaks tegevuseks, või |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklisse 15 lisatakse järgmine lõige:

„6.   Seoses Korea National Insurance Corporationiga (KNIC):

a)

Asjaomased liikmesriigid võivad anda ELi kodanikele ja üksustele loa võtta vastu makseid KNICilt, tingimusel et

i)

makse tehakse

—

vastavalt lepingusätetele KNICi poolt osutatavate kindlustusteenuste kohta, mis on vajalikud ELi isiku või üksuse Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis toimuvaks tegevuseks, või

| — | kooskõlas KNICI pakutavate kindlustusteenuste lepingu sätetega seoses liidu territooriumil tekitatud kahjuga, mille põhjustajaks oli nimetatud lepingu osaline; |
| --- | --- |

—

kooskõlas KNICI pakutavate kindlustusteenuste lepingu sätetega seoses liidu territooriumil tekitatud kahjuga, mille põhjustajaks oli nimetatud lepingu osaline;

| ii) | lõikes 1 osutatud isik või üksus ei ole otsene või kaudne makse saaja ning |
| --- | --- |

ii)

lõikes 1 osutatud isik või üksus ei ole otsene või kaudne makse saaja ning

| iii) | makse ei ole otse ega kaudselt seotud käesoleva otsuse alusel keelatud tegevusega. |
| --- | --- |

iii)

makse ei ole otse ega kaudselt seotud käesoleva otsuse alusel keelatud tegevusega.

| b) | Asjaomased liikmesriigid võivad anda ELi isikutele ja üksustele loa teha KNICile makseid eranditult selliste kindlustusteenuste kasutamiseks, mis on vajalikud nimetatud isiku või üksuse Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis toimuvaks tegevuseks, tingimusel et need tegevused ei ole käesoleva otsuse alusel keelatud. |
| --- | --- |

b)

Asjaomased liikmesriigid võivad anda ELi isikutele ja üksustele loa teha KNICile makseid eranditult selliste kindlustusteenuste kasutamiseks, mis on vajalikud nimetatud isiku või üksuse Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis toimuvaks tegevuseks, tingimusel et need tegevused ei ole käesoleva otsuse alusel keelatud.

| c) | Luba ei ole vaja sellisteks makseteks KNICilt või KNICile, mis on vajalikud liikmesriigi diplomaatilise või konsulaaresinduse ametlikuks tegevuseks KRDVs. |
| --- | --- |

c)

Luba ei ole vaja sellisteks makseteks KNICilt või KNICile, mis on vajalikud liikmesriigi diplomaatilise või konsulaaresinduse ametlikuks tegevuseks KRDVs.

| d) | Lõige 1 ei takista KNICil tegemast makseid sellise lepingu alusel, mis sõlmiti enne KNICi loetellu kandmist, tingimusel et asjaomane liikmesriik on kindlaks teinud, et






  i) | leping ei ole seotud käesolevas otsuses osutatud keelatud esemete, materjalide, seadmete, kaupade, tehnoloogia, abi, koolituse, rahalise abi, investeeringute, vahenduse või teenustega; |
| --- | --- | --- |

d)

Lõige 1 ei takista KNICil tegemast makseid sellise lepingu alusel, mis sõlmiti enne KNICi loetellu kandmist, tingimusel et asjaomane liikmesriik on kindlaks teinud, et

i)

leping ei ole seotud käesolevas otsuses osutatud keelatud esemete, materjalide, seadmete, kaupade, tehnoloogia, abi, koolituse, rahalise abi, investeeringute, vahenduse või teenustega;

| ii) | lõikes 1 osutatud isik või üksus ei ole otsene või kaudne makse saaja. |
| --- | --- |

ii)

lõikes 1 osutatud isik või üksus ei ole otsene või kaudne makse saaja.

Liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest käesoleva lõike alusel antud lubadest.”

| 2) | II lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale. |
| --- | --- |

2)

II lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 31. märts 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

A.G. KOENDERS

---

(1)  
  ELT L 111, 23.4.2013, lk 52.

1

---

LISA

II.

| 1) | Allpool loetletud kuut isikut käsitlevad kanded otsuse 2013/183/ÜVJP II lisas asendatakse järgmiste kannetega.
  „A.   Isikud | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjendused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4. | KIM Il-Su | Sünniaeg: 2.9.1965
  Sünnikoht: P'yongyang, KRDV | Korea National Insurance Corporationi (KNIC) edasikindlustusosakonna juhataja P'yongyangi peakorteris ning endine volitatud peaesindaja Hamburgis, kes tegutseb KNICi nimel või juhiste kohaselt. |
| 5. | KANG Song-Sam | Sünniaeg: 5.7.1972
  Sünnikoht: P'yongyang, KRDV | Korea National Insurance Corporationi (KNIC) endine volitatud esindaja Hamburgis, kes jätkab KNICi nimel või juhiste kohaselt tegutsemist. |
| 6. | CHOE Chun-Sik | Sünniaeg: 23.12.1963
  Sünnikoht: P'yongyang, KRDV
  Passi nr 745132109
  Kehtiv kuni 12.2.2020 | Korea National Insurance Corporationi (KNIC) edasikindlustusosakonna direktor P'yongyangi peakorteris, kes tegutseb KNICi nimel või juhiste kohaselt. |
| 7. | SIN Kyu-Nam | Sünniaeg: 12.9.1972
  Sünnikoht: P'yongyang, KRDV
  Passi nr PO472132950 | Korea National Insurance Corporationi (KNIC) edasikindlustusosakonna direktor P'yongyangi peakorteris ning endine volitatud esindaja Hamburgis, kes tegutseb KNICi nimel või juhiste kohaselt. |
| 8. | PAK Chun-San | Sünniaeg: 18.12.1953
  Sünnikoht: P'yongyang, KRDV
  Passi nr PS472220097 | Korea National Insurance Corporationi (KNIC) edasikindlustusosakonna direktor P'yongyangi peakorteris vähemalt 2015. aasta detsembrini ning endine volitatud peaesindaja Hamburgis, kes jätkab KNICi nimel või juhiste kohaselt tegutsemist. |
| 9. | SO Tong Myong | Sünniaeg: 10.9.1956 | Korea National Insurance Corporationi (KNIC) president, kes tegutseb KNICi nimel või juhiste kohaselt.” |

1)

Allpool loetletud kuut isikut käsitlevad kanded otsuse 2013/183/ÜVJP II lisas asendatakse järgmiste kannetega.

„A.   Isikud

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjendused

4.

KIM Il-Su

Sünniaeg: 2.9.1965

Sünnikoht: P'yongyang, KRDV

Korea National Insurance Corporationi (KNIC) edasikindlustusosakonna juhataja P'yongyangi peakorteris ning endine volitatud peaesindaja Hamburgis, kes tegutseb KNICi nimel või juhiste kohaselt.

5.

KANG Song-Sam

Sünniaeg: 5.7.1972

Sünnikoht: P'yongyang, KRDV

Korea National Insurance Corporationi (KNIC) endine volitatud esindaja Hamburgis, kes jätkab KNICi nimel või juhiste kohaselt tegutsemist.

6.

CHOE Chun-Sik

Sünniaeg: 23.12.1963

Sünnikoht: P'yongyang, KRDV

Passi nr 745132109

Kehtiv kuni 12.2.2020

Korea National Insurance Corporationi (KNIC) edasikindlustusosakonna direktor P'yongyangi peakorteris, kes tegutseb KNICi nimel või juhiste kohaselt.

7.

SIN Kyu-Nam

Sünniaeg: 12.9.1972

Sünnikoht: P'yongyang, KRDV

Passi nr PO472132950

Korea National Insurance Corporationi (KNIC) edasikindlustusosakonna direktor P'yongyangi peakorteris ning endine volitatud esindaja Hamburgis, kes tegutseb KNICi nimel või juhiste kohaselt.

8.

PAK Chun-San

Sünniaeg: 18.12.1953

Sünnikoht: P'yongyang, KRDV

Passi nr PS472220097

Korea National Insurance Corporationi (KNIC) edasikindlustusosakonna direktor P'yongyangi peakorteris vähemalt 2015. aasta detsembrini ning endine volitatud peaesindaja Hamburgis, kes jätkab KNICi nimel või juhiste kohaselt tegutsemist.

9.

SO Tong Myong

Sünniaeg: 10.9.1956

Korea National Insurance Corporationi (KNIC) president, kes tegutseb KNICi nimel või juhiste kohaselt.”

| 2) | Allpool loetletud üksust käsitlev kanne jäetakse otsuse 2013/183/ÜVJP II lisas sätestatud loetelust välja.






  „5. | Korea National Insurance Company (KNIC) GmbH (teise nimega Korea Foreign Insurance Company)” |
| --- | --- | --- |

2)

Allpool loetletud üksust käsitlev kanne jäetakse otsuse 2013/183/ÜVJP II lisas sätestatud loetelust välja.

„5.

| 3) | Allpool nimetatud üksus kantakse nõukogu otsuse 2013/183/ÜVJP II lisas esitatud üksuste loetellu, mille suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.
  „B.   Üksused | Nimi
  (ja võimalikud teised nimekujud) | Tuvastamisandmed | Põhjendused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 6. | Korea National Insurance Corporation (KNIC) ja selle harukontorid (teise nimega Korea Foreign Insurance Company) | Haebangsan-dong, Central District, Pyongyang, KRDV
  Rahlstedter Strasse 83 a, 22149 Hamburg.





  Korea National Insurance Corporation Alloways, Kidbrooke Park Road, Blackheath, |
| London SE30LW |

3)

Allpool nimetatud üksus kantakse nõukogu otsuse 2013/183/ÜVJP II lisas esitatud üksuste loetellu, mille suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

„B.   Üksused

Nimi

(ja võimalikud teised nimekujud)

Tuvastamisandmed

Põhjendused

6.

Korea National Insurance Corporation (KNIC) ja selle harukontorid (teise nimega Korea Foreign Insurance Company)

Haebangsan-dong, Central District, Pyongyang, KRDV

Rahlstedter Strasse 83 a, 22149 Hamburg.

Korea National Insurance Corporation Alloways, Kidbrooke Park Road, Blackheath,

London SE30LW

Valitsuse omandis ja kontrolli all olev ettevõte Korea National Insurance Corporation (KNIC) loob märkimisväärset valuutatulu, mis võib aidata kaasa KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide elluviimisele.

Lisaks sellele on KNICi peakorter P'yongyangis seotud loetellu kantud üksuse, Korea Töölispartei 39. bürooga.”

---

| 1.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 85/38 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 85/38

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2016/476,

31. märts 2016,

millega muudetakse otsust 2013/183/ÜVJP, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. aprillil 2013 vastu otsuse 2013/183/ÜVJP (1), millega muu hulgas rakendati ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013) ja 2094 (2013). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. aprillil 2013 vastu otsuse 2013/183/ÜVJP (1), millega muu hulgas rakendati ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013) ja 2094 (2013).

| (2) | ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 2. märtsil 2016 vastu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2270 (2016), milles väljendab sügavaimat muret Korea Rahvademokraatliku Vabariigi („KRDV”) poolt 6. jaanuaril 2016 läbi viidud tuumakatsetuse pärast, millega rikuti asjakohaseid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone, mõistab lisaks hukka KRDV poolt ballistiliste rakettide tehnoloogiat kasutades korraldatud raketistardi 7. veebruaril 2016, millega rikuti oluliselt asjakohaseid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone, ning leiab, et jätkuvalt eksisteerib selge oht rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule nii piirkonnas kui ka kaugemal. |
| --- | --- |

(2)

ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 2. märtsil 2016 vastu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2270 (2016), milles väljendab sügavaimat muret Korea Rahvademokraatliku Vabariigi („KRDV”) poolt 6. jaanuaril 2016 läbi viidud tuumakatsetuse pärast, millega rikuti asjakohaseid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone, mõistab lisaks hukka KRDV poolt ballistiliste rakettide tehnoloogiat kasutades korraldatud raketistardi 7. veebruaril 2016, millega rikuti oluliselt asjakohaseid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone, ning leiab, et jätkuvalt eksisteerib selge oht rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule nii piirkonnas kui ka kaugemal.

| (3) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2270 (2016), milles väljendatakse suurt muret selle pärast, et KRDV relvamüügist saadud tulu kasutatakse tuumarelvade ja ballistiliste rakettide väljatöötamiseks, otsustatakse, et relvi puudutavad piirangud peaksid hõlmama kõiki relvi ja nendega seotud materjali, sealhulgas väike- ja kergrelvi ning nendega seotud materjali. ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2270 (2016) laiendatakse ka üleandmise ja hankimise keeldu igasugustele esemetele, mis võivad kaasa aidata KRDV relvajõudude operatsioonivõime arendamisele, või ekspordile, mis toetab või suurendab mõne muu liikmesriigi relvajõudude operatsioonivõimet väljaspool KRDV-d. |
| --- | --- |

(3)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2270 (2016), milles väljendatakse suurt muret selle pärast, et KRDV relvamüügist saadud tulu kasutatakse tuumarelvade ja ballistiliste rakettide väljatöötamiseks, otsustatakse, et relvi puudutavad piirangud peaksid hõlmama kõiki relvi ja nendega seotud materjali, sealhulgas väike- ja kergrelvi ning nendega seotud materjali. ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2270 (2016) laiendatakse ka üleandmise ja hankimise keeldu igasugustele esemetele, mis võivad kaasa aidata KRDV relvajõudude operatsioonivõime arendamisele, või ekspordile, mis toetab või suurendab mõne muu liikmesriigi relvajõudude operatsioonivõimet väljaspool KRDV-d.

| (4) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2270 (2016) täpsustatakse, et relvadega seotud tehnilise abi hankimise keeld keelab liikmesriikidel võtta vastu koolitajaid, nõustajaid ja muid ametiisikuid sõjalise, poolsõjalise või politseialase koolituse eesmärgil. |
| --- | --- |

(4)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2270 (2016) täpsustatakse, et relvadega seotud tehnilise abi hankimise keeld keelab liikmesriikidel võtta vastu koolitajaid, nõustajaid ja muid ametiisikuid sõjalise, poolsõjalise või politseialase koolituse eesmärgil.

| (5) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2270 (2016) kinnitatakse, et teatavate kaupadega seotud tehnilise abi üleandmise, hankimise ja osutamise keeld kehtib samuti esemete saatmisele KRDV-sse või selliste esemete vastuvõtmisele KRDV-lt nende parandamise, hoolduse, lisaseadmetega varustamise, testimise, pöördprojekteerimise ja turustamise eesmärgil, olenemata sellest, kas omandiõigus või kontroll antakse üle või mitte, ning rõhutatakse, et viisakeelumeetmeid kohaldatakse ka eespool nimetatud eesmärgil reisivatele üksikisikutele. |
| --- | --- |

(5)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2270 (2016) kinnitatakse, et teatavate kaupadega seotud tehnilise abi üleandmise, hankimise ja osutamise keeld kehtib samuti esemete saatmisele KRDV-sse või selliste esemete vastuvõtmisele KRDV-lt nende parandamise, hoolduse, lisaseadmetega varustamise, testimise, pöördprojekteerimise ja turustamise eesmärgil, olenemata sellest, kas omandiõigus või kontroll antakse üle või mitte, ning rõhutatakse, et viisakeelumeetmeid kohaldatakse ka eespool nimetatud eesmärgil reisivatele üksikisikutele.

| (6) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2270 (2016) täiendatakse nende üksikisikute ja üksuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse varade külmutamist ja viisakeelumeetmeid, ning otsustatakse, et varade külmutamist kohaldatakse KRDV valitsuse või Korea Töölispartei üksuste suhtes, kui liikmesriik teeb kindlaks, et nad on seotud KRDV tuuma- või ballistiliste rakettide alaste programmide või ÜRO Julgeolekunõukogu asjakohaste resolutsioonidega keelatud muu tegevusega. |
| --- | --- |

(6)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2270 (2016) täiendatakse nende üksikisikute ja üksuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse varade külmutamist ja viisakeelumeetmeid, ning otsustatakse, et varade külmutamist kohaldatakse KRDV valitsuse või Korea Töölispartei üksuste suhtes, kui liikmesriik teeb kindlaks, et nad on seotud KRDV tuuma- või ballistiliste rakettide alaste programmide või ÜRO Julgeolekunõukogu asjakohaste resolutsioonidega keelatud muu tegevusega.

| (7) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2270 (2016), milles väljendatakse muret selle pärast, et KRDV kuritarvitab diplomaatiliste suhete Viini konventsiooni ja konsulaarsuhete Viini konventsiooni alusel antud privileege ja immuniteete, tehakse lisaks otsus täiendavate meetmete kohta, mille eesmärk on takistada KRDV diplomaatidel või valitsuse esindajatel kolmandatest riikidest tegutseda loetellu kantud üksikisikute või üksuste nimel või nende juhtimisel või osaleda keelatud tegevuses. |
| --- | --- |

(7)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2270 (2016), milles väljendatakse muret selle pärast, et KRDV kuritarvitab diplomaatiliste suhete Viini konventsiooni ja konsulaarsuhete Viini konventsiooni alusel antud privileege ja immuniteete, tehakse lisaks otsus täiendavate meetmete kohta, mille eesmärk on takistada KRDV diplomaatidel või valitsuse esindajatel kolmandatest riikidest tegutseda loetellu kantud üksikisikute või üksuste nimel või nende juhtimisel või osaleda keelatud tegevuses.

| (8) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2270 (2016) täpsustatakse lisaks, millises ulatuses on liikmesriikidel kohustus takistada KRDV kodanikele teatavates tundlikes valdkondades erikoolituse võimaldamist. |
| --- | --- |

(8)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2270 (2016) täpsustatakse lisaks, millises ulatuses on liikmesriikidel kohustus takistada KRDV kodanikele teatavates tundlikes valdkondades erikoolituse võimaldamist.

| (9) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2270 (2016) laiendatakse ka transpordi- ja finantssektori suhtes kohaldatavate meetmete kohaldamisala. |
| --- | --- |

(9)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2270 (2016) laiendatakse ka transpordi- ja finantssektori suhtes kohaldatavate meetmete kohaldamisala.

| (10) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2270 (2016) keelatakse teatavate mineraalide hankimine ja lennukikütuse eksport. |
| --- | --- |

(10)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2270 (2016) keelatakse teatavate mineraalide hankimine ja lennukikütuse eksport.

| (11) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2270 (2016) pikendatakse peale selle keeldu anda rahalist toetust KRDV-ga toimuvaks kaubavahetuseks. |
| --- | --- |

(11)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2270 (2016) pikendatakse peale selle keeldu anda rahalist toetust KRDV-ga toimuvaks kaubavahetuseks.

| (12) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2270 (2016) tuletatakse meelde, et rahapesuvastane töökond on kutsunud riike üles kohaldama tugevdatud hoolsuskohustust ja tõhusaid vastumeetmeid, et kaitsta oma jurisdiktsioone KRDV ebaseadusliku finantstegevuse eest, ning kutsutakse liikmesriike üles kohaldama rahapesuvastase töökonna soovitust nr 7, selle selgitavat märkust ja seotud suuniseid, et tõhusalt rakendada massihävitusrelvade leviku rahastamisega seotud suunatud finantssanktsioone. |
| --- | --- |

(12)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2270 (2016) tuletatakse meelde, et rahapesuvastane töökond on kutsunud riike üles kohaldama tugevdatud hoolsuskohustust ja tõhusaid vastumeetmeid, et kaitsta oma jurisdiktsioone KRDV ebaseadusliku finantstegevuse eest, ning kutsutakse liikmesriike üles kohaldama rahapesuvastase töökonna soovitust nr 7, selle selgitavat märkust ja seotud suuniseid, et tõhusalt rakendada massihävitusrelvade leviku rahastamisega seotud suunatud finantssanktsioone.

| (13) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2270 (2016) toonitatakse ka, et resolutsiooniga kehtestatavate meetmete eesmärk ei ole tekitada ebasoodsaid humanitaartagajärgi KRDV tsiviilelanikele ega mõjutada negatiivselt tegevusi, mis ei ole asjakohaste ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega keelatud, ega mõjutada negatiivselt KRDVs tsiviilelanikele humanitaar- ja hädaabi osutavate rahvusvaheliste organisatsioonide ja valitsusväliste organisatsioonide tööd. |
| --- | --- |

(13)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2270 (2016) toonitatakse ka, et resolutsiooniga kehtestatavate meetmete eesmärk ei ole tekitada ebasoodsaid humanitaartagajärgi KRDV tsiviilelanikele ega mõjutada negatiivselt tegevusi, mis ei ole asjakohaste ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega keelatud, ega mõjutada negatiivselt KRDVs tsiviilelanikele humanitaar- ja hädaabi osutavate rahvusvaheliste organisatsioonide ja valitsusväliste organisatsioonide tööd.

| (14) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2270 (2016) väljendab ÜRO Julgeolekunõukogu oma pühendumust olukorra rahumeelsele, diplomaatilisele ja poliitilisele lahendamisele ning kinnitab oma toetust kuuepoolsetele kõnelustele ja nõuab nende jätkamist. |
| --- | --- |

(14)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2270 (2016) väljendab ÜRO Julgeolekunõukogu oma pühendumust olukorra rahumeelsele, diplomaatilisele ja poliitilisele lahendamisele ning kinnitab oma toetust kuuepoolsetele kõnelustele ja nõuab nende jätkamist.

| (15) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2270 (2016) kinnitatakse, et KRDV tegevuse üle teostatakse pidevat järelevalvet ning et ÜRO Julgeolekunõukogu on valmis meetmeid tugevdama, muutma, peatama või need kaotama, kui see on vajalik tulenevalt KRDV poolt kas kohustuste täitmisest või mittetäitmisest, ning et ollakse kindlalt otsustanud võtta täiendavaid märkimisväärseid meetmeid, kui KRDV peaks kordama tuumakatsetust või raketistarti. |
| --- | --- |

(15)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2270 (2016) kinnitatakse, et KRDV tegevuse üle teostatakse pidevat järelevalvet ning et ÜRO Julgeolekunõukogu on valmis meetmeid tugevdama, muutma, peatama või need kaotama, kui see on vajalik tulenevalt KRDV poolt kas kohustuste täitmisest või mittetäitmisest, ning et ollakse kindlalt otsustanud võtta täiendavaid märkimisväärseid meetmeid, kui KRDV peaks kordama tuumakatsetust või raketistarti.

| (16) | Käesoleva otsusega ette nähtud teatavate meetmete rakendamiseks on vaja täiendavaid liidu meetmeid. |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva otsusega ette nähtud teatavate meetmete rakendamiseks on vaja täiendavaid liidu meetmeid.

| (17) | Otsust 2013/183/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(17)

Otsust 2013/183/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2013/183/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõike 1 punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | mis tahes muu ese, mis võib kaasa aidata KRDV tuuma- või ballistiliste rakettide alaste programmide või muude massihävitusrelvade alaste programmide elluviimisele, ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) või 2270 (2016) või käesoleva otsusega keelatud tegevusele või nimetatud resolutsioonide või käesoleva otsusega kehtestatud meetmetest kõrvale hoidumisele. Liit võtab vajalikke meetmeid, et määrata kindlaks vastavad käesoleva sättega hõlmatavad esemed.” |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 1 lõike 1 punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

| 2) | Artikli 1 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:






  „f) | mis tahes muu ese, välja arvatud toit või ravimid, kui liikmesriik teeb kindlaks, et selline ese võib otseselt kaasa aidata KRDV relvajõudude operatsioonivõime arendamisele või ekspordile, mis toetab või suurendab mõne muu riigi relvajõudude operatsioonivõimet väljaspool KRDV-d.” |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 1 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:

„f)

| 3) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 1a

  1.   Artikli 1 lõike 1 punktis f kehtestatud meetmeid ei kohaldata eseme tarnimise, müügi või üleandmise või selle hankimise suhtes, kui:






  a) | liikmesriik otsustab, et selline tegevus leiab aset eranditult humanitaareesmärkidel või eranditult ülalpidamiseks, mida KRDV isikud või üksused ei kasuta tulu saamiseks ja mis ei ole seotud ka ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) või käesoleva otsusega keelatud tegevusega, tingimusel et liikmesriigid teavitavad sanktsioonide komiteed eelnevalt sellisest otsusest ja samuti meetmetest, mis on võetud selleks, et takistada eseme ümbersuunamist muul otstarbel kasutamiseks, või |
| --- | --- | --- |

3)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 1a

1.   Artikli 1 lõike 1 punktis f kehtestatud meetmeid ei kohaldata eseme tarnimise, müügi või üleandmise või selle hankimise suhtes, kui:

a)

liikmesriik otsustab, et selline tegevus leiab aset eranditult humanitaareesmärkidel või eranditult ülalpidamiseks, mida KRDV isikud või üksused ei kasuta tulu saamiseks ja mis ei ole seotud ka ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) või käesoleva otsusega keelatud tegevusega, tingimusel et liikmesriigid teavitavad sanktsioonide komiteed eelnevalt sellisest otsusest ja samuti meetmetest, mis on võetud selleks, et takistada eseme ümbersuunamist muul otstarbel kasutamiseks, või

| b) | sanktsioonide komitee on otsustanud igal üksikjuhul eraldi, et konkreetne tarnimine, müük või üleandmine ei ole vastuolus ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) või 2270 (2016) eesmärkidega.” |
| --- | --- |

b)

sanktsioonide komitee on otsustanud igal üksikjuhul eraldi, et konkreetne tarnimine, müük või üleandmine ei ole vastuolus ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) või 2270 (2016) eesmärkidega.”

| 4) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 2a
  Liikmesriikide kodanikel või liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu või liikmesriikides registreeritud õhusõidukeid kasutades on keelatud kulla, titaanimaagi, vanaadiumimaagi ja haruldaste muldmetallide hankimine KRDVst, olenemata sellest, kas need pärinevad KRDV territooriumilt või mitte. Liit võtab vajalikke meetmeid, et määrata kindlaks vastavad käesoleva sättega hõlmatavad esemed.” |
| --- | --- |

4)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 2a

Liikmesriikide kodanikel või liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu või liikmesriikides registreeritud õhusõidukeid kasutades on keelatud kulla, titaanimaagi, vanaadiumimaagi ja haruldaste muldmetallide hankimine KRDVst, olenemata sellest, kas need pärinevad KRDV territooriumilt või mitte. Liit võtab vajalikke meetmeid, et määrata kindlaks vastavad käesoleva sättega hõlmatavad esemed.”

| 5) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 4a

  1.   Liikmesriikide kodanikel või liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu või liikmesriikides registreeritud õhusõidukeid kasutades on keelatud kivisöe, raua ja rauamaagi hankimine KRDVst, olenemata sellest, kas need pärinevad KRDV territooriumilt või mitte. Liit võtab vajalikke meetmeid, et määrata kindlaks vastavad käesoleva sättega hõlmatavad esemed.


  2.   Lõiget 1 ei kohaldata kivisöe suhtes, mille puhul seda hankiv liikmesriik kinnitab usaldusväärsele teabele tuginedes, et see ei pärine KRDV territooriumilt ja seda veeti läbi KRDV Nasõni sadamast üksnes eksportimise eesmärgil, tingimusel et liikmesriik teavitab sellest eelnevalt sanktsioonide komiteed ja selline tehing ei ole seotud tulu saamisega KRDV tuuma- või ballistiliste rakettide alaste programmide või muu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) või 2270 (2016) või käesoleva otsusega keelatud tegevuse jaoks.


  3.   Lõiget 1 ei kohaldata tehingute suhtes, mis on ette nähtud eranditult ülalpidamiseks ega ole seotud tulu saamisega KRDV tuuma- või ballistiliste rakettide alaste programmide või muu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) või 2270 (2016) või käesoleva otsusega keelatud tegevuse jaoks.



  Artikkel 4b

  1.   Liikmesriikide kodanikel või liikmesriikide territooriumilt või liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu või liikmesriikides registreeritud õhusõidukeid kasutades on keelatud lennukikütuse, sealhulgas lennukibensiini, bensiini tüüpi reaktiivkütuse, petrooleumi tüüpi reaktiivkütuse ja petrooleumi tüüpi raketikütuse müümine või tarnimine KRDV-sse, olenemata sellest, kas need tooted on pärit liikmesriikide territooriumilt või mitte.


  2.   Lõiget 1 ei kohaldata, kui sanktsioonide komitee on eelnevalt igal erandjuhul eraldi kiitnud heaks selliste toodete üleandmise KRDV-le kontrollitud oluliste humanitaarvajaduste eesmärgil ja vastavalt tarnimise ja kasutamise üle toimuva tõhusa järelevalve täpsustatud korrale.


  3.   Lõiget 1 ei kohaldata lennukikütuse müügi või tarnimise suhtes tsiviilreisilennukitele väljaspool KRDV territooriumi, mis on mõeldud tarbimiseks eranditult lennu ajal KRDVsse ja tagasilennul.” |
| --- | --- |

5)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 4a

1.   Liikmesriikide kodanikel või liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu või liikmesriikides registreeritud õhusõidukeid kasutades on keelatud kivisöe, raua ja rauamaagi hankimine KRDVst, olenemata sellest, kas need pärinevad KRDV territooriumilt või mitte. Liit võtab vajalikke meetmeid, et määrata kindlaks vastavad käesoleva sättega hõlmatavad esemed.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata kivisöe suhtes, mille puhul seda hankiv liikmesriik kinnitab usaldusväärsele teabele tuginedes, et see ei pärine KRDV territooriumilt ja seda veeti läbi KRDV Nasõni sadamast üksnes eksportimise eesmärgil, tingimusel et liikmesriik teavitab sellest eelnevalt sanktsioonide komiteed ja selline tehing ei ole seotud tulu saamisega KRDV tuuma- või ballistiliste rakettide alaste programmide või muu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) või 2270 (2016) või käesoleva otsusega keelatud tegevuse jaoks.

3.   Lõiget 1 ei kohaldata tehingute suhtes, mis on ette nähtud eranditult ülalpidamiseks ega ole seotud tulu saamisega KRDV tuuma- või ballistiliste rakettide alaste programmide või muu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) või 2270 (2016) või käesoleva otsusega keelatud tegevuse jaoks.

Artikkel 4b

1.   Liikmesriikide kodanikel või liikmesriikide territooriumilt või liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu või liikmesriikides registreeritud õhusõidukeid kasutades on keelatud lennukikütuse, sealhulgas lennukibensiini, bensiini tüüpi reaktiivkütuse, petrooleumi tüüpi reaktiivkütuse ja petrooleumi tüüpi raketikütuse müümine või tarnimine KRDV-sse, olenemata sellest, kas need tooted on pärit liikmesriikide territooriumilt või mitte.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata, kui sanktsioonide komitee on eelnevalt igal erandjuhul eraldi kiitnud heaks selliste toodete üleandmise KRDV-le kontrollitud oluliste humanitaarvajaduste eesmärgil ja vastavalt tarnimise ja kasutamise üle toimuva tõhusa järelevalve täpsustatud korrale.

3.   Lõiget 1 ei kohaldata lennukikütuse müügi või tarnimise suhtes tsiviilreisilennukitele väljaspool KRDV territooriumi, mis on mõeldud tarbimiseks eranditult lennu ajal KRDVsse ja tagasilennul.”

| 6) | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 5
  Liikmesriigid ei anna riiklikku ega erasektori rahalist toetust kaubavahetuseks KRDVga, sealhulgas ei anta ekspordikrediiti, -tagatisi või -kindlustust sellise kaubavahetusega tegelevatele liikmesriikide kodanikele või üksustele, kui selline rahaline toetus võiks aidata kaasa KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide või tegevuse elluviimisele või muule ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) või 2270 (2016) või käesoleva otsusega keelatud tegevusele või nende ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide või käesoleva otsusega kehtestatud meetmetest kõrvale hoidumisele.” |
| --- | --- |

6)

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Liikmesriigid ei anna riiklikku ega erasektori rahalist toetust kaubavahetuseks KRDVga, sealhulgas ei anta ekspordikrediiti, -tagatisi või -kindlustust sellise kaubavahetusega tegelevatele liikmesriikide kodanikele või üksustele, kui selline rahaline toetus võiks aidata kaasa KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide või tegevuse elluviimisele või muule ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) või 2270 (2016) või käesoleva otsusega keelatud tegevusele või nende ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide või käesoleva otsusega kehtestatud meetmetest kõrvale hoidumisele.”

| 7) | Artikli 7 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Selleks et takistada finantsteenuste osutamist ja mis tahes finants- või muu vara või vahendite, sealhulgas sularahakoguse ülekandeid liikmesriikide territooriumile, läbi liikmesriigi territooriumi või liikmesriigi territooriumilt, või liikmesriikide kodanikele, liikmesriigi õigusaktide alusel asutatud üksustele või liikmesriigi jurisdiktsiooni kuuluvatele isikutele või finantseerimisasutustele või nende poolt, mis võib kaasa aidata KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide elluviimisele või seotud tegevusele või ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) või 2270 (2016) või käesoleva otsusega keelatud muule tegevusele või nende ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide või käesoleva otsusega kehtestatud meetmetest kõrvale hoidumisele, kontrollivad liikmesriigid kooskõlas oma ametiasutuste ja õigusaktidega põhjalikult nende jurisdiktsiooni kuuluvate finantseerimisasutuste tegevust seoses:






  a) | pankadega, mille asukoht on KRDVs; |
| --- | --- | --- |

7)

Artikli 7 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Selleks et takistada finantsteenuste osutamist ja mis tahes finants- või muu vara või vahendite, sealhulgas sularahakoguse ülekandeid liikmesriikide territooriumile, läbi liikmesriigi territooriumi või liikmesriigi territooriumilt, või liikmesriikide kodanikele, liikmesriigi õigusaktide alusel asutatud üksustele või liikmesriigi jurisdiktsiooni kuuluvatele isikutele või finantseerimisasutustele või nende poolt, mis võib kaasa aidata KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide elluviimisele või seotud tegevusele või ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) või 2270 (2016) või käesoleva otsusega keelatud muule tegevusele või nende ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide või käesoleva otsusega kehtestatud meetmetest kõrvale hoidumisele, kontrollivad liikmesriigid kooskõlas oma ametiasutuste ja õigusaktidega põhjalikult nende jurisdiktsiooni kuuluvate finantseerimisasutuste tegevust seoses:

a)

pankadega, mille asukoht on KRDVs;

| b) | IV lisas loetletud KRDVs asuvate pankade filiaalide ja tütarettevõtetega, mis kuuluvad liikmesriikide jurisdiktsiooni; |
| --- | --- |

b)

IV lisas loetletud KRDVs asuvate pankade filiaalide ja tütarettevõtetega, mis kuuluvad liikmesriikide jurisdiktsiooni;

| c) | V lisas loetletud KRDVs asuvate pankade filiaalide ja tütarettevõtetega, mis ei kuulu liikmesriikide jurisdiktsiooni, ning |
| --- | --- |

c)

V lisas loetletud KRDVs asuvate pankade filiaalide ja tütarettevõtetega, mis ei kuulu liikmesriikide jurisdiktsiooni, ning

| d) | V lisas loetletud finantsüksustega, mis ei asu KRDVs ega kuulu liikmesriikide jurisdiktsiooni, kuid mida kontrollivad KRDVs asuvad isikud ja üksused, |
| --- | --- |

d)

V lisas loetletud finantsüksustega, mis ei asu KRDVs ega kuulu liikmesriikide jurisdiktsiooni, kuid mida kontrollivad KRDVs asuvad isikud ja üksused,

et vältida tegevust, mis aitab kaasa KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide elluviimisele või seotud tegevusele.”

| 8) | Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 8

  1.   KRDV pankadel, sealhulgas KRDV Keskpangal, selle filiaalidel ja tütarettevõtetel ning teistel artikli 7 lõikes 1 osutatud finantsüksustel on keelatud avada liikmesriikide territooriumil filiaale, tütarettevõtteid või esindusi.


  2.   Olemasolevad filiaalid, tütarettevõtted ja esindused suletakse üheksakümne päeva jooksul ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2270 (2016) vastu võtmisest.


  3.   KRDV pankadel, sealhulgas KRDV Keskpangal, selle filiaalidel ja tütarettevõtetel ning teistel artikli 7 lõikes 1 osutatud finantsüksustel on keelatud:






  a) | asutada uusi ühisettevõtteid liikmesriikide jurisdiktsiooni kuuluvate pankadega; |
| --- | --- | --- |

8)

Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

1.   KRDV pankadel, sealhulgas KRDV Keskpangal, selle filiaalidel ja tütarettevõtetel ning teistel artikli 7 lõikes 1 osutatud finantsüksustel on keelatud avada liikmesriikide territooriumil filiaale, tütarettevõtteid või esindusi.

2.   Olemasolevad filiaalid, tütarettevõtted ja esindused suletakse üheksakümne päeva jooksul ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2270 (2016) vastu võtmisest.

3.   KRDV pankadel, sealhulgas KRDV Keskpangal, selle filiaalidel ja tütarettevõtetel ning teistel artikli 7 lõikes 1 osutatud finantsüksustel on keelatud:

a)

asutada uusi ühisettevõtteid liikmesriikide jurisdiktsiooni kuuluvate pankadega;

| b) | omandada omandiõigust liikmesriikide jurisdiktsiooni kuuluvates pankades; |
| --- | --- |

b)

omandada omandiõigust liikmesriikide jurisdiktsiooni kuuluvates pankades;

| c) | luua või jätkata korrespondentpangasuhteid liikmesriikide jurisdiktsiooni kuuluvate pankadega, |
| --- | --- |

c)

luua või jätkata korrespondentpangasuhteid liikmesriikide jurisdiktsiooni kuuluvate pankadega,

välja arvatud juhul, kui sanktsioonide komitee on punktides a, b ja c osutatud tehingud eelnevalt heaks kiitnud.

4.   Olemasolevad ühisettevõtted, omandiõigused ja korrespondentpangasuhted KRDV pankadega lõpetatakse üheksakümne päeva jooksul ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2270 (2016) vastu võtmisest.

5.   Liikmesriikide territooriumil asuvatel või nende jurisdiktsiooni kuuluvatel finantseerimisasutustel on keelatud avada KRDVs esindusi, tütarettevõtteid, filiaale või pangakontosid.

6.   KRDVs olemasolevad esindused, tütarettevõtted või pangakontod suletakse üheksakümne päeva jooksul ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2270 (2016) vastu võtmisest, kui asjaomasel liikmesriigil on usaldusväärset teavet, mis annab põhjendatud aluse arvata, et sellised finantsteenused võivad kaasa aidata KRDV tuuma- või ballistiliste rakettide alaste programmide elluviimisele või muule ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) või 2270 (2016) keelatud tegevusele.

7.   Lõiget 6 ei kohaldata, kui sanktsioonide komitee otsustab igal üksikjuhul eraldi, et sellised esindused, tütarettevõtted või pangakontod on vajalikud humanitaarabi kohaletoimetamiseks või diplomaatiliste esinduste tegevuse jaoks KRDVs vastavalt diplomaatiliste suhete Viini konventsioonile või ÜRO ja selle spetsialiseeritud asutuste või seotud organisatsioonide tegevuse jaoks või mis tahes muudel ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) või 2270 (2016) kooskõlas olevatel kaalutlustel.”

| 9) | Artikli 10 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Liikmesriigid kontrollivad kooskõlas oma ametiasutuste ja õigusaktidega ning vastavalt rahvusvahelisele õigusele, sealhulgas diplomaatiliste suhete Viini konventsioonile ja konsulaarsuhete Viini konventsioonile, oma territooriumil või oma territooriumi läbivaid või KRDV või KRDV kodanike või nende nimel või juhtimisel tegutsevate isikute või üksuste või nende omandis või kontrolli all olevate üksuste või I lisas loetletud isikute või üksuste poolt vahendatud või soodustatud kõiki KRDVsse suunduvaid ja sealt saabuvaid veoseid, sealhulgas oma lennujaamades, sadamates ja vabakaubanduspiirkondades, ning veoseid, mida veetakse KRDVs registreeritud õhusõidukil või KRDV lipu all sõitval laeval selle tagamiseks, et ühegi eseme üleandmisega ei rikuta ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) ja 2270 (2016).” |
| --- | --- |

9)

Artikli 10 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid kontrollivad kooskõlas oma ametiasutuste ja õigusaktidega ning vastavalt rahvusvahelisele õigusele, sealhulgas diplomaatiliste suhete Viini konventsioonile ja konsulaarsuhete Viini konventsioonile, oma territooriumil või oma territooriumi läbivaid või KRDV või KRDV kodanike või nende nimel või juhtimisel tegutsevate isikute või üksuste või nende omandis või kontrolli all olevate üksuste või I lisas loetletud isikute või üksuste poolt vahendatud või soodustatud kõiki KRDVsse suunduvaid ja sealt saabuvaid veoseid, sealhulgas oma lennujaamades, sadamates ja vabakaubanduspiirkondades, ning veoseid, mida veetakse KRDVs registreeritud õhusõidukil või KRDV lipu all sõitval laeval selle tagamiseks, et ühegi eseme üleandmisega ei rikuta ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) ja 2270 (2016).”

| 10) | Artiklisse 10 lisatakse järgmine lõige:

  „1a.   Liikmesriigid kontrollivad kooskõlas oma ametiasutuste ja õigusaktidega ning vastavalt rahvusvahelisele õigusele, sealhulgas diplomaatiliste suhete Viini konventsioonile ja konsulaarsuhete Viini konventsioonile, oma territooriumil või oma territooriumi läbivaid või KRDV või KRDV kodanike või nende nimel tegutsevate isikute või üksuste poolt vahendatud või soodustatud kõiki KRDVsse suunduvaid ja sealt saabuvaid veoseid, sealhulgas oma lennujaamades ja sadamates, kui neil on teavet, mis annab põhjendatud aluse arvata, et veos sisaldab esemeid, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on käesoleva otsusega keelatud.” |
| --- | --- |

10)

Artiklisse 10 lisatakse järgmine lõige:

„1a.   Liikmesriigid kontrollivad kooskõlas oma ametiasutuste ja õigusaktidega ning vastavalt rahvusvahelisele õigusele, sealhulgas diplomaatiliste suhete Viini konventsioonile ja konsulaarsuhete Viini konventsioonile, oma territooriumil või oma territooriumi läbivaid või KRDV või KRDV kodanike või nende nimel tegutsevate isikute või üksuste poolt vahendatud või soodustatud kõiki KRDVsse suunduvaid ja sealt saabuvaid veoseid, sealhulgas oma lennujaamades ja sadamates, kui neil on teavet, mis annab põhjendatud aluse arvata, et veos sisaldab esemeid, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on käesoleva otsusega keelatud.”

| 11) | Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 11

  1.   Liikmesriigid ei anna luba ühelegi õhusõidukile oma territooriumilt õhku tõusta, oma territooriumil maanduda või üle oma territooriumi lennata, kui neil on põhjendatud alus arvata, et selle last sisaldab keelatud esemeid, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) või 2270 (2016) või käesoleva otsusega keelatud.


  2.   Lõiget 1 ei kohaldata hädamaandumise või kontrolli eesmärgil maandumise puhul.” |
| --- | --- |

11)

Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11

1.   Liikmesriigid ei anna luba ühelegi õhusõidukile oma territooriumilt õhku tõusta, oma territooriumil maanduda või üle oma territooriumi lennata, kui neil on põhjendatud alus arvata, et selle last sisaldab keelatud esemeid, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) või 2270 (2016) või käesoleva otsusega keelatud.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata hädamaandumise või kontrolli eesmärgil maandumise puhul.”

| 12) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 11a

  1.   Liikmesriigid keelavad oma sadamatesse siseneda igal laeval, mille puhul neil on põhjendatud alus arvata, et see on otseselt või kaudselt I lisas loetletud isiku või üksuse omandis või kontrolli all või et selle last sisaldab esemeid, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on keelatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) või 2270 (2016).


  2.   Lõiget 1 ei kohaldata, kui tegemist on hädaolukorraga või lähtesadamasse naasmisega või kui sisenemine toimub kontrolli eesmärgil või kui sanktsioonide komitee otsustab eelnevalt, et selline sisenemine on vajalik humanitaareesmärkidel või mis tahes muul otstarbel kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2270 (2016) eesmärkidega.” |
| --- | --- |

12)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 11a

1.   Liikmesriigid keelavad oma sadamatesse siseneda igal laeval, mille puhul neil on põhjendatud alus arvata, et see on otseselt või kaudselt I lisas loetletud isiku või üksuse omandis või kontrolli all või et selle last sisaldab esemeid, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on keelatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) või 2270 (2016).

2.   Lõiget 1 ei kohaldata, kui tegemist on hädaolukorraga või lähtesadamasse naasmisega või kui sisenemine toimub kontrolli eesmärgil või kui sanktsioonide komitee otsustab eelnevalt, et selline sisenemine on vajalik humanitaareesmärkidel või mis tahes muul otstarbel kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2270 (2016) eesmärkidega.”

| 13) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 12a

  1.   Keelatud on rentida või prahtida lipu all sõitvaid laevu või registreeritud õhusõidukeid või osutada meeskonnateenuseid KRDV-le, I lisas loetletud isikutele või üksustele, muudele KRDV üksustele, muudele isikutele või üksustele, kelle puhul liikmesriik on teinud kindlaks, et nad on aidanud hoida kõrvale sanktsioonidest või rikkuda ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) või 2270 (2016) sätteid, või isikutele või üksustele, kes tegutsevad eespool osutatud isikute või üksuste nimel või nende juhtimisel, või üksustele, mis on eespool osutatud isikute või üksuste omandis või kontrolli all.


  2.   Lõiget 1 ei kohaldata rentimisele, prahtimisele või meeskonnateenuste osutamisele, tingimusel et asjaomane liikmesriik on teavitanud sellest eelnevalt sanktsioonide komiteed igal üksikjuhul eraldi ning on esitanud sanktsioonide komiteele teabe, milles tõendatakse, et selline tegevus leiab aset eranditult ülalpidamiseks, mida KRDV isikud või üksused ei kasuta tulu saamiseks, ning teabe meetmete kohta, mis on võetud selle takistamiseks, et selline tegevus aitab kaasa ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) või 2270 (2016) sätete rikkumisele.



  Artikkel 12b
  Liikmesriigid kustutavad registrist laevad, mille omanikuks, käitajaks või mehitajaks on KRDV, ega kanna registrisse selliseid laevu, mille mõni teine riik on oma registrist kustutanud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2270 (2016) punkti 19 kohaselt.


  Artikkel 12c

  1.   Keelatud on kanda laevu KRDV registrisse, hankida laevale luba sõita KRDV lipu all või omada, rentida, käitada või osutada laeva klassifikatsiooni-, sertifitseerimis- või seotud teenuseid või kindlustada KRDV lipu all sõitvat laeva.


  2.   Lõiget 1 ei kohaldata tegevusele, millest sanktsioonide komitee on eelnevalt igal üksikjuhul eraldi teavitanud, tingimusel et asjaomane liikmesriik on esitanud sanktsioonide komiteele üksikasjaliku teabe tegevuste kohta, sealhulgas selle tegevusega seotud isikute ja üksuste nimed ning teabe, milles tõendatakse, et selline tegevus leiab aset eranditult ülalpidamiseks, mida KRDV isikud või üksused ei kasuta tulu saamiseks, ning teabe meetmete kohta, mis on võetud selle takistamiseks, et selline tegevus aitab kaasa ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) või 2270 (2016) sätete rikkumisele.” |
| --- | --- |

13)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 12a

1.   Keelatud on rentida või prahtida lipu all sõitvaid laevu või registreeritud õhusõidukeid või osutada meeskonnateenuseid KRDV-le, I lisas loetletud isikutele või üksustele, muudele KRDV üksustele, muudele isikutele või üksustele, kelle puhul liikmesriik on teinud kindlaks, et nad on aidanud hoida kõrvale sanktsioonidest või rikkuda ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) või 2270 (2016) sätteid, või isikutele või üksustele, kes tegutsevad eespool osutatud isikute või üksuste nimel või nende juhtimisel, või üksustele, mis on eespool osutatud isikute või üksuste omandis või kontrolli all.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata rentimisele, prahtimisele või meeskonnateenuste osutamisele, tingimusel et asjaomane liikmesriik on teavitanud sellest eelnevalt sanktsioonide komiteed igal üksikjuhul eraldi ning on esitanud sanktsioonide komiteele teabe, milles tõendatakse, et selline tegevus leiab aset eranditult ülalpidamiseks, mida KRDV isikud või üksused ei kasuta tulu saamiseks, ning teabe meetmete kohta, mis on võetud selle takistamiseks, et selline tegevus aitab kaasa ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) või 2270 (2016) sätete rikkumisele.

Artikkel 12b

Liikmesriigid kustutavad registrist laevad, mille omanikuks, käitajaks või mehitajaks on KRDV, ega kanna registrisse selliseid laevu, mille mõni teine riik on oma registrist kustutanud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2270 (2016) punkti 19 kohaselt.

Artikkel 12c

1.   Keelatud on kanda laevu KRDV registrisse, hankida laevale luba sõita KRDV lipu all või omada, rentida, käitada või osutada laeva klassifikatsiooni-, sertifitseerimis- või seotud teenuseid või kindlustada KRDV lipu all sõitvat laeva.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata tegevusele, millest sanktsioonide komitee on eelnevalt igal üksikjuhul eraldi teavitanud, tingimusel et asjaomane liikmesriik on esitanud sanktsioonide komiteele üksikasjaliku teabe tegevuste kohta, sealhulgas selle tegevusega seotud isikute ja üksuste nimed ning teabe, milles tõendatakse, et selline tegevus leiab aset eranditult ülalpidamiseks, mida KRDV isikud või üksused ei kasuta tulu saamiseks, ning teabe meetmete kohta, mis on võetud selle takistamiseks, et selline tegevus aitab kaasa ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) või 2270 (2016) sätete rikkumisele.”

| 14) | Artikli 13 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

  „1.   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et järgmised isikud ei siseneks nende territooriumile ega läbiks nende territooriumi:






  a) | sanktsioonide komitee või ÜRO Julgeolekunõukogu kindlaks määratud ning I lisas loetletud isikud, kes vastutavad, muu hulgas toetuse andmise või edendamise kaudu, KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmidega seotud KRDV poliitika kujundamise eest, ning nende perekonnaliikmed, või nende nimel või nende juhtimisel tegutsevad isikud; |
| --- | --- | --- |

14)

Artikli 13 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et järgmised isikud ei siseneks nende territooriumile ega läbiks nende territooriumi:

a)

sanktsioonide komitee või ÜRO Julgeolekunõukogu kindlaks määratud ning I lisas loetletud isikud, kes vastutavad, muu hulgas toetuse andmise või edendamise kaudu, KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmidega seotud KRDV poliitika kujundamise eest, ning nende perekonnaliikmed, või nende nimel või nende juhtimisel tegutsevad isikud;

| b) | I lisas loetlemata isikud, kes on loetletud II lisas,






  i) | kes vastutavad, muu hulgas toetuse andmise või edendamise kaudu, KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide eest, või nende nimel või nende juhtimisel tegutsevad isikud; |
| --- | --- | --- |

b)

I lisas loetlemata isikud, kes on loetletud II lisas,

i)

kes vastutavad, muu hulgas toetuse andmise või edendamise kaudu, KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide eest, või nende nimel või nende juhtimisel tegutsevad isikud;

| ii) | kes osutavad finantsteenuseid ja kes teevad finants- või muu vara või vahendite ülekandeid liikmesriikide territooriumile, läbi liikmesriigi territooriumi või liikmesriigi territooriumilt või kaasates sellisesse tegevusse liikmesriikide kodanikke, nende õigusaktide alusel asutatud üksuseid või nende territooriumil asuvaid isikuid või finantseerimisasutusi, kes võivad kaasa aidata KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide elluviimisele; |
| --- | --- |

ii)

kes osutavad finantsteenuseid ja kes teevad finants- või muu vara või vahendite ülekandeid liikmesriikide territooriumile, läbi liikmesriigi territooriumi või liikmesriigi territooriumilt või kaasates sellisesse tegevusse liikmesriikide kodanikke, nende õigusaktide alusel asutatud üksuseid või nende territooriumil asuvaid isikuid või finantseerimisasutusi, kes võivad kaasa aidata KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide elluviimisele;

| iii) | kes on seotud, muu hulgas finantsteenuste osutamise kaudu, selliste relvade ja nendega seotud igat tüüpi materjalide tarnimisega KRDVsse või KRDVst või esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja tehnoloogia tarnimisega KRDVsse, mis võivad aidata kaasa KRDV tuumarelva, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seotud programmide elluviimisele; |
| --- | --- |

iii)

kes on seotud, muu hulgas finantsteenuste osutamise kaudu, selliste relvade ja nendega seotud igat tüüpi materjalide tarnimisega KRDVsse või KRDVst või esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja tehnoloogia tarnimisega KRDVsse, mis võivad aidata kaasa KRDV tuumarelva, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seotud programmide elluviimisele;

| c) | I või II lisas loetlemata isikud, kes töötavad I või II lisas loetletud isiku või üksuse nimel või juhtimisel, või isikud, kes aitavad sanktsioonidest kõrvale hoiduda või ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) või 2270 (2016) või käesoleva otsuse sätteid rikkuda ja kes on loetletud käesoleva otsuse III lisas. |
| --- | --- |

c)

I või II lisas loetlemata isikud, kes töötavad I või II lisas loetletud isiku või üksuse nimel või juhtimisel, või isikud, kes aitavad sanktsioonidest kõrvale hoiduda või ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) või 2270 (2016) või käesoleva otsuse sätteid rikkuda ja kes on loetletud käesoleva otsuse III lisas.

2.   Lõike 1 punkti a ei kohaldata, kui sanktsioonide komitee otsustab igal üksikjuhul eraldi, et reisimine on õigustatud seoses humanitaarvajadustega, sealhulgas usuliste kohustustega, või kui sanktsioonide komitee jõuab järeldusele, et erandi tegemine aitaks muul viisil kaasa ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1718 (2006), 1874 (2009) 2087 (2013), 2094 (2013) või 2270 (2016) eesmärkide saavutamisele.”

| 15) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 14a

  1.   Liikmesriigid saadavad oma territooriumilt välja KRDV diplomaadid, valitsuse esindajad või muud valitsuse nimel tegutsevad KRDV kodanikud, kelle puhul nad on kindlaks teinud, et nad töötavad I lisas loetletud isiku või üksuse nimel või juhtimisel või sellise isiku või üksuse nimel või juhtimisel, kes aitab sanktsioonidest kõrvale hoiduda või rikkuda ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) või 2270 (2016) sätteid, et repatrieerida nad KRDVsse kooskõlas kohaldatavate riiklike ja rahvusvaheliste õigusnormidega.


  2.   Lõiget 1 ei kohaldata juhtudel, kui KRDV valitsuse esindaja suundub ÜRO peakorterisse või teistesse ÜRO rajatistesse ÜRO tegevusega seotud ülesandeid täitma.


  3.   Lõiget 1 ei kohaldata, kui isiku kohalolu on nõutav kohtumenetluse läbiviimiseks või üksnes meditsiinilistel, turvalisusega seotud või muudel humanitaareesmärkidel või kui sanktsioonide komitee on otsustanud igal üksikjuhul eraldi, et kõnealuse isiku väljasaatmine oleks vastuolus ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) ja 2270 (2016) eesmärkidega.



  Artikkel 14b

  1.   Liikmesriigid saadavad oma territooriumilt välja kolmandate riikide kodanikud, kelle puhul liikmesriigid on kindlaks teinud, et nad töötavad I lisas loetletud isiku või üksuse nimel või juhtimisel, või kes aitavad sanktsioonidest kõrvale hoiduda või rikkuda ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) või 2270 (2016) sätteid, et repatrieerida nad selle isiku kodakondsusjärgsesse riiki, kooskõlas kohaldatavate riiklike ja rahvusvaheliste õigusnormidega.


  2.   Lõiget 1 ei kohaldata, kui isiku kohalolu on nõutav kohtumenetluse läbiviimiseks või üksnes meditsiinilistel, turvalisusega seotud või muudel humanitaareesmärkidel või kui sanktsioonide komitee on otsustanud igal üksikjuhul eraldi, et kõnealuse isiku väljasaatmine oleks vastuolus ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) ja 2270 (2016) eesmärkidega.


  3.   Lõiget 1 ei kohaldata juhtudel, kui KRDV valitsuse esindaja suundub ÜRO peakorterisse või teistesse ÜRO rajatistesse ÜRO tegevusega seotud ülesandeid täitma.” |
| --- | --- |

15)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 14a

1.   Liikmesriigid saadavad oma territooriumilt välja KRDV diplomaadid, valitsuse esindajad või muud valitsuse nimel tegutsevad KRDV kodanikud, kelle puhul nad on kindlaks teinud, et nad töötavad I lisas loetletud isiku või üksuse nimel või juhtimisel või sellise isiku või üksuse nimel või juhtimisel, kes aitab sanktsioonidest kõrvale hoiduda või rikkuda ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) või 2270 (2016) sätteid, et repatrieerida nad KRDVsse kooskõlas kohaldatavate riiklike ja rahvusvaheliste õigusnormidega.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata juhtudel, kui KRDV valitsuse esindaja suundub ÜRO peakorterisse või teistesse ÜRO rajatistesse ÜRO tegevusega seotud ülesandeid täitma.

3.   Lõiget 1 ei kohaldata, kui isiku kohalolu on nõutav kohtumenetluse läbiviimiseks või üksnes meditsiinilistel, turvalisusega seotud või muudel humanitaareesmärkidel või kui sanktsioonide komitee on otsustanud igal üksikjuhul eraldi, et kõnealuse isiku väljasaatmine oleks vastuolus ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) ja 2270 (2016) eesmärkidega.

Artikkel 14b

1.   Liikmesriigid saadavad oma territooriumilt välja kolmandate riikide kodanikud, kelle puhul liikmesriigid on kindlaks teinud, et nad töötavad I lisas loetletud isiku või üksuse nimel või juhtimisel, või kes aitavad sanktsioonidest kõrvale hoiduda või rikkuda ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) või 2270 (2016) sätteid, et repatrieerida nad selle isiku kodakondsusjärgsesse riiki, kooskõlas kohaldatavate riiklike ja rahvusvaheliste õigusnormidega.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata, kui isiku kohalolu on nõutav kohtumenetluse läbiviimiseks või üksnes meditsiinilistel, turvalisusega seotud või muudel humanitaareesmärkidel või kui sanktsioonide komitee on otsustanud igal üksikjuhul eraldi, et kõnealuse isiku väljasaatmine oleks vastuolus ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) ja 2270 (2016) eesmärkidega.

3.   Lõiget 1 ei kohaldata juhtudel, kui KRDV valitsuse esindaja suundub ÜRO peakorterisse või teistesse ÜRO rajatistesse ÜRO tegevusega seotud ülesandeid täitma.”

| 16) | Artikli 15 lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | I või II lisas loetlemata isikud või üksused, kes töötavad I või II lisas loetletud isiku või üksuse nimel või juhtimisel, või isikud, kes aitavad sanktsioonidest kõrvale hoiduda või ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013) või 2094 (2013) või 2270 (2016) või käesoleva otsuse sätteid rikkuda ja kes on loetletud käesoleva otsuse III lisas.” |
| --- | --- | --- |

16)

Artikli 15 lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

I või II lisas loetlemata isikud või üksused, kes töötavad I või II lisas loetletud isiku või üksuse nimel või juhtimisel, või isikud, kes aitavad sanktsioonidest kõrvale hoiduda või ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013) või 2094 (2013) või 2270 (2016) või käesoleva otsuse sätteid rikkuda ja kes on loetletud käesoleva otsuse III lisas.”

| 17) | Artikli 15 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:






  „d) | KRDV valitsuse või Korea Töölispartei üksused või nende nimel või juhtimisel tegutsevad isikud ja üksused või nende omandis või kontrolli all olevad üksused, kelle puhul liikmesriik on teinud kindlaks, et nad on seotud KRDV tuuma- või ballistiliste rakettide alaste programmidega või muu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) või 2270 (2016) keelatud tegevusega.” |
| --- | --- | --- |

17)

Artikli 15 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:

„d)

KRDV valitsuse või Korea Töölispartei üksused või nende nimel või juhtimisel tegutsevad isikud ja üksused või nende omandis või kontrolli all olevad üksused, kelle puhul liikmesriik on teinud kindlaks, et nad on seotud KRDV tuuma- või ballistiliste rakettide alaste programmidega või muu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) või 2270 (2016) keelatud tegevusega.”

| 18) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 15a
  Artikli 15 lõike 1 punkti d ei kohaldata rahaliste vahendite, muude finantsvarade ja majandusressursside suhtes, mis on vajalikud ÜRO ja selle spetsialiseeritud asutuste ja seotud organisatsioonide KRDV esinduste või muude KRDV diplomaatiliste ja konsulaaresinduste tegevuseks, ning rahaliste vahendite, muude finantsvarade ja majandusressursside suhtes, mille puhul sanktsioonide komitee teeb eelnevalt igal üksikjuhul eraldi kindlaks, et need on vajalikud humanitaarabi kohaletoimetamiseks, piirkonna tuumarelvavabaks muutmiseks või muul otstarbel kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2270 (2016) eesmärkidega.


  Artikkel 15b

  1.   I lisas loetletud üksuste esindused suletakse.


  2.   Otsene või kaudne osalemine ühisettevõtetes või muud ärisuhted I lisas loetletud üksustega ning nende poolt või nende nimel tegutsevate isikute või üksustega on keelatud.” |
| --- | --- |

18)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 15a

Artikli 15 lõike 1 punkti d ei kohaldata rahaliste vahendite, muude finantsvarade ja majandusressursside suhtes, mis on vajalikud ÜRO ja selle spetsialiseeritud asutuste ja seotud organisatsioonide KRDV esinduste või muude KRDV diplomaatiliste ja konsulaaresinduste tegevuseks, ning rahaliste vahendite, muude finantsvarade ja majandusressursside suhtes, mille puhul sanktsioonide komitee teeb eelnevalt igal üksikjuhul eraldi kindlaks, et need on vajalikud humanitaarabi kohaletoimetamiseks, piirkonna tuumarelvavabaks muutmiseks või muul otstarbel kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2270 (2016) eesmärkidega.

Artikkel 15b

1.   I lisas loetletud üksuste esindused suletakse.

2.   Otsene või kaudne osalemine ühisettevõtetes või muud ärisuhted I lisas loetletud üksustega ning nende poolt või nende nimel tegutsevate isikute või üksustega on keelatud.”

| 19) | Artikkel 16 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 16
  Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et tõhusamalt kontrollida ning vältida oma territooriumil või oma kodanike poolt KRDV kodanikele erihariduse või -koolituse andmist valdkondades, mis võivad kaasa aidata tuumarelva leviku tõkestamise seisukohast tundlikule tuumaenergiaalasele KRDV tegevusele või tuumarelva kandesüsteemide väljatöötamisele KRDVs, sealhulgas erihariduse või -koolituse andmist kõrgema füüsika, täiustatud arvutisimulatsioonide ning seotud informaatikateaduste, georuumilise navigeerimise, tuumatehnika, kosmosetehnika, lennundustehnika ja nendega seotud teadusvaldkondades.” |
| --- | --- |

19)

Artikkel 16 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 16

Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et tõhusamalt kontrollida ning vältida oma territooriumil või oma kodanike poolt KRDV kodanikele erihariduse või -koolituse andmist valdkondades, mis võivad kaasa aidata tuumarelva leviku tõkestamise seisukohast tundlikule tuumaenergiaalasele KRDV tegevusele või tuumarelva kandesüsteemide väljatöötamisele KRDVs, sealhulgas erihariduse või -koolituse andmist kõrgema füüsika, täiustatud arvutisimulatsioonide ning seotud informaatikateaduste, georuumilise navigeerimise, tuumatehnika, kosmosetehnika, lennundustehnika ja nendega seotud teadusvaldkondades.”

| 20) | Artikkel 17 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 17
  Liikmesriigid peavad kooskõlas rahvusvahelise õigusega veelgi tõhusamalt kontrollima KRDV diplomaatilist personali, et takistada nimetatud isikutel aitamast kaasa KRDV tuuma- või ballistiliste rakettide alaste programmide elluviimisele või muudele ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) või 2270 (2016) või käesoleva otsusega keelatud tegevusele või ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide või käesoleva otsusega kehtestatud meetmetest kõrvale hoidumisele.” |
| --- | --- |

20)

Artikkel 17 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 17

Liikmesriigid peavad kooskõlas rahvusvahelise õigusega veelgi tõhusamalt kontrollima KRDV diplomaatilist personali, et takistada nimetatud isikutel aitamast kaasa KRDV tuuma- või ballistiliste rakettide alaste programmide elluviimisele või muudele ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) või 2270 (2016) või käesoleva otsusega keelatud tegevusele või ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide või käesoleva otsusega kehtestatud meetmetest kõrvale hoidumisele.”

| 21) | Artikkel 18 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 18
  I, II ja III lisas loetletud isikutele või üksustele või mis tahes muule isikule või üksusele KRDVs, sealhulgas KRDV valitsusele, ametiasutustele, ettevõtetele ja ametkonnale või mis tahes isikule või üksusele, kes esitab nõude sellise isiku või üksuse nimel või kasuks, ei anta hüvitist, maksta kahjutasu ega hüvitata muud sellist liiki nõuet, näiteks tasaarvestamise või trahvinõuet või nõuet tagatise alusel, võlakirja või finantstagatise pikendamise või väljamaksmise nõuet, kaasa arvatud akreditiivist või muust samalaadsest vahendist tulenevat nõuet, kui nõue on seotud lepingu või tehinguga, mille täitmist on otseselt või kaudselt, tervikuna või osaliselt mõjutanud meetmed, mille kohta on tehtud otsus ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) ja 2270 (2016) alusel, sealhulgas liidu või liikmesriigi meetmed, mille võtmine on olnud nõutav või seotud ÜRO Julgeolekunõukogu asjaomaste otsuste rakendamisega, või käesoleva otsusega hõlmatud meetmed.” |
| --- | --- |

21)

Artikkel 18 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 18

I, II ja III lisas loetletud isikutele või üksustele või mis tahes muule isikule või üksusele KRDVs, sealhulgas KRDV valitsusele, ametiasutustele, ettevõtetele ja ametkonnale või mis tahes isikule või üksusele, kes esitab nõude sellise isiku või üksuse nimel või kasuks, ei anta hüvitist, maksta kahjutasu ega hüvitata muud sellist liiki nõuet, näiteks tasaarvestamise või trahvinõuet või nõuet tagatise alusel, võlakirja või finantstagatise pikendamise või väljamaksmise nõuet, kaasa arvatud akreditiivist või muust samalaadsest vahendist tulenevat nõuet, kui nõue on seotud lepingu või tehinguga, mille täitmist on otseselt või kaudselt, tervikuna või osaliselt mõjutanud meetmed, mille kohta on tehtud otsus ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) ja 2270 (2016) alusel, sealhulgas liidu või liikmesriigi meetmed, mille võtmine on olnud nõutav või seotud ÜRO Julgeolekunõukogu asjaomaste otsuste rakendamisega, või käesoleva otsusega hõlmatud meetmed.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 31. märts 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

A.G. KOENDERS

---

(1)  Nõukogu 22. aprilli 2013. aasta otsus 2013/183/ÜVJP, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2010/800/ÜVJP (ELT L 111, 23.4.2013, lk 52).

1

---

| 1.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 85/47 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 85/47

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2016/477,

31. märts 2016,

millega muudetakse otsust 2011/173/ÜVJP piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Bosnias ja Hertsegoviinas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 21. märtsil 2011 vastu otsuse 2011/173/ÜVJP (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 21. märtsil 2011 vastu otsuse 2011/173/ÜVJP (1).

| (2) | Otsuse 2011/173/ÜVJP läbivaatamine näitas, et piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 31. märtsini 2017. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 2011/173/ÜVJP läbivaatamine näitas, et piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 31. märtsini 2017.

| (3) | Otsust 2011/173/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Otsust 2011/173/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2011/173/ÜVJP artikli 6 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Käesolevat otsust kohaldatakse 31. märtsini 2017.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 31. märts 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

A.G. KOENDERS

---

(1)  Nõukogu 21. märtsi 2011. aasta otsus 2011/173/ÜVJP piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Bosnias ja Hertsegoviinas (ELT L 76, 22.3.2011, lk 68).

1

---

| 1.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 85/48 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 85/48

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2016/478,

31. märts 2016,

millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2015/1333 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 31. juulil 2015. aastal vastu otsuse (ÜVJP) 2015/1333 (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 31. juulil 2015. aastal vastu otsuse (ÜVJP) 2015/1333 (1).

| (2) | Nõukogu tuletas 16. märtsil 2015 meelde, et ainult poliitiline lahendus saab olla jätkusuutlik tegutsemisviis ning aidata kaasa rahu ja stabiilsuse saavutamisele Liibüas, ning osutas muu hulgas sellele, kui tähtis on hoiduda tegevusest, mis võib praeguseid lõhesid veelgi süvendada. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu tuletas 16. märtsil 2015 meelde, et ainult poliitiline lahendus saab olla jätkusuutlik tegutsemisviis ning aidata kaasa rahu ja stabiilsuse saavutamisele Liibüas, ning osutas muu hulgas sellele, kui tähtis on hoiduda tegevusest, mis võib praeguseid lõhesid veelgi süvendada.

| (3) | Nõukogule valmistab endiselt sügavat muret olukord Liibüas ja eelkõige tegevus, millega ohustatakse rahu, julgeolekut või stabiilsust Liibüas ning millega takistatakse või kahjustatakse Liibüa poliitilise ülemineku edukat lõpuleviimist, nagu tegevus, millega takistatakse Liibüa 17. detsembri 2015. aasta poliitilise kokkuleppe rakendamist ja rahvusliku kokkuleppe valitsuse moodustamist, muu hulgas seeläbi, et Liibüas poliitilist mõjuvõimu omavad isikud ei suuda korduvalt võtta asjaomaseid meetmeid. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogule valmistab endiselt sügavat muret olukord Liibüas ja eelkõige tegevus, millega ohustatakse rahu, julgeolekut või stabiilsust Liibüas ning millega takistatakse või kahjustatakse Liibüa poliitilise ülemineku edukat lõpuleviimist, nagu tegevus, millega takistatakse Liibüa 17. detsembri 2015. aasta poliitilise kokkuleppe rakendamist ja rahvusliku kokkuleppe valitsuse moodustamist, muu hulgas seeläbi, et Liibüas poliitilist mõjuvõimu omavad isikud ei suuda korduvalt võtta asjaomaseid meetmeid.

| (4) | Pidades silmas Liibüas valitseva olukorra tõsidust, tuleks kolm täiendavat isikut kuueks kuuks lisada otsuse (ÜVJP) 2015/1333 II ja IV lisas esitatud isikute loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(4)

Pidades silmas Liibüas valitseva olukorra tõsidust, tuleks kolm täiendavat isikut kuueks kuuks lisada otsuse (ÜVJP) 2015/1333 II ja IV lisas esitatud isikute loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

| (5) | Otsust (ÜVJP) 2015/1333 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Otsust (ÜVJP) 2015/1333 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust (ÜVJP) 2015/1333 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Käesoleva otsuse lisas loetletud isikud lisatakse II ja IV lisas esitatud loetellu. |
| --- | --- |

1)

Käesoleva otsuse lisas loetletud isikud lisatakse II ja IV lisas esitatud loetellu.

| 2) | Artiklile 17 lisatakse järgmised lõiked:

  „3.   Artikli 8 lõikes 2 osutatud meetmeid kohaldatakse II lisa kannete nr 16, 17 ja 18 suhtes kuni 2. oktoobrini 2016.


  4.   Artikli 9 lõikes 2 osutatud meetmeid kohaldatakse IV lisa kannete nr 21, 22 ja 23 suhtes kuni 2. oktoobrini 2016.” |
| --- | --- |

2)

Artiklile 17 lisatakse järgmised lõiked:

„3.   Artikli 8 lõikes 2 osutatud meetmeid kohaldatakse II lisa kannete nr 16, 17 ja 18 suhtes kuni 2. oktoobrini 2016.

4.   Artikli 9 lõikes 2 osutatud meetmeid kohaldatakse IV lisa kannete nr 21, 22 ja 23 suhtes kuni 2. oktoobrini 2016.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 31. märts 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

A.G. KOENDERS

---

(1)  Nõukogu 31. juuli 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/1333 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/137/ÜVJP (ELT L 206, 1.8.2015, lk 34).

1

---

LISA

„II LISA

Artikli 8 lõikes 2 osutatud isikute ja üksuste loetelu

A.   ISIKUD

| | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjendus | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 16. | SALEH ISSA GWAIDER, Agila | Sünniaeg: 1944 (kinnitamata) | Agila Saleh on alates 5. augustist 2014 olnud Liibüa esindajatekoja saadikutenõukogu president.
  Saleh väljendas 17. detsembril 2015 oma vastuseisu samal päeval allkirjastatud Liibüa poliitilisele kokkuleppele.
  Saadikutenõukogu presidendina on Saleh takistanud ja kahjustanud Liibüa poliitilise ülemineku protsessi, sealhulgas keeldus ta 23. veebruaril 2016 korraldamast esindajatekojas hääletust rahvusliku kokkuleppe valitsuse moodustamiseks.
  Saleh otsustas 23. veebruaril 2016 luua komitee, mis kavandatu kohaselt kohtub Liibüa poliitilise kokkuleppe vastase „Liibüa-Liibüa protsessi“ teiste liikmetega. | |
| 17. | GHWELL, Khalifa
  teise nimega AL GHWEIL, Khalifa
  AL-GHAWAIL, Khalifa | Sünniaeg: 1964
  Misratah | Khalifa Ghwell on rahvusvaheliselt tunnustamata rahvuskongressi (tuntud ka kui „rahvusliku päästmise valitsus“) nn peaminister ja kaitseminister ning on seega vastutav selle tegevuse eest.
  Khalifa Ghwell näitas 7. juulil 2015 oma toetust seitsmest brigaadist koosnevale uuele sõjalisele rühmitusele Steadfastness Front (Alsomood), mis moodustati, et takistada rahvusliku ühtsuse valitsuse moodustamist Tripolis; Khalifa Ghwell osales koos rahvuskongressi presidendi Nuri Abu Sahmainiga rühmituse moodustamise allkirjatseremoonial.
  Rahvuskongressi „peaministrina“ on Ghwell etendanud keskset rolli, et takistada Liibüa poliitilise kokkuleppe alusel loodud rahvusliku kokkuleppe valitsuse moodustamist.
  Tripoli rahvuskongressi „peaministri ja kaitseministrina“ andis Ghwell 15. jaanuaril 2016 käsu vahistada kõik rahvusliku kokkuleppe valitsuse peaministrikandidaadi poolt ametisse nimetatud uue julgeolekurühma liikmed, kes peaksid Tripolisse sisenema. | |
| 18. | ABU SAHMAIN, Nuri
  teise nimega BOSAMIN, Nori
  BO SAMIN, Nuri
  BADI, Salahdin | Sünniaeg: 16. mai 1956
  Zouara/Zuwara Liibüa | Nuri Abu Sahmain on rahvusvaheliselt tunnustamata rahvuskongressi (tuntud ka kui „rahvusliku päästmise valitsus“) nn president ning on seega vastutav selle tegevuse eest.
  Rahvuskongressi „presidendina“ on Nuri Abu Sahmain etendanud keskset rolli, et takistada ja kahjustada Liibüa poliitilise kokkuleppe elluviimist ning rahvusliku kokkuleppe valitsuse moodustamist.
  Sahmain esitas 15. detsembril 2015 üleskutse lükata edasi Liibüa poliitilise kokkuleppe sõlmimine, mis pidi kavandatu kohaselt heaks kiidetama 17. detsembril toimuval kohtumisel.
  Sahmain tegi 16. detsembril 2015 avalduse, mille kohaselt rahvuskongress ei lubanud ühelgi oma liikmel kohtumisel osaleda ega Liibüa poliitilist kokkulepet allkirjastada.
  Sahmain lükkas Liibüa poliitilise kokkuleppe tagasi 1. jaanuaril 2016 toimunud kohtumisel ÜRO eriesindajaga.” | |

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjendus

Loetellu kandmise kuupäev

16.

SALEH ISSA GWAIDER, Agila

Sünniaeg: 1944 (kinnitamata)

Agila Saleh on alates 5. augustist 2014 olnud Liibüa esindajatekoja saadikutenõukogu president.

Saleh väljendas 17. detsembril 2015 oma vastuseisu samal päeval allkirjastatud Liibüa poliitilisele kokkuleppele.

Saadikutenõukogu presidendina on Saleh takistanud ja kahjustanud Liibüa poliitilise ülemineku protsessi, sealhulgas keeldus ta 23. veebruaril 2016 korraldamast esindajatekojas hääletust rahvusliku kokkuleppe valitsuse moodustamiseks.

Saleh otsustas 23. veebruaril 2016 luua komitee, mis kavandatu kohaselt kohtub Liibüa poliitilise kokkuleppe vastase „Liibüa-Liibüa protsessi“ teiste liikmetega.

17.

GHWELL, Khalifa

teise nimega AL GHWEIL, Khalifa

AL-GHAWAIL, Khalifa

Sünniaeg: 1964

Misratah

Khalifa Ghwell on rahvusvaheliselt tunnustamata rahvuskongressi (tuntud ka kui „rahvusliku päästmise valitsus“) nn peaminister ja kaitseminister ning on seega vastutav selle tegevuse eest.

Khalifa Ghwell näitas 7. juulil 2015 oma toetust seitsmest brigaadist koosnevale uuele sõjalisele rühmitusele Steadfastness Front (Alsomood), mis moodustati, et takistada rahvusliku ühtsuse valitsuse moodustamist Tripolis; Khalifa Ghwell osales koos rahvuskongressi presidendi Nuri Abu Sahmainiga rühmituse moodustamise allkirjatseremoonial.

Rahvuskongressi „peaministrina“ on Ghwell etendanud keskset rolli, et takistada Liibüa poliitilise kokkuleppe alusel loodud rahvusliku kokkuleppe valitsuse moodustamist.

Tripoli rahvuskongressi „peaministri ja kaitseministrina“ andis Ghwell 15. jaanuaril 2016 käsu vahistada kõik rahvusliku kokkuleppe valitsuse peaministrikandidaadi poolt ametisse nimetatud uue julgeolekurühma liikmed, kes peaksid Tripolisse sisenema.

18.

ABU SAHMAIN, Nuri

teise nimega BOSAMIN, Nori

BO SAMIN, Nuri

BADI, Salahdin

Sünniaeg: 16. mai 1956

Zouara/Zuwara Liibüa

Nuri Abu Sahmain on rahvusvaheliselt tunnustamata rahvuskongressi (tuntud ka kui „rahvusliku päästmise valitsus“) nn president ning on seega vastutav selle tegevuse eest.

Rahvuskongressi „presidendina“ on Nuri Abu Sahmain etendanud keskset rolli, et takistada ja kahjustada Liibüa poliitilise kokkuleppe elluviimist ning rahvusliku kokkuleppe valitsuse moodustamist.

Sahmain esitas 15. detsembril 2015 üleskutse lükata edasi Liibüa poliitilise kokkuleppe sõlmimine, mis pidi kavandatu kohaselt heaks kiidetama 17. detsembril toimuval kohtumisel.

Sahmain tegi 16. detsembril 2015 avalduse, mille kohaselt rahvuskongress ei lubanud ühelgi oma liikmel kohtumisel osaleda ega Liibüa poliitilist kokkulepet allkirjastada.

Sahmain lükkas Liibüa poliitilise kokkuleppe tagasi 1. jaanuaril 2016 toimunud kohtumisel ÜRO eriesindajaga.”

„IV LISA

Artikli 9 lõikes 2 osutatud isikute ja üksuste loetelu

A.   ISIKUD

| | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjendus | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 21. | SALEH ISSA GWAIDER, Agila | Sünniaeg: 1944 (kinnitamata) | Agila Saleh on alates 5. augustist 2014 olnud Liibüa esindajatekoja saadikutenõukogu president.
  Saleh väljendas 17. detsembril 2015 oma vastuseisu samal päeval allkirjastatud Liibüa poliitilisele kokkuleppele.
  Saadikutenõukogu presidendina on Saleh takistanud ja kahjustanud Liibüa poliitilise ülemineku protsessi, sealhulgas keeldus ta 23. veebruaril 2016 korraldamast esindajatekojas hääletust rahvusliku kokkuleppe valitsuse moodustamiseks.
  Saleh otsustas 23. veebruaril 2016 luua komitee, mis kavandatu kohaselt kohtub Liibüa poliitilise kokkuleppe vastase „Liibüa-Liibüa protsessi“ teiste liikmetega. | |
| 22. | GHWELL, Khalifa
  teise nimega AL GHWEIL, Khalifa
  AL-GHAWAIL, Khalifa | Sünniaeg: 1964
  Misratah | Khalifa Ghwell on rahvusvaheliselt tunnustamata rahvuskongressi (tuntud ka kui „rahvusliku päästmise valitsus“) nn peaminister ja kaitseminister ning on seega vastutav selle tegevuse eest.
  Khalifa Ghwell näitas 7. juulil 2015 oma toetust seitsmest brigaadist koosnevale uuele sõjalisele rühmitusele Steadfastness Front (Alsomood), mis moodustati, et takistada rahvusliku ühtsuse valitsuse moodustamist Tripolis; Khalifa Ghwell osales koos rahvuskongressi presidendi Nuri Abu Sahmainiga rühmituse moodustamise allkirjatseremoonial.
  Rahvuskongressi „peaministrina“ on Ghwell etendanud keskset rolli, et takistada Liibüa poliitilise kokkuleppe alusel loodud rahvusliku kokkuleppe valitsuse moodustamist.
  Tripoli rahvuskongressi „peaministri ja kaitseministrina“ andis Ghwell 15. jaanuaril 2016 käsu vahistada kõik rahvusliku kokkuleppe valitsuse peaministrikandidaadi poolt ametisse nimetatud uue julgeolekurühma liikmed, kes peaksid Tripolisse sisenema. | |
| 23. | ABU SAHMAIN, Nuri
  teise nimega BOSAMIN, Nori
  BO SAMIN, Nuri
  BADI, Salahdin | Sünniaeg: 16. mai 1956
  Zouara/Zuwara Liibüa | Nuri Abu Sahmain on rahvusvaheliselt tunnustamata rahvuskongressi (tuntud ka kui „rahvusliku päästmise valitsus“) nn president ning on seega vastutav selle tegevuse eest.
  Rahvuskongressi „presidendina“ on Nuri Abu Sahmain etendanud keskset rolli, et takistada ja kahjustada Liibüa poliitilise kokkuleppe elluviimist ning rahvusliku kokkuleppe valitsuse moodustamist.
  Sahmain esitas 15. detsembril 2015 üleskutse lükata edasi Liibüa poliitilise kokkuleppe sõlmimine, mis pidi kavandatu kohaselt heaks kiidetama 17. detsembril toimuval kohtumisel.
  Sahmain tegi 16. detsembril 2015 avalduse, mille kohaselt rahvuskongress ei lubanud ühelgi oma liikmel kohtumisel osaleda ega Liibüa poliitilist kokkulepet allkirjastada.
  Sahmain lükkas Liibüa poliitilise kokkuleppe tagasi 1. jaanuaril 2016 toimunud kohtumisel ÜRO eriesindajaga.” | |

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjendus

Loetellu kandmise kuupäev

21.

SALEH ISSA GWAIDER, Agila

Sünniaeg: 1944 (kinnitamata)

Agila Saleh on alates 5. augustist 2014 olnud Liibüa esindajatekoja saadikutenõukogu president.

Saleh väljendas 17. detsembril 2015 oma vastuseisu samal päeval allkirjastatud Liibüa poliitilisele kokkuleppele.

Saadikutenõukogu presidendina on Saleh takistanud ja kahjustanud Liibüa poliitilise ülemineku protsessi, sealhulgas keeldus ta 23. veebruaril 2016 korraldamast esindajatekojas hääletust rahvusliku kokkuleppe valitsuse moodustamiseks.

Saleh otsustas 23. veebruaril 2016 luua komitee, mis kavandatu kohaselt kohtub Liibüa poliitilise kokkuleppe vastase „Liibüa-Liibüa protsessi“ teiste liikmetega.

22.

GHWELL, Khalifa

teise nimega AL GHWEIL, Khalifa

AL-GHAWAIL, Khalifa

Sünniaeg: 1964

Misratah

Khalifa Ghwell on rahvusvaheliselt tunnustamata rahvuskongressi (tuntud ka kui „rahvusliku päästmise valitsus“) nn peaminister ja kaitseminister ning on seega vastutav selle tegevuse eest.

Khalifa Ghwell näitas 7. juulil 2015 oma toetust seitsmest brigaadist koosnevale uuele sõjalisele rühmitusele Steadfastness Front (Alsomood), mis moodustati, et takistada rahvusliku ühtsuse valitsuse moodustamist Tripolis; Khalifa Ghwell osales koos rahvuskongressi presidendi Nuri Abu Sahmainiga rühmituse moodustamise allkirjatseremoonial.

Rahvuskongressi „peaministrina“ on Ghwell etendanud keskset rolli, et takistada Liibüa poliitilise kokkuleppe alusel loodud rahvusliku kokkuleppe valitsuse moodustamist.

Tripoli rahvuskongressi „peaministri ja kaitseministrina“ andis Ghwell 15. jaanuaril 2016 käsu vahistada kõik rahvusliku kokkuleppe valitsuse peaministrikandidaadi poolt ametisse nimetatud uue julgeolekurühma liikmed, kes peaksid Tripolisse sisenema.

23.

ABU SAHMAIN, Nuri

teise nimega BOSAMIN, Nori

BO SAMIN, Nuri

BADI, Salahdin

Sünniaeg: 16. mai 1956

Zouara/Zuwara Liibüa

Nuri Abu Sahmain on rahvusvaheliselt tunnustamata rahvuskongressi (tuntud ka kui „rahvusliku päästmise valitsus“) nn president ning on seega vastutav selle tegevuse eest.

Rahvuskongressi „presidendina“ on Nuri Abu Sahmain etendanud keskset rolli, et takistada ja kahjustada Liibüa poliitilise kokkuleppe elluviimist ning rahvusliku kokkuleppe valitsuse moodustamist.

Sahmain esitas 15. detsembril 2015 üleskutse lükata edasi Liibüa poliitilise kokkuleppe sõlmimine, mis pidi kavandatu kohaselt heaks kiidetama 17. detsembril toimuval kohtumisel.

Sahmain tegi 16. detsembril 2015 avalduse, mille kohaselt rahvuskongress ei lubanud ühelgi oma liikmel kohtumisel osaleda ega Liibüa poliitilist kokkulepet allkirjastada.

Sahmain lükkas Liibüa poliitilise kokkuleppe tagasi 1. jaanuaril 2016 toimunud kohtumisel ÜRO eriesindajaga.”

---