# Eiropas Savienības L 59/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 59 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 4. marts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 59

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 4. marts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2016/286 (2014. gada 1. oktobris) par valsts atbalstu SA.20867 (12/C) (ex 12/NN), ko Itālija piešķīrusi Carbosulcis S.p.A.

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6836)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2016/287 (2014. gada 15. oktobris) par valsts atbalstu SA.26500 (2012/C) (ex 2011/NN, ex CP 227/2008), ko Vācija piešķīrusi par labu Flughafen Altenburg-Nobitz GmbH un Ryanair Ltd

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 7369)

   (
  1
  ) | 22 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2016/288 (2015. gada 27. marts) par atbalsta shēmu SA.34775 (13/C) (ex 12/NN), ko īsteno Apvienotā Karaliste – Minerālo materiālu nodoklis
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 2141)

   (
  1
  ) | 87 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2016/289 (2015. gada 8. jūnijs) par valsts atbalstu SA.37792 (2014/C) (ex 2013/N), ko Slovēnija plāno īstenot Cimos Group labā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 3770)

   (
  1
  ) | 168 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2016/290 (2015. gada 16. decembris) par valsts atbalsta pasākumiem SA.35484 (2013/C) (ex SA.35484 (2012/NN)), ko apvienība Verband der deutschen Milchwirtschaft e. V. sniegusi saistībā ar Vācijas Likumu par pienu un taukiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 9052) | 194 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

*

Komisijas Lēmums (ES) 2016/286 (2014. gada 1. oktobris) par valsts atbalstu SA.20867 (12/C) (ex 12/NN), ko Itālija piešķīrusi Carbosulcis S.p.A.

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6836)

   (
  1
  )

Carbosulcis S.p.A.

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6836)

1

1

*

Komisijas Lēmums (ES) 2016/287 (2014. gada 15. oktobris) par valsts atbalstu SA.26500 (2012/C) (ex 2011/NN, ex CP 227/2008), ko Vācija piešķīrusi par labu Flughafen Altenburg-Nobitz GmbH un Ryanair Ltd

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 7369)

   (
  1
  )

Flughafen Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair Ltd

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 7369)

1

22

*

Komisijas Lēmums (ES) 2016/288 (2015. gada 27. marts) par atbalsta shēmu SA.34775 (13/C) (ex 12/NN), ko īsteno Apvienotā Karaliste – Minerālo materiālu nodoklis
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 2141)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 2141)

1

87

*

Komisijas Lēmums (ES) 2016/289 (2015. gada 8. jūnijs) par valsts atbalstu SA.37792 (2014/C) (ex 2013/N), ko Slovēnija plāno īstenot Cimos Group labā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 3770)

   (
  1
  )

Cimos Group

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 3770)

1

168

*

Komisijas Lēmums (ES) 2016/290 (2015. gada 16. decembris) par valsts atbalsta pasākumiem SA.35484 (2013/C) (ex SA.35484 (2012/NN)), ko apvienība Verband der deutschen Milchwirtschaft e. V. sniegusi saistībā ar Vācijas Likumu par pienu un taukiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 9052)

Verband der deutschen Milchwirtschaft e. V.

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 9052)

194

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

| 4.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2016/286

(2014. gada 1. oktobris)

par valsts atbalstu SA.20867 (12/C) (ex 12/NN), ko Itālija piešķīrusi Carbosulcis S.p.A.

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6836)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta e) apakšpunktu,

ņemot vērā Padomes 2010. gada 10. decembra Lēmumu 2010/787/ES par valsts atbalstu nekonkurētspējīgu ogļraktuvju slēgšanas atvieglošanai (1),

uzaicinājusi ieinteresētās personas iesniegt piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (2) un ņemot vērā šīs piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Pēc sūdzības saņemšanas Komisija uzzināja, ka Itālija piešķīrusi valsts atbalstu, ar ko subsidē kalnrūpniecības uzņēmumu Carbosulcis S.p.A. (turpmāk – “Carbosulcis”) saskaņā ar 11. panta 14. punktu Likumā Nr. 80/2005 par steidzamiem pasākumiem ekonomikas, sociālās un teritoriālās attīstības rīcības plāna ietvaros (3). Ar 2006. gada 6. septembra vēstuli (un 2006. gada 22. decembra atgādinājumu) Komisija pieprasīja papildu informāciju, kas tika sniegta 2007. gada 25. janvāra vēstulē. Ar 2007. gada 22. jūnija un 27. jūlija vēstuli Komisija pieprasīja sīkāku informāciju, kas tika sniegta divās 2007. gada 15. oktobra vēstulēs. Itālija iesniedza informāciju arī 2007. gada 28. novembrī. |
| --- | --- |

(1)

Pēc sūdzības saņemšanas Komisija uzzināja, ka Itālija piešķīrusi valsts atbalstu, ar ko subsidē kalnrūpniecības uzņēmumu Carbosulcis S.p.A. (turpmāk – “Carbosulcis”) saskaņā ar 11. panta 14. punktu Likumā Nr. 80/2005 par steidzamiem pasākumiem ekonomikas, sociālās un teritoriālās attīstības rīcības plāna ietvaros (3). Ar 2006. gada 6. septembra vēstuli (un 2006. gada 22. decembra atgādinājumu) Komisija pieprasīja papildu informāciju, kas tika sniegta 2007. gada 25. janvāra vēstulē. Ar 2007. gada 22. jūnija un 27. jūlija vēstuli Komisija pieprasīja sīkāku informāciju, kas tika sniegta divās 2007. gada 15. oktobra vēstulēs. Itālija iesniedza informāciju arī 2007. gada 28. novembrī.

Carbosulcis S.p.A.

Carbosulcis

3

| (2) | Ar 2008. gada 8. septembra un 2009. gada 17. jūnija vēstuli (un 2009. gada 6. oktobra un 2010. gada 21. janvāra atgādinājumu) Komisija pieprasīja sīkākus skaidrojumus, kas tika sniegti attiecīgi 2008. gada 3. novembra vēstulē un 2010. gada 6. maija vēstulē. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2008. gada 8. septembra un 2009. gada 17. jūnija vēstuli (un 2009. gada 6. oktobra un 2010. gada 21. janvāra atgādinājumu) Komisija pieprasīja sīkākus skaidrojumus, kas tika sniegti attiecīgi 2008. gada 3. novembra vēstulē un 2010. gada 6. maija vēstulē.

| (3) | Sanāksmes ar Itālijas iestādēm notika 2010. gada 19. septembrī un 2011. gada 30. martā. |
| --- | --- |

(3)

Sanāksmes ar Itālijas iestādēm notika 2010. gada 19. septembrī un 2011. gada 30. martā.

| (4) | Komisija 2010. gada 21. oktobra e-pasta vēstulē pieprasīja papildu informāciju, kas tika sniegta 2010. gada 18. un 23. novembra vēstulē un 2011. gada 10. maija vēstulē. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2010. gada 21. oktobra e-pasta vēstulē pieprasīja papildu informāciju, kas tika sniegta 2010. gada 18. un 23. novembra vēstulē un 2011. gada 10. maija vēstulē.

| (5) | Ar 2012. gada 20. novembra vēstuli Komisija paziņoja Itālijai savu lēmumu attiecībā uz Carbosulcis piešķirto atbalstu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru. |
| --- | --- |

(5)

Ar 2012. gada 20. novembra vēstuli Komisija paziņoja Itālijai savu lēmumu attiecībā uz Carbosulcis piešķirto atbalstu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

Carbosulcis

| (6) | Komisijas lēmums par procedūras sākšanu publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par atbalsta pasākumu. |
| --- | --- |

(6)

Komisijas lēmums par procedūras sākšanu publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par atbalsta pasākumu.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

4

| (7) | Itālija iesniedza savus apsvērumus 2012. gada 21. decembra vēstulē. Vienīgās trešo personu piezīmes, ko saņēma Komisija, bija Carbosulcis darbinieku iesniegtās piezīmes. Komisija 2013. gada 18. marta vēstulē nosūtīja trešo personu piezīmes Itālijai, kurai bija iespēja sniegt atbildi; nekādas piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(7)

Itālija iesniedza savus apsvērumus 2012. gada 21. decembra vēstulē. Vienīgās trešo personu piezīmes, ko saņēma Komisija, bija Carbosulcis darbinieku iesniegtās piezīmes. Komisija 2013. gada 18. marta vēstulē nosūtīja trešo personu piezīmes Itālijai, kurai bija iespēja sniegt atbildi; nekādas piezīmes netika saņemtas.

Carbosulcis

| (8) | Komisija un Itālijas iestādes 2013. gadā tikās vairākās sanāksmēs un apmainījās ar informāciju, un 2014. gada 9. aprīļa vēstulē Itālija visbeidzot iesniedza galīgo ogļraktuves slēgšanas plānu (turpmāk – “slēgšanas plāns” vai “plāns”). Plānā tika veiktas izmaiņas 2014. gada 17. jūlijā. |
| --- | --- |

(8)

Komisija un Itālijas iestādes 2013. gadā tikās vairākās sanāksmēs un apmainījās ar informāciju, un 2014. gada 9. aprīļa vēstulē Itālija visbeidzot iesniedza galīgo ogļraktuves slēgšanas plānu (turpmāk – “slēgšanas plāns” vai “plāns”). Plānā tika veiktas izmaiņas 2014. gada 17. jūlijā.

| (9) | Itālijas iestādes ir uzsvērušas, ka steidzami nepieciešams lēmums par atbalstu, kura mērķis ir finansēt Carbosulcis pārvaldītās Nuraxi Figus ogļraktuves darbības neatgriezenisku, pakāpenisku samazināšanu (turpmāk – “atbalsta pasākums” vai “pasākums”). Slēgšanas plāns īstenojams steidzamā kārtā, jo nepieciešams nodrošināt kontrolētu un drošu slēgšanu, vienlaikus ierobežojot sociālo spriedzi, kas radusies šajā reģionā. Tādēļ šis lēmums ietver tikai iepriekš 8. apsvērumā minētā atbalsta pasākuma novērtējumu. |
| --- | --- |

(9)

Itālijas iestādes ir uzsvērušas, ka steidzami nepieciešams lēmums par atbalstu, kura mērķis ir finansēt Carbosulcis pārvaldītās Nuraxi Figus ogļraktuves darbības neatgriezenisku, pakāpenisku samazināšanu (turpmāk – “atbalsta pasākums” vai “pasākums”). Slēgšanas plāns īstenojams steidzamā kārtā, jo nepieciešams nodrošināt kontrolētu un drošu slēgšanu, vienlaikus ierobežojot sociālo spriedzi, kas radusies šajā reģionā. Tādēļ šis lēmums ietver tikai iepriekš 8. apsvērumā minētā atbalsta pasākuma novērtējumu.

Carbosulcis

Nuraxi Figus

| (10) | Itālija 2014. gada 2. septembrī atteicās no LESD 342. pantā un Regulas Nr. 1 (5) 3. pantā paredzētajām tiesībām uz lēmuma pieņemšanu itāļu valodā un piekrita, ka lēmums tiek pieņemts angļu valodā. |
| --- | --- |

(10)

Itālija 2014. gada 2. septembrī atteicās no LESD 342. pantā un Regulas Nr. 1 (5) 3. pantā paredzētajām tiesībām uz lēmuma pieņemšanu itāļu valodā un piekrita, ka lēmums tiek pieņemts angļu valodā.

5

2.   DETALIZĒTS SLĒGŠANAS PLĀNA APRAKSTS

DETALIZĒTS SLĒGŠANAS PLĀNA APRAKSTS

| (11) | Carbosulcis ir vienīgais uzņēmums Itālijā, kas ekspluatē akmeņogles, kuras iegūtas Nuraxi Figus ogļraktuvē, kas atrodas Sulcis-Iglesiente reģionā, Sardīnijā. Nuraxi Figus ir vienīgā darbīgā ogļraktuve un vienīgais akmeņogļu baseins Itālijā. Tajā ir viena ražotne. Uzņēmuma produkciju var pārdot iekšējā tirgū tikai elektroenerģijas ražošanai (6). Visu Carbosulcis produkciju iepērk netālu esošā Portovesme termoelektrostacija. Sulcis akmeņogļu neto siltumspēja ir 5 100 kcal/kg, to vidējais sēra saturs ir 6,5 % un vidējais pelnu saturs – 15 %. Tātad tās ir zemas kvalitātes akmeņogles ar zemu siltumspēju. |
| --- | --- |

(11)

Carbosulcis ir vienīgais uzņēmums Itālijā, kas ekspluatē akmeņogles, kuras iegūtas Nuraxi Figus ogļraktuvē, kas atrodas Sulcis-Iglesiente reģionā, Sardīnijā. Nuraxi Figus ir vienīgā darbīgā ogļraktuve un vienīgais akmeņogļu baseins Itālijā. Tajā ir viena ražotne. Uzņēmuma produkciju var pārdot iekšējā tirgū tikai elektroenerģijas ražošanai (6). Visu Carbosulcis produkciju iepērk netālu esošā Portovesme termoelektrostacija. Sulcis akmeņogļu neto siltumspēja ir 5 100 kcal/kg, to vidējais sēra saturs ir 6,5 % un vidējais pelnu saturs – 15 %. Tātad tās ir zemas kvalitātes akmeņogles ar zemu siltumspēju.

Carbosulcis

Nuraxi Figus

Sulcis-Iglesiente

Nuraxi Figus

6

Carbosulcis

Portovesme

Sulcis

| (12) | Sākotnēji bija iecerēts, ka ogļraktuve būs daļa no integrēta projekta, kurā paredzēta akmeņogļu ieguve un elektroenerģijas ražošana jaunā akmeņogļu spēkstacijā, kas tiks uzbūvēta, tomēr projektā notika kavēšanās. Kopš 1996. gada ogļraktuve tikusi ekspluatēta pagaidu kārtībā, gaidot, ka Sardīnijas reģions piešķirs integrētu koncesiju, taču galu galā tā netika piešķirta. |
| --- | --- |

(12)

Sākotnēji bija iecerēts, ka ogļraktuve būs daļa no integrēta projekta, kurā paredzēta akmeņogļu ieguve un elektroenerģijas ražošana jaunā akmeņogļu spēkstacijā, kas tiks uzbūvēta, tomēr projektā notika kavēšanās. Kopš 1996. gada ogļraktuve tikusi ekspluatēta pagaidu kārtībā, gaidot, ka Sardīnijas reģions piešķirs integrētu koncesiju, taču galu galā tā netika piešķirta.

| (13) | Kā informē Itālijas iestādes, Itālija visbeidzot pieņēmusi lēmumu atteikties no sākotnējā integrētā projekta un slēgt ogļraktuvi saskaņā ar slēgšanas plānu. Kopš 2011. gada 1. janvāra ogļraktuves darbība bijusi ierobežota – uzturēta rūpniecība minimālā apjomā un veikti uzturēšanas darbi, kas nepieciešami, lai nodrošinātu ražotnes drošību. Šādas darbības veiktas, gatavojoties slēgšanas plāna īstenošanai. Slēgšanas plānā noteikts, ka subsidētā akmeņogļu ieguve tiks izbeigta līdz 2018. gada beigām un ogļraktuves ekspluatācijas pārtraukšanai nepieciešamie drošības pasākumi tiks pabeigti līdz 2027. gada beigām. |
| --- | --- |

(13)

Kā informē Itālijas iestādes, Itālija visbeidzot pieņēmusi lēmumu atteikties no sākotnējā integrētā projekta un slēgt ogļraktuvi saskaņā ar slēgšanas plānu. Kopš 2011. gada 1. janvāra ogļraktuves darbība bijusi ierobežota – uzturēta rūpniecība minimālā apjomā un veikti uzturēšanas darbi, kas nepieciešami, lai nodrošinātu ražotnes drošību. Šādas darbības veiktas, gatavojoties slēgšanas plāna īstenošanai. Slēgšanas plānā noteikts, ka subsidētā akmeņogļu ieguve tiks izbeigta līdz 2018. gada beigām un ogļraktuves ekspluatācijas pārtraukšanai nepieciešamie drošības pasākumi tiks pabeigti līdz 2027. gada beigām.

| (14) | Itālija ir uzsvērusi, ka Sulcis-Iglesiente reģionā ir īpaši nelabvēlīga ekonomiskā un sociālā situācija un bezdarba līmenis tajā ir augstāks nekā pārējos valsts reģionos. Ogļraktuves potenciāli straujās slēgšanas perspektīva jau ir izraisījusi nopietnu sociālo spriedzi, kuras kulminācija ir [protesti un] demonstrācijas. |
| --- | --- |

(14)

Itālija ir uzsvērusi, ka Sulcis-Iglesiente reģionā ir īpaši nelabvēlīga ekonomiskā un sociālā situācija un bezdarba līmenis tajā ir augstāks nekā pārējos valsts reģionos. Ogļraktuves potenciāli straujās slēgšanas perspektīva jau ir izraisījusi nopietnu sociālo spriedzi, kuras kulminācija ir [protesti un] demonstrācijas.

Sulcis-Iglesiente

2.1.   Juridiskais pamats un piešķīrēja iestāde

Juridiskais pamats un piešķīrēja iestāde

| (15) | Atbalsta pasākuma juridiskais pamats bija Likums Nr. 99/2009 un Sardīnijas autonomā reģiona padomes 2013. gada 20. decembra Rezolūcija Nr. 53/75. Atbalsta pasākuma piešķīrējas iestādes ir Sardīnijas reģions un ekonomikas attīstības ministrs. |
| --- | --- |

(15)

Atbalsta pasākuma juridiskais pamats bija Likums Nr. 99/2009 un Sardīnijas autonomā reģiona padomes 2013. gada 20. decembra Rezolūcija Nr. 53/75. Atbalsta pasākuma piešķīrējas iestādes ir Sardīnijas reģions un ekonomikas attīstības ministrs.

2.2.   Slēgšanas plāns

Slēgšanas plāns

| (16) | Saskaņā ar slēgšanas plānu ogļraktuves ekspluatācijas pārtraukšana norisināsies trīs posmos: 1) akmeņogļu ieguves no W3 paneļa izbeigšana atbilstoši garsienas metodei; visu eju nostiprināšana un papildu darbu veikšana pastāvīgai drošībai pazemes darba zonās; 2) pensionēšanās stimulu nodrošināšana un paneļu kultivācija atbilstoši īssienas metodei; 3) paneļu kultivācijas pabeigšana un rūpniecības apjoma samazināšana, papildu pensionēšanās stimulu nodrošināšana un papildu pasākumu īstenošana ar mērķi palīdzēt darbiniekiem atrast jaunu darbu. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar slēgšanas plānu ogļraktuves ekspluatācijas pārtraukšana norisināsies trīs posmos: 1) akmeņogļu ieguves no W3 paneļa izbeigšana atbilstoši garsienas metodei; visu eju nostiprināšana un papildu darbu veikšana pastāvīgai drošībai pazemes darba zonās; 2) pensionēšanās stimulu nodrošināšana un paneļu kultivācija atbilstoši īssienas metodei; 3) paneļu kultivācijas pabeigšana un rūpniecības apjoma samazināšana, papildu pensionēšanās stimulu nodrošināšana un papildu pasākumu īstenošana ar mērķi palīdzēt darbiniekiem atrast jaunu darbu.

| (17) | Komerciālā nolūkā iegūto akmeņogļu apjoms 2011. gadā bija 63 059 tonnas, bet paredzams, ka 2018. gadā tiks iegūtas tikai 30 000 tonnas. |
| --- | --- |

(17)

Komerciālā nolūkā iegūto akmeņogļu apjoms 2011. gadā bija 63 059 tonnas, bet paredzams, ka 2018. gadā tiks iegūtas tikai 30 000 tonnas.

| (18) | Atbalsta pasākuma mērķis ir atvieglot ogļraktuves slēgšanu līdz 2018. gada beigām un segt 2011.–2018. gada kārtējos ražošanas zaudējumus, kas izriet no ogļraktuves darbības, saskaņā ar Padomes lēmumā izklāstītajiem noteikumiem. Turklāt pasākuma mērķis ir arī segt ārkārtas izdevumus, kurus rada ogļraktuves pilnīga slēgšana. |
| --- | --- |

(18)

Atbalsta pasākuma mērķis ir atvieglot ogļraktuves slēgšanu līdz 2018. gada beigām un segt 2011.–2018. gada kārtējos ražošanas zaudējumus, kas izriet no ogļraktuves darbības, saskaņā ar Padomes lēmumā izklāstītajiem noteikumiem. Turklāt pasākuma mērķis ir arī segt ārkārtas izdevumus, kurus rada ogļraktuves pilnīga slēgšana.

| (19) | Plāns izstrādāts tā, lai īstenotu pakāpenisku slēgšanas procesu sociāli atbildīgā veidā. Itālija apgalvo, ka atbilstoši šādai pieejai ogļraktuvi var slēgt ne agrāk kā 2018. gadā. Darbinieku skaits tiks pakāpeniski samazināts no 467 darbiniekiem 2011. gadā līdz 119 darbiniekiem 2018. gadā. Gados vecāki darbinieki saņems pensionēšanās stimulus. Būs nepieciešami papildu pasākumi ar mērķi palīdzēt gados jaunākiem darbiniekiem atrast jaunu darbu. |
| --- | --- |

(19)

Plāns izstrādāts tā, lai īstenotu pakāpenisku slēgšanas procesu sociāli atbildīgā veidā. Itālija apgalvo, ka atbilstoši šādai pieejai ogļraktuvi var slēgt ne agrāk kā 2018. gadā. Darbinieku skaits tiks pakāpeniski samazināts no 467 darbiniekiem 2011. gadā līdz 119 darbiniekiem 2018. gadā. Gados vecāki darbinieki saņems pensionēšanās stimulus. Būs nepieciešami papildu pasākumi ar mērķi palīdzēt gados jaunākiem darbiniekiem atrast jaunu darbu.

| (20) | Pārējiem darbiniekiem 2018. gada beigās būs jāveic drošības un vides attīrīšanas darbi, kas tiks sākti pēc reģionālā pētījuma par ietekmi uz vidi pabeigšanas un, paredzams, turpināsies līdz 2027. gadam. Pēc akmeņogļu ieguves beigām tiks savākts pazemes kalnrūpniecības aprīkojums un turpmāk neizmantojamos tuneļus piepildīs ar pelniem no netālu esošās Portovesme termoelektrostacijas. |
| --- | --- |

(20)

Pārējiem darbiniekiem 2018. gada beigās būs jāveic drošības un vides attīrīšanas darbi, kas tiks sākti pēc reģionālā pētījuma par ietekmi uz vidi pabeigšanas un, paredzams, turpināsies līdz 2027. gadam. Pēc akmeņogļu ieguves beigām tiks savākts pazemes kalnrūpniecības aprīkojums un turpmāk neizmantojamos tuneļus piepildīs ar pelniem no netālu esošās Portovesme termoelektrostacijas.

Portovesme

| (21) | Darbiniekiem, kuri slēgšanas plāna īstenošanas gaitā zaudēs darbu ogļrūpniecības nozarē, būs nepieciešamas jaunas darbavietas. Šajā saistībā plānā paredzēts pieņemt tādus darba politikas pasākumus, kuru mērķis ir palīdzēt darbinieku pārkvalifikācijā un atvieglot to pāreju uz citām nozarēm. |
| --- | --- |

(21)

Darbiniekiem, kuri slēgšanas plāna īstenošanas gaitā zaudēs darbu ogļrūpniecības nozarē, būs nepieciešamas jaunas darbavietas. Šajā saistībā plānā paredzēts pieņemt tādus darba politikas pasākumus, kuru mērķis ir palīdzēt darbinieku pārkvalifikācijā un atvieglot to pāreju uz citām nozarēm.

| (22) | Plāna pabeigšanai nepieciešamais laiks pēc ogļraktuves slēgšanas būs atkarīgs no tā, cik ilgs laiks būs vajadzīgs aprīkojuma savākšanai no pazemes zonām – paredzams, ka tam būs nepieciešami vairāk nekā divi gadi. |
| --- | --- |

(22)

Plāna pabeigšanai nepieciešamais laiks pēc ogļraktuves slēgšanas būs atkarīgs no tā, cik ilgs laiks būs vajadzīgs aprīkojuma savākšanai no pazemes zonām – paredzams, ka tam būs nepieciešami vairāk nekā divi gadi.

| (23) | Darbu ilgums būs atkarīgs arī no tā, cik ilgs laiks būs nepieciešams, lai noslēgtu tuneļus, piepildot tos ar pelnu masu no Portovesme termoelektrostacijas. Saskaņā ar aplēsēm šo darbu ilgums varētu būt aptuveni seši gadi. |
| --- | --- |

(23)

Darbu ilgums būs atkarīgs arī no tā, cik ilgs laiks būs nepieciešams, lai noslēgtu tuneļus, piepildot tos ar pelnu masu no Portovesme termoelektrostacijas. Saskaņā ar aplēsēm šo darbu ilgums varētu būt aptuveni seši gadi.

Portovesme

| (24) | Tiks veikta arī vides attīrīšana virszemes zonās. Šī attīrīšana ietvers sārņu dīķu izolēšanu, ūdens drenāžas sistēmu izbūvi un vietējo sugu augu stādīšanu. |
| --- | --- |

(24)

Tiks veikta arī vides attīrīšana virszemes zonās. Šī attīrīšana ietvers sārņu dīķu izolēšanu, ūdens drenāžas sistēmu izbūvi un vietējo sugu augu stādīšanu.

2.3.   Attiecināmās izmaksas, atbalsta veids un atbalsta summa

Attiecināmās izmaksas, atbalsta veids un atbalsta summa

| (25) | Pasākuma ietvaros var piešķirt atbalstu, lai segtu pozitīvo starpību starp kārtējām ražošanas izmaksām un ieņēmumiem no slēdzamās ogļraktuves (ražošanas zaudējumus). Atbalsts paredzēts arī tādu izmaksu segšanai, kas radušās ogļraktuves slēgšanas dēļ un nav saistītas ar kārtējo ražošanu (ārkārtas izdevumu segšanai). Saistībā ar ražošanas zaudējumiem piešķiramais atbalsts paredzēts tādu izmaksu segšanai, kas radušās laikposmā no 2011. gada līdz 2018. gadam, un šis atbalsts tiks pārtraukts, slēdzot ražošanu 2018. gadā. |
| --- | --- |

(25)

Pasākuma ietvaros var piešķirt atbalstu, lai segtu pozitīvo starpību starp kārtējām ražošanas izmaksām un ieņēmumiem no slēdzamās ogļraktuves (ražošanas zaudējumus). Atbalsts paredzēts arī tādu izmaksu segšanai, kas radušās ogļraktuves slēgšanas dēļ un nav saistītas ar kārtējo ražošanu (ārkārtas izdevumu segšanai). Saistībā ar ražošanas zaudējumiem piešķiramais atbalsts paredzēts tādu izmaksu segšanai, kas radušās laikposmā no 2011. gada līdz 2018. gadam, un šis atbalsts tiks pārtraukts, slēdzot ražošanu 2018. gadā.

| (26) | Ierosināts atbalstu piešķirt tiešu dotāciju veidā un sadalīt, kā norādīts turpmāk.






  a) | EUR 213 126 607 miljoni jau piešķirti un tiks piešķirti laikposmā no 2011. gada līdz 2018. gadam, lai segtu ražošanas zaudējumus. Attiecināmās izmaksas, ko ņem vērā, ir ražošanas izmaksas: materiālās izmaksas (tostarp ar elektroenerģiju, vērtības zaudējumu un transportu saistītās izmaksas) un personāla izmaksas, kā sīkāk izklāstīts 1. pielikumā, ietverot finansiālās un ekonomiskās prognozes (par izmaksām).

  1. tabula | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas izmaksas | 61 761 625 | 62 253 732 | 40 516 662 | 36 714 704 | 27 313 944 | 24 753 204 | 17 686 600 | 15 207 600 |
| Ieņēmumi | 4 582 000 | 12 912 702 | 6 251 329 | 4 709 016 | 3 474 216 | 2 898 428 | 3 951 360 | 1 481 760 |
| Starpība starp ražošanas izmaksām un ieņēmumiem | 57 179 625 | 49 341 030 | 34 265 333 | 32 005 689 | 23 839 729 | 21 854 776 | 13 735 240 | 13 725 840 |
| Atbalsts saskaņā ar Padomes lēmuma 3. pantu | 55 000 000 | 18 700 000 | 34 265 333 | 32 005 689 | 23 839 729 | 21 854 776 | 13 735 240 | 13 725 840 |

(26)

Ierosināts atbalstu piešķirt tiešu dotāciju veidā un sadalīt, kā norādīts turpmāk.

a)

EUR 213 126 607 miljoni jau piešķirti un tiks piešķirti laikposmā no 2011. gada līdz 2018. gadam, lai segtu ražošanas zaudējumus. Attiecināmās izmaksas, ko ņem vērā, ir ražošanas izmaksas: materiālās izmaksas (tostarp ar elektroenerģiju, vērtības zaudējumu un transportu saistītās izmaksas) un personāla izmaksas, kā sīkāk izklāstīts 1. pielikumā, ietverot finansiālās un ekonomiskās prognozes (par izmaksām).

1. tabula

1. tabula

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

Ražošanas izmaksas

61 761 625

62 253 732

40 516 662

36 714 704

27 313 944

24 753 204

17 686 600

15 207 600

Ieņēmumi

4 582 000

12 912 702

6 251 329

4 709 016

3 474 216

2 898 428

3 951 360

1 481 760

Starpība starp ražošanas izmaksām un ieņēmumiem

57 179 625

49 341 030

34 265 333

32 005 689

23 839 729

21 854 776

13 735 240

13 725 840

Atbalsts saskaņā ar Padomes lēmuma 3. pantu

55 000 000

18 700 000

34 265 333

32 005 689

23 839 729

21 854 776

13 735 240

13 725 840

| b) | Kā paredzēts atbalsta pasākuma ietvaros, atbalsts ārkārtas izdevumu segšanai būs nepieciešams arī pēc 2018. gada un līdz 2027. gadam. Atbalsta pasākumā piedāvāts izmaksāt tiešas dotācijas attiecībā uz turpmāk minētajām ārkārtas izdevumu kategorijām: |
| --- | --- |

b)

Kā paredzēts atbalsta pasākuma ietvaros, atbalsts ārkārtas izdevumu segšanai būs nepieciešams arī pēc 2018. gada un līdz 2027. gadam. Atbalsta pasākumā piedāvāts izmaksāt tiešas dotācijas attiecībā uz turpmāk minētajām ārkārtas izdevumu kategorijām:

i)   Ārkārtas izdevumi saistībā ar darbiniekiem, kuri ir zaudējuši vai kuri zaudē darbu

Ārkārtas izdevumi saistībā ar darbiniekiem, kuri ir zaudējuši vai kuri zaudē darbu

| (27) | Padomes lēmuma pielikuma 1. punkta b) apakšpunktā minētās izmaksas ietver stimulus darba attiecību pārtraukšanai: saskaņā ar plānu darbiniekiem, kuri dodas pensijā, lai gan varētu turpināt darbu, un tiem, kuri izvēlas sākt savu uzņēmējdarbību vai citādi aiziet no uzņēmuma pēc piedalīšanās pārkvalifikācijā un nodarbinātības programmās, izmaksājama naudas summa divu gadu algas apmērā. |
| --- | --- |

(27)

Padomes lēmuma pielikuma 1. punkta b) apakšpunktā minētās izmaksas ietver stimulus darba attiecību pārtraukšanai: saskaņā ar plānu darbiniekiem, kuri dodas pensijā, lai gan varētu turpināt darbu, un tiem, kuri izvēlas sākt savu uzņēmējdarbību vai citādi aiziet no uzņēmuma pēc piedalīšanās pārkvalifikācijā un nodarbinātības programmās, izmaksājama naudas summa divu gadu algas apmērā.

| (28) | Atbalsta pasākuma ietvaros piedāvāts, ka šāda veida atbalsta, kas piešķirams 2013.–2027. gadā, maksimālais apjoms ir EUR 45,5 miljoni. Šis maksimālais apjoms tiktu sasniegts, ja visi vairs nevajadzīgie darbinieki, kuri nevarētu saglabāt savu darbavietu līdz pensijas vecumam, kļūtu par pašnodarbinātajiem vai citādi aizietu no uzņēmuma. Atbalsta apjoms būtu EUR 30 miljoni, ja visi vairs nevajadzīgie darbinieki tiktu nodarbināti citā darbā. |
| --- | --- |

(28)

Atbalsta pasākuma ietvaros piedāvāts, ka šāda veida atbalsta, kas piešķirams 2013.–2027. gadā, maksimālais apjoms ir EUR 45,5 miljoni. Šis maksimālais apjoms tiktu sasniegts, ja visi vairs nevajadzīgie darbinieki, kuri nevarētu saglabāt savu darbavietu līdz pensijas vecumam, kļūtu par pašnodarbinātajiem vai citādi aizietu no uzņēmuma. Atbalsta apjoms būtu EUR 30 miljoni, ja visi vairs nevajadzīgie darbinieki tiktu nodarbināti citā darbā.

ii)   Izmaksas par darbinieku readaptāciju ar mērķi palīdzēt tiem atrast citu darbu ārpus ogļrūpniecības

Izmaksas par darbinieku readaptāciju ar mērķi palīdzēt tiem atrast citu darbu ārpus ogļrūpniecības

| (29) | Padomes lēmuma pielikuma 1. punkta d) apakšpunktā minētās izmaksas ietver to darbinieku pārkvalifikācijas izmaksas, kuri ir zaudējuši vai zaudēs darbu ogļrūpniecībā. |
| --- | --- |

(29)

Padomes lēmuma pielikuma 1. punkta d) apakšpunktā minētās izmaksas ietver to darbinieku pārkvalifikācijas izmaksas, kuri ir zaudējuši vai zaudēs darbu ogļrūpniecībā.

| (30) | Pēc viena gada apmācību programmas šie darbinieki varēs strādāt galvenokārt citos darbos, kas tiks veikti Carbosulcis darba vietā, un/vai ar vides aizsardzību saistītos darbos, kuru mērķis ir attīrīt bijušās akmeņogļu ieguves un industriālās zonas. Tie varēs arī sākt savu uzņēmējdarbību vai citādi aiziet no uzņēmuma un saņemt aiziešanas pabalstu divu gadu algas apmērā. Apmācību kursi notiks:






  a) | 2016. gadā (līdz 62 darbiniekiem); |
| --- | --- | --- |

(30)

Pēc viena gada apmācību programmas šie darbinieki varēs strādāt galvenokārt citos darbos, kas tiks veikti Carbosulcis darba vietā, un/vai ar vides aizsardzību saistītos darbos, kuru mērķis ir attīrīt bijušās akmeņogļu ieguves un industriālās zonas. Tie varēs arī sākt savu uzņēmējdarbību vai citādi aiziet no uzņēmuma un saņemt aiziešanas pabalstu divu gadu algas apmērā. Apmācību kursi notiks:

Carbosulcis

a)

2016. gadā (līdz 62 darbiniekiem);

| b) | 2019. gadā (līdz 54 darbiniekiem); |
| --- | --- |

b)

2019. gadā (līdz 54 darbiniekiem);

| c) | 2028. gadā (līdz 35 darbiniekiem). |
| --- | --- |

c)

2028. gadā (līdz 35 darbiniekiem).

| (31) | Paredzams, ka kopējās to darbinieku apmācības izmaksas, kuri zaudēs darbu ogļrūpniecībā, būs aptuveni EUR 11,5 miljoni. |
| --- | --- |

(31)

Paredzams, ka kopējās to darbinieku apmācības izmaksas, kuri zaudēs darbu ogļrūpniecībā, būs aptuveni EUR 11,5 miljoni.

| (32) | Šīs izmaksas ietver darbinieku algas to apmācības gada laikā (kopumā aptuveni EUR 8,1 miljons) un apmācību izmaksas (aptuveni EUR 3,4 miljoni). |
| --- | --- |

(32)

Šīs izmaksas ietver darbinieku algas to apmācības gada laikā (kopumā aptuveni EUR 8,1 miljons) un apmācību izmaksas (aptuveni EUR 3,4 miljoni).

iii)   Pārējās izmaksas, ko paredz administratīvi, juridiski un nodokļu noteikumi, kuri īpaši attiecas uz ogļrūpniecību

Pārējās izmaksas, ko paredz administratīvi, juridiski un nodokļu noteikumi, kuri īpaši attiecas uz ogļrūpniecību

| (33) | Padomes lēmuma pielikuma 1. punkta f) apakšpunktā minētās izmaksas ietver koncesijas maksu par ogļraktuves ekspluatāciju 2019.–2026. gadā – kopumā aptuveni EUR 800 000. |
| --- | --- |

(33)

Padomes lēmuma pielikuma 1. punkta f) apakšpunktā minētās izmaksas ietver koncesijas maksu par ogļraktuves ekspluatāciju 2019.–2026. gadā – kopumā aptuveni EUR 800 000.

iv)   Papildu darbi apakšzemes drošībai sakarā ar akmeņogļu ražotņu slēgšanu

Papildu darbi apakšzemes drošībai sakarā ar akmeņogļu ražotņu slēgšanu

| (34) | Pēc rūpniecības izbeigšanas ogļraktuvē tiks veikti tādi drošības darbi kā ogļraktuves cirtnes noslēgšana un agrāk akmeņogļu ieguvei izmantoto iekārtu izvešana. Itālijas iestādes norāda, ka slēgšanas darbos ļoti svarīgas ir šādas konkrētas drošības prasības: jāsavāc pazemes iekārtas, aprīkojums un drošības ierīces; jāventilē ogļraktuve, lai mazinātu kaitīgu gāzu koncentrāciju un izvadītu tās; jāuztur drenāžas sūkņu darbība; vairs neizmantojamie tuneļi jāpiepilda ar pelniem no Portovesme spēkstacijas. |
| --- | --- |

(34)

Pēc rūpniecības izbeigšanas ogļraktuvē tiks veikti tādi drošības darbi kā ogļraktuves cirtnes noslēgšana un agrāk akmeņogļu ieguvei izmantoto iekārtu izvešana. Itālijas iestādes norāda, ka slēgšanas darbos ļoti svarīgas ir šādas konkrētas drošības prasības: jāsavāc pazemes iekārtas, aprīkojums un drošības ierīces; jāventilē ogļraktuve, lai mazinātu kaitīgu gāzu koncentrāciju un izvadītu tās; jāuztur drenāžas sūkņu darbība; vairs neizmantojamie tuneļi jāpiepilda ar pelniem no Portovesme spēkstacijas.

Portovesme

| (35) | Itālija norāda, ka 2014.–2026. gadā būs nepieciešami papildu EUR 28 miljoni, lai segtu vienreizējās izmaksas, kas saistītas ar ogļraktuves slēgšanai nepieciešamajiem papildu drošības darbiem. |
| --- | --- |

(35)

Itālija norāda, ka 2014.–2026. gadā būs nepieciešami papildu EUR 28 miljoni, lai segtu vienreizējās izmaksas, kas saistītas ar ogļraktuves slēgšanai nepieciešamajiem papildu drošības darbiem.

| (36) | Gados, kuru laikā notiks aprīkojuma savākšana un tuneļu piepildīšana ar pelniem, papildus personāla izmaksām radīsies citas izmaksas, piemēram, saistībā ar elektroenerģijas izmantošanu ventilācijas un sūknēšanas iekārtām, kā arī darbu veikšanai nepieciešamo pakalpojumu un materiālu iegādi. |
| --- | --- |

(36)

Gados, kuru laikā notiks aprīkojuma savākšana un tuneļu piepildīšana ar pelniem, papildus personāla izmaksām radīsies citas izmaksas, piemēram, saistībā ar elektroenerģijas izmantošanu ventilācijas un sūknēšanas iekārtām, kā arī darbu veikšanai nepieciešamo pakalpojumu un materiālu iegādi.

| (37) | Kā paudušas Itālijas iestādes, darbu pie aprīkojuma savākšanas no pazemes zonām un tuneļu noslēgšanas, piepildot tos ar pelniem, nav iespējams sākt ne agrāk kā 2018. gadā, jo pašreiz darbinieki un aprīkojums ir aizņemti akmeņogļu ieguves darbā. Turklāt, lai izmantotu pelnus tuneļu noslēgšanai, iepriekš būs jāsaņem atļauja. |
| --- | --- |

(37)

Kā paudušas Itālijas iestādes, darbu pie aprīkojuma savākšanas no pazemes zonām un tuneļu noslēgšanas, piepildot tos ar pelniem, nav iespējams sākt ne agrāk kā 2018. gadā, jo pašreiz darbinieki un aprīkojums ir aizņemti akmeņogļu ieguves darbā. Turklāt, lai izmantotu pelnus tuneļu noslēgšanai, iepriekš būs jāsaņem atļauja.

| (38) | Plāna pabeigšanai nepieciešamais laiks pēc ogļraktuves slēgšanas būs atkarīgs no tā, cik ilgs laiks būs vajadzīgs aprīkojuma savākšanai no pazemes zonām – paredzams, ka tam būs nepieciešami vairāk nekā divi gadi. Šis aprīkojums var būt, piemēram:






  a) | konveijera lentes aptuveni piecu kilometru garumā – tās jānojauc un jānogādā virszemē; |
| --- | --- | --- |

(38)

Plāna pabeigšanai nepieciešamais laiks pēc ogļraktuves slēgšanas būs atkarīgs no tā, cik ilgs laiks būs vajadzīgs aprīkojuma savākšanai no pazemes zonām – paredzams, ka tam būs nepieciešami vairāk nekā divi gadi. Šis aprīkojums var būt, piemēram:

a)

konveijera lentes aptuveni piecu kilometru garumā – tās jānojauc un jānogādā virszemē;

| b) | cauruļvadi vairāk nekā 30 km garumā – tie jānojauc un jānogādā virszemē; |
| --- | --- |

b)

cauruļvadi vairāk nekā 30 km garumā – tie jānojauc un jānogādā virszemē;

| c) | elektrolīnijas un telefona līnijas desmitiem kilometru garumā, elektrotīkla apakšstacijas, transformatori, jaudas slēdži utt.; |
| --- | --- |

c)

elektrolīnijas un telefona līnijas desmitiem kilometru garumā, elektrotīkla apakšstacijas, transformatori, jaudas slēdži utt.;

| d) | vecais aprīkojums, kas joprojām tiek glabāts tuneļos. |
| --- | --- |

d)

vecais aprīkojums, kas joprojām tiek glabāts tuneļos.

| (39) | Plāna īstenošanas ilgums būs atkarīgs arī no tā, cik ilgs laiks būs nepieciešams, lai noslēgtu tuneļus, piepildot tos ar pelnu masu no Portovesme termoelektrostacijas. Tuneļu piepildīšanas process būs sadalīts vairākos posmos:






  a) | vecā, vairs nevajadzīgā aprīkojuma, piemēram, nolietoto iekārtu, elektrības kabeļu, cauruļvadu utt. aizvākšana; |
| --- | --- | --- |

(39)

Plāna īstenošanas ilgums būs atkarīgs arī no tā, cik ilgs laiks būs nepieciešams, lai noslēgtu tuneļus, piepildot tos ar pelnu masu no Portovesme termoelektrostacijas. Tuneļu piepildīšanas process būs sadalīts vairākos posmos:

Portovesme

a)

vecā, vairs nevajadzīgā aprīkojuma, piemēram, nolietoto iekārtu, elektrības kabeļu, cauruļvadu utt. aizvākšana;

| b) | pelnu un ūdens maisījuma sūknēšanai uz pazemi nepieciešamā aprīkojuma (cauruļvadu, vārstu, spiediena mazināšanas sistēmu, apskaņošanas sistēmas un spiediena kontroles sistēmas) uzstādīšana; |
| --- | --- |

b)

pelnu un ūdens maisījuma sūknēšanai uz pazemi nepieciešamā aprīkojuma (cauruļvadu, vārstu, spiediena mazināšanas sistēmu, apskaņošanas sistēmas un spiediena kontroles sistēmas) uzstādīšana;

| c) | sienu izbūve maisījuma saturēšanai un piepildāmo segmentu norobežošanai; |
| --- | --- |

c)

sienu izbūve maisījuma saturēšanai un piepildāmo segmentu norobežošanai;

| d) | ventilācijas sistēmas izveide, lai nodrošinātu spiediena ventilāciju, kad parastā ventilācija tiek pārtraukta, piepildot tuneli; |
| --- | --- |

d)

ventilācijas sistēmas izveide, lai nodrošinātu spiediena ventilāciju, kad parastā ventilācija tiek pārtraukta, piepildot tuneli;

| e) | iekārtas sagatavošana uz pazemes zonām sūknējamā maisījuma jaukšanai un sūknēšanai; |
| --- | --- |

e)

iekārtas sagatavošana uz pazemes zonām sūknējamā maisījuma jaukšanai un sūknēšanai;

| f) | katra tuneļa segmenta piepildīšana, kad tas sagatavots; |
| --- | --- |

f)

katra tuneļa segmenta piepildīšana, kad tas sagatavots;

| g) | nākamā segmenta sagatavošana piepildīšanai, kad maisījums sacietējis. |
| --- | --- |

g)

nākamā segmenta sagatavošana piepildīšanai, kad maisījums sacietējis.

| (40) | Provizoriski tiek lēsts, ka būs iespējams piepildīt aptuveni 7 000 m garu tuneli aptuveni 20 m2 segmentā ar aptuveni 140 000 m3 maisījuma, kas gatavots no Portovesme termoelektrostacijas pelniem, samaisot tos ar ūdeni tādā proporcijā, lai iegūtu maisījumu, kas ir pietiekami šķidrs, lai to varētu sūknēt. Masa tiks sūknēta uz pazemes zonām, pārsūknējot vienu aptuveni 500 m3 lielu porciju vienā nedēļā. Iekārta spēj pārsūknēt maksimāli 80 m3/h, tātad vienā maiņā būs iespējams pārsūknēt ne vairāk kā to daudzumu, kas nepieciešams viena segmenta piepildīšanai. Turpmākajās četrās darba dienās cauruļvadi tiks pārvietoti uz aizmuguri, lai mainītu izplūdes vietu, tiks veikta virszemes aprīkojuma uzturēšana un nākamā tuneļa segmenta piepildīšanai nepieciešamās masas filtrēšana. Tas nozīmē, ka katrā darba dienā uz pazemes zonām vidēji var novadīt aptuveni 100 m3 masas. Ņemot to vērā, ir aprēķināts, ka tuneļu noslēgšanai, piepildot tos ar pelniem, būs nepieciešami aptuveni seši gadi:

  140 000 m3/100 m3 vienā darbdienā = 1 400 darbdienas = 6 gadi. |
| --- | --- |

(40)

Provizoriski tiek lēsts, ka būs iespējams piepildīt aptuveni 7 000 m garu tuneli aptuveni 20 m2 segmentā ar aptuveni 140 000 m3 maisījuma, kas gatavots no Portovesme termoelektrostacijas pelniem, samaisot tos ar ūdeni tādā proporcijā, lai iegūtu maisījumu, kas ir pietiekami šķidrs, lai to varētu sūknēt. Masa tiks sūknēta uz pazemes zonām, pārsūknējot vienu aptuveni 500 m3 lielu porciju vienā nedēļā. Iekārta spēj pārsūknēt maksimāli 80 m3/h, tātad vienā maiņā būs iespējams pārsūknēt ne vairāk kā to daudzumu, kas nepieciešams viena segmenta piepildīšanai. Turpmākajās četrās darba dienās cauruļvadi tiks pārvietoti uz aizmuguri, lai mainītu izplūdes vietu, tiks veikta virszemes aprīkojuma uzturēšana un nākamā tuneļa segmenta piepildīšanai nepieciešamās masas filtrēšana. Tas nozīmē, ka katrā darba dienā uz pazemes zonām vidēji var novadīt aptuveni 100 m3 masas. Ņemot to vērā, ir aprēķināts, ka tuneļu noslēgšanai, piepildot tos ar pelniem, būs nepieciešami aptuveni seši gadi:

2

3

Portovesme

3

3

3

140 000 m3/100 m3 vienā darbdienā = 1 400 darbdienas = 6 gadi.

3

3

| (41) | Tuneļu noslēgšanai, piepildot tos ar pelniem no termoelektrostacijas, ir šādas videi labvēlīgas priekšrocības:






  a) | īpašu nebīstamo atkritumu izgāšanai nepieciešama mazāka āra platība; |
| --- | --- | --- |

(41)

Tuneļu noslēgšanai, piepildot tos ar pelniem no termoelektrostacijas, ir šādas videi labvēlīgas priekšrocības:

a)

īpašu nebīstamo atkritumu izgāšanai nepieciešama mazāka āra platība;

| b) | tiek novērsta pašaizdegšanās tuneļos; |
| --- | --- |

b)

tiek novērsta pašaizdegšanās tuneļos;

| c) | tiek koriģēts to pazemes ūdeņu skābums, kas nonāk saskarē ar pelniem (pelnu vidējais CaO saturs pārsniedz 35 %); |
| --- | --- |

c)

tiek koriģēts to pazemes ūdeņu skābums, kas nonāk saskarē ar pelniem (pelnu vidējais CaO saturs pārsniedz 35 %);

| d) | tiek samazināta iegrimšanas iespējamība. |
| --- | --- |

d)

tiek samazināta iegrimšanas iespējamība.

| (42) | Piepildot tuneļus ar pelniem, tiks arī nodrošināti ieņēmumi, kas palīdzēs samazināt nepieciešamā atbalsta apjomu. Ieņēmumi no atkritumu likvidēšanas jau ir ņemti vērā un atņemti no nepieciešamā atbalsta summas saskaņā ar Padomes lēmuma 4. pantu, kā izklāstīts 2. pielikumā. |
| --- | --- |

(42)

Piepildot tuneļus ar pelniem, tiks arī nodrošināti ieņēmumi, kas palīdzēs samazināt nepieciešamā atbalsta apjomu. Ieņēmumi no atkritumu likvidēšanas jau ir ņemti vērā un atņemti no nepieciešamā atbalsta summas saskaņā ar Padomes lēmuma 4. pantu, kā izklāstīts 2. pielikumā.

| (43) | Aprēķināts, ka šajā sadaļā ietvertās faktiskās izmaksas būs aptuveni EUR 40 miljoni. |
| --- | --- |

(43)

Aprēķināts, ka šajā sadaļā ietvertās faktiskās izmaksas būs aptuveni EUR 40 miljoni.

| (44) | Tuneļu piepildīšana ar pelniem no termoelektrostacijas varētu nodrošināt aptuveni EUR 12 miljonu ieņēmumus, tādējādi samazinot saskaņā ar Padomes lēmuma pielikuma 1. punkta g) apakšpunktu nepieciešamā atbalsta apjomu līdz aptuveni EUR 28 miljoniem. |
| --- | --- |

(44)

Tuneļu piepildīšana ar pelniem no termoelektrostacijas varētu nodrošināt aptuveni EUR 12 miljonu ieņēmumus, tādējādi samazinot saskaņā ar Padomes lēmuma pielikuma 1. punkta g) apakšpunktu nepieciešamā atbalsta apjomu līdz aptuveni EUR 28 miljoniem.

v)   Raktuvju postījumi, ja tos ir radījušas akmeņogļu ražotnes, kuras ir slēgtas vai kuras slēdz

Raktuvju postījumi, ja tos ir radījušas akmeņogļu ražotnes, kuras ir slēgtas vai kuras slēdz

| (45) | Virszemes zonu vides attīrīšana ietver sārņu dīķu izolēšanu un vides attīrīšanu iežu atkritumu krautuvēs un visās pārējās zemes platībās, kuras ietekmējusi ogļraktuves darbība. |
| --- | --- |

(45)

Virszemes zonu vides attīrīšana ietver sārņu dīķu izolēšanu un vides attīrīšanu iežu atkritumu krautuvēs un visās pārējās zemes platībās, kuras ietekmējusi ogļraktuves darbība.

| (46) | Platību pārklāšanai un pārveidei tiks izmantoti inerti materiāli, kas radušies akmeņogļu apstrādē, un tiem pāri tiks klāta augsnes kārta. |
| --- | --- |

(46)

Platību pārklāšanai un pārveidei tiks izmantoti inerti materiāli, kas radušies akmeņogļu apstrādē, un tiem pāri tiks klāta augsnes kārta.

| (47) | Kad būs pabeigta zemes virsas attīrīšana, tiks uzbūvētas ūdens drenāžas sistēmas. |
| --- | --- |

(47)

Kad būs pabeigta zemes virsas attīrīšana, tiks uzbūvētas ūdens drenāžas sistēmas.

| (48) | Daļu no attīrītajām zonām izmantos industriālām vajadzībām, piemēram, uzstādot fotoelementu iekārtas, bet daļu apzaļumos, stādot vietējo sugu augus. |
| --- | --- |

(48)

Daļu no attīrītajām zonām izmantos industriālām vajadzībām, piemēram, uzstādot fotoelementu iekārtas, bet daļu apzaļumos, stādot vietējo sugu augus.

| (49) | Papildus tam līdzšinējās ogļraktuves atrašanās vietā būs jāveic tādi virszemes darbi kā esošā būvju mantojuma renovācija un nostiprināšana. |
| --- | --- |

(49)

Papildus tam līdzšinējās ogļraktuves atrašanās vietā būs jāveic tādi virszemes darbi kā esošā būvju mantojuma renovācija un nostiprināšana.

| (50) | Laikposmā no 2014. gada līdz 2026. gadam saskaņā ar Padomes lēmuma pielikuma 1. punkta h) apakšpunktu piešķiramais atbalsts būs aptuveni EUR 8,7 miljoni. |
| --- | --- |

(50)

Laikposmā no 2014. gada līdz 2026. gadam saskaņā ar Padomes lēmuma pielikuma 1. punkta h) apakšpunktu piešķiramais atbalsts būs aptuveni EUR 8,7 miljoni.

vi)   Ārkārtējs un būtisks vērtības zaudējums, ja tas rodas saistībā ar akmeņogļu ražotņu slēgšanu

Ārkārtējs un būtisks vērtības zaudējums, ja tas rodas saistībā ar akmeņogļu ražotņu slēgšanu

| (51) | Padomes lēmuma pielikuma 1. punkta l) apakšpunktā minētās izmaksas ietver tādu aktīvu vērtības zaudējuma daļu, kuru vērtību nevarētu pazemināt saskaņā ar parastajiem grāmatvedības noteikumiem, jo ogļraktuve tiek slēgta. Aprēķināts, ka šo izmaksu apmērs būs EUR 25,8 miljoni. |
| --- | --- |

(51)

Padomes lēmuma pielikuma 1. punkta l) apakšpunktā minētās izmaksas ietver tādu aktīvu vērtības zaudējuma daļu, kuru vērtību nevarētu pazemināt saskaņā ar parastajiem grāmatvedības noteikumiem, jo ogļraktuve tiek slēgta. Aprēķināts, ka šo izmaksu apmērs būs EUR 25,8 miljoni.

2.4.   Pasākumu plāns ar mērķi samazināt akmeņogļu ražošanas radīto ietekmi uz vidi

Pasākumu plāns ar mērķi samazināt akmeņogļu ražošanas radīto ietekmi uz vidi

| (52) | Itālija ir izstrādājusi plānu tādu pasākumu veikšanai, kuru mērķis ir samazināt ietekmi uz vidi, ko rada akmeņogļu ražošana ražotnē, kurai piešķirts slēgšanas atbalsts. |
| --- | --- |

(52)

Itālija ir izstrādājusi plānu tādu pasākumu veikšanai, kuru mērķis ir samazināt ietekmi uz vidi, ko rada akmeņogļu ražošana ražotnē, kurai piešķirts slēgšanas atbalsts.

| (53) | Akmeņogļu ražošanas ietekmes uz vidi samazināšanas pasākumi tiks īstenoti atjaunojamo energoresursu enerģijas un akmeņogļu desulfurizācijas jomā. |
| --- | --- |

(53)

Akmeņogļu ražošanas ietekmes uz vidi samazināšanas pasākumi tiks īstenoti atjaunojamo energoresursu enerģijas un akmeņogļu desulfurizācijas jomā.

| (54) | Plānā paredzēti divi atjaunojamo energoresursu enerģijas projekti. Pirmā atjaunojamo energoresursu enerģijas sistēma ietvers četrus vēja ģeneratorus, kuru kopējā energojauda būs 12 MW. Otra sistēma būs fotoelementu spēkstacija aptuveni 10 ha platībā, tās kopējā energojauda būs aptuveni 4 MWp. Abas sistēmas atradīsies ogļraktuves vietā. |
| --- | --- |

(54)

Plānā paredzēti divi atjaunojamo energoresursu enerģijas projekti. Pirmā atjaunojamo energoresursu enerģijas sistēma ietvers četrus vēja ģeneratorus, kuru kopējā energojauda būs 12 MW. Otra sistēma būs fotoelementu spēkstacija aptuveni 10 ha platībā, tās kopējā energojauda būs aptuveni 4 MWp. Abas sistēmas atradīsies ogļraktuves vietā.

| (55) | Carbosulcis pieder patents sēra atdalīšanai no akmeņoglēm ar ekstrahēšanas metodi. Šā procesa blakusprodukts ir humīnskābes, ko var izmantot lauksaimniecībā. |
| --- | --- |

(55)

Carbosulcis pieder patents sēra atdalīšanai no akmeņoglēm ar ekstrahēšanas metodi. Šā procesa blakusprodukts ir humīnskābes, ko var izmantot lauksaimniecībā.

Carbosulcis

| (56) | Itālija attiecīgi plāno veikt pasākumus, lai sākotnēji izmēģinājuma statusā un pēc tam rūpnieciskā mērogā izstrādātu procesu sēra atdalīšanai no akmeņoglēm, radot humīnskābes. Ja process sniegs gaidītos rezultātus, nodrošinot pozitīvu peļņas normu jau ogļraktuves ekspluatācijas pakāpeniskās pārtraukšanas periodā, būs iespējams samazināt sēra saturu akmeņoglēs, kuras izmanto kā kurināmo netālajā Portovesme termoelektrostacijā. |
| --- | --- |

(56)

Itālija attiecīgi plāno veikt pasākumus, lai sākotnēji izmēģinājuma statusā un pēc tam rūpnieciskā mērogā izstrādātu procesu sēra atdalīšanai no akmeņoglēm, radot humīnskābes. Ja process sniegs gaidītos rezultātus, nodrošinot pozitīvu peļņas normu jau ogļraktuves ekspluatācijas pakāpeniskās pārtraukšanas periodā, būs iespējams samazināt sēra saturu akmeņoglēs, kuras izmanto kā kurināmo netālajā Portovesme termoelektrostacijā.

Portovesme

| (57) | Itālija apgalvo, ka, tā kā projekts vēl ir sagatavošanas posmā, pašreiz sēra atdalīšanas sniegtos ieguvumus videi var izvērtēt tikai kvalitatīvā, nevis kvantitatīvā ziņā, jo tie ir saistīti ar diviem faktoriem, kuri būs jāizvērtē procesa izmēģinājuma posmā. Ieguvumi videi ir galvenokārt saistīti ar šādiem faktoriem, kuri attiecas uz akmeņoglēm ar augstu sēra saturu:






  a) | ekstrahēšanas procesā varētu samazināt akmeņogļu sēra saturu par aptuveni 30 %, un tādējādi tiktu samazināta SOx emisija brīdī, kad akmeņogles tiek sadedzinātas termoelektrostacijā; |
| --- | --- | --- |

(57)

Itālija apgalvo, ka, tā kā projekts vēl ir sagatavošanas posmā, pašreiz sēra atdalīšanas sniegtos ieguvumus videi var izvērtēt tikai kvalitatīvā, nevis kvantitatīvā ziņā, jo tie ir saistīti ar diviem faktoriem, kuri būs jāizvērtē procesa izmēģinājuma posmā. Ieguvumi videi ir galvenokārt saistīti ar šādiem faktoriem, kuri attiecas uz akmeņoglēm ar augstu sēra saturu:

a)

ekstrahēšanas procesā varētu samazināt akmeņogļu sēra saturu par aptuveni 30 %, un tādējādi tiktu samazināta SOx emisija brīdī, kad akmeņogles tiek sadedzinātas termoelektrostacijā;

| b) | sēra atdalīšanas procesā kā blakusprodukti rodas humīnskābes, ko var izmantot lauksaimniecībā kā mēslošanas un augsnes uzlabošanas līdzekļus. Viens no Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) 2007. gadā uzskaitītajiem iespējamajiem veidiem, kā mazināt klimata pārmaiņu ietekmi, samazinot siltumnīcefekta gāzu emisiju atmosfērā, ir oglekļa dioksīda piesaiste ar augsnes organiskajām vielām (SOM). |
| --- | --- |

b)

sēra atdalīšanas procesā kā blakusprodukti rodas humīnskābes, ko var izmantot lauksaimniecībā kā mēslošanas un augsnes uzlabošanas līdzekļus. Viens no Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) 2007. gadā uzskaitītajiem iespējamajiem veidiem, kā mazināt klimata pārmaiņu ietekmi, samazinot siltumnīcefekta gāzu emisiju atmosfērā, ir oglekļa dioksīda piesaiste ar augsnes organiskajām vielām (SOM).

IPCC

SOM

| (58) | Itālijas iestādes informējušas, ka šā pasākuma kvantitatīvo devumu tās ietekmes uz vidi mazināšanā, ko rada akmeņogļu ražošana Nuraxi Figus ogļraktuvē, varēs novērtēt pēc īstenošanas izmēģinājuma posma beigām. |
| --- | --- |

(58)

Itālijas iestādes informējušas, ka šā pasākuma kvantitatīvo devumu tās ietekmes uz vidi mazināšanā, ko rada akmeņogļu ražošana Nuraxi Figus ogļraktuvē, varēs novērtēt pēc īstenošanas izmēģinājuma posma beigām.

Nuraxi Figus

3.   PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

3.1.   Valsts atbalsta esība saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu

Valsts atbalsta esība saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu

| (59) | Pasākums uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, ja izpildīti visi šādi nosacījumi: a) pasākums rada ekonomisku priekšrocību saņēmējam; b) pasākuma ietvaros atbalstu piešķir valsts vai piešķir no valsts līdzekļiem; c) pasākums ir selektīvs; d) pasākumam ir ietekme uz ES iekšējo tirdzniecību, un tas varētu izkropļot konkurenci ES. |
| --- | --- |

(59)

Pasākums uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, ja izpildīti visi šādi nosacījumi: a) pasākums rada ekonomisku priekšrocību saņēmējam; b) pasākuma ietvaros atbalstu piešķir valsts vai piešķir no valsts līdzekļiem; c) pasākums ir selektīvs; d) pasākumam ir ietekme uz ES iekšējo tirdzniecību, un tas varētu izkropļot konkurenci ES.

| (60) | Uzskatāms, ka uzņēmumiem tiek dota priekšroka LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, ja tie iegūst ekonomisku priekšrocību, kuru tirgus apstākļos tie nebūtu guvuši. Carbosulcis ir vienīgais saņēmējs šajā pasākumā, un tas saņems (jau ir saņēmis) atbalstu no valsts līdzekļiem, kas tam tieši izmaksāts no valsts un Sardīnijas reģiona budžeta, lai kompensētu tā saimnieciskās darbības zaudējumus un segtu sociālās un drošības izmaksas, un tā ir uzskatāma par ekonomisku priekšrocību. Akmeņogļu tirgus ir pilnībā atvērts konkurencei. Tādējādi var secināt, ka valsts sniegtais finanšu atbalsts stiprina saņēmēja pozīciju salīdzinājumā ar tā konkurentiem ES un tam var būt kropļojoša ietekme uz konkurenci, un tas var ietekmēt ES iekšējo tirdzniecību. |
| --- | --- |

(60)

Uzskatāms, ka uzņēmumiem tiek dota priekšroka LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, ja tie iegūst ekonomisku priekšrocību, kuru tirgus apstākļos tie nebūtu guvuši. Carbosulcis ir vienīgais saņēmējs šajā pasākumā, un tas saņems (jau ir saņēmis) atbalstu no valsts līdzekļiem, kas tam tieši izmaksāts no valsts un Sardīnijas reģiona budžeta, lai kompensētu tā saimnieciskās darbības zaudējumus un segtu sociālās un drošības izmaksas, un tā ir uzskatāma par ekonomisku priekšrocību. Akmeņogļu tirgus ir pilnībā atvērts konkurencei. Tādējādi var secināt, ka valsts sniegtais finanšu atbalsts stiprina saņēmēja pozīciju salīdzinājumā ar tā konkurentiem ES un tam var būt kropļojoša ietekme uz konkurenci, un tas var ietekmēt ES iekšējo tirdzniecību.

Carbosulcis

| (61) | Tādēļ Komisija secina, ka uzņēmuma atbalstam paredzētais pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(61)

Tādēļ Komisija secina, ka uzņēmuma atbalstam paredzētais pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

3.2.   Atbalsta likumība

Atbalsta likumība

| (62) | Itālija īstenoja daļu no pasākuma, iepriekš par to nepaziņojusi, tādējādi pārkāpjot LESD 108. panta 3. punkta noteikumus. |
| --- | --- |

(62)

Itālija īstenoja daļu no pasākuma, iepriekš par to nepaziņojusi, tādējādi pārkāpjot LESD 108. panta 3. punkta noteikumus.

3.3.   Atbalsta saderīgums

Atbalsta saderīgums

| (63) | Komisija ir izvērtējusi pasākuma saderīgumu saskaņā ar Padomes lēmumu, kurā noteikti izvērtējamā valsts atbalsta saderīguma kritēriji atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta e) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(63)

Komisija ir izvērtējusi pasākuma saderīgumu saskaņā ar Padomes lēmumu, kurā noteikti izvērtējamā valsts atbalsta saderīguma kritēriji atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta e) apakšpunktam.

| (64) | Nuraxi Figus ogļraktuvē saražotās akmeņogles atbilst ogļu definīcijai, kas sniegta Padomes lēmuma 1. panta a) punktā, saskaņā ar kuru ogles ir augstas kvalitātes, vidējas kvalitātes un zemas kvalitātes A un B kategorijas ogles ANO Eiropas Ekonomikas komisijas izstrādātās starptautiskās ogļu kodifikācijas sistēmas nozīmē. |
| --- | --- |

(64)

Nuraxi Figus ogļraktuvē saražotās akmeņogles atbilst ogļu definīcijai, kas sniegta Padomes lēmuma 1. panta a) punktā, saskaņā ar kuru ogles ir augstas kvalitātes, vidējas kvalitātes un zemas kvalitātes A un B kategorijas ogles ANO Eiropas Ekonomikas komisijas izstrādātās starptautiskās ogļu kodifikācijas sistēmas nozīmē.

Nuraxi Figus

| (65) | Saskaņā ar Padomes lēmuma 2. panta 2. punktu “atbalsts sedz tikai tos izdevumus, kas saistīti ar oglēm elektroenerģijas ražošanai, siltuma un elektrības kopīgai ražošanai, koksa ražošanai un domnu kurināšanai tērauda rūpniecībā, ja tās Savienībā šim nolūkam izmanto”. Carbosulcis ražo akmeņogles, ko izmanto vietējai elektroenerģijas ražošanai. Tādējādi šis kritērijs ir izpildīts. |
| --- | --- |

(65)

Saskaņā ar Padomes lēmuma 2. panta 2. punktu “atbalsts sedz tikai tos izdevumus, kas saistīti ar oglēm elektroenerģijas ražošanai, siltuma un elektrības kopīgai ražošanai, koksa ražošanai un domnu kurināšanai tērauda rūpniecībā, ja tās Savienībā šim nolūkam izmanto”. Carbosulcis ražo akmeņogles, ko izmanto vietējai elektroenerģijas ražošanai. Tādējādi šis kritērijs ir izpildīts.

Carbosulcis

| (66) | Itālija plāno piešķirt slēgšanas atbalstu saskaņā ar ogļraktuves slēgšanas plānu. Kā noteikts Padomes lēmuma 1. panta c) punktā sniegtajā definīcijā, dalībvalsts izstrādātajā slēgšanas plānā ir jāparedz pasākumi, kas noslēdzas ar akmeņogļu ražotņu pilnīgu slēgšanu. Itālijas iesniegtajā slēgšanas plānā ir ietverti Itālijas pieņemtie normatīvie un citu veidu pasākumi, kas aprakstīti 11.–61. apsvērumā, tostarp finanšu pasākumi, kurus plānots īstenot līdztekus pilnīgai un neatgriezeniskai attiecīgo ražotņu slēgšanai, tādējādi nodrošinot šo ražotņu darbības pakāpenisku samazināšanu plānotajā termiņā. |
| --- | --- |

(66)

Itālija plāno piešķirt slēgšanas atbalstu saskaņā ar ogļraktuves slēgšanas plānu. Kā noteikts Padomes lēmuma 1. panta c) punktā sniegtajā definīcijā, dalībvalsts izstrādātajā slēgšanas plānā ir jāparedz pasākumi, kas noslēdzas ar akmeņogļu ražotņu pilnīgu slēgšanu. Itālijas iesniegtajā slēgšanas plānā ir ietverti Itālijas pieņemtie normatīvie un citu veidu pasākumi, kas aprakstīti 11.–61. apsvērumā, tostarp finanšu pasākumi, kurus plānots īstenot līdztekus pilnīgai un neatgriezeniskai attiecīgo ražotņu slēgšanai, tādējādi nodrošinot šo ražotņu darbības pakāpenisku samazināšanu plānotajā termiņā.

| (67) | Itālija ir iesniegusi visus attiecīgos datus, kas saskaņā ar Padomes lēmuma 7. panta 2. punktu nepieciešami slēgšanas plāna izvērtēšanai, proti, akmeņogļu ražotnes identifikācijas datus, datus par katras akmeņogļu ražotnes kārtējām vai paredzamajām ražošanas izmaksām vienā ogļrūpniecības gadā, datus par slēgšanas plānā ietvertās akmeņogļu ražotnes paredzamo saražoto ogļu daudzumu vienā ogļrūpniecības gadā un par paredzamo slēgšanas atbalsta summu vienā ogļrūpniecības gadā. |
| --- | --- |

(67)

Itālija ir iesniegusi visus attiecīgos datus, kas saskaņā ar Padomes lēmuma 7. panta 2. punktu nepieciešami slēgšanas plāna izvērtēšanai, proti, akmeņogļu ražotnes identifikācijas datus, datus par katras akmeņogļu ražotnes kārtējām vai paredzamajām ražošanas izmaksām vienā ogļrūpniecības gadā, datus par slēgšanas plānā ietvertās akmeņogļu ražotnes paredzamo saražoto ogļu daudzumu vienā ogļrūpniecības gadā un par paredzamo slēgšanas atbalsta summu vienā ogļrūpniecības gadā.

3.3.1.   Valsts atbalsts ražošanas izmaksu segšanai

Valsts atbalsts ražošanas izmaksu segšanai

| (68) | Saskaņā ar Padomes lēmuma 3. panta 1. punktu tādu atbalstu uzņēmumam, kas paredzēts tieši akmeņogļu ražotņu kārtējo ražošanas zaudējumu segšanai, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu tikai tad, ja tas atbilst turpmāk minētajiem nosacījumiem:

  “Attiecīgā akmeņogļu ražotne ir jāietver slēgšanas plānā, kura termiņš nebeidzas vēlāk par 2018. gada 31. decembri.” |
| --- | --- |

(68)

Saskaņā ar Padomes lēmuma 3. panta 1. punktu tādu atbalstu uzņēmumam, kas paredzēts tieši akmeņogļu ražotņu kārtējo ražošanas zaudējumu segšanai, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu tikai tad, ja tas atbilst turpmāk minētajiem nosacījumiem:

“Attiecīgā akmeņogļu ražotne ir jāietver slēgšanas plānā, kura termiņš nebeidzas vēlāk par 2018. gada 31. decembri.”

| (69) | Itālijas iestādes ir apņēmušās pilnībā slēgt Nuraxi Figus ogļraktuvi, kurā ir tikai viena ražotne, līdz 2018. gada 31. decembrim. Ogļraktuvi pārvalda Carbosulcis, kas pilnībā pieder Sardīnijas reģionam, kurš izdeva un apstiprināja slēgšanas plānu.

  “Attiecīgās akmeņogļu ražotnes ir jāslēdz pilnībā un saskaņā ar slēgšanas plānu.” |
| --- | --- |

(69)

Itālijas iestādes ir apņēmušās pilnībā slēgt Nuraxi Figus ogļraktuvi, kurā ir tikai viena ražotne, līdz 2018. gada 31. decembrim. Ogļraktuvi pārvalda Carbosulcis, kas pilnībā pieder Sardīnijas reģionam, kurš izdeva un apstiprināja slēgšanas plānu.

Nuraxi Figus

Carbosulcis

“Attiecīgās akmeņogļu ražotnes ir jāslēdz pilnībā un saskaņā ar slēgšanas plānu.”

| (70) | Slēgšanas plānā ir ietverti Itālijas un Sardīnijas reģiona pieņemtie normatīvie un citu veidu pasākumi, kas aprakstīti 11.–61. apsvērumā un ko plānots īstenot līdztekus ražotnes darbības pakāpeniskai samazināšanai plānotajā termiņā.

  “Paziņotais atbalsts nedrīkst pārsniegt starpību starp (paredzamajām) ražošanas izmaksām un paredzamajiem ieņēmumiem ogļrūpniecības gadā. Faktiski izmaksātā atbalsta apjomu, pamatojoties uz kārtējām izmaksām un ienākumiem, precizē katru gadu ne vēlāk kā nākamā ogļrūpniecības gada beigās pēc tā gada, par kuru atbalsts bijis piešķirts.” |
| --- | --- |

(70)

Slēgšanas plānā ir ietverti Itālijas un Sardīnijas reģiona pieņemtie normatīvie un citu veidu pasākumi, kas aprakstīti 11.–61. apsvērumā un ko plānots īstenot līdztekus ražotnes darbības pakāpeniskai samazināšanai plānotajā termiņā.

“Paziņotais atbalsts nedrīkst pārsniegt starpību starp (paredzamajām) ražošanas izmaksām un paredzamajiem ieņēmumiem ogļrūpniecības gadā. Faktiski izmaksātā atbalsta apjomu, pamatojoties uz kārtējām izmaksām un ienākumiem, precizē katru gadu ne vēlāk kā nākamā ogļrūpniecības gada beigās pēc tā gada, par kuru atbalsts bijis piešķirts.”

| (71) | Kā parādīts iepriekš 1. tabulā, katra gada atbalsts akmeņogļu ražošanai slēdzamajā ražotnē nepārsniedz starpību starp (paredzamajām) izmaksām un (paredzamajiem) ieņēmumiem.

  “Atbalsta apjoma par tonnu ogļu ekvivalenta rezultātā Savienības ogļu cenas izmantošanas vietā nedrīkst būt mazākas par cenām līdzīgas kvalitātes oglēm no trešajām valstīm.” |
| --- | --- |

(71)

Kā parādīts iepriekš 1. tabulā, katra gada atbalsts akmeņogļu ražošanai slēdzamajā ražotnē nepārsniedz starpību starp (paredzamajām) izmaksām un (paredzamajiem) ieņēmumiem.

“Atbalsta apjoma par tonnu ogļu ekvivalenta rezultātā Savienības ogļu cenas izmantošanas vietā nedrīkst būt mazākas par cenām līdzīgas kvalitātes oglēm no trešajām valstīm.”

| (72) | Itālija uzskata, ka nav konstatējama saikne starp maksājumiem par Sulcis akmeņoglēm un tirdzniecības atsauces cenu, līdzīgi kā Komisijas secinājumos Ungārijas gadījumā (SA.33861 (12/N)). |
| --- | --- |

(72)

Itālija uzskata, ka nav konstatējama saikne starp maksājumiem par Sulcis akmeņoglēm un tirdzniecības atsauces cenu, līdzīgi kā Komisijas secinājumos Ungārijas gadījumā (SA.33861 (12/N)).

Sulcis

| (73) | Itālija uzskata, ka Sulcis zemās kvalitātes akmeņogles nav iespējams iepirkt no trešajām valstīm un ka tirgū nav pieprasījuma pēc tik zemas kvalitātes akmeņoglēm. Nosakot pārdošanas cenu, kuru Portovesme termoelektrostacija maksā Carbosulcis, tiek ņemtas vērā pasaules tirgū regulāri tirgoto akmeņogļu cenu svārstības, un standarta kvalitātes kategoriju akmeņogļu kotācija tiek samazināta, lai ņemtu vērā konkrēto iepērkamo kategoriju. Kā norāda Itālija, tādējādi nav iespējams noteikt atsauces cenu līdzīgas kvalitātes akmeņoglēm, kas nāk no trešajām valstīm. |
| --- | --- |

(73)

Itālija uzskata, ka Sulcis zemās kvalitātes akmeņogles nav iespējams iepirkt no trešajām valstīm un ka tirgū nav pieprasījuma pēc tik zemas kvalitātes akmeņoglēm. Nosakot pārdošanas cenu, kuru Portovesme termoelektrostacija maksā Carbosulcis, tiek ņemtas vērā pasaules tirgū regulāri tirgoto akmeņogļu cenu svārstības, un standarta kvalitātes kategoriju akmeņogļu kotācija tiek samazināta, lai ņemtu vērā konkrēto iepērkamo kategoriju. Kā norāda Itālija, tādējādi nav iespējams noteikt atsauces cenu līdzīgas kvalitātes akmeņoglēm, kas nāk no trešajām valstīm.

Sulcis

Portovesme

Carbosulcis

| (74) | 1985. gada 27. jūnija Likuma Nr. 351, ar ko nosaka Sulcis akmeņogļu baseina ekspluatācijas atsākšanas noteikumus, 3. pantā noteikts: “No Sulcis akmeņogļu baseina iegūtās akmeņogles var izmantot tikai tādās termoelektrostacijās un elektroenerģijas un tvaika kopīgas vai atsevišķas ģenerēšanas stacijās, kas atrodas Sardīnijā, vai Sardīnijā esošās rūpnieciskās ražotnēs, kurās ražošanas vai sadedzināšanas procesā sērs tiek fiksēts vai fiksēts un kombinēts, vai tikai kombinēts ar iegūto produktu.”Sulcis akmeņogles teorētiski var konkurēt tikai ar citām akmeņoglēm Sardīnijā, un vēl svarīgāk ir tas, ka tās nevar pārdot pasaules tirgū. |
| --- | --- |

(74)

1985. gada 27. jūnija Likuma Nr. 351, ar ko nosaka Sulcis akmeņogļu baseina ekspluatācijas atsākšanas noteikumus, 3. pantā noteikts: “No Sulcis akmeņogļu baseina iegūtās akmeņogles var izmantot tikai tādās termoelektrostacijās un elektroenerģijas un tvaika kopīgas vai atsevišķas ģenerēšanas stacijās, kas atrodas Sardīnijā, vai Sardīnijā esošās rūpnieciskās ražotnēs, kurās ražošanas vai sadedzināšanas procesā sērs tiek fiksēts vai fiksēts un kombinēts, vai tikai kombinēts ar iegūto produktu.”Sulcis akmeņogles teorētiski var konkurēt tikai ar citām akmeņoglēm Sardīnijā, un vēl svarīgāk ir tas, ka tās nevar pārdot pasaules tirgū.

Sulcis

Sulcis

Sulcis

| (75) | Komisija nevar izslēgt, ka faktiski ir iespējams aprēķināt atsauces cenu līdzīgas kvalitātes akmeņoglēm. Ņemot to vērā, Itālija ir apņēmusies ik gadu uzraudzīt Sulcis akmeņogļu cenu, kas aprēķināta to pārdošanai Portovesme termoelektrostacijai, izmantojot attiecīgo formulu, kas sniegta pirkuma līgumā, lai pārbaudītu, vai Sulcis akmeņogļu cena ir zemāka par to līdzīgas kvalitātes akmeņogļu cenu, kuras nāk no trešajām valstīm. Atbalsta apjoms par tonnas ekvivalentu tiks precizēts atbilstoši faktiskajai pārdošanas cenai katrā ogļrūpniecības gadā. |
| --- | --- |

(75)

Komisija nevar izslēgt, ka faktiski ir iespējams aprēķināt atsauces cenu līdzīgas kvalitātes akmeņoglēm. Ņemot to vērā, Itālija ir apņēmusies ik gadu uzraudzīt Sulcis akmeņogļu cenu, kas aprēķināta to pārdošanai Portovesme termoelektrostacijai, izmantojot attiecīgo formulu, kas sniegta pirkuma līgumā, lai pārbaudītu, vai Sulcis akmeņogļu cena ir zemāka par to līdzīgas kvalitātes akmeņogļu cenu, kuras nāk no trešajām valstīm. Atbalsta apjoms par tonnas ekvivalentu tiks precizēts atbilstoši faktiskajai pārdošanas cenai katrā ogļrūpniecības gadā.

Sulcis

Portovesme

Sulcis

| (76) | Atbilstoši Komisijas izskatītajiem precedentiem (7) Komisija uzskata, ka šajā gadījumā šis nosacījums ir izpildīts.

  “Attiecīgajai akmeņogļu ražotnei ir jādarbojas 2009. gada 31. decembrī.” |
| --- | --- |

(76)

Atbilstoši Komisijas izskatītajiem precedentiem (7) Komisija uzskata, ka šajā gadījumā šis nosacījums ir izpildīts.

7

“Attiecīgajai akmeņogļu ražotnei ir jādarbojas 2009. gada 31. decembrī.”

| (77) | Nuraxi Figus ogļraktuve 2009. gadā darbojās.

  “Dalībvalsts piešķirtā slēgšanas atbalsta kopsumma ir pakāpeniski jāsamazina – līdz 2013. gada beigām ne mazāk kā par 25 %, līdz 2015. gada beigām ne mazāk kā par 40 %, līdz 2016. gada beigām ne mazāk kā par 60 % un līdz 2017. gada beigām ne mazāk kā par 75 % no 2011. gadā piešķirtā atbalsta.” |
| --- | --- |

(77)

Nuraxi Figus ogļraktuve 2009. gadā darbojās.

Nuraxi Figus

“Dalībvalsts piešķirtā slēgšanas atbalsta kopsumma ir pakāpeniski jāsamazina – līdz 2013. gada beigām ne mazāk kā par 25 %, līdz 2015. gada beigām ne mazāk kā par 40 %, līdz 2016. gada beigām ne mazāk kā par 60 % un līdz 2017. gada beigām ne mazāk kā par 75 % no 2011. gadā piešķirtā atbalsta.”

| (78) | Spriežot pēc 1. tabulas, Komisija secina, ka piešķiramais valsts atbalsts tiek pakāpeniski samazināts un atbilst minimālajam samazinājuma apjomam, kas noteikts Padomes lēmumā. Tādējādi Padomes lēmumā noteiktais samazinājuma kritērijs ir izpildīts.

  “Slēgšanas atbalsta kopsumma, ko dalībvalsts piešķir ogļu rūpniecībai, nevienā gadā pēc 2010. gada nedrīkst pārsniegt atbalsta summu, ko šī dalībvalsts piešķīrusi un Komisija apstiprinājusi 2010. gadam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1407/2002 3. un 5. pantu.” |
| --- | --- |

(78)

Spriežot pēc 1. tabulas, Komisija secina, ka piešķiramais valsts atbalsts tiek pakāpeniski samazināts un atbilst minimālajam samazinājuma apjomam, kas noteikts Padomes lēmumā. Tādējādi Padomes lēmumā noteiktais samazinājuma kritērijs ir izpildīts.

“Slēgšanas atbalsta kopsumma, ko dalībvalsts piešķir ogļu rūpniecībai, nevienā gadā pēc 2010. gada nedrīkst pārsniegt atbalsta summu, ko šī dalībvalsts piešķīrusi un Komisija apstiprinājusi 2010. gadam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1407/2002 3. un 5. pantu.”

| (79) | Komisija nav apstiprinājusi atbalstu 2010. gadam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1407/2002 3. un 5. pantu. Jebkurā gadījumā, tā kā Regula (EK) Nr. 1407/2002 zaudēja spēku 2010. gada 31. decembrī, konkrētie šīs regulas noteikumi nav piemērojami šim pasākumam (8). Tātad 2010. gadā nav atbalsta summas, ko varētu izmantot atskaitei atbilstoši Padomes lēmuma 3. panta 1. punkta g) apakšpunktam, un šis nosacījums nav piemērojams izskatāmajam gadījumam.

  “Dalībvalstij jāizstrādā plāns, lai veiktu pasākumus ar mērķi samazināt ietekmi uz vidi, ko rada akmeņogļu ražošana tajās ražotnēs, kurām piešķirts atbalsts, ievērojot šo pantu, piemēram, energoefektivitātes, atjaunīgu enerģijas avotu vai oglekļa dioksīda uztveršanas un uzglabāšanas jomā.” |
| --- | --- |

(79)

Komisija nav apstiprinājusi atbalstu 2010. gadam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1407/2002 3. un 5. pantu. Jebkurā gadījumā, tā kā Regula (EK) Nr. 1407/2002 zaudēja spēku 2010. gada 31. decembrī, konkrētie šīs regulas noteikumi nav piemērojami šim pasākumam (8). Tātad 2010. gadā nav atbalsta summas, ko varētu izmantot atskaitei atbilstoši Padomes lēmuma 3. panta 1. punkta g) apakšpunktam, un šis nosacījums nav piemērojams izskatāmajam gadījumam.

8

“Dalībvalstij jāizstrādā plāns, lai veiktu pasākumus ar mērķi samazināt ietekmi uz vidi, ko rada akmeņogļu ražošana tajās ražotnēs, kurām piešķirts atbalsts, ievērojot šo pantu, piemēram, energoefektivitātes, atjaunīgu enerģijas avotu vai oglekļa dioksīda uztveršanas un uzglabāšanas jomā.”

| (80) | Itālijas iestādes ir sagatavojušas vides aizsardzības plānu ar mērķi samazināt akmeņogļu ražošanas ietekmi uz vidi, un tajā ietvertas atjaunojamo energoresursu enerģijas iekārtas un akmeņogļu desulfurizācija. |
| --- | --- |

(80)

Itālijas iestādes ir sagatavojušas vides aizsardzības plānu ar mērķi samazināt akmeņogļu ražošanas ietekmi uz vidi, un tajā ietvertas atjaunojamo energoresursu enerģijas iekārtas un akmeņogļu desulfurizācija.

| (81) | Padomes lēmuma 3. panta 1. punkta h) apakšpunktā kā ietekmes mazināšanas plānā iekļaujamo pasākumu piemērs skaidri minētas iniciatīvas atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā. Komisija norāda, ka attiecīgie Itālijas pasākumi ir tieši saistīti ar ogļraktuvi, kurā joprojām notiek akmeņogļu ražošana un kuru plānots slēgt. |
| --- | --- |

(81)

Padomes lēmuma 3. panta 1. punkta h) apakšpunktā kā ietekmes mazināšanas plānā iekļaujamo pasākumu piemērs skaidri minētas iniciatīvas atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā. Komisija norāda, ka attiecīgie Itālijas pasākumi ir tieši saistīti ar ogļraktuvi, kurā joprojām notiek akmeņogļu ražošana un kuru plānots slēgt.

| (82) | Attiecībā uz desulfurizācijas projektu, ņemot vērā to, ka projekta dzīvotspēja nav skaidra un ir atkarīga no uzsākamā izmēģinājuma projekta rezultātiem, Komisija nevar konstatēt, ka ar šo pasākumu tiks nodrošināts būtisks vides apstākļu uzlabojums, kas saistāms ar akmeņogļu ražošanu šajā reģionā atbilstoši Padomes lēmuma 3. panta 1. punkta h) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(82)

Attiecībā uz desulfurizācijas projektu, ņemot vērā to, ka projekta dzīvotspēja nav skaidra un ir atkarīga no uzsākamā izmēģinājuma projekta rezultātiem, Komisija nevar konstatēt, ka ar šo pasākumu tiks nodrošināts būtisks vides apstākļu uzlabojums, kas saistāms ar akmeņogļu ražošanu šajā reģionā atbilstoši Padomes lēmuma 3. panta 1. punkta h) apakšpunktam.

| (83) | Ņemot vērā iepriekš 80. un 81. apsvērumā pausto, Komisija uzskata, ka atbilstība nosacījumiem, kas izklāstīti Padomes lēmuma 3. panta 1. punkta h) apakšpunktā, ir jau nodrošināta tikai ar Itālijas iestāžu iesniegtajā vides aizsardzības plānā ietvertajām atjaunojamo energoresursu enerģijas iekārtām. |
| --- | --- |

(83)

Ņemot vērā iepriekš 80. un 81. apsvērumā pausto, Komisija uzskata, ka atbilstība nosacījumiem, kas izklāstīti Padomes lēmuma 3. panta 1. punkta h) apakšpunktā, ir jau nodrošināta tikai ar Itālijas iestāžu iesniegtajā vides aizsardzības plānā ietvertajām atjaunojamo energoresursu enerģijas iekārtām.

| (84) | Jāņem vērā, ka dažiem no Itālijas minētajiem pasākumiem var būt nepieciešams piešķirt valsts atbalstu. Šo pasākumu akceptēšana ietekmes uz vidi mazināšanas plāna ietvaros, lai atļautu atbalstu ogļrūpniecībai atbilstoši Padomes lēmumam, nav uzskatāma par atļauju šādiem pasākumiem saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu. Itālijas pienākums joprojām ir nodrošināt, ka par pasākumiem, kuri varētu tikt uzskatīti par valsts atbalstu, tiek attiecīgi paziņots Komisijai saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(84)

Jāņem vērā, ka dažiem no Itālijas minētajiem pasākumiem var būt nepieciešams piešķirt valsts atbalstu. Šo pasākumu akceptēšana ietekmes uz vidi mazināšanas plāna ietvaros, lai atļautu atbalstu ogļrūpniecībai atbilstoši Padomes lēmumam, nav uzskatāma par atļauju šādiem pasākumiem saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu. Itālijas pienākums joprojām ir nodrošināt, ka par pasākumiem, kuri varētu tikt uzskatīti par valsts atbalstu, tiek attiecīgi paziņots Komisijai saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu.

| (85) | Šis lēmums neskar Itālijas pienākumus, kas noteikti ES vides jomas tiesību aktos. |
| --- | --- |

(85)

Šis lēmums neskar Itālijas pienākumus, kas noteikti ES vides jomas tiesību aktos.

| (86) | Iepriekš izklāstītais novērtējums apliecina, ka ir izpildīti visi pamata kritēriji, kas minēti Padomes lēmuma 3. pantā attiecībā uz ražošanas atbalstu, kurš piešķirams saskaņā ar slēgšanas plānu. |
| --- | --- |

(86)

Iepriekš izklāstītais novērtējums apliecina, ka ir izpildīti visi pamata kritēriji, kas minēti Padomes lēmuma 3. pantā attiecībā uz ražošanas atbalstu, kurš piešķirams saskaņā ar slēgšanas plānu.

3.3.2.   Valsts atbalsts ārkārtas izdevumu segšanai

Valsts atbalsts ārkārtas izdevumu segšanai

| (87) | Saskaņā ar Padomes lēmuma 4. panta 1. punktu valsts atbalstu, kas piešķirts ogļraktuvēm, lai segtu izmaksas, kuras rodas, slēdzot akmeņogļu ražotnes, un nav saistītas ar kārtējo ražošanu, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja izmaksātā atbalsta summa nepārsniedz šīs izmaksas. |
| --- | --- |

(87)

Saskaņā ar Padomes lēmuma 4. panta 1. punktu valsts atbalstu, kas piešķirts ogļraktuvēm, lai segtu izmaksas, kuras rodas, slēdzot akmeņogļu ražotnes, un nav saistītas ar kārtējo ražošanu, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja izmaksātā atbalsta summa nepārsniedz šīs izmaksas.

| (88) | Ārkārtas izdevumi, par ko paziņojušas Itālijas iestādes, ietver:






  — | izmaksas, kas radušās ogļraktuves slēgšanas dēļ un kas definētas Padomes lēmuma pielikuma 1. punkta f), g), h) un l) apakšpunktā, |
| --- | --- | --- |

(88)

Ārkārtas izdevumi, par ko paziņojušas Itālijas iestādes, ietver:

—

izmaksas, kas radušās ogļraktuves slēgšanas dēļ un kas definētas Padomes lēmuma pielikuma 1. punkta f), g), h) un l) apakšpunktā,

| — | sociālās izmaksas un izmaksas, kas radušās saistībā ar personāla profesionālās pārkvalifikācijas programmām pēc ogļraktuves slēgšanas un kas definētas Padomes lēmuma pielikuma 1. punkta b) un d) apakšpunktā. |
| --- | --- |

—

sociālās izmaksas un izmaksas, kas radušās saistībā ar personāla profesionālās pārkvalifikācijas programmām pēc ogļraktuves slēgšanas un kas definētas Padomes lēmuma pielikuma 1. punkta b) un d) apakšpunktā.

| (89) | Komisija norāda, ka Itālija nav plānojusi liela apjoma atbalstu, kas pārsniegtu izmaksas, kuras radušās saistībā ar akmeņogļu ražošanas izbeigšanu. Turklāt plānotie ārkārtas izdevumi un tās izmaksu kategorijas, ko plānots segt, atbilst attiecināmajām kategorijām, kas definētas Padomes lēmuma pielikumā 4. panta piemērošanai. Saskaņā ar slēgšanas plānu atbalstu varēs piešķirt tikai tad, ja tiks iesniegti apliecinoši dokumenti. |
| --- | --- |

(89)

Komisija norāda, ka Itālija nav plānojusi liela apjoma atbalstu, kas pārsniegtu izmaksas, kuras radušās saistībā ar akmeņogļu ražošanas izbeigšanu. Turklāt plānotie ārkārtas izdevumi un tās izmaksu kategorijas, ko plānots segt, atbilst attiecināmajām kategorijām, kas definētas Padomes lēmuma pielikumā 4. panta piemērošanai. Saskaņā ar slēgšanas plānu atbalstu varēs piešķirt tikai tad, ja tiks iesniegti apliecinoši dokumenti.

| (90) | Atbalsts ārkārtas izdevumu segšanai būs nepieciešams arī pēc ražošanas izbeigšanas 2018. gadā. Jebkurā gadījumā atbalsts tiks piešķirts līdz 2027. gadam, tātad tas beigsies pirms Padomes lēmuma darbības termiņa beigām. |
| --- | --- |

(90)

Atbalsts ārkārtas izdevumu segšanai būs nepieciešams arī pēc ražošanas izbeigšanas 2018. gadā. Jebkurā gadījumā atbalsts tiks piešķirts līdz 2027. gadam, tātad tas beigsies pirms Padomes lēmuma darbības termiņa beigām.

| (91) | Teorētiski – ieņēmumi varētu pieaugt, pārdodot iekārtas un mehānismus. Tomēr Itālija uzskata, ka tas ir maz ticams, ņemot vērā minēto iekārtu vecumu 2018. gada beigās. Turklāt pat, ja iekārtām un mehānismiem joprojām būtu kāda neliela atlikusī vērtība, tos nebūtu iespējams pārdot starp Carbosulcis un Gonnessa pašvaldību noslēgtā 1990. gada 15. februāra līguma dēļ. Minētā līguma 16. pantā noteikts, ka Carbosulcis apņemas nodrošināt, ka, pārtraucot akmeņogļu ieguvi, visi nekustamie un kustamie īpašumi (biroji, instalācijas, ogļrūpniecības iekārta un mehānismi utt.) tiks saglabāti atbilstoši sākotnējam plānojumam, lai ogļraktuvi un tās iekārtas varētu saglabāt kā vietējo vēstures pieminekli. |
| --- | --- |

(91)

Teorētiski – ieņēmumi varētu pieaugt, pārdodot iekārtas un mehānismus. Tomēr Itālija uzskata, ka tas ir maz ticams, ņemot vērā minēto iekārtu vecumu 2018. gada beigās. Turklāt pat, ja iekārtām un mehānismiem joprojām būtu kāda neliela atlikusī vērtība, tos nebūtu iespējams pārdot starp Carbosulcis un Gonnessa pašvaldību noslēgtā 1990. gada 15. februāra līguma dēļ. Minētā līguma 16. pantā noteikts, ka Carbosulcis apņemas nodrošināt, ka, pārtraucot akmeņogļu ieguvi, visi nekustamie un kustamie īpašumi (biroji, instalācijas, ogļrūpniecības iekārta un mehānismi utt.) tiks saglabāti atbilstoši sākotnējam plānojumam, lai ogļraktuvi un tās iekārtas varētu saglabāt kā vietējo vēstures pieminekli.

Carbosulcis

Gonnessa

Carbosulcis

| (92) | Tādēļ iekārtas un mehānismus izņems no ekspluatācijas un izmantos, lai izveidotu muzeju un industriālās arhitektūras objektu, un tos saglabās kā vietējo vēstures pieminekli. |
| --- | --- |

(92)

Tādēļ iekārtas un mehānismus izņems no ekspluatācijas un izmantos, lai izveidotu muzeju un industriālās arhitektūras objektu, un tos saglabās kā vietējo vēstures pieminekli.

| (93) | Itālijas iestādes apgalvo, ka nav sagaidāms, ka ogļraktuves slēgšana un vides attīrīšana varētu nodrošināt zemes vērtības pieaugumu, jo, izņemot zonas, ko izmantos atjaunojamo energoresursu enerģijas iekārtām, teritorija būs pamesta rūpnieciska zeme, kuras turpmākais izmantojums nav paredzams. |
| --- | --- |

(93)

Itālijas iestādes apgalvo, ka nav sagaidāms, ka ogļraktuves slēgšana un vides attīrīšana varētu nodrošināt zemes vērtības pieaugumu, jo, izņemot zonas, ko izmantos atjaunojamo energoresursu enerģijas iekārtām, teritorija būs pamesta rūpnieciska zeme, kuras turpmākais izmantojums nav paredzams.

| (94) | Izņemot zonas, ko izmantos atjaunojamo energoresursu enerģijas iekārtām, pēc zemes attīrīšanas tā tiks uzturēta pašreizējā stāvoklī, lai saglabātu vēsturisko piemiņu par ogļrūpniecību, kā noteikts Carbosulcis un Gonnessa pašvaldības līgumā. Jebkurā gadījumā – attiecībā uz Padomes lēmuma pielikuma 1. punkta h) apakšpunktā minētajām izmaksām – Carbosulcis nav zemes īpašnieks un negūst labumu no zemes vērtības iespējamā pieauguma (9). |
| --- | --- |

(94)

Izņemot zonas, ko izmantos atjaunojamo energoresursu enerģijas iekārtām, pēc zemes attīrīšanas tā tiks uzturēta pašreizējā stāvoklī, lai saglabātu vēsturisko piemiņu par ogļrūpniecību, kā noteikts Carbosulcis un Gonnessa pašvaldības līgumā. Jebkurā gadījumā – attiecībā uz Padomes lēmuma pielikuma 1. punkta h) apakšpunktā minētajām izmaksām – Carbosulcis nav zemes īpašnieks un negūst labumu no zemes vērtības iespējamā pieauguma (9).

Carbosulcis

Gonnessa

Carbosulcis

9

| (95) | Itālijas iestādes apstiprina, ka izmaksu segšana atbalsta ietvaros nav saistīta ar tādu izmaksu finansēšanu, kas radušās saistībā ar tādu vides aizsardzības noteikumu neievērošanu, kā:






  — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/21/EK (10), |
| --- | --- | --- |

(95)

Itālijas iestādes apstiprina, ka izmaksu segšana atbalsta ietvaros nav saistīta ar tādu izmaksu finansēšanu, kas radušās saistībā ar tādu vides aizsardzības noteikumu neievērošanu, kā:

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/21/EK (10),

10

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/35/EK (11), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/35/EK (11),

11

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (12), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (12),

12

| — | Padomes Direktīva 92/43/EEK (13), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 92/43/EEK (13),

13

| — | Padomes Direktīva 85/337/EEK (14). |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 85/337/EEK (14).

14

| (96) | Atbalsts netiks apvienots ar citiem valsts atbalsta veidiem LESD 107. panta 1. punkta nozīmē vai ar citiem Eiropas Savienības finansējuma veidiem attiecībā uz tām pašām attiecināmajām izmaksām (Padomes lēmuma 5. pants). Komisija vēlas papildus atgādināt Itālijas iestādēm, ka gadījumā, ja tiek nodrošināts līdzfinansējums no Savienības struktūrfondiem, jāievēro noteikumi, kas attiecas uz šiem fondiem. |
| --- | --- |

(96)

Atbalsts netiks apvienots ar citiem valsts atbalsta veidiem LESD 107. panta 1. punkta nozīmē vai ar citiem Eiropas Savienības finansējuma veidiem attiecībā uz tām pašām attiecināmajām izmaksām (Padomes lēmuma 5. pants). Komisija vēlas papildus atgādināt Itālijas iestādēm, ka gadījumā, ja tiek nodrošināts līdzfinansējums no Savienības struktūrfondiem, jāievēro noteikumi, kas attiecas uz šiem fondiem.

| (97) | Turklāt atbilstoši Padomes lēmuma 5. pantam viss atbalsts, ko saņem Nuraxi Figus ogļraktuve, jānorāda peļņas un zaudējumu aprēķinā kā patstāvīga ieņēmumu pozīcija atsevišķi no apgrozījuma. Carbosulcis arī jāveic atsevišķa grāmatvedības uzskaite attiecībā uz ražošanu un attiecībā uz slēgšanas darbiem (6. pants). Var secināt, ka atbalsts atbilst Padomes lēmumā izklāstītajiem nosacījumiem attiecībā uz kumulāciju un saņēmēja grāmatvedības nodalīšanu gadījumā, ja tiek veiktas citas saimnieciskās darbības, kas nav saistītas ar akmeņogļu ieguvi. |
| --- | --- |

(97)

Turklāt atbilstoši Padomes lēmuma 5. pantam viss atbalsts, ko saņem Nuraxi Figus ogļraktuve, jānorāda peļņas un zaudējumu aprēķinā kā patstāvīga ieņēmumu pozīcija atsevišķi no apgrozījuma. Carbosulcis arī jāveic atsevišķa grāmatvedības uzskaite attiecībā uz ražošanu un attiecībā uz slēgšanas darbiem (6. pants). Var secināt, ka atbalsts atbilst Padomes lēmumā izklāstītajiem nosacījumiem attiecībā uz kumulāciju un saņēmēja grāmatvedības nodalīšanu gadījumā, ja tiek veiktas citas saimnieciskās darbības, kas nav saistītas ar akmeņogļu ieguvi.

Nuraxi Figus

Carbosulcis

| (98) | Itālija kopā ar paziņojumu par slēgšanas plānu ir iesniegusi ļoti detalizētu informāciju. Konkrēti, Itālija ir iesniegusi detalizētas ar ogļraktuvi saistīto izmaksu aplēses konkrētās sadaļās katrā slēgšanas plāna gadā. Komisija uzskata, ka Itālijas sniegtā informācija (tostarp šā lēmuma 1. un 2. pielikumā ietvertā informācija) apmierina arī Padomes lēmuma 7. panta 4. punkta prasības attiecībā uz visu pasākuma īstenošanas periodu. |
| --- | --- |

(98)

Itālija kopā ar paziņojumu par slēgšanas plānu ir iesniegusi ļoti detalizētu informāciju. Konkrēti, Itālija ir iesniegusi detalizētas ar ogļraktuvi saistīto izmaksu aplēses konkrētās sadaļās katrā slēgšanas plāna gadā. Komisija uzskata, ka Itālijas sniegtā informācija (tostarp šā lēmuma 1. un 2. pielikumā ietvertā informācija) apmierina arī Padomes lēmuma 7. panta 4. punkta prasības attiecībā uz visu pasākuma īstenošanas periodu.

| (99) | Turklāt saskaņā ar Padomes lēmuma 7. panta 5. punktu Itālijas iestādes ir apņēmušās nodrošināt, ka sešu mēnešu laikā pēc katra pārskata perioda beigām Eiropas Komisija saņem ogļraktuves pārskatus. |
| --- | --- |

(99)

Turklāt saskaņā ar Padomes lēmuma 7. panta 5. punktu Itālijas iestādes ir apņēmušās nodrošināt, ka sešu mēnešu laikā pēc katra pārskata perioda beigām Eiropas Komisija saņem ogļraktuves pārskatus.

| (100) | No tā izriet, ka atbalsts atbilst attiecīgajiem Padomes lēmumā izklāstītajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(100)

No tā izriet, ka atbalsts atbilst attiecīgajiem Padomes lēmumā izklāstītajiem nosacījumiem.

| (101) | Tādēļ Komisija secina, ka gan slēgšanas plānu, gan jau piešķirto atbalstu un atbalstu, kuru piedāvāts piešķirt turpmāk, var apstiprināt. |
| --- | --- |

(101)

Tādēļ Komisija secina, ka gan slēgšanas plānu, gan jau piešķirto atbalstu un atbalstu, kuru piedāvāts piešķirt turpmāk, var apstiprināt.

4.   SECINĀJUMS

SECINĀJUMS

| (102) | Komisija pauž nožēlu par to, ka Itālija daļu no atbalsta ir piešķīrusi, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(102)

Komisija pauž nožēlu par to, ka Itālija daļu no atbalsta ir piešķīrusi, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu.

| (103) | Tomēr Komisija ir nolēmusi, ka no 2011. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrimCarbosulcis piešķirtais atbalsts uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Padomes lēmumu. |
| --- | --- |

(103)

Tomēr Komisija ir nolēmusi, ka no 2011. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrimCarbosulcis piešķirtais atbalsts uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Padomes lēmumu.

Carbosulcis

| (104) | Komisija atgādina Itālijas iestādēm, ka saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu visi plāni refinansēt vai mainīt šo pasākumu ir jādara zināmi Komisijai atbilstoši Komisijas Regulai (EK) Nr. 794/2004 (15). Turklāt Padomes lēmuma 7. panta 3. punktā noteiktie paziņojumi jāiesniedz arī tad, ja tiek mainīts slēgšanas plāns. Atbilstoši 7. panta 4. punktam paziņojumi jāiesniedz arī tad, ja atbalsts, ko Itālija plāno ogļrūpniecības gada laikā piešķirt ogļrūpniecībai, pārsniedz šajā lēmumā apstiprināto apjomu, vai tad, ja paredzamo ražošanas izmaksu, saistībā ar kurām slēgšanas plānā paredzēts piešķirt atbalstu, aprēķina dati atšķiras no tiem, kas norādīti šajā paziņojumā. Itālijai būs jāiesniedz atsevišķs paziņojums par katru gadu, ja gada pasākumi neatbildīs apstiprinātajam slēgšanas plānam. Tai būs pienācīgi jāinformē Komisija par katrā gadā faktiski izmaksātā atbalsta summu un aprēķinu līdz slēgšanas plāna beigām, kā noteikts Padomes lēmuma 7. panta 5. punktā. |
| --- | --- |

(104)

Komisija atgādina Itālijas iestādēm, ka saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu visi plāni refinansēt vai mainīt šo pasākumu ir jādara zināmi Komisijai atbilstoši Komisijas Regulai (EK) Nr. 794/2004 (15). Turklāt Padomes lēmuma 7. panta 3. punktā noteiktie paziņojumi jāiesniedz arī tad, ja tiek mainīts slēgšanas plāns. Atbilstoši 7. panta 4. punktam paziņojumi jāiesniedz arī tad, ja atbalsts, ko Itālija plāno ogļrūpniecības gada laikā piešķirt ogļrūpniecībai, pārsniedz šajā lēmumā apstiprināto apjomu, vai tad, ja paredzamo ražošanas izmaksu, saistībā ar kurām slēgšanas plānā paredzēts piešķirt atbalstu, aprēķina dati atšķiras no tiem, kas norādīti šajā paziņojumā. Itālijai būs jāiesniedz atsevišķs paziņojums par katru gadu, ja gada pasākumi neatbildīs apstiprinātajam slēgšanas plānam. Tai būs pienācīgi jāinformē Komisija par katrā gadā faktiski izmaksātā atbalsta summu un aprēķinu līdz slēgšanas plāna beigām, kā noteikts Padomes lēmuma 7. panta 5. punktā.

15

| (105) | Komisija turklāt atgādina Itālijas iestādēm, ka saskaņā ar Padomes lēmuma 7. panta 5. punktu tām jāinformē Komisija par tā atbalsta summu un aprēķinu, kas faktiski izmaksāts ogļrūpniecības gada laikā, ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc attiecīgā gada beigām. Ja tiek veiktas jebkādas izmaiņas attiecīgajā ogļrūpniecības gadā sākotnēji izmaksātajās summās, Itālijas iestādēm jāinformē Komisija pirms nākamā ogļrūpniecības gada beigām. |
| --- | --- |

(105)

Komisija turklāt atgādina Itālijas iestādēm, ka saskaņā ar Padomes lēmuma 7. panta 5. punktu tām jāinformē Komisija par tā atbalsta summu un aprēķinu, kas faktiski izmaksāts ogļrūpniecības gada laikā, ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc attiecīgā gada beigām. Ja tiek veiktas jebkādas izmaiņas attiecīgajā ogļrūpniecības gadā sākotnēji izmaksātajās summās, Itālijas iestādēm jāinformē Komisija pirms nākamā ogļrūpniecības gada beigām.

| (106) | Saskaņā ar Padomes lēmuma 3. panta 3. punktu, ja ogļraktuve, kurai piešķirts atbalsts, nav slēgta datumā, kas noteikts Komisijas apstiprinātajā slēgšanas plānā, Itālijai jāatmaksā viss piešķirtais atbalsts attiecībā uz visu slēgšanas plānā paredzēto laikposmu, |
| --- | --- |

(106)

Saskaņā ar Padomes lēmuma 3. panta 3. punktu, ja ogļraktuve, kurai piešķirts atbalsts, nav slēgta datumā, kas noteikts Komisijas apstiprinātajā slēgšanas plānā, Itālijai jāatmaksā viss piešķirtais atbalsts attiecībā uz visu slēgšanas plānā paredzēto laikposmu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts, ko Itālija piešķīrusi Carbosulcis S.p.A. saskaņā ar 2014. gada 9. aprīlī iesniegto slēgšanas plānu, kurā izmaiņas veiktas 2014. gada 17. jūlijā, ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Lēmumu 2010/787/ES.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2014. gada 1. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  
  OV L 336, 21.12.2010., 24. lpp. (turpmāk – “Padomes lēmums”). Ar 2009. gada 1. decembri EK līguma 87. un 88. pants attiecīgi kļuva par Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107. un 108. pantu. Abu pantu noteikumu kopumi būtībā ir vienādi. Šajā lēmumā atsauces uz LESD 107. un 108. pantu attiecīgā gadījumā jāsaprot kā atsauces uz EK līguma 87. un 88. pantu. Ar LESD tika ieviestas arī dažas izmaiņas terminoloģijā, piemēram, “Kopiena” tika aizstāta ar “Savienība” un “kopējais tirgus” ar “iekšējais tirgus”. Šajā lēmumā izmantota LESD terminoloģija.

1

(2)  
  OV C 20, 23.1.2013., 1. lpp.

2

(3)  Publicēts oficiālā vēstneša Gazzetta Ufficiale Nr. 111 pielikumā Supplemento Ordinario
  2005. gada 14. maijā.

3

Gazzetta Ufficiale

Supplemento Ordinario

(4)  Sk. 2. zemsvītras piezīmi.

4

(5)  
  1958. gada 15. aprīļa Regula Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas (OV 17, 6.10.1958., 385/58. lpp.).

5

(6)  
  1985. gada 27. jūnija Likuma Nr. 351, ar ko nosaka Sulcis akmeņogļu baseina ekspluatācijas atsākšanas noteikumus, 3. pants: “
  Norme per la riattivazione del bacino carbonifero del Sulcis: è consentito impiegare il carbone del bacino carbonifero del Sulcis nelle centrali termoelettriche e negli impianti di produzione combinata e non di energia elettrica e vapore esclusivamente ubicati in Sardegna, nonché negli impianti industriali, pure ubicati in Sardegna nei quali durante il processo produttivo o di combustione lo zolfo viene fissato, fissato e combinato ovvero combinato con il prodotto che si ottiene.
  ”

6

Sulcis

Norme per la riattivazione del bacino carbonifero del Sulcis: è consentito impiegare il carbone del bacino carbonifero del Sulcis nelle centrali termoelettriche e negli impianti di produzione combinata e non di energia elettrica e vapore esclusivamente ubicati in Sardegna, nonché negli impianti industriali, pure ubicati in Sardegna nei quali durante il processo produttivo o di combustione lo zolfo viene fissato, fissato e combinato ovvero combinato con il prodotto che si ottiene.

(7)  Lieta SA.18869 (N 92/05), valsts atbalsts ogļrūpniecībai – Ungārija, lieta SA.33033, valsts akmeņogļu rūpniecības uzņēmums Petrosani – Rumānija, un lieta SA.33861 (12/N), atbalsts ogļraktuvju slēgšanas atvieglošanai – Ungārija.

7

Petrosani

(8)  Komisijas paziņojums par noteikumiem, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai (OV C 119, 22.5.2002., 22. lpp.).

8

(9)  Pašreiz Carbosulcis pieder 200 ha, kuros atrodas biroji un iekārtas, taču ogļraktuves platība ir 5940 ha.

9

Carbosulcis

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Direktīva 2006/21/EK par ieguves rūpniecības atkritumu apsaimniekošanu un par grozījumiem Direktīvā 2004/35/EK – Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas deklarācija (OV L 102, 11.4.2006., 15. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/35/EK par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu (OV L 143, 30.4.2004., 56. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

12

(13)  Padomes 1992. gada 21. maija Direktīva 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

13

(14)  Padomes 1985. gada 27. jūnija Direktīva 85/337/EEK par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 175, 5.7.1985., 40. lpp.).

14

(15)  Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (ES) 2015/1589, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.).

15

---

1. PIELIKUMS

| Valsts: ITĀLIJA | |
| --- | --- |
| |
| Akmeņogļu baseins: SULCIS |
| |
| Uzņēmums: CARBOSULCIS SPA |
| |
| Apakšzemes ražotne: NURAXI FIGUS — Monte Sinni mine |
| |
| | Dati 2011 | Dati 2012 | Aplēšu dati 2013 | Aplēšu dati 2014 | Aplēšu dati 2015 | Aplēšu dati 2016 | Aplēšu dati 2017 | Aplēšu dati 2018 |
| |
| 1. | VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA |

Valsts: ITĀLIJA

Akmeņogļu baseins: SULCIS

Uzņēmums: CARBOSULCIS SPA

Apakšzemes ražotne: NURAXI FIGUS — Monte Sinni mine

Dati 2011

Dati 2012

Aplēšu dati 2013

Aplēšu dati 2014

Aplēšu dati 2015

Aplēšu dati 2016

Aplēšu dati 2017

Aplēšu dati 2018

1.

| a) | apakšzemes izstrāde [ogļu tonnas ekvivalents (tce)] '000 |
| --- | --- |

a)

apakšzemes izstrāde [ogļu tonnas ekvivalents (tce)] '000

[...]
   (*1)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| b) | ieguve (tce / gads /darba vienība) |
| --- | --- |

b)

ieguve (tce / gads /darba vienība)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| c) | vidējā neto siltumspēja [kcal] |
| --- | --- |

c)

vidējā neto siltumspēja [kcal]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| d) | vidējais reģistrēto darbinieku skaits |
| --- | --- |

d)

vidējais reģistrēto darbinieku skaits

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 2. | RAŽOŠANAS IZMAKSAS |
| --- | --- |

2.

| a) | darbaspēka izmaksas [EUR/tce] |
| --- | --- |

a)

darbaspēka izmaksas [EUR/tce]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| b) | materiālās izmaksas [EUR/tce] |
| --- | --- |

b)

materiālās izmaksas [EUR/tce]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| c) | tiešais vērtības zaudējums saskaņā ar parastajiem grāmatvedības noteikumiem [EUR/tce] |
| --- | --- |

c)

tiešais vērtības zaudējums saskaņā ar parastajiem grāmatvedības noteikumiem [EUR/tce]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| d) | ienākums no kapitāla [EUR/tce] |
| --- | --- |

d)

ienākums no kapitāla [EUR/tce]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| e) | izmaksas par transportu uz piegādes vietu [EUR/tce] |
| --- | --- |

e)

izmaksas par transportu uz piegādes vietu [EUR/tce]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| f) | uzņēmuma netiešās izmaksas [EUR/tce] |
| --- | --- |

f)

uzņēmuma netiešās izmaksas [EUR/tce]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| g) | citi izdevumi [EUR/tce] |
| --- | --- |

g)

citi izdevumi [EUR/tce]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| h) | pamatlīdzekļu pieaugums [EUR/tce] |
| --- | --- |

h)

pamatlīdzekļu pieaugums [EUR/tce]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| i) | atkritumu likvidēšanas izmaksas [EUR/tce] |
| --- | --- |

i)

atkritumu likvidēšanas izmaksas [EUR/tce]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| h) | kārtējās ražošanas izmaksas (par katru saražoto tce) |
| --- | --- |

h)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 3. | PIEGĀDES UN IEŅĒMUMI |
| --- | --- |

3.

| — | Informēcija par pieg?d?m termoelektrostacijām: |
| --- | --- |

—

Informēcija par pieg?d?m termoelektrostacijām:

| — | produkcija atsauces ogļrūpniecības gadā [tce] |
| --- | --- |

—

produkcija atsauces ogļrūpniecības gadā [tce]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | krājumu izmaiņas [tce] |
| --- | --- |

—

krājumu izmaiņas [tce]

[...]

[...]

[...]

| a) | kopā |
| --- | --- |

a)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | ieņēmumi: |
| --- | --- |

—

ieņēmumi:

| — | produkcija atsauces ogļrūpniecības gadā [EUR/tce] |
| --- | --- |

—

produkcija atsauces ogļrūpniecības gadā [EUR/tce]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | krājumu izmaiņas [EUR/tce] |
| --- | --- |

—

krājumu izmaiņas [EUR/tce]

[...]

| b) | vidējā pārdošanas cena [EUR/tce] |
| --- | --- |

b)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 4. | PIEDĀVĀTAIS ATBALSTS |
| --- | --- |

4.

| a) | kārtējās ražošanas zaudējumi [EUR/tce] |
| --- | --- |

a)

kārtējās ražošanas zaudējumi [EUR/tce]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| b) | kārtējās ražošanas zaudējumi [EUR] |
| --- | --- |

b)

kārtējās ražošanas zaudējumi [EUR]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| c) | piedāvātais atbalsts [EUR/tce] |
| --- | --- |

c)

piedāvātais atbalsts [EUR/tce]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| d) | piedāvātais atbalsts [EUR] |
| --- | --- |

d)

piedāvātais atbalsts [EUR]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

NB! Dati, kas norādīti sarkanā krāsā, iegūti pēc 2011. gada un 2012. gada peļņas un zaudējumu aprēķinu pārklasificēšanas.

---

(*1)  Komercnoslēpums.

---

2. PIELIKUMS

| | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| |
| b) | Citi ārkārtas izdevumi saistībā ar darbiniekiem, kuri ir zaudējuši vai kuri zaudē darbu | 7 804 000 | 3 852 000 | 2 180 000 | 9 080 000 | 692 000 | 9 920 000 | 6 212 000 | 960 000 | 404 000 | 96 000 | 212 000 | 308 000 | 96 000 | 96 000 | 3 660 000 | 45 572 000 |
| b1) | Pensionēšanās stimuls (vadītāji) | 160 000 | 160 000 | 160 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 480 000 |
| b2) | Pensionēšanās stimuls (tehniķi) | 3 132 000 | 812 000 | 580 000 | 696 000 | 116 000 | 4 640 000 | 232 000 | 0 | 116 000 | 0 | 116 000 | 116 000 | 0 | 0 | 0 | 10 556 000 |
| b3) | Pensionēšanās stimuls (strādnieki) | 4 512 000 | 2 880 000 | 1 440 000 | 1 632 000 | 576 000 | 5 280 000 | 576 000 | 960 000 | 288 000 | 96 000 | 96 000 | 192 000 | 96 000 | 96 000 | 96 000 | 18 816 000 |
| b4) | Stimuls savas uzņēmējdarbības sākšanai (tehniķi) | 0 | 0 | 0 | 4 640 000 | 0 | 0 | 1 276 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 740 000 | 7 656 000 |
| b5) | Stimuls savas uzņēmējdarbības sākšanai (strādnieki) | 0 | 0 | 0 | 2 112 000 | 0 | 0 | 4 128 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 824 000 | 8 064 000 |
| |
| d) | Uzņēmumu segtās izmaksas par darbinieku pārkvalifikāciju, lai palīdzētu tiem atrast citu darbu ārpus ogļrūpniecības, jo īpaši mācību izmaksas | 0 | 0 | 0 | 4 764 800 | 0 | 0 | 3 911 600 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 793 600 | 11 470 000 |
| d1) | Tehniķu atalgojums apmācības programmas laikā | 0 | 0 | 0 | 2 320 000 | 0 | 0 | 638 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 995 000 | 3 953 000 |
| d2) | Strādnieku atalgojums apmācības programmas laikā | 0 | 0 | 0 | 1 056 000 | 0 | 0 | 2 064 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 037 000 | 4 157 000 |
| d3) | Mācību izmaksas (atbilstoši Eiropas Sociālā fonda rokasgrāmatai par izmaksām) | 0 | 0 | 0 | 1 388 800 | 0 | 0 | 1 209 600 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 761 600 | 3 360 000 |
| |
| f) | Pārējās izmaksas, ko paredz administratīvi, juridiski vai nodokļu noteikumi, kuri īpaši attiecas uz ogļrūpniecību | | | | | | | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 0 | 800 000 |
| f1) | Kalnrūpniecības nodeva | | | | | | | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 0 | 800 000 |
| |
| g) | Papildu darbi apakšzemes drošībai sakarā ar akmeņogļu ražotņu slēgšanu | 0 | 0 | 200 000 | 0 | 0 | 0 | 4 480 800 | 3 836 800 | 3 495 800 | 3 370 800 | 3 363 800 | 3 237 800 | 3 127 800 | 3 086 800 | 0 | 28 200 400 |
| g1) | Projektēšana un ietekmes uz vidi novērtējums saistībā ar eju piepildīšanu ar pelniem | 0 | 0 | 200 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 200 000 |
| g2) | Sekundāro šahtu drošības pasākumi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 70 000 | 74 000 | 0 | 0 | 0 | 144 000 |
| g3) | Galveno šahtu drošības pasākumi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 65 000 | 72 000 | 0 | 137 000 |
| g4) | Darba izmaksas – tehniķi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 160 000 | 1 044 000 | 1 015 000 | 986 000 | 957 000 | 899 000 | 870 000 | 870 000 | 0 | 7 801 000 |
| g5) | Darba izmaksas – strādnieki | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 160 000 | 1 632 000 | 1 320 000 | 1 224 000 | 1 176 000 | 1 104 000 | 1 032 000 | 984 000 | 0 | 10 632 000 |
| g6) | Ogļraktuves konstrukciju materiālu un pakalpojumu izmaksas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 0 | 7 600 000 |
| g7) | Materiālu un pakalpojumu izmaksas saistībā ar eju piepildīšanu ar pelniem | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 0 | 4 000 000 |
| g8) | Elektroenerģijas izmaksas (ventilācija, drenāža utt.) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 0 | 10 000 000 |
| g9) | Iespējamie ieņēmumi par pelnu likvidēšanu | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | 0 | – 12 313 600 |
| |
| h) | Raktuvju postījumi, ja tos ir radījušas akmeņogļu ražotnes, kuras ir slēgtas vai kuras slēdz | | 998 931 | 1 198 931 | 1 198 931 | 798 931 | 798 931 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | | | | | 8 687 898 |
| h1) | Teritorijas un ēku drošības pasākumi un vides atjaunošana Seruci | 0 | 798 931 | 798 931 | 798 931 | 798 931 | 798 931 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 994 656 |
| h2) | Nuraxi Figus teritorijas vides raksturojums | 0 | 200 000 | 400 000 | 400 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 000 000 |
| h3) | Teritorijas un ēku drošības pasākumi un vides atjaunošana Nuraxi Figus | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 693 242 |
| |
| l) | Ārkārtējs un būtisks vērtības zaudējums, ja tas rodas saistībā ar akmeņogļu ražotņu slēgšanu | | 5 169 143 | 5 169 143 | 5 169 143 | 5 169 143 | 5 169 143 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 25 845 714 |
| l1) | Īpaša amortizācijas likme materiāliem pamatlīdzekļiem | 0 | 4 071 036 | 4 071 036 | 4 071 036 | 4 071 036 | 4 071 036 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 20 355 179 |
| l2) | Īpaša amortizācijas likme nemateriāliem pamatlīdzekļiem | 0 | 1 098 107 | 1 098 107 | 1 098 107 | 1 098 107 | 1 098 107 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 490 535 |
| |
| Pavisam kopā | 7 804 000 | 10 020 074 | 8 748 074 | 20 212 874 | 6 660 074 | 15 888 074 | 15 443 048 | 5 635 448 | 4 738 448 | 4 305 448 | 4 414 448 | 3 645 800 | 3 323 800 | 3 282 800 | 6 453 600 | 120 576 012 |

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Kopā

b)

Citi ārkārtas izdevumi saistībā ar darbiniekiem, kuri ir zaudējuši vai kuri zaudē darbu

7 804 000

3 852 000

2 180 000

9 080 000

692 000

9 920 000

6 212 000

960 000

404 000

96 000

212 000

308 000

96 000

96 000

3 660 000

45 572 000

b1)

Pensionēšanās stimuls (vadītāji)

160 000

160 000

160 000

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

480 000

b2)

Pensionēšanās stimuls (tehniķi)

3 132 000

812 000

580 000

696 000

116 000

4 640 000

232 000

0

116 000

0

116 000

116 000

0

0

0

10 556 000

b3)

Pensionēšanās stimuls (strādnieki)

4 512 000

2 880 000

1 440 000

1 632 000

576 000

5 280 000

576 000

960 000

288 000

96 000

96 000

192 000

96 000

96 000

96 000

18 816 000

b4)

Stimuls savas uzņēmējdarbības sākšanai (tehniķi)

0

0

0

4 640 000

0

0

1 276 000

0

0

0

0

0

0

0

1 740 000

7 656 000

b5)

Stimuls savas uzņēmējdarbības sākšanai (strādnieki)

0

0

0

2 112 000

0

0

4 128 000

0

0

0

0

0

0

0

1 824 000

8 064 000

d)

Uzņēmumu segtās izmaksas par darbinieku pārkvalifikāciju, lai palīdzētu tiem atrast citu darbu ārpus ogļrūpniecības, jo īpaši mācību izmaksas

0

0

0

4 764 800

0

0

3 911 600

0

0

0

0

0

0

0

2 793 600

11 470 000

d1)

Tehniķu atalgojums apmācības programmas laikā

0

0

0

2 320 000

0

0

638 000

0

0

0

0

0

0

0

995 000

3 953 000

d2)

Strādnieku atalgojums apmācības programmas laikā

0

0

0

1 056 000

0

0

2 064 000

0

0

0

0

0

0

0

1 037 000

4 157 000

d3)

Mācību izmaksas (atbilstoši Eiropas Sociālā fonda rokasgrāmatai par izmaksām)

0

0

0

1 388 800

0

0

1 209 600

0

0

0

0

0

0

0

761 600

3 360 000

f)

Pārējās izmaksas, ko paredz administratīvi, juridiski vai nodokļu noteikumi, kuri īpaši attiecas uz ogļrūpniecību

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

0

800 000

f1)

Kalnrūpniecības nodeva

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

0

800 000

g)

Papildu darbi apakšzemes drošībai sakarā ar akmeņogļu ražotņu slēgšanu

0

0

200 000

0

0

0

4 480 800

3 836 800

3 495 800

3 370 800

3 363 800

3 237 800

3 127 800

3 086 800

0

28 200 400

g1)

Projektēšana un ietekmes uz vidi novērtējums saistībā ar eju piepildīšanu ar pelniem

0

0

200 000

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

200 000

g2)

Sekundāro šahtu drošības pasākumi

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

70 000

74 000

0

0

0

144 000

g3)

Galveno šahtu drošības pasākumi

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

65 000

72 000

0

137 000

g4)

Darba izmaksas – tehniķi

0

0

0

0

0

0

1 160 000

1 044 000

1 015 000

986 000

957 000

899 000

870 000

870 000

0

7 801 000

g5)

Darba izmaksas – strādnieki

0

0

0

0

0

0

2 160 000

1 632 000

1 320 000

1 224 000

1 176 000

1 104 000

1 032 000

984 000

0

10 632 000

g6)

Ogļraktuves konstrukciju materiālu un pakalpojumu izmaksas

0

0

0

0

0

0

950 000

950 000

950 000

950 000

950 000

950 000

950 000

950 000

0

7 600 000

g7)

Materiālu un pakalpojumu izmaksas saistībā ar eju piepildīšanu ar pelniem

0

0

0

0

0

0

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

0

4 000 000

g8)

Elektroenerģijas izmaksas (ventilācija, drenāža utt.)

0

0

0

0

0

0

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

0

10 000 000

g9)

Iespējamie ieņēmumi par pelnu likvidēšanu

0

0

0

0

0

0

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

0

– 12 313 600

h)

Raktuvju postījumi, ja tos ir radījušas akmeņogļu ražotnes, kuras ir slēgtas vai kuras slēdz

998 931

1 198 931

1 198 931

798 931

798 931

738 648

738 648

738 648

738 648

738 648

8 687 898

h1)

Teritorijas un ēku drošības pasākumi un vides atjaunošana Seruci

0

798 931

798 931

798 931

798 931

798 931

0

0

0

0

0

0

0

0

0

3 994 656

h2)

Nuraxi Figus teritorijas vides raksturojums

0

200 000

400 000

400 000

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

1 000 000

h3)

Teritorijas un ēku drošības pasākumi un vides atjaunošana Nuraxi Figus

0

0

0

0

0

0

738 648

738 648

738 648

738 648

738 648

0

0

0

0

3 693 242

l)

Ārkārtējs un būtisks vērtības zaudējums, ja tas rodas saistībā ar akmeņogļu ražotņu slēgšanu

5 169 143

5 169 143

5 169 143

5 169 143

5 169 143

0

0

0

0

0

0

0

0

0

25 845 714

l1)

Īpaša amortizācijas likme materiāliem pamatlīdzekļiem

0

4 071 036

4 071 036

4 071 036

4 071 036

4 071 036

0

0

0

0

0

0

0

0

0

20 355 179

l2)

Īpaša amortizācijas likme nemateriāliem pamatlīdzekļiem

0

1 098 107

1 098 107

1 098 107

1 098 107

1 098 107

0

0

0

0

0

0

0

0

0

5 490 535

Pavisam kopā

7 804 000

10 020 074

8 748 074

20 212 874

6 660 074

15 888 074

15 443 048

5 635 448

4 738 448

4 305 448

4 414 448

3 645 800

3 323 800

3 282 800

6 453 600

120 576 012

---

| 4.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/22 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/22

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2016/287

(2014. gada 15. oktobris)

par valsts atbalstu SA.26500 (2012/C) (ex 2011/NN, ex CP 227/2008), ko Vācija piešķīrusi par labu Flughafen Altenburg-Nobitz GmbH un Ryanair Ltd

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 7369)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad tā aicinājusi ieinteresētās personas sniegt piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (1) un ņēmusi vērā to piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Savā 2008. gada 27. augusta sūdzībā Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e.V. (Vācijas aviokompāniju federālā asociācija, turpmāk “BDF”) informēja Komisiju par iespējamu nelikumīgu valsts atbalstu par labu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH un Ryanair Ltd (turpmāk “Ryanair”). Sūdzība tika reģistrēta ar valsts atbalsta numuru CP 227/2008. |
| --- | --- |

(1)

Savā 2008. gada 27. augusta sūdzībā Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e.V. (Vācijas aviokompāniju federālā asociācija, turpmāk “BDF”) informēja Komisiju par iespējamu nelikumīgu valsts atbalstu par labu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH un Ryanair Ltd (turpmāk “Ryanair”). Sūdzība tika reģistrēta ar valsts atbalsta numuru CP 227/2008.

Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e.V.

BDF

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair Ltd

Ryanair

| (2) | Komisija 2010. gada 9. augustā pārsūtīja sūdzību un pieprasīja, lai Vācija sniedz informāciju. Vācija sniedza pieprasīto informāciju savā 2010. gada 30. septembra vēstulē. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2010. gada 9. augustā pārsūtīja sūdzību un pieprasīja, lai Vācija sniedz informāciju. Vācija sniedza pieprasīto informāciju savā 2010. gada 30. septembra vēstulē.

| (3) | Komisija 2011. gada 8. aprīlī pieprasīja, lai Air Berlin un Ryanair sniedz informāciju. Air Berlin sniedza pieprasīto informāciju 2011. gada 10. maijā. Ryanair sniedza pieprasīto informāciju 2011. gada 20. jūnijā. Komisija savā 2011. gada 11. augusta vēstulē pārsūtīja Vācijai saņemto piezīmju un pievienoto dokumentu tulkojumu. Vācija 2011. gada 28. septembrī informēja Komisiju, ka šobrīd tā nesniegs piezīmes. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2011. gada 8. aprīlī pieprasīja, lai Air Berlin un Ryanair sniedz informāciju. Air Berlin sniedza pieprasīto informāciju 2011. gada 10. maijā. Ryanair sniedza pieprasīto informāciju 2011. gada 20. jūnijā. Komisija savā 2011. gada 11. augusta vēstulē pārsūtīja Vācijai saņemto piezīmju un pievienoto dokumentu tulkojumu. Vācija 2011. gada 28. septembrī informēja Komisiju, ka šobrīd tā nesniegs piezīmes.

Air Berlin

Ryanair

Air Berlin

Ryanair

| (4) | Komisija savā 2012. gada 26. janvāra vēstulē informēja Vāciju par lēmumu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) (2) 108. panta 2. punktā noteikto procedūru (turpmāk “lēmums sākt procedūru”) saistībā ar ieguldījumu un darbības atbalstu par labu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, samazinātu lidostas pakalpojumu maksu aviokompānijām un tirdzniecības līgumu ar Ryanair. |
| --- | --- |

(4)

Komisija savā 2012. gada 26. janvāra vēstulē informēja Vāciju par lēmumu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) (2) 108. panta 2. punktā noteikto procedūru (turpmāk “lēmums sākt procedūru”) saistībā ar ieguldījumu un darbības atbalstu par labu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, samazinātu lidostas pakalpojumu maksu aviokompānijām un tirdzniecības līgumu ar Ryanair.

2

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

| (5) | Komisijas lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par iespējamā atbalsta pasākumiem. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par iespējamā atbalsta pasākumiem.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

3

| (6) | Komisija 2012. gada 21. februārī pieprasīja, lai Vācija iesniedz papildinformāciju. Vācija piezīmes par lēmumu sākt procedūru un atbildi par Komisijas pieprasījumu sniedza 2012. gada 24. februārī, 30. martā un 2. aprīlī. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2012. gada 21. februārī pieprasīja, lai Vācija iesniedz papildinformāciju. Vācija piezīmes par lēmumu sākt procedūru un atbildi par Komisijas pieprasījumu sniedza 2012. gada 24. februārī, 30. martā un 2. aprīlī.

| (7) | Komisija 2012. gada 13. aprīlī saņēma piezīmes no divām ieinteresētajām personām (Ryanair un Airport Marketing Services (4), turpmāk “AMS”). |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2012. gada 13. aprīlī saņēma piezīmes no divām ieinteresētajām personām (Ryanair un Airport Marketing Services (4), turpmāk “AMS”).

Ryanair

Airport Marketing Services

4

AMS

| (8) | Tā kā Komisija nebija saņēmusi visu informāciju, ko tā pieprasīja 2012. gada 21. februārī, tā 2012. gada 20. aprīlī pieprasīja, lai Vācija sniedz papildinformāciju. Vācija atbildēja 2012. gada 11. maijā. |
| --- | --- |

(8)

Tā kā Komisija nebija saņēmusi visu informāciju, ko tā pieprasīja 2012. gada 21. februārī, tā 2012. gada 20. aprīlī pieprasīja, lai Vācija sniedz papildinformāciju. Vācija atbildēja 2012. gada 11. maijā.

| (9) | Komisija 2012. gada 25. jūnijā saņēma papildu piezīmes no ieinteresētajām personām (Ryanair, Ryanair meitasuzņēmuma AMS un konsultāciju uzņēmums, kas darbojās Ryanair vārdā). Komisija nosūtīja šīs piezīmes Vācijai savā 2012. gada 22. augusta vēstulē. Vācija pieprasīja dokumentu tulkojumu, un tad 2012. gada 4. decembrī sniedza savas piezīmes. |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2012. gada 25. jūnijā saņēma papildu piezīmes no ieinteresētajām personām (Ryanair, Ryanair meitasuzņēmuma AMS un konsultāciju uzņēmums, kas darbojās Ryanair vārdā). Komisija nosūtīja šīs piezīmes Vācijai savā 2012. gada 22. augusta vēstulē. Vācija pieprasīja dokumentu tulkojumu, un tad 2012. gada 4. decembrī sniedza savas piezīmes.

Ryanair

Ryanair

AMS

Ryanair

| (10) | Savā 2012. gada 29. novembra vēstulē Komisija pieprasīja, lai Vācija sniedz papildinformāciju. Vācija atbildēja 2013. gada 17. janvārī. |
| --- | --- |

(10)

Savā 2012. gada 29. novembra vēstulē Komisija pieprasīja, lai Vācija sniedz papildinformāciju. Vācija atbildēja 2013. gada 17. janvārī.

| (11) | 2013. gada 10. aprīlīRyanair sniedza papildpiezīmes (5), un tās tika nosūtītas Vācijai 2013. gada 3. maijā. |
| --- | --- |

(11)

2013. gada 10. aprīlīRyanair sniedza papildpiezīmes (5), un tās tika nosūtītas Vācijai 2013. gada 3. maijā.

Ryanair

5

| (12) | Komisija 2013. gada 14. novembrī pieprasīja, lai Vācija sniedz papildinformāciju. Vācija sniedza atbildi 2014. gada 14. janvārī. Tā kā Vācija nebija sniegusi pilnīgas atbildes, Komisija 2014. gada 19. martā nosūtīja Vācijai atgādinājumu. Vācija atbildēja 2014. gada 22. aprīlī. |
| --- | --- |

(12)

Komisija 2013. gada 14. novembrī pieprasīja, lai Vācija sniedz papildinformāciju. Vācija sniedza atbildi 2014. gada 14. janvārī. Tā kā Vācija nebija sniegusi pilnīgas atbildes, Komisija 2014. gada 19. martā nosūtīja Vācijai atgādinājumu. Vācija atbildēja 2014. gada 22. aprīlī.

| (13) | 2013. gada 20. decembrīRyanair sniedza papildpiezīmes, kas Vācijai tika nosūtītas 2014. gada 8. janvārī. Vācija sniedza piezīmes par Ryanair piezīmēm 2014. gada 27. janvārī. |
| --- | --- |

(13)

2013. gada 20. decembrīRyanair sniedza papildpiezīmes, kas Vācijai tika nosūtītas 2014. gada 8. janvārī. Vācija sniedza piezīmes par Ryanair piezīmēm 2014. gada 27. janvārī.

Ryanair

Ryanair

| (14) | Ryanair sniedza papildpiezīmes 2014. gada 17. janvārī un 31. janvārī, un tās tika nosūtītas Vācijai 2014. gada 7. martā. Vācija 2014. gada 7. aprīlī paziņoja, ka tai nav piezīmju par Ryanair piezīmēm. |
| --- | --- |

(14)

Ryanair sniedza papildpiezīmes 2014. gada 17. janvārī un 31. janvārī, un tās tika nosūtītas Vācijai 2014. gada 7. martā. Vācija 2014. gada 7. aprīlī paziņoja, ka tai nav piezīmju par Ryanair piezīmēm.

Ryanair

Ryanair

| (15) | Savā 2014. gada 25. februāra vēstulē Komisija informēja Vāciju, ka 2014. gada 20. februārī ir pieņemtas 2014. gada aviācijas pamatnostādnes (6) un tās tiks piemērotas šai lietai, tiklīdz tās tiks publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Komisija arī deva Vācija iespēju izteikt piezīmes par pamatnostādnēm un to piemērošanu 20 darbadienu laikā pēc to publicēšanas Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(15)

Savā 2014. gada 25. februāra vēstulē Komisija informēja Vāciju, ka 2014. gada 20. februārī ir pieņemtas 2014. gada aviācijas pamatnostādnes (6) un tās tiks piemērotas šai lietai, tiklīdz tās tiks publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Komisija arī deva Vācija iespēju izteikt piezīmes par pamatnostādnēm un to piemērošanu 20 darbadienu laikā pēc to publicēšanas Oficiālajā Vēstnesī.

6

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

| (16) | Komisija savā 2014. gada 24. februāra vēstulē informēja arī trešās personas par to, ka 2014. gada 20. februārī ir pieņemtas 2014. gada aviācijas pamatnostādnes un tās tiks piemērotas šai lietai, tiklīdz tās tiks publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Komisija deva iespēju arī trešām personām izteikt piezīmes par pamatnostādnēm un to piemērošanu 20 darbadienu laikā pēc to publicēšanas Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(16)

Komisija savā 2014. gada 24. februāra vēstulē informēja arī trešās personas par to, ka 2014. gada 20. februārī ir pieņemtas 2014. gada aviācijas pamatnostādnes un tās tiks piemērotas šai lietai, tiklīdz tās tiks publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Komisija deva iespēju arī trešām personām izteikt piezīmes par pamatnostādnēm un to piemērošanu 20 darbadienu laikā pēc to publicēšanas Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

| (17) | 2014. gada aviācijas pamatnostādnes tika publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2014. gada 4. aprīlī. Ar tām tika nomainītas 1994. gada aviācijas vadlīnijas (7) un 2005. gada aviācijas vadlīnijas (8). |
| --- | --- |

(17)

2014. gada aviācijas pamatnostādnes tika publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2014. gada 4. aprīlī. Ar tām tika nomainītas 1994. gada aviācijas vadlīnijas (7) un 2005. gada aviācijas vadlīnijas (8).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

7

8

| (18) | 2014. gada 15. aprīlīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tika publicēts paziņojums, kurā dalībvalstis un ieinteresētās personas tika aicinātas sniegt piezīmes par 2014. gada aviācijas pamatnostādņu piemērošanu šai lietai viena mēneša laikā pēc publicēšanas datuma (9). |
| --- | --- |

(18)

2014. gada 15. aprīlīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tika publicēts paziņojums, kurā dalībvalstis un ieinteresētās personas tika aicinātas sniegt piezīmes par 2014. gada aviācijas pamatnostādņu piemērošanu šai lietai viena mēneša laikā pēc publicēšanas datuma (9).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

9

| (19) | Komisija 2014. gada 29. aprīlī nosūtīja pieprasījumu Vācijai sniegt informāciju, un Vācija atbildēja 2014. gada 7. maijā. |
| --- | --- |

(19)

Komisija 2014. gada 29. aprīlī nosūtīja pieprasījumu Vācijai sniegt informāciju, un Vācija atbildēja 2014. gada 7. maijā.

| (20) | 2014. gada 6. maijāDeutsche Lufthansa AG sniedza piezīmes par šo lietu, ņemot vērā jauno pamatnostādņu pieņemšanu. Šo piezīmju nekonfidenciālais teksts tika nosūtīts Vācijai 2014. gada 8. maijā. Vācija sniedza piezīmes par šo 2014. gada 15. maijā. |
| --- | --- |

(20)

2014. gada 6. maijāDeutsche Lufthansa AG sniedza piezīmes par šo lietu, ņemot vērā jauno pamatnostādņu pieņemšanu. Šo piezīmju nekonfidenciālais teksts tika nosūtīts Vācijai 2014. gada 8. maijā. Vācija sniedza piezīmes par šo 2014. gada 15. maijā.

Deutsche Lufthansa AG

| (21) | Sūdzības iesniedzējs 2014. gada 7. maijā iesniedza piezīmes par lietu, ņemot vērā jauno pamatnostādņu pieņemšanu, un piezīmju nekonfidenciālais teksts tika nosūtīts Vācijai 2014. gada 21. maijā. Vācija sniedza atbildi 2014. gada 28. maijā. |
| --- | --- |

(21)

Sūdzības iesniedzējs 2014. gada 7. maijā iesniedza piezīmes par lietu, ņemot vērā jauno pamatnostādņu pieņemšanu, un piezīmju nekonfidenciālais teksts tika nosūtīts Vācijai 2014. gada 21. maijā. Vācija sniedza atbildi 2014. gada 28. maijā.

| (22) | Komisija 2014. gada 10. septembrī pieprasīja, lai Vācija un Ryanair sniedz papildinformāciju. Vācija un Ryanair atbildēja 2014. gada 16. septembrī. |
| --- | --- |

(22)

Komisija 2014. gada 10. septembrī pieprasīja, lai Vācija un Ryanair sniedz papildinformāciju. Vācija un Ryanair atbildēja 2014. gada 16. septembrī.

Ryanair

Ryanair

| (23) | Ryanair un konsultāciju uzņēmums, kas darbojās Ryanair vārdā, 2014. gada 12. septembrī sniedza piezīmes par šo lietu, un to nekonfidenciālais teksts tika nosūtīts Vācijai 2014. gada 19. septembrī. Vācija sniedza piezīmes par šo 2014. gada 6. oktobrī. |
| --- | --- |

(23)

Ryanair un konsultāciju uzņēmums, kas darbojās Ryanair vārdā, 2014. gada 12. septembrī sniedza piezīmes par šo lietu, un to nekonfidenciālais teksts tika nosūtīts Vācijai 2014. gada 19. septembrī. Vācija sniedza piezīmes par šo 2014. gada 6. oktobrī.

Ryanair

Ryanair

2.   PAMATOJUMS IZMEKLĒŠANAS VEIKŠANAI

PAMATOJUMS IZMEKLĒŠANAS VEIKŠANAI

2.1.   LIDOSTAS PIRMĀ PĀRVEIDE, SĀKOT PIEDĀVĀT ZEMO IZMAKSU AVIOPAKALPOJUMUS

| (24) | Leipcigas–Altenburgas (Leipzig-Altenburg) lidosta (kādreizējā Altenburgas–Nobicas (Altenburg-Nobitz) lidosta, turpmāk “AOC”), kas atrodas Vācijā, Tīringenes federālās zemes (Thüringen) dienviddaļā, kopš 1992. gada pieder valsts uzņēmumam Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (10), un tas nodrošina tās darbību. AOC kādreiz bija Krievijas militārais lidlauks, bet tika pamesta pagājušā gadsimta deviņdesmito gadu sākumā. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH atbildēja par AOC lidlauka izbūvi un darbību. Saskaņā ar statūtiem uzņēmuma mērķis ir uzlabot ekonomiski svarīgo infrastruktūru, lai stiprinātu Tīringenes austrumdaļas un Saksijas (Sachsen) rietumdaļas ekonomisko spēku. |
| --- | --- |

(24)

Leipcigas–Altenburgas (Leipzig-Altenburg) lidosta (kādreizējā Altenburgas–Nobicas (Altenburg-Nobitz) lidosta, turpmāk “AOC”), kas atrodas Vācijā, Tīringenes federālās zemes (Thüringen) dienviddaļā, kopš 1992. gada pieder valsts uzņēmumam Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (10), un tas nodrošina tās darbību. AOC kādreiz bija Krievijas militārais lidlauks, bet tika pamesta pagājušā gadsimta deviņdesmito gadu sākumā. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH atbildēja par AOC lidlauka izbūvi un darbību. Saskaņā ar statūtiem uzņēmuma mērķis ir uzlabot ekonomiski svarīgo infrastruktūru, lai stiprinātu Tīringenes austrumdaļas un Saksijas (Sachsen) rietumdaļas ekonomisko spēku.

Leipzig-Altenburg

Altenburg-Nobitz

Thüringen

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

10

AOC

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

AOC

Sachsen

| (25) | AOC tuvumā atrodas šādas lidostas:






  a) | Leipcigas–Halles (Leipzig-Halle) lidosta – aptuveni 85 km no AOC jeb 1 stundas 10 minūšu brauciena attālumā ar vieglo automobili; |
| --- | --- | --- |

(25)

AOC tuvumā atrodas šādas lidostas:

AOC

a)

Leipcigas–Halles (Leipzig-Halle) lidosta – aptuveni 85 km no AOC jeb 1 stundas 10 minūšu brauciena attālumā ar vieglo automobili;

Leipzig-Halle

AOC

| b) | Drēzdenes (Dresden) lidosta – aptuveni 113 km no AOC jeb 1 stundas 16 minūšu brauciena attālumā ar vieglo automobili; |
| --- | --- |

b)

Drēzdenes (Dresden) lidosta – aptuveni 113 km no AOC jeb 1 stundas 16 minūšu brauciena attālumā ar vieglo automobili;

Dresden

AOC

| c) | Erfurtes (Erfurt) lidosta – aptuveni 140 km no AOC jeb 1 stundas 37 minūšu brauciena attālumā ar vieglo automobili; |
| --- | --- |

c)

Erfurtes (Erfurt) lidosta – aptuveni 140 km no AOC jeb 1 stundas 37 minūšu brauciena attālumā ar vieglo automobili;

Erfurt

AOC

| d) | Hofas–Plauenes (Hof-Plauen) lidosta – aptuveni 122 km no AOC jeb 1 stundas 37 minūšu brauciena attālumā ar vieglo automobili. |
| --- | --- |

d)

Hofas–Plauenes (Hof-Plauen) lidosta – aptuveni 122 km no AOC jeb 1 stundas 37 minūšu brauciena attālumā ar vieglo automobili.

Hof-Plauen

AOC

| (26) | Tā kā AOC sāka darbību kā pasažieru lidosta, pasažieru skaits šajā lidostā bija mazāks par 150 000 gadā. Turpmāk 1. tabulā sniegts pārskats par pasažieru skaitu AOC kopš 2000. gada.

  1. tabula
   (11)


  Pasažieru skaits AOC laikā no 2000. gada līdz 2013. gadam
   (12)








  Gads | Kopējais pasažieru skaits (13) | Pasažieru skaits regulāros reisos (14) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 27 876 | — |
| 2001 | 27 345 | — |
| 2002 | 26 811 | — |
| 2003 | 71 006 | 51 289 |
| 2004 | 93 946 | 76 742 |
| 2005 | 118 442 | 101 846 |
| 2006 | 105 213 | 90 551 |
| 2007 | 147 100 | 124 411 |
| 2008 | 138 400 | 126 972 |
| 2009 | 140 800 | 133 411 |
| 2010 | 119 000 | 112 985 |
| 2011 | 15 000 | 9 328 |
| 2012 | 5 400 | — |
| 2013 | 5 000 | — |

(26)

Tā kā AOC sāka darbību kā pasažieru lidosta, pasažieru skaits šajā lidostā bija mazāks par 150 000 gadā. Turpmāk 1. tabulā sniegts pārskats par pasažieru skaitu AOC kopš 2000. gada.

AOC

AOC

1. tabula
   (11)

1. tabula

11

Pasažieru skaits AOC laikā no 2000. gada līdz 2013. gadam
   (12)

Pasažieru skaits AOC

12

Gads

Kopējais pasažieru skaits (13)

13

Pasažieru skaits regulāros reisos (14)

14

2000

27 876

—

2001

27 345

—

2002

26 811

—

2003

71 006

51 289

2004

93 946

76 742

2005

118 442

101 846

2006

105 213

90 551

2007

147 100

124 411

2008

138 400

126 972

2009

140 800

133 411

2010

119 000

112 985

2011

15 000

9 328

2012

5 400

—

2013

5 000

—

| (27) | Aviokompānija Eurowings piedāvāja deviņus reisus 2000. gadā, Air Berlin veica 62 reisus 2001. gadā, 57 reisus 2002. gadā un tad pārtrauca reisus no AOC. |
| --- | --- |

(27)

Aviokompānija Eurowings piedāvāja deviņus reisus 2000. gadā, Air Berlin veica 62 reisus 2001. gadā, 57 reisus 2002. gadā un tad pārtrauca reisus no AOC.

Eurowings

Air Berlin

AOC

| (28) | 2003. gada 3. martāFlugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, kas ir AOC ekspluatants, un Ryanair noslēdza līgumu uz 10 gadiem par lidostas pakalpojumu sniegšanu. |
| --- | --- |

(28)

2003. gada 3. martāFlugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, kas ir AOC ekspluatants, un Ryanair noslēdza līgumu uz 10 gadiem par lidostas pakalpojumu sniegšanu.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

AOC

Ryanair

| (29) | Savas darbības aktivitātes augstākajā punktā (2008.–2010. gadā) Ryanair piedāvāja ne vairāk kā četrus maršrutus no AOC. Vispirms Ryanair piedāvāja ikdienas lidojumus uz Londonu, un kopš 2007. gada lidojumus uz Barselonu/Žironu (Girona). Uzņēmums 2009. gadā arī nodrošināja reisus uz Edinburgu, un 2010. gadā atklāja maršrutu uz Alikanti (Alicante). Kopš 2003. gada 1. maijaRyanair bija vienīgā aviokompānija, kas sniedza regulārus aviopakalpojumus uz/no AOC. |
| --- | --- |

(29)

Savas darbības aktivitātes augstākajā punktā (2008.–2010. gadā) Ryanair piedāvāja ne vairāk kā četrus maršrutus no AOC. Vispirms Ryanair piedāvāja ikdienas lidojumus uz Londonu, un kopš 2007. gada lidojumus uz Barselonu/Žironu (Girona). Uzņēmums 2009. gadā arī nodrošināja reisus uz Edinburgu, un 2010. gadā atklāja maršrutu uz Alikanti (Alicante). Kopš 2003. gada 1. maijaRyanair bija vienīgā aviokompānija, kas sniedza regulārus aviopakalpojumus uz/no AOC.

Ryanair

AOC

Ryanair

Girona

Alicante

Ryanair

AOC

| (30) | Ryanair pārtrauca sniegt pakalpojumus AOC2011. gada 31. martā. Kopš tā laika neviena cita aviokompānija nav veikusi regulārus reisus no AOC, un tas ir norādīts arī AOC vietnē. |
| --- | --- |

(30)

Ryanair pārtrauca sniegt pakalpojumus AOC2011. gada 31. martā. Kopš tā laika neviena cita aviokompānija nav veikusi regulārus reisus no AOC, un tas ir norādīts arī AOC vietnē.

Ryanair

AOC

AOC

AOC

2.2.   LIDOSTAS OTRĀ PĀRVEIDE, SĀKOT PIEDĀVĀT VISPĀRĒJOS AVIOPAKALPOJUMUS

| (31) | Saskaņā ar konsultāciju uzņēmuma KE-Consult GbR sniegtajiem ieteikumiem 2010. gadā (15) (turpmāk “KE-Consult pētījums”) lidosta sāka attīstīt vispārējos aviopakalpojumus, koncentrējoties uz biznesa klases reisiem un izmantojot tādu priekšrocību kā tuvumā esošais Kemnicas–Cvikavas (Chemnitz-Zwickau) reģions, kurā bija vērojama uzņēmējdarbības attīstība. Lidosta vairs nepiedāvāja zemo izmaksu aviopakalpojumus un arī tika izveidota par apmācību centru gaisa kuģu apkalpēm un drošības dienesta darbiniekiem. |
| --- | --- |

(31)

Saskaņā ar konsultāciju uzņēmuma KE-Consult GbR sniegtajiem ieteikumiem 2010. gadā (15) (turpmāk “KE-Consult pētījums”) lidosta sāka attīstīt vispārējos aviopakalpojumus, koncentrējoties uz biznesa klases reisiem un izmantojot tādu priekšrocību kā tuvumā esošais Kemnicas–Cvikavas (Chemnitz-Zwickau) reģions, kurā bija vērojama uzņēmējdarbības attīstība. Lidosta vairs nepiedāvāja zemo izmaksu aviopakalpojumus un arī tika izveidota par apmācību centru gaisa kuģu apkalpēm un drošības dienesta darbiniekiem.

KE-Consult GbR

15

KE-Consult

Chemnitz-Zwickau

| (32) | Šī pārveide tika veikta galvenokārt šādu iemeslu dēļ (16):






  a) | lidosta bija ļoti atkarīga no valsts iemaksām, ko nodrošināja galvenokārt Tīringenes federālā zeme un Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH akcionāri: saskaņā ar uzņēmuma vadības 2011. gadā sagatavotu ziņojumu kopš 1992. gada lidostā ticis ieguldīts aptuveni 21 miljons euro, un no šīs summas 17 miljonus euro ieguldījusi Tīringenes federālā zeme un aptuveni 4 miljonus euro – Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH akcionāri. Tomēr gan 2009., gan 2010. finanšu gadā izveidojās finansējuma deficīts (17) aptuveni EUR 270 000 apmērā. Tā kā šajos gados akcionāri neveica iemaksas, lidostas likviditātes stāvoklis bija apdraudēts, un attiecīgi apdraudēta bija arī uzņēmuma nākotne; |
| --- | --- | --- |

(32)

Šī pārveide tika veikta galvenokārt šādu iemeslu dēļ (16):

16

a)

lidosta bija ļoti atkarīga no valsts iemaksām, ko nodrošināja galvenokārt Tīringenes federālā zeme un Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH akcionāri: saskaņā ar uzņēmuma vadības 2011. gadā sagatavotu ziņojumu kopš 1992. gada lidostā ticis ieguldīts aptuveni 21 miljons euro, un no šīs summas 17 miljonus euro ieguldījusi Tīringenes federālā zeme un aptuveni 4 miljonus euro – Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH akcionāri. Tomēr gan 2009., gan 2010. finanšu gadā izveidojās finansējuma deficīts (17) aptuveni EUR 270 000 apmērā. Tā kā šajos gados akcionāri neveica iemaksas, lidostas likviditātes stāvoklis bija apdraudēts, un attiecīgi apdraudēta bija arī uzņēmuma nākotne;

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

17

| b) | saskaņā ar Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH statūtiem zemo izmaksu aviopakalpojumiem bija jāveicina ekonomikas attīstība reģionā. Tomēr lidostas ieguldījumu atdeve bija negatīva: AOC pozitīvā fiskālā ietekme uz pašvaldībām un finansējošām struktūrām bija mazāka nekā iemaksas lidostai (18); |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH statūtiem zemo izmaksu aviopakalpojumiem bija jāveicina ekonomikas attīstība reģionā. Tomēr lidostas ieguldījumu atdeve bija negatīva: AOC pozitīvā fiskālā ietekme uz pašvaldībām un finansējošām struktūrām bija mazāka nekā iemaksas lidostai (18);

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

AOC

18

| c) | mainījās akcionāru struktūra: 2010. gada 31. decembrīStadtwerke Altenburg GmbH (turpmāk “SWA”) pārdeva savu līdzdalības daļu, uz kuru preferenciālas tiesības pirkt bija Altenburgas pilsētai (Stadt Altenburg); |
| --- | --- |

c)

mainījās akcionāru struktūra: 2010. gada 31. decembrīStadtwerke Altenburg GmbH (turpmāk “SWA”) pārdeva savu līdzdalības daļu, uz kuru preferenciālas tiesības pirkt bija Altenburgas pilsētai (Stadt Altenburg);

Stadtwerke Altenburg GmbH

SWA

Stadt Altenburg

| d) | Tīringenes federālās zemes valdība mainījās 2009. gadā, un jaunā valdība nevēlējās veikt turpmākas iemaksas lidostā. Jo īpaši jaunā valdība noraidīja iepriekšējās valdības pieņemtos lēmumus nodrošināt lidostai tirdzniecības iemaksas laikā no 2009. gada līdz 2012. gadam. Tā kā publiskie akcionāri atteicās maksāt Ryanair turpmākas tirdzniecības iemaksas, 2010./2011. gada ziemas sezonā tika nodrošināts tikai viens maršruts uz Londonu un atpakaļ, un to finansiāli atbalstīja reģionāli uzņēmumi. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH akcionāri un direktoru valde atteicās piešķirt summu EUR 420 000 apmērā, ko Ryanair bija pieprasījusi kā tirdzniecības nodevu lidojumu plānam 2011. gada vasarai. Ryanair nolēma pārvietot savu reģionālo centru uz Magdeburgu/Kohstedu (Magdeburg/Cochstedt), un 2011. gada martā tā pārtrauca savu darbību AOC. |
| --- | --- |

d)

Tīringenes federālās zemes valdība mainījās 2009. gadā, un jaunā valdība nevēlējās veikt turpmākas iemaksas lidostā. Jo īpaši jaunā valdība noraidīja iepriekšējās valdības pieņemtos lēmumus nodrošināt lidostai tirdzniecības iemaksas laikā no 2009. gada līdz 2012. gadam. Tā kā publiskie akcionāri atteicās maksāt Ryanair turpmākas tirdzniecības iemaksas, 2010./2011. gada ziemas sezonā tika nodrošināts tikai viens maršruts uz Londonu un atpakaļ, un to finansiāli atbalstīja reģionāli uzņēmumi. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH akcionāri un direktoru valde atteicās piešķirt summu EUR 420 000 apmērā, ko Ryanair bija pieprasījusi kā tirdzniecības nodevu lidojumu plānam 2011. gada vasarai. Ryanair nolēma pārvietot savu reģionālo centru uz Magdeburgu/Kohstedu (Magdeburg/Cochstedt), un 2011. gada martā tā pārtrauca savu darbību AOC.

Ryanair

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

Ryanair

Magdeburg/Cochstedt

AOC

| (33) | Lidostas vadība bija ieplānojusi veikt vairākas iespējamās pārveides. Visreālistiskākais bija piedāvājums atklāt jaunus maršrutus un veikt līgumreisus 2012. gadā bez tirdzniecības iemaksām: šim nolūkam 2011. gadā tika sāktas sarunas ar Rheinjet par lidojumiem uz Barselonu. Pēc tam, kad 2011. gada 26. jūlijāRyanair nolēma lidojumus piedāvāt no Leipcigas–Halles lidostas, AOC tirgus situācija mainījās un reisi jaunajos maršrutos netika sākti. |
| --- | --- |

(33)

Lidostas vadība bija ieplānojusi veikt vairākas iespējamās pārveides. Visreālistiskākais bija piedāvājums atklāt jaunus maršrutus un veikt līgumreisus 2012. gadā bez tirdzniecības iemaksām: šim nolūkam 2011. gadā tika sāktas sarunas ar Rheinjet par lidojumiem uz Barselonu. Pēc tam, kad 2011. gada 26. jūlijāRyanair nolēma lidojumus piedāvāt no Leipcigas–Halles lidostas, AOC tirgus situācija mainījās un reisi jaunajos maršrutos netika sākti.

Rheinjet

Ryanair

AOC

| (34) | Tādēļ 2011. gadā tika pieņemts lēmums veikt šādas jaunas darbības lidostas pārveidei:






  a) | attīstīt biznesa klases pārvadājumus, jo tie ir rentablāki zemāku drošības prasību dēļ; |
| --- | --- | --- |

(34)

Tādēļ 2011. gadā tika pieņemts lēmums veikt šādas jaunas darbības lidostas pārveidei:

a)

attīstīt biznesa klases pārvadājumus, jo tie ir rentablāki zemāku drošības prasību dēļ;

| b) | izveidot uzņēmumus, kuri būtu ieinteresēti darboties aviopārvadājumu jomā; |
| --- | --- |

b)

izveidot uzņēmumus, kuri būtu ieinteresēti darboties aviopārvadājumu jomā;

| c) | izveidot jaunuzņēmumus; |
| --- | --- |

c)

izveidot jaunuzņēmumus;

| d) | uzstādīt fotoelementu iekārtas (fotoelementu iekārta tika izbūvēta 2012. gadā), automobiļu novietošanas vietu un iekārtu izīrēšana, pasākumu organizēšana. |
| --- | --- |

d)

uzstādīt fotoelementu iekārtas (fotoelementu iekārta tika izbūvēta 2012. gadā), automobiļu novietošanas vietu un iekārtu izīrēšana, pasākumu organizēšana.

| (35) | Uzņēmuma vadība uzskatīja, ka, pateicoties šiem pasākumiem, uzņēmums spēs nodrošināt pašfinansējumu vidējā termiņā, jo varētu ievērojami samazināt izmaksas, ietaupot līdz pat EUR 520 000 gadā, kā rezultātā samazinātos lidostas finansējuma deficīts. Lidlauks tiktu saglabāts un veicinātu uzņēmējdarbības attīstību reģionā. |
| --- | --- |

(35)

Uzņēmuma vadība uzskatīja, ka, pateicoties šiem pasākumiem, uzņēmums spēs nodrošināt pašfinansējumu vidējā termiņā, jo varētu ievērojami samazināt izmaksas, ietaupot līdz pat EUR 520 000 gadā, kā rezultātā samazinātos lidostas finansējuma deficīts. Lidlauks tiktu saglabāts un veicinātu uzņēmējdarbības attīstību reģionā.

3.   PASĀKUMI, KURIEM TIEK VEIKTS NOVĒRTĒJUMS, UN TO KONTEKSTS

PASĀKUMI, KURIEM TIEK VEIKTS NOVĒRTĒJUMS, UN TO KONTEKSTS

3.1.   PĀRSKATS PAR FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH SAŅEMTAJĀM VALSTS IEMAKSĀM

FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH

| (36) | Laikā no 1992. gada līdz 2010. gadam uzņēmumā Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH tika ieguldīts aptuveni 21 miljons euro, un no šīs summas aptuveni 17 miljonus euro ieguldīja Tīringenes federālā zeme un aptuveni 4 miljonus euro ieguldīja uzņēmuma publiskie akcionāri (19). |
| --- | --- |

(36)

Laikā no 1992. gada līdz 2010. gadam uzņēmumā Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH tika ieguldīts aptuveni 21 miljons euro, un no šīs summas aptuveni 17 miljonus euro ieguldīja Tīringenes federālā zeme un aptuveni 4 miljonus euro ieguldīja uzņēmuma publiskie akcionāri (19).

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

19

| (37) | Laikā no 2000. gada līdz 2011. gadam Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH saņēma divu veidu valsts iemaksas: no uzņēmuma akcionāriem un no citām valsts struktūrām, galvenokārt Tīringenes federālās zemes (20). Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju un Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH finanšu pārskatiem Tīringenes federālā zeme galvenokārt finansēja infrastruktūras ieguldījumus, savukārt akcionāri veicināja darbības zaudējumu finansēšanu. Turpmāk 2. tabulā uzskaitītas kopējās valsts iemaksas, ko lidosta saņēmusi galvenokārt šādiem mērķiem:






  a) | ieguldījumu, galvenokārt infrastruktūras ieguldījumu, finansēšana; |
| --- | --- | --- |

(37)

Laikā no 2000. gada līdz 2011. gadam Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH saņēma divu veidu valsts iemaksas: no uzņēmuma akcionāriem un no citām valsts struktūrām, galvenokārt Tīringenes federālās zemes (20). Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju un Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH finanšu pārskatiem Tīringenes federālā zeme galvenokārt finansēja infrastruktūras ieguldījumus, savukārt akcionāri veicināja darbības zaudējumu finansēšanu. Turpmāk 2. tabulā uzskaitītas kopējās valsts iemaksas, ko lidosta saņēmusi galvenokārt šādiem mērķiem:

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

20

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

a)

ieguldījumu, galvenokārt infrastruktūras ieguldījumu, finansēšana;

| b) | darbības finansēšana (zaudējumu segšana); |
| --- | --- |

b)

darbības finansēšana (zaudējumu segšana);

| c) | tādu tirdzniecības pasākumu finansēšana, kuri izriet no dažādiem līgumiem ar Ryanair; |
| --- | --- |

c)

tādu tirdzniecības pasākumu finansēšana, kuri izriet no dažādiem līgumiem ar Ryanair;

Ryanair

| d) | ar valsts uzdevumiem saistītu pasākumu finansēšana. |
| --- | --- |

d)

ar valsts uzdevumiem saistītu pasākumu finansēšana.

2. tabula
   (21)

2. tabula

21

Pārskats par Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH saņemtajām kopējām valsts iemaksām

Pārskats par Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (tūkstošos EUR) |
| --- |
| Finanšu gads | Akcionāru iemaksas | Citas valsts iemaksas (22) | Kopā |
| 2000 | 256 | 321 | 577 |
| 2001 | 256 | 655 | 911 |
| 2002 | 256 | 226 | 482 |
| 2003 | 960 | 561 | 1 521 |
| 2004 | 1 280 | 395 | 1 675 |
| 2005 | 914 | 690 | 1 604 |
| 2006 | 769 | 404 | 1 173 |
| 2007 | 1 057 | 780 | 1 837 |
| 2008 | 925 | 2 032 | 2 957 |
| 2009 | 957 | 1 416 | 2 373 |
| 2010 | 1 147 | 367 | 1 514 |
| 2011 | 302 | 0 | 302 |
| Kopā | 9 079 | 7 847 | 16 926 |

(tūkstošos EUR)

Finanšu gads

Akcionāru iemaksas

Citas valsts iemaksas (22)

22

Kopā

2000

256

321

577

2001

256

655

911

2002

256

226

482

2003

960

561

1 521

2004

1 280

395

1 675

2005

914

690

1 604

2006

769

404

1 173

2007

1 057

780

1 837

2008

925

2 032

2 957

2009

957

1 416

2 373

2010

1 147

367

1 514

2011

302

0

302

Kopā

Kopā

9 079

9 079

7 847

7 847

16 926

16 926

3.2.   INFRASTRUKTŪRAS IEGULDĪJUMU FINANSĒŠANA 2000.–2011. GADĀ

| (38) | Vācija norāda, ka laikā no 2000. gada līdz 2011. gadam Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH saņēma infrastruktūras ieguldījumus EUR 6 474 035 apmērā, un sīkāks šo ieguldījumu sadalījums sniegts 3. tabulā. Cita starpā ieguldījums paredzēts skrejceļa pagarināšanai 2003./2004. gadā EUR 687 882 apmērā un jauna termināļa izbūvei 2009. gadā EUR 1 003 571 apmērā (terminālis tika atvērts tikai 2010. gadā (23)).

  3. tabula
   (24)


  Pārskats par infrastruktūras ieguldījumiem un to finansējumu AOC laikā no 2000. gada līdz 2011. gadam










  (EUR) |
| --- | --- |
| Gads | Infrastruktūras pasākums | Valsts iemaksas | Pašu līdzekļi (25) | Kopējais ieguldījums |
| 2000 | Laikapstākļi – centrālā datora, papildiekārtu u. c. iegāde | 13 914 | 9 276 | 23 190 |
| RT 1000C virziena meklētāja tehniskais akcepts | 3 590 | 2 393 | 5 983 |
| Ūdensapgāde (savienojums, pārmaiņas) (2) | 10 205 | 6 803 | 17 008 |
| 2001 | Skrejceļa un manevrēšanas ceļa daļu pārbūve | 72 652 | 8 072 | 80 724 |
| Gaisa startera iegāde | 34 495 | 42 949 | 77 443 |
| 2002 | Nožogojums apkārt lidlauka teritorijai (atlikusī daļa) | 26 144 | 17 429 | 43 573 |
| Plānošanas izmaksas – RESA 22 un sliekšņa 22 plānotā pagarināšana | 46 183 | 5 131 | 51 314 |
| 2003 | RESA 22 pagarināšana, skrejceļa pārbūve (pirmais maksājums 2003. gadā, otrais –2004. gadā) | 314 550 | 187 882 | 687 882 |
| 2004 | RESA 22 pagarināšana, skrejceļa pārbūve (otrais maksājums 2004. gadā) | 185 450 |
| 2006 | Lidostas bāka, programmatūras iegāde, piecu trauksmes radiouztvērēju iegāde, rezerves izejas vārtu uzstādīšana, termināļa paplašināšana, 27 biometrisko retranslatoru iegāde, meteoroloģiskās stacijas kabeļa pagarinājums, | 28 787 | 12 337 | 41 124 |
| ugunsdzēsēju mašīnas iegāde (pirmā iemaksa 2006. gadā) | 193 526 | 82 940 | 276 466 |
| 2007 | Ugunsdzēsēju mašīnas iegāde (otrā iemaksa 2007. gadā) | 387 052 | 165 879 | 552 931 |
| Reaktīvo dzinēju tīrīšanas iekārtas iegāde | 230 040 | 153 360 | 383 400 |
| 2008 | Drošuma uzraudzības tīkls | 11 430 | 4 899 | 16 329 |
| Universāla pļaujmašīna | 5 514 | 3 676 | 9 190 |
| Zemes iegāde | 56 144 | 24 062 | 80 206 |
| Skrejceļa pārbūve – drošuma uzlabošana | 1 816 538 | 778 516 | 2 595 054  (26) |
| 2009 | Termināļa atjaunošana/pārbūve | 702 500 | 50 672 | 753 172  (27) |
| Marķēšanas darbs peronu zonā | 4 429 | 1 898 | 6 327 |
| Skrejceļa remonts pirms 04 sliekšņa | 336 853 | 0 | 336 853 |
| 2010 | Termināļa atjaunošana/pārbūve | 0 | 250 399 | 250 399  (27) |
| Marķēšanas darbs perona zonā | 0 | 0 | 0 |
| Skrejceļa remonts pirms 04 sliekšņa | 0 | 144 366 | 144 366 |
| 2012 | GripTester (lidojuma drošums) | 28 770 | 12 330 | 41 100 |
| KOPĀ | 4 508 766 | 1 965 269 | 6 474 034 |

(38)

Vācija norāda, ka laikā no 2000. gada līdz 2011. gadam Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH saņēma infrastruktūras ieguldījumus EUR 6 474 035 apmērā, un sīkāks šo ieguldījumu sadalījums sniegts 3. tabulā. Cita starpā ieguldījums paredzēts skrejceļa pagarināšanai 2003./2004. gadā EUR 687 882 apmērā un jauna termināļa izbūvei 2009. gadā EUR 1 003 571 apmērā (terminālis tika atvērts tikai 2010. gadā (23)).

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

23

3. tabula
   (24)

3. tabula

24

Pārskats par infrastruktūras ieguldījumiem un to finansējumu AOC laikā no 2000. gada līdz 2011. gadam

Pārskats par infrastruktūras ieguldījumiem un to finansējumu AOC

(EUR)

Gads

Infrastruktūras pasākums

Valsts iemaksas

Pašu līdzekļi (25)

25

Kopējais ieguldījums

2000

Laikapstākļi – centrālā datora, papildiekārtu u. c. iegāde

13 914

9 276

23 190

RT 1000C virziena meklētāja tehniskais akcepts

3 590

2 393

5 983

Ūdensapgāde (savienojums, pārmaiņas) (2)

10 205

6 803

17 008

2001

Skrejceļa un manevrēšanas ceļa daļu pārbūve

72 652

8 072

80 724

Gaisa startera iegāde

34 495

42 949

77 443

2002

Nožogojums apkārt lidlauka teritorijai (atlikusī daļa)

26 144

17 429

43 573

Plānošanas izmaksas – RESA 22 un sliekšņa 22 plānotā pagarināšana

RESA

46 183

5 131

51 314

2003

RESA 22 pagarināšana, skrejceļa pārbūve (pirmais maksājums 2003. gadā, otrais –2004. gadā)

RESA

314 550

187 882

687 882

2004

RESA 22 pagarināšana, skrejceļa pārbūve (otrais maksājums 2004. gadā)

RESA

185 450

2006

Lidostas bāka, programmatūras iegāde, piecu trauksmes radiouztvērēju iegāde, rezerves izejas vārtu uzstādīšana, termināļa paplašināšana, 27 biometrisko retranslatoru iegāde, meteoroloģiskās stacijas kabeļa pagarinājums,

28 787

12 337

41 124

ugunsdzēsēju mašīnas iegāde (pirmā iemaksa 2006. gadā)

193 526

82 940

276 466

2007

Ugunsdzēsēju mašīnas iegāde (otrā iemaksa 2007. gadā)

387 052

165 879

552 931

Reaktīvo dzinēju tīrīšanas iekārtas iegāde

230 040

153 360

383 400

2008

Drošuma uzraudzības tīkls

11 430

4 899

16 329

Universāla pļaujmašīna

5 514

3 676

9 190

Zemes iegāde

56 144

24 062

80 206

Skrejceļa pārbūve – drošuma uzlabošana

1 816 538

778 516

2 595 054  (26)

26

2009

Termināļa atjaunošana/pārbūve

702 500

50 672

753 172  (27)

27

Marķēšanas darbs peronu zonā

4 429

1 898

6 327

Skrejceļa remonts pirms 04 sliekšņa

336 853

0

336 853

2010

Termināļa atjaunošana/pārbūve

0

250 399

250 399  (27)

27

Marķēšanas darbs perona zonā

0

0

0

Skrejceļa remonts pirms 04 sliekšņa

0

144 366

144 366

2012

GripTester (lidojuma drošums)

GripTester

28 770

12 330

41 100

KOPĀ

KOPĀ

4 508 766

4 508 766

1 965 269

1 965 269

6 474 034

6 474 034

| (39) | Kā sīkāk aprakstīts 3.4.2. iedaļā, atbilstoši ar Ryanair noslēgtajam pakalpojumu līgumam AOC pienākums bija pagarināt skrejceļu un nodrošināt pakalpojumu sniegšanas zonu automobiļu izīrēšanas uzņēmumiem. Saskaņā ar Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH finanšu pārskatiem par attiecīgajiem gadiem skrejceļš tika pagarināts (28). |
| --- | --- |

(39)

Kā sīkāk aprakstīts 3.4.2. iedaļā, atbilstoši ar Ryanair noslēgtajam pakalpojumu līgumam AOC pienākums bija pagarināt skrejceļu un nodrošināt pakalpojumu sniegšanas zonu automobiļu izīrēšanas uzņēmumiem. Saskaņā ar Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH finanšu pārskatiem par attiecīgajiem gadiem skrejceļš tika pagarināts (28).

Ryanair

AOC

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

28

| (40) | Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH valde savā 2000. gada 23. jūnija sanāksmē saistībā ar lidostas attīstību apsprieda vispārēju ieguldījumu programmu desmit gadiem par kopējo ieguldījumu aptuveni 20 miljonu euro apmērā. |
| --- | --- |

(40)

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH valde savā 2000. gada 23. jūnija sanāksmē saistībā ar lidostas attīstību apsprieda vispārēju ieguldījumu programmu desmit gadiem par kopējo ieguldījumu aptuveni 20 miljonu euro apmērā.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

3.3.   FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH DARBĪBAS ZAUDĒJUMU FINANSĒŠANA 2000.–2011. GADĀ

FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH

| (41) | Laikā no 2000. gada līdz 2011. gadam Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH uzkrāja gada zaudējumus saistībā ar AOC darbību, kā norādīts 4. tabulā.
  4. tabula (29)


  Pārskats par Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH gada zaudējumiem un to finansēšanu











  (tūkstošos EUR) |
| --- | --- |
| Finanšu gads | Darbības rezultāti bez valsts iemaksām un ar valsts uzdevumiem saistītām izmaksām (30) | Ieguldījumi (31) | Nolietojums | Neto finanšu rezultāts (32) | Neto rezultāts |
| 2000 | – 244 | 204 | 1 509 | – 19 | + 34 |
| 2001 | – 591 | 77 | 1 469 | – 24 | – 31 |
| 2002 | – 214 | 61 | 1 393 | 0 | + 51 |
| 2003 | – 1 161 | 509 | 620 | + 2 | – 64 |
| 2004 | – 1 192 | 428 | 612 | – 1 | 0 |
| 2005 | – 671 | 92 | 445 | – 12 | – 272 |
| 2006 | – 496 | 2 613 | 531 | – 26 | – 253 |
| 2007 | – 719 | 1 071 | 533 | – 1 | – 301 |
| 2008 | – 511 | 664 | 645 | – 2 | – 460 |
| 2009 | – 906 | 2 354 | 821 | + 7 | – 562 |
| 2010 | – 1 150 | 1 296 | 965 | – 2 | – 567 |
| 2011 | – 424 | 8 | 907 | – 13 | – 437 |

(41)

Laikā no 2000. gada līdz 2011. gadam Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH uzkrāja gada zaudējumus saistībā ar AOC darbību, kā norādīts 4. tabulā.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

AOC

4. tabula (29)

29

Pārskats par Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH gada zaudējumiem un to finansēšanu

Pārskats par Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

(tūkstošos EUR)

Finanšu gads

Darbības rezultāti bez valsts iemaksām un ar valsts uzdevumiem saistītām izmaksām (30)

30

Ieguldījumi (31)

31

Nolietojums

Neto finanšu rezultāts (32)

32

Neto rezultāts

2000

– 244

204

1 509

– 19

+ 34

2001

– 591

77

1 469

– 24

– 31

2002

– 214

61

1 393

0

+ 51

2003

– 1 161

509

620

+ 2

– 64

2004

– 1 192

428

612

– 1

0

2005

– 671

92

445

– 12

– 272

2006

– 496

2 613

531

– 26

– 253

2007

– 719

1 071

533

– 1

– 301

2008

– 511

664

645

– 2

– 460

2009

– 906

2 354

821

+ 7

– 562

2010

– 1 150

1 296

965

– 2

– 567

2011

– 424

8

907

– 13

– 437

| (42) | Vācijas norādīja datus par akcionāru gada iemaksām, kas paredzētas Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH darbības zaudējumu segšanai (33), un tie ir sniegti 5. tabulā; šo kapitāla iemaksu kopējā summa ir 8,9 miljoni euro.

  5. tabula


  Akcionāru iemaksas darbības nolūkā







  (EUR) |
| --- | --- |
| 2000 | 200 000 –300 000 [...] (1) |
| 2001 | 200 000 –300 000 [...] (1) |
| 2002 | 200 000 –300 000 [...] (1) |
| 2003 | 300 000 –400 000 [...] (1) |
| 2004 | 475 000 –575 000 [...] (1) |
| 2005 | 700 000 –800 000 [...] (1) |
| 2006 | 925 000 –1 025 000 [...] (1) |
| 2007 | 1 250 000 –1 350 000 [...] (1) |
| 2008 | 1 125 000 –1 225 000 [...] (1) |
| 2009 | 1 125 000 –1 225 000 [...] (1) |
| 2010 | 1 325 000 –1 425 000 [...] (1) |
| 2011 | 425 000 –525 000 [...] (1) |
| Kopā | 8 897 000 |

(42)

Vācijas norādīja datus par akcionāru gada iemaksām, kas paredzētas Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH darbības zaudējumu segšanai (33), un tie ir sniegti 5. tabulā; šo kapitāla iemaksu kopējā summa ir 8,9 miljoni euro.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

33

5. tabula

5. tabula

Akcionāru iemaksas darbības nolūkā

Akcionāru iemaksas darbības nolūkā

(EUR)

2000

200 000 –300 000 [...] (1)

1

2001

200 000 –300 000 [...] (1)

1

2002

200 000 –300 000 [...] (1)

1

2003

300 000 –400 000 [...] (1)

1

2004

475 000 –575 000 [...] (1)

1

2005

700 000 –800 000 [...] (1)

1

2006

925 000 –1 025 000 [...] (1)

1

2007

1 250 000 –1 350 000 [...] (1)

1

2008

1 125 000 –1 225 000 [...] (1)

1

2009

1 125 000 –1 225 000 [...] (1)

1

2010

1 325 000 –1 425 000 [...] (1)

1

2011

425 000 –525 000 [...] (1)

1

Kopā

Kopā

8 897 000

8 897 000

| (43) | Par laikposmu kopš aplūkojamā perioda sākuma Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH finanšu pārskati liecina, ka lidostas finanšu stāvoklis bijis lielā mērā atkarīgs no akcionāru iemaksām. Saskaņā ar 2002. gada finanšu pārskatu uzņēmuma pastāvēšana bez akcionāru finanšu iemaksām būtu apdraudēta un akcionāru iemaksas ir nepieciešamas arī turpmāk. Vairākos citos finanšu pārskatos (par 2003. un 2004. gadu) arī norādīts, ka uzņēmums var izdzīvot, tikai pateicoties akcionāru kapitāla iemaksām (34). Finanšu pārskatos par 2003. gadu prognozes gada griezumā norāda, ka akcionāru kapitāla iemaksas būs vajadzīgas arī nākamajā finanšu periodā. Saskaņā ar finanšu pārskatiem par 2006. gadu neizbēgamā maksātnespēja 2006. gadā tika novērsta, vienīgi pateicoties akcionāru iemaksām. |
| --- | --- |

(43)

Par laikposmu kopš aplūkojamā perioda sākuma Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH finanšu pārskati liecina, ka lidostas finanšu stāvoklis bijis lielā mērā atkarīgs no akcionāru iemaksām. Saskaņā ar 2002. gada finanšu pārskatu uzņēmuma pastāvēšana bez akcionāru finanšu iemaksām būtu apdraudēta un akcionāru iemaksas ir nepieciešamas arī turpmāk. Vairākos citos finanšu pārskatos (par 2003. un 2004. gadu) arī norādīts, ka uzņēmums var izdzīvot, tikai pateicoties akcionāru kapitāla iemaksām (34). Finanšu pārskatos par 2003. gadu prognozes gada griezumā norāda, ka akcionāru kapitāla iemaksas būs vajadzīgas arī nākamajā finanšu periodā. Saskaņā ar finanšu pārskatiem par 2006. gadu neizbēgamā maksātnespēja 2006. gadā tika novērsta, vienīgi pateicoties akcionāru iemaksām.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

34

| (44) | Vācija norāda, ka ar valsts uzdevumiem saistītās izmaksas attiecas uz personāla izmaksām gaisa satiksmes kontrolei, nožogojuma kontrolei, administrācijai, pasažieru reģistrācijai, apmācībai un pilotiem, un finansējumu nodrošināja gan Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH pašu kapitāls, gan Tīringenes federālā zeme, kā norādīts turpmāk 6. un 7. tabulā.

  6. tabula


  Ar valsts uzdevumiem saistīto izmaksu finansēšana uzņēmumā

  Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

   (35)









  (EUR) |
| --- | --- |
| Gads | Kopējās ar valsts uzdevumiem saistītās izmaksas | Pašu kapitāls | Tīringenes federālās zemes finansējums |
| 2000 | 276 420 | 106 031 | 170 389 |
| 2001 | 278 773 | 127 043 | 151 730 |
| 2002 | 292 270 | 134 801 | 157 469 |
| 2003 | 412 325 | 247 279 | 165 046 |
| 2004 | 461 067 | 293 713 | 167 354 |
| 2005 | 685 406 | 529 734 | 155 672 |
| 2006 | 683 415 | 527 017 | 156 398 |
| 2007 | 732 355 | 597 858 | 134 497 |
| 2008 | 700 772 | 599 954 | 100 818 |
| 2009 | 718 416 | 347 598 | 370 818 |
| 2010 | 657 982 | 313 933 | 344 049 |
| 2011 | 598 056 | 261 654 | 336 402 |
| KOPĀ | 6 497 257 | 4 086 615 | 2 410 642 |

(44)

Vācija norāda, ka ar valsts uzdevumiem saistītās izmaksas attiecas uz personāla izmaksām gaisa satiksmes kontrolei, nožogojuma kontrolei, administrācijai, pasažieru reģistrācijai, apmācībai un pilotiem, un finansējumu nodrošināja gan Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH pašu kapitāls, gan Tīringenes federālā zeme, kā norādīts turpmāk 6. un 7. tabulā.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

6. tabula

6. tabula

Ar valsts uzdevumiem saistīto izmaksu finansēšana uzņēmumā

  Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

   (35)

Ar valsts uzdevumiem saistīto izmaksu finansēšana uzņēmumā

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

35

(EUR)

Gads

Kopējās ar valsts uzdevumiem saistītās izmaksas

Pašu kapitāls

Tīringenes federālās zemes finansējums

2000

276 420

106 031

170 389

2001

278 773

127 043

151 730

2002

292 270

134 801

157 469

2003

412 325

247 279

165 046

2004

461 067

293 713

167 354

2005

685 406

529 734

155 672

2006

683 415

527 017

156 398

2007

732 355

597 858

134 497

2008

700 772

599 954

100 818

2009

718 416

347 598

370 818

2010

657 982

313 933

344 049

2011

598 056

261 654

336 402

KOPĀ

KOPĀ

6 497 257

6 497 257

4 086 615

4 086 615

2 410 642

2 410 642

7. tabula
   (36)

7. tabula

36

Tīringenes federālās zemes finansējums dalījumā pa atsevišķām ar valsts uzdevumiem saistītām izmaksām

Tīringenes federālās zemes finansējums dalījumā pa atsevišķām ar valsts uzdevumiem saistītām izmaksām

| (EUR) |
| --- |
| Gads | Gaisa satiksmes kontrole | Lidostas kontroles dienesti | Kopējais Tīringenes federālās zemes finansējums |
| 2000 | 170 389 | 0 | 170 389 |
| 2001 | 151 730 | 0 | 151 730 |
| 2002 | 157 469 | 0 | 157 469 |
| 2003 | 165 046 | 0 | 165 046 |
| 2004 | 167 354 | 0 | 167 354 |
| 2005 | 155 672 | 0 | 155 672 |
| 2006 | 156 398 | 0 | 156 398 |
| 2007 | 134 497 | 0 | 134 497 |
| 2008 | 100 818 | 0 | 100 818 |
| 2009 | 100 818 | 270 000 | 370 818 |
| 2010 | 94 049 | 250 000 | 344 049 |
| 2011 | 86 402 | 250 000 | 336 402 |
| KOPĀ | 1 640 642 | 770 000 | 2 410 642 |

(EUR)

Gads

Gaisa satiksmes kontrole

Lidostas kontroles dienesti

Kopējais Tīringenes federālās zemes finansējums

2000

170 389

0

170 389

2001

151 730

0

151 730

2002

157 469

0

157 469

2003

165 046

0

165 046

2004

167 354

0

167 354

2005

155 672

0

155 672

2006

156 398

0

156 398

2007

134 497

0

134 497

2008

100 818

0

100 818

2009

100 818

270 000

370 818

2010

94 049

250 000

344 049

2011

86 402

250 000

336 402

KOPĀ

KOPĀ

1 640 642

1 640 642

770 000

770 000

2 410 642

2 410 642

3.4.   LIDOSTAS MAKSA UN MAKSĀJUMI RYANAIR SASKAŅĀ AR LIDOSTAS PAKALPOJUMU LĪGUMU UN TIRDZNIECĪBAS LĪGUMU

RYANAIR

3.4.1.   
  AOC lidostas maksas cenrādis

AOC

| (45) | Turpmāk 8. tabulā apkopoti pamatnosacījumi lidostas maksas standartcenrādim, ko AOC piemēroja laikā no 2002. gada līdz 2010. gadam (37).

  8. tabula


  Lidostas maksas cenrādis, ko AOC piemēroja laikā no 2002. gada līdz 2010. gadam
   (38)








  Cenas bez PVN | Nolaišanās maksa gaisa kuģim ar vairāk nekā 6 001  kg/uz 1 000  kg | Pasažieru maksa/par katru pasažieri |
| --- | --- | --- | --- |
| Lidostas maksas cenrādis spēkā no 2002. gada 1. janvāra | EUR 7,78 | EUR 2,67 |
| Lidostas maksas cenrādis spēkā no 2006. gada 18. septembra | EUR 7,45 | EUR 3,00 |

(45)

Turpmāk 8. tabulā apkopoti pamatnosacījumi lidostas maksas standartcenrādim, ko AOC piemēroja laikā no 2002. gada līdz 2010. gadam (37).

AOC

37

8. tabula

8. tabula

Lidostas maksas cenrādis, ko AOC piemēroja laikā no 2002. gada līdz 2010. gadam
   (38)

Lidostas maksas cenrādis, ko AOC

38

Cenas bez PVN

Nolaišanās maksa gaisa kuģim ar vairāk nekā 6 001  kg/uz 1 000  kg

Pasažieru maksa/par katru pasažieri

Lidostas maksas cenrādis spēkā no 2002. gada 1. janvāra

EUR 7,78

EUR 2,67

Lidostas maksas cenrādis spēkā no 2006. gada 18. septembra

EUR 7,45

EUR 3,00

| (46) | 2011. gada janvārī tika izstrādāts jauns lidostas maksas cenrādis, un tā pamatnosacījumi sniegti 9. un 10. tabulā.

  9. tabula


  Lidostas maksas cenrādis, kas tiek piemērots gaisa kuģiem kopš 2011. gada
   (39)








  Lidostas maksas cenrādis spēkā no 2011. gada janvāra
  (cenas bez PVN) | Sagatavošanās laiks atpakaļceļam ir mazāk par 30 mn | Sagatavošanās laiks atpakaļceļam ir vairāk nekā 30 mn |
| --- | --- | --- | --- |
| Pasažieru reisos ar regulāru ceļošanu turp un atpakaļ (40) | EUR 0 | EUR 7,45 |
| Pasažieru reisos bez regulāras ceļošanas turp un atpakaļ un kravas reisos | EUR 7,45 |

(46)

2011. gada janvārī tika izstrādāts jauns lidostas maksas cenrādis, un tā pamatnosacījumi sniegti 9. un 10. tabulā.

9. tabula

9. tabula

Lidostas maksas cenrādis, kas tiek piemērots gaisa kuģiem kopš 2011. gada
   (39)

Lidostas maksas cenrādis, kas tiek piemērots gaisa kuģiem kopš 2011. gada

39

Lidostas maksas cenrādis spēkā no 2011. gada janvāra

(cenas bez PVN)

Sagatavošanās laiks atpakaļceļam ir mazāk par 30 mn

Sagatavošanās laiks atpakaļceļam ir vairāk nekā 30 mn

Pasažieru reisos ar regulāru ceļošanu turp un atpakaļ (40)

40

EUR 0

EUR 7,45

Pasažieru reisos bez regulāras ceļošanas turp un atpakaļ un kravas reisos

EUR 7,45

10. tabula

10. tabula

Lidostas maksas cenrādis, kas tiek piemērots pasažieriem kopš 2011. gada
   (41)

Lidostas maksas cenrādis, kas tiek piemērots pasažieriem kopš 2011. gada

41

| Lidostas maksas cenrādis spēkā no 2011. gada janvāra
  (cenas bez PVN) | Pasažieru skaits mazāks nekā 50 000 | Pasažieru skaits no 50 000 līdz 100 000 |
| --- | --- | --- |
| Maksa par katru pasažieri | EUR 6,00 | EUR 4,20 |

Lidostas maksas cenrādis spēkā no 2011. gada janvāra

(cenas bez PVN)

Pasažieru skaits mazāks nekā 50 000

Pasažieru skaits no 50 000 līdz 100 000

Maksa par katru pasažieri

EUR 6,00

EUR 4,20

3.4.2.   Lidostas pakalpojumu līgums, kas tika parakstīts ar Ryanair
  2003. gada 3. martā

Lidostas pakalpojumu līgums, kas tika parakstīts ar Ryanair

| (47) | Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (līgumā saukts “AOC”) un Ryanair (līgumā saukts “Ryanair Limited”) 2003. gada 3. martā parakstīja lidostas pakalpojumu līgumu uz 10 gadiem. Līgums stājās spēkā 2003. gada 1. maijā, kad bija jāsāk sniegt ikdienas regulāros reisus uz Londonu–Stanstedu. |
| --- | --- |

(47)

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (līgumā saukts “AOC”) un Ryanair (līgumā saukts “Ryanair Limited”) 2003. gada 3. martā parakstīja lidostas pakalpojumu līgumu uz 10 gadiem. Līgums stājās spēkā 2003. gada 1. maijā, kad bija jāsāk sniegt ikdienas regulāros reisus uz Londonu–Stanstedu.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

AOC

Ryanair

Ryanair Limited

| (48) | Saskaņā ar šo līgumu Ryanair maksā AOC šādus maksājumus:






  a) | nodevu par pasažieru aviopakalpojumu sniegšanu atbilstīgi AOC cenrādim, kas ir spēkā pakalpojuma sniegšanas dienā; |
| --- | --- | --- |

(48)

Saskaņā ar šo līgumu Ryanair maksā AOC šādus maksājumus:

Ryanair

AOC

a)

nodevu par pasažieru aviopakalpojumu sniegšanu atbilstīgi AOC cenrādim, kas ir spēkā pakalpojuma sniegšanas dienā;

AOC

| b) | summu, ko veido pasažieru drošības nodoklis un valsts nodeva (turpmāk “DE nodoklis”) un kam piemēro likmi, kas ir spēkā reisa izpildes dienā. Sākotnējā maksa ir “četri euro un piecdesmit viens cents (EUR 4,08)” (42). Līgumā arī norādīts abu pušu nodoms censties samazināt DE nodokli, ja pasažieru skaits lidostā palielinās. Ryanair jebkurā gadījumā jāiekasē sākotnējā maksa kā minimālā maksa. |
| --- | --- |

b)

summu, ko veido pasažieru drošības nodoklis un valsts nodeva (turpmāk “DE nodoklis”) un kam piemēro likmi, kas ir spēkā reisa izpildes dienā. Sākotnējā maksa ir “četri euro un piecdesmit viens cents (EUR 4,08)” (42). Līgumā arī norādīts abu pušu nodoms censties samazināt DE nodokli, ja pasažieru skaits lidostā palielinās. Ryanair jebkurā gadījumā jāiekasē sākotnējā maksa kā minimālā maksa.

DE

42

DE

Ryanair

| (49) | Vācija norāda, ka Ryanair maksāja nodevas par pakalpojuma sniegšanu atbilstīgi AOC regulējumam par standartnodevām, kas bija spēkā attiecīgajā laikā, un maksājumu veidoja nemainīga nodeva par nolaišanos, kas ir EUR [...]* par katru gaisa kuģi, un pasažieru nodeva, kas ir EUR [...]* par katru pasažieri (bez PVN) (43) (nodevas tika maksātas 2009. gada jūnijā). |
| --- | --- |

(49)

Vācija norāda, ka Ryanair maksāja nodevas par pakalpojuma sniegšanu atbilstīgi AOC regulējumam par standartnodevām, kas bija spēkā attiecīgajā laikā, un maksājumu veidoja nemainīga nodeva par nolaišanos, kas ir EUR [...]* par katru gaisa kuģi, un pasažieru nodeva, kas ir EUR [...]* par katru pasažieri (bez PVN) (43) (nodevas tika maksātas 2009. gada jūnijā).

Ryanair

AOC

43

| (50) | Saskaņā ar šo 2003. gada 3. marta lidostas pakalpojumu līgumu AOC savukārt ir pienākums:






  a) | nodrošināt skrejceļu atbilstīgi noteiktām tehniskām specifikācijām līdz 2003. gada 31. decembrim, un līdz 2004. gada 31. maijam to pabeigt un pagarināt; |
| --- | --- | --- |

(50)

Saskaņā ar šo 2003. gada 3. marta lidostas pakalpojumu līgumu AOC savukārt ir pienākums:

AOC

a)

nodrošināt skrejceļu atbilstīgi noteiktām tehniskām specifikācijām līdz 2003. gada 31. decembrim, un līdz 2004. gada 31. maijam to pabeigt un pagarināt;

| b) | nodrošināt termināļa un infrastruktūras pakalpojumus ([...]*) un pakalpojumus pārdošanas, tirdzniecības un sabiedrisko attiecību izteiksmē (pakalpojumus, kas uzskaitīti pakalpojumu līguma A pielikumā); |
| --- | --- |

b)

nodrošināt termināļa un infrastruktūras pakalpojumus ([...]*) un pakalpojumus pārdošanas, tirdzniecības un sabiedrisko attiecību izteiksmē (pakalpojumus, kas uzskaitīti pakalpojumu līguma A pielikumā);

| c) | nodrošināt apkalpošanu uz zemes un ar to saistītus pakalpojumus (pakalpojumus, kas uzskaitīti pakalpojumu līguma B pielikumā); |
| --- | --- |

c)

nodrošināt apkalpošanu uz zemes un ar to saistītus pakalpojumus (pakalpojumus, kas uzskaitīti pakalpojumu līguma B pielikumā);

| d) | nodrošināt autobusu pakalpojumus par vietējām standarta braukšanas maksām pasažieru pārvadāšanai starp AOC un Leipcigas dzelzceļa staciju (Leipzig-Bahnhof) un starp AOC un Drēzdenes dzelzceļa staciju (Dresden-Bahnhof); |
| --- | --- |

d)

nodrošināt autobusu pakalpojumus par vietējām standarta braukšanas maksām pasažieru pārvadāšanai starp AOC un Leipcigas dzelzceļa staciju (Leipzig-Bahnhof) un starp AOC un Drēzdenes dzelzceļa staciju (Dresden-Bahnhof);

AOC

Leipzig-Bahnhof

AOC

Dresden-Bahnhof

| e) | nodrošināt iespēju rezervēt pakalpojumus (pakalpojumus, kas uzskaitīti pakalpojumu līguma B pielikuma papildinājumā). |
| --- | --- |

e)

nodrošināt iespēju rezervēt pakalpojumus (pakalpojumus, kas uzskaitīti pakalpojumu līguma B pielikuma papildinājumā).

| (51) | A pielikumā noteikts ne tikai Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH pienākums nodrošināt skrejceļu, bet arī uzskaitīti vairāki citi pakalpojumi, kas jāsniedz AOC:






  a) | termināļa un infrastruktūras pakalpojumi: [...]* un citas “pamatotas Ryanair prasības pēc nepieciešamības, lai nodrošinātu, ka Ryanair var nodrošināt 25 minūšu ilgu sagatavošanās laiku atpakaļceļam”; |
| --- | --- | --- |

(51)

A pielikumā noteikts ne tikai Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH pienākums nodrošināt skrejceļu, bet arī uzskaitīti vairāki citi pakalpojumi, kas jāsniedz AOC:

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

AOC

a)

termināļa un infrastruktūras pakalpojumi: [...]* un citas “pamatotas Ryanair prasības pēc nepieciešamības, lai nodrošinātu, ka Ryanair var nodrošināt 25 minūšu ilgu sagatavošanās laiku atpakaļceļam”;

Ryanair

Ryanair

| b) | tādi pakalpojumi kā pārdošana, tirdzniecība un sabiedriskās attiecības: [...]*. |
| --- | --- |

b)

tādi pakalpojumi kā pārdošana, tirdzniecība un sabiedriskās attiecības: [...]*.

| (52) | Nodevas, kas ir minētas 48. apsvērumā un ko maksāja Ryanair, sevī ietver vairākus pakalpojumus, kas uzskaitīti 2003. gada 3. marta lidostas pakalpojumu līguma B pielikumā “Apkalpošana uz zemes un ar to saistītie pakalpojumi, ko nodrošina attiecīgie aģenti”, un tie ir, piemēram (44): bagāžas iekraušana un izkraušana (neattiecas uz kravām), labierīcību un ūdens pakalpojumi pēc pieprasījuma [...]*; [...]* un atkausēšanas materiālu piegāde un izmantošana pēc Ryanair pieprasījuma ar šķidruma uzpildi [...]* par litru; pasažieru reģistrācija, iekāpšana gaisa kuģī un izkāpšana no gaisa kuģa, ceļojuma dokumentu pārbaude. |
| --- | --- |

(52)

Nodevas, kas ir minētas 48. apsvērumā un ko maksāja Ryanair, sevī ietver vairākus pakalpojumus, kas uzskaitīti 2003. gada 3. marta lidostas pakalpojumu līguma B pielikumā “Apkalpošana uz zemes un ar to saistītie pakalpojumi, ko nodrošina attiecīgie aģenti”, un tie ir, piemēram (44): bagāžas iekraušana un izkraušana (neattiecas uz kravām), labierīcību un ūdens pakalpojumi pēc pieprasījuma [...]*; [...]* un atkausēšanas materiālu piegāde un izmantošana pēc Ryanair pieprasījuma ar šķidruma uzpildi [...]* par litru; pasažieru reģistrācija, iekāpšana gaisa kuģī un izkāpšana no gaisa kuģa, ceļojuma dokumentu pārbaude.

Ryanair

44

Ryanair

| (53) | Atbilstīgi 2003. gada 3. marta lidostas pakalpojumu līguma B pielikuma papildinājumam “Iespēja veikt rezervēšanu” aģentam, kas nodrošina apkalpošanu uz zemes, jāizveido pasažieru apkalpošanas vieta un jāsniedz attiecīgie pakalpojumi, jānodrošina, ka darbinieki, kas veic rezervēšanu, ir atbilstīgi apmācīti, un jāveic maksājumi par programmatūrām, datoriem un tālruņiem, faksu, IT un telesakaru iekārtām aviotransportā (SITA), un jāsedz visas izmaksas par iekārtu uzturēšanu un nomaiņu, kas aģentam rodas darbā ar pasažieriem. Tomēr [...]*. |
| --- | --- |

(53)

Atbilstīgi 2003. gada 3. marta lidostas pakalpojumu līguma B pielikuma papildinājumam “Iespēja veikt rezervēšanu” aģentam, kas nodrošina apkalpošanu uz zemes, jāizveido pasažieru apkalpošanas vieta un jāsniedz attiecīgie pakalpojumi, jānodrošina, ka darbinieki, kas veic rezervēšanu, ir atbilstīgi apmācīti, un jāveic maksājumi par programmatūrām, datoriem un tālruņiem, faksu, IT un telesakaru iekārtām aviotransportā (SITA), un jāsedz visas izmaksas par iekārtu uzturēšanu un nomaiņu, kas aģentam rodas darbā ar pasažieriem. Tomēr [...]*.

SITA

3.4.3.   Tirdzniecības pakalpojumu līgums

Tirdzniecības pakalpojumu līgums

| (54) | Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH pavisam parakstīja trīs līgumus par tirdzniecības pakalpojumiem: vienu ar Ryanair un tad divus ar Airport Marketing Services Limited (AMS), kā arī papildlīgumu, kas pievienots 2010. gada 25. janvārī parakstītajam līgumam.

  11. tabula


  Tirdzniecības līgumi starp Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH un Ryanair/AMS










  Līgums | Termiņš | Nolūks | Nodevas, ko AOC maksā Ryanair |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Līgums (7.4.2003.) starp AOC un Ryanair | 15.4.2003.–30.4.2013. | Reklāma angļu valodā internetā un pārdošanas veicināšanai, un sabiedriskajām attiecībām tirdzniecības veicināšanai aviotūrisma nozarē Altenburgas apgabalā | — | Rezultativitātes atalgojums, kura pamatā ir izceļojošo pasažieru skaits, un to atskaita no lidostas pakalpojumu maksas, ko maksā Ryanair |

(54)

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH pavisam parakstīja trīs līgumus par tirdzniecības pakalpojumiem: vienu ar Ryanair un tad divus ar Airport Marketing Services Limited (AMS), kā arī papildlīgumu, kas pievienots 2010. gada 25. janvārī parakstītajam līgumam.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

Airport Marketing Services Limited

AMS

11. tabula

11. tabula

Tirdzniecības līgumi starp Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH un Ryanair/AMS

Tirdzniecības līgumi starp Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

AMS

Līgums

Termiņš

Nolūks

Nodevas, ko AOC maksā Ryanair

AOC

Ryanair

Līgums (7.4.2003.) starp AOC un Ryanair

AOC

Ryanair

15.4.2003.–30.4.2013.

Reklāma angļu valodā internetā un pārdošanas veicināšanai, un sabiedriskajām attiecībām tirdzniecības veicināšanai aviotūrisma nozarē Altenburgas apgabalā

—

Rezultativitātes atalgojums, kura pamatā ir izceļojošo pasažieru skaits, un to atskaita no lidostas pakalpojumu maksas, ko maksā Ryanair

Ryanair

| — | Rezultativitātes atalgojums, kura pamatā ir procentos izteikta daļa no lidostas nodevu palielinājuma |
| --- | --- |

—

Rezultativitātes atalgojums, kura pamatā ir procentos izteikta daļa no lidostas nodevu palielinājuma

Līgums (28.8.2008.). starp AOC un AMS

AOC

AMS

28.8.2008.–27.8.2010.

Tirdzniecības pakalpojumi, kas kā primāro rīku sevī ietver vietnes ryanair.com izmantošanu: 150 vārdu rindkopā/rindkopās sadaļā “Piecas svarīgas lietas, ko darīt”AOC vietnē par lidojumu galamērķiem

AOC

[...]* par 2008. gadu

[...]* par 2009. gadu (45)

45

(abas summas bez PVN)

Līgums (25.1.2010.) starp AOC un AMS

AOC

AMS

25.1.2010. –viens gads pēc datuma, kurā sāks sniegt pirmo pakalpojumu

Tirdzniecības paka, ko nodrošina viena gada laikā

[...]* gadā (45) (bez PVN)

45

Papildlīgums (21.9.2010.). starp AOC un AMS

AOC

AMS

21.9.2010.–31.3.2011.

Papildlīgums sākotnējam 25.1.2010. līgumam

[...]* 2010. gada ziemas periodā

3.4.3.1.   Tirdzniecības līgums, kas noslēgts 2003. gada 7. aprīlī

Tirdzniecības līgums, kas noslēgts 2003. gada 7. aprīlī

| (55) | Saskaņā ar pirmo tirdzniecības līgumu, ko Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (līgumā saukts “AOC”) un Ryanair noslēdza 2003. gada 7. aprīlī un kas stājās spēkā 2003. gada 15. aprīlī uz 10 gadiem, Ryanair ir jāveic tirdzniecības darbs Altenburgas apgabala popularizēšanai. Līgums piešķir Ryanair tiesības pieņemt galīgo lēmumu saistībā ar visām reklāmām, izņemot AOC vietnē. |
| --- | --- |

(55)

Saskaņā ar pirmo tirdzniecības līgumu, ko Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (līgumā saukts “AOC”) un Ryanair noslēdza 2003. gada 7. aprīlī un kas stājās spēkā 2003. gada 15. aprīlī uz 10 gadiem, Ryanair ir jāveic tirdzniecības darbs Altenburgas apgabala popularizēšanai. Līgums piešķir Ryanair tiesības pieņemt galīgo lēmumu saistībā ar visām reklāmām, izņemot AOC vietnē.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

AOC

Ryanair

Ryanair

Ryanair

AOC

| (56) | Kā atlīdzību par Ryanair veiktajiem uzdevumiem Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH maksās šādas nodevas:






  a) | rezultativitātes atalgojumu par katru izceļojošo pasažieri, un rezultātā Ryanair maksās neto maksu par katru pasažieri saistībā ar nolaišanos, vietējo gaisa satiksmes kontroli, apgaismojumu, automobiļu stāvlaukumu (neietverot diennakts stāvlaukumu), apkalpošanu uz zemes saistībā ar rampu un pasažieriem, infrastruktūru un pasažieru apkalpošanas maksu par aviopakalpojumiem pasažieriem. AOC jāaprēķina neto maksa par katru pasažieri atbilstīgi pasažieru noslodzes kalendāram un jāiesniedz Ryanair aprēķini katras nedēļas beigās. Ryanair jāaprēķina rezultativitātes atalgojums un jāiesniedz AOC aprēķini 30 dienu laikā pēc katra mēneša beigām, un aprēķiniem jābalstās uz iepriekšējā kalendārajā mēnesī sniegtajiem pakalpojumiem. Ryanair var atskaitīt rezultativitātes atalgojumu no AOC ikmēneša rēķiniem par nolaišanās nodevu.

  12. tabula


  Neto maksa par katru pasažieri, ko Ryanair maksā AOC









  (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Pakalpojumu skaits ceļojumā turp un atpakaļ | Neto maksa par katru izceļojošo pasažieri, tostarp visas maksas (izņemot par drošību) 1.–5. gadā | Neto maksa par katru izceļojošo pasažieri, tostarp visas maksas (izņemot par drošību) 6.–10. gadā |
| [..]* | [..]* | [..]* |
| [..]* | [..]* | [..]* |
| [..]* | [..]* | [..]* |

(56)

Kā atlīdzību par Ryanair veiktajiem uzdevumiem Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH maksās šādas nodevas:

Ryanair

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

a)

rezultativitātes atalgojumu par katru izceļojošo pasažieri, un rezultātā Ryanair maksās neto maksu par katru pasažieri saistībā ar nolaišanos, vietējo gaisa satiksmes kontroli, apgaismojumu, automobiļu stāvlaukumu (neietverot diennakts stāvlaukumu), apkalpošanu uz zemes saistībā ar rampu un pasažieriem, infrastruktūru un pasažieru apkalpošanas maksu par aviopakalpojumiem pasažieriem. AOC jāaprēķina neto maksa par katru pasažieri atbilstīgi pasažieru noslodzes kalendāram un jāiesniedz Ryanair aprēķini katras nedēļas beigās. Ryanair jāaprēķina rezultativitātes atalgojums un jāiesniedz AOC aprēķini 30 dienu laikā pēc katra mēneša beigām, un aprēķiniem jābalstās uz iepriekšējā kalendārajā mēnesī sniegtajiem pakalpojumiem. Ryanair var atskaitīt rezultativitātes atalgojumu no AOC ikmēneša rēķiniem par nolaišanās nodevu.

Ryanair

AOC

Ryanair

Ryanair

AOC

Ryanair

AOC

12. tabula

12. tabula

Neto maksa par katru pasažieri, ko Ryanair maksā AOC

Neto maksa par katru pasažieri, ko Ryanair

AOC

(EUR)

Pakalpojumu skaits ceļojumā turp un atpakaļ

Neto maksa par katru izceļojošo pasažieri, tostarp visas maksas (izņemot par drošību) 1.–5. gadā

Neto maksa par katru izceļojošo pasažieri, tostarp visas maksas (izņemot par drošību) 6.–10. gadā

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

| b) | rezultativitātes atalgojumu, kura pamatā ir noteikta procentos izteikta daļa no lidostas nodevu palielinājuma, ko veido:






  — | valdības noteiktā drošības nodokļa palielinājums 100 % apmērā, bet ne vairāk kā 10 % virs spēkā esošās publiskotās likmes piecu gadu laikā, un |
| --- | --- | --- |

b)

rezultativitātes atalgojumu, kura pamatā ir noteikta procentos izteikta daļa no lidostas nodevu palielinājuma, ko veido:

—

valdības noteiktā drošības nodokļa palielinājums 100 % apmērā, bet ne vairāk kā 10 % virs spēkā esošās publiskotās likmes piecu gadu laikā, un

| — | tādu spēkā esošu publiskotu nodevu vai papildnodevu, maksu vai nodokļu palielinājums 100 % apmērā, kas iekļauti lidostas publiskotajā maksā, bet ne vairāk kā 10 % no spēkā esošās kopējās publiskotās nodevas, ko maksā Ryanair, piecu gadu laikā. |
| --- | --- |

—

tādu spēkā esošu publiskotu nodevu vai papildnodevu, maksu vai nodokļu palielinājums 100 % apmērā, kas iekļauti lidostas publiskotajā maksā, bet ne vairāk kā 10 % no spēkā esošās kopējās publiskotās nodevas, ko maksā Ryanair, piecu gadu laikā.

Ryanair

3.4.3.2.   Tirdzniecības līgums, kas tika noslēgts 2008. gada 28. augustā

Tirdzniecības līgums, kas tika noslēgts 2008. gada 28. augustā

| (57) | Otrais tirdzniecības pakalpojumu līgums starp Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (līgumā saukts “AOC”) un Airport Marketing Services tika noslēgts 2008. gada 28. augustā. Atbilstīgi līgumam AOC plānoja aktīvi reklamēt pilsētas un reģiona iespējas un palielināt ieceļojošo pasažieru daļu Ryanair pakalpojumos, attiecīgi pēc iespējas palielinot lidostas ieņēmumus par pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi. Līgums ir saistīts ar Ryanair apņemšanos nodrošināt reisus maršrutā no AOC uz Londonu–Stanstedu vasarā (katru dienu) un ziemā (četras reizes nedēļā) un uz Žironu (Girona) trīs reizes nedēļā tikai vasarā. |
| --- | --- |

(57)

Otrais tirdzniecības pakalpojumu līgums starp Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (līgumā saukts “AOC”) un Airport Marketing Services tika noslēgts 2008. gada 28. augustā. Atbilstīgi līgumam AOC plānoja aktīvi reklamēt pilsētas un reģiona iespējas un palielināt ieceļojošo pasažieru daļu Ryanair pakalpojumos, attiecīgi pēc iespējas palielinot lidostas ieņēmumus par pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi. Līgums ir saistīts ar Ryanair apņemšanos nodrošināt reisus maršrutā no AOC uz Londonu–Stanstedu vasarā (katru dienu) un ziemā (četras reizes nedēļā) un uz Žironu (Girona) trīs reizes nedēļā tikai vasarā.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

AOC

Airport Marketing Services

AOC

Ryanair

Ryanair

AOC

Girona

| (58) | Līgums sākotnēji tika noslēgts uz diviem gadiem. AOC maksā EUR [...]* par pirmo gadu un EUR [...]* par otro gadu. Apmaiņā AOC saņem [...]*. Līgumā nav iekļautas sīkākas norādes par termiņu, izvietošanu vai cita sīkāka informācija par saiti. |
| --- | --- |

(58)

Līgums sākotnēji tika noslēgts uz diviem gadiem. AOC maksā EUR [...]* par pirmo gadu un EUR [...]* par otro gadu. Apmaiņā AOC saņem [...]*. Līgumā nav iekļautas sīkākas norādes par termiņu, izvietošanu vai cita sīkāka informācija par saiti.

AOC

AOC

| (59) | Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ir tiesības izvēlēties vēlamās laika nišas tirdzniecības pasākumu vajadzībām. Tomēr, ņemot vērā ierobežoto pieejamību, nišas nevar tikt garantētas. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH arī ir tiesības izvēlēties vietnes, kas var tikt savienotas, izmantojot saiti uz Ryanair vietni. Tomēr šīs tiesības ir ierobežotas, jo vietnēs nevar iekļaut informāciju par reisiem, automobiļu izīrēšanu vai viesnīcām un/vai citiem pakalpojumiem, kas arī tiek piedāvāti Ryanair vietnē. Turklāt Ryanair pieder galavārds, un uzņēmums var atteikt atļauju publicēt vietni. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH arī jāpārliecinās, ka pakalpojumi tiek sniegti atbilstīgi līgumam. |
| --- | --- |

(59)

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ir tiesības izvēlēties vēlamās laika nišas tirdzniecības pasākumu vajadzībām. Tomēr, ņemot vērā ierobežoto pieejamību, nišas nevar tikt garantētas. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH arī ir tiesības izvēlēties vietnes, kas var tikt savienotas, izmantojot saiti uz Ryanair vietni. Tomēr šīs tiesības ir ierobežotas, jo vietnēs nevar iekļaut informāciju par reisiem, automobiļu izīrēšanu vai viesnīcām un/vai citiem pakalpojumiem, kas arī tiek piedāvāti Ryanair vietnē. Turklāt Ryanair pieder galavārds, un uzņēmums var atteikt atļauju publicēt vietni. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH arī jāpārliecinās, ka pakalpojumi tiek sniegti atbilstīgi līgumam.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

3.4.3.3.   Tirdzniecības līgums, kas tika noslēgts 2010. gada 25. janvārī

Tirdzniecības līgums, kas tika noslēgts 2010. gada 25. janvārī

| (60) | Trešais tirdzniecības pakalpojumu līgums starp Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (līgumā saukts “AOC”) un Airport Marketing Services tika noslēgts 2010. gada 25. janvārī. Saskaņā ar līgumu AMS jāpiedāvā ar tūrismu saistīti tirdzniecības pakalpojumi Ryanair vietnē, lai AOC var reklamēt savu uzņēmējdarbību un piesaistīt tūristus. Uz līgumu attiecas Ryanair apņemšanās veikt reisus vasaras mēnešos – sākot no 2010. gada vasaras un tikai IATA vasaras sezonā (46) – no AOC uz Londonu–Stanstedu (septiņas reizes nedēļā), Žironu (trīs reizes nedēļā) un Alikanti (divas reizes nedēļā). |
| --- | --- |

(60)

Trešais tirdzniecības pakalpojumu līgums starp Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (līgumā saukts “AOC”) un Airport Marketing Services tika noslēgts 2010. gada 25. janvārī. Saskaņā ar līgumu AMS jāpiedāvā ar tūrismu saistīti tirdzniecības pakalpojumi Ryanair vietnē, lai AOC var reklamēt savu uzņēmējdarbību un piesaistīt tūristus. Uz līgumu attiecas Ryanair apņemšanās veikt reisus vasaras mēnešos – sākot no 2010. gada vasaras un tikai IATA vasaras sezonā (46) – no AOC uz Londonu–Stanstedu (septiņas reizes nedēļā), Žironu (trīs reizes nedēļā) un Alikanti (divas reizes nedēļā).

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

AOC

Airport Marketing Services

AMS

Ryanair

AOC

Ryanair

IATA

46

AOC

| (61) | Līgums sākotnēji tika noslēgts uz vienu gadu. AOC maksā EUR [...]* vienu gadu par šādu tirdzniecības pasākumu kopumu: [...]*. AOC tiesības un pienākumi saistībā ar laika nišām, vietnes raksturu un Ryanair galavārdu ir tādi paši kā iepriekšējā līgumā. |
| --- | --- |

(61)

Līgums sākotnēji tika noslēgts uz vienu gadu. AOC maksā EUR [...]* vienu gadu par šādu tirdzniecības pasākumu kopumu: [...]*. AOC tiesības un pienākumi saistībā ar laika nišām, vietnes raksturu un Ryanair galavārdu ir tādi paši kā iepriekšējā līgumā.

AOC

AOC

Ryanair

3.4.3.4.   Papildlīgums, kas tika noslēgts 2010. gada 21. septembrī

Papildlīgums, kas tika noslēgts 2010. gada 21. septembrī

| (62) | 2010. gada 21. septembrīFlugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (līgumā saukts “AOC”) un Airport Marketing Services noslēdza papildlīgumu. Līgums papildina sākotnējo tirdzniecības pakalpojumu līgumu, kas tika noslēgts 2010. gada 25. janvārī, jo AOC vēlas iegādāties papildu reklāmas pakalpojumus (47) EUR [...]* apmērā tikai 2010. gada ziemas periodā. Papildlīguma termiņš beidzas 2011. gada 31. martā. |
| --- | --- |

(62)

2010. gada 21. septembrīFlugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (līgumā saukts “AOC”) un Airport Marketing Services noslēdza papildlīgumu. Līgums papildina sākotnējo tirdzniecības pakalpojumu līgumu, kas tika noslēgts 2010. gada 25. janvārī, jo AOC vēlas iegādāties papildu reklāmas pakalpojumus (47) EUR [...]* apmērā tikai 2010. gada ziemas periodā. Papildlīguma termiņš beidzas 2011. gada 31. martā.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

AOC

Airport Marketing Services

AOC

47

| (63) | Saskaņā ar papildlīgumu AMS jānodrošina šādi reklāmas pakalpojumi: “saite uz Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH norādītu vietni, kas parādās www.ryanair.com AK sākumlapā 12 dienas šī papildlīguma darbības laikā”. |
| --- | --- |

(63)

Saskaņā ar papildlīgumu AMS jānodrošina šādi reklāmas pakalpojumi: “saite uz Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH norādītu vietni, kas parādās www.ryanair.com AK sākumlapā 12 dienas šī papildlīguma darbības laikā”.

AMS

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (64) | Vācija norādīja, ka maksājumus saskaņā ar papildlīgumu veica privātuzņēmumi, kad tie bija piekrituši saglabāt Ryanair darbības AOC. |
| --- | --- |

(64)

Vācija norādīja, ka maksājumus saskaņā ar papildlīgumu veica privātuzņēmumi, kad tie bija piekrituši saglabāt Ryanair darbības AOC.

Ryanair

AOC

4.   PAMATOJUMS OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAI UN KOMISIJAS SĀKOTNĒJAIS NOVĒRTĒJUMS

PAMATOJUMS OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAI UN KOMISIJAS SĀKOTNĒJAIS NOVĒRTĒJUMS

| (65) | Savā lēmumā sākt procedūru Komisija uzdeva šādus jautājumus par pasākumiem, kam tiek veikts novērtējums:






  a) | Pirmais pasākums. Infrastruktūras ieguldījumu finansēšana 2000.–2011. gadā. Vai maksājumi, kas veikti lidostas infrastruktūrai laikā no 2000. gada līdz 2011. gadam EUR 6 474 034 apmērā, tostarp skrejceļa pagarināšanai, kā noteikts 2003. gada 3. marta līgumā starp Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH un Ryanair, ir valsts atbalsts un, ja tā ir, vai šis valsts atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- | --- |

(65)

Savā lēmumā sākt procedūru Komisija uzdeva šādus jautājumus par pasākumiem, kam tiek veikts novērtējums:

a)

Pirmais pasākums. Infrastruktūras ieguldījumu finansēšana 2000.–2011. gadā. Vai maksājumi, kas veikti lidostas infrastruktūrai laikā no 2000. gada līdz 2011. gadam EUR 6 474 034 apmērā, tostarp skrejceļa pagarināšanai, kā noteikts 2003. gada 3. marta līgumā starp Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH un Ryanair, ir valsts atbalsts un, ja tā ir, vai šis valsts atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

| b) | Otrais pasākums. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH darbības zaudējumu finansēšana 2000.–2011. gadā. Vai publiskie akcionāri rīkojušies atbilstoši tirgus ekonomikas ieguldītāja principam, piešķirot Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ikgadēju darbības atbalstu par kopējo summu EUR 9,079 miljoni 2000.–2011. gadā, un, ja nav, vai šis valsts atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

b)

Otrais pasākums. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH darbības zaudējumu finansēšana 2000.–2011. gadā. Vai publiskie akcionāri rīkojušies atbilstoši tirgus ekonomikas ieguldītāja principam, piešķirot Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ikgadēju darbības atbalstu par kopējo summu EUR 9,079 miljoni 2000.–2011. gadā, un, ja nav, vai šis valsts atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| c) | Trešais pasākums. Lidostas maksa un maksājumi, ko saņem Ryanair saskaņā ar lidostas pakalpojumu līgumu un tirdzniecības līgumiem. Vai Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, piekrītot mazākiem ieņēmumiem par lidostas pakalpojumiem, izmantojot mehānismu tirdzniecības nodevu maksājumiem Ryanair/AMS laikā no 2003. gada 1. maija līdz 2011. gada 31. martam, rīkojies kā tirgus ekonomikas ieguldītājs, un, ja šāds samazinājums ir valsts atbalsts, vai tas ir saderīgs ar iekšējo tirgu. Saņemot samazinātu lidostas maksu, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH kā lidostas publiskais ekspluatants zaudē ieņēmumus. Tirdzniecības maksājumus Ryanair un AMS veica lidostas publiskais ekspluatants, izņemot par pēdējo tirdzniecības līgumu, kas ir 2010. gada 21. septembrī noslēgtais papildlīgums, jo par to maksājumus veica privātuzņēmumi. Saistībā ar šo Komisija izslēgs no šīs analīzes tvēruma šo pēdējo tirdzniecības līgumu, kas tika parakstīts ar AMS2010. gada 21. septembrī, jo tā finansējumu nodrošināja privāti reģionāli uzņēmumi, kuri bija vienojušies saglabāt Ryanair darbības lidostā. |
| --- | --- |

c)

Trešais pasākums. Lidostas maksa un maksājumi, ko saņem Ryanair saskaņā ar lidostas pakalpojumu līgumu un tirdzniecības līgumiem. Vai Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, piekrītot mazākiem ieņēmumiem par lidostas pakalpojumiem, izmantojot mehānismu tirdzniecības nodevu maksājumiem Ryanair/AMS laikā no 2003. gada 1. maija līdz 2011. gada 31. martam, rīkojies kā tirgus ekonomikas ieguldītājs, un, ja šāds samazinājums ir valsts atbalsts, vai tas ir saderīgs ar iekšējo tirgu. Saņemot samazinātu lidostas maksu, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH kā lidostas publiskais ekspluatants zaudē ieņēmumus. Tirdzniecības maksājumus Ryanair un AMS veica lidostas publiskais ekspluatants, izņemot par pēdējo tirdzniecības līgumu, kas ir 2010. gada 21. septembrī noslēgtais papildlīgums, jo par to maksājumus veica privātuzņēmumi. Saistībā ar šo Komisija izslēgs no šīs analīzes tvēruma šo pēdējo tirdzniecības līgumu, kas tika parakstīts ar AMS2010. gada 21. septembrī, jo tā finansējumu nodrošināja privāti reģionāli uzņēmumi, kuri bija vienojušies saglabāt Ryanair darbības lidostā.

Ryanair

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

AMS

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

AMS

AMS

Ryanair

5.   VĀCIJAS PIEZĪMES

VĀCIJAS PIEZĪMES

5.1.   INFRASTRUKTŪRAS IEGULDĪJUMU FINANSĒŠANA 2000.–2011. GADĀ (PIRMAIS PASĀKUMS)

| (66) | Vācija paskaidroja, ka valsts iemaksas infrastruktūras ieguldījumiem lidostā tieši izrietēja no apsvērumiem, kas pamatoja lidostā veiktās pārveides. Lidostas pārveidi no militāra lidlauka par pasažieru lidostu pamatoja ekonomikas attīstība Tīringenes austrumdaļā un Saksijas rietumdaļā (48). Saskaņā ar Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH statūtu 2. panta 1. punktu uzņēmuma mērķis patiesi ir uzlabot ar uzņēmējdarbību saistītu infrastruktūru, lai ekonomiski stiprinātu Tīringenes austrumdaļu un Saksijas rietumdaļu. Uzņēmuma vadības sagatavotajā ziņojumā (49) novērtēts, ka gada ieņēmumi no ārvalstu tranzītpasažieru plūsmas lidostā ir 10,7 miljoni euro visā Vidusvācijas reģionā. |
| --- | --- |

(66)

Vācija paskaidroja, ka valsts iemaksas infrastruktūras ieguldījumiem lidostā tieši izrietēja no apsvērumiem, kas pamatoja lidostā veiktās pārveides. Lidostas pārveidi no militāra lidlauka par pasažieru lidostu pamatoja ekonomikas attīstība Tīringenes austrumdaļā un Saksijas rietumdaļā (48). Saskaņā ar Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH statūtu 2. panta 1. punktu uzņēmuma mērķis patiesi ir uzlabot ar uzņēmējdarbību saistītu infrastruktūru, lai ekonomiski stiprinātu Tīringenes austrumdaļu un Saksijas rietumdaļu. Uzņēmuma vadības sagatavotajā ziņojumā (49) novērtēts, ka gada ieņēmumi no ārvalstu tranzītpasažieru plūsmas lidostā ir 10,7 miljoni euro visā Vidusvācijas reģionā.

48

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

49

| (67) | Vācija norāda, ka infrastruktūras nodrošināšana ir viens no valsts pilnvarojumiem tās kompetences ietvaros saistībā ar teritoriju plānošanu, reģionālo attīstību un reģionālā transporta politiku. Tādēļ šādu veidu infrastruktūras ieguldījumu pamatā ir ne tikai absolūti ekonomiski iemesli par labu uzņēmumam, bet tādējādi valsts arī pilda savu lomu, kas ir kalpošana vispārējām interesēm. |
| --- | --- |

(67)

Vācija norāda, ka infrastruktūras nodrošināšana ir viens no valsts pilnvarojumiem tās kompetences ietvaros saistībā ar teritoriju plānošanu, reģionālo attīstību un reģionālā transporta politiku. Tādēļ šādu veidu infrastruktūras ieguldījumu pamatā ir ne tikai absolūti ekonomiski iemesli par labu uzņēmumam, bet tādējādi valsts arī pilda savu lomu, kas ir kalpošana vispārējām interesēm.

| (68) | Vācija piebilst, ka federālajai zemei vienīgi ir tiesības (50) finansēt noteiktas darbības, kuru veikšanā tā ir tieši ieinteresēta un ko nebūtu iespējams veikt bez valsts subsīdijām. Pārmērīgu kompensāciju var novērst, veicot ex post kontroli par piešķirto līdzekļu pareizu izmantošanu (51). |
| --- | --- |

(68)

Vācija piebilst, ka federālajai zemei vienīgi ir tiesības (50) finansēt noteiktas darbības, kuru veikšanā tā ir tieši ieinteresēta un ko nebūtu iespējams veikt bez valsts subsīdijām. Pārmērīgu kompensāciju var novērst, veicot ex post kontroli par piešķirto līdzekļu pareizu izmantošanu (51).

50

ex post

51

| (69) | Vācija norāda, ka ir labi zināms, ka jo īpaši reģionālas lidostas bieži nespēj segt savas izmaksas un ieguldījumus, izmantojot lidostas maksu, tādēļ var būt nepieciešams valsts līdzfinansējums. Jo īpaši Vācija uzsver, ka valsts iestādēm ir jāfinansē infrastruktūras ieguldījumi, lai tiktu izpildītas nepieciešamās juridiskās prasības saistībā ar drošību un drošumu. AOC ir reģionāla lidosta, un tā nevar radīt pietiekamus ienākumus no lidostas maksas, lai finansētu visus infrastruktūras ieguldījumus. Uzņēmums arī nevarētu ievērot juridiskās saistības, tostarp drošības prasības saistībā ar aviopakalpojumiem, ja nebūtu valsts subsīdiju. |
| --- | --- |

(69)

Vācija norāda, ka ir labi zināms, ka jo īpaši reģionālas lidostas bieži nespēj segt savas izmaksas un ieguldījumus, izmantojot lidostas maksu, tādēļ var būt nepieciešams valsts līdzfinansējums. Jo īpaši Vācija uzsver, ka valsts iestādēm ir jāfinansē infrastruktūras ieguldījumi, lai tiktu izpildītas nepieciešamās juridiskās prasības saistībā ar drošību un drošumu. AOC ir reģionāla lidosta, un tā nevar radīt pietiekamus ienākumus no lidostas maksas, lai finansētu visus infrastruktūras ieguldījumus. Uzņēmums arī nevarētu ievērot juridiskās saistības, tostarp drošības prasības saistībā ar aviopakalpojumiem, ja nebūtu valsts subsīdiju.

AOC

| (70) | Vācija uzsver, ka termināļa pārbūves darbi 2009. gadā tika veikti drošuma prasību dēļ, lai nodrošinātu atbilstību prasībai, ka pasažieriem Šengenas zonā un ārpus Šengenas zonas nodrošināma atsevišķa apkalpošana uz zemes. Vācija norāda, ka tika apsvērtas alternatīvas pārbūvei, bet, ņemot vērā pasažieru skaita palielināšanos un ar alternatīvajām iespējām saistītās augstās izmaksas, tika izvēlēts ilgtermiņa risinājums, kas ir termināļa pārbūve. |
| --- | --- |

(70)

Vācija uzsver, ka termināļa pārbūves darbi 2009. gadā tika veikti drošuma prasību dēļ, lai nodrošinātu atbilstību prasībai, ka pasažieriem Šengenas zonā un ārpus Šengenas zonas nodrošināma atsevišķa apkalpošana uz zemes. Vācija norāda, ka tika apsvērtas alternatīvas pārbūvei, bet, ņemot vērā pasažieru skaita palielināšanos un ar alternatīvajām iespējām saistītās augstās izmaksas, tika izvēlēts ilgtermiņa risinājums, kas ir termināļa pārbūve.

| (71) | Vācija norāda, ka EUR 6 474 034, kas kopumā tika ieguldīti infrastruktūrā laikā no 2000. gada līdz 2011. gadam (52), attiecās tikai uz tādām darbībām, kas nav saimnieciskā darbība. Vācija apgalvo, ka šie infrastruktūras ieguldījumi nav valsts atbalsts un uz tiem neattiecas valsts atbalsta noteikumi atbilstīgi LESD 107. pantam. Vācija arī paskaidro, ka šāda ieguldījumu summa darbībās, kas nav saimnieciskā darbība, var tikt sadalīta ieguldījumos drošībā un ieguldījumos sabiedrības un aviācijas drošumā. Vācija uzsver, ka sabiedriskās kārtības jomā ir drošums un darbības politikas veidošanai, ugunsdrošības pasākumi, sabiedrības un darbību drošums, meteoroloģiskie pakalpojumi un lidojumu drošība. Vācija uzsver, ka ievērojama saņemto līdzekļu daļa nodrošināja infrastruktūras drošumu un atjaunošanu, nevis jaunas infrastruktūras izbūvi. |
| --- | --- |

(71)

Vācija norāda, ka EUR 6 474 034, kas kopumā tika ieguldīti infrastruktūrā laikā no 2000. gada līdz 2011. gadam (52), attiecās tikai uz tādām darbībām, kas nav saimnieciskā darbība. Vācija apgalvo, ka šie infrastruktūras ieguldījumi nav valsts atbalsts un uz tiem neattiecas valsts atbalsta noteikumi atbilstīgi LESD 107. pantam. Vācija arī paskaidro, ka šāda ieguldījumu summa darbībās, kas nav saimnieciskā darbība, var tikt sadalīta ieguldījumos drošībā un ieguldījumos sabiedrības un aviācijas drošumā. Vācija uzsver, ka sabiedriskās kārtības jomā ir drošums un darbības politikas veidošanai, ugunsdrošības pasākumi, sabiedrības un darbību drošums, meteoroloģiskie pakalpojumi un lidojumu drošība. Vācija uzsver, ka ievērojama saņemto līdzekļu daļa nodrošināja infrastruktūras drošumu un atjaunošanu, nevis jaunas infrastruktūras izbūvi.

52

| (72) | Vācija arī norāda, ka no kopējās ieguldījumu summas, kas ir EUR 6 474 034, 30 % tika finansēti no Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH pašu kapitāla un atlikumu finansēja Tīringenes federālā zeme. Vācija uzsver, ka šis finansējums infrastruktūras ieguldījumiem tika piešķirts kā neatmaksājama dotācija, nevis aizdevumi. Šo dotāciju nosacījumi izriet no prasībām, kas uzskaitītas Tīringenes Landeshaushaltsordnung (53). |
| --- | --- |

(72)

Vācija arī norāda, ka no kopējās ieguldījumu summas, kas ir EUR 6 474 034, 30 % tika finansēti no Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH pašu kapitāla un atlikumu finansēja Tīringenes federālā zeme. Vācija uzsver, ka šis finansējums infrastruktūras ieguldījumiem tika piešķirts kā neatmaksājama dotācija, nevis aizdevumi. Šo dotāciju nosacījumi izriet no prasībām, kas uzskaitītas Tīringenes Landeshaushaltsordnung (53).

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Landeshaushaltsordnung

53

| (73) | Vācija arī norāda, ka pārveides projektus ir finansējušas arī citas federālās zemes, pilnībā izmantojot valsts finansējumu, atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam, lai veicinātu ekonomikas attīstību reģionā. Vācija norāda arī uz iepriekšējiem Komisijas lēmumiem (54) un uzsver, ka reģionālo lidostu pārbūve vai paplašināšana strukturāli vājās teritorijās atbilst Eiropas Savienības Līgumam. |
| --- | --- |

(73)

Vācija arī norāda, ka pārveides projektus ir finansējušas arī citas federālās zemes, pilnībā izmantojot valsts finansējumu, atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam, lai veicinātu ekonomikas attīstību reģionā. Vācija norāda arī uz iepriekšējiem Komisijas lēmumiem (54) un uzsver, ka reģionālo lidostu pārbūve vai paplašināšana strukturāli vājās teritorijās atbilst Eiropas Savienības Līgumam.

54

Īpaša infrastruktūra Ryanair vajadzībām

Īpaša infrastruktūra Ryanair

| (74) | Saistībā ar ieguldījumiem, kas ir nepieciešami Ryanair saskaņā ar pakalpojumu līgumu (nolaišanās skrejceļam, kas atbilst noteiktām tehniskām īpašībām, jābūt nodrošinātam līdz 2003. gada 31. decembrim, un tā pabeigšana un pagarināšana jāveic līdz 2004. gada 31. maijam (55)), Vācija norāda, ka īpašā pagarināšana netika veikta pilnā apmērā, un tā tika uzskatīta nevis par līgumā noteiktu pienākumu, bet priekšnoteikumu, lai aviokompānijas gaisa kuģi varētu nolaisties AOC. Vācija norāda, ka skrejceļu garums AOC ir gadu gaitā pielāgots no 2 185 m (2003. gada 7. jūlijs) līdz 2 235 m (2004. gada 9. septembris) un visbeidzot līdz 2 435 m (2008. gada 9. decembris). Tomēr skrejceļš bija pieejams visiem lietotājiem. Vācija norāda, ka tas, ka šo skrejceļu izmantoja tikai Ryanair, nemaina novērtējumu. |
| --- | --- |

(74)

Saistībā ar ieguldījumiem, kas ir nepieciešami Ryanair saskaņā ar pakalpojumu līgumu (nolaišanās skrejceļam, kas atbilst noteiktām tehniskām īpašībām, jābūt nodrošinātam līdz 2003. gada 31. decembrim, un tā pabeigšana un pagarināšana jāveic līdz 2004. gada 31. maijam (55)), Vācija norāda, ka īpašā pagarināšana netika veikta pilnā apmērā, un tā tika uzskatīta nevis par līgumā noteiktu pienākumu, bet priekšnoteikumu, lai aviokompānijas gaisa kuģi varētu nolaisties AOC. Vācija norāda, ka skrejceļu garums AOC ir gadu gaitā pielāgots no 2 185 m (2003. gada 7. jūlijs) līdz 2 235 m (2004. gada 9. septembris) un visbeidzot līdz 2 435 m (2008. gada 9. decembris). Tomēr skrejceļš bija pieejams visiem lietotājiem. Vācija norāda, ka tas, ka šo skrejceļu izmantoja tikai Ryanair, nemaina novērtējumu.

Ryanair

55

AOC

AOC

Ryanair

| (75) | Vācija arī noraida sūdzības iesniedzēja apgalvojumu par to, ka skrejceļš tika pagarināts īpaši Ryanair lidmašīnām Boeing 737-800 (107 lidmašīnas 2007. gadā), jo šīs lidmašīnas plaši izmanto arī citas aviokompānijas, piemēram, Deutsche Lufthansa (132 lidmašīnas 2007. gadā). Turklāt Vācija arī norāda, ka sūdzības iesniedzēja apgalvojums par to, ka līdz 2007. gadam lidostas modernizācijā ieguldīti EUR 28 miljoni, ir kļūdains. Sūdzības iesniedzējs atsaucas uz informāciju, kurā ir tikai aplēses par iespējamajām izmaksām. Vācijas norādītais ieguldījumu apjoms ir EUR 16,7 miljoni. |
| --- | --- |

(75)

Vācija arī noraida sūdzības iesniedzēja apgalvojumu par to, ka skrejceļš tika pagarināts īpaši Ryanair lidmašīnām Boeing 737-800 (107 lidmašīnas 2007. gadā), jo šīs lidmašīnas plaši izmanto arī citas aviokompānijas, piemēram, Deutsche Lufthansa (132 lidmašīnas 2007. gadā). Turklāt Vācija arī norāda, ka sūdzības iesniedzēja apgalvojums par to, ka līdz 2007. gadam lidostas modernizācijā ieguldīti EUR 28 miljoni, ir kļūdains. Sūdzības iesniedzējs atsaucas uz informāciju, kurā ir tikai aplēses par iespējamajām izmaksām. Vācijas norādītais ieguldījumu apjoms ir EUR 16,7 miljoni.

Ryanair

Boeing

Deutsche Lufthansa

| (76) | Turklāt Vācija iebilst, ka pienākumi, kurus Ryanair pieprasa pildīt pakalpojumu līgumā, A un B pielikumā un B pielikuma papildinājumā, ir vispārīgi un lidostai tie jāpilda, lai varētu nodrošināt aviokompāniju pieprasītos pakalpojumus: Vācija apgalvo, ka 50.–53. apsvērumā minētie pakalpojumi ir parasti pienākumi ikvienai lidostai un lidostas infrastruktūra ir atvērta visiem lietotājiem. Vācija arī norāda, ka daži pakalpojumu līguma A pielikumā minētie pakalpojumi, piemēram, preses konferences, braucieni žurnālistiem un vakari ceļojumu aģentūrām, nav tikuši sniegti. |
| --- | --- |

(76)

Turklāt Vācija iebilst, ka pienākumi, kurus Ryanair pieprasa pildīt pakalpojumu līgumā, A un B pielikumā un B pielikuma papildinājumā, ir vispārīgi un lidostai tie jāpilda, lai varētu nodrošināt aviokompāniju pieprasītos pakalpojumus: Vācija apgalvo, ka 50.–53. apsvērumā minētie pakalpojumi ir parasti pienākumi ikvienai lidostai un lidostas infrastruktūra ir atvērta visiem lietotājiem. Vācija arī norāda, ka daži pakalpojumu līguma A pielikumā minētie pakalpojumi, piemēram, preses konferences, braucieni žurnālistiem un vakari ceļojumu aģentūrām, nav tikuši sniegti.

Ryanair

Valsts atbalsta novērtējums

Valsts atbalsta novērtējums

| (77) | Laikā no 1993. gada līdz 1997. gadam Tīringenes federālā zeme ieguldīja EUR 12,25 miljonus lidostas infrastruktūrā. Laikā no 1998. gada līdz 2011. gadam Tīringenes federālā zeme apstiprināja līdzekļu iemaksu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH EUR 4,5 miljonu apmērā. Šie līdzekļi tika piešķirti, pamatojoties uz Tīringenes federālās zemes publiskotajām atbalsta shēmām, kuru paziņošana netiek uzskatīta par nepieciešamu. Vācija norāda, ka atbalsts saskaņā ar šādām shēmām ir pieejams visiem lidostu ekspluatantiem Tīringenē. Saskaņā ar šādām atbalsta shēmām valsts līdzekļi tiek piešķirti infrastruktūras ieguldījumiem, kas ir nepieciešami gaisa satiksmes nodrošināšanai, shēmas ir pieejamas visiem potenciālajiem lietotājiem un kalpo vispārējām interesēm. Šie līdzekļi ir ierobežoti un nepārsniedz apjomu, ko uzskata par atbilstīgu un nepieciešamu, un Vācija norāda, ka kopš 1997. gada lidostas arī daļēji piedalās infrastruktūras izmaksu segšanā. Tādējādi Vācija uzskata, ka šīs shēmas nerada konkurences kropļojumus. |
| --- | --- |

(77)

Laikā no 1993. gada līdz 1997. gadam Tīringenes federālā zeme ieguldīja EUR 12,25 miljonus lidostas infrastruktūrā. Laikā no 1998. gada līdz 2011. gadam Tīringenes federālā zeme apstiprināja līdzekļu iemaksu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH EUR 4,5 miljonu apmērā. Šie līdzekļi tika piešķirti, pamatojoties uz Tīringenes federālās zemes publiskotajām atbalsta shēmām, kuru paziņošana netiek uzskatīta par nepieciešamu. Vācija norāda, ka atbalsts saskaņā ar šādām shēmām ir pieejams visiem lidostu ekspluatantiem Tīringenē. Saskaņā ar šādām atbalsta shēmām valsts līdzekļi tiek piešķirti infrastruktūras ieguldījumiem, kas ir nepieciešami gaisa satiksmes nodrošināšanai, shēmas ir pieejamas visiem potenciālajiem lietotājiem un kalpo vispārējām interesēm. Šie līdzekļi ir ierobežoti un nepārsniedz apjomu, ko uzskata par atbilstīgu un nepieciešamu, un Vācija norāda, ka kopš 1997. gada lidostas arī daļēji piedalās infrastruktūras izmaksu segšanā. Tādējādi Vācija uzskata, ka šīs shēmas nerada konkurences kropļojumus.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (78) | Saistībā ar infrastruktūras ieguldījumiem, kas tika veikti laikā no 2000. gada 12. decembra – dienas, kurā Tiesa pieņēma spriedumu Aéroports de Paris lietā – līdz 2005. gada 9. decembrim – dienas, kurā stājās spēkā 2005. gada aviācijas vadlīnijas –, Vācija uzskata, ka nav skaidri piemērotie kritēriji: piemērojot 1994. gada aviācijas vadlīnijas, nevar uzskatīt, ka jau no sākuma infrastruktūra bija valsts atbalsts. Vācija arī norāda, ka saistībā ar šo tika piemērotas 1994. gada aviācijas vadlīnijas, līdz 2005. gadā stājās spēkā jaunās vadlīnijas, un spriedums Aéroports de Paris lietā to nemaina. Tādējādi 1994. gada vadlīnijas ir saistošas Komisijai atbilstīgi tiesiskās paļāvības principam, un šīs vadlīnijas jāpiemēro infrastruktūras ieguldījumiem līdz 2005. gadam. Tādēļ šo pasākumu nevar uzskatīt par valsts atbalstu: kaut gan infrastruktūras maksājumiem tika izmantoti valsts līdzekļi, šis finansējums attiecas uz sabiedriskās kārtības jomu un nav saistīts ar saimniecisko darbību. |
| --- | --- |

(78)

Saistībā ar infrastruktūras ieguldījumiem, kas tika veikti laikā no 2000. gada 12. decembra – dienas, kurā Tiesa pieņēma spriedumu Aéroports de Paris lietā – līdz 2005. gada 9. decembrim – dienas, kurā stājās spēkā 2005. gada aviācijas vadlīnijas –, Vācija uzskata, ka nav skaidri piemērotie kritēriji: piemērojot 1994. gada aviācijas vadlīnijas, nevar uzskatīt, ka jau no sākuma infrastruktūra bija valsts atbalsts. Vācija arī norāda, ka saistībā ar šo tika piemērotas 1994. gada aviācijas vadlīnijas, līdz 2005. gadā stājās spēkā jaunās vadlīnijas, un spriedums Aéroports de Paris lietā to nemaina. Tādējādi 1994. gada vadlīnijas ir saistošas Komisijai atbilstīgi tiesiskās paļāvības principam, un šīs vadlīnijas jāpiemēro infrastruktūras ieguldījumiem līdz 2005. gadam. Tādēļ šo pasākumu nevar uzskatīt par valsts atbalstu: kaut gan infrastruktūras maksājumiem tika izmantoti valsts līdzekļi, šis finansējums attiecas uz sabiedriskās kārtības jomu un nav saistīts ar saimniecisko darbību.

Aéroports de Paris

Aéroports de Paris

| (79) | Saistībā ar infrastruktūras ieguldījumiem, kas veikti pēc 2005. gada 9. decembra, Vācija uzskata, ka, pirmkārt, tie nav atbalsts 66.–73. apsvērumā minēto iemeslu dēļ. Ja Komisija tomēr secina, ka šie ieguldījumi ir atbalsts, Vācija norāda, ka šis atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam, jo tas izpilda visas 2005. gada aviācijas vadlīniju 61. punktā noteiktās prasības:






  a) | saistībā ar pirmo prasību Vācija norāda, ka infrastruktūras ieguldījumu mērķis ir skaidrs vispārējo interešu mērķis – nodrošināt transporta infrastruktūru un reģionālo attīstību strukturāli vājā reģionā. Saistībā ar šo AOC bija pirmā militārā lidosta, kas tika pārveidota civilai izmantošanai pēc Vācijas apvienošanās. AOC ir svarīga arī uzņēmumiem, kas atrodas tuvējā rūpniecības apgabalā. Tūristu piesaistīšana varētu turpmāk palīdzēt uzlabot reģionālo tūrismu un radīt darba vietas; |
| --- | --- | --- |

(79)

Saistībā ar infrastruktūras ieguldījumiem, kas veikti pēc 2005. gada 9. decembra, Vācija uzskata, ka, pirmkārt, tie nav atbalsts 66.–73. apsvērumā minēto iemeslu dēļ. Ja Komisija tomēr secina, ka šie ieguldījumi ir atbalsts, Vācija norāda, ka šis atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam, jo tas izpilda visas 2005. gada aviācijas vadlīniju 61. punktā noteiktās prasības:

a)

saistībā ar pirmo prasību Vācija norāda, ka infrastruktūras ieguldījumu mērķis ir skaidrs vispārējo interešu mērķis – nodrošināt transporta infrastruktūru un reģionālo attīstību strukturāli vājā reģionā. Saistībā ar šo AOC bija pirmā militārā lidosta, kas tika pārveidota civilai izmantošanai pēc Vācijas apvienošanās. AOC ir svarīga arī uzņēmumiem, kas atrodas tuvējā rūpniecības apgabalā. Tūristu piesaistīšana varētu turpmāk palīdzēt uzlabot reģionālo tūrismu un radīt darba vietas;

AOC

AOC

| b) | saistībā ar otro prasību Vācija norāda, ka infrastruktūras ieguldījumi ir nepieciešami un proporcionāli noteiktajam mērķim. Vācija atkārtoti norāda, ka visi ieguldījumi tika veikti, lai atjaunotu un atjauninātu lidostu. Tā kā lidostas ekspluatantam Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nebija pietiekamu līdzekļu, bija nepieciešams valsts finansējums; |
| --- | --- |

b)

saistībā ar otro prasību Vācija norāda, ka infrastruktūras ieguldījumi ir nepieciešami un proporcionāli noteiktajam mērķim. Vācija atkārtoti norāda, ka visi ieguldījumi tika veikti, lai atjaunotu un atjauninātu lidostu. Tā kā lidostas ekspluatantam Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nebija pietiekamu līdzekļu, bija nepieciešams valsts finansējums;

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| c) | saistībā ar trešo prasību Vācija uzskata, ka prognozes par esošās infrastruktūras vidēja termiņa izmantošanu bija apmierinošas, vismaz līdz 2009. gadam. Atbilstīgi trim pētījumiem, kas tika veikti 2007. gadā (56), lidostas ekspluatantam bija jāuzlabo gada darbības rezultāti un jāpanāk gandrīz bezdeficīta darbības ienākumi līdz 2015. gadam, turklāt jāstiprina tuvējais rūpniecības apgabals. Viens pētījums (57) īpaši attiecas uz zemo izmaksu pārvadātāju rentabilitāti, un tajā izklāstīts iespējamais scenārijs, saskaņā ar kuru AOC varētu sasniegt 500 000 pasažieru līdz 2015. gadam, un šis skaitlis tiek raksturots kā konservatīva aplēse. Vācija uzskata, ka tas pierāda, ka Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH un uzņēmuma akcionāri vienmēr rīkojušies kā privāti ieguldītāji; |
| --- | --- |

c)

saistībā ar trešo prasību Vācija uzskata, ka prognozes par esošās infrastruktūras vidēja termiņa izmantošanu bija apmierinošas, vismaz līdz 2009. gadam. Atbilstīgi trim pētījumiem, kas tika veikti 2007. gadā (56), lidostas ekspluatantam bija jāuzlabo gada darbības rezultāti un jāpanāk gandrīz bezdeficīta darbības ienākumi līdz 2015. gadam, turklāt jāstiprina tuvējais rūpniecības apgabals. Viens pētījums (57) īpaši attiecas uz zemo izmaksu pārvadātāju rentabilitāti, un tajā izklāstīts iespējamais scenārijs, saskaņā ar kuru AOC varētu sasniegt 500 000 pasažieru līdz 2015. gadam, un šis skaitlis tiek raksturots kā konservatīva aplēse. Vācija uzskata, ka tas pierāda, ka Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH un uzņēmuma akcionāri vienmēr rīkojušies kā privāti ieguldītāji;

56

57

AOC

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| d) | saistībā ar ceturto prasību Vācija paskaidro, ka visiem potenciālajiem infrastruktūras lietotājiem infrastruktūra ir pieejama vienlīdzīgi un bez diskriminācijas; |
| --- | --- |

d)

saistībā ar ceturto prasību Vācija paskaidro, ka visiem potenciālajiem infrastruktūras lietotājiem infrastruktūra ir pieejama vienlīdzīgi un bez diskriminācijas;

| e) | saistībā ar piekto prasību Vācija norāda, ka tirdzniecības attīstība netiek ietekmēta tā, lai būtu pretrunā ar Kopienas interesēm. AOC lidostā ir mazāk nekā 150 000 pasažieru gadā, attiecīgi tā ir D kategorijas lidosta, un attiecībā pret citām lidostām konkurence netiek kropļota. |
| --- | --- |

e)

saistībā ar piekto prasību Vācija norāda, ka tirdzniecības attīstība netiek ietekmēta tā, lai būtu pretrunā ar Kopienas interesēm. AOC lidostā ir mazāk nekā 150 000 pasažieru gadā, attiecīgi tā ir D kategorijas lidosta, un attiecībā pret citām lidostām konkurence netiek kropļota.

AOC

| (80) | Visbeidzot Vācija uzskata, ka pasākums nerada draudus konkurences kropļojumiem un nekropļo konkurenci iekšējā tirgū, jo infrastruktūra ir atvērta visiem lietotājiem, tos nediskriminējot. Turklāt saskaņā ar 2005. gada aviācijas vadlīnijām AOC ir D kategorijas lidosta, kuru gadā izmanto mazāk nekā 150 000 pasažieru, un AOC attiecīgi nekonkurē ar citām lidostām. Konkurence starp AOC un citām lidostām Drēzdenē, Erfurtē–Veimārā (Erfurt-Weimar) un Hofā nav nozīmīga. Turklāt, tā kā AOC daļa ir tikai 0,1 % no kopējās satiksmes visās Vācijas lidostās, kas ir iekļautas ADV sarakstā (58), Vācija norāda, ka šī lidosta nekonkurē ar Eiropas lidostām, un tas nozīmē, ka tai nav ietekmes uz konkurenci iekšējā tirgū un uz tirdzniecību starp dalībvalstīm. Saistībā ar šo Vācija uzsver, ka AOC veic tikai 2 % no slodzes, kādu veic, piemēram, Leipcigas–Halles lidosta. |
| --- | --- |

(80)

Visbeidzot Vācija uzskata, ka pasākums nerada draudus konkurences kropļojumiem un nekropļo konkurenci iekšējā tirgū, jo infrastruktūra ir atvērta visiem lietotājiem, tos nediskriminējot. Turklāt saskaņā ar 2005. gada aviācijas vadlīnijām AOC ir D kategorijas lidosta, kuru gadā izmanto mazāk nekā 150 000 pasažieru, un AOC attiecīgi nekonkurē ar citām lidostām. Konkurence starp AOC un citām lidostām Drēzdenē, Erfurtē–Veimārā (Erfurt-Weimar) un Hofā nav nozīmīga. Turklāt, tā kā AOC daļa ir tikai 0,1 % no kopējās satiksmes visās Vācijas lidostās, kas ir iekļautas ADV sarakstā (58), Vācija norāda, ka šī lidosta nekonkurē ar Eiropas lidostām, un tas nozīmē, ka tai nav ietekmes uz konkurenci iekšējā tirgū un uz tirdzniecību starp dalībvalstīm. Saistībā ar šo Vācija uzsver, ka AOC veic tikai 2 % no slodzes, kādu veic, piemēram, Leipcigas–Halles lidosta.

AOC

AOC

AOC

Erfurt-Weimar

AOC

58

AOC

Secinājumi, kas izriet no 2010. gada KE-Consult pētījuma par lidostas un reģiona nākotnes attīstības perspektīvām

Secinājumi, kas izriet no 2010. gada KE-Consult

| (81) | Kad kļuva skaidrs, ka 2007. gada pētījumā plānotais scenārijs neīstenosies, lidosta lūdza, lai konsultāciju uzņēmums KE-Consult sagatavo pētījumu par AOC un tuvumā esošo rūpniecības apgabalu; pētījums tika iesniegts 2010. gadā. Tajā secināts, ka lidostas turpmāka attīstība kā zemo izmaksu lidostai nebūtu komerciāli iespējama, un pausts ierosinājums koncentrēties uz vispārējiem aviopakalpojumiem. Tādēļ 2011. gada septembrī Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH valde iesniedza jaunu lidostas attīstības plānu, kas tika saskaņots ar uzraudzības padomi un akcionāru sapulci. AOC būs atvērta nevis zemo cenu aviokompānijām vai komerciāliem avioreisiem, bet vispārējiem aviopakalpojumiem, un tai jākļūst rentablai līdz 2015. gadam, pateicoties šādai uzņēmējdarbības attīstībai. |
| --- | --- |

(81)

Kad kļuva skaidrs, ka 2007. gada pētījumā plānotais scenārijs neīstenosies, lidosta lūdza, lai konsultāciju uzņēmums KE-Consult sagatavo pētījumu par AOC un tuvumā esošo rūpniecības apgabalu; pētījums tika iesniegts 2010. gadā. Tajā secināts, ka lidostas turpmāka attīstība kā zemo izmaksu lidostai nebūtu komerciāli iespējama, un pausts ierosinājums koncentrēties uz vispārējiem aviopakalpojumiem. Tādēļ 2011. gada septembrī Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH valde iesniedza jaunu lidostas attīstības plānu, kas tika saskaņots ar uzraudzības padomi un akcionāru sapulci. AOC būs atvērta nevis zemo cenu aviokompānijām vai komerciāliem avioreisiem, bet vispārējiem aviopakalpojumiem, un tai jākļūst rentablai līdz 2015. gadam, pateicoties šādai uzņēmējdarbības attīstībai.

KE-Consult

AOC

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

AOC

| (82) | KE-Consult savā pētījumā atzīst, ka Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH akcionāri pastāvīgi nodrošināja uzņēmumam subsīdijas. Tā kā nepieciešamība pēc subsīdijām pastāvīgi palielinājās, tika sasniegta akcionāru ekonomiskās efektivitātes robeža. |
| --- | --- |

(82)

KE-Consult savā pētījumā atzīst, ka Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH akcionāri pastāvīgi nodrošināja uzņēmumam subsīdijas. Tā kā nepieciešamība pēc subsīdijām pastāvīgi palielinājās, tika sasniegta akcionāru ekonomiskās efektivitātes robeža.

KE-Consult

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (83) | KE-Consult pētījuma mērķis bija noteikt AOC iespējamās attīstības perspektīvas, pamatojoties uz lidostas radīto reģionālo, politikas, ekonomikas un fiskālo ietekmi. Saistībā ar šo tika izstrādāti dažādi scenāriji: par darbības izbeigšanu, darbības turpināšanu pēc nemainīgiem principiem vai zemo izmaksu pārvadātāju aviopakalpojumu paplašināšanu, kā arī rūpnieciska parka izveidi ap lidostu. |
| --- | --- |

(83)

KE-Consult pētījuma mērķis bija noteikt AOC iespējamās attīstības perspektīvas, pamatojoties uz lidostas radīto reģionālo, politikas, ekonomikas un fiskālo ietekmi. Saistībā ar šo tika izstrādāti dažādi scenāriji: par darbības izbeigšanu, darbības turpināšanu pēc nemainīgiem principiem vai zemo izmaksu pārvadātāju aviopakalpojumu paplašināšanu, kā arī rūpnieciska parka izveidi ap lidostu.

KE-Consult

AOC

| (84) | Prasību panākt mikroekonomikas un fiskālo līdzsvaru var izpildīt tikai “vispārēju aviopakalpojumu” scenārijs, saskaņā ar kuru AOC būtu jābeidz zemo izmaksu aviopakalpojumi. Šis ir vienīgais scenārijs, saskaņā ar kuru lidostai ir nepieciešama tikai akcionāru obligāti veikta gada papildu maksa EUR 227 000 apmērā katram akcionāram, bet nav vajadzīgi citi maksājumi. Šis scenārijs liecina par labumu makroekonomikai. Līdz 2015. gadam šī scenārija izmaksas būtu 0,83 miljoni euro akcionāriem, un šo summu var segt ar obligātām iemaksām, kas ir EUR 227 000 gadā. Pēc 2015. gada nebūs nepieciešamas papildu subsīdijas no akcionāriem, ja vien nolietojums turpinās samazināties. Reģiona ekonomikas efektivitāte ir daudz lielāka nekā visos citos scenārijos. 2015. gada fiskālā bilance Tīringenes federālajai zemei un tās municipalitātēm arī ir pozitīva. |
| --- | --- |

(84)

Prasību panākt mikroekonomikas un fiskālo līdzsvaru var izpildīt tikai “vispārēju aviopakalpojumu” scenārijs, saskaņā ar kuru AOC būtu jābeidz zemo izmaksu aviopakalpojumi. Šis ir vienīgais scenārijs, saskaņā ar kuru lidostai ir nepieciešama tikai akcionāru obligāti veikta gada papildu maksa EUR 227 000 apmērā katram akcionāram, bet nav vajadzīgi citi maksājumi. Šis scenārijs liecina par labumu makroekonomikai. Līdz 2015. gadam šī scenārija izmaksas būtu 0,83 miljoni euro akcionāriem, un šo summu var segt ar obligātām iemaksām, kas ir EUR 227 000 gadā. Pēc 2015. gada nebūs nepieciešamas papildu subsīdijas no akcionāriem, ja vien nolietojums turpinās samazināties. Reģiona ekonomikas efektivitāte ir daudz lielāka nekā visos citos scenārijos. 2015. gada fiskālā bilance Tīringenes federālajai zemei un tās municipalitātēm arī ir pozitīva.

AOC

| (85) | Visi pārējie scenāriji, saskaņā ar kuriem zemo izmaksu aviopakalpojumi tiek turpināti vai to klāsts tiek paplašināts, nav ekonomiski ilgtspējīgi, pamatojoties uz akcionāru obligātajām iemaksām. Fiskālā ietekme uz Tīringenes federālo zemi būtu robežās no EUR 115 000 līdz EUR 375 000 gadā atkarībā no scenārija. Visos scenārijos, kas piedāvā zemo izmaksu aviopakalpojumus, pozitīvā fiskālā ietekme, ko rada AOC un municipalitātes, būtu mazāka nekā lidostai nepieciešamie ieguldījumi, tādēļ fiskālais līdzsvars starp ienākumiem un izmaksām ir negatīvs. |
| --- | --- |

(85)

Visi pārējie scenāriji, saskaņā ar kuriem zemo izmaksu aviopakalpojumi tiek turpināti vai to klāsts tiek paplašināts, nav ekonomiski ilgtspējīgi, pamatojoties uz akcionāru obligātajām iemaksām. Fiskālā ietekme uz Tīringenes federālo zemi būtu robežās no EUR 115 000 līdz EUR 375 000 gadā atkarībā no scenārija. Visos scenārijos, kas piedāvā zemo izmaksu aviopakalpojumus, pozitīvā fiskālā ietekme, ko rada AOC un municipalitātes, būtu mazāka nekā lidostai nepieciešamie ieguldījumi, tādēļ fiskālais līdzsvars starp ienākumiem un izmaksām ir negatīvs.

AOC

| (86) | Papildu ietekmi uz makroekonomiku zemo izmaksu aviopakalpojumi dos tikai tad, ja papildus akcionāru obligātajām iemaksām tiks nodrošināti ieguldījumi robežās no 6,7 līdz 10 miljoniem euro. Zemo izmaksu aviopakalpojumu scenārijos reģionālās ekonomikas efektivitāte ir zemāka nekā vispārējo aviopakalpojumu scenārijā. Vispārējo aviopakalpojumu scenārijā nepieciešamo iemaksu līmenis ir 11–15 reižu augstāks nekā zemo izmaksu aviopakalpojumu scenārijos, bet pievienotās vērtības ietekme ir tikai divas līdz trīs reizes lielāka. Kaut gan ienākumu un izmaksu fiskālais līdzsvars ir pozitīvs vispārējo aviopakalpojumu scenārijā, tas ir negatīvs visos zemo izmaksu aviopakalpojumu scenārijos. |
| --- | --- |

(86)

Papildu ietekmi uz makroekonomiku zemo izmaksu aviopakalpojumi dos tikai tad, ja papildus akcionāru obligātajām iemaksām tiks nodrošināti ieguldījumi robežās no 6,7 līdz 10 miljoniem euro. Zemo izmaksu aviopakalpojumu scenārijos reģionālās ekonomikas efektivitāte ir zemāka nekā vispārējo aviopakalpojumu scenārijā. Vispārējo aviopakalpojumu scenārijā nepieciešamo iemaksu līmenis ir 11–15 reižu augstāks nekā zemo izmaksu aviopakalpojumu scenārijos, bet pievienotās vērtības ietekme ir tikai divas līdz trīs reizes lielāka. Kaut gan ienākumu un izmaksu fiskālais līdzsvars ir pozitīvs vispārējo aviopakalpojumu scenārijā, tas ir negatīvs visos zemo izmaksu aviopakalpojumu scenārijos.

| (87) | Turklāt tika ņemti vērā vairāki pamatnosacījumi:






  a) | nenoteiktība, ko rada monopollietotāji un ārējas ietekmes: aviopakalpojumu attīstība AOC vismaz attiecībā uz zemo izmaksu aviopakalpojumiem ir lielā mērā atkarīga no līgumiem ar attiecīgajām aviokompānijām un ārējām ietekmēm, piemēram, AK tūristu nodokļa vai Vācijas gaisa satiksmes nodokļa, kam var būt ievērojama negatīva ietekme uz zemo izmaksu pārvadātāju aviopakalpojumu apmēru; |
| --- | --- | --- |

(87)

Turklāt tika ņemti vērā vairāki pamatnosacījumi:

a)

nenoteiktība, ko rada monopollietotāji un ārējas ietekmes: aviopakalpojumu attīstība AOC vismaz attiecībā uz zemo izmaksu aviopakalpojumiem ir lielā mērā atkarīga no līgumiem ar attiecīgajām aviokompānijām un ārējām ietekmēm, piemēram, AK tūristu nodokļa vai Vācijas gaisa satiksmes nodokļa, kam var būt ievērojama negatīva ietekme uz zemo izmaksu pārvadātāju aviopakalpojumu apmēru;

AOC

| b) | turpmāku subsīdiju neapstiprināšana: tiktu apdraudēta godīga konkurence bez subsīdijām, un tas būtu pretrunā ar Vācijas aviosatiksmes plānu un politiskās koalīcijas līgumiem federālās zemes līmenī; |
| --- | --- |

b)

turpmāku subsīdiju neapstiprināšana: tiktu apdraudēta godīga konkurence bez subsīdijām, un tas būtu pretrunā ar Vācijas aviosatiksmes plānu un politiskās koalīcijas līgumiem federālās zemes līmenī;

| c) | neesošs ilgtspējīgums: scenārijos par zemo izmaksu aviopakalpojumiem nav fiskālā un mikroekonomikas līdzsvara pazīmju. Zemo izmaksu pārvadātāju uzņēmējdarbības modelis nozīmētu vienīgi pieaugošu vajadzību pēc subsīdijām, sākot no 2015. gada. |
| --- | --- |

c)

neesošs ilgtspējīgums: scenārijos par zemo izmaksu aviopakalpojumiem nav fiskālā un mikroekonomikas līdzsvara pazīmju. Zemo izmaksu pārvadātāju uzņēmējdarbības modelis nozīmētu vienīgi pieaugošu vajadzību pēc subsīdijām, sākot no 2015. gada.

| (88) | KE pētījumā attiecīgi secināts, ka ne akcionāriem, ne Tīringenes federālajai zemei netiek ierosināts turpināt vai paplašināt zemo izmaksu pārvadātāju aviopakalpojumus AOC. |
| --- | --- |

(88)

KE pētījumā attiecīgi secināts, ka ne akcionāriem, ne Tīringenes federālajai zemei netiek ierosināts turpināt vai paplašināt zemo izmaksu pārvadātāju aviopakalpojumus AOC.

KE

AOC

5.2.   FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH DARBĪBAS ZAUDĒJUMU FINANSĒŠANA 2000.–2011. GADĀ (OTRAIS PASĀKUMS)

FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH

| (89) | Saskaņā ar Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH finanšu pārskatiem lidosta nevarēja nodrošināt savu darbību, ja valsts iemaksas nesegtu zaudējumus. Uzņēmuma izveidotajā sistēmā bija gada darījumdarbības plāni, kas tika izstrādāti katru gadu par nākamo gadu, tad tos apstiprināja akcionāru sapulce, un tad noteiktā gada laikā šie plāni tika papildināti, ņemot vērā lidostas reģistrētos kārtējos datus (59). Šāda sistēma ļāva lidostai atjaunināt datus par valsts finanšu iemaksām, kas ir nepieciešamas zaudējumu segšanai. |
| --- | --- |

(89)

Saskaņā ar Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH finanšu pārskatiem lidosta nevarēja nodrošināt savu darbību, ja valsts iemaksas nesegtu zaudējumus. Uzņēmuma izveidotajā sistēmā bija gada darījumdarbības plāni, kas tika izstrādāti katru gadu par nākamo gadu, tad tos apstiprināja akcionāru sapulce, un tad noteiktā gada laikā šie plāni tika papildināti, ņemot vērā lidostas reģistrētos kārtējos datus (59). Šāda sistēma ļāva lidostai atjaunināt datus par valsts finanšu iemaksām, kas ir nepieciešamas zaudējumu segšanai.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

59

| (90) | Vācija norāda, ka kopš 2000. gada sākuma reģistrētie zaudējumi, kuriem bija nepieciešamas akcionāru iemaksas, veidojās ne tikai infrastruktūras ieguldījumu dēļ: nolietojums pilnībā neizskaidro zaudējumus, un zaudējumus neradīja arī finanšu izmaksas, jo lidostai nebija kredītfinansējuma. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH gada zaudējumi bija tikai daļēji saistīti ar nolietošanas izmaksām, un Vācija tos arī tieši nesaista ar Ryanair. |
| --- | --- |

(90)

Vācija norāda, ka kopš 2000. gada sākuma reģistrētie zaudējumi, kuriem bija nepieciešamas akcionāru iemaksas, veidojās ne tikai infrastruktūras ieguldījumu dēļ: nolietojums pilnībā neizskaidro zaudējumus, un zaudējumus neradīja arī finanšu izmaksas, jo lidostai nebija kredītfinansējuma. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH gada zaudējumi bija tikai daļēji saistīti ar nolietošanas izmaksām, un Vācija tos arī tieši nesaista ar Ryanair.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

| (91) | Lēmumā sākt procedūru norādītās sūdzības iesniedzēja prasības Vācija noraida kopumā. Vācija norāda, ka sūdzības iesniedzējs neņem vērā t. s. “vienas kases pieeju” (60)
  AOC. Vācija norāda, ka 2009. gadā ienākumi no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi, bija tādi paši kā ienākumi no aviopakalpojumiem. Saistībā ar šo Vācija noraida prasību par to, ka, pasažieru skaitam palielinoties, palielinājās Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH zaudējumi, jo tika veikti slepeni maksājumi Ryanair. Vācija norāda, ka zaudējumus radīja daudzi dažādi faktori, kas nebija saistīti ar Ryanair. |
| --- | --- |

(91)

Lēmumā sākt procedūru norādītās sūdzības iesniedzēja prasības Vācija noraida kopumā. Vācija norāda, ka sūdzības iesniedzējs neņem vērā t. s. “vienas kases pieeju” (60)
  AOC. Vācija norāda, ka 2009. gadā ienākumi no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi, bija tādi paši kā ienākumi no aviopakalpojumiem. Saistībā ar šo Vācija noraida prasību par to, ka, pasažieru skaitam palielinoties, palielinājās Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH zaudējumi, jo tika veikti slepeni maksājumi Ryanair. Vācija norāda, ka zaudējumus radīja daudzi dažādi faktori, kas nebija saistīti ar Ryanair.

60

AOC

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

Ryanair

| (92) | Jo īpaši Vācija noraida apgalvojumu par to, ka Ryanair maršruts no AOC uz Londonu–Stanstedu ir tieši konkurējis ar Air Berlin maršrutu no Leipcigas–Halles uz Londonu–Stanstedu un tieši šī iemesla dēļ Air Berlin pārtrauca reisus no Leipcigas–Halles uz Londonu–Stanstedu. Vācija uzsver, ka Air Berlin pārtrauca reisu uz Londonu–Stanstedu tādēļ, ka Leipciga–Halle vairs nepiešķīra subsīdijas Air Berlin un tika ieviests aizliegums veikt nakts reisus. |
| --- | --- |

(92)

Jo īpaši Vācija noraida apgalvojumu par to, ka Ryanair maršruts no AOC uz Londonu–Stanstedu ir tieši konkurējis ar Air Berlin maršrutu no Leipcigas–Halles uz Londonu–Stanstedu un tieši šī iemesla dēļ Air Berlin pārtrauca reisus no Leipcigas–Halles uz Londonu–Stanstedu. Vācija uzsver, ka Air Berlin pārtrauca reisu uz Londonu–Stanstedu tādēļ, ka Leipciga–Halle vairs nepiešķīra subsīdijas Air Berlin un tika ieviests aizliegums veikt nakts reisus.

Ryanair

AOC

Air Berlin

Air Berlin

Air Berlin

Air Berlin

| (93) | Vācija uzskata, ka akcionāru gada maksājumi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nav valsts atbalsts, jo ir izpildītas tirgus ekonomikas ieguldītāja principa prasības, saskaņā ar kurām jāņem vērā visas ekonomiskās priekšrocības, kas tiek piešķirtas Altenburgas federālās zemes apriņķim (Landkreis Altenburger Land), kas ir galvenais akcionārs (61). Vācija atsaucas uz 2007. gada pētījumu, ko veica Prof. Dr. Klophauss (62) (turpmāk “Klophausa pētījums”), kurā ir minētas Altenburgas federālās zemes apriņķa zaudētās subsīdijas: akcionāru maksājumiem bija pozitīva ekonomikas ietekme uz Altenburgas federālās zemes apriņķi, pateicoties papildu nodokļu maksājumiem. Kopējie nodokļu ieņēmumi 2006. gadā, kas tika iegūti, izmantojot AOC, ir EUR 7,9 miljoni, no kuriem EUR 1 miljons ir galvenokārt labums Altenburgas federālās zemes apriņķim. Šai summai vajadzēja trīskāršoties līdz 2015. gadam, ja pasažieru skaits gadā pieaugtu un būtu 500 000. Tā kā ieņēmumi no nodokļu maksājumiem pārsniedz akcionāru gada maksājumus, Vācija secina, ka Altenburgas federālās zemes apriņķis rīkojies kā privāts ieguldītājs. |
| --- | --- |

(93)

Vācija uzskata, ka akcionāru gada maksājumi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nav valsts atbalsts, jo ir izpildītas tirgus ekonomikas ieguldītāja principa prasības, saskaņā ar kurām jāņem vērā visas ekonomiskās priekšrocības, kas tiek piešķirtas Altenburgas federālās zemes apriņķim (Landkreis Altenburger Land), kas ir galvenais akcionārs (61). Vācija atsaucas uz 2007. gada pētījumu, ko veica Prof. Dr. Klophauss (62) (turpmāk “Klophausa pētījums”), kurā ir minētas Altenburgas federālās zemes apriņķa zaudētās subsīdijas: akcionāru maksājumiem bija pozitīva ekonomikas ietekme uz Altenburgas federālās zemes apriņķi, pateicoties papildu nodokļu maksājumiem. Kopējie nodokļu ieņēmumi 2006. gadā, kas tika iegūti, izmantojot AOC, ir EUR 7,9 miljoni, no kuriem EUR 1 miljons ir galvenokārt labums Altenburgas federālās zemes apriņķim. Šai summai vajadzēja trīskāršoties līdz 2015. gadam, ja pasažieru skaits gadā pieaugtu un būtu 500 000. Tā kā ieņēmumi no nodokļu maksājumiem pārsniedz akcionāru gada maksājumus, Vācija secina, ka Altenburgas federālās zemes apriņķis rīkojies kā privāts ieguldītājs.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Landkreis Altenburger Land

61

62

AOC

| (94) | Saistībā ar iespēju slēgt lidostu pretstatā turpmākām akcionāru iemaksām Vācija apstiprina, ka Altenburgas federālās zemes apriņķis rīkojies kā privāts ieguldītājs: ja lidosta tiktu slēgta, lidostas ekspluatants būtu atbildīgs par to, lai EUR 7 miljoni tiktu atmaksāti Tīringenes federālajai zemei, jo tādējādi tiktu pāragri pārtraukta infrastruktūras izmantošana. Lai novērstu minētās summas atmaksāšanu, arī akcionāri rīkojās kā privāti ieguldītāji. |
| --- | --- |

(94)

Saistībā ar iespēju slēgt lidostu pretstatā turpmākām akcionāru iemaksām Vācija apstiprina, ka Altenburgas federālās zemes apriņķis rīkojies kā privāts ieguldītājs: ja lidosta tiktu slēgta, lidostas ekspluatants būtu atbildīgs par to, lai EUR 7 miljoni tiktu atmaksāti Tīringenes federālajai zemei, jo tādējādi tiktu pāragri pārtraukta infrastruktūras izmantošana. Lai novērstu minētās summas atmaksāšanu, arī akcionāri rīkojās kā privāti ieguldītāji.

Klophausa pētījums

Klophausa pētījums

| (95) | Klophausa pētījums tika sagatavots 2007. gadā, un tajā izdarīti šādi secinājumi. Pētījumā norādīts, ka AOC tiešā, netiešā, inducētā un katalītiskā ietekme uz ekonomiku un reģiona pievilcīgumu, jo īpaši darba vietu izteiksmē, ir pozitīva un nozīmīga. Saskaņā ar pētījumu AOC nākotnes perspektīvas arī ir pozitīvas, jo AOC potenciāli var kļūt par Ryanair bāzi Vidusvācijā, un tieši šāds ir Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH mērķis. Tādēļ, ņemot vērā Ryanair lidmašīnu lielo skaitu, kas atrodas AOC, pasažieru skaits varētu palielināties un sasniegt 1 miljonu gadā vidējā termiņā. Tādējādi AOC varētu kļūt par reģionālu lidostu, kas piedāvā Altenburgas federālajai zemei mainīt savu starptautisko pozīciju un attiecīgi uzlabot savas ekonomikas un uzņēmējdarbības struktūras. Pētījumā norādīts, ka AOC kā zemo izmaksu lidosta radīs ievērojamu vispārēju ekonomikas labumu. |
| --- | --- |

(95)

Klophausa pētījums tika sagatavots 2007. gadā, un tajā izdarīti šādi secinājumi. Pētījumā norādīts, ka AOC tiešā, netiešā, inducētā un katalītiskā ietekme uz ekonomiku un reģiona pievilcīgumu, jo īpaši darba vietu izteiksmē, ir pozitīva un nozīmīga. Saskaņā ar pētījumu AOC nākotnes perspektīvas arī ir pozitīvas, jo AOC potenciāli var kļūt par Ryanair bāzi Vidusvācijā, un tieši šāds ir Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH mērķis. Tādēļ, ņemot vērā Ryanair lidmašīnu lielo skaitu, kas atrodas AOC, pasažieru skaits varētu palielināties un sasniegt 1 miljonu gadā vidējā termiņā. Tādējādi AOC varētu kļūt par reģionālu lidostu, kas piedāvā Altenburgas federālajai zemei mainīt savu starptautisko pozīciju un attiecīgi uzlabot savas ekonomikas un uzņēmējdarbības struktūras. Pētījumā norādīts, ka AOC kā zemo izmaksu lidosta radīs ievērojamu vispārēju ekonomikas labumu.

AOC

AOC

AOC

Ryanair

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

AOC

AOC

AOC

| (96) | Saskaņā ar pētījumā veiktajiem aprēķiniem līdz 2015. gadam AOC vajadzētu nodrošināt 658 darba vietas (95,3 % izaugsme salīdzinājumā ar 2006. gadu). Turklāt tiktu radītas 881 netieša darba vieta (157,6 % izaugsme) un 438 inducētas darba vietas (184,4 % izaugsme). Pētījumā arī uzsvērts, cik svarīgi ir reģioniem nodrošināt pieeju valsts un starptautiskā līmenī, jo šādai pieejai ir neizmērojama ietekme uz attiecīgā reģiona ekonomikas attīstību. |
| --- | --- |

(96)

Saskaņā ar pētījumā veiktajiem aprēķiniem līdz 2015. gadam AOC vajadzētu nodrošināt 658 darba vietas (95,3 % izaugsme salīdzinājumā ar 2006. gadu). Turklāt tiktu radītas 881 netieša darba vieta (157,6 % izaugsme) un 438 inducētas darba vietas (184,4 % izaugsme). Pētījumā arī uzsvērts, cik svarīgi ir reģioniem nodrošināt pieeju valsts un starptautiskā līmenī, jo šādai pieejai ir neizmērojama ietekme uz attiecīgā reģiona ekonomikas attīstību.

AOC

| (97) | Saistībā ar šo pētījumā norādīts, ka jāņem vērā ne tikai valsts iemaksas AOC atjaunošanai un paplašināšanai un attiecīgās tirdzniecības izmaksas, bet arī nodokļu ieņēmumi Tīringenes federālajā zemē un tās municipalitātēs. Pētījumā secināts, ka jāņem vērā gan mikroekonomikas aspekti, gan ietekme uz makroekonomiku. |
| --- | --- |

(97)

Saistībā ar šo pētījumā norādīts, ka jāņem vērā ne tikai valsts iemaksas AOC atjaunošanai un paplašināšanai un attiecīgās tirdzniecības izmaksas, bet arī nodokļu ieņēmumi Tīringenes federālajā zemē un tās municipalitātēs. Pētījumā secināts, ka jāņem vērā gan mikroekonomikas aspekti, gan ietekme uz makroekonomiku.

AOC

5.3.   LIDOSTAS MAKSA UN MAKSĀJUMI RYANAIR ATBILSTĪGI LIDOSTAS PAKALPOJUMU LĪGUMAM UN TIRDZNIECĪBAS LĪGUMIEM (TREŠAIS PASĀKUMS)

RYANAIR

| (98) | Vācija apgalvo, ka ne lidostas maksa, ne tirdzniecības pakalpojumu līgumi nav valsts atbalsts. Vācija uzsver, ka nav saites starp lidostas pakalpojumu līgumiem un tirdzniecības pakalpojumu līgumiem un tie jāvērtē atsevišķi; tirdzniecības pakalpojumu līgumi nozīmē nevis ieņēmumu kritumu lidostai, bet gan reklāmas pakalpojumu sniegšanu. |
| --- | --- |

(98)

Vācija apgalvo, ka ne lidostas maksa, ne tirdzniecības pakalpojumu līgumi nav valsts atbalsts. Vācija uzsver, ka nav saites starp lidostas pakalpojumu līgumiem un tirdzniecības pakalpojumu līgumiem un tie jāvērtē atsevišķi; tirdzniecības pakalpojumu līgumi nozīmē nevis ieņēmumu kritumu lidostai, bet gan reklāmas pakalpojumu sniegšanu.

Ryanair pakalpojumu līgums

Ryanair

| (99) | Vācija apgalvo, ka lidosta ņēmusi vērā pozitīvās ekonomikas gaidas, ko rada aviopakalpojumu uzņēmējdarbības attīstība, izmantojot Ryanair. Pieņemot lēmumu veikt darījumus ar aviokompāniju, akcionāru sapulce 2003. gada 22. aprīlī apsvēra 13. tabulā sniegtos datus (63) un secināja, ka pat saskaņā ar konservatīvu scenāriju (viens reiss reizi dienā, 70 % noslodzes koeficients) varētu tikt panākts kopējais gada rezultāts [...]* apmērā ar Ryanair.

  13. tabula


  Plānotie ieņēmumi no Ryanair darbībām AOC

   (64)
  (2003. gadā)







  (EUR) |
| --- | --- |
| Nodeva par katru pasažieri | [...]* |
| Pasažieru skaits katrā gaisa kuģī, ar noslodzes koeficientu 70 % (65) | 104 |
| Plānotie mēneša ienākumi | [...]* |
| Mēneša izdevumi par plānotajiem ieguldījumiem | 12 138 |
| Plānotais mēneša rezultāts | [...]* |
| Plānotais gada rezultāts | [...]* |

(99)

Vācija apgalvo, ka lidosta ņēmusi vērā pozitīvās ekonomikas gaidas, ko rada aviopakalpojumu uzņēmējdarbības attīstība, izmantojot Ryanair. Pieņemot lēmumu veikt darījumus ar aviokompāniju, akcionāru sapulce 2003. gada 22. aprīlī apsvēra 13. tabulā sniegtos datus (63) un secināja, ka pat saskaņā ar konservatīvu scenāriju (viens reiss reizi dienā, 70 % noslodzes koeficients) varētu tikt panākts kopējais gada rezultāts [...]* apmērā ar Ryanair.

Ryanair

63

Ryanair

13. tabula

13. tabula

Plānotie ieņēmumi no Ryanair darbībām AOC

   (64)
  (2003. gadā)

Plānotie ieņēmumi no Ryanair

AOC

64

(2003. gadā)

(EUR)

Nodeva par katru pasažieri

[...]*

Pasažieru skaits katrā gaisa kuģī, ar noslodzes koeficientu 70 % (65)

65

104

Plānotie mēneša ienākumi

[...]*

Mēneša izdevumi par plānotajiem ieguldījumiem

12 138

Plānotais mēneša rezultāts

[...]*

Plānotais gada rezultāts

[...]*

| (100) | Mēneša izdevumi, kas ņemti vērā 13. tabulā, sevī ietver personāla izmaksas, skrejceļu atkausēšanu un sniega tīrīšanas pakalpojumus. Komisija norāda, ka dokumentā, kas tika iesniegts akcionāru sapulcē 2003. gada 22. aprīlī, kopējie gada ieguldījumi bija EUR 902 155. Šī summa netika ņemta vērā, sagatavojot prognozes, kas parādītas 13. tabulā. |
| --- | --- |

(100)

Mēneša izdevumi, kas ņemti vērā 13. tabulā, sevī ietver personāla izmaksas, skrejceļu atkausēšanu un sniega tīrīšanas pakalpojumus. Komisija norāda, ka dokumentā, kas tika iesniegts akcionāru sapulcē 2003. gada 22. aprīlī, kopējie gada ieguldījumi bija EUR 902 155. Šī summa netika ņemta vērā, sagatavojot prognozes, kas parādītas 13. tabulā.

| (101) | Vācija norāda, ka saskaņā ar lidostas cenrādi, kas bija spēkā attiecīgajā laikā, Ryanair maksāja nolaišanās maksu [...]* apmērā par katru gaisa kuģi un pasažieru maksu [...]* apmērā par katru pasažieri (66) un šādas maksas attiecas uz visām potenciālajām aviokompānijām, un Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH uzskata, ka ir pamatoti ņemt vērā satiksmi un ienākumus, kādus AOC rada aviokompānija Ryanair. |
| --- | --- |

(101)

Vācija norāda, ka saskaņā ar lidostas cenrādi, kas bija spēkā attiecīgajā laikā, Ryanair maksāja nolaišanās maksu [...]* apmērā par katru gaisa kuģi un pasažieru maksu [...]* apmērā par katru pasažieri (66) un šādas maksas attiecas uz visām potenciālajām aviokompānijām, un Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH uzskata, ka ir pamatoti ņemt vērā satiksmi un ienākumus, kādus AOC rada aviokompānija Ryanair.

Ryanair

66

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

AOC

Ryanair

| (102) | Vācija norāda, ka pakalpojumi, kas AOC bija jāsniedz atbilstīgi 2003. gada 3. marta līguma ar Ryanair A pielikumam, netika sniegti. Pakalpojumi, kas iekļauti 2003. gada 3. marta līguma B pielikumā un B pielikuma papildinājumā “Rezervēšanas iespēja”, tika sniegti Ryanair bez papildmaksas. |
| --- | --- |

(102)

Vācija norāda, ka pakalpojumi, kas AOC bija jāsniedz atbilstīgi 2003. gada 3. marta līguma ar Ryanair A pielikumam, netika sniegti. Pakalpojumi, kas iekļauti 2003. gada 3. marta līguma B pielikumā un B pielikuma papildinājumā “Rezervēšanas iespēja”, tika sniegti Ryanair bez papildmaksas.

AOC

Ryanair

Ryanair

Ryanair tirdzniecības līgumi

Ryanair

| (103) | Vācija paskaidro, ka saskaņā ar 2003. gada 3. marta līgumu par lidostas pakalpojumiem Ryanair maksāja AOC lidostas pakalpojumu nodevu atbilstīgi lidostas maksas standartcenrādim un laikā no 2003. gada līdz 2011. gadam šādu maksu kopsumma bija EUR [...]*. Saskaņā ar 2003. gada 7. aprīļa tirdzniecības līgumu AOC maksāja Ryanair iemaksu par tirdzniecības pakalpojumiem, un laikā no 2003. gada līdz 2011. gadam to kopējā summa bija EUR [...]*. Starpība starp abiem maksājumiem rada neto maksājumu, ko Ryanair maksā AOC un kas ir EUR [...]* apmērā visā 2003.–2011. gada periodā. Tā kā kopējais pasažieru skaits šajā periodā bija 408 291 (67), Vācija secināja, ka Ryanair maksāja AOC neto nodevu aptuveni EUR [...]* apmērā par katru izceļojošo pasažieri.

  14. tabula


  Rēķini, kas saņemti no Ryanair un izrakstīti

  Ryanair

  2003.–2011. gadā
   (68)









  (EUR) |
| --- | --- |
| Gads | No Ryanair saņemtie rēķini | Lidostas izrakstītie rēķini | Pasažieru skaits |
| 2003 | [...]* | [...]* | 25 750 |
| 2004 | [...]* | [...]* | 37 160 |
| 2005 | [...]* | [...]* | 50 714 |
| 2006 | [...]* | [...]* | 44 580 |
| 2007 | [...]* | [...]* | 60 678 |
| 2008 | [...]* | [...]* | 62 876 |
| 2009 | [...]* | [...]* | 66 367 |
| 2010 | [...]* | [...]* | 55 641 |
| 2011 | [...]* | [...]* | 4 525 |
| Kopā | [...]* | [...]* | 408 291 |

(103)

Vācija paskaidro, ka saskaņā ar 2003. gada 3. marta līgumu par lidostas pakalpojumiem Ryanair maksāja AOC lidostas pakalpojumu nodevu atbilstīgi lidostas maksas standartcenrādim un laikā no 2003. gada līdz 2011. gadam šādu maksu kopsumma bija EUR [...]*. Saskaņā ar 2003. gada 7. aprīļa tirdzniecības līgumu AOC maksāja Ryanair iemaksu par tirdzniecības pakalpojumiem, un laikā no 2003. gada līdz 2011. gadam to kopējā summa bija EUR [...]*. Starpība starp abiem maksājumiem rada neto maksājumu, ko Ryanair maksā AOC un kas ir EUR [...]* apmērā visā 2003.–2011. gada periodā. Tā kā kopējais pasažieru skaits šajā periodā bija 408 291 (67), Vācija secināja, ka Ryanair maksāja AOC neto nodevu aptuveni EUR [...]* apmērā par katru izceļojošo pasažieri.

Ryanair

AOC

AOC

Ryanair

Ryanair

AOC

67

Ryanair

AOC

14. tabula

14. tabula

Rēķini, kas saņemti no Ryanair un izrakstīti

  Ryanair

  2003.–2011. gadā
   (68)

Rēķini, kas saņemti no Ryanair un izrakstīti

Ryanair

2003.–2011. gadā

68

(EUR)

Gads

No Ryanair saņemtie rēķini

Ryanair

Lidostas izrakstītie rēķini

Pasažieru skaits

2003

[...]*

[...]*

25 750

2004

[...]*

[...]*

37 160

2005

[...]*

[...]*

50 714

2006

[...]*

[...]*

44 580

2007

[...]*

[...]*

60 678

2008

[...]*

[...]*

62 876

2009

[...]*

[...]*

66 367

2010

[...]*

[...]*

55 641

2011

[...]*

[...]*

4 525

Kopā

Kopā

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

408 291

408 291

| (104) | Vācija norāda, ka pēc Ryanair paziņojuma par reisu pārtraukšanu no AOC 2011. gada martā lidostas ekspluatants neveica turpmākas tirdzniecības iemaksas 2011. gada februārī un martā. |
| --- | --- |

(104)

Vācija norāda, ka pēc Ryanair paziņojuma par reisu pārtraukšanu no AOC 2011. gada martā lidostas ekspluatants neveica turpmākas tirdzniecības iemaksas 2011. gada februārī un martā.

Ryanair

AOC

| (105) | Vācija skaidro, ka tirdzniecības maksājumus saskaņā ar 2010. gada 21. septembra līgumu starp Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH un Ryanair veica privātuzņēmumi, jo tie bija piekrituši uzturēt Ryanair darbību AOC. Saskaņā ar uzņēmuma vadības ziņojumu 2011. gadā (69) lidojumi 2010./2011. gada ziemas sezonā – kas bija tikai viens maršruts uz Londonu – bija iespējami, tikai pateicoties reģionālo uzņēmumu atbalstam. |
| --- | --- |

(105)

Vācija skaidro, ka tirdzniecības maksājumus saskaņā ar 2010. gada 21. septembra līgumu starp Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH un Ryanair veica privātuzņēmumi, jo tie bija piekrituši uzturēt Ryanair darbību AOC. Saskaņā ar uzņēmuma vadības ziņojumu 2011. gadā (69) lidojumi 2010./2011. gada ziemas sezonā – kas bija tikai viens maršruts uz Londonu – bija iespējami, tikai pateicoties reģionālo uzņēmumu atbalstam.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

Ryanair

AOC

69

| (106) | Vācija norāda, ka Ryanair savā vietnē nodrošināja AOC un reģiona publicitāti. Ryanair vietne ir otra populārākā Eiropā aiz Google, tādēļ tai ir atbilstīga cena. Reklāmas vārds Google vietnē maksā EUR 0,05–2,00 par katru klikšķi. Saskaņā ar Vācijas aprēķinu, ja gada laikā AOC ir 100 000–150 000Ryanair pasažieru un reklāmas vārda cena ir EUR 1,00 par katru klikšķi, tad, pieņemot, ka katrs pasažieris veic tikai vienu klikšķi, reklāmas cena gadā ir EUR 100 000–150 000. Tā kā pasažieri parasti veic vairāk nekā vienu klikšķi un ir pasažieri, kas jau veikuši klikšķi, bet nepērk biļeti, Vācijas iestādes secina, ka tirdzniecības līgums starp Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH un Ryanair ir bāzēts uz pamatotu cenu, kas nedod Ryanair priekšrocību. |
| --- | --- |

(106)

Vācija norāda, ka Ryanair savā vietnē nodrošināja AOC un reģiona publicitāti. Ryanair vietne ir otra populārākā Eiropā aiz Google, tādēļ tai ir atbilstīga cena. Reklāmas vārds Google vietnē maksā EUR 0,05–2,00 par katru klikšķi. Saskaņā ar Vācijas aprēķinu, ja gada laikā AOC ir 100 000–150 000Ryanair pasažieru un reklāmas vārda cena ir EUR 1,00 par katru klikšķi, tad, pieņemot, ka katrs pasažieris veic tikai vienu klikšķi, reklāmas cena gadā ir EUR 100 000–150 000. Tā kā pasažieri parasti veic vairāk nekā vienu klikšķi un ir pasažieri, kas jau veikuši klikšķi, bet nepērk biļeti, Vācijas iestādes secina, ka tirdzniecības līgums starp Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH un Ryanair ir bāzēts uz pamatotu cenu, kas nedod Ryanair priekšrocību.

Ryanair

AOC

Ryanair

Google

Google

AOC

Ryanair

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

Ryanair

| (107) | Vācija norāda, ka Ryanair organizēja reklāmas pasākumus, kā norādīts 15. tabulā.

  15. tabula


  Tirdzniecības maksājumi, ko AOC maksāja Ryanair









  Periods | Summa | Maksājuma mērķis |
| --- | --- | --- | --- |
| 2003. gads | EUR 50 000 –150 000 [..]* | Drukāta reklāma izdevumā Leipziger Volkszeitung |
| 2004. gads | EUR 25 000 –125 000 [..]* | Drukāta reklāma izdevumā Leipziger Volkszeitung |
| 2007. gada maijs –2008. gada marts | EUR 75 000 –175 000 [..]* | Reklāma avīzēs, tiešie pasta sūtījumi un citi publicitātes pasākumi |
| 2008. gada maijs – 2009. gada marts | EUR 50 000 –150 000 [..]* | Reklāma avīzēs, tiešie pasta sūtījumi un citi publicitātes pasākumi |
| Kopā (2003. gads –2009. gada marts) | EUR 225 000 –325 000 [..]* | |

(107)

Vācija norāda, ka Ryanair organizēja reklāmas pasākumus, kā norādīts 15. tabulā.

Ryanair

15. tabula

15. tabula

Tirdzniecības maksājumi, ko AOC maksāja Ryanair

Tirdzniecības maksājumi, ko AOC

Ryanair

Periods

Summa

Maksājuma mērķis

2003. gads

EUR 50 000 –150 000 [..]*

Drukāta reklāma izdevumā Leipziger Volkszeitung

Leipziger Volkszeitung

2004. gads

EUR 25 000 –125 000 [..]*

Drukāta reklāma izdevumā Leipziger Volkszeitung

Leipziger Volkszeitung

2007. gada maijs –2008. gada marts

EUR 75 000 –175 000 [..]*

Reklāma avīzēs, tiešie pasta sūtījumi un citi publicitātes pasākumi

2008. gada maijs – 2009. gada marts

EUR 50 000 –150 000 [..]*

Reklāma avīzēs, tiešie pasta sūtījumi un citi publicitātes pasākumi

Kopā (2003. gads –2009. gada marts)

Kopā (2003. gads –2009. gada marts)

EUR 225 000 –325 000 [..]*

EUR 225 000 –325 000 [..]*

| (108) | Vācija apgalvo, ka rezultativitātes atalgojums nav priekšrocība Ryanair, jo to veido tirgum atbilstīgi maksājumi par Ryanair veiktām tirdzniecības darbībām. Vācija norāda, ka tirdzniecības pasākumi bija veiksmīgi, jo pasažieru skaits palielinājās no 25 000 (2002. gadā) līdz 140 000 (2009. gadā), un rezultātā vispārējie ienākumi palielinājās no EUR 316 000 līdz EUR 1,12 miljoniem, ienākumi no lidostas maksas palielinājās no EUR 132 000 līdz EUR 530 000 un ienākumi no automobiļu novietošanas stāvlaukumā palielinājās no nulles līdz EUR 263 000. |
| --- | --- |

(108)

Vācija apgalvo, ka rezultativitātes atalgojums nav priekšrocība Ryanair, jo to veido tirgum atbilstīgi maksājumi par Ryanair veiktām tirdzniecības darbībām. Vācija norāda, ka tirdzniecības pasākumi bija veiksmīgi, jo pasažieru skaits palielinājās no 25 000 (2002. gadā) līdz 140 000 (2009. gadā), un rezultātā vispārējie ienākumi palielinājās no EUR 316 000 līdz EUR 1,12 miljoniem, ienākumi no lidostas maksas palielinājās no EUR 132 000 līdz EUR 530 000 un ienākumi no automobiļu novietošanas stāvlaukumā palielinājās no nulles līdz EUR 263 000.

Ryanair

Ryanair

| (109) | Vācija uzskata, ka maksājumi, kas veikti saskaņā ar tirdzniecības pakalpojumu līgumiem, nav valsts atbalsts šādu iemeslu dēļ:






  a) | Vācija uzsver, ka pretēji Komisijas apgalvojumiem lēmumā sākt procedūru (70) attiecīgā ministrija nevar lemt par līgumu slēgšanu, izņemot gadījumus, kad līgumi ir saistīti ar infrastruktūras pasākumiem. LuftVZO (71) 43. punkts nenozīmē, ka ir nepieciešama ministrijas piekrišana; |
| --- | --- | --- |

(109)

Vācija uzskata, ka maksājumi, kas veikti saskaņā ar tirdzniecības pakalpojumu līgumiem, nav valsts atbalsts šādu iemeslu dēļ:

a)

Vācija uzsver, ka pretēji Komisijas apgalvojumiem lēmumā sākt procedūru (70) attiecīgā ministrija nevar lemt par līgumu slēgšanu, izņemot gadījumus, kad līgumi ir saistīti ar infrastruktūras pasākumiem. LuftVZO (71) 43. punkts nenozīmē, ka ir nepieciešama ministrijas piekrišana;

70

LuftVZO

71

| b) | vietējās tirdzniecības palātas atbalsts AOC (72) liecina tikai par to, ka privātais tirgus bija labvēlīgi noskaņots saistībā ar Ryanair savienojumiem; |
| --- | --- |

b)

vietējās tirdzniecības palātas atbalsts AOC (72) liecina tikai par to, ka privātais tirgus bija labvēlīgi noskaņots saistībā ar Ryanair savienojumiem;

AOC

72

Ryanair

| c) | Vācija norāda, ka tirdzniecības maksājumi, ko Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH veica Ryanair, ir nevis darbības uzsākšanas atbalsts saskaņā ar 2005. gada aviācijas vadlīnijām, bet gan tikai komerclīgumi ārpus valsts atbalsta darbības jomas. |
| --- | --- |

c)

Vācija norāda, ka tirdzniecības maksājumi, ko Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH veica Ryanair, ir nevis darbības uzsākšanas atbalsts saskaņā ar 2005. gada aviācijas vadlīnijām, bet gan tikai komerclīgumi ārpus valsts atbalsta darbības jomas.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

6.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

6.1.   RYANAIR PIEZĪMES

RYANAIR

Attiecināmība uz valsti

Attiecināmība uz valsti

| (110) | Ryanair norāda, ka valsts atbalsts lidostām nav attiecināms uz Ryanair. Pieņēmums par to, ka lidostas nodod valsts atbalstu aviokompānijām, nozīmētu ES tiesību aktu pārkāpumu. Šāds pieņēmums ir diskriminējošs attiecībā uz valsts lidostām, kaut gan konkurences noteikumi būtu jāpiemēro vienādi gan valsts, gan privātiem uzņēmumiem. Ryanair uzskata, ka Komisijas izmantotie pierādījumi par to, kā var parādīt attiecināmību uz valsti, nav pietiekami. Pierādījumi var rādīt valsts iestāžu interesi par lidostas komercattiecībām un nākotni, bet tie nepierāda valsts iestāžu faktisko iesaisti lidostas sarunās un līgumos ar Ryanair. Pierādījumi par to, ka Tīringenes federālās zemes ministrijas faktiski iebilda pret līgumiem ar Ryanair, norādītu, ka ir vajadzīga vismaz spēcīgāka Komisijas veikta pārbaude par Ryanair līgumu attiecināmību uz valsti. |
| --- | --- |

(110)

Ryanair norāda, ka valsts atbalsts lidostām nav attiecināms uz Ryanair. Pieņēmums par to, ka lidostas nodod valsts atbalstu aviokompānijām, nozīmētu ES tiesību aktu pārkāpumu. Šāds pieņēmums ir diskriminējošs attiecībā uz valsts lidostām, kaut gan konkurences noteikumi būtu jāpiemēro vienādi gan valsts, gan privātiem uzņēmumiem. Ryanair uzskata, ka Komisijas izmantotie pierādījumi par to, kā var parādīt attiecināmību uz valsti, nav pietiekami. Pierādījumi var rādīt valsts iestāžu interesi par lidostas komercattiecībām un nākotni, bet tie nepierāda valsts iestāžu faktisko iesaisti lidostas sarunās un līgumos ar Ryanair. Pierādījumi par to, ka Tīringenes federālās zemes ministrijas faktiski iebilda pret līgumiem ar Ryanair, norādītu, ka ir vajadzīga vismaz spēcīgāka Komisijas veikta pārbaude par Ryanair līgumu attiecināmību uz valsti.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (111) | Ryanair norāda, ka jautājums ir nevis par to, vai valstij būtu vajadzējis ieguldīt savu naudu citviet, bet gan par to, vai valsts piešķir aviokompānijai priekšrocību, kas tai citkārt netiktu piešķirta. Ryanair ir tikai apspriedusi nosacījumus ar valsts lidostām, un tāpat tā būtu ieguvusi informāciju no salīdzināmām privātām lidostām. |
| --- | --- |

(111)

Ryanair norāda, ka jautājums ir nevis par to, vai valstij būtu vajadzējis ieguldīt savu naudu citviet, bet gan par to, vai valsts piešķir aviokompānijai priekšrocību, kas tai citkārt netiktu piešķirta. Ryanair ir tikai apspriedusi nosacījumus ar valsts lidostām, un tāpat tā būtu ieguvusi informāciju no salīdzināmām privātām lidostām.

Ryanair

Ryanair

Tirgus ekonomikas ieguldītāja principa piemērošana

Tirgus ekonomikas ieguldītāja principa piemērošana

| (112) | Ryanair norāda, ka tā nav netieša valsts atbalsta saņēmēja. Ja vien komercattiecībās starp Ryanair un lidostu ir nosacījumi, kurus var pamatot ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu, pienākumu atgūt līdzekļus nevar attiecināt uz Ryanair. Ryanair norāda, ka tirgus ekonomikas ieguldītāja princips būtu jāpiemēro ikvienai lietai, kad valstij piederoša lidosta, iespējams, piešķir Ryanair valsts atbalstu. Saskaņā ar aviokompānijas teikto nav ne ekonomiska, ne juridiska pamatojuma, lai valsts lidostas tiktu izslēgtas no tirgus ekonomikas ieguldītāja principa, un Komisija šo principu piemērojusi līgumiem, kas ir saistīti ar nozīmīgu valsts infrastruktūru finansēšanu citiem transporta veidiem, piemēram, valsts ostām. Slēdzot līgumus, lidosta veic saimniecisko darbību. Turklāt privātā un publiskā sektora lidostas konkurē tirgū, un līgumi starp aviokompānijām un lidostām var būt rentabli lidostām. |
| --- | --- |

(112)

Ryanair norāda, ka tā nav netieša valsts atbalsta saņēmēja. Ja vien komercattiecībās starp Ryanair un lidostu ir nosacījumi, kurus var pamatot ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu, pienākumu atgūt līdzekļus nevar attiecināt uz Ryanair. Ryanair norāda, ka tirgus ekonomikas ieguldītāja princips būtu jāpiemēro ikvienai lietai, kad valstij piederoša lidosta, iespējams, piešķir Ryanair valsts atbalstu. Saskaņā ar aviokompānijas teikto nav ne ekonomiska, ne juridiska pamatojuma, lai valsts lidostas tiktu izslēgtas no tirgus ekonomikas ieguldītāja principa, un Komisija šo principu piemērojusi līgumiem, kas ir saistīti ar nozīmīgu valsts infrastruktūru finansēšanu citiem transporta veidiem, piemēram, valsts ostām. Slēdzot līgumus, lidosta veic saimniecisko darbību. Turklāt privātā un publiskā sektora lidostas konkurē tirgū, un līgumi starp aviokompānijām un lidostām var būt rentabli lidostām.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (113) | Ryanair uzskata, ka, veicot efektivitātes novērtējumu, nav jāņem vērā skaidrās naudas iepludināšana saistībā ar ieguldījumiem valsts uzdevumā, būtu jāņem vērā papildu izmaksas, nevis zaudētās izmaksas, un visbeidzot šādi novērtējumi būtu jāveic, par atsauces punktu ņemot lidostu, kas parasti tiek labi vadīta. Ryanair apgalvo, ka tad, ja reģionāla lidosta uzskata, ka līgums tai palīdzēs uzlabot efektivitāti, darījums var būt rentabls, pat ja noslēgšanas laikā līgumā varētu būt iesaistītas cenas, kas ir zemākas par izmaksām. Var gaidīt, ka neefektīvas un nepietiekami izmantotas lidostas kļūst rentablas tikai tad, kad tās panāk apjomradītus ietaupījumus un tīkla ārējos efektus laika grafikā, kas var ilgt 25–30 gadus. Zemo izmaksu aviokompānijas atrodas ideālā situācijā, lai nodrošinātu reģionālo lidostu ieņēmumu ievērojamu palielināšanos, un parasti nav vajadzīga jauna infrastruktūra vai citi ieguldījumi. Pamatojot šo apgalvojumu, Ryanair atsaucas uz AK civilās aviācijas iestādes 2011. gada 27. maija lēmumu, saskaņā ar kuru tiek atzīts, ka zemo izmaksu aviokompānijas izmanto lidostu pakalpojumus, bet tām ir zemākas izmaksas. |
| --- | --- |

(113)

Ryanair uzskata, ka, veicot efektivitātes novērtējumu, nav jāņem vērā skaidrās naudas iepludināšana saistībā ar ieguldījumiem valsts uzdevumā, būtu jāņem vērā papildu izmaksas, nevis zaudētās izmaksas, un visbeidzot šādi novērtējumi būtu jāveic, par atsauces punktu ņemot lidostu, kas parasti tiek labi vadīta. Ryanair apgalvo, ka tad, ja reģionāla lidosta uzskata, ka līgums tai palīdzēs uzlabot efektivitāti, darījums var būt rentabls, pat ja noslēgšanas laikā līgumā varētu būt iesaistītas cenas, kas ir zemākas par izmaksām. Var gaidīt, ka neefektīvas un nepietiekami izmantotas lidostas kļūst rentablas tikai tad, kad tās panāk apjomradītus ietaupījumus un tīkla ārējos efektus laika grafikā, kas var ilgt 25–30 gadus. Zemo izmaksu aviokompānijas atrodas ideālā situācijā, lai nodrošinātu reģionālo lidostu ieņēmumu ievērojamu palielināšanos, un parasti nav vajadzīga jauna infrastruktūra vai citi ieguldījumi. Pamatojot šo apgalvojumu, Ryanair atsaucas uz AK civilās aviācijas iestādes 2011. gada 27. maija lēmumu, saskaņā ar kuru tiek atzīts, ka zemo izmaksu aviokompānijas izmanto lidostu pakalpojumus, bet tām ir zemākas izmaksas.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (114) | Ryanair norāda, ka zaudētās izmaksas nav jāņem vērā, piemērojot tirgus ekonomikas ieguldītāja principu – ne veicot salīdzināmu analīzi, ne izmaksu analīzi. Ryanair apgalvo, ka privāts ieguldītājs, kas darbotos kā AOC ekspluatants, kopš 1992. gada ņemtu vērā gan infrastruktūras, gan nemainīgās darbības izmaksas, nosakot zaudētās izmaksas. Faktiski šādas izmaksas nevar atgūt, ņemot vērā AOC zemo komercpievilcīgumu un ļoti ierobežoto tirgus spēju. Šādos apstākļos ikviens alternatīvs scenārijs, kas piedāvā labākas – vai vienkārši mazāk apgrūtinošas – perspektīvas lidostas īpašniekam(-iem) un nenozīmē nedarīt neko vai slēgt lidostu ar potenciāli lielām izmaksām, pilnībā atbilstu tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. |
| --- | --- |

(114)

Ryanair norāda, ka zaudētās izmaksas nav jāņem vērā, piemērojot tirgus ekonomikas ieguldītāja principu – ne veicot salīdzināmu analīzi, ne izmaksu analīzi. Ryanair apgalvo, ka privāts ieguldītājs, kas darbotos kā AOC ekspluatants, kopš 1992. gada ņemtu vērā gan infrastruktūras, gan nemainīgās darbības izmaksas, nosakot zaudētās izmaksas. Faktiski šādas izmaksas nevar atgūt, ņemot vērā AOC zemo komercpievilcīgumu un ļoti ierobežoto tirgus spēju. Šādos apstākļos ikviens alternatīvs scenārijs, kas piedāvā labākas – vai vienkārši mazāk apgrūtinošas – perspektīvas lidostas īpašniekam(-iem) un nenozīmē nedarīt neko vai slēgt lidostu ar potenciāli lielām izmaksām, pilnībā atbilstu tirgus ekonomikas ieguldītāja principam.

Ryanair

. Ryanair

AOC

AOC

| (115) | Ryanair arī uzsver, ka īpašās ar Ryanair saistītās izmaksas un izmaksas, kas veidojas lidostai, jāapsver atsevišķi, bet tās vispārīgi var būt mazākas nekā ieņēmumi, kas izriet no pozitīviem tīkla ārējiem efektiem, kas rodas, Ryanair veicot darbības lidostā. |
| --- | --- |

(115)

Ryanair arī uzsver, ka īpašās ar Ryanair saistītās izmaksas un izmaksas, kas veidojas lidostai, jāapsver atsevišķi, bet tās vispārīgi var būt mazākas nekā ieņēmumi, kas izriet no pozitīviem tīkla ārējiem efektiem, kas rodas, Ryanair veicot darbības lidostā.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Konsultāciju uzņēmuma pētījums Ryanair vārdā

Konsultāciju uzņēmuma pētījums Ryanair

| (116) | Ryanair apgalvo, ka līgums par nodevām ar AOC atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principa prasībām. Saistībā ar šo Ryanair iesniedza Komisijai divus ziņojumus, ko bija sagatavojis konsultāciju uzņēmums. Šajos pētījumos attiecīgais darījums tiek salīdzināts ar līgumiem par nodevām starp Ryanair un lidostām, kas vai nu lielākoties pieder privātpersonām un ir ar privātpersonu finansējumu, vai darbojas kā tirgus ekonomikas ieguldītāji situācijās, kas ir pietiekami līdzīgas AOC situācijai. |
| --- | --- |

(116)

Ryanair apgalvo, ka līgums par nodevām ar AOC atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principa prasībām. Saistībā ar šo Ryanair iesniedza Komisijai divus ziņojumus, ko bija sagatavojis konsultāciju uzņēmums. Šajos pētījumos attiecīgais darījums tiek salīdzināts ar līgumiem par nodevām starp Ryanair un lidostām, kas vai nu lielākoties pieder privātpersonām un ir ar privātpersonu finansējumu, vai darbojas kā tirgus ekonomikas ieguldītāji situācijās, kas ir pietiekami līdzīgas AOC situācijai.

Ryanair

AOC

Ryanair

Ryanair

AOC

| (117) | Ryanair paskaidro, ka ziņojumos izmantota šāda metode lidostu salīdzināšanai: analīze veikta, balstoties vienīgi uz citiem Ryanair līgumiem, jo salīdzinājumā ar citiem pārvadātājiem Ryanair ir atšķirīgs ekspluatācijas režīms, t. i., aviokompānija neizmanto t. s. “gaisa tiltus”, autobusus vai uzgaidāmās telpas, nepiedāvā lidojumus ar pārsēšanos, sagatavošanās laiks atpakaļceļam ir 20 minūtes, un galvenokārt tiek piedāvāts izmantot rokas bagāžu. Turklāt pētījums aptvēra tikai tādas lidostas, kas tiek vadītas atbilstīgi tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. No pētījuma tika izslēgtas lidostas, kas varētu būt saņēmušas ievērojamu valsts atbalstu. Tādējādi aptuveni 15 lidostas Ryanair tīklā atbilst šiem kritērijiem un tika ietvertas pētījumā. |
| --- | --- |

(117)

Ryanair paskaidro, ka ziņojumos izmantota šāda metode lidostu salīdzināšanai: analīze veikta, balstoties vienīgi uz citiem Ryanair līgumiem, jo salīdzinājumā ar citiem pārvadātājiem Ryanair ir atšķirīgs ekspluatācijas režīms, t. i., aviokompānija neizmanto t. s. “gaisa tiltus”, autobusus vai uzgaidāmās telpas, nepiedāvā lidojumus ar pārsēšanos, sagatavošanās laiks atpakaļceļam ir 20 minūtes, un galvenokārt tiek piedāvāts izmantot rokas bagāžu. Turklāt pētījums aptvēra tikai tādas lidostas, kas tiek vadītas atbilstīgi tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. No pētījuma tika izslēgtas lidostas, kas varētu būt saņēmušas ievērojamu valsts atbalstu. Tādējādi aptuveni 15 lidostas Ryanair tīklā atbilst šiem kritērijiem un tika ietvertas pētījumā.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (118) | Pirmajā ziņojumā norādīts, ka [...]* ir vispiemērotākā salīdzinājuma lidosta. Saskaņā ar ziņojumu “salīdzinājuma lidosta, kas tiek izvēlēta analīzes nolūkā, ideālā gadījumā ir tikpat liela, cik liela ir Altenburgas lidosta. Kaut gan nebija iespējams atrast salīdzinājuma lidostu, kas būtu ļoti līdzīga Altenburgas lidostai no visiem nozīmīgajiem viedokļiem, [...]* lidosta ir pietiekami līdzīga šajā ziņojumā sniegtās analīzes nolūkā”. Otrajā ziņojumā salīdzināmo lidostu spektrs tiek paplašināts un attiecas uz kopumu, ko veido [...]* lidostas; tiek salīdzināta maksa šajās lidostās laikā starp 2003./2004. gadu un 2010./2011. gadu gan par katru pasažieri, gan pamatojoties uz apriti. |
| --- | --- |

(118)

Pirmajā ziņojumā norādīts, ka [...]* ir vispiemērotākā salīdzinājuma lidosta. Saskaņā ar ziņojumu “salīdzinājuma lidosta, kas tiek izvēlēta analīzes nolūkā, ideālā gadījumā ir tikpat liela, cik liela ir Altenburgas lidosta. Kaut gan nebija iespējams atrast salīdzinājuma lidostu, kas būtu ļoti līdzīga Altenburgas lidostai no visiem nozīmīgajiem viedokļiem, [...]* lidosta ir pietiekami līdzīga šajā ziņojumā sniegtās analīzes nolūkā”. Otrajā ziņojumā salīdzināmo lidostu spektrs tiek paplašināts un attiecas uz kopumu, ko veido [...]* lidostas; tiek salīdzināta maksa šajās lidostās laikā starp 2003./2004. gadu un 2010./2011. gadu gan par katru pasažieri, gan pamatojoties uz apriti.

| (119) | Ziņojumos secināts, ka vispārējā maksa, ko Ryanair maksā AOC, vidēji ir lielāka par vai vienāda ar salīdzināmām maksām, ko aviokompānija maksā izmeklēšanas perioda laikā salīdzinājuma lidostās. Tas norāda, ka maksa, ko Ryanair maksā AOC saskaņā ar dažādiem līgumiem, ir saderīga ar maksām, kādas tiktu piedāvātas Ryanair līdzīgos apstākļos, ja lidostas īpašnieks būtu tirgus ekonomikas ieguldītājs. |
| --- | --- |

(119)

Ziņojumos secināts, ka vispārējā maksa, ko Ryanair maksā AOC, vidēji ir lielāka par vai vienāda ar salīdzināmām maksām, ko aviokompānija maksā izmeklēšanas perioda laikā salīdzinājuma lidostās. Tas norāda, ka maksa, ko Ryanair maksā AOC saskaņā ar dažādiem līgumiem, ir saderīga ar maksām, kādas tiktu piedāvātas Ryanair līdzīgos apstākļos, ja lidostas īpašnieks būtu tirgus ekonomikas ieguldītājs.

Ryanair

AOC

Ryanair

AOC

Ryanair

| (120) | Ryanair apgalvo, ka lidostas maksa jāskata tādā līmenī, kas atbilst robežizmaksām, nevis jāapsver vidējās mainīgās izmaksas vai vidējās kopējās izmaksas. |
| --- | --- |

(120)

Ryanair apgalvo, ka lidostas maksa jāskata tādā līmenī, kas atbilst robežizmaksām, nevis jāapsver vidējās mainīgās izmaksas vai vidējās kopējās izmaksas.

Ryanair

| (121) | Ryanair uzsver, ka AOC līgumi ar Ryanair un AMS jāvērtē atsevišķi un nevar uzskatīt, ka abi uzņēmumi ir viens iespējamā valsts atbalsta saņēmējs. Līgumi tika slēgti atsevišķi, sarunas par tiem notika atsevišķi, tie attiecas uz dažādiem pakalpojumiem, un uz tiem neattiecas nekas, kā dēļ varētu uzskatīt, ka uzņēmumi ir iespējamā valsts atbalsta avots. Tirdzniecības līguma noslēgšana ar AMS nebija nosacījums, lai Ryanair varētu veikt reisus uz lidostu/no lidostas. Pamatojoties uz saviem pieņēmumiem par tirdzniecības vajadzībām, daudzas lidostas, ko apkalpoja Ryanair, neslēdza līgumus ar AMS. Ryanair uzsver, ka tirdzniecības pakalpojumu pirkšana par tirgus cenām un saistītie līgumi starp aviokompāniju un lidostu jāskata atsevišķi. |
| --- | --- |

(121)

Ryanair uzsver, ka AOC līgumi ar Ryanair un AMS jāvērtē atsevišķi un nevar uzskatīt, ka abi uzņēmumi ir viens iespējamā valsts atbalsta saņēmējs. Līgumi tika slēgti atsevišķi, sarunas par tiem notika atsevišķi, tie attiecas uz dažādiem pakalpojumiem, un uz tiem neattiecas nekas, kā dēļ varētu uzskatīt, ka uzņēmumi ir iespējamā valsts atbalsta avots. Tirdzniecības līguma noslēgšana ar AMS nebija nosacījums, lai Ryanair varētu veikt reisus uz lidostu/no lidostas. Pamatojoties uz saviem pieņēmumiem par tirdzniecības vajadzībām, daudzas lidostas, ko apkalpoja Ryanair, neslēdza līgumus ar AMS. Ryanair uzsver, ka tirdzniecības pakalpojumu pirkšana par tirgus cenām un saistītie līgumi starp aviokompāniju un lidostu jāskata atsevišķi.

Ryanair

AOC

Ryanair

AMS

AMS

Ryanair

Ryanair

AMS

Ryanair

| (122) | Ryanair arī paskaidro, ka nav norāžu par to, ka aviokompānija, kas apņēmusies nogādāt līdzīgu pasažieru skaitu un/vai nodrošināt gaisa kuģi ceļojumam turp un atpakaļ, nesaņemtu līdzīgu “samazinātu nodevu”. Komisija arī nepārbauda, vai aviokompānija, kas piedāvā līdzīgas apņemšanās, saņemtu piedāvājumu par tādām pašām nodevām no salīdzināmas privātas lidostas. |
| --- | --- |

(122)

Ryanair arī paskaidro, ka nav norāžu par to, ka aviokompānija, kas apņēmusies nogādāt līdzīgu pasažieru skaitu un/vai nodrošināt gaisa kuģi ceļojumam turp un atpakaļ, nesaņemtu līdzīgu “samazinātu nodevu”. Komisija arī nepārbauda, vai aviokompānija, kas piedāvā līdzīgas apņemšanās, saņemtu piedāvājumu par tādām pašām nodevām no salīdzināmas privātas lidostas.

Ryanair

| (123) | Saistībā ar tirdzniecības vērtību Ryanair apgalvo, ka tirdzniecības vieta Ryanair vietnē ir ierobežots resurss un pēc tās ir augsts pieprasījums, tostarp no uzņēmumiem, kas nav lidostas. Patlaban vietnē tiek reģistrēti aptuveni 4,5 miljardi skatījumu gadā. Pat pārņēmējlidostas tagad apzinās, kāda vērtība ir to vietnēm tirdzniecības un reklāmas nolūkā. Tajā pašā laikā daudzas lidostas izdara komerciāli racionālu izvēli veidot zīmolu, izvietojot reklāmas vietnē ryanair.com vai citu aviokompāniju vietnēs. Lielāka zīmolu atpazīstamība var dot gan savstarpēji pastiprinošu, gan papildinošu labumu lidostām. AOC ir daudz mazāk pazīstama starptautiskā mērogā nekā Aéroports de Paris vai Hītrovas lidosta, tādēļ tai jāiegulda reklāmā, lai uzlabotu sava zīmola atpazīstamību un pēc iespējas palielinātu ieceļojošo pasažieru skaitu. |
| --- | --- |

(123)

Saistībā ar tirdzniecības vērtību Ryanair apgalvo, ka tirdzniecības vieta Ryanair vietnē ir ierobežots resurss un pēc tās ir augsts pieprasījums, tostarp no uzņēmumiem, kas nav lidostas. Patlaban vietnē tiek reģistrēti aptuveni 4,5 miljardi skatījumu gadā. Pat pārņēmējlidostas tagad apzinās, kāda vērtība ir to vietnēm tirdzniecības un reklāmas nolūkā. Tajā pašā laikā daudzas lidostas izdara komerciāli racionālu izvēli veidot zīmolu, izvietojot reklāmas vietnē ryanair.com vai citu aviokompāniju vietnēs. Lielāka zīmolu atpazīstamība var dot gan savstarpēji pastiprinošu, gan papildinošu labumu lidostām. AOC ir daudz mazāk pazīstama starptautiskā mērogā nekā Aéroports de Paris vai Hītrovas lidosta, tādēļ tai jāiegulda reklāmā, lai uzlabotu sava zīmola atpazīstamību un pēc iespējas palielinātu ieceļojošo pasažieru skaitu.

Ryanair

Ryanair

ryanair.com

AOC

Aéroports de Paris

| (124) | Ryanair sniedz analīzi, kuru sagatavojis konsultāciju uzņēmums un kurā tiek salīdzinātas cenas, ko prasa AMS par tirdzniecības pakalpojumiem tīmeklī, un cenas par līdzīgiem pakalpojumiem, kas tiek piedāvātas citās ar ceļojumiem saistītās vietnēs. Analīze nosaka, kāds bija cenas standarts AMS pirmajā cenrādī 2005. gadā, salīdzinot to ar pakalpojumiem ceļošanas vietnēs attiecīgajā laikā, un ir arī salīdzinātas cenas AMS pašreizējā cenrādī (2013. gadā) un cenas par salīdzināmiem pakalpojumiem, kas tiek pārdoti ar ceļošanu saistītās vietnēs. Analīzē tiek secināts, ka abos periodos AMS prasītā maksa par reklāmu vietnē ryanair.com vai nu bija zemāka par vidējo cenu, vai arī bija vidējā tādu cenu kategorijā, kuras tika prasītas salīdzināmās vietnēs. Ryanair uzskata, ka šis secinājums liecina par to, ka valsts lidostu līgumi ar AMS atbilst tirgus ekonomikas dalībnieka testam. |
| --- | --- |

(124)

Ryanair sniedz analīzi, kuru sagatavojis konsultāciju uzņēmums un kurā tiek salīdzinātas cenas, ko prasa AMS par tirdzniecības pakalpojumiem tīmeklī, un cenas par līdzīgiem pakalpojumiem, kas tiek piedāvātas citās ar ceļojumiem saistītās vietnēs. Analīze nosaka, kāds bija cenas standarts AMS pirmajā cenrādī 2005. gadā, salīdzinot to ar pakalpojumiem ceļošanas vietnēs attiecīgajā laikā, un ir arī salīdzinātas cenas AMS pašreizējā cenrādī (2013. gadā) un cenas par salīdzināmiem pakalpojumiem, kas tiek pārdoti ar ceļošanu saistītās vietnēs. Analīzē tiek secināts, ka abos periodos AMS prasītā maksa par reklāmu vietnē ryanair.com vai nu bija zemāka par vidējo cenu, vai arī bija vidējā tādu cenu kategorijā, kuras tika prasītas salīdzināmās vietnēs. Ryanair uzskata, ka šis secinājums liecina par to, ka valsts lidostu līgumi ar AMS atbilst tirgus ekonomikas dalībnieka testam.

Ryanair

AMS

AMS

AMS

AMS

ryanair.com

Ryanair

AMS

| (125) | Ryanair arī sniedz pierādījumus par lidostai sniegtajiem pakalpojumiem, izmantojot dažādus ekrānuzņēmumus, un tas liecina, ka pakalpojumi, kas tika sniegti saskaņā ar līgumiem ar AMS, tika uzraudzīti. Šie ekrānuzņēmumi tika vispārīgi nodrošināti lidostām, kas bija noslēgušas līgumu ar AMS, lai parādītu, ka tiek aktivizēti vietnē ryanair.com pirktie pakalpojumi. Ryanair uzsver to pakalpojumu vērtību, kurus AMS sniedza lidostām, un uzskata, ka noteikti ir jāizsaka kvantitatīvi tie labumi, kas veidojas, lidostām slēdzot līgumus ar AMS. |
| --- | --- |

(125)

Ryanair arī sniedz pierādījumus par lidostai sniegtajiem pakalpojumiem, izmantojot dažādus ekrānuzņēmumus, un tas liecina, ka pakalpojumi, kas tika sniegti saskaņā ar līgumiem ar AMS, tika uzraudzīti. Šie ekrānuzņēmumi tika vispārīgi nodrošināti lidostām, kas bija noslēgušas līgumu ar AMS, lai parādītu, ka tiek aktivizēti vietnē ryanair.com pirktie pakalpojumi. Ryanair uzsver to pakalpojumu vērtību, kurus AMS sniedza lidostām, un uzskata, ka noteikti ir jāizsaka kvantitatīvi tie labumi, kas veidojas, lidostām slēdzot līgumus ar AMS.

Ryanair

AMS

AMS

ryanair.com

Ryanair

AMS

AMS

| (126) | Nenonākot pretrunā Ryanair nostājai par to, ka AMS līgums un aviopakalpojumu līgums (turpmāk “APL”) jāskata atsevišķi, Ryanair sniedz analīzi par tirgus ekonomikas dalībnieka rentabilitāti, ko veica konsultāciju uzņēmums un kurā aptverts gan aviopakalpojumu līgums starp Ryanair un lidostu, gan tirdzniecības līgumi starp AMS un lidostu. Ryanair apgalvo, ka šī analīze palīdzēs Komisijai, ja tā ievēros pieeju apsvērt APL kopā ar AMS līgumiem, jo jāņem vērā tas, kā AMS varētu būt iestrādāts kopīgā AMS un APL rentabilitātes analīzē. |
| --- | --- |

(126)

Nenonākot pretrunā Ryanair nostājai par to, ka AMS līgums un aviopakalpojumu līgums (turpmāk “APL”) jāskata atsevišķi, Ryanair sniedz analīzi par tirgus ekonomikas dalībnieka rentabilitāti, ko veica konsultāciju uzņēmums un kurā aptverts gan aviopakalpojumu līgums starp Ryanair un lidostu, gan tirdzniecības līgumi starp AMS un lidostu. Ryanair apgalvo, ka šī analīze palīdzēs Komisijai, ja tā ievēros pieeju apsvērt APL kopā ar AMS līgumiem, jo jāņem vērā tas, kā AMS varētu būt iestrādāts kopīgā AMS un APL rentabilitātes analīzē.

Ryanair

AMS

Ryanair

Ryanair

AMS

Ryanair

AMS

AMS

AMS

| (127) | Konsultāciju uzņēmums secina, ka naudas plūsmas pieeja ir atbilstīga metode, kā iekļaut AMS vērtību kopīgā AMS un APL rentabilitātes novērtējumā. Šāda pieeja aptver apkopoto papildu peļņu, kas tiek uzkrāta lidostai APL parakstīšanas rezultātā, kā arī labumus, kas rodas no reklāmas, izmantojot AMS līgumu. Saskaņā ar šo pieeju var uzskatīt, ka lidostas izdevumi saistībā ar AMS ir papildu darbības izdevumi diskontētās naudas plūsmas ienesīguma analīzē. Šī pieeja arī ņem vērā labumus, ko dod gan tirdzniecības pasākumi, kas izriet no AMS līgumiem, gan saistībā ar APL, līguma darbības laikā un pēc APL plānotās izbeigšanas, jo tirdzniecības pasākumi veicina zīmola vērtības pastiprināšanu un var radīt uzņēmējdarbību un peļņu turpmāk. |
| --- | --- |

(127)

Konsultāciju uzņēmums secina, ka naudas plūsmas pieeja ir atbilstīga metode, kā iekļaut AMS vērtību kopīgā AMS un APL rentabilitātes novērtējumā. Šāda pieeja aptver apkopoto papildu peļņu, kas tiek uzkrāta lidostai APL parakstīšanas rezultātā, kā arī labumus, kas rodas no reklāmas, izmantojot AMS līgumu. Saskaņā ar šo pieeju var uzskatīt, ka lidostas izdevumi saistībā ar AMS ir papildu darbības izdevumi diskontētās naudas plūsmas ienesīguma analīzē. Šī pieeja arī ņem vērā labumus, ko dod gan tirdzniecības pasākumi, kas izriet no AMS līgumiem, gan saistībā ar APL, līguma darbības laikā un pēc APL plānotās izbeigšanas, jo tirdzniecības pasākumi veicina zīmola vērtības pastiprināšanu un var radīt uzņēmējdarbību un peļņu turpmāk.

AMS

AMS

AMS

AMS

AMS

| (128) | Saistībā ar pētījuma secinājumu Ryanair uzsver: kamēr Komisija skatīs APL un AMS līgumus kopā, tai jāpiemēro konsultāciju uzņēmuma izvirzītie principi šajā lietā, lai pienācīgi piemērotu tirgus ekonomikas dalībnieka rentabilitātes analīzi izmeklēšanai par APL un AMS līgumiem. |
| --- | --- |

(128)

Saistībā ar pētījuma secinājumu Ryanair uzsver: kamēr Komisija skatīs APL un AMS līgumus kopā, tai jāpiemēro konsultāciju uzņēmuma izvirzītie principi šajā lietā, lai pienācīgi piemērotu tirgus ekonomikas dalībnieka rentabilitātes analīzi izmeklēšanai par APL un AMS līgumiem.

Ryanair

AMS

AMS

| (129) | Turklāt Ryanair iesniedza vairākas piezīmes, ko sagatavojis konsultāciju uzņēmums, un profesora Damjena Makloulina (Damien P. McLoughlin) sagatavoto analīzi. |
| --- | --- |

(129)

Turklāt Ryanair iesniedza vairākas piezīmes, ko sagatavojis konsultāciju uzņēmums, un profesora Damjena Makloulina (Damien P. McLoughlin) sagatavoto analīzi.

Ryanair

Damien P. McLoughlin

Tirgus standarta noteikšana salīdzināmā analīzē tirgus ekonomikas dalībnieka
   (73)
  testa
   (74)
  nolūkā

Tirgus standarta noteikšana salīdzināmā analīzē tirgus ekonomikas dalībnieka

73

testa

74

nolūkā

| (130) | Konsultāciju uzņēmums uzskata, ka Komisijas pieeja, pieņemot tikai salīdzinājuma lidostas, kas atrodas tajā pašā aptvēruma teritorijā, kurā ir lidosta, par kuru tiek veikta izmeklēšana, ir kļūdaina. Konsultāciju uzņēmums norāda, ka tirgus standartcenas, kas iegūtas no salīdzinājuma lidostām, neietekmē valsts atbalsts, kas piešķirts apkārtējām lidostām. Tādēļ var aptuveni aplēst tirgus standartu tirgus ekonomikas dalībnieka testu nolūkā, jo:






  a) | salīdzināmās analīzes tiek plaši izmantotas tirgus ekonomikas dalībnieka testiem ārpus valsts atbalsta darbības jomas; |
| --- | --- | --- |

(130)

Konsultāciju uzņēmums uzskata, ka Komisijas pieeja, pieņemot tikai salīdzinājuma lidostas, kas atrodas tajā pašā aptvēruma teritorijā, kurā ir lidosta, par kuru tiek veikta izmeklēšana, ir kļūdaina. Konsultāciju uzņēmums norāda, ka tirgus standartcenas, kas iegūtas no salīdzinājuma lidostām, neietekmē valsts atbalsts, kas piešķirts apkārtējām lidostām. Tādēļ var aptuveni aplēst tirgus standartu tirgus ekonomikas dalībnieka testu nolūkā, jo:

a)

salīdzināmās analīzes tiek plaši izmantotas tirgus ekonomikas dalībnieka testiem ārpus valsts atbalsta darbības jomas;

| b) | uzņēmumi ietekmē viens otra cenu noteikšanas lēmumus tikai tiktāl, ciktāl to produkti kalpo kā aizstājēji vai papildinātāji; |
| --- | --- |

b)

uzņēmumi ietekmē viens otra cenu noteikšanas lēmumus tikai tiktāl, ciktāl to produkti kalpo kā aizstājēji vai papildinātāji;

| c) | lidostas vienā un tajā pašā aptvēruma teritorijā ne vienmēr savstarpēji konkurē, un iesniegtajā ziņojumā izmantotās salīdzinājuma lidostas saskaras tikai ar ierobežotu konkurenci no valstij piederošām lidostām attiecīgajās aptvēruma teritorijās (2013. gada aprīlī mazāk nekā viena trešā daļa no komerclidostām salīdzinājuma lidostu aptvēruma teritorijās pilnībā piederēja valstij, un nevienā no šīm lidostām netika veikta izmeklēšana saistībā ar valsts atbalstu); |
| --- | --- |

c)

lidostas vienā un tajā pašā aptvēruma teritorijā ne vienmēr savstarpēji konkurē, un iesniegtajā ziņojumā izmantotās salīdzinājuma lidostas saskaras tikai ar ierobežotu konkurenci no valstij piederošām lidostām attiecīgajās aptvēruma teritorijās (2013. gada aprīlī mazāk nekā viena trešā daļa no komerclidostām salīdzinājuma lidostu aptvēruma teritorijās pilnībā piederēja valstij, un nevienā no šīm lidostām netika veikta izmeklēšana saistībā ar valsts atbalstu);

| d) | pat ja salīdzinājuma lidostas konkurē ar valsts lidostām vienā un tajā pašā aptvēruma teritorijā, var būt iemesli, kādēļ jāuzskata, ka to uzvedība ir salāgota ar tirgus ekonomikas dalībnieka principu (piemēram, gadījumos, kad privātpersonu līdzdalības daļa ir liela vai lidostu pārvalda privātpersonas); |
| --- | --- |

d)

pat ja salīdzinājuma lidostas konkurē ar valsts lidostām vienā un tajā pašā aptvēruma teritorijā, var būt iemesli, kādēļ jāuzskata, ka to uzvedība ir salāgota ar tirgus ekonomikas dalībnieka principu (piemēram, gadījumos, kad privātpersonu līdzdalības daļa ir liela vai lidostu pārvalda privātpersonas);

| e) | tirgus ekonomikas dalībnieka lidostas nenoteiks cenu, kas būs zemāka par papildu izmaksām. |
| --- | --- |

e)

tirgus ekonomikas dalībnieka lidostas nenoteiks cenu, kas būs zemāka par papildu izmaksām.

Rentabilitātes analīzes pamatā esošie principi tirgus ekonomikas dalībnieka testu
   (75)
  nolūkā

Rentabilitātes analīzes pamatā esošie principi tirgus ekonomikas dalībnieka testu

75

nolūkā

| (131) | Konsultāciju uzņēmums norādīja, ka rentabilitātes analīzē, kas tika veikta uzņēmuma ziņojumā un iesniegta Komisijai, ir ievēroti principi, kurus pieņemtu racionāls privātā sektora ieguldītājs, un atspoguļota pieeja, ko Komisija ievērojusi līdzīgos gadījumos iepriekš. Rentabilitātes analīzes pamatā ir šādi principi:






  a) | novērtējums tiek veikts, pamatojoties uz pieaugumu; |
| --- | --- | --- |

(131)

Konsultāciju uzņēmums norādīja, ka rentabilitātes analīzē, kas tika veikta uzņēmuma ziņojumā un iesniegta Komisijai, ir ievēroti principi, kurus pieņemtu racionāls privātā sektora ieguldītājs, un atspoguļota pieeja, ko Komisija ievērojusi līdzīgos gadījumos iepriekš. Rentabilitātes analīzes pamatā ir šādi principi:

a)

novērtējums tiek veikts, pamatojoties uz pieaugumu;

| b) | nav obligāti nepieciešams ex ante darījumdarbības plāns; |
| --- | --- |

b)

nav obligāti nepieciešams ex ante darījumdarbības plāns;

ex ante

| c) | saistībā ar nenoslogotu lidostu vienas kases pieeja ir atbilstīga metodika cenas noteikšanai; |
| --- | --- |

c)

saistībā ar nenoslogotu lidostu vienas kases pieeja ir atbilstīga metodika cenas noteikšanai;

| d) | jāapsver tikai tie ieņēmumi, kas ir saistīti ar operētājlidostas saimniecisko darbību; |
| --- | --- |

d)

jāapsver tikai tie ieņēmumi, kas ir saistīti ar operētājlidostas saimniecisko darbību;

| e) | jāņem vērā viss līguma darbības laiks, tostarp līguma pagarināšana; |
| --- | --- |

e)

jāņem vērā viss līguma darbības laiks, tostarp līguma pagarināšana;

| f) | jādiskontē nākotnes finanšu plūsmas, lai novērtētu līgumu rentabilitāti; |
| --- | --- |

f)

jādiskontē nākotnes finanšu plūsmas, lai novērtētu līgumu rentabilitāti;

| g) | Ryanair līgumu pieaugošā rentabilitāte lidostām ir jāvērtē, pamatojoties uz aplēsēm par iekšējo atdeves likmi vai neto pašreizējo vērtību. |
| --- | --- |

g)

Ryanair līgumu pieaugošā rentabilitāte lidostām ir jāvērtē, pamatojoties uz aplēsēm par iekšējo atdeves likmi vai neto pašreizējo vērtību.

Ryanair

Profesora Makloulina (

  Damien P. McLoughlin

  ) analīze
   (76)
  – zīmola veidošana: kāpēc un kā maziem zīmoliem būtu jāiegulda tirdzniecībā

Profesora Makloulina (

Damien P. McLoughlin

) analīze

76

– zīmola veidošana: kāpēc un kā maziem zīmoliem būtu jāiegulda tirdzniecībā

| (132) | Dokumenta mērķis ir izklāstīt komercloģiku, kas pamato reģionālo lidostu lēmumus pirkt no AMS reklāmu vietnē ryanair.com. Dokumentā norādīts, ka ir daudz ļoti spēcīgu, labi zināmu un bieži izmantotu lidostu. Lai vājāki konkurenti varētu paplašināt uzņēmējdarbību, tiem jātiek galā ar patērētāju statisko pirkšanas uzvedību. Mazākām reģionālām lidostām jāatrod veidi, kā pastāvīgi atgādināt par savu zīmolu pēc iespējas plašākai auditorijai. Tradicionālajām tirdzniecības saziņas formām ir vajadzīgi izdevumi, bet šādu resursu uzņēmumiem nav. |
| --- | --- |

(132)

Dokumenta mērķis ir izklāstīt komercloģiku, kas pamato reģionālo lidostu lēmumus pirkt no AMS reklāmu vietnē ryanair.com. Dokumentā norādīts, ka ir daudz ļoti spēcīgu, labi zināmu un bieži izmantotu lidostu. Lai vājāki konkurenti varētu paplašināt uzņēmējdarbību, tiem jātiek galā ar patērētāju statisko pirkšanas uzvedību. Mazākām reģionālām lidostām jāatrod veidi, kā pastāvīgi atgādināt par savu zīmolu pēc iespējas plašākai auditorijai. Tradicionālajām tirdzniecības saziņas formām ir vajadzīgi izdevumi, bet šādu resursu uzņēmumiem nav.

AMS

ryanair.com

Piezīmes par maksājumiem, kas veikti AMS

Piezīmes par maksājumiem, kas veikti AMS

| (133) | Ryanair nepiekrīt Komisijas novērtējumam par to, ka maksājumi, kas veikti AMS, ir lidostas izmaksas, jo šajā pieejā netiek ņemta vērā tādu pakalpojumu vērtība, kurus AMS sniedz lidostai. Turklāt Ryanair uzskata, ka vērtīgu tirdzniecības pakalpojumu pirkšana par tirgus likmēm skatāma atsevišķi no saistītā līguma starp lidostu un aviokompāniju, lai varētu veikt tirgus ekonomikas dalībnieka analīzi. Analīzes pamatojumam Ryanair iesniedz pētījumu, ko veica konsultāciju uzņēmums un kurā salīdzinātas standartcenas, ko pieprasīja AMS, un cenas par salīdzināmiem pakalpojumiem, ko piedāvā citas ceļošanas vietnes (77). Pētījumā secināts, ka cenas, ko prasa AMS, ir vai nu zemākas par vidējām cenām, vai arī atrodas vidējā cenu kategorijā ar cenām, kas tiek prasītas salīdzināmu uzņēmumu vietnēs. Saistībā ar šo Ryanair secina, ka AMS cenas ir salāgotas ar tirgus cenām un valsts lidostas lēmums pirkt AMS pakalpojumus ir salāgots ar tirgus ekonomikas dalībnieka testu. Ryanair arī iesniedza pierādījumus par pakalpojumiem, kas tika sniegti lidostām atbilstīgi AMS līgumiem, lai parādītu, kāda ir šo lidostām sniegto pakalpojumu vērtība. |
| --- | --- |

(133)

Ryanair nepiekrīt Komisijas novērtējumam par to, ka maksājumi, kas veikti AMS, ir lidostas izmaksas, jo šajā pieejā netiek ņemta vērā tādu pakalpojumu vērtība, kurus AMS sniedz lidostai. Turklāt Ryanair uzskata, ka vērtīgu tirdzniecības pakalpojumu pirkšana par tirgus likmēm skatāma atsevišķi no saistītā līguma starp lidostu un aviokompāniju, lai varētu veikt tirgus ekonomikas dalībnieka analīzi. Analīzes pamatojumam Ryanair iesniedz pētījumu, ko veica konsultāciju uzņēmums un kurā salīdzinātas standartcenas, ko pieprasīja AMS, un cenas par salīdzināmiem pakalpojumiem, ko piedāvā citas ceļošanas vietnes (77). Pētījumā secināts, ka cenas, ko prasa AMS, ir vai nu zemākas par vidējām cenām, vai arī atrodas vidējā cenu kategorijā ar cenām, kas tiek prasītas salīdzināmu uzņēmumu vietnēs. Saistībā ar šo Ryanair secina, ka AMS cenas ir salāgotas ar tirgus cenām un valsts lidostas lēmums pirkt AMS pakalpojumus ir salāgots ar tirgus ekonomikas dalībnieka testu. Ryanair arī iesniedza pierādījumus par pakalpojumiem, kas tika sniegti lidostām atbilstīgi AMS līgumiem, lai parādītu, kāda ir šo lidostām sniegto pakalpojumu vērtība.

Ryanair

AMS

AMS

Ryanair

Ryanair

AMS

77

AMS

Ryanair

AMS

AMS

Ryanair

AMS

| (134) | Ryanair pieprasa, lai Komisija atkārtoti novērtē pieeju saistībā ar līdzšinējiem līgumiem ar AMS. Ryanair uzskata, ka līgumus ar AMS vajadzētu skatīt atsevišķi no Ryanair lidostas pakalpojumu līgumiem un uz tiem attiecas atsevišķs tirgus ekonomikas dalībnieka tests. Ja Komisija tomēr uzskata, ka gan AMS līgumi, gan Ryanair lidostas pakalpojumu līgumi būtu iekļaujami kopīgā tirgus ekonomikas dalībnieka testā, nevar neņemt vērā to, kāda vērtība ir AMS pakalpojumiem, kas tiek sniegti lidostai. |
| --- | --- |

(134)

Ryanair pieprasa, lai Komisija atkārtoti novērtē pieeju saistībā ar līdzšinējiem līgumiem ar AMS. Ryanair uzskata, ka līgumus ar AMS vajadzētu skatīt atsevišķi no Ryanair lidostas pakalpojumu līgumiem un uz tiem attiecas atsevišķs tirgus ekonomikas dalībnieka tests. Ja Komisija tomēr uzskata, ka gan AMS līgumi, gan Ryanair lidostas pakalpojumu līgumi būtu iekļaujami kopīgā tirgus ekonomikas dalībnieka testā, nevar neņemt vērā to, kāda vērtība ir AMS pakalpojumiem, kas tiek sniegti lidostai.

Ryanair

AMS

Ryanair

AMS

Ryanair

AMS

Ryanair

AMS

| (135) | Konsultāciju uzņēmums 2013. gada 20. decembra ziņojums par AMS cenām attiecas uz iepriekšējos ziņojumos izdarītajiem secinājumiem par reklāmas nozīmi maziem zīmoliem, un tas apliecina, ka Ryanair ir spēcīgs zīmols Eiropas līmenī, kas var piesaistīt prēmiju par saviem reklāmas pakalpojumiem. AMS likmes tiek salīdzinātas ar tāda parauga cenu, kurš izvēlēts vienlaikus ar reklāmām tīmeklī, ņemot vērā tāda paša izmēra reklāmas 2004.–2005. gada posmā, t. i., laikā, kad tika pirmoreiz ieviests AMS cenrādis, un 2013. gadā. Vietnē ryanair.com apmeklētāju skaits mēnesī ir vairāk nekā divas reizes lielāks nekā nākamajā populārākajā ceļojumu vietnē, un apmeklētāji visdrīzāk iesaistās citos elektroniskos komercdarījumos. Pateicoties tam un arī lielajai zīmola atpazīstamībai, aviokompānija var iekasēt prēmiju. |
| --- | --- |

(135)

Konsultāciju uzņēmums 2013. gada 20. decembra ziņojums par AMS cenām attiecas uz iepriekšējos ziņojumos izdarītajiem secinājumiem par reklāmas nozīmi maziem zīmoliem, un tas apliecina, ka Ryanair ir spēcīgs zīmols Eiropas līmenī, kas var piesaistīt prēmiju par saviem reklāmas pakalpojumiem. AMS likmes tiek salīdzinātas ar tāda parauga cenu, kurš izvēlēts vienlaikus ar reklāmām tīmeklī, ņemot vērā tāda paša izmēra reklāmas 2004.–2005. gada posmā, t. i., laikā, kad tika pirmoreiz ieviests AMS cenrādis, un 2013. gadā. Vietnē ryanair.com apmeklētāju skaits mēnesī ir vairāk nekā divas reizes lielāks nekā nākamajā populārākajā ceļojumu vietnē, un apmeklētāji visdrīzāk iesaistās citos elektroniskos komercdarījumos. Pateicoties tam un arī lielajai zīmola atpazīstamībai, aviokompānija var iekasēt prēmiju.

AMS

Ryanair

AMS

AMS

ryanair.com

| (136) | Salīdzinājums veikts vienāda izmēra reklāmām, kas tika noteiktas, izmantojot pieejamos datus, un izvietotas katras vietnes sākumlapā. Tika salīdzinātas tikai cenrāžu cenas, jo īpašie piedāvājumi un diskrecionārie konti nebija pārredzami, kaut gan tie ir standarta komercprakse. Cenrādī cena tiek kotēta kā cena par tūkstoti nospiedumu, t. i., cena, kas tiek maksāta par katrām tūkstoš reizēm, kad tīmekļa vietnes apmeklētāji aplūko reklāmu. Tīmekļa reklāmas cenas atšķiras atkarībā no izmēra, kas izteikts pikseļos, un atrašanās vietas vietnē. Primāri reklāmas pakalpojums ryanair.com sākumlapā tika piedāvāts laikā no 2004. gada līdz 2005. gadam, un tas bija reklāmkarogs 468 × 60 pikseļu izmērā. Reklāmkarogus parasti izvieto vietnes galvenās iedaļas centrā. Laikā no 2004. gada līdz 2005. gadam AMS reklāmas cenrādis 2005. gadam reklāmkaroga formātā tika salīdzināts ar reklāmkarogu 54 Eiropas ceļojumu vietnēs. |
| --- | --- |

(136)

Salīdzinājums veikts vienāda izmēra reklāmām, kas tika noteiktas, izmantojot pieejamos datus, un izvietotas katras vietnes sākumlapā. Tika salīdzinātas tikai cenrāžu cenas, jo īpašie piedāvājumi un diskrecionārie konti nebija pārredzami, kaut gan tie ir standarta komercprakse. Cenrādī cena tiek kotēta kā cena par tūkstoti nospiedumu, t. i., cena, kas tiek maksāta par katrām tūkstoš reizēm, kad tīmekļa vietnes apmeklētāji aplūko reklāmu. Tīmekļa reklāmas cenas atšķiras atkarībā no izmēra, kas izteikts pikseļos, un atrašanās vietas vietnē. Primāri reklāmas pakalpojums ryanair.com sākumlapā tika piedāvāts laikā no 2004. gada līdz 2005. gadam, un tas bija reklāmkarogs 468 × 60 pikseļu izmērā. Reklāmkarogus parasti izvieto vietnes galvenās iedaļas centrā. Laikā no 2004. gada līdz 2005. gadam AMS reklāmas cenrādis 2005. gadam reklāmkaroga formātā tika salīdzināts ar reklāmkarogu 54 Eiropas ceļojumu vietnēs.

ryanair.com

AMS

| (137) | Saistībā ar 2013. gadu tiek skatītas divu citu veidu reklāmas: t. s. “debesskrāpji” 120 × 600 pikseļu izmērā un vienumi lapas vidū 300 × 250 pikseļu izmērā. “Debesskrāpji” ir garas reklāmas vietnes sānu daļā, savukārt vienums lapas vidū parasti izvietots tiešsaistes saturā, tādēļ tas ir labi redzams. AMS cenrādis “debesskrāpja” formas reklāmai un vienumam lapas vidū tika salīdzināts ar cenām par reklāmu 22 ceļojumu vietnēs un 135 citās vietnēs. Tika konstatēts, ka saistībā ar abiem periodiem un dažādos sektoros AMS cenas bija zemākas nekā vai tādā pašā līmenī kā cenas salīdzināmās vietnēs. |
| --- | --- |

(137)

Saistībā ar 2013. gadu tiek skatītas divu citu veidu reklāmas: t. s. “debesskrāpji” 120 × 600 pikseļu izmērā un vienumi lapas vidū 300 × 250 pikseļu izmērā. “Debesskrāpji” ir garas reklāmas vietnes sānu daļā, savukārt vienums lapas vidū parasti izvietots tiešsaistes saturā, tādēļ tas ir labi redzams. AMS cenrādis “debesskrāpja” formas reklāmai un vienumam lapas vidū tika salīdzināts ar cenām par reklāmu 22 ceļojumu vietnēs un 135 citās vietnēs. Tika konstatēts, ka saistībā ar abiem periodiem un dažādos sektoros AMS cenas bija zemākas nekā vai tādā pašā līmenī kā cenas salīdzināmās vietnēs.

AMS

AMS

Kā būtu traktējami līgumi ar AMS rentabilitātes analīzes ietvaros, veicot tirgus ekonomikas dalībnieka testu

Kā būtu traktējami līgumi ar AMS

| (138) | Ryanair iesniedza konsultāciju uzņēmuma sagatavotu ziņojumu par principiem, kuri būtu jāpiemēro tirgus ekonomikas dalībnieka rentabilitātes testam, kas aptver gan aviopakalpojumu līgumus starp Ryanair un lidostām, gan tirdzniecības līgumus starp AMS un tām pašām lidostām (78). Ryanair uzsver, ka tādējādi netiek apšaubīta tā nostāja par to, ka AMS līgumiem un aviopakalpojumu līgumiem būtu jāveic katram savs tirgus ekonomikas dalībnieka tests. |
| --- | --- |

(138)

Ryanair iesniedza konsultāciju uzņēmuma sagatavotu ziņojumu par principiem, kuri būtu jāpiemēro tirgus ekonomikas dalībnieka rentabilitātes testam, kas aptver gan aviopakalpojumu līgumus starp Ryanair un lidostām, gan tirdzniecības līgumus starp AMS un tām pašām lidostām (78). Ryanair uzsver, ka tādējādi netiek apšaubīta tā nostāja par to, ka AMS līgumiem un aviopakalpojumu līgumiem būtu jāveic katram savs tirgus ekonomikas dalībnieka tests.

Ryanair

Ryanair

AMS

78

Ryanair

AMS

| (139) | Ziņojumā norādīts, ka kopīgajā rentabilitātes analīzē ar AMS saistīti ienākumi būtu jāietver ieņēmumu pusē, bet AMS izdevumi ir iekļauti izmaksu pusē. Ziņojumā tiek ierosināts izmantot naudas plūsmas metodi, saskaņā ar kuru AMS izdevumi tiek traktēti kā papildu darbības izdevumi. Ziņojumā norādīts, ka tirdzniecības darbības veicina zīmola vērtības radīšanu un pastiprināšanu, savukārt zīmola vērtība var veidot uzņēmējdarbību un peļņu gan tirdzniecības līguma darbības laikā, gan pēc līguma darbības beigām. Līgums ar Ryanair piesaistītu citas aviokompānijas lidostai. Tas savukārt piesaistītu komercuzņēmumus un palielinātu lidostas ieņēmumus, kas nav saistīti ar aviopakalpojumiem (79). Saskaņā ar Komisijas veikto kopīgo rentabilitātes analīzi šie labumi būtu jāņem vērā, traktējot AMS izdevumus kā papildu darbības izdevumus, aprēķinot papildu peļņu, no kuras atskaitīti AMS maksājumi. |
| --- | --- |

(139)

Ziņojumā norādīts, ka kopīgajā rentabilitātes analīzē ar AMS saistīti ienākumi būtu jāietver ieņēmumu pusē, bet AMS izdevumi ir iekļauti izmaksu pusē. Ziņojumā tiek ierosināts izmantot naudas plūsmas metodi, saskaņā ar kuru AMS izdevumi tiek traktēti kā papildu darbības izdevumi. Ziņojumā norādīts, ka tirdzniecības darbības veicina zīmola vērtības radīšanu un pastiprināšanu, savukārt zīmola vērtība var veidot uzņēmējdarbību un peļņu gan tirdzniecības līguma darbības laikā, gan pēc līguma darbības beigām. Līgums ar Ryanair piesaistītu citas aviokompānijas lidostai. Tas savukārt piesaistītu komercuzņēmumus un palielinātu lidostas ieņēmumus, kas nav saistīti ar aviopakalpojumiem (79). Saskaņā ar Komisijas veikto kopīgo rentabilitātes analīzi šie labumi būtu jāņem vērā, traktējot AMS izdevumus kā papildu darbības izdevumus, aprēķinot papildu peļņu, no kuras atskaitīti AMS maksājumi.

AMS

AMS

AMS

Ryanair

79

AMS

AMS

| (140) | Turklāt gala vērtība būtu jāiekļauj plānotajā papildu peļņā aviopakalpojumu līguma darbības termiņa beigās, lai reģistrētu vērtību, kas tiek uzkrāta pēc līguma darbības termiņa beigām. Gala vērtību var koriģēt, izmantojot konservatīvu pieņēmumu par iespēju atjaunot līgumu ar Ryanair vai ņemot vērā līdzīgus nosacījumus, par kuriem tiktu panākta vienošanās ar citām aviokompānijām. Tādējādi varētu aplēst zemāko robežu labumiem, kurus rada gan AMS līgums, gan aviopakalpojumu līgums, ņemot vērā nenoteiktību saistībā ar papildu peļņu pēc aviopakalpojumu līguma darbības termiņa beigām. |
| --- | --- |

(140)

Turklāt gala vērtība būtu jāiekļauj plānotajā papildu peļņā aviopakalpojumu līguma darbības termiņa beigās, lai reģistrētu vērtību, kas tiek uzkrāta pēc līguma darbības termiņa beigām. Gala vērtību var koriģēt, izmantojot konservatīvu pieņēmumu par iespēju atjaunot līgumu ar Ryanair vai ņemot vērā līdzīgus nosacījumus, par kuriem tiktu panākta vienošanās ar citām aviokompānijām. Tādējādi varētu aplēst zemāko robežu labumiem, kurus rada gan AMS līgums, gan aviopakalpojumu līgums, ņemot vērā nenoteiktību saistībā ar papildu peļņu pēc aviopakalpojumu līguma darbības termiņa beigām.

Ryanair

AMS

| (141) | Šīs pieejas pamatošanai ziņojumā sniegts rezultātu kopsavilkums par pētījumiem, kā reklāma ietekmē zīmola vērtību. Šajos pētījumos tiek atzīts, ka reklāma var veidot zīmola vērtību un uzlabot klientu uzticēšanos. Jo īpaši reklāma vietnē ryanair.com palielina zīmola pozīciju lidostā. Īpaši tas nozīmē, ka mazākas reģionālas lidostas, kuru mērķis ir palielināt satiksmes bāzi, var veidot zīmola vērtību, slēdzot reklāmas līgumus ar AMS (80). |
| --- | --- |

(141)

Šīs pieejas pamatošanai ziņojumā sniegts rezultātu kopsavilkums par pētījumiem, kā reklāma ietekmē zīmola vērtību. Šajos pētījumos tiek atzīts, ka reklāma var veidot zīmola vērtību un uzlabot klientu uzticēšanos. Jo īpaši reklāma vietnē ryanair.com palielina zīmola pozīciju lidostā. Īpaši tas nozīmē, ka mazākas reģionālas lidostas, kuru mērķis ir palielināt satiksmes bāzi, var veidot zīmola vērtību, slēdzot reklāmas līgumus ar AMS (80).

ryanair.com

AMS

80

| (142) | Saskaņā ar ziņojumu jādod priekšroka naudas plūsmas pieejai, nevis kapitalizācijas pieejai, saskaņā ar kuru AMS izdevumi būtu traktējami kā kapitāla izdevumi par nemateriālu aktīvu (t. i., lidostas zīmola vērtību). Tirdzniecības izdevumi tiktu kapitalizēti kā nemateriāls aktīvs, tos attiecīgi amortizētu visā aktīva lietderīgās izmantošanas laikā, un atlikusī vērtība būtu skaidra aviopakalpojumu līguma plānotajās darbības termiņa beigās. Tomēr šī pieeja neaptver papildu labumus, kas lidostai rodas, parakstot aviopakalpojumu līgumu ar Ryanair. Turklāt ir grūti aplēst nemateriāla aktīva vērtību, jo jāņem vērā zīmola izdevumi un aktīva lietderīgās izmantošanas laiks. |
| --- | --- |

(142)

Saskaņā ar ziņojumu jādod priekšroka naudas plūsmas pieejai, nevis kapitalizācijas pieejai, saskaņā ar kuru AMS izdevumi būtu traktējami kā kapitāla izdevumi par nemateriālu aktīvu (t. i., lidostas zīmola vērtību). Tirdzniecības izdevumi tiktu kapitalizēti kā nemateriāls aktīvs, tos attiecīgi amortizētu visā aktīva lietderīgās izmantošanas laikā, un atlikusī vērtība būtu skaidra aviopakalpojumu līguma plānotajās darbības termiņa beigās. Tomēr šī pieeja neaptver papildu labumus, kas lidostai rodas, parakstot aviopakalpojumu līgumu ar Ryanair. Turklāt ir grūti aplēst nemateriāla aktīva vērtību, jo jāņem vērā zīmola izdevumi un aktīva lietderīgās izmantošanas laiks.

AMS

Ryanair

| (143) | Visbeidzot pastāv uzskats, ka naudas plūsmas pieeja nav salāgota ar valsts atbalstu un Komisijai zināmajiem gadījumiem, kad valsts atbalsta nav. Atsauce ir uz BayernLB lietu (81), kurā Komisija norādīja, ka tā izmantos dividenžu diskonta vērtēšanas modeli naudas plūsmu aplēsei un tad piešķirs, gala vērtību, pamatojoties uz plānoto dividenžu pieaugumu; atsauce ir arī uz cenu starpības samazināšanu Telefónica lietā (82), kurā Komisija iestrādāja gala vērtību diskontētās naudas plūsmas analīzē. |
| --- | --- |

(143)

Visbeidzot pastāv uzskats, ka naudas plūsmas pieeja nav salāgota ar valsts atbalstu un Komisijai zināmajiem gadījumiem, kad valsts atbalsta nav. Atsauce ir uz BayernLB lietu (81), kurā Komisija norādīja, ka tā izmantos dividenžu diskonta vērtēšanas modeli naudas plūsmu aplēsei un tad piešķirs, gala vērtību, pamatojoties uz plānoto dividenžu pieaugumu; atsauce ir arī uz cenu starpības samazināšanu Telefónica lietā (82), kurā Komisija iestrādāja gala vērtību diskontētās naudas plūsmas analīzē.

BayernLB

81

Telefónica

82

6.2.   AIRPORT MARKETING SERVICES (AMS) PIEZĪMES

AIRPORT MARKETING SERVICES

AMS

| (144) | Airport Marketing Services sauc sevi par Ryanair meitasuzņēmumu ar reālu komercnolūku, un uzņēmums ir izveidots tādas darbības attīstīšanai, kas nav Ryanair pamatdarbība. Ryanair izmanto uzņēmumu kā starpnieku reklāmas vietas pārdošanai savā vietnē. Faktiski AMS ved sarunas par tirdzniecības līgumiem un slēdz tirdzniecības līgumus atsevišķi no Ryanair līgumiem ar vienām un tām pašām lidostām. |
| --- | --- |

(144)

Airport Marketing Services sauc sevi par Ryanair meitasuzņēmumu ar reālu komercnolūku, un uzņēmums ir izveidots tādas darbības attīstīšanai, kas nav Ryanair pamatdarbība. Ryanair izmanto uzņēmumu kā starpnieku reklāmas vietas pārdošanai savā vietnē. Faktiski AMS ved sarunas par tirdzniecības līgumiem un slēdz tirdzniecības līgumus atsevišķi no Ryanair līgumiem ar vienām un tām pašām lidostām.

Airport Marketing Services

Ryanair

Ryanair

Ryanair

AMS

Ryanair

| (145) | AMS norāda, ka tas nav saņēmis valsts atbalstu un lidosta sadarbojusies ar AMS atbilstīgi tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. AMS norāda, ka tirgus ekonomikas ieguldītāja princips ir ievērots, jo likmes, par kādām AMS nodrošina reklāmas vietu, un iegādes apjomi nediskriminē publiskus un privātus reklāmdevējus. Gan valsts, gan privātās struktūras konkurē par piekļuvi ierobežotajai reklāmas vietai vietnē ryanair.com. |
| --- | --- |

(145)

AMS norāda, ka tas nav saņēmis valsts atbalstu un lidosta sadarbojusies ar AMS atbilstīgi tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. AMS norāda, ka tirgus ekonomikas ieguldītāja princips ir ievērots, jo likmes, par kādām AMS nodrošina reklāmas vietu, un iegādes apjomi nediskriminē publiskus un privātus reklāmdevējus. Gan valsts, gan privātās struktūras konkurē par piekļuvi ierobežotajai reklāmas vietai vietnē ryanair.com.

AMS

AMS

AMS

AMS

ryanair.com

| (146) | AMS norāda, ka sarunas par tirdzniecības līgumiem notika par komercvērtību tirgus cenas izteiksmē, ņemot vērā uzņēmējdarbības apsvērumus. Gan reģionālas, gan centrālas lidostas izvēlas izvietot reklāmu Ryanair vietnē vai citā vietnē, lai palielinātu savu zīmolu atpazīstamību. Palielinoties zīmola atpazīstamībai, lidosta var gūt labumu vairākos veidos. Piemēram, lidosta var piesaistīt to aviokompāniju pasažierus, kuru vietnēs lidosta izvieto savu reklāmu. Ieceļojošie pasažieri rada ar aviopakalpojumiem nesaistītus ienākumus, jo ārvalstu pasažieri drīzāk varētu tērēt naudu lidostā par suvenīriem, vietējiem ražojumiem, automobiļu īri, restorāniem u. c., radot ieņēmumus, kas veido gandrīz pusi no lidostas ienākumiem par pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi. |
| --- | --- |

(146)

AMS norāda, ka sarunas par tirdzniecības līgumiem notika par komercvērtību tirgus cenas izteiksmē, ņemot vērā uzņēmējdarbības apsvērumus. Gan reģionālas, gan centrālas lidostas izvēlas izvietot reklāmu Ryanair vietnē vai citā vietnē, lai palielinātu savu zīmolu atpazīstamību. Palielinoties zīmola atpazīstamībai, lidosta var gūt labumu vairākos veidos. Piemēram, lidosta var piesaistīt to aviokompāniju pasažierus, kuru vietnēs lidosta izvieto savu reklāmu. Ieceļojošie pasažieri rada ar aviopakalpojumiem nesaistītus ienākumus, jo ārvalstu pasažieri drīzāk varētu tērēt naudu lidostā par suvenīriem, vietējiem ražojumiem, automobiļu īri, restorāniem u. c., radot ieņēmumus, kas veido gandrīz pusi no lidostas ienākumiem par pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi.

AMS

Ryanair

| (147) | Tas īpaši attiecas uz AOC, kam nebija regulāras pasažieru satiksmes laikā, kad Ryanair sāka veikt reisus maršrutā Altenburga–Londona. Attiecīgajā laikā nebija attīstīta darbība, kas varētu radīt ar aviopakalpojumiem nesaistītus ienākumus. Tādēļ tirdzniecības darbības bija īpaši svarīgas, lai pēc iespējas palielinātu ieceļojošo pasažieru daļu kopējā pasažieru skaitā, ko apņēmās nodrošināt Ryanair, un veicinātu ar aviopakalpojumiem nesaistītas komercdarbības izveidi lidostā. |
| --- | --- |

(147)

Tas īpaši attiecas uz AOC, kam nebija regulāras pasažieru satiksmes laikā, kad Ryanair sāka veikt reisus maršrutā Altenburga–Londona. Attiecīgajā laikā nebija attīstīta darbība, kas varētu radīt ar aviopakalpojumiem nesaistītus ienākumus. Tādēļ tirdzniecības darbības bija īpaši svarīgas, lai pēc iespējas palielinātu ieceļojošo pasažieru daļu kopējā pasažieru skaitā, ko apņēmās nodrošināt Ryanair, un veicinātu ar aviopakalpojumiem nesaistītas komercdarbības izveidi lidostā.

AOC

Ryanair

Ryanair

| (148) | Ryanair vietnei piemīt tirdzniecībai īpaši vērtīgas iezīmes: tā ir viena no populārākajām ceļojumu vietnēm pasaulē, Ryanair zīmols un tīmekļa adrese ir labi zināmi, vietnes saturs ir pievilcīgs, jo elastīguma līmenis ir tikai [...]*, katra apmeklējuma vidējais ilgums ir ļoti garš un mērķauditorija ir potenciālie lidostas pasažieri. Šīs vietnes īpašības parādās tirdzniecības nodevās, kas tiek pieprasītas AOC. |
| --- | --- |

(148)

Ryanair vietnei piemīt tirdzniecībai īpaši vērtīgas iezīmes: tā ir viena no populārākajām ceļojumu vietnēm pasaulē, Ryanair zīmols un tīmekļa adrese ir labi zināmi, vietnes saturs ir pievilcīgs, jo elastīguma līmenis ir tikai [...]*, katra apmeklējuma vidējais ilgums ir ļoti garš un mērķauditorija ir potenciālie lidostas pasažieri. Šīs vietnes īpašības parādās tirdzniecības nodevās, kas tiek pieprasītas AOC.

Ryanair

Ryanair

AOC

| (149) | AMS norāda, ka tā tirdzniecības nodeva tika noteikta, ņemot vērā tirgus cenu. AMS nediskriminē lidostas klientus un citus klientus. AMS nosaka cenu, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, un tās tiek pārredzami norādītas uzņēmuma vietnē (83). Cena, ko AMS prasa maksāt AOC, atbilda cenrādim. Salīdzinājumam var norādīt, ka reklāma uz vienas lapas, ko lidosta ievieto laikrakstā Daily Telegraph, maksātu aptuveni EUR 2 385 000 uz 45 dienām (GBP 46 000 dienā). Turklāt reklāma, kuru AMS izvieto Ryanair vietnē, ir “nemainīga”, savukārt reklāma, kas tiek izvietota daudzās citās interneta vietnēs, ir drīzāk “rotējoša”. |
| --- | --- |

(149)

AMS norāda, ka tā tirdzniecības nodeva tika noteikta, ņemot vērā tirgus cenu. AMS nediskriminē lidostas klientus un citus klientus. AMS nosaka cenu, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, un tās tiek pārredzami norādītas uzņēmuma vietnē (83). Cena, ko AMS prasa maksāt AOC, atbilda cenrādim. Salīdzinājumam var norādīt, ka reklāma uz vienas lapas, ko lidosta ievieto laikrakstā Daily Telegraph, maksātu aptuveni EUR 2 385 000 uz 45 dienām (GBP 46 000 dienā). Turklāt reklāma, kuru AMS izvieto Ryanair vietnē, ir “nemainīga”, savukārt reklāma, kas tiek izvietota daudzās citās interneta vietnēs, ir drīzāk “rotējoša”.

AMS

AMS

AMS

83

AMS

AOC

Daily Telegraph

AMS

Ryanair

| (150) | Saskaņā ar pakalpojumu sniegšanu uz diviem gadiem atbilstīgi 2008. gada tirdzniecības līgumam ar AMS lidosta varēja samaksāt par reklāmas pakalpojumiem, pamatojoties uz vietnes satiksmi 2007. gadā. Līdzīgā kārtā 2010. gada tirdzniecības līguma pamatā bija pieņēmumi par vietnes satiksmi 2009. gadā. Pieejamie vēsturiskie dati liecina, ka apmeklētāju skaits Ryanair vietnē ir ievērojami audzis pēdējos gados. |
| --- | --- |

(150)

Saskaņā ar pakalpojumu sniegšanu uz diviem gadiem atbilstīgi 2008. gada tirdzniecības līgumam ar AMS lidosta varēja samaksāt par reklāmas pakalpojumiem, pamatojoties uz vietnes satiksmi 2007. gadā. Līdzīgā kārtā 2010. gada tirdzniecības līguma pamatā bija pieņēmumi par vietnes satiksmi 2009. gadā. Pieejamie vēsturiskie dati liecina, ka apmeklētāju skaits Ryanair vietnē ir ievērojami audzis pēdējos gados.

AMS

Ryanair

| (151) | AMS secina, ka tas nav guvis valsts atbalstu un Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH rīkojās atbilstīgi tirgus ekonomikas ieguldītāja principam attiecībā pret AMS. |
| --- | --- |

(151)

AMS secina, ka tas nav guvis valsts atbalstu un Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH rīkojās atbilstīgi tirgus ekonomikas ieguldītāja principam attiecībā pret AMS.

AMS

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

AMS

6.3.   LUFTHANSA PIEZĪMES

LUFTHANSA

| (152) | Lufthansa norāda, ka Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH 2010. un 2011. gada pārskati rāda, ka gada zaudējumi bija attiecīgi EUR 567 000 un EUR 437 000, un tas liecina, ka, neraugoties uz valsts atbalstu, uzņēmums joprojām nav rentabls. Lufthansa norāda, ka akcionāru ikgadējās iemaksas tiek veiktas divējādi:






  a) | saskaņā ar Altenburgas federālās zemes apriņķa budžeta plānu 2014. gadam Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH saņēma papildmaksu EUR 228 000 gadā atbilstīgi statūtu 24. pantam; |
| --- | --- | --- |

(152)

Lufthansa norāda, ka Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH 2010. un 2011. gada pārskati rāda, ka gada zaudējumi bija attiecīgi EUR 567 000 un EUR 437 000, un tas liecina, ka, neraugoties uz valsts atbalstu, uzņēmums joprojām nav rentabls. Lufthansa norāda, ka akcionāru ikgadējās iemaksas tiek veiktas divējādi:

Lufthansa

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Lufthansa

a)

saskaņā ar Altenburgas federālās zemes apriņķa budžeta plānu 2014. gadam Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH saņēma papildmaksu EUR 228 000 gadā atbilstīgi statūtu 24. pantam;

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| b) | Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH arī saņēma neatmaksājamu iemaksu EUR 2 406 000 apmērā laikā no 2009. gada līdz 2011. gadam. Saskaņā ar gada pārskatiem šīs iemaksas nodrošina uzņēmuma maksātspēju. Šīs iemaksas tika nodrošinātas arī 2014. gadā (EUR 350 000 2014. gadā), un par to liecina Altenburgas federālās zemes apriņķa budžeta plāns. Kopumā akcionāru iemaksas bija EUR 409 000 2014. gadā un EUR 174 000 2013. gadā. |
| --- | --- |

b)

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH arī saņēma neatmaksājamu iemaksu EUR 2 406 000 apmērā laikā no 2009. gada līdz 2011. gadam. Saskaņā ar gada pārskatiem šīs iemaksas nodrošina uzņēmuma maksātspēju. Šīs iemaksas tika nodrošinātas arī 2014. gadā (EUR 350 000 2014. gadā), un par to liecina Altenburgas federālās zemes apriņķa budžeta plāns. Kopumā akcionāru iemaksas bija EUR 409 000 2014. gadā un EUR 174 000 2013. gadā.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (153) | Saistībā ar pašreizējo izmeklēšanu Lufthansa norāda, ka infrastruktūra acīm redzot tika izbūvēta īpaši Ryanair vajadzībām atbilstīgi līgumam ar Ryanair. Lufthansa apgalvo, ka privāts ieguldītājs būtu tā rīkojies tikai tad, ja Ryanair būtu apņēmusies sniegt lidostai pakalpojumus noteiktā skaitā gadu. |
| --- | --- |

(153)

Saistībā ar pašreizējo izmeklēšanu Lufthansa norāda, ka infrastruktūra acīm redzot tika izbūvēta īpaši Ryanair vajadzībām atbilstīgi līgumam ar Ryanair. Lufthansa apgalvo, ka privāts ieguldītājs būtu tā rīkojies tikai tad, ja Ryanair būtu apņēmusies sniegt lidostai pakalpojumus noteiktā skaitā gadu.

Lufthansa

Ryanair

Ryanair

Lufthansa

Ryanair

| (154) | Lufthansa arī apgalvo, ka valsts glābšanas atbalsts Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH tika sniegts laikā no 2003. gada līdz 2011. gadam, jo lidostas maksa nebija pietiekama darbības izmaksu segšanai. Lufthansa norāda, ka lidosta ir “grūtībās nonācis uzņēmums” atbilstīgi Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (84), bet regulējums nav ievērots, jo par atbalstu netika ziņots. Tādēļ šis atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(154)

Lufthansa arī apgalvo, ka valsts glābšanas atbalsts Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH tika sniegts laikā no 2003. gada līdz 2011. gadam, jo lidostas maksa nebija pietiekama darbības izmaksu segšanai. Lufthansa norāda, ka lidosta ir “grūtībās nonācis uzņēmums” atbilstīgi Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (84), bet regulējums nav ievērots, jo par atbalstu netika ziņots. Tādēļ šis atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

Lufthansa

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Lufthansa

84

| (155) | Saistībā ar lidostas maksu un tirdzniecības atbalstu Lufthansa norāda, ka Ryanair tika sniegts ievērojams atbalsts labvēlīgākas maksas un tirdzniecības atbalsta veidā. Lufthansa apgalvo, ka šīs priekšrocības nav saderīgas ar iekšējo tirgu, jo 2005. gada vadlīnijās norādītos saderīguma kritērijus nevarēja piemērot – tos nepiemēro gadījumos, kad tiek sniegts pastāvīgs un nemainīgs darbības atbalsts. Arī 2014. gada pamatnostādnes nevarēja piemērot, jo tās attiecas uz atbalstu aviokompānijām darbības sākšanai, par kuru ziņots vai kas piešķirts pēc pamatnostādņu stāšanās spēkā. Pat ja 2014. gada pamatnostādnes varētu piemērot, nebūtu izpildīti saderīguma kritēriji par atbalstu aviokompānijām darbības sākšanai. |
| --- | --- |

(155)

Saistībā ar lidostas maksu un tirdzniecības atbalstu Lufthansa norāda, ka Ryanair tika sniegts ievērojams atbalsts labvēlīgākas maksas un tirdzniecības atbalsta veidā. Lufthansa apgalvo, ka šīs priekšrocības nav saderīgas ar iekšējo tirgu, jo 2005. gada vadlīnijās norādītos saderīguma kritērijus nevarēja piemērot – tos nepiemēro gadījumos, kad tiek sniegts pastāvīgs un nemainīgs darbības atbalsts. Arī 2014. gada pamatnostādnes nevarēja piemērot, jo tās attiecas uz atbalstu aviokompānijām darbības sākšanai, par kuru ziņots vai kas piešķirts pēc pamatnostādņu stāšanās spēkā. Pat ja 2014. gada pamatnostādnes varētu piemērot, nebūtu izpildīti saderīguma kritēriji par atbalstu aviokompānijām darbības sākšanai.

Lufthansa

Ryanair

Lufthansa

6.4.   BUNDESVERBAND DER DEUTSCHEN FLUGGESELLSCHAFTEN PIEZĪMES

BUNDESVERBAND DER DEUTSCHEN FLUGGESELLSCHAFTEN

| (156) | Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften (BDF) nepiekrīt, ka 2014. gada pamatnostādnes tiek piemērotas nepaziņotam darbības atbalstam, kas piešķirts pirms pamatnostādņu publicēšanas, jo šāda piemērošana būtu pretrunā mērķim nepieļaut konkurences kropļošanu un radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus iekšējā tirgū. BDF norāda, ka šāda piemērošana būtu priekšrocība uzņēmumiem, kas rīkojušies saskaņā ar vadlīnijām, kas bija spēkā pirms 2014. gada 4. aprīļa. BDF uzskata, ka jaunās pamatnostādnes legalizētu nelikumīgu rīcību ar atpakaļejošu datumu. Tādēļ atbalsts darbības sākšanai, kas piešķirts Ryanair, un ieguldījumu atbalsts, kas piešķirts Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, jāvērtē kā nepaziņots atbalsts, pamatojoties uz tiesību aktiem, kas bija spēkā attiecīgajā laikā. |
| --- | --- |

(156)

Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften (BDF) nepiekrīt, ka 2014. gada pamatnostādnes tiek piemērotas nepaziņotam darbības atbalstam, kas piešķirts pirms pamatnostādņu publicēšanas, jo šāda piemērošana būtu pretrunā mērķim nepieļaut konkurences kropļošanu un radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus iekšējā tirgū. BDF norāda, ka šāda piemērošana būtu priekšrocība uzņēmumiem, kas rīkojušies saskaņā ar vadlīnijām, kas bija spēkā pirms 2014. gada 4. aprīļa. BDF uzskata, ka jaunās pamatnostādnes legalizētu nelikumīgu rīcību ar atpakaļejošu datumu. Tādēļ atbalsts darbības sākšanai, kas piešķirts Ryanair, un ieguldījumu atbalsts, kas piešķirts Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, jāvērtē kā nepaziņots atbalsts, pamatojoties uz tiesību aktiem, kas bija spēkā attiecīgajā laikā.

Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften

BDF

BDF

BDF

Ryanair

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

7.   VĀCIJAS PIEZĪMES PAR IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMĒM

VĀCIJAS PIEZĪMES PAR IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMĒM

7.1.   VĀCIJAS PIEZĪMES PAR RYANAIR PIEZĪMĒM

RYANAIR

| (157) | Saistībā ar konsultāciju uzņēmuma sagatavoto ziņojumu Vācija min, ka tas norāda uz iespēju, ka Germanwings sniedza pakalpojumus AOC. Tomēr Vācija apgalvo, ka Germanwings nekad nav sniedzis pakalpojumus lidostai. |
| --- | --- |

(157)

Saistībā ar konsultāciju uzņēmuma sagatavoto ziņojumu Vācija min, ka tas norāda uz iespēju, ka Germanwings sniedza pakalpojumus AOC. Tomēr Vācija apgalvo, ka Germanwings nekad nav sniedzis pakalpojumus lidostai.

Germanwings

AOC

Germanwings

| (158) | Saistībā ar Ryanair piezīmēm Vācija apgalvo, ka Tīringenes federālās zemes iestādes nebija iesaistītas sarunās starp lidostu un Ryanair/AMS par līgumu slēgšanu. |
| --- | --- |

(158)

Saistībā ar Ryanair piezīmēm Vācija apgalvo, ka Tīringenes federālās zemes iestādes nebija iesaistītas sarunās starp lidostu un Ryanair/AMS par līgumu slēgšanu.

Ryanair

Ryanair

AMS

| (159) | Saistībā ar tirdzniecības līgumiem starp Ryanair un AOC Vācija pilnībā atbalsta Ryanair nostāju, ka šie tirdzniecības līgumi atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam un tādēļ nav saistīti ar valsts atbalstu. Jo īpaši Vācija piekrīt secinājumiem konsultāciju uzņēmuma pēdējā ziņojumā, ko Ryanair iesniedza 2013. gada 20. decembrī, un norāda, ka maksājumi AMS/Ryanair atbilda sniegtajiem pakalpojumiem, ņemot vērā parastu pakalpojumu līgumu par konkrētu darbību. |
| --- | --- |

(159)

Saistībā ar tirdzniecības līgumiem starp Ryanair un AOC Vācija pilnībā atbalsta Ryanair nostāju, ka šie tirdzniecības līgumi atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam un tādēļ nav saistīti ar valsts atbalstu. Jo īpaši Vācija piekrīt secinājumiem konsultāciju uzņēmuma pēdējā ziņojumā, ko Ryanair iesniedza 2013. gada 20. decembrī, un norāda, ka maksājumi AMS/Ryanair atbilda sniegtajiem pakalpojumiem, ņemot vērā parastu pakalpojumu līgumu par konkrētu darbību.

Ryanair

AOC

Ryanair

Ryanair

AMS

Ryanair

7.2.   VĀCIJAS PIEZĪMES PAR LUFTHANSA PIEZĪMĒM

LUFTHANSA

| (160) | Vācija norāda, ka Lufthansa piezīmes nesniedz izmeklēšanai papildinformāciju un Komisijas rīcībā jau ir visa ar lietu saistītā nozīmīgā informācija. |
| --- | --- |

(160)

Vācija norāda, ka Lufthansa piezīmes nesniedz izmeklēšanai papildinformāciju un Komisijas rīcībā jau ir visa ar lietu saistītā nozīmīgā informācija.

Lufthansa

| (161) | Vācija noraida vairākus Lufthansa apgalvojumus, norādot, ka tie ir kļūdaini.






  a) | Vācija uzskata, ka AOC netika izbūvēta un neveica darbību tikai Ryanair vajadzībām. Saistībā ar šo Vācija atsaucas uz savām piezīmēm un Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ilgtermiņa ieguldījumu plānu. |
| --- | --- | --- |

(161)

Vācija noraida vairākus Lufthansa apgalvojumus, norādot, ka tie ir kļūdaini.

Lufthansa

a)

Vācija uzskata, ka AOC netika izbūvēta un neveica darbību tikai Ryanair vajadzībām. Saistībā ar šo Vācija atsaucas uz savām piezīmēm un Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ilgtermiņa ieguldījumu plānu.

AOC

Ryanair

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| b) | Vācija arī uzsver, ka infrastruktūra ir pieejama izmantošanai ikvienam bez diskriminācijas. Kopš 2001. gada lidostu regulāri izmanto arī Air Berlin un Air Omega. |
| --- | --- |

b)

Vācija arī uzsver, ka infrastruktūra ir pieejama izmantošanai ikvienam bez diskriminācijas. Kopš 2001. gada lidostu regulāri izmanto arī Air Berlin un Air Omega.

Air Berlin

Air Omega

| c) | Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH rezultāti uzlabojās, pateicoties līgumiem ar Ryanair. Tādēļ arī privāts ieguldītājs būtu slēdzis šos līgumus. |
| --- | --- |

c)

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH rezultāti uzlabojās, pateicoties līgumiem ar Ryanair. Tādēļ arī privāts ieguldītājs būtu slēdzis šos līgumus.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

| d) | Šādi lēmumi ir ierasti tādiem uzņēmumiem kā Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Piemēram, gan 2008. gadā, gan 2009. gadā tika veiktas pārbaudes par to, vai pilotu apmācības uzņēmums varētu sākt izmantot AOC, bet līgums netika noslēgts, jo tajā laikā nebija iespējams pildīt uzņēmuma prasības attiecībā uz infrastruktūru. Vēl viens piemērs ir 2010. gada decembrī pieņemtais lēmums neslēgt jaunus līgumus ar Ryanair. |
| --- | --- |

d)

Šādi lēmumi ir ierasti tādiem uzņēmumiem kā Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Piemēram, gan 2008. gadā, gan 2009. gadā tika veiktas pārbaudes par to, vai pilotu apmācības uzņēmums varētu sākt izmantot AOC, bet līgums netika noslēgts, jo tajā laikā nebija iespējams pildīt uzņēmuma prasības attiecībā uz infrastruktūru. Vēl viens piemērs ir 2010. gada decembrī pieņemtais lēmums neslēgt jaunus līgumus ar Ryanair.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

AOC

Ryanair

| e) | Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH uzņēmējdarbības modelis tika mainīts, pārejot uz vispārējo aviāciju, pamatojoties uz KE-Consult veikto pētījumu. Tādējādi tika samazināta nepieciešamo valsts iemaksu summa. |
| --- | --- |

e)

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH uzņēmējdarbības modelis tika mainīts, pārejot uz vispārējo aviāciju, pamatojoties uz KE-Consult veikto pētījumu. Tādējādi tika samazināta nepieciešamo valsts iemaksu summa.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

KE-Consult

| (162) | Vācija arī norāda, ka Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH uzraudzības valde 2013. gada decembrī pieņēma lēmumu iekļaut privātu ieguldītāju, tādēļ valsts iemaksas varēja samazināt arī turpmāk. Turklāt, ņemot vērā lidostas jauno darbības virzienu, kas ir turpmāk vairs neveikt līgumreisus vai regulārus lidojumus, AOC drīz vajadzētu atrasties ārpus valsts atbalsta noteikumu piemērošanas jomas. |
| --- | --- |

(162)

Vācija arī norāda, ka Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH uzraudzības valde 2013. gada decembrī pieņēma lēmumu iekļaut privātu ieguldītāju, tādēļ valsts iemaksas varēja samazināt arī turpmāk. Turklāt, ņemot vērā lidostas jauno darbības virzienu, kas ir turpmāk vairs neveikt līgumreisus vai regulārus lidojumus, AOC drīz vajadzētu atrasties ārpus valsts atbalsta noteikumu piemērošanas jomas.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

AOC

| (163) | Vācija norāda, ka atbilstīgi 2005. gada vadlīnijām AOC ir D kategorijas lidosta, jo maksimālais pasažieru skaits gadā ir 150 000. Tādēļ lidosta ir pārāk maza, lai konkurētu ar citām lidostām, un tā pavisam noteikti nekropļo konkurenci. Tātad tai nav ietekmes uz tirdzniecību starp dalībvalstīm. Vācija noraida Lufthansa apgalvojumus par iespējamo atbalstu, kas piešķirts Ryanair. Vācija arī noraida apgalvojumu, ka atbalsts Ryanair tika piešķirts, izmantojot lidostas maksu un tirdzniecības atbalstu, un atsaucas uz savām iepriekšējām piezīmēm par šo. |
| --- | --- |

(163)

Vācija norāda, ka atbilstīgi 2005. gada vadlīnijām AOC ir D kategorijas lidosta, jo maksimālais pasažieru skaits gadā ir 150 000. Tādēļ lidosta ir pārāk maza, lai konkurētu ar citām lidostām, un tā pavisam noteikti nekropļo konkurenci. Tātad tai nav ietekmes uz tirdzniecību starp dalībvalstīm. Vācija noraida Lufthansa apgalvojumus par iespējamo atbalstu, kas piešķirts Ryanair. Vācija arī noraida apgalvojumu, ka atbalsts Ryanair tika piešķirts, izmantojot lidostas maksu un tirdzniecības atbalstu, un atsaucas uz savām iepriekšējām piezīmēm par šo.

AOC

Lufthansa

Ryanair

Ryanair

| (164) | Visbeidzot Vācija atsaucas uz Eiropas Komisijas 2005. gada 19. janvāra paziņojumu presei (85), kas apliecina, ka atbalsta shēma reģionālu lidostu izbūvei un attīstībai strukturāli un ekonomiski vājos reģionos ir saderīga ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(164)

Visbeidzot Vācija atsaucas uz Eiropas Komisijas 2005. gada 19. janvāra paziņojumu presei (85), kas apliecina, ka atbalsta shēma reģionālu lidostu izbūvei un attīstībai strukturāli un ekonomiski vājos reģionos ir saderīga ar iekšējo tirgu.

85

8.   NOVĒRTĒJUMS

NOVĒRTĒJUMS

8.1.   ATBALSTA ESAMĪBA

| (165) | Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu “[...] ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.” |
| --- | --- |

(165)

Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu “[...] ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.”

| (166) | LESD 107. panta 1. punktā minētie kritēriji ir kumulatīvi. Tādēļ, lai noteiktu, vai attiecīgais pasākums ir atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, jābūt izpildītiem visiem nosacījumiem. Konkrēti, finanšu atbalstam jābūt:






  a) | valsts piešķirtam vai piešķirtam, izmantojot valsts līdzekļus; |
| --- | --- | --- |

(166)

LESD 107. panta 1. punktā minētie kritēriji ir kumulatīvi. Tādēļ, lai noteiktu, vai attiecīgais pasākums ir atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, jābūt izpildītiem visiem nosacījumiem. Konkrēti, finanšu atbalstam jābūt:

a)

valsts piešķirtam vai piešķirtam, izmantojot valsts līdzekļus;

| b) | tādam, kas piešķir priekšrocību konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai; |
| --- | --- |

b)

tādam, kas piešķir priekšrocību konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai;

| c) | konkurenci kropļojošam vai tādam, kas draud kropļot konkurenci; |
| --- | --- |

c)

konkurenci kropļojošam vai tādam, kas draud kropļot konkurenci;

| d) | ar ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

d)

ar ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm.

Jēdzieni “uzņēmums” un “saimnieciskā darbība”

Jēdzieni “uzņēmums” un “saimnieciskā darbība”

| (167) | Atbilstīgi iedibinātajai judikatūrai Komisijai vispirms jānosaka, vai Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ir uzņēmums LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Jēdziens “uzņēmums” attiecas uz jebkuru vienību, kas veic saimniecisku darbību, neatkarīgi no šādas vienības juridiskā statusa un finansēšanas veida (86). Jebkura darbība, kas ietver preču un pakalpojumu piedāvājumu attiecīgajā tirgū, ir saimnieciskā darbība (87). |
| --- | --- |

(167)

Atbilstīgi iedibinātajai judikatūrai Komisijai vispirms jānosaka, vai Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ir uzņēmums LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Jēdziens “uzņēmums” attiecas uz jebkuru vienību, kas veic saimniecisku darbību, neatkarīgi no šādas vienības juridiskā statusa un finansēšanas veida (86). Jebkura darbība, kas ietver preču un pakalpojumu piedāvājumu attiecīgajā tirgū, ir saimnieciskā darbība (87).

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

86

87

| (168) | Spriedumā par Leipcigas/Halles lidostu Tiesa apstiprināja, ka lidostas darbība komerciālos nolūkos un lidostas infrastruktūras izbūve ir saimnieciska darbība (88). Ja lidostas ekspluatants veic saimniecisku darbību, piedāvājot lidostas pakalpojumus pret atlīdzību, neatkarīgi no tā juridiskā statusa vai finansēšanas veida, tas ir uzņēmums LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, un tādēļ tam var piemērot līguma noteikumus par valsts atbalstu, jo tie attiecas uz priekšrocībām, ko šādam lidostas ekspluatantam piešķir valsts vai kas tam tiek piešķirtas, izmantojot valsts līdzekļus (89). |
| --- | --- |

(168)

Spriedumā par Leipcigas/Halles lidostu Tiesa apstiprināja, ka lidostas darbība komerciālos nolūkos un lidostas infrastruktūras izbūve ir saimnieciska darbība (88). Ja lidostas ekspluatants veic saimniecisku darbību, piedāvājot lidostas pakalpojumus pret atlīdzību, neatkarīgi no tā juridiskā statusa vai finansēšanas veida, tas ir uzņēmums LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, un tādēļ tam var piemērot līguma noteikumus par valsts atbalstu, jo tie attiecas uz priekšrocībām, ko šādam lidostas ekspluatantam piešķir valsts vai kas tam tiek piešķirtas, izmantojot valsts līdzekļus (89).

88

89

| (169) | Saistībā ar laiku, sākot no kura lidostas izbūve un darbība kļūst par saimniecisku darbību, Komisija uzsver, ka tirgus spēku pakāpeniska attīstība lidostu nozarē neļauj noteikt konkrētu datumu. Tomēr Eiropas tiesas ir atzinušas, ka lidostu darbības attīstās pēc savas būtības. Leipcigas/Halles lidostas gadījumā Vispārējā tiesa norādīja, ka, sākot no 2000. gada, valsts atbalsta noteikumu piemērošana lidostas infrastruktūras finansēšanai vairs nevar tikt izslēgta. Attiecīgi, sākot no datuma, kurā tika pieņemts spriedums lietā Aéroports de Paris (2000. gada 12. decembris), lidostas infrastruktūras darbība un izbūve jāuzskata par saimniecisku darbību. |
| --- | --- |

(169)

Saistībā ar laiku, sākot no kura lidostas izbūve un darbība kļūst par saimniecisku darbību, Komisija uzsver, ka tirgus spēku pakāpeniska attīstība lidostu nozarē neļauj noteikt konkrētu datumu. Tomēr Eiropas tiesas ir atzinušas, ka lidostu darbības attīstās pēc savas būtības. Leipcigas/Halles lidostas gadījumā Vispārējā tiesa norādīja, ka, sākot no 2000. gada, valsts atbalsta noteikumu piemērošana lidostas infrastruktūras finansēšanai vairs nevar tikt izslēgta. Attiecīgi, sākot no datuma, kurā tika pieņemts spriedums lietā Aéroports de Paris (2000. gada 12. decembris), lidostas infrastruktūras darbība un izbūve jāuzskata par saimniecisku darbību.

Aéroports de Paris

| (170) | Saskaņā ar novērtējumu 168. un 169. apsvērumā lidostas darbība ir saimnieciska darbība. Konkurence īstenojas, no vienas puses, starp lidostām aviokompāniju un attiecīgi gaisa satiksmes (pasažieru un kravas) piesaistīšanai, un, no otras puses, starp lidostu pārvaldītājiem, kuri var savstarpēji konkurēt par iespēju pārvaldīt noteiktu lidostu. Turklāt, jo īpaši saistībā ar zemo izmaksu pārvadātājiem un līgumreisu nodrošinātājiem, lidostas, kas neatrodas vienā un tajā pašā aptvēruma teritorijā un pat dažādās dalībvalstīs, var savstarpēji konkurēt šo aviokompāniju piesaistīšanai. |
| --- | --- |

(170)

Saskaņā ar novērtējumu 168. un 169. apsvērumā lidostas darbība ir saimnieciska darbība. Konkurence īstenojas, no vienas puses, starp lidostām aviokompāniju un attiecīgi gaisa satiksmes (pasažieru un kravas) piesaistīšanai, un, no otras puses, starp lidostu pārvaldītājiem, kuri var savstarpēji konkurēt par iespēju pārvaldīt noteiktu lidostu. Turklāt, jo īpaši saistībā ar zemo izmaksu pārvadātājiem un līgumreisu nodrošinātājiem, lidostas, kas neatrodas vienā un tajā pašā aptvēruma teritorijā un pat dažādās dalībvalstīs, var savstarpēji konkurēt šo aviokompāniju piesaistīšanai.

| (171) | Komisija norāda, ka šajā lēmumā aplūkota lidostas infrastruktūra, kas darbojas uz komerciāla pamata un kuras ekspluatants ir Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Tā kā lidostas ekspluatants prasīs maksu lietotājiem par savas infrastruktūras izmantošanu, šī infrastruktūra ir izmantojama komerciālam nolūkam. Tādējādi izriet, ka struktūra, kas izmanto šo infrastruktūru, ir uzņēmums LESD 107. panta 1. punkta nolūkā. |
| --- | --- |

(171)

Komisija norāda, ka šajā lēmumā aplūkota lidostas infrastruktūra, kas darbojas uz komerciāla pamata un kuras ekspluatants ir Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Tā kā lidostas ekspluatants prasīs maksu lietotājiem par savas infrastruktūras izmantošanu, šī infrastruktūra ir izmantojama komerciālam nolūkam. Tādējādi izriet, ka struktūra, kas izmanto šo infrastruktūru, ir uzņēmums LESD 107. panta 1. punkta nolūkā.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Sabiedriskās kārtības joma

Sabiedriskās kārtības joma

| (172) | Tomēr ne visām lidostas ekspluatanta darbībām jābūt saimnieciska rakstura darbībām (90). Tiesa (91) nolēmusi, ka darbības, par kurām parasti atbild valsts, īstenojot savas oficiālās pilnvaras valsts iestādes kapacitātē, nav saimnieciska rakstura darbības un uz tām neattiecas valsts atbalsta noteikumu darbības joma. Šādas darbības aptver darbības drošības jomā, gaisa satiksmes kontroli, policijas darbības, muitu u. tml. Šādu darbību finansējumam jābūt stingri ierobežotam – tas nedrīkst pārsniegt ar šādām darbībām saistītu izmaksu kompensēšanai nepieciešamo summu, un līdzekļus nevar izmantot citu saimniecisku darbību finansēšanai (92). |
| --- | --- |

(172)

Tomēr ne visām lidostas ekspluatanta darbībām jābūt saimnieciska rakstura darbībām (90). Tiesa (91) nolēmusi, ka darbības, par kurām parasti atbild valsts, īstenojot savas oficiālās pilnvaras valsts iestādes kapacitātē, nav saimnieciska rakstura darbības un uz tām neattiecas valsts atbalsta noteikumu darbības joma. Šādas darbības aptver darbības drošības jomā, gaisa satiksmes kontroli, policijas darbības, muitu u. tml. Šādu darbību finansējumam jābūt stingri ierobežotam – tas nedrīkst pārsniegt ar šādām darbībām saistītu izmaksu kompensēšanai nepieciešamo summu, un līdzekļus nevar izmantot citu saimniecisku darbību finansēšanai (92).

90

91

92

| (173) | Tādēļ tādu darbību finansēšana, kas ir sabiedriskās kārtības jomā, vai tādas infrastruktūras finansēšana, kas ir saistīta ar šādām darbībām, nav valsts atbalsts (93). Kopumā uzskata, ka tādas lidostā veiktas darbības kā, piemēram, gaisa satiksmes kontrole, policijas darbības, muita, ugunsdzēšana, kas ir nepieciešamas civilās aviācijas aizsardzībai pret nelikumīgu iejaukšanos, un ieguldījumi saistībā ar infrastruktūru un iekārtām, kas ir nepieciešamas šādu darbību veikšanai, nav saimnieciska darbība (94). |
| --- | --- |

(173)

Tādēļ tādu darbību finansēšana, kas ir sabiedriskās kārtības jomā, vai tādas infrastruktūras finansēšana, kas ir saistīta ar šādām darbībām, nav valsts atbalsts (93). Kopumā uzskata, ka tādas lidostā veiktas darbības kā, piemēram, gaisa satiksmes kontrole, policijas darbības, muita, ugunsdzēšana, kas ir nepieciešamas civilās aviācijas aizsardzībai pret nelikumīgu iejaukšanos, un ieguldījumi saistībā ar infrastruktūru un iekārtām, kas ir nepieciešamas šādu darbību veikšanai, nav saimnieciska darbība (94).

93

94

| (174) | Tomēr valsts finansējums darbībām, kas nav saimnieciska darbība, bet noteikti ir saistītas ar saimnieciskas darbības veikšanu, nedrīkst nepamatoti diskriminēt aviokompānijas un lidostu pārvaldītājus. Saskaņā ar iedibināto judikatūru patiesi pastāv priekšrocība, ja valsts iestādes atbrīvo uzņēmumus no pienākuma segt izmaksas, kas ir saistītas ar šo uzņēmumu saimniecisko darbību (95). Tādēļ, ja kādā tiesību sistēmā parasta prakse ir tāda, ka aviokompānijas vai lidostu ekspluatanti sedz izmaksas par noteiktiem pakalpojumiem, savukārt citas aviokompānijas vai lidostas ekspluatanti sniedz tādus pašus pakalpojumus to pašu valsts iestāžu vārdā, bet nesedz izmaksas, pēdējiem var būt piešķirta priekšrocība, pat ja šie pakalpojumi netiek uzskatīti par saimniecisku darbību. Tādēļ lidostu ekspluatantiem piemērojamā tiesiskā regulējuma analīze ir nepieciešama, lai novērtētu, vai saskaņā ar šādu tiesisko regulējumu lidostu ekspluatantiem vai aviokompānijām tiek noteikta prasība segt izmaksas par dažu darbību nodrošināšanu, kas var nebūt saimnieciska darbība, bet ir raksturīgas to veiktajai saimnieciskajai darbībai. |
| --- | --- |

(174)

Tomēr valsts finansējums darbībām, kas nav saimnieciska darbība, bet noteikti ir saistītas ar saimnieciskas darbības veikšanu, nedrīkst nepamatoti diskriminēt aviokompānijas un lidostu pārvaldītājus. Saskaņā ar iedibināto judikatūru patiesi pastāv priekšrocība, ja valsts iestādes atbrīvo uzņēmumus no pienākuma segt izmaksas, kas ir saistītas ar šo uzņēmumu saimniecisko darbību (95). Tādēļ, ja kādā tiesību sistēmā parasta prakse ir tāda, ka aviokompānijas vai lidostu ekspluatanti sedz izmaksas par noteiktiem pakalpojumiem, savukārt citas aviokompānijas vai lidostas ekspluatanti sniedz tādus pašus pakalpojumus to pašu valsts iestāžu vārdā, bet nesedz izmaksas, pēdējiem var būt piešķirta priekšrocība, pat ja šie pakalpojumi netiek uzskatīti par saimniecisku darbību. Tādēļ lidostu ekspluatantiem piemērojamā tiesiskā regulējuma analīze ir nepieciešama, lai novērtētu, vai saskaņā ar šādu tiesisko regulējumu lidostu ekspluatantiem vai aviokompānijām tiek noteikta prasība segt izmaksas par dažu darbību nodrošināšanu, kas var nebūt saimnieciska darbība, bet ir raksturīgas to veiktajai saimnieciskajai darbībai.

95

| (175) | Vācija paskaidro, ka valsts subsīdijas infrastruktūras ieguldījumiem, kas minēti 71. apsvērumā, ir saistītas tikai ar darbībām, kas nav saimnieciska darbība: Vācija šādās darbībās iekļauj vērtspapīru ieguldījumus un ieguldījumus pasažieru un aviācijas drošumā. Jo īpaši Vācija uzsver, ka drošības pasākumi un politikas veidošana, ugunsdrošības pasākumi, pasažieru un darbības drošums, meteoroloģiskie pakalpojumi un lidojumu drošība ir daļa no sabiedriskās kārtības jomas. |
| --- | --- |

(175)

Vācija paskaidro, ka valsts subsīdijas infrastruktūras ieguldījumiem, kas minēti 71. apsvērumā, ir saistītas tikai ar darbībām, kas nav saimnieciska darbība: Vācija šādās darbībās iekļauj vērtspapīru ieguldījumus un ieguldījumus pasažieru un aviācijas drošumā. Jo īpaši Vācija uzsver, ka drošības pasākumi un politikas veidošana, ugunsdrošības pasākumi, pasažieru un darbības drošums, meteoroloģiskie pakalpojumi un lidojumu drošība ir daļa no sabiedriskās kārtības jomas.

| (176) | Attiecīgais tiesiskais regulējums Vācijā ir īpaši noteikts Luftsicherheitsgesetz (Likums par aviācijas drošību) 8. punktā, kas reglamentē drošības pasākumus lidostās, un Luftverkehrsgesetz (Likums par gaisa satiksmi) 27. punkta c) apakšpunkta 2. punktā, kas reglamentē pasākumus darbības drošumam, gaisa satiksmes kontroli un aviodrošuma pasākumus. |
| --- | --- |

(176)

Attiecīgais tiesiskais regulējums Vācijā ir īpaši noteikts Luftsicherheitsgesetz (Likums par aviācijas drošību) 8. punktā, kas reglamentē drošības pasākumus lidostās, un Luftverkehrsgesetz (Likums par gaisa satiksmi) 27. punkta c) apakšpunkta 2. punktā, kas reglamentē pasākumus darbības drošumam, gaisa satiksmes kontroli un aviodrošuma pasākumus.

Luftsicherheitsgesetz

Luftverkehrsgesetz

| (177) | Komisija uzskata, ka pasākumi atbilstīgi Luftsicherheitsgesetz 8. punktam, Luftverkehrsgesetz 27. punkta c) apakšpunkta 2. punktam, meteoroloģiskie pakalpojumi un ugunsdzēsēju brigādes pakalpojumi principā var tikt uzskatīti par darbībām, kas ir sabiedriskās kārtības jomā. |
| --- | --- |

(177)

Komisija uzskata, ka pasākumi atbilstīgi Luftsicherheitsgesetz 8. punktam, Luftverkehrsgesetz 27. punkta c) apakšpunkta 2. punktam, meteoroloģiskie pakalpojumi un ugunsdzēsēju brigādes pakalpojumi principā var tikt uzskatīti par darbībām, kas ir sabiedriskās kārtības jomā.

Luftsicherheitsgesetz

Luftverkehrsgesetz

| (178) | Saistībā ar pasākumiem, kas ir saistīti vienīgi ar darbības drošumu, Komisija tomēr uzskata, ka darbības drošums lidostā ir lidostas ekspluatanta saimnieciskās darbības daļa (96). Veicot sīkāku pārskatu par īpašām darbībām un izmaksām, Komisija konstatējusi, ka pasākumi drošai darbībai lidostā, nav darbības, kas ir sabiedriskās kārtības jomā. Ikviens uzņēmums, kas vēlas veikt lidostas darbību, nodrošina iekārtu, piemēram, skrejceļu un peronu, drošumu. |
| --- | --- |

(178)

Saistībā ar pasākumiem, kas ir saistīti vienīgi ar darbības drošumu, Komisija tomēr uzskata, ka darbības drošums lidostā ir lidostas ekspluatanta saimnieciskās darbības daļa (96). Veicot sīkāku pārskatu par īpašām darbībām un izmaksām, Komisija konstatējusi, ka pasākumi drošai darbībai lidostā, nav darbības, kas ir sabiedriskās kārtības jomā. Ikviens uzņēmums, kas vēlas veikt lidostas darbību, nodrošina iekārtu, piemēram, skrejceļu un peronu, drošumu.

96

| (179) | Saistībā ar ugunsdrošību Komisija norāda, ka izmaksu segšana ir reģionāls pienākums un šādas izmaksas parasti sedz attiecīgās reģiona iestādes. Šādas izmaksas parasti tiek segtas ierobežotā apmērā, nepārsniedzot nepieciešamo summu. |
| --- | --- |

(179)

Saistībā ar ugunsdrošību Komisija norāda, ka izmaksu segšana ir reģionāls pienākums un šādas izmaksas parasti sedz attiecīgās reģiona iestādes. Šādas izmaksas parasti tiek segtas ierobežotā apmērā, nepārsniedzot nepieciešamo summu.

| (180) | Saistībā ar gaisa satiksmes kontroli un aviodrošuma pasākumiem Luftverkehrsgesetz 27. punkta d) apakšpunkts nosaka, ka izmaksas saistībā ar Luftverkehrsgesetz 27. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem pasākumiem sedz valsts vairākām noteiktām lidostām. Lidostas ir tiesīgas saņemt izmaksu segšanu, jo tās ir “atzītas” lidostas saskaņā ar Luftverkehrsgesetz 27. punkta d) apakšpunktu, ja Federālā satiksmes ministrija ir atzinusi nepieciešamību veikt gaisa satiksmes kontroles pasākumus un aviodrošuma pasākumus drošības apvērumu dēļ un ar transporta politiku saistītu interešu vārdā (97). Ja kāda Vācijas lidosta nav “atzīta”, tā nav tiesīga saņemt izmaksu segšanu atbilstīgi Luftverkehrsgesetz 27. punkta d) apakšpunktam un tai principā jāsedz izmaksas pašai saistībā ar Luftverkehrsgesetz 27. punkta c) apakšpunktā norādītajiem pasākumiem. Šīs izmaksas ir iekļautas lidostas darbībā. Tā kā dažām lidostām jāsedz šīs izmaksas pašām, bet citām nav, pēdējām var tikt piešķirta priekšrocība, pat ja kontroles un aviodrošuma pasākumi netiek uzskatīti par saimniecisku darbību. Komisija norāda, ka AOC nav starp lidostām, uz kurām attiecas minētā likuma 27. punkta d) apakšpunkts, un uzskata, ka ieguldījumi saistībā ar gaisa satiksmes kontroli un aviodrošuma pasākumi nevar būt ar sabiedriskās kārtības jomu saistītas izmaksas. |
| --- | --- |

(180)

Saistībā ar gaisa satiksmes kontroli un aviodrošuma pasākumiem Luftverkehrsgesetz 27. punkta d) apakšpunkts nosaka, ka izmaksas saistībā ar Luftverkehrsgesetz 27. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem pasākumiem sedz valsts vairākām noteiktām lidostām. Lidostas ir tiesīgas saņemt izmaksu segšanu, jo tās ir “atzītas” lidostas saskaņā ar Luftverkehrsgesetz 27. punkta d) apakšpunktu, ja Federālā satiksmes ministrija ir atzinusi nepieciešamību veikt gaisa satiksmes kontroles pasākumus un aviodrošuma pasākumus drošības apvērumu dēļ un ar transporta politiku saistītu interešu vārdā (97). Ja kāda Vācijas lidosta nav “atzīta”, tā nav tiesīga saņemt izmaksu segšanu atbilstīgi Luftverkehrsgesetz 27. punkta d) apakšpunktam un tai principā jāsedz izmaksas pašai saistībā ar Luftverkehrsgesetz 27. punkta c) apakšpunktā norādītajiem pasākumiem. Šīs izmaksas ir iekļautas lidostas darbībā. Tā kā dažām lidostām jāsedz šīs izmaksas pašām, bet citām nav, pēdējām var tikt piešķirta priekšrocība, pat ja kontroles un aviodrošuma pasākumi netiek uzskatīti par saimniecisku darbību. Komisija norāda, ka AOC nav starp lidostām, uz kurām attiecas minētā likuma 27. punkta d) apakšpunkts, un uzskata, ka ieguldījumi saistībā ar gaisa satiksmes kontroli un aviodrošuma pasākumi nevar būt ar sabiedriskās kārtības jomu saistītas izmaksas.

Luftverkehrsgesetz

Luftverkehrsgesetz

Luftverkehrsgesetz

97

Luftverkehrsgesetz

Luftverkehrsgesetz

AOC

| (181) | Saistībā ar Luftsicherheitsgesetz 8. punktā minētajiem pasākumiem Vācija uzskata, ka visas izmaksas saistībā ar norādītajā punktā minētajiem pasākumiem var segt attiecīgās valsts iestādes. Tomēr Komisija norāda, ka atbilstīgi Luftsicherheitsgesetz 8. punkta 3. apakšpunktam var tikt atmaksātas tikai tādas izmaksas, kas ir saistītas ar Luftsicherheitsgesetz 5. punktā uzskaitīto darbību veikšanai nepieciešamo telpu un virsmu nodrošināšanu un uzturēšanu. Visas citas izmaksas jāsedz lidostas ekspluatantam. Tādējādi, ja valsts finansējums, kas piešķirts Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, mazina uzņēmuma izmaksas, kas tam jāsedz atbilstīgi Luftsicherheitsgesetz 8. punkta 3. punktam, šāds valsts finansējums netiek atbrīvots no sīkas pārbaudes, ko veic atbilstīgi ES valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

(181)

Saistībā ar Luftsicherheitsgesetz 8. punktā minētajiem pasākumiem Vācija uzskata, ka visas izmaksas saistībā ar norādītajā punktā minētajiem pasākumiem var segt attiecīgās valsts iestādes. Tomēr Komisija norāda, ka atbilstīgi Luftsicherheitsgesetz 8. punkta 3. apakšpunktam var tikt atmaksātas tikai tādas izmaksas, kas ir saistītas ar Luftsicherheitsgesetz 5. punktā uzskaitīto darbību veikšanai nepieciešamo telpu un virsmu nodrošināšanu un uzturēšanu. Visas citas izmaksas jāsedz lidostas ekspluatantam. Tādējādi, ja valsts finansējums, kas piešķirts Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, mazina uzņēmuma izmaksas, kas tam jāsedz atbilstīgi Luftsicherheitsgesetz 8. punkta 3. punktam, šāds valsts finansējums netiek atbrīvots no sīkas pārbaudes, ko veic atbilstīgi ES valsts atbalsta noteikumiem.

Luftsicherheitsgesetz

Luftsicherheitsgesetz

Luftsicherheitsgesetz

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Luftsicherheitsgesetz

| (182) | Secinājums par infrastruktūras ieguldījumiem un darbības izdevumiem, kas radušies laikā no 2000. gada līdz 2011. gadam: Komisija piekrīt, ka izdevumi, kas ir tieši saistīti ar ugunsdrošību, un meteoroloģisko pakalpojumu sniegšana ir ar sabiedriskās kārtības jomu saistītu darbību izdevumi, ja vien attiecīgie maksājumi ir stingri ierobežoti un nepārsniedz summu, kas ir nepieciešama šādu darbību veikšanai. Par ieguldījumiem un darbības izmaksām saistībā ar pasākumiem, kas veikti atbilstīgi Luftsicherheitsgesetz 8. punktam, Komisija uzskata, ka tikai tās izmaksas, par kurām lidostas ekspluatants ir tiesīgs saņemt atmaksu atbilstīgi Luftsicherheitsgesetz 8. punkta 3. apakšpunktam, atbilst ar sabiedriskās kārtības jomu saistītu darbību izmaksām. |
| --- | --- |

(182)

Secinājums par infrastruktūras ieguldījumiem un darbības izdevumiem, kas radušies laikā no 2000. gada līdz 2011. gadam: Komisija piekrīt, ka izdevumi, kas ir tieši saistīti ar ugunsdrošību, un meteoroloģisko pakalpojumu sniegšana ir ar sabiedriskās kārtības jomu saistītu darbību izdevumi, ja vien attiecīgie maksājumi ir stingri ierobežoti un nepārsniedz summu, kas ir nepieciešama šādu darbību veikšanai. Par ieguldījumiem un darbības izmaksām saistībā ar pasākumiem, kas veikti atbilstīgi Luftsicherheitsgesetz 8. punktam, Komisija uzskata, ka tikai tās izmaksas, par kurām lidostas ekspluatants ir tiesīgs saņemt atmaksu atbilstīgi Luftsicherheitsgesetz 8. punkta 3. apakšpunktam, atbilst ar sabiedriskās kārtības jomu saistītu darbību izmaksām.

Luftsicherheitsgesetz

Luftsicherheitsgesetz

| (183) | Par ieguldījumiem, kas ir saistīti ar gaisa satiksmes kontroli un aviodrošuma pasākumiem atbilstīgi Luftverkehrsgesetz 27. punkta c) apakšpunkta 2. punktam un, ņemot vērā to, ka AOC nav lidosta, uz kuru attiecas minētā likuma 27. punkta d) apakšpunkts, Komisija secina, ka ieguldījumi un darbības izmaksas, kas ir saistīti ar gaisa satiksmes kontroli un aviodrošuma pasākumiem, nevar atbilst ar sabiedriskās kārtības jomu saistītu darbību izmaksām. Ieguldījumi un darbības izmaksas, kas ir saistīti ar lidostas darbību drošumu, nav ar sabiedriskās kārtības jomu saistītu darbību izmaksas. Jo īpaši tas nozīmē, ka ieguldījumi skrejceļu modernizēšanai un pagarināšanai, kā arī kontrolgaismas uzstādīšana u. c. nav ar sabiedriskās kārtības jomu saistītas darbības. |
| --- | --- |

(183)

Par ieguldījumiem, kas ir saistīti ar gaisa satiksmes kontroli un aviodrošuma pasākumiem atbilstīgi Luftverkehrsgesetz 27. punkta c) apakšpunkta 2. punktam un, ņemot vērā to, ka AOC nav lidosta, uz kuru attiecas minētā likuma 27. punkta d) apakšpunkts, Komisija secina, ka ieguldījumi un darbības izmaksas, kas ir saistīti ar gaisa satiksmes kontroli un aviodrošuma pasākumiem, nevar atbilst ar sabiedriskās kārtības jomu saistītu darbību izmaksām. Ieguldījumi un darbības izmaksas, kas ir saistīti ar lidostas darbību drošumu, nav ar sabiedriskās kārtības jomu saistītu darbību izmaksas. Jo īpaši tas nozīmē, ka ieguldījumi skrejceļu modernizēšanai un pagarināšanai, kā arī kontrolgaismas uzstādīšana u. c. nav ar sabiedriskās kārtības jomu saistītas darbības.

Luftverkehrsgesetz

AOC

| (184) | Ikvienā gadījumā, neatkarīgi no tā, vai šādas izmaksas juridiski tiek traktētas kā saistītas ar sabiedriskās kārtības jomu vai netiek, ir skaidrs, ka tās jāsedz lidostas ekspluatantam atbilstīgi spēkā esošajam tiesiskajam regulējumam. Attiecīgi, ja valsts segtu šādas izmaksas, lidostas ekspluatantam mazinātos izmaksas, kas tam rastos parastās darbības laikā. |
| --- | --- |

(184)

Ikvienā gadījumā, neatkarīgi no tā, vai šādas izmaksas juridiski tiek traktētas kā saistītas ar sabiedriskās kārtības jomu vai netiek, ir skaidrs, ka tās jāsedz lidostas ekspluatantam atbilstīgi spēkā esošajam tiesiskajam regulējumam. Attiecīgi, ja valsts segtu šādas izmaksas, lidostas ekspluatantam mazinātos izmaksas, kas tam rastos parastās darbības laikā.

| (185) | Tādēļ Komisija uzskata, ka valsts finansējums, kas tika piešķirts Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH infrastruktūras ieguldījumu un darbības zaudējumu finansēšanai, mazina slogu lidostai segt saimnieciskās darbības izmaksas, izņemot ar sabiedriskās kārtības jomu saistītu darbību izmaksas, kā noteikts 182. un 183. apsvērumā. Attiecīgi Tīringenes federālās zemes finansējums, kas norādīts 7. tabulā un ir paredzēts, lai segtu tādas darbības kā gaisa satiksmes kontrole un lidostas kontroles pakalpojumi, nevar būt saistīts ar valsts uzdevumiem, kaut gan Vācija norāda pretēji. Līdzīgā kārtā daļa no infrastruktūras ieguldījumiem, kas norādīti 3. tabulā, nav saistīti ar sabiedriskās kārtības jomu, kaut gan Vācija norāda pretēji, un jo īpaši tas attiecas uz skrejceļu modernizēšanu un pagarināšanu. |
| --- | --- |

(185)

Tādēļ Komisija uzskata, ka valsts finansējums, kas tika piešķirts Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH infrastruktūras ieguldījumu un darbības zaudējumu finansēšanai, mazina slogu lidostai segt saimnieciskās darbības izmaksas, izņemot ar sabiedriskās kārtības jomu saistītu darbību izmaksas, kā noteikts 182. un 183. apsvērumā. Attiecīgi Tīringenes federālās zemes finansējums, kas norādīts 7. tabulā un ir paredzēts, lai segtu tādas darbības kā gaisa satiksmes kontrole un lidostas kontroles pakalpojumi, nevar būt saistīts ar valsts uzdevumiem, kaut gan Vācija norāda pretēji. Līdzīgā kārtā daļa no infrastruktūras ieguldījumiem, kas norādīti 3. tabulā, nav saistīti ar sabiedriskās kārtības jomu, kaut gan Vācija norāda pretēji, un jo īpaši tas attiecas uz skrejceļu modernizēšanu un pagarināšanu.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

8.1.1.   Pirmais pasākums. Infrastruktūras ieguldījumu finansēšana 2000.–2011. gadā

Pirmais pasākums. Infrastruktūras ieguldījumu finansēšana 2000.–2011. gadā

Valsts līdzekļi un attiecināmība uz valsti

Valsts līdzekļi un attiecināmība uz valsti

| (186) | Jēdziens “valsts atbalsts” attiecas uz ikvienu priekšrocību, ko piešķir valsts, izmantojot valsts līdzekļus, vai kāda starpniekstruktūra, kas rīkojas saskaņā ar tai piešķirtajām pilnvarām (98). Vietējo valdību līdzekļiem piemēro LESD 107. pantu par valsts līdzekļiem (99). |
| --- | --- |

(186)

Jēdziens “valsts atbalsts” attiecas uz ikvienu priekšrocību, ko piešķir valsts, izmantojot valsts līdzekļus, vai kāda starpniekstruktūra, kas rīkojas saskaņā ar tai piešķirtajām pilnvarām (98). Vietējo valdību līdzekļiem piemēro LESD 107. pantu par valsts līdzekļiem (99).

98

99

| (187) | Šajā lietā iemaksas Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH infrastruktūras ieguldījumiem tiek veiktas, izmantojot tādu valsts struktūru budžetu, kas ir vai nu publiskie akcionāri (100), Tīringenes federālā zeme, vai cita valsts struktūra, vai arī reģionālas un vietējas iestādes. Tādējādi finansējums ir saistīts ar valsts līdzekļiem un ir attiecināms uz valsti. |
| --- | --- |

(187)

Šajā lietā iemaksas Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH infrastruktūras ieguldījumiem tiek veiktas, izmantojot tādu valsts struktūru budžetu, kas ir vai nu publiskie akcionāri (100), Tīringenes federālā zeme, vai cita valsts struktūra, vai arī reģionālas un vietējas iestādes. Tādējādi finansējums ir saistīts ar valsts līdzekļiem un ir attiecināms uz valsti.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

100

Ekonomiska priekšrocība

Ekonomiska priekšrocība

| (188) | Lai pārliecinātos, vai uzņēmums guvis labumu, saņemot ekonomisku priekšrocību, kas veidojas, piešķirot tam līdzekļus ar preferenciāliem nosacījumiem, Komisija piemēro “tirgus ekonomikas ieguldītāja principa” kritēriju. Saskaņā ar šo principu līdzekļi, kurus valsts tieši vai netieši nodevusi uzņēmuma rīcībā apstākļos, kuri atbilst parastiem tirgus apstākļiem, netiek uzskatīti par valsts atbalstu (101). |
| --- | --- |

(188)

Lai pārliecinātos, vai uzņēmums guvis labumu, saņemot ekonomisku priekšrocību, kas veidojas, piešķirot tam līdzekļus ar preferenciāliem nosacījumiem, Komisija piemēro “tirgus ekonomikas ieguldītāja principa” kritēriju. Saskaņā ar šo principu līdzekļi, kurus valsts tieši vai netieši nodevusi uzņēmuma rīcībā apstākļos, kuri atbilst parastiem tirgus apstākļiem, netiek uzskatīti par valsts atbalstu (101).

101

| (189) | Šajā gadījumā Komisijai jāizvērtē, vai tas, ka Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH tika piešķirta valsts subsīdija, nozīmē ekonomisku priekšrocību, kādu saņēmējuzņēmums nebūtu ieguvis parastos tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

(189)

Šajā gadījumā Komisijai jāizvērtē, vai tas, ka Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH tika piešķirta valsts subsīdija, nozīmē ekonomisku priekšrocību, kādu saņēmējuzņēmums nebūtu ieguvis parastos tirgus apstākļos.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (190) | Saistībā ar attiecīgo pasākumu valsts iemaksa tika piešķirta Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH bez maksas, procentiem vai pienākuma atmaksāt (102). Tādējādi, veicot iemaksas infrastruktūras ieguldījumiem, Vācijas valsts iestādes mazināja uzņēmuma slogu pilnībā pašam finansēt infrastruktūru, izmantojot vai nu bankas aizdevumu, vai arī pašu kapitāla naudas līdzekļus. Tādējādi šie ieguldījumi piešķir lidostai ekonomisku priekšrocību. |
| --- | --- |

(190)

Saistībā ar attiecīgo pasākumu valsts iemaksa tika piešķirta Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH bez maksas, procentiem vai pienākuma atmaksāt (102). Tādējādi, veicot iemaksas infrastruktūras ieguldījumiem, Vācijas valsts iestādes mazināja uzņēmuma slogu pilnībā pašam finansēt infrastruktūru, izmantojot vai nu bankas aizdevumu, vai arī pašu kapitāla naudas līdzekļus. Tādējādi šie ieguldījumi piešķir lidostai ekonomisku priekšrocību.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

102

Selektivitāte

Selektivitāte

| (191) | Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu, lai pasākums būtu valsts atbalsts, tam jādod priekšroka “konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai”. Komisija norāda, ka ieguldījumi infrastruktūras ieguldījumos tika maksāti tikai Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Tādējādi šie ieguldījumi ir selektīvi pasākumi LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(191)

Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu, lai pasākums būtu valsts atbalsts, tam jādod priekšroka “konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai”. Komisija norāda, ka ieguldījumi infrastruktūras ieguldījumos tika maksāti tikai Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Tādējādi šie ieguldījumi ir selektīvi pasākumi LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Konkurences kropļošana un ietekme uz tirdzniecību

Konkurences kropļošana un ietekme uz tirdzniecību

| (192) | Ja dalībvalsts piešķirts atbalsts stiprina uzņēmuma stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē iekšējā tirgū, jāuzskata, ka pēdējo uzņēmumu atbalsts ir ietekmējis. Atbilstīgi iedibinātajai judikatūrai (103), lai pasākums kropļotu konkurenci, pietiek, ka atbalsta saņēmējs konkurē ar citiem uzņēmumiem tirgos, kas ir atvērti konkurencei. |
| --- | --- |

(192)

Ja dalībvalsts piešķirts atbalsts stiprina uzņēmuma stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē iekšējā tirgū, jāuzskata, ka pēdējo uzņēmumu atbalsts ir ietekmējis. Atbilstīgi iedibinātajai judikatūrai (103), lai pasākums kropļotu konkurenci, pietiek, ka atbalsta saņēmējs konkurē ar citiem uzņēmumiem tirgos, kas ir atvērti konkurencei.

103

| (193) | Kā norādīts iepriekš, lidostas darbība ir saimnieciska darbība un konkurence notiek starp lidostām pasažieru un aviokompāniju piesaistīšanai. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH konkurē ar citiem uzņēmumiem tirgū, kas ir atvērts konkurencei. Saņemtā ekonomiskā priekšrocība stiprina tā stāvokli salīdzinājumā ar konkurentiem Eiropas tirgū lidostas pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

(193)

Kā norādīts iepriekš, lidostas darbība ir saimnieciska darbība un konkurence notiek starp lidostām pasažieru un aviokompāniju piesaistīšanai. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH konkurē ar citiem uzņēmumiem tirgū, kas ir atvērts konkurencei. Saņemtā ekonomiskā priekšrocība stiprina tā stāvokli salīdzinājumā ar konkurentiem Eiropas tirgū lidostas pakalpojumu sniedzējiem.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (194) | Tādējādi valsts finansējums, kam tiek veikta pārbaude, kropļo vai draud kropļot konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(194)

Tādējādi valsts finansējums, kam tiek veikta pārbaude, kropļo vai draud kropļot konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

Secinājums

Secinājums

| (195) | Iepriekš minēto iemeslu dēļ Komisija secina, ka iemaksas, ko Vācijas reģionālās un vietējās valdības iestādes veikušas AOC infrastruktūras ieguldījumiem laikā pēc 2000. gada 12. decembra, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(195)

Iepriekš minēto iemeslu dēļ Komisija secina, ka iemaksas, ko Vācijas reģionālās un vietējās valdības iestādes veikušas AOC infrastruktūras ieguldījumiem laikā pēc 2000. gada 12. decembra, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

AOC

8.1.2.   
  Otrais pasākums. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH darbības zaudējumu finansēšana laikā no 2000. gada līdz 2011. gadam

Otrais pasākums.

darbības zaudējumu finansēšana laikā no 2000. gada līdz 2011. gadam

Valsts līdzekļi un attiecināmība uz valsti

Valsts līdzekļi un attiecināmība uz valsti

| (196) | Jēdziens “valsts atbalsts” attiecas uz ikvienu priekšrocību, ko piešķir valsts, izmantojot valsts līdzekļus, vai kāda starpniekstruktūra, kas rīkojas saskaņā ar tai piešķirtajām pilnvarām (104). Vietējo valdību līdzekļiem piemēro LESD 107. pantu par valsts līdzekļiem (105). |
| --- | --- |

(196)

Jēdziens “valsts atbalsts” attiecas uz ikvienu priekšrocību, ko piešķir valsts, izmantojot valsts līdzekļus, vai kāda starpniekstruktūra, kas rīkojas saskaņā ar tai piešķirtajām pilnvarām (104). Vietējo valdību līdzekļiem piemēro LESD 107. pantu par valsts līdzekļiem (105).

104

105

| (197) | Šajā lietā iemaksas Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH darbības zaudējumu segšanai tiek veiktas, izmantojot tādu valsts struktūru budžetu, kas ir vai nu publiskie akcionāri (106), Tīringenes federālā zeme, vai cita valsts struktūra, vai arī reģionālas un vietējas iestādes. Tādējādi finansējums ir saistīts ar valsts līdzekļiem un ir attiecināms uz valsti. |
| --- | --- |

(197)

Šajā lietā iemaksas Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH darbības zaudējumu segšanai tiek veiktas, izmantojot tādu valsts struktūru budžetu, kas ir vai nu publiskie akcionāri (106), Tīringenes federālā zeme, vai cita valsts struktūra, vai arī reģionālas un vietējas iestādes. Tādējādi finansējums ir saistīts ar valsts līdzekļiem un ir attiecināms uz valsti.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

106

Ekonomiska priekšrocība

Ekonomiska priekšrocība

| (198) | LESD 107. panta 1. punkta nozīmē priekšrocība ir jebkāda veida ekonomisks labums, kuru uzņēmums nebūtu saņēmis parastos tirgus apstākļos, t. i., bez valsts iejaukšanās (107). Ir svarīga tikai pasākuma ietekme uz uzņēmumu, nevis valsts iejaukšanās iemesls vai nolūks (108). Priekšrocība pastāv ikreiz, kad valsts iejaukšanās rezultātā uzņēmuma stāvoklis uzlabojas. |
| --- | --- |

(198)

LESD 107. panta 1. punkta nozīmē priekšrocība ir jebkāda veida ekonomisks labums, kuru uzņēmums nebūtu saņēmis parastos tirgus apstākļos, t. i., bez valsts iejaukšanās (107). Ir svarīga tikai pasākuma ietekme uz uzņēmumu, nevis valsts iejaukšanās iemesls vai nolūks (108). Priekšrocība pastāv ikreiz, kad valsts iejaukšanās rezultātā uzņēmuma stāvoklis uzlabojas.

107

108

| (199) | Komisija arī atgādina, ka “kapitāls, ko valsts tieši vai netieši nodevusi uzņēmuma rīcībā apstākļos, kas atbilst parastiem tirgus apstākļiem, nav uzskatāms par valsts atbalstu” (109). Lai šajā lietā noteiktu, vai valsts finansējums Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH piešķīris uzņēmumam priekšrocību, kuru tas nebūtu saņēmis parastos tirgus apstākļos, Komisijai bija jāsalīdzina valsts iestāžu rīcība, iepludinot kapitālu, un tāda tirgus ekonomikas dalībnieka rīcība, kurš ilgtermiņā ņem vērā rentabilitātes apsvērumus (110). |
| --- | --- |

(199)

Komisija arī atgādina, ka “kapitāls, ko valsts tieši vai netieši nodevusi uzņēmuma rīcībā apstākļos, kas atbilst parastiem tirgus apstākļiem, nav uzskatāms par valsts atbalstu” (109). Lai šajā lietā noteiktu, vai valsts finansējums Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH piešķīris uzņēmumam priekšrocību, kuru tas nebūtu saņēmis parastos tirgus apstākļos, Komisijai bija jāsalīdzina valsts iestāžu rīcība, iepludinot kapitālu, un tāda tirgus ekonomikas dalībnieka rīcība, kurš ilgtermiņā ņem vērā rentabilitātes apsvērumus (110).

109

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

110

| (200) | Vācija norāda, ka ietekme, kādu rada attiecīgā valsts iemaksa, būtu nosakāma, ņemot vērā kopējās ekonomiskās priekšrocības, ko ir guvis reģions, un tādēļ Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH galvenajam akcionāram, kas ir Altenburgas federālās zemes apriņķis, bija jārīkojas kā privātam ieguldītājam parastos tirgus apstākļos. Vācija norāda, ka Altenburgas federālās zemes apriņķa ieguvumi bija lielāki nekā veiktās iemaksas, ņemot vērā labumu reģionam. Vācija arī atzīst, ka akcionāru iemaksu varētu traktēt kā “zaudētas subsīdijas” (111) lidostai. Tomēr iespējamo labumu reģionam nevar ņemt vērā, novērtējot tirgus ekonomikas ieguldītāja principu. Novērtējumā nedrīkst ņemt vērā pozitīvo ietekmi uz tā reģiona ekonomiku, kurā atrodas lidosta, jo Tiesa ir skaidri noteikusi, ka būtisks jautājums tirgus ekonomikas dalībnieka principa piemērošanai ir tas, vai “līdzīgos apstākļos privāts akcionārs, ņemot vērā iespējamību gūt atdevi un neņemot vērā nekādus sociālus, reģionālus, politikas un nozaru apsvērumus, būtu parakstījis attiecīgo kapitālu” (112). |
| --- | --- |

(200)

Vācija norāda, ka ietekme, kādu rada attiecīgā valsts iemaksa, būtu nosakāma, ņemot vērā kopējās ekonomiskās priekšrocības, ko ir guvis reģions, un tādēļ Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH galvenajam akcionāram, kas ir Altenburgas federālās zemes apriņķis, bija jārīkojas kā privātam ieguldītājam parastos tirgus apstākļos. Vācija norāda, ka Altenburgas federālās zemes apriņķa ieguvumi bija lielāki nekā veiktās iemaksas, ņemot vērā labumu reģionam. Vācija arī atzīst, ka akcionāru iemaksu varētu traktēt kā “zaudētas subsīdijas” (111) lidostai. Tomēr iespējamo labumu reģionam nevar ņemt vērā, novērtējot tirgus ekonomikas ieguldītāja principu. Novērtējumā nedrīkst ņemt vērā pozitīvo ietekmi uz tā reģiona ekonomiku, kurā atrodas lidosta, jo Tiesa ir skaidri noteikusi, ka būtisks jautājums tirgus ekonomikas dalībnieka principa piemērošanai ir tas, vai “līdzīgos apstākļos privāts akcionārs, ņemot vērā iespējamību gūt atdevi un neņemot vērā nekādus sociālus, reģionālus, politikas un nozaru apsvērumus, būtu parakstījis attiecīgo kapitālu” (112).

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

111

112

| (201) | Šajā lietā valsts finansējums tika piešķirts Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH bez maksas, procentiem vai pienākuma atmaksāt. Valsts struktūras nodrošināja lidostas ekspluatantam finansējumu, neprasot neko pretim, tādējādi mazinot tā nepieciešamību nodrošināt finansējumu pašam, izmantojot vai nu bankas aizdevumu, vai arī pašu kapitāla naudas līdzekļus. |
| --- | --- |

(201)

Šajā lietā valsts finansējums tika piešķirts Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH bez maksas, procentiem vai pienākuma atmaksāt. Valsts struktūras nodrošināja lidostas ekspluatantam finansējumu, neprasot neko pretim, tādējādi mazinot tā nepieciešamību nodrošināt finansējumu pašam, izmantojot vai nu bankas aizdevumu, vai arī pašu kapitāla naudas līdzekļus.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (202) | Kapitāls, ko akcionāri ik gadu iepludināja Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, tika izmantots gada zaudējumu segšanai. Tieši tādēļ ik gadu iepludinātais kapitāls kalpoja tam, lai segtu daļu no lidostas parastajiem darbības izdevumiem, tādējādi mazinot uzņēmuma ekonomisko slogu, kāds tam veidotos parastos apstākļos. Vācija nav paskaidrojusi, kāpēc tirgus ekonomikas dalībniekam būtu jāturpina iepludināt kapitālu uzņēmumā, kas pastāvīgi rada zaudējumus, neko neprasot pretim. |
| --- | --- |

(202)

Kapitāls, ko akcionāri ik gadu iepludināja Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, tika izmantots gada zaudējumu segšanai. Tieši tādēļ ik gadu iepludinātais kapitāls kalpoja tam, lai segtu daļu no lidostas parastajiem darbības izdevumiem, tādējādi mazinot uzņēmuma ekonomisko slogu, kāds tam veidotos parastos apstākļos. Vācija nav paskaidrojusi, kāpēc tirgus ekonomikas dalībniekam būtu jāturpina iepludināt kapitālu uzņēmumā, kas pastāvīgi rada zaudējumus, neko neprasot pretim.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (203) | Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija uzskata, ka tirgus ekonomikas dalībnieks nebūtu pieņēmis lēmumu segt Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH zaudējumus, kas palielinājās ik gadu. Tādēļ Vācijas reģionālo iestāžu un valsts struktūru iemaksas darbības zaudējumu segšanai mazināja Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH slogu pašam segt savus darbības zaudējumus un piešķīra Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ekonomisku priekšrocību, kādu tas nebūtu saņēmis parastos tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

(203)

Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija uzskata, ka tirgus ekonomikas dalībnieks nebūtu pieņēmis lēmumu segt Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH zaudējumus, kas palielinājās ik gadu. Tādēļ Vācijas reģionālo iestāžu un valsts struktūru iemaksas darbības zaudējumu segšanai mazināja Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH slogu pašam segt savus darbības zaudējumus un piešķīra Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ekonomisku priekšrocību, kādu tas nebūtu saņēmis parastos tirgus apstākļos.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Selektivitāte

Selektivitāte

| (204) | Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu, lai pasākums būtu valsts atbalsts, tam jādod priekšroka “konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai”. Komisija norāda, ka ieguldījumi, sedzot darbības zaudējumus, tika piešķirti tikai Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Tādēļ šie ieguldījumi ir selektīvi pasākumi LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(204)

Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu, lai pasākums būtu valsts atbalsts, tam jādod priekšroka “konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai”. Komisija norāda, ka ieguldījumi, sedzot darbības zaudējumus, tika piešķirti tikai Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Tādēļ šie ieguldījumi ir selektīvi pasākumi LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Konkurences kropļošana un ietekme uz tirdzniecību

Konkurences kropļošana un ietekme uz tirdzniecību

| (205) | Ja dalībvalsts piešķirts atbalsts stiprina uzņēmuma stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē iekšējā tirgū, jāuzskata, ka pēdējo uzņēmumu atbalsts ir ietekmējis. Atbilstīgi iedibinātajai judikatūrai (113), lai pasākums kropļotu konkurenci, pietiek, ka atbalsta saņēmējs konkurē ar citiem uzņēmumiem tirgos, kas ir atvērti konkurencei. |
| --- | --- |

(205)

Ja dalībvalsts piešķirts atbalsts stiprina uzņēmuma stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē iekšējā tirgū, jāuzskata, ka pēdējo uzņēmumu atbalsts ir ietekmējis. Atbilstīgi iedibinātajai judikatūrai (113), lai pasākums kropļotu konkurenci, pietiek, ka atbalsta saņēmējs konkurē ar citiem uzņēmumiem tirgos, kas ir atvērti konkurencei.

113

| (206) | Kā norādīts iepriekš, lidostas darbība ir saimnieciska darbība un konkurence notiek starp lidostām pasažieru un aviokompāniju piesaistīšanai. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH konkurē ar citiem uzņēmumiem tirgū, kas ir atvērts konkurencei. Saņemtā ekonomiskā priekšrocība stiprina tā stāvokli salīdzinājumā ar konkurentiem Eiropas tirgū lidostas pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

(206)

Kā norādīts iepriekš, lidostas darbība ir saimnieciska darbība un konkurence notiek starp lidostām pasažieru un aviokompāniju piesaistīšanai. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH konkurē ar citiem uzņēmumiem tirgū, kas ir atvērts konkurencei. Saņemtā ekonomiskā priekšrocība stiprina tā stāvokli salīdzinājumā ar konkurentiem Eiropas tirgū lidostas pakalpojumu sniedzējiem.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (207) | Tādējādi valsts finansējums, kam tiek veikta pārbaude, kropļo vai draud kropļot konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(207)

Tādējādi valsts finansējums, kam tiek veikta pārbaude, kropļo vai draud kropļot konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

Secinājums

Secinājums

| (208) | Iepriekš minēto iemeslu dēļ Komisija secina, ka iemaksas, ko veikušas Vācijas reģionālās iestādes un valsts struktūras, sedzot Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH darbības zaudējumus laikā pēc 2000. gada 12. decembra, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(208)

Iepriekš minēto iemeslu dēļ Komisija secina, ka iemaksas, ko veikušas Vācijas reģionālās iestādes un valsts struktūras, sedzot Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH darbības zaudējumus laikā pēc 2000. gada 12. decembra, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

8.1.3.   
  Trešais pasākums. Lidostas maksa un maksājumi Ryanair saskaņā ar lidostas pakalpojumu līgumu un tirdzniecības līgumiem

Trešais pasākums. Lidostas maksa un maksājumi

saskaņā ar lidostas pakalpojumu līgumu un tirdzniecības līgumiem

| (209) | Komisija no analīzes izslēdz pēdējo tirdzniecības līgumu jeb papildlīgumu, kas parakstīts ar AMS2010. gada 21. septembrī, jo tam finansējumu piešķīra privāti reģionāli uzņēmumi, kas bija apņēmušies saglabāt Ryanair darbības lidostā (114). |
| --- | --- |

(209)

Komisija no analīzes izslēdz pēdējo tirdzniecības līgumu jeb papildlīgumu, kas parakstīts ar AMS2010. gada 21. septembrī, jo tam finansējumu piešķīra privāti reģionāli uzņēmumi, kas bija apņēmušies saglabāt Ryanair darbības lidostā (114).

AMS

Ryanair

114

Jēdzieni “uzņēmums” un “saimnieciskā darbība”

Jēdzieni “uzņēmums” un “saimnieciskā darbība”

| (210) | Atbilstīgi LESD 107. panta 1. punktam valsts atbalsta noteikumus piemēro tikai tad, ja saņēmējs ir “uzņēmums”. ES Tiesa ir konsekventi definējusi, ka uzņēmums ir jebkura vienība, kas veic saimniecisku darbību, neatkarīgi no šādas vienības juridiskā statusa un finansēšanas veida (115). Jebkura darbība, kas ietver preču un pakalpojumu piedāvājumu attiecīgajā tirgū, ir saimnieciskā darbība (116). |
| --- | --- |

(210)

Atbilstīgi LESD 107. panta 1. punktam valsts atbalsta noteikumus piemēro tikai tad, ja saņēmējs ir “uzņēmums”. ES Tiesa ir konsekventi definējusi, ka uzņēmums ir jebkura vienība, kas veic saimniecisku darbību, neatkarīgi no šādas vienības juridiskā statusa un finansēšanas veida (115). Jebkura darbība, kas ietver preču un pakalpojumu piedāvājumu attiecīgajā tirgū, ir saimnieciskā darbība (116).

115

116

| (211) | Ryanair piedāvā regulārus pasažieru aviopārvadājumu pakalpojumus tirgū. Aviokompānija nepārprotami veic saimniecisko darbību. |
| --- | --- |

(211)

Ryanair piedāvā regulārus pasažieru aviopārvadājumu pakalpojumus tirgū. Aviokompānija nepārprotami veic saimniecisko darbību.

Ryanair

| (212) | AMS ir Ryanair pilnībā piederošs meitasuzņēmums. Attiecīgi var pieņemt, ka Ryanair ir īstenojusi izšķirīgu ietekmi saistībā ar AMS rīcību. Turklāt 2008. un 2010. gadā noslēgtos tirdzniecības līgumus AMS vārdā parakstīja toreizējais AMS direktors un attiecīgi Ryanair direktors Edijs Vilsons (Eddie Wilson) (117). Attiecīgā tirdzniecības līguma preambulā norādīts, ka “AMS ir īpaša licence piedāvāt tirdzniecības pakalpojumus ceļojumu vietnē www.ryanair.com, kas ir Īrijas zemo cenu aviokompānijas Ryanair vietne”. Tātad valsts atbalsta noteikumu piemērošanas nolūkā AMS un Ryanair tiek uzskatīti par vienu uzņēmumu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(212)

AMS ir Ryanair pilnībā piederošs meitasuzņēmums. Attiecīgi var pieņemt, ka Ryanair ir īstenojusi izšķirīgu ietekmi saistībā ar AMS rīcību. Turklāt 2008. un 2010. gadā noslēgtos tirdzniecības līgumus AMS vārdā parakstīja toreizējais AMS direktors un attiecīgi Ryanair direktors Edijs Vilsons (Eddie Wilson) (117). Attiecīgā tirdzniecības līguma preambulā norādīts, ka “AMS ir īpaša licence piedāvāt tirdzniecības pakalpojumus ceļojumu vietnē www.ryanair.com, kas ir Īrijas zemo cenu aviokompānijas Ryanair vietne”. Tātad valsts atbalsta noteikumu piemērošanas nolūkā AMS un Ryanair tiek uzskatīti par vienu uzņēmumu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

AMS

Ryanair

Ryanair

AMS

AMS

AMS

Ryanair

Eddie Wilson

117

AMS

Ryanair

AMS

Ryanair

Valsts līdzekļi

Valsts līdzekļi

| (213) | Jēdziens “valsts atbalsts” attiecas uz ikvienu priekšrocību, ko piešķir valsts, izmantojot valsts līdzekļus, vai kāda starpniekstruktūra, kas rīkojas saskaņā ar tai piešķirtajām pilnvarām (118). Vietējo valdību līdzekļiem piemēro LESD 107. pantu par valsts līdzekļiem (119). |
| --- | --- |

(213)

Jēdziens “valsts atbalsts” attiecas uz ikvienu priekšrocību, ko piešķir valsts, izmantojot valsts līdzekļus, vai kāda starpniekstruktūra, kas rīkojas saskaņā ar tai piešķirtajām pilnvarām (118). Vietējo valdību līdzekļiem piemēro LESD 107. pantu par valsts līdzekļiem (119).

118

119

| (214) | Šajā lietā visos būtiskajos laikposmos valsts ir netieši vai tieši kontrolējusi attiecīgos līdzekļus. Kopš brīža, kad Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH sāka darījumus ar Ryanair, uzņēmuma kontrolpakete piederēja publiskiem akcionāriem. Patlaban tas pilnībā pieder publiskiem akcionāriem: visi akcionāri ir vai nu valsts iestādes, vai arī pilnībā pieder valstij, un uzņēmuma paša turējumā ir 32 % akciju. |
| --- | --- |

(214)

Šajā lietā visos būtiskajos laikposmos valsts ir netieši vai tieši kontrolējusi attiecīgos līdzekļus. Kopš brīža, kad Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH sāka darījumus ar Ryanair, uzņēmuma kontrolpakete piederēja publiskiem akcionāriem. Patlaban tas pilnībā pieder publiskiem akcionāriem: visi akcionāri ir vai nu valsts iestādes, vai arī pilnībā pieder valstij, un uzņēmuma paša turējumā ir 32 % akciju.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

| (215) | Tādēļ Komisija uzskata, ka visi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH līdzekļi uzskatāmi par valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(215)

Tādēļ Komisija uzskata, ka visi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH līdzekļi uzskatāmi par valsts līdzekļiem.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Attiecināmība uz valsti

Attiecināmība uz valsti

| (216) | Saskaņā ar Tiesas lēmumu, pat ja valsts var kontrolēt valsts uzņēmumu un izšķirīgi ietekmēt tā darbības, nevar automātiski pieņemt, ka kādā konkrētā gadījumā kontrole tiek faktiski īstenota. Valsts uzņēmums var rīkoties vairāk vai mazāk pastāvīgi, atkarībā no tā, kādā mērā valsts tam piešķīrusi autonomiju. Tādēļ fakts, ka valsts uzņēmumu kontrolē valsts, nav pietiekams, lai uzskatītu, ka pasākumi, ko veic šāds uzņēmums, piemēram, līgums, kas tika noslēgts 2003. gada 3. martā starp Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH un Ryanair un tam sekojošie tirdzniecības līgumi, ir attiecināmi uz valsti (120). |
| --- | --- |

(216)

Saskaņā ar Tiesas lēmumu, pat ja valsts var kontrolēt valsts uzņēmumu un izšķirīgi ietekmēt tā darbības, nevar automātiski pieņemt, ka kādā konkrētā gadījumā kontrole tiek faktiski īstenota. Valsts uzņēmums var rīkoties vairāk vai mazāk pastāvīgi, atkarībā no tā, kādā mērā valsts tam piešķīrusi autonomiju. Tādēļ fakts, ka valsts uzņēmumu kontrolē valsts, nav pietiekams, lai uzskatītu, ka pasākumi, ko veic šāds uzņēmums, piemēram, līgums, kas tika noslēgts 2003. gada 3. martā starp Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH un Ryanair un tam sekojošie tirdzniecības līgumi, ir attiecināmi uz valsti (120).

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

120

| (217) | Tiesa norādījusi, ka par attiecināmību liecina, piemēram, šādi rādītāji (121):






  a) | fakts, ka attiecīgais uzņēmums nevar pieņemt apstrīdētu lēmumu, neņemot vērā valsts iestāžu prasības; |
| --- | --- | --- |

(217)

Tiesa norādījusi, ka par attiecināmību liecina, piemēram, šādi rādītāji (121):

121

a)

fakts, ka attiecīgais uzņēmums nevar pieņemt apstrīdētu lēmumu, neņemot vērā valsts iestāžu prasības;

| b) | fakts, ka uzņēmumam jāņem vērā valsts iestāžu izdotās direktīvas; |
| --- | --- |

b)

fakts, ka uzņēmumam jāņem vērā valsts iestāžu izdotās direktīvas;

| c) | valsts uzņēmuma integrācija valsts pārvaldes struktūrās; |
| --- | --- |

c)

valsts uzņēmuma integrācija valsts pārvaldes struktūrās;

| d) | valsts uzņēmuma darbību būtība un šādu darbību veikšana tirgū, parastos apstākļos konkurējot ar privātiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

d)

valsts uzņēmuma darbību būtība un šādu darbību veikšana tirgū, parastos apstākļos konkurējot ar privātiem uzņēmumiem;

| e) | uzņēmuma juridiskais statuss; |
| --- | --- |

e)

uzņēmuma juridiskais statuss;

| f) | kādā mērā valsts iestādes uzrauga uzņēmuma vadību; |
| --- | --- |

f)

kādā mērā valsts iestādes uzrauga uzņēmuma vadību;

| g) | ikviens cits rādītājs, kas liecina, ka konkrētajā gadījumā notikusi valsts iestāžu iesaistīšanās pasākuma pieņemšanā vai iespējamā neiesaistīšanās, ņemot vērā arī pasākuma virzienu, saturu vai nosacījumus, kādus pasākums sevī ietver. |
| --- | --- |

g)

ikviens cits rādītājs, kas liecina, ka konkrētajā gadījumā notikusi valsts iestāžu iesaistīšanās pasākuma pieņemšanā vai iespējamā neiesaistīšanās, ņemot vērā arī pasākuma virzienu, saturu vai nosacījumus, kādus pasākums sevī ietver.

| (218) | Vācija norāda, ka Tīringenes federālās zemes Būvniecības un satiksmes ministrijai nebija tiesību ietekmēt līgumu noslēgšanu ar Ryanair/AMS. Vācija apgalvo, ka attiecīgā ministrija un Tīringenes federālās zemes valdība bija iesaistītas tikai lēmumu pieņemšanas procesā par infrastruktūras ieguldījumiem lidostā. Vācija noraida Komisijas iebildumus par to, ka Tīringenes federālās zemes Būvniecības un satiksmes ministrijai bijusi uzrauga loma, tādēļ attiecīgais pasākums tiek attiecināts uz valsti. |
| --- | --- |

(218)

Vācija norāda, ka Tīringenes federālās zemes Būvniecības un satiksmes ministrijai nebija tiesību ietekmēt līgumu noslēgšanu ar Ryanair/AMS. Vācija apgalvo, ka attiecīgā ministrija un Tīringenes federālās zemes valdība bija iesaistītas tikai lēmumu pieņemšanas procesā par infrastruktūras ieguldījumiem lidostā. Vācija noraida Komisijas iebildumus par to, ka Tīringenes federālās zemes Būvniecības un satiksmes ministrijai bijusi uzrauga loma, tādēļ attiecīgais pasākums tiek attiecināts uz valsti.

Ryanair

AMS

| (219) | Vācija arī noraida Komisijas apgalvojumu par to, ka, nosakot lidostas nodevu, saskaņā ar Vācijas aviācijas likuma LuftVZO 43. punkta a) apakšpunktu vispirms jāsaņem uzraudzības iestādes piekrišana un tikai tad nodeva var stāties spēkā. Vācija norāda, ka pat tad, ja uzraudzības iestāde nav sniegusi piekrišanu, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH varēja pieņemt lēmumu par lidostas nodevas noteikšanu, jo uzraudzības iestādei ir tikai jāpārbauda, vai nodeva nepārsniedz noteiktu līmeni. |
| --- | --- |

(219)

Vācija arī noraida Komisijas apgalvojumu par to, ka, nosakot lidostas nodevu, saskaņā ar Vācijas aviācijas likuma LuftVZO 43. punkta a) apakšpunktu vispirms jāsaņem uzraudzības iestādes piekrišana un tikai tad nodeva var stāties spēkā. Vācija norāda, ka pat tad, ja uzraudzības iestāde nav sniegusi piekrišanu, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH varēja pieņemt lēmumu par lidostas nodevas noteikšanu, jo uzraudzības iestādei ir tikai jāpārbauda, vai nodeva nepārsniedz noteiktu līmeni.

LuftVZO

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (220) | Žēras (Gers) Rūpniecības palāta, kas ir valsts struktūra, 2010. gada augustā sāka kampaņu, atbalstot AOC zemo izmaksu koncepcijas turpināšanu, un mudināja Tīringenes federālās zemes valdību veikt sarunas ar Ryanair par galamērķiem un tirdzniecības pasākumiem (122). Vācija apgalvo, ka šis iebildums pamato tirgus ekonomikas ieguldītāja analīzi, saskaņā ar kuru Ryanair maršrutu uzturēšana un atbalstīšana bija ekonomiski pamatota. |
| --- | --- |

(220)

Žēras (Gers) Rūpniecības palāta, kas ir valsts struktūra, 2010. gada augustā sāka kampaņu, atbalstot AOC zemo izmaksu koncepcijas turpināšanu, un mudināja Tīringenes federālās zemes valdību veikt sarunas ar Ryanair par galamērķiem un tirdzniecības pasākumiem (122). Vācija apgalvo, ka šis iebildums pamato tirgus ekonomikas ieguldītāja analīzi, saskaņā ar kuru Ryanair maršrutu uzturēšana un atbalstīšana bija ekonomiski pamatota.

Gers

AOC

Ryanair

122

Ryanair

| (221) | Tomēr Komisija uzskata, ka Tīringenes federālās zemes kompetentās ministrijas bija iesaistītas līgumu slēgšanā ar Ryanair. Pirms Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH noslēdza līgumu par lidostas pakalpojumiem ar Ryanair, Tīringenes federālās zemes kompetentās ministrijas acīmredzot piedalījās sarunās. Informācija presē liecina, ka sarunas ieilgušas, jo Tīringenes federālās zemes ministrijas mēģinājušas nepieļaut darījumu (123). Tajā pašā laikā Tīringenes federālās zemes ekonomikas ministrs Šusters (Schuster) apgalvoja, ka federālā zeme var apstiprināt nepieciešamos pasākumus. Viņš teicis: (citāts) ja Ryanair ir nepieciešams garāks skrejceļš, pagarinājums tiks nodrošināts. Rakstā arī paskaidrots, ka līdz ar Ryanair reisu sākšanos no AOC varētu samazināties pasažieru skaits Drēzdenes un Leipcigas-Halles lidostās (124). |
| --- | --- |

(221)

Tomēr Komisija uzskata, ka Tīringenes federālās zemes kompetentās ministrijas bija iesaistītas līgumu slēgšanā ar Ryanair. Pirms Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH noslēdza līgumu par lidostas pakalpojumiem ar Ryanair, Tīringenes federālās zemes kompetentās ministrijas acīmredzot piedalījās sarunās. Informācija presē liecina, ka sarunas ieilgušas, jo Tīringenes federālās zemes ministrijas mēģinājušas nepieļaut darījumu (123). Tajā pašā laikā Tīringenes federālās zemes ekonomikas ministrs Šusters (Schuster) apgalvoja, ka federālā zeme var apstiprināt nepieciešamos pasākumus. Viņš teicis: (citāts) ja Ryanair ir nepieciešams garāks skrejceļš, pagarinājums tiks nodrošināts. Rakstā arī paskaidrots, ka līdz ar Ryanair reisu sākšanos no AOC varētu samazināties pasažieru skaits Drēzdenes un Leipcigas-Halles lidostās (124).

Ryanair

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

123

Schuster

Ryanair

Ryanair

AOC

124

| (222) | Tīringenes federālās zemes Celtniecības un satiksmes ministrija ir Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH uzraudzības iestāde. Turklāt atbilstīgi Vācijas aviācijas likuma LuftVZO 43. punktam, nosakot lidostas nodevu, vispirms jāsaņem uzraudzības iestādes piekrišana un tikai tad nodeva var stāties spēkā. Turklāt AOC2006. gada 18. septembra cenrādī ir vieta Celtniecības un satiksmes ministrijas pārstāvja parakstam. |
| --- | --- |

(222)

Tīringenes federālās zemes Celtniecības un satiksmes ministrija ir Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH uzraudzības iestāde. Turklāt atbilstīgi Vācijas aviācijas likuma LuftVZO 43. punktam, nosakot lidostas nodevu, vispirms jāsaņem uzraudzības iestādes piekrišana un tikai tad nodeva var stāties spēkā. Turklāt AOC2006. gada 18. septembra cenrādī ir vieta Celtniecības un satiksmes ministrijas pārstāvja parakstam.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

LuftVZO

AOC

| (223) | Ministriju iesaistīšana politikas līmenī ir skaidri redzama diskusijā, kas notika Tīringenes federālās zemes parlamentā. Saskaņā ar sīki izstrādāto diskusijas protokolu tika apspriesti ne tikai tehniski jautājumi, bet arī lidostas vispārējā ekonomiskā dzīvotspēja (125). |
| --- | --- |

(223)

Ministriju iesaistīšana politikas līmenī ir skaidri redzama diskusijā, kas notika Tīringenes federālās zemes parlamentā. Saskaņā ar sīki izstrādāto diskusijas protokolu tika apspriesti ne tikai tehniski jautājumi, bet arī lidostas vispārējā ekonomiskā dzīvotspēja (125).

125

| (224) | Tirdzniecības līgumi ar Ryanair tika apspriesti arī apgabala padomē (Kreistag). Informācija presē liecina, ka Kreistag apstiprināja maksājumu EUR 670 000 apmērā tirdzniecības pasākumiem saistībā ar jauna Ryanair lidojuma savienojuma izveidi (126). Apgabala vadītājs (Landrat) teicis, ka (citāts) bez tirdzniecības maksājumiem regulārie pakalpojumi tiktu apturēti. |
| --- | --- |

(224)

Tirdzniecības līgumi ar Ryanair tika apspriesti arī apgabala padomē (Kreistag). Informācija presē liecina, ka Kreistag apstiprināja maksājumu EUR 670 000 apmērā tirdzniecības pasākumiem saistībā ar jauna Ryanair lidojuma savienojuma izveidi (126). Apgabala vadītājs (Landrat) teicis, ka (citāts) bez tirdzniecības maksājumiem regulārie pakalpojumi tiktu apturēti.

Ryanair

Kreistag

Kreistag

Ryanair

126

Landrat

| (225) | Visbeidzot Komisija norāda, ka tas, ka līgumu slēgšanā ar Ryanair tika iesaistīta Žēras Rūpniecības palāta, kas ir valsts un pašpārvaldes struktūra un reģistrēta atbilstīgi publiskajiem tiesību aktiem, apstiprina, ka saistībā ar šiem līgumiem lēmumu pieņemšanas procesā tika īstenota valsts ietekme. |
| --- | --- |

(225)

Visbeidzot Komisija norāda, ka tas, ka līgumu slēgšanā ar Ryanair tika iesaistīta Žēras Rūpniecības palāta, kas ir valsts un pašpārvaldes struktūra un reģistrēta atbilstīgi publiskajiem tiesību aktiem, apstiprina, ka saistībā ar šiem līgumiem lēmumu pieņemšanas procesā tika īstenota valsts ietekme.

Ryanair

| (226) | Secinājums: ņemot vērā uzraudzību, ko veic Tīringenes federālās zemes Celtniecības un satiksmes ministrija, ministriju iesaisti politikas līmenī, dažādās diskusijas Tīrngenes federālās zemes parlamentā un valsts struktūru iesaisti, šķiet, ka valsts struktūras varēja ietekmēt Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH darbības un bija iesaistītas, pieņemot nopietnus lēmumus par lidostas ekonomisku izmantošanu. Jo īpaši laikā, kad lidostas darbība bija problemātiska, valsts iestādes tika iesaistītas diskusijās par lidostas nākotni. Tīringenes federālās zemes politiskajā līmenī notika pretrunīgas diskusijas, un federālās zemes valdības maiņa veicināja 2010. gadā pieņemto lēmumu par lidostas pārveidi, pārtraucot veikt zemo izmaksu pārvadājumus (127). |
| --- | --- |

(226)

Secinājums: ņemot vērā uzraudzību, ko veic Tīringenes federālās zemes Celtniecības un satiksmes ministrija, ministriju iesaisti politikas līmenī, dažādās diskusijas Tīrngenes federālās zemes parlamentā un valsts struktūru iesaisti, šķiet, ka valsts struktūras varēja ietekmēt Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH darbības un bija iesaistītas, pieņemot nopietnus lēmumus par lidostas ekonomisku izmantošanu. Jo īpaši laikā, kad lidostas darbība bija problemātiska, valsts iestādes tika iesaistītas diskusijās par lidostas nākotni. Tīringenes federālās zemes politiskajā līmenī notika pretrunīgas diskusijas, un federālās zemes valdības maiņa veicināja 2010. gadā pieņemto lēmumu par lidostas pārveidi, pārtraucot veikt zemo izmaksu pārvadājumus (127).

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

127

| (227) | Tādēļ Komisija uzskata, ka lēmums par izpildi, kas attiecas uz 2003. gada 3. marta līgumu, kā arī 2003. gada 7. aprīļa tirdzniecības līgums starp Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH un Ryanair un tirdzniecības līgumi starp Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH un Airport Marketing Services ir attiecināmi uz valsts iestādēm. |
| --- | --- |

(227)

Tādēļ Komisija uzskata, ka lēmums par izpildi, kas attiecas uz 2003. gada 3. marta līgumu, kā arī 2003. gada 7. aprīļa tirdzniecības līgums starp Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH un Ryanair un tirdzniecības līgumi starp Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH un Airport Marketing Services ir attiecināmi uz valsts iestādēm.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Airport Marketing Services

Ekonomiska priekšrocība

Ekonomiska priekšrocība

| (228) | Lai noteiktu, vai lidostas pakalpojumu līgums un tirdzniecības līgumi piešķīra Ryanair/AMS priekšrocību, Komisijai jāpārbauda, vai lidosta, kas darbojas parastos tirgus ekonomikas apstākļos un virzās uz rentabilitātes panākšanu ilgtermiņā, līdzīgos apstākļos būtu noslēgusi tādus pašus vai līdzīgus komerciālus līgumus kā Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Priekšrocības esamību parasti var izslēgt, ja a) cena, kas tiek prasīta par lidostas pakalpojumiem, atbilst tirgus cenai, vai b) veicot ex ante analīzi, var parādīt, ka līgumi ar aviokompāniju pakāpeniski veicina lidostas rentabilitāti un ir daļa no vispārējas stratēģijas ceļā uz rentabilitāti ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(228)

Lai noteiktu, vai lidostas pakalpojumu līgums un tirdzniecības līgumi piešķīra Ryanair/AMS priekšrocību, Komisijai jāpārbauda, vai lidosta, kas darbojas parastos tirgus ekonomikas apstākļos un virzās uz rentabilitātes panākšanu ilgtermiņā, līdzīgos apstākļos būtu noslēgusi tādus pašus vai līdzīgus komerciālus līgumus kā Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Priekšrocības esamību parasti var izslēgt, ja a) cena, kas tiek prasīta par lidostas pakalpojumiem, atbilst tirgus cenai, vai b) veicot ex ante analīzi, var parādīt, ka līgumi ar aviokompāniju pakāpeniski veicina lidostas rentabilitāti un ir daļa no vispārējas stratēģijas ceļā uz rentabilitāti ilgtermiņā.

Ryanair

AMS

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

ex ante

| (229) | Saskaņā ar spriedumu Charleroi lietā (128), novērtējot attiecīgos pasākumus, Komisijai jāņem vērā visas būtiskās pasākumu iezīmes un konteksts. Citiem vārdiem sakot, Komisijai jāanalizē līgumu plānotā ietekme uz AOC, ņemot vērā visas attiecīgā pasākuma būtiskās iezīmes. |
| --- | --- |

(229)

Saskaņā ar spriedumu Charleroi lietā (128), novērtējot attiecīgos pasākumus, Komisijai jāņem vērā visas būtiskās pasākumu iezīmes un konteksts. Citiem vārdiem sakot, Komisijai jāanalizē līgumu plānotā ietekme uz AOC, ņemot vērā visas attiecīgā pasākuma būtiskās iezīmes.

Charleroi

128

AOC

| (230) | Spriedumā Stardust Marine lietā Tiesa pasludināja, ka, “[...] lai pārbaudītu, vai valsts ir rīkojusies kā piesardzīgs ieguldītājs, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, vai nav, ir jāiztēlojas sevi tajā periodā, kad pieņemti finanšu atbalsta pasākumi, lai novērtētu valsts rīcības saimniecisko pamatojumu, tādējādi atturoties izdarīt vērtējumu, pamatojoties uz vēlāku laiku” (129). |
| --- | --- |

(230)

Spriedumā Stardust Marine lietā Tiesa pasludināja, ka, “[...] lai pārbaudītu, vai valsts ir rīkojusies kā piesardzīgs ieguldītājs, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, vai nav, ir jāiztēlojas sevi tajā periodā, kad pieņemti finanšu atbalsta pasākumi, lai novērtētu valsts rīcības saimniecisko pamatojumu, tādējādi atturoties izdarīt vērtējumu, pamatojoties uz vēlāku laiku” (129).

Stardust Marine

129

| (231) | Lai varētu piemērot tirgus ekonomikas dalībnieka testu, Komisijai jāiztēlojas sevi laikā, kad tika noslēgti līgumi starp AOC un Ryanair/AMS (t. i., 2003. gadā, kad tiks noslēgts līgums par lidostas pakalpojumiem un pirmais tirdzniecības līgums, 2008. gadā, kad tika noslēgts otrais tirdzniecības līgums, un 2010. gadā, kad tika noslēgts trešais tirdzniecības līgums). Komisijas vērtējumam jābalstās uz informāciju un pieņēmumiem, kas bija pieejami lidostai līgumu parakstīšanas laikā. |
| --- | --- |

(231)

Lai varētu piemērot tirgus ekonomikas dalībnieka testu, Komisijai jāiztēlojas sevi laikā, kad tika noslēgti līgumi starp AOC un Ryanair/AMS (t. i., 2003. gadā, kad tiks noslēgts līgums par lidostas pakalpojumiem un pirmais tirdzniecības līgums, 2008. gadā, kad tika noslēgts otrais tirdzniecības līgums, un 2010. gadā, kad tika noslēgts trešais tirdzniecības līgums). Komisijas vērtējumam jābalstās uz informāciju un pieņēmumiem, kas bija pieejami lidostai līgumu parakstīšanas laikā.

AOC

Ryanair

AMS

Tirgus cenas analīze

Tirgus cenas analīze

| (232) | Komisijai jānosaka, vai cenas nosacījumi, kurus Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH piemēroja Ryanair/AMS, atbilst tirgus cenai. Saistībā ar šo Vācija norāda, ka līgums par lidostas pakalpojumiem starp AOC un Ryanair, kas tika parakstīts 2003. gada 3. martā, bija atbilstīgs tirgum un vai lidostas nodeva, kas tika prasīta Ryanair, bija salāgota ar nodevām, kas norādītas 3.4.1. iedaļā minētajā cenrādī. Cenrādis tiek piemērots visām potenciālajām aviokompānijām, kas veic reisus uz lidostu/no lidostas. Vācija uzskata, ka nav svarīgi, ka Ryanair bija vienīgā aktīvā aviokompānija Altenburgas–Nobicas (Altenburg-Nobitz) lidostā 2003.–2011. gadā. |
| --- | --- |

(232)

Komisijai jānosaka, vai cenas nosacījumi, kurus Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH piemēroja Ryanair/AMS, atbilst tirgus cenai. Saistībā ar šo Vācija norāda, ka līgums par lidostas pakalpojumiem starp AOC un Ryanair, kas tika parakstīts 2003. gada 3. martā, bija atbilstīgs tirgum un vai lidostas nodeva, kas tika prasīta Ryanair, bija salāgota ar nodevām, kas norādītas 3.4.1. iedaļā minētajā cenrādī. Cenrādis tiek piemērots visām potenciālajām aviokompānijām, kas veic reisus uz lidostu/no lidostas. Vācija uzskata, ka nav svarīgi, ka Ryanair bija vienīgā aktīvā aviokompānija Altenburgas–Nobicas (Altenburg-Nobitz) lidostā 2003.–2011. gadā.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

AMS

AOC

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Altenburg-Nobitz

| (233) | Vācija uzskata, ka tirdzniecības pakalpojumu līgumi ar Ryanair un AMS jāskata atsevišķi. Tomēr Komisija norāda, ka AMS ir Ryanair pilnībā piederošs meitasuzņēmums, tādēļ Komisija uzskata, ka abu veidu līgumi ar Ryanair un AMS jāskata kopā. Otrkārt, saistībā ar iespēju skatīt atsevišķi Ryanair līgumu par lidostas pakalpojumiem un tirdzniecības līgumu, kas tika noslēgti 2003. gada 7. aprīlī, tirdzniecības līgumā ir norādīts, ka rezultativitātes atalgojums jāatskaita no lidostas pakalpojumu nodevas, lai iegūtu neto maksu, kas jāveic Ryanair. Līgumā ir izvēle starp neto rezultātiem no lidostas pakalpojumu nodevas, ko maksā Ryanair, no vienas puses, un tirdzniecības nodevas, ko maksā lidosta, no otras. |
| --- | --- |

(233)

Vācija uzskata, ka tirdzniecības pakalpojumu līgumi ar Ryanair un AMS jāskata atsevišķi. Tomēr Komisija norāda, ka AMS ir Ryanair pilnībā piederošs meitasuzņēmums, tādēļ Komisija uzskata, ka abu veidu līgumi ar Ryanair un AMS jāskata kopā. Otrkārt, saistībā ar iespēju skatīt atsevišķi Ryanair līgumu par lidostas pakalpojumiem un tirdzniecības līgumu, kas tika noslēgti 2003. gada 7. aprīlī, tirdzniecības līgumā ir norādīts, ka rezultativitātes atalgojums jāatskaita no lidostas pakalpojumu nodevas, lai iegūtu neto maksu, kas jāveic Ryanair. Līgumā ir izvēle starp neto rezultātiem no lidostas pakalpojumu nodevas, ko maksā Ryanair, no vienas puses, un tirdzniecības nodevas, ko maksā lidosta, no otras.

Ryanair

AMS

AMS

Ryanair

Ryanair

AMS

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (234) | Ikvienā gadījumā Komisijai jāapsver, kādu vispārējo cenu maksāja aviokompānija, lai noteiktu, vai tā maksāja tirgus cenu. Laikā no 2003. gada līdz 2011. gadam, kad Ryanair sniedza pakalpojumus AOC, Ryanair maksāja Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH lidostas nodevu un saņēma maksājumus no lidostas par tirdzniecības pakalpojumiem. Kā norādīts 49. apsvērumā, Vācijas iestādes norāda, ka AOC iekasē no Ryanair nemainīgu nolaišanās nodevu, kas ir [...]* par katru gaisa kuģi, un nodevu par pasažieri, kas ir [...]* par katru pasažieri. Netiek piemērota papildu nodevu par apkalpošanu uz zemes, jo Ryanair maksātajā nodevā tā jau ir iekļauta (130). Tomēr no šīm nodevām tiek atskaitīts tirdzniecības “rezultativitātes atalgojums”, tādējādi Ryanair galu galā maksā lidostai tikai nemainīgu nodevu [...]* (131) apmērā par katru izceļojošo pasažieri. Tādējādi Ryanair saņem atlaidi no oficiālās nodevas, kas norādīta AOC cenrādī un minēta 3.4.1. iedaļā. |
| --- | --- |

(234)

Ikvienā gadījumā Komisijai jāapsver, kādu vispārējo cenu maksāja aviokompānija, lai noteiktu, vai tā maksāja tirgus cenu. Laikā no 2003. gada līdz 2011. gadam, kad Ryanair sniedza pakalpojumus AOC, Ryanair maksāja Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH lidostas nodevu un saņēma maksājumus no lidostas par tirdzniecības pakalpojumiem. Kā norādīts 49. apsvērumā, Vācijas iestādes norāda, ka AOC iekasē no Ryanair nemainīgu nolaišanās nodevu, kas ir [...]* par katru gaisa kuģi, un nodevu par pasažieri, kas ir [...]* par katru pasažieri. Netiek piemērota papildu nodevu par apkalpošanu uz zemes, jo Ryanair maksātajā nodevā tā jau ir iekļauta (130). Tomēr no šīm nodevām tiek atskaitīts tirdzniecības “rezultativitātes atalgojums”, tādējādi Ryanair galu galā maksā lidostai tikai nemainīgu nodevu [...]* (131) apmērā par katru izceļojošo pasažieri. Tādējādi Ryanair saņem atlaidi no oficiālās nodevas, kas norādīta AOC cenrādī un minēta 3.4.1. iedaļā.

Ryanair

AOC

Ryanair

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

AOC

Ryanair

Ryanair

130

Ryanair

131

Ryanair

AOC

| (235) | Lai noteiktu, vai maksa, ko lidosta prasa maksāt aviokompānijai, atbilst tirgus cenai, jānosaka piemērots standarts. Tomēr Komisijai ir nopietnas bažas par to, vai šajā lietā var noteikt piemērotu standartu, lai noteiktu patieso tirgus cenu Ryanair/AMS sniegtajiem pakalpojumiem. Ikvienā gadījumā Komisija uzskata, ka standarta noteikšanai jābalstās uz lidostas maksu salīdzinājumu, no kurām atskaitīti neto labumi aviokompānijām (piemēram, tirdzniecības atbalsts, diskonti vai citas iniciatīvas), aptverot pietiekamu skaitu pienācīgu “salīdzinājuma lidostu”, kuru pārvaldnieki rīkojas kā tirgus ekonomikas dalībnieki. Tā kā šajā gadījumā ir grūti atrast salīdzinājuma lidostas, Komisija uzskata, ka ex ante pieaugošās rentabilitātes analīze ir vissvarīgākais kritērijs, lai novērtētu līgumus starp AOC un Ryanair/AMS. |
| --- | --- |

(235)

Lai noteiktu, vai maksa, ko lidosta prasa maksāt aviokompānijai, atbilst tirgus cenai, jānosaka piemērots standarts. Tomēr Komisijai ir nopietnas bažas par to, vai šajā lietā var noteikt piemērotu standartu, lai noteiktu patieso tirgus cenu Ryanair/AMS sniegtajiem pakalpojumiem. Ikvienā gadījumā Komisija uzskata, ka standarta noteikšanai jābalstās uz lidostas maksu salīdzinājumu, no kurām atskaitīti neto labumi aviokompānijām (piemēram, tirdzniecības atbalsts, diskonti vai citas iniciatīvas), aptverot pietiekamu skaitu pienācīgu “salīdzinājuma lidostu”, kuru pārvaldnieki rīkojas kā tirgus ekonomikas dalībnieki. Tā kā šajā gadījumā ir grūti atrast salīdzinājuma lidostas, Komisija uzskata, ka ex ante pieaugošās rentabilitātes analīze ir vissvarīgākais kritērijs, lai novērtētu līgumus starp AOC un Ryanair/AMS.

Ryanair

AMS

ex ante

AOC

Ryanair

AMS

Ex ante analīze, lai parādītu lidostas rentabilitāti

Ex ante

| (236) | Komisija atzīst, ka var uzskatīt, ka līgumi, kas noslēgti starp lidostu un aviokompānijām, atbilst tirgus ekonomikas dalībnieka testam, ja tie no ex ante viedokļa pakāpeniski veicina lidostas rentabilitāti. Lidostai būtu jāparāda, ka, parakstot līgumu ar aviokompāniju (piemēram, atsevišķu līgumu vai vispārēju lidostas cenrādi), tā varēs segt visas no līguma izrietošās izmaksas visā līguma darbības laikā, gūstot pamatotu peļņas procentu (132), pamatojoties uz stabilām vidēja termiņa prognozēm (133). |
| --- | --- |

(236)

Komisija atzīst, ka var uzskatīt, ka līgumi, kas noslēgti starp lidostu un aviokompānijām, atbilst tirgus ekonomikas dalībnieka testam, ja tie no ex ante viedokļa pakāpeniski veicina lidostas rentabilitāti. Lidostai būtu jāparāda, ka, parakstot līgumu ar aviokompāniju (piemēram, atsevišķu līgumu vai vispārēju lidostas cenrādi), tā varēs segt visas no līguma izrietošās izmaksas visā līguma darbības laikā, gūstot pamatotu peļņas procentu (132), pamatojoties uz stabilām vidēja termiņa prognozēm (133).

ex ante

132

133

| (237) | Tādēļ Komisija ņems vērā visas plānotās izmaksas, kas papildus rodas lidostai saistībā ar avioskompānijas darbību lidostā (134). Šādas papildizmaksas var sevī ietvert visu veidu izdevumus vai ieguldījumus, piemēram, tādas papildu izmaksas saistībā ar personālu, iekārtām un ieguldījumiem, kuras rada aviokompānijas klātbūtne lidostā. Piemēram, ja lidostu nepieciešams paplašināt vai izbūvēt jaunu termināli vai citas iekārtas galvenokārt tādēļ, lai pildītu konkrētas aviokompānijas prasības, šādas izmaksas būtu jāņem vērā, aprēķinot papildizmaksas. |
| --- | --- |

(237)

Tādēļ Komisija ņems vērā visas plānotās izmaksas, kas papildus rodas lidostai saistībā ar avioskompānijas darbību lidostā (134). Šādas papildizmaksas var sevī ietvert visu veidu izdevumus vai ieguldījumus, piemēram, tādas papildu izmaksas saistībā ar personālu, iekārtām un ieguldījumiem, kuras rada aviokompānijas klātbūtne lidostā. Piemēram, ja lidostu nepieciešams paplašināt vai izbūvēt jaunu termināli vai citas iekārtas galvenokārt tādēļ, lai pildītu konkrētas aviokompānijas prasības, šādas izmaksas būtu jāņem vērā, aprēķinot papildizmaksas.

134

| (238) | Komisijas ex ante papildanalīze būs balstīta uz līgumā plānoto sākotnējo laika grafiku, pat ja līgums faktiski beidzies pirms sākotnēji plānotā termiņa. |
| --- | --- |

(238)

Komisijas ex ante papildanalīze būs balstīta uz līgumā plānoto sākotnējo laika grafiku, pat ja līgums faktiski beidzies pirms sākotnēji plānotā termiņa.

ex ante

| (239) | Komisija apsvērs, vai ir jāveic trīs papildanalīzes, lai novērtētu rentabilitāti visiem četriem līgumiem, kas noslēgti starp lidostu un Ryanair/AMS:






  a) | papildanalīzi par lidostas pakalpojumu līgumu un tirdzniecības pakalpojumu līgumu, kas tika noslēgti 2003. gadā uz desmit gadiem; |
| --- | --- | --- |

(239)

Komisija apsvērs, vai ir jāveic trīs papildanalīzes, lai novērtētu rentabilitāti visiem četriem līgumiem, kas noslēgti starp lidostu un Ryanair/AMS:

Ryanair

AMS

a)

papildanalīzi par lidostas pakalpojumu līgumu un tirdzniecības pakalpojumu līgumu, kas tika noslēgti 2003. gadā uz desmit gadiem;

| b) | papildanalīzi par to, ka kopīgi tiek skatīti 2003. gadā noslēgtais lidostas pakalpojumu līgums, 2003. gadā noslēgtais tirdzniecības pakalpojumu līgums un 2008. gadā noslēgtais tirdzniecības pakalpojumu līgums: 2008. gada tirdzniecības līgums ar AMS ieviesa nemainīgus maksājumus par tirdzniecības pakalpojumiem, bet 2003. gada tirdzniecības pakalpojumu līgums ar Ryanair joprojām bija spēkā; |
| --- | --- |

b)

papildanalīzi par to, ka kopīgi tiek skatīti 2003. gadā noslēgtais lidostas pakalpojumu līgums, 2003. gadā noslēgtais tirdzniecības pakalpojumu līgums un 2008. gadā noslēgtais tirdzniecības pakalpojumu līgums: 2008. gada tirdzniecības līgums ar AMS ieviesa nemainīgus maksājumus par tirdzniecības pakalpojumiem, bet 2003. gada tirdzniecības pakalpojumu līgums ar Ryanair joprojām bija spēkā;

AMS

Ryanair

| c) | papildanalīzi par to, ka kopīgi tiek skatīti 2003. gadā noslēgtais lidostas pakalpojumu līgums, 2003. gadā noslēgtais tirdzniecības pakalpojumu līgums un 2010. gadā noslēgtais tirdzniecības pakalpojumu līgums: 2010. gada tirdzniecības līgums ar AMS aizstāja 2008. gada līgumu un ieviesa vienu nemainīgu maksājumu par tirdzniecības pakalpojumiem, un 2003. gadā noslēgtais līgums ar Ryanair joprojām bija spēkā. |
| --- | --- |

c)

papildanalīzi par to, ka kopīgi tiek skatīti 2003. gadā noslēgtais lidostas pakalpojumu līgums, 2003. gadā noslēgtais tirdzniecības pakalpojumu līgums un 2010. gadā noslēgtais tirdzniecības pakalpojumu līgums: 2010. gada tirdzniecības līgums ar AMS aizstāja 2008. gada līgumu un ieviesa vienu nemainīgu maksājumu par tirdzniecības pakalpojumiem, un 2003. gadā noslēgtais līgums ar Ryanair joprojām bija spēkā.

AMS

Ryanair

—   Lidostas pakalpojumu līgums un tirdzniecības līgums, kas tika noslēgti 2003. gadā

| (240) | Vispirms Komisija pārbaudīs, vai 2003. gada 3. marta lidostas pakalpojumu līgums ar Ryanair un 2003. gada 7. aprīļa pirmais tirdzniecības līgums pakāpeniski veicina lidostas rentabilitāti. Šim nolūkam Komisija izmantos ex ante analīzi par 2003.–2013. gadu, jo abu līgumu darbības laiks bija desmit gadi. |
| --- | --- |

(240)

Vispirms Komisija pārbaudīs, vai 2003. gada 3. marta lidostas pakalpojumu līgums ar Ryanair un 2003. gada 7. aprīļa pirmais tirdzniecības līgums pakāpeniski veicina lidostas rentabilitāti. Šim nolūkam Komisija izmantos ex ante analīzi par 2003.–2013. gadu, jo abu līgumu darbības laiks bija desmit gadi.

Ryanair

ex ante

| (241) | Lai novērtētu abu Ryanair līgumu devumu lidostas rentabilitātei, Komisija noteiks papildu izmaksas un ieņēmumus, ko Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH varētu gaidīt, ņemot vērā tās rīcībā esošo informāciju 2003. gadā, kad tā sāka veikt darījumus ar Ryanair. Komisijas novērtējums balstīsies uz Vācijas sniegtajiem datiem, kas norādīti lidostas sagatavotajā tabulā un iesniegti akcionāru sanāksmei 2003. gada 22. aprīlī un kas liecina, ka, veicot darījumus ar Ryanair, papildienākumi būtu [...]* (135) gadā. |
| --- | --- |

(241)

Lai novērtētu abu Ryanair līgumu devumu lidostas rentabilitātei, Komisija noteiks papildu izmaksas un ieņēmumus, ko Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH varētu gaidīt, ņemot vērā tās rīcībā esošo informāciju 2003. gadā, kad tā sāka veikt darījumus ar Ryanair. Komisijas novērtējums balstīsies uz Vācijas sniegtajiem datiem, kas norādīti lidostas sagatavotajā tabulā un iesniegti akcionāru sanāksmei 2003. gada 22. aprīlī un kas liecina, ka, veicot darījumus ar Ryanair, papildienākumi būtu [...]* (135) gadā.

Ryanair

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

Ryanair

135

| (242) | Papildizmaksās ietver:






  a) | izmaksas par tirdzniecības pakalpojumiem; |
| --- | --- | --- |

(242)

Papildizmaksās ietver:

a)

izmaksas par tirdzniecības pakalpojumiem;

| b) | ieguldījumu izmaksas, kas ir tieši saistītas ar Ryanair līgumiem; |
| --- | --- |

b)

ieguldījumu izmaksas, kas ir tieši saistītas ar Ryanair līgumiem;

Ryanair

| c) | papildu darbības izmaksas, kas tieši izriet no Ryanair līgumiem. |
| --- | --- |

c)

papildu darbības izmaksas, kas tieši izriet no Ryanair līgumiem.

Ryanair

| (243) | Kā norādīts 2003. gada tirdzniecības līgumā, izmaksas par tirdzniecības pakalpojumiem parādās neto maksā, ko Ryanair maksās par katru izceļojošo pasažieri. |
| --- | --- |

(243)

Kā norādīts 2003. gada tirdzniecības līgumā, izmaksas par tirdzniecības pakalpojumiem parādās neto maksā, ko Ryanair maksās par katru izceļojošo pasažieri.

Ryanair

| (244) | Saistībā ar papildu ieguldījumu izmaksām Komisija norāda, ka saskaņā ar līgumu starp lidostu un Ryanair AOC pienākums bija pagarināt skrejceļu. Kaut gan Vācija norāda, ka skrejceļš netika pagarināts tik daudz, kā tas tika prasīts Ryanair līgumā, pagarināšanas faktu apstiprina Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH gada finanšu pārskati par 2003. un 2004. gadu. Tajos teikts, ka Ryanair pakalpojumu līguma ietvaros ir jāpagarina skrejceļš, lai Ryanair varētu veikt reisus lidostā. Tādēļ Komisija iekļaus skrejceļa pagarināšanu 2003. un 2004. gadā. Tā kā Vācija neveica ex ante prognozi par iesaistītajām izmaksām, Komisija ņems vērā faktisko vispārējo summu, kas ir EUR 687 882 (136) un tika samaksāta par diviem skrejceļa pagarinājumiem: pirmais tika pabeigts 2003. gadā, otrais – 2004. gadā (137). Vācija apgalvo, ka skrejceļš tika pagarināts nevis atbilstīgi Ryanair prasībām, bet mazākā mērā. Šāds apgalvojums ir labvēlīgs Ryanair. |
| --- | --- |

(244)

Saistībā ar papildu ieguldījumu izmaksām Komisija norāda, ka saskaņā ar līgumu starp lidostu un Ryanair AOC pienākums bija pagarināt skrejceļu. Kaut gan Vācija norāda, ka skrejceļš netika pagarināts tik daudz, kā tas tika prasīts Ryanair līgumā, pagarināšanas faktu apstiprina Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH gada finanšu pārskati par 2003. un 2004. gadu. Tajos teikts, ka Ryanair pakalpojumu līguma ietvaros ir jāpagarina skrejceļš, lai Ryanair varētu veikt reisus lidostā. Tādēļ Komisija iekļaus skrejceļa pagarināšanu 2003. un 2004. gadā. Tā kā Vācija neveica ex ante prognozi par iesaistītajām izmaksām, Komisija ņems vērā faktisko vispārējo summu, kas ir EUR 687 882 (136) un tika samaksāta par diviem skrejceļa pagarinājumiem: pirmais tika pabeigts 2003. gadā, otrais – 2004. gadā (137). Vācija apgalvo, ka skrejceļš tika pagarināts nevis atbilstīgi Ryanair prasībām, bet mazākā mērā. Šāds apgalvojums ir labvēlīgs Ryanair.

Ryanair AOC

Ryanair

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

Ryanair

ex ante

136

137

Ryanair

Ryanair

| (245) | Saistībā ar darbības papildizmaksām, kas ir tieši saistītas ar Ryanair, Komisija ņems vērā mēneša summu, kas ir EUR 12 137,50 un ko Vācija norādījusi tabulā, sākot no 2003. gada 22. aprīļa, kas gadā veido EUR 145 650. Šī summa turpmāk tiks atjaunināta reizi gadā atbilstīgi inflācijai (2 % gadā). |
| --- | --- |

(245)

Saistībā ar darbības papildizmaksām, kas ir tieši saistītas ar Ryanair, Komisija ņems vērā mēneša summu, kas ir EUR 12 137,50 un ko Vācija norādījusi tabulā, sākot no 2003. gada 22. aprīļa, kas gadā veido EUR 145 650. Šī summa turpmāk tiks atjaunināta reizi gadā atbilstīgi inflācijai (2 % gadā).

Ryanair

| (246) | Saistībā ar papildu ieņēmumiem, kas tiek plānoti, ņemot vērā jauno darbību ar Ryanair, Komisija ņems vērā šādus ieņēmumus:






  a) | ieņēmumus no aviopakalpojumiem: ieņēmumi, kas tiek plānoti par katru izceļojošo pasažieri no Ryanair darbības, būtu [...]* pirmajos piecos gados un [...]* pēdējos piecos gados. Šīs summas ir noteiktas 2003. gada 7. aprīļa tirdzniecības līgumā kā neto maksa par katru izceļojošo pasažieri, un tajās ir iekļautas visas maksas, ko Ryanair maksās AOC par vienu līdz četrām rotācijām (138). Komisija ņems vērā vidējo svērto nodevu, kas ir [...]* 2008. gadā (139); |
| --- | --- | --- |

(246)

Saistībā ar papildu ieņēmumiem, kas tiek plānoti, ņemot vērā jauno darbību ar Ryanair, Komisija ņems vērā šādus ieņēmumus:

Ryanair

a)

ieņēmumus no aviopakalpojumiem: ieņēmumi, kas tiek plānoti par katru izceļojošo pasažieri no Ryanair darbības, būtu [...]* pirmajos piecos gados un [...]* pēdējos piecos gados. Šīs summas ir noteiktas 2003. gada 7. aprīļa tirdzniecības līgumā kā neto maksa par katru izceļojošo pasažieri, un tajās ir iekļautas visas maksas, ko Ryanair maksās AOC par vienu līdz četrām rotācijām (138). Komisija ņems vērā vidējo svērto nodevu, kas ir [...]* 2008. gadā (139);

Ryanair

Ryanair

AOC

138

139

| b) | ieņēmumus no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi: Vācija nav iesniegusi informāciju par provizoriskiem ex ante datiem saistībā ar ieņēmumiem no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi (140). Komisija norāda, ka lidosta neņēma vērā ieņēmumus par katru pasažieri saistībā ar ieņēmumiem no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi, kad tā veica prognozi 2003. gada 22. aprīlī. Vācija iesniedza Komisijai ex post datus par ieņēmumiem no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi, 2006.–2011. gadā, kā norādīts 16. tabulā. Tā kā nav attiecīgās ex ante informācijas, Komisija izņēmuma kārtā savu analīzi balstīs uz vidējiem datiem, ko sniegusi Vācija, un summa ir EUR 1,50–2,00 [...]* par katru pasažieri. Tā kā šis vidējais lielums aprēķināts par laikposmu no 2006. gada līdz 2011. gadam, Komisija to ņems vērā kā atsauces vērtību 2009. gadam. Tad šim vidējam rādītājam tiks piemērota inflācija 2 % apmērā. Summa, kas ir EUR 1,50–2,00 [...]* un attiecas un ieņēmumiem no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi, attiecas uz izceļojošiem un ieceļojošiem pasažieriem.

  16. tabula



  Ex post ieņēmumi no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi
   (141)












  (EUR) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Ieņēmumi no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi | 30 000 –40 000 [...]* | 80 000 – 90 000 [...]* | 280 000 – 290 000 [...]* | 290 000 – 300 000 [...]* | 330 000 –340 000 [...]* | 25 000 – 30 000 [...]* |
| Pasažieru skaits | 105 213 | 147 100 | 138 400 | 140 800 | 119 000 | 15 000 |
| Ieņēmumi no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi, par katru pasažieri | 0,10–0,50 [...]* | 0,30–0,80 [...]* | 1,80–2,20 [...]* | 2,00–2,20 [...]* | 2,50–3,00 [...]* | 1,50–2,00 [...]* |

b)

ieņēmumus no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi: Vācija nav iesniegusi informāciju par provizoriskiem ex ante datiem saistībā ar ieņēmumiem no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi (140). Komisija norāda, ka lidosta neņēma vērā ieņēmumus par katru pasažieri saistībā ar ieņēmumiem no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi, kad tā veica prognozi 2003. gada 22. aprīlī. Vācija iesniedza Komisijai ex post datus par ieņēmumiem no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi, 2006.–2011. gadā, kā norādīts 16. tabulā. Tā kā nav attiecīgās ex ante informācijas, Komisija izņēmuma kārtā savu analīzi balstīs uz vidējiem datiem, ko sniegusi Vācija, un summa ir EUR 1,50–2,00 [...]* par katru pasažieri. Tā kā šis vidējais lielums aprēķināts par laikposmu no 2006. gada līdz 2011. gadam, Komisija to ņems vērā kā atsauces vērtību 2009. gadam. Tad šim vidējam rādītājam tiks piemērota inflācija 2 % apmērā. Summa, kas ir EUR 1,50–2,00 [...]* un attiecas un ieņēmumiem no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi, attiecas uz izceļojošiem un ieceļojošiem pasažieriem.

ex ante

140

ex post

ex ante

16. tabula

16. tabula

Ex post ieņēmumi no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi
   (141)

Ex post

141

(EUR)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Ieņēmumi no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi

30 000 –40 000 [...]*

80 000 – 90 000 [...]*

280 000 – 290 000 [...]*

290 000 – 300 000 [...]*

330 000 –340 000 [...]*

25 000 – 30 000 [...]*

Pasažieru skaits

105 213

147 100

138 400

140 800

119 000

15 000

Ieņēmumi no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi, par katru pasažieri

0,10–0,50 [...]*

0,30–0,80 [...]*

1,80–2,20 [...]*

2,00–2,20 [...]*

2,50–3,00 [...]*

1,50–2,00 [...]*

| (247) | Komisijas pieņēmums par pasažieru skaitu balstās uz to skaitu, kādu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH plānoja 2003. gadā. Saskaņā ar vienošanos 2003. gadā tika veikts viens reiss dienā no Altenburgas–Nobicas uz Londonu. Tā kā noslodzes koeficients ir 80 % un tā ir optimistiskāka pieeja nekā pieeja, ko lidosta izmantoja savās prognozēs, sākot no 2003. gada aprīļa (70 %), pasažieru skaits dienā ir 118 (142), tātad ar Ryanair saistītu papildu pasažieru skaits gadā ir 43 216 (143). |
| --- | --- |

(247)

Komisijas pieņēmums par pasažieru skaitu balstās uz to skaitu, kādu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH plānoja 2003. gadā. Saskaņā ar vienošanos 2003. gadā tika veikts viens reiss dienā no Altenburgas–Nobicas uz Londonu. Tā kā noslodzes koeficients ir 80 % un tā ir optimistiskāka pieeja nekā pieeja, ko lidosta izmantoja savās prognozēs, sākot no 2003. gada aprīļa (70 %), pasažieru skaits dienā ir 118 (142), tātad ar Ryanair saistītu papildu pasažieru skaits gadā ir 43 216 (143).

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

142

Ryanair

143

| (248) | Vācija neiesniedza ne diskonta likmi, ne vidējās svērtās kapitāla izmaksas, kas būtu saistītas ar lidostu. Tādēļ, pamatojoties uz 2008. gada paziņojumā norādītajām atsauces likmēm (144), saskaņā ar kuru atsauces likme Vācijai ir 4,80 %, Komisija izmantos diskonta likmi 4,80 % apmērā par periodu no 2003. gada 1. janvāra līdz 2003. gada 31. jūlijam. |
| --- | --- |

(248)

Vācija neiesniedza ne diskonta likmi, ne vidējās svērtās kapitāla izmaksas, kas būtu saistītas ar lidostu. Tādēļ, pamatojoties uz 2008. gada paziņojumā norādītajām atsauces likmēm (144), saskaņā ar kuru atsauces likme Vācijai ir 4,80 %, Komisija izmantos diskonta likmi 4,80 % apmērā par periodu no 2003. gada 1. janvāra līdz 2003. gada 31. jūlijam.

144

| (249) | 17. tabulā sniegts rezultātā iegūts pakāpenisks darījumdarbības plāns, kurā ir iestrādāti visi minētie pieņēmumi. Šāds plāns būtu bijis jāņem vērā Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, pirms tā sāka darījumus ar Ryanair, lai pārliecinātos, ka līgumi ar Ryanair pakāpeniski veicinās lidostas rentabilitāti. Naudas plūsmu neto pašreizējā vērtība (NPV) ir pozitīva. Tas liecina, ka Ryanair pakalpojumu līgums līdz ar pirmo tirdzniecības līgumu, kas tika noslēgts 2003. gadā, būtu bijis rentabls lidostai no ex ante skatpunkta.

  17. tabula



  Ex ante darījumdarbības plāns par lidostas pakalpojumu līgumu un tirdzniecības līgumu, kas noslēgti 2003. gadā

















  Gads | 1.5.2003. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 30.4.2013. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | | |
| Izceļojošo pasažieru skaits gadā | 28 811 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 14 405 |
| | | | | | | | | | | | |
| PLĀNOTIE IEŅĒMUMI (EUR) |
| Neto maksa, ko Ryanair maksā par katru izceļojošo pasažieri | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* |
| Kopējie ieņēmumi no aviopakalpojumiem | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* |
| Ieņēmumi no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi, par katru pasažieri | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* |
| Kopējie ieņēmumi no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* |
| Kopējie ieņēmumi gadā | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* | [..]* |
| | | | | | | | | | | | |
| PLĀNOTĀS MAKSAS (EUR) |
| Darbības maksa mēnesī | 12 138 | 12 381 | 12 628 | 12 881 | 13 139 | 13 401 | 13 669 | 13 943 | 14 222 | 14 506 | 14 796 |
| Darbības maksa gadā | 97 104 | 148 569 | 151 541 | 154 571 | 157 663 | 160 816 | 164 032 | 167 313 | 170 659 | 174 072 | 59 185 |
| Ieguldījumu izmaksas: skrejceļa pagarināšana | 408 491 | 279 391 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kopējā maksa gadā | 505 595 | 427 960 | 151 541 | 154 571 | 157 663 | 160 816 | 164 032 | 167 313 | 170 659 | 174 072 | 59 185 |
| | | | | | | | | | | | |
| NETO REZULTĀTS GADĀ (EUR) | – 302 213 | – 120 415 | 158 525 | 158 065 | 157 596 | 165 761 | 169 595 | 169 098 | 168 590 | 168 073 | 55 848 |

(249)

17. tabulā sniegts rezultātā iegūts pakāpenisks darījumdarbības plāns, kurā ir iestrādāti visi minētie pieņēmumi. Šāds plāns būtu bijis jāņem vērā Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, pirms tā sāka darījumus ar Ryanair, lai pārliecinātos, ka līgumi ar Ryanair pakāpeniski veicinās lidostas rentabilitāti. Naudas plūsmu neto pašreizējā vērtība (NPV) ir pozitīva. Tas liecina, ka Ryanair pakalpojumu līgums līdz ar pirmo tirdzniecības līgumu, kas tika noslēgts 2003. gadā, būtu bijis rentabls lidostai no ex ante skatpunkta.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

Ryanair

Ryanair

ex ante

17. tabula

17. tabula

Ex ante darījumdarbības plāns par lidostas pakalpojumu līgumu un tirdzniecības līgumu, kas noslēgti 2003. gadā

Ex ante

Gads

1.5.2003.

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

30.4.2013.

Izceļojošo pasažieru skaits gadā

28 811

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

14 405

PLĀNOTIE IEŅĒMUMI (EUR)

(EUR)

Neto maksa, ko Ryanair maksā par katru izceļojošo pasažieri

Ryanair

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

Kopējie ieņēmumi no aviopakalpojumiem

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

Ieņēmumi no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi, par katru pasažieri

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

Kopējie ieņēmumi no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

Kopējie ieņēmumi gadā

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

[..]*

PLĀNOTĀS MAKSAS (EUR)

(EUR)

Darbības maksa mēnesī

12 138

12 381

12 628

12 881

13 139

13 401

13 669

13 943

14 222

14 506

14 796

Darbības maksa gadā

97 104

148 569

151 541

154 571

157 663

160 816

164 032

167 313

170 659

174 072

59 185

Ieguldījumu izmaksas: skrejceļa pagarināšana

408 491

279 391

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Kopējā maksa gadā

505 595

427 960

151 541

154 571

157 663

160 816

164 032

167 313

170 659

174 072

59 185

NETO REZULTĀTS GADĀ (EUR)

(EUR)

– 302 213

– 120 415

158 525

158 065

157 596

165 761

169 595

169 098

168 590

168 073

55 848

| Diskonta likme | 4,8 % | NPV (EUR) | 637 143 |
| --- | --- | --- | --- |

Diskonta likme

4,8 %

NPV (EUR)

NPV (EUR)

637 143

637 143

—   Lidostas pakalpojumu līgums un tirdzniecības līgums, kas noslēgti 2003. gadā, un tirdzniecības līgums, kas noslēgts 2008. gada 28. augustā

| (250) | Komisija, izmantojot ex ante analīzi, pārbaudīs, vai līgums, kas noslēgts ar AMS2008. gada 28. augustā, līdz ar lidostas pakalpojumu līgumu un tirdzniecības līgumu, kas noslēgti 2003. gadā, pakāpeniski veicina lidostas rentabilitāti. Tādējādi Komisija noteiks papildu izmaksas un ieņēmumus, ko Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH būtu varējusi plānot saistībā ar jauno līgumu, ņemot vērā informāciju, kas bija tās rīcībā 2008. gadā. Tā kā 2008. gadā noslēgtā līguma darbības laiks ir divi gadi, analīze tiks veikta par šiem diviem gadiem (145). |
| --- | --- |

(250)

Komisija, izmantojot ex ante analīzi, pārbaudīs, vai līgums, kas noslēgts ar AMS2008. gada 28. augustā, līdz ar lidostas pakalpojumu līgumu un tirdzniecības līgumu, kas noslēgti 2003. gadā, pakāpeniski veicina lidostas rentabilitāti. Tādējādi Komisija noteiks papildu izmaksas un ieņēmumus, ko Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH būtu varējusi plānot saistībā ar jauno līgumu, ņemot vērā informāciju, kas bija tās rīcībā 2008. gadā. Tā kā 2008. gadā noslēgtā līguma darbības laiks ir divi gadi, analīze tiks veikta par šiem diviem gadiem (145).

ex ante

AMS

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

145

| (251) | Papildu izmaksas sevī ietver:






  a) | izmaksas par tirdzniecības pakalpojumiem; |
| --- | --- | --- |

(251)

Papildu izmaksas sevī ietver:

a)

izmaksas par tirdzniecības pakalpojumiem;

| b) | darbības papildizmaksas, kas tieši izriet no līgumiem ar Ryanair. |
| --- | --- |

b)

darbības papildizmaksas, kas tieši izriet no līgumiem ar Ryanair.

Ryanair

| (252) | Saskaņā ar 2003. gada tirdzniecības līgumu izmaksas par tirdzniecības pakalpojumiem tiek atspoguļotas neto maksā, kas ir [...]* un ko Ryanair maksā par katru izceļojošo pasažieri (146). Turklāt otrais tirdzniecības līgums, kas tika noslēgts 2008. gadā, ieviesa nemainīgu summu EUR [...]* apmērā 2008. gadā un EUR [...]* 2009. gadā, ko lidosta maksā AMS. |
| --- | --- |

(252)

Saskaņā ar 2003. gada tirdzniecības līgumu izmaksas par tirdzniecības pakalpojumiem tiek atspoguļotas neto maksā, kas ir [...]* un ko Ryanair maksā par katru izceļojošo pasažieri (146). Turklāt otrais tirdzniecības līgums, kas tika noslēgts 2008. gadā, ieviesa nemainīgu summu EUR [...]* apmērā 2008. gadā un EUR [...]* 2009. gadā, ko lidosta maksā AMS.

Ryanair

146

AMS

| (253) | Saistībā ar darbības papildizmaksām, kas ir tieši saistītas ar Ryanair, Komisija ņem vērā mēneša summu, kas ir EUR 12 137,50 un ko Vācija sākotnēji norādījusi tabulā, sākot no 2003. gada aprīļa, kas 2008. gadā bija EUR 13 401, ņemot vērā gada inflāciju 2 % apmērā. Šī summa turpmāk tiks atjaunināta reizi gadā atbilstīgi inflācijai (2 % gadā). |
| --- | --- |

(253)

Saistībā ar darbības papildizmaksām, kas ir tieši saistītas ar Ryanair, Komisija ņem vērā mēneša summu, kas ir EUR 12 137,50 un ko Vācija sākotnēji norādījusi tabulā, sākot no 2003. gada aprīļa, kas 2008. gadā bija EUR 13 401, ņemot vērā gada inflāciju 2 % apmērā. Šī summa turpmāk tiks atjaunināta reizi gadā atbilstīgi inflācijai (2 % gadā).

Ryanair

| (254) | Lai novērtētu papildieņēmumus, Komisija ņems vērā šādus ieņēmumus:






  a) | ieņēmumus no aviopakalpojumiem: ieņēmumi, kas tiek plānoti par katru izceļojošo pasažieri no Ryanair darbības, būtu [...]* attiecīgajā periodā atbilstīgi 2003. gada 7. aprīlī noslēgtajam tirdzniecības līgumam, rādot neto maksu par katru izceļojošo pasažieri, tostarp visas maksas, ko Ryanair maksā AOC par vienu līdz četrām rotācijām (147); |
| --- | --- | --- |

(254)

Lai novērtētu papildieņēmumus, Komisija ņems vērā šādus ieņēmumus:

a)

ieņēmumus no aviopakalpojumiem: ieņēmumi, kas tiek plānoti par katru izceļojošo pasažieri no Ryanair darbības, būtu [...]* attiecīgajā periodā atbilstīgi 2003. gada 7. aprīlī noslēgtajam tirdzniecības līgumam, rādot neto maksu par katru izceļojošo pasažieri, tostarp visas maksas, ko Ryanair maksā AOC par vienu līdz četrām rotācijām (147);

Ryanair

Ryanair

AOC

147

| b) | ieņēmumus no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi: kā paskaidrots 246. apsvēruma b) apakšpunktā, tā kā nav attiecīgās ex ante informācijas, Komisija izņēmuma kārtā paļausies tikai uz ex post datiem, un vidējā summa EUR 1,50–2,00 [...]* šķiet atbilstīga 2009. gadam. Šis skaitlis tiks koriģēts, ņemot vērā inflāciju 2 % apmērā. Ieņēmumi no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi, attieksies uz izceļojošiem un ieceļojošiem pasažieriem. |
| --- | --- |

b)

ieņēmumus no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi: kā paskaidrots 246. apsvēruma b) apakšpunktā, tā kā nav attiecīgās ex ante informācijas, Komisija izņēmuma kārtā paļausies tikai uz ex post datiem, un vidējā summa EUR 1,50–2,00 [...]* šķiet atbilstīga 2009. gadam. Šis skaitlis tiks koriģēts, ņemot vērā inflāciju 2 % apmērā. Ieņēmumi no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi, attieksies uz izceļojošiem un ieceļojošiem pasažieriem.

ex ante

ex post

| (255) | Komisijas pieņēmums par pasažieru skaitu balstās uz to skaitu, kādu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH plānoja 2008. gadā. Tirdzniecības pakalpojumu līgums, kas tika noslēgts 2008. gadā, cita starpā nosaka mērķa maršrutus starp AOC un Londonu, kas ir reisi četras reizes nedēļā ziemas sezonā un reisi katru dienu vasarā, un reiss uz Žironu (Girona) trīs reizes nedēļā tikai vasarā (148). Tā kā gaisa kuģim ar 189 pasažieru vietām noslodzes koeficients ir 80 % (149), Komisija aprēķinājusi, ka plānotais pasažieru skaits gadā ir 45 333 visos reisos uz Londonu un 13 797 pasažieru reisos uz Žironu. |
| --- | --- |

(255)

Komisijas pieņēmums par pasažieru skaitu balstās uz to skaitu, kādu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH plānoja 2008. gadā. Tirdzniecības pakalpojumu līgums, kas tika noslēgts 2008. gadā, cita starpā nosaka mērķa maršrutus starp AOC un Londonu, kas ir reisi četras reizes nedēļā ziemas sezonā un reisi katru dienu vasarā, un reiss uz Žironu (Girona) trīs reizes nedēļā tikai vasarā (148). Tā kā gaisa kuģim ar 189 pasažieru vietām noslodzes koeficients ir 80 % (149), Komisija aprēķinājusi, ka plānotais pasažieru skaits gadā ir 45 333 visos reisos uz Londonu un 13 797 pasažieru reisos uz Žironu.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

AOC

Girona

148

149

| (256) | Vācija neiesniedza ne diskonta likmi, ne vidējās svērtās kapitāla izmaksas, kas būtu saistītas ar lidostu. Tādēļ, pamatojoties uz 2008. gada paziņojumā norādītajām atsauces likmēm (150), saskaņā ar kuru bāzes likme Vācijai laikā no 2008. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 31. augustam ir 4,59 %, Komisija izmantos diskonta likmi 5,59 % apmērā, kam pieskaitīti 100 bāzes punkti. |
| --- | --- |

(256)

Vācija neiesniedza ne diskonta likmi, ne vidējās svērtās kapitāla izmaksas, kas būtu saistītas ar lidostu. Tādēļ, pamatojoties uz 2008. gada paziņojumā norādītajām atsauces likmēm (150), saskaņā ar kuru bāzes likme Vācijai laikā no 2008. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 31. augustam ir 4,59 %, Komisija izmantos diskonta likmi 5,59 % apmērā, kam pieskaitīti 100 bāzes punkti.

150

| (257) | 18. tabulā sniegts rezultātā iegūts pakāpenisks darījumdarbības plāns, kurā ir iestrādāti visi minētie pieņēmumi. Šāds plāns būtu bijis jāņem vērā Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, pirms tā noslēdza tirdzniecības līgumu ar AMS 2008. gadā, lai pārliecinātos, ka šis līgums pakāpeniski veicinās lidostas rentabilitāti. Naudas plūsmu neto pašreizējā vērtība ir pozitīva. Tas liecina, ka otrais tirdzniecības līgums līdz ar lidostas pakalpojumu līgumu un tirdzniecības līgumu, kas tika noslēgti 2003. gadā, būtu bijuši rentabli lidostai no ex ante skatpunkta.

  18. tabula



  Ex ante darījumdarbības plāns par lidostas pakalpojumu līgumu un tirdzniecības līgumu, kas noslēgti 2003. gadā, un tirdzniecības līgumu, kas tika noslēgts 2008. gada 28. augustā | 1. gads | 2. gads |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| Izceļojošo pasažieru skaits gadā | 59 130 | 59 130 |
| | | |
| PLĀNOTIE IEŅĒMUMI (EUR) |
| Neto maksa, ko Ryanair maksā par katru izceļojošo pasažieri | [..]* | [..]* |
| Kopējie ieņēmumi no aviopakalpojumiem | [..]* | [..]* |
| Ieņēmumi no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi, par katru pasažieri | [..]* | [..]* |
| Kopējie ieņēmumi no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi | [..]* | [..]* |
| Kopējie ieņēmumi gadā | [..]* | [..]* |
| | | |
| PLĀNOTĀS MAKSAS (EUR) |
| Nemainīga tirdzniecības maksa | [..]* | [..]* |
| Darbības maksa mēnesī | 13 401 | 13 669 |
| Darbības maksa gadā | 160 812 | 164 028 |
| Kopējā maksa gadā | [..]* | [..]* |
| | | |
| NETO REZULTĀTS GADĀ (EUR) | 141 938 | 42 455 |
| | | |
| Diskonta likme | 5,59 % | |
| Neto pašreizējā vērtība (EUR) | 182 146 | |

(257)

18. tabulā sniegts rezultātā iegūts pakāpenisks darījumdarbības plāns, kurā ir iestrādāti visi minētie pieņēmumi. Šāds plāns būtu bijis jāņem vērā Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, pirms tā noslēdza tirdzniecības līgumu ar AMS 2008. gadā, lai pārliecinātos, ka šis līgums pakāpeniski veicinās lidostas rentabilitāti. Naudas plūsmu neto pašreizējā vērtība ir pozitīva. Tas liecina, ka otrais tirdzniecības līgums līdz ar lidostas pakalpojumu līgumu un tirdzniecības līgumu, kas tika noslēgti 2003. gadā, būtu bijuši rentabli lidostai no ex ante skatpunkta.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

AMS

ex ante

18. tabula

18. tabula

Ex ante darījumdarbības plāns par lidostas pakalpojumu līgumu un tirdzniecības līgumu, kas noslēgti 2003. gadā, un tirdzniecības līgumu, kas tika noslēgts 2008. gada 28. augustā

Ex ante

1. gads

2. gads

Izceļojošo pasažieru skaits gadā

59 130

59 130

PLĀNOTIE IEŅĒMUMI (EUR)

(EUR)

Neto maksa, ko Ryanair maksā par katru izceļojošo pasažieri

Ryanair

[..]*

[..]*

Kopējie ieņēmumi no aviopakalpojumiem

[..]*

[..]*

Ieņēmumi no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi, par katru pasažieri

[..]*

[..]*

Kopējie ieņēmumi no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi

[..]*

[..]*

Kopējie ieņēmumi gadā

[..]*

[..]*

PLĀNOTĀS MAKSAS (EUR)

(EUR)

Nemainīga tirdzniecības maksa

[..]*

[..]*

Darbības maksa mēnesī

13 401

13 669

Darbības maksa gadā

160 812

164 028

Kopējā maksa gadā

[..]*

[..]*

NETO REZULTĀTS GADĀ (EUR)

(EUR)

141 938

42 455

Diskonta likme

5,59 %

Neto pašreizējā vērtība (EUR)

Neto pašreizējā vērtība (EUR)

182 146

182 146

—   Lidostas pakalpojumu līgums un tirdzniecības līgums, kas noslēgti 2003. gadā, un tirdzniecības līgums, kas noslēgts 2010. gada 25. janvārī

| (258) | Komisija, izmantojot ex ante analīzi, pārbaudīs, vai līgums, kas noslēgts ar AMS2010. gada 25. janvārī, līdz ar lidostas pakalpojumu līgumu un tirdzniecības līgumu, kas noslēgti 2003. gadā, pakāpeniski veicina lidostas rentabilitāti. Tādējādi Komisija noteikts papildu izmaksas un ieņēmumus, ko Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH būtu varējusi plānot saistībā ar jauno līgumu, ņemot vērā informāciju, kas bija tās rīcībā 2010. gadā. |
| --- | --- |

(258)

Komisija, izmantojot ex ante analīzi, pārbaudīs, vai līgums, kas noslēgts ar AMS2010. gada 25. janvārī, līdz ar lidostas pakalpojumu līgumu un tirdzniecības līgumu, kas noslēgti 2003. gadā, pakāpeniski veicina lidostas rentabilitāti. Tādējādi Komisija noteikts papildu izmaksas un ieņēmumus, ko Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH būtu varējusi plānot saistībā ar jauno līgumu, ņemot vērā informāciju, kas bija tās rīcībā 2010. gadā.

ex ante

AMS

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (259) | 2010. gadā noslēgtā līguma darbības termiņš ir vairāk nekā viens gads (līgums stājās spēkā 2010. gada 25. janvārī, un tā darbība beidzas vienu gadu pēc pirmā reisa sākšanas, kas bija plānots 2010. gada vasarā). Tomēr Ryanair sniegtie pakalpojumi aptver septiņus mēnešus (IATA vasaras sezona). Tādēļ Komisija veiks papildu analīzi, pamatojoties uz septiņiem mēnešiem. |
| --- | --- |

(259)

2010. gadā noslēgtā līguma darbības termiņš ir vairāk nekā viens gads (līgums stājās spēkā 2010. gada 25. janvārī, un tā darbība beidzas vienu gadu pēc pirmā reisa sākšanas, kas bija plānots 2010. gada vasarā). Tomēr Ryanair sniegtie pakalpojumi aptver septiņus mēnešus (IATA vasaras sezona). Tādēļ Komisija veiks papildu analīzi, pamatojoties uz septiņiem mēnešiem.

Ryanair

IATA

| (260) | Papildu izmaksas sevī ietver:






  a) | izmaksas par tirdzniecības pakalpojumiem; |
| --- | --- | --- |

(260)

Papildu izmaksas sevī ietver:

a)

izmaksas par tirdzniecības pakalpojumiem;

| b) | darbības papildizmaksas, kas tieši izriet no līgumiem ar Ryanair. |
| --- | --- |

b)

darbības papildizmaksas, kas tieši izriet no līgumiem ar Ryanair.

Ryanair

| (261) | Saskaņā ar 2003. gada tirdzniecības līgumu izmaksas par tirdzniecības pakalpojumiem tiek atspoguļotas neto maksā [...]*, ko Ryanair maksā par katru izceļojošo pasažieri (151). Turklāt trešais tirdzniecības līgums, kas tika noslēgts 2010. gadā, ieviesa nemainīgu summu EUR [...]* apmērā 2010. gadā, ko lidosta maksā AMS. |
| --- | --- |

(261)

Saskaņā ar 2003. gada tirdzniecības līgumu izmaksas par tirdzniecības pakalpojumiem tiek atspoguļotas neto maksā [...]*, ko Ryanair maksā par katru izceļojošo pasažieri (151). Turklāt trešais tirdzniecības līgums, kas tika noslēgts 2010. gadā, ieviesa nemainīgu summu EUR [...]* apmērā 2010. gadā, ko lidosta maksā AMS.

Ryanair

151

AMS

| (262) | Saistībā ar darbības papildizmaksām, kas ir tieši saistītas ar Ryanair, Komisija ņem vērā mēneša summu, kas ir EUR 12 137,50, ko Vācija sākotnēji norādīja tabulā, sākot no 2003. gada aprīļa, kas 2010. gadā bija EUR 13 942, ņemot vērā gada inflāciju 2 % apmērā. |
| --- | --- |

(262)

Saistībā ar darbības papildizmaksām, kas ir tieši saistītas ar Ryanair, Komisija ņem vērā mēneša summu, kas ir EUR 12 137,50, ko Vācija sākotnēji norādīja tabulā, sākot no 2003. gada aprīļa, kas 2010. gadā bija EUR 13 942, ņemot vērā gada inflāciju 2 % apmērā.

Ryanair

| (263) | Lai novērtētu papildieņēmumus, Komisija ņems vērā šādus ieņēmumus:






  a) | ieņēmumus no aviopakalpojumiem: ieņēmumi, kas tiek plānoti par katru izceļojošo pasažieri no Ryanair darbības, būtu [...]* attiecīgajā periodā atbilstīgi 2003. gada 7. aprīlī noslēgtajam tirdzniecības līgumam, rādot neto maksu par katru izceļojošo pasažieri, tostarp visas maksas, ko Ryanair maksā AOC par vienu līdz četrām rotācijām (152); |
| --- | --- | --- |

(263)

Lai novērtētu papildieņēmumus, Komisija ņems vērā šādus ieņēmumus:

a)

ieņēmumus no aviopakalpojumiem: ieņēmumi, kas tiek plānoti par katru izceļojošo pasažieri no Ryanair darbības, būtu [...]* attiecīgajā periodā atbilstīgi 2003. gada 7. aprīlī noslēgtajam tirdzniecības līgumam, rādot neto maksu par katru izceļojošo pasažieri, tostarp visas maksas, ko Ryanair maksā AOC par vienu līdz četrām rotācijām (152);

Ryanair

Ryanair

AOC

152

| b) | ieņēmumus no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi: kā paskaidrots 246. apsvēruma b) apakšpunktā, tā kā nav attiecīgās ex ante informācijas, Komisija izņēmuma kārtā paļausies tikai uz ex post datiem, ko Vācija sniegusi 16. tabulā. Komisija pieņems, ka 2010. gada janvārī, kad tika parakstīts trešais tirdzniecības līgums, lai noteiktu iespējamos ieņēmumus no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi, lidosta ņēma vērā faktiskos ieņēmumus iepriekšējos gados, kas bija ievērojami palielinājušies salīdzinājumā ar 2006. gadu un 2007. gadu. Tādējādi šķiet iespējams, ka 2010. gadā lidostas prognozes par ieņēmumiem no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi, bija balstītas uz diviem iepriekšējiem gadiem, kas vidēji bija EUR 1,80–2,30 [...]* par katru pasažieri 2008. un 2009. gadā. Ieņēmumi no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi, attiecas uz izceļojošiem un ieceļojošiem pasažieriem. |
| --- | --- |

b)

ieņēmumus no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi: kā paskaidrots 246. apsvēruma b) apakšpunktā, tā kā nav attiecīgās ex ante informācijas, Komisija izņēmuma kārtā paļausies tikai uz ex post datiem, ko Vācija sniegusi 16. tabulā. Komisija pieņems, ka 2010. gada janvārī, kad tika parakstīts trešais tirdzniecības līgums, lai noteiktu iespējamos ieņēmumus no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi, lidosta ņēma vērā faktiskos ieņēmumus iepriekšējos gados, kas bija ievērojami palielinājušies salīdzinājumā ar 2006. gadu un 2007. gadu. Tādējādi šķiet iespējams, ka 2010. gadā lidostas prognozes par ieņēmumiem no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi, bija balstītas uz diviem iepriekšējiem gadiem, kas vidēji bija EUR 1,80–2,30 [...]* par katru pasažieri 2008. un 2009. gadā. Ieņēmumi no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi, attiecas uz izceļojošiem un ieceļojošiem pasažieriem.

ex ante

ex post

| (264) | Komisijas pieņēmums par pasažieru skaitu balstās uz skaitu, kādu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH plānoja, 2010. gadā parakstot tirdzniecības pakalpojumu līgumu. Tirdzniecības pakalpojumu līgums cita starpā nosaka mērķa maršrutus starp AOC un Londonu, kas ir reisi katru dienu, sākot no 2010. gada vasaras, reiss uz Žironu trīs reizes nedēļā un reiss uz Alikanti divas reizes nedēļā. Tā kā gaisa kuģim ar 189 pasažieru vietām noslodzes koeficients ir 80 % (153), Komisija aprēķinājusi, ka pasažieru skaits septiņos mēnešos, kad tika veikti reisi, bija 32 193 reisos uz Londonu, 13 797 reisos uz Barselonu un 9 198 reisos uz Alikanti. |
| --- | --- |

(264)

Komisijas pieņēmums par pasažieru skaitu balstās uz skaitu, kādu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH plānoja, 2010. gadā parakstot tirdzniecības pakalpojumu līgumu. Tirdzniecības pakalpojumu līgums cita starpā nosaka mērķa maršrutus starp AOC un Londonu, kas ir reisi katru dienu, sākot no 2010. gada vasaras, reiss uz Žironu trīs reizes nedēļā un reiss uz Alikanti divas reizes nedēļā. Tā kā gaisa kuģim ar 189 pasažieru vietām noslodzes koeficients ir 80 % (153), Komisija aprēķinājusi, ka pasažieru skaits septiņos mēnešos, kad tika veikti reisi, bija 32 193 reisos uz Londonu, 13 797 reisos uz Barselonu un 9 198 reisos uz Alikanti.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

AOC

153

| (265) | 19. tabulā sniegts rezultātā iegūts pakāpenisks darījumdarbības plāns, kurā ir iestrādāti visi minētie pieņēmumi un kurš būtu bijis jāņem vērā Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, pirms tā noslēdza tirdzniecības līgumu ar AMS 2010. gadā, lai pārliecinātos, ka šis līgums pakāpeniski veicinās lidostas rentabilitāti. Naudas plūsma attiecīgajā periodā ir negatīva. Tas liecina, ka trešais tirdzniecības līgums līdz ar lidostas pakalpojumu līgumu un tirdzniecības līgumu, kas tika noslēgti 2003. gadā, nebija rentabli lidostai no ex ante skatpunkta.

  19. tabula



  Ex ante darījumdarbības plāns par lidostas pakalpojumu līgumu un tirdzniecības līgumu, kas noslēgti 2003. gadā, un tirdzniecības līgumu, kas tika noslēgts 2010. gada 25. janvārī | 2010. gada vasaras sezona |
| --- | --- | --- |
| | |
| Izceļojošo pasažieru skaits | 55 188 |
| | |
| PLĀNOTIE IEŅĒMUMI (EUR) |
| Neto maksa, ko Ryanair maksā par katru izceļojošo pasažieri | [..]* |
| Kopējie ieņēmumi no aviopakalpojumiem | [..]* |
| Ieņēmumi no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi, par katru pasažieri | [..]* |
| Kopējie ieņēmumi no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi | [..]* |
| Kopējie ieņēmumi | [..]* |
| | |
| PLĀNOTĀS MAKSAS (EUR) |
| Nemainīga tirdzniecības maksa | [..]* |
| Darbības maksa mēnesī | 13 943 |
| Kopējā darbības maksa | 97 601 |
| Kopējā maksa | [..]* |
| | |
| NETO REZULTĀTS (EUR) | – 318 569 |

(265)

19. tabulā sniegts rezultātā iegūts pakāpenisks darījumdarbības plāns, kurā ir iestrādāti visi minētie pieņēmumi un kurš būtu bijis jāņem vērā Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, pirms tā noslēdza tirdzniecības līgumu ar AMS 2010. gadā, lai pārliecinātos, ka šis līgums pakāpeniski veicinās lidostas rentabilitāti. Naudas plūsma attiecīgajā periodā ir negatīva. Tas liecina, ka trešais tirdzniecības līgums līdz ar lidostas pakalpojumu līgumu un tirdzniecības līgumu, kas tika noslēgti 2003. gadā, nebija rentabli lidostai no ex ante skatpunkta.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

AMS

ex ante

19. tabula

19. tabula

Ex ante darījumdarbības plāns par lidostas pakalpojumu līgumu un tirdzniecības līgumu, kas noslēgti 2003. gadā, un tirdzniecības līgumu, kas tika noslēgts 2010. gada 25. janvārī

Ex ante

2010. gada vasaras sezona

Izceļojošo pasažieru skaits

55 188

PLĀNOTIE IEŅĒMUMI (EUR)

(EUR)

Neto maksa, ko Ryanair maksā par katru izceļojošo pasažieri

Ryanair

[..]*

Kopējie ieņēmumi no aviopakalpojumiem

[..]*

Ieņēmumi no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi, par katru pasažieri

[..]*

Kopējie ieņēmumi no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi

[..]*

Kopējie ieņēmumi

[..]*

PLĀNOTĀS MAKSAS (EUR)

(EUR)

Nemainīga tirdzniecības maksa

[..]*

Darbības maksa mēnesī

13 943

Kopējā darbības maksa

97 601

Kopējā maksa

[..]*

NETO REZULTĀTS (EUR)

NETO REZULTĀTS (EUR)

– 318 569

– 318 569

| (266) | Attiecīgi 2010. gadā lidosta maksāja Ryanair/AMS summu EUR [...]* apmērā par septiņiem mēnešiem, kad tika veikti reisi, kuri nodrošināja lidostai ieņēmumus no aviopakalpojumiem EUR [...]* apmērā un EUR [...]* apmērā no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi. Tolaik un kopš 2003. gada, kad sākās darījumi ar Ryanair, lidosta nekad nav bijusi rentabla, pat ne darbības līmenī, ja nebūtu valsts iemaksu. |
| --- | --- |

(266)

Attiecīgi 2010. gadā lidosta maksāja Ryanair/AMS summu EUR [...]* apmērā par septiņiem mēnešiem, kad tika veikti reisi, kuri nodrošināja lidostai ieņēmumus no aviopakalpojumiem EUR [...]* apmērā un EUR [...]* apmērā no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi. Tolaik un kopš 2003. gada, kad sākās darījumi ar Ryanair, lidosta nekad nav bijusi rentabla, pat ne darbības līmenī, ja nebūtu valsts iemaksu.

Ryanair

AMS

Ryanair

—   Secinājums

| (267) | Secinājums ir, ka Komisija uzskata, ka, no vienas puses, nosacījumi, kas tika piedāvāti Ryanair/AMS saskaņā ar lidostas pakalpojumu līgumu, kas tika noslēgts 2003. gada 3. martā, un tirdzniecības līgumiem, kas tika noslēgti 2003. gada 7. aprīlī un 2008. gada 28. augustā, starp Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH un Ryanair/AMS, atbilst tirgus nosacījumiem. Tādēļ Komisija uzskata, ka šie līgumi kopā nedeva Ryanair/AMS labumu selektīvas ekonomiskas priekšrocības veidā. |
| --- | --- |

(267)

Secinājums ir, ka Komisija uzskata, ka, no vienas puses, nosacījumi, kas tika piedāvāti Ryanair/AMS saskaņā ar lidostas pakalpojumu līgumu, kas tika noslēgts 2003. gada 3. martā, un tirdzniecības līgumiem, kas tika noslēgti 2003. gada 7. aprīlī un 2008. gada 28. augustā, starp Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH un Ryanair/AMS, atbilst tirgus nosacījumiem. Tādēļ Komisija uzskata, ka šie līgumi kopā nedeva Ryanair/AMS labumu selektīvas ekonomiskas priekšrocības veidā.

Ryanair

AMS

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

AMS

Ryanair

AMS

| (268) | No otras puses, Komisija uzskata, ka nosacījumi, kas tika piedāvāti Ryanair/AMS saskaņā ar lidostas pakalpojumu līgumu, kas tika noslēgts 2003. gada 3. martā, un tirdzniecības līgumiem, kas tika noslēgti 2003. gada 7. aprīlī un 2010. gada 25. janvārī, starp Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH un Ryanair/AMS, neatbilst tirgus nosacījumiem. Tādēļ Komisija uzskata, ka šie līgumi kopā deva Ryanair/AMS labumu selektīvas ekonomiskas priekšrocības veidā. |
| --- | --- |

(268)

No otras puses, Komisija uzskata, ka nosacījumi, kas tika piedāvāti Ryanair/AMS saskaņā ar lidostas pakalpojumu līgumu, kas tika noslēgts 2003. gada 3. martā, un tirdzniecības līgumiem, kas tika noslēgti 2003. gada 7. aprīlī un 2010. gada 25. janvārī, starp Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH un Ryanair/AMS, neatbilst tirgus nosacījumiem. Tādēļ Komisija uzskata, ka šie līgumi kopā deva Ryanair/AMS labumu selektīvas ekonomiskas priekšrocības veidā.

Ryanair

AMS

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

AMS

Ryanair

AMS

Selektivitāte

Selektivitāte

| (269) | Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu, lai pasākums būtu valsts atbalsts, tam jādod priekšroka “konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai”. Komisija norāda, ka lidostas pakalpojumu līgums un tirdzniecības līgums tika noslēgts tikai ar Ryanair un AMS, kas ir Ryanair pilnībā piederošs meitasuzņēmums tirdzniecības pakalpojumu sniegšanai. |
| --- | --- |

(269)

Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu, lai pasākums būtu valsts atbalsts, tam jādod priekšroka “konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai”. Komisija norāda, ka lidostas pakalpojumu līgums un tirdzniecības līgums tika noslēgts tikai ar Ryanair un AMS, kas ir Ryanair pilnībā piederošs meitasuzņēmums tirdzniecības pakalpojumu sniegšanai.

Ryanair

AMS

Ryanair

| (270) | Kaut gan citas aviokompānijas (Eurowings un Air Berlin) veica reisus no Altenburgas 2000.–2002. gadā, tās neguva labumu šādu tirdzniecības līgumu veidā. Vācija norāda, ka nosacījumi pakalpojumu līgumā ar Ryanair tika izstrādāti atbilstīgi lidostas cenrādim, kas bija spēkā attiecīgajā laikā un tika piemērots visām potenciālajām aviokompānijām. Tomēr Komisija uzskata, ka šis konkrētais pakalpojumu līgums kopā ar turpmākiem tirdzniecības līgumiem sniedza priekšrocību Ryanair. Tādējādi visi šie līgumi ir selektīvi pasākumi LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(270)

Kaut gan citas aviokompānijas (Eurowings un Air Berlin) veica reisus no Altenburgas 2000.–2002. gadā, tās neguva labumu šādu tirdzniecības līgumu veidā. Vācija norāda, ka nosacījumi pakalpojumu līgumā ar Ryanair tika izstrādāti atbilstīgi lidostas cenrādim, kas bija spēkā attiecīgajā laikā un tika piemērots visām potenciālajām aviokompānijām. Tomēr Komisija uzskata, ka šis konkrētais pakalpojumu līgums kopā ar turpmākiem tirdzniecības līgumiem sniedza priekšrocību Ryanair. Tādējādi visi šie līgumi ir selektīvi pasākumi LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

Eurowings

Air Berlin

Ryanair

Ryanair

Konkurences kropļošana un ietekme uz tirdzniecību

Konkurences kropļošana un ietekme uz tirdzniecību

| (271) | Ja dalībvalsts piešķirts atbalsts stiprina uzņēmuma stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē ES iekšējā tirgū, jāuzskata, ka pēdējo uzņēmumu atbalsts ir ietekmējis (154). Atbilstīgi iedibinātajai judikatūrai (155), lai pasākums kropļotu konkurenci, pietiek, ka atbalsta saņēmējs konkurē ar citiem uzņēmumiem tirgos, kas ir atvērti konkurencei. |
| --- | --- |

(271)

Ja dalībvalsts piešķirts atbalsts stiprina uzņēmuma stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē ES iekšējā tirgū, jāuzskata, ka pēdējo uzņēmumu atbalsts ir ietekmējis (154). Atbilstīgi iedibinātajai judikatūrai (155), lai pasākums kropļotu konkurenci, pietiek, ka atbalsta saņēmējs konkurē ar citiem uzņēmumiem tirgos, kas ir atvērti konkurencei.

154

155

| (272) | Attiecīgie pakalpojumu un tirdzniecības līgumi ievērojami veicina tādas lidostas maksas samazināšanu, kuru maksā Ryanair, un attiecīgi samazina aviokompānijas parastās darbības izmaksas tā, ka tā gūst labumu no samazinājuma. Tādējādi šī aviokompānija var stiprināt savu stāvokli tirgū. Turklāt aviotransporta nozarei ir raksturīga intensīva konkurence starp dažādu dalībvalstu ekspluatantiem, jo īpaši pēc tam, kad 1993. gada 1. janvārī stājās spēkā aviotransporta trešais liberalizācijas posms (turpmāk “trešā pakete”) (156). No iepriekš teiktā izriet, ka samazināta maksa ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm un kropļo vai draud kropļot konkurenci aviotransporta nozarē. |
| --- | --- |

(272)

Attiecīgie pakalpojumu un tirdzniecības līgumi ievērojami veicina tādas lidostas maksas samazināšanu, kuru maksā Ryanair, un attiecīgi samazina aviokompānijas parastās darbības izmaksas tā, ka tā gūst labumu no samazinājuma. Tādējādi šī aviokompānija var stiprināt savu stāvokli tirgū. Turklāt aviotransporta nozarei ir raksturīga intensīva konkurence starp dažādu dalībvalstu ekspluatantiem, jo īpaši pēc tam, kad 1993. gada 1. janvārī stājās spēkā aviotransporta trešais liberalizācijas posms (turpmāk “trešā pakete”) (156). No iepriekš teiktā izriet, ka samazināta maksa ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm un kropļo vai draud kropļot konkurenci aviotransporta nozarē.

Ryanair

156

| (273) | Tādēļ pakalpojumu un tirdzniecības līgumi, kas noslēgti ar Ryanair, kropļo vai draud kropļot konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(273)

Tādēļ pakalpojumu un tirdzniecības līgumi, kas noslēgti ar Ryanair, kropļo vai draud kropļot konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

Ryanair

Secinājums

Secinājums

| (274) | Komisija secina, ka lidostas pakalpojumu līgums, kas noslēgts 2003. gada 3. martā, līdz ar tirdzniecības līgumiem, kas noslēgti 2003. gada 7. aprīlī un 2008. gada 28. augustā, starp Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH un Ryanair/AMS – un kas noslēgti pēc sprieduma Aéroports de Paris lietā –, nav valsts atbalsts Ryanair/AMS LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(274)

Komisija secina, ka lidostas pakalpojumu līgums, kas noslēgts 2003. gada 3. martā, līdz ar tirdzniecības līgumiem, kas noslēgti 2003. gada 7. aprīlī un 2008. gada 28. augustā, starp Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH un Ryanair/AMS – un kas noslēgti pēc sprieduma Aéroports de Paris lietā –, nav valsts atbalsts Ryanair/AMS LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

AMS

Aéroports de Paris

Ryanair

AMS

| (275) | Komisija secina, ka lidostas pakalpojumu līgums, kas noslēgts 2003. gada 3. martā, kopā ar tirdzniecības līgumiem, kas noslēgti 2003. gada 7. aprīlī un 2010. gada 25. janvārī, starp Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH un Ryanair/AMS – un kas noslēgti pēc sprieduma Aéroports de Paris lietā –, ir valsts atbalsts Ryanair/AMS LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(275)

Komisija secina, ka lidostas pakalpojumu līgums, kas noslēgts 2003. gada 3. martā, kopā ar tirdzniecības līgumiem, kas noslēgti 2003. gada 7. aprīlī un 2010. gada 25. janvārī, starp Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH un Ryanair/AMS – un kas noslēgti pēc sprieduma Aéroports de Paris lietā –, ir valsts atbalsts Ryanair/AMS LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

AMS

Aéroports de Paris

Ryanair

AMS

8.2.   ATBALSTA SADERĪGUMS

8.2.1.   
  Pirmais pasākums. AOC lidostas infrastruktūras finansēšana

Pirmais pasākums.

lidostas infrastruktūras finansēšana

| (276) | Komisijai jānovērtē, vai var uzskatīt, ka atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu. Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punktu pastāv noteikti izņēmumi LESD 107. panta 1. punkta vispārējiem noteikumiem par to, ka valsts atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Attiecīgais atbalsts var tikt novērtēts, tikai pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, saskaņā ar kuru “atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm”, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(276)

Komisijai jānovērtē, vai var uzskatīt, ka atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu. Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punktu pastāv noteikti izņēmumi LESD 107. panta 1. punkta vispārējiem noteikumiem par to, ka valsts atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Attiecīgais atbalsts var tikt novērtēts, tikai pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, saskaņā ar kuru “atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm”, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.

| (277) | Saistībā ar šo 2014. gada aviācijas pamatnostādnes nodrošina ietvaru novērtējumam par to, vai atbalsts lidostām var tikt pasludināts par saderīgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam. Kā noteikts 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 173. punktā, Komisija piemēros noteikumus, kas ir spēkā laikā, kad atbalsts piešķirts nelikumīgam ieguldījumu atbalstam lidostām. Tātad netiks piemēroti 2014. gada pamatnostādņu principi, jo nelikumīgais ieguldījumu atbalsts lidostām ir piešķirts pirms 2014. gada 4. aprīļa, kas ir minēto pamatnostādņu pieņemšanas diena. |
| --- | --- |

(277)

Saistībā ar šo 2014. gada aviācijas pamatnostādnes nodrošina ietvaru novērtējumam par to, vai atbalsts lidostām var tikt pasludināts par saderīgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam. Kā noteikts 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 173. punktā, Komisija piemēros noteikumus, kas ir spēkā laikā, kad atbalsts piešķirts nelikumīgam ieguldījumu atbalstam lidostām. Tātad netiks piemēroti 2014. gada pamatnostādņu principi, jo nelikumīgais ieguldījumu atbalsts lidostām ir piešķirts pirms 2014. gada 4. aprīļa, kas ir minēto pamatnostādņu pieņemšanas diena.

| (278) | Finansējums AOC infrastruktūrai tika piešķirts laikā no 2000. gada līdz 2011. gadam. Tādēļ, lai novērtētu, vai infrastruktūras finansējums, kas piešķirts laikā no 2005. gada līdz 2011. gadam, ir saderīgs, piemēro 2005. gada aviācijas vadlīnijās noteiktos principus. Saistībā ar infrastruktūras finansējumu, kas piešķirts pirms 2005. gada, attiecīgajā laikā nebija spēkā īpaši saderības kritēriji, lai novērtētu, vai lidostām piešķirtais ieguldījumu atbalsts ir saderīgs. Tādēļ Komisijai jānovērtē šie pasākumi tieši, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ņemot vērā savu lēmumu pieņemšanas praksi šajā jautājumā. Komisijas prakse saistībā ar novērtējumu par lidostu pārvaldītājiem piešķirta atbalsta saderīgumu tika konsolidēta 2005. gada aviācijas vadlīnijās. Tādēļ tāda ieguldījumu atbalsta saderīgumu, kurš piešķirts Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH pirms 2005. gada, Komisija novērtēs, pamatojoties uz 2005. gada aviācijas vadlīnijās noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(278)

Finansējums AOC infrastruktūrai tika piešķirts laikā no 2000. gada līdz 2011. gadam. Tādēļ, lai novērtētu, vai infrastruktūras finansējums, kas piešķirts laikā no 2005. gada līdz 2011. gadam, ir saderīgs, piemēro 2005. gada aviācijas vadlīnijās noteiktos principus. Saistībā ar infrastruktūras finansējumu, kas piešķirts pirms 2005. gada, attiecīgajā laikā nebija spēkā īpaši saderības kritēriji, lai novērtētu, vai lidostām piešķirtais ieguldījumu atbalsts ir saderīgs. Tādēļ Komisijai jānovērtē šie pasākumi tieši, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ņemot vērā savu lēmumu pieņemšanas praksi šajā jautājumā. Komisijas prakse saistībā ar novērtējumu par lidostu pārvaldītājiem piešķirta atbalsta saderīgumu tika konsolidēta 2005. gada aviācijas vadlīnijās. Tādēļ tāda ieguldījumu atbalsta saderīgumu, kurš piešķirts Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH pirms 2005. gada, Komisija novērtēs, pamatojoties uz 2005. gada aviācijas vadlīnijās noteiktajiem kritērijiem.

AOC

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (279) | 2005. gada aviācijas vadlīnijās ir noteikts ietvars, lai novērtētu, vai ieguldījumu atbalsts lidostām var tikt pasludināts par saderīgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam. Atbilstīgi 2005. gada aviācijas vadlīniju 61. punktam Komisijai jāpārbauda, vai:






  a) | infrastruktūras būvēšana un ekspluatācija atbilst skaidri noteiktajam vispārējo interešu mērķim (reģionālā attīstība, pieejamība u. c.); |
| --- | --- | --- |

(279)

2005. gada aviācijas vadlīnijās ir noteikts ietvars, lai novērtētu, vai ieguldījumu atbalsts lidostām var tikt pasludināts par saderīgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam. Atbilstīgi 2005. gada aviācijas vadlīniju 61. punktam Komisijai jāpārbauda, vai:

a)

infrastruktūras būvēšana un ekspluatācija atbilst skaidri noteiktajam vispārējo interešu mērķim (reģionālā attīstība, pieejamība u. c.);

| b) | infrastruktūra ir vajadzīga un proporcionāla noteiktajam mērķim; |
| --- | --- |

b)

infrastruktūra ir vajadzīga un proporcionāla noteiktajam mērķim;

| c) | prognozes par infrastruktūras vidēja termiņa izmantošanu ir apmierinošas, jo īpaši ņemot vērā esošās infrastruktūras izmantošanu; |
| --- | --- |

c)

prognozes par infrastruktūras vidēja termiņa izmantošanu ir apmierinošas, jo īpaši ņemot vērā esošās infrastruktūras izmantošanu;

| d) | infrastruktūra ir vienlīdzīgi un bez diskriminācijas pieejama visiem potenciālajiem lietotājiem; |
| --- | --- |

d)

infrastruktūra ir vienlīdzīgi un bez diskriminācijas pieejama visiem potenciālajiem lietotājiem;

| e) | ietekme uz tirdzniecības attīstību nav pretrunā ar Kopienas interesēm. |
| --- | --- |

e)

ietekme uz tirdzniecības attīstību nav pretrunā ar Kopienas interesēm.

| (280) | Valsts atbalstam lidostām ne tikai jāizpilda prasība par atbilstību noteiktiem saderīguma kritērijiem, kas ir noteikti 2005. gada aviācijas vadlīnijās, bet tāpat kā citiem valsts atbalsta pasākumiem tam jābūt kā stimulam. Tāpat tam jābūt nepieciešamam un samērīgam ar vēlamo leģitīmo mērķi, lai to varētu skaidrot kā saderīgu atbalstu (157). |
| --- | --- |

(280)

Valsts atbalstam lidostām ne tikai jāizpilda prasība par atbilstību noteiktiem saderīguma kritērijiem, kas ir noteikti 2005. gada aviācijas vadlīnijās, bet tāpat kā citiem valsts atbalsta pasākumiem tam jābūt kā stimulam. Tāpat tam jābūt nepieciešamam un samērīgam ar vēlamo leģitīmo mērķi, lai to varētu skaidrot kā saderīgu atbalstu (157).

157

8.2.1.1.   Infrastruktūras būvēšana un ekspluatācija atbilst skaidri noteiktajam vispārējo interešu mērķim (reģionālā attīstība, pieejamība u. c.)

Infrastruktūras būvēšana un ekspluatācija atbilst skaidri noteiktajam vispārējo interešu mērķim (reģionālā attīstība, pieejamība u. c.)

| (281) | Saskaņā ar Vācijas apgalvojumu un lidostas ekspluatanta statūtiem lidostas ekspluatanta mērķis ir uzlabot ar ekonomiku saistīto infrastruktūru, lai stiprinātu Tīringenes austrumdaļas un Saksijas rietumdaļas ekonomisko ietekmi. |
| --- | --- |

(281)

Saskaņā ar Vācijas apgalvojumu un lidostas ekspluatanta statūtiem lidostas ekspluatanta mērķis ir uzlabot ar ekonomiku saistīto infrastruktūru, lai stiprinātu Tīringenes austrumdaļas un Saksijas rietumdaļas ekonomisko ietekmi.

| (282) | Finansējot lidostas svarīgākās infrastruktūras attīstību attiecīgajā laikā, Tīringenes federālās zemes mērķis bija uzlabot piekļuvi reģionam un attiecīgi stimulēt reģionālo attīstību un jaunu darbavietu izveidošanu strukturāli vājā reģionā, jo labi pasažieru un kravu transporta savienojumi ir būtiski vietējo uzņēmēju un rūpniecības konkurētspējai. |
| --- | --- |

(282)

Finansējot lidostas svarīgākās infrastruktūras attīstību attiecīgajā laikā, Tīringenes federālās zemes mērķis bija uzlabot piekļuvi reģionam un attiecīgi stimulēt reģionālo attīstību un jaunu darbavietu izveidošanu strukturāli vājā reģionā, jo labi pasažieru un kravu transporta savienojumi ir būtiski vietējo uzņēmēju un rūpniecības konkurētspējai.

| (283) | 2007. gadā Vācijas novērtējums par infrastruktūras finansējumu balstījās uz Klophausa (Klophaus) pētījumu, kas īpaši noteica, ka AOC ir tieša, netieša, stimula un katalizatora ietekme uz ekonomiku un reģiona pievilcīgumu, īpaši saistībā ar darba vietām, un šī ietekme ir pozitīva un nozīmīga. Pasažieru skaitam palielinoties, AOC varēja kļūt par reģionālu lidostu, kas piedāvātu iespēju Altenburgas federālajai zemei mainīt savu starptautisko profilu un attiecīgi uzlabot ekonomikas un uzņēmējdarbības struktūras. Atbilstīgi pētījumam AOC dotu ievērojamu vispārēju ekonomikas labumu kopēju interešu vārdā visam Vidusvācijas reģionam. |
| --- | --- |

(283)

2007. gadā Vācijas novērtējums par infrastruktūras finansējumu balstījās uz Klophausa (Klophaus) pētījumu, kas īpaši noteica, ka AOC ir tieša, netieša, stimula un katalizatora ietekme uz ekonomiku un reģiona pievilcīgumu, īpaši saistībā ar darba vietām, un šī ietekme ir pozitīva un nozīmīga. Pasažieru skaitam palielinoties, AOC varēja kļūt par reģionālu lidostu, kas piedāvātu iespēju Altenburgas federālajai zemei mainīt savu starptautisko profilu un attiecīgi uzlabot ekonomikas un uzņēmējdarbības struktūras. Atbilstīgi pētījumam AOC dotu ievērojamu vispārēju ekonomikas labumu kopēju interešu vārdā visam Vidusvācijas reģionam.

Klophaus

AOC

AOC

AOC

| (284) | Saistībā ar šo, kā norādīts 1. tabulā, pasažieru skaits lidostā ievērojami palielinājās laikā no 2007. gada līdz 2010. gadam: lidosta piesaistīja reģionam lielu skaitu ieceļojošu pasažieru, un tas ir īpaši svarīgi apgabala ekonomikai. 2000. gada sākumā un aptuveni līdz 2007. gadam satiksmes prognozes bija pozitīvas un pamatoja nepieciešamību turpināt infrastruktūras attīstību. Turklāt pašai lidostai bija nozīmīga loma, jo tā bija darba devējs un netieši veicināja stimulētu darba vietu radīšanu reģionā (158). |
| --- | --- |

(284)

Saistībā ar šo, kā norādīts 1. tabulā, pasažieru skaits lidostā ievērojami palielinājās laikā no 2007. gada līdz 2010. gadam: lidosta piesaistīja reģionam lielu skaitu ieceļojošu pasažieru, un tas ir īpaši svarīgi apgabala ekonomikai. 2000. gada sākumā un aptuveni līdz 2007. gadam satiksmes prognozes bija pozitīvas un pamatoja nepieciešamību turpināt infrastruktūras attīstību. Turklāt pašai lidostai bija nozīmīga loma, jo tā bija darba devējs un netieši veicināja stimulētu darba vietu radīšanu reģionā (158).

158

| (285) | Attiecīgie infrastruktūras ieguldījumi nenozīmēja esošās infrastruktūras dublicēšanu. Leipcigas–Halles lidosta atrodas vistuvāk AOC – aptuveni 85 km jeb vienas stundas brauciena ar automobili attālumā. Turklāt Leipcigas–Halles lidosta ir starptautiska lidosta un apkalpo gan Leipcigu (Saksijā), gan Halli (Saksijā–Anhaltā). AOC ir reģionāla lidosta, kas apkalpo Tīringenes federālās zemes dienviddaļu. No uzņēmējdarbības viedokļa lidosta ir svarīga uzņēmumiem, kas atrodas tuvumā esošajā rūpniecības reģionā. |
| --- | --- |

(285)

Attiecīgie infrastruktūras ieguldījumi nenozīmēja esošās infrastruktūras dublicēšanu. Leipcigas–Halles lidosta atrodas vistuvāk AOC – aptuveni 85 km jeb vienas stundas brauciena ar automobili attālumā. Turklāt Leipcigas–Halles lidosta ir starptautiska lidosta un apkalpo gan Leipcigu (Saksijā), gan Halli (Saksijā–Anhaltā). AOC ir reģionāla lidosta, kas apkalpo Tīringenes federālās zemes dienviddaļu. No uzņēmējdarbības viedokļa lidosta ir svarīga uzņēmumiem, kas atrodas tuvumā esošajā rūpniecības reģionā.

AOC

AOC

| (286) | Tādēļ Komisija var secināt, ka AOC lidostas infrastruktūras finansējums atbilda skaidri definētam kopēju interešu mērķim. |
| --- | --- |

(286)

Tādēļ Komisija var secināt, ka AOC lidostas infrastruktūras finansējums atbilda skaidri definētam kopēju interešu mērķim.

8.2.1.2.   Infrastruktūra ir vajadzīga un proporcionāla noteiktajam mērķim

Infrastruktūra ir vajadzīga un proporcionāla noteiktajam mērķim

| (287) | Saskaņā ar Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH statūtiem uzņēmuma mērķis ir uzlabot ekonomiski būtisku infrastruktūru, lai stiprinātu Tīringenes austrumdaļas un Saksijas rietumdaļas ekonomisko spēku. Laikā no 2000. gada līdz 2011. gadam lidosta apņēmās veikt nepieciešamos infrastruktūras ieguldījumus, lai izpildītu prasības saistībā ar šo mērķi. |
| --- | --- |

(287)

Saskaņā ar Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH statūtiem uzņēmuma mērķis ir uzlabot ekonomiski būtisku infrastruktūru, lai stiprinātu Tīringenes austrumdaļas un Saksijas rietumdaļas ekonomisko spēku. Laikā no 2000. gada līdz 2011. gadam lidosta apņēmās veikt nepieciešamos infrastruktūras ieguldījumus, lai izpildītu prasības saistībā ar šo mērķi.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (288) | Attiecīgā perioda sākumā ieguldījumi bija nepieciešami, lai pielāgotu vispārējo infrastruktūru aviokompāniju vajadzībām, pārveidojot kādreizēju militāru lidlauku par pasažieru lidostu. |
| --- | --- |

(288)

Attiecīgā perioda sākumā ieguldījumi bija nepieciešami, lai pielāgotu vispārējo infrastruktūru aviokompāniju vajadzībām, pārveidojot kādreizēju militāru lidlauku par pasažieru lidostu.

| (289) | Vācija arī norāda, ka infrastruktūras ieguldījumi AOC bija nepieciešami, lai izpildītu drošības un drošuma prasības lidostā, ņemot vērā pasažieru skaita palielināšanos, kā tas bija plānots, noslēdzot pakalpojumu līgumu ar Ryanair. Ieguldījumi bija nepieciešami, lai atjaunotu un atjauninātu lidostu. Drošības un drošuma pasākumi tika veikti visā perioda laikā, lai pielāgotu lidostu plānotajam lielākam Ryanair pasažieru skaitam. Visi pētījumi (159), kas tika veikti 2007. gadā, lai novērtētu lidostas ekonomisko dzīvotspēju, paredzēja AOC darbības palielināšanos laikā no 2007. gada līdz 2015. gadam. |
| --- | --- |

(289)

Vācija arī norāda, ka infrastruktūras ieguldījumi AOC bija nepieciešami, lai izpildītu drošības un drošuma prasības lidostā, ņemot vērā pasažieru skaita palielināšanos, kā tas bija plānots, noslēdzot pakalpojumu līgumu ar Ryanair. Ieguldījumi bija nepieciešami, lai atjaunotu un atjauninātu lidostu. Drošības un drošuma pasākumi tika veikti visā perioda laikā, lai pielāgotu lidostu plānotajam lielākam Ryanair pasažieru skaitam. Visi pētījumi (159), kas tika veikti 2007. gadā, lai novērtētu lidostas ekonomisko dzīvotspēju, paredzēja AOC darbības palielināšanos laikā no 2007. gada līdz 2015. gadam.

AOC

Ryanair

Ryanair

159

AOC

| (290) | Termināļa pārbūves darbs 2009. gadā tika pabeigts, lai nodrošinātu atbilstību drošuma prasībām un pasažieriem Šengenas zonā un ārpus Šengenas zonas tiktu nodrošināta atsevišķa apkalpošana uz zemes. Vācija norādīja, ka tika aplūkotas alternatīvas, bet, ņemot vērā lielāku pasažieru skaitu un lielākas alternatīvo pasākumu izmaksas, tika pieņemts lēmums par labu ilgtermiņa risinājumam, kas ir termināļa pārbūve. |
| --- | --- |

(290)

Termināļa pārbūves darbs 2009. gadā tika pabeigts, lai nodrošinātu atbilstību drošuma prasībām un pasažieriem Šengenas zonā un ārpus Šengenas zonas tiktu nodrošināta atsevišķa apkalpošana uz zemes. Vācija norādīja, ka tika aplūkotas alternatīvas, bet, ņemot vērā lielāku pasažieru skaitu un lielākas alternatīvo pasākumu izmaksas, tika pieņemts lēmums par labu ilgtermiņa risinājumam, kas ir termināļa pārbūve.

| (291) | Tā kā lidostas ekspluatantam nebija pietiekami daudz līdzekļu un Vācija norāda, ka galvenie ieguldījumi bija saistīti ar valsts uzdevumu pildīšanu, bija nepieciešams valsts finansējums. |
| --- | --- |

(291)

Tā kā lidostas ekspluatantam nebija pietiekami daudz līdzekļu un Vācija norāda, ka galvenie ieguldījumi bija saistīti ar valsts uzdevumu pildīšanu, bija nepieciešams valsts finansējums.

i

| (292) | Tādēļ Komisija uzskata, ka ieguldījumi infrastruktūrā bija nepieciešami, lai pielāgotos lielākam pasažieru skaitam un izpildītu prasības par modernas lidostas infrastruktūru. Lidosta varēja apkalpot reisus un attīstīt reģionu tikai tad, ja tiktu izbūvēta infrastruktūra. |
| --- | --- |

(292)

Tādēļ Komisija uzskata, ka ieguldījumi infrastruktūrā bija nepieciešami, lai pielāgotos lielākam pasažieru skaitam un izpildītu prasības par modernas lidostas infrastruktūru. Lidosta varēja apkalpot reisus un attīstīt reģionu tikai tad, ja tiktu izbūvēta infrastruktūra.

| (293) | Tādējādi tas, ka ieguldījuma atbalsts Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH bija vajadzīgs un proporcionāls, izriet no nepieciešamības izpildīt prasības par modernas lidostas infrastruktūru. Tādēļ Komisija secina, ka attiecīgie infrastruktūras ieguldījumi bija vajadzīgi un proporcionāli noteiktajam mērķim. |
| --- | --- |

(293)

Tādējādi tas, ka ieguldījuma atbalsts Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH bija vajadzīgs un proporcionāls, izriet no nepieciešamības izpildīt prasības par modernas lidostas infrastruktūru. Tādēļ Komisija secina, ka attiecīgie infrastruktūras ieguldījumi bija vajadzīgi un proporcionāli noteiktajam mērķim.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

8.2.1.3.   Prognozes par infrastruktūras vidēja termiņa izmantošanu ir apmierinošas, jo īpaši ņemot vērā esošās infrastruktūras izmantošanu

Prognozes par infrastruktūras vidēja termiņa izmantošanu ir apmierinošas, jo īpaši ņemot vērā esošās infrastruktūras izmantošanu

| (294) | Prognozes esošās infrastruktūras vidēja termiņa izmantošanai bija apmierinošas vismaz līdz 2009. gadam. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH direktoru valde jau savā 2000. gada 23. jūnija sanāksmē bija ieplānojusi, ka laikā no 2000. gada līdz 2010. gadam infrastruktūras ieguldījumiem paredzētā vispārējā summa būs aptuveni EUR 20 miljoni. Pasažieru skaits gadā turpināja palielināties un augstāko punktu sasniedza 2008.–2009. gadā. |
| --- | --- |

(294)

Prognozes esošās infrastruktūras vidēja termiņa izmantošanai bija apmierinošas vismaz līdz 2009. gadam. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH direktoru valde jau savā 2000. gada 23. jūnija sanāksmē bija ieplānojusi, ka laikā no 2000. gada līdz 2010. gadam infrastruktūras ieguldījumiem paredzētā vispārējā summa būs aptuveni EUR 20 miljoni. Pasažieru skaits gadā turpināja palielināties un augstāko punktu sasniedza 2008.–2009. gadā.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (295) | Pēc ievērojamas izaugsmes perioda aviosatiksmi Vācijā un Eiropā negatīvi ietekmēja ekonomikas un finanšu krīze 2009. gadā, kuras rezultātā pasažieru aviopārvadājumi Vācijā 2009. gadā samazinājās par 4,6 %, tādēļ šis gads bija viens no sliktākajiem gadiem gaisa satiksmei. Tomēr vispārējā pieauguma tendence aviopārvadājumos neapstājās, tikai palēninājās. Sākot no 2010. gada jūnija, pasažieru aviopārvadājumu pieauguma temps mēnesī Vācijā atkal palielinājās un par 7 % pārsniedza pieauguma tempu mēnesī iepriekšējā gadā. Atbilstīgi prognozēm Vācijā kopš 2009. gada ir vērojama spēcīga ekonomikas izaugsme, kas ir aptuveni 3 % gadā. Izaugsme gaisa satiksmes tirgū parasti pārspēj vispārējās ekonomikas izaugsmi (160). |
| --- | --- |

(295)

Pēc ievērojamas izaugsmes perioda aviosatiksmi Vācijā un Eiropā negatīvi ietekmēja ekonomikas un finanšu krīze 2009. gadā, kuras rezultātā pasažieru aviopārvadājumi Vācijā 2009. gadā samazinājās par 4,6 %, tādēļ šis gads bija viens no sliktākajiem gadiem gaisa satiksmei. Tomēr vispārējā pieauguma tendence aviopārvadājumos neapstājās, tikai palēninājās. Sākot no 2010. gada jūnija, pasažieru aviopārvadājumu pieauguma temps mēnesī Vācijā atkal palielinājās un par 7 % pārsniedza pieauguma tempu mēnesī iepriekšējā gadā. Atbilstīgi prognozēm Vācijā kopš 2009. gada ir vērojama spēcīga ekonomikas izaugsme, kas ir aptuveni 3 % gadā. Izaugsme gaisa satiksmes tirgū parasti pārspēj vispārējās ekonomikas izaugsmi (160).

160

| (296) | Saskaņā ar visiem trim pētījumiem, kas tika veikti 2007. gadā (161), lidostas ekspluatantam bija jāuzlabo gada rezultāti un jāpanāk gandrīz līdzsvarots darbības ienākums līdz 2015. gadam, kā arī jāstiprina tuvumā esošais rūpniecības reģions. Tas tika apstiprināts darījumdarbības plāna projektā, kas tika sagatavots par 2007.–2015. gadu. Vācijas apsvērumi balstījās uz zemo izmaksu pārvadātāju rentabilitāti un iespējamo scenāriju par to, ka pasažieru skaits AOC līdz 2015. gadam varētu sasniegt 500 000. |
| --- | --- |

(296)

Saskaņā ar visiem trim pētījumiem, kas tika veikti 2007. gadā (161), lidostas ekspluatantam bija jāuzlabo gada rezultāti un jāpanāk gandrīz līdzsvarots darbības ienākums līdz 2015. gadam, kā arī jāstiprina tuvumā esošais rūpniecības reģions. Tas tika apstiprināts darījumdarbības plāna projektā, kas tika sagatavots par 2007.–2015. gadu. Vācijas apsvērumi balstījās uz zemo izmaksu pārvadātāju rentabilitāti un iespējamo scenāriju par to, ka pasažieru skaits AOC līdz 2015. gadam varētu sasniegt 500 000.

161

AOC

| (297) | Tādēļ atbilstīgi Vācijas sniegtajai informācijai attiecīgā infrastruktūra nodrošinātu pieprasījumu vidējā termiņā saistībā ar aviokompānijām un pasažieriem un piedāvātu labas izmantošanas prognozes. |
| --- | --- |

(297)

Tādēļ atbilstīgi Vācijas sniegtajai informācijai attiecīgā infrastruktūra nodrošinātu pieprasījumu vidējā termiņā saistībā ar aviokompānijām un pasažieriem un piedāvātu labas izmantošanas prognozes.

8.2.1.4.   Infrastruktūra ir vienlīdzīgi un bez diskriminācijas pieejama visiem potenciālajiem lietotājiem

Infrastruktūra ir vienlīdzīgi un bez diskriminācijas pieejama visiem potenciālajiem lietotājiem

| (298) | Vācija apstiprina, ka, neraugoties uz to, ka Ryanair bija vienīgā aviokompānija, kas veica reisus no AOC laikā no 2003. gada līdz 2011. gadam, infrastruktūra bija potenciāli pieejama visiem potenciālajiem lietotājiem un nepastāvēja komerciāli nepamatota diskriminācija. |
| --- | --- |

(298)

Vācija apstiprina, ka, neraugoties uz to, ka Ryanair bija vienīgā aviokompānija, kas veica reisus no AOC laikā no 2003. gada līdz 2011. gadam, infrastruktūra bija potenciāli pieejama visiem potenciālajiem lietotājiem un nepastāvēja komerciāli nepamatota diskriminācija.

Ryanair

AOC

8.2.1.5.   Ietekme uz tirdzniecības attīstību nav pretrunā ar Kopienas interesēm

Ietekme uz tirdzniecības attīstību nav pretrunā ar Kopienas interesēm

| (299) | Saskaņā ar 2005. gada aviācijas vadlīniju 39. punktu lidostas kategorija var sniegt informāciju par to, cik lielā mērā lidostas savstarpēji konkurē un kādā mērā lidostai piešķirtais valsts finansējums var radīt konkurences traucējumus. 2005. gada aviācijas vadlīnijas arī nosaka, ka valsts subsīdijas, kas piešķirtas mazajām reģionālajām lidostām (D kategorijas lidostām), visdrīzāk neierobežo konkurenci, un to ietekme uz tirdzniecību nav pretrunā ar kopējām interesēm. Tomēr nevar uzskatīt, ka šāds pieņēmums vai apgalvojums izslēdz konkurences kropļošanu vai ietekmi uz tirdzniecību. |
| --- | --- |

(299)

Saskaņā ar 2005. gada aviācijas vadlīniju 39. punktu lidostas kategorija var sniegt informāciju par to, cik lielā mērā lidostas savstarpēji konkurē un kādā mērā lidostai piešķirtais valsts finansējums var radīt konkurences traucējumus. 2005. gada aviācijas vadlīnijas arī nosaka, ka valsts subsīdijas, kas piešķirtas mazajām reģionālajām lidostām (D kategorijas lidostām), visdrīzāk neierobežo konkurenci, un to ietekme uz tirdzniecību nav pretrunā ar kopējām interesēm. Tomēr nevar uzskatīt, ka šāds pieņēmums vai apgalvojums izslēdz konkurences kropļošanu vai ietekmi uz tirdzniecību.

| (300) | AOC vienmēr apkalpojusi mazāk nekā 150 000 pasažierus gadā attiecīgajā periodā, tādēļ to var uzskatīt par mazu reģionālu lidostu (D kategorijas lidostu) atbilstīgi 2005. gada aviācijas vadlīnijām. |
| --- | --- |

(300)

AOC vienmēr apkalpojusi mazāk nekā 150 000 pasažierus gadā attiecīgajā periodā, tādēļ to var uzskatīt par mazu reģionālu lidostu (D kategorijas lidostu) atbilstīgi 2005. gada aviācijas vadlīnijām.

AOC

| (301) | AOC ir parasta uz reģionu vērsta lidosta, un tas parādās faktā, ka lielākoties to izmanto pasažieri, kas ir no Tīringenes federālās zemes. Pamatojoties uz aptvēruma jomu, kas ir aptuveni 100 km, un ceļošanas laiku, kas ir 60 minūtes, var pieņemt, ka vistuvāk atrodas Leipcigas-Halles lidosta (85 km jeb aptuveni 1 stundas 10 minūšu brauciena ar automobili attālumā no AOC), bet tā izvietojusies uz tā pašas aptvēruma zonas ārējās robežas. Leipcigas–Halles lidosta ir starptautiska lidosta un apkalpo gan Leipcigu (Saksijā), gan Halli (Saksijā-Anhaltā). AOC kā reģionāla lidosta apkalpo Tīringenes federālās zemes dienviddaļu. |
| --- | --- |

(301)

AOC ir parasta uz reģionu vērsta lidosta, un tas parādās faktā, ka lielākoties to izmanto pasažieri, kas ir no Tīringenes federālās zemes. Pamatojoties uz aptvēruma jomu, kas ir aptuveni 100 km, un ceļošanas laiku, kas ir 60 minūtes, var pieņemt, ka vistuvāk atrodas Leipcigas-Halles lidosta (85 km jeb aptuveni 1 stundas 10 minūšu brauciena ar automobili attālumā no AOC), bet tā izvietojusies uz tā pašas aptvēruma zonas ārējās robežas. Leipcigas–Halles lidosta ir starptautiska lidosta un apkalpo gan Leipcigu (Saksijā), gan Halli (Saksijā-Anhaltā). AOC kā reģionāla lidosta apkalpo Tīringenes federālās zemes dienviddaļu.

AOC

AOC

AOC

| (302) | Abas lidostas ne tikai atrodas ģeogrāfiskā attālumā viena no otras, bet arī īsteno ļoti atšķirīgus uzņēmējdarbības modeļus, un tām ir atšķirīgs mērķis par pasažieru veidu. Leipcigas–Halles lidosta ir labi iedibināta lidosta ar labi izstrādātu infrastruktūru, kas nodrošina lielākas ērtības pasažieriem. Tā piedāvā starptautiskus un arī iekšzemes reisus, vairākus brīvdienu galamērķus un kravas aviopārvadājumus. AOC infrastruktūra nenodrošina ērtības, un tās uzņēmējdarbības modelis ir balstīts uz zemo izmaksu pārvadātājiem. |
| --- | --- |

(302)

Abas lidostas ne tikai atrodas ģeogrāfiskā attālumā viena no otras, bet arī īsteno ļoti atšķirīgus uzņēmējdarbības modeļus, un tām ir atšķirīgs mērķis par pasažieru veidu. Leipcigas–Halles lidosta ir labi iedibināta lidosta ar labi izstrādātu infrastruktūru, kas nodrošina lielākas ērtības pasažieriem. Tā piedāvā starptautiskus un arī iekšzemes reisus, vairākus brīvdienu galamērķus un kravas aviopārvadājumus. AOC infrastruktūra nenodrošina ērtības, un tās uzņēmējdarbības modelis ir balstīts uz zemo izmaksu pārvadātājiem.

AOC

| (303) | Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija tātad var secināt, ka ieguldījumu atbalsts, kas piešķirts Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, nedz kropļo konkurenci, nedz ietekmē tirdzniecību tā, ka tas būtu pretrunā vispārējām interesēm. |
| --- | --- |

(303)

Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija tātad var secināt, ka ieguldījumu atbalsts, kas piešķirts Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, nedz kropļo konkurenci, nedz ietekmē tirdzniecību tā, ka tas būtu pretrunā vispārējām interesēm.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

8.2.1.6.   Atbalsts kalpo kā stimuls, ir vajadzīgs un proporcionāls

Atbalsts kalpo kā stimuls, ir vajadzīgs un proporcionāls

| (304) | Infrastruktūras finansējumam, ko Vācija piešķīra Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, būtu jābūt kā stimulam un vajadzīgam un proporcionālam salīdzinājumā ar nepieciešamo leģitīmo mērķi. |
| --- | --- |

(304)

Infrastruktūras finansējumam, ko Vācija piešķīra Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, būtu jābūt kā stimulam un vajadzīgam un proporcionālam salīdzinājumā ar nepieciešamo leģitīmo mērķi.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (305) | Komisijai jānosaka, vai valsts atbalsts, kas piešķirts Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, ir mainījis saņēmēja rīcību un vai tas iesaistās darbībās, kas veicina sabiedrības interešu mērķu sasniegšanu un kas i) netiktu veiktas, ja nebūtu sniegts atbalsts vai ii) tiktu veiktas, bet ierobežoti vai citādi. Turklāt uzskata, ka atbalsts ir proporcionāls tikai tad, ja tādu pašu rezultātu nevarētu panākt ar mazāku atbalstu un mazākiem kropļojumiem. Tas nozīmē, ka atbalsta apmēram un intensitātei jābūt ierobežotiem, lai tie nepārsniegtu minimālo apmēru, kāds ir nepieciešams atbalstītās darbības veikšanai. |
| --- | --- |

(305)

Komisijai jānosaka, vai valsts atbalsts, kas piešķirts Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, ir mainījis saņēmēja rīcību un vai tas iesaistās darbībās, kas veicina sabiedrības interešu mērķu sasniegšanu un kas i) netiktu veiktas, ja nebūtu sniegts atbalsts vai ii) tiktu veiktas, bet ierobežoti vai citādi. Turklāt uzskata, ka atbalsts ir proporcionāls tikai tad, ja tādu pašu rezultātu nevarētu panākt ar mazāku atbalstu un mazākiem kropļojumiem. Tas nozīmē, ka atbalsta apmēram un intensitātei jābūt ierobežotiem, lai tie nepārsniegtu minimālo apmēru, kāds ir nepieciešams atbalstītās darbības veikšanai.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (306) | Atbilstīgi Vācijas sniegtajai informācijai ieguldījumus infrastruktūrā, kas ir nepieciešama, lai sasniegtu tādas operacionālas lidostas standartu, kura var veikt komercreisus, nevarētu realizēt bez atbalsta. Lidosta strādāja ar zaudējumiem garākajā attiecīgā perioda daļā. Vācija vienmēr uzskatījusi, ka šāda reģionāla lidosta nevar darboties bez valsts finansējuma. Bez atbalsta lidosta nevarētu panākt plānoto pakalpojumu sniegšanas līmeni aviokompānijām un pasažieriem, un lidostas saimnieciskās darbības līmenis kristos. |
| --- | --- |

(306)

Atbilstīgi Vācijas sniegtajai informācijai ieguldījumus infrastruktūrā, kas ir nepieciešama, lai sasniegtu tādas operacionālas lidostas standartu, kura var veikt komercreisus, nevarētu realizēt bez atbalsta. Lidosta strādāja ar zaudējumiem garākajā attiecīgā perioda daļā. Vācija vienmēr uzskatījusi, ka šāda reģionāla lidosta nevar darboties bez valsts finansējuma. Bez atbalsta lidosta nevarētu panākt plānoto pakalpojumu sniegšanas līmeni aviokompānijām un pasažieriem, un lidostas saimnieciskās darbības līmenis kristos.

| (307) | Tādēļ var secināt, ka attiecīgajam atbalsta pasākumam bija stimulējoša ietekme, jo tas deva iespēju saņēmējam īstenot nepieciešamos ieguldījumus. |
| --- | --- |

(307)

Tādēļ var secināt, ka attiecīgajam atbalsta pasākumam bija stimulējoša ietekme, jo tas deva iespēju saņēmējam īstenot nepieciešamos ieguldījumus.

| (308) | Saistībā ar atbalsta proporcionalitātes novērtējumu var uzskatīt, ka atbalsta intensitāte šim projektam bija ierobežota un nepārsniedza ieguldījumus, kas bija nepieciešami lidostas pārveidošanai no kādreizējā militārā lidlauka par pasažieru lidostu, kas ir pieejama visām potenciālajām aviokompānijām. Turklāt ieguldījumu finansēšanas process Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH bija organizēts tā, lai novērstu pārmērīgu kompensāciju: katra gada beigās tika saskaņots darījumdarbības plāns nākamajam gadam, un gada laikā tas tika pārskatīts, lai to pielāgotu uzņēmuma reālajai situācijai (162). Lidostai bija jāatmaksā līdzekļi valsts finansētājiem, ja projekta finansējums izrādītos pārmērīgi liels. Tā kā atbalsta apmērs bija ierobežots un nepārsniedza minimālo līmeni, kāds ir nepieciešams atbalstītas darbības veikšanai, var uzskatīt, ka attiecīgais ieguldījuma atbalsts ir vajadzīgs un proporcionāls attiecībā pret leģitīmo mērķi. |
| --- | --- |

(308)

Saistībā ar atbalsta proporcionalitātes novērtējumu var uzskatīt, ka atbalsta intensitāte šim projektam bija ierobežota un nepārsniedza ieguldījumus, kas bija nepieciešami lidostas pārveidošanai no kādreizējā militārā lidlauka par pasažieru lidostu, kas ir pieejama visām potenciālajām aviokompānijām. Turklāt ieguldījumu finansēšanas process Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH bija organizēts tā, lai novērstu pārmērīgu kompensāciju: katra gada beigās tika saskaņots darījumdarbības plāns nākamajam gadam, un gada laikā tas tika pārskatīts, lai to pielāgotu uzņēmuma reālajai situācijai (162). Lidostai bija jāatmaksā līdzekļi valsts finansētājiem, ja projekta finansējums izrādītos pārmērīgi liels. Tā kā atbalsta apmērs bija ierobežots un nepārsniedza minimālo līmeni, kāds ir nepieciešams atbalstītas darbības veikšanai, var uzskatīt, ka attiecīgais ieguldījuma atbalsts ir vajadzīgs un proporcionāls attiecībā pret leģitīmo mērķi.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

162

8.2.1.7.   Secinājums

Secinājums

| (309) | Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu, Komisija secina, ka ieguldījuma atbalsts, kas tika piešķirts Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, ir saderīgs ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, jo tas atbilst 2005. gada aviācijas vadlīniju 61. punktā noteiktajam saderīguma nosacījumam. Tādēļ pasākums ir saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(309)

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu, Komisija secina, ka ieguldījuma atbalsts, kas tika piešķirts Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, ir saderīgs ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, jo tas atbilst 2005. gada aviācijas vadlīniju 61. punktā noteiktajam saderīguma nosacījumam. Tādēļ pasākums ir saderīgs ar iekšējo tirgu.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

8.2.2.   
  Otrais pasākums. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH darbības zaudējumu finansēšana 2000.–2011. gadā

Otrais pasākums.

darbības zaudējumu finansēšana 2000.–2011. gadā

| (310) | Atbilstīgi 2014. gada aviācijas pamatnostādnēm Komisija uzskata, ka tās paziņojuma noteikumi par to, kādi noteikumi tiek piemēroti, novērtējot nelikumīgu valsts atbalstu, netiek piemēroti izskatīšanā esošās lietās par nelikumīgu darbības atbalstu lidostām, kas piešķirts pirms 2014. gada 4. aprīļa. Komisija drīzāk piemēros minētajās pamatnostādnēs noteiktos principus visos gadījumos, kas ir saistīti ar darbības atbalstu (izskatīšanā esoši paziņojumi un nelikumīgs, nepaziņots atbalsts) lidostām, pat ja atbalsts ticis piešķirts pirms 2014. gada 4. aprīļa un pārejas perioda sākuma (163). |
| --- | --- |

(310)

Atbilstīgi 2014. gada aviācijas pamatnostādnēm Komisija uzskata, ka tās paziņojuma noteikumi par to, kādi noteikumi tiek piemēroti, novērtējot nelikumīgu valsts atbalstu, netiek piemēroti izskatīšanā esošās lietās par nelikumīgu darbības atbalstu lidostām, kas piešķirts pirms 2014. gada 4. aprīļa. Komisija drīzāk piemēros minētajās pamatnostādnēs noteiktos principus visos gadījumos, kas ir saistīti ar darbības atbalstu (izskatīšanā esoši paziņojumi un nelikumīgs, nepaziņots atbalsts) lidostām, pat ja atbalsts ticis piešķirts pirms 2014. gada 4. aprīļa un pārejas perioda sākuma (163).

163

| (311) | 2014. gada aviācijas pamatnostādnēs ir noteikts, saskaņā ar kādiem nosacījumiem darbības atbalsts lidostām var tikt pasludināts par saderīgu ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē (164). Atbilstīgi 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 137. punktam (165), lai darbības atbalstu, kas piešķirts pirms šo pamatnostādņu publicēšanas, atzītu par saderīgu ar iekšējo tirgu, jābūt izpildītiem šādiem kumulatīviem nosacījumiem:






  a) | pasākumam jāveicina precīzi definēta kopīgu interešu mērķa sasniegšana; |
| --- | --- | --- |

(311)

2014. gada aviācijas pamatnostādnēs ir noteikts, saskaņā ar kādiem nosacījumiem darbības atbalsts lidostām var tikt pasludināts par saderīgu ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē (164). Atbilstīgi 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 137. punktam (165), lai darbības atbalstu, kas piešķirts pirms šo pamatnostādņu publicēšanas, atzītu par saderīgu ar iekšējo tirgu, jābūt izpildītiem šādiem kumulatīviem nosacījumiem:

164

165

a)

pasākumam jāveicina precīzi definēta kopīgu interešu mērķa sasniegšana;

| b) | jābūt valsts iejaukšanās nepieciešamībai; |
| --- | --- |

b)

jābūt valsts iejaukšanās nepieciešamībai;

| c) | atbalsta pasākumam jābūt piemērotam politikas instrumentam kopīgu interešu mērķa sasniegšanai; |
| --- | --- |

c)

atbalsta pasākumam jābūt piemērotam politikas instrumentam kopīgu interešu mērķa sasniegšanai;

| d) | jābūt stimulējošai ietekmei; |
| --- | --- |

d)

jābūt stimulējošai ietekmei;

| e) | atbalstam jābūt ierobežotam līdz nepieciešamajam minimumam; |
| --- | --- |

e)

atbalstam jābūt ierobežotam līdz nepieciešamajam minimumam;

| f) | jāizvairās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

f)

jāizvairās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm.

8.2.2.1.   Precīzi definēta kopīgu interešu mērķa sasniegšanas veicināšana

Precīzi definēta kopīgu interešu mērķa sasniegšanas veicināšana

| (312) | Atbilstīgi 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 5.1.2.a) iedaļai, lai dotu lidostām laiku pielāgoties jaunajai tirgus realitātei un izvairītos no gaisa satiksmes un reģionu savienojumu pārrāvumiem, tiks uzskatīts, ka lidostām piešķirts darbības atbalsts palīdzēs kopējās interesēs esošu mērķu sasniegšanai, ja tas vai nu i) palielina Savienības iedzīvotāju mobilitāti un savienojumus starp reģioniem, izveidojot piekļuves punktus iekšējiem lidojumiem Savienībā, ii) ir vērsts uz satiksmes pārslodzes novēršanu lidostās, kas ir svarīgākie Eiropas Savienības transporta mezgli, vai arī iii) veicina reģionālo attīstību. |
| --- | --- |

(312)

Atbilstīgi 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 5.1.2.a) iedaļai, lai dotu lidostām laiku pielāgoties jaunajai tirgus realitātei un izvairītos no gaisa satiksmes un reģionu savienojumu pārrāvumiem, tiks uzskatīts, ka lidostām piešķirts darbības atbalsts palīdzēs kopējās interesēs esošu mērķu sasniegšanai, ja tas vai nu i) palielina Savienības iedzīvotāju mobilitāti un savienojumus starp reģioniem, izveidojot piekļuves punktus iekšējiem lidojumiem Savienībā, ii) ir vērsts uz satiksmes pārslodzes novēršanu lidostās, kas ir svarīgākie Eiropas Savienības transporta mezgli, vai arī iii) veicina reģionālo attīstību.

| (313) | Vācijas iestādes norāda, ka Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH darbības zaudējumu finansēšana bija nepieciešama, lai lidosta varētu pastāvīgi darboties un pildīt uzņēmuma statūtos noteikto mērķi, kas ir uzlabot ekonomiski svarīgu infrastruktūru, lai stiprinātu Tīringenas austrumdaļas un Saksijas rietumdaļas ekonomisko spēku. |
| --- | --- |

(313)

Vācijas iestādes norāda, ka Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH darbības zaudējumu finansēšana bija nepieciešama, lai lidosta varētu pastāvīgi darboties un pildīt uzņēmuma statūtos noteikto mērķi, kas ir uzlabot ekonomiski svarīgu infrastruktūru, lai stiprinātu Tīringenas austrumdaļas un Saksijas rietumdaļas ekonomisko spēku.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (314) | Ņemot vērā iepriekšteikto, lai veicinātu Vidusvācijas reģionālo attīstību, ir nepieciešami labi piekļuves punkti, un bija fundamentāla vajadzība uzturēt lidostas darbību. Lidostas darbība kalpoja reģionālajai attīstībai un darbavietu izveidei. Tādēļ piešķirtā darbības atbalsta mērķis nepārprotami bija veicināt reģionālo attīstību. |
| --- | --- |

(314)

Ņemot vērā iepriekšteikto, lai veicinātu Vidusvācijas reģionālo attīstību, ir nepieciešami labi piekļuves punkti, un bija fundamentāla vajadzība uzturēt lidostas darbību. Lidostas darbība kalpoja reģionālajai attīstībai un darbavietu izveidei. Tādēļ piešķirtā darbības atbalsta mērķis nepārprotami bija veicināt reģionālo attīstību.

8.2.2.2.   Valsts iejaukšanās nepieciešamība

Valsts iejaukšanās nepieciešamība

| (315) | Atbilstīgi 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. b) iedaļai, lai izvērtētu, vai valsts atbalsts ir efektīvs līdzeklis kopīgu interešu mērķa sasniegšanā, ir jānosaka risināmās problēmas. Valsts atbalsts lidostai būtu jāvērš uz situāciju, kurā atbalsts var sniegt reālus uzlabojumus, kurus nevar nodrošināt tirgus. |
| --- | --- |

(315)

Atbilstīgi 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. b) iedaļai, lai izvērtētu, vai valsts atbalsts ir efektīvs līdzeklis kopīgu interešu mērķa sasniegšanā, ir jānosaka risināmās problēmas. Valsts atbalsts lidostai būtu jāvērš uz situāciju, kurā atbalsts var sniegt reālus uzlabojumus, kurus nevar nodrošināt tirgus.

| (316) | Vācija norāda, ka valsts iejaukšanās bija nepieciešama, jo lidostai bija grūtības pašai nodrošināt savas darbības finansēšanu. Saskaņā ar Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH gada finanšu pārskatiem lidostas finanšu situācija bija cieši saistīta ar akcionāru iemaksām un citām valsts iemaksām. Uzņēmuma pastāvēšana būtu apdraudēta, ja nebūtu valsts kapitāla iemaksu (166). |
| --- | --- |

(316)

Vācija norāda, ka valsts iejaukšanās bija nepieciešama, jo lidostai bija grūtības pašai nodrošināt savas darbības finansēšanu. Saskaņā ar Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH gada finanšu pārskatiem lidostas finanšu situācija bija cieši saistīta ar akcionāru iemaksām un citām valsts iemaksām. Uzņēmuma pastāvēšana būtu apdraudēta, ja nebūtu valsts kapitāla iemaksu (166).

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

166

| (317) | Piešķirtais darbības atbalsts lidostai nodrošināja nepieciešamos resursus, kas nodrošināja tās darbību un pielāgoja uzņēmējdarbības modeli zemo izmaksu pārvadātāju prasībām. |
| --- | --- |

(317)

Piešķirtais darbības atbalsts lidostai nodrošināja nepieciešamos resursus, kas nodrošināja tās darbību un pielāgoja uzņēmējdarbības modeli zemo izmaksu pārvadātāju prasībām.

| (318) | Komisija atzīst, ka AOC ir maza reģionāla lidosta, kurā pasažieru skaits gadā nesasniedz 150 000, un parastos tirgus apstākļos tā pati nevarētu segt savas darbības izmaksas. Tādēļ bija vajadzīga valsts iejaukšanās. |
| --- | --- |

(318)

Komisija atzīst, ka AOC ir maza reģionāla lidosta, kurā pasažieru skaits gadā nesasniedz 150 000, un parastos tirgus apstākļos tā pati nevarētu segt savas darbības izmaksas. Tādēļ bija vajadzīga valsts iejaukšanās.

AOC

8.2.2.3.   Atbalsta pasākumu piemērotība

Atbalsta pasākumu piemērotība

| (319) | Atbilstīgi 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. c) iedaļai ikviens atbalsta pasākums ir piemērots politikas instruments kopīgu interešu mērķa sasniegšanā. Tādēļ dalībvalstīm jāparāda, ka neviens cits, mazāk kropļojošs politikas instruments vai atbalsta instruments neļaus sasniegt to pašu mērķi. |
| --- | --- |

(319)

Atbilstīgi 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. c) iedaļai ikviens atbalsta pasākums ir piemērots politikas instruments kopīgu interešu mērķa sasniegšanā. Tādēļ dalībvalstīm jāparāda, ka neviens cits, mazāk kropļojošs politikas instruments vai atbalsta instruments neļaus sasniegt to pašu mērķi.

| (320) | Vācija norāda, ka attiecīgais atbalsta pasākums ir piemērots, lai risinātu plānoto kopīgu interešu mērķi, kuru nevarētu sasniegt, izmantojot citu, mazāk kropļojošu politikas instrumentu. |
| --- | --- |

(320)

Vācija norāda, ka attiecīgais atbalsta pasākums ir piemērots, lai risinātu plānoto kopīgu interešu mērķi, kuru nevarētu sasniegt, izmantojot citu, mazāk kropļojošu politikas instrumentu.

| (321) | Atbalsts tika virzīts plānotā darbības izmaksu finansējuma deficīta segšanai, kas aprēķināts nākamajam gadam. |
| --- | --- |

(321)

Atbalsts tika virzīts plānotā darbības izmaksu finansējuma deficīta segšanai, kas aprēķināts nākamajam gadam.

| (322) | Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija uzskata, ka attiecīgais pasākums bija piemērots, lai sasniegtu vēlamo kopīgu interešu mērķi. |
| --- | --- |

(322)

Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija uzskata, ka attiecīgais pasākums bija piemērots, lai sasniegtu vēlamo kopīgu interešu mērķi.

8.2.2.4.   Stimulējošas ietekmes pastāvēšana

Stimulējošas ietekmes pastāvēšana

| (323) | Atbilstīgi 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. d) iedaļai darbības atbalstam ir stimulējoša ietekme, ja ir ticams, ka bez darbības atbalsta saimnieciskās darbības līmenis attiecīgajā lidostā tiktu būtiski samazināts. Veicot novērtējumu, jāņem vērā ieguldījumu atbalsta pastāvēšana un pasažieru plūsmas apjoms. |
| --- | --- |

(323)

Atbilstīgi 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. d) iedaļai darbības atbalstam ir stimulējoša ietekme, ja ir ticams, ka bez darbības atbalsta saimnieciskās darbības līmenis attiecīgajā lidostā tiktu būtiski samazināts. Veicot novērtējumu, jāņem vērā ieguldījumu atbalsta pastāvēšana un pasažieru plūsmas apjoms.

| (324) | Saskaņā ar Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH finanšu pārskatiem uzņēmuma pastāvēšana būtu apdraudēta, ja nebūtu valsts kapitāla iemaksu. Ja nebūtu darbības atbalsta, kas sedz lidostas ekspluatanta zaudējumus, lidosta nevarētu izdzīvot, jo netiktu segti tās darbības zaudējumi. |
| --- | --- |

(324)

Saskaņā ar Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH finanšu pārskatiem uzņēmuma pastāvēšana būtu apdraudēta, ja nebūtu valsts kapitāla iemaksu. Ja nebūtu darbības atbalsta, kas sedz lidostas ekspluatanta zaudējumus, lidosta nevarētu izdzīvot, jo netiktu segti tās darbības zaudējumi.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (325) | Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija uzskata, ka attiecīgajam atbalsta pasākumam ir stimulējoša ietekme. |
| --- | --- |

(325)

Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija uzskata, ka attiecīgajam atbalsta pasākumam ir stimulējoša ietekme.

8.2.2.5.   Atbalsta summas samērīgums (līdz nepieciešamajam minimumam ierobežots atbalsts)

Atbalsta summas samērīgums (līdz nepieciešamajam minimumam ierobežots atbalsts)

| (326) | Atbilstīgi 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. e) iedaļai, lai darbības atbalsts būtu samērīgs, tam jābūt ierobežotam un tas nedrīkst pārsniegt minimālo apmēru, kas nepieciešams, lai atbalstītā darbība notiktu. |
| --- | --- |

(326)

Atbilstīgi 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. e) iedaļai, lai darbības atbalsts būtu samērīgs, tam jābūt ierobežotam un tas nedrīkst pārsniegt minimālo apmēru, kas nepieciešams, lai atbalstītā darbība notiktu.

| (327) | Šajā lietā lidostas ekspluatanta publiskie akcionāri noteica darbības atbalsta apmēru, pamatojoties uz ikgadējo ex ante darījumdarbības plānu, un noteica ierobežotu apmēru atbilstīgi lidostai vajadzīgajam finansējumam. |
| --- | --- |

(327)

Šajā lietā lidostas ekspluatanta publiskie akcionāri noteica darbības atbalsta apmēru, pamatojoties uz ikgadējo ex ante darījumdarbības plānu, un noteica ierobežotu apmēru atbilstīgi lidostai vajadzīgajam finansējumam.

ex ante

| (328) | Šo darījumdarbības plānu parametri tika atjaunināti attiecīgā finanšu gada laikā, ņemot vērā lidostas kārtējos rezultātus. Piemēram, 2002. gada 8. novembrī direktoru valde apstiprināja darījumdarbības plānu 2003. gadam, pamatojoties uz datiem, kas bija pieejami 2002. gada septembrī. Direktoru valdei tika iesniegts atjauninātais darījumdarbības plāns, ņemot vērā 2003. gada oktobrī pieejamos datus (167), un šo darījumdarbības plānu tā atjaunināja 2003. gada 24. oktobrī. |
| --- | --- |

(328)

Šo darījumdarbības plānu parametri tika atjaunināti attiecīgā finanšu gada laikā, ņemot vērā lidostas kārtējos rezultātus. Piemēram, 2002. gada 8. novembrī direktoru valde apstiprināja darījumdarbības plānu 2003. gadam, pamatojoties uz datiem, kas bija pieejami 2002. gada septembrī. Direktoru valdei tika iesniegts atjauninātais darījumdarbības plāns, ņemot vērā 2003. gada oktobrī pieejamos datus (167), un šo darījumdarbības plānu tā atjaunināja 2003. gada 24. oktobrī.

167

| (329) | Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija norāda, ka darbības atbalsts attiecīgajā periodā ļāva lidostas ekspluatantam koriģēt uzņēmējdarbības modeli, ņemot vērā jaunās darbības prasības, kas bija saistītas ar Ryanair pakalpojumu līgumu, un zaudējumu segšanai nepieciešamais finansējums pastāvīgi tika kontrolēts. Tādējādi atbalsta apmērs bija ierobežots un nepārsniedza plānotos darbības zaudējumus. |
| --- | --- |

(329)

Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija norāda, ka darbības atbalsts attiecīgajā periodā ļāva lidostas ekspluatantam koriģēt uzņēmējdarbības modeli, ņemot vērā jaunās darbības prasības, kas bija saistītas ar Ryanair pakalpojumu līgumu, un zaudējumu segšanai nepieciešamais finansējums pastāvīgi tika kontrolēts. Tādējādi atbalsta apmērs bija ierobežots un nepārsniedza plānotos darbības zaudējumus.

Ryanair

| (330) | Turklāt Vācija norāda, ka lidostas pārveide dažādos projektos (168) kopš 2010.–2012. gada palīdzējusi samazināt lidostas vispārējo finansējuma deficītu un attiecīgi akcionāru iemaksas. Darbības atbalsts tika uzraudzīts visā attiecīgā perioda laikā, lai to pielāgotu lidostas reālajām vajadzībām. |
| --- | --- |

(330)

Turklāt Vācija norāda, ka lidostas pārveide dažādos projektos (168) kopš 2010.–2012. gada palīdzējusi samazināt lidostas vispārējo finansējuma deficītu un attiecīgi akcionāru iemaksas. Darbības atbalsts tika uzraudzīts visā attiecīgā perioda laikā, lai to pielāgotu lidostas reālajām vajadzībām.

168

| (331) | Tādēļ Komisija uzskata, ka darbības atbalsts šajā lietā bija samērīgs un ierobežots un nepārsniedza minimālo apmēru, kas bija nepieciešams atbalstītās darbības veikšanai. |
| --- | --- |

(331)

Tādēļ Komisija uzskata, ka darbības atbalsts šajā lietā bija samērīgs un ierobežots un nepārsniedza minimālo apmēru, kas bija nepieciešams atbalstītās darbības veikšanai.

8.2.2.6.   Izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm

Izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm

| (332) | Atbilstīgi 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. f) iedaļai, izvērtējot darbības atbalsta saderīgumu, ņems vērā konkurences kropļojumus un ietekmi uz tirdzniecību. Norāde par iespējamu konkurences kropļošanu vai ietekmi uz tirdzniecību var būt tas, ka lidosta atrodas vienā un tajā pašā aptvēruma teritorijā ar citu lidostu, kuras jauda nav pilnībā izmantota. |
| --- | --- |

(332)

Atbilstīgi 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. f) iedaļai, izvērtējot darbības atbalsta saderīgumu, ņems vērā konkurences kropļojumus un ietekmi uz tirdzniecību. Norāde par iespējamu konkurences kropļošanu vai ietekmi uz tirdzniecību var būt tas, ka lidosta atrodas vienā un tajā pašā aptvēruma teritorijā ar citu lidostu, kuras jauda nav pilnībā izmantota.

| (333) | Šajā lietā Komisija norāda, ka vistuvāk atrodas Leipcigas–Halles lidosta, kas ir 85 km jeb 1 stundas 10 minūšu brauciena ar automobili attālumā no AOC. Kā norādīts 300. un 301. apsvērumā, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH uzņēmējdarbības modelis tika noteikts jau sākumposmā, un tas ir reģionāla lidosta ar mērķi attīstīt tuvumā esošo rūpniecības apgabalu. Pat ja 2007. gada Klophausa prognozes īstenotos, lidosta panāktu, ka līdz 2015. gadam pasažieru skaits sasniegtu 500 000, bet arī šāds pasažieru skaits neļautu tai konkurēt ar lidostām, kurās pasažieru skaits pārsniedz divus miljonus kā, piemēram, Leipcigas–Halles lidostu. |
| --- | --- |

(333)

Šajā lietā Komisija norāda, ka vistuvāk atrodas Leipcigas–Halles lidosta, kas ir 85 km jeb 1 stundas 10 minūšu brauciena ar automobili attālumā no AOC. Kā norādīts 300. un 301. apsvērumā, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH uzņēmējdarbības modelis tika noteikts jau sākumposmā, un tas ir reģionāla lidosta ar mērķi attīstīt tuvumā esošo rūpniecības apgabalu. Pat ja 2007. gada Klophausa prognozes īstenotos, lidosta panāktu, ka līdz 2015. gadam pasažieru skaits sasniegtu 500 000, bet arī šāds pasažieru skaits neļautu tai konkurēt ar lidostām, kurās pasažieru skaits pārsniedz divus miljonus kā, piemēram, Leipcigas–Halles lidostu.

AOC

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (334) | Lai arī turpmāk ierobežotu negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību, Vācija uzsver, ka AOC infrastruktūra bija pieejama visiem potenciālajiem lietotājiem un nebija paredzēta vienam konkrētam lietotājam. |
| --- | --- |

(334)

Lai arī turpmāk ierobežotu negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību, Vācija uzsver, ka AOC infrastruktūra bija pieejama visiem potenciālajiem lietotājiem un nebija paredzēta vienam konkrētam lietotājam.

AOC

| (335) | Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija uzskata, ka nepamatotā negatīvā ietekme uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm ir ierobežota līdz minimumam. |
| --- | --- |

(335)

Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija uzskata, ka nepamatotā negatīvā ietekme uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm ir ierobežota līdz minimumam.

8.2.2.7.   Secinājums

Secinājums

| (336) | Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija secina, ka finansējums Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH darbības zaudējumu segšanai 2000.–2011. gadā ir saderīgs ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un ņemot vērā saderīguma nosacījumus 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. iedaļā. |
| --- | --- |

(336)

Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija secina, ka finansējums Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH darbības zaudējumu segšanai 2000.–2011. gadā ir saderīgs ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un ņemot vērā saderīguma nosacījumus 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. iedaļā.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

8.2.3.   
  Trešais pasākums. Lidostas maksa un maksājumi Ryanair saskaņā ar lidostas pakalpojumu līgumu, kas noslēgts 2003. gadā, un tirdzniecības līgumiem, kas noslēgti 2003. gadā un 2010. gadā

Trešais pasākums. Lidostas maksa un maksājumi

saskaņā ar lidostas pakalpojumu līgumu, kas noslēgts 2003. gadā, un tirdzniecības līgumiem, kas noslēgti 2003. gadā un 2010. gadā

| (337) | Vācija apgalvo, ka lidostas pakalpojumu līgums un tirdzniecības pakalpojumu līgumi nav valsts atbalsts, tādēļ Vācija nesniedz juridisko pamatu par potenciālo saderīgumu ar iekšējo tirgu. Šādā situācijā var secināt, ka atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, jo, atkāpjoties no LESD 107. panta 1. punkta, galvenokārt attiecīgā dalībvalsts uzņemas slogu pierādīt, ka atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, un tai ir jāparāda, ka ir izpildīti atkāpšanās nosacījumi. Turklāt Komisija norāda, ka nevar uzskatīt, ka attiecīgais valsts atbalsts ir saderīgs darbības uzsākšanas atbalsts saskaņā ar atbilstīgajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(337)

Vācija apgalvo, ka lidostas pakalpojumu līgums un tirdzniecības pakalpojumu līgumi nav valsts atbalsts, tādēļ Vācija nesniedz juridisko pamatu par potenciālo saderīgumu ar iekšējo tirgu. Šādā situācijā var secināt, ka atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, jo, atkāpjoties no LESD 107. panta 1. punkta, galvenokārt attiecīgā dalībvalsts uzņemas slogu pierādīt, ka atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, un tai ir jāparāda, ka ir izpildīti atkāpšanās nosacījumi. Turklāt Komisija norāda, ka nevar uzskatīt, ka attiecīgais valsts atbalsts ir saderīgs darbības uzsākšanas atbalsts saskaņā ar atbilstīgajiem noteikumiem.

8.2.3.1.   Piemērojamais tiesiskais regulējums

Piemērojamais tiesiskais regulējums

| (338) | Saistībā ar darbības uzsākšanas atbalstu 2014. gada aviācijas pamatnostādnēs ir teikts šādi:

  “[...] Komisija piemēros šajās pamatnostādnēs iekļautos principus visiem paziņotajiem darbības uzsākšanas atbalsta pasākumiem, par kuriem tai būs jālemj, sākot ar 2014. gada 4. aprīli, pat ja pasākumi tika paziņoti pirms attiecīgā datuma. Saskaņā ar Komisijas paziņojumu par noteikumiem, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai, nelikumīga aviokompānijām piešķirta darbības uzsākšanas atbalsta gadījumā Komisija piemēros noteikumus, kas bija spēkā atbalsta piešķiršanas brīdī. Attiecīgi tā nepiemēros šajās pamatnostādnes iekļautos principus tāda aviokompānijām piešķirta nelikumīga darbības uzsākšanas atbalsta gadījumā, kas piešķirts pirms 2014. gada 4. aprīļa.”
   (169) |
| --- | --- |

(338)

Saistībā ar darbības uzsākšanas atbalstu 2014. gada aviācijas pamatnostādnēs ir teikts šādi:

“[...] Komisija piemēros šajās pamatnostādnēs iekļautos principus visiem paziņotajiem darbības uzsākšanas atbalsta pasākumiem, par kuriem tai būs jālemj, sākot ar 2014. gada 4. aprīli, pat ja pasākumi tika paziņoti pirms attiecīgā datuma. Saskaņā ar Komisijas paziņojumu par noteikumiem, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai, nelikumīga aviokompānijām piešķirta darbības uzsākšanas atbalsta gadījumā Komisija piemēros noteikumus, kas bija spēkā atbalsta piešķiršanas brīdī. Attiecīgi tā nepiemēros šajās pamatnostādnes iekļautos principus tāda aviokompānijām piešķirta nelikumīga darbības uzsākšanas atbalsta gadījumā, kas piešķirts pirms 2014. gada 4. aprīļa.”
   (169)

169

| (339) | Savukārt 2005. gada aviācijas vadlīnijās ir noteikts šādi:

  “Ja attiecīgo atbalstu sāka piešķirt pēc vadlīniju publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, tad Komisija pārbaudīs [...] atbalstu attiecībā uz [...] darbības uzsākšanu, kurš piešķirts bez Komisijas atļaujas un ar kuru ir pārkāpts Līguma 88. panta 3. punkts (tagad – LESD 108. panta 3. punkts), pamatojoties uz šīm vadlīnijām.” |
| --- | --- |

(339)

Savukārt 2005. gada aviācijas vadlīnijās ir noteikts šādi:

“Ja attiecīgo atbalstu sāka piešķirt pēc vadlīniju publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, tad Komisija pārbaudīs [...] atbalstu attiecībā uz [...] darbības uzsākšanu, kurš piešķirts bez Komisijas atļaujas un ar kuru ir pārkāpts Līguma 88. panta 3. punkts (tagad – LESD 108. panta 3. punkts), pamatojoties uz šīm vadlīnijām.”

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

8.2.3.2.   Saderīguma novērtējums līgumam, kas noslēgts 2010. gada 25. janvārī, lidostas pakalpojumu līgumam, kas noslēgts 2003. gada 3. martā, un tirdzniecības līgumam, kas noslēgts 2003. gada 7. aprīlī

Saderīguma novērtējums līgumam, kas noslēgts 2010. gada 25. janvārī, lidostas pakalpojumu līgumam, kas noslēgts 2003. gada 3. martā, un tirdzniecības līgumam, kas noslēgts 2003. gada 7. aprīlī

| (340) | Līgums ar AMS tika noslēgts 2010. gadā, t. i., pēc tam, kad tika publicētas 2005. gada aviācijas vadlīnijas. Attiecīgais atbalsts tika piešķirts atbilstīgi 2010. gada tirdzniecības līgumam, kura ietekme papildina abu 2003. gadā parakstīto līgumu ietekmi, bet līgums pats par sevi nav valsts atbalsts. Tātad atbalsta saderīgums ir vērtējams saskaņā ar 2005. gada aviācijas vadlīnijām. |
| --- | --- |

(340)

Līgums ar AMS tika noslēgts 2010. gadā, t. i., pēc tam, kad tika publicētas 2005. gada aviācijas vadlīnijas. Attiecīgais atbalsts tika piešķirts atbilstīgi 2010. gada tirdzniecības līgumam, kura ietekme papildina abu 2003. gadā parakstīto līgumu ietekmi, bet līgums pats par sevi nav valsts atbalsts. Tātad atbalsta saderīgums ir vērtējams saskaņā ar 2005. gada aviācijas vadlīnijām.

AMS

| (341) | Tā kā saderīguma nosacījumi darbības uzsākšanas atbalstam, kas noteikti 2005. gada aviācijas vadlīniju 79. punktā, jāskata kumulatīvi, būtu jāparāda tikai tas, ka viens nosacījums nav izpildīts, lai noteiktu, ka atbalsts aviokompānijām nav saderīgs. Tomēr Komisija izskatīs vairākus 2005. gada aviācijas vadlīnijās noteiktos kritērijus, lai novērtētu attiecīgā atbalsta pasākuma saderīgumu. |
| --- | --- |

(341)

Tā kā saderīguma nosacījumi darbības uzsākšanas atbalstam, kas noteikti 2005. gada aviācijas vadlīniju 79. punktā, jāskata kumulatīvi, būtu jāparāda tikai tas, ka viens nosacījums nav izpildīts, lai noteiktu, ka atbalsts aviokompānijām nav saderīgs. Tomēr Komisija izskatīs vairākus 2005. gada aviācijas vadlīnijās noteiktos kritērijus, lai novērtētu attiecīgā atbalsta pasākuma saderīgumu.

| (342) | Saskaņā ar 2005. gada aviācijas vadlīniju 79. punkta c) apakšpunktu, lai atbalsts būtu saderīgs, to piemēro vienīgi attiecībā uz jaunu maršrutu vai jauna lidojuma saraksta atklāšanu. Līgums, kas tika noslēgts 2010. gadā, aptver ikdienas reisu uz Londonu, kas tiek veikts kopš 2003. gada, un reisu uz Žironu, kas tika sākts 2007. gadā. 2010. gadā tika sākts tikai reiss uz Alikanti. Tādēļ attiecīgais atbalsta pasākums neizpilda šo kritēriju. |
| --- | --- |

(342)

Saskaņā ar 2005. gada aviācijas vadlīniju 79. punkta c) apakšpunktu, lai atbalsts būtu saderīgs, to piemēro vienīgi attiecībā uz jaunu maršrutu vai jauna lidojuma saraksta atklāšanu. Līgums, kas tika noslēgts 2010. gadā, aptver ikdienas reisu uz Londonu, kas tiek veikts kopš 2003. gada, un reisu uz Žironu, kas tika sākts 2007. gadā. 2010. gadā tika sākts tikai reiss uz Alikanti. Tādēļ attiecīgais atbalsta pasākums neizpilda šo kritēriju.

| (343) | Saskaņā ar 2005. gada aviācijas vadlīniju 79. punkta d) apakšpunktu ir nepieciešama attiecīgā pasākuma ilgtermiņa dzīvotspēja un atbalsta pakāpeniska samazināšana: “maršrutam, kam piešķirts atbalsts, jābūt dzīvotspējīgam, proti, tam vismaz jāsedz savas izmaksas, neizmantojot valsts finansējumu. Tāpēc atbalstam darbības uzsākšanai pakāpeniski jāsamazinās un tā termiņam jābūt ierobežotam”. Nav norāžu par to, ka attiecīgie Ryanair veiktie maršruti varētu kļūt rentabli bez valsts finansējuma saskaņā ar tirdzniecības līgumiem. To apstiprina fakts, ka Ryanair slēdza maršrutus, kad beidzās valsts finansējums. |
| --- | --- |

(343)

Saskaņā ar 2005. gada aviācijas vadlīniju 79. punkta d) apakšpunktu ir nepieciešama attiecīgā pasākuma ilgtermiņa dzīvotspēja un atbalsta pakāpeniska samazināšana: “maršrutam, kam piešķirts atbalsts, jābūt dzīvotspējīgam, proti, tam vismaz jāsedz savas izmaksas, neizmantojot valsts finansējumu. Tāpēc atbalstam darbības uzsākšanai pakāpeniski jāsamazinās un tā termiņam jābūt ierobežotam”. Nav norāžu par to, ka attiecīgie Ryanair veiktie maršruti varētu kļūt rentabli bez valsts finansējuma saskaņā ar tirdzniecības līgumiem. To apstiprina fakts, ka Ryanair slēdza maršrutus, kad beidzās valsts finansējums.

Ryanair

Ryanair

| (344) | Saskaņā ar 2005. gada aviācijas vadlīniju 79. punkta e) apakšpunktu tiek pievienots kompensācijas kritērijs par darbības uzsākšanas papildu izmaksām: “atbalsta lielumam jābūt strikti saistītam ar darbības uzsākšanas papildus izmaksām, kas attiecas uz jaunu maršrutu vai biežumu un ko attiecīgais gaisa transporta uzņēmējs ir sedzis pirms adaptācijas perioda beigām”. Nešķiet, ka atbalsts ir saistīts ar īpašām darbības uzsākšanas izmaksām. Ryanair turpināja saņemt tirdzniecības maksājumus visā periodā, kura laikā lidosta veica darījumus ar aviokompāniju. Tādēļ arī šis kritērijs nav izpildīts. |
| --- | --- |

(344)

Saskaņā ar 2005. gada aviācijas vadlīniju 79. punkta e) apakšpunktu tiek pievienots kompensācijas kritērijs par darbības uzsākšanas papildu izmaksām: “atbalsta lielumam jābūt strikti saistītam ar darbības uzsākšanas papildus izmaksām, kas attiecas uz jaunu maršrutu vai biežumu un ko attiecīgais gaisa transporta uzņēmējs ir sedzis pirms adaptācijas perioda beigām”. Nešķiet, ka atbalsts ir saistīts ar īpašām darbības uzsākšanas izmaksām. Ryanair turpināja saņemt tirdzniecības maksājumus visā periodā, kura laikā lidosta veica darījumus ar aviokompāniju. Tādēļ arī šis kritērijs nav izpildīts.

Ryanair

| (345) | Visbeidzot saskaņā ar 79. punkta f) apakšpunktu katru gadu atbalsta apjoms nevar pārsniegt 50 % no attiecīgā gada attaisnotajām izmaksām. Nav pierādījumu par to, ka faktiskie ar tirdzniecību saistītie izdevumi būtu divas reizes pārsnieguši atbalsta apmēru. |
| --- | --- |

(345)

Visbeidzot saskaņā ar 79. punkta f) apakšpunktu katru gadu atbalsta apjoms nevar pārsniegt 50 % no attiecīgā gada attaisnotajām izmaksām. Nav pierādījumu par to, ka faktiskie ar tirdzniecību saistītie izdevumi būtu divas reizes pārsnieguši atbalsta apmēru.

8.2.3.3.   Secinājums

Secinājums

| (346) | Secinājums: nevar konstatēt, ka atbalsts Ryanair un AMS ir saderīgs atbalsts darbības uzsākšanai, jo nav izpildīti saderīguma nosacījumi. Valsts atbalsts, kas piešķirts Ryanair un AMS saskaņā ar 2003. gada 3. marta lidostas pakalpojumu līgumu, 2003. gada 7. aprīļa tirdzniecības līgumu un 2010. gada 25. janvāra tirdzniecības līgumu, ir nelikumīgs un nesaderīgs valsts atbalsts, un tas ir jāatgūst. |
| --- | --- |

(346)

Secinājums: nevar konstatēt, ka atbalsts Ryanair un AMS ir saderīgs atbalsts darbības uzsākšanai, jo nav izpildīti saderīguma nosacījumi. Valsts atbalsts, kas piešķirts Ryanair un AMS saskaņā ar 2003. gada 3. marta lidostas pakalpojumu līgumu, 2003. gada 7. aprīļa tirdzniecības līgumu un 2010. gada 25. janvāra tirdzniecības līgumu, ir nelikumīgs un nesaderīgs valsts atbalsts, un tas ir jāatgūst.

Ryanair

AMS

Ryanair

AMS

9.   SECINĀJUMS

SECINĀJUMS

9.1.   PIRMAIS PASĀKUMS. INFRASTRUKTŪRAS IEGULDĪJUMU FINANSĒŠANA 2000.–2011. GADĀ

| (347) | Komisija uzskata, ka atbalsts, kas piešķirts Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH kā finansējums infrastruktūras ieguldījumiem laikā no 2000. gada līdz 2011. gadam, ir saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(347)

Komisija uzskata, ka atbalsts, kas piešķirts Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH kā finansējums infrastruktūras ieguldījumiem laikā no 2000. gada līdz 2011. gadam, ir saderīgs ar iekšējo tirgu.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

9.2.   OTRAIS PASĀKUMS. FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH DARBĪBAS ZAUDĒJUMU FINANSĒŠANA LAIKĀ NO 2000. GADA LĪDZ 2011. GADAM

FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH

| (348) | Komisija uzskata, ka atbalsts, kas piešķirts Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH kā finansējums darbības zaudējumu segšanai laikā no 2000. gada līdz 2011. gadam, ir saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(348)

Komisija uzskata, ka atbalsts, kas piešķirts Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH kā finansējums darbības zaudējumu segšanai laikā no 2000. gada līdz 2011. gadam, ir saderīgs ar iekšējo tirgu.

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

9.3.   TREŠAIS PASĀKUMS. RYANAIR LIDOSTAS PAKALPOJUMU LĪGUMS UN TIRDZNIECĪBAS LĪGUMI

RYANAIR

| (349) | Komisija uzskata, ka 2003. gada 3. marta lidostas pakalpojumu līgums, 2003. gada 7. aprīļa tirdzniecības līgums un 2008. gada 28. augusta tirdzniecības līgums nav valsts atbalsts Ryanair/AMS. |
| --- | --- |

(349)

Komisija uzskata, ka 2003. gada 3. marta lidostas pakalpojumu līgums, 2003. gada 7. aprīļa tirdzniecības līgums un 2008. gada 28. augusta tirdzniecības līgums nav valsts atbalsts Ryanair/AMS.

Ryanair

AMS

| (350) | Komisija uzskata, ka Vācija, izmantojot 2003. gada 3. marta lidostas pakalpojumu līgumu, 2003. gada 7. aprīļa tirdzniecības līgumu un 2010. gada 25. janvāra tirdzniecības līgumu, piešķīrusi Ryanair un AMS, kas ir Ryanair pilnībā piederošs meitasuzņēmums, nelikumīgu atbalstu, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(350)

Komisija uzskata, ka Vācija, izmantojot 2003. gada 3. marta lidostas pakalpojumu līgumu, 2003. gada 7. aprīļa tirdzniecības līgumu un 2010. gada 25. janvāra tirdzniecības līgumu, piešķīrusi Ryanair un AMS, kas ir Ryanair pilnībā piederošs meitasuzņēmums, nelikumīgu atbalstu, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu.

Ryanair

AMS

Ryanair

| (351) | Parakstot 2010. gada līgumu ar Ryanair un AMS, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nevarēja, no ex ante viedokļa raugoties, segt visas papildizmaksas, kas bija saistītas ar Ryanair darbībām lidostā. Ryanair/AMS tika piešķirta nepamatota priekšrocība atbalsta veidā, un Vācijai šis atbalsts jāatmaksā. |
| --- | --- |

(351)

Parakstot 2010. gada līgumu ar Ryanair un AMS, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nevarēja, no ex ante viedokļa raugoties, segt visas papildizmaksas, kas bija saistītas ar Ryanair darbībām lidostā. Ryanair/AMS tika piešķirta nepamatota priekšrocība atbalsta veidā, un Vācijai šis atbalsts jāatmaksā.

Ryanair

AMS

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

ex ante

Ryanair

Ryanair

AMS

Ryanair/AMS piešķirtā atbalsta atgūšana

Ryanair

AMS

| (352) | Atbilstīgi LESD un Tiesas iedibinātajai judikatūrai Komisija ir kompetenta lemt, ka attiecīgajai dalībvalstij jāaizliedz vai jāmaina atbalsts (170), ja tā konstatē, ka atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Tiesa pastāvīgi norāda, ka valsts pienākums ir aizliegt atbalstu, kuru Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, un šis pienākums noteikts, lai atjaunotu iepriekš pastāvējušu situāciju (171). Saistībā ar šo Tiesa norādījusi, ka šis mērķis ir panākts, kad saņēmējs ir atmaksājis summas, kas tam piešķirtas kā nelikumīgs atbalsts, tādējādi atteicies no priekšrocības, kāda tam bijusi salīdzinājumā ar konkurentiem tirgū, un ir atjaunota situācija, kāda pastāvēja pirms atbalsta piešķiršanas (172). |
| --- | --- |

(352)

Atbilstīgi LESD un Tiesas iedibinātajai judikatūrai Komisija ir kompetenta lemt, ka attiecīgajai dalībvalstij jāaizliedz vai jāmaina atbalsts (170), ja tā konstatē, ka atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Tiesa pastāvīgi norāda, ka valsts pienākums ir aizliegt atbalstu, kuru Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, un šis pienākums noteikts, lai atjaunotu iepriekš pastāvējušu situāciju (171). Saistībā ar šo Tiesa norādījusi, ka šis mērķis ir panākts, kad saņēmējs ir atmaksājis summas, kas tam piešķirtas kā nelikumīgs atbalsts, tādējādi atteicies no priekšrocības, kāda tam bijusi salīdzinājumā ar konkurentiem tirgū, un ir atjaunota situācija, kāda pastāvēja pirms atbalsta piešķiršanas (172).

170

171

172

| (353) | Saskaņā ar šo judikatūru Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (173) 14. pantā ir noteikts šādi: “Kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja”. |
| --- | --- |

(353)

Saskaņā ar šo judikatūru Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (173) 14. pantā ir noteikts šādi: “Kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja”.

173

| (354) | Tādēļ Vācijai it jāatgūst iepriekš minētais valsts atbalsts, ciktāl tas ticis izmaksāts. |
| --- | --- |

(354)

Tādēļ Vācijai it jāatgūst iepriekš minētais valsts atbalsts, ciktāl tas ticis izmaksāts.

| (355) | Saistībā ar atgūstamajām summām Komisija ņems vērā ex ante darījumdarbības plānu, kas noteikts 8.1.3. iedaļā, 19. tabulā, papildus ņemot vērā šādus apsvērumus:






  a) | atgūstamā atbalsta summa atbilst negatīvajai papildu naudas plūsmai laikā, kad tika pieņemts lēmums parakstīt līgumu. Negatīvā naudas plūsma atbilst finansējuma summai, kas ir nepieciešama, lai līgums atbilstu tirgum; |
| --- | --- | --- |

(355)

Saistībā ar atgūstamajām summām Komisija ņems vērā ex ante darījumdarbības plānu, kas noteikts 8.1.3. iedaļā, 19. tabulā, papildus ņemot vērā šādus apsvērumus:

ex ante

a)

atgūstamā atbalsta summa atbilst negatīvajai papildu naudas plūsmai laikā, kad tika pieņemts lēmums parakstīt līgumu. Negatīvā naudas plūsma atbilst finansējuma summai, kas ir nepieciešama, lai līgums atbilstu tirgum;

| b) | Komisija uzskata, ka saistībā ar šo darījumdarbības plānu jāņem vērā laika ietvars, kas ir 2010. gada vasaras sezona. Faktiskais labums, ko aviokompānija ir guvusi, patiesi ir ierobežots un attiecas uz līguma faktisko darbības laiku, jo pēc līguma darbības termiņa beigām Ryanair/AMS vairs negūs labumu no lidostas. |
| --- | --- |

b)

Komisija uzskata, ka saistībā ar šo darījumdarbības plānu jāņem vērā laika ietvars, kas ir 2010. gada vasaras sezona. Faktiskais labums, ko aviokompānija ir guvusi, patiesi ir ierobežots un attiecas uz līguma faktisko darbības laiku, jo pēc līguma darbības termiņa beigām Ryanair/AMS vairs negūs labumu no lidostas.

Ryanair

AMS

| (356) | Rezultāti, kas rāda indikatīvo summu, kāda Vācijai jāatgūst no Ryanair/AMS, ir norādīti 20. tabulā. |
| --- | --- |

(356)

Rezultāti, kas rāda indikatīvo summu, kāda Vācijai jāatgūst no Ryanair/AMS, ir norādīti 20. tabulā.

Ryanair

AMS

| (357) | Lai ņemtu vērā faktisko priekšrocību, ko guvusi aviokompānija un tās meitasuzņēmumi saskaņā ar 2003. gada 3. marta lidostas pakalpojumu līgumu, 2003. gada 7. aprīļa tirdzniecības līgumu un 2010. gada 25. janvāra tirdzniecības līgumu, 20. tabulā norādītās summas joprojām var tikt koriģētas atbilstīgi Vācijas iesniegtajiem apliecinājumiem. Korekcijas pamatā ir i) starpība starp faktiskajiem maksājumiem, kas uzrādīti ex post un ko aviokompānija veikusi saistībā ar lidostas maksu, no vienas puses, un plānotajām naudas plūsmām (ex ante) šiem ienākumu posteņiem, kas parādīti 19. tabulā, no otras puses, un ii) starpība starp faktiskajiem tirdzniecības maksājumiem, kas uzrādīti ex post un veikti aviokompānijai un tās meitasuzņēmumiem saskaņā ar tirdzniecības līgumu, no vienas puses, un tirdzniecības izmaksām, kas uzrādītas ex ante un atbilst summām 19. tabulā, no otras puses. |
| --- | --- |

(357)

Lai ņemtu vērā faktisko priekšrocību, ko guvusi aviokompānija un tās meitasuzņēmumi saskaņā ar 2003. gada 3. marta lidostas pakalpojumu līgumu, 2003. gada 7. aprīļa tirdzniecības līgumu un 2010. gada 25. janvāra tirdzniecības līgumu, 20. tabulā norādītās summas joprojām var tikt koriģētas atbilstīgi Vācijas iesniegtajiem apliecinājumiem. Korekcijas pamatā ir i) starpība starp faktiskajiem maksājumiem, kas uzrādīti ex post un ko aviokompānija veikusi saistībā ar lidostas maksu, no vienas puses, un plānotajām naudas plūsmām (ex ante) šiem ienākumu posteņiem, kas parādīti 19. tabulā, no otras puses, un ii) starpība starp faktiskajiem tirdzniecības maksājumiem, kas uzrādīti ex post un veikti aviokompānijai un tās meitasuzņēmumiem saskaņā ar tirdzniecības līgumu, no vienas puses, un tirdzniecības izmaksām, kas uzrādītas ex ante un atbilst summām 19. tabulā, no otras puses.

ex post

ex ante

ex post

ex ante

| (358) | Kā paskaidrots 212. apsvērumā, Komisija uzskata, ka valsts atbalsta noteikumu piemērošanas nolūkā AMS un Ryanair tiek uzskatīti par vienu uzņēmumu. Tādējādi Ryanair un AMS ir kopīgi un atsevišķi atbildīgi par visa atbalsta atmaksāšanu, kurš saņemts saskaņā ar 2003. gada 3. marta lidostas pakalpojumu līgumu, 2003. gada 7. aprīļa tirdzniecības līgumu un 2010. gada 25. janvāra tirdzniecības līgumu. |
| --- | --- |

(358)

Kā paskaidrots 212. apsvērumā, Komisija uzskata, ka valsts atbalsta noteikumu piemērošanas nolūkā AMS un Ryanair tiek uzskatīti par vienu uzņēmumu. Tādējādi Ryanair un AMS ir kopīgi un atsevišķi atbildīgi par visa atbalsta atmaksāšanu, kurš saņemts saskaņā ar 2003. gada 3. marta lidostas pakalpojumu līgumu, 2003. gada 7. aprīļa tirdzniecības līgumu un 2010. gada 25. janvāra tirdzniecības līgumu.

AMS

Ryanair

Ryanair

AMS

| (359) | Turklāt atbilstīgi Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (174) V nodaļai Vācijai jāpieskaita atgūšanas procenti pie atbalsta summas, kas aprēķināti, sākot no dienas, kurā nelikumīgais atbalsts bija pieejams saņēmējam, līdz atbalsta atgūšanas dienai (175). Tā kā šajā lietā naudas plūsmas, kas atbilst atbalsta summai, ir sarežģītas un tika samaksātas (dažādos datumos) visā perioda laikā, kad bija spēkā 2003. gada 3. marta lidostas pakalpojumu līgums, 2003. gada 7. aprīļa tirdzniecības līgums un 2010. gada 25. janvāra tirdzniecības līgums, Komisija norāda, ka atgūšanas procentu aprēķināšanas nolūkā ir pieņemami uzskatīt, ka atbalsta maksāšanas laiks ir 2010. gada IATA vasaras sezonas beigas (t. i., 2010. gada 30. oktobris),

  20. tabula


  Atgūstamā summa saistībā ar lidostas pakalpojumu līgumu un tirdzniecības līgumiem, kas noslēgti 2003. gadā, un 2010. gadā noslēgto tirdzniecības līgumu | 2010. gada vasaras sezona |
| --- | --- | --- |
| | |
| Izceļojošo pasažieru skaits | 55 188 |
| | |
| PLĀNOTIE IEŅĒMUMI (EUR) |
| Neto maksa, ko maksā Ryanair par katru izceļojošo pasažieri | [..]* |
| Kopējie ieņēmumi no aviopakalpojumiem | [..]* |
| Ieņēmumi no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi, par katru pasažieri | [..]* |
| Kopējie ieņēmumi no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi | [..]* |
| Kopējie ieņēmumi | [..]* |
| | |
| PLĀNOTĀ MAKSA (EUR) |
| Nemainīga tirdzniecības maksa | [..]* |
| Darbības maksa mēnesī | 13 943 |
| Kopējā darbības maksa | 97 601 |
| Kopējā maksa | [..]* |
| | |
| NETO REZULTĀTS (EUR)


  ATGŪSTAMĀ SUMMA | – 318 569 |

(359)

Turklāt atbilstīgi Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (174) V nodaļai Vācijai jāpieskaita atgūšanas procenti pie atbalsta summas, kas aprēķināti, sākot no dienas, kurā nelikumīgais atbalsts bija pieejams saņēmējam, līdz atbalsta atgūšanas dienai (175). Tā kā šajā lietā naudas plūsmas, kas atbilst atbalsta summai, ir sarežģītas un tika samaksātas (dažādos datumos) visā perioda laikā, kad bija spēkā 2003. gada 3. marta lidostas pakalpojumu līgums, 2003. gada 7. aprīļa tirdzniecības līgums un 2010. gada 25. janvāra tirdzniecības līgums, Komisija norāda, ka atgūšanas procentu aprēķināšanas nolūkā ir pieņemami uzskatīt, ka atbalsta maksāšanas laiks ir 2010. gada IATA vasaras sezonas beigas (t. i., 2010. gada 30. oktobris),

174

175

IATA

20. tabula

20. tabula

Atgūstamā summa saistībā ar lidostas pakalpojumu līgumu un tirdzniecības līgumiem, kas noslēgti 2003. gadā, un 2010. gadā noslēgto tirdzniecības līgumu

Atgūstamā summa saistībā ar lidostas pakalpojumu līgumu un tirdzniecības līgumiem, kas noslēgti 2003. gadā, un 2010. gadā noslēgto tirdzniecības līgumu

2010. gada vasaras sezona

Izceļojošo pasažieru skaits

55 188

PLĀNOTIE IEŅĒMUMI (EUR)

(EUR)

Neto maksa, ko maksā Ryanair par katru izceļojošo pasažieri

Ryanair

[..]*

Kopējie ieņēmumi no aviopakalpojumiem

[..]*

Ieņēmumi no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi, par katru pasažieri

[..]*

Kopējie ieņēmumi no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi

[..]*

Kopējie ieņēmumi

[..]*

PLĀNOTĀ MAKSA (EUR)

(EUR)

Nemainīga tirdzniecības maksa

[..]*

Darbības maksa mēnesī

13 943

Kopējā darbības maksa

97 601

Kopējā maksa

[..]*

NETO REZULTĀTS (EUR)

(EUR)

ATGŪSTAMĀ SUMMA

ATGŪSTAMĀ SUMMA

– 318 569

– 318 569

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Valsts atbalsts, ko Vācija nelikumīgi piešķīrusi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu, laikā no 2000. gada līdz 2011. gadam kā finansējumu infrastruktūras ieguldījumiem 2000.–2011. gadā, ir saderīgs ar iekšējo tirgu.

2.   Valsts atbalsts, ko Vācija nelikumīgi piešķīrusi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu, laikā no 2000. gada līdz 2011. gadam kā finansējumu darbības zaudējumu segšanai 2000.–2011. gadā, ir saderīgs ar iekšējo tirgu.

3.   Lidostas pakalpojumu līgums, kas tika noslēgts 2003. gada 3. martā starp Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH un Ryanair, tirdzniecības pakalpojumu līgums, kas tika noslēgts 2003. gada 7. aprīlī starp Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH un Ryanair, un tirdzniecības pakalpojumu līgums, kas tika noslēgts 2008. gada 28. augustā starp Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH un AMS, nav atbalsts.

4.   Valsts atbalsts, ko Vācija nelikumīgi piešķīrusi Ryanair/AMS, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu, izmantojot lidostas pakalpojumu līgumu, kas noslēgts 2003. gada 3. martā starp Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH un Ryanair, tirdzniecības pakalpojumu līgumu, kas noslēgts 2003. gada 7. aprīlī starp Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH un Ryanair, un tirdzniecības pakalpojumu līgumu, kas noslēgts 2010. gada 25. janvārī starp Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH un AMS, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

2. pants

1.   Vācijai jāatgūst no saņēmējiem 1. panta 4. punktā minētais nesaderīgais atbalsts.

2.   Tā kā Ryanair un AMS šī lēmuma nolūkā ir viena ekonomiska vienība, tie ir kopīgi atbildīgi par tāda valsts atbalsta atmaksāšanu, kas saņemts, izmantojot 2003. gada 3. marta lidostas pakalpojumu līgumu, 2003. gada 7. aprīļa tirdzniecības līgumu un 2010. gada 25. janvāra tirdzniecības līgumu.

3.   Atgūstamās summas sevī ietver procentus, sākot no dienas, kurā summas bija pieejamas saņēmējiem, līdz faktiskajai atgūšanai.

4.   Procentus aprēķina kā saliktu summu atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 794/2004 V nodaļai.

5.   Vācija anulē visus neveiktos 1. panta 4. punktā minētā atbalsta maksājumus, sākot no šī lēmuma pieņemšanas dienas.

3. pants

1.   Lēmuma 1. panta 4. punktā minētais atbalsts jāatgūst nekavējoties un efektīvi.

2.   Vācija nodrošina, ka šis lēmums tiek īstenots četru mēnešu laikā pēc tā paziņošanas dienas.

4. pants

1.   Divu mēnešu laikā pēc šī lēmuma paziņošanas Vācija iesniedz šādu informāciju:

| a) | atbalsta kopējo summu (pamatsummu un procentus), ko saņēmuši saņēmēji; |
| --- | --- |

a)

atbalsta kopējo summu (pamatsummu un procentus), ko saņēmuši saņēmēji;

| b) | kopējo summu (pamatsummu un procentus), kas jāatgūst no saņēmējiem atbilstīgi 2. pantam; |
| --- | --- |

b)

kopējo summu (pamatsummu un procentus), kas jāatgūst no saņēmējiem atbilstīgi 2. pantam;

| c) | sīku aprakstu par jau veiktajiem vai plānotajiem pasākumiem, lai nodrošinātu atbilstību šim lēmumam; |
| --- | --- |

c)

sīku aprakstu par jau veiktajiem vai plānotajiem pasākumiem, lai nodrošinātu atbilstību šim lēmumam;

| d) | dokumentus, kas apliecina, ka saņēmējiem ir dots rīkojums atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

d)

dokumentus, kas apliecina, ka saņēmējiem ir dots rīkojums atmaksāt atbalstu.

2.   Vācija informē Komisiju par to, kā virzās valsts veiktie pasākumi šī lēmuma īstenošanai, kamēr netiek pabeigta 2. pantā minētā atbalsta atgūšana. Pēc Komisijas pieprasījuma Vācija nekavējoties sniedz informāciju par jau veiktajiem vai plānotajiem pasākumiem, lai nodrošinātu atbilstību šim lēmumam. Vācija arī sniedz sīku informāciju par atbalsta un procentu summām, ko saņēmēji jau atmaksājuši.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2014. gada 15. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  
  OV C 149, 25.5.2012., 5. lpp.

1

(2)  
  2009. gada 1. decembrī EK Līguma 87. un 88. pants kļuva par Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) attiecīgi 107. un 108. pantu. Abi pantu noteikumu kopumi būtībā ir identiski. Šī lēmuma nolūkā atsauces uz LESD 107. un 108. pantu jāsaprot kā atsauces uz EK Līguma attiecīgi 87. un 88. pantu. Ar LESD tika arī mainīti daži termini, piemēram, termins “Kopiena” tika aizstāts ar terminu “Savienība”, “kopējais tirgus” – ar “iekšējais tirgus”. Šajā lēmumā izmantoti LESD lietotie termini.

2

(3)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  
  Airport Marketing Services Limited ir Ryanair pilnībā piederošs meitasuzņēmums. Uzņēmuma galvenā darbība ir pārdot reklāmas vietu Ryanair vietnē.

4

Airport Marketing Services Limited

Ryanair

Ryanair

(5)  
  Ryanair sniedza kopīgas piezīmes par vairākām ar aviāciju saistītām lietām, tostarp šo.

5

Ryanair

(6)  Komisijas paziņojums “Pamatnostādnes par valsts atbalstu lidostām un aviokompānijām” (OV C 99, 4.4.2014., 3. lpp.).

6

(7)  EK Līguma 92. un 93. panta un Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu 61. panta piemērošana valsts atbalstam aviācijas nozarē (OV C 350, 10.12.1994., 5. lpp.).

7

(8)  
  “Kopienas vadlīnijas par lidostu finansēšanu un valsts atbalstu darbības uzsākšanai aviosabiedrībām, kas veic lidojumus no reģionālām lidostām” (OV C 312, 9.12.2005., 1. lpp.).

8

(9)  
  OV C 113, 15.4.2014., 30. lpp.

9

(10)  Patlaban Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ir šādi akcionāri: Landkreis Altenburger Land (60 %), Gemeinde Nobitz (5 %), THÜSAC Personennahverkehrsgesellschaft mbH (3 %). Visi akcionāri ir vai nu publiskas iestādes, vai arī tie pilnībā pieder valstij, un pašam uzņēmumam pieder 32 % akciju. Avots: Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH 2012. gada finanšu pārskati. Šie ir pēdējie pārskati, kurus Vācija iesniedza Komisijai.

10

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Landkreis Altenburger Land

Gemeinde Nobitz

THÜSAC Personennahverkehrsgesellschaft mbH

Avots: Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

(11)

11

Avots:
  Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH finanšu pārskati un Vācijas sniegtā informācija.

Avots:

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

(12)

12

Avots:
  Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH finanšu pārskati.

Avots:

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

(13)  Vācija norāda, ka Ryanair neveica lidojumus laikā no 17.12.2004. līdz 11.1.2005. Savukārt 2006. gadā visi reisi tika pārtraukti uz divām nedēļām būvdarbu dēļ.

13

Ryanair

(14)  Komisija uzskata, ka pasažieru skaits regulāros reisos (Linienflugverkehr) 2003.–2011. gadā bija saistīts ar pasažieru skaitu Ryanair reisos.

14

Linienflugverkehr

Ryanair

(15)  
  Studie über den Verkehrslandeplatz Leipzig-Altenburg und das angrenzende Industriegebiet, KE-Consult, Kurte & Esser GbR, 2010. gada septembris.

15

Studie über den Verkehrslandeplatz Leipzig-Altenburg und das angrenzende Industriegebiet, KE-Consult, Kurte & Esser GbR

(16)  
  Avots: Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH vadības ziņojums Entwicklungskonzept der Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, 2011. gada 9. septembris.

16

Avots: Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Entwicklungskonzept der Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

(17)  
  Deckungslücke.

17

Deckungslücke

(18)  Tas ir parādīts KE-Consult pētījumā.

18

KE-Consult

(19)  
  Avots: Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH vadības ziņojums Entwicklungskonzept der Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, 2011. gada 9. septembris.

19

Avots: Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Entwicklungskonzept der Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

(20)  Saskaņā ar lidostas vadības uzņēmuma statūtiem kapitāla iemaksas, ko gadā veic katrs akcionārs, ir ierobežotas un nedrīkst pārsniegt akciju turējumu piecas reizes (24. punkta 3. apakšpunkts).

20

(21)

21

Avots:
  Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH gada finanšu pārskati par šādiem gadiem:

Avots:

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| | 2000. gads: 28. lpp. un 6. pielikums, 20. lpp. |
| --- | --- |

2000. gads: 28. lpp. un 6. pielikums, 20. lpp.

| | 2001. gads: 28. lpp. un 6. pielikums, 23. lpp. |
| --- | --- |

2001. gads: 28. lpp. un 6. pielikums, 23. lpp.

| | 2002. gads: 28. lpp. un 6. pielikums, 21. lpp. |
| --- | --- |

2002. gads: 28. lpp. un 6. pielikums, 21. lpp.

| | 2003. gads: 7. lpp. un 6. pielikums, 21. lpp. |
| --- | --- |

2003. gads: 7. lpp. un 6. pielikums, 21. lpp.

| | 2004. gads: 3. pielikums, 5. lpp., un 6. pielikums, 19. lpp. |
| --- | --- |

2004. gads: 3. pielikums, 5. lpp., un 6. pielikums, 19. lpp.

| | 2005. gads: VI pielikums, 13. lapa, un III pielikums, 19. lapa |
| --- | --- |

2005. gads: VI pielikums, 13. lapa, un III pielikums, 19. lapa

| | 2006. gads: VI pielikums, 12. lapa, un III pielikums, 15. un 16. lapa |
| --- | --- |

2006. gads: VI pielikums, 12. lapa, un III pielikums, 15. un 16. lapa

| | 2007. gads: VI pielikums, 13. lapa, un III pielikums, 15. un 16. lapa |
| --- | --- |

2007. gads: VI pielikums, 13. lapa, un III pielikums, 15. un 16. lapa

| | 2008. gads: VI pielikums, 12. lapa, un III pielikums, 15. un 16. lapa |
| --- | --- |

2008. gads: VI pielikums, 12. lapa, un III pielikums, 15. un 16. lapa

| | 2009. gads: VI pielikums, 15. lpp., un III pielikums, 14. lpp. |
| --- | --- |

2009. gads: VI pielikums, 15. lpp., un III pielikums, 14. lpp.

| | 2010. gads: VI pielikums, 15. lpp., un III pielikums, 14. lpp. |
| --- | --- |

2010. gads: VI pielikums, 15. lpp., un III pielikums, 14. lpp.

| | 2011. gads: VI pielikums, 13. lpp., un III pielikums, 14. lpp. |
| --- | --- |

2011. gads: VI pielikums, 13. lpp., un III pielikums, 14. lpp.

(22)  Iemaksas galvenokārt veica Tīringenes federālā zeme, bet to varēja darīt arī citas valsts struktūras.

22

(23)  Skatīt vietnē www.nachrichten.lvz-online.de: Aus für Linienflüge ab Altenburg – Ryanair zieht sich komplett zurück.

23

Aus für Linienflüge ab Altenburg – Ryanair zieht sich komplett zurück

(24)

24

Avots: Vācijas sniegtā informācija.

Avots:

(25)  
  Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH pašu resursi.

25

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

(26)  Šī summa patlaban tiek pārbaudīta, jo tā ir apstrīdēta federālās zemes administratīvajā tiesā; tādēļ tā varētu mainīties.

26

(27)  Summa varētu mainīties; skatīt 3. zemsvītras piezīmi.

27

(28)  Jo īpaši saskaņā ar 2004. gada finanšu pārskatu pacelšanās un nolaišanās attālums pie skrejceļa ir pagarināts, un to var izmantot B 737-800 tipa gaisa kuģi. Atbilstīgi līgumam starp AOC un Ryanair AOC lidostā Ryanair izmantoja B 737-300 vai citus B 737 tipa gaisa kuģus.

28

AOC

Ryanair AOC

Ryanair

(29)

29

Avots: Vācijas sniegtā informācija un Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH gada finanšu pārskati.

Avots:

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

(30)  Darbības rezultāti tiek aprēķināti kā darbības ieņēmumi, no kuriem atskaitītas kopējās valsts iemaksas, kā norādīts 2. tabulā, un atskaitīti tiešie darbības izdevumi (personāls + materiāli + citi izdevumi); dati norādīti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH gada finanšu pārskatos.

30

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

(31)  Ieguldījuma summas, kas rādītas 4. tabulā, ir norādītas Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH gada finanšu pārskatos, un tās atšķiras no ieguldījuma summām, kuras Vācija norādījusi 3. tabulā.

31

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

(32)  Neto finanšu rezultāts ir starpība starp finanšu ieņēmumiem un finanšu izdevumiem. Vācija norādīja, ka Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nebija bankas aizdevumu norādītajā laikā, un finanšu izdevumi bija galvenokārt saistīti ar procentiem, kas jāmaksā par iepriekš saņemtām, bet vēl neizmantotām iemaksām.

32

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

(33)  Vācijas sniegtie dati 5. tabulā atšķiras no datiem 2. tabulā, kas iegūti no Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH gada finanšu pārskatiem.

33

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

(1)

1

| [...]* | Tiem piemēro pienākumu ievērot dienesta noslēpumu. |
| --- | --- |

[...]*

Tiem piemēro pienākumu ievērot dienesta noslēpumu.

(34)  
  Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, Jahresabschlusses zum 31. Dezember 2002, Lagebericht 2002, 4. lpp.

34

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, Jahresabschlusses zum 31. Dezember 2002, Lagebericht 2002

(35)

35

Avots: Vācijas sniegtā informācija. Vācija norāda, ka ar valsts uzdevumiem saistītās izmaksas ir lielākas nekā 6. tabulā norādītās summas, tomēr netiek sniegta sīkāka informācija par precīzām summām.

Avots:

(36)

36

Avots: Vācijas sniegtā informācija.

Avots:

(37)  Maksa, kas norādīta 8. un 9. tabulā, tiek piemērota gaisa kuģiem, kas ir iekļauti īpašā t. s. Bonusliste sarakstā, kurā iekļauti dažādu veidu gaisa kuģi atkarībā no to tehniskā raksturojuma piesārņojuma emisijas izteiksmē: sarakstā tiek iekļauti gaisa kuģi ar labiem vides darbības rādītājiem un automātiski tiek iekļauti jauni gaisa kuģi.

37

Bonusliste

(38)

38

Avots: Vācijas sniegtā informācija.

Avots:

(39)

39

Avots: Vācijas sniegtā informācija.

Avots:

(40)  Vācu valodā plānotā rotācija ir “
  Linienflugbetrieb
  ”.

40

Linienflugbetrieb

(41)

41

Avots: Vācijas sniegtā informācija.

Avots:

(42)  Komisija norāda, ka skaitļi vārdos neatbilst skaitļiem ciparos.

42

(43)  Vācija iesniedza rēķinus, ko Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH izrakstīja Ryanair par 2009. gada jūniju. Kaut gan Komisija pieprasīja papildinformāciju, Vācija neko nav iesniegusi par precīzajām nodevām par katru pasažieri un katru gaisa kuģi, ko Ryanair būtu maksājis laikposmā no 2003. gada līdz 2011. gadam.

43

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

Ryanair

(44)  Te ir uzskaitīti tikai daži pasākumi. Pilns pakalpojumu saraksts iekļauts B pielikumā.

44

(45)  Līgums attiecas uz pašreizējo AMS likmi.

45

AMS

(46)  
  IATA vasaras sezona sākās 2010. gada 28. martā un beidzās 2010. gada 30. oktobrī.

46

IATA

(47)  
  2010. gada 25. janvāra līguma 3.2. punktā ir atstāta atvērta iespēja AMS sniegt papildu tirdzniecības pakalpojumus, pusēm par to vienojoties.

47

AMS

(48)  Vācija norāda, ka vairāk nekā EUR 16,5 miljoni tika ieguldīti rūpnieciskā reģiona attīstībā, un patlaban tajā ir nodarbināti aptuveni 250 cilvēku aptuveni 58 ha lielā teritorijā.

48

(49)  
  Entwicklungskonzept der Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, 2011. gada 9. septembris.

49

Entwicklungskonzept der Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

(50)  Tīringenes Landeshaushaltsordnung 23. punkts.

50

Landeshaushaltsordnung

(51)  Saistībā ar šo Vācija norāda piemēru, kad par subsīdiju lēmums tika pieņemts un tā tika samaksāta 2009. gadā, bet tai tika piemērota ex post kontrole un daļēja atmaksāšana 2012. gadā.

51

ex post

(52)  Skatīt 3. tabulu.

52

(53)  Tīringenes Landeshaushaltsordnung ir Tīringenes federālās zemes budžeta kodekss. Budžeta kodeksa 23. iedaļā ir noteiktas prasības, kas jāizpilda, lai saņemtu finanšu iemaksas no federālās zemes budžeta. Tīringenes federālajai zemei jābūt ievērojami ieinteresētai īstenot projektu, kam tika veiktas iemaksas un kuru nevarētu īstenot vai nevarētu atbilstīgi īstenot bez šādām iemaksām. Nosacījumi iemaksu saņemšanai ir sīkāk noteikti dokumentā Allgemeine Nebenbestimmungen für Zuwendungen zur Projektförderung (ANBest-P), kurā sniegti vispārīgi nosacījumi iemaksu veikšanai attīstības projektos.

53

Landeshaushaltsordnung

Allgemeine Nebenbestimmungen für Zuwendungen zur Projektförderung (ANBest-P)

(54)  SA 16588 (N 644i/2002) – Vācija – Errichtung oder Ausbau von Regionalflughäfen.

54

– Errichtung oder Ausbau von Regionalflughäfen

(55)  Skatīt 50. apsvēruma a) apakšpunktu.

55

(56)  
  BDO – Deutsche Warentreuhand Aktiengesellschaft Wirtschaftsprüfungsgesellschaft – sagatavotie dokumenti Plausibilitätsprüfung über die Wirtschaftlichkeit der Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH unter Berücksichtigung des Wirtschafts- und Finanzplanes für die Jahre 2007 bis 2010 (2007. gada 31. augusts) un Kapitalflussrechnungen FAN für die Geschäftsjahre 2007 bis 2015 (2007. gada 16. novembris); Ričarda Klophausa (Prof. Dr. Richard Klophaus) dokuments Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Altenburg-Nobitz, 2007. gada septembris; Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH sagatavotais dokuments Planentwurf für den Zeitraum 2011–2015: Wirtschafts-, Vermögens-, Finanz- und Investitionsplan, 2007. gada 15. novembris.

56

BDO – Deutsche Warentreuhand Aktiengesellschaft Wirtschaftsprüfungsgesellschaft

Plausibilitätsprüfung über die Wirtschaftlichkeit der Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH unter Berücksichtigung des Wirtschafts- und Finanzplanes für die Jahre 2007 bis 2010

Kapitalflussrechnungen FAN für die Geschäftsjahre 2007 bis 2015

Richard Klophaus

Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Altenburg-Nobitz

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Planentwurf für den Zeitraum 2011–2015: Wirtschafts-, Vermögens-, Finanz- und Investitionsplan

(57)  Ričarda Klophausa (Prof. Dr. Richard Klophaus) dokuments Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Altenburg-Nobitz, 2007. gada septembris.

57

Richard Klophaus

Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Altenburg-Nobitz

(58)  
  Arbeitsgemeinschaft Deutscher Verkehrsflughäfen (Vācijas lidostu profesionālā asociācija).

58

Arbeitsgemeinschaft Deutscher Verkehrsflughäfen

(59)  Vācija iesniedza Komisijai darījumdarbības plānus 2000.–2005. gadam (Wirtschaftsplan) un to attiecīgos atjauninājumus, kas tika sagatavoti nākamajā gadā (Nachtrag zum Wirtschaftsplan).

59

Wirtschaftsplan

Nachtrag zum Wirtschaftsplan

(60)  Vienas kases pieeja nozīmē, ka jāņem vērā visa peļņa, ieņēmumi no aviopakalpojumiem (pasažieru maksa) un pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi (piem., veikalu īre lidostā, maksa par automobiļu stāvvietu), nevis tikai pasažieru skaits un ar tiem saistītā pasažieru maksa.

60

(61)  Vācija atsaucas uz spriedumu lietā T-196/04, Ryanair pret Komisiju, Krājums 2008, II-3643. lpp., 59. punkts (“spriedums Charleroi lietā”).

61

Ryanair

Charleroi

(62)  Prof. Dr. Ričarda Klophausa sagatavotais dokuments Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Altenburg-Nobitz, 2007. gada septembris.

62

(63)  
  Umsatzaufstellung Ryanair; šo tabulu sagatavoja Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, pamatojoties uz dažādiem pieņēmumiem ikdienas reisu izteiksmē (no viena līdz desmit) un pasažieru noslodzes koeficienta izteiksmē (70–90 %).

63

Umsatzaufstellung Ryanair

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

(64)  Konservatīvs scenārijs, saskaņā ar kuru tiek veikts viens reiss katru dienu.

64

(65)  Vācijas prognozes pamatā ir pieņēmums, ka 2003. gadā Ryanair izmantoja gaisa kuģi ar 148 pasažieru vietām.

65

Ryanair

(66)  Šīs summas izriet no ikmēneša rēķina, ko Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH sūtīja Ryanair 2009. gada jūnijā. Tomēr, neraugoties uz Komisijas pieprasījumu, Vācija nav sniegusi informāciju par ikmēneša pasažieru un gaisa kuģa maksu, kas Ryanair jāmaksā laikā no 2003. gada līdz 2011. gadam.

66

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Ryanair

Ryanair

(67)  Saistībā ar šo Vācijas iesniegtais pasažieru skaits atšķiras no lidostas ekspluatanta finanšu pārskatos norādītā pasažieru skaita; skatīt 1. tabulu.

67

(68)  Vācijas sniegtā informācija.

68

(69)  
  Entwicklungskonzept der Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, 2011. gada 9. septembris.

69

Entwicklungskonzept der Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

(70)  Skatīt 133.–134. apsvērumu Komisijas lēmumā sākt procedūru.

70

(71)  
  Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung – Vācijas regulējums par aviotransporta licenšu piešķiršanu – skatīt 134. apsvērumu Komisijas lēmumā sākt procedūru.

71

Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung

(72)  Skatīt 137. apsvērumu Komisijas lēmumā sākt procedūru.

72

(73)  
  MEO – tirgus ekonomikas dalībnieks.

73

MEO

(74)  Lietas par valsts atbalstu Ryanair, ko konsultāciju uzņēmums sagatavoja Ryanair vajadzībām, 2013. gada 9. aprīlis.

74

Ryanair

Ryanair

(75)  Skatīt 50. zemsvītras piezīmi.

75

(76)  Sagatavota Ryanair vajadzībām, 2013. gada 10. aprīlis.

76

Ryanair

(77)  
  Ryanair vajadzībām sagatavots dokuments “Vai AMS noteiktās cenas ir salāgotas ar tirgus likmi?”, 2013. gada 20. decembris.

77

Ryanair

AMS

(78)  
  Ryanair vajadzībām sagatavots dokuments “Kā būtu traktējami AMS līgumi, veicot rentabilitātes analīzi tirgus ekonomikas dalībnieka testa ietvaros?”, 2014. gada 17. janvāris.

78

Ryanair

AMS

(79)  Saskaņā ar York Aviation ziņojumu “Sociālie labumi, ko dod zemo cenu aviokompānijas Eiropā” (2007. gads), pateicoties Ryanair, Eindhovenas (Eindhoven) lidosta piesaistīja citus zemo cenu aviopārvadātājus, kļūstot par to bāzi.

79

York Aviation

Ryanair

Eindhoven

(80)  Īpaša atsauce uz profesora Makloulina (McLoughlin) ziņojumu “Zīmola veidošana: kāpēc un kā maziem zīmoliem būtu jāiegulda tirdzniecībā” (2013. gads), ko Ryanair iesniedza 2013. gada 13. aprīlī.

80

McLoughlin

Ryanair

(81)  Eiropas Komisija (2005. gads) NN 72/05, Kapitāla palielināšana BayernLB, Vācija, 27.-29. punkts.

81

BayernLB

(82)  Komisijas 2007. gada 4. jūlija lēmums par ienākumiem saistībā ar EK līguma 82. pantu (lieta COMP/38.784 – Wanadoo España pret Telefónica), 360. un 363. punkts.

82

Wanadoo España

Telefónica

(83)  Skatīt vietnē www.airportmarketingservices.com.

83

(84)  
  OV C 249, 31.7.2014., 1. lpp.

84

(85)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-05-58_de.htm?locale=FR.

85

(86)  Spriedums lietā C-35/96, Komisija pret Itāliju, Recueil 1998, I-3851. lpp.; spriedums lietā C-41/90, Höfner and Elser, Recueil 1991, I-1979. lpp., spriedums lietā C-244/94, Fédération Française des Sociétés d'Assurances pret Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, Recueil 1995, I-4013. lpp.; spriedums lietā C-55/96, Job Centre, Recueil 1997, I-7119. lpp.

86

Recueil

Höfner and Elser

Recueil

Fédération Française des Sociétés d'Assurances

Ministère de l'Agriculture et de la Pêche

Recueil

Job Centre

Recueil

(87)  Spriedums lietā 118/85, Komisija pret Itāliju, Recueil 1987, I-2599. lpp.; spriedums lietā 35/96, Komisija pret Itāliju, Recueil 1998, I-3851. lpp.

87

Recueil

Recueil

(88)  Spriedums Leipcigas/Halles lidostas lietā, jo īpaši 93.–94. punkts, ko apstiprina spriedums lietā C-288/11 P, Mitteldeutsche Flughafen and Flughafen Leipzig-Halle pret Komisiju, 2012, vēl nav publicēts; skatīt arī spriedumu lietā T-128/89, Aéroports de Paris pret Komisiju, Recueil 2000, II-3929. lpp., ko apstiprina spriedums lietā C-82/01P, Aéroports de Paris pret Komisiju, Recueil 2002, I-9297. lpp., un spriedums lietā T-196/04, Ryanair pret Komisiju (turpmāk “
  Charleroi spriedums”), Krājums 2008, II-3643. lpp.

88

Mitteldeutsche Flughafen and Flughafen Leipzig-Halle

Aéroports de Paris

Recueil

Aéroports de Paris

Recueil

Ryanair

Charleroi

(89)  Spriedums lietās C-159/91 un C-160/91, Poucet pret AGV un Pistre pret Cancave, Recueil 1993, I-637. lpp.

89

Poucet

AGV

Pistre

Cancave, Recueil

(90)  Spriedums lietā C-364/92, SAT Fluggesellschaft pret Eurocontrol, Recueil 1994, I-43. lpp.

90

SAT Fluggesellschaft

Eurocontrol

Recueil

(91)  Komisijas 2003. gada 19. marta lēmums N 309/2002 par aviācijas drošību – izmaksu kompensēšana pēc 2001. gada 11. septembra uzbrukumiem.

91

(92)  Spriedums lietā C-343/95, Calì & Figli pret Servizi ecologici porto di Genova, Recueil 1997, I-1547. lpp., Komisijas 2003. gada 19. marta lēmums N 309/2002, Komisijas 2002. gada 16. oktobra lēmums N 438/2002 par atbalstu valsts iestāžu funkciju atbalstam ostu nozarē Beļģijā.

92

Calì & Figli

Servizi ecologici porto di Genova

Recueil

(93)  Komisijas 2003. gada 19. marta lēmums N 309/2002.

93

(94)  Jo īpaši skatīt spriedumu lietā C-364/92, SAT pret Eurocontrol, Recueil 1994, I-43. lpp., 30. punktu, un spriedumu lietā C-113/07 P, Selex Sistemi Integrati pret Komisiju, Krājums 2009, I-2207. lpp., 71. punktu.

94

SAT

Eurocontrol

Recueil

Selex Sistemi Integrati

(95)  Cita starpā skatīt spriedumu lietā C-172/03, Wolfgang Heiser pret Finanzamt Innsbruck, Krājums 2005, I-01627. lpp., 36. punktu, un norādīto judikatūru.

95

Wolfgang Heiser

Finanzamt Innsbruck

(96)  Komisijas 2014. gada 20. februāra lēmums valsts atbalsta lietā SA.35847 (2012/N) – Čehija – Ostravas lidosta, kas vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī, 16. apsvērums.

96

Oficiālajā Vēstnesī

(97)  Luftverkehrsgesetz 27. punkta d) apakšpunkta 1. punkts: “
  Flugsicherungsdienste und die dazu erforderlichen flugsicherungstechnischen Einrichtungen werden an den Flugplätzen vorgehalten, bei denen das Bundesministerium für Verkehr, Bau und Stadtentwicklung einen Bedarf aus Gründen der Sicherheit und aus verkehrspolitischen Interessen anerkennt.”

97

Flugsicherungsdienste und die dazu erforderlichen flugsicherungstechnischen Einrichtungen werden an den Flugplätzen vorgehalten, bei denen das Bundesministerium für Verkehr, Bau und Stadtentwicklung einen Bedarf aus Gründen der Sicherheit und aus verkehrspolitischen Interessen anerkennt

(98)  Spriedums lietā C-482/99, Francija pret Komisiju (turpmāk “
  Stardust Marine
  ”), Recueil 2002, I-4397. lpp.

98

Stardust Marine

Recueil

(99)  Spriedums, kas pieņemts 2011. gada 12. maijā, apvienotajās lietās T-267/08 un T-279/08, Nord-Pas-de-Calais, nav vēl publicēts, 108. punkts.

99

Nord-Pas-de-Calais

(100)  Skatīt 10. zemsvītras piezīmi.

100

(101)  Komisijas paziņojums dalībvalstīm: EEK Līguma 92. un 93. panta un Komisijas Direktīvas 80/723/EEK 5. panta piemērošana valsts uzņēmumiem apstrādes nozarē (OV C 307, 13.11.1993., 3. lpp.), 11. punkts. Minētais paziņojums attiecas uz apstrādes nozari, bet to var piemērot arī citām ekomnomikas nozarēm. Skatīt arī spriedumu lietā T-16/96, Cityflyer, Recueil 1998, II-757. lpp., 51. punktu.

101

Cityflyer

Recueil

(102)  Līdzekļi tika atmaksāti tikai noteiktos gadījumos, kad attiecīgā valsts iemaksa netika pilnībā izmantota plānotajām ieguldījuma vajadzībām.

102

(103)  Spriedums lietā T-214/95, Het Vlaamse Gewest pret Komisiju, Recueil 1998, II-717. lpp.

103

Het Vlaamse Gewest

Recueil

(104)  Spriedums lietā C-482/99, Francija pret Komisiju (turpmāk “
  Stardust Marine
  ”), Recueil 2002, I-4397. lpp.

104

Stardust Marine

Recueil

(105)  Spriedums, kas pieņemts 2011. gada 12. maijā, apvienotajās lietās T-267/08 un T-279/08, Nord-Pas-de-Calais, nav vēl publicēts, 108. punkts.

105

Nord-Pas-de-Calais

(106)  Skatīt 10. zemsvītras piezīmi.

106

(107)  Spriedums lietā C-39/94, Syndicat français de l'Express international (SFEI) un citi pret La Poste un citi, Recueil 1996, I-3547. lpp., 60. punkts, un lietā C-342/96, Spānijas Karaliste pret Eiropas Kopienu Komisiju, Recueil 1999, I-2459. lpp., 41. punkts.

107

Syndicat français de l'Express international (SFEI)

La Poste un citi

Recueil

Recueil

(108)  Spriedums lietā 173/73, Itālijas Republika pret Eiropas Kopienu Komisiju, Recueil 1974, 709. lpp., 13. punkts.

108

Recueil

(109)  Spriedums lietā C-482/99, Francija pret Komisiju (turpmāk “
  Stardust Marine
  ”), Recueil 2002, I-4397. lpp., 69. punkts.

109

Stardust Marine

Recueil

(110)  Spriedums lietā C-305/89, Itālija pret Komisiju (“
  Alfa Romeo
  ”), Recueil 1991, I-1603. lpp., 23. punkts, un lietā T-296/97, Alitalia pret Komisiju, Recueil 2000, II-3871. lpp., 84. punkts.

110

Alfa Romeo

Recueil

Alitalia

Recueil

(111)  
  “
  verlorene Zuschüsse
  ” – skatīt Vācijas paziņojumu, 30.3.2012.

111

verlorene Zuschüsse

(112)  Spriedums lietā 40/85, Beļģija pret Komisiju, Recueil 1986, I-2321. lpp.

112

Recueil

(113)  Spriedums lietā T-214/95, Het Vlaamse Gewest pret Komisiju, Recueil 1998, II-717. lpp.

113

Het Vlaamse Gewest

Recueil

(114)  Skatīt 105. apsvērumu.

114

(115)  Skatīt 2.1. daļu Komisijas paziņojumā par Eiropas Savienības valsts atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas tiek piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (OV C 8, 11.1.2012., 4. lpp.) un saistīto jurisdikciju, jo īpaši apvienotās lietas C-180/98 un C-184/98, Pavlov un citi, Recueil 2000, I-6451. lpp.

115

Pavlov

Recueil

(116)  Spriedums lietā 118/85, Komisija pret Itāliju, Recueil 1987, 2599. lpp., 7. punkts, lietā C-35/96, Komisija pret Itāliju, Recueil 1998, I-3851. lpp., 36. punkts, un lietā Pavlov un citi, 75. punkts.

116

Recueil

Recueil

Pavlov

(117)  http://corporate.ryanair.com/investors/biographies/, piekļuve 2014. gada 23. jūnijā.

117

(118)  Spriedums lietā C-482/99, Francija pret Komisiju (turpmāk “
  Stardust Marine
  ”), Recueil 2002, I-4397. lpp.

118

Stardust Marine

Recueil

(119)  Spriedums, kas pieņemts 2011. gada 12. maijā, apvienotajās lietās T-267/08 un T-279/08, Nord-Pas-de-Calais, nav vēl publicēts, 108. punkts.

119

Nord-Pas-de-Calais

(120)  Spriedums Stardust Marine lietā, 52. un 57. punkts.

120

Stardust Marine

(121)  Turpat.

121

(122)  http://www.altenburg-tourismus.de/reiseveranstalter/pressemitteilungen.htm, Osterländer Volkszeitung, 2010. gada 24. augusts, 13. lpp.: “
  Er forderte deshalb die Landesregierung auf, umgehend mit Ryanair über den Aufbau von drei bis fünf Linienverbindungen zu verhandeln und parallel in den Zielländern die Tourismus-Werbung aufzubauen.
  ”

122

Osterländer Volkszeitung

Er forderte deshalb die Landesregierung auf, umgehend mit Ryanair über den Aufbau von drei bis fünf Linienverbindungen zu verhandeln und parallel in den Zielländern die Tourismus-Werbung aufzubauen.

(123)  Informācija presē Dresdner Neue Nachrichten, 5.3.2003.: “
  Der Regionalflughafen Altenburg-Nobitz war in den vergangenen Jahren mit mehreren Millionen Euro Fördermitteln modernisiert worden und hatte sich immer wieder um die Ansiedlung eines Billig-Fliegers bemüht. Die Verhandlungen mit Ryanair waren über viele Monate geführt worden. Als letztes Hindernis erwies sich der hinhaltende Widerstand Erfurter Ministerien, die diese Ansiedlung zu blockieren versuchten.”

123

Dresdner Neue Nachrichten

Der Regionalflughafen Altenburg-Nobitz war in den vergangenen Jahren mit mehreren Millionen Euro Fördermitteln modernisiert worden und hatte sich immer wieder um die Ansiedlung eines Billig-Fliegers bemüht. Die Verhandlungen mit Ryanair waren über viele Monate geführt worden. Als letztes Hindernis erwies sich der hinhaltende Widerstand Erfurter Ministerien, die diese Ansiedlung zu blockieren versuchten

(124)  http://www.radio-lotte.de/nachricht/14036: “
  Thüringen will mit Millioneninvestitionen die irische Billigfluglinie Ryanair an den Flughafen Altenburg-Nobitz lotsen. Nach Aussagen der “Leipziger Volkszeitung” stehen dafür rund 28 Millionen Euro aus einem Infrastruktur-Sonderprogramm zur Verfügung. Thüringens Wirtschaftsminister Schuster sagte, man sei auch flexibel genug, erforderliche Maßnahmen bereits in diesem Jahr zu bewilligen. Wenn Ryanair beispielsweise eine längere Start- und Landebahn benötige, dann werde diese Verlängerung erfolgen. Sollte Ryanair sich für Altenburg-Nobitz entscheiden, würde Dresden und Leipzig/Halle ein weiterer Passagierverlust drohen. Der einstige Militärflugplatz liegt geografisch in der Mitte. Der Dresdner Flughafen hat in diesem Jahr bislang rund 15 Minus gemacht, Leipzig/Halle rund zwölf Prozent.
  ”

124

Thüringen will mit Millioneninvestitionen die irische Billigfluglinie Ryanair an den Flughafen Altenburg-Nobitz lotsen. Nach Aussagen der “Leipziger Volkszeitung” stehen dafür rund 28 Millionen Euro aus einem Infrastruktur-Sonderprogramm zur Verfügung. Thüringens Wirtschaftsminister Schuster sagte, man sei auch flexibel genug, erforderliche Maßnahmen bereits in diesem Jahr zu bewilligen. Wenn Ryanair beispielsweise eine längere Start- und Landebahn benötige, dann werde diese Verlängerung erfolgen. Sollte Ryanair sich für Altenburg-Nobitz entscheiden, würde Dresden und Leipzig/Halle ein weiterer Passagierverlust drohen. Der einstige Militärflugplatz liegt geografisch in der Mitte. Der Dresdner Flughafen hat in diesem Jahr bislang rund 15 Minus gemacht, Leipzig/Halle rund zwölf Prozent.

(125)  
  Thüringer Landtag, 4. sasaukums, 2005. gada 28. janvāra plenārsēdes protokols 4/11, 11. sesija, piektdiena, 2005. gada 28. janvāris
  “
  Flughafen Altenburg-Nobitz nākotne”, 1097. lpp.

125

Thüringer Landtag

Flughafen Altenburg-Nobitz

(126)  http://www.neues-deutschland.de/artikel/161087.ein-flughafen-an-jeder-muelltonne.html: “
  Zuvor hatte der Kreistag beschlossen, dem irischen Billigflieger Ryanair für die Einrichtung einer zusätzlichen Flugverbindung 670 000 Euro Marketingzuschüsse zu gewähren.“Ohne diese Beschlussfassung wäre der Linienflugbetrieb faktisch am Ende gewesen und der Flugplatz hätte seine Bedeutung zwangsläufig verloren”, rechtfertigte der Landrat und Aufsichtsratsvorsitzende der Betreibergesellschaft Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH die Finanzspritze. Zu den bisherigen Verbindungen von und nach Stansted (London), Edinburgh (Schottland) und Girona (Barcelona) soll ab März 2010 zweimal in der Woche eine Verbindung nach Alicante hinzu kommen.
  ”

126

Zuvor hatte der Kreistag beschlossen, dem irischen Billigflieger Ryanair für die Einrichtung einer zusätzlichen Flugverbindung 670 000 Euro Marketingzuschüsse zu gewähren.“Ohne diese Beschlussfassung wäre der Linienflugbetrieb faktisch am Ende gewesen und der Flugplatz hätte seine Bedeutung zwangsläufig verloren”, rechtfertigte der Landrat und Aufsichtsratsvorsitzende der Betreibergesellschaft Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH die Finanzspritze. Zu den bisherigen Verbindungen von und nach Stansted (London), Edinburgh (Schottland) und Girona (Barcelona) soll ab März 2010 zweimal in der Woche eine Verbindung nach Alicante hinzu kommen.

(127)  Skatīt 32. apsvēruma d) apakšpunktu.

127

(128)  Spriedums lietā T-196/04, Ryanair pret Komisiju, Krājums 2008, II-3643. lpp., 59. punkts (spriedums Charleroi lietā).

128

Ryanair

Charleroi

(129)  Spriedums lietā C-482/99, Francija pret Komisiju, Recueil 2002, I-4397. lpp., 71. punkts (spriedums Stardust Marine lietā).

129

, Recueil

Stardust Marine

(130)  Skatīt 52. apsvērumu.

130

(131)  Par pirmajiem pieciem gadiem un mazāk nekā četrām rotācijām skatīt 12. tabulu.

131

(132)  Pamatots peļņas procents ir “parasta” kapitāla atdeves likme, t. i., tāds atdeves līmenis, kādu parasts uzņēmums vēlētos saņemt par ieguldījumu ar līdzīgu risku. Atdeve tiek mērīta kā iekšējā atdeves likme (Internal Rate of Return, IRR) saistībā ar plānotajām naudas plūsmām, kas izriet no līguma ar aviokompāniju.

132

Internal Rate of Return

IRR

(133)  Tas neizslēdz iespēju, ka labumi nākotnē līgumu darbības laikā var kompensēt sākotnējos zaudējumus.

133

(134)  Spriedums Charleroi lietā, 59. punkts.

134

Charleroi

(135)  Skatīt 99. apsvērumu.

135

(136)  Skatīt 3. tabulu 38. apsvērumā.

136

(137)  Tā kā Komisija nav saņēmusi summas dalījumā pa 2003. gadu un 2004. gadu, tā pieņems, ka gadā tika maksāta puse no pašu līdzekļu ieguldījuma (EUR 187 882).

137

(138)  2003. gadā tika panākta vienošanās par vienu rotāciju starp Londonas Stanstedas lidostu un Altenburgu.

138

(139)  Saskaņā ar līgumu plānotā summa ir [...]* pirmajos piecos gados (šis termiņš beidzas 2008. gada 30. aprīlī). Pēc šī datuma maksa būs [...]* laikā no 2008. gada 1. maija līdz 2013. gada 30. aprīlim. Vidējā svērtā summa ir [...]* visā 2008. gadā.

139

(140)  Neraugoties uz vairākkārtējiem Komisijas pieprasījumiem, Vācija nav iesniegusi datus par ex ante ieņēmumiem no pakalpojumiem, kas nav aviopakalpojumi, un atsauce ir uz 13. tabulu; skatīt 99. apsvērumu.

140

ex ante

(141)  Vācijas iesniegtie dati. Pasažieru skaits atbilst datiem 1. tabulā.

141

(142)  Vācija norāda, ka reisa noslodze ir 148 pasažieru tabulā, sākot no 2003. gada 22. aprīļa.

142

(143)  Visi Komisijas aprēķini balstīsies uz standartskaitli, kas ir 365 dienas gadā.

143

(144)  Komisijas paziņojums par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (OV C 14, 19.1.2008., 6. lpp.) – attiecīgā tabula par atsauces/diskonta likmēm un atgūšanas tempu 15 ES dalībvalstīm (sākot no 1.8.1997. līdz 1.5.2004.).

144

(145)  Otra iespēja būtu veikt analīzi par periodu no 2008. gada 28. augusta līdz 2010. gada 27. augustam, kas ir faktiskais līguma darbības laiks: tā kā visi pieņēmumi paliek nemainīgi, Komisija izvēlas veikt analīzi par diviem gadiem bez turpmākas specifikācijas. Tas vienkāršo analīzi un tiek iegūts tāds pats rezultāts.

145

(146)  
  2008. gada 28. augustā, t. i., dienā, kad tika parakstīts otrais tirdzniecības līgums, neto maksa par katru izceļojošo pasažieri, ko Ryanair maksā AOC, bija EUR [...]*, jo rotāciju skaits nepārsniedza četri.

146

Ryanair

AOC

(147)  2003. gadā tika panākta vienošanās par vienu rotāciju starp Londonas Stanstedu un Altenburgu.

147

(148)  Kā norādīts 48. zemsvītras piezīmē, IATA vasaras sezona ilgst septiņus mēnešus un ziemas –piecus mēnešus.

148

IATA

(149)  Šāda reisa noslodze norādīta 2008. gada tirdzniecības līgumā.

149

(150)  Komisijas paziņojums par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (OV C 14, 19.1.2008., 6. lpp.) – attiecīgā tabula par bāzes likmēm 27 dalībvalstīm (laikā no 1.7.2008. līdz 30.6.2013.).

150

(151)  Trešā tirdzniecības līguma parakstīšanas dienā, t. i., 2010. gada 25. janvārī, neto maksa par katru izceļojošo pasažieri, ko Ryanair maksāja AOC, bija [...]*, jo rotāciju skaits bija mazāks par četri.

151

Ryanair

AOC

(152)  2003. gadā tika panākta vienošanās par vienu rotāciju starp Londonas Stanstedu un Altenburgu.

152

(153)  Šāda reisa noslodze norādīta 2010. gada tirdzniecības līgumā.

153

(154)  Spriedums lietā 730/79, Philip Morris, Recueil 1980, I-2671. lpp., 11. punkts.

154

Philip Morris

Recueil

(155)  Spriedums lietā T-214/95, Het Vlaamse Gewest pret Komisiju, Recueil 1998, II-717. lpp., 46. punkts.

155

Het Vlaamse Gewest

Recueil

(156)  Skatīt Padomes Regulas (EEK) Nr. 2407/92 (OV L 240, 28.8.1992., 1. lpp.), (EEK) Nr. 2408/92 (OV L 240, 28.8.1992., 8. lpp.) un (EEK) Nr. 2409/92 (OV L 240, 28.8.1992., 15. lpp.).

156

(157)  Saskaņā ar iedibināto judikatūru Komisija var pasludināt, ka atbalsta pasākums ir saderīgs, tikai tad, ja tas ir nepieciešams leģitīma mērķa sasniegšanai (skatīt, piem., lietu 730/79, Philip Morris, lietu C-390/06, Nuova Agricast vai lietu T-162/06, Kronoply).

157

(158)  Skatīt 96. apsvērumu.

158

(159)  Skatīt 34. zemsvītras piezīmi.

159

(160)  Atjaunināta nostāja par pieprasījuma prognozi Keseles–Kaldenas (Kassel-Calden) lidostai (Aktualisierte Stellungnahme zur Nachfrageprognose für den Flughafen Kassel-Calden), Intraplan Consult GmbH, 2012. gada 12. marts, 8. lpp.

160

Kassel-Calden

Aktualisierte Stellungnahme zur Nachfrageprognose für den Flughafen Kassel-Calden

Intraplan Consult GmbH

(161)  Skatīt 34. zemsvītras piezīmi.

161

(162)  Vācija iesniedza gada darījumdarbības plānu (Wirtschaftsplan) par 2000.–2005. gadu un attiecīgi grozītos darījumdarbības plānus (Nachtrag zum Wirtschaftsplan).

162

Wirtschaftsplan

Nachtrag zum Wirtschaftsplan

(163)  172. punkts 2014. gada aviācijas pamatnostādnēs.

163

(164)  Komisijas paziņojums – Pamatnostādnes par valsts atbalstu lidostām un aviokompānijām (OV C 99, 4.4.2014., 3. lpp.), 104. punkts.

164

(165)  Komisijas paziņojums – Pamatnostādnes par valsts atbalstu lidostām un aviokompānijām., 137. punkts.

165

(166)  Skatīt 43. apsvērumu.

166

(167)  Vācija iesniedza Komisijai darījumdarbības plānus (Wirtschaftsplan) par 2000.–2005. gadu un atjauninātus darījumdarbības plānus (Nachtrag zum Wirtschaftsplan) par 2002.–2005. gadu.

167

Wirtschaftsplan

Nachtrag zum Wirtschaftsplan

(168)  Skatīt 34. apsvērumu.

168

(169)  2014. gada aviācijas pamatnostādnes, 174. punkts.

169

(170)  Spriedums lietā C-70/72, Komisija pret Vāciju, Recueil 1973, 813. lpp., 13. punkts.

170

Recueil

(171)  Spriedums apvienotajās lietās C-278/92, C-279/92 un C-280/92, Spānija pret Komisiju, Recueil 1994, I-4103. lpp., 75. punkts.

171

Recueil

(172)  Spriedums lietā C-75/97, Beļģija pret Komisiju, Recueil 1999, I-3671. lpp., 64.–65. punkts.

172

Recueil

(173)  Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību līguma 108. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

173

(174)  Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.).

174

(175)  Skatīt 14. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 659/1999.

175

---

| 4.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/87 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/87

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2016/288

(2015. gada 27. marts)

par atbalsta shēmu SA.34775 (13/C) (ex 12/NN), ko īsteno Apvienotā Karaliste – Minerālo materiālu nodoklis

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 2141)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes atbilstoši minētajiem nosacījumiem (1), un ņemot vērā to iesniegtās piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Apvienotās Karalistes iestādes (“AK iestādes”) 2001. gada 20. decembra vēstulē (reģistrēta 2001. gada 28. decembrī) paziņoja Komisijai par atbalsta shēmu ar nosaukumu “Pakāpeniska nodokļa par minerālajiem materiāliem ieviešana Ziemeļīrijā”. Paziņojumā AK iestādes informēja Komisiju, ka tās no 2002. gada 1. aprīļa plāno ieviest minerālo materiālu nodokli (“MMN”). Nodoklis tika ieviests ar 2001. gada Finanšu likuma 2. daļas 16.–49. pantu un 4.–10. pielikumu. Pati atbalsta shēma (pakāpeniska nodokļa par minerālajiem materiāliem ieviešana Ziemeļīrijā) tika raksturota kā shēma, ko veido nodokļa ieviešana Ziemeļīrijā vairākās kārtās, lai saglabātu to Ziemeļīrijas uzņēmumu starptautisko konkurētspēju, kas no minerālajiem materiāliem ražo pārstrādes produktus, piemēram, betonu un asfaltu. Nodokļa pakāpenisku ieviešanu Ziemeļīrijā īstenoja ar 2002. gada Finanšu likumu. |
| --- | --- |

(1)

Apvienotās Karalistes iestādes (“AK iestādes”) 2001. gada 20. decembra vēstulē (reģistrēta 2001. gada 28. decembrī) paziņoja Komisijai par atbalsta shēmu ar nosaukumu “Pakāpeniska nodokļa par minerālajiem materiāliem ieviešana Ziemeļīrijā”. Paziņojumā AK iestādes informēja Komisiju, ka tās no 2002. gada 1. aprīļa plāno ieviest minerālo materiālu nodokli (“MMN”). Nodoklis tika ieviests ar 2001. gada Finanšu likuma 2. daļas 16.–49. pantu un 4.–10. pielikumu. Pati atbalsta shēma (pakāpeniska nodokļa par minerālajiem materiāliem ieviešana Ziemeļīrijā) tika raksturota kā shēma, ko veido nodokļa ieviešana Ziemeļīrijā vairākās kārtās, lai saglabātu to Ziemeļīrijas uzņēmumu starptautisko konkurētspēju, kas no minerālajiem materiāliem ražo pārstrādes produktus, piemēram, betonu un asfaltu. Nodokļa pakāpenisku ieviešanu Ziemeļīrijā īstenoja ar 2002. gada Finanšu likumu.

| (2) | Papildus minētajam paziņojumam Komisija 2001. gada 27. septembrī saņēma sūdzību, ko iesniedza divi uzņēmumi, kuri veic minerālo materiālu ieguvi un apstrādi, un 2002. gada 15. aprīlī – papildu sūdzību, ko iesniedza apvienība British Aggregates Association (“BAA”). Sūdzības iesniedzēji uzskatīja, ka 2001. gada Finanšu likums ir saistīts ar valsts atbalstu produktiem un procesiem, kas ir atbrīvoti no MMN, un ka atkāpes attiecībā uz Ziemeļīriju ir atbalsts, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(2)

Papildus minētajam paziņojumam Komisija 2001. gada 27. septembrī saņēma sūdzību, ko iesniedza divi uzņēmumi, kuri veic minerālo materiālu ieguvi un apstrādi, un 2002. gada 15. aprīlī – papildu sūdzību, ko iesniedza apvienība British Aggregates Association (“BAA”). Sūdzības iesniedzēji uzskatīja, ka 2001. gada Finanšu likums ir saistīts ar valsts atbalstu produktiem un procesiem, kas ir atbrīvoti no MMN, un ka atkāpes attiecībā uz Ziemeļīriju ir atbalsts, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

British Aggregates Association

BAA

| (3) | Pēc papildu informācijas saņemšanas 2002. gada 21. februārī Komisija 2002. gada 24. aprīlī pieņēma lēmumu necelt iebildumus attiecībā uz MMN (2). Tā uzskatīja, ka dažādos atbrīvojumus, kas paredzēti 2001. gada Finanšu likumā, pamato nodokļa loģika un ka 2001. gada Finanšu likums nav saistīts ar valsts atbalstu. Komisija arī uzskatīja, ka MMN pakāpeniska ieviešana Ziemeļīrijā ir uzskatāma par atbalstu, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(3)

Pēc papildu informācijas saņemšanas 2002. gada 21. februārī Komisija 2002. gada 24. aprīlī pieņēma lēmumu necelt iebildumus attiecībā uz MMN (2). Tā uzskatīja, ka dažādos atbrīvojumus, kas paredzēti 2001. gada Finanšu likumā, pamato nodokļa loģika un ka 2001. gada Finanšu likums nav saistīts ar valsts atbalstu. Komisija arī uzskatīja, ka MMN pakāpeniska ieviešana Ziemeļīrijā ir uzskatāma par atbalstu, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu.

2

| (4) | BAA2002. gada 12. jūlijā cēla prasību tiesā, lūdzot atcelt Komisijas 2002. gada 24. aprīļa lēmumu (reģistrēta kā lieta T-210/02). Vispārējā tiesa 2006. gada 13. septembrī noraidīja šo prasību kopumā. BAA2006. gada 27. novembrī pārsūdzēja šo Vispārējās tiesas spriedumu. Ar 2008. gada 22. decembra spriedumu lietā C-487/06 P Tiesa atcēla pārsūdzēto spriedumu un nodeva lietu atpakaļ Vispārējai tiesai. |
| --- | --- |

(4)

BAA2002. gada 12. jūlijā cēla prasību tiesā, lūdzot atcelt Komisijas 2002. gada 24. aprīļa lēmumu (reģistrēta kā lieta T-210/02). Vispārējā tiesa 2006. gada 13. septembrī noraidīja šo prasību kopumā. BAA2006. gada 27. novembrī pārsūdzēja šo Vispārējās tiesas spriedumu. Ar 2008. gada 22. decembra spriedumu lietā C-487/06 P Tiesa atcēla pārsūdzēto spriedumu un nodeva lietu atpakaļ Vispārējai tiesai.

BAA

BAA

| (5) | Vispārējā tiesa 2012. gada 7. marta spriedumā lietā T-210/02 RENV atcēla Komisijas lēmumu, kas minēts iepriekš 3. apsvērumā. Vispārējā tiesa konstatēja, ka Komisija nav spējusi pierādīt, ka nodokļa diferenciācija, kas saistīta ar atbrīvojumu, ir pamatojama ar MMN standarta piemērošanas principu vai MMN mērķi vides aizsardzības jomā. Jo īpaši Vispārējā tiesa konstatēja, ka, nosakot jebkuras MMN radītās priekšrocības selektīvo raksturu, Komisija nav ņēmusi vērā šā nodokļa standarta piemērošanas principu. Šajā sakarā Vispārējā tiesa norādīja uz nekonsekvencēm terminoloģijā, ko Komisija lietoja savā lēmumā, proti, attiecībā uz tādiem terminiem kā “neapstrādāti”, “primāri” un “sekundāri” minerālie materiāli, kuri neatbilda terminiem, kas izmantoti grozītajā 2001. gada Finanšu likumā. Turklāt savā lēmumā Komisija nebija paskaidrojusi, kāpēc daži no nodokļa atbrīvotie materiāli (kurus izmanto kā minerālos materiālus, piem., māla minerālie materiāli) nav tādā pašā juridiskajā un faktiskajā situācijā kā ar nodokli apliktie materiāli. |
| --- | --- |

(5)

Vispārējā tiesa 2012. gada 7. marta spriedumā lietā T-210/02 RENV atcēla Komisijas lēmumu, kas minēts iepriekš 3. apsvērumā. Vispārējā tiesa konstatēja, ka Komisija nav spējusi pierādīt, ka nodokļa diferenciācija, kas saistīta ar atbrīvojumu, ir pamatojama ar MMN standarta piemērošanas principu vai MMN mērķi vides aizsardzības jomā. Jo īpaši Vispārējā tiesa konstatēja, ka, nosakot jebkuras MMN radītās priekšrocības selektīvo raksturu, Komisija nav ņēmusi vērā šā nodokļa standarta piemērošanas principu. Šajā sakarā Vispārējā tiesa norādīja uz nekonsekvencēm terminoloģijā, ko Komisija lietoja savā lēmumā, proti, attiecībā uz tādiem terminiem kā “neapstrādāti”, “primāri” un “sekundāri” minerālie materiāli, kuri neatbilda terminiem, kas izmantoti grozītajā 2001. gada Finanšu likumā. Turklāt savā lēmumā Komisija nebija paskaidrojusi, kāpēc daži no nodokļa atbrīvotie materiāli (kurus izmanto kā minerālos materiālus, piem., māla minerālie materiāli) nav tādā pašā juridiskajā un faktiskajā situācijā kā ar nodokli apliktie materiāli.

| (6) | Pēc Komisijas 2002. gada 24. aprīļa lēmuma atcelšanas Komisijai vēlreiz bija jāizvērtē, vai atbrīvojumi, izņēmumi un nodokļa atlaides, kas paredzēti 2001. gada Finanšu likumā, kurš grozīts ar 2002. gada Finanšu likumu un 2007. gada Finanšu likumu, ir valsts atbalsts. Komisija reģistrēja lietu, piešķirot tai NN atsauci, jo MMN ir spēkā kopš 2002. gada 1. aprīļa. Saderības jautājums attiecībā uz pakāpenisku MMN ieviešanu Ziemeļīrijā ir izskatīts saistībā ar citu procedūru (sk. SA.18859 (11/C) – Apvienotā Karaliste – Minerālo materiālu nodokļa atlaide Ziemeļīrijā). |
| --- | --- |

(6)

Pēc Komisijas 2002. gada 24. aprīļa lēmuma atcelšanas Komisijai vēlreiz bija jāizvērtē, vai atbrīvojumi, izņēmumi un nodokļa atlaides, kas paredzēti 2001. gada Finanšu likumā, kurš grozīts ar 2002. gada Finanšu likumu un 2007. gada Finanšu likumu, ir valsts atbalsts. Komisija reģistrēja lietu, piešķirot tai NN atsauci, jo MMN ir spēkā kopš 2002. gada 1. aprīļa. Saderības jautājums attiecībā uz pakāpenisku MMN ieviešanu Ziemeļīrijā ir izskatīts saistībā ar citu procedūru (sk. SA.18859 (11/C) – Apvienotā Karaliste – Minerālo materiālu nodokļa atlaide Ziemeļīrijā).

| (7) | Papildus Savienības tiesās izskatāmās tiesvedības gaitā iesniegtajiem apsvērumiem un dokumentiem sūdzības iesniedzējs 2012. gada 13. jūnijā un 2012. gada 26. oktobrī iesniedza Komisijai papildu piezīmes un informāciju. Šīs piezīmes 2013. gada 15. maijā tika pārsūtītas Apvienotajai Karalistei. AK iestādes 2012. gada 27. septembrī un 2013. gada 27. maijā sniedza papildu informāciju par MMN. |
| --- | --- |

(7)

Papildus Savienības tiesās izskatāmās tiesvedības gaitā iesniegtajiem apsvērumiem un dokumentiem sūdzības iesniedzējs 2012. gada 13. jūnijā un 2012. gada 26. oktobrī iesniedza Komisijai papildu piezīmes un informāciju. Šīs piezīmes 2013. gada 15. maijā tika pārsūtītas Apvienotajai Karalistei. AK iestādes 2012. gada 27. septembrī un 2013. gada 27. maijā sniedza papildu informāciju par MMN.

| (8) | Komisija 2013. gada 31. jūlija vēstulē informēja Apvienoto Karalisti, ka tā ir nolēmusi sākt Līguma 108. pantu 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz nodokļa atbrīvojumiem, nodokļa izņēmumiem un nodokļa atlaidēm, kas paredzēti saskaņā ar 2001. gada Finanšu likuma – kurš grozīts ar 2002. gada Finanšu likumu un 2007. gada Finanšu likumu – 17. panta 3. punkta e) apakšpunktu un f) apakšpunkta i) un ii) punktu, 17. panta 4. punkta a) apakšpunktu (ciktāl atbrīvotie materiāli sastāv tikai no akmeņoglēm, brūnoglēm (lignīta), degslānekļa un dabīgā šīfera, ko izmanto kā minerālos materiālus vai kas sastāv galvenokārt no akmeņoglēm, brūnoglēm (lignīta), degslānekļa un dabīgā šīfera), c) apakšpunkta i) un ii) punktu (ja materiāli sastāv galvenokārt no grunts) un f) apakšpunktu (ciktāl tas attiecas uz mālu), 18. panta 2. punkta b) apakšpunktu (ciktāl tas attiecas uz ražošanas procesiem, kas atbrīvoti no nodokļa attiecībā uz materiāliem, ko izmanto kā minerālos materiālus) un 30. panta 1. punkta b) apakšpunktu (ciktāl tas attiecas uz ražošanas procesiem, kas atbrīvoti no nodokļa 18. panta 2. punkta b) apakšpunkta izpratnē attiecībā uz materiāliem, kurus izmanto kā minerālos materiālus). Komisija neiebilda pret nodokļa atbrīvojumiem, nodokļa izņēmumiem un nodokļa atlaidēm, kas paredzēti 2001. gada Finanšu likuma – kurš grozīts ar 2002. gada Finanšu likumu un 2007. gada Finanšu likumu – 17. panta 2. punkta b), c) un d) apakšpunktā, 17. panta 3. punkta b), c), d) un da) apakšpunktā, 17. panta 4. punkta d) un e) apakšpunktā, 17. panta 4. punkta a) apakšpunktā (ciktāl no nodokļa atbrīvotie materiāli pilnībā sastāv no akmeņoglēm, brūnoglēm (lignīta), degslānekļa un dabīgā šīfera, ko izmanto citiem mērķiem, nevis kā minerālos materiālus), 17. panta 4. punkta c) apakšpunktā (ja tie pilnībā sastāv no grunts), 17. panta 4. punkta f) apakšpunktā (izņemot mālu), 18. panta 2. punkta a) apakšpunktā, 18. panta 2. punkta b) apakšpunktā (ciktāl tas attiecas uz materiāliem, ko neizmanto kā minerālos materiālus), 18. panta 2. punkta c) apakšpunktā, 30. panta 1. punkta a) apakšpunktā, 30. panta 1. punkta b) apakšpunktā (ciktāl tas attiecas uz ražošanas procesiem, kas ir atbrīvoti no nodokļa 18. panta 2. punkta a) un c) apakšpunkta izpratnē), 30. panta 1. punkta b) apakšpunktā (ciktāl tas attiecas uz ražošanas procesiem, kas ir atbrīvoti no nodokļa 18. panta 2. punkta b) apakšpunkta izpratnē attiecībā uz materiāliem, kurus neizmanto kā minerālos materiālus) un 30. panta 1. punkta c) apakšpunktā, pamatojoties uz to, ka tie nav valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2013. gada 31. jūlija vēstulē informēja Apvienoto Karalisti, ka tā ir nolēmusi sākt Līguma 108. pantu 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz nodokļa atbrīvojumiem, nodokļa izņēmumiem un nodokļa atlaidēm, kas paredzēti saskaņā ar 2001. gada Finanšu likuma – kurš grozīts ar 2002. gada Finanšu likumu un 2007. gada Finanšu likumu – 17. panta 3. punkta e) apakšpunktu un f) apakšpunkta i) un ii) punktu, 17. panta 4. punkta a) apakšpunktu (ciktāl atbrīvotie materiāli sastāv tikai no akmeņoglēm, brūnoglēm (lignīta), degslānekļa un dabīgā šīfera, ko izmanto kā minerālos materiālus vai kas sastāv galvenokārt no akmeņoglēm, brūnoglēm (lignīta), degslānekļa un dabīgā šīfera), c) apakšpunkta i) un ii) punktu (ja materiāli sastāv galvenokārt no grunts) un f) apakšpunktu (ciktāl tas attiecas uz mālu), 18. panta 2. punkta b) apakšpunktu (ciktāl tas attiecas uz ražošanas procesiem, kas atbrīvoti no nodokļa attiecībā uz materiāliem, ko izmanto kā minerālos materiālus) un 30. panta 1. punkta b) apakšpunktu (ciktāl tas attiecas uz ražošanas procesiem, kas atbrīvoti no nodokļa 18. panta 2. punkta b) apakšpunkta izpratnē attiecībā uz materiāliem, kurus izmanto kā minerālos materiālus). Komisija neiebilda pret nodokļa atbrīvojumiem, nodokļa izņēmumiem un nodokļa atlaidēm, kas paredzēti 2001. gada Finanšu likuma – kurš grozīts ar 2002. gada Finanšu likumu un 2007. gada Finanšu likumu – 17. panta 2. punkta b), c) un d) apakšpunktā, 17. panta 3. punkta b), c), d) un da) apakšpunktā, 17. panta 4. punkta d) un e) apakšpunktā, 17. panta 4. punkta a) apakšpunktā (ciktāl no nodokļa atbrīvotie materiāli pilnībā sastāv no akmeņoglēm, brūnoglēm (lignīta), degslānekļa un dabīgā šīfera, ko izmanto citiem mērķiem, nevis kā minerālos materiālus), 17. panta 4. punkta c) apakšpunktā (ja tie pilnībā sastāv no grunts), 17. panta 4. punkta f) apakšpunktā (izņemot mālu), 18. panta 2. punkta a) apakšpunktā, 18. panta 2. punkta b) apakšpunktā (ciktāl tas attiecas uz materiāliem, ko neizmanto kā minerālos materiālus), 18. panta 2. punkta c) apakšpunktā, 30. panta 1. punkta a) apakšpunktā, 30. panta 1. punkta b) apakšpunktā (ciktāl tas attiecas uz ražošanas procesiem, kas ir atbrīvoti no nodokļa 18. panta 2. punkta a) un c) apakšpunkta izpratnē), 30. panta 1. punkta b) apakšpunktā (ciktāl tas attiecas uz ražošanas procesiem, kas ir atbrīvoti no nodokļa 18. panta 2. punkta b) apakšpunkta izpratnē attiecībā uz materiāliem, kurus neizmanto kā minerālos materiālus) un 30. panta 1. punkta c) apakšpunktā, pamatojoties uz to, ka tie nav valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē.

| (9) | Komisijas lēmums ierosināt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3) (“Lēmums par procedūras sākšanu”). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par minēto atbalstu. |
| --- | --- |

(9)

Komisijas lēmums ierosināt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3) (“Lēmums par procedūras sākšanu”). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par minēto atbalstu.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

3

| (10) | Komisija no 2013. gada 20. decembra līdz 2014. gada 17. janvārim saņēma plaši izklāstītas piezīmes no sešpadsmit ieinteresētajām personām, 2014. gada 10. februārī – papildu informāciju no BAA dalībnieka un 2014. gada 5. martā – no BAA. Tās tika pārsūtītas Apvienotajai Karalistei 2014. gada 27. maija un 2014. gada 13. jūnija vēstulē, pēc tam dodot iespēju atbildēt. Apvienotā Karaliste savu atbildi sniedza 2014. gada 30. jūnija vēstulē. Turklāt 2013. gada 1. un 31. oktobrī un 2014. gada 28. februārī Apvienotā Karaliste iesniedza apsvērumus par Lēmumu par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(10)

Komisija no 2013. gada 20. decembra līdz 2014. gada 17. janvārim saņēma plaši izklāstītas piezīmes no sešpadsmit ieinteresētajām personām, 2014. gada 10. februārī – papildu informāciju no BAA dalībnieka un 2014. gada 5. martā – no BAA. Tās tika pārsūtītas Apvienotajai Karalistei 2014. gada 27. maija un 2014. gada 13. jūnija vēstulē, pēc tam dodot iespēju atbildēt. Apvienotā Karaliste savu atbildi sniedza 2014. gada 30. jūnija vēstulē. Turklāt 2013. gada 1. un 31. oktobrī un 2014. gada 28. februārī Apvienotā Karaliste iesniedza apsvērumus par Lēmumu par procedūras sākšanu.

BAA

BAA

| (11) | Komisija 2014. gada 14. jūlijā, 1. un 8. septembrī un 28. novembrī pieprasīja no Apvienotās Karalistes papildu informāciju. Apvienotā Karaliste sniedza šādu informāciju 2014. gada 29. augustā, 9. un 18. septembrī un 8. un 9. decembrī. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2014. gada 14. jūlijā, 1. un 8. septembrī un 28. novembrī pieprasīja no Apvienotās Karalistes papildu informāciju. Apvienotā Karaliste sniedza šādu informāciju 2014. gada 29. augustā, 9. un 18. septembrī un 8. un 9. decembrī.

| (12) | Pēc trīspusējas sanāksmes, kas notika 2014. gada 15. jūlijā, Komisija 2014. gada 18. jūlijā pieprasīja papildu informāciju, kas Apvienotajai Karalistei un BAA bija jāiesniedz kopīgi. Šī informācija Komisijai tika iesniegta 2014. gada 8. septembrī. Atbildot uz Komisijas jautājumiem, BAA2014. gada 15. septembrī iesniedza papildu informāciju. Pēc tam, 2014. gada 17. oktobrī, iesniegtā informācija tika pārsūtīta Apvienotās Karalistes iestādēm, kas atbildēja 2014. gada 12., 14. un 17. novembrī. |
| --- | --- |

(12)

Pēc trīspusējas sanāksmes, kas notika 2014. gada 15. jūlijā, Komisija 2014. gada 18. jūlijā pieprasīja papildu informāciju, kas Apvienotajai Karalistei un BAA bija jāiesniedz kopīgi. Šī informācija Komisijai tika iesniegta 2014. gada 8. septembrī. Atbildot uz Komisijas jautājumiem, BAA2014. gada 15. septembrī iesniedza papildu informāciju. Pēc tam, 2014. gada 17. oktobrī, iesniegtā informācija tika pārsūtīta Apvienotās Karalistes iestādēm, kas atbildēja 2014. gada 12., 14. un 17. novembrī.

BAA

BAA

| (13) | Komisija 2014. gada 10. jūlijā un 16. oktobrī pieprasīja papildu informāciju no BAA. BAA sniedza šo informāciju 2014. gada 6. un 21. novembrī. Minētā informācija 2014. gada 2. decembrī tika pārsūtīta Apvienotās Karalistes iestādēm, kas atbildēja 2014. gada 18. decembrī. |
| --- | --- |

(13)

Komisija 2014. gada 10. jūlijā un 16. oktobrī pieprasīja papildu informāciju no BAA. BAA sniedza šo informāciju 2014. gada 6. un 21. novembrī. Minētā informācija 2014. gada 2. decembrī tika pārsūtīta Apvienotās Karalistes iestādēm, kas atbildēja 2014. gada 18. decembrī.

BAA

BAA

2.   PASĀKUMA DETALIZĒTS APRAKSTS

PASĀKUMA DETALIZĒTS APRAKSTS

2.1.   MINERĀLO MATERIĀLU JĒDZIENS

MINERĀLO MATERIĀLU JĒDZIENS

| (14) | Minerālos materiālus izmanto būvniecības nozarē. Tie vispārīgi (4) raksturojami kā materiāli, kas sastāv no fizikāli un ķīmiski inertām granulām vai daļiņām, un tāpēc tie ir piemēroti izmantošanai celtniecībā tīrā veidā vai pievienojot tiem cementu, kaļķus vai bitumena materiālus, piemēram, betonā (5), akmens šķembās, asfaltā vai drenāžas slānī (6), vai arī tos izmanto kā būvniecības pildmateriālu (7). Minerālie materiāli var būt dabīgi, rūpnieciski izgatavoti vai pārstrādāti (8). Lēmuma par procedūras sākšanu 8.–13. apsvērumā ir sīki izklāstīts minerālo materiālu jēdziens un minerālo materiālu izmantošanas veidi. |
| --- | --- |

(14)

Minerālos materiālus izmanto būvniecības nozarē. Tie vispārīgi (4) raksturojami kā materiāli, kas sastāv no fizikāli un ķīmiski inertām granulām vai daļiņām, un tāpēc tie ir piemēroti izmantošanai celtniecībā tīrā veidā vai pievienojot tiem cementu, kaļķus vai bitumena materiālus, piemēram, betonā (5), akmens šķembās, asfaltā vai drenāžas slānī (6), vai arī tos izmanto kā būvniecības pildmateriālu (7). Minerālie materiāli var būt dabīgi, rūpnieciski izgatavoti vai pārstrādāti (8). Lēmuma par procedūras sākšanu 8.–13. apsvērumā ir sīki izklāstīts minerālo materiālu jēdziens un minerālo materiālu izmantošanas veidi.

4

5

6

7

8

| (15) | Kā paskaidrots iepriekš 14. apsvērumā, minerālo materiālu definīcija ir cieši saistīta ar konkrētu, no granulām vai daļiņām sastāvošu, karjeros iegūstamu materiālu izmantošanas iespējām būvniecības nozarē, jo tieši šis aspekts galvenokārt ļauj atšķirt jēdzienu “minerālie materiāli” no jēdziena “minerāli”. |
| --- | --- |

(15)

Kā paskaidrots iepriekš 14. apsvērumā, minerālo materiālu definīcija ir cieši saistīta ar konkrētu, no granulām vai daļiņām sastāvošu, karjeros iegūstamu materiālu izmantošanas iespējām būvniecības nozarē, jo tieši šis aspekts galvenokārt ļauj atšķirt jēdzienu “minerālie materiāli” no jēdziena “minerāli”.

| (16) | Dabīgie minerālie materiāli ir minerālie materiāli, kas sastopami dabā un ko var izmantot bez rūpnieciskas apstrādes. Tie ir smilts, grants un drupināti ieži (9), ko iegūst karjeros un grantsbedrēs vai jūras bagarēšanas darbos. |
| --- | --- |

(16)

Dabīgie minerālie materiāli ir minerālie materiāli, kas sastopami dabā un ko var izmantot bez rūpnieciskas apstrādes. Tie ir smilts, grants un drupināti ieži (9), ko iegūst karjeros un grantsbedrēs vai jūras bagarēšanas darbos.

9

| (17) | Pārstrādātos minerālos materiālus iegūst būvniecībā iepriekš jau izmantotu materiālu, tostarp būvju celtniecības un nojaukšanas atkritumu, pārstrādes rezultātā (10). |
| --- | --- |

(17)

Pārstrādātos minerālos materiālus iegūst būvniecībā iepriekš jau izmantotu materiālu, tostarp būvju celtniecības un nojaukšanas atkritumu, pārstrādes rezultātā (10).

10

| (18) | Rūpnieciski izgatavotie minerālie materiāli parasti ir viegli un īpaši blīvi minerālie materiāli, kas ražoti speciālām vajadzībām. Tos izgatavo, piemērojot kādu ražošanas procesu (parasti – termisko apstrādi). Kā piemēru var minēt tādus minerālos materiālus kā domnu sārņus, keramzītu, uzpūstu perlītu, putu polistirola lodītes (11). |
| --- | --- |

(18)

Rūpnieciski izgatavotie minerālie materiāli parasti ir viegli un īpaši blīvi minerālie materiāli, kas ražoti speciālām vajadzībām. Tos izgatavo, piemērojot kādu ražošanas procesu (parasti – termisko apstrādi). Kā piemēru var minēt tādus minerālos materiālus kā domnu sārņus, keramzītu, uzpūstu perlītu, putu polistirola lodītes (11).

11

| (19) | Materiālus, kas ir piemēroti, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus, var izmantot arī citu produktu ražošanā. Šajā ziņā rūpniecībā izšķir gadījumus, kad smilts, grants un drupinātu iežu materiāli tiek izmantoti kā minerālie materiāli, un gadījumus, kad smilts, grants un drupinātu iežu materiāli netiek izmantoti kā minerālie materiāli (12). Piemēram, ieži, smilts un grants netiek izmantoti kā minerālie materiāli cementa un stikla ražošanā, kā arī citos ar rūpniecību (13) vai lauksaimniecību saistītos izmantojuma veidos (14). |
| --- | --- |

(19)

Materiālus, kas ir piemēroti, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus, var izmantot arī citu produktu ražošanā. Šajā ziņā rūpniecībā izšķir gadījumus, kad smilts, grants un drupinātu iežu materiāli tiek izmantoti kā minerālie materiāli, un gadījumus, kad smilts, grants un drupinātu iežu materiāli netiek izmantoti kā minerālie materiāli (12). Piemēram, ieži, smilts un grants netiek izmantoti kā minerālie materiāli cementa un stikla ražošanā, kā arī citos ar rūpniecību (13) vai lauksaimniecību saistītos izmantojuma veidos (14).

12

13

14

2.2.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR MMN UN TĀ MĒRĶI

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR MMN UN TĀ MĒRĶI

| (20) | Minerālais materiāls ir ierobežots dabas resurss, ņemot vērā vietas, kurās ir atļauts to iegūt (15). Minerālo materiālu ieguve ietekmē zemi vidējā termiņā un ilgtermiņā, kā arī apdraud un piesārņo vidi. |
| --- | --- |

(20)

Minerālais materiāls ir ierobežots dabas resurss, ņemot vērā vietas, kurās ir atļauts to iegūt (15). Minerālo materiālu ieguve ietekmē zemi vidējā termiņā un ilgtermiņā, kā arī apdraud un piesārņo vidi.

15

| (21) | Pēc vairāku tādu pasākumu īstenošanas, kuru mērķis bija novērst ar minerālo materiālu ieguvi saistītās vides problēmas, kas izklāstītas Lēmuma par procedūras sākšanu 15.–18. apsvērumā, 2002. gada aprīlī tika ieviests MMN, lai veicinātu minerālo materiālu efektīvāku izmantošanu būvniecības nozarē:






  — | daļēji iekļaujot minerālo materiālu cenā vides aizsardzības izmaksas, kas ir saistītas ar minerālo materiālu ieguves procesu, piemēram, saistībā ar troksni, putekļiem, kaitējumu ainavai un bioloģiskajai daudzveidībai. Šajā ziņā MMN būtu jāveicina efektīva minerālo materiālu ieguve, jāstimulē to ekonomiska izmantošana un jārada mazāk atkritumu būvlaukumā, |
| --- | --- | --- |

(21)

Pēc vairāku tādu pasākumu īstenošanas, kuru mērķis bija novērst ar minerālo materiālu ieguvi saistītās vides problēmas, kas izklāstītas Lēmuma par procedūras sākšanu 15.–18. apsvērumā, 2002. gada aprīlī tika ieviests MMN, lai veicinātu minerālo materiālu efektīvāku izmantošanu būvniecības nozarē:

—

daļēji iekļaujot minerālo materiālu cenā vides aizsardzības izmaksas, kas ir saistītas ar minerālo materiālu ieguves procesu, piemēram, saistībā ar troksni, putekļiem, kaitējumu ainavai un bioloģiskajai daudzveidībai. Šajā ziņā MMN būtu jāveicina efektīva minerālo materiālu ieguve, jāstimulē to ekonomiska izmantošana un jārada mazāk atkritumu būvlaukumā,

| — | palīdzot novirzīt pieprasījumu no apzināti iegūtiem minerālajiem materiāliem uz tādiem alternatīviem minerālajiem materiāliem kā:






  — | pārstrādāti minerālie materiāli, |
| --- | --- | --- |

—

palīdzot novirzīt pieprasījumu no apzināti iegūtiem minerālajiem materiāliem uz tādiem alternatīviem minerālajiem materiāliem kā:

—

pārstrādāti minerālie materiāli,

| — | atkritumi un citu procesu blakusprodukti, tostarp no citu minerālu (māla un akmeņogļu ieguves atkritumu, stikla un riepu atkritumu) ieguves (16). |
| --- | --- |

—

atkritumi un citu procesu blakusprodukti, tostarp no citu minerālu (māla un akmeņogļu ieguves atkritumu, stikla un riepu atkritumu) ieguves (16).

16

| (22) | Saistībā ar Lēmumu par procedūras sākšanu AK iestādes paskaidroja, ka būvniecības vajadzībām paredzētie minerālie materiāli ir produkti ar salīdzinoši zemu vērtību, jo īpaši salīdzinājumā ar to būvniecības projektu kopējām izmaksām, kuriem minerālie materiāli ir paredzēti. Minerālos materiālus no zemes var iegūt samērā viegli. Tāpēc bez papildu cenu signāliem, piemēram, tādiem, ko sniedz MMN, nav īpaša stimula izmantot minerālos materiālus efektīvi. |
| --- | --- |

(22)

Saistībā ar Lēmumu par procedūras sākšanu AK iestādes paskaidroja, ka būvniecības vajadzībām paredzētie minerālie materiāli ir produkti ar salīdzinoši zemu vērtību, jo īpaši salīdzinājumā ar to būvniecības projektu kopējām izmaksām, kuriem minerālie materiāli ir paredzēti. Minerālos materiālus no zemes var iegūt samērā viegli. Tāpēc bez papildu cenu signāliem, piemēram, tādiem, ko sniedz MMN, nav īpaša stimula izmantot minerālos materiālus efektīvi.

| (23) | Arī bez papildu cenu signāliem minerālo materiālu pārstrāde varētu nebūt ekonomiski izdevīga. AK iestādes uzskatīja, ka pārstrādātu minerālo materiālu izmantošana – lai gan ne bez vides aizsardzības izmaksām, piemēram, par enerģijas izmantošanu un trokšņa radīšanu – ir svarīgs aspekts, lai samazinātu vides aizsardzības izmaksas saistībā ar materiālu ieguvi no zemes (piem., saistībā ar ilgtermiņa ietekmi uz bioloģisko daudzveidību). Pārstrādātu materiālu izmantošana nav saistīta ar traucējumu radīšanu jauniem zemes gabaliem vai jūras gultnes apgabaliem. |
| --- | --- |

(23)

Arī bez papildu cenu signāliem minerālo materiālu pārstrāde varētu nebūt ekonomiski izdevīga. AK iestādes uzskatīja, ka pārstrādātu minerālo materiālu izmantošana – lai gan ne bez vides aizsardzības izmaksām, piemēram, par enerģijas izmantošanu un trokšņa radīšanu – ir svarīgs aspekts, lai samazinātu vides aizsardzības izmaksas saistībā ar materiālu ieguvi no zemes (piem., saistībā ar ilgtermiņa ietekmi uz bioloģisko daudzveidību). Pārstrādātu materiālu izmantošana nav saistīta ar traucējumu radīšanu jauniem zemes gabaliem vai jūras gultnes apgabaliem.

| (24) | Papildus tam, ka MMN struktūra rosina izmantot pārstrādātos minerālos materiālus kā alternatīvu jauniegūtiem materiāliem, tā arī cenšas samazināt smilts, grants un iežu ieguvi nolūkā izmantot tos kā minerālos materiālus, stimulējot citu tādu materiālu izmantošanu, kas pretējā gadījumā būtu jāizmet. Parasti uzskata, ka citu ieguves vai rūpniecisko procesu blakusproduktiem, gruntij un atkritumiem ir zemāka kvalitāte un specifikācija nekā materiāliem, kurus īpaši iegūst un izmanto kā minerālos materiālus. Tiem var būt nedaudz atšķirīgs izmantojums un lietojums. Piemēram, zemāka blīvuma vai neviendabīgas struktūras dēļ tos, iespējams, nav droši izmantot konkrētu ceļa segumu būvniecībā vai citās situācijās, kurās minerālajiem materiāliem ir jābūt noturīgiem pret augstu spiedienu un nodilumu. Taču daudzās situācijās blakusprodukti, atkritumi un grunts joprojām var būt izdevīga alternatīva, salīdzinot ar augstākās kvalitātes minerālajiem materiāliem. Ja nebūtu MMN, blakusprodukti, atkritumi un grunts, kas rodas 2001. gada Finanšu likumā norādītajos procesos, tiktu vienkārši izmesti. Tomēr, tā kā vairāku procesu nenovēršamie blakusprodukti nodrošina svarīgus materiālus būvniecības nozarei (piem., dabīgā šīfera jumta dakstiņus) vai citām nozarēm (piem., laukšpatu stikla rūpniecībai), AK iestādes uzskatīja, ka vides saudzēšanas ziņā daudz efektīvāk ir, ja šos materiālus izmanto kā minerālos materiālus, nevis uzglabā kā atkritumus. Izmantojot jau iegūtus produktus, kas pretējā gadījumā kļūtu par atkritumiem, var izvairīties no liekām vides aizsardzības izmaksām, ja salīdzina ar jaunu minerālo materiālu (papildu) ieguvi, kas rada nevajadzīgas papildu vides aizsardzības izmaksas (saistībā ar traucējumu radīšanu jauniem zemes gabaliem). Turklāt tas palīdz atjaunot zemi, kas jau tāpat ir piesārņota ar plašām atkritumu un grunts izgāztuvēm. AK iestādes piebilda, ka MMN piemērošana šādiem materiāliem varētu negatīvi ietekmēt un samazināt jau tā mazo šo materiālu izmantojumu, tādējādi palielinot, nevis samazinot atkritumu noglabāšanu. Lēmuma par procedūras sākšanu 23. apsvērumā ir iekļautas sīkas aplēses par pieejamiem alternatīvo materiālu daudzumiem. |
| --- | --- |

(24)

Papildus tam, ka MMN struktūra rosina izmantot pārstrādātos minerālos materiālus kā alternatīvu jauniegūtiem materiāliem, tā arī cenšas samazināt smilts, grants un iežu ieguvi nolūkā izmantot tos kā minerālos materiālus, stimulējot citu tādu materiālu izmantošanu, kas pretējā gadījumā būtu jāizmet. Parasti uzskata, ka citu ieguves vai rūpniecisko procesu blakusproduktiem, gruntij un atkritumiem ir zemāka kvalitāte un specifikācija nekā materiāliem, kurus īpaši iegūst un izmanto kā minerālos materiālus. Tiem var būt nedaudz atšķirīgs izmantojums un lietojums. Piemēram, zemāka blīvuma vai neviendabīgas struktūras dēļ tos, iespējams, nav droši izmantot konkrētu ceļa segumu būvniecībā vai citās situācijās, kurās minerālajiem materiāliem ir jābūt noturīgiem pret augstu spiedienu un nodilumu. Taču daudzās situācijās blakusprodukti, atkritumi un grunts joprojām var būt izdevīga alternatīva, salīdzinot ar augstākās kvalitātes minerālajiem materiāliem. Ja nebūtu MMN, blakusprodukti, atkritumi un grunts, kas rodas 2001. gada Finanšu likumā norādītajos procesos, tiktu vienkārši izmesti. Tomēr, tā kā vairāku procesu nenovēršamie blakusprodukti nodrošina svarīgus materiālus būvniecības nozarei (piem., dabīgā šīfera jumta dakstiņus) vai citām nozarēm (piem., laukšpatu stikla rūpniecībai), AK iestādes uzskatīja, ka vides saudzēšanas ziņā daudz efektīvāk ir, ja šos materiālus izmanto kā minerālos materiālus, nevis uzglabā kā atkritumus. Izmantojot jau iegūtus produktus, kas pretējā gadījumā kļūtu par atkritumiem, var izvairīties no liekām vides aizsardzības izmaksām, ja salīdzina ar jaunu minerālo materiālu (papildu) ieguvi, kas rada nevajadzīgas papildu vides aizsardzības izmaksas (saistībā ar traucējumu radīšanu jauniem zemes gabaliem). Turklāt tas palīdz atjaunot zemi, kas jau tāpat ir piesārņota ar plašām atkritumu un grunts izgāztuvēm. AK iestādes piebilda, ka MMN piemērošana šādiem materiāliem varētu negatīvi ietekmēt un samazināt jau tā mazo šo materiālu izmantojumu, tādējādi palielinot, nevis samazinot atkritumu noglabāšanu. Lēmuma par procedūras sākšanu 23. apsvērumā ir iekļautas sīkas aplēses par pieejamiem alternatīvo materiālu daudzumiem.

| (25) | Sākotnējās prognozes liecina, ka MMN samazinātu pieprasījumu pēc neapstrādātiem minerālajiem materiāliem vidēji par 20 Mt/gadā. |
| --- | --- |

(25)

Sākotnējās prognozes liecina, ka MMN samazinātu pieprasījumu pēc neapstrādātiem minerālajiem materiāliem vidēji par 20 Mt/gadā.

| (26) | AK iestādes norādīja, ka, ņemot vērā mērķi – rosināt neapstrādātu minerālo materiālu efektīvāku ieguvi un izmantošanu –, “nodoklis ir jāmaksā tiem, kas izstrādā karjeru, lai minerālo materiālu izmantotu komerciālām vajadzībām” (17). Šajā sakarā AK iestādes paskaidroja, ka, lai gan tādu augstas specifikācijas materiālu ieguves procesā, ko izmanto būvniecības nozarē, rodas arī zemākas kvalitātes un tādēļ lētāki materiāli, praktiski nav iespējams atbrīvot šos materiālus no nodokļa līdzīgā veidā kā blakusproduktus, kas rodas rūpnieciskajos procesos vai citās ieguves darbībās. Pirmkārt, ģeoloģisko faktoru dēļ augstas kvalitātes un zemas kvalitātes minerālo materiālu proporcija dažādos karjeros ir atšķirīga, taču šī proporcija nav nemainīgs rādītājs kādam konkrētam karjeram, jo zemas kvalitātes minerālo materiālu proporciju var samazināt, izmantojot efektīvākas metodes. Turklāt terminam “zemas kvalitātes minerālais materiāls” zināmā mērā ir subjektīvs raksturs. Materiāli, ko viens karjera apsaimniekotājs uzskata par zemas kvalitātes materiāliem, varētu būt daļa no cita apsaimniekotāja primārā produktu klāsta. Tādējādi zemas kvalitātes minerālo materiālu atbrīvošana no nodokļa varētu radīt nevienlīdzīgu attieksmi pret apsaimniekotājiem un novest pie nodokļa apiešanas vai nemaksāšanas. MMN ieviešanas laikā šā jautājuma plaša sabiedriskā apspriešana ar nozares pārstāvjiem nedeva praktiski izmantojamu definīciju par to, kā izšķirt augstas kvalitātes materiālus – kas būtu apliekami ar nodokli – un zemākas kvalitātes blakusproduktus, kas radušies augstvērtīgu minerālo materiālu ieguves procesā. Turklāt AK iestādes norādīja, ka zemas kvalitātes minerālo materiālu aplikšana ar nodokli atspoguļo arī vēlmi aplūkot vides aizsardzības izmaksas saistībā ar minerālo materiālu ieguvi neatkarīgi no tā, vai iegūtais produkts galu galā ir uzskatāms par augstas vai zemas kvalitātes produktu. |
| --- | --- |

(26)

AK iestādes norādīja, ka, ņemot vērā mērķi – rosināt neapstrādātu minerālo materiālu efektīvāku ieguvi un izmantošanu –, “nodoklis ir jāmaksā tiem, kas izstrādā karjeru, lai minerālo materiālu izmantotu komerciālām vajadzībām” (17). Šajā sakarā AK iestādes paskaidroja, ka, lai gan tādu augstas specifikācijas materiālu ieguves procesā, ko izmanto būvniecības nozarē, rodas arī zemākas kvalitātes un tādēļ lētāki materiāli, praktiski nav iespējams atbrīvot šos materiālus no nodokļa līdzīgā veidā kā blakusproduktus, kas rodas rūpnieciskajos procesos vai citās ieguves darbībās. Pirmkārt, ģeoloģisko faktoru dēļ augstas kvalitātes un zemas kvalitātes minerālo materiālu proporcija dažādos karjeros ir atšķirīga, taču šī proporcija nav nemainīgs rādītājs kādam konkrētam karjeram, jo zemas kvalitātes minerālo materiālu proporciju var samazināt, izmantojot efektīvākas metodes. Turklāt terminam “zemas kvalitātes minerālais materiāls” zināmā mērā ir subjektīvs raksturs. Materiāli, ko viens karjera apsaimniekotājs uzskata par zemas kvalitātes materiāliem, varētu būt daļa no cita apsaimniekotāja primārā produktu klāsta. Tādējādi zemas kvalitātes minerālo materiālu atbrīvošana no nodokļa varētu radīt nevienlīdzīgu attieksmi pret apsaimniekotājiem un novest pie nodokļa apiešanas vai nemaksāšanas. MMN ieviešanas laikā šā jautājuma plaša sabiedriskā apspriešana ar nozares pārstāvjiem nedeva praktiski izmantojamu definīciju par to, kā izšķirt augstas kvalitātes materiālus – kas būtu apliekami ar nodokli – un zemākas kvalitātes blakusproduktus, kas radušies augstvērtīgu minerālo materiālu ieguves procesā. Turklāt AK iestādes norādīja, ka zemas kvalitātes minerālo materiālu aplikšana ar nodokli atspoguļo arī vēlmi aplūkot vides aizsardzības izmaksas saistībā ar minerālo materiālu ieguvi neatkarīgi no tā, vai iegūtais produkts galu galā ir uzskatāms par augstas vai zemas kvalitātes produktu.

17

| (27) | Visbeidzot AK iestādes norādīja, ka MMN nav iecerēts kā vispārējs nodoklis par minerālu ieguvi, bet gan kā nodoklis par to iežu, smilšu un grants ieguvi, ko Apvienotajā Karalistē komerciāli izmanto kā minerālos materiālus būvniecības nozarē. AK iestādes paskaidroja, ka, lai gan arī citu materiālu ieguvei var būt līdzīga ietekme uz vidi, ne visu materiālu ieguves intensitāti var samazināt, prasībām atbilstošā veidā izmantojot to vietā alternatīvus materiālus, piemēram, pārstrādātus materiālus un grunti. Turklāt minerālo materiālu ieguve bija lielākā minerālu ieguves darbība Apvienotajā Karalistē (2002. gadā tā veidoja, ņemot vērā tonnāžu, aptuveni 70 % no visu minerālu ieguves), un tādēļ tā bija galvenais tā vides apdraudējuma avots, kas kopumā rodas no minerālu ieguves visā Apvienotajā Karalistē. Nodokļa piemērošanas joma tika noteikta, lai pēc iespējas labvēlīgāk ietekmētu vidi, proti, lai samazinātu minerālo materiālu ieguvi un saglabātu stratēģiskos resursus, vienlaikus neuzliekot neto svara nodokļa slogu materiāliem, kuriem nav alternatīvas. |
| --- | --- |

(27)

Visbeidzot AK iestādes norādīja, ka MMN nav iecerēts kā vispārējs nodoklis par minerālu ieguvi, bet gan kā nodoklis par to iežu, smilšu un grants ieguvi, ko Apvienotajā Karalistē komerciāli izmanto kā minerālos materiālus būvniecības nozarē. AK iestādes paskaidroja, ka, lai gan arī citu materiālu ieguvei var būt līdzīga ietekme uz vidi, ne visu materiālu ieguves intensitāti var samazināt, prasībām atbilstošā veidā izmantojot to vietā alternatīvus materiālus, piemēram, pārstrādātus materiālus un grunti. Turklāt minerālo materiālu ieguve bija lielākā minerālu ieguves darbība Apvienotajā Karalistē (2002. gadā tā veidoja, ņemot vērā tonnāžu, aptuveni 70 % no visu minerālu ieguves), un tādēļ tā bija galvenais tā vides apdraudējuma avots, kas kopumā rodas no minerālu ieguves visā Apvienotajā Karalistē. Nodokļa piemērošanas joma tika noteikta, lai pēc iespējas labvēlīgāk ietekmētu vidi, proti, lai samazinātu minerālo materiālu ieguvi un saglabātu stratēģiskos resursus, vienlaikus neuzliekot neto svara nodokļa slogu materiāliem, kuriem nav alternatīvas.

2.3.   2001. GADA FINANŠU LIKUMS – STĀŠANĀS SPĒKĀ, GROZĪJUMI UN DARBĪBAS TERMIŅŠ

2001. GADA FINANŠU LIKUMS – STĀŠANĀS SPĒKĀ, GROZĪJUMI UN DARBĪBAS TERMIŅŠ

| (28) | Primārie tiesību akti, kas reglamentē MMN, ir izklāstīti 2001. gada Finanšu likuma 16.–49. pantā un 4.–10. pielikumā. Minētais 2001. gada Finanšu likums tika pieņemts 2001. gada 11. maijā, un tajā ir izdarīti vairāki grozījumi, kā izklāstīts Lēmuma par procedūras sākšanu 28. un 29. apsvērumā. Šajā lēmumā minētas atsauces uz 2001. gada Finanšu likumu, ņemot vērā tā grozījumus. MMN stājās spēkā 2002. gada 1. aprīlī un ir spēkā joprojām. Likumā nav paredzēti MMN piemērošanas termiņi. |
| --- | --- |

(28)

Primārie tiesību akti, kas reglamentē MMN, ir izklāstīti 2001. gada Finanšu likuma 16.–49. pantā un 4.–10. pielikumā. Minētais 2001. gada Finanšu likums tika pieņemts 2001. gada 11. maijā, un tajā ir izdarīti vairāki grozījumi, kā izklāstīts Lēmuma par procedūras sākšanu 28. un 29. apsvērumā. Šajā lēmumā minētas atsauces uz 2001. gada Finanšu likumu, ņemot vērā tā grozījumus. MMN stājās spēkā 2002. gada 1. aprīlī un ir spēkā joprojām. Likumā nav paredzēti MMN piemērošanas termiņi.

| (29) | Pēc Lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas AK iestādes grozīja 2001. gada Finanšu likumu, atceļot atbrīvojumus materiāliem, attiecībā uz kuriem Komisija pauda šaubas 2014. gada 1. aprīlī. |
| --- | --- |

(29)

Pēc Lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas AK iestādes grozīja 2001. gada Finanšu likumu, atceļot atbrīvojumus materiāliem, attiecībā uz kuriem Komisija pauda šaubas 2014. gada 1. aprīlī.

| (30) | AK iestādes paskaidroja, ka šādai atcelšanai vajadzīgo tiesību aktu sagatavošanas laikā tās ir secinājušas, pamatojoties uz piezīmēm, kas saņemtas no nozares pārstāvjiem, ka noteikt to, vai konkrētie materiāli ir “iegūti nolūkā izmantot tos kā minerālos materiālus”, varētu būt nepraktiski. Attiecīgi tās ieviesa jaunu kritēriju “būvniecības vajadzībām”, kas atbilst definīcijām, kuras jau tiek izmantotas spēkā esošajos tiesību aktos. Taču, lai piemērojot minēto kritēriju tiktu sasniegts tāds pats rezultāts kā tas, kas paredzēts Lēmumā par procedūras sākšanu, atcelšanas tiesību aktos papildus tiek noteikts, ka ir uzskatāms, ka nodoklis netiek piemērots i) mālam (tostarp plastiskajam mālam, kaolīnam un šamotam) un degslāneklim, ko izmanto, lai izgatavotu keramikas būvmateriālus, un ii) ģipsim, ko izmanto, lai izgatavotu apmetumu un ģipša plāksnes. Tas ir saistīts ar to, ka minētos materiālus varētu iekļaut pie materiāliem, kas ir iegūti “būvniecības vajadzībām”, taču tie netiek izmantoti kā attiecīgo materiālu minerālie materiāli. |
| --- | --- |

(30)

AK iestādes paskaidroja, ka šādai atcelšanai vajadzīgo tiesību aktu sagatavošanas laikā tās ir secinājušas, pamatojoties uz piezīmēm, kas saņemtas no nozares pārstāvjiem, ka noteikt to, vai konkrētie materiāli ir “iegūti nolūkā izmantot tos kā minerālos materiālus”, varētu būt nepraktiski. Attiecīgi tās ieviesa jaunu kritēriju “būvniecības vajadzībām”, kas atbilst definīcijām, kuras jau tiek izmantotas spēkā esošajos tiesību aktos. Taču, lai piemērojot minēto kritēriju tiktu sasniegts tāds pats rezultāts kā tas, kas paredzēts Lēmumā par procedūras sākšanu, atcelšanas tiesību aktos papildus tiek noteikts, ka ir uzskatāms, ka nodoklis netiek piemērots i) mālam (tostarp plastiskajam mālam, kaolīnam un šamotam) un degslāneklim, ko izmanto, lai izgatavotu keramikas būvmateriālus, un ii) ģipsim, ko izmanto, lai izgatavotu apmetumu un ģipša plāksnes. Tas ir saistīts ar to, ka minētos materiālus varētu iekļaut pie materiāliem, kas ir iegūti “būvniecības vajadzībām”, taču tie netiek izmantoti kā attiecīgo materiālu minerālie materiāli.

2.4.   MMN STRUKTŪRA UN NOTIKUMI, KAS RADĪJA NEPIECIEŠAMĪBU NOTEIKT NODOKLI

MMN STRUKTŪRA UN NOTIKUMI, KAS RADĪJA NEPIECIEŠAMĪBU NOTEIKT NODOKLI

| (31) | 2001. gada Finanšu likuma 16. panta 1. punktā ir noteikts, ka “saskaņā ar šo daļu nodokli, kas zināms kā minerālo materiālu nodoklis, piemēro minerālajiem materiāliem, ko izmanto komerciāliem mērķiem”. Likuma 16. panta 2. punktā ir paredzēts, ka “nodoklis maksājams no dienas (vai pēc tās), kad noteikts daudzums ar nodokli apliekamo minerālo materiālu tiek komerciāli izmantots Apvienotajā Karalistē”. |
| --- | --- |

(31)

2001. gada Finanšu likuma 16. panta 1. punktā ir noteikts, ka “saskaņā ar šo daļu nodokli, kas zināms kā minerālo materiālu nodoklis, piemēro minerālajiem materiāliem, ko izmanto komerciāliem mērķiem”. Likuma 16. panta 2. punktā ir paredzēts, ka “nodoklis maksājams no dienas (vai pēc tās), kad noteikts daudzums ar nodokli apliekamo minerālo materiālu tiek komerciāli izmantots Apvienotajā Karalistē”.

| (32) | Saskaņā ar 17. panta 1. punktu “minerālie materiāli”“ir (ievērojot turpmāk norādīto šā likuma 18. pantu) ieži, grants vai smilts, kā arī visas vielas, kas attiecīgā brīdī pievienotas iežiem, grantij vai smiltij vai kas dabīgi sajaukušās ar tiem”. |
| --- | --- |

(32)

Saskaņā ar 17. panta 1. punktu “minerālie materiāli”“ir (ievērojot turpmāk norādīto šā likuma 18. pantu) ieži, grants vai smilts, kā arī visas vielas, kas attiecīgā brīdī pievienotas iežiem, grantij vai smiltij vai kas dabīgi sajaukušās ar tiem”.

| (33) | Likuma 18. panta 1. punktā paredzēts: “Šajā daļā atsauces uz minerālajiem materiāliem: a) ietver atsauces uz grunti, atkritumiem, atgriezumiem un citiem blakusproduktiem, kas rodas, piemērojot jebkuru no nodokļa atbrīvotu procesu jebkuram minerālajam materiālam, b) bet neietver atsauces uz jebko citu, kas rodas, piemērojot jebkuru šādu procesu jebkuram minerālajam materiālam.” |
| --- | --- |

(33)

Likuma 18. panta 1. punktā paredzēts: “Šajā daļā atsauces uz minerālajiem materiāliem: a) ietver atsauces uz grunti, atkritumiem, atgriezumiem un citiem blakusproduktiem, kas rodas, piemērojot jebkuru no nodokļa atbrīvotu procesu jebkuram minerālajam materiālam, b) bet neietver atsauces uz jebko citu, kas rodas, piemērojot jebkuru šādu procesu jebkuram minerālajam materiālam.”

| (34) | Saskaņā ar 18. panta 2. punktu no nodokļa atbrīvoti procesi ir:






  “a) | jebkura ieža šķelšana, lai izveidotu akmeni ar vienu vai vairākām plakanām virsmām; |
| --- | --- | --- |

(34)

Saskaņā ar 18. panta 2. punktu no nodokļa atbrīvoti procesi ir:

“a)

jebkura ieža šķelšana, lai izveidotu akmeni ar vienu vai vairākām plakanām virsmām;

| b) | jebkurš process, ar kuru attiecīgā viela tiek izdalīta vai citādi atdalīta no jebkura minerālā materiāla (vai daļa no procesa, kurā šo vielu iegūst no jebkādas zemes vai citādi); |
| --- | --- |

b)

jebkurš process, ar kuru attiecīgā viela tiek izdalīta vai citādi atdalīta no jebkura minerālā materiāla (vai daļa no procesa, kurā šo vielu iegūst no jebkādas zemes vai citādi);

| c) | jebkurš process, kas paredzēts kaļķu vai cementa ražošanai no kaļķakmens vai no kaļķakmens un vēl kādas vielas.” |
| --- | --- |

c)

jebkurš process, kas paredzēts kaļķu vai cementa ražošanai no kaļķakmens vai no kaļķakmens un vēl kādas vielas.”

| (35) | Likuma 18. panta 3. punktā ir uzskaitītas attiecīgās vielas, proti: a) anhidrīts; b) plastiskais māls; c) barīts; e) kaolīns; f) laukšpats; g) šamots; i) fluoršpats; j) pigmentos ievadāma pildviela; k) dārgakmeņi un pusdārgakmeņi; l) ģipsis; m) jebkurš metāls vai jebkura metāla rūda; n) muskovīts; o) perlīts; p) potaša; q) pumeks; r) iežu fosfāti; s) nātrija hlorīds; t) talks; u) vermikulīts. Izdarot grozījumus ar 2002. gada Finanšu likumu, 18. panta 3. punkta d) un h) apakšpunkts tika izlaisti ar atpakaļejošu spēku no 2002. gada 1. aprīļa. |
| --- | --- |

(35)

Likuma 18. panta 3. punktā ir uzskaitītas attiecīgās vielas, proti: a) anhidrīts; b) plastiskais māls; c) barīts; e) kaolīns; f) laukšpats; g) šamots; i) fluoršpats; j) pigmentos ievadāma pildviela; k) dārgakmeņi un pusdārgakmeņi; l) ģipsis; m) jebkurš metāls vai jebkura metāla rūda; n) muskovīts; o) perlīts; p) potaša; q) pumeks; r) iežu fosfāti; s) nātrija hlorīds; t) talks; u) vermikulīts. Izdarot grozījumus ar 2002. gada Finanšu likumu, 18. panta 3. punkta d) un h) apakšpunkts tika izlaisti ar atpakaļejošu spēku no 2002. gada 1. aprīļa.

| (36) | 2001. gada Finanšu likuma 16. panta 2. punktā, kas lasāms kopā ar 19. panta 1. un 2. punktu, ir noteikts, ka MMN noteikšanas pamatā ir viens no turpmāk minētajiem četriem veidiem (kurš konstatēts pirmais), kā minerālo materiālu komerciāli izmanto Apvienotajā Karalistē:






  a) | tas tiek pārvietots no izcelsmes vietas vai jebkuras vietas, kas reģistrēta, izmantojot tās personas nosaukumu, kas ir izcelsmes vietas apsaimniekotājs (18), vai no jebkuras citas vietas, uz kuru ir pārvietots konkrēts minerālā materiāla daudzums, lai minētajā vietā tam varētu piemērot no nodokļa atbrīvotu procesu, bet kurā šāds process tam nav piemērots; |
| --- | --- | --- |

(36)

2001. gada Finanšu likuma 16. panta 2. punktā, kas lasāms kopā ar 19. panta 1. un 2. punktu, ir noteikts, ka MMN noteikšanas pamatā ir viens no turpmāk minētajiem četriem veidiem (kurš konstatēts pirmais), kā minerālo materiālu komerciāli izmanto Apvienotajā Karalistē:

a)

tas tiek pārvietots no izcelsmes vietas vai jebkuras vietas, kas reģistrēta, izmantojot tās personas nosaukumu, kas ir izcelsmes vietas apsaimniekotājs (18), vai no jebkuras citas vietas, uz kuru ir pārvietots konkrēts minerālā materiāla daudzums, lai minētajā vietā tam varētu piemērot no nodokļa atbrīvotu procesu, bet kurā šāds process tam nav piemērots;

18

| b) | uz to attiecas nolīgums par tā piegādi kādai personai (19); |
| --- | --- |

b)

uz to attiecas nolīgums par tā piegādi kādai personai (19);

19

| c) | tas tiek izmantots būvniecības vajadzībām (20); |
| --- | --- |

c)

tas tiek izmantots būvniecības vajadzībām (20);

20

| d) | tas ir sajaukts – citādi nekā atļautajos gadījumos (21) – ar kādu materiālu vai vielu, kas nav ūdens. |
| --- | --- |

d)

tas ir sajaukts – citādi nekā atļautajos gadījumos (21) – ar kādu materiālu vai vielu, kas nav ūdens.

21

| (37) | Saistībā ar MMN 2001. gada Finanšu likumā pēc būtības tiek izšķirtas triju veidu izcelsmes vietas:






  a) | osta vai cita piestātnes vieta, kurā pirmo reizi izkrauj minerālo materiālu, kas iegūts no Apvienotās Karalistes jūras gultnes (20. panta 1. punkta a) apakšpunkts); |
| --- | --- | --- |

(37)

Saistībā ar MMN 2001. gada Finanšu likumā pēc būtības tiek izšķirtas triju veidu izcelsmes vietas:

a)

osta vai cita piestātnes vieta, kurā pirmo reizi izkrauj minerālo materiālu, kas iegūts no Apvienotās Karalistes jūras gultnes (20. panta 1. punkta a) apakšpunkts);

| b) | vieta, kur notiek no nodokļa atbrīvots process (20. panta 1. punkta b) apakšpunkts). Tas attiecas uz situācijām, kad ir piemērots no nodokļa atbrīvots process, iegūta no nodokļa atbrīvota viela, kā arī palicis pāri un izmantots kāds minerālais materiāls. Vieta, kurā notiek no nodokļa atbrīvotās vielas ieguve, kļūst par minerālā materiāla izcelsmes vietu; |
| --- | --- |

b)

vieta, kur notiek no nodokļa atbrīvots process (20. panta 1. punkta b) apakšpunkts). Tas attiecas uz situācijām, kad ir piemērots no nodokļa atbrīvots process, iegūta no nodokļa atbrīvota viela, kā arī palicis pāri un izmantots kāds minerālais materiāls. Vieta, kurā notiek no nodokļa atbrīvotās vielas ieguve, kļūst par minerālā materiāla izcelsmes vietu;

| c) | vieta, kur minerālais materiāls tiek iegūts no zemes (20. panta 1. punkta d) apakšpunkts). |
| --- | --- |

c)

vieta, kur minerālais materiāls tiek iegūts no zemes (20. panta 1. punkta d) apakšpunkts).

| (38) | Kā izriet no komerciālās izmantošanas jēdziena, MMN attiecas gan uz Apvienotajā Karalistē iegūtiem minerālajiem materiāliem, gan uz importētiem minerālajiem materiāliem. MMN piemēro importētiem minerālajiem materiāliem nevis tad, kad tie tiek izkrauti Apvienotajā Karalistē (22), bet tad, kad tie ir kļuvuši par nolīguma priekšmetu (un minerālie materiāli jau atrodas Apvienotajā Karalistē) vai tiek izmantoti būvniecības vajadzībām (Apvienotajā Karalistē), vai tiek sajaukti (Apvienotajā Karalistē) ar jebkuru materiālu vai vielu, kas nav ūdens, ja vien tas nenotiek atļautos apstākļos (23). |
| --- | --- |

(38)

Kā izriet no komerciālās izmantošanas jēdziena, MMN attiecas gan uz Apvienotajā Karalistē iegūtiem minerālajiem materiāliem, gan uz importētiem minerālajiem materiāliem. MMN piemēro importētiem minerālajiem materiāliem nevis tad, kad tie tiek izkrauti Apvienotajā Karalistē (22), bet tad, kad tie ir kļuvuši par nolīguma priekšmetu (un minerālie materiāli jau atrodas Apvienotajā Karalistē) vai tiek izmantoti būvniecības vajadzībām (Apvienotajā Karalistē), vai tiek sajaukti (Apvienotajā Karalistē) ar jebkuru materiālu vai vielu, kas nav ūdens, ja vien tas nenotiek atļautos apstākļos (23).

22

23

| (39) | 2001. gada Finanšu likuma 19. panta 3. punktā ir iekļauta sīkāka informācija par jēdzienu “komerciāla izmantošana”. Minētā punkta e) apakšpunktā ir paredzēts, ka minerālais materiāls netiek komerciāli izmantots, ja – neattiecinot to uz nevienu procesu, kas ietver minerālā materiāla sajaukšanu ar kādu citu vielu vai materiālu (izņemot ūdeni) – tas atkal kļūst par zemes daļu tajā vietā, kurā tas ir iegūts (24). |
| --- | --- |

(39)

2001. gada Finanšu likuma 19. panta 3. punktā ir iekļauta sīkāka informācija par jēdzienu “komerciāla izmantošana”. Minētā punkta e) apakšpunktā ir paredzēts, ka minerālais materiāls netiek komerciāli izmantots, ja – neattiecinot to uz nevienu procesu, kas ietver minerālā materiāla sajaukšanu ar kādu citu vielu vai materiālu (izņemot ūdeni) – tas atkal kļūst par zemes daļu tajā vietā, kurā tas ir iegūts (24).

24

| (40) | Likuma 21. un 22. punktā ir definēts, kas ir ieguves vietas apsaimniekotājs un vai konkrētajā situācijā par izmantošanu ir atbildīgs ieguves vietas apsaimniekotājs, vai kāda cita persona (kuram tāpēc ir pienākums atskaitīties par MMN). |
| --- | --- |

(40)

Likuma 21. un 22. punktā ir definēts, kas ir ieguves vietas apsaimniekotājs un vai konkrētajā situācijā par izmantošanu ir atbildīgs ieguves vietas apsaimniekotājs, vai kāda cita persona (kuram tāpēc ir pienākums atskaitīties par MMN).

2.5.   AR NODOKLI APLIEKAMA MINERĀLĀ MATERIĀLA JĒDZIENS – MMN ATBRĪVOJUMI UN NODOKĻA KREDĪTI

AR NODOKLI APLIEKAMA MINERĀLĀ MATERIĀLA JĒDZIENS – MMN ATBRĪVOJUMI UN NODOKĻA KREDĪTI

| (41) | 2001. gada Finanšu likuma 17. panta 2. punktā paredzēts, ka minerālais materiāls nav apliekams ar nodokli četros gadījumos:






  a) | ja tas ir tieši atbrīvots no nodokļa; |
| --- | --- | --- |

(41)

2001. gada Finanšu likuma 17. panta 2. punktā paredzēts, ka minerālais materiāls nav apliekams ar nodokli četros gadījumos:

a)

ja tas ir tieši atbrīvots no nodokļa;

| b) | ja tas ir iepriekš ticis izmantots būvniecības vajadzībām (līdz komerciālās izmantošanas sākšanas dienai vai pēc tās); |
| --- | --- |

b)

ja tas ir iepriekš ticis izmantots būvniecības vajadzībām (līdz komerciālās izmantošanas sākšanas dienai vai pēc tās);

| c) | ja tas ir minerālais materiāls vai ir iegūts no minerālā materiāla, kas jau ir bijis aplikts ar MMN; |
| --- | --- |

c)

ja tas ir minerālais materiāls vai ir iegūts no minerālā materiāla, kas jau ir bijis aplikts ar MMN;

| d) | ja tas ir minerālais materiāls, kas līdz komerciālās izmantošanas sākšanas dienai ir pārvietots no tā izcelsmes vietas. |
| --- | --- |

d)

ja tas ir minerālais materiāls, kas līdz komerciālās izmantošanas sākšanas dienai ir pārvietots no tā izcelsmes vietas.

| (42) | Uzskata, ka minerālo materiālu izmanto būvniecības vajadzībām, ja to izmanto kā materiālu konstrukcijas atbalstam vai kādas struktūras (tostarp ceļu, celiņu, stigas, kurā ir vai tiks novietotas dzelzceļa sliedes, uzbērumu, ēku un tiltu) uzlabošanai, vai – ja tas ir sajaukts ar kaut ko – kā sastāvdaļu javas, betona, darvota makadama (šķembu ceļa seguma), melno šķembu vai jebkura līdzīga būvmateriāla ražošanas procesā (25). |
| --- | --- |

(42)

Uzskata, ka minerālo materiālu izmanto būvniecības vajadzībām, ja to izmanto kā materiālu konstrukcijas atbalstam vai kādas struktūras (tostarp ceļu, celiņu, stigas, kurā ir vai tiks novietotas dzelzceļa sliedes, uzbērumu, ēku un tiltu) uzlabošanai, vai – ja tas ir sajaukts ar kaut ko – kā sastāvdaļu javas, betona, darvota makadama (šķembu ceļa seguma), melno šķembu vai jebkura līdzīga būvmateriāla ražošanas procesā (25).

25

| (43) | Likuma 17. panta 3. punktā ir norādīts, ka minerālais materiāls ir atbrīvots no MMN, ja:






  “b) | tas sastāv tikai no minerālā materiāla, kas iegūts, izrokot to no zemes kādas ēkas vai plānotas ēkas būvlaukumā likumīgi veiktu rakšanas darbu gaitā: i) saistībā ar ēkas pārbūvi vai būvniecību un ii) tikai tādēļ, lai izbūvētu pamatus vai ieguldītu caurules vai kabeļus; |
| --- | --- | --- |

(43)

Likuma 17. panta 3. punktā ir norādīts, ka minerālais materiāls ir atbrīvots no MMN, ja:

“b)

tas sastāv tikai no minerālā materiāla, kas iegūts, izrokot to no zemes kādas ēkas vai plānotas ēkas būvlaukumā likumīgi veiktu rakšanas darbu gaitā: i) saistībā ar ēkas pārbūvi vai būvniecību un ii) tikai tādēļ, lai izbūvētu pamatus vai ieguldītu caurules vai kabeļus;

| c) | tas sastāv tikai no minerālā materiāla, kas iegūts, i) izrokot to no kādas upes, kanāla vai ūdenstilpes (dabīgas vai mākslīgas) gultnes vai no kāda ostas kanāla vai ostas pieejas (dabīgas vai mākslīgas) gultnes un ii) veicot bagarēšanas darbus tikai tādēļ, lai izveidotu, atjaunotu, uzlabotu un saglabātu minēto upi, kanālu, ūdenstilpi, ostas kanālu vai pieeju; |
| --- | --- |

c)

tas sastāv tikai no minerālā materiāla, kas iegūts, i) izrokot to no kādas upes, kanāla vai ūdenstilpes (dabīgas vai mākslīgas) gultnes vai no kāda ostas kanāla vai ostas pieejas (dabīgas vai mākslīgas) gultnes un ii) veicot bagarēšanas darbus tikai tādēļ, lai izveidotu, atjaunotu, uzlabotu un saglabātu minēto upi, kanālu, ūdenstilpi, ostas kanālu vai pieeju;

| d) | tas sastāv tikai no minerālā materiāla, kas iegūts, izrokot to no zemes kādas šosejas vai plānotas šosejas maršrutā vai plānotā maršrutā un veicot rakšanas darbus: i) lai uzlabotu vai saglabātu šo šoseju vai uzbūvētu plānoto šoseju, nevis ii) lai iegūtu minēto minerālo materiālu; |
| --- | --- |

d)

tas sastāv tikai no minerālā materiāla, kas iegūts, izrokot to no zemes kādas šosejas vai plānotas šosejas maršrutā vai plānotā maršrutā un veicot rakšanas darbus: i) lai uzlabotu vai saglabātu šo šoseju vai uzbūvētu plānoto šoseju, nevis ii) lai iegūtu minēto minerālo materiālu;

| da) | tas sastāv tikai no minerālā materiāla, kas iegūts, izrokot to no zemes kāda dzelzceļa, tramvaja līnijas vai viensliedes ceļa vai plānota dzelzceļa, tramvaja līnijas vai viensliedes ceļa maršrutā vai plānotā maršrutā un veicot rakšanas darbus: i) lai uzlabotu vai saglabātu šo dzelzceļu, tramvaja līniju vai viensliedes ceļu vai uzbūvētu plānoto dzelzceļu, tramvaja līniju vai viensliedes ceļu, nevis ii) lai iegūtu minēto minerālo materiālu; |
| --- | --- |

da)

tas sastāv tikai no minerālā materiāla, kas iegūts, izrokot to no zemes kāda dzelzceļa, tramvaja līnijas vai viensliedes ceļa vai plānota dzelzceļa, tramvaja līnijas vai viensliedes ceļa maršrutā vai plānotā maršrutā un veicot rakšanas darbus: i) lai uzlabotu vai saglabātu šo dzelzceļu, tramvaja līniju vai viensliedes ceļu vai uzbūvētu plānoto dzelzceļu, tramvaja līniju vai viensliedes ceļu, nevis ii) lai iegūtu minēto minerālo materiālu;

| e) | tas sastāv tikai no grunts, atkritumiem vai citiem blakusproduktiem – izņemot grunts segkārtu –, kas rodas no kaolīna vai plastiskā māla ieguves vai citas atdalīšanas no jebkura minerālā materiāla daudzuma; vai |
| --- | --- |

e)

tas sastāv tikai no grunts, atkritumiem vai citiem blakusproduktiem – izņemot grunts segkārtu –, kas rodas no kaolīna vai plastiskā māla ieguves vai citas atdalīšanas no jebkura minerālā materiāla daudzuma; vai

| f) | tas sastāv tikai no grunts, kas radusies jebkurā procesā, kurā i) akmeņogles, brūnogles (lignīts), dabīgais šīferis vai degslāneklis vai ii) turpmāk 18. panta 3. punktā uzskaitītās vielas pēc ieguves ir atdalīti no citiem iežiem vai iegūti kopā ar šiem citiem iežiem.” |
| --- | --- |

f)

tas sastāv tikai no grunts, kas radusies jebkurā procesā, kurā i) akmeņogles, brūnogles (lignīts), dabīgais šīferis vai degslāneklis vai ii) turpmāk 18. panta 3. punktā uzskaitītās vielas pēc ieguves ir atdalīti no citiem iežiem vai iegūti kopā ar šiem citiem iežiem.”

| (44) | Ar 2007. gada Finanšu likuma 22. panta 3. punktu tika iekļauts 17. panta 3. punkta da) apakšpunkts, kuru piemēro no 2007. gada 1. augusta. |
| --- | --- |

(44)

Ar 2007. gada Finanšu likuma 22. panta 3. punktu tika iekļauts 17. panta 3. punkta da) apakšpunkts, kuru piemēro no 2007. gada 1. augusta.

| (45) | Turklāt ar 17. panta 4. punktu no nodokļa ir atbrīvoti minerālie materiāli, kas pilnīgi vai lielākoties sastāv no viena vai vairākiem turpmāk minētajiem materiāliem vai kas ir daļa no to sastāva, proti:






  “a) | akmeņogles, brūnogles (lignīts), dabīgais šīferis vai degslāneklis; |
| --- | --- | --- |

(45)

Turklāt ar 17. panta 4. punktu no nodokļa ir atbrīvoti minerālie materiāli, kas pilnīgi vai lielākoties sastāv no viena vai vairākiem turpmāk minētajiem materiāliem vai kas ir daļa no to sastāva, proti:

“a)

akmeņogles, brūnogles (lignīts), dabīgais šīferis vai degslāneklis;

| c) | grunts vai atkritumi, vai citi blakusprodukti, kas radušies i) jebkurā rūpnieciskās sadedzināšanas procesā vai ii) metāla kausēšanas vai attīrīšanas procesā; |
| --- | --- |

c)

grunts vai atkritumi, vai citi blakusprodukti, kas radušies i) jebkurā rūpnieciskās sadedzināšanas procesā vai ii) metāla kausēšanas vai attīrīšanas procesā;

| d) | izurbtā grunts, kas rodas jebkurās darbībās, kuras veiktas saskaņā ar licenci, kas piešķirta atbilstīgi 1998. gada Naftas likumam (Petroleum Act 1998) (vai 1964. gada Naftas (ražošanas) likumam (Ziemeļīrija) (Petroleum (Production) Act (Northern Ireland) 1964)); |
| --- | --- |

d)

izurbtā grunts, kas rodas jebkurās darbībās, kuras veiktas saskaņā ar licenci, kas piešķirta atbilstīgi 1998. gada Naftas likumam (Petroleum Act 1998) (vai 1964. gada Naftas (ražošanas) likumam (Ziemeļīrija) (Petroleum (Production) Act (Northern Ireland) 1964));

Petroleum Act

Petroleum

Production

Act

Northern Ireland

| e) | visi materiāli, kas rodas darbos, kurus veic, lai īstenotu pilnvaras, kas jāīsteno vai kas ir piešķirtas saskaņā ar noteikumu, kurš paredzēts 1991. gada Jaunu ceļu un ielu būvniecības likumā (New Roads and Street Works Act 1991), 1993. gada Rīkojumā par ceļiem (Ziemeļīrija) (Roads (Northern Ireland) Order 1993) vai 1995. gada Rīkojumā par ielu būvdarbiem (Ziemeļīrija) (Street Works (Northern Ireland) Order 1995), vai arī saskaņā ar minētajiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

e)

visi materiāli, kas rodas darbos, kurus veic, lai īstenotu pilnvaras, kas jāīsteno vai kas ir piešķirtas saskaņā ar noteikumu, kurš paredzēts 1991. gada Jaunu ceļu un ielu būvniecības likumā (New Roads and Street Works Act 1991), 1993. gada Rīkojumā par ceļiem (Ziemeļīrija) (Roads (Northern Ireland) Order 1993) vai 1995. gada Rīkojumā par ielu būvdarbiem (Ziemeļīrija) (Street Works (Northern Ireland) Order 1995), vai arī saskaņā ar minētajiem tiesību aktiem;

New Roads and Street Works Act

Roads

Northern Ireland

Order

Street Works

Northern Ireland

Order

| f) | māls, augsne vai augu izcelsmes vai citas organiskas vielas.” |
| --- | --- |

f)

māls, augsne vai augu izcelsmes vai citas organiskas vielas.”

| (46) | Saskaņā ar dokumentu Notice AGL 1 vārds “tikai” nozīmē, ka attiecīgo materiālu 100 % veido viens no materiāliem, kas ir atbrīvots no nodokļa. Vārds “lielākoties” nozīmē, ka vairāk nekā 50 % no šā materiāla veido viens no materiāliem, kas ir atbrīvots no nodokļa. Mākslīgi sajaucot minerālo materiālu ar lielāku daudzumu materiāla, kas ir atbrīvots no nodokļa, netiks izgatavots no nodokļa atbrīvots maisījums, bet tas nozīmēs, ka MMN ir piemērojams minerālajam materiālam tā jaukšanas laikā. |
| --- | --- |

(46)

Saskaņā ar dokumentu Notice AGL 1 vārds “tikai” nozīmē, ka attiecīgo materiālu 100 % veido viens no materiāliem, kas ir atbrīvots no nodokļa. Vārds “lielākoties” nozīmē, ka vairāk nekā 50 % no šā materiāla veido viens no materiāliem, kas ir atbrīvots no nodokļa. Mākslīgi sajaucot minerālo materiālu ar lielāku daudzumu materiāla, kas ir atbrīvots no nodokļa, netiks izgatavots no nodokļa atbrīvots maisījums, bet tas nozīmēs, ka MMN ir piemērojams minerālajam materiālam tā jaukšanas laikā.

Notice AGL 1

| (47) | 2001. gada Finanšu likuma 30. panta 1. punktā paredzēts, ka ir jāizstrādā noteikumi, ar kuriem nosaka personas tiesības uz nodokļa kredītu, ja:






  a) | minerālais materiāls, kas apliekams ar MMN, tiek eksportēts no Apvienotās Karalistes minerālā materiāla veidā; |
| --- | --- | --- |

(47)

2001. gada Finanšu likuma 30. panta 1. punktā paredzēts, ka ir jāizstrādā noteikumi, ar kuriem nosaka personas tiesības uz nodokļa kredītu, ja:

a)

minerālais materiāls, kas apliekams ar MMN, tiek eksportēts no Apvienotās Karalistes minerālā materiāla veidā;

| b) | no nodokļa atbrīvots process tiek piemērots minerālajam materiālam, kas apliekams ar MMN; |
| --- | --- |

b)

no nodokļa atbrīvots process tiek piemērots minerālajam materiālam, kas apliekams ar MMN;

| c) | minerālais materiāls, kas apliekams ar MMN, tiek izmantots noteiktā rūpniecības vai lauksaimniecības procesā; |
| --- | --- |

c)

minerālais materiāls, kas apliekams ar MMN, tiek izmantots noteiktā rūpniecības vai lauksaimniecības procesā;

| d) | no minerālā materiāla, kas apliekams ar MMN, atbrīvojas tādā veidā, kas nav uzskatāms par tā izmantošanu būvniecības vajadzībām, kā var būt noteikts (26); vai |
| --- | --- |

d)

no minerālā materiāla, kas apliekams ar MMN, atbrīvojas tādā veidā, kas nav uzskatāms par tā izmantošanu būvniecības vajadzībām, kā var būt noteikts (26); vai

26

| e) | visu parādu vai daļu no parāda, kas radies personai, kura ir atbildīga par minerālā materiāla komerciālu izmantošanu, grāmatvedībā noraksta kā bezcerīgu parādu. |
| --- | --- |

e)

visu parādu vai daļu no parāda, kas radies personai, kura ir atbildīga par minerālā materiāla komerciālu izmantošanu, grāmatvedībā noraksta kā bezcerīgu parādu.

| (48) | 2001. gada Finanšu likuma 30. panta 1. punkta b) apakšpunktā ir paredzēta nodokļa atlaide, ja no nodokļa atbrīvots process – 2001. gada Finanšu likuma 18. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunkta izpratnē – tiek piemērots materiālam, kad materiāls jau ir aplikts ar MMN. Tādējādi tas atspoguļo 18. panta 2. punktā paredzētos atbrīvojumus. |
| --- | --- |

(48)

2001. gada Finanšu likuma 30. panta 1. punkta b) apakšpunktā ir paredzēta nodokļa atlaide, ja no nodokļa atbrīvots process – 2001. gada Finanšu likuma 18. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunkta izpratnē – tiek piemērots materiālam, kad materiāls jau ir aplikts ar MMN. Tādējādi tas atspoguļo 18. panta 2. punktā paredzētos atbrīvojumus.

| (49) | Rūpnieciskie un lauksaimniecības procesi, kam var piemērot nodokļa atlaides saskaņā ar 30. panta 1. punkta c) apakšpunktu, ir norādīti 2002. gada Minerālo materiālu nodokļa (vispārīgajos) noteikumos, proti, 13. noteikuma pielikumā “Rūpnieciskie un lauksaimniecības procesi”. Attiecīgo procesu veidi sīkāk ir izklāstīti dokumentā Notice AGL 2 (27). Ir norādīti šādi procesi:

  Rūpnieciskie procesi







  — | Kods 001: dzelzs, tērauda un krāsainā metāla ražošanas un kausēšanas procesi, tostarp liešanas procesi, liešana ar izkausējamiem modeļiem, aglomerāta ražošana un stieples vilkšana |
| --- | --- | --- |

(49)

Rūpnieciskie un lauksaimniecības procesi, kam var piemērot nodokļa atlaides saskaņā ar 30. panta 1. punkta c) apakšpunktu, ir norādīti 2002. gada Minerālo materiālu nodokļa (vispārīgajos) noteikumos, proti, 13. noteikuma pielikumā “Rūpnieciskie un lauksaimniecības procesi”. Attiecīgo procesu veidi sīkāk ir izklāstīti dokumentā Notice AGL 2 (27). Ir norādīti šādi procesi:

Notice AGL 2

27

Rūpnieciskie procesi

Rūpnieciskie procesi

—

Kods 001: dzelzs, tērauda un krāsainā metāla ražošanas un kausēšanas procesi, tostarp liešanas procesi, liešana ar izkausējamiem modeļiem, aglomerāta ražošana un stieples vilkšana

| — | Kods 002: sakausējumu ražošana |
| --- | --- |

—

Kods 002: sakausējumu ražošana

| — | Kods 003: emisijas samazināšana gaisā, uz sauszemes un ūdenī |
| --- | --- |

—

Kods 003: emisijas samazināšana gaisā, uz sauszemes un ūdenī

| — | Kods 004: dzeramā ūdens, gaisa un eļļas filtrēšana un attīrīšana |
| --- | --- |

—

Kods 004: dzeramā ūdens, gaisa un eļļas filtrēšana un attīrīšana

| — | Kods 005: notekūdeņu attīrīšana |
| --- | --- |

—

Kods 005: notekūdeņu attīrīšana

| — | Kods 006: enerģijas ražošana |
| --- | --- |

—

Kods 006: enerģijas ražošana

| — | Kods 007: keramikas ražošanas procesi |
| --- | --- |

—

Kods 007: keramikas ražošanas procesi

| — | Kods 008: ugunsizturīgu materiālu ražošanas procesi |
| --- | --- |

—

Kods 008: ugunsizturīgu materiālu ražošanas procesi

| — | Kods 009: stikla un stikla izstrādājumu ražošana |
| --- | --- |

—

Kods 009: stikla un stikla izstrādājumu ražošana

| — | Kods 010: stikla šķiedras ražošana |
| --- | --- |

—

Kods 010: stikla šķiedras ražošana

| — | Kods 011: ķīmisku šķiedru ražošana |
| --- | --- |

—

Kods 011: ķīmisku šķiedru ražošana

| — | Kods 012: pārtikas un dzērienu ražošana un pārstrāde |
| --- | --- |

—

Kods 012: pārtikas un dzērienu ražošana un pārstrāde

| — | Kods 013: plastmasas, gumijas un PVC ražošana |
| --- | --- |

—

Kods 013: plastmasas, gumijas un PVC ražošana

| — | Kods 014: ķīmisku vielu, piemēram, kalcinētās sodas, magnija oksīda (no jūras ūdens), alumīnija oksīda, kvarca ražošana |
| --- | --- |

—

Kods 014: ķīmisku vielu, piemēram, kalcinētās sodas, magnija oksīda (no jūras ūdens), alumīnija oksīda, kvarca ražošana

| — | Kods 015: izgulsnēta kalcija karbonāta ražošana |
| --- | --- |

—

Kods 015: izgulsnēta kalcija karbonāta ražošana

| — | Kods 016: farmaceitisko produktu, balinātāju, tualetes piederumu un mazgāšanas līdzekļu ražošana |
| --- | --- |

—

Kods 016: farmaceitisko produktu, balinātāju, tualetes piederumu un mazgāšanas līdzekļu ražošana

| — | Kods 017: aerācijas procesi |
| --- | --- |

—

Kods 017: aerācijas procesi

| — | Kods 018: pildvielu ražošana pārklājumiem, blīvējuma materiāliem, līmvielām, krāsām, javām, mastikām, tepēm un citām saistvielām vai apstrādes līdzekļiem |
| --- | --- |

—

Kods 018: pildvielu ražošana pārklājumiem, blīvējuma materiāliem, līmvielām, krāsām, javām, mastikām, tepēm un citām saistvielām vai apstrādes līdzekļiem

| — | Kods 019: pigmentu, laku un tintes ražošana |
| --- | --- |

—

Kods 019: pigmentu, laku un tintes ražošana

| — | Kods 020: augsnes substrātu un marķējuma līniju ražošana sporta laukumiem un citām brīvā laika pavadīšanas vietām |
| --- | --- |

—

Kods 020: augsnes substrātu un marķējuma līniju ražošana sporta laukumiem un citām brīvā laika pavadīšanas vietām

| — | Kods 021: sadedzināšana |
| --- | --- |

—

Kods 021: sadedzināšana

| — | Kods 022: žāvējošu vielu ražošana |
| --- | --- |

—

Kods 022: žāvējošu vielu ražošana

| — | Kods 023: paklāju pamatņu, izolējošu slāņu un putu materiālu ražošana |
| --- | --- |

—

Kods 023: paklāju pamatņu, izolējošu slāņu un putu materiālu ražošana

| — | Kods 024: sveķu apstrādes procesi |
| --- | --- |

—

Kods 024: sveķu apstrādes procesi

| — | Kods 025: smērvielu piedevu ražošana |
| --- | --- |

—

Kods 025: smērvielu piedevu ražošana

| — | Kods 026: ādas miecēšana |
| --- | --- |

—

Kods 026: ādas miecēšana

| — | Kods 027: papīra ražošana |
| --- | --- |

—

Kods 027: papīra ražošana

| — | Kods 028: tēlotājmākslas materiālu ražošana |
| --- | --- |

—

Kods 028: tēlotājmākslas materiālu ražošana

| — | Kods 029: rotaļām paredzētās smilts ražošana, piem., bērnu smilšu kastēm |
| --- | --- |

—

Kods 029: rotaļām paredzētās smilts ražošana, piem., bērnu smilšu kastēm

| — | Kods 030: lidojošo māla šķīvīšu ražošana |
| --- | --- |

—

Kods 030: lidojošo māla šķīvīšu ražošana

| — | Kods 031: abrazīvās apstrādes procesi: specializēta smilšstrūklošana, slīpēšana bez dzelzs (ložu dzirnavās) un smilšpapīra ražošana |
| --- | --- |

—

Kods 031: abrazīvās apstrādes procesi: specializēta smilšstrūklošana, slīpēšana bez dzelzs (ložu dzirnavās) un smilšpapīra ražošana

| — | Kods 032: nostiprināšanas materiālu (piem., lūzuma vietām paredzētās smilts un urbšanas šķidrumu) izmantošana naftas izpētē (vai ražošanā) |
| --- | --- |

—

Kods 032: nostiprināšanas materiālu (piem., lūzuma vietām paredzētās smilts un urbšanas šķidrumu) izmantošana naftas izpētē (vai ražošanā)

| — | Kods 033: dūmgāzu atsērošana un dūmgāzu attīrīšana |
| --- | --- |

—

Kods 033: dūmgāzu atsērošana un dūmgāzu attīrīšana

| — | Kods 034: raktuvju ierobežotājmateriālu ražošana |
| --- | --- |

—

Kods 034: raktuvju ierobežotājmateriālu ražošana

| — | Kods 035: ugunsdzēsības aparātu ražošana |
| --- | --- |

—

Kods 035: ugunsdzēsības aparātu ražošana

| — | Kods 036: tādu materiālu ražošana, ko izmanto ugunsizturības piešķiršanai |
| --- | --- |

—

Kods 036: tādu materiālu ražošana, ko izmanto ugunsizturības piešķiršanai

| — | Kods 037: skābes neitralizēšana |
| --- | --- |

—

Kods 037: skābes neitralizēšana

| — | Kods 038: bremžu materiālu ražošana, piemēram, automobiļu detaļām |
| --- | --- |

—

Kods 038: bremžu materiālu ražošana, piemēram, automobiļu detaļām

Lauksaimniecības procesi

Lauksaimniecības procesi

| — | Kods 039: augsnes piedevu ražošana |
| --- | --- |

—

Kods 039: augsnes piedevu ražošana

| — | Kods 040: dzīvnieku barības ražošana |
| --- | --- |

—

Kods 040: dzīvnieku barības ražošana

| — | Kods 041: dzīvnieku pakaišu ražošana |
| --- | --- |

—

Kods 041: dzīvnieku pakaišu ražošana

| — | Kods 042: mēslošanas līdzekļu ražošana |
| --- | --- |

—

Kods 042: mēslošanas līdzekļu ražošana

| — | Kods 043: pesticīdu un herbicīdu ražošana |
| --- | --- |

—

Kods 043: pesticīdu un herbicīdu ražošana

| — | Kods 044: augsnes substrāta, tostarp komposta, ražošana tikai lauksaimniecības un dārzkopības vajadzībām |
| --- | --- |

—

Kods 044: augsnes substrāta, tostarp komposta, ražošana tikai lauksaimniecības un dārzkopības vajadzībām

| — | Kods 045: augsnes apstrāde, tostarp bagātināšana ar minerāliem un skābuma mazināšana |
| --- | --- |

—

Kods 045: augsnes apstrāde, tostarp bagātināšana ar minerāliem un skābuma mazināšana

2.6.   LIKME

LIKME

| (50) | Sākotnēji MMN tika iekasēts, piemērojot likmi GBP 1,60 par tonnu. Likme tika palielināta līdz GBP 1,95 par tonnu attiecībā uz minerālajiem materiāliem, kurus sāka izmantot komerciāliem mērķiem no 2008. gada 1. aprīļa (vai pēc tam). Pašlaik piemērojamā likme ir GBP 2,00 par tonnu (kopš 2009. gada 1. aprīļa). |
| --- | --- |

(50)

Sākotnēji MMN tika iekasēts, piemērojot likmi GBP 1,60 par tonnu. Likme tika palielināta līdz GBP 1,95 par tonnu attiecībā uz minerālajiem materiāliem, kurus sāka izmantot komerciāliem mērķiem no 2008. gada 1. aprīļa (vai pēc tam). Pašlaik piemērojamā likme ir GBP 2,00 par tonnu (kopš 2009. gada 1. aprīļa).

2.7.   OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATOJUMS

OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATOJUMS

| (51) | Kā paskaidrots Lēmuma par procedūras sākšanu 170. apsvērumā, Komisija apšaubīja, vai Lēmuma par procedūras sākšanu 139. apsvērumā minēto atbrīvojumu un izņēmumu (28) (“izmeklējamie atbrīvojumi”) pamatā ir MMN vispārīgie principi un loģika. Attiecīgie atbrīvojumi un izņēmumi paredzēti, lai atbrīvotu saņēmējus no nodokļa, kas tiem parasti būtu jāmaksā, tāpēc tie ir darbības atbalsts. Tā kā nebija pietiekami daudz informācijas, lai varētu secināt, vai pasākums atbilst nosacījumiem, kas iekļauti 2001. gada Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu vides aizsardzībai (29) (“2001. gada EAG”) un 2008. gada Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu vides aizsardzībai (30) (“2008. gada EAG”), Komisijai bija šaubas par izmeklējamo atbrīvojumu un izņēmumu saderību ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(51)

Kā paskaidrots Lēmuma par procedūras sākšanu 170. apsvērumā, Komisija apšaubīja, vai Lēmuma par procedūras sākšanu 139. apsvērumā minēto atbrīvojumu un izņēmumu (28) (“izmeklējamie atbrīvojumi”) pamatā ir MMN vispārīgie principi un loģika. Attiecīgie atbrīvojumi un izņēmumi paredzēti, lai atbrīvotu saņēmējus no nodokļa, kas tiem parasti būtu jāmaksā, tāpēc tie ir darbības atbalsts. Tā kā nebija pietiekami daudz informācijas, lai varētu secināt, vai pasākums atbilst nosacījumiem, kas iekļauti 2001. gada Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu vides aizsardzībai (29) (“2001. gada EAG”) un 2008. gada Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu vides aizsardzībai (30) (“2008. gada EAG”), Komisijai bija šaubas par izmeklējamo atbrīvojumu un izņēmumu saderību ar iekšējo tirgu.

28

29

EAG

30

EAG

3.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

| (52) | Kā minēts iepriekš 10. apsvērumā, pēc Lēmuma par procedūras sākšanu publicēšanas Komisija saņēma no ieinteresētajām personām plaši izklāstītas piezīmes. |
| --- | --- |

(52)

Kā minēts iepriekš 10. apsvērumā, pēc Lēmuma par procedūras sākšanu publicēšanas Komisija saņēma no ieinteresētajām personām plaši izklāstītas piezīmes.

| (53) | Šo ieinteresēto personu piezīmes attiecās uz i) pašu Lēmumu par procedūras sākšanu, ii) MMN loģiku, iii) atbrīvojumiem, par kuriem jau iepriekš Lēmumā par procedūras sākšanu tika atzīts, ka tie nav valsts atbalsts, un iv) izmeklējamajiem atbrīvojumiem. |
| --- | --- |

(53)

Šo ieinteresēto personu piezīmes attiecās uz i) pašu Lēmumu par procedūras sākšanu, ii) MMN loģiku, iii) atbrīvojumiem, par kuriem jau iepriekš Lēmumā par procedūras sākšanu tika atzīts, ka tie nav valsts atbalsts, un iv) izmeklējamajiem atbrīvojumiem.

| (54) | Ērtības labad šajā iedaļā tiks izklāstītas piezīmes, kas saņemtas attiecībā uz Lēmumu par procedūras sākšanu. Pārējo kategoriju saņemtās piezīmes ir izklāstītas attiecīgajās šā lēmuma iedaļās. |
| --- | --- |

(54)

Ērtības labad šajā iedaļā tiks izklāstītas piezīmes, kas saņemtas attiecībā uz Lēmumu par procedūras sākšanu. Pārējo kategoriju saņemtās piezīmes ir izklāstītas attiecīgajās šā lēmuma iedaļās.

3.1.   PIEZĪMES ATTIECĪBĀ UZ LĒMUMA PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU SATURU

PIEZĪMES ATTIECĪBĀ UZ LĒMUMA PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU SATURU

a)   Piezīmes, kas saņemtas no BAA izpilddirektora Richard Bird 2013. gada 20. un 23. decembrī

Piezīmes, kas saņemtas no BAA izpilddirektora Richard Bird 2013. gada 20. un 23. decembrī

| (55) | R. Bird pārsūtīja Komisijai informāciju, ko viņš sniedza AK iestāžu organizētajā sabiedriskajā apspriešanā par veidu, kā atcelt MMN atbrīvojumus, attiecībā uz kuriem Komisija pauda šaubas Lēmumā par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(55)

R. Bird pārsūtīja Komisijai informāciju, ko viņš sniedza AK iestāžu organizētajā sabiedriskajā apspriešanā par veidu, kā atcelt MMN atbrīvojumus, attiecībā uz kuriem Komisija pauda šaubas Lēmumā par procedūras sākšanu.

R. Bird

| (56) | Turklāt R. Bird norāda, ka Lēmumā par procedūras sākšanu ir vairākas neprecizitātes, piemēram:






  i) | ir apzinātas vairākas karjeru vietas, kas apliecina, ka Apvienotajā Karalistē nepastāv risks, ka varētu beigties minerālie materiāli; |
| --- | --- | --- |

(56)

Turklāt R. Bird norāda, ka Lēmumā par procedūras sākšanu ir vairākas neprecizitātes, piemēram:

R. Bird

i)

ir apzinātas vairākas karjeru vietas, kas apliecina, ka Apvienotajā Karalistē nepastāv risks, ka varētu beigties minerālie materiāli;

| ii) | galvenais minerālo materiālu avots vienmēr ir bijuši sārņi, drupināts dabīgais šīferis un kvarca smilts no kaolīna ražošanas; |
| --- | --- |

ii)

galvenais minerālo materiālu avots vienmēr ir bijuši sārņi, drupināts dabīgais šīferis un kvarca smilts no kaolīna ražošanas;

| iii) | ar minerālajiem materiāliem, kas ir atbrīvoti no nodokļa, un ar pārstrādātajiem minerālajiem materiāliem nevarētu aizstāt būvniecībā nepieciešamos kvalitatīvos minerālos materiālus, kas tiek iegūti kopā ar mazāk kvalitatīviem minerālajiem materiāliem (viena tonna labas kvalitātes minerālo materiālu tiek iegūta kopā ar vienu tonnu zemākas kvalitātes minerālo materiālu). Šā materiāla dēļ ir radītas jaunas atkritumu kaudzes; |
| --- | --- |

iii)

ar minerālajiem materiāliem, kas ir atbrīvoti no nodokļa, un ar pārstrādātajiem minerālajiem materiāliem nevarētu aizstāt būvniecībā nepieciešamos kvalitatīvos minerālos materiālus, kas tiek iegūti kopā ar mazāk kvalitatīviem minerālajiem materiāliem (viena tonna labas kvalitātes minerālo materiālu tiek iegūta kopā ar vienu tonnu zemākas kvalitātes minerālo materiālu). Šā materiāla dēļ ir radītas jaunas atkritumu kaudzes;

| iv) | saistībā ar MMN notiek virkne pārkāpumu; |
| --- | --- |

iv)

saistībā ar MMN notiek virkne pārkāpumu;

| v) | ir karjeri, kas ir atvērti tikai tādēļ, lai ražotu minerālos materiālus, kas ir atbrīvoti no nodokļa (31). R. Bird norāda, ka ir dabīgā šīfera karjeri, kas ražo nevis jumtiem paredzēto dabīgo šīferi, bet tikai dabīgā šīfera iezi. R. Bird kā piemēru min divu karjeru nosaukumus; |
| --- | --- |

v)

ir karjeri, kas ir atvērti tikai tādēļ, lai ražotu minerālos materiālus, kas ir atbrīvoti no nodokļa (31). R. Bird norāda, ka ir dabīgā šīfera karjeri, kas ražo nevis jumtiem paredzēto dabīgo šīferi, bet tikai dabīgā šīfera iezi. R. Bird kā piemēru min divu karjeru nosaukumus;

31

R. Bird

R. Bird

| vi) | degslānekļa karjeri ražo un pārdod ar nodokli neapliktus minerālos materiālus. Viens miljons tonnu degslānekļa tika izmantots, būvējot ceļu netālu no Edinburgas; |
| --- | --- |

vi)

degslānekļa karjeri ražo un pārdod ar nodokli neapliktus minerālos materiālus. Viens miljons tonnu degslānekļa tika izmantots, būvējot ceļu netālu no Edinburgas;

| vii) | Lēmumā par procedūras sākšanu īsti nav norādīts, kas ir minerālie materiāli – mazāka izmēra ieži, drupināti vai nedrupināti, tostarp dabīgā smilts un grants. Jūras krastu nocietināšanai paredzētie akmeņi, akmeņi upju krastu aizsardzībai, sienu mūrakmeņi, akmeņi kamīniem, akmeņi grāvju nostiprināšanai, bruģakmeņi ceļam un vidmūra akmeņi jūras moliem tiek aplikti ar nodokli kā minerālie materiāli, ja no ģeoloģiskā viedokļa tie nav dabīgais šīferis vai degslāneklis; |
| --- | --- |

vii)

Lēmumā par procedūras sākšanu īsti nav norādīts, kas ir minerālie materiāli – mazāka izmēra ieži, drupināti vai nedrupināti, tostarp dabīgā smilts un grants. Jūras krastu nocietināšanai paredzētie akmeņi, akmeņi upju krastu aizsardzībai, sienu mūrakmeņi, akmeņi kamīniem, akmeņi grāvju nostiprināšanai, bruģakmeņi ceļam un vidmūra akmeņi jūras moliem tiek aplikti ar nodokli kā minerālie materiāli, ja no ģeoloģiskā viedokļa tie nav dabīgais šīferis vai degslāneklis;

| viii) | MMN ir bezjēdzīgs, ja ar to tiek aplikts sašķirots sienu mūrakmens, kas nav šķelts; |
| --- | --- |

viii)

MMN ir bezjēdzīgs, ja ar to tiek aplikts sašķirots sienu mūrakmens, kas nav šķelts;

| ix) | tikai dabīgo šīferi no Ziemeļvelsas var izmantot kā jumtiem paredzētu dabīgo šīferi. Dabīgais šīferis no citiem Apvienotās Karalistes apgabaliem, kur iegūst šo materiālu, tiek izmantots nevis kā jumta šīferis, bet kā sienu mūrakmens vai bruģakmens. Smilšakmens, sienu mūrakmens un bruģakmens tiek aplikti ar nodokli. Degslāneklis netiek izmantots jumtu segšanai. Dabīgā šīfera un degslānekļa karjeri ir atvērti tāpēc, ka šie materiāli ir atbrīvoti no nodokļa (32); |
| --- | --- |

ix)

tikai dabīgo šīferi no Ziemeļvelsas var izmantot kā jumtiem paredzētu dabīgo šīferi. Dabīgais šīferis no citiem Apvienotās Karalistes apgabaliem, kur iegūst šo materiālu, tiek izmantots nevis kā jumta šīferis, bet kā sienu mūrakmens vai bruģakmens. Smilšakmens, sienu mūrakmens un bruģakmens tiek aplikti ar nodokli. Degslāneklis netiek izmantots jumtu segšanai. Dabīgā šīfera un degslānekļa karjeri ir atvērti tāpēc, ka šie materiāli ir atbrīvoti no nodokļa (32);

32

| x) | iespējams, ka MMN faktiski ir negatīvi ietekmējis vidi, jo ar pārstrādātiem minerālajiem materiāliem saistītās darbības rada kaitējumu videi arī tādēļ, ka no nodokļa atbrīvotos materiālus transportē tālāk; |
| --- | --- |

x)

iespējams, ka MMN faktiski ir negatīvi ietekmējis vidi, jo ar pārstrādātiem minerālajiem materiāliem saistītās darbības rada kaitējumu videi arī tādēļ, ka no nodokļa atbrīvotos materiālus transportē tālāk;

| xi) | kaolīna izstrādnēs iegūtā kvarca smilts vienmēr ir bijusi šā minerālā materiāla avots. Kornvolā ir maz smilšu, tāpēc kaolīna karjeros iegūtā smilts nesamazina dabīgās smilts ieguvi. Faktiski apgabalā tas ir nozīmīgs smilšu ieguves avots. Šī smilts kropļo tirgu, kurā pārdod drupināto iežu smelkni, kas ir to vietējo cieto iežu karjeru blakusprodukts, kuri galvenokārt ražo šķembas betonam, asfaltam un būvniecības darbiem; |
| --- | --- |

xi)

kaolīna izstrādnēs iegūtā kvarca smilts vienmēr ir bijusi šā minerālā materiāla avots. Kornvolā ir maz smilšu, tāpēc kaolīna karjeros iegūtā smilts nesamazina dabīgās smilts ieguvi. Faktiski apgabalā tas ir nozīmīgs smilšu ieguves avots. Šī smilts kropļo tirgu, kurā pārdod drupināto iežu smelkni, kas ir to vietējo cieto iežu karjeru blakusprodukts, kuri galvenokārt ražo šķembas betonam, asfaltam un būvniecības darbiem;

| xii) | kaolīna blakusprodukti ir atbrīvoti no nodokļa, bet kaļķakmens blakusprodukti ir aplikti ar nodokli, pat ja kaļķakmeni izmanto lauksaimniecībā vai rūpnieciskajos procesos. Tie rada 20 % no atkritumu blakusproduktiem; |
| --- | --- |

xii)

kaolīna blakusprodukti ir atbrīvoti no nodokļa, bet kaļķakmens blakusprodukti ir aplikti ar nodokli, pat ja kaļķakmeni izmanto lauksaimniecībā vai rūpnieciskajos procesos. Tie rada 20 % no atkritumu blakusproduktiem;

| xiii) | iespējams, ka vairāki veci un jau izstrādāti kaolīna karjeri ir atkal atvērti tikai tādēļ, lai varētu izmantot no nodokļa atbrīvotos minerālos materiālus, jo kaolīns tur jau ir izstrādāts. Savukārt, ja kāds vēlētos izmantot vecu granīta ieguves vietu, viņam būtu jāmaksā nodoklis; |
| --- | --- |

xiii)

iespējams, ka vairāki veci un jau izstrādāti kaolīna karjeri ir atkal atvērti tikai tādēļ, lai varētu izmantot no nodokļa atbrīvotos minerālos materiālus, jo kaolīns tur jau ir izstrādāts. Savukārt, ja kāds vēlētos izmantot vecu granīta ieguves vietu, viņam būtu jāmaksā nodoklis;

| xiv) | metāla attīrīšanas un kausēšanas blakusprodukti atšķiras no dabīgiem minerālajiem materiāliem, taču tie nekad nav bijuši atkritumi un tiem ir ļoti labs noieta tirgus. R. Bird norāda, ka MMN būtu jāpiemēro blakusproduktiem, kas nav atkritumi; |
| --- | --- |

xiv)

metāla attīrīšanas un kausēšanas blakusprodukti atšķiras no dabīgiem minerālajiem materiāliem, taču tie nekad nav bijuši atkritumi un tiem ir ļoti labs noieta tirgus. R. Bird norāda, ka MMN būtu jāpiemēro blakusproduktiem, kas nav atkritumi;

R. Bird

| xv) | R. Bird uzskata, ka nav iespējams aizstāt kvalitatīvus minerālos materiālus ar minerālajiem materiāliem, kas pārsvarā rodas no ražošanas darbībām saistībā ar dabīgā šīfera, degslānekļa vai kaolīna apstrādi. |
| --- | --- |

xv)

R. Bird uzskata, ka nav iespējams aizstāt kvalitatīvus minerālos materiālus ar minerālajiem materiāliem, kas pārsvarā rodas no ražošanas darbībām saistībā ar dabīgā šīfera, degslānekļa vai kaolīna apstrādi.

R. Bird

| (57) | R. Bird papildināja šo informāciju, iesniedzot 2014. gada 10. februārī dokumentu par sārņu – tērauda ražošanas nozares blakusproduktu – izmantošanas veidiem. Iesniegtā dokumenta mērķis bija pierādīt, ka sārņi nav atkritumi, bet augstākā labuma minerālais materiāls, ko var izmantot kā cementa alternatīvu. |
| --- | --- |

(57)

R. Bird papildināja šo informāciju, iesniedzot 2014. gada 10. februārī dokumentu par sārņu – tērauda ražošanas nozares blakusproduktu – izmantošanas veidiem. Iesniegtā dokumenta mērķis bija pierādīt, ka sārņi nav atkritumi, bet augstākā labuma minerālais materiāls, ko var izmantot kā cementa alternatīvu.

R. Bird

b)   Piezīmes, kas saņemtas no BAA 2014. gada 10. janvārī

Piezīmes, kas saņemtas no BAA 2014. gada 10. janvārī

| (58) | BAA uzskata, ka minerālā materiāla jēdziens nebūtu jālieto, lai noteiktu, vai saistībā ar MMN ir sniegts valsts atbalsts, jo nav izstrādāta skaidra minerālo materiālu definīcija, kas atbilstu šā nodokļa piemērošanas jomai. Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija definē minerālos materiālus šādi: “ieži, grants un smilts, ko iegūst ar mērķi nodrošināt būves pamatapjomu”. Tomēr, iespējams, MMN tiek piemērots daudziem materiāliem, kurus izmanto citiem mērķiem, nevis “būves pamatapjoma nodrošināšanai”, piemēram, nešķeltiem būvakmeņiem, ko izmanto sienu mūrēšanai, krastu nostiprināšanai paredzētiem akmeņiem, dzelzceļa sliežu balastam, akmeņiem ar augstu pulējamības vērtību (“PSV”), kas paredzēti neslīdīga asfalta nodrošināšanai, u. c. BAA norāda, ka Apvienotās Karalistes konkurences iestādes ir vairākkārt izvērtējušas minerālo materiālu tirgu un kopumā secinājušas, ka specializētie materiāli, piemēram, sliežu ceļa balasts un akmeņi ar augstu PSV, ne tikai atrodas dažādos tirgos, bet pat neatrodas “minerālo būvmateriālu” tirgū, jo to izmantošanas veidi ir atšķirīgi un tos nevar aizstāt ne pieprasījuma, ne piedāvājuma ziņā (33). |
| --- | --- |

(58)

BAA uzskata, ka minerālā materiāla jēdziens nebūtu jālieto, lai noteiktu, vai saistībā ar MMN ir sniegts valsts atbalsts, jo nav izstrādāta skaidra minerālo materiālu definīcija, kas atbilstu šā nodokļa piemērošanas jomai. Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija definē minerālos materiālus šādi: “ieži, grants un smilts, ko iegūst ar mērķi nodrošināt būves pamatapjomu”. Tomēr, iespējams, MMN tiek piemērots daudziem materiāliem, kurus izmanto citiem mērķiem, nevis “būves pamatapjoma nodrošināšanai”, piemēram, nešķeltiem būvakmeņiem, ko izmanto sienu mūrēšanai, krastu nostiprināšanai paredzētiem akmeņiem, dzelzceļa sliežu balastam, akmeņiem ar augstu pulējamības vērtību (“PSV”), kas paredzēti neslīdīga asfalta nodrošināšanai, u. c. BAA norāda, ka Apvienotās Karalistes konkurences iestādes ir vairākkārt izvērtējušas minerālo materiālu tirgu un kopumā secinājušas, ka specializētie materiāli, piemēram, sliežu ceļa balasts un akmeņi ar augstu PSV, ne tikai atrodas dažādos tirgos, bet pat neatrodas “minerālo būvmateriālu” tirgū, jo to izmantošanas veidi ir atšķirīgi un tos nevar aizstāt ne pieprasījuma, ne piedāvājuma ziņā (33).

BAA

PSV

BAA

PSV

33

| (59) | BAA joprojām apgalvo, ka trīs no atbrīvojumiem, kurus Komisija Lēmumā par procedūras sākšanu novērtēja pozitīvi, ir selektīvi, proti, atbrīvojums pārstrādātiem būvniecības atkritumiem, atbrīvojums minerālajiem materiāliem, kas iegūti ceļu, dzelzceļu, ēku un citu objektu būvniecības gaitā, un atbrīvojums rūpnieciskiem atkritumiem/blakusproduktiem. BAA norāda, ka, ņemot vērā “pieprasījuma novirzes” mērķi, šīs trīs no nodokļa atbrīvoto materiālu kategorijas ir tādā pašā situācijā kā, piemēram, kaolīna, dabīgā šīfera un akmeņogļu atkritumi/blakusprodukti, attiecībā uz kuriem Komisija pauda šaubas Lēmumā par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(59)

BAA joprojām apgalvo, ka trīs no atbrīvojumiem, kurus Komisija Lēmumā par procedūras sākšanu novērtēja pozitīvi, ir selektīvi, proti, atbrīvojums pārstrādātiem būvniecības atkritumiem, atbrīvojums minerālajiem materiāliem, kas iegūti ceļu, dzelzceļu, ēku un citu objektu būvniecības gaitā, un atbrīvojums rūpnieciskiem atkritumiem/blakusproduktiem. BAA norāda, ka, ņemot vērā “pieprasījuma novirzes” mērķi, šīs trīs no nodokļa atbrīvoto materiālu kategorijas ir tādā pašā situācijā kā, piemēram, kaolīna, dabīgā šīfera un akmeņogļu atkritumi/blakusprodukti, attiecībā uz kuriem Komisija pauda šaubas Lēmumā par procedūras sākšanu.

BAA

BAA

c)   Piezīmes, kas saņemtas no uzņēmuma Lantoom Quarry 2014. gada 16. janvārī

Piezīmes, kas saņemtas no uzņēmuma Lantoom Quarry 2014. gada 16. janvārī

| (60) | Uzņēmums Lantoom Quarry norāda, ka Lēmums par procedūras sākšanu ir radījis neskaidrības un ir ietekmējis ieguldījumus un nodarbinātību. |
| --- | --- |

(60)

Uzņēmums Lantoom Quarry norāda, ka Lēmums par procedūras sākšanu ir radījis neskaidrības un ir ietekmējis ieguldījumus un nodarbinātību.

Lantoom Quarry

4.   APVIENOTĀS KARALISTES PIEZĪMES

APVIENOTĀS KARALISTES PIEZĪMES

| (61) | AK iestādes iesniedza plaši izklāstītas piezīmes par šaubām, kas paustas Lēmumā par procedūras sākšanu, kā arī papildu informāciju un izmeklējamo atbrīvojumu saderības pamatojumu. |
| --- | --- |

(61)

AK iestādes iesniedza plaši izklāstītas piezīmes par šaubām, kas paustas Lēmumā par procedūras sākšanu, kā arī papildu informāciju un izmeklējamo atbrīvojumu saderības pamatojumu.

| (62) | No AK iestādēm netika saņemtas piezīmes par Lēmuma par procedūras sākšanu saturu. Ērtības labad piezīmes un saņemtā informācija ir izklāstītas attiecīgajās šā lēmuma iedaļās. |
| --- | --- |

(62)

No AK iestādēm netika saņemtas piezīmes par Lēmuma par procedūras sākšanu saturu. Ērtības labad piezīmes un saņemtā informācija ir izklāstītas attiecīgajās šā lēmuma iedaļās.

5.   PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

| (63) | Saistībā ar MMN Komisija, pieņemot Lēmumu par procedūras sākšanu, jau ir nolēmusi neiebilst pret atbrīvojumiem, izņēmumiem un nodokļa atlaidēm, kas paredzēti 2001. gada Finanšu likuma – kurš grozīts ar 2002. gada Finanšu likumu un 2007. gada Finanšu likumu – 17. panta 2. punkta b), c) un d) apakšpunktā, 17. panta 3. punkta b), c), d) un da) apakšpunktā, 17. panta 4. punkta d) un e) apakšpunktā, kā arī 17. panta 4. punkta a) apakšpunktā (ciktāl no nodokļa atbrīvotie materiāli pilnībā sastāv no akmeņoglēm, brūnoglēm (lignīta), degslānekļa un dabīgā šīfera, ko izmanto citiem mērķiem, nevis kā minerālos materiālus), 17. panta 4. punkta c) apakšpunktā (ja tie pilnībā sastāv no grunts), 17. panta 4. punkta f) apakšpunktā (izņemot mālu), 18. panta 2. punkta a) apakšpunktā, 18. panta 2. punkta b) apakšpunktā (ciktāl tas attiecas uz materiāliem, ko neizmanto kā minerālos materiālus), 18. panta 2. punkta c) apakšpunktā, 30. panta 1. punkta a) apakšpunktā, 30. panta 1. punkta b) apakšpunktā (ciktāl tas attiecas uz ražošanas procesiem, kas ir atbrīvoti no nodokļa 18. panta 2. punkta a) un c) apakšpunkta izpratnē), 30. panta 1. punkta b) apakšpunktā (ciktāl tas attiecas uz ražošanas procesiem, kas ir atbrīvoti no nodokļa 18. panta 2. punkta b) apakšpunkta izpratnē attiecībā uz materiāliem, kurus neizmanto kā minerālos materiālus) un 30. panta 1. punkta c) apakšpunktā, jo Komisija uzskata, ka šie atbrīvojumi, izņēmumi un nodokļa atlaides nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Tāpēc Komisija nevērtēs šos atbrīvojumus, izņēmumus un nodokļa atlaides, kas saistībā ar MMN paredzēti 2001. gada Finanšu likumā, kurš grozīts ar 2002. gada Finanšu likumu un 2007. gada Finanšu likumu, bet vērtēs tikai izmeklējamos atbrīvojumus. |
| --- | --- |

(63)

Saistībā ar MMN Komisija, pieņemot Lēmumu par procedūras sākšanu, jau ir nolēmusi neiebilst pret atbrīvojumiem, izņēmumiem un nodokļa atlaidēm, kas paredzēti 2001. gada Finanšu likuma – kurš grozīts ar 2002. gada Finanšu likumu un 2007. gada Finanšu likumu – 17. panta 2. punkta b), c) un d) apakšpunktā, 17. panta 3. punkta b), c), d) un da) apakšpunktā, 17. panta 4. punkta d) un e) apakšpunktā, kā arī 17. panta 4. punkta a) apakšpunktā (ciktāl no nodokļa atbrīvotie materiāli pilnībā sastāv no akmeņoglēm, brūnoglēm (lignīta), degslānekļa un dabīgā šīfera, ko izmanto citiem mērķiem, nevis kā minerālos materiālus), 17. panta 4. punkta c) apakšpunktā (ja tie pilnībā sastāv no grunts), 17. panta 4. punkta f) apakšpunktā (izņemot mālu), 18. panta 2. punkta a) apakšpunktā, 18. panta 2. punkta b) apakšpunktā (ciktāl tas attiecas uz materiāliem, ko neizmanto kā minerālos materiālus), 18. panta 2. punkta c) apakšpunktā, 30. panta 1. punkta a) apakšpunktā, 30. panta 1. punkta b) apakšpunktā (ciktāl tas attiecas uz ražošanas procesiem, kas ir atbrīvoti no nodokļa 18. panta 2. punkta a) un c) apakšpunkta izpratnē), 30. panta 1. punkta b) apakšpunktā (ciktāl tas attiecas uz ražošanas procesiem, kas ir atbrīvoti no nodokļa 18. panta 2. punkta b) apakšpunkta izpratnē attiecībā uz materiāliem, kurus neizmanto kā minerālos materiālus) un 30. panta 1. punkta c) apakšpunktā, jo Komisija uzskata, ka šie atbrīvojumi, izņēmumi un nodokļa atlaides nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Tāpēc Komisija nevērtēs šos atbrīvojumus, izņēmumus un nodokļa atlaides, kas saistībā ar MMN paredzēti 2001. gada Finanšu likumā, kurš grozīts ar 2002. gada Finanšu likumu un 2007. gada Finanšu likumu, bet vērtēs tikai izmeklējamos atbrīvojumus.

5.1.   TO PIEZĪMJU IZVĒRTĒJUMS, KAS SAŅEMTAS PAR LĒMUMA PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU SATURU

TO PIEZĪMJU IZVĒRTĒJUMS, KAS SAŅEMTAS PAR LĒMUMA PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU SATURU

| (64) | Kā iepriekš minēts 59. apsvērumā, BAA apgalvo, ka atbrīvojumi, kas paredzēti pārstrādātiem būvniecības atkritumiem, minerālajiem materiāliem, kas izrakti ceļu, dzelzceļu, ēku un citu objektu būvniecības gaitā, un rūpnieciskiem atkritumiem/blakusproduktiem, neatbilst MMN loģikai, ņemot vērā mērķi “pieprasījuma novirzīšana”. |
| --- | --- |

(64)

Kā iepriekš minēts 59. apsvērumā, BAA apgalvo, ka atbrīvojumi, kas paredzēti pārstrādātiem būvniecības atkritumiem, minerālajiem materiāliem, kas izrakti ceļu, dzelzceļu, ēku un citu objektu būvniecības gaitā, un rūpnieciskiem atkritumiem/blakusproduktiem, neatbilst MMN loģikai, ņemot vērā mērķi “pieprasījuma novirzīšana”.

BAA

| (65) | Komisija Lēmumā par procedūras sākšanu secināja, ka pārstrādāti minerālie materiāli un jauniegūti minerālie materiāli, ņemot vērā MMN mērķi, nav salīdzināmā situācijā un ka atšķirība starp pārstrādātiem un jauniegūtiem minerālajiem materiāliem ir radusies MMN rakstura un loģikas dēļ. Ir skaidrs, ka pārstrādātu minerālo materiālu izmantošana – kaut arī pārstrādes process rada videi lielāku kaitējumu nekā jaunu minerālo materiālu ieguves process – palīdz novērst tāda paša daudzuma jaunu minerālo materiālu ieguvi. Turklāt pamudinājums izmantot materiālus, kas nenovēršami rodas, veicot konkrētas darbības, kuras tiktu veiktas jebkurā gadījumā, nepārprotami palīdz samazināt atkritumu uzkrāšanos un novērš tāda paša daudzuma jaunu minerālo materiālu ieguvi. |
| --- | --- |

(65)

Komisija Lēmumā par procedūras sākšanu secināja, ka pārstrādāti minerālie materiāli un jauniegūti minerālie materiāli, ņemot vērā MMN mērķi, nav salīdzināmā situācijā un ka atšķirība starp pārstrādātiem un jauniegūtiem minerālajiem materiāliem ir radusies MMN rakstura un loģikas dēļ. Ir skaidrs, ka pārstrādātu minerālo materiālu izmantošana – kaut arī pārstrādes process rada videi lielāku kaitējumu nekā jaunu minerālo materiālu ieguves process – palīdz novērst tāda paša daudzuma jaunu minerālo materiālu ieguvi. Turklāt pamudinājums izmantot materiālus, kas nenovēršami rodas, veicot konkrētas darbības, kuras tiktu veiktas jebkurā gadījumā, nepārprotami palīdz samazināt atkritumu uzkrāšanos un novērš tāda paša daudzuma jaunu minerālo materiālu ieguvi.

| (66) | Tāpēc šie trīs atbrīvojumi palīdz sasniegt labvēlīgāku ietekmi uz vidi, novēršot papildu karjeru izstrādi. |
| --- | --- |

(66)

Tāpēc šie trīs atbrīvojumi palīdz sasniegt labvēlīgāku ietekmi uz vidi, novēršot papildu karjeru izstrādi.

| (67) | Šajā sakarā vairākas ieinteresētās personas minēja, ka ir bijuši papildu rakšanas gadījumi tikai tādēļ, lai iegūtu minerālos materiālus pārdošanai. Tomēr tie ir skaidri pārkāpuma gadījumi, par kuriem būtu jāziņo un kuri būtu jāizskata saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem, nevis atbilstīgi tiesību normām par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(67)

Šajā sakarā vairākas ieinteresētās personas minēja, ka ir bijuši papildu rakšanas gadījumi tikai tādēļ, lai iegūtu minerālos materiālus pārdošanai. Tomēr tie ir skaidri pārkāpuma gadījumi, par kuriem būtu jāziņo un kuri būtu jāizskata saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem, nevis atbilstīgi tiesību normām par valsts atbalstu.

| (68) | Iemesli, kas ir to šaubu pamatā, kuras Komisija izteica Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz, piemēram, kaolīna, dabīgā šīfera un akmeņogļu atkritumiem/blakusproduktiem, neietekmē triju iepriekš minēto atbrīvojumu vērtējumu, jo Komisijas paustās šaubas vispirms jau nekavē iegūt oficiālās izmeklēšanas procedūras galarezultātus un neizslēdz to, ka materiāli, uz kuriem attiecas atbrīvojumi, ir atšķirīgi un ir radušies dažādos apstākļos. |
| --- | --- |

(68)

Iemesli, kas ir to šaubu pamatā, kuras Komisija izteica Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz, piemēram, kaolīna, dabīgā šīfera un akmeņogļu atkritumiem/blakusproduktiem, neietekmē triju iepriekš minēto atbrīvojumu vērtējumu, jo Komisijas paustās šaubas vispirms jau nekavē iegūt oficiālās izmeklēšanas procedūras galarezultātus un neizslēdz to, ka materiāli, uz kuriem attiecas atbrīvojumi, ir atšķirīgi un ir radušies dažādos apstākļos.

| (69) | R. Bird norāda, ka tas apstāklis, ka virkne no MMN atbrīvotu materiālu tiek izmantoti kā minerālie materiāli, pierāda, ka MMN atbrīvojumi palīdz sasniegt šā nodokļa vides aizsardzības mērķi, jo ar minētajiem materiāliem sekmīgi tiek aizstāti jauniegūti minerālie materiāli. |
| --- | --- |

(69)

R. Bird norāda, ka tas apstāklis, ka virkne no MMN atbrīvotu materiālu tiek izmantoti kā minerālie materiāli, pierāda, ka MMN atbrīvojumi palīdz sasniegt šā nodokļa vides aizsardzības mērķi, jo ar minētajiem materiāliem sekmīgi tiek aizstāti jauniegūti minerālie materiāli.

R. Bird

| (70) | AK iestāžu sniegtie dati, kas tiks norādīti turpmāk 143. apsvērumā, liecina, ka to karjeru skaits, kuri ražo no nodokļa atbrīvotus materiālus, pēc MMN ieviešanas ir nevis palielinājies, bet faktiski pat samazinājies. |
| --- | --- |

(70)

AK iestāžu sniegtie dati, kas tiks norādīti turpmāk 143. apsvērumā, liecina, ka to karjeru skaits, kuri ražo no nodokļa atbrīvotus materiālus, pēc MMN ieviešanas ir nevis palielinājies, bet faktiski pat samazinājies.

| (71) | Viens no karjeriem, attiecībā uz kuru R. Bird norādīja, ka tas, iespējams, ražo nevis jumtiem paredzēto dabīgo šīferi, bet tikai dabīgā šīfera iezi, faktiski, kā redzams tā tīmekļa vietnē, ražo tieši jumtiem paredzēto dabīgo šīferi. Attiecībā uz otru karjeru AK iestādes ir apņēmušās noskaidrot, kādus materiālus tas patiesībā ražo, un atkarībā no izmeklēšanas rezultātiem sākt izpildes procedūru atbilstīgi valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(71)

Viens no karjeriem, attiecībā uz kuru R. Bird norādīja, ka tas, iespējams, ražo nevis jumtiem paredzēto dabīgo šīferi, bet tikai dabīgā šīfera iezi, faktiski, kā redzams tā tīmekļa vietnē, ražo tieši jumtiem paredzēto dabīgo šīferi. Attiecībā uz otru karjeru AK iestādes ir apņēmušās noskaidrot, kādus materiālus tas patiesībā ražo, un atkarībā no izmeklēšanas rezultātiem sākt izpildes procedūru atbilstīgi valsts tiesību aktiem.

R. Bird

| (72) | Gan AK iestādes, gan BAA apgalvo, ka viņiem nav informācijas par to, ka pēdējā laikā ir atkal atvērti iepriekš jau izstrādāti kaolīna karjeri. AK iestādes nav informētas ne par vienu atļauju, kas būtu izsniegta šajā sakarā, un arī abi kaolīna un plastiskā māla ražotāji nav informēti par šādu karjeru atvēršanu. |
| --- | --- |

(72)

Gan AK iestādes, gan BAA apgalvo, ka viņiem nav informācijas par to, ka pēdējā laikā ir atkal atvērti iepriekš jau izstrādāti kaolīna karjeri. AK iestādes nav informētas ne par vienu atļauju, kas būtu izsniegta šajā sakarā, un arī abi kaolīna un plastiskā māla ražotāji nav informēti par šādu karjeru atvēršanu.

BAA

5.2.   VALSTS ATBALSTS LĪGUMA 107. PANTA 1. PUNKTA (BIJUŠĀ EK LĪGUMA 87. PANTA 1. PUNKTA) IZPRATNĒ

VALSTS ATBALSTS LĪGUMA 107. PANTA 1. PUNKTA (BIJUŠĀ EK LĪGUMA 87. PANTA 1. PUNKTA) IZPRATNĒ

| (73) | Pasākums ir valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107. panta 1. punkta izpratnē, ja tas atbilst četriem nosacījumiem. Pirmkārt, pasākums rada priekšrocības saņēmējiem. Otrkārt, pasākums rada priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem vai saimnieciskām darbībām (selektivitāte). Treškārt, pasākumu finansē valsts, vai tas tiek finansēts, izmantojot valsts līdzekļus. Un, ceturtkārt, pasākums varētu ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm un izkropļot konkurenci iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(73)

Pasākums ir valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107. panta 1. punkta izpratnē, ja tas atbilst četriem nosacījumiem. Pirmkārt, pasākums rada priekšrocības saņēmējiem. Otrkārt, pasākums rada priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem vai saimnieciskām darbībām (selektivitāte). Treškārt, pasākumu finansē valsts, vai tas tiek finansēts, izmantojot valsts līdzekļus. Un, ceturtkārt, pasākums varētu ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm un izkropļot konkurenci iekšējā tirgū.

| (74) | Saskaņā ar iedibināto judikatūru “atbalsta” definīcija ir plašāka par “subsīdijas” definīciju, jo atbalsts ietver ne tikai pozitīvus ieguvumus, piemēram, pašas subsīdijas, bet arī valsts pasākumus, kuri dažādos veidos samazina izdevumus, kas parasti būtu jāsedz no uzņēmuma budžeta, un kuri tādējādi, nebūdami subsīdijas šā vārda burtiskā nozīmē, līdzinās tām pēc rakstura un rada tādas pašas sekas (34). |
| --- | --- |

(74)

Saskaņā ar iedibināto judikatūru “atbalsta” definīcija ir plašāka par “subsīdijas” definīciju, jo atbalsts ietver ne tikai pozitīvus ieguvumus, piemēram, pašas subsīdijas, bet arī valsts pasākumus, kuri dažādos veidos samazina izdevumus, kas parasti būtu jāsedz no uzņēmuma budžeta, un kuri tādējādi, nebūdami subsīdijas šā vārda burtiskā nozīmē, līdzinās tām pēc rakstura un rada tādas pašas sekas (34).

34

| (75) | Attiecībā uz priekšrocības selektivitātes kritēriju ir jānoskaidro, vai konkrēta juridiskā režīma vai īpašas nodokļu sistēmas ietvaros valsts pasākums var sniegt priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai LESD 107. panta 1. punkta izpratnē salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas ir līdzīgā faktiskajā un juridiskajā situācijā, ņemot vērā šā režīma vai nodokļu sistēmas izvirzīto mērķi (35). |
| --- | --- |

(75)

Attiecībā uz priekšrocības selektivitātes kritēriju ir jānoskaidro, vai konkrēta juridiskā režīma vai īpašas nodokļu sistēmas ietvaros valsts pasākums var sniegt priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai LESD 107. panta 1. punkta izpratnē salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas ir līdzīgā faktiskajā un juridiskajā situācijā, ņemot vērā šā režīma vai nodokļu sistēmas izvirzīto mērķi (35).

35

| (76) | Tomēr šis nosacījums par selektivitāti nav izpildīts tad, ja pasākums, lai arī sniedz priekšrocību tā saņēmējam, tomēr ir pamatots, ievērojot tās nodokļu sistēmas raksturu vai vispārējo uzbūvi, kurā tas iekļaujas (36). Tādējādi dalībvalsts var pierādīt, ka pasākums izriet tieši no valsts nodokļu sistēmas pamatprincipiem. |
| --- | --- |

(76)

Tomēr šis nosacījums par selektivitāti nav izpildīts tad, ja pasākums, lai arī sniedz priekšrocību tā saņēmējam, tomēr ir pamatots, ievērojot tās nodokļu sistēmas raksturu vai vispārējo uzbūvi, kurā tas iekļaujas (36). Tādējādi dalībvalsts var pierādīt, ka pasākums izriet tieši no valsts nodokļu sistēmas pamatprincipiem.

36

| (77) | Lai novērtētu attiecīgā pasākuma radītās priekšrocības selektīvo raksturu, ir svarīgi noteikt atsauces sistēmu, jo priekšrocības esību var konstatēt tikai tad, ja to salīdzina ar šo atsauces sistēmu (37). |
| --- | --- |

(77)

Lai novērtētu attiecīgā pasākuma radītās priekšrocības selektīvo raksturu, ir svarīgi noteikt atsauces sistēmu, jo priekšrocības esību var konstatēt tikai tad, ja to salīdzina ar šo atsauces sistēmu (37).

37

| (78) | Kopumā selektivitāti var novērtēt, izmantojot triju posmu pieeju:






  i) | ja ir paredzēts MMN standarta piemērošanas princips un (vides aizsardzības) mērķis, nosaka atsauces sistēmu (vai nodokļa standarta piemērošanas sistēmu); |
| --- | --- | --- |

(78)

Kopumā selektivitāti var novērtēt, izmantojot triju posmu pieeju:

i)

ja ir paredzēts MMN standarta piemērošanas princips un (vides aizsardzības) mērķis, nosaka atsauces sistēmu (vai nodokļa standarta piemērošanas sistēmu);

| ii) | nosaka, vai nodokļa diferenciācija ir atkāpe no nodokļa standarta piemērošanas režīma tiktāl, ciktāl ar to tiek ieviestas atšķirības starp tirgus dalībniekiem, kuri ir līdzīgā juridiskajā un faktiskajā situācijā; |
| --- | --- |

ii)

nosaka, vai nodokļa diferenciācija ir atkāpe no nodokļa standarta piemērošanas režīma tiktāl, ciktāl ar to tiek ieviestas atšķirības starp tirgus dalībniekiem, kuri ir līdzīgā juridiskajā un faktiskajā situācijā;

| iii) | ja juridiskā un faktiskā situācija ir līdzīga, nodokļa diferenciāciju neuzskata par atkāpi, ja to var pamatot ar nodokļa sistēmas mērķi. Ja šāda pamatojuma nav, pasākums de facto ir uzskatāms par selektīvu. Pamatojot nodokļa diferenciāciju, var atsaukties tikai uz būtiskiem nodokļa sistēmas mehānismiem, kas vajadzīgi izvirzītā mērķa sasniegšanai. Šajā sakarā nevar ņemt vērā mērķus, kas nav saistīti ar nodokļa sistēmu. |
| --- | --- |

iii)

ja juridiskā un faktiskā situācija ir līdzīga, nodokļa diferenciāciju neuzskata par atkāpi, ja to var pamatot ar nodokļa sistēmas mērķi. Ja šāda pamatojuma nav, pasākums de facto ir uzskatāms par selektīvu. Pamatojot nodokļa diferenciāciju, var atsaukties tikai uz būtiskiem nodokļa sistēmas mehānismiem, kas vajadzīgi izvirzītā mērķa sasniegšanai. Šajā sakarā nevar ņemt vērā mērķus, kas nav saistīti ar nodokļa sistēmu.

de facto

| (79) | Kā ir apstiprinājusi Vispārējā tiesa (38) – atsauces sistēma, pamatojoties uz kuru ir jānosaka nodokļa standarta piemērošana un selektīvu priekšrocību esamība, ir pats MMN, jo ar to tika ieviesta specifiska nodokļa sistēma, kas piemērojama minerālo materiālu nozarē Apvienotajā Karalistē. Tādējādi, atsaucoties uz MMN standarta piemērošanu un tā mērķi, ir jāpārbauda, vai nodokļa diferenciācija ir pamatota. |
| --- | --- |

(79)

Kā ir apstiprinājusi Vispārējā tiesa (38) – atsauces sistēma, pamatojoties uz kuru ir jānosaka nodokļa standarta piemērošana un selektīvu priekšrocību esamība, ir pats MMN, jo ar to tika ieviesta specifiska nodokļa sistēma, kas piemērojama minerālo materiālu nozarē Apvienotajā Karalistē. Tādējādi, atsaucoties uz MMN standarta piemērošanu un tā mērķi, ir jāpārbauda, vai nodokļa diferenciācija ir pamatota.

38

| (80) | Komisija pārbaudīja 2001. gada Finanšu likumu, kas ar atpakaļejošu spēku grozīts ar 2002. gada Finanšu likumu. Tā kā MMN ir pašreiz spēkā esoša shēma, Komisija pārbaudīja arī 17. panta 3. punkta da) apakšpunktā paredzēto atbrīvojumu, kas tika ieviests ar 2007. gada Finanšu likumu. |
| --- | --- |

(80)

Komisija pārbaudīja 2001. gada Finanšu likumu, kas ar atpakaļejošu spēku grozīts ar 2002. gada Finanšu likumu. Tā kā MMN ir pašreiz spēkā esoša shēma, Komisija pārbaudīja arī 17. panta 3. punkta da) apakšpunktā paredzēto atbrīvojumu, kas tika ieviests ar 2007. gada Finanšu likumu.

5.3.   MMN STANDARTA PIEMĒROŠANA UN MMN MĒRĶIS

MMN STANDARTA PIEMĒROŠANA UN MMN MĒRĶIS

| (81) | MMN ir nodoklis par minerālajiem materiāliem. 2001. gada Finanšu likuma 16. panta 1. un 2. punktā ir noteikts nodoklis attiecībā uz minerālajiem materiāliem, kas ir apliekami ar nodokli un kas tiek komerciāli izmantoti Apvienotajā Karalistē, no dienas (vai pēc tam), kad minētie materiāli tiek komerciāli izmantoti. |
| --- | --- |

(81)

MMN ir nodoklis par minerālajiem materiāliem. 2001. gada Finanšu likuma 16. panta 1. un 2. punktā ir noteikts nodoklis attiecībā uz minerālajiem materiāliem, kas ir apliekami ar nodokli un kas tiek komerciāli izmantoti Apvienotajā Karalistē, no dienas (vai pēc tam), kad minētie materiāli tiek komerciāli izmantoti.

| (82) | MMN tika ieviests 2002. gada 1. aprīlī. Jēdziens “komerciālā izmantošana” ir definēts 19. pantā. Ir paredzēti četri komerciālās izmantošanas veidi: a) minerālā materiāla pārvietošana no tā izcelsmes vietas; b) piegādes nolīguma noslēgšana; c) izmantošana būvniecības vajadzībām; vai d) sajaukšana ar kādu citu materiālu vai vielu, kas nav ūdens. |
| --- | --- |

(82)

MMN tika ieviests 2002. gada 1. aprīlī. Jēdziens “komerciālā izmantošana” ir definēts 19. pantā. Ir paredzēti četri komerciālās izmantošanas veidi: a) minerālā materiāla pārvietošana no tā izcelsmes vietas; b) piegādes nolīguma noslēgšana; c) izmantošana būvniecības vajadzībām; vai d) sajaukšana ar kādu citu materiālu vai vielu, kas nav ūdens.

| (83) | Attiecībā uz minerālo materiālu jēdzienu AK iestādes vairākkārt ir apstiprinājušas, ka MMN nav iecerēts kā nodoklis par visiem iegūtajiem minerāliem vai pat par visiem iežiem, granti vai smilti, bet tikai kā nodoklis par iežiem, granti un smilti, kas iegūti ar mērķi nodrošināt būves pamatapjomu. |
| --- | --- |

(83)

Attiecībā uz minerālo materiālu jēdzienu AK iestādes vairākkārt ir apstiprinājušas, ka MMN nav iecerēts kā nodoklis par visiem iegūtajiem minerāliem vai pat par visiem iežiem, granti vai smilti, bet tikai kā nodoklis par iežiem, granti un smilti, kas iegūti ar mērķi nodrošināt būves pamatapjomu.

| (84) | To apstiprina arī MMN sagatavošanas darbi (39). Šie darbi apstiprina, ka jau no paša sākuma MMN bija paredzēts kā nodoklis par minerālajiem materiāliem, nevis par kādu konkrētu iegūto minerālu. To ir atzinusi arī Vispārējā tiesa (40). |
| --- | --- |

(84)

To apstiprina arī MMN sagatavošanas darbi (39). Šie darbi apstiprina, ka jau no paša sākuma MMN bija paredzēts kā nodoklis par minerālajiem materiāliem, nevis par kādu konkrētu iegūto minerālu. To ir atzinusi arī Vispārējā tiesa (40).

39

40

| (85) | Kā norādīts iepriekš 14. apsvērumā, minerālie materiāli vispārīgi ir raksturojami kā materiāli, kas sastāv no fizikāli un ķīmiski inertām granulām vai daļiņām, un tāpēc tie ir piemēroti izmantošanai celtniecībā tīrā veidā vai pievienojot tiem cementu, kaļķus vai bitumena materiālus, piemēram, betonā, akmens šķembās, asfaltā vai drenāžas slānī, vai arī tos izmanto kā būvniecības pildmateriālu. Dabīgie minerālie materiāli ir smilts, ieži un grants. Taču materiālus, kas tiek izmantoti kā minerālie materiāli, var izmantot arī citām vajadzībām. Citiem vārdiem sakot, saskaņā ar MMN tas, vai materiāls ir uzskatāms par minerālo materiālu, drīzāk būs atkarīgs no tā izmantošanas veida, nevis no tā ģeoloģiskā sastāva. |
| --- | --- |

(85)

Kā norādīts iepriekš 14. apsvērumā, minerālie materiāli vispārīgi ir raksturojami kā materiāli, kas sastāv no fizikāli un ķīmiski inertām granulām vai daļiņām, un tāpēc tie ir piemēroti izmantošanai celtniecībā tīrā veidā vai pievienojot tiem cementu, kaļķus vai bitumena materiālus, piemēram, betonā, akmens šķembās, asfaltā vai drenāžas slānī, vai arī tos izmanto kā būvniecības pildmateriālu. Dabīgie minerālie materiāli ir smilts, ieži un grants. Taču materiālus, kas tiek izmantoti kā minerālie materiāli, var izmantot arī citām vajadzībām. Citiem vārdiem sakot, saskaņā ar MMN tas, vai materiāls ir uzskatāms par minerālo materiālu, drīzāk būs atkarīgs no tā izmantošanas veida, nevis no tā ģeoloģiskā sastāva.

| (86) | MMN tiesību aktu izstrādes gaitā AK iestādes saprata, ka nodokļa piemērošanas jomas definēšana, pamatojoties uz minerālo materiālu izmantojumu, var izrādīties problemātiska, jo pēc nodokļa piemērošanas šo produktu paredzētais izmantojums var mainīties (41). Lai atrisinātu minēto problēmu, AK iestādes izvēlējās citu metodi. Tās nevis precīzi definēja terminu “minerālais materiāls” vai vispārīgus nodokļa piemērošanas kritērijus, bet gan 2001. gada Finanšu likuma sākumā paredzēja, ka ar nodokli ir apliekama smilts, grants vai ieži, bet pēc tam sašaurināja nodokļa piemērošanas un darbības jomu, nosakot izņēmumus, atbrīvojumus un nodokļa atlaides iežiem, smiltij vai grantij, kas tiek izmantoti konkrētām vajadzībām vai pakļauti konkrētiem procesiem. |
| --- | --- |

(86)

MMN tiesību aktu izstrādes gaitā AK iestādes saprata, ka nodokļa piemērošanas jomas definēšana, pamatojoties uz minerālo materiālu izmantojumu, var izrādīties problemātiska, jo pēc nodokļa piemērošanas šo produktu paredzētais izmantojums var mainīties (41). Lai atrisinātu minēto problēmu, AK iestādes izvēlējās citu metodi. Tās nevis precīzi definēja terminu “minerālais materiāls” vai vispārīgus nodokļa piemērošanas kritērijus, bet gan 2001. gada Finanšu likuma sākumā paredzēja, ka ar nodokli ir apliekama smilts, grants vai ieži, bet pēc tam sašaurināja nodokļa piemērošanas un darbības jomu, nosakot izņēmumus, atbrīvojumus un nodokļa atlaides iežiem, smiltij vai grantij, kas tiek izmantoti konkrētām vajadzībām vai pakļauti konkrētiem procesiem.

41

| (87) | MMN mērķis ir nodrošināt, ka minerālo materiālu ieguves ietekme uz vidi (jo īpaši kaitējums bioloģiskajai daudzveidībai un ainaviskajai vērtībai) tiek vairāk atspoguļota cenās, lai rosinātu minerālo materiālu efektīvāku ieguvi un izmantošanu. Tā mērķis ir arī veicināt pieprasījuma novirzīšanu no jauniegūtiem minerālajiem materiāliem uz tādiem alternatīviem minerālajiem materiāliem kā pārstrādāti minerālie materiāli un minerālie materiāli, kas ir kādu ieguves vai ražošanas procesu blakusprodukti vai atkritumi. Savukārt pieprasījuma novirzīšana samazinās vajadzību pēc jauniegūtiem minerālajiem materiāliem un tādējādi ierobežos vides apdraudējumu saistībā ar ieguves darbību. |
| --- | --- |

(87)

MMN mērķis ir nodrošināt, ka minerālo materiālu ieguves ietekme uz vidi (jo īpaši kaitējums bioloģiskajai daudzveidībai un ainaviskajai vērtībai) tiek vairāk atspoguļota cenās, lai rosinātu minerālo materiālu efektīvāku ieguvi un izmantošanu. Tā mērķis ir arī veicināt pieprasījuma novirzīšanu no jauniegūtiem minerālajiem materiāliem uz tādiem alternatīviem minerālajiem materiāliem kā pārstrādāti minerālie materiāli un minerālie materiāli, kas ir kādu ieguves vai ražošanas procesu blakusprodukti vai atkritumi. Savukārt pieprasījuma novirzīšana samazinās vajadzību pēc jauniegūtiem minerālajiem materiāliem un tādējādi ierobežos vides apdraudējumu saistībā ar ieguves darbību.

| (88) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija uzskatīja, ka MMN sistēmas mērķis ir jānosaka, atsaucoties uz tās saturu, nevis uz neapstrādāto vai primāro minerālo materiālu terminoloģiju. Terminoloģija ir sīki aprakstīta Lēmuma par procedūras sākšanu 64. un 65. apsvērumā. |
| --- | --- |

(88)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija uzskatīja, ka MMN sistēmas mērķis ir jānosaka, atsaucoties uz tās saturu, nevis uz neapstrādāto vai primāro minerālo materiālu terminoloģiju. Terminoloģija ir sīki aprakstīta Lēmuma par procedūras sākšanu 64. un 65. apsvērumā.

| (89) | Neatkarīgi no izmantotās terminoloģijas AK iestādes pretstata minerālos materiālus, kas ir (tikko) iegūti, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus, un citus materiālus, kuri nav tikko iegūti kā minerālie materiāli vai kuri nenovēršami rodas no citām darbībām, kas nav vērstas uz minerālo materiālu ieguvi, bet kurus tomēr var izmantot kā jauniegūto un īpaši iegūto minerālo materiālu alternatīvu. |
| --- | --- |

(89)

Neatkarīgi no izmantotās terminoloģijas AK iestādes pretstata minerālos materiālus, kas ir (tikko) iegūti, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus, un citus materiālus, kuri nav tikko iegūti kā minerālie materiāli vai kuri nenovēršami rodas no citām darbībām, kas nav vērstas uz minerālo materiālu ieguvi, bet kurus tomēr var izmantot kā jauniegūto un īpaši iegūto minerālo materiālu alternatīvu.

| (90) | Ņemot vērā AK iestāžu sniegtos paskaidrojumus, Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija secināja, ka MMN standarta piemērošanas princips ir to iežu, grants un smilts aplikšana ar nodokli, kas ir (tikko) iegūti, lai tos Apvienotajā Karalistē komerciāli izmantotu kā minerālos materiālus no 2002. gada 1. aprīļa (vai pēc tam). |
| --- | --- |

(90)

Ņemot vērā AK iestāžu sniegtos paskaidrojumus, Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija secināja, ka MMN standarta piemērošanas princips ir to iežu, grants un smilts aplikšana ar nodokli, kas ir (tikko) iegūti, lai tos Apvienotajā Karalistē komerciāli izmantotu kā minerālos materiālus no 2002. gada 1. aprīļa (vai pēc tam).

| (91) | Attiecībā uz MMN mērķi Komisija norādīja, ka tā mērķis ir padarīt minerālo materiālu ieguvi efektīvāku, iekļaujot to cenā ar minēto darbību saistītās vides aizsardzības izmaksas. Turklāt MMN mērķis ir arī novirzīt pieprasījumu no apzinātas iežu, grants un smilts ieguves, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus būvniecības nozarē, uz tādu minerālo materiālu izmantošanu, kas ir konkrētu procesu vai pārstrādātu minerālo materiālu blakusprodukti vai atkritumi. |
| --- | --- |

(91)

Attiecībā uz MMN mērķi Komisija norādīja, ka tā mērķis ir padarīt minerālo materiālu ieguvi efektīvāku, iekļaujot to cenā ar minēto darbību saistītās vides aizsardzības izmaksas. Turklāt MMN mērķis ir arī novirzīt pieprasījumu no apzinātas iežu, grants un smilts ieguves, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus būvniecības nozarē, uz tādu minerālo materiālu izmantošanu, kas ir konkrētu procesu vai pārstrādātu minerālo materiālu blakusprodukti vai atkritumi.

| (92) | Komisija ir saņēmusi plaši izklāstītas piezīmes no ieinteresētajām personām attiecībā uz MMN standarta piemērošanas principu un mērķi. |
| --- | --- |

(92)

Komisija ir saņēmusi plaši izklāstītas piezīmes no ieinteresētajām personām attiecībā uz MMN standarta piemērošanas principu un mērķi.

5.4.   PIEZĪMES, KAS SAŅEMTAS PAR MMN STANDARTA PIEMĒROŠANAS PRINCIPU UN MĒRĶI

PIEZĪMES, KAS SAŅEMTAS PAR MMN STANDARTA PIEMĒROŠANAS PRINCIPU UN MĒRĶI

a)   Piezīmes, kas saņemtas no BAA
  2014. gada 15. septembrī

Piezīmes, kas saņemtas no BAA

| (93) | BAA atkārtoti izteica savu viedokli, kas tika pausts arī iepriekš iesniegtajos dokumentos, proti, ka MMN ir neloģisks pēc būtības. BAA norāda, ka nav izstrādāta skaidra minerālo materiālu definīcija, kurā būtu paskaidrota MMN piemērošanas joma. BAA apgalvo, ka MMN piemēro daudziem materiāliem, kas neietilpst Lēmumā par procedūras sākšanu noteiktās definīcijas darbības jomā, proti, materiāliem, kurus izmanto citiem mērķiem, nevis tādēļ, lai “nodrošinātu būves pamatapjomu”, pievienotu betonam, akmens šķembām, asfaltam, drenāžas slānim vai lietotu kā būvniecības pildmateriālus. BAA norāda, ka jūras krastu nocietināšanai paredzētos akmeņus, kas ir apliekami ar nodokli, neizmanto būves pamatapjoma nodrošināšanai un ka tie ir daudz lielāki un smagāki nekā minerālie materiāli, kurus izmanto betona vai citu norādīto materiālu ražošanai. Turklāt arī nešķeltie būvakmeņi ir apliekami ar MMN, lai gan tos izmanto nevis kādā no uzskaitītajiem veidiem, bet gan ēku sienu un tradicionālo nožogojumu (t. i., sienu, kas atdala laukus) būvniecībā. BAA iebilst, ka nevar norādīt, ka šie materiāli ir “minerālie materiāli”, bet jumtiem paredzētais dabīgais šīferis, šķeltais būvakmens, ķieģeļu ražošanā izmantojamais māls nav “minerālais materiāls”. Visi šie materiāli ir ieži, kas iegūti no zemes dzīlēm, taču tos izmanto dažādām vajadzībām un tie nav savstarpēji aizstājami. Turklāt, visticamāk, arī no vides aizsardzības viedokļa nav pamata dažus no šiem materiāliem uzskatīt par “minerālajiem materiāliem”, bet citus neuzskatīt. |
| --- | --- |

(93)

BAA atkārtoti izteica savu viedokli, kas tika pausts arī iepriekš iesniegtajos dokumentos, proti, ka MMN ir neloģisks pēc būtības. BAA norāda, ka nav izstrādāta skaidra minerālo materiālu definīcija, kurā būtu paskaidrota MMN piemērošanas joma. BAA apgalvo, ka MMN piemēro daudziem materiāliem, kas neietilpst Lēmumā par procedūras sākšanu noteiktās definīcijas darbības jomā, proti, materiāliem, kurus izmanto citiem mērķiem, nevis tādēļ, lai “nodrošinātu būves pamatapjomu”, pievienotu betonam, akmens šķembām, asfaltam, drenāžas slānim vai lietotu kā būvniecības pildmateriālus. BAA norāda, ka jūras krastu nocietināšanai paredzētos akmeņus, kas ir apliekami ar nodokli, neizmanto būves pamatapjoma nodrošināšanai un ka tie ir daudz lielāki un smagāki nekā minerālie materiāli, kurus izmanto betona vai citu norādīto materiālu ražošanai. Turklāt arī nešķeltie būvakmeņi ir apliekami ar MMN, lai gan tos izmanto nevis kādā no uzskaitītajiem veidiem, bet gan ēku sienu un tradicionālo nožogojumu (t. i., sienu, kas atdala laukus) būvniecībā. BAA iebilst, ka nevar norādīt, ka šie materiāli ir “minerālie materiāli”, bet jumtiem paredzētais dabīgais šīferis, šķeltais būvakmens, ķieģeļu ražošanā izmantojamais māls nav “minerālais materiāls”. Visi šie materiāli ir ieži, kas iegūti no zemes dzīlēm, taču tos izmanto dažādām vajadzībām un tie nav savstarpēji aizstājami. Turklāt, visticamāk, arī no vides aizsardzības viedokļa nav pamata dažus no šiem materiāliem uzskatīt par “minerālajiem materiāliem”, bet citus neuzskatīt.

BAA

BAA

BAA

BAA

BAA

| (94) | BAA norāda, ka tas apstāklis, ka atbrīvojumu pamatā ir materiāla ģeoloģiskās īpašības, rada problēmas, jo māla, degslānekļa un dabīgā šīfera ģeoloģiskie termini attiecas uz ļoti plašu tādu iežu ģeoloģisko grupu, kuri tiek iegūti karjeros, bet no kuriem nevarētu ražot dabīgā šīfera jumta dakstiņus vai keramikas izstrādājumus. Tomēr no ģeoloģiskā viedokļa šis materiāls joprojām ir kvalificējams kā no nodokļa atbrīvots māls, degslāneklis un dabīgais šīferis. BAA norāda uz ģeoloģijas doktores Rachel Hardie teikto, ka iežu diferencēšanai trūkst ģeoloģisko terminu. Turklāt atbrīvojumi attiecībā uz materiālu, kas galvenokārt sastāv no atsevišķām ģeoloģiskām grupām, rada vēl vairāk problēmu. Šajā sakarā BAA iesniedza ziņojumu, ko Lielbritānijas Ģeoloģijas biedrība (British Geological Society – BGS) 2003. gadā sagatavoja Apvienotās Karalistes nodokļu iestādēm, lai palīdzētu nodokļu inspektoriem piemērot atbrīvojumus dabīgajam šīferim, degslāneklim un mālam ģeoloģiski pareizā veidā (“Ziņojums”). Lai palīdzētu Apvienotās Karalistes nodokļu iestādēm, Ziņojumā ir mēģināts definēt, kas ir degslāneklis, dabīgais šīferis un māls, ņemot vērā to īpašības un ģeoloģisko izcelsmi. Taču Ziņojumā ir arī norādīts, ka “šo terminu sākotnējā izvēle likuma vajadzībām, visticamāk, pamatojas uz to izmantojumu, proti, termini drīzāk definē minerālos produktus kā ekonomikas vienības, nevis kā ģeoloģiskas vienības”. Tajā arī norādīts, ka “[m]āls, degslāneklis, argilīts un dabīgais šīferis ir plaši izplatīti Apvienotajā Karalistē” un ka degslāneklis bieži vien “atrodas starp smilšakmens slāņiem”. |
| --- | --- |

(94)

BAA norāda, ka tas apstāklis, ka atbrīvojumu pamatā ir materiāla ģeoloģiskās īpašības, rada problēmas, jo māla, degslānekļa un dabīgā šīfera ģeoloģiskie termini attiecas uz ļoti plašu tādu iežu ģeoloģisko grupu, kuri tiek iegūti karjeros, bet no kuriem nevarētu ražot dabīgā šīfera jumta dakstiņus vai keramikas izstrādājumus. Tomēr no ģeoloģiskā viedokļa šis materiāls joprojām ir kvalificējams kā no nodokļa atbrīvots māls, degslāneklis un dabīgais šīferis. BAA norāda uz ģeoloģijas doktores Rachel Hardie teikto, ka iežu diferencēšanai trūkst ģeoloģisko terminu. Turklāt atbrīvojumi attiecībā uz materiālu, kas galvenokārt sastāv no atsevišķām ģeoloģiskām grupām, rada vēl vairāk problēmu. Šajā sakarā BAA iesniedza ziņojumu, ko Lielbritānijas Ģeoloģijas biedrība (British Geological Society – BGS) 2003. gadā sagatavoja Apvienotās Karalistes nodokļu iestādēm, lai palīdzētu nodokļu inspektoriem piemērot atbrīvojumus dabīgajam šīferim, degslāneklim un mālam ģeoloģiski pareizā veidā (“Ziņojums”). Lai palīdzētu Apvienotās Karalistes nodokļu iestādēm, Ziņojumā ir mēģināts definēt, kas ir degslāneklis, dabīgais šīferis un māls, ņemot vērā to īpašības un ģeoloģisko izcelsmi. Taču Ziņojumā ir arī norādīts, ka “šo terminu sākotnējā izvēle likuma vajadzībām, visticamāk, pamatojas uz to izmantojumu, proti, termini drīzāk definē minerālos produktus kā ekonomikas vienības, nevis kā ģeoloģiskas vienības”. Tajā arī norādīts, ka “[m]āls, degslāneklis, argilīts un dabīgais šīferis ir plaši izplatīti Apvienotajā Karalistē” un ka degslāneklis bieži vien “atrodas starp smilšakmens slāņiem”.

BAA

BAA

Rachel Hardie

BAA

British Geological Society

BGS

| (95) | BAA norāda, ka AK iestādes uzskata, ka degslāneklis un argilīts ir sinonīmi un tātad visa šo iežu saime ir atbrīvota no nodokļa. Turklāt BAA apgalvo, ka Ziņojumā iekļautās minēto triju materiālu definīcijas ir ļoti ierobežojošas un ka citus materiālus joprojām varētu klasificēt kā degslānekli, dabīgo šīferi vai mālu. Piemēram, dabīgā šīfera iezis ar vajadzīgo “slāņainību”, lai no tā varētu ražot jumta dakstiņus, ir salīdzinoši reti sastopams, bet ieži ar nelielu slāņainību, kas nebūtu piemēroti sašķelšanai, var būt izplatīti daudz plašāk, taču joprojām tiek klasificēti kā dabīgais šīferis. Turklāt BAA, daļēji citējot Ziņojumu, apgalvo, ka dabīgo šīferi iegūst arī tādēļ, lai to izmantotu dekoratīvajā arhitektūrā, t. i., kā dabīga akmens būvdetaļu, sienu apšuvumam, bruģēšanai, palodzēm, kamīniem, galda virsmām, kā arī mājas un dārza rotājumiem, lai gan materiāla slāņainība šajā gadījumā būtu mazāk svarīga tā īpašība nekā iespēja to šķelt un pulēt. BAA min piemēru par karjeru, kas ražo dabīgo šīferi, kurš atšķiras no jumtiem paredzētā dabīgā šīfera un attiecībā uz kuru īsti nav skaidrs, vai šis materiāls vispār būtu klasificējams kā dabīgais šīferis. |
| --- | --- |

(95)

BAA norāda, ka AK iestādes uzskata, ka degslāneklis un argilīts ir sinonīmi un tātad visa šo iežu saime ir atbrīvota no nodokļa. Turklāt BAA apgalvo, ka Ziņojumā iekļautās minēto triju materiālu definīcijas ir ļoti ierobežojošas un ka citus materiālus joprojām varētu klasificēt kā degslānekli, dabīgo šīferi vai mālu. Piemēram, dabīgā šīfera iezis ar vajadzīgo “slāņainību”, lai no tā varētu ražot jumta dakstiņus, ir salīdzinoši reti sastopams, bet ieži ar nelielu slāņainību, kas nebūtu piemēroti sašķelšanai, var būt izplatīti daudz plašāk, taču joprojām tiek klasificēti kā dabīgais šīferis. Turklāt BAA, daļēji citējot Ziņojumu, apgalvo, ka dabīgo šīferi iegūst arī tādēļ, lai to izmantotu dekoratīvajā arhitektūrā, t. i., kā dabīga akmens būvdetaļu, sienu apšuvumam, bruģēšanai, palodzēm, kamīniem, galda virsmām, kā arī mājas un dārza rotājumiem, lai gan materiāla slāņainība šajā gadījumā būtu mazāk svarīga tā īpašība nekā iespēja to šķelt un pulēt. BAA min piemēru par karjeru, kas ražo dabīgo šīferi, kurš atšķiras no jumtiem paredzētā dabīgā šīfera un attiecībā uz kuru īsti nav skaidrs, vai šis materiāls vispār būtu klasificējams kā dabīgais šīferis.

BAA

BAA

BAA

BAA

| (96) | BAA, pamatojoties uz pieredzi, iebilst, ka saistībā ar MMN piemērošanu parasti tiek prasīts ekspertu ģeologu atzinums, lai noskaidrotu, kāds iezis atrodas karjerā un vai attiecībā uz tā ieguvi ir izmantojams atbrīvojums. |
| --- | --- |

(96)

BAA, pamatojoties uz pieredzi, iebilst, ka saistībā ar MMN piemērošanu parasti tiek prasīts ekspertu ģeologu atzinums, lai noskaidrotu, kāds iezis atrodas karjerā un vai attiecībā uz tā ieguvi ir izmantojams atbrīvojums.

BAA

| (97) | BAA apgalvo, ka, lai gan viņiem kopš MMN ieviešanas nav nekādas informācijas par dabīgā šīfera un degslānekļa grunts daudzuma izmaiņām, ir pieaudzis ar nodokli apliekamo minerālo materiālu blakusproduktu daudzums. BAA min piemērus par trim karjeriem, kuros atrodas liels daudzums blakusproduktu. Vienam karjeram bija jānosūta vairāk nekā viens miljons tonnu blakusproduktu, savukārt otram nācās ieguldīt divus miljonus sterliņu mārciņu jaunās iekārtās, lai varētu turpināt tā blakusproduktu apstrādi, lai tos varētu pārdot. |
| --- | --- |

(97)

BAA apgalvo, ka, lai gan viņiem kopš MMN ieviešanas nav nekādas informācijas par dabīgā šīfera un degslānekļa grunts daudzuma izmaiņām, ir pieaudzis ar nodokli apliekamo minerālo materiālu blakusproduktu daudzums. BAA min piemērus par trim karjeriem, kuros atrodas liels daudzums blakusproduktu. Vienam karjeram bija jānosūta vairāk nekā viens miljons tonnu blakusproduktu, savukārt otram nācās ieguldīt divus miljonus sterliņu mārciņu jaunās iekārtās, lai varētu turpināt tā blakusproduktu apstrādi, lai tos varētu pārdot.

BAA

BAA

b)   Piezīmes, kas saņemtas no BAA
  2014. gada 17. janvārī

Piezīmes, kas saņemtas no BAA

| (98) | BAA apgalvo, ka tad, kad AK iestādes atcēla MMN atbrīvojumus, par kuriem Komisija bija paudusi šaubas Lēmumā par procedūras sākšanu, šīs iestādes faktiski ieviesa divus jaunus atbrīvojumus, t. i., attiecībā uz mālu un degslānekli, ko izmanto keramikas būvmateriālu ražošanā, un ģipsi, ko izmanto apmetuma un ģipša plākšņu ražošanā. Viņi uzskata, ka nevar pieņemt, ka šie materiāli ir citā situācijā nekā tie materiāli, kas aplikti ar MMN, ņemot vērā šā nodokļa ar vides aizsardzību saistīto loģiku. BAA apgalvo, ka šie materiāli ir tādā pašā situācijā kā ieži, smilts un grants, jo tie ir iegūti būvniecības vajadzībām. Viņi norāda, ka šie papildu atbrīvojumi ir valsts atbalsts, kuru Komisija nevar atzīt par saderīgu atbalstu, jo nav ievēroti attiecīgie nosacījumi. |
| --- | --- |

(98)

BAA apgalvo, ka tad, kad AK iestādes atcēla MMN atbrīvojumus, par kuriem Komisija bija paudusi šaubas Lēmumā par procedūras sākšanu, šīs iestādes faktiski ieviesa divus jaunus atbrīvojumus, t. i., attiecībā uz mālu un degslānekli, ko izmanto keramikas būvmateriālu ražošanā, un ģipsi, ko izmanto apmetuma un ģipša plākšņu ražošanā. Viņi uzskata, ka nevar pieņemt, ka šie materiāli ir citā situācijā nekā tie materiāli, kas aplikti ar MMN, ņemot vērā šā nodokļa ar vides aizsardzību saistīto loģiku. BAA apgalvo, ka šie materiāli ir tādā pašā situācijā kā ieži, smilts un grants, jo tie ir iegūti būvniecības vajadzībām. Viņi norāda, ka šie papildu atbrīvojumi ir valsts atbalsts, kuru Komisija nevar atzīt par saderīgu atbalstu, jo nav ievēroti attiecīgie nosacījumi.

BAA

BAA

| (99) | BAA apgalvo, ka keramikas būvmateriālu ražošanā izmantojamā māla un degslānekļa ieguvi varētu samazināt, izmantojot betona būvmateriālus, kurus var izgatavot no karjera atkritumiem/blakusproduktiem (kas bieži vien ir aplikti ar nodokli). |
| --- | --- |

(99)

BAA apgalvo, ka keramikas būvmateriālu ražošanā izmantojamā māla un degslānekļa ieguvi varētu samazināt, izmantojot betona būvmateriālus, kurus var izgatavot no karjera atkritumiem/blakusproduktiem (kas bieži vien ir aplikti ar nodokli).

BAA

| (100) | BAA norāda, ka nav svarīgi, ka ķieģeļu un citu keramikas būvmateriālu ražošanas procesā māls ķīmiski mainās, jo tam no vides aizsardzības viedokļa nav īpašas nozīmes. |
| --- | --- |

(100)

BAA norāda, ka nav svarīgi, ka ķieģeļu un citu keramikas būvmateriālu ražošanas procesā māls ķīmiski mainās, jo tam no vides aizsardzības viedokļa nav īpašas nozīmes.

BAA

c)   Piezīmes, kas saņemtas no uzņēmuma Cloburn Quarry Company Ltd
  2014. gada 17. janvārī

Piezīmes, kas saņemtas no uzņēmuma Cloburn Quarry Company Ltd

| (101) | Uzņēmums Cloburn Quarry apgalvo, ka tas iegūst granītu un grauvaku. Grauvaku izmanto tādu minerālo materiālu ražošanai, kuriem ir pretslīdes īpašības un kuru pulējamības vērtība (PSV) pārsniedz 70. Tā kā šādu materiālu blakusproduktiem atbrīvojums nav paredzēts, uzkrājas liels daudzums grauvakas atlieku un pēc kāda laika situācija būs ļoti problemātiska. |
| --- | --- |

(101)

Uzņēmums Cloburn Quarry apgalvo, ka tas iegūst granītu un grauvaku. Grauvaku izmanto tādu minerālo materiālu ražošanai, kuriem ir pretslīdes īpašības un kuru pulējamības vērtība (PSV) pārsniedz 70. Tā kā šādu materiālu blakusproduktiem atbrīvojums nav paredzēts, uzkrājas liels daudzums grauvakas atlieku un pēc kāda laika situācija būs ļoti problemātiska.

Cloburn Quarry

PSV

| (102) | Uzņēmums Cloburn Quarry apgalvo, ka karjera produkcijas pārdošanas apjomi nesen samazinājušies no 1,3 miljoniem tonnu 2007./2008. gadā uz 0,5 miljoniem tonnu. Tas, iespējams, ir mazāk saistīts ar recesiju, bet vairāk ar to, ka konkurējošie karjeri pārdod materiālus, kas ir atbrīvoti no nodokļa. |
| --- | --- |

(102)

Uzņēmums Cloburn Quarry apgalvo, ka karjera produkcijas pārdošanas apjomi nesen samazinājušies no 1,3 miljoniem tonnu 2007./2008. gadā uz 0,5 miljoniem tonnu. Tas, iespējams, ir mazāk saistīts ar recesiju, bet vairāk ar to, ka konkurējošie karjeri pārdod materiālus, kas ir atbrīvoti no nodokļa.

Cloburn Quarry

| (103) | Saskaņā ar uzņēmuma Cloburn Quarry sniegto informāciju MMN samazina karjera iespējas konkurēt ar importētiem minerālajiem materiāliem, jo to blakusprodukti tiek pārdoti bez nodokļa kaut kur citur, un konkurēt ar citu valstu karjeriem, kuriem nav jāmaksā līdzīgs nodoklis. |
| --- | --- |

(103)

Saskaņā ar uzņēmuma Cloburn Quarry sniegto informāciju MMN samazina karjera iespējas konkurēt ar importētiem minerālajiem materiāliem, jo to blakusprodukti tiek pārdoti bez nodokļa kaut kur citur, un konkurēt ar citu valstu karjeriem, kuriem nav jāmaksā līdzīgs nodoklis.

Cloburn Quarry

| (104) | Uzņēmums Cloburn Quarry apgalvo, ka MMN ir radījis tirgus stagnāciju, proti, cena par minerālajiem materiāliem ir zema, bet no nodokļa atbrīvotie karjeri var transportēt savus materiālus tālāk. |
| --- | --- |

(104)

Uzņēmums Cloburn Quarry apgalvo, ka MMN ir radījis tirgus stagnāciju, proti, cena par minerālajiem materiāliem ir zema, bet no nodokļa atbrīvotie karjeri var transportēt savus materiālus tālāk.

Cloburn Quarry

| (105) | Saskaņā ar uzņēmuma Cloburn Quarry sniegto informāciju 2013. gadā to karjeru dēļ, kuriem nav jāmaksā nodoklis, netika pārdots 50 000 tonnu minerālo materiālu. Īpaša problēma ir saistīta ar degslānekļa atradnēm, kas tiek izmantotas lielos būvobjektos, jo īpaši Glāzgovas–Edinburgas koridora būvniecībā. Ceļu būvniecībai izmantoja aptuveni vienu miljonu tonnu degslānekļa. Tas ietekmēja konkurenci, jo citi karjeri nevarēja pārdot savus mazvērtīgos blakusproduktus. Turklāt karjera spilgti sarkanie minerālie materiāli konkurē ar plūmju sarkano, dekoratīvo dabīgo šīferi, kas ir atbrīvots no nodokļa. |
| --- | --- |

(105)

Saskaņā ar uzņēmuma Cloburn Quarry sniegto informāciju 2013. gadā to karjeru dēļ, kuriem nav jāmaksā nodoklis, netika pārdots 50 000 tonnu minerālo materiālu. Īpaša problēma ir saistīta ar degslānekļa atradnēm, kas tiek izmantotas lielos būvobjektos, jo īpaši Glāzgovas–Edinburgas koridora būvniecībā. Ceļu būvniecībai izmantoja aptuveni vienu miljonu tonnu degslānekļa. Tas ietekmēja konkurenci, jo citi karjeri nevarēja pārdot savus mazvērtīgos blakusproduktus. Turklāt karjera spilgti sarkanie minerālie materiāli konkurē ar plūmju sarkano, dekoratīvo dabīgo šīferi, kas ir atbrīvots no nodokļa.

Cloburn Quarry

| (106) | Uzņēmums uzskata, ka karjers ir konkurējis un zaudējis projektu konkursos tiem karjeriem, par kuriem tam ir aizdomas, ka tie gūst labumu no MMN atbrīvojuma. Saskaņā ar uzņēmuma sniegto informāciju saistībā ar karjeru viens līgums tika zaudēts tāda karjera dēļ, kas saņēma plānošanas atļauju izstrādāt no nodokļa atbrīvota degslānekļa atradni, lai varētu iegūt minerālos materiālos. Saskaņā ar uzņēmuma sniegto informāciju saistībā ar karjeru bija pieejamas vismaz 800 000 tonnu degslānekļa, kas varētu būt nosūtītas un pārdotas galvenajam darbuzņēmējam. |
| --- | --- |

(106)

Uzņēmums uzskata, ka karjers ir konkurējis un zaudējis projektu konkursos tiem karjeriem, par kuriem tam ir aizdomas, ka tie gūst labumu no MMN atbrīvojuma. Saskaņā ar uzņēmuma sniegto informāciju saistībā ar karjeru viens līgums tika zaudēts tāda karjera dēļ, kas saņēma plānošanas atļauju izstrādāt no nodokļa atbrīvota degslānekļa atradni, lai varētu iegūt minerālos materiālos. Saskaņā ar uzņēmuma sniegto informāciju saistībā ar karjeru bija pieejamas vismaz 800 000 tonnu degslānekļa, kas varētu būt nosūtītas un pārdotas galvenajam darbuzņēmējam.

| (107) | Uzņēmums saistībā ar karjeru iesniedza arī vairākas vispārējas piezīmes par to, ka nav paredzēta MMN piemērošanas joma attiecībā uz vides aizsardzību. |
| --- | --- |

(107)

Uzņēmums saistībā ar karjeru iesniedza arī vairākas vispārējas piezīmes par to, ka nav paredzēta MMN piemērošanas joma attiecībā uz vides aizsardzību.

d)   Piezīmes, kas saņemtas no uzņēmuma Blinkbonny Quarry (Borders) Ltd (“Blinkbonny Quarry”)
  2014. gada 8. janvārī

Piezīmes, kas saņemtas no uzņēmuma Blinkbonny Quarry (Borders) Ltd (“Blinkbonny Quarry”)

| (108) | Uzņēmums Blinkbonny Quarry ziņo, ka ir konkurējis ar citu karjeru, kas, iespējams, pārdod no nodokļa atbrīvotu materiālu, kurš ir iekļauts gatava betona maisījumā, un tādēļ ir spējīgs piedāvāt zemāku cenu. Uzņēmums Blinkbonny Quarry uzskata, ka konkurējošais karjers netiktu atvērts un nevarētu konkurēt tirgū, ja tas nebūtu atbrīvots no nodokļa. Uzņēmums Blinkbonny Quarry apgalvo, ka atbrīvojums no nodokļa ļauj tā konkurentam transportēt materiālus tālāk un tas rada kaitējumu videi. |
| --- | --- |

(108)

Uzņēmums Blinkbonny Quarry ziņo, ka ir konkurējis ar citu karjeru, kas, iespējams, pārdod no nodokļa atbrīvotu materiālu, kurš ir iekļauts gatava betona maisījumā, un tādēļ ir spējīgs piedāvāt zemāku cenu. Uzņēmums Blinkbonny Quarry uzskata, ka konkurējošais karjers netiktu atvērts un nevarētu konkurēt tirgū, ja tas nebūtu atbrīvots no nodokļa. Uzņēmums Blinkbonny Quarry apgalvo, ka atbrīvojums no nodokļa ļauj tā konkurentam transportēt materiālus tālāk un tas rada kaitējumu videi.

Blinkbonny Quarry

Blinkbonny Quarry

Blinkbonny Quarry

| (109) | Uzņēmums Blinkbonny Quarry iesniedza arī vairākas piezīmes, atbildot uz Lēmumu par procedūras sākšanu. Tas norāda, ka pasākums rada priekšrocību tiem karjeriem, kas saņem nodokļa atbrīvojumus, jo tie var pārdot produktus brīvā tirgū bez tādām pašām izmaksām, kādas rodas karjeriem, kas negūst labumu no šīs priekšrocības. |
| --- | --- |

(109)

Uzņēmums Blinkbonny Quarry iesniedza arī vairākas piezīmes, atbildot uz Lēmumu par procedūras sākšanu. Tas norāda, ka pasākums rada priekšrocību tiem karjeriem, kas saņem nodokļa atbrīvojumus, jo tie var pārdot produktus brīvā tirgū bez tādām pašām izmaksām, kādas rodas karjeriem, kas negūst labumu no šīs priekšrocības.

Blinkbonny Quarry

| (110) | Uzņēmums Blinkbonny Quarry uzskata, ka MMN nav sasniedzis savu vides aizsardzības mērķi, jo šā nodokļa dēļ tiek izgatavots lētāks materiāls, kas tiek transportēts tālāk, un tas veicina no nodokļa atbrīvotu minerālo materiālu ieguvi, lai ražotu lētākus materiālus, kas nav blakusprodukti vai atkritumi. Turklāt uzņēmums Blinkbonny Quarry norāda, ka degslāneklis un dabīgais šīferis, kas ir atbrīvoti no nodokļa, tiek pārdoti kā būvniecībai paredzēti minerālie materiāli un ka šā atbrīvojuma dēļ tiek iegūts aizvien vairāk degslānekļa un dabīgā šīfera, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus. |
| --- | --- |

(110)

Uzņēmums Blinkbonny Quarry uzskata, ka MMN nav sasniedzis savu vides aizsardzības mērķi, jo šā nodokļa dēļ tiek izgatavots lētāks materiāls, kas tiek transportēts tālāk, un tas veicina no nodokļa atbrīvotu minerālo materiālu ieguvi, lai ražotu lētākus materiālus, kas nav blakusprodukti vai atkritumi. Turklāt uzņēmums Blinkbonny Quarry norāda, ka degslāneklis un dabīgais šīferis, kas ir atbrīvoti no nodokļa, tiek pārdoti kā būvniecībai paredzēti minerālie materiāli un ka šā atbrīvojuma dēļ tiek iegūts aizvien vairāk degslānekļa un dabīgā šīfera, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus.

Blinkbonny Quarry

Blinkbonny Quarry

e)   Piezīmes, kas saņemtas no uzņēmuma Kinegar Quarries Ltd (“Kinegar Quarries”)
  2014. gada 15. janvārī

Piezīmes, kas saņemtas no uzņēmuma Kinegar Quarries Ltd (“Kinegar Quarries”)

| (111) | Uzņēmums Kinegar Quarries norāda, ka visi tā karjeri ražo zemākas kvalitātes minerālos materiālus. Uzņēmums pauž viedokli, ka nav nekādas starpības, vai produkts ir dabīgais šīferis, kas tiek eksportēts visā pasaulē, vai ikdienišķi minerālie materiāli, kurus izmanto 15 jūdžu attālumā no karjera. Uzņēmums Kinegar Quarries apgalvo, ka, tā kā minerālie materiāli ir sekundāri produkti, tos var izmantot dažādos veidos un tie vienmēr ir bijuši lēti. Uzņēmums Kinegar Quarries arī uzskata, ka minerālo materiālu cena ir zema, jo tie ir augstākas kvalitātes produktu blakusprodukti, un to cena, lai saglabātu krājumu līdzsvaru, tiks noteikta atbilstīgi piedāvājumam un pieprasījumam. Tomēr tas apgalvo, ka līdz MMN ieviešanai minerālie materiāli vienmēr ir devuši zināmus ieņēmumus. Pēc tam sekundārajiem minerālajiem materiāliem bija jākonkurē ar minerālajiem materiāliem, kam piešķirts nodokļa atbrīvojums, un noteiktos apstākļos tie vairs nebija konkurētspējīgi. Tomēr sekundāro minerālo materiālu ražošana nav samazinājusies, jo ir pieprasījums pēc augstākas kvalitātes produktiem. Vienkārši šos produktus vairs nevar pārdot tādā pašā apjomā. Tas, iespējams, palielinās sekundāro minerālo materiālu uzkrājumus. Turklāt uzņēmums Kinegar Quarries norāda, ka vides aizsardzības ziņā nav nekādu ieguvumu, jo minerālie materiāli tiek transportēti tālāk. |
| --- | --- |

(111)

Uzņēmums Kinegar Quarries norāda, ka visi tā karjeri ražo zemākas kvalitātes minerālos materiālus. Uzņēmums pauž viedokli, ka nav nekādas starpības, vai produkts ir dabīgais šīferis, kas tiek eksportēts visā pasaulē, vai ikdienišķi minerālie materiāli, kurus izmanto 15 jūdžu attālumā no karjera. Uzņēmums Kinegar Quarries apgalvo, ka, tā kā minerālie materiāli ir sekundāri produkti, tos var izmantot dažādos veidos un tie vienmēr ir bijuši lēti. Uzņēmums Kinegar Quarries arī uzskata, ka minerālo materiālu cena ir zema, jo tie ir augstākas kvalitātes produktu blakusprodukti, un to cena, lai saglabātu krājumu līdzsvaru, tiks noteikta atbilstīgi piedāvājumam un pieprasījumam. Tomēr tas apgalvo, ka līdz MMN ieviešanai minerālie materiāli vienmēr ir devuši zināmus ieņēmumus. Pēc tam sekundārajiem minerālajiem materiāliem bija jākonkurē ar minerālajiem materiāliem, kam piešķirts nodokļa atbrīvojums, un noteiktos apstākļos tie vairs nebija konkurētspējīgi. Tomēr sekundāro minerālo materiālu ražošana nav samazinājusies, jo ir pieprasījums pēc augstākas kvalitātes produktiem. Vienkārši šos produktus vairs nevar pārdot tādā pašā apjomā. Tas, iespējams, palielinās sekundāro minerālo materiālu uzkrājumus. Turklāt uzņēmums Kinegar Quarries norāda, ka vides aizsardzības ziņā nav nekādu ieguvumu, jo minerālie materiāli tiek transportēti tālāk.

Kinegar Quarries

Kinegar Quarries

Kinegar Quarries

Kinegar Quarries

| (112) | Uzņēmums Kinegar Quarries norāda, ka Apvienotās Karalistes valdība ir pieprasījusi nodrošināt, ka ražotāji, kas neražo minerālos materiālus, var pārdot to blakusproduktus kā no nodokļa atbrīvotus minerālos materiālus, tādējādi samazinot savus blakusproduktu krājumus. Uzņēmums uzskata, ka šis mērķis ir sasniegts, piešķirot atbrīvojumus ražotājiem, kas neražo minerālos materiālus, (un minerālo materiālu ražotājiem, kuru skaits aizvien pieaug) attiecībā uz produktiem, kurus faktiski vajadzētu saukt par minerālajiem materiāliem, jo tie tiek pārdoti tām pašām vajadzībām kā materiāli, kurus ražo minerālo materiālu ražotājs. Taču blakusproduktu krājumi tagad ir lielāki nevis ražotājiem, kas neražo minerālos materiālus, bet gan minerālo materiālu ražotājiem, kuri maksā nodokli. |
| --- | --- |

(112)

Uzņēmums Kinegar Quarries norāda, ka Apvienotās Karalistes valdība ir pieprasījusi nodrošināt, ka ražotāji, kas neražo minerālos materiālus, var pārdot to blakusproduktus kā no nodokļa atbrīvotus minerālos materiālus, tādējādi samazinot savus blakusproduktu krājumus. Uzņēmums uzskata, ka šis mērķis ir sasniegts, piešķirot atbrīvojumus ražotājiem, kas neražo minerālos materiālus, (un minerālo materiālu ražotājiem, kuru skaits aizvien pieaug) attiecībā uz produktiem, kurus faktiski vajadzētu saukt par minerālajiem materiāliem, jo tie tiek pārdoti tām pašām vajadzībām kā materiāli, kurus ražo minerālo materiālu ražotājs. Taču blakusproduktu krājumi tagad ir lielāki nevis ražotājiem, kas neražo minerālos materiālus, bet gan minerālo materiālu ražotājiem, kuri maksā nodokli.

Kinegar Quarries

| (113) | Uzņēmums Kinegar Quarries norāda, ka pēc MMN ieviešanas tā sekundāro minerālo materiālu pārdošana samazinājās no vairāk nekā 50 000 tonnām 2007. gadā uz 9 000 tonnām 2013. gadā un to nevar saistīt tikai ar ekonomikas recesiju. Uzņēmums apgalvo, ka vairs nevar konkurēt ar minerālajiem materiāliem, kas ir atbrīvoti no nodokļa, jo tā cena ir par GBP 1,5–2,0 augstāka nekā konkurentu cena. |
| --- | --- |

(113)

Uzņēmums Kinegar Quarries norāda, ka pēc MMN ieviešanas tā sekundāro minerālo materiālu pārdošana samazinājās no vairāk nekā 50 000 tonnām 2007. gadā uz 9 000 tonnām 2013. gadā un to nevar saistīt tikai ar ekonomikas recesiju. Uzņēmums apgalvo, ka vairs nevar konkurēt ar minerālajiem materiāliem, kas ir atbrīvoti no nodokļa, jo tā cena ir par GBP 1,5–2,0 augstāka nekā konkurentu cena.

Kinegar Quarries

f)   Piezīmes, kas saņemtas no uzņēmuma Torrington Stone Ltd (Beam Quarry & Vyse Quarry) (“Torrington Stone”
  ) 2014. gada 17. janvārī

Piezīmes, kas saņemtas no uzņēmuma Torrington Stone Ltd (Beam Quarry & Vyse Quarry) (“Torrington Stone”

| (114) | Uzņēmums Torrington Stone uzskata, ka gadījumā, ja abiem tā karjeriem nebūtu viens un tas pats īpašnieks, šodien MMN ieviešanas dēļ tie nebūtu dzīvotspējīgi. Tas apgalvo, ka klienti, veicot iepirkumu, izdara savu izvēli, pamatojoties uz materiālu raksturojumu, piemēram, kvalitāti un izmēru, nevis uz materiālu ģeoloģiskajām īpašībām. Klienti nezina, vai materiāls tiek vai netiek aplikts ar nodokli. |
| --- | --- |

(114)

Uzņēmums Torrington Stone uzskata, ka gadījumā, ja abiem tā karjeriem nebūtu viens un tas pats īpašnieks, šodien MMN ieviešanas dēļ tie nebūtu dzīvotspējīgi. Tas apgalvo, ka klienti, veicot iepirkumu, izdara savu izvēli, pamatojoties uz materiālu raksturojumu, piemēram, kvalitāti un izmēru, nevis uz materiālu ģeoloģiskajām īpašībām. Klienti nezina, vai materiāls tiek vai netiek aplikts ar nodokli.

Torrington Stone

| (115) | Viens no karjeriem galvenokārt ražo degslānekli kopā ar argilīta blakusproduktiem, turpretim otrs – grantītu kopā ar degslānekļa grunti. Visu produkciju pārdod kā minerālos materiālus. Argilīta blakusproduktus nevar pārdot ar peļņu, tādēļ tie tiek izgāzti atkritumos. |
| --- | --- |

(115)

Viens no karjeriem galvenokārt ražo degslānekli kopā ar argilīta blakusproduktiem, turpretim otrs – grantītu kopā ar degslānekļa grunti. Visu produkciju pārdod kā minerālos materiālus. Argilīta blakusproduktus nevar pārdot ar peļņu, tādēļ tie tiek izgāzti atkritumos.

g)   Piezīmes, kas saņemtas no Mineral Products Association Ltd (“Mineral Products Association”)
  2014. gada 2. janvārī

Piezīmes, kas saņemtas no Mineral Products Association Ltd (“Mineral Products Association”)

| (116) | Mineral Products Association (Minerālo produktu asociācija) apgalvo, ka dažu uzņēmumu spēja iegūt no nodokļa atbrīvotus materiālus, piemēram, degslānekli un dabīgo šīferi, lai apgādātu minerālo materiālu tirgu, neatbilst sākotnējiem MMN izveides principiem. Asociācija uzskata, ka iegūtie materiāli, ko izmanto kā minerālos materiālus, būtu jāapliek ar MMN un atbrīvojumi būtu jāpiešķir tikai tiem materiāliem, kuri netiek izmantoti kā minerālie materiāli. |
| --- | --- |

(116)

Mineral Products Association (Minerālo produktu asociācija) apgalvo, ka dažu uzņēmumu spēja iegūt no nodokļa atbrīvotus materiālus, piemēram, degslānekli un dabīgo šīferi, lai apgādātu minerālo materiālu tirgu, neatbilst sākotnējiem MMN izveides principiem. Asociācija uzskata, ka iegūtie materiāli, ko izmanto kā minerālos materiālus, būtu jāapliek ar MMN un atbrīvojumi būtu jāpiešķir tikai tiem materiāliem, kuri netiek izmantoti kā minerālie materiāli.

Mineral Products Association

| (117) | Asociācija uzskata, ka materiāli, kas rodas atsevišķos dedzināšanas procesos vai metāla kausēšanas un attīrīšanas laikā, patiešām ir šo procesu blakusprodukti, kas būtu jāatbrīvo no nodokļa, jo tie atbilst MMN pamatmērķim – veicināt pārstrādātu materiālu izmantošanu un resursu efektivitāti. Turpretim degslānekļa, dabīgā šīfera un citu iegūto materiālu atbrīvojums no nodokļa var radīt vietējā tirgus izkropļojumus, jo ar materiāliem, kas nav aplikti ar nodokli, tiek aizstāti materiāli, kas ar nodokli ir aplikti. |
| --- | --- |

(117)

Asociācija uzskata, ka materiāli, kas rodas atsevišķos dedzināšanas procesos vai metāla kausēšanas un attīrīšanas laikā, patiešām ir šo procesu blakusprodukti, kas būtu jāatbrīvo no nodokļa, jo tie atbilst MMN pamatmērķim – veicināt pārstrādātu materiālu izmantošanu un resursu efektivitāti. Turpretim degslānekļa, dabīgā šīfera un citu iegūto materiālu atbrīvojums no nodokļa var radīt vietējā tirgus izkropļojumus, jo ar materiāliem, kas nav aplikti ar nodokli, tiek aizstāti materiāli, kas ar nodokli ir aplikti.

h)   Piezīmes, kas saņemtas no BAA
  2014. gada 10. janvārī

Piezīmes, kas saņemtas no BAA

| (118) | BAA norāda, ka MMN vides aizsardzības mērķis ir novirzīt pieprasījumu uz atkritumu/blakusproduktu materiālu izmantošanu, nevis īstenot principu “piesārņotājs maksā”, kā Komisija, šķiet, norāda Lēmumā par procedūras sākšanu. Šis ierosinātais primārais mērķis – īstenot principu “piesārņotājs maksā” –, ja to patiešām īstenotu, nozīmētu selektīvu pieeju materiāliem (runājot par “minerālo materiālu nozari”, nevis kādu citu minerālu ieguves darbību), kas nenovēršami radītu valsts atbalstu. Drīzāk MMN vides aizsardzības mērķis ir paredzēts, lai rosinātu izmantot minerālos materiālus, kas ir konkrētu procesu vai pārstrādātu minerālo materiālu atkritumu blakusprodukti, tādējādi samazinot iegūto minerālo materiālu izmantošanu (pieprasījuma novirzīšanas loģika). |
| --- | --- |

(118)

BAA norāda, ka MMN vides aizsardzības mērķis ir novirzīt pieprasījumu uz atkritumu/blakusproduktu materiālu izmantošanu, nevis īstenot principu “piesārņotājs maksā”, kā Komisija, šķiet, norāda Lēmumā par procedūras sākšanu. Šis ierosinātais primārais mērķis – īstenot principu “piesārņotājs maksā” –, ja to patiešām īstenotu, nozīmētu selektīvu pieeju materiāliem (runājot par “minerālo materiālu nozari”, nevis kādu citu minerālu ieguves darbību), kas nenovēršami radītu valsts atbalstu. Drīzāk MMN vides aizsardzības mērķis ir paredzēts, lai rosinātu izmantot minerālos materiālus, kas ir konkrētu procesu vai pārstrādātu minerālo materiālu atkritumu blakusprodukti, tādējādi samazinot iegūto minerālo materiālu izmantošanu (pieprasījuma novirzīšanas loģika).

BAA

| (119) | BAA uzskata, ka nodokļa iespējamās “pieprasījuma novirzīšanas” loģikas ietekme praksē nozīmētu to, ka MMN attiecas tikai uz iežiem, smilti vai granti, ko izmanto, lai nodrošinātu būves pamatapjomu, un ka, ņemot vērā šo mērķi, atbrīvojums būtu piemērojams tikai blakusproduktiem vai atkritumiem, kas var aizstāt iegūtos minerālus. Tomēr BAA norāda, ka šis ierobežojums nav MMN piemērošanas pamatprincips, jo MMN ļauj aplikt ar nodokli materiālus, kurus nevar aizstāt. |
| --- | --- |

(119)

BAA uzskata, ka nodokļa iespējamās “pieprasījuma novirzīšanas” loģikas ietekme praksē nozīmētu to, ka MMN attiecas tikai uz iežiem, smilti vai granti, ko izmanto, lai nodrošinātu būves pamatapjomu, un ka, ņemot vērā šo mērķi, atbrīvojums būtu piemērojams tikai blakusproduktiem vai atkritumiem, kas var aizstāt iegūtos minerālus. Tomēr BAA norāda, ka šis ierobežojums nav MMN piemērošanas pamatprincips, jo MMN ļauj aplikt ar nodokli materiālus, kurus nevar aizstāt.

BAA

BAA

| (120) | BAA uzskata, ka pat tad, ja izmeklējamie atbrīvojumi tiktu atcelti, MMN piemērošanas joma neatbilstu šā nodokļa vides aizsardzības loģikai, t. i., “pieprasījuma novirzīšanas” loģikai. Saskaņā ar BAA sniegto informāciju, ja blakusproduktu/atkritumu materiāliem atceltu atbrīvojumus, MMN mazāk atbilstu savam vides aizsardzības mērķim. Turpretī viņi norāda, ka atbrīvojumu atcelšana materiāliem, kas iegūti, lai tos izmantotu “kā minerālos materiālus”, piemēram, dabīgajam šīferim un degslāneklim, būtu saskaņā ar MMN vides aizsardzības mērķi. |
| --- | --- |

(120)

BAA uzskata, ka pat tad, ja izmeklējamie atbrīvojumi tiktu atcelti, MMN piemērošanas joma neatbilstu šā nodokļa vides aizsardzības loģikai, t. i., “pieprasījuma novirzīšanas” loģikai. Saskaņā ar BAA sniegto informāciju, ja blakusproduktu/atkritumu materiāliem atceltu atbrīvojumus, MMN mazāk atbilstu savam vides aizsardzības mērķim. Turpretī viņi norāda, ka atbrīvojumu atcelšana materiāliem, kas iegūti, lai tos izmantotu “kā minerālos materiālus”, piemēram, dabīgajam šīferim un degslāneklim, būtu saskaņā ar MMN vides aizsardzības mērķi.

BAA

BAA

| (121) | BAA uzskata, ka to, ka MMN piemērošanas joma neatbilst vides aizsardzības mērķim par “pieprasījuma novirzīšanu”, pamato fakts, ka kaļķu vai šķelto būvakmeņu blakusprodukti/atkritumi un materiāli, piemēram, sliežu ceļa balasts un akmeņi ar augstu PSV, kuriem nav aizstājēju, tiek aplikti ar nodokli. |
| --- | --- |

(121)

BAA uzskata, ka to, ka MMN piemērošanas joma neatbilst vides aizsardzības mērķim par “pieprasījuma novirzīšanu”, pamato fakts, ka kaļķu vai šķelto būvakmeņu blakusprodukti/atkritumi un materiāli, piemēram, sliežu ceļa balasts un akmeņi ar augstu PSV, kuriem nav aizstājēju, tiek aplikti ar nodokli.

BAA

PSV

| (122) | BAA uzskata, ka MMN piemērošanas joma ir pārāk tālu novirzījusies no šā nodokļa vides aizsardzības loģikas. Iespējams, tas ir saistīts ar to, ka dažus materiālus, kas netiek aplikti ar nodokli, varētu aizstāt ar blakusproduktiem vai atkritumiem. BAA kā piemēru min mālu, ko izmanto ķieģeļu ražošanā, un plastisko mālu, ko izmanto flīžu ražošanā. |
| --- | --- |

(122)

BAA uzskata, ka MMN piemērošanas joma ir pārāk tālu novirzījusies no šā nodokļa vides aizsardzības loģikas. Iespējams, tas ir saistīts ar to, ka dažus materiālus, kas netiek aplikti ar nodokli, varētu aizstāt ar blakusproduktiem vai atkritumiem. BAA kā piemēru min mālu, ko izmanto ķieģeļu ražošanā, un plastisko mālu, ko izmanto flīžu ražošanā.

BAA

BAA

i)   Piezīmes, kas saņemtas no BAA
  2014. gada 17. janvārī

Piezīmes, kas saņemtas no BAA

| (123) | BAA iesniedza 2007. gada Kornvolas būvakmens un dabīgā šīfera ceļveža (Cornish Building Stone and Slate Guide 2007) eksemplāru un norādīja, ka šajā publikācijā ir ievietota vairāku granīta un dabīgā šīfera karjeru reklāma, ka tie ražo līdzīga veida produktus un būvakmeņus. BAA apgalvo, ka šis ceļvedis liecina, ka MMN atbrīvojumi neatbilst šā nodokļa loģikai, proti, panākt pieprasījuma novirzīšanu no materiāliem, kas iegūti, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus, uz atkritumiem, kurus ir iespējams izmantot kā minerālos materiālus. |
| --- | --- |

(123)

BAA iesniedza 2007. gada Kornvolas būvakmens un dabīgā šīfera ceļveža (Cornish Building Stone and Slate Guide 2007) eksemplāru un norādīja, ka šajā publikācijā ir ievietota vairāku granīta un dabīgā šīfera karjeru reklāma, ka tie ražo līdzīga veida produktus un būvakmeņus. BAA apgalvo, ka šis ceļvedis liecina, ka MMN atbrīvojumi neatbilst šā nodokļa loģikai, proti, panākt pieprasījuma novirzīšanu no materiāliem, kas iegūti, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus, uz atkritumiem, kurus ir iespējams izmantot kā minerālos materiālus.

BAA

Cornish Building Stone and Slate Guide 2007

BAA

| (124) | BAA norāda, ka ir pierādījumi, ka atbrīvojumu pieejamība kaolīna karjeru blakusproduktiem/atkritumiem ir veicinājusi to, ka tiek iegūts vairāk materiāla nekā pieprasīts, lai tikai gūtu labumu no atbrīvojumiem, kas paredzēti iespējamiem blakusproduktiem, t. i., augstas kvalitātes granītam (42). Turklāt BAA apgalvo, ka ir arī pierādījumi, ka daži kaolīna karjeru apsaimniekotāji ir vairāk pievērsušies šo iespējamo blakusproduktu ieguvei, nevis oriģinālā kaolīna materiāla ieguvei (43). BAA atsaucas uz e-pastu, ko kāds karjera apsaimniekotājs nosūtījis BAA (44), apgalvojot, ka kopš MMN ieviešanas tam ir ļoti grūti konkurēt ar minerālajiem materiāliem, ko ražo kaolīna karjeri, jo to ražotie minerālie materiāli ir lētāki un ir pārņēmuši tirgu. Kā norādīts e-pastā, kaolīna karjeru pārdotie minerālie materiāli ir nevis sekundāri produkti vai blakusprodukti, bet gan augstas kvalitātes akmeņi. Konkrētā karjera apsaimniekotāja ražošanas apjoms ir samazinājies uz pusi, un apsaimniekotājs nav guvis peļņu jau vairāk kā 9 gadus. Šā karjera atkritumu materiālus nav iespējams pārdot. |
| --- | --- |

(124)

BAA norāda, ka ir pierādījumi, ka atbrīvojumu pieejamība kaolīna karjeru blakusproduktiem/atkritumiem ir veicinājusi to, ka tiek iegūts vairāk materiāla nekā pieprasīts, lai tikai gūtu labumu no atbrīvojumiem, kas paredzēti iespējamiem blakusproduktiem, t. i., augstas kvalitātes granītam (42). Turklāt BAA apgalvo, ka ir arī pierādījumi, ka daži kaolīna karjeru apsaimniekotāji ir vairāk pievērsušies šo iespējamo blakusproduktu ieguvei, nevis oriģinālā kaolīna materiāla ieguvei (43). BAA atsaucas uz e-pastu, ko kāds karjera apsaimniekotājs nosūtījis BAA (44), apgalvojot, ka kopš MMN ieviešanas tam ir ļoti grūti konkurēt ar minerālajiem materiāliem, ko ražo kaolīna karjeri, jo to ražotie minerālie materiāli ir lētāki un ir pārņēmuši tirgu. Kā norādīts e-pastā, kaolīna karjeru pārdotie minerālie materiāli ir nevis sekundāri produkti vai blakusprodukti, bet gan augstas kvalitātes akmeņi. Konkrētā karjera apsaimniekotāja ražošanas apjoms ir samazinājies uz pusi, un apsaimniekotājs nav guvis peļņu jau vairāk kā 9 gadus. Šā karjera atkritumu materiālus nav iespējams pārdot.

BAA

42

BAA

43

BAA

BAA

44

| (125) | BAA apgalvo, ka veids, kādā MMN tiek piemērots saistībā ar kaļķu ieguvi, var radīt problēmas. Pati kaļķu ieguve netiek aplikta ar nodokli, bet šā procesa atkritumi vai blakusprodukti tiek aplikti ar nodokli. Turklāt MMN piemēro dažu karjeru smelknei, blakusproduktiem vai atkritumiem, ko var izmantot tādu betona bloku ražošanā, ar kuriem varētu aizstāt ķieģeļus, kas ražoti no māla, kurš nav aplikts ar nodokli. |
| --- | --- |

(125)

BAA apgalvo, ka veids, kādā MMN tiek piemērots saistībā ar kaļķu ieguvi, var radīt problēmas. Pati kaļķu ieguve netiek aplikta ar nodokli, bet šā procesa atkritumi vai blakusprodukti tiek aplikti ar nodokli. Turklāt MMN piemēro dažu karjeru smelknei, blakusproduktiem vai atkritumiem, ko var izmantot tādu betona bloku ražošanā, ar kuriem varētu aizstāt ķieģeļus, kas ražoti no māla, kurš nav aplikts ar nodokli.

BAA

j)   Piezīmes, kas saņemtas no Quarry Products Association Northern Ireland Limited (“QPANI”)
  2014. gada 8. janvārī

Piezīmes, kas saņemtas no Quarry Products Association Northern Ireland Limited (“QPANI”)

| (126) | Asociācija QPANI apgalvo, ka tā pārstāv aptuveni 95 % no uzņēmumiem, kas nodarbojas ar karjeros iegūto produktu piegādi Ziemeļīrijas būvniecības nozarei. QPANI uzskata, ka MMN jau pašā sākumā ir izstrādāts kļūdaini, jo materiāli būtu jāapliek ar nodokli, pamatojoties uz to izmantojuma veidiem, nevis ģeoloģiskajām īpašībām. |
| --- | --- |

(126)

Asociācija QPANI apgalvo, ka tā pārstāv aptuveni 95 % no uzņēmumiem, kas nodarbojas ar karjeros iegūto produktu piegādi Ziemeļīrijas būvniecības nozarei. QPANI uzskata, ka MMN jau pašā sākumā ir izstrādāts kļūdaini, jo materiāli būtu jāapliek ar nodokli, pamatojoties uz to izmantojuma veidiem, nevis ģeoloģiskajām īpašībām.

QPANI

QPANI

| (127) | QPANI uzskata, ka minerālo materiālu nodokļa atbrīvojums nebūtu jāpiemēro degslāneklim un dabīgajam šīferim, ja tos izmanto kā minerālos materiālus. Apvienotās Karalistes būvniecības tirgos dabīgo šīferi un degslānekli izmanto kā minerālos materiālus, un tie var būtiski ietekmēt vietējo tirgu, ja tos piegādā minerālo materiālu tirgos. Tas jo īpaši attiecas uz Ziemeļīriju. Lai gan tādu dabīgā šīfera un degslānekļa materiālu piegādē, kurus izmanto kā minerālos materiālus, var būt iekļauti materiāli, kas faktiski ir blakusprodukti no tādu materiālu ieguves, kurus neizmanto kā minerālos materiālus (piem., no tāda dabīgā šīfera ieguves, no kura ražo jumtiem paredzēto dabīgo šīferi), tomēr šie materiāli galvenokārt tiek iegūti tāpēc, lai tos piegādātu minerālo materiālu tirgiem. |
| --- | --- |

(127)

QPANI uzskata, ka minerālo materiālu nodokļa atbrīvojums nebūtu jāpiemēro degslāneklim un dabīgajam šīferim, ja tos izmanto kā minerālos materiālus. Apvienotās Karalistes būvniecības tirgos dabīgo šīferi un degslānekli izmanto kā minerālos materiālus, un tie var būtiski ietekmēt vietējo tirgu, ja tos piegādā minerālo materiālu tirgos. Tas jo īpaši attiecas uz Ziemeļīriju. Lai gan tādu dabīgā šīfera un degslānekļa materiālu piegādē, kurus izmanto kā minerālos materiālus, var būt iekļauti materiāli, kas faktiski ir blakusprodukti no tādu materiālu ieguves, kurus neizmanto kā minerālos materiālus (piem., no tāda dabīgā šīfera ieguves, no kura ražo jumtiem paredzēto dabīgo šīferi), tomēr šie materiāli galvenokārt tiek iegūti tāpēc, lai tos piegādātu minerālo materiālu tirgiem.

QPANI

| (128) | QPANI arī apšauba nepieciešamību piešķirt atbrīvojumu materiāliem, kas sastāv “lielākoties” no oglēm, brūnoglēm (lignīta), dabīgā šīfera vai degslānekļa. Saskaņā ar QPANI sniegto informāciju būtu daudz vienkāršāk un atbilstošāk, ja skaidri tiktu nošķirti materiāli, kurus izmanto kā minerālos materiālus, no vienas puses, un materiāli, kurus neizmanto kā minerālos materiālus, no otras puses. Materiāli, kurus izmanto kā minerālos materiālus, būtu jāapliek ar MMN, bet materiāli, kurus neizmanto kā minerālos materiālus, nebūtu arī jāapliek ar šo nodokli. |
| --- | --- |

(128)

QPANI arī apšauba nepieciešamību piešķirt atbrīvojumu materiāliem, kas sastāv “lielākoties” no oglēm, brūnoglēm (lignīta), dabīgā šīfera vai degslānekļa. Saskaņā ar QPANI sniegto informāciju būtu daudz vienkāršāk un atbilstošāk, ja skaidri tiktu nošķirti materiāli, kurus izmanto kā minerālos materiālus, no vienas puses, un materiāli, kurus neizmanto kā minerālos materiālus, no otras puses. Materiāli, kurus izmanto kā minerālos materiālus, būtu jāapliek ar MMN, bet materiāli, kurus neizmanto kā minerālos materiālus, nebūtu arī jāapliek ar šo nodokli.

QPANI

QPANI

| (129) | QPANI apgalvo, ka MMN ir radījis kaitējumu videi, jo no nodokļa atbrīvotus materiālus ir iespējams transportēt tālāk. |
| --- | --- |

(129)

QPANI apgalvo, ka MMN ir radījis kaitējumu videi, jo no nodokļa atbrīvotus materiālus ir iespējams transportēt tālāk.

QPANI

| (130) | QPANI uzskata, ka Ziemeļīrijā ir simtiem tūkstošu tonnu degslānekļa, kas ir importēts no Donegolas (Īrija). Degslāneklis no Īrijas tiek pārdots būvniecības tirgos visā Ziemeļīrijā. Būvniecības projektos, kas īstenoti gar Īrijas robežu, ir izmantoti tādi no nodokļa atbrīvoti minerālie materiāli no Īrijas, kuri ir klasificēti kā degslāneklis. |
| --- | --- |

(130)

QPANI uzskata, ka Ziemeļīrijā ir simtiem tūkstošu tonnu degslānekļa, kas ir importēts no Donegolas (Īrija). Degslāneklis no Īrijas tiek pārdots būvniecības tirgos visā Ziemeļīrijā. Būvniecības projektos, kas īstenoti gar Īrijas robežu, ir izmantoti tādi no nodokļa atbrīvoti minerālie materiāli no Īrijas, kuri ir klasificēti kā degslāneklis.

QPANI

| (131) | Turklāt QPANI norāda, ka ir iezis, kas tiek uzskatīts par degslānekli, un tādējādi tiek nepamatoti gūts labums no minētā atbrīvojuma. |
| --- | --- |

(131)

Turklāt QPANI norāda, ka ir iezis, kas tiek uzskatīts par degslānekli, un tādējādi tiek nepamatoti gūts labums no minētā atbrīvojuma.

QPANI

k)   Piezīmes, kas saņemtas no AK iestādēm

Piezīmes, kas saņemtas no AK iestādēm

| (132) | AK iestādes joprojām apgalvo, ka izmeklējamie atbrīvojumi un atlaides nav saistīti ar valsts atbalstu. Jo īpaši tās uzskata, ka nodokļa radītās atšķirības ir pamatojamas ar nodokļa sistēmas raksturu vai vispārējo shēmu un tādēļ neatbilst nosacījumam par selektivitāti. |
| --- | --- |

(132)

AK iestādes joprojām apgalvo, ka izmeklējamie atbrīvojumi un atlaides nav saistīti ar valsts atbalstu. Jo īpaši tās uzskata, ka nodokļa radītās atšķirības ir pamatojamas ar nodokļa sistēmas raksturu vai vispārējo shēmu un tādēļ neatbilst nosacījumam par selektivitāti.

| (133) | AK iestādes atzīst, ka minerālo materiālu apraksts, kas iekļauts Lēmuma par procedūras sākšanu 8. apsvērumā, ir pareizs. Turklāt tās piekrīt, ka MMN loģika Lēmuma par procedūras sākšanu 67. apsvērumā ir izklāstīta pareizi. |
| --- | --- |

(133)

AK iestādes atzīst, ka minerālo materiālu apraksts, kas iekļauts Lēmuma par procedūras sākšanu 8. apsvērumā, ir pareizs. Turklāt tās piekrīt, ka MMN loģika Lēmuma par procedūras sākšanu 67. apsvērumā ir izklāstīta pareizi.

| (134) | AK iestādes piemin, ka Vispārējā tiesa sava 2012. gada 7. marta sprieduma 55. punktā ir konstatējusi, ka “minerālo materiālu nodokļa pamatā esošās” normālās “aplikšanas ar nodokli princips ir balstīts vienīgi uz tā materiāla komerciālas izmantošanas Apvienotajā Karalistē jēdzienu, kurš kā” minerālais materiāls “ir apliekams ar nodokli”. AK iestādes apgalvo, ka, tā kā nav paredzēts piemērot MMN iežiem, smiltij vai grantij, ko iegūst izmantošanai rūpniecības vai lauksaimniecības procesos, jebkurš nodoklis, kas samaksāts par materiāliem, kurus neizmanto kā minerālos materiālus, ir atgūstams kā nodokļa atlaide. Ievērojot to pašu loģiku, ieži, smilts vai grants, ko iegūst, taču komerciāli neizmanto (kā definēts tiesību aktos), neietilpst šā nodokļa piemērošanas jomā. |
| --- | --- |

(134)

AK iestādes piemin, ka Vispārējā tiesa sava 2012. gada 7. marta sprieduma 55. punktā ir konstatējusi, ka “minerālo materiālu nodokļa pamatā esošās” normālās “aplikšanas ar nodokli princips ir balstīts vienīgi uz tā materiāla komerciālas izmantošanas Apvienotajā Karalistē jēdzienu, kurš kā” minerālais materiāls “ir apliekams ar nodokli”. AK iestādes apgalvo, ka, tā kā nav paredzēts piemērot MMN iežiem, smiltij vai grantij, ko iegūst izmantošanai rūpniecības vai lauksaimniecības procesos, jebkurš nodoklis, kas samaksāts par materiāliem, kurus neizmanto kā minerālos materiālus, ir atgūstams kā nodokļa atlaide. Ievērojot to pašu loģiku, ieži, smilts vai grants, ko iegūst, taču komerciāli neizmanto (kā definēts tiesību aktos), neietilpst šā nodokļa piemērošanas jomā.

| (135) | Apvienotā Karaliste, citējot Vispārējās tiesas spriedumu, paskaidroja, ka MMN mērķis “(...) galvenokārt paredz veicināt minerālo materiālu, kas ir noteiktu procesu blakusprodukti vai atkritumi (saukti arī par “sekundāriem” minerālajiem materiāliem), vai otrreiz pārstrādātu minerālo materiālu izmantošanu būvniecības nozarē, lai tādējādi samazinātu tādu karjeros iegūstamo minerālo materiālu izmantošanu (saukti arī par “primārajiem” minerālajiem materiāliem), kas ir neatjaunojams dabas resurss, un līdz ar to ierobežot šā ieguves procesa ietvaros videi nodarīto kaitējumu (turpmāk tekstā – “pieprasījuma novirzīšanas mērķis” vai “MMN ar vides aizsardzību saistītais mērķis”)”. |
| --- | --- |

(135)

Apvienotā Karaliste, citējot Vispārējās tiesas spriedumu, paskaidroja, ka MMN mērķis “(...) galvenokārt paredz veicināt minerālo materiālu, kas ir noteiktu procesu blakusprodukti vai atkritumi (saukti arī par “sekundāriem” minerālajiem materiāliem), vai otrreiz pārstrādātu minerālo materiālu izmantošanu būvniecības nozarē, lai tādējādi samazinātu tādu karjeros iegūstamo minerālo materiālu izmantošanu (saukti arī par “primārajiem” minerālajiem materiāliem), kas ir neatjaunojams dabas resurss, un līdz ar to ierobežot šā ieguves procesa ietvaros videi nodarīto kaitējumu (turpmāk tekstā – “pieprasījuma novirzīšanas mērķis” vai “MMN ar vides aizsardzību saistītais mērķis”)”.

| (136) | AK iestādes apgalvo, ka nodokļa loģika jau pašā sākumā bija skaidri izklāstīta Regulējuma ietekmes novērtējumā: “Valdības izvēlētā risinājuma galvenais mērķis ir samazināt ar karjeru izstrādi saistītās vides aizsardzības izmaksas, kas sabiedrībā kopumā ir jāsedz privātpersonām un uzņēmumiem, un veicināt pārstrādi.” |
| --- | --- |

(136)

AK iestādes apgalvo, ka nodokļa loģika jau pašā sākumā bija skaidri izklāstīta Regulējuma ietekmes novērtējumā: “Valdības izvēlētā risinājuma galvenais mērķis ir samazināt ar karjeru izstrādi saistītās vides aizsardzības izmaksas, kas sabiedrībā kopumā ir jāsedz privātpersonām un uzņēmumiem, un veicināt pārstrādi.”

| (137) | AK iestādes norāda, ka ar MMN ir mēģināts sasniegt tā vides aizsardzības mērķi divos dažādos, taču savstarpēji saistītos veidos. Pirmkārt, aplikšana ar nodokli zināmā mērā palīdz aptvert kaitējumu, ko izraisa minerālo materiālu ieguve un transportēšana. Tādējādi šis nodoklis samazina pieprasījumu pēc jauniegūtiem minerālajiem materiāliem, jo pieaug to izmaksas. Otrkārt, atbrīvojumi un atlaides tiek piešķirti atkritumiem un pārstrādātiem materiāliem, lai veicinātu pieprasījuma novirzīšanu no jauniegūtiem minerālajiem materiāliem uz šādiem materiāliem, vienlaikus neliedzot ražot materiālus, kas nav minerālie materiāli. Lai sasniegtu MMN vides aizsardzības mērķi, bija paredzēts nodrošināt, ka pastāv ekonomiski pievilcīgas alternatīvas jauniegūtiem, ar nodokli apliekamiem minerālajiem materiāliem. |
| --- | --- |

(137)

AK iestādes norāda, ka ar MMN ir mēģināts sasniegt tā vides aizsardzības mērķi divos dažādos, taču savstarpēji saistītos veidos. Pirmkārt, aplikšana ar nodokli zināmā mērā palīdz aptvert kaitējumu, ko izraisa minerālo materiālu ieguve un transportēšana. Tādējādi šis nodoklis samazina pieprasījumu pēc jauniegūtiem minerālajiem materiāliem, jo pieaug to izmaksas. Otrkārt, atbrīvojumi un atlaides tiek piešķirti atkritumiem un pārstrādātiem materiāliem, lai veicinātu pieprasījuma novirzīšanu no jauniegūtiem minerālajiem materiāliem uz šādiem materiāliem, vienlaikus neliedzot ražot materiālus, kas nav minerālie materiāli. Lai sasniegtu MMN vides aizsardzības mērķi, bija paredzēts nodrošināt, ka pastāv ekonomiski pievilcīgas alternatīvas jauniegūtiem, ar nodokli apliekamiem minerālajiem materiāliem.

| (138) | AK iestādes apgalvo, ka MMN mērķis ir, izmantojot atbrīvojumus, veicināt pārstrādātu vai blakusproduktu materiālu (kas rodas procesā, kurš nav paredzēts minerālo materiālu ražošanai) izmantošanu, lai samazinātu pieprasījumu pēc neapstrādātiem minerālajiem materiāliem un tādējādi samazinātu ar minerālo materiālu ieguvi saistīto vides apdraudējumu. Atkāpes no nodokļa piemērošanas jomas var iedalīt divās kategorijās – pārstrādāti minerālie materiāli un nenovēršamie atkritumu blakusprodukti. Pēdējos minētos var definēt kā materiālus, kurus Apvienotajā Karalistē komerciāli izmanto kā minerālos būvmateriālus, bet kuri rodas kā nenovēršamas tāda procesa sekas, kas netiek veikts ar nodomu, lai ražotu minerālos materiālus. Savukārt šādus produktus atkal var iedalīt divās kategorijās: a) materiāli, kas nenovēršami rodas, iegūstot materiālus, kas nav minerālie materiāli, un b) materiāli, kas nenovēršami rodas rakšanas vai bagarēšanas procesā, kurā nav paredzēts iegūt kādu materiālu izmantošanai komerciālos nolūkos. |
| --- | --- |

(138)

AK iestādes apgalvo, ka MMN mērķis ir, izmantojot atbrīvojumus, veicināt pārstrādātu vai blakusproduktu materiālu (kas rodas procesā, kurš nav paredzēts minerālo materiālu ražošanai) izmantošanu, lai samazinātu pieprasījumu pēc neapstrādātiem minerālajiem materiāliem un tādējādi samazinātu ar minerālo materiālu ieguvi saistīto vides apdraudējumu. Atkāpes no nodokļa piemērošanas jomas var iedalīt divās kategorijās – pārstrādāti minerālie materiāli un nenovēršamie atkritumu blakusprodukti. Pēdējos minētos var definēt kā materiālus, kurus Apvienotajā Karalistē komerciāli izmanto kā minerālos būvmateriālus, bet kuri rodas kā nenovēršamas tāda procesa sekas, kas netiek veikts ar nodomu, lai ražotu minerālos materiālus. Savukārt šādus produktus atkal var iedalīt divās kategorijās: a) materiāli, kas nenovēršami rodas, iegūstot materiālus, kas nav minerālie materiāli, un b) materiāli, kas nenovēršami rodas rakšanas vai bagarēšanas procesā, kurā nav paredzēts iegūt kādu materiālu izmantošanai komerciālos nolūkos.

| (139) | AK iestādes apgalvo, ka tie materiāli, kurus iegūst kā minerālos materiālus komerciālai izmantošanai vai kuri rodas kā tāda procesa blakusprodukti, kas paredzēts, lai ražotu minerālos materiālus komerciālai izmantošanai, salīdzinājumā ar atbrīvotajiem materiāliem faktiski ir atšķirīgā situācijā. |
| --- | --- |

(139)

AK iestādes apgalvo, ka tie materiāli, kurus iegūst kā minerālos materiālus komerciālai izmantošanai vai kuri rodas kā tāda procesa blakusprodukti, kas paredzēts, lai ražotu minerālos materiālus komerciālai izmantošanai, salīdzinājumā ar atbrīvotajiem materiāliem faktiski ir atšķirīgā situācijā.

| (140) | AK iestādes apgalvo, ka saskaņā ar iepriekš izklāstītajām atkāpēm nodokļa atbrīvojumus piemēro atšķirīgi tiem atkritumu materiāliem, kas rodas kā blakusprodukti, iegūstot materiālus, kuri nav minerālie materiāli un ir atbrīvoti no nodokļa, un tiem atkritumu materiāliem, kas ir minerālo materiālu ieguves blakusprodukti (piem., atkritumi no kaļķakmens), kuriem turpina piemērot nodokli. Šī atšķirība, viņuprāt, izriet no mērķa samazināt kaļķakmens kā minerālā materiāla ieguvi, vienlaikus nesamazinot to materiālu ražošanu, kas nav minerālie materiāli. MMN samazina minerālo materiālu ieguvi no dabīgajiem iežiem, vienlaikus veicinot minerālo materiālu alternatīvo izejvielu izmantošanu. |
| --- | --- |

(140)

AK iestādes apgalvo, ka saskaņā ar iepriekš izklāstītajām atkāpēm nodokļa atbrīvojumus piemēro atšķirīgi tiem atkritumu materiāliem, kas rodas kā blakusprodukti, iegūstot materiālus, kuri nav minerālie materiāli un ir atbrīvoti no nodokļa, un tiem atkritumu materiāliem, kas ir minerālo materiālu ieguves blakusprodukti (piem., atkritumi no kaļķakmens), kuriem turpina piemērot nodokli. Šī atšķirība, viņuprāt, izriet no mērķa samazināt kaļķakmens kā minerālā materiāla ieguvi, vienlaikus nesamazinot to materiālu ražošanu, kas nav minerālie materiāli. MMN samazina minerālo materiālu ieguvi no dabīgajiem iežiem, vienlaikus veicinot minerālo materiālu alternatīvo izejvielu izmantošanu.

| (141) | AK iestādes uzskata, ka nodokļa atbrīvojumiem ir būtiska nozīme, lai sasniegtu MMN vides aizsardzības mērķi, jo tie samazina kaitējumu, ko rada jaunu karjeru izstrāde. AK iestādes apgalvo, ka tieši cenu atšķirība starp atbrīvotajiem un apliktajiem materiāliem novirza pieprasījumu no jauniegūtiem minerālajiem materiāliem. Atbrīvojumi atbilst MMN vides aizsardzības mērķim, ciktāl atbrīvoto materiālu izmantošana galu galā samazina pieprasījumu pēc jauniegūtiem minerālajiem materiāliem un saistīto vides apdraudējumu. |
| --- | --- |

(141)

AK iestādes uzskata, ka nodokļa atbrīvojumiem ir būtiska nozīme, lai sasniegtu MMN vides aizsardzības mērķi, jo tie samazina kaitējumu, ko rada jaunu karjeru izstrāde. AK iestādes apgalvo, ka tieši cenu atšķirība starp atbrīvotajiem un apliktajiem materiāliem novirza pieprasījumu no jauniegūtiem minerālajiem materiāliem. Atbrīvojumi atbilst MMN vides aizsardzības mērķim, ciktāl atbrīvoto materiālu izmantošana galu galā samazina pieprasījumu pēc jauniegūtiem minerālajiem materiāliem un saistīto vides apdraudējumu.

| (142) | AK iestādes apgalvo, ka var minēt daudzus piemērus attiecībā uz atbrīvotiem materiāliem, ar kuriem tiek aizstāti augstākās kvalitātes minerālie materiāli. Piemēram, 2012. gadā Olimpiskā kompleksa būvniecībai bija vajadzīgs vairāk nekā miljons tonnu minerālo pildmateriālu. Tika izmantoti nevis tādi augstākās kvalitātes minerālie materiāli kā jauniegūts kaļķakmens vai granīts, bet gan kaolīna ražošanas blakusprodukti no Kornvolas un pārstrādāti minerālie materiāli. Dabīgā šīfera atkritumus no [...] (*1) dabīgā šīfera karjera izmantoja kā cauruļvadu paklājslāni [...]. Šo drupināto dabīgo šīferi izmantoja kāda cita drupināta ieža minerālā materiāla vietā. Būvniecībā pie [...] arī izmantoja dabīgā šīfera blakusproduktus no tā paša karjera, nevis augstākās kvalitātes minerālos materiālus. |
| --- | --- |

(142)

AK iestādes apgalvo, ka var minēt daudzus piemērus attiecībā uz atbrīvotiem materiāliem, ar kuriem tiek aizstāti augstākās kvalitātes minerālie materiāli. Piemēram, 2012. gadā Olimpiskā kompleksa būvniecībai bija vajadzīgs vairāk nekā miljons tonnu minerālo pildmateriālu. Tika izmantoti nevis tādi augstākās kvalitātes minerālie materiāli kā jauniegūts kaļķakmens vai granīts, bet gan kaolīna ražošanas blakusprodukti no Kornvolas un pārstrādāti minerālie materiāli. Dabīgā šīfera atkritumus no [...] (*1) dabīgā šīfera karjera izmantoja kā cauruļvadu paklājslāni [...]. Šo drupināto dabīgo šīferi izmantoja kāda cita drupināta ieža minerālā materiāla vietā. Būvniecībā pie [...] arī izmantoja dabīgā šīfera blakusproduktus no tā paša karjera, nevis augstākās kvalitātes minerālos materiālus.

*1

| (143) | AK iestādes norāda, ka no nodokļa atbrīvoto karjeru skaits pēc MMN ieviešanas nav palielinājies, kā tas redzams turpmāk dotajā tabulā, kurā norādīts to karjeru skaits, kas ir aktīvi kādā konkrētā laikā. | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | 2005. g. | 2006. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Plastiskais māls | 20 | 20 | 22 | 18 | 18 | 18 |
| Kaolīns | 17 | 17 | 17 | 17 | 15 | 15 |
| Kaļķakmens | 348 | 348 | 359 | 336 | 340 | 319 |
| Vulkāniskie un metamorfie ieži | 211 | 211 | 210 | 204 | 213 | 199 |
| Dabīgais šīferis | 43 | 43 | 44 | 43 | 40 | 35 |
| Māls un degslāneklis | 177 | 177 | 180 | 172 | 169 | 172 |

(143)

AK iestādes norāda, ka no nodokļa atbrīvoto karjeru skaits pēc MMN ieviešanas nav palielinājies, kā tas redzams turpmāk dotajā tabulā, kurā norādīts to karjeru skaits, kas ir aktīvi kādā konkrētā laikā.

2001. g.

2002. g.

2003. g.

2004. g.

2005. g.

2006. g.

Plastiskais māls

20

20

22

18

18

18

Kaolīns

17

17

17

17

15

15

Kaļķakmens

348

348

359

336

340

319

Vulkāniskie un metamorfie ieži

211

211

210

204

213

199

Dabīgais šīferis

43

43

44

43

40

35

Māls un degslāneklis

177

177

180

172

169

172

| | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | 2010. g. | 2011. g. | 2012. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Plastiskais māls | 18 | 18 | 18 | 18 | 18 | 18 |
| Kaolīns | 13 | 12 | 16 | 17 | 16 | 15 |
| Kaļķakmens | 338 | 335 | 324 | 331 | 317 | 322 |
| Vulkāniskie un metamorfie ieži | 208 | 203 | 207 | 195 | 204 | 191 |
| Dabīgais šīferis | 36 | 37 | 32 | 33 | 33 | 32 |
| Māls un degslāneklis | 175 | 165 | 156 | 159 | 155 | 155 |

2007. g.

2008. g.

2009. g.

2010. g.

2011. g.

2012. g.

Plastiskais māls

18

18

18

18

18

18

Kaolīns

13

12

16

17

16

15

Kaļķakmens

338

335

324

331

317

322

Vulkāniskie un metamorfie ieži

208

203

207

195

204

191

Dabīgais šīferis

36

37

32

33

33

32

Māls un degslāneklis

175

165

156

159

155

155

| (144) | Drupināti ieži 2009. gadā veidoja 59,4 % no primārajiem minerālajiem materiāliem, kas pārdoti Apvienotajā Karalistē. Atlikusī daļa attiecās uz smilts un grants pārdošanu. Līdz šim svarīgākais drupinātu iežu minerālo materiālu avots bija kaļķakmens, veidojot 66 % no kopējā apjoma, un tam sekoja vulkāniskie ieži, piemēram, granīts (24 %) un smilšakmens (9 %). Kaļķakmeni, vulkāniskos iežus un smilšakmeni izmanto arī citos veidos, piemēram, kā būvakmeņus vai, kaļķakmens gadījumā, kā rūpnieciskos kaļķus. |
| --- | --- |

(144)

Drupināti ieži 2009. gadā veidoja 59,4 % no primārajiem minerālajiem materiāliem, kas pārdoti Apvienotajā Karalistē. Atlikusī daļa attiecās uz smilts un grants pārdošanu. Līdz šim svarīgākais drupinātu iežu minerālo materiālu avots bija kaļķakmens, veidojot 66 % no kopējā apjoma, un tam sekoja vulkāniskie ieži, piemēram, granīts (24 %) un smilšakmens (9 %). Kaļķakmeni, vulkāniskos iežus un smilšakmeni izmanto arī citos veidos, piemēram, kā būvakmeņus vai, kaļķakmens gadījumā, kā rūpnieciskos kaļķus.

| (145) | Vienu tonnu kaļķakmens minerālo materiālu 2012. gadā varēja pārdot par GBP 7,16–11,70. Vienu tonnu granīta varēja pārdot par GBP 6,12–12,82. Vienu tonnu dabīgā šīfera minerālo materiālu varēja pārdot par GBP 2–8. |
| --- | --- |

(145)

Vienu tonnu kaļķakmens minerālo materiālu 2012. gadā varēja pārdot par GBP 7,16–11,70. Vienu tonnu granīta varēja pārdot par GBP 6,12–12,82. Vienu tonnu dabīgā šīfera minerālo materiālu varēja pārdot par GBP 2–8.

| (146) | Attiecībā uz dekoratīvajiem minerālajiem materiāliem AK iestādes kopīgi ar BAA iesniedza informāciju, norādot, ka tie nav tipisks minerālo materiālu izmantošanas veids. Materiālus, kurus lieto apkārtnes labiekārtošanas darbos, izmanto nelielos daudzumos un izvēlas, pamatojoties uz to vizuālajām īpašībām, piemēram, krāsu un formu, bet – atšķirībā no citiem minerālo materiālu izmantošanas veidiem – nepievēršot īpašu uzmanību to būvniecības īpašībām, piemēram, izturībai. Ņemot vērā nelielo patērēto daudzumu, dekoratīvie minerālie materiāli veido nelielu daļu no tirgus pieprasījuma pēc minerālajiem materiāliem Apvienotajā Karalistē. |
| --- | --- |

(146)

Attiecībā uz dekoratīvajiem minerālajiem materiāliem AK iestādes kopīgi ar BAA iesniedza informāciju, norādot, ka tie nav tipisks minerālo materiālu izmantošanas veids. Materiālus, kurus lieto apkārtnes labiekārtošanas darbos, izmanto nelielos daudzumos un izvēlas, pamatojoties uz to vizuālajām īpašībām, piemēram, krāsu un formu, bet – atšķirībā no citiem minerālo materiālu izmantošanas veidiem – nepievēršot īpašu uzmanību to būvniecības īpašībām, piemēram, izturībai. Ņemot vērā nelielo patērēto daudzumu, dekoratīvie minerālie materiāli veido nelielu daļu no tirgus pieprasījuma pēc minerālajiem materiāliem Apvienotajā Karalistē.

BAA

5.5.   SAŅEMTO PIEZĪMJU IZVĒRTĒJUMS

SAŅEMTO PIEZĪMJU IZVĒRTĒJUMS

| (147) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija jau ir secinājusi, ka MMN standarta piemērošanas principu var rezumēt šādi – to iežu, grants un smilts aplikšana ar nodokli, kas ir tikko/apzināti iegūti, lai tos Apvienotajā Karalistē komerciāli izmantotu kā minerālos materiālus no 2002. gada 1. aprīļa (vai pēc tam). |
| --- | --- |

(147)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija jau ir secinājusi, ka MMN standarta piemērošanas principu var rezumēt šādi – to iežu, grants un smilts aplikšana ar nodokli, kas ir tikko/apzināti iegūti, lai tos Apvienotajā Karalistē komerciāli izmantotu kā minerālos materiālus no 2002. gada 1. aprīļa (vai pēc tam).

| (148) | Papildus AK iestāžu iepriekš izteiktajām piezīmēm attiecībā uz MMN pamatprincipu Komisija izsaka turpmāk minētos apsvērumus. |
| --- | --- |

(148)

Papildus AK iestāžu iepriekš izteiktajām piezīmēm attiecībā uz MMN pamatprincipu Komisija izsaka turpmāk minētos apsvērumus.

| (149) | Vairākas trešās personas norādīja, ka MMN materiāliem netiek piemērots konsekventi, jo citu atbrīvoto materiālu blakusprodukti (ieži, ko izmanto, lai ražotu akmeņus ar vienu vai vairākām līdzenām virsmām (turpmāk tekstā “šķelti akmeņi”), kaļķi), akmeņi ar augstu PSV, jūras krastu nocietināšanai paredzētie akmeņi, sienu mūrakmeņi un blakusprodukti/atkritumi, kas rodas, iegūstot augstas kvalitātes primāros minerālos materiālus, no nodokļa nav atbrīvoti. Tiem būtu jāatrodas tādā pašā juridiskajā un faktiskajā situācijā, kādā pašlaik atrodas tādu materiālu atbrīvotie blakusprodukti, kuri nav minerālie materiāli, vai materiāli, kas paredzēti specializētiem izmantošanas veidiem un kas netiek aplikti ar nodokli. |
| --- | --- |

(149)

Vairākas trešās personas norādīja, ka MMN materiāliem netiek piemērots konsekventi, jo citu atbrīvoto materiālu blakusprodukti (ieži, ko izmanto, lai ražotu akmeņus ar vienu vai vairākām līdzenām virsmām (turpmāk tekstā “šķelti akmeņi”), kaļķi), akmeņi ar augstu PSV, jūras krastu nocietināšanai paredzētie akmeņi, sienu mūrakmeņi un blakusprodukti/atkritumi, kas rodas, iegūstot augstas kvalitātes primāros minerālos materiālus, no nodokļa nav atbrīvoti. Tiem būtu jāatrodas tādā pašā juridiskajā un faktiskajā situācijā, kādā pašlaik atrodas tādu materiālu atbrīvotie blakusprodukti, kuri nav minerālie materiāli, vai materiāli, kas paredzēti specializētiem izmantošanas veidiem un kas netiek aplikti ar nodokli.

PSV

| (150) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pati izvirzīja jautājumu par to, kāpēc tiek uzskatīts, ka piešķirt atbrīvojumus plastiskā māla, kaolīna, akmeņogļu, brūnogļu (lignīta), degslānekļa un dabīgā šīfera blakusproduktiem ir pamatoti, bet lauksaimniecībā izmantojamo kaļķu un šķelto akmeņu blakusproduktiem – nav pamatoti. |
| --- | --- |

(150)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pati izvirzīja jautājumu par to, kāpēc tiek uzskatīts, ka piešķirt atbrīvojumus plastiskā māla, kaolīna, akmeņogļu, brūnogļu (lignīta), degslānekļa un dabīgā šīfera blakusproduktiem ir pamatoti, bet lauksaimniecībā izmantojamo kaļķu un šķelto akmeņu blakusproduktiem – nav pamatoti.

5.5.1.   NODOKĻA PIEMĒROŠANA ŠĶELTU AKMEŅU UN KAĻĶU IEGUVES BLAKUSPRODUKTIEM

| (151) | Pēc plašas informācijas saņemšanas no trešām personām un AK iestādēm Komisija norāda, ka šķeltu akmeņu un kaļķu ieguves atkritumi vai blakusprodukti sastāv no tāda paša veida iežiem kā šie šķeltie akmeņi un kaļķi: i) kaļķakmens ieguves atkritumi, ko izmanto kaļķu ražošanai, visticamāk, arī sastāv no kaļķakmens, bet ii) atkritumi, kas rodas, iegūstot iežus šķeltu akmeņu ražošanai, visticamāk, pārsvarā sastāv no to pašu iežu šķembām, kuri tiek šķelti. |
| --- | --- |

(151)

Pēc plašas informācijas saņemšanas no trešām personām un AK iestādēm Komisija norāda, ka šķeltu akmeņu un kaļķu ieguves atkritumi vai blakusprodukti sastāv no tāda paša veida iežiem kā šie šķeltie akmeņi un kaļķi: i) kaļķakmens ieguves atkritumi, ko izmanto kaļķu ražošanai, visticamāk, arī sastāv no kaļķakmens, bet ii) atkritumi, kas rodas, iegūstot iežus šķeltu akmeņu ražošanai, visticamāk, pārsvarā sastāv no to pašu iežu šķembām, kuri tiek šķelti.

| (152) | MMN atbrīvojumus piemēro atšķirīgi tiem atkritumu materiāliem, kas rodas kā tādu materiālu blakusprodukti, kurus iegūst, lai tos neizmantotu kā minerālos materiālus (piem., atkritumi no kaolīna, plastiskā māla, akmeņogļu, brūnogļu (lignīta) un dabīgā šīfera ieguves), un kuri ir atbrīvoti no nodokļa, un atkritumu materiāliem, kas ir tādu materiālu apzinātas ieguves blakusprodukti, kurus izmanto kā minerālos materiālus (piem., atkritumi no kaļķakmens) un kuriem turpina piemērot nodokli. |
| --- | --- |

(152)

MMN atbrīvojumus piemēro atšķirīgi tiem atkritumu materiāliem, kas rodas kā tādu materiālu blakusprodukti, kurus iegūst, lai tos neizmantotu kā minerālos materiālus (piem., atkritumi no kaolīna, plastiskā māla, akmeņogļu, brūnogļu (lignīta) un dabīgā šīfera ieguves), un kuri ir atbrīvoti no nodokļa, un atkritumu materiāliem, kas ir tādu materiālu apzinātas ieguves blakusprodukti, kurus izmanto kā minerālos materiālus (piem., atkritumi no kaļķakmens) un kuriem turpina piemērot nodokli.

| (153) | Šā nodokļa atšķirīgās piemērošanas pamatā ir mērķis, kas paredz mazināt tāda jauna kaļķakmens, granīta, smilšakmens un citu materiālu ieguvi, kurus izmanto kā minerālos materiālus, vienlaikus neietekmējot tādu materiālu ražošanu, kas nav minerālie materiāli. |
| --- | --- |

(153)

Šā nodokļa atšķirīgās piemērošanas pamatā ir mērķis, kas paredz mazināt tāda jauna kaļķakmens, granīta, smilšakmens un citu materiālu ieguvi, kurus izmanto kā minerālos materiālus, vienlaikus neietekmējot tādu materiālu ražošanu, kas nav minerālie materiāli.

| (154) | Kā norādījušas AK iestādes, kaļķakmens, smilšakmens un granīts ir visizplatītākie materiāli, kas iegūti tāpēc, lai tiktu izmantoti kā minerālie materiāli. Patiesībā MMN atbrīvojumam attiecībā uz šķeltu akmeņu blakusproduktiem vai kaļķakmens blakusproduktiem, ko izmanto kaļķu ražošanai, vajadzētu vismaz palīdzēt saglabāt to pašu ieguves līmeni, ja ne veicināt minēto materiālu jaunu ieguvi. |
| --- | --- |

(154)

Kā norādījušas AK iestādes, kaļķakmens, smilšakmens un granīts ir visizplatītākie materiāli, kas iegūti tāpēc, lai tiktu izmantoti kā minerālie materiāli. Patiesībā MMN atbrīvojumam attiecībā uz šķeltu akmeņu blakusproduktiem vai kaļķakmens blakusproduktiem, ko izmanto kaļķu ražošanai, vajadzētu vismaz palīdzēt saglabāt to pašu ieguves līmeni, ja ne veicināt minēto materiālu jaunu ieguvi.

| (155) | Turklāt, lai iegūtu šķeltus akmeņus un kaļķus no iegūtajiem pamatmateriāliem, nerodas nekādas papildu (apstrādes) izmaksas. Šī situācija atšķiras, piemēram, no plastiskā māla un kaolīna ieguves, kur šo materiālu atdalīšana no atkritumiem izmaksā ļoti dārgi. |
| --- | --- |

(155)

Turklāt, lai iegūtu šķeltus akmeņus un kaļķus no iegūtajiem pamatmateriāliem, nerodas nekādas papildu (apstrādes) izmaksas. Šī situācija atšķiras, piemēram, no plastiskā māla un kaolīna ieguves, kur šo materiālu atdalīšana no atkritumiem izmaksā ļoti dārgi.

| (156) | AK iestādes paskaidroja, ka gan šķeļamais akmens, gan kaļķakmens, ko izmanto kaļķu iegūšanai, tiek apzināti iegūti, lai tiktu izmantoti kā minerālie materiāli. Arī to blakusproduktus un atkritumus var pārdot tīrā veidā, pat nepievienojot pamatmateriālu, jo tie ir labas kvalitātes materiāli, ko izmanto kā minerālos materiālus. Kā pierādījumu tam AK iestādes iesniedza informāciju par cenām, kas patiesi liecina, ka vairumā gadījumu kaļķu un šķeltu akmeņu cenas nav daudz augstākas par to attiecīgo blakusproduktu cenām. Kaļķu ražošanai paredzētā kaļķakmens cena ir aptuveni GBP 12,50–19,50 par tonnu, savukārt tā blakusprodukta cena ir GBP 7,16–11,70 par tonnu. Tādu vulkānisko iežu (tostarp granīta) cena, kas tiek izmantoti arī šķeltu akmeņu ražošanai, ir aptuveni GBP 5,51–12,91 par tonnu, bet to blakusproduktus pārdod aptuveni par GBP 6,12–12,82 par tonnu. Tas nozīmē, ka gadījumā, ja nebūtu pieprasījuma pēc augstas kvalitātes specializētiem produktiem, karjerā joprojām turpinātu iegūt jaunus materiālus, jo pārdot jauniegūtus produktus un to blakusproduktus, ko izmanto kā minerālos materiālus, ir ekonomiski izdevīgi. Tādējādi nevar izslēgt, ka blakusproduktu atbrīvojums no nodokļa vēl vairāk veicinās jaunu karjeru izstrādi un graus MMN vides aizsardzības loģiku. |
| --- | --- |

(156)

AK iestādes paskaidroja, ka gan šķeļamais akmens, gan kaļķakmens, ko izmanto kaļķu iegūšanai, tiek apzināti iegūti, lai tiktu izmantoti kā minerālie materiāli. Arī to blakusproduktus un atkritumus var pārdot tīrā veidā, pat nepievienojot pamatmateriālu, jo tie ir labas kvalitātes materiāli, ko izmanto kā minerālos materiālus. Kā pierādījumu tam AK iestādes iesniedza informāciju par cenām, kas patiesi liecina, ka vairumā gadījumu kaļķu un šķeltu akmeņu cenas nav daudz augstākas par to attiecīgo blakusproduktu cenām. Kaļķu ražošanai paredzētā kaļķakmens cena ir aptuveni GBP 12,50–19,50 par tonnu, savukārt tā blakusprodukta cena ir GBP 7,16–11,70 par tonnu. Tādu vulkānisko iežu (tostarp granīta) cena, kas tiek izmantoti arī šķeltu akmeņu ražošanai, ir aptuveni GBP 5,51–12,91 par tonnu, bet to blakusproduktus pārdod aptuveni par GBP 6,12–12,82 par tonnu. Tas nozīmē, ka gadījumā, ja nebūtu pieprasījuma pēc augstas kvalitātes specializētiem produktiem, karjerā joprojām turpinātu iegūt jaunus materiālus, jo pārdot jauniegūtus produktus un to blakusproduktus, ko izmanto kā minerālos materiālus, ir ekonomiski izdevīgi. Tādējādi nevar izslēgt, ka blakusproduktu atbrīvojums no nodokļa vēl vairāk veicinās jaunu karjeru izstrādi un graus MMN vides aizsardzības loģiku.

| (157) | Turklāt nav objektīva veida, kā atšķirt kaļķakmeni, kas ir lauksaimniecības kaļķu ražošanas blakusprodukts, no kaļķakmens, ko īpaši iegūst tāpēc, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls. Tas pats attiecas uz granītu, smilšakmeni un šķelta akmens blakusproduktiem. Tādējādi šie jauniegūtie materiāli un to blakusprodukti ir savstarpēji aizstājami un karjera apsaimniekotājs atkarībā no pieprasījuma var izlemt pārdot abus produktus izmantošanai vienā un tajā pašā veidā – kā minerālos materiālus. |
| --- | --- |

(157)

Turklāt nav objektīva veida, kā atšķirt kaļķakmeni, kas ir lauksaimniecības kaļķu ražošanas blakusprodukts, no kaļķakmens, ko īpaši iegūst tāpēc, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls. Tas pats attiecas uz granītu, smilšakmeni un šķelta akmens blakusproduktiem. Tādējādi šie jauniegūtie materiāli un to blakusprodukti ir savstarpēji aizstājami un karjera apsaimniekotājs atkarībā no pieprasījuma var izlemt pārdot abus produktus izmantošanai vienā un tajā pašā veidā – kā minerālos materiālus.

| (158) | Pamatojoties uz apsvērumiem, kas izklāstīti iepriekš minētajā 151.–157. apsvērumā, Komisija norāda, ka kaļķu un šķeltu akmeņu ieguves blakusprodukti nav citādā faktiskajā un juridiskajā situācijā kā jauniegūtie produkti. Turklāt jebkurš iespējams atbrīvojums gruntij, kas rodas, iegūstot kaļķakmeni/iežus, kurus izmanto šķeltu akmeņu vai tādu materiālu ražošanai, ko neizmanto kā minerālos materiālus, tikai veicinātu jaunu iežu un kaļķakmens lielāku ieguvi, bet nesekmētu pieprasījuma novirzīšanu. |
| --- | --- |

(158)

Pamatojoties uz apsvērumiem, kas izklāstīti iepriekš minētajā 151.–157. apsvērumā, Komisija norāda, ka kaļķu un šķeltu akmeņu ieguves blakusprodukti nav citādā faktiskajā un juridiskajā situācijā kā jauniegūtie produkti. Turklāt jebkurš iespējams atbrīvojums gruntij, kas rodas, iegūstot kaļķakmeni/iežus, kurus izmanto šķeltu akmeņu vai tādu materiālu ražošanai, ko neizmanto kā minerālos materiālus, tikai veicinātu jaunu iežu un kaļķakmens lielāku ieguvi, bet nesekmētu pieprasījuma novirzīšanu.

5.5.2.   AKMEŅI AR AUGSTU PSV, JŪRAS KRASTU NOCIETINĀŠANAI PAREDZĒTI AKMEŅI, SIENU MŪRAKMEŅI, AUGSTAS KVALITĀTES PRIMĀRIE MINERĀLIE MATERIĀLI UN TO BLAKUSPRODUKTI/ATKRITUMI

PSV

| (159) | Materiāli, ko izmanto akmeņu ar augstu PSV, nocietināšanai paredzētu akmeņu, sienu mūrakmeņu un augstas kvalitātes primāro minerālo materiālu ražošanai, ir vai nu attiecīgie materiāli, kas tiek izmantoti specializētā veidā, vai arī tiek izmantoti tādā veidā, ka šos materiālus nevar aizstāt ar pārstrādātiem minerālajiem materiāliem vai to materiālu atkritumiem, kas nav aplikti ar nodokli. |
| --- | --- |

(159)

Materiāli, ko izmanto akmeņu ar augstu PSV, nocietināšanai paredzētu akmeņu, sienu mūrakmeņu un augstas kvalitātes primāro minerālo materiālu ražošanai, ir vai nu attiecīgie materiāli, kas tiek izmantoti specializētā veidā, vai arī tiek izmantoti tādā veidā, ka šos materiālus nevar aizstāt ar pārstrādātiem minerālajiem materiāliem vai to materiālu atkritumiem, kas nav aplikti ar nodokli.

PSV

| (160) | Tomēr visi šie materiāli, ko izmanto akmeņu ar augstu PSV, nocietināšanai paredzētu akmeņu, sienu mūrakmeņu, augstas kvalitātes primāro minerālo materiālu un to blakusproduktu ražošanai, ir iegūti no tiem pašiem iežiem. Piemēram, krastu nocietināšanai paredzētie akmeņi tiek ražoti no tiem pašiem iežiem kā minerālo materiālu sīkšķembas, kas rodas kā blakusprodukti. |
| --- | --- |

(160)

Tomēr visi šie materiāli, ko izmanto akmeņu ar augstu PSV, nocietināšanai paredzētu akmeņu, sienu mūrakmeņu, augstas kvalitātes primāro minerālo materiālu un to blakusproduktu ražošanai, ir iegūti no tiem pašiem iežiem. Piemēram, krastu nocietināšanai paredzētie akmeņi tiek ražoti no tiem pašiem iežiem kā minerālo materiālu sīkšķembas, kas rodas kā blakusprodukti.

PSV

| (161) | Kopumā šie ieži ir piemēroti, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus, un karjeru apsaimniekotājiem ir izvēle attiecībā uz to, kā pārdot vai izmantot attiecīgos iežus atbilstīgi pieprasījumam. |
| --- | --- |

(161)

Kopumā šie ieži ir piemēroti, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus, un karjeru apsaimniekotājiem ir izvēle attiecībā uz to, kā pārdot vai izmantot attiecīgos iežus atbilstīgi pieprasījumam.

| (162) | To iemeslu dēļ, kas iepriekš izskaidroti 151.–157. apsvērumā attiecībā uz šķeltu akmeņu un kaļķu blakusproduktiem, Komisija nevar izslēgt, ka atbrīvojums, kas paredzēts akmeņiem ar augstu PSV, jūras krastu nocietināšanai paredzētiem akmeņiem, sienu mūrakmeņiem, augstas kvalitātes primārajiem minerālajiem materiāliem un to blakusproduktiem/atkritumiem, varētu veicināt šo materiālu ieguvi nolūkā izmantot tos kā minerālos materiālus. |
| --- | --- |

(162)

To iemeslu dēļ, kas iepriekš izskaidroti 151.–157. apsvērumā attiecībā uz šķeltu akmeņu un kaļķu blakusproduktiem, Komisija nevar izslēgt, ka atbrīvojums, kas paredzēts akmeņiem ar augstu PSV, jūras krastu nocietināšanai paredzētiem akmeņiem, sienu mūrakmeņiem, augstas kvalitātes primārajiem minerālajiem materiāliem un to blakusproduktiem/atkritumiem, varētu veicināt šo materiālu ieguvi nolūkā izmantot tos kā minerālos materiālus.

PSV

| (163) | Saistībā ar to, ka vairākas ieinteresētās personas apšaubīja MMN loģiku, ņemot vērā apstākli, ka akmeņus ar augstu PSV un nocietināšanai paredzētos akmeņus apliek ar nodokli, turpretim mālu, ko izmanto plūdu aizsargbūvēs, vai materiālus, ko izmanto citām specializētām vajadzībām, neapliek, AK iestādes kopīgi ar BAA iesniedza informāciju, ka PSV ir minerālā materiāla pulējamības vērtība; minerālos materiālus ar augstu PSV izmanto bitumena maisījumos, ko klāj uz ceļu virsmas, lai paaugstinātu tās neslīdīgumu. Minerālos materiālus ar visaugstāko PSV izmanto tādās vietās kā līkumos un bremzēšanas zonās, un tiem norāda PSV un minerālā materiāla nodiluma vērtību (aggregate abrasion value – AAV). Tās ir īpašības, kas raksturīgas šo iežu iegulām un kas ražošanas procesā tiek uzlabotas. Šie materiāli joprojām ir minerālie materiāli, un saskaņā ar MMN šis izmantošanas veids ir klasificēts kā minerālo materiālu izmantošana. |
| --- | --- |

(163)

Saistībā ar to, ka vairākas ieinteresētās personas apšaubīja MMN loģiku, ņemot vērā apstākli, ka akmeņus ar augstu PSV un nocietināšanai paredzētos akmeņus apliek ar nodokli, turpretim mālu, ko izmanto plūdu aizsargbūvēs, vai materiālus, ko izmanto citām specializētām vajadzībām, neapliek, AK iestādes kopīgi ar BAA iesniedza informāciju, ka PSV ir minerālā materiāla pulējamības vērtība; minerālos materiālus ar augstu PSV izmanto bitumena maisījumos, ko klāj uz ceļu virsmas, lai paaugstinātu tās neslīdīgumu. Minerālos materiālus ar visaugstāko PSV izmanto tādās vietās kā līkumos un bremzēšanas zonās, un tiem norāda PSV un minerālā materiāla nodiluma vērtību (aggregate abrasion value – AAV). Tās ir īpašības, kas raksturīgas šo iežu iegulām un kas ražošanas procesā tiek uzlabotas. Šie materiāli joprojām ir minerālie materiāli, un saskaņā ar MMN šis izmantošanas veids ir klasificēts kā minerālo materiālu izmantošana.

PSV

BAA

PSV

PSV

PSV

PSV

aggregate abrasion value

AAV

| (164) | Nocietināšanai paredzētos akmeņus izmanto, lai aizsargātu Apvienotās Karalistes piekrasti no erozijas. Specifikācijas prasības ir atkarīgas no konkrētiem jūras vides apstākļiem. Norādītās īpašības cita starpā ir blīvums un minerālā materiāla nodiluma vērtība. Saskaņā ar MMN tos klasificē kā materiālus, ko izmanto kā minerālos materiālus, jo tos lieto nostiprināšanas un apjoma palielināšanas vajadzībām. |
| --- | --- |

(164)

Nocietināšanai paredzētos akmeņus izmanto, lai aizsargātu Apvienotās Karalistes piekrasti no erozijas. Specifikācijas prasības ir atkarīgas no konkrētiem jūras vides apstākļiem. Norādītās īpašības cita starpā ir blīvums un minerālā materiāla nodiluma vērtība. Saskaņā ar MMN tos klasificē kā materiālus, ko izmanto kā minerālos materiālus, jo tos lieto nostiprināšanas un apjoma palielināšanas vajadzībām.

| (165) | Turklāt tas, vai konkrētam mērķim izmantotie materiāli ir savstarpēji aizstājami, vai nav, neietekmē MMN loģiku un atbrīvojumus, ko piešķir citiem materiāliem. Komisija norāda, ka MMN patiesi attiecas uz daudziem un dažādiem izmantošanas veidiem, kas nav savstarpēji aizstājami. Tomēr, ja šādus materiālus var plaši izmantot un tie tiek plaši izmantoti kā minerālie materiāli un ja šāda izmantošana ir ekonomiski izdevīga, šādu materiālu un pat konkrētu izmantošanas veidu atbrīvojums varētu apdraudēt MMN mērķi. |
| --- | --- |

(165)

Turklāt tas, vai konkrētam mērķim izmantotie materiāli ir savstarpēji aizstājami, vai nav, neietekmē MMN loģiku un atbrīvojumus, ko piešķir citiem materiāliem. Komisija norāda, ka MMN patiesi attiecas uz daudziem un dažādiem izmantošanas veidiem, kas nav savstarpēji aizstājami. Tomēr, ja šādus materiālus var plaši izmantot un tie tiek plaši izmantoti kā minerālie materiāli un ja šāda izmantošana ir ekonomiski izdevīga, šādu materiālu un pat konkrētu izmantošanas veidu atbrīvojums varētu apdraudēt MMN mērķi.

| (166) | Daudzas ieinteresētās personas norāda uz to, ka ar minerālajiem materiāliem, kas ir atbrīvoti no nodokļa, tiek aizstāti nevis augstākās kvalitātes produkti, bet gan sekundārie minerālo materiālu produkti. Komisija, pirmkārt, norāda, ka šis apstāklis nerada šaubas par to, ka MMN ir sasniedzis savu vides aizsardzības mērķi, jo ar materiāliem, kas ir atbrīvoti no nodokļa un kas ir nenovēršami tāda materiāla blakusprodukti, kurš iegūts, lai netiktu izmantots kā minerālais materiāls, tiek aizstāti jauniegūti minerālie materiāli. Nav svarīgi, vai ar tiem tiek aizstāti augstākas vai zemākas kvalitātes minerālie materiāli, ja vien ir samazinājusies jaunu materiālu ieguve. Turklāt Komisija norāda, ka reizēm ar materiāliem, kas ir atbrīvoti no nodokļa, varētu tikt aizstāti pat augstākas kvalitātes minerālie materiāli, kā to ir izklāstījušas AK iestādes 142. apsvērumā. |
| --- | --- |

(166)

Daudzas ieinteresētās personas norāda uz to, ka ar minerālajiem materiāliem, kas ir atbrīvoti no nodokļa, tiek aizstāti nevis augstākās kvalitātes produkti, bet gan sekundārie minerālo materiālu produkti. Komisija, pirmkārt, norāda, ka šis apstāklis nerada šaubas par to, ka MMN ir sasniedzis savu vides aizsardzības mērķi, jo ar materiāliem, kas ir atbrīvoti no nodokļa un kas ir nenovēršami tāda materiāla blakusprodukti, kurš iegūts, lai netiktu izmantots kā minerālais materiāls, tiek aizstāti jauniegūti minerālie materiāli. Nav svarīgi, vai ar tiem tiek aizstāti augstākas vai zemākas kvalitātes minerālie materiāli, ja vien ir samazinājusies jaunu materiālu ieguve. Turklāt Komisija norāda, ka reizēm ar materiāliem, kas ir atbrīvoti no nodokļa, varētu tikt aizstāti pat augstākas kvalitātes minerālie materiāli, kā to ir izklāstījušas AK iestādes 142. apsvērumā.

| (167) | Komisija atzīst problēmas, kas saistītas ar MMN un tā atbrīvojumu īstenošanu, pamatojoties uz materiālu ģeoloģiskajām īpašībām. Tomēr Komisija arī norāda, ka daudz grūtāk būtu pamatot atbrīvojumus ar materiālu izmantošanas veidiem, jo tas varētu apgrūtināt nodokļa izpildi un dotu vairāk iespēju ļaunprātīgai izmantošanai. Turklāt šķiet, ka AK iestādes saņemto Ziņojumu izmanto kā pamatu MMN īstenošanai un attiecībā uz materiāliem piemēro tajā sniegtās definīcijas un testus. BAA apstiprināja, ka AK iestādes izmanto eksperta ģeologa pakalpojumus, lai noteiktu karjeros ražotos materiālus. |
| --- | --- |

(167)

Komisija atzīst problēmas, kas saistītas ar MMN un tā atbrīvojumu īstenošanu, pamatojoties uz materiālu ģeoloģiskajām īpašībām. Tomēr Komisija arī norāda, ka daudz grūtāk būtu pamatot atbrīvojumus ar materiālu izmantošanas veidiem, jo tas varētu apgrūtināt nodokļa izpildi un dotu vairāk iespēju ļaunprātīgai izmantošanai. Turklāt šķiet, ka AK iestādes saņemto Ziņojumu izmanto kā pamatu MMN īstenošanai un attiecībā uz materiāliem piemēro tajā sniegtās definīcijas un testus. BAA apstiprināja, ka AK iestādes izmanto eksperta ģeologa pakalpojumus, lai noteiktu karjeros ražotos materiālus.

BAA

| (168) | Attiecībā uz tāda māla un degslānekļa izslēgšanu no MMN nepiemērošanas, ko izmanto keramikas izstrādājumu ražošanā, Komisija norāda, ka tas ir no nodokļa atbrīvots rūpniecisks process, kas jau ir izskatīts Lēmumā par procedūras sākšanu, kurā konstatēts, ka tas nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(168)

Attiecībā uz tāda māla un degslānekļa izslēgšanu no MMN nepiemērošanas, ko izmanto keramikas izstrādājumu ražošanā, Komisija norāda, ka tas ir no nodokļa atbrīvots rūpniecisks process, kas jau ir izskatīts Lēmumā par procedūras sākšanu, kurā konstatēts, ka tas nav valsts atbalsts.

| (169) | Attiecībā uz BAA iesniegtā 2007. gada Kornvolas būvakmens un dabīgā šīfera ceļveža saturu Komisija norāda, ka tā nevar uz to pamatoties kā uz precīzas informācijas avotu, kurā sniegts visaptverošs visu karjera produktu pārskats. Tas ir ceļvedis, kurš izstrādāts reklāmas vajadzībām un kurā karjeri reklamē savus produktus, kas paredzēti būvniecības nozarei. Tādējādi Komisija uzskata, ka karjeri, kas norādīti 2007. gada Kornvolas būvakmens un dabīgā šīfera ceļvedī, vienkārši reklamē savus produktus atbilstīgi tirdzniecības stratēģijai, kas ir orientēta uz būvniecības nozari. AK iestādes ir norādījušas, ka tās ļauj karjeriem reklamēt savus produktus tā, kā tie to vēlas un neatkarīgi no attiecīgo materiālu ģeoloģiskā sastāva, un neuzskata, ka šādi reklāmas apraksti ir atbilstoši, lai saistībā ar MMN kvalificētu materiālus. |
| --- | --- |

(169)

Attiecībā uz BAA iesniegtā 2007. gada Kornvolas būvakmens un dabīgā šīfera ceļveža saturu Komisija norāda, ka tā nevar uz to pamatoties kā uz precīzas informācijas avotu, kurā sniegts visaptverošs visu karjera produktu pārskats. Tas ir ceļvedis, kurš izstrādāts reklāmas vajadzībām un kurā karjeri reklamē savus produktus, kas paredzēti būvniecības nozarei. Tādējādi Komisija uzskata, ka karjeri, kas norādīti 2007. gada Kornvolas būvakmens un dabīgā šīfera ceļvedī, vienkārši reklamē savus produktus atbilstīgi tirdzniecības stratēģijai, kas ir orientēta uz būvniecības nozari. AK iestādes ir norādījušas, ka tās ļauj karjeriem reklamēt savus produktus tā, kā tie to vēlas un neatkarīgi no attiecīgo materiālu ģeoloģiskā sastāva, un neuzskata, ka šādi reklāmas apraksti ir atbilstoši, lai saistībā ar MMN kvalificētu materiālus.

BAA

| (170) | No tā izriet, ka akmeņu ar augstu PSV, jūras krastu nocietināšanai paredzētu akmeņu, sienu mūrakmeņu, augstas kvalitātes primāro minerālo materiālu un to blakusproduktu/atkritumu aplikšana ar nodokli attiecas uz MMN standarta piemērošanas principu un ir attaisnojama ar sasniedzamo mērķi. |
| --- | --- |

(170)

No tā izriet, ka akmeņu ar augstu PSV, jūras krastu nocietināšanai paredzētu akmeņu, sienu mūrakmeņu, augstas kvalitātes primāro minerālo materiālu un to blakusproduktu/atkritumu aplikšana ar nodokli attiecas uz MMN standarta piemērošanas principu un ir attaisnojama ar sasniedzamo mērķi.

PSV

5.5.3.   SECINĀJUMI PAR MMN STANDARTA PIEMĒROŠANU UN MMN MĒRĶI

| (171) | Komisija uzskata, ka visu ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes nav iemesls, lai atkāptos no Lēmumā par procedūras sākšanu iekļautajiem konstatējumiem attiecībā uz MMN standarta piemērošanas principu un MMN mērķi. |
| --- | --- |

(171)

Komisija uzskata, ka visu ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes nav iemesls, lai atkāptos no Lēmumā par procedūras sākšanu iekļautajiem konstatējumiem attiecībā uz MMN standarta piemērošanas principu un MMN mērķi.

| (172) | MMN standarta piemērošanas princips ir tāds, ka ieži, grants un smilts, kas saskaņā ar 17. panta 1. punktu ir definēti kā minerālie materiāli, ir apliekami ar nodokli, ja tos komerciāli izmanto Apvienotajā Karalistē, kā noteikts 19. pantā, no 2002. gada 1. aprīļa (vai pēc tam) (45). |
| --- | --- |

(172)

MMN standarta piemērošanas princips ir tāds, ka ieži, grants un smilts, kas saskaņā ar 17. panta 1. punktu ir definēti kā minerālie materiāli, ir apliekami ar nodokli, ja tos komerciāli izmanto Apvienotajā Karalistē, kā noteikts 19. pantā, no 2002. gada 1. aprīļa (vai pēc tam) (45).

45

| (173) | Saskaņā ar aprakstu, ko AK iestādes iesniedza pirms Lēmuma par procedūras sākšanu izdošanas, un kā to apstiprina MMN sagatavošanas darbi (46), Komisija Lēmumā par procedūras sākšanu (47) konstatēja, ka minerālie materiāli vispārīgi ir raksturojami kā materiāli, kas sastāv no fizikāli un ķīmiski inertām granulām vai daļiņām, un tāpēc tie ir piemēroti izmantošanai celtniecībā tīrā veidā vai pievienojot tiem cementu, kaļķus vai bitumena materiālus, piemēram, betonā, akmens šķembās, asfaltā vai drenāžas slānī, vai arī tos izmanto kā būvniecības pildmateriālu (“minerālo materiālu izmantošana”). |
| --- | --- |

(173)

Saskaņā ar aprakstu, ko AK iestādes iesniedza pirms Lēmuma par procedūras sākšanu izdošanas, un kā to apstiprina MMN sagatavošanas darbi (46), Komisija Lēmumā par procedūras sākšanu (47) konstatēja, ka minerālie materiāli vispārīgi ir raksturojami kā materiāli, kas sastāv no fizikāli un ķīmiski inertām granulām vai daļiņām, un tāpēc tie ir piemēroti izmantošanai celtniecībā tīrā veidā vai pievienojot tiem cementu, kaļķus vai bitumena materiālus, piemēram, betonā, akmens šķembās, asfaltā vai drenāžas slānī, vai arī tos izmanto kā būvniecības pildmateriālu (“minerālo materiālu izmantošana”).

46

47

| (174) | Visas ieinteresētās personas un AK iestādes savos iesniegumos ir atzinušas terminu “minerālo materiālu izmantošana” un attiecīgi ir iesniegušas savas piezīmes. BAA patiesībā iesniedza piezīmes, lai pierādītu, ka MMN trūkst loģikas, jo daži materiāli, kas neatbilst šai definīcijai, tiek aplikti ar nodokli. Komisija ir iepriekš detalizēti aplūkojusi šīs piezīmes 151.–158. apsvērumā un 159.–165. apsvērumā. |
| --- | --- |

(174)

Visas ieinteresētās personas un AK iestādes savos iesniegumos ir atzinušas terminu “minerālo materiālu izmantošana” un attiecīgi ir iesniegušas savas piezīmes. BAA patiesībā iesniedza piezīmes, lai pierādītu, ka MMN trūkst loģikas, jo daži materiāli, kas neatbilst šai definīcijai, tiek aplikti ar nodokli. Komisija ir iepriekš detalizēti aplūkojusi šīs piezīmes 151.–158. apsvērumā un 159.–165. apsvērumā.

BAA

| (175) | Tādējādi, citiem vārdiem sakot, MMN standarta piemērošanas princips ir tādu iežu, grants vai smilts aplikšana ar nodokli, kas iegūti tāpēc, lai tos izmantotu/komerciāli izmantotu kā minerālos materiālus, kā aprakstīts iepriekš. |
| --- | --- |

(175)

Tādējādi, citiem vārdiem sakot, MMN standarta piemērošanas princips ir tādu iežu, grants vai smilts aplikšana ar nodokli, kas iegūti tāpēc, lai tos izmantotu/komerciāli izmantotu kā minerālos materiālus, kā aprakstīts iepriekš.

| (176) | Iepriekš minētais apraksts atbilst arī MMN mērķim – padarīt minerālo materiālu ieguvi efektīvāku, iekļaujot cenā ar minēto darbību saistītās vides aizsardzības izmaksas. Kā to ir apstiprinājusi arī Vispārējā tiesa (48), MMN mērķis ir veicināt pārstrādātu minerālo materiālu vai tādu minerālo materiālu izmantošanu būvniecības nozarē, kas ir noteiktu procesu blakusprodukti vai atkritumi (saukti arī par “sekundāriem” minerālajiem materiāliem), lai tādējādi samazinātu to karjeros iegūstamo minerālo materiālu izmantošanu (saukti arī par “primārajiem” minerālajiem materiāliem), kas ir neatjaunojami dabas resursi, un tādējādi samazināt minētā ieguves procesa radīto vides apdraudējumu (“pieprasījuma novirzes” mērķis). |
| --- | --- |

(176)

Iepriekš minētais apraksts atbilst arī MMN mērķim – padarīt minerālo materiālu ieguvi efektīvāku, iekļaujot cenā ar minēto darbību saistītās vides aizsardzības izmaksas. Kā to ir apstiprinājusi arī Vispārējā tiesa (48), MMN mērķis ir veicināt pārstrādātu minerālo materiālu vai tādu minerālo materiālu izmantošanu būvniecības nozarē, kas ir noteiktu procesu blakusprodukti vai atkritumi (saukti arī par “sekundāriem” minerālajiem materiāliem), lai tādējādi samazinātu to karjeros iegūstamo minerālo materiālu izmantošanu (saukti arī par “primārajiem” minerālajiem materiāliem), kas ir neatjaunojami dabas resursi, un tādējādi samazināt minētā ieguves procesa radīto vides apdraudējumu (“pieprasījuma novirzes” mērķis).

48

5.6.   NODOKĻA DIFERENCIĀCIJA

NODOKĻA DIFERENCIĀCIJA

| (177) | Vispirms ar 2001. gada Finanšu likumu ir izveidots plašs MMN piemērošanas pamats. Pēc tam šā nodokļa piemērošanas joma ir sašaurināta, nosakot izņēmumus un atbrīvojumus. Turklāt 2001. gada Finanšu likumā ir paredzēts arī zināms skaits nodokļa atlaižu. Komisija vēlreiz izskatīs, vai izņēmumi, atbrīvojumi un nodokļa atlaides, attiecībā uz kuriem tā pauda šaubas Lēmumā par procedūras sākšanu, atbilst nodokļa standarta piemērošanas principiem, ņemot vērā MMN mērķi. |
| --- | --- |

(177)

Vispirms ar 2001. gada Finanšu likumu ir izveidots plašs MMN piemērošanas pamats. Pēc tam šā nodokļa piemērošanas joma ir sašaurināta, nosakot izņēmumus un atbrīvojumus. Turklāt 2001. gada Finanšu likumā ir paredzēts arī zināms skaits nodokļa atlaižu. Komisija vēlreiz izskatīs, vai izņēmumi, atbrīvojumi un nodokļa atlaides, attiecībā uz kuriem tā pauda šaubas Lēmumā par procedūras sākšanu, atbilst nodokļa standarta piemērošanas principiem, ņemot vērā MMN mērķi.

| (178) | Lai novērtētu MMN diferenciāciju, Komisija kā atsauces sistēmu/nodokļa standarta piemērošanas principu izmanto MMN piemērošanu materiāliem, kurus Apvienotajā Karalistē komerciāli izmanto kā minerālos materiālus (49). Kā iepriekš norādīts 173. apsvērumā, “minerālo materiālu izmantošana” ir cieši saistīta ar iežu, grants un smilts komerciālu izmantošanu būvniecības vajadzībām, proti, tos izmanto kā materiālus konstrukcijas atbalstam vai kādas struktūras (tostarp ceļu, celiņu, stigas, kurā ir vai tiks novietotas dzelzceļa sliedes, un uzbērumu) uzlabošanai vai, sajaucot tos, kā sastāvdaļu javas, betona, darvota makadama (šķembu ceļa seguma), melno šķembu vai jebkura līdzīga būvmateriāla ražošanas procesā (50). |
| --- | --- |

(178)

Lai novērtētu MMN diferenciāciju, Komisija kā atsauces sistēmu/nodokļa standarta piemērošanas principu izmanto MMN piemērošanu materiāliem, kurus Apvienotajā Karalistē komerciāli izmanto kā minerālos materiālus (49). Kā iepriekš norādīts 173. apsvērumā, “minerālo materiālu izmantošana” ir cieši saistīta ar iežu, grants un smilts komerciālu izmantošanu būvniecības vajadzībām, proti, tos izmanto kā materiālus konstrukcijas atbalstam vai kādas struktūras (tostarp ceļu, celiņu, stigas, kurā ir vai tiks novietotas dzelzceļa sliedes, un uzbērumu) uzlabošanai vai, sajaucot tos, kā sastāvdaļu javas, betona, darvota makadama (šķembu ceļa seguma), melno šķembu vai jebkura līdzīga būvmateriāla ražošanas procesā (50).

49

50

| (179) | Turklāt minerālo materiālu izmantošanas jēdziens, kas definēts iepriekš, tiek lietots 2001. gada Finanšu likuma 30. panta 1. punkta d) apakšpunktā, kurā noteiktas personas tiesības pieprasīt nodokļa kredītu, ja “no minerālā materiāla, kas aplikts ar MMN, atbrīvojas tādā veidā, kas nav uzskatāms par tā izmantošanu būvniecības vajadzībām, kā tas var būt paredzēts”. |
| --- | --- |

(179)

Turklāt minerālo materiālu izmantošanas jēdziens, kas definēts iepriekš, tiek lietots 2001. gada Finanšu likuma 30. panta 1. punkta d) apakšpunktā, kurā noteiktas personas tiesības pieprasīt nodokļa kredītu, ja “no minerālā materiāla, kas aplikts ar MMN, atbrīvojas tādā veidā, kas nav uzskatāms par tā izmantošanu būvniecības vajadzībām, kā tas var būt paredzēts”.

| (180) | Ja no nodokļa atbrīvotu materiālu iegūst tāpēc, lai to izmantotu kā minerālo materiālu vai komerciāli izmantotu būvniecības vajadzībām, kā aprakstīts iepriekš, tam būtu jāatbilst MMN standarta piemērošanai, jo tas ir līdzīgā faktiskajā un juridiskajā situācijā kā ar nodokli aplikti materiāli un tā atbrīvojums varētu pamatoties tikai uz izvirzīto MMN mērķi. |
| --- | --- |

(180)

Ja no nodokļa atbrīvotu materiālu iegūst tāpēc, lai to izmantotu kā minerālo materiālu vai komerciāli izmantotu būvniecības vajadzībām, kā aprakstīts iepriekš, tam būtu jāatbilst MMN standarta piemērošanai, jo tas ir līdzīgā faktiskajā un juridiskajā situācijā kā ar nodokli aplikti materiāli un tā atbrīvojums varētu pamatoties tikai uz izvirzīto MMN mērķi.

| (181) | Attiecībā uz izmeklējamajiem atbrīvojumiem, kas skar citu materiālu vai procesu blakusproduktus, atkritumus vai grunti, Komisija saglabās tos novērtēšanas kritērijus, kas izmantoti Lēmumā par procedūras sākšanu. Novērtējumā Komisija ņems vērā, vai attiecīgie atkritumi, grunts vai blakusprodukti nenovēršami rodas, veicot darbību, kas nav saistīta ar tādu materiālu apzinātu ieguvi, kurus izmanto kā minerālos materiālus, t. i., vai nu no tāda materiāla ieguves, kas nav apzināti iegūts, lai to izmantotu kā minerālo materiālu, vai no procesa, kas nav saistīts ar minerālo materiālu ieguvi. Pamatmateriāla ieguve, lai to neizmantotu kā minerālo materiālu, norāda uz to, vai attiecīgo atkritumu, grunts vai blakusproduktu atbrīvojums no nodokļa var veicināt MMN mērķa sasniegšanu. |
| --- | --- |

(181)

Attiecībā uz izmeklējamajiem atbrīvojumiem, kas skar citu materiālu vai procesu blakusproduktus, atkritumus vai grunti, Komisija saglabās tos novērtēšanas kritērijus, kas izmantoti Lēmumā par procedūras sākšanu. Novērtējumā Komisija ņems vērā, vai attiecīgie atkritumi, grunts vai blakusprodukti nenovēršami rodas, veicot darbību, kas nav saistīta ar tādu materiālu apzinātu ieguvi, kurus izmanto kā minerālos materiālus, t. i., vai nu no tāda materiāla ieguves, kas nav apzināti iegūts, lai to izmantotu kā minerālo materiālu, vai no procesa, kas nav saistīts ar minerālo materiālu ieguvi. Pamatmateriāla ieguve, lai to neizmantotu kā minerālo materiālu, norāda uz to, vai attiecīgo atkritumu, grunts vai blakusproduktu atbrīvojums no nodokļa var veicināt MMN mērķa sasniegšanu.

| (182) | Attiecībā uz blakusproduktiem, atkritumiem un grunti, kas rodas tādu materiālu ieguvē, kurus izmanto kā minerālos materiālus, Komisija novērtēs, vai to atbrīvojums no nodokļa var samazināt tādu jaunu materiālu ieguvi, ko izmanto kā minerālos materiālus, un tādējādi veicināt MMN mērķa sasniegšanu. |
| --- | --- |

(182)

Attiecībā uz blakusproduktiem, atkritumiem un grunti, kas rodas tādu materiālu ieguvē, kurus izmanto kā minerālos materiālus, Komisija novērtēs, vai to atbrīvojums no nodokļa var samazināt tādu jaunu materiālu ieguvi, ko izmanto kā minerālos materiālus, un tādējādi veicināt MMN mērķa sasniegšanu.

| (183) | Iepriekš minētie novērtēšanas kritēriji, nosakot, vai no nodokļa atbrīvotie materiāli ir tādā pašā faktiskajā un juridiskajā situācijā kā ar nodokli apliktie materiāli, atbilst MMN standarta piemērošanas principiem un tajos ir ņemti vērā AK iestāžu paustie apsvērumi, ka MMN nedrīkst ietekmēt procesus, kas nav saistīti ar tādu materiālu ieguvi, kurus izmanto kā minerālos materiālus. |
| --- | --- |

(183)

Iepriekš minētie novērtēšanas kritēriji, nosakot, vai no nodokļa atbrīvotie materiāli ir tādā pašā faktiskajā un juridiskajā situācijā kā ar nodokli apliktie materiāli, atbilst MMN standarta piemērošanas principiem un tajos ir ņemti vērā AK iestāžu paustie apsvērumi, ka MMN nedrīkst ietekmēt procesus, kas nav saistīti ar tādu materiālu ieguvi, kurus izmanto kā minerālos materiālus.

5.6.1.   IZŅĒMUMI UN NODOKĻA ATLAIDES KONKRĒTIEM MINERĀLIEM (18. PANTA 2. PUNKTA b) APAKŠPUNKTS (51) UN 30. PANTA 1. PUNKTA b) APAKŠPUNKTS (52), CIKTĀL TAS ATTIECAS UZ RAŽOŠANAS PROCESIEM, KAS IR ATBRĪVOTI NO NODOKĻA ATTIECĪBĀ UZ MATERIĀLIEM, KURUS IZMANTO KĀ MINERĀLOS MATERIĀLUS)

51

52

| (184) | Saistībā ar dokumentiem, ko AK iestādes iesniedza pirms Lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas, tās norādīja, ka neviena no vielām, kas saskaņā ar 18. pantu (53) ir atbrīvotas no nodokļa, nav iegūta karjeros vai raktuvēs, lai to izmantotu kā minerālo materiālu. |
| --- | --- |

(184)

Saistībā ar dokumentiem, ko AK iestādes iesniedza pirms Lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas, tās norādīja, ka neviena no vielām, kas saskaņā ar 18. pantu (53) ir atbrīvotas no nodokļa, nav iegūta karjeros vai raktuvēs, lai to izmantotu kā minerālo materiālu.

53

| (185) | Komisija uzskatīja, ka tad, ja vien šie minerāli būvniecības nozarē netiek izmantoti, lai nodrošinātu pamatapjomu, šo minerālu izslēgšana no MMN piemērošanas jomas atbilst tā standarta piemērošanas principiem (54). |
| --- | --- |

(185)

Komisija uzskatīja, ka tad, ja vien šie minerāli būvniecības nozarē netiek izmantoti, lai nodrošinātu pamatapjomu, šo minerālu izslēgšana no MMN piemērošanas jomas atbilst tā standarta piemērošanas principiem (54).

54

| (186) | Lēmuma par procedūras sākšanu 74. apsvērumā Komisija secināja, ka, tā kā attiecīgie minerāli netiek izmantoti kā minerālie materiāli, to atbrīvojums/izslēgšana no MMN piemērošanas jomas nerada selektīvu priekšrocību LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(186)

Lēmuma par procedūras sākšanu 74. apsvērumā Komisija secināja, ka, tā kā attiecīgie minerāli netiek izmantoti kā minerālie materiāli, to atbrīvojums/izslēgšana no MMN piemērošanas jomas nerada selektīvu priekšrocību LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

| (187) | Tomēr tā konstatēja, ka dažus no šiem minerāliem reizēm iegūst tāpēc, lai tie tiktu izmantoti arī kā minerālie materiāli. Piemēram, vermikulītu un perlītu izmanto, lai ražotu vieglus, rūpnieciski izgatavotus minerālos materiālus (55). Tika uzskatīts, ka, tā kā šie minerāli ir iegūti, lai ražotu vieglus minerālos materiālus, un tos kā tādus arī izmanto, tad to izslēgšana no nodokļa piemērošanas jomas neatbilst MMN standarta piemērošanas principiem. Tāpēc Komisijai nebija skaidrs, kāpēc šo minerālu ieguve nav līdzīgā situācijā kā citu ar nodokli apliekamu minerālo materiālu ieguve. |
| --- | --- |

(187)

Tomēr tā konstatēja, ka dažus no šiem minerāliem reizēm iegūst tāpēc, lai tie tiktu izmantoti arī kā minerālie materiāli. Piemēram, vermikulītu un perlītu izmanto, lai ražotu vieglus, rūpnieciski izgatavotus minerālos materiālus (55). Tika uzskatīts, ka, tā kā šie minerāli ir iegūti, lai ražotu vieglus minerālos materiālus, un tos kā tādus arī izmanto, tad to izslēgšana no nodokļa piemērošanas jomas neatbilst MMN standarta piemērošanas principiem. Tāpēc Komisijai nebija skaidrs, kāpēc šo minerālu ieguve nav līdzīgā situācijā kā citu ar nodokli apliekamu minerālo materiālu ieguve.

55

| (188) | Tā kā Komisijai novērtējuma veikšanai trūka svarīgas informācijas, tā izteica šaubas par to, vai tādu materiālu vispārējs atbrīvojums, attiecībā uz kuriem netiek ņemts vērā tas, ka tos izmanto kā minerālos materiālus, atbilst MMN standarta piemērošanas principiem. |
| --- | --- |

(188)

Tā kā Komisijai novērtējuma veikšanai trūka svarīgas informācijas, tā izteica šaubas par to, vai tādu materiālu vispārējs atbrīvojums, attiecībā uz kuriem netiek ņemts vērā tas, ka tos izmanto kā minerālos materiālus, atbilst MMN standarta piemērošanas principiem.

| (189) | AK iestādes iesniedza to materiālu lietošanas veidu sarakstu, kas uzskaitīti 2001. gada Finanšu likuma 18. panta 3. punktā, norādot, vai tie tiek/varētu tikt izmantoti kā minerālie materiāli. Saskaņā ar šo sarakstu vienīgie materiāli, kas ir piemēroti, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus, un kas ir uzskaitīti 2001. gada Finanšu likuma 18. panta 3. punktā, ir perlīts, pumeks un vermikulīts. |
| --- | --- |

(189)

AK iestādes iesniedza to materiālu lietošanas veidu sarakstu, kas uzskaitīti 2001. gada Finanšu likuma 18. panta 3. punktā, norādot, vai tie tiek/varētu tikt izmantoti kā minerālie materiāli. Saskaņā ar šo sarakstu vienīgie materiāli, kas ir piemēroti, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus, un kas ir uzskaitīti 2001. gada Finanšu likuma 18. panta 3. punktā, ir perlīts, pumeks un vermikulīts.

| (190) | Tā kā pārējie materiāli, kas uzskaitīti 2001. gada Finanšu likuma 18. panta 3. punktā, netiek izmantoti kā minerālie materiāli vai nav piemēroti, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus, tie nav tādā pašā juridiskajā un faktiskajā situācijā kā ar nodokli apliekamie minerālie materiāli. |
| --- | --- |

(190)

Tā kā pārējie materiāli, kas uzskaitīti 2001. gada Finanšu likuma 18. panta 3. punktā, netiek izmantoti kā minerālie materiāli vai nav piemēroti, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus, tie nav tādā pašā juridiskajā un faktiskajā situācijā kā ar nodokli apliekamie minerālie materiāli.

| (191) | Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju perlīts ir sastopams Ziemeļīrijā, taču tā ieguve tika izbeigta pirms minerālo materiālu nodokļa ieviešanas. Šis materiāls, kas pēc apstrādes ir noderīgs tā izolācijas īpašību un vieglā svara dēļ, Apvienotajā Karalistē joprojām tiek importēts. |
| --- | --- |

(191)

Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju perlīts ir sastopams Ziemeļīrijā, taču tā ieguve tika izbeigta pirms minerālo materiālu nodokļa ieviešanas. Šis materiāls, kas pēc apstrādes ir noderīgs tā izolācijas īpašību un vieglā svara dēļ, Apvienotajā Karalistē joprojām tiek importēts.

| (192) | AK iestādes apgalvo, ka perlītu var izmantot vieglu būvmateriālu (apmetumu, javu, izolācijas, griestu flīžu) ražošanā un kā augsnes ielabotāju. Karsējot tas ļoti izplešas un tāpēc nav dabīgs minerālais materiāls. Perlītu var izmantot kā vieglu minerālo materiālu, piemēram, betonā vai portlandcementā. Taču, pirms perlītu kā tādu izmanto, tas ir nevis tikai vienkārši jāsadrupina un jāizsijā, bet gan fizikāli jāpārveido. Tam raksturīgās īpašības varētu arī liegt to aizstāt ar pārstrādātu materiālu vai blakusproduktu, kas nerodas no minerālo materiālu ražošanas. |
| --- | --- |

(192)

AK iestādes apgalvo, ka perlītu var izmantot vieglu būvmateriālu (apmetumu, javu, izolācijas, griestu flīžu) ražošanā un kā augsnes ielabotāju. Karsējot tas ļoti izplešas un tāpēc nav dabīgs minerālais materiāls. Perlītu var izmantot kā vieglu minerālo materiālu, piemēram, betonā vai portlandcementā. Taču, pirms perlītu kā tādu izmanto, tas ir nevis tikai vienkārši jāsadrupina un jāizsijā, bet gan fizikāli jāpārveido. Tam raksturīgās īpašības varētu arī liegt to aizstāt ar pārstrādātu materiālu vai blakusproduktu, kas nerodas no minerālo materiālu ražošanas.

| (193) | Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju Apvienotajā Karalistē pumeks dabā nav sastopams, bet tiek importēts. Šā materiāla šūnainā struktūra nodrošina tam zemu blīvumu, kas ļauj tam peldēt virs ūdens. To var izmantot kā abrazīvu materiālu un vieglu būvmateriālu ražošanā. Tas ir daudz vieglāks nekā ar nodokli apliekamais minerālais materiāls. |
| --- | --- |

(193)

Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju Apvienotajā Karalistē pumeks dabā nav sastopams, bet tiek importēts. Šā materiāla šūnainā struktūra nodrošina tam zemu blīvumu, kas ļauj tam peldēt virs ūdens. To var izmantot kā abrazīvu materiālu un vieglu būvmateriālu ražošanā. Tas ir daudz vieglāks nekā ar nodokli apliekamais minerālais materiāls.

| (194) | AK iestādes apgalvo, ka ir vairākas liecības, ka Apvienotajā Karalistē pumeku izmanto kā vieglu minerālo materiālu konstrukciju, vieglbetona, saliekamā dzelzsbetona un betona bloku ražošanā. Šajos gadījumos to izmanto tieši īpaši zemā blīvuma dēļ. Līdzīgi perlītam un vermikulītam, arī pumeka īpašības un lietošanas veidi liedz aizstāt to ar citu pārstrādātu materiālu vai blakusproduktu, kuri rodas no tādu materiālu ražošanas, kas nav minerālie materiāli. |
| --- | --- |

(194)

AK iestādes apgalvo, ka ir vairākas liecības, ka Apvienotajā Karalistē pumeku izmanto kā vieglu minerālo materiālu konstrukciju, vieglbetona, saliekamā dzelzsbetona un betona bloku ražošanā. Šajos gadījumos to izmanto tieši īpaši zemā blīvuma dēļ. Līdzīgi perlītam un vermikulītam, arī pumeka īpašības un lietošanas veidi liedz aizstāt to ar citu pārstrādātu materiālu vai blakusproduktu, kuri rodas no tādu materiālu ražošanas, kas nav minerālie materiāli.

| (195) | Komisija ir apsvērusi, vai pumeks būtu jāsalīdzina ar akmeņiem, kam ir augsts PSV, vai krastu nocietināšanai paredzētiem akmeņiem, kas arī ir specializēti produkti, kurus nevar aizstāt ar materiāliem, kas ir atbrīvoti no nodokļa piemērošanas. Tomēr pumeks atšķiras no akmeņiem ar augstu PSV un krastu nocietināšanai paredzētajiem akmeņiem, jo gadījumā, ja to izmanto kā minerālo materiālu, to var izmantot tikai šajā specializētajā jomā kā vieglu minerālo materiālu. No otras puses, materiālus, ko izmanto, lai ražotu akmeņus ar augstu PSV un krastu nocietināšanai paredzētos akmeņus, var izmantot un arī plaši izmanto kā minerālos materiālus, ja tie netiek izmantoti šajos īpaši specializētajos apstākļos. |
| --- | --- |

(195)

Komisija ir apsvērusi, vai pumeks būtu jāsalīdzina ar akmeņiem, kam ir augsts PSV, vai krastu nocietināšanai paredzētiem akmeņiem, kas arī ir specializēti produkti, kurus nevar aizstāt ar materiāliem, kas ir atbrīvoti no nodokļa piemērošanas. Tomēr pumeks atšķiras no akmeņiem ar augstu PSV un krastu nocietināšanai paredzētajiem akmeņiem, jo gadījumā, ja to izmanto kā minerālo materiālu, to var izmantot tikai šajā specializētajā jomā kā vieglu minerālo materiālu. No otras puses, materiālus, ko izmanto, lai ražotu akmeņus ar augstu PSV un krastu nocietināšanai paredzētos akmeņus, var izmantot un arī plaši izmanto kā minerālos materiālus, ja tie netiek izmantoti šajos īpaši specializētajos apstākļos.

PSV,

PSV

PSV

| (196) | Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju vermikulīts ir vizlas veids, kam (tāpat kā perlītam) piemīt neparasta īpašība – ja to karsē, tas ievērojami izplešas. Nav zināms, vai vermikulīts ir sastopams Apvienotajā Karalistē, taču tas tiek importēts. |
| --- | --- |

(196)

Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju vermikulīts ir vizlas veids, kam (tāpat kā perlītam) piemīt neparasta īpašība – ja to karsē, tas ievērojami izplešas. Nav zināms, vai vermikulīts ir sastopams Apvienotajā Karalistē, taču tas tiek importēts.

| (197) | AK iestādes apgalvo, ka vermikulītu (tāpat kā perlītu) var izmantot kā izolācijas materiālu, kā vieglu minerālo materiālu apmetumu un betona ražošanā un kā augsnes ielabotāju. Tomēr, pirms šo materiālu kā tādu izmanto, tas ir nevis tikai vienkārši jāsadrupina un jāizsijā, bet gan fizikāli jāpārveido. Tam raksturīgās īpašības varētu arī liegt to aizstāt ar pārstrādātu materiālu vai blakusproduktu, kas nerodas no minerālo materiālu ražošanas. |
| --- | --- |

(197)

AK iestādes apgalvo, ka vermikulītu (tāpat kā perlītu) var izmantot kā izolācijas materiālu, kā vieglu minerālo materiālu apmetumu un betona ražošanā un kā augsnes ielabotāju. Tomēr, pirms šo materiālu kā tādu izmanto, tas ir nevis tikai vienkārši jāsadrupina un jāizsijā, bet gan fizikāli jāpārveido. Tam raksturīgās īpašības varētu arī liegt to aizstāt ar pārstrādātu materiālu vai blakusproduktu, kas nerodas no minerālo materiālu ražošanas.

| (198) | Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju ir importēti šādi minēto produktu daudzumi (kopš 2010. gada importa statistikā datus par perlītu un vermikulītu norāda kopā). | 2008. g. | 2009. g. | 2010. g. | 2011. g. | 2012. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Perlīts
  (tonnas) | 45 064 | 36 315 | 58 456 | 98 437 | 66 298 |
| Vermikulīts
  (tonnas) | 29 200 | 25 515 |
| Pumeks
  (tonnas) | 2 259 | 1 668 | 2 062 | 2 067 | 1 255 |

(198)

Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju ir importēti šādi minēto produktu daudzumi (kopš 2010. gada importa statistikā datus par perlītu un vermikulītu norāda kopā).

2008. g.

2009. g.

2010. g.

2011. g.

2012. g.

Perlīts

(tonnas)

45 064

36 315

58 456

98 437

66 298

Vermikulīts

(tonnas)

29 200

25 515

Pumeks

(tonnas)

2 259

1 668

2 062

2 067

1 255

| (199) | AK iestādes norāda, ka importēts pumeks vidēji maksā GBP 408 par tonnu (2012. gads), bet vermikulīts un perlīts vidēji maksā GBP 128 par tonnu. Šīs augstās cenas atspoguļo šo minerālu specializētos lietošanas veidus, un norāda, ka tos nevar izmantot kā aizstājējus minerālajiem materiāliem, ko iegūst Apvienotajā Karalistē. |
| --- | --- |

(199)

AK iestādes norāda, ka importēts pumeks vidēji maksā GBP 408 par tonnu (2012. gads), bet vermikulīts un perlīts vidēji maksā GBP 128 par tonnu. Šīs augstās cenas atspoguļo šo minerālu specializētos lietošanas veidus, un norāda, ka tos nevar izmantot kā aizstājējus minerālajiem materiāliem, ko iegūst Apvienotajā Karalistē.

| (200) | AK iestādes apgalvo, ka perlīts, pumeks un vermikulīts Apvienotajā Karalistē netiek komerciāli izmantoti kā minerālie materiāli un nav tādā pašā juridiskajā un faktiskajā situācijā kā ar nodokli apliekamie minerālie materiāli, ņemot vērā MMN vides aizsardzības mērķi. |
| --- | --- |

(200)

AK iestādes apgalvo, ka perlīts, pumeks un vermikulīts Apvienotajā Karalistē netiek komerciāli izmantoti kā minerālie materiāli un nav tādā pašā juridiskajā un faktiskajā situācijā kā ar nodokli apliekamie minerālie materiāli, ņemot vērā MMN vides aizsardzības mērķi.

| (201) | Komisija uzskata, ka, tā kā perlīts un vermikulīts, lai tos varētu izmantot kā minerālos materiālus, ir nevis vienkārši jāsadrupina un jāizsijā, bet gan fizikāli jāpārveido, tie nav salīdzināmi ar apliekamajiem materiāliem, kas netiek šādi pārveidoti. |
| --- | --- |

(201)

Komisija uzskata, ka, tā kā perlīts un vermikulīts, lai tos varētu izmantot kā minerālos materiālus, ir nevis vienkārši jāsadrupina un jāizsijā, bet gan fizikāli jāpārveido, tie nav salīdzināmi ar apliekamajiem materiāliem, kas netiek šādi pārveidoti.

| (202) | Perlīta, pumeka un vermikulīta dabīgās īpašības atšķir tos no pārējiem minerālajiem materiāliem. Turklāt visi trīs materiāli nav dabīgi minerālie materiāli, bet tiek izmantoti kā specializēti, viegli minerālie materiāli, kurus nevar aizstāt ar citiem materiāliem un ar kuriem nevar aizstāt citus materiālus. Šo materiālu cena atspoguļo to specializēto izmantošanu, kā arī to, ka ar tiem, visticamāk, nevar aizstāt Apvienotajā Karalistē iegūtos minerālos materiālus. |
| --- | --- |

(202)

Perlīta, pumeka un vermikulīta dabīgās īpašības atšķir tos no pārējiem minerālajiem materiāliem. Turklāt visi trīs materiāli nav dabīgi minerālie materiāli, bet tiek izmantoti kā specializēti, viegli minerālie materiāli, kurus nevar aizstāt ar citiem materiāliem un ar kuriem nevar aizstāt citus materiālus. Šo materiālu cena atspoguļo to specializēto izmantošanu, kā arī to, ka ar tiem, visticamāk, nevar aizstāt Apvienotajā Karalistē iegūtos minerālos materiālus.

| (203) | Turklāt pašlaik Apvienotajā Karalistē nevienu no šiem materiāliem neiegūst, jo perlīta ieguve tika pārtraukta pirms MMN ieviešanas. |
| --- | --- |

(203)

Turklāt pašlaik Apvienotajā Karalistē nevienu no šiem materiāliem neiegūst, jo perlīta ieguve tika pārtraukta pirms MMN ieviešanas.

| (204) | Komisija no ieinteresētajām personām nav saņēmusi piezīmes par šiem materiāliem. |
| --- | --- |

(204)

Komisija no ieinteresētajām personām nav saņēmusi piezīmes par šiem materiāliem.

| (205) | Komisija secina, ka perlīts, pumeks un vermikulīts nav tādā pašā juridiskajā un faktiskajā situācijā kā ar nodokli apliekamie minerālie materiāli, ņemot vērā MMN mērķi. |
| --- | --- |

(205)

Komisija secina, ka perlīts, pumeks un vermikulīts nav tādā pašā juridiskajā un faktiskajā situācijā kā ar nodokli apliekamie minerālie materiāli, ņemot vērā MMN mērķi.

| (206) | Tādējādi Komisija secina, ka izņēmumi un nodokļa atlaides, kas attiecas uz konkrētajiem minerāliem, kā paredzēts 2001. gada Finanšu likuma 18. panta 2. punkta b) apakšpunktā un 30. panta 1. punkta b) apakšpunktā, nerada selektīvu priekšrocību šiem materiāliem. |
| --- | --- |

(206)

Tādējādi Komisija secina, ka izņēmumi un nodokļa atlaides, kas attiecas uz konkrētajiem minerāliem, kā paredzēts 2001. gada Finanšu likuma 18. panta 2. punkta b) apakšpunktā un 30. panta 1. punkta b) apakšpunktā, nerada selektīvu priekšrocību šiem materiāliem.

5.6.2.   TĀDU MATERIĀLU ATBRĪVOJUMS NO NODOKĻA, KAS SASTĀV TIKAI, LIELĀKOTIES VAI DAĻĒJI NO MATERIĀLIEM, KURI SASTĀV NO AKMEŅOGLĒM, BRŪNOGLĒM (LIGNĪTA), DEGSLĀNEKĻA VAI DABĪGĀ ŠĪFERA (17. PANTA 4. PUNKTA a) APAKŠPUNKTS), CIKTĀL ATBRĪVOTIE MATERIĀLI SASTĀV TIKAI NO AKMEŅOGLĒM, BRŪNOGLĒM (LIGNĪTA), DEGSLĀNEKĻA UN DABĪGĀ ŠĪFERA, KO IZMANTO KĀ MINERĀLOS MATERIĀLUS, VAI SASTĀV LIELĀKOTIES NO AKMEŅOGLĒM, BRŪNOGLĒM (LIGNĪTA), DEGSLĀNEKĻA UN DABĪGĀ ŠĪFERA

| (207) | Komisija norādīja, ka visi šie materiāli tiek kvalificēti kā ieži un tādējādi tie ir minerālie materiāli 2001. gada Finanšu likuma 17. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(207)

Komisija norādīja, ka visi šie materiāli tiek kvalificēti kā ieži un tādējādi tie ir minerālie materiāli 2001. gada Finanšu likuma 17. panta 1. punkta izpratnē.

| (208) | Ciktāl tas attiecas uz dabīgo šīferi un degslānekli, tos bieži vien šķeļ, lai iegūtu vienu vai vairākas līdzenas virsmas. Šādā gadījumā tiem varētu arī būt piešķirta MMN atlaide saskaņā ar 18. panta 2. punkta a) apakšpunktu (no nodokļiem atbrīvots akmens šķelšanas process). Nodokļu kredīts materiāliem, kuriem piemēro no nodokļiem atbrīvotu procesu, atbilst MMN standarta piemērošanas principiem. |
| --- | --- |

(208)

Ciktāl tas attiecas uz dabīgo šīferi un degslānekli, tos bieži vien šķeļ, lai iegūtu vienu vai vairākas līdzenas virsmas. Šādā gadījumā tiem varētu arī būt piešķirta MMN atlaide saskaņā ar 18. panta 2. punkta a) apakšpunktu (no nodokļiem atbrīvots akmens šķelšanas process). Nodokļu kredīts materiāliem, kuriem piemēro no nodokļiem atbrīvotu procesu, atbilst MMN standarta piemērošanas principiem.

| (209) | Saistībā ar dokumentiem, ko AK iestādes iesniedza pirms Lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas, tās paskaidroja, ka akmeņogles, brūnogles (lignīts), dabīgais šīferis un degslāneklis netiek galvenokārt iegūti tāpēc, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus. Dabīgo šīferi parasti iegūst, lai to izmantotu kā specializētu būvmateriālu (piem., kā jumta vai grīdu seguma materiālu). Dažos reģionos tā izmantošana tiek veicināta kultūrvēsturiskā mantojuma saglabāšanas dēļ. Degslāneklis ir šķeļams minerāls ar augstu māla saturu. Tā kā dabīgā māla iegulas samazinās, jo tiek iztērētas, ķieģeļu un flīžu ražošanā arvien vairāk izmanto degslānekli. To var izmantot arī kā sastāvdaļu cementa ražošanā. Akmeņogles ir nogulumiezis, kas galvenokārt sastāv no oglekļa. Brūnogles (lignīts) satur daudz mazāk oglekļa nekā akmeņogles un ļoti daudz mitruma. Abus materiālus izmanto kā energoproduktus. |
| --- | --- |

(209)

Saistībā ar dokumentiem, ko AK iestādes iesniedza pirms Lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas, tās paskaidroja, ka akmeņogles, brūnogles (lignīts), dabīgais šīferis un degslāneklis netiek galvenokārt iegūti tāpēc, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus. Dabīgo šīferi parasti iegūst, lai to izmantotu kā specializētu būvmateriālu (piem., kā jumta vai grīdu seguma materiālu). Dažos reģionos tā izmantošana tiek veicināta kultūrvēsturiskā mantojuma saglabāšanas dēļ. Degslāneklis ir šķeļams minerāls ar augstu māla saturu. Tā kā dabīgā māla iegulas samazinās, jo tiek iztērētas, ķieģeļu un flīžu ražošanā arvien vairāk izmanto degslānekli. To var izmantot arī kā sastāvdaļu cementa ražošanā. Akmeņogles ir nogulumiezis, kas galvenokārt sastāv no oglekļa. Brūnogles (lignīts) satur daudz mazāk oglekļa nekā akmeņogles un ļoti daudz mitruma. Abus materiālus izmanto kā energoproduktus.

| (210) | Komisija secināja, ka šo materiālu atbrīvošana no nodokļa, ja tie tiek izmantoti citām vajadzībām, nevis kā minerālie materiāli, atbilst MMN standarta piemērošanas principam. |
| --- | --- |

(210)

Komisija secināja, ka šo materiālu atbrīvošana no nodokļa, ja tie tiek izmantoti citām vajadzībām, nevis kā minerālie materiāli, atbilst MMN standarta piemērošanas principam.

| (211) | Komisija norādīja (56), ka saskaņā ar BAA sagatavoto liecību, kas pievienota tās atbildei un iesniegta Vispārējai tiesai saistībā ar lietu T-210/02, dabīgais šīferis un degslāneklis tiek izmantoti kā minerālie materiāli (57). Uz akmeņoglēm un brūnoglēm tas neattiecas. |
| --- | --- |

(211)

Komisija norādīja (56), ka saskaņā ar BAA sagatavoto liecību, kas pievienota tās atbildei un iesniegta Vispārējai tiesai saistībā ar lietu T-210/02, dabīgais šīferis un degslāneklis tiek izmantoti kā minerālie materiāli (57). Uz akmeņoglēm un brūnoglēm tas neattiecas.

56

BAA

57

| (212) | Lēmuma par procedūras sākšanu 84. apsvērumā Komisija secināja, ka degslānekļa un dabīgā šīfera vispārējais atbrīvojums – pat tad, ja šie ieži tiek izmantoti kā minerālie materiāli vai būves pamatapjoma nodrošināšanai – visticamāk, neatbilst MMN standarta piemērošanas principiem un neizriet no MMN rakstura un loģikas. |
| --- | --- |

(212)

Lēmuma par procedūras sākšanu 84. apsvērumā Komisija secināja, ka degslānekļa un dabīgā šīfera vispārējais atbrīvojums – pat tad, ja šie ieži tiek izmantoti kā minerālie materiāli vai būves pamatapjoma nodrošināšanai – visticamāk, neatbilst MMN standarta piemērošanas principiem un neizriet no MMN rakstura un loģikas.

| (213) | Lēmuma par procedūras sākšanu 85. apsvērumā Komisija arī uzskatīja, ka arguments par to, ka vairumā gadījumu degslānekli un dabīgo šīferi neizmanto kā minerālos materiālus, nepamato to vispārējo atbrīvojumu no MMN. Tieši tāpēc, ka bija grūti jau iepriekš noteikt, kā šos materiālus varētu izmantot, Apvienotā Karaliste nolēma piešķirt nodokļa kredītu tajos gadījumos, ja kādi no šiem materiāliem, kas aplikti ar nodokli, tiktu izmantoti rūpniecības un lauksaimniecības vajadzībām. Komisija uzskatīja, ka atbilstošāk būtu nevis piešķirt tiešu atbrīvojumu, bet paplašināt nodokļa atlaides piemērošanas jomu, attiecinot to arī uz degslānekli un dabīgo šīferi. |
| --- | --- |

(213)

Lēmuma par procedūras sākšanu 85. apsvērumā Komisija arī uzskatīja, ka arguments par to, ka vairumā gadījumu degslānekli un dabīgo šīferi neizmanto kā minerālos materiālus, nepamato to vispārējo atbrīvojumu no MMN. Tieši tāpēc, ka bija grūti jau iepriekš noteikt, kā šos materiālus varētu izmantot, Apvienotā Karaliste nolēma piešķirt nodokļa kredītu tajos gadījumos, ja kādi no šiem materiāliem, kas aplikti ar nodokli, tiktu izmantoti rūpniecības un lauksaimniecības vajadzībām. Komisija uzskatīja, ka atbilstošāk būtu nevis piešķirt tiešu atbrīvojumu, bet paplašināt nodokļa atlaides piemērošanas jomu, attiecinot to arī uz degslānekli un dabīgo šīferi.

| (214) | Komisija arī pauda šaubas par tāda atbrīvojuma paplašināšanas pamatojumu, kas attiecas uz materiālu, kurš lielākoties (t. i., vairāk nekā par 50 %) ir izgatavots no akmeņoglēm, brūnoglēm, degslānekļa vai dabīgā šīfera. |
| --- | --- |

(214)

Komisija arī pauda šaubas par tāda atbrīvojuma paplašināšanas pamatojumu, kas attiecas uz materiālu, kurš lielākoties (t. i., vairāk nekā par 50 %) ir izgatavots no akmeņoglēm, brūnoglēm, degslānekļa vai dabīgā šīfera.

| (215) | Komisija secināja, ka šo materiālu (jo īpaši dabīgā šīfera un degslānekļa materiālu) vispārējs atbrīvojums – pat tad, ja tos izmanto kā minerālos materiālus, t. i., būves pamatapjoma nodrošināšanai – varētu neatbilst MMN standarta piemērošanas principiem. |
| --- | --- |

(215)

Komisija secināja, ka šo materiālu (jo īpaši dabīgā šīfera un degslānekļa materiālu) vispārējs atbrīvojums – pat tad, ja tos izmanto kā minerālos materiālus, t. i., būves pamatapjoma nodrošināšanai – varētu neatbilst MMN standarta piemērošanas principiem.

| (216) | Pēc Lēmuma par procedūras sākšanu publicēšanas Komisija saistībā ar šo jautājumu saņēma no ieinteresētajām personām daudzus iesniegumus. |
| --- | --- |

(216)

Pēc Lēmuma par procedūras sākšanu publicēšanas Komisija saistībā ar šo jautājumu saņēma no ieinteresētajām personām daudzus iesniegumus.

5.6.2.1.   
  Dabīgais šīferis

Dabīgais šīferis

a)   Piezīmes, kas saņemtas no BAA
  2014. gada 15. septembrī

Piezīmes, kas saņemtas no BAA

| (217) | BAA ir vienojusies ar AK iestādēm par veidiem, kādos dabīgā šīfera blakusprodukti tiek izmantoti kā minerālie materiāli, tostarp par to, ka šie blakusprodukti ir alternatīva jauniegūtiem minerālajiem materiāliem betona ražošanā un vidēja stipruma inženiertehnisko būvju celtniecībā. |
| --- | --- |

(217)

BAA ir vienojusies ar AK iestādēm par veidiem, kādos dabīgā šīfera blakusprodukti tiek izmantoti kā minerālie materiāli, tostarp par to, ka šie blakusprodukti ir alternatīva jauniegūtiem minerālajiem materiāliem betona ražošanā un vidēja stipruma inženiertehnisko būvju celtniecībā.

BAA

| (218) | BAA norāda, ka dabīgais šīferis, degslāneklis (un māls) vienmēr (un tāpēc pat pirms MMN ieviešanas) ir izmantoti “kā minerālie materiāli”, ja tie bija piemēroti konkrētam mērķim un pieejami par labu cenu. Piemēram, aptuveni 230 000 tonnu dabīgā šīfera tika izmantots, lai 1980./1981. gadā un 1990./1991. gadā uzbūvētu A55 Bengoras apvedceļu. |
| --- | --- |

(218)

BAA norāda, ka dabīgais šīferis, degslāneklis (un māls) vienmēr (un tāpēc pat pirms MMN ieviešanas) ir izmantoti “kā minerālie materiāli”, ja tie bija piemēroti konkrētam mērķim un pieejami par labu cenu. Piemēram, aptuveni 230 000 tonnu dabīgā šīfera tika izmantots, lai 1980./1981. gadā un 1990./1991. gadā uzbūvētu A55 Bengoras apvedceļu.

BAA

| (219) | BAA, atsaucoties uz ģeoloģijas speciālistes Dr. Rachel Hardie paziņojumu, apgalvo, ka pastāv jauktas ģeoloģiskas struktūras karjeri, kuros māla vai dabīgā šīfera iegulas atrodas starp citu iežu slāņiem. Saskaņā ar šo paziņojumu Skotijā un citās Apvienotās Karalistes daļās ir karjeri, kur lielākajai saražoto minerālo materiālu daļai piemēro MMN, bet kur iežu slāņi satur zināmu daļu no nodokļa atbrīvotu iežu veidu. Šo karjeru produktos ir iekļauti pilnīgi vai daļēji atbrīvotu iežu, piemēram, degslānekļa vai dabīgā šīfera, krājumi (58). |
| --- | --- |

(219)

BAA, atsaucoties uz ģeoloģijas speciālistes Dr. Rachel Hardie paziņojumu, apgalvo, ka pastāv jauktas ģeoloģiskas struktūras karjeri, kuros māla vai dabīgā šīfera iegulas atrodas starp citu iežu slāņiem. Saskaņā ar šo paziņojumu Skotijā un citās Apvienotās Karalistes daļās ir karjeri, kur lielākajai saražoto minerālo materiālu daļai piemēro MMN, bet kur iežu slāņi satur zināmu daļu no nodokļa atbrīvotu iežu veidu. Šo karjeru produktos ir iekļauti pilnīgi vai daļēji atbrīvotu iežu, piemēram, degslānekļa vai dabīgā šīfera, krājumi (58).

BAA

Rachel Hardie

58

| (220) | BAA apgalvo, ka ir vairāki dabīgā šīfera karjeri, kuru materiāls nav pietiekami slāņains, lai no tā varētu izgatavot flīzes, taču kuri šo materiālu joprojām kvalificē kā dabīgo šīferi. BAA ir iesniegusi Lielbritānijas Ģeoloģijas dienesta (British Geological Survey – BGS) 2010. gada Raktuvju un karjeru rokasgrāmatā iekļauto sarakstu, kurā uzskaitīti septiņi dabīgā šīfera karjeri, kas minēti saistībā ar tādu akmeņu ieguvi, kurus izmanto tikai kā minerālos materiālus, proti, saistībā ar minerālo būvmateriālu, nožogojumiem paredzētu akmeņu un nešķeltu būvakmeņu ieguvi, un karjeri, kas nelielā apjomā ražo tikai šķeltos būvakmeņus. BAA norāda, ka šie karjeri neatšķiras no granīta vai smilšakmens karjeriem, kuros arī ražo būvakmeņus. Abu veidu karjeru produkti pēc rakstura ir vienādi, taču dabīgā šīfera karjeri ir atbrīvoti no nodokļa, bet pārējie nav. |
| --- | --- |

(220)

BAA apgalvo, ka ir vairāki dabīgā šīfera karjeri, kuru materiāls nav pietiekami slāņains, lai no tā varētu izgatavot flīzes, taču kuri šo materiālu joprojām kvalificē kā dabīgo šīferi. BAA ir iesniegusi Lielbritānijas Ģeoloģijas dienesta (British Geological Survey – BGS) 2010. gada Raktuvju un karjeru rokasgrāmatā iekļauto sarakstu, kurā uzskaitīti septiņi dabīgā šīfera karjeri, kas minēti saistībā ar tādu akmeņu ieguvi, kurus izmanto tikai kā minerālos materiālus, proti, saistībā ar minerālo būvmateriālu, nožogojumiem paredzētu akmeņu un nešķeltu būvakmeņu ieguvi, un karjeri, kas nelielā apjomā ražo tikai šķeltos būvakmeņus. BAA norāda, ka šie karjeri neatšķiras no granīta vai smilšakmens karjeriem, kuros arī ražo būvakmeņus. Abu veidu karjeru produkti pēc rakstura ir vienādi, taču dabīgā šīfera karjeri ir atbrīvoti no nodokļa, bet pārējie nav.

BAA

BAA

British Geological Survey

BGS

BAA

| (221) | Attiecībā uz to karjeru raksturu, kas izmanto ar nodokli apliktus iežus, piemēram, granītu, BAA apgalvo, ka iežu karjeros pārdoto nešķeltu akmens bloku apjomi ir atšķirīgi. BAA norāda, ka tad, ja karjerā ir akmeņi, kuriem jau dabīgi ir izveidojusies “bloka” forma un kurus ir viegli apstrādāt, tad šāds karjers, visticamāk, pārdos lielu daudzumu šā produkta atkarībā no vietējā tirgus (piem., dzīvojamo namu rajonu, dārza centru) pieprasījuma un iegūto akmens bloku krāsas. |
| --- | --- |

(221)

Attiecībā uz to karjeru raksturu, kas izmanto ar nodokli apliktus iežus, piemēram, granītu, BAA apgalvo, ka iežu karjeros pārdoto nešķeltu akmens bloku apjomi ir atšķirīgi. BAA norāda, ka tad, ja karjerā ir akmeņi, kuriem jau dabīgi ir izveidojusies “bloka” forma un kurus ir viegli apstrādāt, tad šāds karjers, visticamāk, pārdos lielu daudzumu šā produkta atkarībā no vietējā tirgus (piem., dzīvojamo namu rajonu, dārza centru) pieprasījuma un iegūto akmens bloku krāsas.

BAA

BAA

| (222) | BAA sniedza informāciju par dabīgā šīfera pārdošanas apjomiem un jumta dakstiņu daļu šajos pārdošanas apjomos, salīdzinot to ar pildmateriālu, ko izmanto citām vajadzībām, t. i., kā minerālo materiālu. BAA sniedza informāciju arī par kaļķakmens karjeriem. Tā liecina, ka lauksaimniecības kaļķu pārdošanas apjomi ievērojami pārsniedz minerālā materiāla blakusproduktu pārdošanas apjomus. 2013. gadā šī attiecība bija 4,2:1. BAA apgalvo, ka šī attiecība ir skaidrojama ar to, ka MMN dēļ pārdodamie kaļķakmens blakusprodukti vairs nav konkurētspējīgi. BAA norādīja viena karjera lauksaimniecības kaļķu pārdošanas cenas (ražotāja cena par eksportu svārstās no GBP 5,02 līdz GBP 5,95 par tonnu) un minerālā materiāla blakusproduktu pārdošanas cenas (no GBP 5 līdz GBP 8,5 par tonnu, ieskaitot MMN). BAA norādīja arī cita karjera cenas attiecībā uz augstas tīrības kalcija karbonāta pulveri (no GBP 25 līdz GBP 55 par tonnu (ražotāja cena) un līdz GBP 1 000 par tonnu konkrētiem specializētiem produktiem), augstas kvalitātes kaļķakmeni, ko izmanto stikla ražošanā (GBP 23 par tonnu (ražotāja cena)), lauksaimniecības kaļķiem (GBP 11 par tonnu) un šo materiālu atkritumiem/blakusproduktiem (no GBP 2 līdz GBP 7,5 par tonnu, atskaitot MMN). |
| --- | --- |

(222)

BAA sniedza informāciju par dabīgā šīfera pārdošanas apjomiem un jumta dakstiņu daļu šajos pārdošanas apjomos, salīdzinot to ar pildmateriālu, ko izmanto citām vajadzībām, t. i., kā minerālo materiālu. BAA sniedza informāciju arī par kaļķakmens karjeriem. Tā liecina, ka lauksaimniecības kaļķu pārdošanas apjomi ievērojami pārsniedz minerālā materiāla blakusproduktu pārdošanas apjomus. 2013. gadā šī attiecība bija 4,2:1. BAA apgalvo, ka šī attiecība ir skaidrojama ar to, ka MMN dēļ pārdodamie kaļķakmens blakusprodukti vairs nav konkurētspējīgi. BAA norādīja viena karjera lauksaimniecības kaļķu pārdošanas cenas (ražotāja cena par eksportu svārstās no GBP 5,02 līdz GBP 5,95 par tonnu) un minerālā materiāla blakusproduktu pārdošanas cenas (no GBP 5 līdz GBP 8,5 par tonnu, ieskaitot MMN). BAA norādīja arī cita karjera cenas attiecībā uz augstas tīrības kalcija karbonāta pulveri (no GBP 25 līdz GBP 55 par tonnu (ražotāja cena) un līdz GBP 1 000 par tonnu konkrētiem specializētiem produktiem), augstas kvalitātes kaļķakmeni, ko izmanto stikla ražošanā (GBP 23 par tonnu (ražotāja cena)), lauksaimniecības kaļķiem (GBP 11 par tonnu) un šo materiālu atkritumiem/blakusproduktiem (no GBP 2 līdz GBP 7,5 par tonnu, atskaitot MMN).

BAA

BAA

BAA

BAA

BAA

| (223) | BAA apgalvo, ka AK iestāžu sākotnēji norādītās dabīgā šīfera cenas ir pārāk augstas un neatspoguļo tā tirgus vērtību. BAA norāda, ka dabīgā šīfera blakusproduktu cenas samazinājās no GBP 6 uz GBP 3. Cena importētajam dabīgajam šīferim, kas paredzēts jumtu segšanai, 2010. gadā varēja būt GBP 390 par tonnu, bet eksportētajam jumta dabīgajam šīferim – GBP 618 par tonnu. |
| --- | --- |

(223)

BAA apgalvo, ka AK iestāžu sākotnēji norādītās dabīgā šīfera cenas ir pārāk augstas un neatspoguļo tā tirgus vērtību. BAA norāda, ka dabīgā šīfera blakusproduktu cenas samazinājās no GBP 6 uz GBP 3. Cena importētajam dabīgajam šīferim, kas paredzēts jumtu segšanai, 2010. gadā varēja būt GBP 390 par tonnu, bet eksportētajam jumta dabīgajam šīferim – GBP 618 par tonnu.

BAA

BAA

b)   Piezīmes, kas saņemtas no uzņēmuma Welsh Slate Ltd (“Welsh Slate”)
  2013. gada 20. decembrī

Piezīmes, kas saņemtas no uzņēmuma Welsh Slate Ltd (“Welsh Slate”)

| (224) | Pašlaik Apvienotā Karaliste ražo mazāk nekā 10 % no jumtiem paredzētā dabīgā šīfera, ņemot vērā Apvienotās Karalistes pieprasījumu pēc dabīgā šīfera. |
| --- | --- |

(224)

Pašlaik Apvienotā Karaliste ražo mazāk nekā 10 % no jumtiem paredzētā dabīgā šīfera, ņemot vērā Apvienotās Karalistes pieprasījumu pēc dabīgā šīfera.

| (225) | Uzņēmuma Welsh Slate galvenā darbība ir jumtu dabīgā šīfera ražošana un pārdošana. Uzņēmums norāda, ka jumtiem paredzētā dabīgā šīfera pārdošana veido aptuveni 65 % no tā ieņēmumiem, drupinātā dabīgā šīfera pārdošana – tikai 30 %, bet pārējo daļu veido dekoratīvās arhitektūras produktu un citu produktu pārdošana. Drupināta dabīgā šīfera ieguve ir vajadzīga, lai piekļūtu jumtu dabīgā šīfera materiālam. Blakusprodukti, kas rodas jumtu dabīga šīfera ieguves procesā, veido būtisku produkcijas daļu (šobrīd 95 % no visa iegūtā materiāla). |
| --- | --- |

(225)

Uzņēmuma Welsh Slate galvenā darbība ir jumtu dabīgā šīfera ražošana un pārdošana. Uzņēmums norāda, ka jumtiem paredzētā dabīgā šīfera pārdošana veido aptuveni 65 % no tā ieņēmumiem, drupinātā dabīgā šīfera pārdošana – tikai 30 %, bet pārējo daļu veido dekoratīvās arhitektūras produktu un citu produktu pārdošana. Drupināta dabīgā šīfera ieguve ir vajadzīga, lai piekļūtu jumtu dabīgā šīfera materiālam. Blakusprodukti, kas rodas jumtu dabīga šīfera ieguves procesā, veido būtisku produkcijas daļu (šobrīd 95 % no visa iegūtā materiāla).

Welsh Slate

| (226) | Saskaņā ar uzņēmuma Welsh Slate sniegto informāciju drupināts dabīgais šīferis rodas no šādiem avotiem – karjera atkritumiem (31 %), akmeņkalšanas iekārtu radītiem atkritumiem (12 %), vecām izgāztuvēm (31 %) un urbšanas un spridzināšanas rezultātā (27 %). Uzņēmums apgalvo, ka dabīgā šīfera minerālo materiālu ražošanas izmaksas ir augstākas nekā parastu minerālo materiālu ieguves izmaksas. Standarta minerālo materiālu produktu ražošanas izmaksas, kurās nav ietvertas papildu izmaksas, kas raksturīgas šim uzņēmumam, ir no GBP [...] līdz GBP [...] par tonnu, pieņemot, ka nodokļa izmaksas varētu būt [...]. Pašlaik minerālos materiālus pārdod par cenu, kas svārstās no GBP [...] līdz GBP [...] par tonnu. Jumtiem paredzēto dabīgo šīferi pārdod vidēji par GBP [...] tonnā, bet jumtiem paredzētā dabīgā šīfera augstākā vērtība pārsniedz GBP [...] par tonnu. |
| --- | --- |

(226)

Saskaņā ar uzņēmuma Welsh Slate sniegto informāciju drupināts dabīgais šīferis rodas no šādiem avotiem – karjera atkritumiem (31 %), akmeņkalšanas iekārtu radītiem atkritumiem (12 %), vecām izgāztuvēm (31 %) un urbšanas un spridzināšanas rezultātā (27 %). Uzņēmums apgalvo, ka dabīgā šīfera minerālo materiālu ražošanas izmaksas ir augstākas nekā parastu minerālo materiālu ieguves izmaksas. Standarta minerālo materiālu produktu ražošanas izmaksas, kurās nav ietvertas papildu izmaksas, kas raksturīgas šim uzņēmumam, ir no GBP [...] līdz GBP [...] par tonnu, pieņemot, ka nodokļa izmaksas varētu būt [...]. Pašlaik minerālos materiālus pārdod par cenu, kas svārstās no GBP [...] līdz GBP [...] par tonnu. Jumtiem paredzēto dabīgo šīferi pārdod vidēji par GBP [...] tonnā, bet jumtiem paredzētā dabīgā šīfera augstākā vērtība pārsniedz GBP [...] par tonnu.

Welsh Slate

c)   Piezīmes, kas saņemtas no BAA
  2014. gada 10. janvārī

Piezīmes, kas saņemtas no BAA

| (227) | BAA iesniedza Kornvolas grāfistes padome sastādītā 2007. gada Kornvolas būvakmens un dabīgā šīfera ceļveža eksemplāru. Ceļvedī ir iekļauta informācija par daudziem karjeriem, kas ražo būvmateriālus, tostarp arī par dabīgā šīfera karjeriem. |
| --- | --- |

(227)

BAA iesniedza Kornvolas grāfistes padome sastādītā 2007. gada Kornvolas būvakmens un dabīgā šīfera ceļveža eksemplāru. Ceļvedī ir iekļauta informācija par daudziem karjeriem, kas ražo būvmateriālus, tostarp arī par dabīgā šīfera karjeriem.

BAA

d)   Piezīmes, kas saņemtas no Minerālo produktu asociācijas (Mineral Products Association)
  2014. gada 2. janvārī

Piezīmes, kas saņemtas no Minerālo produktu asociācijas (Mineral Products Association)

| (228) | Saskaņā ar Minerālo produktu asociācijas sniegto informāciju Apvienotajā Karalistē dabīgais šīferis un degslāneklis tiek izmantoti kā minerālie materiāli. Lai gan dabīgais šīferis un degslāneklis, ko izmanto kā minerālos materiālus, var būt materiāli, kas ir blakusprodukti no tādu materiālu ieguves, kurus neizmanto kā minerālos materiālus, piemēram, no dabīgā šīfera ieguves, lai ražotu jumtiem paredzēto dabīgo šīferi, tomēr šie materiāli galvenokārt tiek iegūti tāpēc, lai tos piegādātu minerālo materiālu tirgiem. |
| --- | --- |

(228)

Saskaņā ar Minerālo produktu asociācijas sniegto informāciju Apvienotajā Karalistē dabīgais šīferis un degslāneklis tiek izmantoti kā minerālie materiāli. Lai gan dabīgais šīferis un degslāneklis, ko izmanto kā minerālos materiālus, var būt materiāli, kas ir blakusprodukti no tādu materiālu ieguves, kurus neizmanto kā minerālos materiālus, piemēram, no dabīgā šīfera ieguves, lai ražotu jumtiem paredzēto dabīgo šīferi, tomēr šie materiāli galvenokārt tiek iegūti tāpēc, lai tos piegādātu minerālo materiālu tirgiem.

e)   Piezīmes, kas saņemtas no uzņēmuma Lantoom Quarry
  2014. gada 16. janvārī

Piezīmes, kas saņemtas no uzņēmuma Lantoom Quarry

| (229) | Uzņēmums Lantoom Quarry uzskata, ka Kornvolas grāfistē ir liels daudzums minerālo materiālu blakusproduktu, kas rodas no dabīgā šīfera un kaolīna rūpniecības. Pašlaik ir liels šo materiālu pārpalikums, lai gan tie ir atbrīvoti no MMN. Tirgi ļoti jutīgi reaģē uz cenu pārmaiņām, un cenas sadārdzinājumu nevarētu novirzīt uz pircējiem. |
| --- | --- |

(229)

Uzņēmums Lantoom Quarry uzskata, ka Kornvolas grāfistē ir liels daudzums minerālo materiālu blakusproduktu, kas rodas no dabīgā šīfera un kaolīna rūpniecības. Pašlaik ir liels šo materiālu pārpalikums, lai gan tie ir atbrīvoti no MMN. Tirgi ļoti jutīgi reaģē uz cenu pārmaiņām, un cenas sadārdzinājumu nevarētu novirzīt uz pircējiem.

Lantoom Quarry

| (230) | Saskaņā ar iesniegtajiem dokumentiem šobrīd to minerālo materiālu cena, par kuriem Lantoom Quarry būtu jāmaksā nodoklis, ja atbrīvojums tiktu atzīts par nesaderīgu valsts atbalstu, ir aptuveni GBP 2 par tonnu (ražotāja cena svārstās no GBP 1,5 līdz GBP 3). Tas nozīmē, ka nodoklis varētu šo cenu dubultot. |
| --- | --- |

(230)

Saskaņā ar iesniegtajiem dokumentiem šobrīd to minerālo materiālu cena, par kuriem Lantoom Quarry būtu jāmaksā nodoklis, ja atbrīvojums tiktu atzīts par nesaderīgu valsts atbalstu, ir aptuveni GBP 2 par tonnu (ražotāja cena svārstās no GBP 1,5 līdz GBP 3). Tas nozīmē, ka nodoklis varētu šo cenu dubultot.

Lantoom Quarry

| (231) | Uzņēmums Lantoom Quarry uzskata, ka MMN atbrīvojums ir palīdzējis veicināt to minerālo materiālu tirgu, kas izgatavoti no materiāliem, kuri ir atbrīvoti no nodokļa. Uzņēmums norāda, ka atkritumi var veidot līdz pat 75 % no iegūtajiem minerāliem. Karjerā iegūtos dabīgā šīfera minerālā materiāla blakusproduktus pārdod tikai 30 jūdžu rādiusā ap karjeru. |
| --- | --- |

(231)

Uzņēmums Lantoom Quarry uzskata, ka MMN atbrīvojums ir palīdzējis veicināt to minerālo materiālu tirgu, kas izgatavoti no materiāliem, kuri ir atbrīvoti no nodokļa. Uzņēmums norāda, ka atkritumi var veidot līdz pat 75 % no iegūtajiem minerāliem. Karjerā iegūtos dabīgā šīfera minerālā materiāla blakusproduktus pārdod tikai 30 jūdžu rādiusā ap karjeru.

Lantoom Quarry

| (232) | Saskaņā ar Lantoom Quarry sniegto informāciju dabīgais šīferis nav pārāk labs materiāls tam, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls, jo tas ir mīkstāks un to nevar izmantot betona vai darvota makadama izgatavošanā. |
| --- | --- |

(232)

Saskaņā ar Lantoom Quarry sniegto informāciju dabīgais šīferis nav pārāk labs materiāls tam, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls, jo tas ir mīkstāks un to nevar izmantot betona vai darvota makadama izgatavošanā.

Lantoom Quarry

f)   Piezīmes, kas saņemtas no uzņēmuma Burlington Slate Limited (“BSL”)
  2014. gada 10. janvārī

Piezīmes, kas saņemtas no uzņēmuma Burlington Slate Limited (“BSL”)

| (233) | BSL galvenā nodarbošanās ir dimensionālu dabīgā šīfera produktu (piem., jumtu seguma, apšuvuma, grīdu seguma, bruģa un arhitektūras produktu) ražošana. |
| --- | --- |

(233)

BSL galvenā nodarbošanās ir dimensionālu dabīgā šīfera produktu (piem., jumtu seguma, apšuvuma, grīdu seguma, bruģa un arhitektūras produktu) ražošana.

BSL

| (234) | BSL uzskata, ka dabīgā šīfera atbrīvojumi no nodokļa nav uzskatāmi par valsts atbalstu, jo tie tiek pamatoti ar MMN vides aizsardzības mērķu raksturu un loģiku, kā arī tie pilnīgi atbilst šo mērķu raksturam un loģikai. Parasti dabīgo šīferi neiegūst tāpēc, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls; to drīzāk iegūst, lai izmantotu kā būvmateriālu jumtu segumiem, apšuvumiem, grīdu segumiem un bruģēšanai, kā arī Apvienotajā Karalistē to bieži vien izmanto kultūrvēsturiskā mantojuma saglabāšanas kontekstā, proti, vēsturisku ēku saglabāšanai. |
| --- | --- |

(234)

BSL uzskata, ka dabīgā šīfera atbrīvojumi no nodokļa nav uzskatāmi par valsts atbalstu, jo tie tiek pamatoti ar MMN vides aizsardzības mērķu raksturu un loģiku, kā arī tie pilnīgi atbilst šo mērķu raksturam un loģikai. Parasti dabīgo šīferi neiegūst tāpēc, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls; to drīzāk iegūst, lai izmantotu kā būvmateriālu jumtu segumiem, apšuvumiem, grīdu segumiem un bruģēšanai, kā arī Apvienotajā Karalistē to bieži vien izmanto kultūrvēsturiskā mantojuma saglabāšanas kontekstā, proti, vēsturisku ēku saglabāšanai.

BSL

| (235) | BSL norāda, ka dabīgā šīfera grunts ir atšķirīgā faktiskajā situācijā salīdzinājumā ar jauniegūtiem minerālajiem materiāliem, kas īpaši iegūti, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus, jo minerālie materiāli, kas rodas dabīgā šīfera ieguvē, ir nepieciešami un nenovēršami tādu procesu blakusprodukti, kuros tiek ražoti dimensionāli dabīgā šīfera produkti. |
| --- | --- |

(235)

BSL norāda, ka dabīgā šīfera grunts ir atšķirīgā faktiskajā situācijā salīdzinājumā ar jauniegūtiem minerālajiem materiāliem, kas īpaši iegūti, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus, jo minerālie materiāli, kas rodas dabīgā šīfera ieguvē, ir nepieciešami un nenovēršami tādu procesu blakusprodukti, kuros tiek ražoti dimensionāli dabīgā šīfera produkti.

BSL

| (236) | BSL uzskata, ka šie atbrīvojumi stimulē dabīgā šīfera karjerus pārstrādāt atkritumu materiālus par minerālajiem materiāliem. Ja dabīgā šīfera karjeri nepārstrādātu atkritumus par minerālajiem materiāliem, daudz vairāk atkritumu un grunts, kas rodas dabīgā šīfera ieguvē, būtu jāizmet atkritumu poligonos vai jānoglabā izgāztuvēs. |
| --- | --- |

(236)

BSL uzskata, ka šie atbrīvojumi stimulē dabīgā šīfera karjerus pārstrādāt atkritumu materiālus par minerālajiem materiāliem. Ja dabīgā šīfera karjeri nepārstrādātu atkritumus par minerālajiem materiāliem, daudz vairāk atkritumu un grunts, kas rodas dabīgā šīfera ieguvē, būtu jāizmet atkritumu poligonos vai jānoglabā izgāztuvēs.

BSL

| (237) | Saskaņā ar BSL sniegto informāciju dabīgā šīfera ieguves process ir ārkārtīgi dārgs, ņemot vērā dziļumu, kurā fiziski jāveic izrakumi, dažkārt sastopamos kaitīgos ģeoloģiskos veidojumus un karjera uzbūves inženiertehniskos un ģeotehniskos aspektus, kas jānodrošina, lai garantētu izstrādnes stabilitāti un uzturētu darba vides drošumu. Dabīgo šīferi no karjera izrok plāksnēs, kuru izmērs ir aptuveni no 1 m × 0,5 m līdz 3,5 m × 1,5 m un kuru svars parasti ir robežās no 500 kg līdz 12 tonnām gabalā. Veicamā apstrāde ir atkarīga no izgatavojamā produkta veida, proti, vai tie ir dakstiņi, apšuvums, grīdas segums vai arhitektūras produkti. Parasti apstrāde ietver sākotnējo šķelšanu, kam seko sadalīšana, apdare, slīpēšana vai līdzināšana. Aptuveni 50 % no BSL pārdotajiem dabīgā šīfera arhitektūras produktiem tiek eksportēti no Apvienotās Karalistes. |
| --- | --- |

(237)

Saskaņā ar BSL sniegto informāciju dabīgā šīfera ieguves process ir ārkārtīgi dārgs, ņemot vērā dziļumu, kurā fiziski jāveic izrakumi, dažkārt sastopamos kaitīgos ģeoloģiskos veidojumus un karjera uzbūves inženiertehniskos un ģeotehniskos aspektus, kas jānodrošina, lai garantētu izstrādnes stabilitāti un uzturētu darba vides drošumu. Dabīgo šīferi no karjera izrok plāksnēs, kuru izmērs ir aptuveni no 1 m × 0,5 m līdz 3,5 m × 1,5 m un kuru svars parasti ir robežās no 500 kg līdz 12 tonnām gabalā. Veicamā apstrāde ir atkarīga no izgatavojamā produkta veida, proti, vai tie ir dakstiņi, apšuvums, grīdas segums vai arhitektūras produkti. Parasti apstrāde ietver sākotnējo šķelšanu, kam seko sadalīšana, apdare, slīpēšana vai līdzināšana. Aptuveni 50 % no BSL pārdotajiem dabīgā šīfera arhitektūras produktiem tiek eksportēti no Apvienotās Karalistes.

BSL

BSL

| (238) | BSL norāda, ka katrā procesa posmā dabīgā šīfera atkritumi un atliekas ir nenovēršami blakusprodukti. BSL lēš, ka tikai aptuveni 4 % no iegūtajiem materiāliem tiek pārstrādāti pabeigtos, dimensiālos produktos (ko parasti izmanto jumtu seguma, bruģa vai grīdas flīžu ražošanai), bet tas nozīmē, ka 96 % ir atkritumi. Dabīgā šīfera atkritumu un atlieku pārstrāde par minerālajiem materiāliem samazina to atkritumu materiālu daudzumu, kas BSL būtu jānogādā atkritumu poligonā vai jānoglabā pie karjera. Dabīgā šīfera atkritumu un atlieku pārstrāde daļēji palīdz kompensēt dažas ar dabīgā šīfera ieguvi saistītas izmaksas, taču to tirdzniecība ir tikai palīgdarbība salīdzinājumā ar pamatdarbību, kas ir dabīgā šīfera ieguve, lai ražotu un pārdotu dimensionālus dabīgā šīfera produktus. |
| --- | --- |

(238)

BSL norāda, ka katrā procesa posmā dabīgā šīfera atkritumi un atliekas ir nenovēršami blakusprodukti. BSL lēš, ka tikai aptuveni 4 % no iegūtajiem materiāliem tiek pārstrādāti pabeigtos, dimensiālos produktos (ko parasti izmanto jumtu seguma, bruģa vai grīdas flīžu ražošanai), bet tas nozīmē, ka 96 % ir atkritumi. Dabīgā šīfera atkritumu un atlieku pārstrāde par minerālajiem materiāliem samazina to atkritumu materiālu daudzumu, kas BSL būtu jānogādā atkritumu poligonā vai jānoglabā pie karjera. Dabīgā šīfera atkritumu un atlieku pārstrāde daļēji palīdz kompensēt dažas ar dabīgā šīfera ieguvi saistītas izmaksas, taču to tirdzniecība ir tikai palīgdarbība salīdzinājumā ar pamatdarbību, kas ir dabīgā šīfera ieguve, lai ražotu un pārdotu dimensionālus dabīgā šīfera produktus.

BSL

BSL

BSL

| (239) | Saskaņā ar BSL sniegto informāciju dabīgā šīfera karjers nav ieinteresēts iegūt tikai minerālos materiālus, jo to ieguves izmaksas ir daudz lielākas un ieguves process daudz sarežģītāks (inženiertehniskā nozīmē) nekā parastu minerālo materiālu ieguve (kas ir virszemes ieguve), un komerciālā ziņā šāda ieguve varētu būt pat neizdevīga, ja vienīgais iegūtais materiāls būtu jāizmanto kā minerālais materiāls. |
| --- | --- |

(239)

Saskaņā ar BSL sniegto informāciju dabīgā šīfera karjers nav ieinteresēts iegūt tikai minerālos materiālus, jo to ieguves izmaksas ir daudz lielākas un ieguves process daudz sarežģītāks (inženiertehniskā nozīmē) nekā parastu minerālo materiālu ieguve (kas ir virszemes ieguve), un komerciālā ziņā šāda ieguve varētu būt pat neizdevīga, ja vienīgais iegūtais materiāls būtu jāizmanto kā minerālais materiāls.

BSL

| (240) | Saskaņā ar iesniegtajiem dokumentiem uzņēmums BSL saņēma plānošanas atļauju, pamatojoties uz to, ka tas iegūst iežus, kas ir “vietējo” būvmateriālu avots. Pieteikšanās vienīgi uz minerālo materiālu ieguvi tā karjeros, visticamāk, neattaisnotos, ņemot vērā, ka šie karjeri atrodas Leikdistrikta nacionālajā parkā vai netālu no tā. |
| --- | --- |

(240)

Saskaņā ar iesniegtajiem dokumentiem uzņēmums BSL saņēma plānošanas atļauju, pamatojoties uz to, ka tas iegūst iežus, kas ir “vietējo” būvmateriālu avots. Pieteikšanās vienīgi uz minerālo materiālu ieguvi tā karjeros, visticamāk, neattaisnotos, ņemot vērā, ka šie karjeri atrodas Leikdistrikta nacionālajā parkā vai netālu no tā.

BSL

| (241) | Saskaņā ar BSL sniegto informāciju minerālo materiālu atbrīvojums attiecībā uz dabīgā šīfera ieguvi nav licis uzņēmumam iegūt vairāk dabīgā šīfera minerālo materiālu. |
| --- | --- |

(241)

Saskaņā ar BSL sniegto informāciju minerālo materiālu atbrīvojums attiecībā uz dabīgā šīfera ieguvi nav licis uzņēmumam iegūt vairāk dabīgā šīfera minerālo materiālu.

BSL

| (242) | Uzņēmums BSL darbojas arī divos kaļķakmens karjeros. Tas uzskata, ka grunts, kas rodas dabīgā šīfera ieguvē, atšķiras no materiāla, kas rodas kaļķakmens ieguvē saistībā ar kaļķu ražošanu, jo atšķirībā no dabīgā šīfera kaļķakmens galvenokārt tiek iegūts kā izejmateriāls, lai to izmantotu kā minerālo būvmateriālu, un darīt kaut ko citu, nevis iegūt kaļķakmeni, kas atrodas virszemē, nav ekonomiski izdevīgi, ņemot vērā, ka dabīgais šīferis ir nogulumiezis, ko iegūst lielākos dziļumos. Kaļķakmens vairāk līdzinās nevis dabīgajam šīferim, bet tiem no nodokļa neatbrīvotajiem minerālajiem materiāliem, kas tiek iegūti tikai tādēļ, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus. Saskaņā ar BSL ir tikai dažas raktuves, kurās kaļķakmens kvalitāte varētu būt tāda, ka ir izdevīgi iegūt “dimensionālus akmeņus” (t. i., bruģakmeņus). |
| --- | --- |

(242)

Uzņēmums BSL darbojas arī divos kaļķakmens karjeros. Tas uzskata, ka grunts, kas rodas dabīgā šīfera ieguvē, atšķiras no materiāla, kas rodas kaļķakmens ieguvē saistībā ar kaļķu ražošanu, jo atšķirībā no dabīgā šīfera kaļķakmens galvenokārt tiek iegūts kā izejmateriāls, lai to izmantotu kā minerālo būvmateriālu, un darīt kaut ko citu, nevis iegūt kaļķakmeni, kas atrodas virszemē, nav ekonomiski izdevīgi, ņemot vērā, ka dabīgais šīferis ir nogulumiezis, ko iegūst lielākos dziļumos. Kaļķakmens vairāk līdzinās nevis dabīgajam šīferim, bet tiem no nodokļa neatbrīvotajiem minerālajiem materiāliem, kas tiek iegūti tikai tādēļ, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus. Saskaņā ar BSL ir tikai dažas raktuves, kurās kaļķakmens kvalitāte varētu būt tāda, ka ir izdevīgi iegūt “dimensionālus akmeņus” (t. i., bruģakmeņus).

BSL

BSL

g)   Piezīmes, kas saņemtas no uzņēmuma Eunomia Research and Consulting Ltd (“Eunomia”)
  2014. gada 17. janvārī

Piezīmes, kas saņemtas no uzņēmuma Eunomia Research and Consulting Ltd (“Eunomia”)

| (243) | Uzņēmuma Eunomia piezīmes ir nosūtītas Apvienotās Karalistes sekundāro minerālo materiālu (dabīgā šīfera, ogļraktuvju grunts un ar minerālvielām piesārņoto dedzināšanas pelnu) ražotāju konsorcija vārdā. |
| --- | --- |

(243)

Uzņēmuma Eunomia piezīmes ir nosūtītas Apvienotās Karalistes sekundāro minerālo materiālu (dabīgā šīfera, ogļraktuvju grunts un ar minerālvielām piesārņoto dedzināšanas pelnu) ražotāju konsorcija vārdā.

Eunomia

| (244) | Tāda materiāla rašanās, ko var izmantot tikai kā minerālo materiālu, ir jumtu dabīgā šīfera ieguves procesa vai citu augstvērtīgu procesu nenovēršama daļa. Cena par materiāliem, ko izmanto kā minerālos materiālus, ir daudz zemāka, un tā pati par sevi nebūtu pietiekams stimuls ieguves veikšanai. Uzņēmums Welsh Slate norāda, ka jumtiem paredzēto dabīgo šīferi pārdod vidēji par GBP [...] tonnā, bet tā augstākā vērtība ir GBP [...] par tonnu. Turpretī sekundāro minerālo materiālu pārdošanas cena ir no GBP [...] par tonnu līdz GBP [...] par tonnu. Tādēļ nedz atbrīvojums ir palielinājis primārās ieguves apjomus, nedz atbrīvojuma esamība ir veicinājusi ieguvi. |
| --- | --- |

(244)

Tāda materiāla rašanās, ko var izmantot tikai kā minerālo materiālu, ir jumtu dabīgā šīfera ieguves procesa vai citu augstvērtīgu procesu nenovēršama daļa. Cena par materiāliem, ko izmanto kā minerālos materiālus, ir daudz zemāka, un tā pati par sevi nebūtu pietiekams stimuls ieguves veikšanai. Uzņēmums Welsh Slate norāda, ka jumtiem paredzēto dabīgo šīferi pārdod vidēji par GBP [...] tonnā, bet tā augstākā vērtība ir GBP [...] par tonnu. Turpretī sekundāro minerālo materiālu pārdošanas cena ir no GBP [...] par tonnu līdz GBP [...] par tonnu. Tādēļ nedz atbrīvojums ir palielinājis primārās ieguves apjomus, nedz atbrīvojuma esamība ir veicinājusi ieguvi.

Welsh Slate

| (245) | Tas, ka pastāv dabīgā šīfera atkritumu izgāztuves, kas izveidotas vēl pirms MMN ieviešanas, varētu novērst vajadzību pēc dabīgā šīfera kā minerālā materiāla papildu ieguves. |
| --- | --- |

(245)

Tas, ka pastāv dabīgā šīfera atkritumu izgāztuves, kas izveidotas vēl pirms MMN ieviešanas, varētu novērst vajadzību pēc dabīgā šīfera kā minerālā materiāla papildu ieguves.

| (246) | Uzņēmums Eunomia uzskata, ka tad, ja dabīgā šīfera atbrīvojums tiktu atcelts, dabīgā šīfera minerālo materiālu pēcieguves ražošanas izmaksas MMN dēļ būtu no GBP [...] līdz GBP [...]. |
| --- | --- |

(246)

Uzņēmums Eunomia uzskata, ka tad, ja dabīgā šīfera atbrīvojums tiktu atcelts, dabīgā šīfera minerālo materiālu pēcieguves ražošanas izmaksas MMN dēļ būtu no GBP [...] līdz GBP [...].

Eunomia

h)   Piezīmes, kas saņemtas no uzņēmuma Wincilate Ltd (“Wincilate”)
  2014. gada 7. janvārī

Piezīmes, kas saņemtas no uzņēmuma Wincilate Ltd (“Wincilate”)

| (247) | Wincilate ir dabīgā šīfera karjers, kas atbalsta dabīgā šīfera atbrīvošanu no MMN. Uzņēmums norāda, ka papildus parastajai darījumdarbībai tas drupina dabīgo šīferi, kas iegūts dabīgā šīfera izgāztuvēs, kuras izveidotas pirms vairāk nekā 100 gadiem. Tas uzskata, ka atbrīvojums joprojām ir vajadzīgs, lai varētu samazināt atkritumu izgāztuves un aizstāt primāro minerālo materiālu ieguvi. |
| --- | --- |

(247)

Wincilate ir dabīgā šīfera karjers, kas atbalsta dabīgā šīfera atbrīvošanu no MMN. Uzņēmums norāda, ka papildus parastajai darījumdarbībai tas drupina dabīgo šīferi, kas iegūts dabīgā šīfera izgāztuvēs, kuras izveidotas pirms vairāk nekā 100 gadiem. Tas uzskata, ka atbrīvojums joprojām ir vajadzīgs, lai varētu samazināt atkritumu izgāztuves un aizstāt primāro minerālo materiālu ieguvi.

Wincilate

i)   Piezīmes, kas saņemtas no uzņēmuma Torrington Stone
  2014. gada 17. janvārī

Piezīmes, kas saņemtas no uzņēmuma Torrington Stone

| (248) | Saskaņā ar uzņēmuma Torrington Stone sniegto informāciju viens no tā karjeriem, kura primārais produkts ir ar nodokli aplikts grantīts, piedāvā dabīgā akmens produktus, piemēram, sienu mūrakmeņus un nožogojumiem un gabioniem paredzētus akmeņus. Šis ar nodokli apliktā grantīta karjers tieši konkurē ar dabīgā šīfera karjeriem, kas piedāvā tieši tādus pašus produktus. Sienu mūrakmeņi karjerā tiek lasīti ar rokām un nav šķelti, tāpēc tiem nevar piešķirt MMN atbrīvojumu. Tā kā akmeņkalis šos akmeņus šķeļ uz vietas, tad MMN jau vajadzētu būt samaksātam. |
| --- | --- |

(248)

Saskaņā ar uzņēmuma Torrington Stone sniegto informāciju viens no tā karjeriem, kura primārais produkts ir ar nodokli aplikts grantīts, piedāvā dabīgā akmens produktus, piemēram, sienu mūrakmeņus un nožogojumiem un gabioniem paredzētus akmeņus. Šis ar nodokli apliktā grantīta karjers tieši konkurē ar dabīgā šīfera karjeriem, kas piedāvā tieši tādus pašus produktus. Sienu mūrakmeņi karjerā tiek lasīti ar rokām un nav šķelti, tāpēc tiem nevar piešķirt MMN atbrīvojumu. Tā kā akmeņkalis šos akmeņus šķeļ uz vietas, tad MMN jau vajadzētu būt samaksātam.

Torrington Stone

| (249) | Uzņēmums Torrington Stone apgalvo, ka, no otras puses, dabīgajam šīferim ir dabīgi neregulāra forma un tās uzlabošanai dabīgais šīferis būtu jāsašķeļ (jāsazāģē) tikai iegulas platumā. |
| --- | --- |

(249)

Uzņēmums Torrington Stone apgalvo, ka, no otras puses, dabīgajam šīferim ir dabīgi neregulāra forma un tās uzlabošanai dabīgais šīferis būtu jāsašķeļ (jāsazāģē) tikai iegulas platumā.

Torrington Stone

j)   Piezīmes, kas saņemtas no uzņēmuma Berwyn Slate
  2014. gada 9. janvārī

Piezīmes, kas saņemtas no uzņēmuma Berwyn Slate

| (250) | Uzņēmuma Berwyn Stale karjerā tiek ražotas gatavas dabīgā šīfera plāksnes, bet kā blakusprodukts rodas atkritumu materiāls. Vēsturiski, kopš dabīgā šīfera ieguves sākšanas pirms 200–300 gadiem, šie atkritumi tika noglabāti blakus karjeram. Saskaņā ar uzņēmuma iesniegtajiem dokumentiem karjers plāno pārstrādāt atkritumus par minerālajiem materiāliem, kurus var pārdot. MMN atcelšana netraucētu tam īstenot šos plānus praksē. |
| --- | --- |

(250)

Uzņēmuma Berwyn Stale karjerā tiek ražotas gatavas dabīgā šīfera plāksnes, bet kā blakusprodukts rodas atkritumu materiāls. Vēsturiski, kopš dabīgā šīfera ieguves sākšanas pirms 200–300 gadiem, šie atkritumi tika noglabāti blakus karjeram. Saskaņā ar uzņēmuma iesniegtajiem dokumentiem karjers plāno pārstrādāt atkritumus par minerālajiem materiāliem, kurus var pārdot. MMN atcelšana netraucētu tam īstenot šos plānus praksē.

Berwyn Stale

k)   Piezīmes, kas saņemtas no Minerālo produktu asociācijas (Mineral Products Association Ltd)
  2014. gada 2. janvārī

Piezīmes, kas saņemtas no Minerālo produktu asociācijas (Mineral Products Association Ltd)

| (251) | Asociācija norāda, ka atbrīvojums nebūtu jāattiecina uz materiāliem, kas sastāv lielākoties no akmeņoglēm, brūnoglēm, dabīgā šīfera un degslānekļa, ja šādi materiāli tiek izmantoti minerālo materiālu tirgos vai kā minerālie materiāli. |
| --- | --- |

(251)

Asociācija norāda, ka atbrīvojums nebūtu jāattiecina uz materiāliem, kas sastāv lielākoties no akmeņoglēm, brūnoglēm, dabīgā šīfera un degslānekļa, ja šādi materiāli tiek izmantoti minerālo materiālu tirgos vai kā minerālie materiāli.

l)   Piezīmes, kas saņemtas no AK iestādēm

Piezīmes, kas saņemtas no AK iestādēm

| (252) | AK iestādes norādīja uz to, ka Vispārējā tiesa savā 2012. gada 7. marta spriedumā lietā T-210/02 RENV atzina, ka tādi materiāli kā māls, dabīgais šīferis un degslāneklis principā atbilst nodokļa standarta piemērošanas principam, jo tie ir “minerālie materiāli” 2001. gada Finanšu likuma (71. panta) izpratnē, un “tiktāl, ciktāl šie minerālie materiāli kā tādi tiek izmantoti un komerciāli ekspluatēti”, tie ir līdzīgā situācijā kā citi alternatīvi minerālie materiāli, kas ir aplikti ar nodokli (72. pants). Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju Vispārējā tiesa lika skaidri noprast, ka “[potenciāla] šo materiālu iekļaušana nodokļa piemērošanas jomā [...] ir atkarīga tikai no to kā minerālo materiālu faktiskās un konstatētās izmantošanas”. |
| --- | --- |

(252)

AK iestādes norādīja uz to, ka Vispārējā tiesa savā 2012. gada 7. marta spriedumā lietā T-210/02 RENV atzina, ka tādi materiāli kā māls, dabīgais šīferis un degslāneklis principā atbilst nodokļa standarta piemērošanas principam, jo tie ir “minerālie materiāli” 2001. gada Finanšu likuma (71. panta) izpratnē, un “tiktāl, ciktāl šie minerālie materiāli kā tādi tiek izmantoti un komerciāli ekspluatēti”, tie ir līdzīgā situācijā kā citi alternatīvi minerālie materiāli, kas ir aplikti ar nodokli (72. pants). Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju Vispārējā tiesa lika skaidri noprast, ka “[potenciāla] šo materiālu iekļaušana nodokļa piemērošanas jomā [...] ir atkarīga tikai no to kā minerālo materiālu faktiskās un konstatētās izmantošanas”.

| (253) | AK iestādes apgalvo, ka nav skaidru pierādījumu – ieskaitot tiesvedības laikā iesniegtos BAA dokumentus –, kas liecinātu, ka dabīgais šīferis, degslāneklis, akmeņogles vai brūnogles tiek apzināti iegūti, lai tos Apvienotajā Karalistē izmantotu kā minerālos materiālus. |
| --- | --- |

(253)

AK iestādes apgalvo, ka nav skaidru pierādījumu – ieskaitot tiesvedības laikā iesniegtos BAA dokumentus –, kas liecinātu, ka dabīgais šīferis, degslāneklis, akmeņogles vai brūnogles tiek apzināti iegūti, lai tos Apvienotajā Karalistē izmantotu kā minerālos materiālus.

BAA

| (254) | Attiecībā uz dabīgo šīferi AK iestādes uzskata, ka dabīgais šīferis ir iezis, kuru var sadalīt plānās plāksnītēs. To galvenokārt lieto kā jumta seguma materiālu, taču arī kā dekoratīvu apšuvumu un kā akmeni monumentiem. To ražo Ziemeļvelsā, Leikdistriktā, Devonā un Kornvolā. |
| --- | --- |

(254)

Attiecībā uz dabīgo šīferi AK iestādes uzskata, ka dabīgais šīferis ir iezis, kuru var sadalīt plānās plāksnītēs. To galvenokārt lieto kā jumta seguma materiālu, taču arī kā dekoratīvu apšuvumu un kā akmeni monumentiem. To ražo Ziemeļvelsā, Leikdistriktā, Devonā un Kornvolā.

| (255) | Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju dabīgais šīferis ir atbrīvots no MMN, jo augstas kvalitātes dabīgo šīferi iegūst, lai to izmantotu nevis kā minerālo materiālu, bet gan kā jumta vai grīdas segumu un kā dekoratīvu materiālu. Šie produkti var būt jumtu dabīgais šīferis, rotājumi, dekoratīvās arhitektūras produkti (palodzes, dzegas, virtuves un vannas istabas darba virsmas, letes, kamīna apmales, pavardi, apšuvums, māju norādes, memoriāli un grīdas flīzes) un ornamenti (turpmāk visi kopā “specializēti arhitektūras produkti”). Tomēr ar dabīgā šīfera šķembām un atgriezumiem, kas rodas augstas kvalitātes dabīgā šīfera ieguvē un veidošanā, var aizstāt jauniegūtus minerālos materiālus. Tāpēc atbrīvojumi varētu veicināt arī dabīgā šīfera šķembu atkritumu un citu saistītu blakusproduktu izmantošanu, nodrošinot skaidrus ieguvumus vides jomā, proti, samazinot vides apdraudējumu, kas varētu rasties, ja tiktu veikta minerālo materiālu papildu ieguve. |
| --- | --- |

(255)

Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju dabīgais šīferis ir atbrīvots no MMN, jo augstas kvalitātes dabīgo šīferi iegūst, lai to izmantotu nevis kā minerālo materiālu, bet gan kā jumta vai grīdas segumu un kā dekoratīvu materiālu. Šie produkti var būt jumtu dabīgais šīferis, rotājumi, dekoratīvās arhitektūras produkti (palodzes, dzegas, virtuves un vannas istabas darba virsmas, letes, kamīna apmales, pavardi, apšuvums, māju norādes, memoriāli un grīdas flīzes) un ornamenti (turpmāk visi kopā “specializēti arhitektūras produkti”). Tomēr ar dabīgā šīfera šķembām un atgriezumiem, kas rodas augstas kvalitātes dabīgā šīfera ieguvē un veidošanā, var aizstāt jauniegūtus minerālos materiālus. Tāpēc atbrīvojumi varētu veicināt arī dabīgā šīfera šķembu atkritumu un citu saistītu blakusproduktu izmantošanu, nodrošinot skaidrus ieguvumus vides jomā, proti, samazinot vides apdraudējumu, kas varētu rasties, ja tiktu veikta minerālo materiālu papildu ieguve.

| (256) | Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju karjeri, kas pārdod dabīgā šīfera minerālos materiālus un dabīgā šīfera šķembas, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus, savās reklāmās liek uzsvaru uz augstas kvalitātes dabīgā šīfera produktiem, piemēram, jumtiem paredzēto dabīgo šīferi, darba virsmām, pavardiem, grīdas segumiem un piemiņas plāksnēm, tādējādi skaidri norādot uz attiecīgajām ieguves darbībām (59). |
| --- | --- |

(256)

Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju karjeri, kas pārdod dabīgā šīfera minerālos materiālus un dabīgā šīfera šķembas, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus, savās reklāmās liek uzsvaru uz augstas kvalitātes dabīgā šīfera produktiem, piemēram, jumtiem paredzēto dabīgo šīferi, darba virsmām, pavardiem, grīdas segumiem un piemiņas plāksnēm, tādējādi skaidri norādot uz attiecīgajām ieguves darbībām (59).

59

| (257) | AK iestādes norāda, ka dabīgais šīferis nav īpaši piemērots tam, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls, jo parasti tam ir plakana, plātņaina un nelīdzena forma, nevis kubveida forma, kas lielākoties ir vēlamāka saistībā ar minerālo materiālu izmantošanas veidiem. Augstas kvalitātes dabīgo šīferi neizmanto kā minerālo materiālu, jo fizikālo un/vai ķīmisko īpašību dēļ dabīgais šīferis tam nav piemērots un to var pārdot ievērojami dārgāk. |
| --- | --- |

(257)

AK iestādes norāda, ka dabīgais šīferis nav īpaši piemērots tam, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls, jo parasti tam ir plakana, plātņaina un nelīdzena forma, nevis kubveida forma, kas lielākoties ir vēlamāka saistībā ar minerālo materiālu izmantošanas veidiem. Augstas kvalitātes dabīgo šīferi neizmanto kā minerālo materiālu, jo fizikālo un/vai ķīmisko īpašību dēļ dabīgais šīferis tam nav piemērots un to var pārdot ievērojami dārgāk.

| (258) | AK iestādes ir aprēķinājušas, ka, iegūstot vienu tonnu dabīgā šīfera, tiek saražoti 95 % šķembu atkritumu un apmēram 5 % dabīgā šīfera, kas ir piemērots, lai to izmantotu kā augstas kvalitātes materiālu, piemēram, kā jumta dakstiņus vai apšuvumu (60). Pārsvarā tie ieži, kuros ir sastopams augstas kvalitātes dabīgais šīferis, nav tik ideāli slāņaini un tos nevar sadalīt plānās plāksnītēs. Vienādi sašķelta un sadalīta dabīgā šīfera ražošana no augstākās kvalitātes materiāla arī rada daudz atgriezumu. Tādēļ jau vēsturiski ar vietām, kur notiek dabīgā šīfera izstrāde, tiek saistītas lielas dabīgā šīfera atkritumu izgāztuves, kurās noglabātas dabīgā šīfera šķembas. Šajā sakarā AK iestādes sniedz pētījumos iegūtu informāciju. Tās norāda uz to, ka dabīgā šīfera atkritumu ražošana joprojām pārsniedz šā minerāla tirgu, kur tas tiek pārdots kā minerālais materiāls, un ka joprojām veidojas dabīgā šīfera atkritumu kaudzes. Kopš 2000. gada dabīgā šīfera ražošana ir samazinājusies, jo ir samazinājusies jumtu dabīgā šīfera ražošana. Kopš MMN atcelšanas 2014. gada aprīlī dabīgā šīfera ražotāji ir novērojuši, ka samazinās pieprasījums pēc dabīgā šīfera atkritumiem un aizvien vairāk materiāla papildina atkritumu kaudzes. |
| --- | --- |

(258)

AK iestādes ir aprēķinājušas, ka, iegūstot vienu tonnu dabīgā šīfera, tiek saražoti 95 % šķembu atkritumu un apmēram 5 % dabīgā šīfera, kas ir piemērots, lai to izmantotu kā augstas kvalitātes materiālu, piemēram, kā jumta dakstiņus vai apšuvumu (60). Pārsvarā tie ieži, kuros ir sastopams augstas kvalitātes dabīgais šīferis, nav tik ideāli slāņaini un tos nevar sadalīt plānās plāksnītēs. Vienādi sašķelta un sadalīta dabīgā šīfera ražošana no augstākās kvalitātes materiāla arī rada daudz atgriezumu. Tādēļ jau vēsturiski ar vietām, kur notiek dabīgā šīfera izstrāde, tiek saistītas lielas dabīgā šīfera atkritumu izgāztuves, kurās noglabātas dabīgā šīfera šķembas. Šajā sakarā AK iestādes sniedz pētījumos iegūtu informāciju. Tās norāda uz to, ka dabīgā šīfera atkritumu ražošana joprojām pārsniedz šā minerāla tirgu, kur tas tiek pārdots kā minerālais materiāls, un ka joprojām veidojas dabīgā šīfera atkritumu kaudzes. Kopš 2000. gada dabīgā šīfera ražošana ir samazinājusies, jo ir samazinājusies jumtu dabīgā šīfera ražošana. Kopš MMN atcelšanas 2014. gada aprīlī dabīgā šīfera ražotāji ir novērojuši, ka samazinās pieprasījums pēc dabīgā šīfera atkritumiem un aizvien vairāk materiāla papildina atkritumu kaudzes.

60

| (259) | Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju dabīgā šīfera blakusproduktu var izmantot kā zemas kvalitātes minerālo materiālu, proti, kā būvniecības pildmateriālu un kā dekoratīvu minerālo materiālu, bet, ja to rūpīgi atlasa un sadrupina, tas var atbilst arī ceļu būvniecības pamatprasībām (61). Lai gan dabīgā šīfera atkritumi nav tik izturīgi kā citi minerālie materiāli, ir konstatēts, ka tie ir pilnīgi piemēroti, lai tos izmantotu gan kā minerālos materiālus, gan kā jauniegūtu minerālo materiālu alternatīvu betona ražošanā un vidēja stipruma inženiertehnisko būvju celtniecībā. Daži dabīgā šīfera atkritumi tiek sadrupināti pulverī un granulās, lai tos varētu izmantot jumta papes un bitumenkrāsu ražošanā. Paredzot dabīgā šīfera atbrīvojumu, ar nodokļa palīdzību tiek veicināta šo dabīgā šīfera šķembu atkritumu izmantošana, tādējādi samazinot kaitējumu, ko grunts grēdas nodara dabīgajām dzīvotnēm un ainavai. Tas varētu veicināt tādu projektu īstenošanu kā A55 Bengoras apvedceļa projekts, ko pieminēja BAA. |
| --- | --- |

(259)

Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju dabīgā šīfera blakusproduktu var izmantot kā zemas kvalitātes minerālo materiālu, proti, kā būvniecības pildmateriālu un kā dekoratīvu minerālo materiālu, bet, ja to rūpīgi atlasa un sadrupina, tas var atbilst arī ceļu būvniecības pamatprasībām (61). Lai gan dabīgā šīfera atkritumi nav tik izturīgi kā citi minerālie materiāli, ir konstatēts, ka tie ir pilnīgi piemēroti, lai tos izmantotu gan kā minerālos materiālus, gan kā jauniegūtu minerālo materiālu alternatīvu betona ražošanā un vidēja stipruma inženiertehnisko būvju celtniecībā. Daži dabīgā šīfera atkritumi tiek sadrupināti pulverī un granulās, lai tos varētu izmantot jumta papes un bitumenkrāsu ražošanā. Paredzot dabīgā šīfera atbrīvojumu, ar nodokļa palīdzību tiek veicināta šo dabīgā šīfera šķembu atkritumu izmantošana, tādējādi samazinot kaitējumu, ko grunts grēdas nodara dabīgajām dzīvotnēm un ainavai. Tas varētu veicināt tādu projektu īstenošanu kā A55 Bengoras apvedceļa projekts, ko pieminēja BAA.

61

BAA

| (260) | Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju kopš attiecīgo nodokļa atbrīvojumu atcelšanas 2014. gada aprīlī [...] ir spiests pārdot dabīgā šīfera atkritumus ar 3 % zaudējumiem, kas liecina, ka bez šā atbrīvojuma dabīgā šīfera atkritumu tirgus varētu arī nepastāvēt. |
| --- | --- |

(260)

Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju kopš attiecīgo nodokļa atbrīvojumu atcelšanas 2014. gada aprīlī [...] ir spiests pārdot dabīgā šīfera atkritumus ar 3 % zaudējumiem, kas liecina, ka bez šā atbrīvojuma dabīgā šīfera atkritumu tirgus varētu arī nepastāvēt.

| (261) | AK iestādes norāda, ka, lai gan tikai 5 % no materiāla, kas rodas dabīgā šīfera ieguvē, ir augstas kvalitātes materiāls, to atbilstoša lieluma dabīgā šīfera plākšņu relatīvā vērtība, kas tiek pārdotas kā jumta dakstiņi, grīdas flīzes vai apšuvums un cits dekoratīvs materiāls, attaisno tā ieguvi. Augstas kvalitātes dabīgo šīferi pārdod par GBP 727–1 076 tonnā. AK iestādes ir norādījušas viena dabīgā šīfera ražotāja produktu cenas, kas ir šādas (GBP par tonnu):













  Gads | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | 2010. g. | 2011. g. | 2012. g. | 2013. g. | 2014. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [..] jumta seguma materiāls | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] |
| Arhitektūras produkti | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] |

(261)

AK iestādes norāda, ka, lai gan tikai 5 % no materiāla, kas rodas dabīgā šīfera ieguvē, ir augstas kvalitātes materiāls, to atbilstoša lieluma dabīgā šīfera plākšņu relatīvā vērtība, kas tiek pārdotas kā jumta dakstiņi, grīdas flīzes vai apšuvums un cits dekoratīvs materiāls, attaisno tā ieguvi. Augstas kvalitātes dabīgo šīferi pārdod par GBP 727–1 076 tonnā. AK iestādes ir norādījušas viena dabīgā šīfera ražotāja produktu cenas, kas ir šādas (GBP par tonnu):

Gads

2007. g.

2008. g.

2009. g.

2010. g.

2011. g.

2012. g.

2013. g.

2014. g.

[..] jumta seguma materiāls

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

Arhitektūras produkti

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

AK iestādes norāda, ka cits dabīgā šīfera ražotājs pārdod jumtiem paredzēto dabīgo šīferi aptuveni par GBP 700 tonnā. Bet dabīgā šīfera arhitektūras produktus pārdod par šādu cenu:

| Gads | 2008. g. | 2009. g. | 2010. g. | 2011. g. | 2012. g. | 2013. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBP par kvadrātmetru | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] |

Gads

2008. g.

2009. g.

2010. g.

2011. g.

2012. g.

2013. g.

GBP par kvadrātmetru

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

| (262) | Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju dabīgā šīfera blakusproduktu ražošanas izmaksas sasniedz no GBP 5,7 līdz GBP 6,5 par tonnu (62). Tomēr gadu gaitā pārdošanas cenas ir mainījušās no GBP 7,36 par tonnu uz GBP 4,10, kas ir zemākā cena par tonnu. Kāds cits dabīgā šīfera ražotājs pārdeva dabīgā šīfera minerālos būvmateriālus par cenu no GBP 4,40 līdz GBP 6,42. Kvalitatīva dabīgā šīfera augstā cena liek ražotājam koncentrēt darbību tajās vietās, kur atrodas dabīgā šīfera iegulas. Nevienam karjera apsaimniekotājam nebūtu ekonomiski izdevīgi iegūt dabīgo šīferi, lai to pārdotu kā minerālo materiālu, nevis kā augstas kvalitātes dabīgo šīferi. |
| --- | --- |

(262)

Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju dabīgā šīfera blakusproduktu ražošanas izmaksas sasniedz no GBP 5,7 līdz GBP 6,5 par tonnu (62). Tomēr gadu gaitā pārdošanas cenas ir mainījušās no GBP 7,36 par tonnu uz GBP 4,10, kas ir zemākā cena par tonnu. Kāds cits dabīgā šīfera ražotājs pārdeva dabīgā šīfera minerālos būvmateriālus par cenu no GBP 4,40 līdz GBP 6,42. Kvalitatīva dabīgā šīfera augstā cena liek ražotājam koncentrēt darbību tajās vietās, kur atrodas dabīgā šīfera iegulas. Nevienam karjera apsaimniekotājam nebūtu ekonomiski izdevīgi iegūt dabīgo šīferi, lai to pārdotu kā minerālo materiālu, nevis kā augstas kvalitātes dabīgo šīferi.

62

| (263) | AK iestādes iesniedza datus, kas iegūti no dabīgā šīfera ražotāju finanšu dokumentiem, norādot, ka ieņēmumi no arhitektūras produktiem padara tos par uzņēmumu primāro produktu. Gadu gaitā ieņēmumu attiecība starp jumta dabīgo šīferi un dabīgo šīferi, ko izmanto kā minerālo materiālu, ir mainījusies robežās no 2,54 līdz 3,52. |
| --- | --- |

(263)

AK iestādes iesniedza datus, kas iegūti no dabīgā šīfera ražotāju finanšu dokumentiem, norādot, ka ieņēmumi no arhitektūras produktiem padara tos par uzņēmumu primāro produktu. Gadu gaitā ieņēmumu attiecība starp jumta dabīgo šīferi un dabīgo šīferi, ko izmanto kā minerālo materiālu, ir mainījusies robežās no 2,54 līdz 3,52.

| (264) | Attiecībā uz BAA iesniegto informāciju par dabīgā šīfera cenu, kuras sagatavošanā tika izmantoti dati par importa cenām, AK iestādes norāda, ka Apvienotās Karalistes dabīgā šīfera arhitektūras produkti un importētie dabīgā šīfera arhitektūras produkti atšķiras un konkurē nevis importēto produktu tirgū, bet citos tirgos. Tāpēc importa cenu dati varētu īsti nebūt piemēroti cenu salīdzināšanai. |
| --- | --- |

(264)

Attiecībā uz BAA iesniegto informāciju par dabīgā šīfera cenu, kuras sagatavošanā tika izmantoti dati par importa cenām, AK iestādes norāda, ka Apvienotās Karalistes dabīgā šīfera arhitektūras produkti un importētie dabīgā šīfera arhitektūras produkti atšķiras un konkurē nevis importēto produktu tirgū, bet citos tirgos. Tāpēc importa cenu dati varētu īsti nebūt piemēroti cenu salīdzināšanai.

BAA

| (265) | AK iestādes norāda, ka dekoratīvais dabīgais šīferis tiek ražots kā augstas kvalitātes dabīgā šīfera ieguves blakusprodukts. To pārdod apmēram par GBP 15 tonnā. Lai gan šī cena pārsniedz būvniecības pildmateriāla pārdošanas cenu, kas norādīta iepriekš, tā joprojām ir daudz zemāka nekā jumtiem paredzētā dabīgā šīfera cena (kas pārsniedz GBP 200 par tonnu). Dekoratīvā dabīgā šīfera cena ir līdzīga citu tādu dekoratīvo minerālo materiālu cenai, kurus Apvienotajā Karalistē var iegādāties pie mazumtirgotājiem. Dabīgā šīfera atbrīvojuma vides loģika joprojām ir spēkā, jo dekoratīvais dabīgais šīferis ir nenovēršams augstākās kvalitātes dabīgā šīfera ražošanas blakusprodukts, savukārt dekoratīvo materiālu tirgus ir augstākās kvalitātes materiālu tirgus tiem, kas ražo kaļķakmeni vai granītu. |
| --- | --- |

(265)

AK iestādes norāda, ka dekoratīvais dabīgais šīferis tiek ražots kā augstas kvalitātes dabīgā šīfera ieguves blakusprodukts. To pārdod apmēram par GBP 15 tonnā. Lai gan šī cena pārsniedz būvniecības pildmateriāla pārdošanas cenu, kas norādīta iepriekš, tā joprojām ir daudz zemāka nekā jumtiem paredzētā dabīgā šīfera cena (kas pārsniedz GBP 200 par tonnu). Dekoratīvā dabīgā šīfera cena ir līdzīga citu tādu dekoratīvo minerālo materiālu cenai, kurus Apvienotajā Karalistē var iegādāties pie mazumtirgotājiem. Dabīgā šīfera atbrīvojuma vides loģika joprojām ir spēkā, jo dekoratīvais dabīgais šīferis ir nenovēršams augstākās kvalitātes dabīgā šīfera ražošanas blakusprodukts, savukārt dekoratīvo materiālu tirgus ir augstākās kvalitātes materiālu tirgus tiem, kas ražo kaļķakmeni vai granītu.

| (266) | AK iestādes apgalvo, ka tas apstāklis, ka dabīgais šīferis un dabīgā šīfera blakusprodukti ir atbrīvoti no nodokļa, lai veicinātu to, ka minētais alternatīvais atkritumu blakusprodukts tiek izmantots kā jauniegūtu minerālo materiālu aizstājējs, atbilst MMN vides aizsardzības mērķim. |
| --- | --- |

(266)

AK iestādes apgalvo, ka tas apstāklis, ka dabīgais šīferis un dabīgā šīfera blakusprodukti ir atbrīvoti no nodokļa, lai veicinātu to, ka minētais alternatīvais atkritumu blakusprodukts tiek izmantots kā jauniegūtu minerālo materiālu aizstājējs, atbilst MMN vides aizsardzības mērķim.

| (267) | AK iestādes norāda, ka dabīgais šīferis, tāpat kā degslāneklis, visticamāk, ir atrodams kopā ar vairākiem citiem iežu veidiem. Tie bieži atrodas starp smilšakmens un/vai kaļķakmens slāņiem. Termins “lielākoties” ir paredzēts, lai būtu pieļaujami savienojumi, kas pārsvarā, bet ne pilnīgi sastāv no materiāla, kurš ir atbrīvots no nodokļa, jo tas ir veids, kādā šie materiāli ir sastopami dabā. Ja savienojumi sastāv lielākoties no degslānekļa vai dabīgā šīfera, to fizikālās īpašības padara tos mazāk piemērotus tam, lai tie tiktu izmantoti kā minerālie materiāli, nekā tad, ja tie sastāvētu lielākoties no materiāliem, kas ir daudz piemērotāki, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus. |
| --- | --- |

(267)

AK iestādes norāda, ka dabīgais šīferis, tāpat kā degslāneklis, visticamāk, ir atrodams kopā ar vairākiem citiem iežu veidiem. Tie bieži atrodas starp smilšakmens un/vai kaļķakmens slāņiem. Termins “lielākoties” ir paredzēts, lai būtu pieļaujami savienojumi, kas pārsvarā, bet ne pilnīgi sastāv no materiāla, kurš ir atbrīvots no nodokļa, jo tas ir veids, kādā šie materiāli ir sastopami dabā. Ja savienojumi sastāv lielākoties no degslānekļa vai dabīgā šīfera, to fizikālās īpašības padara tos mazāk piemērotus tam, lai tie tiktu izmantoti kā minerālie materiāli, nekā tad, ja tie sastāvētu lielākoties no materiāliem, kas ir daudz piemērotāki, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus.

| (268) | Apvienotā Karaliste ir aplēsusi, ka gadā tiek saražoti aptuveni 6,33 miljoni tonnu dabīgā šīfera šķembu atkritumu un ka vēsturiskie, izmantojamie krājumi ir sasnieguši aptuveni 277 miljonus tonnu. Pirms MMN ieviešanas no šā daudzuma kā minerālie materiāli tika pārdoti tikai 0,66 miljoni tonnu (63). Pārējos krājumus vai nu izmantoja, lai aizbērtu iepriekšējos rakumus, vai arī atstāja krāties atkritumu kaudzēs. |
| --- | --- |

(268)

Apvienotā Karaliste ir aplēsusi, ka gadā tiek saražoti aptuveni 6,33 miljoni tonnu dabīgā šīfera šķembu atkritumu un ka vēsturiskie, izmantojamie krājumi ir sasnieguši aptuveni 277 miljonus tonnu. Pirms MMN ieviešanas no šā daudzuma kā minerālie materiāli tika pārdoti tikai 0,66 miljoni tonnu (63). Pārējos krājumus vai nu izmantoja, lai aizbērtu iepriekšējos rakumus, vai arī atstāja krāties atkritumu kaudzēs.

63

| (269) | AK iestādes uzskata, ka dabīgā šīfera blakusproduktu atbrīvojums no nodokļa neveicina dabīgā šīfera ieguvi daudz lielākā apjomā, jo dabīgā šīfera karjeru apsaimniekotājiem jau tagad ir grūtības atrast tirgu tiem no nodokļa atbrīvotajiem atkritumu produktiem, kas rodas to pašreizējās karjeru izstrādes darbības rezultātā. Tās norāda, ka kopš minerālo materiālu nodokļa ieviešanas kopējais dabīgā šīfera karjeru/izstrādņu skaits pārsvarā ir palicis nemainīgs, proti, 2000. gadā bija 50 karjeri/izstrādnes un 2010. gadā – 49. |
| --- | --- |

(269)

AK iestādes uzskata, ka dabīgā šīfera blakusproduktu atbrīvojums no nodokļa neveicina dabīgā šīfera ieguvi daudz lielākā apjomā, jo dabīgā šīfera karjeru apsaimniekotājiem jau tagad ir grūtības atrast tirgu tiem no nodokļa atbrīvotajiem atkritumu produktiem, kas rodas to pašreizējās karjeru izstrādes darbības rezultātā. Tās norāda, ka kopš minerālo materiālu nodokļa ieviešanas kopējais dabīgā šīfera karjeru/izstrādņu skaits pārsvarā ir palicis nemainīgs, proti, 2000. gadā bija 50 karjeri/izstrādnes un 2010. gadā – 49.

| (270) | Apvienotā Karaliste uzskata, ka dabīgā šīfera šķembu atkritumus ir pareizi uzskatīt par tāda ieguves procesa nenovēršamiem blakusproduktiem, kas netiek veikts, lai ražotu minerālos materiālus, bet kas tiek veikts, lai iegūtu augstas kvalitātes dabīgo šīferi, ko izmanto dakstiņu, apšuvuma un citu vērtīgu produktu ražošanai. |
| --- | --- |

(270)

Apvienotā Karaliste uzskata, ka dabīgā šīfera šķembu atkritumus ir pareizi uzskatīt par tāda ieguves procesa nenovēršamiem blakusproduktiem, kas netiek veikts, lai ražotu minerālos materiālus, bet kas tiek veikts, lai iegūtu augstas kvalitātes dabīgo šīferi, ko izmanto dakstiņu, apšuvuma un citu vērtīgu produktu ražošanai.

| (271) | AK iestādes norāda, ka blakusproduktus, kas rodas šķelta dabīgā šīfera ražošanas procesā, nav iespējams atšķirt no dabīgā šīfera, kas tiek apzināti ražots kā minerālais materiāls. |
| --- | --- |

(271)

AK iestādes norāda, ka blakusproduktus, kas rodas šķelta dabīgā šīfera ražošanas procesā, nav iespējams atšķirt no dabīgā šīfera, kas tiek apzināti ražots kā minerālais materiāls.

| (272) | AK iestādes apstrīd apgalvojumus, ko BAA izteica tiesvedības laikā saistībā ar lietu T-210/02 RENV un Komisijai iesniegtajos dokumentos, proti, ka ir tādi dabīgā šīfera karjeri, kas izmanto dabīgo šīferi tikai kā minerālo materiālu. Procedūru gaitā, veicot izmeklēšanu saistībā ar visiem BAA nosauktajiem karjeriem, AK iestādes negrozīja šo secinājumu. Turklāt AK iestādes ir paudušas šaubas par iesniegto pierādījumu, jo tajā minēts, ka daži karjeri ražo gan jumtiem paredzēto dabīgo šīferi, gan arī izmanto dabīgo šīferi galvenokārt kā minerālo materiālu. |
| --- | --- |

(272)

AK iestādes apstrīd apgalvojumus, ko BAA izteica tiesvedības laikā saistībā ar lietu T-210/02 RENV un Komisijai iesniegtajos dokumentos, proti, ka ir tādi dabīgā šīfera karjeri, kas izmanto dabīgo šīferi tikai kā minerālo materiālu. Procedūru gaitā, veicot izmeklēšanu saistībā ar visiem BAA nosauktajiem karjeriem, AK iestādes negrozīja šo secinājumu. Turklāt AK iestādes ir paudušas šaubas par iesniegto pierādījumu, jo tajā minēts, ka daži karjeri ražo gan jumtiem paredzēto dabīgo šīferi, gan arī izmanto dabīgo šīferi galvenokārt kā minerālo materiālu.

BAA

BAA

| (273) | Attiecībā uz BGS AK iestādes norāda, ka tā iesniegto datu pamatā ir pašu karjeru sagatavotie apraksti par ražotajiem materiāliem un to galīgā izmantojuma veidiem. Tās norāda, ka karjeri var aprakstīt materiālu citādi, nekā tas tiktu kvalificēts saistībā ar MMN, un ka karjera ražotie materiāli laika gaitā var mainīties. Tāpēc par datiem var uzskatīt Apvienotās Karalistes karjeru visprecīzāko sarakstu un pašreizējos materiālu galīgā izmantojuma veidus, taču par pierādījumu nav iespējams pateikt, ka tas ietver pilnīgi precīzu Apvienotās Karalistes karjeru sarakstu un noteiktos iegūto materiālu izmantojuma veidus. AK iestādes arī apgalvo, ka norādītie dati ir novecojuši un ka tās ir informētas, ka daži no uzskaitītajiem karjeriem vairs nedarbojas. AK iestādes arī norāda, ka sarakstā ir iekļauti uzņēmumi, kuriem it kā ir derīga karjeru plānošanas atļauja, taču patiesībā tādas nav, un kuri nekad nav darbojušies kā karjeri. |
| --- | --- |

(273)

Attiecībā uz BGS AK iestādes norāda, ka tā iesniegto datu pamatā ir pašu karjeru sagatavotie apraksti par ražotajiem materiāliem un to galīgā izmantojuma veidiem. Tās norāda, ka karjeri var aprakstīt materiālu citādi, nekā tas tiktu kvalificēts saistībā ar MMN, un ka karjera ražotie materiāli laika gaitā var mainīties. Tāpēc par datiem var uzskatīt Apvienotās Karalistes karjeru visprecīzāko sarakstu un pašreizējos materiālu galīgā izmantojuma veidus, taču par pierādījumu nav iespējams pateikt, ka tas ietver pilnīgi precīzu Apvienotās Karalistes karjeru sarakstu un noteiktos iegūto materiālu izmantojuma veidus. AK iestādes arī apgalvo, ka norādītie dati ir novecojuši un ka tās ir informētas, ka daži no uzskaitītajiem karjeriem vairs nedarbojas. AK iestādes arī norāda, ka sarakstā ir iekļauti uzņēmumi, kuriem it kā ir derīga karjeru plānošanas atļauja, taču patiesībā tādas nav, un kuri nekad nav darbojušies kā karjeri.

BGS

| (274) | AK iestādes norādīja, ka ir konstatēts, ka no visiem sarakstā iekļautajiem karjeriem, attiecībā uz kuriem BAA apgalvoja, ka tie ražo dabīgo šīferi, degslānekli un mālu tikai tādēļ, lai tie tiktu izmantoti kā minerālie materiāli, astoņi karjeri vai nu nekad nav izmantojuši minerālos materiālus, veicot citas darbības, uz kurām neattiecas MMN, vai arī nav darbojušies jau pirms MMN ieviešanas. Daži no šiem karjeriem tika izmantoti kā atkritumu poligoni. |
| --- | --- |

(274)

AK iestādes norādīja, ka ir konstatēts, ka no visiem sarakstā iekļautajiem karjeriem, attiecībā uz kuriem BAA apgalvoja, ka tie ražo dabīgo šīferi, degslānekli un mālu tikai tādēļ, lai tie tiktu izmantoti kā minerālie materiāli, astoņi karjeri vai nu nekad nav izmantojuši minerālos materiālus, veicot citas darbības, uz kurām neattiecas MMN, vai arī nav darbojušies jau pirms MMN ieviešanas. Daži no šiem karjeriem tika izmantoti kā atkritumu poligoni.

BAA

| (275) | Turklāt AK iestādes norāda, ka tās ir izmantojušas definīcijas, kas iekļautas Ziņojumā, kurš 2003. gadā tika īpaši izstrādāts, lai palīdzētu nodokļu iestādēm ieviest MMN. Objektīvais kritērijs, ko AK iestādes izmanto, lai atšķirtu ļoti līdzīgus iežu veidus, paredz materiālu klasificēt kā dabīgo šīferi, ja to “tikai ar kaltu var sadalīt asšķautnainās plāksnēs un flīzēs”. Ja materiāls nav slāņains, tad saistībā ar MMN tas netiek uzskatīts par dabīgo šīferi un tas nav atbrīvots no nodokļa. Piemēram, to materiālu, uz kuru atsaucas BAA, varētu klasificēt kā argilītu un tam varētu piemērot nodokli. |
| --- | --- |

(275)

Turklāt AK iestādes norāda, ka tās ir izmantojušas definīcijas, kas iekļautas Ziņojumā, kurš 2003. gadā tika īpaši izstrādāts, lai palīdzētu nodokļu iestādēm ieviest MMN. Objektīvais kritērijs, ko AK iestādes izmanto, lai atšķirtu ļoti līdzīgus iežu veidus, paredz materiālu klasificēt kā dabīgo šīferi, ja to “tikai ar kaltu var sadalīt asšķautnainās plāksnēs un flīzēs”. Ja materiāls nav slāņains, tad saistībā ar MMN tas netiek uzskatīts par dabīgo šīferi un tas nav atbrīvots no nodokļa. Piemēram, to materiālu, uz kuru atsaucas BAA, varētu klasificēt kā argilītu un tam varētu piemērot nodokli.

BAA

| (276) | AK iestādes ņēma vērā vairāku ieinteresēto personu iesniegtos dokumentus par to, ka kāds konkrēts karjers, iespējams, kļūdaini raksturo savus produktus kā dabīgo šīferi. AK iestādes apgalvo, ka tad, ja materiāls atbilst kritērijam, ko tās izmanto, lai noteiktu, vai tas ir dabīgais šīferis, sadalot to ar kaltu, tad saistībā ar MMN tas ir pareizi apzīmēts kā dabīgais šīferis. Tomēr AK iestādes norāda, ka produkti, kas parasti tiek iegūti no dabīgā šīfera, kuru var sadalīt ar kaltu, šā karjera tīmekļa vietnē parādās kā importēti. Apvienotās Karalistes nodokļu iestāde (Her Majesty's Revenue and Customs jeb HMRC) šajā vietā vēl nav pārbaudījusi materiāla ģeoloģiskās īpašības. |
| --- | --- |

(276)

AK iestādes ņēma vērā vairāku ieinteresēto personu iesniegtos dokumentus par to, ka kāds konkrēts karjers, iespējams, kļūdaini raksturo savus produktus kā dabīgo šīferi. AK iestādes apgalvo, ka tad, ja materiāls atbilst kritērijam, ko tās izmanto, lai noteiktu, vai tas ir dabīgais šīferis, sadalot to ar kaltu, tad saistībā ar MMN tas ir pareizi apzīmēts kā dabīgais šīferis. Tomēr AK iestādes norāda, ka produkti, kas parasti tiek iegūti no dabīgā šīfera, kuru var sadalīt ar kaltu, šā karjera tīmekļa vietnē parādās kā importēti. Apvienotās Karalistes nodokļu iestāde (Her Majesty's Revenue and Customs jeb HMRC) šajā vietā vēl nav pārbaudījusi materiāla ģeoloģiskās īpašības.

Her Majesty's Revenue and Customs

HMRC

| (277) | Ņemot vērā, ka HMRC izpildes režīms attiecas uz risku balstītu pieeju un sāk darboties saistībā ar informāciju, ka karjers, iespējams, nepareizi ievēro nodokļu režīmu, AK iestādes ir apņēmušās izmeklēt šo gadījumu un visus pārējos gadījumus, kad pētījumi, kas veikti, lai iegūtu pierādījumus Komisijai, rada bažas par materiālu nepareizu klasifikāciju. HMRC ir apņēmusies pieprasīt vai paņemt ģeoloģiskos paraugus no šīm vietām. Ja izrādīsies, ka materiāls nav dabīgais šīferis, par iegūtajiem materiāliem būs jāmaksā nodoklis un, iespējams, tiks uzlikts sods arī par maldinošu materiāla aprakstu. |
| --- | --- |

(277)

Ņemot vērā, ka HMRC izpildes režīms attiecas uz risku balstītu pieeju un sāk darboties saistībā ar informāciju, ka karjers, iespējams, nepareizi ievēro nodokļu režīmu, AK iestādes ir apņēmušās izmeklēt šo gadījumu un visus pārējos gadījumus, kad pētījumi, kas veikti, lai iegūtu pierādījumus Komisijai, rada bažas par materiālu nepareizu klasifikāciju. HMRC ir apņēmusies pieprasīt vai paņemt ģeoloģiskos paraugus no šīm vietām. Ja izrādīsies, ka materiāls nav dabīgais šīferis, par iegūtajiem materiāliem būs jāmaksā nodoklis un, iespējams, tiks uzlikts sods arī par maldinošu materiāla aprakstu.

HMRC

HMRC

| (278) | AK iestādes arī norāda, ka, reklamējot pārdodamos iežus, karjeri var nolemt izmantot aprakstu, kas neatbilst objektīvajam testam, kuru HMRC izmanto saistībā ar nodokli. |
| --- | --- |

(278)

AK iestādes arī norāda, ka, reklamējot pārdodamos iežus, karjeri var nolemt izmantot aprakstu, kas neatbilst objektīvajam testam, kuru HMRC izmanto saistībā ar nodokli.

HMRC

| (279) | AK iestādes ir pārskatījušas konfidenciālus nodokļu uzskaites datus un publisku informāciju attiecībā uz katru no karjeriem, par kuriem BAA norādīja, ka tie ražo dabīgo šīferi tikai tādēļ, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls, vai kuri, iespējams, nepareizi apzīmēja savus produktus kā dabīgo šīferi, lai tiem tiktu piemēroti atbrīvojumi no nodokļa. Pārskata rezultāti tika iesniegti Komisijai un liecināja, ka attiecībā uz vienu karjeru, iespējams, būs jāizskata ar izpildi saistīti jautājumi. AK iestādes apņēmās noskaidrot, kādus materiālus karjers patiesībā ražo un vai ir pareizi tos apzīmēt kā dabīgā šīfera materiālus. Tomēr attiecībā uz pārējiem karjeriem, kas tika atzīti par tādiem, kuri darbojas vai kuri ir darbojušies, nekas neliecināja par to, ka tie būtu apzināti ieguvuši dabīgo šīferi, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls. |
| --- | --- |

(279)

AK iestādes ir pārskatījušas konfidenciālus nodokļu uzskaites datus un publisku informāciju attiecībā uz katru no karjeriem, par kuriem BAA norādīja, ka tie ražo dabīgo šīferi tikai tādēļ, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls, vai kuri, iespējams, nepareizi apzīmēja savus produktus kā dabīgo šīferi, lai tiem tiktu piemēroti atbrīvojumi no nodokļa. Pārskata rezultāti tika iesniegti Komisijai un liecināja, ka attiecībā uz vienu karjeru, iespējams, būs jāizskata ar izpildi saistīti jautājumi. AK iestādes apņēmās noskaidrot, kādus materiālus karjers patiesībā ražo un vai ir pareizi tos apzīmēt kā dabīgā šīfera materiālus. Tomēr attiecībā uz pārējiem karjeriem, kas tika atzīti par tādiem, kuri darbojas vai kuri ir darbojušies, nekas neliecināja par to, ka tie būtu apzināti ieguvuši dabīgo šīferi, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls.

BAA

| (280) | Būtu jāpiemin, ka AK iestāžu sniegtās informācijas pārskatā Komisija ir ņēmusi vērā to, ka dabīgā šīfera specializētie arhitektūras produkti tiek sašķelti pēc izmēriem. Komisija uzskatīja, ka dabīgā šīfera karjeri, kuru galvenais produkts ir šķelti akmeņi, ražo specializētus arhitektūras produktus (un tādējādi neražo minerālos materiālus) galvenokārt tāpēc, ka dabīgā šīfera minerālie materiāli rodas drupināšanas procesā. |
| --- | --- |

(280)

Būtu jāpiemin, ka AK iestāžu sniegtās informācijas pārskatā Komisija ir ņēmusi vērā to, ka dabīgā šīfera specializētie arhitektūras produkti tiek sašķelti pēc izmēriem. Komisija uzskatīja, ka dabīgā šīfera karjeri, kuru galvenais produkts ir šķelti akmeņi, ražo specializētus arhitektūras produktus (un tādējādi neražo minerālos materiālus) galvenokārt tāpēc, ka dabīgā šīfera minerālie materiāli rodas drupināšanas procesā.

| (281) | AK iestādes ir iesniegušas statistikas datus, lai pamatotu savu viedokli, ka ar dabīgo šīferi nav aizstāti sekundārie minerālie materiāli un ka – lai gan pieprasījums pēc augstas kvalitātes drupinātiem iežiem un augstas kvalitātes smilts un grants ir samazinājies attiecīgajā periodā, kad tika piemērots minerālo materiālu nodoklis – dabīgā šīfera, māla un degslānekļa pārdošana būvniecības vajadzībām tādā pašā apjomā nav palielinājusies. Acīmredzot pārdotā dabīgā šīfera, māla un degslānekļa īpatsvars atbilst pieprasījuma samazinājumam. AK iestādes secina, ka ar dabīgo šīferi, mālu un degslānekli pārsvarā nav aizstāti augstas kvalitātes drupinātie ieži, smilts vai grants. |
| --- | --- |

(281)

AK iestādes ir iesniegušas statistikas datus, lai pamatotu savu viedokli, ka ar dabīgo šīferi nav aizstāti sekundārie minerālie materiāli un ka – lai gan pieprasījums pēc augstas kvalitātes drupinātiem iežiem un augstas kvalitātes smilts un grants ir samazinājies attiecīgajā periodā, kad tika piemērots minerālo materiālu nodoklis – dabīgā šīfera, māla un degslānekļa pārdošana būvniecības vajadzībām tādā pašā apjomā nav palielinājusies. Acīmredzot pārdotā dabīgā šīfera, māla un degslānekļa īpatsvars atbilst pieprasījuma samazinājumam. AK iestādes secina, ka ar dabīgo šīferi, mālu un degslānekli pārsvarā nav aizstāti augstas kvalitātes drupinātie ieži, smilts vai grants.

5.6.2.2.   
  Degslāneklis

Degslāneklis

a)   Piezīmes, kas saņemtas no BAA
  2014. gada 15. septembrī

Piezīmes, kas saņemtas no BAA

| (282) | Saskaņā ar Ziņojumu (64)
  BAA norāda, ka degslānekli var izmantot kā minerālo materiālu, t. i., kā zemas kvalitātes minerālo materiālu. Degslāneklis, māls un argilīts ir sastopami kā grunts segkārta drupinātu iežu iegulām, un tos var pārdot kā zemas kvalitātes pildmateriālus. |
| --- | --- |

(282)

Saskaņā ar Ziņojumu (64)
  BAA norāda, ka degslānekli var izmantot kā minerālo materiālu, t. i., kā zemas kvalitātes minerālo materiālu. Degslāneklis, māls un argilīts ir sastopami kā grunts segkārta drupinātu iežu iegulām, un tos var pārdot kā zemas kvalitātes pildmateriālus.

64

BAA

| (283) | Saskaņā ar BAA sniegto informāciju degslānekli un mālu kā minerālos materiālus var izmantot īpašos veidos, kuriem citi ieži nav vai ir mazāk piemēroti, piemēram, atkritumu poligonu apdarei un nosegšanai un dīķu un kanālu apdarei. BAA norāda, ka šie māla un degslānekļa kā minerālo materiālu izmantojuma veidi ir tādi paši kā to materiālu izmantošanas veidi, kurus izmanto kā minerālos materiālus drenāžai un jūras aizsardzībai. BAA iebilst, ka, lai gan degslāneklis tiek iegūts kā māla un akmeņogļu blakusprodukts, Apvienotajā Karalistē ir arī plašas teritorijas, kur cietāks un nobriedušāks degslāneklis atrodams starp smilšakmens slāņiem. |
| --- | --- |

(283)

Saskaņā ar BAA sniegto informāciju degslānekli un mālu kā minerālos materiālus var izmantot īpašos veidos, kuriem citi ieži nav vai ir mazāk piemēroti, piemēram, atkritumu poligonu apdarei un nosegšanai un dīķu un kanālu apdarei. BAA norāda, ka šie māla un degslānekļa kā minerālo materiālu izmantojuma veidi ir tādi paši kā to materiālu izmantošanas veidi, kurus izmanto kā minerālos materiālus drenāžai un jūras aizsardzībai. BAA iebilst, ka, lai gan degslāneklis tiek iegūts kā māla un akmeņogļu blakusprodukts, Apvienotajā Karalistē ir arī plašas teritorijas, kur cietāks un nobriedušāks degslāneklis atrodams starp smilšakmens slāņiem.

BAA

BAA

BAA

| (284) | BAA norāda, ka cietākais degslāneklis (līdzīgs cietiem iežiem) vienmēr – pat pirms MMN ieviešanas – ir ticis izmantots kā minerālais materiāls. BAA minēja piemēru par degslānekļa karjeru, kas darbojas kopš 1981. gada un ražo akmeņus ēkām, sienām un akmensdārziem, kā arī nelīdzenu bruģakmeni un pildmateriālu. |
| --- | --- |

(284)

BAA norāda, ka cietākais degslāneklis (līdzīgs cietiem iežiem) vienmēr – pat pirms MMN ieviešanas – ir ticis izmantots kā minerālais materiāls. BAA minēja piemēru par degslānekļa karjeru, kas darbojas kopš 1981. gada un ražo akmeņus ēkām, sienām un akmensdārziem, kā arī nelīdzenu bruģakmeni un pildmateriālu.

BAA

BAA

| (285) | BAA iesniedza to 20 māla un degslānekļa karjeru sarakstu, kas bija norādīti BGS 2010. gada Raktuvju un karjeru rokasgrāmatā un kas, visticamāk, izmanto šo materiālu tikai kā minerālo materiālu. |
| --- | --- |

(285)

BAA iesniedza to 20 māla un degslānekļa karjeru sarakstu, kas bija norādīti BGS 2010. gada Raktuvju un karjeru rokasgrāmatā un kas, visticamāk, izmanto šo materiālu tikai kā minerālo materiālu.

BAA

BGS

| (286) | BAA norāda, ka daži karjeri, kas šajā BGS Raktuvju un karjeru rokasgrāmatā ir klasificēti kā “smilšakmens” karjeri, patiesībā gūst labumu no MMN atbrīvojuma, pamatojoties uz to, ka tie faktiski ir tāda degslānekļa karjeri, kas veido daļu no Keitnesas degslānekļa iegulām Skotijā. |
| --- | --- |

(286)

BAA norāda, ka daži karjeri, kas šajā BGS Raktuvju un karjeru rokasgrāmatā ir klasificēti kā “smilšakmens” karjeri, patiesībā gūst labumu no MMN atbrīvojuma, pamatojoties uz to, ka tie faktiski ir tāda degslānekļa karjeri, kas veido daļu no Keitnesas degslānekļa iegulām Skotijā.

BAA

BGS

| (287) | BAA apgalvo, ka ir daudzi karjeri ar jauktu ģeoloģisku struktūru, tostarp degslānekļa karjeri, kam ir piešķirts nodokļa atbrīvojums attiecībā uz materiālu, kas sastāv lielākoties no degslānekļa, jo Apvienotajā Karalistē degslāneklis ir plaši sastopams un bieži vien atrodas starp citu iežu slāņiem. BAA piemērā min karjeru, kurā iegūst tikai minerālos materiālus un kuram šajā saistībā ir piešķirts nodokļa atbrīvojums. |
| --- | --- |

(287)

BAA apgalvo, ka ir daudzi karjeri ar jauktu ģeoloģisku struktūru, tostarp degslānekļa karjeri, kam ir piešķirts nodokļa atbrīvojums attiecībā uz materiālu, kas sastāv lielākoties no degslānekļa, jo Apvienotajā Karalistē degslāneklis ir plaši sastopams un bieži vien atrodas starp citu iežu slāņiem. BAA piemērā min karjeru, kurā iegūst tikai minerālos materiālus un kuram šajā saistībā ir piešķirts nodokļa atbrīvojums.

BAA

BAA

| (288) | BAA norāda, ka AK iestāžu rīcībā ir informācija par to karjeru nosaukumiem, kas ir atbrīvoti no MMN, pamatojoties uz to, ka tajos iegūst tikai vai lielākoties dabīgo šīferi vai degslānekli. Tomēr konfidencialitātes apsvērumu dēļ šāda informācija nevar tikt sniegta BAA. |
| --- | --- |

(288)

BAA norāda, ka AK iestāžu rīcībā ir informācija par to karjeru nosaukumiem, kas ir atbrīvoti no MMN, pamatojoties uz to, ka tajos iegūst tikai vai lielākoties dabīgo šīferi vai degslānekli. Tomēr konfidencialitātes apsvērumu dēļ šāda informācija nevar tikt sniegta BAA.

BAA

BAA

b)   Piezīmes, kas saņemtas no BAA direktora Robert Durward
  2014. gada 17. janvārī

Piezīmes, kas saņemtas no BAA

Robert Durward

| (289) | BAA apgalvo, ka nevar uzskatīt, ka keramikas izstrādājumos izmantojamais māls un degslāneklis, kā arī ģipsis ir citādā situācijā nekā tie materiāli, kas aplikti ar MMN, ņemot vērā šā nodokļa vides aizsardzības mērķi. BAA norāda, ka šie materiāli ir salīdzināmi ar iežiem, smilti vai granti, kas iegūti izmantošanai būvniecībā, tāpēc, ka tie arī ir iegūti būvniecības vajadzībām, un tāpēc, ka māls un degslāneklis ir ieži. Domājams, ka liels māla un degslānekļa daudzums tiek izmantots, lai ražotu keramikas būvmateriālus. Ķieģeļu ražošanā izmantotā māla ieguvi varētu samazināt, izmantojot betona konstrukciju ražojumus, kurus var izgatavot no karjera atkritumiem/blakusproduktiem, kas bieži vien ir aplikti ar nodokli. Saskaņā ar BAA sniegto informāciju tas, ka keramikas būvmateriālos izmantojamais māls un degslāneklis netiek aplikts ar nodokli, apdraud MMN. |
| --- | --- |

(289)

BAA apgalvo, ka nevar uzskatīt, ka keramikas izstrādājumos izmantojamais māls un degslāneklis, kā arī ģipsis ir citādā situācijā nekā tie materiāli, kas aplikti ar MMN, ņemot vērā šā nodokļa vides aizsardzības mērķi. BAA norāda, ka šie materiāli ir salīdzināmi ar iežiem, smilti vai granti, kas iegūti izmantošanai būvniecībā, tāpēc, ka tie arī ir iegūti būvniecības vajadzībām, un tāpēc, ka māls un degslāneklis ir ieži. Domājams, ka liels māla un degslānekļa daudzums tiek izmantots, lai ražotu keramikas būvmateriālus. Ķieģeļu ražošanā izmantotā māla ieguvi varētu samazināt, izmantojot betona konstrukciju ražojumus, kurus var izgatavot no karjera atkritumiem/blakusproduktiem, kas bieži vien ir aplikti ar nodokli. Saskaņā ar BAA sniegto informāciju tas, ka keramikas būvmateriālos izmantojamais māls un degslāneklis netiek aplikts ar nodokli, apdraud MMN.

BAA

BAA

BAA

c)   Piezīmes, kas saņemtas no uzņēmuma Torrington Stone
  2014. gada 17. janvārī

Piezīmes, kas saņemtas no uzņēmuma Torrington Stone

| (290) | Saskaņā ar uzņēmuma Torrington Stone sniegto informāciju viens no tā karjeriem ražo degslānekli kā grantīta blakusproduktu. Šim degslāneklim ir laba kvalitāte, un to var izmantot kā apjoma pildmateriālu. Kāds cits no uzņēmuma karjeriem ražo degslānekli kā galveno produktu un smilšakmeni kā sekundāro produktu, kas tiek aplikts ar nodokli. Uzņēmums Torrington Stone norāda, ka produkti, ko tas pārdod, ir šķembas, ceļu paklājslāņa materiāls, drupināšanai nederīgi iežu gabali vai pildmateriāls un ka tos var iegūt no visiem tā materiāliem. |
| --- | --- |

(290)

Saskaņā ar uzņēmuma Torrington Stone sniegto informāciju viens no tā karjeriem ražo degslānekli kā grantīta blakusproduktu. Šim degslāneklim ir laba kvalitāte, un to var izmantot kā apjoma pildmateriālu. Kāds cits no uzņēmuma karjeriem ražo degslānekli kā galveno produktu un smilšakmeni kā sekundāro produktu, kas tiek aplikts ar nodokli. Uzņēmums Torrington Stone norāda, ka produkti, ko tas pārdod, ir šķembas, ceļu paklājslāņa materiāls, drupināšanai nederīgi iežu gabali vai pildmateriāls un ka tos var iegūt no visiem tā materiāliem.

Torrington Stone

Torrington Stone

| (291) | Pēc MMN ieviešanas tirgus spēku dēļ degslānekļa cena pieauga. |
| --- | --- |

(291)

Pēc MMN ieviešanas tirgus spēku dēļ degslānekļa cena pieauga.

| (292) | Uzņēmums Torrington Stone sniedza arī informāciju par karjeru Venn, kas ražo degslānekli kā blakusproduktu, kurš ir ideāli piemērots uzbērumu aizpildīšanai un kurš konkurē ar blakusproduktu, kas ir aplikts ar nodokli un ko iegūst vienā no Torrington Stone karjeriem. Degslāneklim kā blakusproduktam noteiktā cena bija apmēram GBP 3,50, ieskaitot aplēstos transporta izdevumus – GBP 3,00. |
| --- | --- |

(292)

Uzņēmums Torrington Stone sniedza arī informāciju par karjeru Venn, kas ražo degslānekli kā blakusproduktu, kurš ir ideāli piemērots uzbērumu aizpildīšanai un kurš konkurē ar blakusproduktu, kas ir aplikts ar nodokli un ko iegūst vienā no Torrington Stone karjeriem. Degslāneklim kā blakusproduktam noteiktā cena bija apmēram GBP 3,50, ieskaitot aplēstos transporta izdevumus – GBP 3,00.

Torrington Stone

Venn

Torrington Stone

d)   Piezīmes, kas saņemtas no uzņēmuma Eunomia
  2014. gada 17. janvārī

Piezīmes, kas saņemtas no uzņēmuma Eunomia

| (293) | No uzņēmuma Eunomia saņemtās piezīmes tika nosūtītas Apvienotās Karalistes sekundāro minerālo materiālu (dabīgā šīfera, ogļraktuvju grunts un ar minerālvielām piesārņoto dedzināšanas pelnu) ražotāju konsorcija vārdā. |
| --- | --- |

(293)

No uzņēmuma Eunomia saņemtās piezīmes tika nosūtītas Apvienotās Karalistes sekundāro minerālo materiālu (dabīgā šīfera, ogļraktuvju grunts un ar minerālvielām piesārņoto dedzināšanas pelnu) ražotāju konsorcija vārdā.

Eunomia

| (294) | Saskaņā ar uzņēmuma Eunomia sniegto informāciju ogļraktuvju grunts (parasti sastāv no degslānekļa) ir pieejama atkārtotai izmantošanai vai nu no atvērtām dziļajām raktuvēm, vai slēgtām/iekonservētām dziļajām raktuvēm. Ogļraktuvju grunts rodas tad, ja akmeņogles tiek iegūtas, izmantojot dziļās iežguves metodes. Ogļraktuvju grunts kvalitātes īpašības ievērojami atšķiras dažādās raktuvēs un dažādos ieguves posmos, un tas ir saistīts ar slāņu ģeoloģiju ieguves laikā. Ogļraktuvju grunts pretrunīgo īpašību dēļ materiālam ir ļoti zema kvalitāte un ļoti zema atkārtotas izmantošanas vērtība. |
| --- | --- |

(294)

Saskaņā ar uzņēmuma Eunomia sniegto informāciju ogļraktuvju grunts (parasti sastāv no degslānekļa) ir pieejama atkārtotai izmantošanai vai nu no atvērtām dziļajām raktuvēm, vai slēgtām/iekonservētām dziļajām raktuvēm. Ogļraktuvju grunts rodas tad, ja akmeņogles tiek iegūtas, izmantojot dziļās iežguves metodes. Ogļraktuvju grunts kvalitātes īpašības ievērojami atšķiras dažādās raktuvēs un dažādos ieguves posmos, un tas ir saistīts ar slāņu ģeoloģiju ieguves laikā. Ogļraktuvju grunts pretrunīgo īpašību dēļ materiālam ir ļoti zema kvalitāte un ļoti zema atkārtotas izmantošanas vērtība.

Eunomia

| (295) | Uzņēmums Eunomia apgalvo, ka parasti ogļraktuvju grunts cena nav augsta. Tomēr noieta esamība ļauj attiecīgajai raktuvei darboties, saglabājot no grunts izgāztuves brīvus zemes gabalus. Uzņēmums Eunomia norāda, ka bez iespējas piegādāt ogļraktuvju grunti bez maksas vai par konkurētspējīgu cenu, kas atspoguļo tās zemo kvalitāti, nav pieejamas citas finansiāli pamatotas iespējas, lai varētu pārvietot ogļraktuvju degslānekli un atvieglot vertikālo konstrukciju izbūvi. Uzņēmums Eunomia apgalvo, ka ogļraktuvju grunts pēcieguves ražošanas cena – pieņemot, ka piegāde notiek 5 km robežās no ieguves vietas – parasti ir GBP [...] par tonnu attiecībā uz atvērtām dziļajām raktuvēm un GBP [...] par tonnu attiecībā uz slēgtām/iekonservētām dziļajām raktuvēm. Tāpēc vienas tonnas aplikšana ar MMN GBP 2 apmērā varētu izmaksāt [...]. Tādējādi lētāk būtu nosūtīt ogļraktuvju degslānekli noglabāšanai izgāztuvē. |
| --- | --- |

(295)

Uzņēmums Eunomia apgalvo, ka parasti ogļraktuvju grunts cena nav augsta. Tomēr noieta esamība ļauj attiecīgajai raktuvei darboties, saglabājot no grunts izgāztuves brīvus zemes gabalus. Uzņēmums Eunomia norāda, ka bez iespējas piegādāt ogļraktuvju grunti bez maksas vai par konkurētspējīgu cenu, kas atspoguļo tās zemo kvalitāti, nav pieejamas citas finansiāli pamatotas iespējas, lai varētu pārvietot ogļraktuvju degslānekli un atvieglot vertikālo konstrukciju izbūvi. Uzņēmums Eunomia apgalvo, ka ogļraktuvju grunts pēcieguves ražošanas cena – pieņemot, ka piegāde notiek 5 km robežās no ieguves vietas – parasti ir GBP [...] par tonnu attiecībā uz atvērtām dziļajām raktuvēm un GBP [...] par tonnu attiecībā uz slēgtām/iekonservētām dziļajām raktuvēm. Tāpēc vienas tonnas aplikšana ar MMN GBP 2 apmērā varētu izmaksāt [...]. Tādējādi lētāk būtu nosūtīt ogļraktuvju degslānekli noglabāšanai izgāztuvē.

Eunomia

Eunomia

Eunomia

e)   Piezīmes, kas saņemtas no AK iestādēm

Piezīmes, kas saņemtas no AK iestādēm

| (296) | AK iestādes apgalvo, ka degslānekļa atbrīvojuma loģika ir tāda, ka lielākā daļa degslānekļa netiek izmantota kā minerālais materiāls. Patiešām, lielākā daļa degslānekļa parasti nav piemērota tam, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls. Augstas kvalitātes degslānekli izmanto, lai izgatavotu ķieģeļus, un tas ir ar keramikas ražošanu saistīts process, kas tādējādi ir atbrīvots no MMN. Tādēļ visi blakusprodukti, kas rodas no degslānekļa, kuru iegūst ķieģeļu izgatavošanai, varētu būt tāda materiāla blakusprodukti, kas iegūts, lai netiktu izmantots kā minerālais materiāls. |
| --- | --- |

(296)

AK iestādes apgalvo, ka degslānekļa atbrīvojuma loģika ir tāda, ka lielākā daļa degslānekļa netiek izmantota kā minerālais materiāls. Patiešām, lielākā daļa degslānekļa parasti nav piemērota tam, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls. Augstas kvalitātes degslānekli izmanto, lai izgatavotu ķieģeļus, un tas ir ar keramikas ražošanu saistīts process, kas tādējādi ir atbrīvots no MMN. Tādēļ visi blakusprodukti, kas rodas no degslānekļa, kuru iegūst ķieģeļu izgatavošanai, varētu būt tāda materiāla blakusprodukti, kas iegūts, lai netiktu izmantots kā minerālais materiāls.

| (297) | AK iestādes norāda, ka degslāneklis pieder pie tās pašas iežu saimes kā māls. Māli var būt gan mīksti un plastiski, gan cieti kā, piemēram, argilīts. To fizikālās un ķīmiskās īpašības un mineraloģiskais sastāvs nosaka veidu, kādā tie vislabāk būtu jāizmanto. Atkarībā no slāņojuma pakāpes (65) ir grūti atšķirt, no vienas puses, degslānekli un mālu un, no otras puses, degslānekli un dabīgo šīferi. |
| --- | --- |

(297)

AK iestādes norāda, ka degslāneklis pieder pie tās pašas iežu saimes kā māls. Māli var būt gan mīksti un plastiski, gan cieti kā, piemēram, argilīts. To fizikālās un ķīmiskās īpašības un mineraloģiskais sastāvs nosaka veidu, kādā tie vislabāk būtu jāizmanto. Atkarībā no slāņojuma pakāpes (65) ir grūti atšķirt, no vienas puses, degslānekli un mālu un, no otras puses, degslānekli un dabīgo šīferi.

65

| (298) | AK iestādes apgalvo, ka degslāneklis ir cieši saistīts ar māla ieguvi, taču tas rodas arī akmeņogļu ieguves procesā. Līdzīgi kā mālu, arī degslānekli var izmantot, lai ražotu apdares materiālus, bruģi un augstizturīgus ķieģeļus (90 % no pieprasītā ķieģeļu māla izmanto vietējam mājokļu tirgum paredzētu apdares ķieģeļu ražošanā), dakstiņus, apšuvumu un glazētas keramikas caurules drenāžai un kanalizācijai. Lielu daudzumu šā materiāla izmanto cementa ražošanā. Degslānekli izmanto arī atkritumu poligonu apdarē un nosegšanā, dīķu un kanālu apdarē, apkārtnes labiekārtošanā un tādu vieglu minerālo materiālu ražošanā, kas paredzēti bloku un nespecializēta būvniecības pildmateriāla izgatavošanai. |
| --- | --- |

(298)

AK iestādes apgalvo, ka degslāneklis ir cieši saistīts ar māla ieguvi, taču tas rodas arī akmeņogļu ieguves procesā. Līdzīgi kā mālu, arī degslānekli var izmantot, lai ražotu apdares materiālus, bruģi un augstizturīgus ķieģeļus (90 % no pieprasītā ķieģeļu māla izmanto vietējam mājokļu tirgum paredzētu apdares ķieģeļu ražošanā), dakstiņus, apšuvumu un glazētas keramikas caurules drenāžai un kanalizācijai. Lielu daudzumu šā materiāla izmanto cementa ražošanā. Degslānekli izmanto arī atkritumu poligonu apdarē un nosegšanā, dīķu un kanālu apdarē, apkārtnes labiekārtošanā un tādu vieglu minerālo materiālu ražošanā, kas paredzēti bloku un nespecializēta būvniecības pildmateriāla izgatavošanai.

| (299) | AK iestādes apgalvo, ka degslānekli var izmantot kā zemas kvalitātes minerālo materiālu, visbiežāk – laukumu aizpildei un pamatu izveidei zem ceļu virsmas. Daži degslānekļa veidi ir izmantojami arī vieglu minerālo materiālu ražošanā, bet tikai pēc tam, kad tie ir apstrādāti ražošanas procesā, kas paredz materiālu apstrādi ar augstu temperatūru. Reizēm ģeoloģisko apstākļu (spiediena un karstuma) dēļ veidojas cietāki degslānekļi, kas pēc sadrupināšanas veido blokiem līdzīgākas granulas, kuras var izmantot kā zemas kvalitātes minerālos materiālus, piemēram, kā būvniecības pildmateriālus. |
| --- | --- |

(299)

AK iestādes apgalvo, ka degslānekli var izmantot kā zemas kvalitātes minerālo materiālu, visbiežāk – laukumu aizpildei un pamatu izveidei zem ceļu virsmas. Daži degslānekļa veidi ir izmantojami arī vieglu minerālo materiālu ražošanā, bet tikai pēc tam, kad tie ir apstrādāti ražošanas procesā, kas paredz materiālu apstrādi ar augstu temperatūru. Reizēm ģeoloģisko apstākļu (spiediena un karstuma) dēļ veidojas cietāki degslānekļi, kas pēc sadrupināšanas veido blokiem līdzīgākas granulas, kuras var izmantot kā zemas kvalitātes minerālos materiālus, piemēram, kā būvniecības pildmateriālus.

| (300) | Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju Apvienotās Karalistes valsts statistikā degslāneklis un māls ir iekļauti vienā grupā, jo tie ir ģeoloģiski līdzīgi. No 10 838 000 tonnām māla un degslānekļa, kas pārdotas Apvienotajā Karalistē 2000. gadā, 7 880 000 tonnu tika izmantots ķieģeļu, cauruļu un flīžu ražošanai, bet 2 958 000 tonnu māla un degslānekļa tika pārdots citām vajadzībām. No 5 497 000 tonnām māla un degslānekļa, kas pārdotas Apvienotajā Karalistē 2012. gadā, 3 569 000 tonnu tika izmantots ķieģeļu, cauruļu un flīžu ražošanai. AK iestādes apgalvo, ka – tā kā māla un degslānekļa ieguve laikposmā no 2000. gada līdz 2012. gadam samazinājās uz pusi un tā kā 2012. gadā māls un degslāneklis tika pārdoti citām vajadzībām, nevis ķieģeļu, cauruļu un flīžu ražošanai, par 35 % mazāk nekā 2002. gadā – ir maz ticams, ka nodokļa ieviešana palielināja degslānekļa ieguvi, lai tas tiktu izmantots tieši kā minerālais materiāls. |
| --- | --- |

(300)

Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju Apvienotās Karalistes valsts statistikā degslāneklis un māls ir iekļauti vienā grupā, jo tie ir ģeoloģiski līdzīgi. No 10 838 000 tonnām māla un degslānekļa, kas pārdotas Apvienotajā Karalistē 2000. gadā, 7 880 000 tonnu tika izmantots ķieģeļu, cauruļu un flīžu ražošanai, bet 2 958 000 tonnu māla un degslānekļa tika pārdots citām vajadzībām. No 5 497 000 tonnām māla un degslānekļa, kas pārdotas Apvienotajā Karalistē 2012. gadā, 3 569 000 tonnu tika izmantots ķieģeļu, cauruļu un flīžu ražošanai. AK iestādes apgalvo, ka – tā kā māla un degslānekļa ieguve laikposmā no 2000. gada līdz 2012. gadam samazinājās uz pusi un tā kā 2012. gadā māls un degslāneklis tika pārdoti citām vajadzībām, nevis ķieģeļu, cauruļu un flīžu ražošanai, par 35 % mazāk nekā 2002. gadā – ir maz ticams, ka nodokļa ieviešana palielināja degslānekļa ieguvi, lai tas tiktu izmantots tieši kā minerālais materiāls.

| (301) | AK iestādes apgalvo, ka degslānekļa atkritumi, kas rodas akmeņogļu ieguves laikā, ir nevēlams blakusprodukts. Tie parasti ir piemēroti izmantošanai tikai kā pamata pildmateriāli ceļu vai plūdu aizsargdambju būvniecībā un tādēļ tiek pārdoti ļoti lēti. Šos atkritumu produktus parasti noglabā sablīvētās atkritumu kaudzēs vai izmanto kā papildu pildmateriālu, ja blakus ir virszemes raktuves. Lai gan pašas akmeņogles tiek pārdotas aptuveni par GBP 50 tonnā, degslānekli parasti pārdod par ļoti zemu cenu – vidēji ne vairāk kā GBP 1–2 par tonnu, ja pieprasījums ir radies tuvu ieguves vietai. Ražošanas izmaksas tiek lēstas robežās no GBP 0,50 līdz GBP 2 par tonnu. Reizēm degslāneklis tiek atdots pat bez maksas, ja vien pircēji to aizved prom paši. |
| --- | --- |

(301)

AK iestādes apgalvo, ka degslānekļa atkritumi, kas rodas akmeņogļu ieguves laikā, ir nevēlams blakusprodukts. Tie parasti ir piemēroti izmantošanai tikai kā pamata pildmateriāli ceļu vai plūdu aizsargdambju būvniecībā un tādēļ tiek pārdoti ļoti lēti. Šos atkritumu produktus parasti noglabā sablīvētās atkritumu kaudzēs vai izmanto kā papildu pildmateriālu, ja blakus ir virszemes raktuves. Lai gan pašas akmeņogles tiek pārdotas aptuveni par GBP 50 tonnā, degslānekli parasti pārdod par ļoti zemu cenu – vidēji ne vairāk kā GBP 1–2 par tonnu, ja pieprasījums ir radies tuvu ieguves vietai. Ražošanas izmaksas tiek lēstas robežās no GBP 0,50 līdz GBP 2 par tonnu. Reizēm degslāneklis tiek atdots pat bez maksas, ja vien pircēji to aizved prom paši.

| (302) | Tas pats ir sakāms par citu ogļraktuvju grunti, ko parasti izmanto tikai kā zemas kvalitātes minerālo materiālu, ja pieprasījums ir radies tuvu tās ieguves vietai. |
| --- | --- |

(302)

Tas pats ir sakāms par citu ogļraktuvju grunti, ko parasti izmanto tikai kā zemas kvalitātes minerālo materiālu, ja pieprasījums ir radies tuvu tās ieguves vietai.

| (303) | AK iestādes apgalvo, ka daži degslānekļa blakusprodukti no citām ieguves darbībām tiek pārdoti kā minerālie materiāli, taču parasti transporta izmaksu dēļ tikai degslānekli ir ekonomiski izdevīgi piedāvāt izmantot kā minerālo materiālu, ja pieprasījums ir radies tuvu tā ieguves vietai. Tās norāda, ka šāda degslānekļa atbrīvojums no nodokļa atbilstu MMN vides aizsardzības mērķim, raksturam un loģikai, jo tas netiek iegūts, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, un tas samazina pieprasījumu pēc jauniegūtiem minerālajiem materiāliem. |
| --- | --- |

(303)

AK iestādes apgalvo, ka daži degslānekļa blakusprodukti no citām ieguves darbībām tiek pārdoti kā minerālie materiāli, taču parasti transporta izmaksu dēļ tikai degslānekli ir ekonomiski izdevīgi piedāvāt izmantot kā minerālo materiālu, ja pieprasījums ir radies tuvu tā ieguves vietai. Tās norāda, ka šāda degslānekļa atbrīvojums no nodokļa atbilstu MMN vides aizsardzības mērķim, raksturam un loģikai, jo tas netiek iegūts, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, un tas samazina pieprasījumu pēc jauniegūtiem minerālajiem materiāliem.

| (304) | AK iestādes apgalvo, ka BGS rokasgrāmatā un Apvienotās Karalistes Minerālu gadagrāmatā, kas ir Apvienotās Karalistes ikgada datu apkopojums, māls un degslāneklis ir iekļauti vienā un tajā pašā kategorijā. Saskaņā ar Valsts statistikas biroja (Office for National Statistics) datiem to vidējā pārdošanas cena mainās robežās no GBP 2,52 līdz GBP 2,88 par tonnu. Cenas 2012. gadā svārstījās no GBP 3,34 līdz GBP 4,44 par tonnu. |
| --- | --- |

(304)

AK iestādes apgalvo, ka BGS rokasgrāmatā un Apvienotās Karalistes Minerālu gadagrāmatā, kas ir Apvienotās Karalistes ikgada datu apkopojums, māls un degslāneklis ir iekļauti vienā un tajā pašā kategorijā. Saskaņā ar Valsts statistikas biroja (Office for National Statistics) datiem to vidējā pārdošanas cena mainās robežās no GBP 2,52 līdz GBP 2,88 par tonnu. Cenas 2012. gadā svārstījās no GBP 3,34 līdz GBP 4,44 par tonnu.

BGS

Office for National Statistics

| (305) | AK iestādes sniedza informāciju par karjeru, kas ražo grantītu, kuru izmanto ceļu nosegšanas asfalta ražošanā. Tas ražo un pārdod arī degslānekli, kas atrodas starp grantīta slāņiem. Šis karjers ir aplēsis, ka tā slānekļa produktu ražošanas izmaksām būtu jābūt GBP 6,31 par tonnu. |
| --- | --- |

(305)

AK iestādes sniedza informāciju par karjeru, kas ražo grantītu, kuru izmanto ceļu nosegšanas asfalta ražošanā. Tas ražo un pārdod arī degslānekli, kas atrodas starp grantīta slāņiem. Šis karjers ir aplēsis, ka tā slānekļa produktu ražošanas izmaksām būtu jābūt GBP 6,31 par tonnu.

| (306) | Attiecībā uz keramikas ražošanas procesos izmantojamo degslānekli AK iestādes iesniedza informāciju, ko sniegusi Britu keramikas konfederācija (British Ceramic Confederation – BCC), kas ir Apvienotās Karalistes keramikas ražošanas nozares tirdzniecības asociācija. Konfederācija norāda, ka atkarībā no vairākiem faktoriem pastāv būtiskas degslānekļa ražošanas izmaksu atšķirības. Tā lēš, ka ieguves izmaksas kopumā ir robežās no GBP [...] līdz GBP [...] par tonnu. |
| --- | --- |

(306)

Attiecībā uz keramikas ražošanas procesos izmantojamo degslānekli AK iestādes iesniedza informāciju, ko sniegusi Britu keramikas konfederācija (British Ceramic Confederation – BCC), kas ir Apvienotās Karalistes keramikas ražošanas nozares tirdzniecības asociācija. Konfederācija norāda, ka atkarībā no vairākiem faktoriem pastāv būtiskas degslānekļa ražošanas izmaksu atšķirības. Tā lēš, ka ieguves izmaksas kopumā ir robežās no GBP [...] līdz GBP [...] par tonnu.

British Ceramic Confederation

BCC

| (307) | BCC lēš, ka tāda degslānekļa pārdošanas cena, ko izmanto kā minerālo materiālu, varētu būt no GBP [...] līdz GBP [...] par tonnu. Tā norāda, ka degslānekli var pārdot ar zaudējumiem, lai iegūtu kvalitatīvus ķieģeļu izgatavošanas materiālus, kas atrodas zem attiecīgā degslānekļa iegulām. |
| --- | --- |

(307)

BCC lēš, ka tāda degslānekļa pārdošanas cena, ko izmanto kā minerālo materiālu, varētu būt no GBP [...] līdz GBP [...] par tonnu. Tā norāda, ka degslānekli var pārdot ar zaudējumiem, lai iegūtu kvalitatīvus ķieģeļu izgatavošanas materiālus, kas atrodas zem attiecīgā degslānekļa iegulām.

BCC

| (308) | BCC arī norāda, ka visbiežāk ķieģeļu ražošana notiek vietās, kas ir saistītas ar karjeriem, tādēļ materiāls nav dārgs. Tomēr tā lēš, ka izmaksas – ja materiāls tiek pārdots trešai personai – varētu būt no GBP [...] līdz GBP [...] par tonnu, pieskaitot piegādes izmaksas. Tā norāda, ka degslānekļa pārdošanas cena varētu būt zemāka nekā augstas kvalitātes mālu cena. |
| --- | --- |

(308)

BCC arī norāda, ka visbiežāk ķieģeļu ražošana notiek vietās, kas ir saistītas ar karjeriem, tādēļ materiāls nav dārgs. Tomēr tā lēš, ka izmaksas – ja materiāls tiek pārdots trešai personai – varētu būt no GBP [...] līdz GBP [...] par tonnu, pieskaitot piegādes izmaksas. Tā norāda, ka degslānekļa pārdošanas cena varētu būt zemāka nekā augstas kvalitātes mālu cena.

BCC

| (309) | Attiecībā uz to materiālu atbrīvojumu no nodokļa, kas sastāv lielākoties no akmeņoglēm, brūnoglēm (lignīta), dabīgā šīfera un degslānekļa, AK iestādes norāda, ka šis atbrīvojums ir vajadzīgs, jo dabā sastopamie minerāli nekad nav 100 % tīri. |
| --- | --- |

(309)

Attiecībā uz to materiālu atbrīvojumu no nodokļa, kas sastāv lielākoties no akmeņoglēm, brūnoglēm (lignīta), dabīgā šīfera un degslānekļa, AK iestādes norāda, ka šis atbrīvojums ir vajadzīgs, jo dabā sastopamie minerāli nekad nav 100 % tīri.

| (310) | AK iestādes uzskata, ka degslānekli iegūst ne tikai tādēļ, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls, un šajā sakarā tās bija izpētījušas sākotnējās prasības, ko BAA izteica Savienības tiesās notikušajās tiesvedībās. AK iestādes apgalvo, ka tās ir konstatējušas, ka degslānekli turpina ražot kā citu ieguves darbību blakusproduktu, jo īpaši tas attiecas uz māla, akmeņogļu un kaļķakmens ieguvi. AK iestādes apgalvo, ka nevienā dokumentā, ko BAA iesniedza Eiropas Savienības tiesām vai Komisijai pirms Lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas, nav norādīts, ka ir tādi karjeri, kas galvenokārt izmanto degslānekli un mālu kā minerālos materiālus. |
| --- | --- |

(310)

AK iestādes uzskata, ka degslānekli iegūst ne tikai tādēļ, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls, un šajā sakarā tās bija izpētījušas sākotnējās prasības, ko BAA izteica Savienības tiesās notikušajās tiesvedībās. AK iestādes apgalvo, ka tās ir konstatējušas, ka degslānekli turpina ražot kā citu ieguves darbību blakusproduktu, jo īpaši tas attiecas uz māla, akmeņogļu un kaļķakmens ieguvi. AK iestādes apgalvo, ka nevienā dokumentā, ko BAA iesniedza Eiropas Savienības tiesām vai Komisijai pirms Lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas, nav norādīts, ka ir tādi karjeri, kas galvenokārt izmanto degslānekli un mālu kā minerālos materiālus.

BAA

BAA

| (311) | Komisija lūdza AK iestādēm iesniegt informāciju par to četru karjeru produktiem, kas minēti kādas ieinteresētās personas iesniegtajos dokumentos kā no nodokļa atbrīvoti karjeri, kuri ir noslēguši līgumus tikai tāpēc, ka tiem ir piešķirts šāds atbrīvojums, un kuri nodrošina tāda paša veida produktus, kādus varētu nodrošināt arī ar nodokli aplikts karjers. Ir norādīts, ka viens no karjeriem ir saņēmis degslānekļa ieguves atļauju. AK iestādes konstatēja, ka visi četri karjeri ir reģistrēti kā MMN maksātāji un arī maksā nodokli kopš tā ieviešanas 2002. gadā. Šajos karjeros pārdod (66) izraktus akmeņus, smilti, granti, minerālos materiālus, tostarp pārstrādātus produktus un betona izstrādājumus, cieta akmens minerālos materiālus, pildmateriālus, būvmateriālus, dekoratīvus minerālos materiālus, smilšakmens plāksnes, kā arī attiecīgi smilti, granti un citus minerālos materiālus. Nekas neliecināja par to, ka kāds no karjeriem būtu saņēmis atbrīvojumu attiecībā uz degslānekli. |
| --- | --- |

(311)

Komisija lūdza AK iestādēm iesniegt informāciju par to četru karjeru produktiem, kas minēti kādas ieinteresētās personas iesniegtajos dokumentos kā no nodokļa atbrīvoti karjeri, kuri ir noslēguši līgumus tikai tāpēc, ka tiem ir piešķirts šāds atbrīvojums, un kuri nodrošina tāda paša veida produktus, kādus varētu nodrošināt arī ar nodokli aplikts karjers. Ir norādīts, ka viens no karjeriem ir saņēmis degslānekļa ieguves atļauju. AK iestādes konstatēja, ka visi četri karjeri ir reģistrēti kā MMN maksātāji un arī maksā nodokli kopš tā ieviešanas 2002. gadā. Šajos karjeros pārdod (66) izraktus akmeņus, smilti, granti, minerālos materiālus, tostarp pārstrādātus produktus un betona izstrādājumus, cieta akmens minerālos materiālus, pildmateriālus, būvmateriālus, dekoratīvus minerālos materiālus, smilšakmens plāksnes, kā arī attiecīgi smilti, granti un citus minerālos materiālus. Nekas neliecināja par to, ka kāds no karjeriem būtu saņēmis atbrīvojumu attiecībā uz degslānekli.

66

| (312) | AK iestādes ir arī izvērtējušas astoņus karjerus, kas BGS datubāzē minēti kā karjeri, kuri apzināti iegūst degslānekli, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls. Tās norāda, ka vismaz daži no šiem karjeriem līdz ar degslānekli iegūst arī citus produktus. Tādējādi tās acīmredzami nespēja viennozīmīgi identificēt tādus degslānekļa karjerus, kuros degslānekli iegūst tikai tādēļ, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls. |
| --- | --- |

(312)

AK iestādes ir arī izvērtējušas astoņus karjerus, kas BGS datubāzē minēti kā karjeri, kuri apzināti iegūst degslānekli, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls. Tās norāda, ka vismaz daži no šiem karjeriem līdz ar degslānekli iegūst arī citus produktus. Tādējādi tās acīmredzami nespēja viennozīmīgi identificēt tādus degslānekļa karjerus, kuros degslānekli iegūst tikai tādēļ, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls.

BGS

| (313) | AK iestādes paskaidro, ka degslāneklim būtu jāpiemēro atbrīvojums no nodokļa arī tad, ja tas ir ar nodokli apliktu minerālo materiālu blakusprodukts. Piemēram, degslānekli var iegūt kā nenovēršamu kaļķakmens un grantīta ieguves blakusproduktu. AK iestādes norāda, ka degslāneklis ir zemākas vērtības materiāls nekā kaļķakmens un nav piemērots daudziem minerālo materiālu izmantojuma veidiem. AK iestādes norāda, ka degslāneklis, ko ražo kā blakusproduktu šādā veidā, tika atbrīvots saskaņā ar nodokļa vides aizsardzības mērķi, lai stimulētu karjerus to ražot kā blakusproduktu un pārdot kā citu jauniegūtu minerālo materiālu aizstājēju, kas ir piemērots tikai dažiem izmantojuma veidiem. Ja šim materiālam (tāpat kā kaļķakmenim) būtu jau sākotnēji uzlikts nodoklis, karjeri nebūtu spējīgi pārdot degslānekļa atkritumus. |
| --- | --- |

(313)

AK iestādes paskaidro, ka degslāneklim būtu jāpiemēro atbrīvojums no nodokļa arī tad, ja tas ir ar nodokli apliktu minerālo materiālu blakusprodukts. Piemēram, degslānekli var iegūt kā nenovēršamu kaļķakmens un grantīta ieguves blakusproduktu. AK iestādes norāda, ka degslāneklis ir zemākas vērtības materiāls nekā kaļķakmens un nav piemērots daudziem minerālo materiālu izmantojuma veidiem. AK iestādes norāda, ka degslāneklis, ko ražo kā blakusproduktu šādā veidā, tika atbrīvots saskaņā ar nodokļa vides aizsardzības mērķi, lai stimulētu karjerus to ražot kā blakusproduktu un pārdot kā citu jauniegūtu minerālo materiālu aizstājēju, kas ir piemērots tikai dažiem izmantojuma veidiem. Ja šim materiālam (tāpat kā kaļķakmenim) būtu jau sākotnēji uzlikts nodoklis, karjeri nebūtu spējīgi pārdot degslānekļa atkritumus.

| (314) | Kā norāda AK iestādes – ņemot vērā, ka degslāneklis parasti ir piemērots tikai dažiem īpašiem minerālo materiālu izmantojuma veidiem un ka parasti to izmantot kā minerālo materiālu ir ekonomiski izdevīgi tikai tad, ja pieprasījums rodas tuvu ieguves vietai –, ir gandrīz neiespējami, ka pietiekams degslānekļa pieprasījums varētu rasties netālu no kāda karjera, kas galvenokārt iegūst citus minerālos materiālus (piem., grantītu), lai stimulētu vēl kāda ar nodokli aplikta minerālā materiāla ieguvi un tādējādi piekļūtu ar nodokli neapliktam degslānekļa blakusproduktam. AK iestādes norāda, ka tās nezina ne par vienu šādu gadījumu – ne kur tas ir noticis, ne kur tas turpmāk varētu notikt. |
| --- | --- |

(314)

Kā norāda AK iestādes – ņemot vērā, ka degslāneklis parasti ir piemērots tikai dažiem īpašiem minerālo materiālu izmantojuma veidiem un ka parasti to izmantot kā minerālo materiālu ir ekonomiski izdevīgi tikai tad, ja pieprasījums rodas tuvu ieguves vietai –, ir gandrīz neiespējami, ka pietiekams degslānekļa pieprasījums varētu rasties netālu no kāda karjera, kas galvenokārt iegūst citus minerālos materiālus (piem., grantītu), lai stimulētu vēl kāda ar nodokli aplikta minerālā materiāla ieguvi un tādējādi piekļūtu ar nodokli neapliktam degslānekļa blakusproduktam. AK iestādes norāda, ka tās nezina ne par vienu šādu gadījumu – ne kur tas ir noticis, ne kur tas turpmāk varētu notikt.

| (315) | Sniedzot atbildi saistībā ar dokumentiem, kurus Komisijai iesniedza kāda ieinteresēta persona un kuros apgalvots, ka Vyse karjera (kas pieder uzņēmumam Torrington Stone un atrodas Ziemeļdevonā) primārie materiāli ir argilīts un degslāneklis, ko izmanto kā minerālo materiālu, bet sekundārais materiāls ir grauvaka, AK iestādes apšauba, vai degslāneklis ir šā karjera primārais materiāls, jo tā tīmekļa vietnē ir iekļauta sīka informācija par augstas kvalitātes smilšakmens produktiem un norādīts, ka “uzņēmums Braunton Aggregates, kas plaši pazīstams ar savu materiālu izcilo izturību un kvalitāti, piegādā dažādus smilšakmens veidus, sākot no apdares akmeņiem, nožogojumu akmeņiem, dārzu dekorēšanas šķembām un akmensdārzu akmeņiem līdz pat sijātiem pildmateriāliem un beramiem minerālajiem materiāliem”. Lielbritānijas Ģeoloģijas dienesta 2010. gada Raktuvju un karjeru rokasgrāmatā ir norādīts, ka karjers Beam Quarry ražo “smilšakmeni, kas Bjūda formācijā radies karbona periodā”. Tāpēc AK iestādes noraida to, ka Vyse karjers ir pierādījums tam, ka degslāneklis tiek apzināti iegūts kā minerālais materiāls. |
| --- | --- |

(315)

Sniedzot atbildi saistībā ar dokumentiem, kurus Komisijai iesniedza kāda ieinteresēta persona un kuros apgalvots, ka Vyse karjera (kas pieder uzņēmumam Torrington Stone un atrodas Ziemeļdevonā) primārie materiāli ir argilīts un degslāneklis, ko izmanto kā minerālo materiālu, bet sekundārais materiāls ir grauvaka, AK iestādes apšauba, vai degslāneklis ir šā karjera primārais materiāls, jo tā tīmekļa vietnē ir iekļauta sīka informācija par augstas kvalitātes smilšakmens produktiem un norādīts, ka “uzņēmums Braunton Aggregates, kas plaši pazīstams ar savu materiālu izcilo izturību un kvalitāti, piegādā dažādus smilšakmens veidus, sākot no apdares akmeņiem, nožogojumu akmeņiem, dārzu dekorēšanas šķembām un akmensdārzu akmeņiem līdz pat sijātiem pildmateriāliem un beramiem minerālajiem materiāliem”. Lielbritānijas Ģeoloģijas dienesta 2010. gada Raktuvju un karjeru rokasgrāmatā ir norādīts, ka karjers Beam Quarry ražo “smilšakmeni, kas Bjūda formācijā radies karbona periodā”. Tāpēc AK iestādes noraida to, ka Vyse karjers ir pierādījums tam, ka degslāneklis tiek apzināti iegūts kā minerālais materiāls.

Vyse

Torrington Stone

Braunton Aggregates

Beam Quarry

Vyse

| (316) | Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju attiecībā uz degslānekli HMRC izmanto kritēriju, kas aprakstīts Ziņojumā un kas nosaka, ka šo materiālu var “viegli sadalīt (ar kabatas nazi) dažu milimetru biezās plāksnēs”. Materiāls, kas lūst mazos, centimetru garos gabalos (un tāpēc ir vairāk piemērots minerālo materiālu izmantojuma veidiem), ir klasificēts kā argilīts un ir apliekams ar nodokli. Iesniegtajos dokumentos BAA norāda, ka vairāki karjeri iegūst materiālu, kas klasificēts kā degslāneklis, tikai saistībā ar nodokli un pārdod šo materiālu kā minerālo materiālu. AK iestādes norāda, ka tad, ja būtu pamatoti pierādījumi tam, ka ir sniegts tāda ieža kā degslāneklis maldinošs apraksts, lai varētu saņemt atbrīvojumu no MMN, HMRC izmeklētu šo gadījumu kā iespējamu krāpšanu nodokļu jomā. |
| --- | --- |

(316)

Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju attiecībā uz degslānekli HMRC izmanto kritēriju, kas aprakstīts Ziņojumā un kas nosaka, ka šo materiālu var “viegli sadalīt (ar kabatas nazi) dažu milimetru biezās plāksnēs”. Materiāls, kas lūst mazos, centimetru garos gabalos (un tāpēc ir vairāk piemērots minerālo materiālu izmantojuma veidiem), ir klasificēts kā argilīts un ir apliekams ar nodokli. Iesniegtajos dokumentos BAA norāda, ka vairāki karjeri iegūst materiālu, kas klasificēts kā degslāneklis, tikai saistībā ar nodokli un pārdod šo materiālu kā minerālo materiālu. AK iestādes norāda, ka tad, ja būtu pamatoti pierādījumi tam, ka ir sniegts tāda ieža kā degslāneklis maldinošs apraksts, lai varētu saņemt atbrīvojumu no MMN, HMRC izmeklētu šo gadījumu kā iespējamu krāpšanu nodokļu jomā.

HMRC

BAA

HMRC

| (317) | Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju visu HMRC veikto nodokļa darbību pamatā ir riska izvērtēšana. Tas nozīmē, ka ne visi uzņēmumi, kas ir reģistrēti HMRC, tiek pārbaudīti, tas notiek tikai tādā gadījumā, ja uzņēmumi pieprasa HMRC samaksātā nodokļa atmaksu. AK iestādes apzinās risku saistībā ar karjeriem, kas saņem atbrīvojumu no MMN, maldinoši aprakstot materiālu, ko tie ražo. HMRC veic pārbaudes, lai pārliecinātos, ka MMN tiek piemērots precīzi, un lai izmeklētu gadījumus, kad ir gūti pierādījumi par materiālu maldinošu aprakstu. |
| --- | --- |

(317)

Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju visu HMRC veikto nodokļa darbību pamatā ir riska izvērtēšana. Tas nozīmē, ka ne visi uzņēmumi, kas ir reģistrēti HMRC, tiek pārbaudīti, tas notiek tikai tādā gadījumā, ja uzņēmumi pieprasa HMRC samaksātā nodokļa atmaksu. AK iestādes apzinās risku saistībā ar karjeriem, kas saņem atbrīvojumu no MMN, maldinoši aprakstot materiālu, ko tie ražo. HMRC veic pārbaudes, lai pārliecinātos, ka MMN tiek piemērots precīzi, un lai izmeklētu gadījumus, kad ir gūti pierādījumi par materiālu maldinošu aprakstu.

HMRC

HMRC

HMRC

HMRC

| (318) | AK iestādes ir pārskatījušas to karjeru konfidenciālos nodokļu uzskaites datus un publisko informāciju, attiecībā uz kuriem BAA norādīja, ka tie ražo degslānekli tikai tādēļ, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls, vai kuri ir nepareizi apzīmējuši savus produktus kā degslānekli, lai tiem tiktu piemēroti atbrīvojumi no nodokļa. Pārskata rezultāti attiecībā uz katru karjeru ir iesniegti Komisijai. Pārskatā norādīts, ka attiecībā uz vienu karjeru, iespējams, būs jāizskata ar izpildi saistīti jautājumi, un AK iestādes apņēmās to izmeklēt. Attiecībā uz vairumu karjeru, kas tika atzīti par tādiem, kuri darbojas vai ir darbojušies, nekas neliecināja par to, ka tie būtu ieguvuši degslānekli vai mālu tikai tādēļ, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls. Tomēr Komisijai sniegtā informācija liecina, ka vismaz četri vai pieci (67) karjeri saņem atbrīvojumu no nodokļa, lai gan to galvenais produkts ir šķelti akmeņi, bet degslāneklis tiek iegūts tikai papildus šiem akmeņiem. |
| --- | --- |

(318)

AK iestādes ir pārskatījušas to karjeru konfidenciālos nodokļu uzskaites datus un publisko informāciju, attiecībā uz kuriem BAA norādīja, ka tie ražo degslānekli tikai tādēļ, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls, vai kuri ir nepareizi apzīmējuši savus produktus kā degslānekli, lai tiem tiktu piemēroti atbrīvojumi no nodokļa. Pārskata rezultāti attiecībā uz katru karjeru ir iesniegti Komisijai. Pārskatā norādīts, ka attiecībā uz vienu karjeru, iespējams, būs jāizskata ar izpildi saistīti jautājumi, un AK iestādes apņēmās to izmeklēt. Attiecībā uz vairumu karjeru, kas tika atzīti par tādiem, kuri darbojas vai ir darbojušies, nekas neliecināja par to, ka tie būtu ieguvuši degslānekli vai mālu tikai tādēļ, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls. Tomēr Komisijai sniegtā informācija liecina, ka vismaz četri vai pieci (67) karjeri saņem atbrīvojumu no nodokļa, lai gan to galvenais produkts ir šķelti akmeņi, bet degslāneklis tiek iegūts tikai papildus šiem akmeņiem.

BAA

67

5.6.2.3.   
  Akmeņogles

Akmeņogles

a)   Piezīmes, kas saņemtas no AK iestādēm

Piezīmes, kas saņemtas no AK iestādēm

| (319) | Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju akmeņogles ir viegli uzliesmojošs nogulumiezis. Apvienotajā Karalistē ražotajām akmeņoglēm ir augsts sēra saturs, un tās izmanto gandrīz tikai ogļu elektrostacijās, kas pielāgotas dūmgāzu atsērošanai, kaut gan zināms to daudzums tiek patērēts arī mājsaimniecībās. Visas koksa ogles (ko izmanto tērauda ražošanas domnās) pašlaik tiek importētas. Akmeņogles nav piemērotas tam, lai tās tiktu izmantotas kā minerālais materiāls. |
| --- | --- |

(319)

Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju akmeņogles ir viegli uzliesmojošs nogulumiezis. Apvienotajā Karalistē ražotajām akmeņoglēm ir augsts sēra saturs, un tās izmanto gandrīz tikai ogļu elektrostacijās, kas pielāgotas dūmgāzu atsērošanai, kaut gan zināms to daudzums tiek patērēts arī mājsaimniecībās. Visas koksa ogles (ko izmanto tērauda ražošanas domnās) pašlaik tiek importētas. Akmeņogles nav piemērotas tam, lai tās tiktu izmantotas kā minerālais materiāls.

| (320) | Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju, ja akmeņogles tiek iegūtas karjeros, grunts segkārta (68) un formācija, kas atrodas starp akmeņogļu slāņiem, tiek izceltas atsevišķi no akmeņogļu slāņiem un šamota, kurš atrodas tieši zem dažiem slāņiem. Šamotu, kas ir akmeņogļu ieguves blakusprodukts, iegūst atsevišķi un pārdod par cenu, kas ir aptuveni 10 % no akmeņogļu cenas; to izmanto galvenokārt kā krāsvielu ķieģeļu izgatavošanas procesā. Jebkurā gadījumā ar grunts segkārtu, starpslāņu grunti un visiem pārpalikumiem, kas rodas pēc minerālu apstrādes (piem., pēc paaugstināta pelnu satura vai citu piemaisījumu atdalīšanas), tiek aizbērtas tukšās vietas, kas radušās pēc karjera izstrādes. |
| --- | --- |

(320)

Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju, ja akmeņogles tiek iegūtas karjeros, grunts segkārta (68) un formācija, kas atrodas starp akmeņogļu slāņiem, tiek izceltas atsevišķi no akmeņogļu slāņiem un šamota, kurš atrodas tieši zem dažiem slāņiem. Šamotu, kas ir akmeņogļu ieguves blakusprodukts, iegūst atsevišķi un pārdod par cenu, kas ir aptuveni 10 % no akmeņogļu cenas; to izmanto galvenokārt kā krāsvielu ķieģeļu izgatavošanas procesā. Jebkurā gadījumā ar grunts segkārtu, starpslāņu grunti un visiem pārpalikumiem, kas rodas pēc minerālu apstrādes (piem., pēc paaugstināta pelnu satura vai citu piemaisījumu atdalīšanas), tiek aizbērtas tukšās vietas, kas radušās pēc karjera izstrādes.

68

| (321) | AK iestādes norāda, ka visas pazemes raktuves apstrādā iegūtās akmeņogles separācijas iekārtās. Atkritumi, kas rodas šajā procesā, parasti tiek noglabāti un sablīvēti. Lai samazinātu vecu atkritumu izgāztuvju ietekmi uz ainavu, parasti tās tiek labiekārtotas un apstādītas ar augiem. Ja blakus ir akmeņogļu un/vai citu minerālu virszemes raktuves, šos atkritumus dažreiz izmanto kā papildu pildmateriālu tukšo vietu aizbēršanai. |
| --- | --- |

(321)

AK iestādes norāda, ka visas pazemes raktuves apstrādā iegūtās akmeņogles separācijas iekārtās. Atkritumi, kas rodas šajā procesā, parasti tiek noglabāti un sablīvēti. Lai samazinātu vecu atkritumu izgāztuvju ietekmi uz ainavu, parasti tās tiek labiekārtotas un apstādītas ar augiem. Ja blakus ir akmeņogļu un/vai citu minerālu virszemes raktuves, šos atkritumus dažreiz izmanto kā papildu pildmateriālu tukšo vietu aizbēršanai.

| (322) | Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju zināmu daudzumu grunts vai akmeņogļu ražošanas atkritumu var izmantot kā zemas kvalitātes minerālos materiālus, piemēram, kā beramus būvniecības pildmateriālus vai plūdu aizsargdambjiem paredzētus materiālus. Šie atkritumi ir smalkgraudaini, un tos tehniski nav iespējams izmantot, piemēram, teritorijas apbūvē. |
| --- | --- |

(322)

Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju zināmu daudzumu grunts vai akmeņogļu ražošanas atkritumu var izmantot kā zemas kvalitātes minerālos materiālus, piemēram, kā beramus būvniecības pildmateriālus vai plūdu aizsargdambjiem paredzētus materiālus. Šie atkritumi ir smalkgraudaini, un tos tehniski nav iespējams izmantot, piemēram, teritorijas apbūvē.

| (323) | AK iestādes apgalvo, ka nav pierādījumu tam, ka kāds karjers Apvienotajā Karalistē būtu ieguvis akmeņogles tikai tādēļ, lai iegūtu minerālos materiālus. Tās norāda, ka MMN ir paredzēts, lai varētu nodrošināt, ka materiāls, kas pilnībā sastāv no grunts, kura rodas akmeņogļu ieguvē, netiek aplikts ar nodokli. Slāņi, kurus veido tikai minerālie materiāli, kas iegūti, izrokot akmeņogles, tiek aplikti ar MMN. |
| --- | --- |

(323)

AK iestādes apgalvo, ka nav pierādījumu tam, ka kāds karjers Apvienotajā Karalistē būtu ieguvis akmeņogles tikai tādēļ, lai iegūtu minerālos materiālus. Tās norāda, ka MMN ir paredzēts, lai varētu nodrošināt, ka materiāls, kas pilnībā sastāv no grunts, kura rodas akmeņogļu ieguvē, netiek aplikts ar nodokli. Slāņi, kurus veido tikai minerālie materiāli, kas iegūti, izrokot akmeņogles, tiek aplikti ar MMN.

5.6.2.4.   
  Brūnogles (lignīts)

Brūnogles (lignīts)

a)   Piezīmes, kas saņemtas no AK iestādēm

Piezīmes, kas saņemtas no AK iestādēm

| (324) | Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju brūnogles ir starpposma materiāls starp kūdru un akmeņoglēm. Vienīgās ievērojamās brūnogļu atradnes Lielbritānijā atrodas Devonā, kur tās ir plastiskā māla ieguves blakusprodukts. Nelielos daudzumos tās pārdod izmantošanai dārzkopībā. Lielas brūnogļu atradnes ir arī Ziemeļīrijā, taču tur brūnogles netiek ražotas komerciālos apjomos, jo pastāv nozīmīga vietēja alternatīva ražošana. Brūnogles nav piemērotas tam, lai tās tiktu izmantotas kā minerālais materiāls, jo īpaši tāpēc, ka tās satur pārāk daudz mitruma un gaistošu vielu. |
| --- | --- |

(324)

Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju brūnogles ir starpposma materiāls starp kūdru un akmeņoglēm. Vienīgās ievērojamās brūnogļu atradnes Lielbritānijā atrodas Devonā, kur tās ir plastiskā māla ieguves blakusprodukts. Nelielos daudzumos tās pārdod izmantošanai dārzkopībā. Lielas brūnogļu atradnes ir arī Ziemeļīrijā, taču tur brūnogles netiek ražotas komerciālos apjomos, jo pastāv nozīmīga vietēja alternatīva ražošana. Brūnogles nav piemērotas tam, lai tās tiktu izmantotas kā minerālais materiāls, jo īpaši tāpēc, ka tās satur pārāk daudz mitruma un gaistošu vielu.

5.6.2.5.   
  Komisijas novērtējums

Komisijas novērtējums

5.6.2.5.1.   Dabīgais šīferis

Dabīgais šīferis

| (325) | Lai gan dabīgais šīferis ir minerālais materiāls 2001. gada Finanšu likuma 17. panta 1. punkta izpratnē, no AK iestāžu un ieinteresēto personu iesniegtajiem dokumentiem izriet, ka dabīgo šīferi iegūst, lai ražotu arhitektūras un dimensionālus produktus, kurus var pārdot par daudz augstāku cenu nekā dabīgo šīferi, ko pārdod tāpēc, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls. Tas nebūtu ekonomiski izdevīgi, ja šos karjerus izmantotu tikai tādēļ, lai iegūtu dabīgo šīferi, ko izmanto kā minerālo materiālu un kas vairumā gadījumu savu īpašību dēļ nav piemērots tam, lai to izmantotu kā augstas kvalitātes minerālo materiālu, tādēļ tiek izmantots kā zemas kvalitātes minerālais materiāls. Turklāt tā ieguves metodes ir daudz dārgākas nekā parastu minerālo materiālu ieguves metodes, un tas būtu ekonomiski neloģiski apzināti ražot tik dārgus minerālos materiālus. Piemēram, dabīgā šīfera minerālā materiāla ražošanas izmaksas svārstās no GBP 5,7 līdz GBP 6,5 par tonnu, bet pārdošanas cena nepārsniedz GBP 6,42 par tonnu. |
| --- | --- |

(325)

Lai gan dabīgais šīferis ir minerālais materiāls 2001. gada Finanšu likuma 17. panta 1. punkta izpratnē, no AK iestāžu un ieinteresēto personu iesniegtajiem dokumentiem izriet, ka dabīgo šīferi iegūst, lai ražotu arhitektūras un dimensionālus produktus, kurus var pārdot par daudz augstāku cenu nekā dabīgo šīferi, ko pārdod tāpēc, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls. Tas nebūtu ekonomiski izdevīgi, ja šos karjerus izmantotu tikai tādēļ, lai iegūtu dabīgo šīferi, ko izmanto kā minerālo materiālu un kas vairumā gadījumu savu īpašību dēļ nav piemērots tam, lai to izmantotu kā augstas kvalitātes minerālo materiālu, tādēļ tiek izmantots kā zemas kvalitātes minerālais materiāls. Turklāt tā ieguves metodes ir daudz dārgākas nekā parastu minerālo materiālu ieguves metodes, un tas būtu ekonomiski neloģiski apzināti ražot tik dārgus minerālos materiālus. Piemēram, dabīgā šīfera minerālā materiāla ražošanas izmaksas svārstās no GBP 5,7 līdz GBP 6,5 par tonnu, bet pārdošanas cena nepārsniedz GBP 6,42 par tonnu.

| (326) | Materiālam, kuru izmanto kā augstas kvalitātes dabīgo šīferi, tā ieguves veida dēļ ir šķelta virsma; smagas dabīgā šīfera plāksnes, izmantojot zāģi, tiek sadalītas šķērseniski pēc noteiktiem izmēriem, un pēc tam tām parasti arī ir vismaz viena virsma, kas ir sašķelta pa ieža dabīgo plakni, izmantojot instrumentus (sadalīšana ar kaltu un āmuru). Šādā gadījumā dabīgais šīferis būtu jāatbrīvo no nodokļa saskaņā ar 2001. gada Finanšu likuma 18. panta 2. punkta a) apakšpunktu, kā arī tam būtu jāpiemēro nodokļa kredīts atbilstīgi minētā likuma 30. pantam. |
| --- | --- |

(326)

Materiālam, kuru izmanto kā augstas kvalitātes dabīgo šīferi, tā ieguves veida dēļ ir šķelta virsma; smagas dabīgā šīfera plāksnes, izmantojot zāģi, tiek sadalītas šķērseniski pēc noteiktiem izmēriem, un pēc tam tām parasti arī ir vismaz viena virsma, kas ir sašķelta pa ieža dabīgo plakni, izmantojot instrumentus (sadalīšana ar kaltu un āmuru). Šādā gadījumā dabīgais šīferis būtu jāatbrīvo no nodokļa saskaņā ar 2001. gada Finanšu likuma 18. panta 2. punkta a) apakšpunktu, kā arī tam būtu jāpiemēro nodokļa kredīts atbilstīgi minētā likuma 30. pantam.

| (327) | BAA un vairākas ieinteresētās personas norādīja, ka galda virsmas, sienu mūrakmeņi un nožogojumu akmeņi ir minerālo materiālu izmantojuma veidi un ka karjeri, kas ražo šādus produktus kā primāros produktus, būtu jāapliek ar nodokli. Galvenais arguments, kas to pamato, ir tas, ka attiecīgo karjeru produktu struktūra neatšķiras no to produktu struktūras, kas tiek iegūti iežu (piem., granīta vai smilšakmens) karjeros, kuros kā primārais materiāls tiek ražoti arī sienu mūrakmeņi, bet kā sekundārais materiāls – zemas kvalitātes minerālie materiāli. |
| --- | --- |

(327)

BAA un vairākas ieinteresētās personas norādīja, ka galda virsmas, sienu mūrakmeņi un nožogojumu akmeņi ir minerālo materiālu izmantojuma veidi un ka karjeri, kas ražo šādus produktus kā primāros produktus, būtu jāapliek ar nodokli. Galvenais arguments, kas to pamato, ir tas, ka attiecīgo karjeru produktu struktūra neatšķiras no to produktu struktūras, kas tiek iegūti iežu (piem., granīta vai smilšakmens) karjeros, kuros kā primārais materiāls tiek ražoti arī sienu mūrakmeņi, bet kā sekundārais materiāls – zemas kvalitātes minerālie materiāli.

BAA

| (328) | Atšķirībā no citiem minerālajiem materiāliem (piem., kaļķakmens) dabīgo šīferi iegūst lielākā dziļumā, tāpēc tā ieguve salīdzinājumā ar parastas ieguves izdevumiem ir dārga. AK iestādes un ieinteresētās personas ir norādījušas, ka pastāv būtiska atšķirība starp parastu minerālo materiālu (piem., granīta, smilšakmens un kaļķakmens) karjeriem un dabīgā šīfera karjeriem un ka to aplikšana ar dažādiem nodokļiem ir pilnīgi pamatota. |
| --- | --- |

(328)

Atšķirībā no citiem minerālajiem materiāliem (piem., kaļķakmens) dabīgo šīferi iegūst lielākā dziļumā, tāpēc tā ieguve salīdzinājumā ar parastas ieguves izdevumiem ir dārga. AK iestādes un ieinteresētās personas ir norādījušas, ka pastāv būtiska atšķirība starp parastu minerālo materiālu (piem., granīta, smilšakmens un kaļķakmens) karjeriem un dabīgā šīfera karjeriem un ka to aplikšana ar dažādiem nodokļiem ir pilnīgi pamatota.

| (329) | BAA un vairākas ieinteresētās personas norāda, ka, iespējams, ir dabīgā šīfera karjeri, kas neražo specializētos arhitektūras produktus, bet apzināti izmanto dabīgo šīferi kā minerālo materiālu. Turklāt ir karjeri, kas norāda, ka tie būtu jāatbrīvo no nodokļa, jo tie ražo dabīgo šīferi, taču patiesībā to ražotajam materiālam nav atbilstošas slāņainības vai arī tas ir nepareizi apzīmēts. |
| --- | --- |

(329)

BAA un vairākas ieinteresētās personas norāda, ka, iespējams, ir dabīgā šīfera karjeri, kas neražo specializētos arhitektūras produktus, bet apzināti izmanto dabīgo šīferi kā minerālo materiālu. Turklāt ir karjeri, kas norāda, ka tie būtu jāatbrīvo no nodokļa, jo tie ražo dabīgo šīferi, taču patiesībā to ražotajam materiālam nav atbilstošas slāņainības vai arī tas ir nepareizi apzīmēts.

BAA

| (330) | Šajā sakarā Komisija norāda, ka, pirmkārt, saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju nekas neliecina, ka kāds karjers būtu apzināti ieguvis dabīgo šīferi, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls. Tā kā nav skaidru pierādījumu par pretējo, nebūtu sagaidāms, ka AK iestādes varētu pierādīt to, ka nav tādu karjeru, kas apzināti iegūst dabīgo šīferi, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls. Ja piemēros ir minēti karjeri, kas, iespējams, apzināti ir izmantojuši dabīgo šīferi kā minerālo materiālu, Komisija ir pieprasījusi, lai AK iestādes sniegtu informāciju par šādiem karjeriem. Iesniegtā informācija liecina, ka neviens no šiem karjeriem apzināti neizmanto dabīgo šīferi galvenokārt kā minerālo materiālu. Šī informācija lika apšaubīt tikai viena konkrēta karjera produktu kvalificēšanu par dabīgo šīferi, taču AK iestādes ir apņēmušās izmeklēt minēto gadījumu. Nepatiesas informācijas sniegšana par materiālu varētu būt saistīta ar MMN ļaunprātīgu izmantošanu, nevis ar valsts atbalsta jautājumiem. |
| --- | --- |

(330)

Šajā sakarā Komisija norāda, ka, pirmkārt, saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju nekas neliecina, ka kāds karjers būtu apzināti ieguvis dabīgo šīferi, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls. Tā kā nav skaidru pierādījumu par pretējo, nebūtu sagaidāms, ka AK iestādes varētu pierādīt to, ka nav tādu karjeru, kas apzināti iegūst dabīgo šīferi, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls. Ja piemēros ir minēti karjeri, kas, iespējams, apzināti ir izmantojuši dabīgo šīferi kā minerālo materiālu, Komisija ir pieprasījusi, lai AK iestādes sniegtu informāciju par šādiem karjeriem. Iesniegtā informācija liecina, ka neviens no šiem karjeriem apzināti neizmanto dabīgo šīferi galvenokārt kā minerālo materiālu. Šī informācija lika apšaubīt tikai viena konkrēta karjera produktu kvalificēšanu par dabīgo šīferi, taču AK iestādes ir apņēmušās izmeklēt minēto gadījumu. Nepatiesas informācijas sniegšana par materiālu varētu būt saistīta ar MMN ļaunprātīgu izmantošanu, nevis ar valsts atbalsta jautājumiem.

| (331) | Otrkārt, kā iepriekš izklāstīts 169. apsvērumā, Komisija uzskata, ka reklāmas, kurās klientu piesaistīšanas nolūkā karjeri apraksta savus produktus, vispār nav noderīgas tam, lai saistībā ar MMN varētu novērtēt materiālu izmantošanas veidus. Pašas AK iestādes neņem vērā šādus aprakstus attiecībā uz nodokļu piemērošanu. |
| --- | --- |

(331)

Otrkārt, kā iepriekš izklāstīts 169. apsvērumā, Komisija uzskata, ka reklāmas, kurās klientu piesaistīšanas nolūkā karjeri apraksta savus produktus, vispār nav noderīgas tam, lai saistībā ar MMN varētu novērtēt materiālu izmantošanas veidus. Pašas AK iestādes neņem vērā šādus aprakstus attiecībā uz nodokļu piemērošanu.

| (332) | Kritērijs, ko AK iestādes izmanto, lai pārbaudītu, vai konkrēta karjera iegūtais materiāls ir dabīgais šīferis, saskaņā ar Ziņojumu (69) ir tāds, ka materiālu “tikai ar kaltu var sadalīt asšķautnainās plāksnēs un flīzēs”. Tāpēc, ja būtu tādi karjeri, kas pretendētu, ka tie ražo dabīgo šīferi, un tādējādi saņemtu atbrīvojumu no nodokļa, taču patiesībā ražotu materiālu, kas nav pietiekami slāņains (kā norāda BAA), tad tie būtu tādi, kas ļaunprātīgi nav deklarējušies MMN maksājumu veikšanai. Tas būtu ar izpildi saistīts jautājums, kas HMRC būtu jāizmeklē kā krāpniecība. AK iestādes apņēmās veikt izmeklēšanu attiecībā uz šo iepriekš minēto karjeru un jebkuriem citiem gadījumiem, ja pētījumi, kas veikti, lai iegūtu pierādījumus Komisijai, radītu bažas par materiālu nepareizu klasifikāciju. Ja izrādīsies, ka materiāls nav dabīgais šīferis, tiks iekasēts gan nodoklis, gan soda nauda. |
| --- | --- |

(332)

Kritērijs, ko AK iestādes izmanto, lai pārbaudītu, vai konkrēta karjera iegūtais materiāls ir dabīgais šīferis, saskaņā ar Ziņojumu (69) ir tāds, ka materiālu “tikai ar kaltu var sadalīt asšķautnainās plāksnēs un flīzēs”. Tāpēc, ja būtu tādi karjeri, kas pretendētu, ka tie ražo dabīgo šīferi, un tādējādi saņemtu atbrīvojumu no nodokļa, taču patiesībā ražotu materiālu, kas nav pietiekami slāņains (kā norāda BAA), tad tie būtu tādi, kas ļaunprātīgi nav deklarējušies MMN maksājumu veikšanai. Tas būtu ar izpildi saistīts jautājums, kas HMRC būtu jāizmeklē kā krāpniecība. AK iestādes apņēmās veikt izmeklēšanu attiecībā uz šo iepriekš minēto karjeru un jebkuriem citiem gadījumiem, ja pētījumi, kas veikti, lai iegūtu pierādījumus Komisijai, radītu bažas par materiālu nepareizu klasifikāciju. Ja izrādīsies, ka materiāls nav dabīgais šīferis, tiks iekasēts gan nodoklis, gan soda nauda.

69

BAA

HMRC

| (333) | Saskaņā ar Vispārējās tiesas konstatējumiem (70) atsevišķu materiālu iekļaušana nodokļa piemērošanas jomā atbilstīgi nodokļa standarta piemērošanas noteikumam ir atkarīga “tikai no to kā minerālo materiālu faktiskās un konstatētās izmantošanas”. Attiecībā uz jauniegūtu dabīgo šīferi to var interpretēt tādējādi, ka tad, ja nav pierādījumu par karjeriem, kas apzināti iegūst dabīgo šīferi, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls, dabīgais šīferis nav salīdzināms ar materiāliem, kuri aplikti ar nodokli, un tādēļ uz dabīgā šīfera atbrīvojumu attiecas MMN vispārējie principi. |
| --- | --- |

(333)

Saskaņā ar Vispārējās tiesas konstatējumiem (70) atsevišķu materiālu iekļaušana nodokļa piemērošanas jomā atbilstīgi nodokļa standarta piemērošanas noteikumam ir atkarīga “tikai no to kā minerālo materiālu faktiskās un konstatētās izmantošanas”. Attiecībā uz jauniegūtu dabīgo šīferi to var interpretēt tādējādi, ka tad, ja nav pierādījumu par karjeriem, kas apzināti iegūst dabīgo šīferi, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls, dabīgais šīferis nav salīdzināms ar materiāliem, kuri aplikti ar nodokli, un tādēļ uz dabīgā šīfera atbrīvojumu attiecas MMN vispārējie principi.

70

| (334) | Komisijai tika pierādīts, ka dabīgais šīferis tiek apzināti iegūts nevis tādēļ, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls, bet gan tādēļ, lai ražotu dimensionālus un dekoratīvus produktus. |
| --- | --- |

(334)

Komisijai tika pierādīts, ka dabīgais šīferis tiek apzināti iegūts nevis tādēļ, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls, bet gan tādēļ, lai ražotu dimensionālus un dekoratīvus produktus.

| (335) | Tādējādi Komisija secina, ka jauniegūts dabīgais šīferis nav tādā pašā faktiskajā un juridiskajā situācijā kā ar nodokli aplikti materiāli un tādējādi uz to neattiecas MMN standarta piemērošanas princips. |
| --- | --- |

(335)

Tādējādi Komisija secina, ka jauniegūts dabīgais šīferis nav tādā pašā faktiskajā un juridiskajā situācijā kā ar nodokli aplikti materiāli un tādējādi uz to neattiecas MMN standarta piemērošanas princips.

| (336) | Lai gan no iesniegtajiem dokumentiem izriet, ka tikai neliela daļa (aptuveni 5 %) no materiāliem, kas iegūti dabīgā šīfera karjeros, ir augstas kvalitātes dabīgais šīferis, kuru, sadalot atbilstoša lieluma plāksnēs, var pārdot kā dimensionālu un arhitektūras produktu, nevis kā minerālo materiālu, atlikusī daļa no karjerā iegūtajiem materiāliem ir dabīgā šīfera blakusprodukti vai atkritumi, kurus pēc tam var izmantot kā minerālos materiālus (tādas grunts atbrīvojums no nodokļa, kas rodas dabīgā šīfera ieguves procesā, ir izvērtēts turpmāk 5.6.4. punktā). |
| --- | --- |

(336)

Lai gan no iesniegtajiem dokumentiem izriet, ka tikai neliela daļa (aptuveni 5 %) no materiāliem, kas iegūti dabīgā šīfera karjeros, ir augstas kvalitātes dabīgais šīferis, kuru, sadalot atbilstoša lieluma plāksnēs, var pārdot kā dimensionālu un arhitektūras produktu, nevis kā minerālo materiālu, atlikusī daļa no karjerā iegūtajiem materiāliem ir dabīgā šīfera blakusprodukti vai atkritumi, kurus pēc tam var izmantot kā minerālos materiālus (tādas grunts atbrīvojums no nodokļa, kas rodas dabīgā šīfera ieguves procesā, ir izvērtēts turpmāk 5.6.4. punktā).

| (337) | Tomēr dabīgā šīfera atbrīvojums – ņemot vērā, ka tā blakusproduktu ieguve ir nenovēršama parādība, ja augstas kvalitātes dabīgo šīferi iegūst būvniecībā izmantojamu dekoratīvu un dimensionālu materiālu ražošanai, un šie blakusprodukti nav sastopami citu materiālu ieguvē – veicina MMN mērķa sasniegšanu. Tas, protams, var palīdzēt novirzīt pieprasījumu no jauniegūtiem materiāliem, kurus izmanto kā minerālos materiālus, uz dabīgā šīfera blakusproduktiem. Turklāt nepastāv risks, ka šis atbrīvojums varētu veicināt jaunu dabīgā šīfera ieguvi, ņemot vērā dabīgā šīfera ieguves augstās izmaksas, kuras var segt tikai tad, ja dabīgo šīferi iegūst dekoratīvu un dimensionālu produktu ražošanai. Kā informēja AK iestādes, to apstiprina arī aktīvo dabīgā šīfera karjeru skaita samazināšanās (no 43 uz 32) kopš MMN ieviešanas (71). |
| --- | --- |

(337)

Tomēr dabīgā šīfera atbrīvojums – ņemot vērā, ka tā blakusproduktu ieguve ir nenovēršama parādība, ja augstas kvalitātes dabīgo šīferi iegūst būvniecībā izmantojamu dekoratīvu un dimensionālu materiālu ražošanai, un šie blakusprodukti nav sastopami citu materiālu ieguvē – veicina MMN mērķa sasniegšanu. Tas, protams, var palīdzēt novirzīt pieprasījumu no jauniegūtiem materiāliem, kurus izmanto kā minerālos materiālus, uz dabīgā šīfera blakusproduktiem. Turklāt nepastāv risks, ka šis atbrīvojums varētu veicināt jaunu dabīgā šīfera ieguvi, ņemot vērā dabīgā šīfera ieguves augstās izmaksas, kuras var segt tikai tad, ja dabīgo šīferi iegūst dekoratīvu un dimensionālu produktu ražošanai. Kā informēja AK iestādes, to apstiprina arī aktīvo dabīgā šīfera karjeru skaita samazināšanās (no 43 uz 32) kopš MMN ieviešanas (71).

71

| (338) | Komisija norāda, ka dabā ir sastopams dabīgais šīferis, kas nav 100 % tīrs materiāls, taču joprojām atbilst prasībai, ka to tikai ar kaltu var sadalīt asšķautnainās plāksnēs un flīzēs. Šādos gadījumos AK iestādes uzskatīja, ka atbrīvojumam būtu jāattiecas arī uz materiālu, kas sastāv lielākoties no dabīgā šīfera. |
| --- | --- |

(338)

Komisija norāda, ka dabā ir sastopams dabīgais šīferis, kas nav 100 % tīrs materiāls, taču joprojām atbilst prasībai, ka to tikai ar kaltu var sadalīt asšķautnainās plāksnēs un flīzēs. Šādos gadījumos AK iestādes uzskatīja, ka atbrīvojumam būtu jāattiecas arī uz materiālu, kas sastāv lielākoties no dabīgā šīfera.

| (339) | Tādēļ Komisija uzskata, ka – tā kā netika iesniegti pierādījumi, ka šāds materiāls, kas sastāv lielākoties no dabīgā šīfera, tika apzināti iegūts, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls, – tāda pati argumentācija, kas attiecas uz materiālu, kurš sastāv tikai no dabīgā šīfera, būtu jāpiemēro arī materiālam, kas sastāv lielākoties no dabīgā šīfera, kuru skar 338. apsvērumā aprakstītā situācija. |
| --- | --- |

(339)

Tādēļ Komisija uzskata, ka – tā kā netika iesniegti pierādījumi, ka šāds materiāls, kas sastāv lielākoties no dabīgā šīfera, tika apzināti iegūts, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls, – tāda pati argumentācija, kas attiecas uz materiālu, kurš sastāv tikai no dabīgā šīfera, būtu jāpiemēro arī materiālam, kas sastāv lielākoties no dabīgā šīfera, kuru skar 338. apsvērumā aprakstītā situācija.

| (340) | Tādējādi saskaņā ar 2001. gada Finanšu likuma 17. panta 4. punkta a) apakšpunktu atbrīvojums, kas piešķirts materiālam, kurš sastāv tikai, lielākoties vai daļēji no dabīgā šīfera, neietver nekādas atkāpes no MMN standarta piemērošanas principa. |
| --- | --- |

(340)

Tādējādi saskaņā ar 2001. gada Finanšu likuma 17. panta 4. punkta a) apakšpunktu atbrīvojums, kas piešķirts materiālam, kurš sastāv tikai, lielākoties vai daļēji no dabīgā šīfera, neietver nekādas atkāpes no MMN standarta piemērošanas principa.

5.6.2.5.2.   Degslāneklis

Degslāneklis

| (341) | Tā kā degslāneklis ir iezis un tādējādi minerālais materiāls 2001. gada Finanšu likuma 17. panta 1. punkta izpratnē, tā atbrīvojums no MMN nav uzskatāms par atkāpi no MMN standarta piemērošanas principa, ja degslāneklis netiek apzināti iegūts tāpēc, lai tiktu izmantots kā minerālais materiāls. Ja šāda ieguve notiek, atbrīvojums no nodokļa būtu attaisnojams tikai tad, ja tas veicina MMN vides aizsardzības mērķa – proti, panākt pieprasījuma novirzīšanu – sasniegšanu. |
| --- | --- |

(341)

Tā kā degslāneklis ir iezis un tādējādi minerālais materiāls 2001. gada Finanšu likuma 17. panta 1. punkta izpratnē, tā atbrīvojums no MMN nav uzskatāms par atkāpi no MMN standarta piemērošanas principa, ja degslāneklis netiek apzināti iegūts tāpēc, lai tiktu izmantots kā minerālais materiāls. Ja šāda ieguve notiek, atbrīvojums no nodokļa būtu attaisnojams tikai tad, ja tas veicina MMN vides aizsardzības mērķa – proti, panākt pieprasījuma novirzīšanu – sasniegšanu.

| (342) | Ieinteresēto personu un AK iestāžu iesniegtajos dokumentos norādīts uz vairākiem degslānekļa kā minerālā materiāla izmantojuma veidiem, galvenokārt kā uz zemas kvalitātes minerālo materiālu, kas paredzēts aizpildīšanai, pamatu izbūvei zem ceļu virsmas vai uzbērumu veidošanai. |
| --- | --- |

(342)

Ieinteresēto personu un AK iestāžu iesniegtajos dokumentos norādīts uz vairākiem degslānekļa kā minerālā materiāla izmantojuma veidiem, galvenokārt kā uz zemas kvalitātes minerālo materiālu, kas paredzēts aizpildīšanai, pamatu izbūvei zem ceļu virsmas vai uzbērumu veidošanai.

| (343) | Turklāt Komisija norāda, ka degslāneklis bieži vien atrodas starp smilšakmens vai citu ar nodokli apliktu materiālu slāņiem. Šādos gadījumos var uzskatīt, ka degslāneklis tiek apzināti iegūts kopā ar šiem materiāliem, lai tas komerciāli tiktu izmantots kā minerālais materiāls. |
| --- | --- |

(343)

Turklāt Komisija norāda, ka degslāneklis bieži vien atrodas starp smilšakmens vai citu ar nodokli apliktu materiālu slāņiem. Šādos gadījumos var uzskatīt, ka degslāneklis tiek apzināti iegūts kopā ar šiem materiāliem, lai tas komerciāli tiktu izmantots kā minerālais materiāls.

| (344) | AK iestādes pašas ir norādījušas, ka tie materiāli, kurus iegūst tāpēc, lai tie tiktu izmantoti kā minerālie materiāli, vai kuri rodas kā tāda procesa blakusprodukti, kas paredzēts, lai ražotu minerālos materiālus komerciālai izmantošanai, atrodas atšķirīgā faktiskajā situācijā salīdzinājumā ar atbrīvotajiem materiāliem. Tādējādi degslāneklis, kas ir apzināti iegūts tāpēc, lai tiktu izmantots kā minerālais materiāls (tāpat kā visi pārējie jauniegūtie materiāli, kas ir aplikti ar nodokli), arī atrodas atšķirīgā faktiskajā situācijā salīdzinājumā ar atbrīvotajiem materiāliem. Tādēļ MMN atbrīvojuma piešķiršana materiālam nebūtu attaisnojama, ja šis materiāls tiktu apzināti iegūts tāpēc, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls. |
| --- | --- |

(344)

AK iestādes pašas ir norādījušas, ka tie materiāli, kurus iegūst tāpēc, lai tie tiktu izmantoti kā minerālie materiāli, vai kuri rodas kā tāda procesa blakusprodukti, kas paredzēts, lai ražotu minerālos materiālus komerciālai izmantošanai, atrodas atšķirīgā faktiskajā situācijā salīdzinājumā ar atbrīvotajiem materiāliem. Tādējādi degslāneklis, kas ir apzināti iegūts tāpēc, lai tiktu izmantots kā minerālais materiāls (tāpat kā visi pārējie jauniegūtie materiāli, kas ir aplikti ar nodokli), arī atrodas atšķirīgā faktiskajā situācijā salīdzinājumā ar atbrīvotajiem materiāliem. Tādēļ MMN atbrīvojuma piešķiršana materiālam nebūtu attaisnojama, ja šis materiāls tiktu apzināti iegūts tāpēc, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls.

| (345) | AK iestādes norādīja, ka lielākā daļa degslānekļa netiek izmantota kā minerālais materiāls, jo tas parasti nav piemērots tam, lai tiktu izmantots kā minerālais materiāls. Augstas kvalitātes degslānekli izmanto ķieģeļu izgatavošanai, kas ir keramikas ražošanas process. |
| --- | --- |

(345)

AK iestādes norādīja, ka lielākā daļa degslānekļa netiek izmantota kā minerālais materiāls, jo tas parasti nav piemērots tam, lai tiktu izmantots kā minerālais materiāls. Augstas kvalitātes degslānekli izmanto ķieģeļu izgatavošanai, kas ir keramikas ražošanas process.

| (346) | Pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no ieinteresētajām personām, Komisija norāda, ka jauniegūtu degslānekli var izmantot kā minerālo materiālu (lai gan tā nav plaši izplatīta situācija) un ka, atšķirībā no dabīgā šīfera, no degslānekļa netiek ražoti augstas kvalitātes specializēti produkti, saistībā ar kuriem var piešķirt atbrīvojumu. Turklāt pats degslāneklis ir materiāls, kam var būt ļoti atšķirīgas īpašības, ņemot vērā tā dažādos izmantojuma veidus. |
| --- | --- |

(346)

Pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no ieinteresētajām personām, Komisija norāda, ka jauniegūtu degslānekli var izmantot kā minerālo materiālu (lai gan tā nav plaši izplatīta situācija) un ka, atšķirībā no dabīgā šīfera, no degslānekļa netiek ražoti augstas kvalitātes specializēti produkti, saistībā ar kuriem var piešķirt atbrīvojumu. Turklāt pats degslāneklis ir materiāls, kam var būt ļoti atšķirīgas īpašības, ņemot vērā tā dažādos izmantojuma veidus.

| (347) | Komisija ņem vērā AK iestāžu iesniegto informāciju, kas sīki izklāstīta 297. apsvērumā, ka degslāneklis pieder pie tās pašas iežu saimes kā māls, tomēr var uzskatīt, ka cietāks degslāneklis pieder pie tās pašas saimes kā dabīgais šīferis. |
| --- | --- |

(347)

Komisija ņem vērā AK iestāžu iesniegto informāciju, kas sīki izklāstīta 297. apsvērumā, ka degslāneklis pieder pie tās pašas iežu saimes kā māls, tomēr var uzskatīt, ka cietāks degslāneklis pieder pie tās pašas saimes kā dabīgais šīferis.

| (348) | Turklāt atšķirībā no māla dažus degslānekļa veidus var izmantot un tie arī tiek izmantoti, lai nodrošinātu būves pamatapjomu, un šajā sakarā tie nav fizikāli jāpārveido (299. apsvērums). |
| --- | --- |

(348)

Turklāt atšķirībā no māla dažus degslānekļa veidus var izmantot un tie arī tiek izmantoti, lai nodrošinātu būves pamatapjomu, un šajā sakarā tie nav fizikāli jāpārveido (299. apsvērums).

| (349) | Pirmkārt, piezīmēs, ko Komisija saņēma no ieinteresētajām personām, ir norādīts, ka degslānekli var apzināti iegūt un tas arī tiek iegūts tāpēc, lai tas tiktu komerciāli izmantots kā minerālais materiāls. Degslāneklis sasniedz cenu, kas svārstās robežās no GBP [...] līdz GBP 4,44 (sk. 292., 304. un 307. apsvērumu). Dažos gadījumos GBP 3 no šīs cenas ir maksa tikai par degslānekļa transportēšanu. Tomēr Komisija norāda, ka tā ir saņēmusi informāciju nevis par tāda degslānekļa cenu, kas tiek iegūts kā karjera galvenais produkts, bet tikai par tāda degslānekļa cenu, kas iegūts kā cita materiāla blakusprodukts. |
| --- | --- |

(349)

Pirmkārt, piezīmēs, ko Komisija saņēma no ieinteresētajām personām, ir norādīts, ka degslānekli var apzināti iegūt un tas arī tiek iegūts tāpēc, lai tas tiktu komerciāli izmantots kā minerālais materiāls. Degslāneklis sasniedz cenu, kas svārstās robežās no GBP [...] līdz GBP 4,44 (sk. 292., 304. un 307. apsvērumu). Dažos gadījumos GBP 3 no šīs cenas ir maksa tikai par degslānekļa transportēšanu. Tomēr Komisija norāda, ka tā ir saņēmusi informāciju nevis par tāda degslānekļa cenu, kas tiek iegūts kā karjera galvenais produkts, bet tikai par tāda degslānekļa cenu, kas iegūts kā cita materiāla blakusprodukts.

| (350) | Attiecībā uz jauna degslānekļa ieguvi Komisija ir saņēmusi pierādījumus, kas liecina, ka vismaz četri vai pieci (72) karjeri galvenokārt iegūst degslānekli, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls. Kā izklāstīts 318. apsvērumā, sniedzot atbildi saistībā ar BAA iesniegto sarakstu, kurš iekļauts BGS 2010. gada Raktuvju un karjeru rokasgrāmatā un kurā norādīti karjeri, kas galvenokārt iegūst degslānekli, lai tas komerciāli tiktu izmantots kā minerālais materiāls, Komisija lūdza AK iestādēm sniegt informāciju par šiem karjeriem, norādot to konfidenciālos nodokļu uzskaites datus. Atklājās, ka četri vai pieci (72) karjeri bija reģistrēti kā degslāneklim piešķirtā atbrīvojuma saņēmēji, taču ražoja šķeltus akmeņus un degslānekli, ko izmanto kā minerālo materiālu. AK iestādes paskaidroja, ka, tā kā karjeri ražo šķeltus akmeņus, tad degslāneklis būtu jāuzskata par šķeltu akmeņu blakusproduktu un pamatoti jāatbrīvo no nodokļa. Tomēr Komisija nevar piekrist šim skaidrojumam. Kā norādīts 151.–158. apsvērumā, šķeltu akmeņu blakusprodukti nav atbrīvoti no MMN piemērošanas. Turklāt visi minerālo materiālu karjeri varētu ražot šķeltus akmeņus, ja pēc tiem būtu pieprasījums un ja attiecīgie ieži būtu piemēroti šķelšanai. Tomēr tas nenozīmē, ka tad, ja nebūs pieprasījuma pēc šķelta akmens, šie karjeri neražos pārsvarā minerālos materiālos, pēc kuriem būs pieprasījums un kuru ražošana būs ekonomiski izdevīga. Tāpēc šie karjeri ir jāuzskata par karjeriem, kas apzināti iegūst degslānekli tāpēc, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls. |
| --- | --- |

(350)

Attiecībā uz jauna degslānekļa ieguvi Komisija ir saņēmusi pierādījumus, kas liecina, ka vismaz četri vai pieci (72) karjeri galvenokārt iegūst degslānekli, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls. Kā izklāstīts 318. apsvērumā, sniedzot atbildi saistībā ar BAA iesniegto sarakstu, kurš iekļauts BGS 2010. gada Raktuvju un karjeru rokasgrāmatā un kurā norādīti karjeri, kas galvenokārt iegūst degslānekli, lai tas komerciāli tiktu izmantots kā minerālais materiāls, Komisija lūdza AK iestādēm sniegt informāciju par šiem karjeriem, norādot to konfidenciālos nodokļu uzskaites datus. Atklājās, ka četri vai pieci (72) karjeri bija reģistrēti kā degslāneklim piešķirtā atbrīvojuma saņēmēji, taču ražoja šķeltus akmeņus un degslānekli, ko izmanto kā minerālo materiālu. AK iestādes paskaidroja, ka, tā kā karjeri ražo šķeltus akmeņus, tad degslāneklis būtu jāuzskata par šķeltu akmeņu blakusproduktu un pamatoti jāatbrīvo no nodokļa. Tomēr Komisija nevar piekrist šim skaidrojumam. Kā norādīts 151.–158. apsvērumā, šķeltu akmeņu blakusprodukti nav atbrīvoti no MMN piemērošanas. Turklāt visi minerālo materiālu karjeri varētu ražot šķeltus akmeņus, ja pēc tiem būtu pieprasījums un ja attiecīgie ieži būtu piemēroti šķelšanai. Tomēr tas nenozīmē, ka tad, ja nebūs pieprasījuma pēc šķelta akmens, šie karjeri neražos pārsvarā minerālos materiālos, pēc kuriem būs pieprasījums un kuru ražošana būs ekonomiski izdevīga. Tāpēc šie karjeri ir jāuzskata par karjeriem, kas apzināti iegūst degslānekli tāpēc, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls.

72

BAA

BGS

72

| (351) | Komisija norāda uz pretrunu, kas konstatēta dokumentos, kurus tā ir saņēmusi. No uzņēmuma Torrington Stone saņemtā piezīme attiecas uz tādu degslānekļa minerālo materiālu ieguvi un pārdošanu, kuri vienā no tā karjeriem (Vyse) tiek iegūti kā primārie produkti. Tomēr AK iestādes, pamatojoties uz tīmekļa vietnē uzrādīto informāciju par šā karjera produktiem, norāda, ka šis karjers vispār neražo degslānekli. Taču Komisija norāda, ka degslāneklis ir minēts karjera Vyse tīmekļa vietnē – nevis produktu aprakstā, bet to dažādo produktu tehniskajās specifikācijās, kas tiek iegūti šajā karjerā (73). |
| --- | --- |

(351)

Komisija norāda uz pretrunu, kas konstatēta dokumentos, kurus tā ir saņēmusi. No uzņēmuma Torrington Stone saņemtā piezīme attiecas uz tādu degslānekļa minerālo materiālu ieguvi un pārdošanu, kuri vienā no tā karjeriem (Vyse) tiek iegūti kā primārie produkti. Tomēr AK iestādes, pamatojoties uz tīmekļa vietnē uzrādīto informāciju par šā karjera produktiem, norāda, ka šis karjers vispār neražo degslānekli. Taču Komisija norāda, ka degslāneklis ir minēts karjera Vyse tīmekļa vietnē – nevis produktu aprakstā, bet to dažādo produktu tehniskajās specifikācijās, kas tiek iegūti šajā karjerā (73).

Torrington Stone

Vyse

Vyse

73

| (352) | Turklāt, tā kā šo informāciju ir iesniedzis pats karjers, Komisijai tā ir jāņem vērā. Iespējams, ka materiāls, ko viņi ražo, ir nepareizi uzrādīts kā slāneklis, bet karjers pats norāda, ka tas ir saņēmis nodokļa atbrīvojumu attiecībā uz degslānekli. Turklāt AK iestādes vairākkārt ir norādījušas, ka saistībā ar MMN piemērošanu tās neņem vērā to, kā karjers reklamē savus produktus sabiedrībai. Nav pieminēta neviena ģeoloģiskā pārbaude, kas būtu veikta karjerā. |
| --- | --- |

(352)

Turklāt, tā kā šo informāciju ir iesniedzis pats karjers, Komisijai tā ir jāņem vērā. Iespējams, ka materiāls, ko viņi ražo, ir nepareizi uzrādīts kā slāneklis, bet karjers pats norāda, ka tas ir saņēmis nodokļa atbrīvojumu attiecībā uz degslānekli. Turklāt AK iestādes vairākkārt ir norādījušas, ka saistībā ar MMN piemērošanu tās neņem vērā to, kā karjers reklamē savus produktus sabiedrībai. Nav pieminēta neviena ģeoloģiskā pārbaude, kas būtu veikta karjerā.

| (353) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju un pierādījumiem, Komisija uzskata, ka jauniegūts degslāneklis ir līdzīgā faktiskajā un juridiskajā situācijā kā citi ar nodokli apliekamie materiāli. |
| --- | --- |

(353)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju un pierādījumiem, Komisija uzskata, ka jauniegūts degslāneklis ir līdzīgā faktiskajā un juridiskajā situācijā kā citi ar nodokli apliekamie materiāli.

| (354) | AK iestādes nav noteikušas, ka tāda jauniegūta degslānekļa atbrīvojumu, ko izmanto kā minerālo materiālu, var pamatot ar MMN “pieprasījuma novirzīšanas” mērķi. Šāds atbrīvojums ļauj vismaz saglabāt jauna degslānekļa ieguvi, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls, un tādējādi rada atkāpi no MMN standarta piemērošanas principa, kas ir pretrunā MMN mērķim. |
| --- | --- |

(354)

AK iestādes nav noteikušas, ka tāda jauniegūta degslānekļa atbrīvojumu, ko izmanto kā minerālo materiālu, var pamatot ar MMN “pieprasījuma novirzīšanas” mērķi. Šāds atbrīvojums ļauj vismaz saglabāt jauna degslānekļa ieguvi, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls, un tādējādi rada atkāpi no MMN standarta piemērošanas principa, kas ir pretrunā MMN mērķim.

| (355) | Tādas grunts atbrīvojums no nodokļa, kas rodas degslānekļa ieguves procesā, ir izvērtēts turpmāk 5.6.4. punktā. |
| --- | --- |

(355)

Tādas grunts atbrīvojums no nodokļa, kas rodas degslānekļa ieguves procesā, ir izvērtēts turpmāk 5.6.4. punktā.

| (356) | Tomēr Komisija norāda, ka degslāneklis, kas rodas kā akmeņogļu ieguves blakusprodukts, ir atbrīvots no nodokļa ne tikai saskaņā ar 2001. gada Finanšu likuma 17. panta 4. punkta a) apakšpunktu, bet arī saskaņā ar 17. panta 3. punkta f) apakšpunktu. Kā turpmāk tiks norādīts šā lēmuma 367. apsvērumā, akmeņogles netiek izmantotas kā minerālais materiāls un tās nevar izmantot kā minerālo materiālu. |
| --- | --- |

(356)

Tomēr Komisija norāda, ka degslāneklis, kas rodas kā akmeņogļu ieguves blakusprodukts, ir atbrīvots no nodokļa ne tikai saskaņā ar 2001. gada Finanšu likuma 17. panta 4. punkta a) apakšpunktu, bet arī saskaņā ar 17. panta 3. punkta f) apakšpunktu. Kā turpmāk tiks norādīts šā lēmuma 367. apsvērumā, akmeņogles netiek izmantotas kā minerālais materiāls un tās nevar izmantot kā minerālo materiālu.

| (357) | Degslāneklis, kas ir nenovēršams akmeņogļu ieguves blakusprodukts, ir piemērots tam, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls, tādēļ uz to attiecas MMN standarta piemērošanas princips. Tomēr tā atbrīvojumu var pamatot ar MMN “pieprasījuma novirzīšanas” mērķi. Turklāt tā vērtības dēļ ir maz ticams, ka no nodokļa atbrīvotais degslāneklis kā blakusprodukts varētu palielināt akmeņogļu ieguvi, jo tas nebūtu ekonomiski izdevīgi. |
| --- | --- |

(357)

Degslāneklis, kas ir nenovēršams akmeņogļu ieguves blakusprodukts, ir piemērots tam, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls, tādēļ uz to attiecas MMN standarta piemērošanas princips. Tomēr tā atbrīvojumu var pamatot ar MMN “pieprasījuma novirzīšanas” mērķi. Turklāt tā vērtības dēļ ir maz ticams, ka no nodokļa atbrīvotais degslāneklis kā blakusprodukts varētu palielināt akmeņogļu ieguvi, jo tas nebūtu ekonomiski izdevīgi.

| (358) | Turklāt, tā kā degslānekli (līdzīgi mālam) pārsvarā izmanto cauruļu, flīžu un ķieģeļu, proti, keramikas izstrādājumu, ražošanā, tam piemēro nodokļa kredītu, ko saskaņā ar 2001. gada Finanšu likuma 30. panta 1. punkta c) apakšpunktu piešķir keramikas ražošanas procesiem. Tā kā šis nav minerālo materiālu izmantošanas gadījums un keramikas ražošanas procesos izmantotie materiāli tiek būtiski fizikāli pārveidoti, t. i., termiskajā apstrādē veidojas cieti, ilgderīgi un atmosfērizturīgi produkti, keramikas ražošanas procesos izmantotais degslāneklis būtu pamatoti atbrīvojams no MMN. Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija jau ir konstatējusi, ka rūpniecības un lauksaimniecības procesiem paredzētā atlaide (30. panta 1. punkta c) apakšpunkts) atbilst MMN standarta piemērošanas principiem (137. apsvērums). |
| --- | --- |

(358)

Turklāt, tā kā degslānekli (līdzīgi mālam) pārsvarā izmanto cauruļu, flīžu un ķieģeļu, proti, keramikas izstrādājumu, ražošanā, tam piemēro nodokļa kredītu, ko saskaņā ar 2001. gada Finanšu likuma 30. panta 1. punkta c) apakšpunktu piešķir keramikas ražošanas procesiem. Tā kā šis nav minerālo materiālu izmantošanas gadījums un keramikas ražošanas procesos izmantotie materiāli tiek būtiski fizikāli pārveidoti, t. i., termiskajā apstrādē veidojas cieti, ilgderīgi un atmosfērizturīgi produkti, keramikas ražošanas procesos izmantotais degslāneklis būtu pamatoti atbrīvojams no MMN. Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija jau ir konstatējusi, ka rūpniecības un lauksaimniecības procesiem paredzētā atlaide (30. panta 1. punkta c) apakšpunkts) atbilst MMN standarta piemērošanas principiem (137. apsvērums).

| (359) | Komisija norāda, ka BAA un citas ieinteresētās personas ir izteikušas piezīmes par to, ka ķieģeļu ražošanā izmantojamiem materiāliem nebūtu jāpiešķir atbrīvojums. Tomēr AK iestādes norādīja, ka ķieģeļu un citu keramikas izstrādājumu ražošanas procesi nav minerālo materiālu izmantojuma veidi. Ķieģeļi tiek izgatavoti darbietilpīgā ražošanas procesā. Lai varētu izveidot cietus un izturīgus ķieģeļus, tos izgatavo, karsējot degslānekli vai mālu ceplī augstā temperatūrā (vairāk nekā 1 000 °C) un tādējādi mainot šo materiālu struktūru. Citi keramikas izstrādājumi tiek karsēti ceplī līdzīgā veidā, taču izgatavoti tiek citādas formas produkti, piemēram, caurules vai flīzes. |
| --- | --- |

(359)

Komisija norāda, ka BAA un citas ieinteresētās personas ir izteikušas piezīmes par to, ka ķieģeļu ražošanā izmantojamiem materiāliem nebūtu jāpiešķir atbrīvojums. Tomēr AK iestādes norādīja, ka ķieģeļu un citu keramikas izstrādājumu ražošanas procesi nav minerālo materiālu izmantojuma veidi. Ķieģeļi tiek izgatavoti darbietilpīgā ražošanas procesā. Lai varētu izveidot cietus un izturīgus ķieģeļus, tos izgatavo, karsējot degslānekli vai mālu ceplī augstā temperatūrā (vairāk nekā 1 000 °C) un tādējādi mainot šo materiālu struktūru. Citi keramikas izstrādājumi tiek karsēti ceplī līdzīgā veidā, taču izgatavoti tiek citādas formas produkti, piemēram, caurules vai flīzes.

BAA

| (360) | Ķieģeļi netiek izgatavoti, lai tos (līdzīgi drupinātiem iežiem) izmantotu kā pamata pildmateriālu. Tie ir izgatavoti, lai tos varētu sakraut tādējādi, ka veidojas sienas. |
| --- | --- |

(360)

Ķieģeļi netiek izgatavoti, lai tos (līdzīgi drupinātiem iežiem) izmantotu kā pamata pildmateriālu. Tie ir izgatavoti, lai tos varētu sakraut tādējādi, ka veidojas sienas.

| (361) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka degslānekļa izmantošanai keramikas ražošanas procesos var piešķirt atbrīvojumu no MMN, jo šajā procesā degslāneklis netiek izmantots kā minerālais materiāls. |
| --- | --- |

(361)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka degslānekļa izmantošanai keramikas ražošanas procesos var piešķirt atbrīvojumu no MMN, jo šajā procesā degslāneklis netiek izmantots kā minerālais materiāls.

| (362) | Turklāt cementa ražošanā degslānekli var izmantot māla, sārņu vai citu materiālu vietā kā aluminosilikāta avotu. Tas tiek sajaukts ar kaļķakmeni, un tas ir no MMN atbrīvots process. Saskaņā ar 2001. gada Finanšu likuma 18. panta 2. punkta c) apakšpunktu kaļķakmens vai kaļķakmens un citu materiālu izmantošana cementā ir atbrīvota no nodokļa, jo šajā izmantojuma veidā svarīgas ir materiāla ķīmiskās īpašības (kaļķakmens nodrošina kalcija silikātu, bet māls vai degslāneklis nodrošina aluminosilikātu). Tādēļ saskaņā ar šo 2001. gada Finanšu likuma punktu cementa ražošanā izmantotais degslāneklis kopā ar kaļķakmeni būtu pamatoti atbrīvojams no nodokļa. Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija jau ir konstatējusi, ka šā procesa atbrīvošana no nodokļa atbilst MMN standarta piemērošanas principiem (90. apsvērums). |
| --- | --- |

(362)

Turklāt cementa ražošanā degslānekli var izmantot māla, sārņu vai citu materiālu vietā kā aluminosilikāta avotu. Tas tiek sajaukts ar kaļķakmeni, un tas ir no MMN atbrīvots process. Saskaņā ar 2001. gada Finanšu likuma 18. panta 2. punkta c) apakšpunktu kaļķakmens vai kaļķakmens un citu materiālu izmantošana cementā ir atbrīvota no nodokļa, jo šajā izmantojuma veidā svarīgas ir materiāla ķīmiskās īpašības (kaļķakmens nodrošina kalcija silikātu, bet māls vai degslāneklis nodrošina aluminosilikātu). Tādēļ saskaņā ar šo 2001. gada Finanšu likuma punktu cementa ražošanā izmantotais degslāneklis kopā ar kaļķakmeni būtu pamatoti atbrīvojams no nodokļa. Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija jau ir konstatējusi, ka šā procesa atbrīvošana no nodokļa atbilst MMN standarta piemērošanas principiem (90. apsvērums).

| (363) | Lai varētu pieprasīt atbrīvojumu no MMN, degslānekļa ražotājiem būtu jānorāda veidi, kādos tiek izmantots materiāls, kas sastāv tikai vai lielākoties no to ražotā degslānekļa. |
| --- | --- |

(363)

Lai varētu pieprasīt atbrīvojumu no MMN, degslānekļa ražotājiem būtu jānorāda veidi, kādos tiek izmantots materiāls, kas sastāv tikai vai lielākoties no to ražotā degslānekļa.

| (364) | Piemēram, degslāneklis rodas arī kā nenovēršams māla ieguves blakusprodukts. Šajā gadījumā un tad, ja degslāneklim nav jau piešķirts cits atbrīvojums vai atlaide, būtu jānovērtē, vai attiecīgais degslāneklis nevar pretendēt uz atbrīvojumu no MMN, jo tas nav apzināti iegūts tāpēc, lai tiktu izmantots kā minerālais materiāls. Šāds atbrīvojums atbilstu MMN principiem, jo tas attiecas uz degslānekli, kas iegūts kā nenovēršams tāda materiāla blakusprodukts, kurš nav minerālais materiāls, kuru nevar izmantot kā minerālo materiālu, bet kuru varētu izmantot, lai aizstātu jauniegūtus minerālos materiālus. |
| --- | --- |

(364)

Piemēram, degslāneklis rodas arī kā nenovēršams māla ieguves blakusprodukts. Šajā gadījumā un tad, ja degslāneklim nav jau piešķirts cits atbrīvojums vai atlaide, būtu jānovērtē, vai attiecīgais degslāneklis nevar pretendēt uz atbrīvojumu no MMN, jo tas nav apzināti iegūts tāpēc, lai tiktu izmantots kā minerālais materiāls. Šāds atbrīvojums atbilstu MMN principiem, jo tas attiecas uz degslānekli, kas iegūts kā nenovēršams tāda materiāla blakusprodukts, kurš nav minerālais materiāls, kuru nevar izmantot kā minerālo materiālu, bet kuru varētu izmantot, lai aizstātu jauniegūtus minerālos materiālus.

| (365) | Attiecībā uz degslānekli, kas rodas kā citu jauniegūtu un ar nodokli apliktu materiālu – piemēram, grantīta vai kaļķakmens – blakusprodukts, Komisija norāda, ka saistībā ar atbrīvojumu degslāneklis tiek nošķirts no citiem ar nodokli apliktiem materiāliem. Tomēr ir jāizlemj, vai šādu nodokļa diferenciāciju var pamatot ar MMN mērķi. Pat ja atbrīvojums varētu palielināt tādu degslānekļa blakusproduktu izmantošanu, ko izmanto kā minerālos materiālus, uz tādu citu blakusproduktu rēķina, kuri nav atbrīvoti no nodokļa, Komisija nav saņēmusi nekādus pierādījumus no AK iestādēm vai ieinteresētajām personām, kas liecinātu, ka šis atbrīvojums veicina MMN mērķa – samazināt tādu jaunu materiālu ieguvi, kurus izmanto kā minerālos materiālus – sasniegšanu. |
| --- | --- |

(365)

Attiecībā uz degslānekli, kas rodas kā citu jauniegūtu un ar nodokli apliktu materiālu – piemēram, grantīta vai kaļķakmens – blakusprodukts, Komisija norāda, ka saistībā ar atbrīvojumu degslāneklis tiek nošķirts no citiem ar nodokli apliktiem materiāliem. Tomēr ir jāizlemj, vai šādu nodokļa diferenciāciju var pamatot ar MMN mērķi. Pat ja atbrīvojums varētu palielināt tādu degslānekļa blakusproduktu izmantošanu, ko izmanto kā minerālos materiālus, uz tādu citu blakusproduktu rēķina, kuri nav atbrīvoti no nodokļa, Komisija nav saņēmusi nekādus pierādījumus no AK iestādēm vai ieinteresētajām personām, kas liecinātu, ka šis atbrīvojums veicina MMN mērķa – samazināt tādu jaunu materiālu ieguvi, kurus izmanto kā minerālos materiālus – sasniegšanu.

| (366) | Tāpēc Komisija uzskata, ka materiāls, kas sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa, kuru apzināti iegūst tāpēc, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls, tostarp no degslānekļa, kas iegūts kā citu jauniegūtu un ar nodokli apliktu materiālu blakusprodukts, ir tādā pašā faktiskajā un juridiskajā situācijā kā citi minerālie materiāli, kuri ir aplikti ar nodokli saskaņā ar MMN standarta piemērošanas principu un vides aizsardzības mērķi. Tādēļ šis atbrīvojums ir de facto selektīvs. |
| --- | --- |

(366)

Tāpēc Komisija uzskata, ka materiāls, kas sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa, kuru apzināti iegūst tāpēc, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls, tostarp no degslānekļa, kas iegūts kā citu jauniegūtu un ar nodokli apliktu materiālu blakusprodukts, ir tādā pašā faktiskajā un juridiskajā situācijā kā citi minerālie materiāli, kuri ir aplikti ar nodokli saskaņā ar MMN standarta piemērošanas principu un vides aizsardzības mērķi. Tādēļ šis atbrīvojums ir de facto selektīvs.

de facto

5.6.2.5.3.   Akmeņogles

Akmeņogles

| (367) | Dokumenti, kurus kopīgi iesniedza AK iestādes un BAA, kā arī citkārt no AK iestādēm saņemtā informācija apstiprina, ka akmeņogles netiek izmantotas kā minerālie materiāli un tās nevar izmantot kā minerālos materiālus. Tādēļ akmeņogles nav tādā pašā juridiskajā un faktiskajā situācijā kā materiāli, kas aplikti ar MMN saskaņā ar tā mērķi. Tas pats attiecas uz materiālu, kas lielākoties sastāv no akmeņoglēm, ja, no ģeoloģijas viedokļa raugoties, iegūto akmeņogļu sastāvs nav tīrs. |
| --- | --- |

(367)

Dokumenti, kurus kopīgi iesniedza AK iestādes un BAA, kā arī citkārt no AK iestādēm saņemtā informācija apstiprina, ka akmeņogles netiek izmantotas kā minerālie materiāli un tās nevar izmantot kā minerālos materiālus. Tādēļ akmeņogles nav tādā pašā juridiskajā un faktiskajā situācijā kā materiāli, kas aplikti ar MMN saskaņā ar tā mērķi. Tas pats attiecas uz materiālu, kas lielākoties sastāv no akmeņoglēm, ja, no ģeoloģijas viedokļa raugoties, iegūto akmeņogļu sastāvs nav tīrs.

BAA

5.6.2.5.4.   Brūnogles (lignīts)

Brūnogles (lignīts)

| (368) | Dokumenti, kurus kopīgi iesniedza AK iestādes un BAA, kā arī citkārt no AK iestādēm saņemtā informācija apstiprina, ka brūnogles netiek izmantotas kā minerālie materiāli un tās nevar izmantot kā minerālos materiālus. Tādēļ brūnogles nav tādā pašā juridiskajā un faktiskajā situācijā kā materiāli, kas aplikti ar MMN saskaņā ar tā mērķi. Tas pats attiecas uz materiālu, kas lielākoties sastāv no brūnoglēm, ja, no ģeoloģijas viedokļa raugoties, iegūto brūnogļu sastāvs nav tīrs. |
| --- | --- |

(368)

Dokumenti, kurus kopīgi iesniedza AK iestādes un BAA, kā arī citkārt no AK iestādēm saņemtā informācija apstiprina, ka brūnogles netiek izmantotas kā minerālie materiāli un tās nevar izmantot kā minerālos materiālus. Tādēļ brūnogles nav tādā pašā juridiskajā un faktiskajā situācijā kā materiāli, kas aplikti ar MMN saskaņā ar tā mērķi. Tas pats attiecas uz materiālu, kas lielākoties sastāv no brūnoglēm, ja, no ģeoloģijas viedokļa raugoties, iegūto brūnogļu sastāvs nav tīrs.

BAA

5.6.3.   TĀDU MINERĀLO MATERIĀLU ATBRĪVOJUMS, KAS SASTĀV TIKAI NO GRUNTS, ATKRITUMIEM VAI CITIEM BLAKUSPRODUKTIEM – IZŅEMOT GRUNTS SEGKĀRTU –, KURI RODAS NO KAOLĪNA VAI PLASTISKĀ MĀLA IEGUVES VAI CITAS ATDALĪŠANAS NO JEBKURA MINERĀLĀ MATERIĀLA DAUDZUMA (17. PANTA 3. PUNKTA e) APAKŠPUNKTS UN 17. PANTA 3. PUNKTA f) APAKŠPUNKTA ii) PUNKTS)

| (369) | Dokumentos, kas Komisijai tika iesniegti pirms Lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas, AK iestādes paskaidroja, ka kaolīns (74) un plastiskais māls (75) ir vērtīgi minerāli. Tos parasti neiegūst tāpēc, lai tie tiktu izmantoti kā minerālie materiāli. Grunts, kas sastāv no iežu un smilts atkritumiem, ir nenovēršams šīs ieguves blakusprodukts. Kaolīna atkritumus var izmantot uzbērumu būvniecībā, kā pamata pildmateriālu, ceļu būvniecībai paredzēto bitumena saistmateriālu ražošanā, kā arī ar tiem var aizstāt citus smalkus minerālos materiālus betona ražošanā. Būvniecības tirgū plastiskā māla atkritumus var pārdot arī kā minerālos materiālus. |
| --- | --- |

(369)

Dokumentos, kas Komisijai tika iesniegti pirms Lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas, AK iestādes paskaidroja, ka kaolīns (74) un plastiskais māls (75) ir vērtīgi minerāli. Tos parasti neiegūst tāpēc, lai tie tiktu izmantoti kā minerālie materiāli. Grunts, kas sastāv no iežu un smilts atkritumiem, ir nenovēršams šīs ieguves blakusprodukts. Kaolīna atkritumus var izmantot uzbērumu būvniecībā, kā pamata pildmateriālu, ceļu būvniecībai paredzēto bitumena saistmateriālu ražošanā, kā arī ar tiem var aizstāt citus smalkus minerālos materiālus betona ražošanā. Būvniecības tirgū plastiskā māla atkritumus var pārdot arī kā minerālos materiālus.

74

75

| (370) | AK iestādes uzsvēra, ka – tā kā grunts, kas rodas plastiskā māla un kaolīna ieguvē, ir pieejama, tiklīdz plastiskais māls un kaolīns ir iegūts, un ņemot vērā, ka šī grunts var aizstāt smilti, granti un iežus, kuri speciāli iegūti tāpēc, lai tiktu izmantoti kā minerālie materiāli, – atbrīvojums palīdz samazināt tādas smilts, grants un iežu ieguvi, kas tika speciāli iegūti tāpēc, lai tiktu izmantoti kā minerālie materiāli, un kopumā atbrīvojums palīdz samazināt minerālo materiālu ieguves ietekmi uz vidi. AK iestādes sniedza informāciju par atkritumiem, kas radušies kaolīna un plastiskā māla ieguvē, un par radītajām atkritumu grēdām. |
| --- | --- |

(370)

AK iestādes uzsvēra, ka – tā kā grunts, kas rodas plastiskā māla un kaolīna ieguvē, ir pieejama, tiklīdz plastiskais māls un kaolīns ir iegūts, un ņemot vērā, ka šī grunts var aizstāt smilti, granti un iežus, kuri speciāli iegūti tāpēc, lai tiktu izmantoti kā minerālie materiāli, – atbrīvojums palīdz samazināt tādas smilts, grants un iežu ieguvi, kas tika speciāli iegūti tāpēc, lai tiktu izmantoti kā minerālie materiāli, un kopumā atbrīvojums palīdz samazināt minerālo materiālu ieguves ietekmi uz vidi. AK iestādes sniedza informāciju par atkritumiem, kas radušies kaolīna un plastiskā māla ieguvē, un par radītajām atkritumu grēdām.

| (371) | Lēmuma par procedūras sākšanu 106. apsvērumā Komisija apšaubīja to, ka šāds materiāls nav līdzīgā situācijā kā no nodokļa neatbrīvoti minerālie materiāli, taču piebilda, ka no nodokļa atbrīvotie materiāli var atšķirties no neatbrīvotiem minerālajiem materiāliem ar to, ka atbrīvotie materiāli veido kaolīna un plastiskā māla ieguves grunti. Tas ir nenovēršams tādas ieguves blakusprodukts, kas parasti tiek veikta nevis tādēļ, lai iegūtu minerālos materiālus, bet galvenokārt tādēļ, lai iegūtu kaolīnu un plastisko mālu. Gan kaolīnam, gan plastiskajam mālam ir specifiskas īpašības, kas ne vienmēr dublējas. |
| --- | --- |

(371)

Lēmuma par procedūras sākšanu 106. apsvērumā Komisija apšaubīja to, ka šāds materiāls nav līdzīgā situācijā kā no nodokļa neatbrīvoti minerālie materiāli, taču piebilda, ka no nodokļa atbrīvotie materiāli var atšķirties no neatbrīvotiem minerālajiem materiāliem ar to, ka atbrīvotie materiāli veido kaolīna un plastiskā māla ieguves grunti. Tas ir nenovēršams tādas ieguves blakusprodukts, kas parasti tiek veikta nevis tādēļ, lai iegūtu minerālos materiālus, bet galvenokārt tādēļ, lai iegūtu kaolīnu un plastisko mālu. Gan kaolīnam, gan plastiskajam mālam ir specifiskas īpašības, kas ne vienmēr dublējas.

| (372) | Lēmuma par procedūras sākšanu 107. apsvērumā Komisija apšaubīja to, ka šī atšķirība ir pietiekama, lai pierādītu, ka šis nodokļa atbrīvojums ir pamatots, ņemot vērā MMN raksturu un loģiku, un norādīja, ka tai ir vajadzīga papildu informācija. |
| --- | --- |

(372)

Lēmuma par procedūras sākšanu 107. apsvērumā Komisija apšaubīja to, ka šī atšķirība ir pietiekama, lai pierādītu, ka šis nodokļa atbrīvojums ir pamatots, ņemot vērā MMN raksturu un loģiku, un norādīja, ka tai ir vajadzīga papildu informācija.

| (373) | Pēc Lēmuma par procedūras sākšanu publicēšanas Komisija saistībā ar šo jautājumu saņēma no ieinteresētajām personām daudzus iesniegumus. |
| --- | --- |

(373)

Pēc Lēmuma par procedūras sākšanu publicēšanas Komisija saistībā ar šo jautājumu saņēma no ieinteresētajām personām daudzus iesniegumus.

5.6.3.1.   
  Komisijas saņemtās piezīmes

Komisijas saņemtās piezīmes

a)   Piezīmes, kas saņemtas no uzņēmuma Sibelco Europe
  2014. gada 16. janvārī

Piezīmes, kas saņemtas no uzņēmuma Sibelco Europe

| (374) | Saskaņā ar sniegto informāciju Sibelco ir uzņēmums, kas nodarbojas ar kaolīna un plastiskā māla ieguvi, pārstrādi un pārdošanu. Lielākā daļa – no 80 % līdz 90 % – plastiskā māla un kaolīna produkcijas tiek eksportēta. Uzņēmums Sibelco norāda, ka tā karjeru izmantošanas galvenais mērķis ir plastiskā māla un kaolīna ieguve. Pārējos materiālus, kas nenovēršami tiek iegūti, var uzskatīt par sekundāriem materiāliem, kuri ir vai nav piemēroti tam, lai tie galu galā tiktu izmantoti kā minerālie materiāli atkarībā no to komponentiem un iespējamās apstrādes. |
| --- | --- |

(374)

Saskaņā ar sniegto informāciju Sibelco ir uzņēmums, kas nodarbojas ar kaolīna un plastiskā māla ieguvi, pārstrādi un pārdošanu. Lielākā daļa – no 80 % līdz 90 % – plastiskā māla un kaolīna produkcijas tiek eksportēta. Uzņēmums Sibelco norāda, ka tā karjeru izmantošanas galvenais mērķis ir plastiskā māla un kaolīna ieguve. Pārējos materiālus, kas nenovēršami tiek iegūti, var uzskatīt par sekundāriem materiāliem, kuri ir vai nav piemēroti tam, lai tie galu galā tiktu izmantoti kā minerālie materiāli atkarībā no to komponentiem un iespējamās apstrādes.

Sibelco

Sibelco

| (375) | Uzņēmums Sibelco apgalvo, ka kaolīnu un plastisko mālu, kā arī no tiem iegūtos produktus nevar izmantot kā minerālos materiālus. Tie ir specializēti, rūpnieciski iegūstami minerāli, kurus vispār neizmanto kā minerālos materiālus. Kaolīns un plastiskais māls atšķiras ar savām unikālajām fizikālajām un ķīmiskajām īpašībām un reto sastopamību, tāpēc tie ir ļoti vērtīgi. |
| --- | --- |

(375)

Uzņēmums Sibelco apgalvo, ka kaolīnu un plastisko mālu, kā arī no tiem iegūtos produktus nevar izmantot kā minerālos materiālus. Tie ir specializēti, rūpnieciski iegūstami minerāli, kurus vispār neizmanto kā minerālos materiālus. Kaolīns un plastiskais māls atšķiras ar savām unikālajām fizikālajām un ķīmiskajām īpašībām un reto sastopamību, tāpēc tie ir ļoti vērtīgi.

Sibelco

| (376) | Saskaņā ar uzņēmuma Sibelco sniegto informāciju grunts no šo minerālu ieguves nav uzskatāma par materiālu, kuru īpaši iegūst tāpēc, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls. Grunts tiek iegūta kā kaolīna un plastiskā māla ieguves nenovēršamas sekas. Šis blakusprodukts pilnīgi atšķiras no plastiskā māla un kaolīna minerāliem, un to izmantojuma veidi nav līdzīgi vai jebkādā veidā savstarpēji aizstājami. Turklāt uzņēmums Sibelco apgalvo, ka gadījumā, ja plastiskais māls un kaolīns netiktu iegūti šajos karjeros, tirgū nebūtu pieejami potenciālie minerālie materiāli, jo karjeri nav citādi apsaimniekojami kā tikai saistībā ar plastisko mālu un kaolīnu. Kaolīna un plastiskā māla pārdošanas vērtība ievērojami pārsniedz uz vietas iegūta sekundāra minerālā materiāla vērtību. Kaolīna pārdošanas vērtība ir apmēram [...]–[...] reizes augstāka, bet plastiskā māla pārdošanas vērtība ir apmēram [...]–[...] reizes augstāka. Saskaņā ar uzņēmuma Sibelco sniegto informāciju, iegūstot kaolīnu, grunts nenovēršami tiek iegūta 8–10 reizes vairāk, bet, iegūstot plastisko mālu, citi materiāli tiek iegūti gandrīz divreiz vairāk. |
| --- | --- |

(376)

Saskaņā ar uzņēmuma Sibelco sniegto informāciju grunts no šo minerālu ieguves nav uzskatāma par materiālu, kuru īpaši iegūst tāpēc, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls. Grunts tiek iegūta kā kaolīna un plastiskā māla ieguves nenovēršamas sekas. Šis blakusprodukts pilnīgi atšķiras no plastiskā māla un kaolīna minerāliem, un to izmantojuma veidi nav līdzīgi vai jebkādā veidā savstarpēji aizstājami. Turklāt uzņēmums Sibelco apgalvo, ka gadījumā, ja plastiskais māls un kaolīns netiktu iegūti šajos karjeros, tirgū nebūtu pieejami potenciālie minerālie materiāli, jo karjeri nav citādi apsaimniekojami kā tikai saistībā ar plastisko mālu un kaolīnu. Kaolīna un plastiskā māla pārdošanas vērtība ievērojami pārsniedz uz vietas iegūta sekundāra minerālā materiāla vērtību. Kaolīna pārdošanas vērtība ir apmēram [...]–[...] reizes augstāka, bet plastiskā māla pārdošanas vērtība ir apmēram [...]–[...] reizes augstāka. Saskaņā ar uzņēmuma Sibelco sniegto informāciju, iegūstot kaolīnu, grunts nenovēršami tiek iegūta 8–10 reizes vairāk, bet, iegūstot plastisko mālu, citi materiāli tiek iegūti gandrīz divreiz vairāk.

Sibelco

Sibelco

Sibelco

| (377) | Uzņēmums Sibelco apgalvo, ka – ņemot vērā kaolīna un plastiskā māla atrašanās vietas un izplatību, īpašos ģeoloģiskos apstākļus un būtiskos kapitālieguldījumus, kas vajadzīgi ieguves darbību veikšanai šajos apgabalos – ja nenotiks kaolīna un plastiskā māla ieguve, nevienā no šīm vietām netiks veikta arī grunts ieguves darbība. |
| --- | --- |

(377)

Uzņēmums Sibelco apgalvo, ka – ņemot vērā kaolīna un plastiskā māla atrašanās vietas un izplatību, īpašos ģeoloģiskos apstākļus un būtiskos kapitālieguldījumus, kas vajadzīgi ieguves darbību veikšanai šajos apgabalos – ja nenotiks kaolīna un plastiskā māla ieguve, nevienā no šīm vietām netiks veikta arī grunts ieguves darbība.

Sibelco

| (378) | Saskaņā ar uzņēmuma Sibelco sniegto informāciju visi to minerālo materiālu pārdošanas darījumi, kas iegūti no kaolīna un plastiskā māla ieguves blakusproduktiem, ir tieši ietekmējuši šā materiāla – kurš ieguves vietā ir sakrauts grēdās un uzkalnos – apjoma samazinājumu. |
| --- | --- |

(378)

Saskaņā ar uzņēmuma Sibelco sniegto informāciju visi to minerālo materiālu pārdošanas darījumi, kas iegūti no kaolīna un plastiskā māla ieguves blakusproduktiem, ir tieši ietekmējuši šā materiāla – kurš ieguves vietā ir sakrauts grēdās un uzkalnos – apjoma samazinājumu.

Sibelco

| (379) | Saskaņā ar uzņēmuma Sibelco sniegto informāciju kaolīna iegulās māla minerāls (kaolīns) veidojas tad, kad granītā sadalās vai daļēji sadalās laukšpata minerāli. Šis process ir pazīstams kā kaolinizācija, un, lai gan kaolīna proporcija un īpašības dažādās iegulās ir atšķirīgas, kaolīna kopējais apjoms visā iežu masā parasti ir apmēram 10 %. Ja ir iespējama elementu selektīva ieguve, visas iežu masas lielākā daļa (starpslānis) ir jāiegūst pirms kaolīna atdalīšanas. Kaolīna atdalīšanas procesā, izmantojot skalošanas un gravitācijas metodes, kā arī vairākkārt veicot sijāšanu un kalibrēšanu, tiek iegūts materiāla blakusprodukts, ko veido izdēdējis vai neizdēdējis granīts, atšķelti ieži, kvarcs un vizla. Šā materiāla blakusprodukts – tādā veidā, kādā tas ir iegūts – nav piemērots tam, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls. Šis blakusprodukts ir jāapstrādā, lai galu galā vismaz daļēji to varētu izmantot kā minerālo materiālu. |
| --- | --- |

(379)

Saskaņā ar uzņēmuma Sibelco sniegto informāciju kaolīna iegulās māla minerāls (kaolīns) veidojas tad, kad granītā sadalās vai daļēji sadalās laukšpata minerāli. Šis process ir pazīstams kā kaolinizācija, un, lai gan kaolīna proporcija un īpašības dažādās iegulās ir atšķirīgas, kaolīna kopējais apjoms visā iežu masā parasti ir apmēram 10 %. Ja ir iespējama elementu selektīva ieguve, visas iežu masas lielākā daļa (starpslānis) ir jāiegūst pirms kaolīna atdalīšanas. Kaolīna atdalīšanas procesā, izmantojot skalošanas un gravitācijas metodes, kā arī vairākkārt veicot sijāšanu un kalibrēšanu, tiek iegūts materiāla blakusprodukts, ko veido izdēdējis vai neizdēdējis granīts, atšķelti ieži, kvarcs un vizla. Šā materiāla blakusprodukts – tādā veidā, kādā tas ir iegūts – nav piemērots tam, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls. Šis blakusprodukts ir jāapstrādā, lai galu galā vismaz daļēji to varētu izmantot kā minerālo materiālu.

Sibelco

| (380) | Saskaņā ar uzņēmuma Sibelco sniegto informāciju māls, kas sastopams plastiskā māla iegulās, būtībā arī ir kaolīna minerāls, taču radies nogulumiežu ģeoloģiskajos procesos, kuros bieži vien rodas atšķirīgi formācijas slāņi. Savā starpā var mīties plastiskā māla, lignīta māla un smilts slāņi. Šie starpslāņi ir jāiegūst, lai varētu atklāt starp tiem esošos plastiskā māla slāņus. Plastiskā māla slāņi un minētie starpslāņi ir rūpīgi jānošķir, lai nodrošinātu, ka plastiskais māls netiek piesārņots ar citiem materiāliem un nav nejauši sajaucies ar atšķirīgas kvalitātes plastiskā māla slāņiem. Starpslāņi parasti veido vairāk nekā 50 % no visa iegūtā apjoma. Pēc plastiskā māla slāņu ieguves tos sajauc precīzos maisījumos atkarībā no to galīgā izmantojuma veida. |
| --- | --- |

(380)

Saskaņā ar uzņēmuma Sibelco sniegto informāciju māls, kas sastopams plastiskā māla iegulās, būtībā arī ir kaolīna minerāls, taču radies nogulumiežu ģeoloģiskajos procesos, kuros bieži vien rodas atšķirīgi formācijas slāņi. Savā starpā var mīties plastiskā māla, lignīta māla un smilts slāņi. Šie starpslāņi ir jāiegūst, lai varētu atklāt starp tiem esošos plastiskā māla slāņus. Plastiskā māla slāņi un minētie starpslāņi ir rūpīgi jānošķir, lai nodrošinātu, ka plastiskais māls netiek piesārņots ar citiem materiāliem un nav nejauši sajaucies ar atšķirīgas kvalitātes plastiskā māla slāņiem. Starpslāņi parasti veido vairāk nekā 50 % no visa iegūtā apjoma. Pēc plastiskā māla slāņu ieguves tos sajauc precīzos maisījumos atkarībā no to galīgā izmantojuma veida.

Sibelco

| (381) | Saskaņā ar uzņēmuma Sibelco sniegto informāciju galvenā atšķirība starp kaolīna un plastiskā māla karjeriem un minerālo materiālu karjeriem ir tāda, ka minerālo materiālu karjeros atkritumi un blakusprodukti būtībā ir viens un tas pats materiāls. Plastiskā māla un kaolīna karjeros iegūtie blakusprodukti ir pilnīgi atšķirīgi materiāli salīdzinājumā ar mālu, kas tiek uzskatīts par primāro minerālu. |
| --- | --- |

(381)

Saskaņā ar uzņēmuma Sibelco sniegto informāciju galvenā atšķirība starp kaolīna un plastiskā māla karjeriem un minerālo materiālu karjeriem ir tāda, ka minerālo materiālu karjeros atkritumi un blakusprodukti būtībā ir viens un tas pats materiāls. Plastiskā māla un kaolīna karjeros iegūtie blakusprodukti ir pilnīgi atšķirīgi materiāli salīdzinājumā ar mālu, kas tiek uzskatīts par primāro minerālu.

Sibelco

| (382) | Saskaņā ar uzņēmuma Sibelco sniegto informāciju pašreizējais atbrīvojums attiecībā uz pārdodamo minerālo materiālu, kas rodas attiecīgi pārstrādājot materiālu, kurš iegūts kā nenovēršams kaolīna un plastiskā māla ieguves blakusprodukts, nepalielinās kaolīna un plastiskā māla ieguvi. Pieprasījums pēc kaolīna un plastiskā māla un attiecīgie pārdošanas darījumi veicina karjera izstrādi. Pat ja vēlāk kaolīna un plastiskā māla ieguves blakusprodukti tiek pārstrādāti un pielāgoti tam, lai beigās tos varētu izmantot kā minerālos materiālus, lielākā daļa iegūto blakusproduktu joprojām tiek sakrauti grēdās un uzkalnos. To nosaka tas, ka nav pieprasījuma pēc minerālajiem materiāliem (neatkarīgi no pašreizējā nodokļa atbrīvojuma), bet ieguve karjeros ir jāturpina, lai varētu saražot tirgus pieprasīto kaolīna un plastiskā māla apjomu. Pašlaik uzņēmuma Sibelco kaolīna un plastiskā māla karjeros apstrādā apmēram piecas reizes vairāk pārdošanas darījumu saistībā ar grunti, atkritumiem un blakusproduktiem, nevis minerālajiem materiāliem. Tas liecina, ka pat pašreizējais nodokļa atbrīvojums nevar vēl vairāk veicināt tāda materiāla ieguvi, kuru var izmantot kā minerālo materiālu. Turklāt mālu pārdošanā un minerālo materiālu pārdošanā tiek izmantoti pilnīgi atšķirīgi modeļi. Minerālo materiālu ražošanā piegādes līgums attiecas uz vienu konkrētu projektu un ilgst relatīvi īsu laika periodu. Turpretim plastiskā mala un kaolīna ražošanas nozarei ir jāapgādā keramikas ražotāji ar atbilstošu materiāla maisījumu daudzu gadu garumā. |
| --- | --- |

(382)

Saskaņā ar uzņēmuma Sibelco sniegto informāciju pašreizējais atbrīvojums attiecībā uz pārdodamo minerālo materiālu, kas rodas attiecīgi pārstrādājot materiālu, kurš iegūts kā nenovēršams kaolīna un plastiskā māla ieguves blakusprodukts, nepalielinās kaolīna un plastiskā māla ieguvi. Pieprasījums pēc kaolīna un plastiskā māla un attiecīgie pārdošanas darījumi veicina karjera izstrādi. Pat ja vēlāk kaolīna un plastiskā māla ieguves blakusprodukti tiek pārstrādāti un pielāgoti tam, lai beigās tos varētu izmantot kā minerālos materiālus, lielākā daļa iegūto blakusproduktu joprojām tiek sakrauti grēdās un uzkalnos. To nosaka tas, ka nav pieprasījuma pēc minerālajiem materiāliem (neatkarīgi no pašreizējā nodokļa atbrīvojuma), bet ieguve karjeros ir jāturpina, lai varētu saražot tirgus pieprasīto kaolīna un plastiskā māla apjomu. Pašlaik uzņēmuma Sibelco kaolīna un plastiskā māla karjeros apstrādā apmēram piecas reizes vairāk pārdošanas darījumu saistībā ar grunti, atkritumiem un blakusproduktiem, nevis minerālajiem materiāliem. Tas liecina, ka pat pašreizējais nodokļa atbrīvojums nevar vēl vairāk veicināt tāda materiāla ieguvi, kuru var izmantot kā minerālo materiālu. Turklāt mālu pārdošanā un minerālo materiālu pārdošanā tiek izmantoti pilnīgi atšķirīgi modeļi. Minerālo materiālu ražošanā piegādes līgums attiecas uz vienu konkrētu projektu un ilgst relatīvi īsu laika periodu. Turpretim plastiskā mala un kaolīna ražošanas nozarei ir jāapgādā keramikas ražotāji ar atbilstošu materiāla maisījumu daudzu gadu garumā.

Sibelco

Sibelco

| (383) | Papildus iesniegtajiem dokumentiem uzņēmums Sibelco ir iesniedzis Komisijai arī pārskatu par plastiskā māla un kaolīna ģeoloģiju, ieguvi un apstrādi. |
| --- | --- |

(383)

Papildus iesniegtajiem dokumentiem uzņēmums Sibelco ir iesniedzis Komisijai arī pārskatu par plastiskā māla un kaolīna ģeoloģiju, ieguvi un apstrādi.

Sibelco

b)   Piezīmes, kas saņemtas no uzņēmuma Imerys Minerals Limited (“IML”)
  2014. gada 17. janvārī

Piezīmes, kas saņemtas no uzņēmuma Imerys Minerals Limited (“IML”)

| (384) | Uzņēmuma IML kaolīna un plastiskā māla ieguves darbība aptver vairāk nekā 5 000 ha zemes Anglijas dienvidrietumos – Kornvolā, Devonā un Dorsetā. |
| --- | --- |

(384)

Uzņēmuma IML kaolīna un plastiskā māla ieguves darbība aptver vairāk nekā 5 000 ha zemes Anglijas dienvidrietumos – Kornvolā, Devonā un Dorsetā.

IML

| (385) | Uzņēmums IML norāda, ka Apvienotā Karaliste ir augstas kvalitātes plastiskā māla pasaules vadošais ražotājs un eksportētājs, kas eksportē vairāk nekā 80 % no produkcijas. Plastisko mālu galvenokārt izmanto kā izejvielu keramikas izstrādājumu (jo īpaši santehnikas, sienas un grīdas flīžu un trauku) ražošanā. Vēl to izmanto emalju, glazūru, celtniecības ķieģeļu, ugunsizturīgu produktu, pildmateriālu un blīvējuma materiālu ražošanā. Materiāla īpašību dēļ plastiskais māls nav piemērots tam, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls. Minerālajiem materiāliem galvenokārt ir jābūt cietiem un graudainiem materiāliem. Savukārt plastiskais māls ir mīksts un smalkgraudains. Arī plastiskā māla relatīvā vērtība varētu liegt to izmantot kā minerālo materiālu. Tas ir salīdzinoši rets un svarīgs materiāls, kura ražotāja cena var sasniegt līdz pat GBP [...] par tonnu atkarībā no tā kvalitātes un tirgus pieprasījuma līmeņa. |
| --- | --- |

(385)

Uzņēmums IML norāda, ka Apvienotā Karaliste ir augstas kvalitātes plastiskā māla pasaules vadošais ražotājs un eksportētājs, kas eksportē vairāk nekā 80 % no produkcijas. Plastisko mālu galvenokārt izmanto kā izejvielu keramikas izstrādājumu (jo īpaši santehnikas, sienas un grīdas flīžu un trauku) ražošanā. Vēl to izmanto emalju, glazūru, celtniecības ķieģeļu, ugunsizturīgu produktu, pildmateriālu un blīvējuma materiālu ražošanā. Materiāla īpašību dēļ plastiskais māls nav piemērots tam, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls. Minerālajiem materiāliem galvenokārt ir jābūt cietiem un graudainiem materiāliem. Savukārt plastiskais māls ir mīksts un smalkgraudains. Arī plastiskā māla relatīvā vērtība varētu liegt to izmantot kā minerālo materiālu. Tas ir salīdzinoši rets un svarīgs materiāls, kura ražotāja cena var sasniegt līdz pat GBP [...] par tonnu atkarībā no tā kvalitātes un tirgus pieprasījuma līmeņa.

IML

| (386) | Saskaņā ar uzņēmuma IML sniegto informāciju Apvienotā Karaliste ir viena no lielākajām kaolīna ražotājām un eksportētājām pasaulē, kas eksportē vairāk nekā 90 % no produkcijas. |
| --- | --- |

(386)

Saskaņā ar uzņēmuma IML sniegto informāciju Apvienotā Karaliste ir viena no lielākajām kaolīna ražotājām un eksportētājām pasaulē, kas eksportē vairāk nekā 90 % no produkcijas.

IML

| (387) | Uzņēmums IML norāda, ka kaolīnu augstu vērtē tā baltuma, smalko daļiņu izmēra, plakano daļiņu formas, mīkstās un neabrazīvās tekstūras un ķīmiskā inertuma dēļ. To galvenokārt izmanto papīra ražošanā kā pildmateriālu un pārklājuma pigmentu, kā arī santehnikas un trauku ražošanā. Specializētākos gadījumos to izmanto kā pildvielu krāsās, līmvielās, plastmasās, gumijās un blīvējuma materiālos, kā arī izmanto stikla šķiedras un farmaceitisko produktu ražošanā. |
| --- | --- |

(387)

Uzņēmums IML norāda, ka kaolīnu augstu vērtē tā baltuma, smalko daļiņu izmēra, plakano daļiņu formas, mīkstās un neabrazīvās tekstūras un ķīmiskā inertuma dēļ. To galvenokārt izmanto papīra ražošanā kā pildmateriālu un pārklājuma pigmentu, kā arī santehnikas un trauku ražošanā. Specializētākos gadījumos to izmanto kā pildvielu krāsās, līmvielās, plastmasās, gumijās un blīvējuma materiālos, kā arī izmanto stikla šķiedras un farmaceitisko produktu ražošanā.

IML

| (388) | Saskaņā ar uzņēmuma IML sniegto informāciju materiāla īpašību dēļ kaolīns nav piemērots tam, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls. Arī kaolīna relatīvā vērtība varētu liegt to izmantot kā minerālo materiālu. Kaolīns ir ļoti rets produkts gan valsts, gan starptautiskā līmenī. Ņemot vērā kaolīna retumu un svarīgumu, jo pieprasījums pēc tā pastāv vairākās nozarēs, tam ir salīdzinoši augsta cena. Zemākas kvalitātes produktu, ko izmanto pamata gadījumos, pārdod aptuveni par GBP [...] (ražotāja cena), savukārt īpaši attīrītu, specializētu produktu, ko izmanto tehniska rakstura gadījumos, pārdod par vairāk nekā GBP [...] tonnā. |
| --- | --- |

(388)

Saskaņā ar uzņēmuma IML sniegto informāciju materiāla īpašību dēļ kaolīns nav piemērots tam, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls. Arī kaolīna relatīvā vērtība varētu liegt to izmantot kā minerālo materiālu. Kaolīns ir ļoti rets produkts gan valsts, gan starptautiskā līmenī. Ņemot vērā kaolīna retumu un svarīgumu, jo pieprasījums pēc tā pastāv vairākās nozarēs, tam ir salīdzinoši augsta cena. Zemākas kvalitātes produktu, ko izmanto pamata gadījumos, pārdod aptuveni par GBP [...] (ražotāja cena), savukārt īpaši attīrītu, specializētu produktu, ko izmanto tehniska rakstura gadījumos, pārdod par vairāk nekā GBP [...] tonnā.

IML

| (389) | Saskaņā ar uzņēmuma IML sniegto informāciju viņi saņem nelielu samaksu – aptuveni GBP [...] par tonnu – par materiālu, kas pārdots kā sekundārs minerālais materiāls. Saskaņā ar uzņēmuma IML sniegto informāciju plastiskā māla un kaolīna ieguve notiktu neatkarīgi no citiem faktoriem, tāpēc atkritumu produkta rašanās ir nenovēršama. Šā produkta kā minerālā materiāla izmantošana ir daudz saudzīgāka videi nekā primārā minerālā materiāla ieguve. Ja nebūs stabila atkritumu tirgus, virszemes izgāztuvēs būs jāizgāž aizvien vairāk materiāla. |
| --- | --- |

(389)

Saskaņā ar uzņēmuma IML sniegto informāciju viņi saņem nelielu samaksu – aptuveni GBP [...] par tonnu – par materiālu, kas pārdots kā sekundārs minerālais materiāls. Saskaņā ar uzņēmuma IML sniegto informāciju plastiskā māla un kaolīna ieguve notiktu neatkarīgi no citiem faktoriem, tāpēc atkritumu produkta rašanās ir nenovēršama. Šā produkta kā minerālā materiāla izmantošana ir daudz saudzīgāka videi nekā primārā minerālā materiāla ieguve. Ja nebūs stabila atkritumu tirgus, virszemes izgāztuvēs būs jāizgāž aizvien vairāk materiāla.

IML

IML

| (390) | Saskaņā ar uzņēmuma IML sniegto informāciju kopumā ir iegūti 8,47 miljoni tonnu materiāla, no kuriem aptuveni 6,5 miljoni ietilpst potenciāli sākotnējo minerālo materiālu kategorijā. Brekčiju, drupinātu akmeni, granti, starpslāni, iežus un atšķeltus iežus var apstrādāt, lai izgatavotu viena veida vai dažādus drupinātus minerālos materiālus, sākot no viena izmēra šķembām līdz materiālam ceļa pamatnei/pildmateriālam. Drupināšanas procesā rodas arī grants un smilts produkti. Turklāt smilts tiek iegūta kaolīna separācijas procesā, kurā izmanto lāpstiņu ratu. Ne visus 6,5 miljonus tonnu sākotnējā materiāla var pārstrādāt realizējamos sekundāros minerālajos materiālos, jo atkritumu apjoms ir atkarīgs no apstrādājamā kaolīna rakstura. Pašreizējais kaolīna atkritumu apstrādātājs lēš, ka parasti, gadā apstrādājot 6,5 miljonus tonnu raktuvēs iegūtu sākotnējo minerālo materiālu, var iegūt 65 % produkcijas, proti, var saražot vairāk nekā četrus miljonus tonnu realizējamas produkcijas. |
| --- | --- |

(390)

Saskaņā ar uzņēmuma IML sniegto informāciju kopumā ir iegūti 8,47 miljoni tonnu materiāla, no kuriem aptuveni 6,5 miljoni ietilpst potenciāli sākotnējo minerālo materiālu kategorijā. Brekčiju, drupinātu akmeni, granti, starpslāni, iežus un atšķeltus iežus var apstrādāt, lai izgatavotu viena veida vai dažādus drupinātus minerālos materiālus, sākot no viena izmēra šķembām līdz materiālam ceļa pamatnei/pildmateriālam. Drupināšanas procesā rodas arī grants un smilts produkti. Turklāt smilts tiek iegūta kaolīna separācijas procesā, kurā izmanto lāpstiņu ratu. Ne visus 6,5 miljonus tonnu sākotnējā materiāla var pārstrādāt realizējamos sekundāros minerālajos materiālos, jo atkritumu apjoms ir atkarīgs no apstrādājamā kaolīna rakstura. Pašreizējais kaolīna atkritumu apstrādātājs lēš, ka parasti, gadā apstrādājot 6,5 miljonus tonnu raktuvēs iegūtu sākotnējo minerālo materiālu, var iegūt 65 % produkcijas, proti, var saražot vairāk nekā četrus miljonus tonnu realizējamas produkcijas.

IML

| (391) | Saskaņā ar uzņēmuma IML sniegto informāciju “sausu, sijātu” betona ražošanai paredzētu smilti vidēji pārdod par GBP [...] (ražotāja cena), bet drupinātus produktus (minerālos materiālus) par GBP [...] (ražotāja cena). Pārdošanu veic nevis uzņēmums IML, bet kaolīna atkritumu pārstrādātājs. |
| --- | --- |

(391)

Saskaņā ar uzņēmuma IML sniegto informāciju “sausu, sijātu” betona ražošanai paredzētu smilti vidēji pārdod par GBP [...] (ražotāja cena), bet drupinātus produktus (minerālos materiālus) par GBP [...] (ražotāja cena). Pārdošanu veic nevis uzņēmums IML, bet kaolīna atkritumu pārstrādātājs.

IML

IML

| (392) | Uzņēmums IML norāda, ka nav iespējams, ka MMN atbrīvojums varētu palielināt plastiskā māla/kaolīna ieguvi, tādējādi radot vēl vairāk no nodokļa atbrīvotu materiālu. Uzņēmums IML jau noglabā vairāk atkritumu, nekā piegādā minerālo materiālu apstrādei, pierādot, ka ieguves apjoms ir pilnīgi atkarīgs no tirgus pieprasījuma pēc primārā minerāla, proti, kaolīna/plastiskā māla. |
| --- | --- |

(392)

Uzņēmums IML norāda, ka nav iespējams, ka MMN atbrīvojums varētu palielināt plastiskā māla/kaolīna ieguvi, tādējādi radot vēl vairāk no nodokļa atbrīvotu materiālu. Uzņēmums IML jau noglabā vairāk atkritumu, nekā piegādā minerālo materiālu apstrādei, pierādot, ka ieguves apjoms ir pilnīgi atkarīgs no tirgus pieprasījuma pēc primārā minerāla, proti, kaolīna/plastiskā māla.

IML

IML

| (393) | Uzņēmums IML norāda, ka ieguves procesā jau rodas vairāk atkritumu, nekā šobrīd tiek pārdots, un tas būtu neloģiski – iegūt vairāk kaolīna/plastiskā māla, lai radītu sekundāru minerālo materiālu blakusproduktu. |
| --- | --- |

(393)

Uzņēmums IML norāda, ka ieguves procesā jau rodas vairāk atkritumu, nekā šobrīd tiek pārdots, un tas būtu neloģiski – iegūt vairāk kaolīna/plastiskā māla, lai radītu sekundāru minerālo materiālu blakusproduktu.

IML

| (394) | Saskaņā ar uzņēmuma IML sniegto informāciju, lai ražotu tirgū pieprasītus minerālos materiālus, tie ir papildus jāapstrādā. Uzņēmums norāda, ka smilšu ražošanai paredzētā sausās šķirošanas iekārta maksā aptuveni 0,75 miljonus sterliņu mārciņu, drupināšanas iekārta – aptuveni 2 miljonus sterliņu mārciņu, bet javas smilts apstrādei paredzētā skalošanas iekārta varētu maksāt līdz 1,5 miljoniem sterliņu mārciņu. Izmantojot smilts vidējās pārdošanas cenas, t. i., GBP [...] par tonnu, un drupinātu minerālo materiālu vidējās pārdošanas cenas, t. i., GBP [...] par tonnu, ražošanas izmaksas smiltīm parasti sasniedz 35 %, bet drupinātiem minerālajiem materiāliem – 50 %. |
| --- | --- |

(394)

Saskaņā ar uzņēmuma IML sniegto informāciju, lai ražotu tirgū pieprasītus minerālos materiālus, tie ir papildus jāapstrādā. Uzņēmums norāda, ka smilšu ražošanai paredzētā sausās šķirošanas iekārta maksā aptuveni 0,75 miljonus sterliņu mārciņu, drupināšanas iekārta – aptuveni 2 miljonus sterliņu mārciņu, bet javas smilts apstrādei paredzētā skalošanas iekārta varētu maksāt līdz 1,5 miljoniem sterliņu mārciņu. Izmantojot smilts vidējās pārdošanas cenas, t. i., GBP [...] par tonnu, un drupinātu minerālo materiālu vidējās pārdošanas cenas, t. i., GBP [...] par tonnu, ražošanas izmaksas smiltīm parasti sasniedz 35 %, bet drupinātiem minerālajiem materiāliem – 50 %.

IML

| (395) | Saskaņā ar uzņēmuma IML sniegto informāciju, ja no kopējās masas vispirms netiktu atdalīts kaolīns, izmaksu ziņā nebūtu lietderīgi veikt ieguvi tikai tādēļ, lai iegūtu minerālos materiālus. Potenciālie minerālie materiāli tirgū ir pieejami tikai tāpēc, ka tiek iegūts kaolīns un plastiskais māls, jo pretējā gadījumā karjeru darbība nebūtu ekonomiski izdevīga. Ņemot vērā ļoti augstās kaolīna un plastiskā māla ieguves izmaksas un šajā procesā iegūtā blakusprodukta salīdzinoši zemo kvalitāti – salīdzinot ar primārajiem minerālajiem materiāliem –, karjeri vispār neražotu nekādus minerālos materiālus, ja tajos netiktu iegūti šie minerāli. |
| --- | --- |

(395)

Saskaņā ar uzņēmuma IML sniegto informāciju, ja no kopējās masas vispirms netiktu atdalīts kaolīns, izmaksu ziņā nebūtu lietderīgi veikt ieguvi tikai tādēļ, lai iegūtu minerālos materiālus. Potenciālie minerālie materiāli tirgū ir pieejami tikai tāpēc, ka tiek iegūts kaolīns un plastiskais māls, jo pretējā gadījumā karjeru darbība nebūtu ekonomiski izdevīga. Ņemot vērā ļoti augstās kaolīna un plastiskā māla ieguves izmaksas un šajā procesā iegūtā blakusprodukta salīdzinoši zemo kvalitāti – salīdzinot ar primārajiem minerālajiem materiāliem –, karjeri vispār neražotu nekādus minerālos materiālus, ja tajos netiktu iegūti šie minerāli.

IML

| (396) | Saskaņā ar uzņēmuma IML sniegto informāciju MMN atbrīvojumus piemēro atšķirīgi tiem atkritumu materiāliem, kas rodas kā blakusprodukti, iegūstot materiālus, kuri nav minerālie materiāli (piem., atkritumi no kaolīna/plastiskā māla ieguves) un kuri ir atbrīvoti no nodokļa, un atkritumu materiāliem, kas ir minerālo materiālu ieguves blakusprodukti (piem., atkritumiem no kaļķakmens), kuriem turpina piemērot MMN. |
| --- | --- |

(396)

Saskaņā ar uzņēmuma IML sniegto informāciju MMN atbrīvojumus piemēro atšķirīgi tiem atkritumu materiāliem, kas rodas kā blakusprodukti, iegūstot materiālus, kuri nav minerālie materiāli (piem., atkritumi no kaolīna/plastiskā māla ieguves) un kuri ir atbrīvoti no nodokļa, un atkritumu materiāliem, kas ir minerālo materiālu ieguves blakusprodukti (piem., atkritumiem no kaļķakmens), kuriem turpina piemērot MMN.

IML

| (397) | Uzņēmums IML norāda, ka blakusprodukti no kaļķakmens un šķeltu akmeņu raktuvēm tiek apzināti iegūti un izmantoti kā minerālie materiāli, turpretim kaolīna vai plastiskā mala ieguves blakusprodukti ir šo minerālu ieguves nenovēršamas sekas. |
| --- | --- |

(397)

Uzņēmums IML norāda, ka blakusprodukti no kaļķakmens un šķeltu akmeņu raktuvēm tiek apzināti iegūti un izmantoti kā minerālie materiāli, turpretim kaolīna vai plastiskā mala ieguves blakusprodukti ir šo minerālu ieguves nenovēršamas sekas.

IML

| (398) | Uzņēmums IML ir iesniedzis Komisijai arī laikrakstā Construction News publicētu pētījumu par to, kā vienā no lielākajiem Londonas būvlaukumiem betonā tiek izmantoti pārstrādāti un sekundāri minerālie materiāli no kaolīna ieguves. |
| --- | --- |

(398)

Uzņēmums IML ir iesniedzis Komisijai arī laikrakstā Construction News publicētu pētījumu par to, kā vienā no lielākajiem Londonas būvlaukumiem betonā tiek izmantoti pārstrādāti un sekundāri minerālie materiāli no kaolīna ieguves.

IML

Construction News

c)   Piezīmes, kas saņemtas no Kaolīna un plastiskā māla asociācijas (Kaolin and Ball Clay Association)
  2014. gada 17. janvārī

Piezīmes, kas saņemtas no Kaolīna un plastiskā māla asociācijas (Kaolin and Ball Clay Association)

| (399) | Saskaņā ar Kaolīna un plastiskā māla asociācijas sniegto informāciju citus materiālus, kuru ieguve nenovēršami ir daļa no kaolīna un plastiskā māla karjeru izmantošanas, var uzskatīt par “sekundāriem” materiāliem, kas var vai nevar būt piemēroti tam, lai tiktu izmantoti kā minerālie materiāli. Pašreizējie MMN atbrīvojumi attiecībā uz šiem sekundārajiem materiāliem tika ieviesti, lai veicinātu šo materiālu izmantošanu un samazinātu to izgāšanu virszemes izgāztuvēs. Kaolīna un plastiskā māla asociācija norāda, ka kaolīnu un plastisko mālu nevar izmantot kā minerālo materiālu un tie nekad nav iegūti tāpēc, lai tos izmantotu tādā veidā. |
| --- | --- |

(399)

Saskaņā ar Kaolīna un plastiskā māla asociācijas sniegto informāciju citus materiālus, kuru ieguve nenovēršami ir daļa no kaolīna un plastiskā māla karjeru izmantošanas, var uzskatīt par “sekundāriem” materiāliem, kas var vai nevar būt piemēroti tam, lai tiktu izmantoti kā minerālie materiāli. Pašreizējie MMN atbrīvojumi attiecībā uz šiem sekundārajiem materiāliem tika ieviesti, lai veicinātu šo materiālu izmantošanu un samazinātu to izgāšanu virszemes izgāztuvēs. Kaolīna un plastiskā māla asociācija norāda, ka kaolīnu un plastisko mālu nevar izmantot kā minerālo materiālu un tie nekad nav iegūti tāpēc, lai tos izmantotu tādā veidā.

| (400) | Saskaņā ar Kaolīna un plastiskā māla asociācijas sniegto informāciju, ja netiktu iegūts kaolīns un plastiskais māls, tirgū nekad nebūtu pieejami minerālie materiāli, kas rodas to ieguves procesā. Gluži vienkārši to izmaksu dēļ, kas rodas, atdalot kaolīnu un plastisko mālu no minerālajiem materiāliem, un pašu minerālo materiālu vērtības dēļ šis process ir pilnīgi ekonomiski neizdevīgs. Kaolīna un plastiskā māla pārdošanas cenas ievērojami pārsniedz minerālo materiālu cenas, tāpēc izmaksu ziņā ir izdevīgi iegūt tos vienus pašus. |
| --- | --- |

(400)

Saskaņā ar Kaolīna un plastiskā māla asociācijas sniegto informāciju, ja netiktu iegūts kaolīns un plastiskais māls, tirgū nekad nebūtu pieejami minerālie materiāli, kas rodas to ieguves procesā. Gluži vienkārši to izmaksu dēļ, kas rodas, atdalot kaolīnu un plastisko mālu no minerālajiem materiāliem, un pašu minerālo materiālu vērtības dēļ šis process ir pilnīgi ekonomiski neizdevīgs. Kaolīna un plastiskā māla pārdošanas cenas ievērojami pārsniedz minerālo materiālu cenas, tāpēc izmaksu ziņā ir izdevīgi iegūt tos vienus pašus.

| (401) | Kaolīna un plastiskā māla asociācija apgalvo, ka patiesībā to apliecina arī tas, ka pašlaik – pat ar minerālo materiālu nodokļa atbrīvojumu – tiek pārstrādāta apmēram tikai viena trešdaļa no tiem materiāliem, kas varētu tikt pārstrādāti minerālajos materiālos. |
| --- | --- |

(401)

Kaolīna un plastiskā māla asociācija apgalvo, ka patiesībā to apliecina arī tas, ka pašlaik – pat ar minerālo materiālu nodokļa atbrīvojumu – tiek pārstrādāta apmēram tikai viena trešdaļa no tiem materiāliem, kas varētu tikt pārstrādāti minerālajos materiālos.

| (402) | Saskaņā ar Kaolīna un plastiskā māla asociācijas sniegto informāciju ir skaidrs, ka blakusproduktu materiāla pārdošanas apjomi samazināsies, ja šiem pašlaik neapliktajiem minerāliem tiks piemērots attiecīgais nodoklis, un faktiski ir pierādījumi, ka tas jau notiek saistībā ar projektiem, kas sākti 2014. gada aprīlī. |
| --- | --- |

(402)

Saskaņā ar Kaolīna un plastiskā māla asociācijas sniegto informāciju ir skaidrs, ka blakusproduktu materiāla pārdošanas apjomi samazināsies, ja šiem pašlaik neapliktajiem minerāliem tiks piemērots attiecīgais nodoklis, un faktiski ir pierādījumi, ka tas jau notiek saistībā ar projektiem, kas sākti 2014. gada aprīlī.

d)   Piezīmes, kas saņemtas no uzņēmuma BCC
  2014. gada 17. janvārī

Piezīmes, kas saņemtas no uzņēmuma BCC

| (403) | Uzņēmums BCC norāda, ka kaolīna un plastiskā māla karjeru attīstības galvenais mērķis ir iegūt un apstrādāt šos materiālus, kas ir specializēti produkti, kuri atšķiras ar savu retumu un unikālām fizikālām un ķīmiskām īpašībām. Saskaņā ar uzņēmuma BCC sniegto informāciju kaolīnu, plastisko mālu un no tiem iegūtos produktus nevar izmantot kā minerālos materiālus un tie nekad nav iegūti šādā nolūkā. Citus materiālus, kurus arī nenovēršami iegūst, var uzskatīt par sekundāriem materiāliem, kas ir vai nav piemēroti tam, lai tiktu izmantoti kā minerālie materiāli. Saskaņā ar uzņēmuma BCC sniegto informāciju šos materiālus nevar iegūt atsevišķi, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus, jo tie kļūst pieejami tikai tad, kad iegūst kaolīnu vai plastisko mālu, pretējā gadījumā karjera darbība nebūtu ekonomiski izdevīga. |
| --- | --- |

(403)

Uzņēmums BCC norāda, ka kaolīna un plastiskā māla karjeru attīstības galvenais mērķis ir iegūt un apstrādāt šos materiālus, kas ir specializēti produkti, kuri atšķiras ar savu retumu un unikālām fizikālām un ķīmiskām īpašībām. Saskaņā ar uzņēmuma BCC sniegto informāciju kaolīnu, plastisko mālu un no tiem iegūtos produktus nevar izmantot kā minerālos materiālus un tie nekad nav iegūti šādā nolūkā. Citus materiālus, kurus arī nenovēršami iegūst, var uzskatīt par sekundāriem materiāliem, kas ir vai nav piemēroti tam, lai tiktu izmantoti kā minerālie materiāli. Saskaņā ar uzņēmuma BCC sniegto informāciju šos materiālus nevar iegūt atsevišķi, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus, jo tie kļūst pieejami tikai tad, kad iegūst kaolīnu vai plastisko mālu, pretējā gadījumā karjera darbība nebūtu ekonomiski izdevīga.

BCC

BCC

BCC

| (404) | Uzņēmums BCC apgalvo, ka plastiskā māla pārdošanas cena ir vismaz 5–6 reizes augstāka, bet kaolīna pārdošanas cena ir vismaz 10–12 reizes augstāka nekā to blakusproduktu pārdošanas cena, kurus potenciāli var pārdot kā sekundāros minerālos materiālus. Ekonomikas un ieguves vietas ierobežojumu dēļ nevarētu veidoties situācija, kad kaolīnu un plastisko malu iegūst vairāk nekā iespējams pārdot, lai tikai minerālo materiālu ražošanai iegūtu papildu blakusproduktu materiālus. Kaut arī kaolīna un plastiskā māla blakusproduktiem ir piešķirts atbrīvojumus no nodokļa, lielākā daļa (piecas reizes vairāk) šo blakusproduktu joprojām nav pārdota, bet atrodas ieguves vietā, sakrauta grēdās. |
| --- | --- |

(404)

Uzņēmums BCC apgalvo, ka plastiskā māla pārdošanas cena ir vismaz 5–6 reizes augstāka, bet kaolīna pārdošanas cena ir vismaz 10–12 reizes augstāka nekā to blakusproduktu pārdošanas cena, kurus potenciāli var pārdot kā sekundāros minerālos materiālus. Ekonomikas un ieguves vietas ierobežojumu dēļ nevarētu veidoties situācija, kad kaolīnu un plastisko malu iegūst vairāk nekā iespējams pārdot, lai tikai minerālo materiālu ražošanai iegūtu papildu blakusproduktu materiālus. Kaut arī kaolīna un plastiskā māla blakusproduktiem ir piešķirts atbrīvojumus no nodokļa, lielākā daļa (piecas reizes vairāk) šo blakusproduktu joprojām nav pārdota, bet atrodas ieguves vietā, sakrauta grēdās.

BCC

| (405) | Saskaņā ar uzņēmuma BCC sniegto informāciju no nodokļa atbrīvoti un neatbrīvoti karjeri būtiski atšķiras. No nodokļa neatbrīvoto minerālo materiālu karjeros lielākoties iegūst tādus pašus materiālus kā to primārie produkti un atkritumi vai blakusprodukti. Savukārt kaolīna un plastiskā māla karjeros atkritumi atšķiras no galvenajiem materiāliem. Kaolīna karjeru atkritumi ir kvarca smilts, savukārt plastiskā māla karjeru atkritumi galvenokārt ir laukšpata minerāli. |
| --- | --- |

(405)

Saskaņā ar uzņēmuma BCC sniegto informāciju no nodokļa atbrīvoti un neatbrīvoti karjeri būtiski atšķiras. No nodokļa neatbrīvoto minerālo materiālu karjeros lielākoties iegūst tādus pašus materiālus kā to primārie produkti un atkritumi vai blakusprodukti. Savukārt kaolīna un plastiskā māla karjeros atkritumi atšķiras no galvenajiem materiāliem. Kaolīna karjeru atkritumi ir kvarca smilts, savukārt plastiskā māla karjeru atkritumi galvenokārt ir laukšpata minerāli.

BCC

| (406) | Uzņēmums BCC apgalvo, ka kaolīna un plastiskā māla karjeros iegūto blakusproduktu pārdošanas apjoms samazināsies, ja tiem tiks uzlikts šis nodoklis. Lai apmierinātu pieprasījumu, būs jāpalielina neapstrādātu minerālo materiālu ieguve. |
| --- | --- |

(406)

Uzņēmums BCC apgalvo, ka kaolīna un plastiskā māla karjeros iegūto blakusproduktu pārdošanas apjoms samazināsies, ja tiem tiks uzlikts šis nodoklis. Lai apmierinātu pieprasījumu, būs jāpalielina neapstrādātu minerālo materiālu ieguve.

BCC

e)   Piezīmes, kas saņemtas no BAA
  2014. gada 15. septembrī

Piezīmes, kas saņemtas no BAA

| (407) | BAA iesniedza tās Kornvolas dalībnieku informāciju par to, ka kaolīna cena atkarībā no tā kvalitātes var atšķirties pat ļoti būtiski, proti, tā var būt robežās no GBP 50 līdz GBP 5 000 par tonnu. |
| --- | --- |

(407)

BAA iesniedza tās Kornvolas dalībnieku informāciju par to, ka kaolīna cena atkarībā no tā kvalitātes var atšķirties pat ļoti būtiski, proti, tā var būt robežās no GBP 50 līdz GBP 5 000 par tonnu.

BAA

f)   Piezīmes, kas saņemtas no AK iestādēm

Piezīmes, kas saņemtas no AK iestādēm

| (408) | AK iestādes apgalvo, ka kaolīns un plastiskais māls nav piemēroti tam, lai tiktu izmantoti kā minerālie materiāli, ne tikai šo materiālu īpašību, bet arī to relatīvās vērtības dēļ. AK iestādes norāda, ka faktiski plastiskais māls un kaolīns netiek reāli un stabili izmantoti kā minerālie materiāli. Attiecīgi Komisijas kopsavilkums par atšķirībām starp šo materiālu ieguves grunts, atkritumu vai blakusproduktu pozīcijām ir pilnīgi pareizs. Atbrīvojums attiecībā uz to materiālu nenovēršamajiem blakusproduktiem, kurus nevar izmantot kā minerālos materiālus un kuri netiek izmantoti kā minerālie materiāli, pilnīgi atbilst MMN vides aizsardzības mērķim. |
| --- | --- |

(408)

AK iestādes apgalvo, ka kaolīns un plastiskais māls nav piemēroti tam, lai tiktu izmantoti kā minerālie materiāli, ne tikai šo materiālu īpašību, bet arī to relatīvās vērtības dēļ. AK iestādes norāda, ka faktiski plastiskais māls un kaolīns netiek reāli un stabili izmantoti kā minerālie materiāli. Attiecīgi Komisijas kopsavilkums par atšķirībām starp šo materiālu ieguves grunts, atkritumu vai blakusproduktu pozīcijām ir pilnīgi pareizs. Atbrīvojums attiecībā uz to materiālu nenovēršamajiem blakusproduktiem, kurus nevar izmantot kā minerālos materiālus un kuri netiek izmantoti kā minerālie materiāli, pilnīgi atbilst MMN vides aizsardzības mērķim.

| (409) | AK iestādes iesniedza sīku plastiskā māla un kaolīna raksturojumu un paskaidroja, kāpēc tos nevar izmantot kā minerālos materiālus un tie netiek izmantoti kā minerālie materiāli. Turklāt abi materiāli ir ļoti dārgi. Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju plastiskais māls ir salīdzinoši rets materiāls, kas tonnā maksā līdz GBP 100 atkarībā no konkrētās pieprasītā plastiskā māla kvalitātes un tirgus pieprasījuma līmeņa. Kaolīns ir ļoti rets materiāls, kam tirgū ir ļoti augsta cena, t. i., no GBP 70 līdz GBP 400 par tonnu. Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju kaolīna un plastiskā māla ražošanas izmaksas arī ir ļoti augstas, salīdzinot ar cita veida minerālo materiālu ražošanas izmaksām. AK iestādes iesniedza informāciju, kas iegūta no uzņēmumiem, kuri darbojas šajā jomā. Viens uzņēmums norādīja vidējās izmaksas, proti, par tonnu kaolīna – GBP [...] un par dažādiem kaolīna izstrādājumiem – no GBP [...] līdz GBP [...]. Cits uzņēmums minēja GBP [...] par tonnu. Vienas tonnas kaolīna vidējās ražošanas izmaksas ir GBP [...] Dorsetā un GBP [...] Devonā. Cits uzņēmums minēja GBP [...] par tonnu. |
| --- | --- |

(409)

AK iestādes iesniedza sīku plastiskā māla un kaolīna raksturojumu un paskaidroja, kāpēc tos nevar izmantot kā minerālos materiālus un tie netiek izmantoti kā minerālie materiāli. Turklāt abi materiāli ir ļoti dārgi. Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju plastiskais māls ir salīdzinoši rets materiāls, kas tonnā maksā līdz GBP 100 atkarībā no konkrētās pieprasītā plastiskā māla kvalitātes un tirgus pieprasījuma līmeņa. Kaolīns ir ļoti rets materiāls, kam tirgū ir ļoti augsta cena, t. i., no GBP 70 līdz GBP 400 par tonnu. Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju kaolīna un plastiskā māla ražošanas izmaksas arī ir ļoti augstas, salīdzinot ar cita veida minerālo materiālu ražošanas izmaksām. AK iestādes iesniedza informāciju, kas iegūta no uzņēmumiem, kuri darbojas šajā jomā. Viens uzņēmums norādīja vidējās izmaksas, proti, par tonnu kaolīna – GBP [...] un par dažādiem kaolīna izstrādājumiem – no GBP [...] līdz GBP [...]. Cits uzņēmums minēja GBP [...] par tonnu. Vienas tonnas kaolīna vidējās ražošanas izmaksas ir GBP [...] Dorsetā un GBP [...] Devonā. Cits uzņēmums minēja GBP [...] par tonnu.

| (410) | Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju pašlaik Apvienotajā Karalistē ir divi uzņēmumi, kas piegādā plastisko mālu un kaolīnu. AK iestādes piemērā min vienu kaolīna un plastiskā māla blakusproduktu piegādes līgumu, kurā norādīta 2012. gada cena – GBP [...] par tonnu. Citā līgumā cena par vienu tonnu pārdotu kaolīna atkritumu bija GBP [...]. Plastiskā māla atkritumu cena bija GBP [...]. Neviens no šiem abiem uzņēmumiem nepārdod to darbībā radušos grunti vai nenovēršamos blakusproduktus tieši minerālo būvmateriālu galalietotājiem. Tieši pretēji, abi uzņēmumi ir noslēguši ar trešām personām (kas specializējas minerālo materiālu pārdošanā) līgumus, saskaņā ar kuriem tie vienojas piegādāt noteiktu apjomu minerālo materiālu par fiksētu cenu neatkarīgi no apjoma, kas faktiski tiek piegādāts. Attiecīgi, tā kā cena nav noteikta tieši par katru saražoto minerālo materiālu tonnu, plastiskā māla un kaolīna karjeriem nav stimula, lai palielinātu iegūtās grunts apjomu virs saskaņotā līmeņa. Pēc tam trešās personas pārdod minerālos materiālus galalietotājiem. Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju, ņemot vērā ekonomikas lejupslīdi, nav iespējams pārdot pat visu minerālo materiālu apjomu. |
| --- | --- |

(410)

Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju pašlaik Apvienotajā Karalistē ir divi uzņēmumi, kas piegādā plastisko mālu un kaolīnu. AK iestādes piemērā min vienu kaolīna un plastiskā māla blakusproduktu piegādes līgumu, kurā norādīta 2012. gada cena – GBP [...] par tonnu. Citā līgumā cena par vienu tonnu pārdotu kaolīna atkritumu bija GBP [...]. Plastiskā māla atkritumu cena bija GBP [...]. Neviens no šiem abiem uzņēmumiem nepārdod to darbībā radušos grunti vai nenovēršamos blakusproduktus tieši minerālo būvmateriālu galalietotājiem. Tieši pretēji, abi uzņēmumi ir noslēguši ar trešām personām (kas specializējas minerālo materiālu pārdošanā) līgumus, saskaņā ar kuriem tie vienojas piegādāt noteiktu apjomu minerālo materiālu par fiksētu cenu neatkarīgi no apjoma, kas faktiski tiek piegādāts. Attiecīgi, tā kā cena nav noteikta tieši par katru saražoto minerālo materiālu tonnu, plastiskā māla un kaolīna karjeriem nav stimula, lai palielinātu iegūtās grunts apjomu virs saskaņotā līmeņa. Pēc tam trešās personas pārdod minerālos materiālus galalietotājiem. Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju, ņemot vērā ekonomikas lejupslīdi, nav iespējams pārdot pat visu minerālo materiālu apjomu.

| (411) | AK iestādes norāda, ka kaolīna ražošanu nevar nošķirt no kaolīna atkritumu ražošanas. Slapjās ieguves būtība ir tāda, ka sūkņi obligāti atdala vēlamo kaolīna materiālu no atkritumu produktiem. Parasti kaolīna ieguves pirmais posms ir segkārtas noņemšana un mālus saturošo iežu izpēte. Procesa otrajā posmā karjera apsaimniekotājs apstrādā iegūto mālu vai karjera virsmu ar augsta spiediena ūdens strūklu. Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju tādējādi kaolīns tiek izskalots kopā ar citiem produktiem, ar kuriem tas ir bijis sajaukts (smilti un vizlu). |
| --- | --- |

(411)

AK iestādes norāda, ka kaolīna ražošanu nevar nošķirt no kaolīna atkritumu ražošanas. Slapjās ieguves būtība ir tāda, ka sūkņi obligāti atdala vēlamo kaolīna materiālu no atkritumu produktiem. Parasti kaolīna ieguves pirmais posms ir segkārtas noņemšana un mālus saturošo iežu izpēte. Procesa otrajā posmā karjera apsaimniekotājs apstrādā iegūto mālu vai karjera virsmu ar augsta spiediena ūdens strūklu. Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju tādējādi kaolīns tiek izskalots kopā ar citiem produktiem, ar kuriem tas ir bijis sajaukts (smilti un vizlu).

| (412) | Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju noraktā grunts segkārta tiek aplikta ar MMN. Uz pārējiem materiāliem, kas nenovēršami rodas kaolīna ieguves procesā, attiecas atbrīvojums. |
| --- | --- |

(412)

Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju noraktā grunts segkārta tiek aplikta ar MMN. Uz pārējiem materiāliem, kas nenovēršami rodas kaolīna ieguves procesā, attiecas atbrīvojums.

| (413) | AK iestādes norāda, ka plastisko mālu iegūst tikai atklātos karjeros. Ieguve atklātos karjeros notiek, izmantojot hidrauliskos ekskavatorus un pašizgāzējus, kas var selektīvi rakt, kraut un nogādāt atsevišķi saražotus mālus pie glabāšanas un sajaukšanas iekārtām. Nozarē kopējā mālu un atkritumu attiecība ir apmēram no 1 līdz 1,5. |
| --- | --- |

(413)

AK iestādes norāda, ka plastisko mālu iegūst tikai atklātos karjeros. Ieguve atklātos karjeros notiek, izmantojot hidrauliskos ekskavatorus un pašizgāzējus, kas var selektīvi rakt, kraut un nogādāt atsevišķi saražotus mālus pie glabāšanas un sajaukšanas iekārtām. Nozarē kopējā mālu un atkritumu attiecība ir apmēram no 1 līdz 1,5.

| (414) | Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju, ja apsaimniekotājam nav iespējas iegūt augstvērtīgus kaolīna vai plastiskā māla produktus, tad tam nav jēgas iegūt tikai blakusproduktus, jo īpaši ņemot vērā to zemo ekonomisko vērtību. Iezī esošais kaolinīts vai jebkura cita veida māls samazina materiāla stiprību, un tādēļ to nav iespējams izmantot kā minerālo materiālu. Pat tad, ja apsaimniekotājs nevēlas iegūt augstvērtīgos materiālus, tam tik un tā rastos lielas izmaksas saistībā ar smalkgraudaino materiālu, t. i., kaolinīta, cita māla un vizlas, atdalīšanu un noglabāšanu. Attiecīgi būtu neloģiski izrakt augstvērtīgus produktus un atbrīvoties no tiem, lai iegūtu mazvērtīgus blakusproduktus, ko var izmantot kā minerālos materiālus. Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju neatkarīgi no nodokļa atbrīvojuma karjeros veiktās darbības saistībā ar atbrīvotas grunts ieguvi, visticamāk, nebūs ekonomiski izdevīgas, ja netiks iegūti arī ievērojami dārgākie minerāli, proti, kaolīns un plastiskais māls. |
| --- | --- |

(414)

Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju, ja apsaimniekotājam nav iespējas iegūt augstvērtīgus kaolīna vai plastiskā māla produktus, tad tam nav jēgas iegūt tikai blakusproduktus, jo īpaši ņemot vērā to zemo ekonomisko vērtību. Iezī esošais kaolinīts vai jebkura cita veida māls samazina materiāla stiprību, un tādēļ to nav iespējams izmantot kā minerālo materiālu. Pat tad, ja apsaimniekotājs nevēlas iegūt augstvērtīgos materiālus, tam tik un tā rastos lielas izmaksas saistībā ar smalkgraudaino materiālu, t. i., kaolinīta, cita māla un vizlas, atdalīšanu un noglabāšanu. Attiecīgi būtu neloģiski izrakt augstvērtīgus produktus un atbrīvoties no tiem, lai iegūtu mazvērtīgus blakusproduktus, ko var izmantot kā minerālos materiālus. Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju neatkarīgi no nodokļa atbrīvojuma karjeros veiktās darbības saistībā ar atbrīvotas grunts ieguvi, visticamāk, nebūs ekonomiski izdevīgas, ja netiks iegūti arī ievērojami dārgākie minerāli, proti, kaolīns un plastiskais māls.

| (415) | Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju nenovēršamie blakusprodukti, kas rodas plastiskā māla un kaolīna ieguves procesā, ir piemēroti tam, lai tos attiecīgos gadījumos izmantotu kā minerālos materiālus. |
| --- | --- |

(415)

Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju nenovēršamie blakusprodukti, kas rodas plastiskā māla un kaolīna ieguves procesā, ir piemēroti tam, lai tos attiecīgos gadījumos izmantotu kā minerālos materiālus.

| (416) | AK iestādes izteica savas domas par atšķirību, kas pastāv starp kaļķa ražošanai paredzētā kaļķakmens, šķeltu akmeņu un tādu nenovēršamo blakusproduktu ieguvi, kuri rodas plastiskā māla un kaolīna ieguves procesā. Tās apgalvo, ka šķeltus akmeņus un kaļķakmeni iegūst, lai tos izmantotu ne tikai kā minerālos materiālus, bet arī citos nolūkos, kas nav saistīti ar minerālo materiālu izmantošanu. Šķeltos akmeņus ražo no smilšakmens vai granīta, kas abi tiek iegūti tāpēc, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus. Grunti, atkritumus vai blakusproduktus, kas radušies šķeltu akmeņu un kaļķakmens ražošanas procesā, arī var izmantot kā minerālos materiālus. |
| --- | --- |

(416)

AK iestādes izteica savas domas par atšķirību, kas pastāv starp kaļķa ražošanai paredzētā kaļķakmens, šķeltu akmeņu un tādu nenovēršamo blakusproduktu ieguvi, kuri rodas plastiskā māla un kaolīna ieguves procesā. Tās apgalvo, ka šķeltus akmeņus un kaļķakmeni iegūst, lai tos izmantotu ne tikai kā minerālos materiālus, bet arī citos nolūkos, kas nav saistīti ar minerālo materiālu izmantošanu. Šķeltos akmeņus ražo no smilšakmens vai granīta, kas abi tiek iegūti tāpēc, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus. Grunti, atkritumus vai blakusproduktus, kas radušies šķeltu akmeņu un kaļķakmens ražošanas procesā, arī var izmantot kā minerālos materiālus.

| (417) | Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju to, ka gan kaļķakmeni, gan tā blakusproduktus var izmantot kā minerālos materiālus, var daļēji izskaidrot ar šo materiālu īpašībām. Atkritumi, kas rodas, iegūstot kaļķakmeni, kuru izmanto kaļķu ražošanā, visticamāk, sastāv nevis no dažādiem atkritumu materiāliem, bet pārsvarā no kaļķakmens. AK iestādes norāda, ka dažreiz kaļķakmens “atkritumi”, kas rodas, iegūstot kaļķakmeni kaļķu ražošanai, var būt ķīmiski nepiemēroti kaļķu ražošanai. Tomēr lielākajā daļā gadījumu materiāls ir ideāli piemērots tam, lai to izmantotu kā minerālo materiālu vai kā materiālu kaļķu ražošanai. Kaļķakmens galīgo izmantojuma veidu vairāk gan noteiks vietējais pieprasījums, nevis tā ķīmiskais sastāvs. |
| --- | --- |

(417)

Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju to, ka gan kaļķakmeni, gan tā blakusproduktus var izmantot kā minerālos materiālus, var daļēji izskaidrot ar šo materiālu īpašībām. Atkritumi, kas rodas, iegūstot kaļķakmeni, kuru izmanto kaļķu ražošanā, visticamāk, sastāv nevis no dažādiem atkritumu materiāliem, bet pārsvarā no kaļķakmens. AK iestādes norāda, ka dažreiz kaļķakmens “atkritumi”, kas rodas, iegūstot kaļķakmeni kaļķu ražošanai, var būt ķīmiski nepiemēroti kaļķu ražošanai. Tomēr lielākajā daļā gadījumu materiāls ir ideāli piemērots tam, lai to izmantotu kā minerālo materiālu vai kā materiālu kaļķu ražošanai. Kaļķakmens galīgo izmantojuma veidu vairāk gan noteiks vietējais pieprasījums, nevis tā ķīmiskais sastāvs.

| (418) | Turklāt saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju atkritumi, kas rodas no iežu ieguves nolūkā ražot šķeltus akmeņus, galvenokārt sastāv no šo iegūstamo iežu šķembām. Atšķirībā no plastiskā māla un kaolīna, ja viens un tas pats materiāls tiek iedalīts augstākas un zemākas kvalitātes materiālā, nekādas papildu izmaksas nerodas. |
| --- | --- |

(418)

Turklāt saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju atkritumi, kas rodas no iežu ieguves nolūkā ražot šķeltus akmeņus, galvenokārt sastāv no šo iegūstamo iežu šķembām. Atšķirībā no plastiskā māla un kaolīna, ja viens un tas pats materiāls tiek iedalīts augstākas un zemākas kvalitātes materiālā, nekādas papildu izmaksas nerodas.

| (419) | AK iestādes, citējot BGS, apgalvo, ka gan jauniegūtie materiāli, gan to blakusprodukti tiek apzināti iegūti un izmantoti kā minerālie materiāli (76). Kaļķakmens un tādu iežu ieguves procesā, ko izmanto šķeltu akmeņu ražošanai, rodas augstas kvalitātes minerālie materiāli, kurus iegūst pārdošanai tīrā veidā pat tad, ja nav vietējā pieprasījuma pēc kaļķakmens vai šķeltiem akmeņiem. Kaļķu ražošanai paredzētā kaļķakmens cena ir aptuveni GBP 12,50–19,50 par tonnu, savukārt tā blakusprodukta cena ir GBP 7,16–11,70 par tonnu. Cena par vienu tonnu smilšakmens un kvarcīta, kas tiek izmantoti šķeltu akmeņu ražošanai, ir aptuveni no GBP 45,76 līdz GBP 82,42, turpretim to blakusproduktu minerālais materiāls maksā aptuveni no GBP 6,58 līdz GBP 10,04. |
| --- | --- |

(419)

AK iestādes, citējot BGS, apgalvo, ka gan jauniegūtie materiāli, gan to blakusprodukti tiek apzināti iegūti un izmantoti kā minerālie materiāli (76). Kaļķakmens un tādu iežu ieguves procesā, ko izmanto šķeltu akmeņu ražošanai, rodas augstas kvalitātes minerālie materiāli, kurus iegūst pārdošanai tīrā veidā pat tad, ja nav vietējā pieprasījuma pēc kaļķakmens vai šķeltiem akmeņiem. Kaļķu ražošanai paredzētā kaļķakmens cena ir aptuveni GBP 12,50–19,50 par tonnu, savukārt tā blakusprodukta cena ir GBP 7,16–11,70 par tonnu. Cena par vienu tonnu smilšakmens un kvarcīta, kas tiek izmantoti šķeltu akmeņu ražošanai, ir aptuveni no GBP 45,76 līdz GBP 82,42, turpretim to blakusproduktu minerālais materiāls maksā aptuveni no GBP 6,58 līdz GBP 10,04.

BGS

76

| (420) | Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju granīta raktuves var ražot dažādās proporcijās šķeltus akmeņus (grīdām, biroju ēkām, mājokļu virtuvēm u. c.) un minerālos materiālus. Tādu vulkānisko iežu (tostarp granīta) cena, kas tiek izmantoti arī šķeltu akmeņu ražošanai, ir aptuveni GBP 5,51–12,91 par tonnu, bet to minerālo materiālu blakusproduktus pārdod par aptuveni GBP 6,12–12,82 par tonnu. |
| --- | --- |

(420)

Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju granīta raktuves var ražot dažādās proporcijās šķeltus akmeņus (grīdām, biroju ēkām, mājokļu virtuvēm u. c.) un minerālos materiālus. Tādu vulkānisko iežu (tostarp granīta) cena, kas tiek izmantoti arī šķeltu akmeņu ražošanai, ir aptuveni GBP 5,51–12,91 par tonnu, bet to minerālo materiālu blakusproduktus pārdod par aptuveni GBP 6,12–12,82 par tonnu.

| (421) | Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju kaļķakmens/šķeltu akmeņu un to grunts (kas jebkurā gadījumā ir tā pati viela) līdzīgās cenas nozīmē, ka atkarībā no vietējā pieprasījuma pastāv stimuls iegūt abus materiālus. AK iestādes apgalvo, ka kaolīna un plastiskā māla nenovēršamo blakusproduktu un kaļķakmens un šķelto akmeņu blakusproduktu nošķiršana ir pamatota, jo jebkurš cits nodokļu režīms varētu izraisīt nekontrolējamus pārkāpumus un varētu netikt izpildīts. |
| --- | --- |

(421)

Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju kaļķakmens/šķeltu akmeņu un to grunts (kas jebkurā gadījumā ir tā pati viela) līdzīgās cenas nozīmē, ka atkarībā no vietējā pieprasījuma pastāv stimuls iegūt abus materiālus. AK iestādes apgalvo, ka kaolīna un plastiskā māla nenovēršamo blakusproduktu un kaļķakmens un šķelto akmeņu blakusproduktu nošķiršana ir pamatota, jo jebkurš cits nodokļu režīms varētu izraisīt nekontrolējamus pārkāpumus un varētu netikt izpildīts.

| (422) | AK iestādes arī norāda, ka kaolīna un plastiskā māla ieguves nenovēršamo blakusproduktu izmantošanas veicināšana pilnīgi atbilst nodokļa mērķim, jo šos blakusproduktus var izmantot kā minerālos materiālus. Tā kā gan kaļķakmeni/šķeltus akmeņus, gan to ražošanā iegūtos blakusproduktus var izmantot kā minerālos materiālus un tie tiek iegūti šim nolūkam, atbrīvojums attiecībā uz grunti, kas rodas, iegūstot kaļķakmeni/iežus, kurus izmanto šķeltu akmeņu ražošanai, tikai veicinātu jaunu minerālo materiālu lielāku ieguvi, bet nenovirzītu pieprasījumu no jauniegūtiem minerālajiem materiāliem uz pārstrādātiem minerālajiem materiāliem un atkritumu blakusproduktiem. |
| --- | --- |

(422)

AK iestādes arī norāda, ka kaolīna un plastiskā māla ieguves nenovēršamo blakusproduktu izmantošanas veicināšana pilnīgi atbilst nodokļa mērķim, jo šos blakusproduktus var izmantot kā minerālos materiālus. Tā kā gan kaļķakmeni/šķeltus akmeņus, gan to ražošanā iegūtos blakusproduktus var izmantot kā minerālos materiālus un tie tiek iegūti šim nolūkam, atbrīvojums attiecībā uz grunti, kas rodas, iegūstot kaļķakmeni/iežus, kurus izmanto šķeltu akmeņu ražošanai, tikai veicinātu jaunu minerālo materiālu lielāku ieguvi, bet nenovirzītu pieprasījumu no jauniegūtiem minerālajiem materiāliem uz pārstrādātiem minerālajiem materiāliem un atkritumu blakusproduktiem.

| (423) | AK iestādes apgalvo, ka kaļķakmens ir augstas kvalitātes minerālais materiāls, kas tiek pieprasīts arī tirgū. Pastāv tāda kaļķakmens tirgus, kas tiek iegūts tikai kā minerālais materiāls (kā norādīts BAA un AK iestāžu kopīgi iesniegtajos dokumentos, Apvienotajā Karalistē ir 88 šādi karjeri), un pastāv vides aizsardzības pamatojums, lai aizstātu šo materiālu ar citu minerālu ieguves blakusproduktiem. Iespējams, nav objektīva veida, kā atšķirt kaļķakmeni, kas tiek ražots kā lauksaimniecības kaļķu ražošanas blakusprodukts, no kaļķakmens, ko īpaši iegūst tāpēc, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls. |
| --- | --- |

(423)

AK iestādes apgalvo, ka kaļķakmens ir augstas kvalitātes minerālais materiāls, kas tiek pieprasīts arī tirgū. Pastāv tāda kaļķakmens tirgus, kas tiek iegūts tikai kā minerālais materiāls (kā norādīts BAA un AK iestāžu kopīgi iesniegtajos dokumentos, Apvienotajā Karalistē ir 88 šādi karjeri), un pastāv vides aizsardzības pamatojums, lai aizstātu šo materiālu ar citu minerālu ieguves blakusproduktiem. Iespējams, nav objektīva veida, kā atšķirt kaļķakmeni, kas tiek ražots kā lauksaimniecības kaļķu ražošanas blakusprodukts, no kaļķakmens, ko īpaši iegūst tāpēc, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls.

BAA

| (424) | Viena ieinteresētā persona ir norādījusi, ka ir tādi kaolīna un plastiskā māla karjeri, kas saistībā ar nodokļa ieviešanu ir atkal atvērti tikai tādēļ, lai iegūtu no nodokļa atbrīvotos minerālos materiālus. AK iestādes ir guvušas apstiprinājumu no diviem vietējiem plastiskā māla un kaolīna ražotājiem, ka tas neatbilst patiesībai, un apgalvoja, ka nav informētas ne par vienu atļauju, kas būtu piešķirta saistībā ar kāda karjera atkārtotu atvēršanu. |
| --- | --- |

(424)

Viena ieinteresētā persona ir norādījusi, ka ir tādi kaolīna un plastiskā māla karjeri, kas saistībā ar nodokļa ieviešanu ir atkal atvērti tikai tādēļ, lai iegūtu no nodokļa atbrīvotos minerālos materiālus. AK iestādes ir guvušas apstiprinājumu no diviem vietējiem plastiskā māla un kaolīna ražotājiem, ka tas neatbilst patiesībai, un apgalvoja, ka nav informētas ne par vienu atļauju, kas būtu piešķirta saistībā ar kāda karjera atkārtotu atvēršanu.

| (425) | Attiecībā uz kādas ieinteresētas personas piezīmi, ka Kornvolā kvarca smilts, kas ir kaolīna ieguves blakusprodukts, vienmēr ir izmantota kā minerālo materiālu avots un ka atbrīvojums nesamazina jaunas smilts ieguvi, AK iestādes pārbaudīja un iesniedza datus par daļēju smilts pārdošanu Devonā un Kornvolā, kā arī norādīja, ka tās nevar attiecināt nevienu produkciju uz kaolīna ieguves blakusproduktiem. |
| --- | --- |

(425)

Attiecībā uz kādas ieinteresētas personas piezīmi, ka Kornvolā kvarca smilts, kas ir kaolīna ieguves blakusprodukts, vienmēr ir izmantota kā minerālo materiālu avots un ka atbrīvojums nesamazina jaunas smilts ieguvi, AK iestādes pārbaudīja un iesniedza datus par daļēju smilts pārdošanu Devonā un Kornvolā, kā arī norādīja, ka tās nevar attiecināt nevienu produkciju uz kaolīna ieguves blakusproduktiem.

5.6.3.2.   
  Komisijas novērtējums

Komisijas novērtējums

| (426) | Plastiskā māla un kaolīna ražotāju, to attiecīgo tirdzniecības asociāciju un AK iestāžu iesniegtajos dokumentos ir skaidri norādīts, ka blakusprodukti rodas netīšām un nenovēršami. Dārgais un sarežģītais plastiskā māla un kaolīna ieguves process un tas, ka tiek saražots vairāk atkritumu, nekā kaolīna un plastiskā māla ražotāji spēj pārdot tirgū, liecina, ka plastiskais māls un kaolīns netiek tīšām iegūts, lai ražotu no nodokļa atbrīvotus blakusproduktu materiālus, ko izmanto kā minerālos materiālus. |
| --- | --- |

(426)

Plastiskā māla un kaolīna ražotāju, to attiecīgo tirdzniecības asociāciju un AK iestāžu iesniegtajos dokumentos ir skaidri norādīts, ka blakusprodukti rodas netīšām un nenovēršami. Dārgais un sarežģītais plastiskā māla un kaolīna ieguves process un tas, ka tiek saražots vairāk atkritumu, nekā kaolīna un plastiskā māla ražotāji spēj pārdot tirgū, liecina, ka plastiskais māls un kaolīns netiek tīšām iegūts, lai ražotu no nodokļa atbrīvotus blakusproduktu materiālus, ko izmanto kā minerālos materiālus.

| (427) | Turklāt plastiskā māla un kaolīna karjeri komerciāli organizē savu darījumdarbību citādāk nekā tie karjeri, kas piegādā būvniecībai paredzētos minerālos materiālus, jo tiem ir jānoslēdz ilgtermiņa līgumi, lai nodrošinātu attiecīgo galaproduktu pastāvīgu ražošanu. Tas nozīmē, ka šie karjeri var iegūt tikai tik daudz plastiskā māla un kaolīna, cik ir paredzēts to līgumos, tādējādi blakusproduktu ieguves apmēram vajadzētu saglabāties nemainīgam. MMN ieviešana attiecībā uz plastiskā māla un kaolīna blakusproduktiem tikai ietekmētu attiecīgo uzņēmumu finansiālo stāvokli, nevis palīdzētu sasniegt vides aizsardzības mērķus. |
| --- | --- |

(427)

Turklāt plastiskā māla un kaolīna karjeri komerciāli organizē savu darījumdarbību citādāk nekā tie karjeri, kas piegādā būvniecībai paredzētos minerālos materiālus, jo tiem ir jānoslēdz ilgtermiņa līgumi, lai nodrošinātu attiecīgo galaproduktu pastāvīgu ražošanu. Tas nozīmē, ka šie karjeri var iegūt tikai tik daudz plastiskā māla un kaolīna, cik ir paredzēts to līgumos, tādējādi blakusproduktu ieguves apmēram vajadzētu saglabāties nemainīgam. MMN ieviešana attiecībā uz plastiskā māla un kaolīna blakusproduktiem tikai ietekmētu attiecīgo uzņēmumu finansiālo stāvokli, nevis palīdzētu sasniegt vides aizsardzības mērķus.

| (428) | Atšķirībā no kaļķakmens un šķeltu akmeņu blakusproduktiem plastiskā māla un kaolīna blakusprodukti nekad netiktu iegūti tikai tādēļ, lai varētu ražot vairāk no nodokļa atbrīvotu minerālo materiālu. Plastiskā māla un kaolīna blakusproduktu atbrīvojums no nodokļa nepalielina jauna plastiskā māla un kaolīna ieguvi, un šo blakusproduktu pārdošanas vērtība ir daudz zemāka nekā plastiskā māla un kaolīna vērtība. To cenas vispār nav līdzīgas, kā tas ir kaļķakmens un šķeltu akmeņu gadījumā. Faktiski to cenu atšķirība ir daudz lielāka. Tādējādi nepastāv risks, ka atbrīvojums varētu izraisīt jaunu materiālu ieguves apzinātu pieaugumu. Atbrīvojums attiecībā uz plastiskā māla un kaolīna ieguves blakusproduktiem veicina šo blakusproduktu, nevis jauniegūtu minerālo materiālu izmantošanu, un tas atbilst MMN pamatprincipiem. |
| --- | --- |

(428)

Atšķirībā no kaļķakmens un šķeltu akmeņu blakusproduktiem plastiskā māla un kaolīna blakusprodukti nekad netiktu iegūti tikai tādēļ, lai varētu ražot vairāk no nodokļa atbrīvotu minerālo materiālu. Plastiskā māla un kaolīna blakusproduktu atbrīvojums no nodokļa nepalielina jauna plastiskā māla un kaolīna ieguvi, un šo blakusproduktu pārdošanas vērtība ir daudz zemāka nekā plastiskā māla un kaolīna vērtība. To cenas vispār nav līdzīgas, kā tas ir kaļķakmens un šķeltu akmeņu gadījumā. Faktiski to cenu atšķirība ir daudz lielāka. Tādējādi nepastāv risks, ka atbrīvojums varētu izraisīt jaunu materiālu ieguves apzinātu pieaugumu. Atbrīvojums attiecībā uz plastiskā māla un kaolīna ieguves blakusproduktiem veicina šo blakusproduktu, nevis jauniegūtu minerālo materiālu izmantošanu, un tas atbilst MMN pamatprincipiem.

5.6.4.   TĀDU MINERĀLO MATERIĀLU ATBRĪVOJUMS, KURI SASTĀV TIKAI NO GRUNTS, KAS RADUSIES JEBKURĀ PROCESĀ, KURĀ AKMEŅOGLES, BRŪNOGLES (LIGNĪTS), DABĪGAIS ŠĪFERIS VAI DEGSLĀNEKLIS PĒC IEGUVES IR ATDALĪTI NO CITIEM IEŽIEM VAI IR IEGŪTI KOPĀ AR ŠIEM CITIEM IEŽIEM, VAI NO GRUNTS, KAS RADUSIES JEBKĀDĀ PROCESĀ, KURĀ 2001. GADA FINANŠU LIKUMA 18. PANTA 3. PUNKTĀ UZSKAITĪTĀS VIELAS PĒC IEGUVES IR ATDALĪTAS NO CITIEM IEŽIEM VAI IR IEGŪTAS KOPĀ AR ŠIEM CITIEM IEŽIEM (17. PANTA 3. PUNKTA f) APAKŠPUNKTA i) UN ii) PUNKTS)

| (429) | Akmeņogles, brūnogles (lignīts), dabīgais šīferis vai degslāneklis un 2001. gada Finanšu likuma 18. panta 3. punktā uzskaitītās vielas parasti netiek iegūti tāpēc, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus, bet gan citām vajadzībām. Pirms Lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas AK iestādes bija paskaidrojušas, ka atbrīvojums ir paredzēts, lai drīzāk veicinātu šīs grunts izmantošanu, nevis noglabāšanu atkritumu izgāztuvēs. Tas palīdz gan uzlabot ainavu, gan samazināt vajadzību pēc citu materiālu ieguves, lai tie tiktu izmantoti kā minerālie materiāli. |
| --- | --- |

(429)

Akmeņogles, brūnogles (lignīts), dabīgais šīferis vai degslāneklis un 2001. gada Finanšu likuma 18. panta 3. punktā uzskaitītās vielas parasti netiek iegūti tāpēc, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus, bet gan citām vajadzībām. Pirms Lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas AK iestādes bija paskaidrojušas, ka atbrīvojums ir paredzēts, lai drīzāk veicinātu šīs grunts izmantošanu, nevis noglabāšanu atkritumu izgāztuvēs. Tas palīdz gan uzlabot ainavu, gan samazināt vajadzību pēc citu materiālu ieguves, lai tie tiktu izmantoti kā minerālie materiāli.

| (430) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, pirmkārt, ka no nodokļa atbrīvotie materiāli var atšķirties no neatbrīvotiem materiāliem ar to, ka atbrīvotie materiāli veido akmeņogļu, brūnogļu (lignīta), dabīgā šīfera vai degslānekļa un 18. panta 3. punktā uzskaitīto vielu ieguves grunti. Tie ir nenovēršami tādas ieguves blakusprodukti, kas parasti tiek veikta nevis tādēļ, lai iegūtu minerālos materiālus, bet gan tādēļ, lai iegūtu attiecīgos materiālus un vielas, ko (parasti) neizmanto kā minerālos materiālus. Pamatojoties uz iepriekš minēto, akmeņogļu, brūnogļu (lignīta), dabīgā šīfera, degslānekļa un 18. panta 3. punktā uzskaitīto vielu ieguves grunts nav līdzīgā situācijā kā ar nodokli apliktie minerālie materiāli, ņemot vērā MMN mērķi. |
| --- | --- |

(430)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, pirmkārt, ka no nodokļa atbrīvotie materiāli var atšķirties no neatbrīvotiem materiāliem ar to, ka atbrīvotie materiāli veido akmeņogļu, brūnogļu (lignīta), dabīgā šīfera vai degslānekļa un 18. panta 3. punktā uzskaitīto vielu ieguves grunti. Tie ir nenovēršami tādas ieguves blakusprodukti, kas parasti tiek veikta nevis tādēļ, lai iegūtu minerālos materiālus, bet gan tādēļ, lai iegūtu attiecīgos materiālus un vielas, ko (parasti) neizmanto kā minerālos materiālus. Pamatojoties uz iepriekš minēto, akmeņogļu, brūnogļu (lignīta), dabīgā šīfera, degslānekļa un 18. panta 3. punktā uzskaitīto vielu ieguves grunts nav līdzīgā situācijā kā ar nodokli apliktie minerālie materiāli, ņemot vērā MMN mērķi.

| (431) | Tomēr Komisija apšaubīja, vai šī atšķirība ir pietiekama, lai pierādītu, ka nodokļa atbrīvojuma pamatā ir MMN principi. Tiek uzskatīts, ka atšķirība no minerālajiem materiāliem, kas aplikti ar nodokli, ir pamatota tikai tad, ja atbrīvojums attiecas vienīgi uz grunti, kas nenovēršami rodas šo vielu ieguves procesā. Komisija uzskatīja, ka šajā gadījumā tas atbilst patiesībai, jo atbrīvojums attiecas tikai uz materiāliem, kas 100 % veido separācijas procesā iegūto grunti. |
| --- | --- |

(431)

Tomēr Komisija apšaubīja, vai šī atšķirība ir pietiekama, lai pierādītu, ka nodokļa atbrīvojuma pamatā ir MMN principi. Tiek uzskatīts, ka atšķirība no minerālajiem materiāliem, kas aplikti ar nodokli, ir pamatota tikai tad, ja atbrīvojums attiecas vienīgi uz grunti, kas nenovēršami rodas šo vielu ieguves procesā. Komisija uzskatīja, ka šajā gadījumā tas atbilst patiesībai, jo atbrīvojums attiecas tikai uz materiāliem, kas 100 % veido separācijas procesā iegūto grunti.

| (432) | Komisija apšaubīja šo atšķirību saistībā ar atbrīvotiem materiāliem (ja salīdzina ar materiāliem, kas nav atbrīvoti no nodokļa), kas sastopami kā kaļķakmens ieguves grunts, ja kaļķakmens tiek iegūts, lai ražotu kaļķus, vai, ja salīdzina ar iežu ieguves grunti, lai ražotu šķeltus akmeņus ar vienu vai vairākām līdzenām virsmām. Turklāt Komisija vēlējās uzzināt, vai atbrīvojumu var pamatot, ņemot vērā MMN mērķi, ja, piemēram, dabīgais šīferis un degslāneklis vai jebkura cita 18. panta 3. punktā uzskaitītā viela tiktu iegūti tāpēc, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus. |
| --- | --- |

(432)

Komisija apšaubīja šo atšķirību saistībā ar atbrīvotiem materiāliem (ja salīdzina ar materiāliem, kas nav atbrīvoti no nodokļa), kas sastopami kā kaļķakmens ieguves grunts, ja kaļķakmens tiek iegūts, lai ražotu kaļķus, vai, ja salīdzina ar iežu ieguves grunti, lai ražotu šķeltus akmeņus ar vienu vai vairākām līdzenām virsmām. Turklāt Komisija vēlējās uzzināt, vai atbrīvojumu var pamatot, ņemot vērā MMN mērķi, ja, piemēram, dabīgais šīferis un degslāneklis vai jebkura cita 18. panta 3. punktā uzskaitītā viela tiktu iegūti tāpēc, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus.

| (433) | Komisija saņēma no ieinteresētajām personām plašas piezīmes, kas izklāstītas atbilstošajās iedaļās attiecībā uz akmeņoglēm, brūnoglēm (lignītam), dabīgajam šīferim vai degslāneklim paredzētajiem atbrīvojumiem. |
| --- | --- |

(433)

Komisija saņēma no ieinteresētajām personām plašas piezīmes, kas izklāstītas atbilstošajās iedaļās attiecībā uz akmeņoglēm, brūnoglēm (lignītam), dabīgajam šīferim vai degslāneklim paredzētajiem atbrīvojumiem.

5.6.4.1.   
  Komisijas saņemtās piezīmes

Komisijas saņemtās piezīmes

a)   Piezīmes, kas saņemtas no AK iestādēm

Piezīmes, kas saņemtas no AK iestādēm

| (434) | AK iestādes apgalvo, ka MMN atbrīvojumus piemēro atšķirīgi tiem atkritumu materiāliem, kas rodas kā blakusprodukti tādu materiālu ieguvē, kuri nav minerālie materiāli (piem., atkritumiem no kaolīna un plastiskā māla ieguves) un kuri ir atbrīvoti no nodokļa, un atkritumu materiāliem, kas ir minerālo materiālu ieguves blakusprodukti (piem., atkritumiem no kaļķakmens), kuriem turpina piemērot nodokli. |
| --- | --- |

(434)

AK iestādes apgalvo, ka MMN atbrīvojumus piemēro atšķirīgi tiem atkritumu materiāliem, kas rodas kā blakusprodukti tādu materiālu ieguvē, kuri nav minerālie materiāli (piem., atkritumiem no kaolīna un plastiskā māla ieguves) un kuri ir atbrīvoti no nodokļa, un atkritumu materiāliem, kas ir minerālo materiālu ieguves blakusprodukti (piem., atkritumiem no kaļķakmens), kuriem turpina piemērot nodokli.

| (435) | Attiecībā uz akmeņogļu ieguves grunti AK iestādes apgalvo, ka degslānekļa un ogļraktuvju grunts lētā cena liecina, ka nav īpaši liela stimula papildu akmeņogļu ieguvei, lai iegūtu papildu blakusproduktus neatkarīgi no tā, vai minētie blakusprodukti ir atbrīvoti no nodokļa. |
| --- | --- |

(435)

Attiecībā uz akmeņogļu ieguves grunti AK iestādes apgalvo, ka degslānekļa un ogļraktuvju grunts lētā cena liecina, ka nav īpaši liela stimula papildu akmeņogļu ieguvei, lai iegūtu papildu blakusproduktus neatkarīgi no tā, vai minētie blakusprodukti ir atbrīvoti no nodokļa.

| (436) | Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju atbrīvojums attiecībā uz dabīgā šīfera ieguves atkritumiem nepalielina dabīgā šīfera ieguvi, lai iegūtu šīfera šķembas, jo šīfera ražošanā jau tāpat rodas liels daudzums dabīgā šīfera šķembu atkritumu, no kuriem pašlaik tikai aptuveni 10 % tiek izmantoti kā minerālie materiāli, kā arī apsaimniekot karjeru šādā veidā nebūtu ekonomiski izdevīgi. |
| --- | --- |

(436)

Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju atbrīvojums attiecībā uz dabīgā šīfera ieguves atkritumiem nepalielina dabīgā šīfera ieguvi, lai iegūtu šīfera šķembas, jo šīfera ražošanā jau tāpat rodas liels daudzums dabīgā šīfera šķembu atkritumu, no kuriem pašlaik tikai aptuveni 10 % tiek izmantoti kā minerālie materiāli, kā arī apsaimniekot karjeru šādā veidā nebūtu ekonomiski izdevīgi.

| (437) | AK iestādes apgalvo, ka atšķirība starp dabīgā šīfera atkritumiem, no vienas puses, un šķeltu akmeņu un kaļķakmens atkritumiem, no otras puses, ir saistīta ar attiecīgo mērķi, proti, samazināt tāda jauna kaļķakmens papildu ieguvi, ko izmanto kā minerālo materiālu, vienlaikus nesamazinot tādu materiālu ražošanu, kuri nav minerālie materiāli. Pat ja kaļķakmens tiek iegūts tāpēc, lai netiktu izmantots kā minerālais materiāls, vai ieži tiek iegūti tāpēc, lai ražotu šķeltus akmeņus, grunts, kas rodas, tajā pašā laikā tiek apzināti iegūta, lai to izmantotu kā minerālo materiālu, un ir īpaši piemērota šim izmantojuma veidam. Tādējādi tiek iegūti augstas kvalitātes minerālie materiāli, kuri arī tad tiktu iegūti, lai tos pārdotu tīrā veidā, ja nebūtu vietēja mēroga pieprasījuma pēc kaļķakmens vai šķeltiem akmeņiem. Tomēr tas acīmredzami neattiecas uz grunti, kas rodas dabīgā šīfera, degslānekļa, akmeņogļu, brūnogļu (lignīta), māla un 18. panta 3. punktā minēto vielu ieguves procesā. AK iestādes apgalvo, ka nav pierādījumu, ka karjeri apzināti iegūst dabīgo šīferi, degslānekli, akmeņogles, brūnogles (lignītu), mālu vai 18. panta 3. punktā minētās vielas tikai tādēļ, lai iegūtu grunti, ko izmanto kā minerālo materiālu. Turklāt saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju atbrīvojums neveicina šo minerālu papildu ieguvi, lai iegūtu grunti, ko izmanto kā no nodokļa atbrīvotu minerālo materiālu. |
| --- | --- |

(437)

AK iestādes apgalvo, ka atšķirība starp dabīgā šīfera atkritumiem, no vienas puses, un šķeltu akmeņu un kaļķakmens atkritumiem, no otras puses, ir saistīta ar attiecīgo mērķi, proti, samazināt tāda jauna kaļķakmens papildu ieguvi, ko izmanto kā minerālo materiālu, vienlaikus nesamazinot tādu materiālu ražošanu, kuri nav minerālie materiāli. Pat ja kaļķakmens tiek iegūts tāpēc, lai netiktu izmantots kā minerālais materiāls, vai ieži tiek iegūti tāpēc, lai ražotu šķeltus akmeņus, grunts, kas rodas, tajā pašā laikā tiek apzināti iegūta, lai to izmantotu kā minerālo materiālu, un ir īpaši piemērota šim izmantojuma veidam. Tādējādi tiek iegūti augstas kvalitātes minerālie materiāli, kuri arī tad tiktu iegūti, lai tos pārdotu tīrā veidā, ja nebūtu vietēja mēroga pieprasījuma pēc kaļķakmens vai šķeltiem akmeņiem. Tomēr tas acīmredzami neattiecas uz grunti, kas rodas dabīgā šīfera, degslānekļa, akmeņogļu, brūnogļu (lignīta), māla un 18. panta 3. punktā minēto vielu ieguves procesā. AK iestādes apgalvo, ka nav pierādījumu, ka karjeri apzināti iegūst dabīgo šīferi, degslānekli, akmeņogles, brūnogles (lignītu), mālu vai 18. panta 3. punktā minētās vielas tikai tādēļ, lai iegūtu grunti, ko izmanto kā minerālo materiālu. Turklāt saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju atbrīvojums neveicina šo minerālu papildu ieguvi, lai iegūtu grunti, ko izmanto kā no nodokļa atbrīvotu minerālo materiālu.

| (438) | Tomēr saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju atbrīvojums attiecībā uz grunti, kas rodas, iegūstot kaļķakmeni (neatkarīgi no tā, vai tas ir izmantojams kā materiāls, kuru neizmanto kā minerālo materiālu, kā tas ir, piem., kaļķu gadījumā) un iežus, no kuriem ražo šķeltus akmeņus, iespējams, veicinātu minēto minerālu papildu ieguvi, lai iegūtu grunti, ko izmanto kā no nodokļa atbrīvotu minerālo materiālu. Tas ir tāpēc, ka grunts sastāv no tās pašas vielas kā galvenais iegūtais materiāls, cenas ziņā ir gandrīz tikpat vērtīga kā galvenais materiāls un ir piemērota, lai to izmantotu kā augstas kvalitātes minerālo materiālu. Šādu materiālu atbrīvošana no nodokļa, visticamāk, varētu veicināt to papildu ieguvi un apdraudēt MMN vides aizsardzības loģiku. |
| --- | --- |

(438)

Tomēr saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju atbrīvojums attiecībā uz grunti, kas rodas, iegūstot kaļķakmeni (neatkarīgi no tā, vai tas ir izmantojams kā materiāls, kuru neizmanto kā minerālo materiālu, kā tas ir, piem., kaļķu gadījumā) un iežus, no kuriem ražo šķeltus akmeņus, iespējams, veicinātu minēto minerālu papildu ieguvi, lai iegūtu grunti, ko izmanto kā no nodokļa atbrīvotu minerālo materiālu. Tas ir tāpēc, ka grunts sastāv no tās pašas vielas kā galvenais iegūtais materiāls, cenas ziņā ir gandrīz tikpat vērtīga kā galvenais materiāls un ir piemērota, lai to izmantotu kā augstas kvalitātes minerālo materiālu. Šādu materiālu atbrīvošana no nodokļa, visticamāk, varētu veicināt to papildu ieguvi un apdraudēt MMN vides aizsardzības loģiku.

| (439) | AK iestādes apgalvo, ka tās kādā brīdī ir apsvērušas iespēju ieviest atbrīvojumu attiecībā uz atkritumiem, kas rodas primāro minerālo materiālu vai augstākas kvalitātes minerālo materiālu ražošanas procesā. Tomēr pēc apspriedes ar nozares pārstāvjiem kļuva skaidrs, ka tas nebūtu izdevīgi, jo karjeru produktu klāsts būtiski atšķiras un materiāli, ko daži karjeri uzskata par augstas kvalitātes minerālajiem materiāliem, varētu būt citu karjeru saražotie atkritumi. Tāpēc AK iestādes apgalvo, ka atbrīvojuma piešķiršana “atkritumiem”, kas rodas minerālo materiālu ieguvē, ne tikai ievērojami palielinātu risku saistībā ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, bet arī būtu pretrunā MMN loģikai un galvenajam vides aizsardzības mērķim. Tas faktiski ļautu samazināt zemākas kvalitātes minerālo materiālu relatīvo cenu, tādējādi palielinot pieprasījumu un attiecīgajās ieguves vietās potenciāli palielinot minerālo materiālu ieguvi (un saistīto vides apdraudējumu). |
| --- | --- |

(439)

AK iestādes apgalvo, ka tās kādā brīdī ir apsvērušas iespēju ieviest atbrīvojumu attiecībā uz atkritumiem, kas rodas primāro minerālo materiālu vai augstākas kvalitātes minerālo materiālu ražošanas procesā. Tomēr pēc apspriedes ar nozares pārstāvjiem kļuva skaidrs, ka tas nebūtu izdevīgi, jo karjeru produktu klāsts būtiski atšķiras un materiāli, ko daži karjeri uzskata par augstas kvalitātes minerālajiem materiāliem, varētu būt citu karjeru saražotie atkritumi. Tāpēc AK iestādes apgalvo, ka atbrīvojuma piešķiršana “atkritumiem”, kas rodas minerālo materiālu ieguvē, ne tikai ievērojami palielinātu risku saistībā ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, bet arī būtu pretrunā MMN loģikai un galvenajam vides aizsardzības mērķim. Tas faktiski ļautu samazināt zemākas kvalitātes minerālo materiālu relatīvo cenu, tādējādi palielinot pieprasījumu un attiecīgajās ieguves vietās potenciāli palielinot minerālo materiālu ieguvi (un saistīto vides apdraudējumu).

| (440) | Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju dabīgā šīfera karjers varētu saražot augstas kvalitātes arhitektūras produktus un pārdot tos par cenu, kas ir lielāka nekā GBP 200 par tonnu. Dabīgā šīfera ģeoloģiskās formācijas dēļ aptuveni 5 % no iegūtā dabīgā šīfera ir piemēroti šim nolūkam, un tāpēc tiek saražots arī liels daudzums dabīgā šīfera atkritumu. Šie dabīgā šīfera atkritumi ir piemēroti, lai tos attiecīgos gadījumos pārdotu kā minerālos materiālus, un neliela radīto atkritumu daļa tiek pārdota cenu robežās no GBP 2 līdz GBP 8 par tonnu, bet atlikušie materiāli uzkrājas kaudzēs. AK iestādes apgalvo, ka ražošanas izmaksas vienai tonnai produkta, ko izmanto kā minerālo materiālu, pārsniedz izmaksas, kuras varētu rasties kaļķakmens vai granīta karjeriem saistībā ar tipiskām minerālo materiālu urbšanas un spridzināšanas darbībām, jo dabīgais šīferis tiek iegūts dažādos procesos un pirms sadrupināšanas vairakkārt apstrādāts. Attiecīgā tirdzniecības stratēģija ir palielināt karjeru rīcībā esošo resursu vērtību, palielinot augstvērtīga materiāla produkcijas ieguvi. |
| --- | --- |

(440)

Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju dabīgā šīfera karjers varētu saražot augstas kvalitātes arhitektūras produktus un pārdot tos par cenu, kas ir lielāka nekā GBP 200 par tonnu. Dabīgā šīfera ģeoloģiskās formācijas dēļ aptuveni 5 % no iegūtā dabīgā šīfera ir piemēroti šim nolūkam, un tāpēc tiek saražots arī liels daudzums dabīgā šīfera atkritumu. Šie dabīgā šīfera atkritumi ir piemēroti, lai tos attiecīgos gadījumos pārdotu kā minerālos materiālus, un neliela radīto atkritumu daļa tiek pārdota cenu robežās no GBP 2 līdz GBP 8 par tonnu, bet atlikušie materiāli uzkrājas kaudzēs. AK iestādes apgalvo, ka ražošanas izmaksas vienai tonnai produkta, ko izmanto kā minerālo materiālu, pārsniedz izmaksas, kuras varētu rasties kaļķakmens vai granīta karjeriem saistībā ar tipiskām minerālo materiālu urbšanas un spridzināšanas darbībām, jo dabīgais šīferis tiek iegūts dažādos procesos un pirms sadrupināšanas vairakkārt apstrādāts. Attiecīgā tirdzniecības stratēģija ir palielināt karjeru rīcībā esošo resursu vērtību, palielinot augstvērtīga materiāla produkcijas ieguvi.

5.6.4.2.   
  Komisijas novērtējums

Komisijas novērtējums

| (441) | Komisija iepriekš 366. apsvērumā jau secināja, ka, tā kā ir liecības, ka vismaz viens karjers ir apzināti ieguvis degslānekli, lai izmantotu to kā minerālo materiālu, tā atbrīvojums saskaņā ar 2001. gada Finanšu likuma 17. panta 4. punkta a) apakšpunktu nav pamatojams ar MMN principiem. |
| --- | --- |

(441)

Komisija iepriekš 366. apsvērumā jau secināja, ka, tā kā ir liecības, ka vismaz viens karjers ir apzināti ieguvis degslānekli, lai izmantotu to kā minerālo materiālu, tā atbrīvojums saskaņā ar 2001. gada Finanšu likuma 17. panta 4. punkta a) apakšpunktu nav pamatojams ar MMN principiem.

| (442) | Komisija iepriekš 205., 333., 367. un 368. apsvērumā arī jau konstatēja, ka akmeņogles, brūnogles (lignītu), dabīgo šīferi un 18. panta 3. punktā uzskaitītās vielas nevar no jauna iegūt vai tie netiek no jauna iegūti tāpēc, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus, un tādējādi tie nav tādā pašā juridiskajā un faktiskajā situācijā kā ar nodokli aplikti materiāli. |
| --- | --- |

(442)

Komisija iepriekš 205., 333., 367. un 368. apsvērumā arī jau konstatēja, ka akmeņogles, brūnogles (lignītu), dabīgo šīferi un 18. panta 3. punktā uzskaitītās vielas nevar no jauna iegūt vai tie netiek no jauna iegūti tāpēc, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus, un tādējādi tie nav tādā pašā juridiskajā un faktiskajā situācijā kā ar nodokli aplikti materiāli.

| (443) | Turklāt Komisija saistībā ar to MMN pamatprincipu noteikšanu, kas sīki izklāstīti 149.–158. apsvērumā, ir novērtējusi atšķirību starp šiem atbrīvojumiem un atbrīvojumiem, kas attiecas uz kaļķakmens ieguves grunti, ja kaļķakmens tiek iegūts, lai ražotu kaļķus, vai, ja salīdzina ar iežu ieguves grunti, lai ražotu šķeltus akmeņus ar vienu vai vairākām līdzenām virsmām. |
| --- | --- |

(443)

Turklāt Komisija saistībā ar to MMN pamatprincipu noteikšanu, kas sīki izklāstīti 149.–158. apsvērumā, ir novērtējusi atšķirību starp šiem atbrīvojumiem un atbrīvojumiem, kas attiecas uz kaļķakmens ieguves grunti, ja kaļķakmens tiek iegūts, lai ražotu kaļķus, vai, ja salīdzina ar iežu ieguves grunti, lai ražotu šķeltus akmeņus ar vienu vai vairākām līdzenām virsmām.

| (444) | Attiecībā uz dabīgā šīfera ieguves grunti, kuru varētu izmantot kā minerālo materiālu un kura sastāv arī no dabīgā šīfera, Komisija norāda, ka jauna dabīgā šīfera ieguve nenotiktu apzināti, lai iegūtu šos produktus, ņemot vērā to zemo vērtību (sk. 226. un 237.–240. apsvērumu). Grunti, kas rodas dabīgā šīfera ieguvē, pārdod par cenu, kas ir robežās no GBP [...] līdz GBP [...] par tonnu. Augstas kvalitātes dabīgā šīfera arhitektūras produktu pārdošanas cena ir no GBP 200 par tonnu un var pieaugt virs GBP 1 000 par tonnu. Faktiski tikai nelielai daļai no dabīgā šīfera ieguves grunts var atrast tirgu, kur tā tiek pārdota, pat tad, ja tā ir atbrīvota no MMN. Turklāt dabīgā šīfera ieguve ir ārkārtīgi dārgs process, saistībā ar kuru rodas vairāk izmaksu nekā saistībā ar parastu ieguves darbību. Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju dabīgā šīfera grunts ražošanas izmaksas sasniedz no GBP 5,7 līdz GBP 6,5 par tonnu (263. apsvērums). Tas liecina, ka nav ekonomiski izdevīgi apzināti iegūt dabīgo šīferi tikai tādēļ, lai gūtu labumu no atbrīvotas grunts, kas rodas tā ieguvē. Tādējādi ir maz ticams, ka šis atbrīvojums palielina jaunu materiālu ieguvi. |
| --- | --- |

(444)

Attiecībā uz dabīgā šīfera ieguves grunti, kuru varētu izmantot kā minerālo materiālu un kura sastāv arī no dabīgā šīfera, Komisija norāda, ka jauna dabīgā šīfera ieguve nenotiktu apzināti, lai iegūtu šos produktus, ņemot vērā to zemo vērtību (sk. 226. un 237.–240. apsvērumu). Grunti, kas rodas dabīgā šīfera ieguvē, pārdod par cenu, kas ir robežās no GBP [...] līdz GBP [...] par tonnu. Augstas kvalitātes dabīgā šīfera arhitektūras produktu pārdošanas cena ir no GBP 200 par tonnu un var pieaugt virs GBP 1 000 par tonnu. Faktiski tikai nelielai daļai no dabīgā šīfera ieguves grunts var atrast tirgu, kur tā tiek pārdota, pat tad, ja tā ir atbrīvota no MMN. Turklāt dabīgā šīfera ieguve ir ārkārtīgi dārgs process, saistībā ar kuru rodas vairāk izmaksu nekā saistībā ar parastu ieguves darbību. Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju dabīgā šīfera grunts ražošanas izmaksas sasniedz no GBP 5,7 līdz GBP 6,5 par tonnu (263. apsvērums). Tas liecina, ka nav ekonomiski izdevīgi apzināti iegūt dabīgo šīferi tikai tādēļ, lai gūtu labumu no atbrīvotas grunts, kas rodas tā ieguvē. Tādējādi ir maz ticams, ka šis atbrīvojums palielina jaunu materiālu ieguvi.

| (445) | Saskaņā ar dabīgā šīfera karjeru parastajiem ieņēmumiem specializētie arhitektūras produkti, kaut arī tie veido tikai 5 % no produkcijas, nodrošina karjeriem ieņēmumus, kas ir 2,54–3,52 reizes augstāki nekā dabīgā šīfera grunts nodrošinātie ieņēmumi (sk. 263. apsvērumu). |
| --- | --- |

(445)

Saskaņā ar dabīgā šīfera karjeru parastajiem ieņēmumiem specializētie arhitektūras produkti, kaut arī tie veido tikai 5 % no produkcijas, nodrošina karjeriem ieņēmumus, kas ir 2,54–3,52 reizes augstāki nekā dabīgā šīfera grunts nodrošinātie ieņēmumi (sk. 263. apsvērumu).

| (446) | Ņemot vērā, ka dabīgā šīfera ieguves grunti var izmantot kā minerālo materiālu un tā arī tiek izmantota kā minerālais materiāls, varētu uzskatīt, ka tā ir līdzīgā faktiskajā un juridiskajā situācijā kā citi ar nodokli aplikti materiāli. |
| --- | --- |

(446)

Ņemot vērā, ka dabīgā šīfera ieguves grunti var izmantot kā minerālo materiālu un tā arī tiek izmantota kā minerālais materiāls, varētu uzskatīt, ka tā ir līdzīgā faktiskajā un juridiskajā situācijā kā citi ar nodokli aplikti materiāli.

| (447) | Tādēļ Komisija secina, ka MMN atbrīvojums attiecībā uz dabīgā šīfera ieguves grunti, pirmkārt, ir atbrīvojums attiecībā uz grunti, kas rodas, iegūstot materiālu, kurš nav tikko iegūts, lai to izmantotu kā minerālo materiālu, un, otrkārt, neveicina jaunu materiālu papildu ieguvi, taču var palielināt materiāla kā minerālā materiāla izmantojumu (citādi tas būtu jāiznīcina vai jānoglabā atkritumos). Tādējādi šo atbrīvojumu var pamatot ar MMN “pieprasījuma novirzīšanas” mērķi. |
| --- | --- |

(447)

Tādēļ Komisija secina, ka MMN atbrīvojums attiecībā uz dabīgā šīfera ieguves grunti, pirmkārt, ir atbrīvojums attiecībā uz grunti, kas rodas, iegūstot materiālu, kurš nav tikko iegūts, lai to izmantotu kā minerālo materiālu, un, otrkārt, neveicina jaunu materiālu papildu ieguvi, taču var palielināt materiāla kā minerālā materiāla izmantojumu (citādi tas būtu jāiznīcina vai jānoglabā atkritumos). Tādējādi šo atbrīvojumu var pamatot ar MMN “pieprasījuma novirzīšanas” mērķi.

| (448) | Tas pats attiecas uz grunti, kas rodas, iegūstot akmeņogles, brūnogles (lignītu) un 2001. gada Finanšu likuma 18. panta 3. punktā minētās vielas, kuras nav minerālie materiāli vai netiek izmantotas kā minerālie materiāli. |
| --- | --- |

(448)

Tas pats attiecas uz grunti, kas rodas, iegūstot akmeņogles, brūnogles (lignītu) un 2001. gada Finanšu likuma 18. panta 3. punktā minētās vielas, kuras nav minerālie materiāli vai netiek izmantotas kā minerālie materiāli.

| (449) | Pirmkārt, brūnogļu ieguvē rodas grunts. Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju Devonā brūnogles pašas ir plastiskā māla ieguves blakusprodukts. Ziemeļīrijā brūnogļu atradnes netiek izmantotas. |
| --- | --- |

(449)

Pirmkārt, brūnogļu ieguvē rodas grunts. Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju Devonā brūnogles pašas ir plastiskā māla ieguves blakusprodukts. Ziemeļīrijā brūnogļu atradnes netiek izmantotas.

| (450) | Otrkārt, kā norādījušas ieinteresētās personas un AK iestādes, akmeņogļu ieguves grunts, kas var saturēt degslānekli, vai nu nav piemērota tam, lai to izmantotu kā minerālo materiālu (piem., šamots), vai arī tā parasti tiek noglabāta un sablīvēta. Zināma daļa akmeņogļu ieguves grunts vai atkritumu ir piemērota tam, lai to izmantotu kā minerālo materiālu, tādējādi ar to var aizstāt jauniegūtus minerālos materiālus. |
| --- | --- |

(450)

Otrkārt, kā norādījušas ieinteresētās personas un AK iestādes, akmeņogļu ieguves grunts, kas var saturēt degslānekli, vai nu nav piemērota tam, lai to izmantotu kā minerālo materiālu (piem., šamots), vai arī tā parasti tiek noglabāta un sablīvēta. Zināma daļa akmeņogļu ieguves grunts vai atkritumu ir piemērota tam, lai to izmantotu kā minerālo materiālu, tādējādi ar to var aizstāt jauniegūtus minerālos materiālus.

| (451) | Informācija par akmeņogļu cenu (GBP 50) salīdzinājumā ar cenu, par kādu tiek pārdota akmeņogļu grunts (GBP 1–2), kad ir pieprasījums pēc šiem produktiem, liecina, ka atbrīvojums attiecībā uz akmeņogļu grunti nevar palielināt akmeņogļu ieguvi tikai tādēļ, lai iegūtu no nodokļa atbrīvotus materiālus. |
| --- | --- |

(451)

Informācija par akmeņogļu cenu (GBP 50) salīdzinājumā ar cenu, par kādu tiek pārdota akmeņogļu grunts (GBP 1–2), kad ir pieprasījums pēc šiem produktiem, liecina, ka atbrīvojums attiecībā uz akmeņogļu grunti nevar palielināt akmeņogļu ieguvi tikai tādēļ, lai iegūtu no nodokļa atbrīvotus materiālus.

| (452) | MMN atbrīvojums attiecībā uz akmeņogļu ieguves grunti palīdz sasniegt MMN vides aizsardzības mērķi. |
| --- | --- |

(452)

MMN atbrīvojums attiecībā uz akmeņogļu ieguves grunti palīdz sasniegt MMN vides aizsardzības mērķi.

| (453) | Treškārt, kā paskaidrots 5.6.2. iedaļā, 2001. gada Finanšu likuma 18. panta 3. punktā uzskaitītās vielas netiek apzināti iegūtas, lai tās izmantotu kā minerālos materiālus, jo lielākā daļa no tām nav minerālie materiāli vai nav piemērotas tam, lai tiktu izmantotas kā minerālie materiāli. Vienīgās vielas, kas ir piemērotas, lai tās izmantotu kā vieglus minerālos materiālus, ir perlīts, pumeks un vermikulīts, kas Apvienotajā Karalistē netiek iegūti. Turklāt AK iestādes ir norādījušas, ka 2001. gada Finanšu likuma 18. panta 3. punktā uzskaitītās vielas vai nu neveido grunti, ko varētu izmantot kā minerālo materiālu, vai pašas ir grunts no kāda cita minerāla ieguves, vai arī vairs netiek iegūtas. Tādēļ atbrīvojums attiecībā uz grunti, kas rodas, iegūstot 2001. gada Finanšu likuma 18. panta 3. punktā minētās vielas, ja tāds ir, nevar palielināt galvenā materiāla ieguvi, lai tiktu iegūts no nodokļa atbrīvots minerālā materiāla produkts. |
| --- | --- |

(453)

Treškārt, kā paskaidrots 5.6.2. iedaļā, 2001. gada Finanšu likuma 18. panta 3. punktā uzskaitītās vielas netiek apzināti iegūtas, lai tās izmantotu kā minerālos materiālus, jo lielākā daļa no tām nav minerālie materiāli vai nav piemērotas tam, lai tiktu izmantotas kā minerālie materiāli. Vienīgās vielas, kas ir piemērotas, lai tās izmantotu kā vieglus minerālos materiālus, ir perlīts, pumeks un vermikulīts, kas Apvienotajā Karalistē netiek iegūti. Turklāt AK iestādes ir norādījušas, ka 2001. gada Finanšu likuma 18. panta 3. punktā uzskaitītās vielas vai nu neveido grunti, ko varētu izmantot kā minerālo materiālu, vai pašas ir grunts no kāda cita minerāla ieguves, vai arī vairs netiek iegūtas. Tādēļ atbrīvojums attiecībā uz grunti, kas rodas, iegūstot 2001. gada Finanšu likuma 18. panta 3. punktā minētās vielas, ja tāds ir, nevar palielināt galvenā materiāla ieguvi, lai tiktu iegūts no nodokļa atbrīvots minerālā materiāla produkts.

| (454) | Tādēļ Komisija tagad var secināt, ka tādu minerālo materiālu atbrīvojums, kuri sastāv tikai no grunts, kas radusies jebkādā procesā, kurā akmeņogles, brūnogles (lignīts), dabīgais šīferis vai degslāneklis pēc ieguves ir atdalīti no citiem iežiem vai ir iegūti kopā ar šiem citiem iežiem, vai no grunts, kas radusies jebkādā procesā, kurā 18. panta 3. punktā uzskaitītās vielas pēc ieguves ir atdalītas no citiem iežiem vai ir iegūtas kopā ar šiem citiem iežiem, nav tādā pašā faktiskajā un juridiskajā situācijā kā ar MMN aplikti materiāli, ņemot vērā MMN mērķi. |
| --- | --- |

(454)

Tādēļ Komisija tagad var secināt, ka tādu minerālo materiālu atbrīvojums, kuri sastāv tikai no grunts, kas radusies jebkādā procesā, kurā akmeņogles, brūnogles (lignīts), dabīgais šīferis vai degslāneklis pēc ieguves ir atdalīti no citiem iežiem vai ir iegūti kopā ar šiem citiem iežiem, vai no grunts, kas radusies jebkādā procesā, kurā 18. panta 3. punktā uzskaitītās vielas pēc ieguves ir atdalītas no citiem iežiem vai ir iegūtas kopā ar šiem citiem iežiem, nav tādā pašā faktiskajā un juridiskajā situācijā kā ar MMN aplikti materiāli, ņemot vērā MMN mērķi.

| (455) | Grunts, kas rodas degslānekļa ieguves procesā, ja degslāneklis tiek apzināti iegūts tāpēc, lai to izmantotu kā minerālo materiālu, ir salīdzināma ar grunti, kas rodas, iegūstot jebkuru citu ar nodokli apliktu materiālu (piem., kaļķakmeni, granītu un grantītu). Komisija norāda, ka tā ir saņēmusi ļoti maz informācijas par degslānekļa ieguves izmaksām un degslānekļa cenu gadījumā, ja tas tiek iegūts kā karjera primārais produkts. Tā ir saņēmusi informāciju par cenu tādam degslāneklim, ko izmanto ķieģeļu izgatavošanā, degslāneklim, kas ir cita materiāla blakusprodukts, un degslāneklim, kas tiek pārdots kopā ar mālu. Tomēr tas, ka notiek degslānekļa apzināta ieguve, lai to izmantotu kā minerālo materiālu (sk. 350. un 351. apsvērumu), liek apšaubīt – to ir konstatējusi arī Vispārējā tiesa (77) –, ka šāds atbrīvojums ļaus sasniegt MMN vides aizsardzības mērķi. |
| --- | --- |

(455)

Grunts, kas rodas degslānekļa ieguves procesā, ja degslāneklis tiek apzināti iegūts tāpēc, lai to izmantotu kā minerālo materiālu, ir salīdzināma ar grunti, kas rodas, iegūstot jebkuru citu ar nodokli apliktu materiālu (piem., kaļķakmeni, granītu un grantītu). Komisija norāda, ka tā ir saņēmusi ļoti maz informācijas par degslānekļa ieguves izmaksām un degslānekļa cenu gadījumā, ja tas tiek iegūts kā karjera primārais produkts. Tā ir saņēmusi informāciju par cenu tādam degslāneklim, ko izmanto ķieģeļu izgatavošanā, degslāneklim, kas ir cita materiāla blakusprodukts, un degslāneklim, kas tiek pārdots kopā ar mālu. Tomēr tas, ka notiek degslānekļa apzināta ieguve, lai to izmantotu kā minerālo materiālu (sk. 350. un 351. apsvērumu), liek apšaubīt – to ir konstatējusi arī Vispārējā tiesa (77) –, ka šāds atbrīvojums ļaus sasniegt MMN vides aizsardzības mērķi.

77

| (456) | Grunti, kas radusies jebkādā procesā, kurā degslāneklis ir atdalīts no citiem iežiem, joprojām var izmantot kā minerālo materiālu. Kā ir norādījusi Vispārējā tiesa (78), iespēja pārdot grunti, kas rodas, iegūstot degslānekli, kuru izmanto kā minerālo materiālu un kurš ir atbrīvots no MMN, nodrošina papildu atbalstu degslānekļa ražotājiem un var potenciāli veicināt jauna degslānekļa ieguvi. Kā galvenais produkts degslāneklis ir sastopams dažos gadījumos, kad tas tiek apzināti iegūts tāpēc, lai to izmantotu kā minerālo materiālu. Grunti, kas rodas degslānekļa iegūšanas procesā, arī potenciāli varētu pārdot kā minerālo materiālu. Tādēļ nav garantijas, ka atbrīvojums attiecībā uz degslānekļa grunti, kas apzināti iegūta tāpēc, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, nepalielina jauna degslānekļa ieguvi, tādējādi apdraudot MMN vides aizsardzības mērķi. |
| --- | --- |

(456)

Grunti, kas radusies jebkādā procesā, kurā degslāneklis ir atdalīts no citiem iežiem, joprojām var izmantot kā minerālo materiālu. Kā ir norādījusi Vispārējā tiesa (78), iespēja pārdot grunti, kas rodas, iegūstot degslānekli, kuru izmanto kā minerālo materiālu un kurš ir atbrīvots no MMN, nodrošina papildu atbalstu degslānekļa ražotājiem un var potenciāli veicināt jauna degslānekļa ieguvi. Kā galvenais produkts degslāneklis ir sastopams dažos gadījumos, kad tas tiek apzināti iegūts tāpēc, lai to izmantotu kā minerālo materiālu. Grunti, kas rodas degslānekļa iegūšanas procesā, arī potenciāli varētu pārdot kā minerālo materiālu. Tādēļ nav garantijas, ka atbrīvojums attiecībā uz degslānekļa grunti, kas apzināti iegūta tāpēc, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, nepalielina jauna degslānekļa ieguvi, tādējādi apdraudot MMN vides aizsardzības mērķi.

78

| (457) | Uz degslānekļa ieguves grunti, ja degslāneklis ir apzināti iegūts tāpēc, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, attiecas MMN standarta piemērošanas noteikuma darbības joma, un šī grunts ir tādā pašā faktiskajā un juridiskajā situācijā kā ar MMN aplikti materiāli, ņemot vērā MMN vides aizsardzības mērķi. Turklāt, kā iepriekš norādīts 456. apsvērumā, šādas grunts atbrīvojumu nevar pamatot atbilstīgi MMN raksturam un loģikai. |
| --- | --- |

(457)

Uz degslānekļa ieguves grunti, ja degslāneklis ir apzināti iegūts tāpēc, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, attiecas MMN standarta piemērošanas noteikuma darbības joma, un šī grunts ir tādā pašā faktiskajā un juridiskajā situācijā kā ar MMN aplikti materiāli, ņemot vērā MMN vides aizsardzības mērķi. Turklāt, kā iepriekš norādīts 456. apsvērumā, šādas grunts atbrīvojumu nevar pamatot atbilstīgi MMN raksturam un loģikai.

| (458) | Attiecībā uz degslānekļa grunti, kas radusies, iegūstot degslānekli, kuru neizmanto kā minerālo materiālu (piem., ķieģeļu izgatavošanai), Komisija, pamatojoties uz pieejamo informāciju, uzskata, ka, lai gan šī grunts ir līdzīgā faktiskajā un juridiskajā situācijā kā citi ar nodokli aplikti materiāli, nekas neliecina, ka tās atbrīvojums no nodokļa var palielināt tāda jauna degslānekļa ieguvi, kuru neizmanto kā minerālo materiālu. Ņemot vērā degslānekļa kā blakusprodukta salīdzinoši zemo cenu, ja to pārdod, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls (no GBP [...] līdz GBP 4,4 par tonnu, ieskaitot transportēšanas izmaksas), ir maz ticams, ka atbrīvojums attiecībā uz grunti, kas radusies degslānekļa ieguves procesā, varētu palielināt degslānekļa ieguvi. Jebkurā gadījumā tāda jauna degslānekļa ieguves pieaugums, kuru neizmanto kā minerālo materiālu, nebūtu pretrunā MMN mērķim. |
| --- | --- |

(458)

Attiecībā uz degslānekļa grunti, kas radusies, iegūstot degslānekli, kuru neizmanto kā minerālo materiālu (piem., ķieģeļu izgatavošanai), Komisija, pamatojoties uz pieejamo informāciju, uzskata, ka, lai gan šī grunts ir līdzīgā faktiskajā un juridiskajā situācijā kā citi ar nodokli aplikti materiāli, nekas neliecina, ka tās atbrīvojums no nodokļa var palielināt tāda jauna degslānekļa ieguvi, kuru neizmanto kā minerālo materiālu. Ņemot vērā degslānekļa kā blakusprodukta salīdzinoši zemo cenu, ja to pārdod, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls (no GBP [...] līdz GBP 4,4 par tonnu, ieskaitot transportēšanas izmaksas), ir maz ticams, ka atbrīvojums attiecībā uz grunti, kas radusies degslānekļa ieguves procesā, varētu palielināt degslānekļa ieguvi. Jebkurā gadījumā tāda jauna degslānekļa ieguves pieaugums, kuru neizmanto kā minerālo materiālu, nebūtu pretrunā MMN mērķim.

| (459) | Degslānekļa ražotājiem būtu jānorāda, kādi ir viņu saražotā degslānekļa izmantojuma veidi, lai varētu pieprasīt MMN atbrīvojumu attiecībā uz grunti, ja to komerciāli izmanto kā minerālo materiālu. |
| --- | --- |

(459)

Degslānekļa ražotājiem būtu jānorāda, kādi ir viņu saražotā degslānekļa izmantojuma veidi, lai varētu pieprasīt MMN atbrīvojumu attiecībā uz grunti, ja to komerciāli izmanto kā minerālo materiālu.

5.6.5.   MINERĀLIE MATERIĀLI, KAS SASTĀV LIELĀKOTIES VAI DAĻĒJI NO MATERIĀLIEM, KURI SASTĀV LIELĀKOTIES NO GRUNTS VAI ATKRITUMIEM, VAI CITIEM BLAKUSPRODUKTIEM, KAS RADUŠIES JEBKURĀ RŪPNIECISKĀS SADEDZINĀŠANAS PROCESĀ VAI METĀLA KAUSĒŠANAS VAI ATTĪRĪŠANAS PROCESĀ (17. PANTA 4. PUNKTA c) APAKŠPUNKTA i) UN ii) PUNKTS)

| (460) | Pirms Lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas AK iestādes bija norādījušas, ka attiecīgā rūpnieciskā procesa galvenais mērķis (piem., akmeņogļu dedzināšana elektroenerģijas ražošanai, dzelzs rūdas kausēšana tērauda ražošanai) ir ražot produktu, kuru neizmanto kā minerālo materiālu. Attiecīgā grunts, atkritumi un blakusprodukti ir, piemēram, rūpniecības sārņi (domnas krāsns sārņi, konvertora krāsns tērauda sārņi, elektriskā loka krāsns tērauda sārņi un dedzināšanas pelni). |
| --- | --- |

(460)

Pirms Lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas AK iestādes bija norādījušas, ka attiecīgā rūpnieciskā procesa galvenais mērķis (piem., akmeņogļu dedzināšana elektroenerģijas ražošanai, dzelzs rūdas kausēšana tērauda ražošanai) ir ražot produktu, kuru neizmanto kā minerālo materiālu. Attiecīgā grunts, atkritumi un blakusprodukti ir, piemēram, rūpniecības sārņi (domnas krāsns sārņi, konvertora krāsns tērauda sārņi, elektriskā loka krāsns tērauda sārņi un dedzināšanas pelni).

| (461) | Atbrīvojuma mērķis ir veicināt materiālu izmantošanu, nevis to noglabāšanu atkritumu izgāztuvēs (pieprasījuma novirzīšana). Tas palīdz gan uzlabot ainavu, gan samazināt vajadzību pēc neapstrādātu minerālo materiālu ieguves. |
| --- | --- |

(461)

Atbrīvojuma mērķis ir veicināt materiālu izmantošanu, nevis to noglabāšanu atkritumu izgāztuvēs (pieprasījuma novirzīšana). Tas palīdz gan uzlabot ainavu, gan samazināt vajadzību pēc neapstrādātu minerālo materiālu ieguves.

| (462) | Komisija apšaubīja, ka atbrīvojuma piemērošana materiāliem, kuri sastāv lielākoties (t. i., vismaz 50 % apmērā) no grunts vai atkritumiem, vai citiem blakusproduktiem, kas radušies jebkurā rūpnieciskās sadedzināšanas procesā vai metāla kausēšanas vai attīrīšanas procesā, joprojām varētu būt saskaņā ar MMN raksturu un loģiku. |
| --- | --- |

(462)

Komisija apšaubīja, ka atbrīvojuma piemērošana materiāliem, kuri sastāv lielākoties (t. i., vismaz 50 % apmērā) no grunts vai atkritumiem, vai citiem blakusproduktiem, kas radušies jebkurā rūpnieciskās sadedzināšanas procesā vai metāla kausēšanas vai attīrīšanas procesā, joprojām varētu būt saskaņā ar MMN raksturu un loģiku.

| (463) | Šajā sakarā Komisija ir saņēmusi vairākas ieinteresēto personu piezīmes. |
| --- | --- |

(463)

Šajā sakarā Komisija ir saņēmusi vairākas ieinteresēto personu piezīmes.

5.6.5.1.   
  Komisijas saņemtās piezīmes

Komisijas saņemtās piezīmes

a)   Piezīmes, kas saņemtas no Minerālo produktu asociācijas (Mineral Products Association)
  2014. gada 2. janvārī

Piezīmes, kas saņemtas no Minerālo produktu asociācijas (Mineral Products Association)

| (464) | Minerālo produktu asociācija piekrīt Komisijas secinājumiem Lēmumā par procedūras sākšanu, ka šie materiāli nav tādā pašā juridiskajā un faktiskajā situācijā kā ar nodokli apliktie materiāli. Pamatojums ir skaidrs attiecībā uz materiāliem, kas sastāv tikai no grunts vai atkritumiem. Bet attiecībā uz materiāliem, kas sastāv lielākoties no grunts vai atkritumiem, atbrīvojums būtu pamatots tikai tad, ja tajos būtu maz citu materiālu atlikumu, kuri sajaukti ar materiāliem, kas atbrīvoti no nodokļa. |
| --- | --- |

(464)

Minerālo produktu asociācija piekrīt Komisijas secinājumiem Lēmumā par procedūras sākšanu, ka šie materiāli nav tādā pašā juridiskajā un faktiskajā situācijā kā ar nodokli apliktie materiāli. Pamatojums ir skaidrs attiecībā uz materiāliem, kas sastāv tikai no grunts vai atkritumiem. Bet attiecībā uz materiāliem, kas sastāv lielākoties no grunts vai atkritumiem, atbrīvojums būtu pamatots tikai tad, ja tajos būtu maz citu materiālu atlikumu, kuri sajaukti ar materiāliem, kas atbrīvoti no nodokļa.

b)   Piezīmes, kas saņemtas no QPANI
  2014. gada 8. janvārī

Piezīmes, kas saņemtas no QPANI

| (465) | Saskaņā ar QPANI sniegto informāciju minerālo materiālu tirgos ir labi attīstīta tādu materiālu piegāde, kas ir rūpnieciskās sadedzināšanas procesa vai metāla kausēšanas vai attīrīšanas procesa blakusprodukti, piemēram, dzelzs un tērauda sārņi un ar minerālvielām piesārņotie dedzināšanas pelni. Asociācija piekrīt 124. apsvērumā izklāstītajam secinājumam, ka šie materiāli “nav tādā pašā juridiskajā un faktiskajā situācijā kā ar nodokli apliktie materiāli, ņemot vērā MMN mērķi”. Ir skaidrs pamatojums attiecībā uz materiāliem, kas sastāv “tikai” no grunts vai atkritumiem, vai šo procesu blakusproduktiem un komerciālās izmantošanas laikā ir atbrīvoti no MMN. |
| --- | --- |

(465)

Saskaņā ar QPANI sniegto informāciju minerālo materiālu tirgos ir labi attīstīta tādu materiālu piegāde, kas ir rūpnieciskās sadedzināšanas procesa vai metāla kausēšanas vai attīrīšanas procesa blakusprodukti, piemēram, dzelzs un tērauda sārņi un ar minerālvielām piesārņotie dedzināšanas pelni. Asociācija piekrīt 124. apsvērumā izklāstītajam secinājumam, ka šie materiāli “nav tādā pašā juridiskajā un faktiskajā situācijā kā ar nodokli apliktie materiāli, ņemot vērā MMN mērķi”. Ir skaidrs pamatojums attiecībā uz materiāliem, kas sastāv “tikai” no grunts vai atkritumiem, vai šo procesu blakusproduktiem un komerciālās izmantošanas laikā ir atbrīvoti no MMN.

QPANI

c)   Piezīmes, kas saņemtas no BAA
  2014. gada 17. janvārī

Piezīmes, kas saņemtas no BAA

| (466) | BAA iesniedza lauksaimniecības kaļķu karjera Hart Quarry sagatavotu vēstuli, kurā izklāstītas grūtības, kas radušās karjeram, jo tā sekundārie produkti konkurē ar sārņu minerālajiem materiāliem, kurus ražo tuvējā tērauda rūpnīca. Šā karjera ražotie minerālie materiāli ir atbrīvoti no nodokļa, lai gan tērauda rūpnīcas ietekme uz vidi ir daudz lielāka nekā Hart Quarry ietekme. MMN esot liedzis Hart Quarry konkurēt minerālo materiālu tirgū. Saskaņā ar BAA sniegto informāciju šis karjers pārdod visus tā saražotos kaļķus, bet to minerālo materiālu apjoms, kas ražoti kā blakusprodukti, attiecībā pret kopējo ražošanas apjomu ir palicis nemainīgs, proti, tas nav ne samazinājies, ne palielinājies. Tādēļ karjerā nav lielu nepārdoto minerālo materiālu kaudžu, kas radušās MMN piemērošanas laikā. Nepārdoto blakusproduktu dēļ šis karjers nevarot palielināt kaļķu ražošanu, lai apmierinātu eksporta pieprasījumu. |
| --- | --- |

(466)

BAA iesniedza lauksaimniecības kaļķu karjera Hart Quarry sagatavotu vēstuli, kurā izklāstītas grūtības, kas radušās karjeram, jo tā sekundārie produkti konkurē ar sārņu minerālajiem materiāliem, kurus ražo tuvējā tērauda rūpnīca. Šā karjera ražotie minerālie materiāli ir atbrīvoti no nodokļa, lai gan tērauda rūpnīcas ietekme uz vidi ir daudz lielāka nekā Hart Quarry ietekme. MMN esot liedzis Hart Quarry konkurēt minerālo materiālu tirgū. Saskaņā ar BAA sniegto informāciju šis karjers pārdod visus tā saražotos kaļķus, bet to minerālo materiālu apjoms, kas ražoti kā blakusprodukti, attiecībā pret kopējo ražošanas apjomu ir palicis nemainīgs, proti, tas nav ne samazinājies, ne palielinājies. Tādēļ karjerā nav lielu nepārdoto minerālo materiālu kaudžu, kas radušās MMN piemērošanas laikā. Nepārdoto blakusproduktu dēļ šis karjers nevarot palielināt kaļķu ražošanu, lai apmierinātu eksporta pieprasījumu.

BAA

Hart Quarry

Hart Quarry

Hart Quarry

BAA

d)   Papildinformācija, kas saņemta no BAA izpilddirektora Richard Bird
  2014. gada 10. februārī

Papildinformācija, kas saņemta no BAA

Richard Bird

| (467) | R. Bird norāda, ka sārņu minerālais materiāls nav tērauda ražošanas nozares atkritumu produkts, bet blakusprodukts, ko var izmantot kā minerālo materiālu. R. Bird pievienoja informāciju par sārņiem, kas atrodama nobeiguma ziņojumā, kuru sagatavojusi Apvienotās Karalistes Konkurences komisija attiecībā uz minerālo materiālu un cementa tirgiem Apvienotajā Karalistē. Saskaņā ar R. Bird sniegto informāciju sārņus var samalt, lai veidotos piedeva vai alternatīvs materiāls parastam portlandcementam, tādējādi tas kļūst par svarīgu produktu, kas ir augstākā labuma minerālais materiāls. |
| --- | --- |

(467)

R. Bird norāda, ka sārņu minerālais materiāls nav tērauda ražošanas nozares atkritumu produkts, bet blakusprodukts, ko var izmantot kā minerālo materiālu. R. Bird pievienoja informāciju par sārņiem, kas atrodama nobeiguma ziņojumā, kuru sagatavojusi Apvienotās Karalistes Konkurences komisija attiecībā uz minerālo materiālu un cementa tirgiem Apvienotajā Karalistē. Saskaņā ar R. Bird sniegto informāciju sārņus var samalt, lai veidotos piedeva vai alternatīvs materiāls parastam portlandcementam, tādējādi tas kļūst par svarīgu produktu, kas ir augstākā labuma minerālais materiāls.

R. Bird

R. Bird

R. Bird

e)   Piezīmes, kas saņemtas no AK iestādēm

Piezīmes, kas saņemtas no AK iestādēm

| (468) | AK iestādes apgalvo, ka atbrīvojums attiecas uz ķīmiskajām vielām, kas pievienotas materiāliem, kuri radušies jebkurā rūpnieciskās sadedzināšanas procesā vai metāla kausēšanas vai attīrīšanas procesā, lai tos varētu izmantot kā minerālos materiālus. |
| --- | --- |

(468)

AK iestādes apgalvo, ka atbrīvojums attiecas uz ķīmiskajām vielām, kas pievienotas materiāliem, kuri radušies jebkurā rūpnieciskās sadedzināšanas procesā vai metāla kausēšanas vai attīrīšanas procesā, lai tos varētu izmantot kā minerālos materiālus.

| (469) | Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju dažādu iemeslu dēļ rūpnieciskās sadedzināšanas procesu blakusproduktam ne vienmēr ir piemērota kvalitāte vai ne vienmēr tas ir pietiekami piemērots, lai to varētu izmantot kā minerālo materiālu. Taču, pievienojot papildmateriālu, var uzlabot tā piemērotību šādam izmantojuma veidam. Piemēram, nerūsošā tērauda ražošanā, dzesējot materiālu, rodas dikalcija silikāts. Minētā viela pārvērš sārņus (tos sauc par AOD (79) sārņiem) pulverī, tādējādi radot ar putekļiem saistītas problēmas, kas padara tos nepiemērotus tam, lai tie tiktu izmantoti kā minerālie materiāli vai citādi. Ja tērauda ražotājs pievieno kausētiem sārņiem ķīmisku vielu – bezūdens nātrija tetraborātu (boraku) – pēc tam, kad tie izkausēti krāsnī, šī ķīmiskā viela stabilizē minētos sārņus. Šīs ķīmiskās vielas pievienošana novērš putekļu problēmu un palīdz stabilizēt sārņus, veidojot kristāliskiem iežiem līdzīgu materiālu, kas pēc tam var tikt pakļauts metāla reģenerācijas procesam, drupināšanai, sijāšanai un atmosfēras apstākļu ietekmei un kas tikai pēc tam ir piemērots noteiktiem minerālo materiālu izmantojuma veidiem, piemēram, asfalta materiālu izgatavošanai. |
| --- | --- |

(469)

Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju dažādu iemeslu dēļ rūpnieciskās sadedzināšanas procesu blakusproduktam ne vienmēr ir piemērota kvalitāte vai ne vienmēr tas ir pietiekami piemērots, lai to varētu izmantot kā minerālo materiālu. Taču, pievienojot papildmateriālu, var uzlabot tā piemērotību šādam izmantojuma veidam. Piemēram, nerūsošā tērauda ražošanā, dzesējot materiālu, rodas dikalcija silikāts. Minētā viela pārvērš sārņus (tos sauc par AOD (79) sārņiem) pulverī, tādējādi radot ar putekļiem saistītas problēmas, kas padara tos nepiemērotus tam, lai tie tiktu izmantoti kā minerālie materiāli vai citādi. Ja tērauda ražotājs pievieno kausētiem sārņiem ķīmisku vielu – bezūdens nātrija tetraborātu (boraku) – pēc tam, kad tie izkausēti krāsnī, šī ķīmiskā viela stabilizē minētos sārņus. Šīs ķīmiskās vielas pievienošana novērš putekļu problēmu un palīdz stabilizēt sārņus, veidojot kristāliskiem iežiem līdzīgu materiālu, kas pēc tam var tikt pakļauts metāla reģenerācijas procesam, drupināšanai, sijāšanai un atmosfēras apstākļu ietekmei un kas tikai pēc tam ir piemērots noteiktiem minerālo materiālu izmantojuma veidiem, piemēram, asfalta materiālu izgatavošanai.

AOD

79

| (470) | AK iestādes apgalvo, ka ķīmiskas vielas pievienošana rūpnieciskās sadedzināšanas procesa blakusproduktam, nepadara atbrīvojumu par nesaderīgu ar nodokļa mērķi, jo iegūtais materiāls nav ar nodokli apliekams minerālais materiāls. |
| --- | --- |

(470)

AK iestādes apgalvo, ka ķīmiskas vielas pievienošana rūpnieciskās sadedzināšanas procesa blakusproduktam, nepadara atbrīvojumu par nesaderīgu ar nodokļa mērķi, jo iegūtais materiāls nav ar nodokli apliekams minerālais materiāls.

5.6.5.2.   
  Komisijas novērtējums

Komisijas novērtējums

| (471) | Lēmuma par procedūras sākšanu 124. apsvērumā Komisija jau secināja, ka minerālie materiāli, kas sastāv tikai vai daļēji no materiāliem, kuri sastāv lielākoties no grunts vai atkritumiem, vai citiem blakusproduktiem, kas radušies jebkurā rūpnieciskās sadedzināšanas procesā vai metāla kausēšanas vai attīrīšanas procesā (“rūpnieciskās sadedzināšanas procesa vai metāla kausēšanas vai attīrīšanas procesa blakusprodukti”), nav tādā pašā juridiskajā un faktiskajā situācijā kā ar nodokli apliktie materiāli, ņemot vērā MMN mērķi. |
| --- | --- |

(471)

Lēmuma par procedūras sākšanu 124. apsvērumā Komisija jau secināja, ka minerālie materiāli, kas sastāv tikai vai daļēji no materiāliem, kuri sastāv lielākoties no grunts vai atkritumiem, vai citiem blakusproduktiem, kas radušies jebkurā rūpnieciskās sadedzināšanas procesā vai metāla kausēšanas vai attīrīšanas procesā (“rūpnieciskās sadedzināšanas procesa vai metāla kausēšanas vai attīrīšanas procesa blakusprodukti”), nav tādā pašā juridiskajā un faktiskajā situācijā kā ar nodokli apliktie materiāli, ņemot vērā MMN mērķi.

| (472) | AK iestādes un Minerālo produktu asociācija ir pierādījušas, ka minerālie materiāli, kas sastāv lielākoties no rūpnieciskās sadedzināšanas procesa vai metāla kausēšanas vai attīrīšanas procesa blakusproduktiem, nav tādā pašā juridiskajā un faktiskajā situācijā kā ar nodokli apliktie materiāli, ņemot vērā MMN mērķi. |
| --- | --- |

(472)

AK iestādes un Minerālo produktu asociācija ir pierādījušas, ka minerālie materiāli, kas sastāv lielākoties no rūpnieciskās sadedzināšanas procesa vai metāla kausēšanas vai attīrīšanas procesa blakusproduktiem, nav tādā pašā juridiskajā un faktiskajā situācijā kā ar nodokli apliktie materiāli, ņemot vērā MMN mērķi.

| (473) | Komisija ir saņēmusi dokumentus, kuros norādīts, ka rūpnieciskās sadedzināšanas procesa vai metāla kausēšanas vai attīrīšanas procesa blakusproduktiem kā minerālajiem materiāliem ir augsta vērtība un ka tos var izmantot dažādos veidos. BAA iesniedza piemēru par kaļķakmens karjeru, kas ražo galvenokārt lauksaimniecības kaļķus, kuri konkurē ar rūpnieciskās sadedzināšanas procesa vai metāla kausēšanas vai attīrīšanas procesa blakusproduktiem to sekundāro produktu, t. i., kaļķakmens minerālo materiālu, tirgū. Tas liecina, ka atbrīvojums attiecībā uz rūpnieciskās sadedzināšanas procesa vai metāla kausēšanas vai attīrīšanas procesa blakusproduktiem ir vēl vairāk pamatots, jo ar tādu nenovēršamu blakusproduktu kā šis faktiski var aizstāt citus jauniegūtus minerālos materiālus, piemēram, kaļķakmens minerālos materiālus. |
| --- | --- |

(473)

Komisija ir saņēmusi dokumentus, kuros norādīts, ka rūpnieciskās sadedzināšanas procesa vai metāla kausēšanas vai attīrīšanas procesa blakusproduktiem kā minerālajiem materiāliem ir augsta vērtība un ka tos var izmantot dažādos veidos. BAA iesniedza piemēru par kaļķakmens karjeru, kas ražo galvenokārt lauksaimniecības kaļķus, kuri konkurē ar rūpnieciskās sadedzināšanas procesa vai metāla kausēšanas vai attīrīšanas procesa blakusproduktiem to sekundāro produktu, t. i., kaļķakmens minerālo materiālu, tirgū. Tas liecina, ka atbrīvojums attiecībā uz rūpnieciskās sadedzināšanas procesa vai metāla kausēšanas vai attīrīšanas procesa blakusproduktiem ir vēl vairāk pamatots, jo ar tādu nenovēršamu blakusproduktu kā šis faktiski var aizstāt citus jauniegūtus minerālos materiālus, piemēram, kaļķakmens minerālos materiālus.

BAA

| (474) | Komisija 151.–158. apsvērumā jau ir konstatējusi atšķirību starp tiem blakusproduktiem, kuri radušies kaļķakmens ieguvē un paredzēti lauksaimniecības kaļķu ražošanai, un no nodokļa atbrīvotajiem blakusproduktiem, kas iegūti procesos, kuri nav saistīti ar minerālo materiālu ražošanu. |
| --- | --- |

(474)

Komisija 151.–158. apsvērumā jau ir konstatējusi atšķirību starp tiem blakusproduktiem, kuri radušies kaļķakmens ieguvē un paredzēti lauksaimniecības kaļķu ražošanai, un no nodokļa atbrīvotajiem blakusproduktiem, kas iegūti procesos, kuri nav saistīti ar minerālo materiālu ražošanu.

| (475) | BAA norāda, ka rūpnieciskās sadedzināšanas procesa vai metāla kausēšanas vai attīrīšanas procesa blakusproduktiem nedrīkst piemērot MMN atbrīvojumu, jo tērauda rūpnīcu ietekme uz vidi ir daudz lielāka nekā minerālo materiālu ieguves ietekme. Tas varētu atbilst patiesībai. Taču tērauda rūpnīcas darbība ir process, kas nav saistīts ar MMN. Atbrīvojums attiecībā uz rūpnieciskās sadedzināšanas procesa vai metāla kausēšanas vai attīrīšanas procesa blakusproduktiem tikai palīdz pārdot tos kā minerālos materiālus, lai ar tiem varētu aizstāt jauniegūtus materiālus, kurus būtu paredzēts izmantot kā minerālos materiālus. |
| --- | --- |

(475)

BAA norāda, ka rūpnieciskās sadedzināšanas procesa vai metāla kausēšanas vai attīrīšanas procesa blakusproduktiem nedrīkst piemērot MMN atbrīvojumu, jo tērauda rūpnīcu ietekme uz vidi ir daudz lielāka nekā minerālo materiālu ieguves ietekme. Tas varētu atbilst patiesībai. Taču tērauda rūpnīcas darbība ir process, kas nav saistīts ar MMN. Atbrīvojums attiecībā uz rūpnieciskās sadedzināšanas procesa vai metāla kausēšanas vai attīrīšanas procesa blakusproduktiem tikai palīdz pārdot tos kā minerālos materiālus, lai ar tiem varētu aizstāt jauniegūtus materiālus, kurus būtu paredzēts izmantot kā minerālos materiālus.

BAA

| (476) | Tādēļ Komisija uzskata, ka saņemtās piezīmes nav iemesls, lai tā atkāptos no sava sākotnējā novērtējuma Lēmumā par procedūras sākšanu (124. apsvērums). |
| --- | --- |

(476)

Tādēļ Komisija uzskata, ka saņemtās piezīmes nav iemesls, lai tā atkāptos no sava sākotnējā novērtējuma Lēmumā par procedūras sākšanu (124. apsvērums).

| (477) | Attiecībā uz atbrīvojumu, kas attiecas arī uz materiālu, kurš lielākoties, bet ne pilnīgi ir rūpnieciskās sadedzināšanas procesa vai metāla kausēšanas vai attīrīšanas procesa blakusprodukts, AK iestādes paskaidroja, ka dažreiz ir vajadzīgas papildu ķīmiskās vielas, lai varētu stabilizēt materiālu un padarīt to piemērotu tam, ka tas ir izmantojams kā minerālais materiāls. |
| --- | --- |

(477)

Attiecībā uz atbrīvojumu, kas attiecas arī uz materiālu, kurš lielākoties, bet ne pilnīgi ir rūpnieciskās sadedzināšanas procesa vai metāla kausēšanas vai attīrīšanas procesa blakusprodukts, AK iestādes paskaidroja, ka dažreiz ir vajadzīgas papildu ķīmiskās vielas, lai varētu stabilizēt materiālu un padarīt to piemērotu tam, ka tas ir izmantojams kā minerālais materiāls.

| (478) | Komisija norāda, ka Ieguves rūpniecības atkritumu direktīvas (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/21/EK) (80) 3. panta 3. punktā “inerti atkritumi” ir raksturoti kā atkritumi, ar ko nenotiek nekādas būtiskas fizikālas, ķīmiskas vai bioloģiskas pārmaiņas, un tādēļ tiem nebūtu jārada vides piesārņojuma risks. AK iestāžu iesniegto piemēru (469. apsvērumā), kurā ir minēta “boraka” izmantošana, varētu interpretēt saistībā ar piemēru par papildu ķīmisko vielu, kas varētu palielināt piesārņojuma risku atkarībā no izmantotā daudzuma, tās koncentrācijas un skartajām zonām (augsni, ūdenstilpi utt.). Tomēr boraka izmantošana neietilpst šā lēmuma darbības jomā. |
| --- | --- |

(478)

Komisija norāda, ka Ieguves rūpniecības atkritumu direktīvas (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/21/EK) (80) 3. panta 3. punktā “inerti atkritumi” ir raksturoti kā atkritumi, ar ko nenotiek nekādas būtiskas fizikālas, ķīmiskas vai bioloģiskas pārmaiņas, un tādēļ tiem nebūtu jārada vides piesārņojuma risks. AK iestāžu iesniegto piemēru (469. apsvērumā), kurā ir minēta “boraka” izmantošana, varētu interpretēt saistībā ar piemēru par papildu ķīmisko vielu, kas varētu palielināt piesārņojuma risku atkarībā no izmantotā daudzuma, tās koncentrācijas un skartajām zonām (augsni, ūdenstilpi utt.). Tomēr boraka izmantošana neietilpst šā lēmuma darbības jomā.

80

| (479) | Minerālo produktu asociācija ierosināja, ka gadījumā, ja materiāli ir sajaukti ar materiāliem, kuriem piemēro nodokli, nodokļa saistībām vajadzētu būt proporcionālām apliekamā materiāla daudzumam maisījumā. Tā kā MMN ir strukturēts nodoklis, tad tas jau notiek. Uzskata, ka minerālais materiāls, kurš ir bijis “sajaukts ar citu materiālu, kas nav ūdens”, ir komerciāli izmantots un kā tādu to jau varētu aplikt ar nodokli (Likuma 19. panta 1. punkta d) apakšpunkts). |
| --- | --- |

(479)

Minerālo produktu asociācija ierosināja, ka gadījumā, ja materiāli ir sajaukti ar materiāliem, kuriem piemēro nodokli, nodokļa saistībām vajadzētu būt proporcionālām apliekamā materiāla daudzumam maisījumā. Tā kā MMN ir strukturēts nodoklis, tad tas jau notiek. Uzskata, ka minerālais materiāls, kurš ir bijis “sajaukts ar citu materiālu, kas nav ūdens”, ir komerciāli izmantots un kā tādu to jau varētu aplikt ar nodokli (Likuma 19. panta 1. punkta d) apakšpunkts).

| (480) | Tāpēc Komisija secina, ka atbrīvojums saskaņā ar Likuma 17. panta 4. punkta c) apakšpunkta i) un ii) punktu atbilst MMN pamatprincipiem un nerada selektīvu priekšrocību. |
| --- | --- |

(480)

Tāpēc Komisija secina, ka atbrīvojums saskaņā ar Likuma 17. panta 4. punkta c) apakšpunkta i) un ii) punktu atbilst MMN pamatprincipiem un nerada selektīvu priekšrocību.

5.6.6.   ATBRĪVOJUMS ATTIECĪBĀ UZ MATERIĀLU, KAS SASTĀV TIKAI VAI LIELĀKOTIES NO MĀLA (17. PANTA 4. PUNKTA f) APAKŠPUNKTS)

| (481) | Pirms Lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas AK iestādes attiecībā uz mālu bija paskaidrojušas, ka parasti mālu tā plastiskuma dēļ neuzskata par iezi. Atbrīvojums precizē to un novērš vajadzību noteikt un iekasēt MMN par smilti vai akmeņiem, kas dabā sastopami kopā ar mālu. |
| --- | --- |

(481)

Pirms Lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas AK iestādes attiecībā uz mālu bija paskaidrojušas, ka parasti mālu tā plastiskuma dēļ neuzskata par iezi. Atbrīvojums precizē to un novērš vajadzību noteikt un iekasēt MMN par smilti vai akmeņiem, kas dabā sastopami kopā ar mālu.

| (482) | Tomēr Komisija norāda, ka no ģeoloģiskā viedokļa māls tiek uzskatīts par iezi un ka to var izmantot kā minerālo materiālu (81). Ciktāl tas attiecas uz materiālu, kas sastāv tikai vai lielākoties no māla, kurš iegūts tāpēc, lai to izmantotu kā minerālo materiālu, Komisijai nebija skaidrs, kā atbrīvojumu varētu attaisnot, pamatojoties uz nodokļa standarta piemērošanas principiem, vai cik lielā mērā šā materiāla situācija atšķiras no situācijas, kādā ir ar nodokli aplikti materiāli, ņemot vērā MMN mērķi. |
| --- | --- |

(482)

Tomēr Komisija norāda, ka no ģeoloģiskā viedokļa māls tiek uzskatīts par iezi un ka to var izmantot kā minerālo materiālu (81). Ciktāl tas attiecas uz materiālu, kas sastāv tikai vai lielākoties no māla, kurš iegūts tāpēc, lai to izmantotu kā minerālo materiālu, Komisijai nebija skaidrs, kā atbrīvojumu varētu attaisnot, pamatojoties uz nodokļa standarta piemērošanas principiem, vai cik lielā mērā šā materiāla situācija atšķiras no situācijas, kādā ir ar nodokli aplikti materiāli, ņemot vērā MMN mērķi.

81

| (483) | Komisija ir saņēmusi no BAA šādas piezīmes. |
| --- | --- |

(483)

Komisija ir saņēmusi no BAA šādas piezīmes.

BAA

5.6.6.1.   
  Komisijas saņemtās piezīmes

Komisijas saņemtās piezīmes

a)   Piezīmes, kas saņemtas no BAA
  2014. gada 15. septembrī

Piezīmes, kas saņemtas no BAA

| (484) | BAA apgalvo, ka mālu var izmantot kā minerālo materiālu, nepārveidojot tā ķīmiskās un fizikālās īpašības. BAA norāda, ka māls atbilst minerālo materiālu definīcijai, kas sniegta Lēmumā par procedūras sākšanu. To var izmantot kā minerālo materiālu vairākos veidos, tostarp kā būvniecības pildmateriālu. BAA norāda grāmatas nodaļu, kurā aprakstīti māla izmantojuma veidi inženiertehnikas un būvniecības jomā. Saskaņā ar BAA sniegto informāciju ceļu būvdarbos mālu lielos daudzumos izmanto arī Apvienotās Karalistes Automaģistrāļu aģentūra (Highways Agency). BAA apgalvo, ka šādos darbos tas tiek izmantots kā minerālais materiāls. Māls ir iekļauts vienā no pieļaujamo materiālu kategorijām, kas noteiktas Apvienotās Karalistes ceļu būvdarbu specifikācijā. Ceļu būvdarbos to var izmantot kā saistīgu pildmateriālu. BAA piemēros pieminēja karjerus, kas iegūst ceļu būvdarbiem piemērotu mālu. Turklāt māls ir piemērots, lai to kā minerālo materiālu izmantotu īpašos veidos, kam citi ieži nav piemēroti, t. i., atkritumu poligonu apdarei un nosegšanai, dīķu un kanālu apdarei. |
| --- | --- |

(484)

BAA apgalvo, ka mālu var izmantot kā minerālo materiālu, nepārveidojot tā ķīmiskās un fizikālās īpašības. BAA norāda, ka māls atbilst minerālo materiālu definīcijai, kas sniegta Lēmumā par procedūras sākšanu. To var izmantot kā minerālo materiālu vairākos veidos, tostarp kā būvniecības pildmateriālu. BAA norāda grāmatas nodaļu, kurā aprakstīti māla izmantojuma veidi inženiertehnikas un būvniecības jomā. Saskaņā ar BAA sniegto informāciju ceļu būvdarbos mālu lielos daudzumos izmanto arī Apvienotās Karalistes Automaģistrāļu aģentūra (Highways Agency). BAA apgalvo, ka šādos darbos tas tiek izmantots kā minerālais materiāls. Māls ir iekļauts vienā no pieļaujamo materiālu kategorijām, kas noteiktas Apvienotās Karalistes ceļu būvdarbu specifikācijā. Ceļu būvdarbos to var izmantot kā saistīgu pildmateriālu. BAA piemēros pieminēja karjerus, kas iegūst ceļu būvdarbiem piemērotu mālu. Turklāt māls ir piemērots, lai to kā minerālo materiālu izmantotu īpašos veidos, kam citi ieži nav piemēroti, t. i., atkritumu poligonu apdarei un nosegšanai, dīķu un kanālu apdarei.

BAA

BAA

BAA

BAA

Highways Agency

BAA

BAA

| (485) | BAA iesniedza sarakstu, kurā norādīti astoņi karjeri, kas iegūst mālu, kuru var izmantot kā minerālo materiālu. Šis saraksts ir iegūts no BGS 2010. gada Raktuvju un karjeru rokasgrāmatas. Turklāt BAA piemēros minēja divus karjerus, kas iegūst mālu, kurš ir piemērots piekrastes aizsargvaļņu/plūdu aizsargbūvju celtniecībai, inženiertehnisku projektu īstenošanai, atkritumu poligonu nosegšanai, dīķu apdarei, aizpildīšanas darbiem un zemes meliorācijai, kas visi, domājams, ir minerālā materiāla izmantojuma veidi. Iegūtais materiāls ietilpst arī to saistmateriālu kategorijā, kas ir piemēroti ceļu būvdarbiem. BAA arī min piemēru, ka vienā no karjeriem iegūst mālu, ko izmanto ceļu būvniecībā. |
| --- | --- |

(485)

BAA iesniedza sarakstu, kurā norādīti astoņi karjeri, kas iegūst mālu, kuru var izmantot kā minerālo materiālu. Šis saraksts ir iegūts no BGS 2010. gada Raktuvju un karjeru rokasgrāmatas. Turklāt BAA piemēros minēja divus karjerus, kas iegūst mālu, kurš ir piemērots piekrastes aizsargvaļņu/plūdu aizsargbūvju celtniecībai, inženiertehnisku projektu īstenošanai, atkritumu poligonu nosegšanai, dīķu apdarei, aizpildīšanas darbiem un zemes meliorācijai, kas visi, domājams, ir minerālā materiāla izmantojuma veidi. Iegūtais materiāls ietilpst arī to saistmateriālu kategorijā, kas ir piemēroti ceļu būvdarbiem. BAA arī min piemēru, ka vienā no karjeriem iegūst mālu, ko izmanto ceļu būvniecībā.

BAA

BGS

BAA

BAA

| (486) | Tāpēc BAA apgalvo, ka ir daudzi karjeri, kas ražo un pārdod mālu, kuru izmanto nevis keramikas ražošanas procesos, bet gan kā minerālo materiālu. Saskaņā ar BAA sniegto informāciju ir arī vairāki karjeri, kuros māla slāņi mijas ar citiem materiāliem, no kuriem tikai tas materiāls, kas sastāv lielākoties no māla, varētu būt atbrīvots no nodokļa. |
| --- | --- |

(486)

Tāpēc BAA apgalvo, ka ir daudzi karjeri, kas ražo un pārdod mālu, kuru izmanto nevis keramikas ražošanas procesos, bet gan kā minerālo materiālu. Saskaņā ar BAA sniegto informāciju ir arī vairāki karjeri, kuros māla slāņi mijas ar citiem materiāliem, no kuriem tikai tas materiāls, kas sastāv lielākoties no māla, varētu būt atbrīvots no nodokļa.

BAA

BAA

b)   Piezīmes, kas saņemtas no AK iestādēm

Piezīmes, kas saņemtas no AK iestādēm

| (487) | AK iestādes apgalvo, ka mālu ir viegli atšķirt no citiem ļoti smalkgraudainu nogulumiežu veidiem, ņemot vērā, ka tas ir plastisks un to var sagriezt un veidot ar nazi vai špakteļlāpstiņu (definīcija iekļauta Ziņojumā (82)). Šā plastiskuma dēļ vairumā gadījumu māls nav piemērots tam, lai to izmantotu kā minerālo materiālu, jo, uzsūcot ūdeni, tas uzbriest, bet izžūstot – plaisā. |
| --- | --- |

(487)

AK iestādes apgalvo, ka mālu ir viegli atšķirt no citiem ļoti smalkgraudainu nogulumiežu veidiem, ņemot vērā, ka tas ir plastisks un to var sagriezt un veidot ar nazi vai špakteļlāpstiņu (definīcija iekļauta Ziņojumā (82)). Šā plastiskuma dēļ vairumā gadījumu māls nav piemērots tam, lai to izmantotu kā minerālo materiālu, jo, uzsūcot ūdeni, tas uzbriest, bet izžūstot – plaisā.

82

| (488) | Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju māls pārsvarā ir mīksts, viendabīgs (bez graudiņiem) un – bez ķīmiskas vai fizikālas pārveides – piemērots tikai tam, lai to izmantotu zemes darbos kā pildmateriālu, piemēram, atkritumu poligonu apdarē un plūdu aizsargbūvju celtniecībā. Parasti mālu neizmanto pamatu ieliešanai zem ēkām, jo tā zemā stiprība, saspiežamība, sarukšanas un uzbriešanas spēja, visdrīzāk, būs iemesls ēkas kustībām, kas, pārsniedzot pieļaujamās robežas, izraisīs pamatu saplaisāšanu un ēkas sabrukšanu. Šim mērķim piemērotāks ir ciets, graudains minerālais materiāls, jo tas izveidos būvei daudz stabilāku platformu. Tādējādi parasti uzskata, ka neapstrādāts māls nav piemērots “tipiskam minerālā materiāla izmantojuma veidam” (piem., ēku pamatu aizpildīšanai, betona ražošanai, ceļa šķembu vai javas izgatavošanai). Apvienotajā Karalistē šīm vajadzībām tiek atvēlēta lielākā daļa produkcijas. “Tipiskam minerālā materiāla izmantojuma veidam” gandrīz vienmēr ir vajadzīgs ciets, graudains materiāls – parasti smilts, grants un/vai drupināti, cieti ieži, piemēram, kaļķakmens, vulkāniskie ieži, smilšakmens vai graudains materiāls, kas pārstrādāts no būvju nojaukšanas vai ceļu būvniecības atkritumiem. Vienīgie apstākļi, kuros māla izmantojums atbilst “tipiskam minerālā materiāla izmantojuma veidam”, ir tad, ja rūpnieciskā procesā mālu granulē un karsē vairāk nekā 1 000 °C temperatūrā, lai izgatavotu vieglas, cietas granulas, ko var izmantot betonā kā graudainu minerālo materiālu, kā arī dažos citos specializētos un mazāk svarīgos gadījumos. AK iestādes norāda, ka tām nav izdevies atklāt nevienu karjeru, par kuru varētu teikt, ka tajā māls tiek īpaši iegūts tāpēc, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls. |
| --- | --- |

(488)

Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju māls pārsvarā ir mīksts, viendabīgs (bez graudiņiem) un – bez ķīmiskas vai fizikālas pārveides – piemērots tikai tam, lai to izmantotu zemes darbos kā pildmateriālu, piemēram, atkritumu poligonu apdarē un plūdu aizsargbūvju celtniecībā. Parasti mālu neizmanto pamatu ieliešanai zem ēkām, jo tā zemā stiprība, saspiežamība, sarukšanas un uzbriešanas spēja, visdrīzāk, būs iemesls ēkas kustībām, kas, pārsniedzot pieļaujamās robežas, izraisīs pamatu saplaisāšanu un ēkas sabrukšanu. Šim mērķim piemērotāks ir ciets, graudains minerālais materiāls, jo tas izveidos būvei daudz stabilāku platformu. Tādējādi parasti uzskata, ka neapstrādāts māls nav piemērots “tipiskam minerālā materiāla izmantojuma veidam” (piem., ēku pamatu aizpildīšanai, betona ražošanai, ceļa šķembu vai javas izgatavošanai). Apvienotajā Karalistē šīm vajadzībām tiek atvēlēta lielākā daļa produkcijas. “Tipiskam minerālā materiāla izmantojuma veidam” gandrīz vienmēr ir vajadzīgs ciets, graudains materiāls – parasti smilts, grants un/vai drupināti, cieti ieži, piemēram, kaļķakmens, vulkāniskie ieži, smilšakmens vai graudains materiāls, kas pārstrādāts no būvju nojaukšanas vai ceļu būvniecības atkritumiem. Vienīgie apstākļi, kuros māla izmantojums atbilst “tipiskam minerālā materiāla izmantojuma veidam”, ir tad, ja rūpnieciskā procesā mālu granulē un karsē vairāk nekā 1 000 °C temperatūrā, lai izgatavotu vieglas, cietas granulas, ko var izmantot betonā kā graudainu minerālo materiālu, kā arī dažos citos specializētos un mazāk svarīgos gadījumos. AK iestādes norāda, ka tām nav izdevies atklāt nevienu karjeru, par kuru varētu teikt, ka tajā māls tiek īpaši iegūts tāpēc, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls.

| (489) | Tomēr saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju savu īpašību dēļ māls ir piemērots tam, lai to izmantotu citādi, nevis kā minerālo materiālu, tajos gadījumos, kad māls paliek hidratizēts un galvenā tam izvirzītā prasība ir ūdens necaurlaidība. AK iestādes neuzskata, ka atkritumu poligonu apdarē un nosegšanā materiāls tiek izmantots kā minerālais materiāls, jo šādos gadījumos nav vajadzīgs materiāla apjoms, bet ir svarīgi, ka tas ir ūdens un infiltrātu necaurlaidīgs. Māla specializētie izmantošanas gadījumi cita starpā ir atkritumu poligonu, ūdenstilpju, ezeru, dīķu un plūdu aizsargbūvju apdares darbi. Šajos gadījumos māls netiek izmantots kā minerālais materiāls; mālu, kas nav ne ciets, ne graudains, izmanto nevis kā beramu pildmateriālu, kuram vajadzētu būt cietam un graudainam, bet kā materiālu tādas barjeras izveidei, caur kuru nevar izsūkties šķidrums. |
| --- | --- |

(489)

Tomēr saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju savu īpašību dēļ māls ir piemērots tam, lai to izmantotu citādi, nevis kā minerālo materiālu, tajos gadījumos, kad māls paliek hidratizēts un galvenā tam izvirzītā prasība ir ūdens necaurlaidība. AK iestādes neuzskata, ka atkritumu poligonu apdarē un nosegšanā materiāls tiek izmantots kā minerālais materiāls, jo šādos gadījumos nav vajadzīgs materiāla apjoms, bet ir svarīgi, ka tas ir ūdens un infiltrātu necaurlaidīgs. Māla specializētie izmantošanas gadījumi cita starpā ir atkritumu poligonu, ūdenstilpju, ezeru, dīķu un plūdu aizsargbūvju apdares darbi. Šajos gadījumos māls netiek izmantots kā minerālais materiāls; mālu, kas nav ne ciets, ne graudains, izmanto nevis kā beramu pildmateriālu, kuram vajadzētu būt cietam un graudainam, bet kā materiālu tādas barjeras izveidei, caur kuru nevar izsūkties šķidrums.

| (490) | Atbildot uz BAA apsvērumu, ka mālu var izmantot ceļu būvdarbos, AK iestādes norāda, ka Automaģistrāļu aģentūra ir informējusi AK iestādes par šiem māla izmantojuma veidiem. AK iestādes apgalvo, ka mālu, kas izrakts autoceļa būvniecības vietā, kur tas nav jātransportē (t. i., māls nevis tiek īpaši iegūts, bet ir ceļu būvniecības blakusprodukts), tā caurlaides spējas dēļ var izmantot tādos zemes pamatdarbos kā aizpildīšana un uzbērumu būvniecība. Mālu var apstrādāt ar kaļķiem vai cementu, lai uzlabotu tā spēju turēt slodzi uz ceļiem. To var izmantot meliorācijas kanālu apdarei (kur svarīga ir tā caurlaides spēja) vai mazāk svarīgu struktūru aizbēršanai, kur tam nav jātur liels svars. AK iestādes norāda, ka ceļu būvēšanas vietās izraktā māla pārpalikumus var aizvest uz izgāztuvi kā materiāla atkritumus, bet reizēm komercstruktūras var termiski apstrādāt mālu un saražot vieglus minerālos materiālus, ko var izmantot autoceļu būvniecībā. |
| --- | --- |

(490)

Atbildot uz BAA apsvērumu, ka mālu var izmantot ceļu būvdarbos, AK iestādes norāda, ka Automaģistrāļu aģentūra ir informējusi AK iestādes par šiem māla izmantojuma veidiem. AK iestādes apgalvo, ka mālu, kas izrakts autoceļa būvniecības vietā, kur tas nav jātransportē (t. i., māls nevis tiek īpaši iegūts, bet ir ceļu būvniecības blakusprodukts), tā caurlaides spējas dēļ var izmantot tādos zemes pamatdarbos kā aizpildīšana un uzbērumu būvniecība. Mālu var apstrādāt ar kaļķiem vai cementu, lai uzlabotu tā spēju turēt slodzi uz ceļiem. To var izmantot meliorācijas kanālu apdarei (kur svarīga ir tā caurlaides spēja) vai mazāk svarīgu struktūru aizbēršanai, kur tam nav jātur liels svars. AK iestādes norāda, ka ceļu būvēšanas vietās izraktā māla pārpalikumus var aizvest uz izgāztuvi kā materiāla atkritumus, bet reizēm komercstruktūras var termiski apstrādāt mālu un saražot vieglus minerālos materiālus, ko var izmantot autoceļu būvniecībā.

BAA

| (491) | AK iestādes, citējot Automaģistrāļu aģentūru, paskaidro, ka zemes darbu materiāli tiek iedalīti graudainu materiālu (1. klase) un saistmateriālu (2. klase) kategorijā. Graudainu materiālu kategorijā ietilpst minerālie materiāli, ko izmanto kā stabilus pamata pildmateriālus. Saistmateriāli nav minerālie materiāli, bet materiāli, kas sastāv no tādām mazāka izmēra daļiņām, kuras tiecas sasaistīties, t. i., tās ir lipīgas un tām ir maza ūdens caurlaidība. |
| --- | --- |

(491)

AK iestādes, citējot Automaģistrāļu aģentūru, paskaidro, ka zemes darbu materiāli tiek iedalīti graudainu materiālu (1. klase) un saistmateriālu (2. klase) kategorijā. Graudainu materiālu kategorijā ietilpst minerālie materiāli, ko izmanto kā stabilus pamata pildmateriālus. Saistmateriāli nav minerālie materiāli, bet materiāli, kas sastāv no tādām mazāka izmēra daļiņām, kuras tiecas sasaistīties, t. i., tās ir lipīgas un tām ir maza ūdens caurlaidība.

| (492) | Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju mālu var izmantot kā graudainu materiālu tikai tad, ja tas ir termiski apstrādāts un granulēts. Taču kā saistmateriālu to var izmantot bez termiskas apstrādes. Šajos izmantojuma veidos mālu nevar aizstāt ar minerālajiem materiāliem, piemēram, drupinātu granītu vai kaļķakmeni, jo tie ir graudaini materiāli. Mālu var aizstāt ar putekļveida kurināmā pelniem (piem., no ogļu elektrostacijām), jo tiem arī piemīt saistīgums. |
| --- | --- |

(492)

Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju mālu var izmantot kā graudainu materiālu tikai tad, ja tas ir termiski apstrādāts un granulēts. Taču kā saistmateriālu to var izmantot bez termiskas apstrādes. Šajos izmantojuma veidos mālu nevar aizstāt ar minerālajiem materiāliem, piemēram, drupinātu granītu vai kaļķakmeni, jo tie ir graudaini materiāli. Mālu var aizstāt ar putekļveida kurināmā pelniem (piem., no ogļu elektrostacijām), jo tiem arī piemīt saistīgums.

| (493) | Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju atšķirībā no māla jūras krastu nocietināšanai paredzētie akmeņi ir veidoti no minerālā materiāla. Šis ir pamatmateriālu izmantojuma veids, jo neslīpēti un neregulāras formas akmens gabali, kas ir cieti un graudaini, veido stabilu materiālu, kurš aizsargā mīkstāku zemi no izskalojumiem. Jūras krastu nocietināšanai paredzēto akmeņu izmantojuma veids ļoti atšķiras no māla izmantojuma plūdu aizsargbūvju celtniecībā; akmeņu krāvums aizsargā pret ūdens izraisītu eroziju, nevis aptur ūdeni, jo ir ūdensnecaurlaidīgs materiāls. Specifikācijas prasības ir atkarīgas no konkrētiem jūras vides apstākļiem, bet galvenās īpašības ir blīvums un minerālā materiāla nodiluma vērtība. |
| --- | --- |

(493)

Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju atšķirībā no māla jūras krastu nocietināšanai paredzētie akmeņi ir veidoti no minerālā materiāla. Šis ir pamatmateriālu izmantojuma veids, jo neslīpēti un neregulāras formas akmens gabali, kas ir cieti un graudaini, veido stabilu materiālu, kurš aizsargā mīkstāku zemi no izskalojumiem. Jūras krastu nocietināšanai paredzēto akmeņu izmantojuma veids ļoti atšķiras no māla izmantojuma plūdu aizsargbūvju celtniecībā; akmeņu krāvums aizsargā pret ūdens izraisītu eroziju, nevis aptur ūdeni, jo ir ūdensnecaurlaidīgs materiāls. Specifikācijas prasības ir atkarīgas no konkrētiem jūras vides apstākļiem, bet galvenās īpašības ir blīvums un minerālā materiāla nodiluma vērtība.

| (494) | AK iestādes norāda, ka nav skaidru pierādījumu – tostarp Komisijas konstatētajā materiālā vai materiālā, ko BAA iesniedza Vispārējai tiesai –, kas liecinātu, ka māls tiek iegūts tāpēc, lai to Apvienotajā Karalistē izmantotu kā minerālo materiālu. Vispārējā tiesa ir skaidri norādījusi – “ja vien nepastāv pierādījumi par pretējo” (sk. spriedumu lietā T-210/02 RENV, 86.–91. punktu). AK iestādes ir izpētījušas BAA iesniegtos pieņēmumus attiecībā uz raktuvēm, kas, iespējams, izmanto mālu tikai kā minerālo materiālu, un secināja, ka tas neatbilst patiesībai. Komisijai ir iesniegta informācija, kas iegūta no konfidenciāliem nodokļu uzskaites dokumentiem. |
| --- | --- |

(494)

AK iestādes norāda, ka nav skaidru pierādījumu – tostarp Komisijas konstatētajā materiālā vai materiālā, ko BAA iesniedza Vispārējai tiesai –, kas liecinātu, ka māls tiek iegūts tāpēc, lai to Apvienotajā Karalistē izmantotu kā minerālo materiālu. Vispārējā tiesa ir skaidri norādījusi – “ja vien nepastāv pierādījumi par pretējo” (sk. spriedumu lietā T-210/02 RENV, 86.–91. punktu). AK iestādes ir izpētījušas BAA iesniegtos pieņēmumus attiecībā uz raktuvēm, kas, iespējams, izmanto mālu tikai kā minerālo materiālu, un secināja, ka tas neatbilst patiesībai. Komisijai ir iesniegta informācija, kas iegūta no konfidenciāliem nodokļu uzskaites dokumentiem.

BAA

BAA

| (495) | AK iestādes ir sazinājušās ar karjeru, attiecībā uz kuru BAA norādīja, ka tas izmanto mālu ceļu būvniecībā. Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju karjers paskaidroja, ka ceļu būvniecībā mālu izmanto, lai izveidotu stabilu, necaurlaidīgu slāni un paceltu ceļu virs plūdu līmeņa; virs šī slāņa liek akmens minerālos materiālus un darvotu makadamu. Mālu neizmanto, lai aizstātu akmens minerālos materiālus, jo bez apstrādes tas nebūtu derīgs šim nolūkam. |
| --- | --- |

(495)

AK iestādes ir sazinājušās ar karjeru, attiecībā uz kuru BAA norādīja, ka tas izmanto mālu ceļu būvniecībā. Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju karjers paskaidroja, ka ceļu būvniecībā mālu izmanto, lai izveidotu stabilu, necaurlaidīgu slāni un paceltu ceļu virs plūdu līmeņa; virs šī slāņa liek akmens minerālos materiālus un darvotu makadamu. Mālu neizmanto, lai aizstātu akmens minerālos materiālus, jo bez apstrādes tas nebūtu derīgs šim nolūkam.

BAA

| (496) | AK iestādes apgalvo, ka materiāla īpašību un vērtības dēļ būtībā ir maz ticams, ka māls tiks iegūts tāpēc, lai to izmantotu kā minerālo materiālu. |
| --- | --- |

(496)

AK iestādes apgalvo, ka materiāla īpašību un vērtības dēļ būtībā ir maz ticams, ka māls tiks iegūts tāpēc, lai to izmantotu kā minerālo materiālu.

| (497) | Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju dabā sastopamais māls, augsne vai organiskās vielas nav 100 % tīri materiāli. Atbrīvojums no minerālo materiālu nodokļa tādiem materiāliem kā māls, augsne, augu izcelsmes vai citas organiskas vielas bija jāpiešķir tādēļ, lai būtu atļauts izmantot materiālus, kas lielākoties sastāv no šiem materiāliem. |
| --- | --- |

(497)

Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju dabā sastopamais māls, augsne vai organiskās vielas nav 100 % tīri materiāli. Atbrīvojums no minerālo materiālu nodokļa tādiem materiāliem kā māls, augsne, augu izcelsmes vai citas organiskas vielas bija jāpiešķir tādēļ, lai būtu atļauts izmantot materiālus, kas lielākoties sastāv no šiem materiāliem.

5.6.6.2.   
  Komisijas novērtējums

Komisijas novērtējums

| (498) | Ieinteresētās personas un AK iestādes nepiekrīt, ka māls tiek izmantots kā minerālais materiāls. Tikai tad, ja šāds izmantojuma veids tiktu ieviests, māls būtu līdzīgā faktiskajā un juridiskajā situācijā kā ar nodokli aplikti materiāli. |
| --- | --- |

(498)

Ieinteresētās personas un AK iestādes nepiekrīt, ka māls tiek izmantots kā minerālais materiāls. Tikai tad, ja šāds izmantojuma veids tiktu ieviests, māls būtu līdzīgā faktiskajā un juridiskajā situācijā kā ar nodokli aplikti materiāli.

| (499) | Māls no citiem materiāliem atšķiras ar savu plastiskumu, necaurlaidību un to, ka tas ir sagriežams un veidojams ar nazi vai špakteļlāpstiņu, un šo īpašību dēļ māls vairumā gadījumu nav piemērots tam, lai to izmantotu kā minerālo materiālu, jo, uzsūcot ūdeni, tas uzbriest, bet izžūstot – plaisā. |
| --- | --- |

(499)

Māls no citiem materiāliem atšķiras ar savu plastiskumu, necaurlaidību un to, ka tas ir sagriežams un veidojams ar nazi vai špakteļlāpstiņu, un šo īpašību dēļ māls vairumā gadījumu nav piemērots tam, lai to izmantotu kā minerālo materiālu, jo, uzsūcot ūdeni, tas uzbriest, bet izžūstot – plaisā.

| (500) | BAA norādīja, ka tad, ja mālu izmanto atkritumu poligonu apdarei, plūdu aizsargbūvju celtniecībai un kā saistmateriālu ceļu būvdarbos, tas tiek izmantots kā minerālais materiāls. Taču AK iestādes norāda, ka tie nav māla kā minerālā materiāla izmantojuma veidi. Ņemot vērā, ka visi šie izmantojuma veidi pamatojas uz mālam piemītošajām īpašībām – necaurlaidību un plastiskumu –, nevis uz šā materiāla apjomu, Komisija uzskata, ka AK iestādes ir tiesīgas uzskatīt, ka māls, ko izmanto atkritumu poligonu apdarei, plūdu aizsargbūvju celtniecībai un kā saistmateriālu ceļu būvdarbos, netiek izmantots kā minerālais materiāls. |
| --- | --- |

(500)

BAA norādīja, ka tad, ja mālu izmanto atkritumu poligonu apdarei, plūdu aizsargbūvju celtniecībai un kā saistmateriālu ceļu būvdarbos, tas tiek izmantots kā minerālais materiāls. Taču AK iestādes norāda, ka tie nav māla kā minerālā materiāla izmantojuma veidi. Ņemot vērā, ka visi šie izmantojuma veidi pamatojas uz mālam piemītošajām īpašībām – necaurlaidību un plastiskumu –, nevis uz šā materiāla apjomu, Komisija uzskata, ka AK iestādes ir tiesīgas uzskatīt, ka māls, ko izmanto atkritumu poligonu apdarei, plūdu aizsargbūvju celtniecībai un kā saistmateriālu ceļu būvdarbos, netiek izmantots kā minerālais materiāls.

BAA

| (501) | Komisija lūdza AK iestādēm piekļūt konfidenciāliem nodokļu uzskaites datiem, kas attiecas uz astoņiem māla karjeriem, par kuriem BAA sniedza informāciju, ka tie iegūst mālu tāpēc, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls. Informācija, ko Komisija saņēma no AK iestādēm, liecina, ka neviens no šiem karjeriem neizmanto mālu kā minerālo materiālu. Dažas no šīm vietām pat nebija karjeri, bet gan atkritumu poligoni. |
| --- | --- |

(501)

Komisija lūdza AK iestādēm piekļūt konfidenciāliem nodokļu uzskaites datiem, kas attiecas uz astoņiem māla karjeriem, par kuriem BAA sniedza informāciju, ka tie iegūst mālu tāpēc, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls. Informācija, ko Komisija saņēma no AK iestādēm, liecina, ka neviens no šiem karjeriem neizmanto mālu kā minerālo materiālu. Dažas no šīm vietām pat nebija karjeri, bet gan atkritumu poligoni.

BAA

| (502) | Ņemot vērā saņemto informāciju, Komisija norāda, ka māls netiek iegūts tāpēc, lai to izmantotu kā minerālo materiālu. To neizmanto un nevar izmantot kā minerālo materiālu, ja vien tas nav fizikāli pārveidots, t. i., ja tas rūpnieciskā procesā nav granulēts un karsēts vairāk nekā 1 000 °C temperatūrā, lai izgatavotu vieglas, cietas granulas. |
| --- | --- |

(502)

Ņemot vērā saņemto informāciju, Komisija norāda, ka māls netiek iegūts tāpēc, lai to izmantotu kā minerālo materiālu. To neizmanto un nevar izmantot kā minerālo materiālu, ja vien tas nav fizikāli pārveidots, t. i., ja tas rūpnieciskā procesā nav granulēts un karsēts vairāk nekā 1 000 °C temperatūrā, lai izgatavotu vieglas, cietas granulas.

| (503) | Tādēļ Komisija secina, ka mālu nevar iegūt un tas netiek iegūts tāpēc, lai to izmantotu kā minerālo materiālu, un tādējādi tas nav tādā pašā juridiskajā un faktiskajā situācijā kā ar nodokli apliekami materiāli, ņemot vērā MMN standarta piemērošanas noteikumu. |
| --- | --- |

(503)

Tādēļ Komisija secina, ka mālu nevar iegūt un tas netiek iegūts tāpēc, lai to izmantotu kā minerālo materiālu, un tādējādi tas nav tādā pašā juridiskajā un faktiskajā situācijā kā ar nodokli apliekami materiāli, ņemot vērā MMN standarta piemērošanas noteikumu.

| (504) | Turklāt, tā kā māls nav 100 % tīrs materiāls, materiāli, kas sastāv lielākoties no māla arī nav tādā pašā juridiskajā un faktiskajā situācijā kā ar nodokli apliekami materiāli, ņemot vērā MMN standarta piemērošanas noteikumu. |
| --- | --- |

(504)

Turklāt, tā kā māls nav 100 % tīrs materiāls, materiāli, kas sastāv lielākoties no māla arī nav tādā pašā juridiskajā un faktiskajā situācijā kā ar nodokli apliekami materiāli, ņemot vērā MMN standarta piemērošanas noteikumu.

5.7.   SECINĀJUMS PAR SELEKTIVITĀTI

SECINĀJUMS PAR SELEKTIVITĀTI

| (505) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka i) materiāli, kas sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa, kurš ir apzināti iegūts, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, tostarp no degslānekļa, kas sastopams kā citu jauniegūtu apliktu materiālu blakusprodukts, un ii) degslānekļa grunts, kas ir apzināti iegūta tāpēc, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, ir tādā pašā juridiskajā un faktiskajā situācijā kā ar nodokli apliktie materiāli, ņemot vērā MMN standarta piemērošanas noteikumu un mērķi, un atbrīvojumi attiecībā uz šādiem materiāliem nav izskaidrojami atbilstīgi MMN raksturam un loģikai. Tādēļ šie atbrīvojumi ir selektīvi. |
| --- | --- |

(505)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka i) materiāli, kas sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa, kurš ir apzināti iegūts, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, tostarp no degslānekļa, kas sastopams kā citu jauniegūtu apliktu materiālu blakusprodukts, un ii) degslānekļa grunts, kas ir apzināti iegūta tāpēc, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, ir tādā pašā juridiskajā un faktiskajā situācijā kā ar nodokli apliktie materiāli, ņemot vērā MMN standarta piemērošanas noteikumu un mērķi, un atbrīvojumi attiecībā uz šādiem materiāliem nav izskaidrojami atbilstīgi MMN raksturam un loģikai. Tādēļ šie atbrīvojumi ir selektīvi.

| (506) | Komisija arī secina, ka nodokļa atbrīvojumi, nodokļa izņēmumi un nodokļa atlaides, kas paredzēti 2001. gada Finanšu likuma – kurš grozīts ar 2002. gada Finanšu likumu un 2007. gada Finanšu likumu – 17. panta 3. punkta e) apakšpunktā, 17. panta 3. punkta f) apakšpunkta i) un ii) punktā (izņemot degslānekļa grunti, kas ir apzināti iegūta, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu), 17. panta 4. punkta a) apakšpunktā (izņemot materiālu, kas sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa, kurš ir apzināti iegūts, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, tostarp no degslānekļa, kas sastopams kā citu jauniegūtu apliktu materiālu blakusprodukts), 17. panta 4. punkta c) apakšpunkta i) un ii) punktā, 17. panta 4. punkta f) apakšpunktā (ciktāl tas attiecas uz mālu), 18. panta 2. punkta b) apakšpunktā un 30. panta 1. punkta b) apakšpunktā (ciktāl tas attiecas uz ražošanas procesiem, kas atbrīvoti no nodokļa 18. panta 2. punkta b) apakšpunkta izpratnē), attiecas uz materiāliem, kuri nav tādā pašā faktiskajā un juridiskajā situācijā kā ar nodokli apliekamie materiāli, ņemot vērā MMN mērķi, un tādējādi nav selektīvi. |
| --- | --- |

(506)

Komisija arī secina, ka nodokļa atbrīvojumi, nodokļa izņēmumi un nodokļa atlaides, kas paredzēti 2001. gada Finanšu likuma – kurš grozīts ar 2002. gada Finanšu likumu un 2007. gada Finanšu likumu – 17. panta 3. punkta e) apakšpunktā, 17. panta 3. punkta f) apakšpunkta i) un ii) punktā (izņemot degslānekļa grunti, kas ir apzināti iegūta, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu), 17. panta 4. punkta a) apakšpunktā (izņemot materiālu, kas sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa, kurš ir apzināti iegūts, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, tostarp no degslānekļa, kas sastopams kā citu jauniegūtu apliktu materiālu blakusprodukts), 17. panta 4. punkta c) apakšpunkta i) un ii) punktā, 17. panta 4. punkta f) apakšpunktā (ciktāl tas attiecas uz mālu), 18. panta 2. punkta b) apakšpunktā un 30. panta 1. punkta b) apakšpunktā (ciktāl tas attiecas uz ražošanas procesiem, kas atbrīvoti no nodokļa 18. panta 2. punkta b) apakšpunkta izpratnē), attiecas uz materiāliem, kuri nav tādā pašā faktiskajā un juridiskajā situācijā kā ar nodokli apliekamie materiāli, ņemot vērā MMN mērķi, un tādējādi nav selektīvi.

5.8.   PRIEKŠROCĪBA

PRIEKŠROCĪBA

| (507) | Atbrīvojot i) materiālu, kas sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa, kurš ir apzināti iegūts, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, tostarp no degslānekļa, kas sastopams kā citu jauniegūtu apliktu materiālu blakusprodukts, un ii) degslānekļa grunti, kas apzināti iegūta, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, nevis apliekot tos ar nodokli, Apvienotā Karaliste atsakās no resursiem un atbrīvo šo atbrīvojumu saņēmējus no maksas, kas tiem parasti būtu jāmaksā. Tādēļ pasākums rada selektīvu priekšrocību to atbrīvojumu saņēmējiem, kas attiecas uz i) materiālu, kas sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa, kurš ir apzināti iegūts, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, tostarp no degslānekļa, kas sastopams kā citu jauniegūtu apliktu materiālu blakusprodukts, un ii) degslānekļa grunti, kas apzināti iegūta, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu. |
| --- | --- |

(507)

Atbrīvojot i) materiālu, kas sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa, kurš ir apzināti iegūts, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, tostarp no degslānekļa, kas sastopams kā citu jauniegūtu apliktu materiālu blakusprodukts, un ii) degslānekļa grunti, kas apzināti iegūta, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, nevis apliekot tos ar nodokli, Apvienotā Karaliste atsakās no resursiem un atbrīvo šo atbrīvojumu saņēmējus no maksas, kas tiem parasti būtu jāmaksā. Tādēļ pasākums rada selektīvu priekšrocību to atbrīvojumu saņēmējiem, kas attiecas uz i) materiālu, kas sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa, kurš ir apzināti iegūts, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, tostarp no degslānekļa, kas sastopams kā citu jauniegūtu apliktu materiālu blakusprodukts, un ii) degslānekļa grunti, kas apzināti iegūta, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu.

5.9.   VALSTS LĪDZEKĻI UN ATTIECINĀMĪBA

VALSTS LĪDZEKĻI UN ATTIECINĀMĪBA

| (508) | Pasākums tiek finansēts no valsts līdzekļiem, jo valsts ir atteikusies no resursiem. Pasākums ir arī attiecināms uz valsti, jo tas tika noteikts ar tiesību aktu. |
| --- | --- |

(508)

Pasākums tiek finansēts no valsts līdzekļiem, jo valsts ir atteikusies no resursiem. Pasākums ir arī attiecināms uz valsti, jo tas tika noteikts ar tiesību aktu.

5.10.   KONKURENCES IZKROPĻOJUMI UN IETEKME UZ TIRDZNIECĪBU

KONKURENCES IZKROPĻOJUMI UN IETEKME UZ TIRDZNIECĪBU

| (509) | Dalībvalstu starpā pastāv tirdzniecība minerālo materiālu nozarē, un no nodokļa atbrīvoto minerālo materiālu ražotāji konkurē ar citiem minerālo materiālu ražotājiem. Komisija ir saņēmusi arī daudz informācijas par to, ka atbrīvojumi no MMN rada konkurences izkropļojumus. Turklāt Apvienotajai Karalistei ir dabīga sauszemes robeža ar Īrijas Republiku un pāri šai robežai noris plaša minerālo materiālu tirdzniecība (83). |
| --- | --- |

(509)

Dalībvalstu starpā pastāv tirdzniecība minerālo materiālu nozarē, un no nodokļa atbrīvoto minerālo materiālu ražotāji konkurē ar citiem minerālo materiālu ražotājiem. Komisija ir saņēmusi arī daudz informācijas par to, ka atbrīvojumi no MMN rada konkurences izkropļojumus. Turklāt Apvienotajai Karalistei ir dabīga sauszemes robeža ar Īrijas Republiku un pāri šai robežai noris plaša minerālo materiālu tirdzniecība (83).

83

| (510) | Tādēļ MMN atbrīvojumi, kas piešķirti i) materiālam, kas sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa, kurš ir apzināti iegūts, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, tostarp no degslānekļa, kas sastopams kā citu jauniegūtu apliktu materiālu blakusprodukts, un ii) degslānekļa gruntij, kas apzināti iegūta, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, varētu kropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību. |
| --- | --- |

(510)

Tādēļ MMN atbrīvojumi, kas piešķirti i) materiālam, kas sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa, kurš ir apzināti iegūts, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, tostarp no degslānekļa, kas sastopams kā citu jauniegūtu apliktu materiālu blakusprodukts, un ii) degslānekļa gruntij, kas apzināti iegūta, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, varētu kropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību.

5.11.   SECINĀJUMS PAR ATBALSTA ESAMĪBU

SECINĀJUMS PAR ATBALSTA ESAMĪBU

| (511) | Komisija secina, ka MMN atbrīvojumi, kas piešķirti i) materiālam, kurš sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa, kas ir apzināti iegūts tāpēc, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, tostarp no degslānekļa, kas sastopams kā citu jauniegūtu apliktu materiālu blakusprodukts, un ii) degslānekļa gruntij, kas apzināti iegūta tāpēc, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(511)

Komisija secina, ka MMN atbrīvojumi, kas piešķirti i) materiālam, kurš sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa, kas ir apzināti iegūts tāpēc, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, tostarp no degslānekļa, kas sastopams kā citu jauniegūtu apliktu materiālu blakusprodukts, un ii) degslānekļa gruntij, kas apzināti iegūta tāpēc, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, ir valsts atbalsts.

| (512) | Komisija secina, ka nodokļa atbrīvojumi, nodokļa izņēmumi un nodokļa atlaides, kas paredzēti 2001. gada Finanšu likuma – kurš grozīts ar 2002. gada Finanšu likumu un 2007. gada Finanšu likumu – 17. panta 3. punkta e) apakšpunktā, 17. panta 3. punkta f) apakšpunkta i) un ii) punktā (izņemot degslānekļa grunti, kas ir apzināti iegūta, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu), 17. panta 4. punkta a) apakšpunktā (izņemot materiālu, kas sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa, kurš ir apzināti iegūts tāpēc, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, tostarp no degslānekļa, kas sastopams kā citu jauniegūtu apliktu materiālu blakusprodukts), 17. panta 4. punkta c) apakšpunkta i) un ii) punktā, 17. panta 4. punkta f) apakšpunktā (ciktāl tas attiecas uz mālu), 18. panta 2. punkta b) apakšpunktā un 30. panta 1. punkta b) apakšpunktā (ciktāl tas attiecas uz ražošanas procesiem, kas atbrīvoti no nodokļa 18. panta 2. punkta b) apakšpunkta izpratnē), nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(512)

Komisija secina, ka nodokļa atbrīvojumi, nodokļa izņēmumi un nodokļa atlaides, kas paredzēti 2001. gada Finanšu likuma – kurš grozīts ar 2002. gada Finanšu likumu un 2007. gada Finanšu likumu – 17. panta 3. punkta e) apakšpunktā, 17. panta 3. punkta f) apakšpunkta i) un ii) punktā (izņemot degslānekļa grunti, kas ir apzināti iegūta, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu), 17. panta 4. punkta a) apakšpunktā (izņemot materiālu, kas sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa, kurš ir apzināti iegūts tāpēc, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, tostarp no degslānekļa, kas sastopams kā citu jauniegūtu apliktu materiālu blakusprodukts), 17. panta 4. punkta c) apakšpunkta i) un ii) punktā, 17. panta 4. punkta f) apakšpunktā (ciktāl tas attiecas uz mālu), 18. panta 2. punkta b) apakšpunktā un 30. panta 1. punkta b) apakšpunktā (ciktāl tas attiecas uz ražošanas procesiem, kas atbrīvoti no nodokļa 18. panta 2. punkta b) apakšpunkta izpratnē), nav valsts atbalsts.

6.   ATBALSTA LIKUMĪBA

ATBALSTA LIKUMĪBA

| (513) | Lai gan AK iestādes informēja par MMN pirms tā ieviešanas, Apvienotā Karaliste neievēroja Līguma 108. panta 3. punktā paredzēto bezdarbības klauzulu, jo MMN stājās spēkā 2002. gada 1. aprīlī, t. i., pirms Komisija 2002. gada 24. aprīlī pieņēma lēmumu par iebildumu necelšanu. Komisijas lēmums tika laicīgi apstrīdēts, un galu galā 2012. gada 7. martā Vispārējā tiesa to atcēla (T-210/02 RENV). Tādējādi minētais lēmums ir jāuzskata par spēkā neesošu attiecībā uz visām personām no tā pieņemšanas dienas. Tā kā Komisijas lēmuma atcelšana ar atpakaļejošu spēku izbeidz tā likumības prezumpciju, attiecīgā atbalsta īstenošana kopš 2002. gada 1. aprīļa ir jāuzskata par nelikumīgu (84). Saskaņā ar judikatūru atbalsta saņēmējiem nevar būt tiesiskās paļāvības attiecībā uz atbalsta īstenošanas likumību, jo Komisijas lēmums par iebildumu necelšanu attiecībā uz pasākumu laikus tika pārsūdzēts Vispārējā tiesā (85). |
| --- | --- |

(513)

Lai gan AK iestādes informēja par MMN pirms tā ieviešanas, Apvienotā Karaliste neievēroja Līguma 108. panta 3. punktā paredzēto bezdarbības klauzulu, jo MMN stājās spēkā 2002. gada 1. aprīlī, t. i., pirms Komisija 2002. gada 24. aprīlī pieņēma lēmumu par iebildumu necelšanu. Komisijas lēmums tika laicīgi apstrīdēts, un galu galā 2012. gada 7. martā Vispārējā tiesa to atcēla (T-210/02 RENV). Tādējādi minētais lēmums ir jāuzskata par spēkā neesošu attiecībā uz visām personām no tā pieņemšanas dienas. Tā kā Komisijas lēmuma atcelšana ar atpakaļejošu spēku izbeidz tā likumības prezumpciju, attiecīgā atbalsta īstenošana kopš 2002. gada 1. aprīļa ir jāuzskata par nelikumīgu (84). Saskaņā ar judikatūru atbalsta saņēmējiem nevar būt tiesiskās paļāvības attiecībā uz atbalsta īstenošanas likumību, jo Komisijas lēmums par iebildumu necelšanu attiecībā uz pasākumu laikus tika pārsūdzēts Vispārējā tiesā (85).

84

85

7.   VALSTS ATBALSTA SADERĪBAS NOVĒRTĒJUMS

VALSTS ATBALSTA SADERĪBAS NOVĒRTĒJUMS

7.1.   JURIDISKAIS PAMATS

JURIDISKAIS PAMATS

| (514) | Ņemot vērā MMN vides aizsardzības mērķi, Komisija Lēmumā par procedūras sākšanu izskatīja MMN atbrīvojumu un atlaižu saderību ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai. |
| --- | --- |

(514)

Ņemot vērā MMN vides aizsardzības mērķi, Komisija Lēmumā par procedūras sākšanu izskatīja MMN atbrīvojumu un atlaižu saderību ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai.

| (515) | Kā iepriekš minēts 513. apsvērumā, Komisijas lēmuma atcelšana nozīmē, ka atbalsts ir jāuzskata par nelikumīgu. Saskaņā ar Komisijas paziņojumu par noteikumiem, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai (86), 2001. gada EAG 82. punktu un 2008. gada EAG 205. punktu Komisija ir novērtējusi nodokļa atbrīvojumu un atlaižu saderību ar 2001. gada EAG tiktāl, ciktāl tie tika piemēroti no 2002. gada 1. aprīļa līdz 2008. gada 31. martam, un saderību ar 2008. gada EAG tiktāl, ciktāl tie tika piemēroti no 2008. gada 2. aprīļa līdz 2014. gada 31. martam, kas ir atbrīvojumu apturēšanas diena. |
| --- | --- |

(515)

Kā iepriekš minēts 513. apsvērumā, Komisijas lēmuma atcelšana nozīmē, ka atbalsts ir jāuzskata par nelikumīgu. Saskaņā ar Komisijas paziņojumu par noteikumiem, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai (86), 2001. gada EAG 82. punktu un 2008. gada EAG 205. punktu Komisija ir novērtējusi nodokļa atbrīvojumu un atlaižu saderību ar 2001. gada EAG tiktāl, ciktāl tie tika piemēroti no 2002. gada 1. aprīļa līdz 2008. gada 31. martam, un saderību ar 2008. gada EAG tiktāl, ciktāl tie tika piemēroti no 2008. gada 2. aprīļa līdz 2014. gada 31. martam, kas ir atbrīvojumu apturēšanas diena.

86

EAG

EAG

EAG

EAG

| (516) | Komisija ir saņēmusi piezīmes no BAA un argumentāciju no AK iestādēm attiecībā uz MMN atbrīvojumu saderību. Komisija iesniegs un izskatīs tikai piezīmes attiecībā uz MMN atbrīvojumiem, kas skar degslānekli un produktus, kuri sastāv lielākoties no degslānekļa, ko izmanto kā minerālo materiālu, un degslānekļa grunti, kuru iegūst kopā ar degslānekli, ko izmanto kā minerālo materiālu. |
| --- | --- |

(516)

Komisija ir saņēmusi piezīmes no BAA un argumentāciju no AK iestādēm attiecībā uz MMN atbrīvojumu saderību. Komisija iesniegs un izskatīs tikai piezīmes attiecībā uz MMN atbrīvojumiem, kas skar degslānekli un produktus, kuri sastāv lielākoties no degslānekļa, ko izmanto kā minerālo materiālu, un degslānekļa grunti, kuru iegūst kopā ar degslānekli, ko izmanto kā minerālo materiālu.

BAA

| (517) | Būtu jāpiemin, ka gan BAA piezīmes, gan AK iestāžu iesniegtā argumentācija attiecas pārsvarā uz visiem vai dažiem atbrīvojumiem, attiecībā uz kuriem Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija ir paudusi šaubas, un ir maz konkrētu argumentu, kas attiecas tikai uz degslānekli. |
| --- | --- |

(517)

Būtu jāpiemin, ka gan BAA piezīmes, gan AK iestāžu iesniegtā argumentācija attiecas pārsvarā uz visiem vai dažiem atbrīvojumiem, attiecībā uz kuriem Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija ir paudusi šaubas, un ir maz konkrētu argumentu, kas attiecas tikai uz degslānekli.

BAA

| (518) | Turklāt AK iestāžu iesniegtās informācijas pamatā ir pieņēmums, ka degslāneklis netiek apzināti iegūts tāpēc, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, bet tās nav iesniegušas atbalsta saderības pamatojumu, kas raksturotu šo konkrēto situāciju, saistībā ar kuru Komisija konstatēja, ka ir gadījumi, kad degslāneklis tiek apzināti iegūts, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu. |
| --- | --- |

(518)

Turklāt AK iestāžu iesniegtās informācijas pamatā ir pieņēmums, ka degslāneklis netiek apzināti iegūts tāpēc, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, bet tās nav iesniegušas atbalsta saderības pamatojumu, kas raksturotu šo konkrēto situāciju, saistībā ar kuru Komisija konstatēja, ka ir gadījumi, kad degslāneklis tiek apzināti iegūts, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu.

7.1.1.   KOMISIJAS SAŅEMTĀS PIEZĪMES

a)   Piezīmes, kas saņemtas no BAA
  2014. gada 17. janvārī

Piezīmes, kas saņemtas no BAA

| (519) | BAA uzskata, ka MMN atbrīvojumus, izņēmumus un atlaides nevar uzskatīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai, un šajā sakarā sniedz plašas piezīmes. BAA norāda, ka šo atbrīvojumu piemērošana apdraud MMN vides aizsardzības mērķi, proti, pieprasījuma novirzīšanu uz alternatīviem minerālo materiālu avotiem. |
| --- | --- |

(519)

BAA uzskata, ka MMN atbrīvojumus, izņēmumus un atlaides nevar uzskatīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai, un šajā sakarā sniedz plašas piezīmes. BAA norāda, ka šo atbrīvojumu piemērošana apdraud MMN vides aizsardzības mērķi, proti, pieprasījuma novirzīšanu uz alternatīviem minerālo materiālu avotiem.

BAA

BAA

| (520) | AK iestādes apgalvo, ka neviens no izmeklējamajiem atbrīvojumiem neattiecas uz materiālu, kas tiek apzināti iegūts tāpēc, lai to izmantotu kā minerālo materiālu. Tās norāda, ka atbrīvojumi, attiecībā uz kuriem Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas, attiecas tikai uz materiāliem, kas rodas nejauši un nenovēršami tādu minerālo materiālu ieguves procesā, kuri nav minerālie materiāli. Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju tās nav atradušas nekādus pierādījumus, ka no nodokļa atbrīvotie materiāli tiek apzināti iegūti tāpēc, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus. |
| --- | --- |

(520)

AK iestādes apgalvo, ka neviens no izmeklējamajiem atbrīvojumiem neattiecas uz materiālu, kas tiek apzināti iegūts tāpēc, lai to izmantotu kā minerālo materiālu. Tās norāda, ka atbrīvojumi, attiecībā uz kuriem Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas, attiecas tikai uz materiāliem, kas rodas nejauši un nenovēršami tādu minerālo materiālu ieguves procesā, kuri nav minerālie materiāli. Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju tās nav atradušas nekādus pierādījumus, ka no nodokļa atbrīvotie materiāli tiek apzināti iegūti tāpēc, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus.

| (521) | AK iestādes uzskata, ka no vides aizsardzības viedokļa lietderīgāk ir kā minerālos materiālus izmantot netīši iegūtu blakusproduktu vai atkritumus nekā iegūt jaunus minerālos materiālus. Tās norāda, ka atbrīvojumi nav valsts atbalsts. Katrs izmeklējamais atbrīvojums palīdz uzlabot vides aizsardzību vismaz vienā no šiem diviem veidiem:






  i) | atbrīvojums palīdz novirzīt pieprasījumu no jaunu minerālo materiālu ieguves; un/vai |
| --- | --- | --- |

(521)

AK iestādes uzskata, ka no vides aizsardzības viedokļa lietderīgāk ir kā minerālos materiālus izmantot netīši iegūtu blakusproduktu vai atkritumus nekā iegūt jaunus minerālos materiālus. Tās norāda, ka atbrīvojumi nav valsts atbalsts. Katrs izmeklējamais atbrīvojums palīdz uzlabot vides aizsardzību vismaz vienā no šiem diviem veidiem:

i)

atbrīvojums palīdz novirzīt pieprasījumu no jaunu minerālo materiālu ieguves; un/vai

| ii) | atbrīvojums palīdz samazināt atkritumu uzkrāšanos. |
| --- | --- |

ii)

atbrīvojums palīdz samazināt atkritumu uzkrāšanos.

| (522) | Apvienotā Karaliste apgalvo, ka tad, ja kāds no izmeklējamajiem atbrīvojumiem ir saistīts ar valsts atbalstu, tad jebkurā gadījumā minētais atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam, tostarp ņemot vērā 2001. gada un 2008. gada pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai un/vai pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta b) vai c) apakšpunkta tiešu piemērošanu. |
| --- | --- |

(522)

Apvienotā Karaliste apgalvo, ka tad, ja kāds no izmeklējamajiem atbrīvojumiem ir saistīts ar valsts atbalstu, tad jebkurā gadījumā minētais atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam, tostarp ņemot vērā 2001. gada un 2008. gada pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai un/vai pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta b) vai c) apakšpunkta tiešu piemērošanu.

| (523) | AK iestādes apgalvo, ka atbrīvojumi no MMN neietilpst valsts atbalsta pamatnostādņu stingri noteiktajā darbības jomā un ka to atbilstība būtu jāvērtē tieši saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) vai c) apakšpunktu. AK iestādes citē lietu N 629/2008 saistībā ar Apvienotās Karalistes oglekļa dioksīda emisiju samazināšanas saistību shēmu. Komisija uzskatīja, ka, kopš vides aizsardzībai tika ieviesta attiecīgā shēma un tās kārtība, pārdalot resursus par labu uzņēmumiem, kas visvairāk iesaistās vides aizsardzībā, pamatnostādnes nav piemērojamas, un turpināja veikt novērtējumu tieši saskaņā ar Līgumu. |
| --- | --- |

(523)

AK iestādes apgalvo, ka atbrīvojumi no MMN neietilpst valsts atbalsta pamatnostādņu stingri noteiktajā darbības jomā un ka to atbilstība būtu jāvērtē tieši saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) vai c) apakšpunktu. AK iestādes citē lietu N 629/2008 saistībā ar Apvienotās Karalistes oglekļa dioksīda emisiju samazināšanas saistību shēmu. Komisija uzskatīja, ka, kopš vides aizsardzībai tika ieviesta attiecīgā shēma un tās kārtība, pārdalot resursus par labu uzņēmumiem, kas visvairāk iesaistās vides aizsardzībā, pamatnostādnes nav piemērojamas, un turpināja veikt novērtējumu tieši saskaņā ar Līgumu.

| (524) | AK iestādes norāda, ka 2008. gada EAG nodaļa par nodokļu atbrīvojumiem attiecas uz situāciju, kad uzņēmums ir atbrīvots no dabas resursu nodokļa piemērošanas jomas, jo: a) pastāv bažas par nodokļa ietekmi uz atsevišķu uzņēmumu konkurētspēju; b) pastāv citi ekonomiska rakstura apsvērumi; un c) dalībvalsts nespēj paaugstināt nodokļa likmi, nepiešķirot atsevišķiem uzņēmumiem zināmus atbrīvojumus. Tās norāda, ka pamatnostādnes ir paredzētas, lai nodrošinātu, ka atbrīvojumi no dabas resursu nodokļa vismaz netieši sekmē ieviešamā nodokļa vides aizsardzības mērķa sasniegšanu un ka šie atbrīvojumi neapdraud vispārējo vides aizsardzības mērķi. |
| --- | --- |

(524)

AK iestādes norāda, ka 2008. gada EAG nodaļa par nodokļu atbrīvojumiem attiecas uz situāciju, kad uzņēmums ir atbrīvots no dabas resursu nodokļa piemērošanas jomas, jo: a) pastāv bažas par nodokļa ietekmi uz atsevišķu uzņēmumu konkurētspēju; b) pastāv citi ekonomiska rakstura apsvērumi; un c) dalībvalsts nespēj paaugstināt nodokļa likmi, nepiešķirot atsevišķiem uzņēmumiem zināmus atbrīvojumus. Tās norāda, ka pamatnostādnes ir paredzētas, lai nodrošinātu, ka atbrīvojumi no dabas resursu nodokļa vismaz netieši sekmē ieviešamā nodokļa vides aizsardzības mērķa sasniegšanu un ka šie atbrīvojumi neapdraud vispārējo vides aizsardzības mērķi.

EAG

| (525) | AK iestādes uzskata, ka kopumā MMN mērķis ir vides aizsardzība un atbrīvojumi, kas piešķirti attiecībā uz MMN piemērošanas jomu, ir apzināti izstrādāti, lai sasniegtu dubultu mērķi, proti: a) novirzīt pieprasījumu no jauniegūtiem minerālajiem materiāliem uz atkritumiem un citiem blakusproduktiem; un b) samazināt atkritumu uzkrāšanos izgāztuvēs. Tādēļ atbrīvojumi veicina un nodrošina MMN mērķa sasniegšanu. Tie ir viens no galvenajiem veidiem, kādā tiek sasniegts MMN vides aizsardzības mērķis. Tādēļ AK iestādes apgalvo, ka, iespējams, nedz 2001. gada, nedz arī 2008. gada EAG nav piemērojams šim pasākumam. |
| --- | --- |

(525)

AK iestādes uzskata, ka kopumā MMN mērķis ir vides aizsardzība un atbrīvojumi, kas piešķirti attiecībā uz MMN piemērošanas jomu, ir apzināti izstrādāti, lai sasniegtu dubultu mērķi, proti: a) novirzīt pieprasījumu no jauniegūtiem minerālajiem materiāliem uz atkritumiem un citiem blakusproduktiem; un b) samazināt atkritumu uzkrāšanos izgāztuvēs. Tādēļ atbrīvojumi veicina un nodrošina MMN mērķa sasniegšanu. Tie ir viens no galvenajiem veidiem, kādā tiek sasniegts MMN vides aizsardzības mērķis. Tādēļ AK iestādes apgalvo, ka, iespējams, nedz 2001. gada, nedz arī 2008. gada EAG nav piemērojams šim pasākumam.

EAG

| (526) | Tādēļ, pamatojoties tieši uz LESD 107. panta 3. punktu, Apvienotās Karaliste uzskata, ka jebkuru atbalstu, kas izriet no izmeklējamajiem atbrīvojumiem, pēc tā nolūka var klasificēt vai nu kā: i) atbalstu, kas veicina svarīga projekta īstenošanu visas Eiropas interesēs, t. i., vides aizsardzības īstenošanu (LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts); vai kā ii) atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību attīstību (pārstrādātu minerālo materiālu vai atkritumu produktu kā minerālo materiālu izmantošanu), ja šāds atbalsts negatīvi neietekmē tirdzniecības apstākļus tādā mērā, ka tie ir pretrunā kopējām interesēm (LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts). |
| --- | --- |

(526)

Tādēļ, pamatojoties tieši uz LESD 107. panta 3. punktu, Apvienotās Karaliste uzskata, ka jebkuru atbalstu, kas izriet no izmeklējamajiem atbrīvojumiem, pēc tā nolūka var klasificēt vai nu kā: i) atbalstu, kas veicina svarīga projekta īstenošanu visas Eiropas interesēs, t. i., vides aizsardzības īstenošanu (LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts); vai kā ii) atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību attīstību (pārstrādātu minerālo materiālu vai atkritumu produktu kā minerālo materiālu izmantošanu), ja šāds atbalsts negatīvi neietekmē tirdzniecības apstākļus tādā mērā, ka tie ir pretrunā kopējām interesēm (LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts).

| (527) | AK iestādes apgalvo, ka atbrīvojumi ir vajadzīgs un samērīgs līdzeklis, lai sasniegtu MMN vides aizsardzības mērķi, un ka jebkurš atbalsts, kas izriet no atbrīvojumiem, ļoti maz kropļotu konkurenci vai pat nemaz to nekropļotu. Tāpēc atbrīvojumi nav pasliktinājuši tirdzniecības apstākļus tādā mērā, ka tie ir pretrunā kopējām interesēm. |
| --- | --- |

(527)

AK iestādes apgalvo, ka atbrīvojumi ir vajadzīgs un samērīgs līdzeklis, lai sasniegtu MMN vides aizsardzības mērķi, un ka jebkurš atbalsts, kas izriet no atbrīvojumiem, ļoti maz kropļotu konkurenci vai pat nemaz to nekropļotu. Tāpēc atbrīvojumi nav pasliktinājuši tirdzniecības apstākļus tādā mērā, ka tie ir pretrunā kopējām interesēm.

| (528) | Komisija izvērtēs pasākumu atbilstīgi 2001. gada EAG un 2008. gada EAG, kā arī veiks alternatīvu novērtējumu tieši saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Kā paskaidrots turpmāk, Komisija uzskata, ka attiecīgajam pasākumam nevar piemērot LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(528)

Komisija izvērtēs pasākumu atbilstīgi 2001. gada EAG un 2008. gada EAG, kā arī veiks alternatīvu novērtējumu tieši saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Kā paskaidrots turpmāk, Komisija uzskata, ka attiecīgajam pasākumam nevar piemērot LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

EAG

EAG

7.2.   NOVĒRTĒJUMS SASKAŅĀ AR 2001. GADA EAG

NOVĒRTĒJUMS SASKAŅĀ AR 2001. GADA EAG

| (529) | 2001. gada EAG 47. punktā paredzēts, ka: “Pieņemot nodokļus, ar ko apliks noteiktas darbības vides aizsardzības apsvērumu dēļ, dalībvalstis var uzskatīt par nepieciešamu paredzēt pagaidu atbrīvojumus noteiktiem uzņēmumiem sakarā ar to, ka nepastāv saskaņošana Eiropas līmenī, vai sakarā ar pagaidu riskiem zaudēt konkurētspēju starptautiskā mērogā. Kopumā šādi atbrīvojumi no nodokļiem veido darbības atbalstu, uz ko attiecas EK Līguma 87. pants. Analizējot šos pasākumus, cita starpā ir jānosaka, vai nodoklis ir jāiekasē Kopienas lēmuma rezultātā vai autonoma lēmuma rezultātā no dalībvalsts puses.” |
| --- | --- |

(529)

2001. gada EAG 47. punktā paredzēts, ka: “Pieņemot nodokļus, ar ko apliks noteiktas darbības vides aizsardzības apsvērumu dēļ, dalībvalstis var uzskatīt par nepieciešamu paredzēt pagaidu atbrīvojumus noteiktiem uzņēmumiem sakarā ar to, ka nepastāv saskaņošana Eiropas līmenī, vai sakarā ar pagaidu riskiem zaudēt konkurētspēju starptautiskā mērogā. Kopumā šādi atbrīvojumi no nodokļiem veido darbības atbalstu, uz ko attiecas EK Līguma 87. pants. Analizējot šos pasākumus, cita starpā ir jānosaka, vai nodoklis ir jāiekasē Kopienas lēmuma rezultātā vai autonoma lēmuma rezultātā no dalībvalsts puses.”

EAG

| (530) | Minēto pamatnostādņu 48. punktā paredzēts, ka: “Ja nodoklis ir jāiekasē autonoma lēmuma rezultātā no dalībvalsts puses, attiecīgajiem uzņēmumiem var izrādīties sarežģīti strauji pielāgoties jaunajam nodokļu slogam. Šādos apstākļos var būt pamatota atbrīvošana no nodokļa uz laiku, kas ļauj dažiem uzņēmumiem pielāgoties jaunajai situācijai.” |
| --- | --- |

(530)

Minēto pamatnostādņu 48. punktā paredzēts, ka: “Ja nodoklis ir jāiekasē autonoma lēmuma rezultātā no dalībvalsts puses, attiecīgajiem uzņēmumiem var izrādīties sarežģīti strauji pielāgoties jaunajam nodokļu slogam. Šādos apstākļos var būt pamatota atbrīvošana no nodokļa uz laiku, kas ļauj dažiem uzņēmumiem pielāgoties jaunajai situācijai.”

| (531) | Šajā saistībā Lēmuma par procedūras sākšanu 149. apsvērumā Komisija norāda, ka MMN ir nodoklis, kas jāpiemēro minerālo materiālu ieguvei vides aizsardzības apsvērumu dēļ. Komisija arī norāda, ka MMN ir piemērojams AK iestāžu autonoma lēmuma rezultātā. |
| --- | --- |

(531)

Šajā saistībā Lēmuma par procedūras sākšanu 149. apsvērumā Komisija norāda, ka MMN ir nodoklis, kas jāpiemēro minerālo materiālu ieguvei vides aizsardzības apsvērumu dēļ. Komisija arī norāda, ka MMN ir piemērojams AK iestāžu autonoma lēmuma rezultātā.

| (532) | Sūdzības iesniedzējs (87) apgalvoja, ka daži atbrīvojumi ir piešķirti, lai aizsargātu no nodokļa atbrīvoto materiālu ražotāju starptautisko konkurētspēju. Tas varētu nozīmēt, ka dažiem uzņēmumiem var būt zināmas grūtības strauji pielāgoties jaunajam nodokļu slogam un ka tādā gadījumā MMN atbrīvojumus varētu izvērtēt saskaņā ar 2001. gada EAG 47. un 48. punktu. |
| --- | --- |

(532)

Sūdzības iesniedzējs (87) apgalvoja, ka daži atbrīvojumi ir piešķirti, lai aizsargātu no nodokļa atbrīvoto materiālu ražotāju starptautisko konkurētspēju. Tas varētu nozīmēt, ka dažiem uzņēmumiem var būt zināmas grūtības strauji pielāgoties jaunajam nodokļu slogam un ka tādā gadījumā MMN atbrīvojumus varētu izvērtēt saskaņā ar 2001. gada EAG 47. un 48. punktu.

87

EAG

| (533) | Lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas laikā AK iestādes nebija iesniegušas pasākuma saderības pamatojumu un Komisijai nebija pietiekami daudz informācijas, lai secinātu, vai 2001. gada EAG 47. un 48. punktā paredzētie nosacījumi ir izpildīti. Tāpat Komisijai nebija pietiekami daudz informācijas, lai secinātu, vai atbrīvojumus var uzskatīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz citiem noteikumiem, nevis 2001. gada EAG 47. un 48. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

(533)

Lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas laikā AK iestādes nebija iesniegušas pasākuma saderības pamatojumu un Komisijai nebija pietiekami daudz informācijas, lai secinātu, vai 2001. gada EAG 47. un 48. punktā paredzētie nosacījumi ir izpildīti. Tāpat Komisijai nebija pietiekami daudz informācijas, lai secinātu, vai atbrīvojumus var uzskatīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz citiem noteikumiem, nevis 2001. gada EAG 47. un 48. punkta noteikumiem.

EAG

EAG

| (534) | BAA apgalvo, ka MMN atbrīvojumi nevarētu būt saderīgi saskaņā ar 2001. gada EAG noteikumiem. Saskaņā ar BAA sniegto informāciju degslānekļa, dabīgā šīfera un māla atbrīvojumi īpaši neveicina vides aizsardzību (50. punkts un 51. punkta 2. apakšpunkta a) punkts). Atbrīvojumi pēc savas būtības apdraud vispārējo mērķu sasniegšanu, un tiem nav būtiskas pozitīvas ietekmes uz vides aizsardzību. |
| --- | --- |

(534)

BAA apgalvo, ka MMN atbrīvojumi nevarētu būt saderīgi saskaņā ar 2001. gada EAG noteikumiem. Saskaņā ar BAA sniegto informāciju degslānekļa, dabīgā šīfera un māla atbrīvojumi īpaši neveicina vides aizsardzību (50. punkts un 51. punkta 2. apakšpunkta a) punkts). Atbrīvojumi pēc savas būtības apdraud vispārējo mērķu sasniegšanu, un tiem nav būtiskas pozitīvas ietekmes uz vides aizsardzību.

BAA

EAG

BAA

| (535) | BAA apgalvo, ka degslānekļa, dabīgā šīfera un māla atbrīvojumi nav pagaidu atbrīvojumi, kas pamatojami atbilstīgi 47. un 48. punktam. BAA norāda, ka MMN ir paredzēts, lai uzlabotu tāda materiāla (piem., degslānekļa) konkurētspēju, ko iegūst tāpēc, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls. |
| --- | --- |

(535)

BAA apgalvo, ka degslānekļa, dabīgā šīfera un māla atbrīvojumi nav pagaidu atbrīvojumi, kas pamatojami atbilstīgi 47. un 48. punktam. BAA norāda, ka MMN ir paredzēts, lai uzlabotu tāda materiāla (piem., degslānekļa) konkurētspēju, ko iegūst tāpēc, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls.

BAA

BAA

| (536) | BAA apgalvo, ka atbrīvojumi nav darbības atbalsts, kuru var atļaut saskaņā ar 51. punktu. Nav noslēgti līgumi, saskaņā ar kuriem atbalsta saņēmēji uzņēmumi atbrīvojumu piemērošanas laikā apņemas sasniegt vides aizsardzības mērķus. Turklāt saskaņā ar BAA sniegto informāciju 51. punkta 1. apakšpunkta b) punktā paredzētais alternatīvais nosacījums nav izpildīts, jo uzņēmumi, kas ir tiesīgi saņemt atlaidi, nav samaksājuši būtisku MMN daļu. |
| --- | --- |

(536)

BAA apgalvo, ka atbrīvojumi nav darbības atbalsts, kuru var atļaut saskaņā ar 51. punktu. Nav noslēgti līgumi, saskaņā ar kuriem atbalsta saņēmēji uzņēmumi atbrīvojumu piemērošanas laikā apņemas sasniegt vides aizsardzības mērķus. Turklāt saskaņā ar BAA sniegto informāciju 51. punkta 1. apakšpunkta b) punktā paredzētais alternatīvais nosacījums nav izpildīts, jo uzņēmumi, kas ir tiesīgi saņemt atlaidi, nav samaksājuši būtisku MMN daļu.

BAA

BAA

| (537) | AK iestādes apgalvo, ka MMN piemērošana no nodokļa atbrīvotiem materiāliem konkrētos tirgus sektoros varētu palielināt uzņēmēju ražošanas izmaksas, kuras nevarēs novirzīt uz klientiem. Tas varētu ievērojami samazināt to atkritumu un blakusproduktu apjomus, kurus pārdod tāpēc, lai tie tiktu izmantoti kā minerālie materiāli, un attiecīgi palielināt jaunu minerālo materiālu ieguvi. |
| --- | --- |

(537)

AK iestādes apgalvo, ka MMN piemērošana no nodokļa atbrīvotiem materiāliem konkrētos tirgus sektoros varētu palielināt uzņēmēju ražošanas izmaksas, kuras nevarēs novirzīt uz klientiem. Tas varētu ievērojami samazināt to atkritumu un blakusproduktu apjomus, kurus pārdod tāpēc, lai tie tiktu izmantoti kā minerālie materiāli, un attiecīgi palielināt jaunu minerālo materiālu ieguvi.

| (538) | AK iestādes norāda, ka MMN piemērošana no nodokļa atbrīvotiem materiāliem varētu apdraudēt šā nodokļa vides aizsardzības mērķi, jo tas varētu vairs nenovirzīt pieprasījumu uz nenovēršamiem atkritumiem un blakusproduktiem, kas rodas šo materiālu ieguvē. |
| --- | --- |

(538)

AK iestādes norāda, ka MMN piemērošana no nodokļa atbrīvotiem materiāliem varētu apdraudēt šā nodokļa vides aizsardzības mērķi, jo tas varētu vairs nenovirzīt pieprasījumu uz nenovēršamiem atkritumiem un blakusproduktiem, kas rodas šo materiālu ieguvē.

7.2.1.   KOMISIJAS NOVĒRTĒJUMS

| (539) | Lai pamatotu attiecīgo pasākumu saderību, AK iestādes atsaucas tikai uz 2001. gada EAG 47. un 48. punktu. |
| --- | --- |

(539)

Lai pamatotu attiecīgo pasākumu saderību, AK iestādes atsaucas tikai uz 2001. gada EAG 47. un 48. punktu.

EAG

| (540) | Tās apgalvo, ka karjeriem, kas izmanto no nodokļa atbrīvotos minerālos materiālus, risinot ar nodokļu slogu saistītus jautājumus, var rasties nopietnas problēmas, kā iepriekš norādīts 537. apsvērumā sniegtajā kopsavilkumā. |
| --- | --- |

(540)

Tās apgalvo, ka karjeriem, kas izmanto no nodokļa atbrīvotos minerālos materiālus, risinot ar nodokļu slogu saistītus jautājumus, var rasties nopietnas problēmas, kā iepriekš norādīts 537. apsvērumā sniegtajā kopsavilkumā.

| (541) | Taču Komisija norāda, ka ar 2001. gada EAG ir atļauti tikai pagaidu atbrīvojumi, kas ļauj uzņēmumiem pielāgoties jaunajai situācijai, bet MMN atbrīvojumu gadījumā tas tā nav. Attiecīgie atbrīvojumi nav ierobežoti laikā un tiek piešķirti jau 12 gadus. Sakarā ar Komisijas oficiālo izmeklēšanas procedūru šo atbrīvojumu piešķiršana uz laiku ir apturēta, tomēr atcelšanas tiesību aktos ir skaidri norādīts, ka visi atbrīvojumi tiks atjaunoti, tiklīdz Komisijas izmeklēšana būs pabeigta, ja pārbaužu rezultāti būs pozitīvi. |
| --- | --- |

(541)

Taču Komisija norāda, ka ar 2001. gada EAG ir atļauti tikai pagaidu atbrīvojumi, kas ļauj uzņēmumiem pielāgoties jaunajai situācijai, bet MMN atbrīvojumu gadījumā tas tā nav. Attiecīgie atbrīvojumi nav ierobežoti laikā un tiek piešķirti jau 12 gadus. Sakarā ar Komisijas oficiālo izmeklēšanas procedūru šo atbrīvojumu piešķiršana uz laiku ir apturēta, tomēr atcelšanas tiesību aktos ir skaidri norādīts, ka visi atbrīvojumi tiks atjaunoti, tiklīdz Komisijas izmeklēšana būs pabeigta, ja pārbaužu rezultāti būs pozitīvi.

EAG

| (542) | Tāpēc Komisija secina, ka nevar pamatoties uz 2001. gada EAG 47. un 48. punktu, lai atzītu, ka MMN atbrīvojumi, kas skar degslānekli un produktus, kuri sastāv lielākoties no degslānekļa, ko izmanto kā minerālo materiālu, un degslānekļa grunti, kuru iegūst kopā ar degslānekli, ko izmanto kā minerālo materiālu, ir saderīgi ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(542)

Tāpēc Komisija secina, ka nevar pamatoties uz 2001. gada EAG 47. un 48. punktu, lai atzītu, ka MMN atbrīvojumi, kas skar degslānekli un produktus, kuri sastāv lielākoties no degslānekļa, ko izmanto kā minerālo materiālu, un degslānekļa grunti, kuru iegūst kopā ar degslānekli, ko izmanto kā minerālo materiālu, ir saderīgi ar iekšējo tirgu.

EAG

| (543) | Komisija arī norāda, ka citi 2001. gada EAG noteikumi nevar būt par pamatu MMN atbrīvojumu saderības noteikšanai, jo degslānekļa ražotāji nemaksā būtisku daļu no nodokļa (51. punkta 1. apakšpunkta b) punkts) un starp AK iestādēm un degslānekļa ražotājiem nav noslēgta neviena vienošanās (51. punkta 1. apakšpunkta a) punkts). |
| --- | --- |

(543)

Komisija arī norāda, ka citi 2001. gada EAG noteikumi nevar būt par pamatu MMN atbrīvojumu saderības noteikšanai, jo degslānekļa ražotāji nemaksā būtisku daļu no nodokļa (51. punkta 1. apakšpunkta b) punkts) un starp AK iestādēm un degslānekļa ražotājiem nav noslēgta neviena vienošanās (51. punkta 1. apakšpunkta a) punkts).

EAG

| (544) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka MMN atbrīvojumus, kuri attiecas uz i) materiālu, kas sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa, kurš ir apzināti iegūts, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, tostarp no degslānekļa, kas sastopams kā citu jauniegūtu apliktu materiālu blakusprodukts, un ii) degslānekļa grunti, kas apzināti iegūta, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, nevar uzskatīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz 2001. gada EAG. |
| --- | --- |

(544)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka MMN atbrīvojumus, kuri attiecas uz i) materiālu, kas sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa, kurš ir apzināti iegūts, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, tostarp no degslānekļa, kas sastopams kā citu jauniegūtu apliktu materiālu blakusprodukts, un ii) degslānekļa grunti, kas apzināti iegūta, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, nevar uzskatīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz 2001. gada EAG.

EAG

7.3.   NOVĒRTĒJUMS SASKAŅĀ AR 2008. GADA EAG

NOVĒRTĒJUMS SASKAŅĀ AR 2008. GADA EAG

| (545) | Saistībā ar Lēmumu par procedūras sākšanu, ņemot vērā MMN vides aizsardzības mērķi, Komisija arī izvērtēja nodokļu atbrīvojumus un izņēmumus saskaņā ar 2008. gada EAG 4. nodaļu, kas attiecas uz darbības atbalstu vides aizsardzības nodokļu samazinājumu veidā. |
| --- | --- |

(545)

Saistībā ar Lēmumu par procedūras sākšanu, ņemot vērā MMN vides aizsardzības mērķi, Komisija arī izvērtēja nodokļu atbrīvojumus un izņēmumus saskaņā ar 2008. gada EAG 4. nodaļu, kas attiecas uz darbības atbalstu vides aizsardzības nodokļu samazinājumu veidā.

EAG

| (546) | Dabas resursu nodoklis ir definēts 2008. gada EAG 70. punkta 14. apakšpunktā kā “nodoklis, kura apliekamajai bāzei piemīt izteikti negatīva ietekme uz vidi vai kura mērķis ir noteiktu darbību, preču vai pakalpojumu aplikšana ar nodokli tā, lai vides aizsardzības izmaksas varētu iekļaut to cenā, un/vai tādā veidā, lai ražotājus un patērētājus rosinātu uz rīcību, kas labvēlīgāk ietekmē vidi”. |
| --- | --- |

(546)

Dabas resursu nodoklis ir definēts 2008. gada EAG 70. punkta 14. apakšpunktā kā “nodoklis, kura apliekamajai bāzei piemīt izteikti negatīva ietekme uz vidi vai kura mērķis ir noteiktu darbību, preču vai pakalpojumu aplikšana ar nodokli tā, lai vides aizsardzības izmaksas varētu iekļaut to cenā, un/vai tādā veidā, lai ražotājus un patērētājus rosinātu uz rīcību, kas labvēlīgāk ietekmē vidi”.

EAG

| (547) | Komisija atzina, ka tā nav apstrīdējusi to, ka minerālo materiālu ieguvei ir negatīva ietekme uz vidi, jo īpaši saistībā ar putekļiem, troksni un kaitējumu bioloģiskajai daudzveidībai un ainavai. Šis jautājums ir plašāk iztirzāts pētījumā, ko pasūtīja Lēmuma par procedūras sākšanu 17. apsvērumā minētās AK iestādes. Tādējādi MMN ir dabas resursu nodoklis 2008. gada EAG 70. punkta 14. apakšpunkta izpratnē, bet nodokļa atbrīvojumus varētu izvērtēt saskaņā ar 2008. gada EAG 4. nodaļu tiktāl, ciktāl to piemēro no 2008. gada 2. aprīļa. |
| --- | --- |

(547)

Komisija atzina, ka tā nav apstrīdējusi to, ka minerālo materiālu ieguvei ir negatīva ietekme uz vidi, jo īpaši saistībā ar putekļiem, troksni un kaitējumu bioloģiskajai daudzveidībai un ainavai. Šis jautājums ir plašāk iztirzāts pētījumā, ko pasūtīja Lēmuma par procedūras sākšanu 17. apsvērumā minētās AK iestādes. Tādējādi MMN ir dabas resursu nodoklis 2008. gada EAG 70. punkta 14. apakšpunkta izpratnē, bet nodokļa atbrīvojumus varētu izvērtēt saskaņā ar 2008. gada EAG 4. nodaļu tiktāl, ciktāl to piemēro no 2008. gada 2. aprīļa.

EAG

EAG

7.3.1.   IEGUVUMI VIDES JOMĀ

| (548) | Saskaņā ar 2008. gada EAG 151. punktu atbalstu, kas izpaužas kā samazināts dabas resursu nodoklis, uzskata par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tas vismaz netieši veicina vides aizsardzības līmeņa uzlabošanu un ja nodokļu samazinājums neapdraud izvirzīto vispārējo mērķi. Kā paskaidrots 2008. gada EAG 57. punktā, konkrētām nozarēm vai uzņēmumu kategorijām piemērojams dabas resursu nodokļa samazinājums tiek akceptēts saskaņā ar 2008. gada EAG 4. nodaļu, ja tas ļauj paaugstināt nodokļus citiem uzņēmumiem, tādējādi kopumā uzlabojot izmaksu internalizāciju, un uzlabot vides aizsardzību. Komisija uzskatīja, ka šāda veida atbalsts var būt vajadzīgs, lai netiešā veidā novērstu negatīvu ārējo ietekmi, veicinot salīdzinoši lielāku valsts dabas resursu nodokļu ieviešanu vai saglabāšanu. |
| --- | --- |

(548)

Saskaņā ar 2008. gada EAG 151. punktu atbalstu, kas izpaužas kā samazināts dabas resursu nodoklis, uzskata par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tas vismaz netieši veicina vides aizsardzības līmeņa uzlabošanu un ja nodokļu samazinājums neapdraud izvirzīto vispārējo mērķi. Kā paskaidrots 2008. gada EAG 57. punktā, konkrētām nozarēm vai uzņēmumu kategorijām piemērojams dabas resursu nodokļa samazinājums tiek akceptēts saskaņā ar 2008. gada EAG 4. nodaļu, ja tas ļauj paaugstināt nodokļus citiem uzņēmumiem, tādējādi kopumā uzlabojot izmaksu internalizāciju, un uzlabot vides aizsardzību. Komisija uzskatīja, ka šāda veida atbalsts var būt vajadzīgs, lai netiešā veidā novērstu negatīvu ārējo ietekmi, veicinot salīdzinoši lielāku valsts dabas resursu nodokļu ieviešanu vai saglabāšanu.

EAG

EAG

EAG

| (549) | Komisija uzskatīja, ka šajā gadījumā tieši iespēja piešķirt atbrīvojumus dažiem materiāliem, iespējams, ir pamudinājusi Apvienoto Karalisti ieviest MMN. |
| --- | --- |

(549)

Komisija uzskatīja, ka šajā gadījumā tieši iespēja piešķirt atbrīvojumus dažiem materiāliem, iespējams, ir pamudinājusi Apvienoto Karalisti ieviest MMN.

| (550) | BAA apgalvo, ka atbrīvojumi neatbilst 2008. gada EAG paredzētajiem kritērijiem un uz šā pamata tos nevar atzīt par saderīgiem. |
| --- | --- |

(550)

BAA apgalvo, ka atbrīvojumi neatbilst 2008. gada EAG paredzētajiem kritērijiem un uz šā pamata tos nevar atzīt par saderīgiem.

BAA

EAG

| (551) | BAA norāda, ka atbrīvojumi nepalīdz uzlabot vides aizsardzības līmeni un faktiski apdraud izvirzīto vispārējo mērķi (2008. gada EAG 151. punkts). |
| --- | --- |

(551)

BAA norāda, ka atbrīvojumi nepalīdz uzlabot vides aizsardzības līmeni un faktiski apdraud izvirzīto vispārējo mērķi (2008. gada EAG 151. punkts).

BAA

EAG

| (552) | BAA atsaucas uz karjeru, kas minēts 2007. gada Kornvolas būvakmens un dabīgā šīfera ceļvedī, kā uz dabīgā šīfera un degslānekļa karjeru, kurš ražo sienu mūrakmeņus, lai uzskatāmi parādītu, ka karjeri ir atbrīvoti no nodokļa tikai tāpēc, ka tie ražo degslānekli un dabīgo šīferi, tādējādi apdraudot nodokļa mērķa sasniegšanu, jo būvniecības nozarē tas rada vēl lielāku pieprasījumu pēc šādiem materiāliem. Saskaņā ar iesniegto informāciju BAA zina (88) vairākus gadījumus, kad karjera apsaimniekotājs ir atvēris dabīgā šīfera un degslānekļa karjerus tikai tādēļ, lai gūtu priekšrocības, ko rada MMN atbrīvojumi. Turklāt karjeriem, kas aplikti ar MMN, ir būtiski samazinājušies mazvērtīgu blakusproduktu vai atkritumu – piemēram, drupināšanai nederīgu iežu gabalu un karjera smelknes – pārdošanas apjomi. Šo materiālu uzkrājumi ir palielinājušies vairāk nekā par 500 %. Saskaņā ar BAA sniegto informāciju tas liecina, ka MMN vispār nav izdevies sasniegt vides aizsardzības mērķi, jo vienas materiālu grēdas ir aizstātas ar citām. |
| --- | --- |

(552)

BAA atsaucas uz karjeru, kas minēts 2007. gada Kornvolas būvakmens un dabīgā šīfera ceļvedī, kā uz dabīgā šīfera un degslānekļa karjeru, kurš ražo sienu mūrakmeņus, lai uzskatāmi parādītu, ka karjeri ir atbrīvoti no nodokļa tikai tāpēc, ka tie ražo degslānekli un dabīgo šīferi, tādējādi apdraudot nodokļa mērķa sasniegšanu, jo būvniecības nozarē tas rada vēl lielāku pieprasījumu pēc šādiem materiāliem. Saskaņā ar iesniegto informāciju BAA zina (88) vairākus gadījumus, kad karjera apsaimniekotājs ir atvēris dabīgā šīfera un degslānekļa karjerus tikai tādēļ, lai gūtu priekšrocības, ko rada MMN atbrīvojumi. Turklāt karjeriem, kas aplikti ar MMN, ir būtiski samazinājušies mazvērtīgu blakusproduktu vai atkritumu – piemēram, drupināšanai nederīgu iežu gabalu un karjera smelknes – pārdošanas apjomi. Šo materiālu uzkrājumi ir palielinājušies vairāk nekā par 500 %. Saskaņā ar BAA sniegto informāciju tas liecina, ka MMN vispār nav izdevies sasniegt vides aizsardzības mērķi, jo vienas materiālu grēdas ir aizstātas ar citām.

BAA

BAA

88

BAA

| (553) | BAA piemēros min kaļķu karjerus, kuru primārais produkts ir ar nodokli neaplikti lauksaimniecības kaļķi un kuri ir uzkrājuši tik augstas atkritumu un nepārdotu blakusproduktu grēdas, ka pat neatkarīgi no pieaugošā pieprasījuma tiek traucēta lauksaimniecības kaļķu ražošana. |
| --- | --- |

(553)

BAA piemēros min kaļķu karjerus, kuru primārais produkts ir ar nodokli neaplikti lauksaimniecības kaļķi un kuri ir uzkrājuši tik augstas atkritumu un nepārdotu blakusproduktu grēdas, ka pat neatkarīgi no pieaugošā pieprasījuma tiek traucēta lauksaimniecības kaļķu ražošana.

BAA

| (554) | BAA norāda, ka 2008. gada EAG 158. punkta b) un c) apakšpunkta mērķis ir novērst uzņēmuma nostādīšanu neizdevīgos konkurences apstākļos saistībā ar to, ka šim uzņēmumam – atšķirībā no tā tiešajiem konkurentiem – piemēro nodokli. Tomēr, kā norāda BAA, šādā gadījumā ir skaidrs, ka atbrīvojumu saņēmušo ražotāju konkurenti faktiski ir aplikti ar nodokli un nav spējīgi pārdot savus produktus to neizdevīgo apstākļu dēļ, kurus ir radījuši MMN atbrīvojumi. |
| --- | --- |

(554)

BAA norāda, ka 2008. gada EAG 158. punkta b) un c) apakšpunkta mērķis ir novērst uzņēmuma nostādīšanu neizdevīgos konkurences apstākļos saistībā ar to, ka šim uzņēmumam – atšķirībā no tā tiešajiem konkurentiem – piemēro nodokli. Tomēr, kā norāda BAA, šādā gadījumā ir skaidrs, ka atbrīvojumu saņēmušo ražotāju konkurenti faktiski ir aplikti ar nodokli un nav spējīgi pārdot savus produktus to neizdevīgo apstākļu dēļ, kurus ir radījuši MMN atbrīvojumi.

BAA

BAA,

| (555) | BAA norāda, ka degslānekļa atbrīvojums ir nevajadzīgs un nesamērīgs (155.–159. punkts). BAA apgalvo, ka dabīgā šīfera, māla un degslānekļa atbrīvojumi no nodokļa nepamatojas uz objektīviem kritērijiem un ka pret uzņēmējiem, kas ražo vienādus produktus, izturas ļoti atšķirīgi, pamatojoties uz to teritorijas ģeoloģijas aspektiem. Turklāt nav izpildīts neviens no proporcionalitātes kritērijiem un atbrīvojumu piemērošanas termiņš pārsniedz desmit gadus. |
| --- | --- |

(555)

BAA norāda, ka degslānekļa atbrīvojums ir nevajadzīgs un nesamērīgs (155.–159. punkts). BAA apgalvo, ka dabīgā šīfera, māla un degslānekļa atbrīvojumi no nodokļa nepamatojas uz objektīviem kritērijiem un ka pret uzņēmējiem, kas ražo vienādus produktus, izturas ļoti atšķirīgi, pamatojoties uz to teritorijas ģeoloģijas aspektiem. Turklāt nav izpildīts neviens no proporcionalitātes kritērijiem un atbrīvojumu piemērošanas termiņš pārsniedz desmit gadus.

BAA

BAA

| (556) | BAA iesniedza Komisijai atsevišķu vēstuli, ko tika nosūtījis karjers un kurā tika izklāstīta informācija par MMN ietekmi uz tā mazvērtīgo produktu (sekundāro minerālo materiālu) – t. i., ceļu paklājslāņa materiālu, drupināšanai nederīgu iežu gabalu, nešķirotu smalcinātu akmens materiālu, karjera smelknes – pārdošanas apjomiem, kas ir samazinājušies par divām trešdaļām. |
| --- | --- |

(556)

BAA iesniedza Komisijai atsevišķu vēstuli, ko tika nosūtījis karjers un kurā tika izklāstīta informācija par MMN ietekmi uz tā mazvērtīgo produktu (sekundāro minerālo materiālu) – t. i., ceļu paklājslāņa materiālu, drupināšanai nederīgu iežu gabalu, nešķirotu smalcinātu akmens materiālu, karjera smelknes – pārdošanas apjomiem, kas ir samazinājušies par divām trešdaļām.

BAA

| (557) | BAA iesniedza Komisijai pētījumu par 2002. gadā ieviestā MMN ietekmi uz minerālo materiālu ražošanu, kuru pēc BAA pasūtījuma 2014. gadā sagatavoja neatkarīgs tirgus izpētes konsultāciju uzņēmums BDS Marketing Research Ltd. |
| --- | --- |

(557)

BAA iesniedza Komisijai pētījumu par 2002. gadā ieviestā MMN ietekmi uz minerālo materiālu ražošanu, kuru pēc BAA pasūtījuma 2014. gadā sagatavoja neatkarīgs tirgus izpētes konsultāciju uzņēmums BDS Marketing Research Ltd.

BAA

BAA

BDS Marketing Research Ltd

| (558) | Pētījuma rezultāti ir izklāstīti turpmākajos punktos. |
| --- | --- |

(558)

Pētījuma rezultāti ir izklāstīti turpmākajos punktos.

| (559) | Klientam minerālo materiālu nodoklis, proti, GBP 2 par tonnu materiālu, var veidot pusi vai vienu trešdaļu no mazvērtīgo minerālo materiālu kopējām izmaksām. |
| --- | --- |

(559)

Klientam minerālo materiālu nodoklis, proti, GBP 2 par tonnu materiālu, var veidot pusi vai vienu trešdaļu no mazvērtīgo minerālo materiālu kopējām izmaksām.

| (560) | Pētījumā tika secināts, ka MMN ietekmes dēļ galvenokārt ir palielinājies no nodokļa atbrīvoto minerālo materiālu (primāro un blakusproduktu) izmantojums, taču tas noticis uz aplikto augstvērtīgo materiālu blakusproduktu rēķina. Karjeru apsaimniekotāji ir atklājuši, ka ir grūti – bieži vien pat neiespējami – atrast tirgu šiem atlikušajiem, mazvērtīgajiem materiāliem. Tādēļ karjeru apsaimniekotājiem šie materiāli ir jānoglabā atkritumu poligonos. Tāpēc kopējās pārmaiņas ir saistītas ar neaplikto minerālo materiālu (primāro un blakusproduktu) plašāku izmantojumu, kas notiek uz to aplikto minerālo materiālu blakusproduktu rēķina, kuri iepriekš tika pārdoti, bet tagad ir atkritumu materiāls. Viens atkritumu materiāls vienkārši ir aizstāts ar citu atkritumu materiālu. Dažkārt tas ir saistīts ar labas kvalitātes rezervju iznīcināšanu. |
| --- | --- |

(560)

Pētījumā tika secināts, ka MMN ietekmes dēļ galvenokārt ir palielinājies no nodokļa atbrīvoto minerālo materiālu (primāro un blakusproduktu) izmantojums, taču tas noticis uz aplikto augstvērtīgo materiālu blakusproduktu rēķina. Karjeru apsaimniekotāji ir atklājuši, ka ir grūti – bieži vien pat neiespējami – atrast tirgu šiem atlikušajiem, mazvērtīgajiem materiāliem. Tādēļ karjeru apsaimniekotājiem šie materiāli ir jānoglabā atkritumu poligonos. Tāpēc kopējās pārmaiņas ir saistītas ar neaplikto minerālo materiālu (primāro un blakusproduktu) plašāku izmantojumu, kas notiek uz to aplikto minerālo materiālu blakusproduktu rēķina, kuri iepriekš tika pārdoti, bet tagad ir atkritumu materiāls. Viens atkritumu materiāls vienkārši ir aizstāts ar citu atkritumu materiālu. Dažkārt tas ir saistīts ar labas kvalitātes rezervju iznīcināšanu.

| (561) | Ziņojumā minēts, ka kopš 2001. gada primāro (augstvērtīgo) minerālo materiālu pārdošanas rādītāji ir samazinājušies par 24,9 % recesijas dēļ. Kopš MMN ieviešanas 2002. gadā ar nodokli aplikto minerālo materiālu blakusproduktu pārdošanas rādītāji ir samazinājušies par 60 %, t. i., par 31,5 miljoniem tonnu. Ar nodokli apliktu blakusproduktu pārdošanas rādītāji 2001. gadā sasniedza 52 190, 2011. gadā – 20 648, bet aplikto primāro (augstvērtīgo) minerālo materiālu pārdošanas rādītāji samazinājās no 188 843 (2001. gadā) uz 141 754 (2011. gadā). Šis pārdošanas apjomu samazinājums ir atspoguļots arī diagrammā:



  Ar nodokli aplikto blakusproduktu pārdevumu īpatsvars kopš 2001. gada (kopumā)
  . |
| --- | --- |

(561)

Ziņojumā minēts, ka kopš 2001. gada primāro (augstvērtīgo) minerālo materiālu pārdošanas rādītāji ir samazinājušies par 24,9 % recesijas dēļ. Kopš MMN ieviešanas 2002. gadā ar nodokli aplikto minerālo materiālu blakusproduktu pārdošanas rādītāji ir samazinājušies par 60 %, t. i., par 31,5 miljoniem tonnu. Ar nodokli apliktu blakusproduktu pārdošanas rādītāji 2001. gadā sasniedza 52 190, 2011. gadā – 20 648, bet aplikto primāro (augstvērtīgo) minerālo materiālu pārdošanas rādītāji samazinājās no 188 843 (2001. gadā) uz 141 754 (2011. gadā). Šis pārdošanas apjomu samazinājums ir atspoguļots arī diagrammā:

Ar nodokli aplikto blakusproduktu pārdevumu īpatsvars kopš 2001. gada (kopumā)

.

| (562) | Dokumentā ir iekļautas trīs detalizētas diagrammas attiecībā uz apliktu blakusproduktu pārdošanas rādītāju attīstību, norādot šādas kategorijas – cietie ieži, smilšakmens, kaļķakmens, smilts un grants. Ja smilts un grants pārdošanas apjomi ir saglabājušies nemainīgi vai pēdējā laikā pat nedaudz palielinājušies, tad cieto iežu, smilšakmens un kaļķakmens pārdošanas apjomi ir samazinājušies. |
| --- | --- |

(562)

Dokumentā ir iekļautas trīs detalizētas diagrammas attiecībā uz apliktu blakusproduktu pārdošanas rādītāju attīstību, norādot šādas kategorijas – cietie ieži, smilšakmens, kaļķakmens, smilts un grants. Ja smilts un grants pārdošanas apjomi ir saglabājušies nemainīgi vai pēdējā laikā pat nedaudz palielinājušies, tad cieto iežu, smilšakmens un kaļķakmens pārdošanas apjomi ir samazinājušies.

| (563) | Kopš MMN ieviešanas no nodokļa atbrīvotu minerālo materiālu pārdošanas apjomi ir palielinājušies no mazāk nekā pieciem miljoniem tonnu līdz gandrīz 30 miljoniem tonnu. Šie rādītāji neattiecas uz karjeriem, kas ražo tikai no nodokļa atbrīvotus minerālos materiālus, jo tiem netiek pieprasīts uzrādīt ienākumus. Tādējādi saskaņā ar pētījumu no nodokļa atbrīvoto materiālu apjoma kopējais pieaugums varētu pat sešas reizes pārsniegt norādīto pieaugumu. Pētījums liecina, ka no nodokļa atbrīvotu minerālo materiālu pārdošanas apjomi ir vienmērīgi pieauguši katru gadu. Tajā secināts, ka arvien vairāk karjeru saņem pilnīgus vai daļējus atbrīvojumus, t. i., ar nodokli apliekamo materiālu pārdošana tiek pārvērsta par neapliekamo materiālu pārdošanu. |
| --- | --- |

(563)

Kopš MMN ieviešanas no nodokļa atbrīvotu minerālo materiālu pārdošanas apjomi ir palielinājušies no mazāk nekā pieciem miljoniem tonnu līdz gandrīz 30 miljoniem tonnu. Šie rādītāji neattiecas uz karjeriem, kas ražo tikai no nodokļa atbrīvotus minerālos materiālus, jo tiem netiek pieprasīts uzrādīt ienākumus. Tādējādi saskaņā ar pētījumu no nodokļa atbrīvoto materiālu apjoma kopējais pieaugums varētu pat sešas reizes pārsniegt norādīto pieaugumu. Pētījums liecina, ka no nodokļa atbrīvotu minerālo materiālu pārdošanas apjomi ir vienmērīgi pieauguši katru gadu. Tajā secināts, ka arvien vairāk karjeru saņem pilnīgus vai daļējus atbrīvojumus, t. i., ar nodokli apliekamo materiālu pārdošana tiek pārvērsta par neapliekamo materiālu pārdošanu.

| (564) | Kopš MMN ieviešanas 2002. gadā pieprasījums pēc pārstrādātiem minerālajiem materiāliem ir palielinājies tikai nedaudz. Savukārt atkritumu poligonu nodokļa ieviešana 1996. gadā palielināja pieprasījumu pēc pārstrādātiem minerālajiem materiāliem. Saskaņā ar BDS sniegto informāciju ar nodokli apliktu mazvērtīgo minerālo materiālu vietu ir aizņēmuši mazvērtīgi minerālie materiāli, kam piešķirts atbrīvojums no nodokļa; tas uzskatāmi parādīts nākamajā tabulā.


  BDS aplēses par mazvērtīgu minerālo materiālu tirgu sadalījumā pa minerālo materiālu veidiem | 2001. g. | 2012. g. | Pārmainas (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| milij. t | % | milij. t | % |
| Karjeros iegūtie materiāli
  (tikai ar nodokli apliktie mazvērtīgie materiāli) | 52,2 | 51,1 | 19 | 19,8 | (63,6) |
| Pārstrādātie minerālie materiāli | 45 | 44,0 | 47 | 49,0 | 4,4 |
| No nodokļa atbrīvotie minerālie materiāli | 5 | 4,9 | 30 | 31,2 | 500,0 |
| |
| Kopā | 102,2 | 100,0 | 96 | 100,0 | (6,1) |

(564)

Kopš MMN ieviešanas 2002. gadā pieprasījums pēc pārstrādātiem minerālajiem materiāliem ir palielinājies tikai nedaudz. Savukārt atkritumu poligonu nodokļa ieviešana 1996. gadā palielināja pieprasījumu pēc pārstrādātiem minerālajiem materiāliem. Saskaņā ar BDS sniegto informāciju ar nodokli apliktu mazvērtīgo minerālo materiālu vietu ir aizņēmuši mazvērtīgi minerālie materiāli, kam piešķirts atbrīvojums no nodokļa; tas uzskatāmi parādīts nākamajā tabulā.

BDS

BDS aplēses par mazvērtīgu minerālo materiālu tirgu sadalījumā pa minerālo materiālu veidiem

BDS

2001. g.

2012. g.

Pārmainas (%)

milij. t

%

milij. t

%

Karjeros iegūtie materiāli

(tikai ar nodokli apliktie mazvērtīgie materiāli)

52,2

51,1

19

19,8

(63,6)

Pārstrādātie minerālie materiāli

45

44,0

47

49,0

4,4

No nodokļa atbrīvotie minerālie materiāli

5

4,9

30

31,2

500,0

Kopā

102,2

100,0

96

100,0

(6,1)

| (565) | Apvienotā Karaliste norāda, ka tad, ja atbrīvojumi tiktu uzskatīti par valsts atbalstu, tie būtu saderīgi ar 2008. gada EAG, jo tie:






  i) | vismaz netieši palīdz uzlabot vides aizsardzības līmeni; un/vai |
| --- | --- | --- |

(565)

Apvienotā Karaliste norāda, ka tad, ja atbrīvojumi tiktu uzskatīti par valsts atbalstu, tie būtu saderīgi ar 2008. gada EAG, jo tie:

EAG

i)

vismaz netieši palīdz uzlabot vides aizsardzības līmeni; un/vai

| ii) | pamudināja Apvienoto Karalisti ieviest MMN, jo atbrīvojumi ļauj paaugstināt dabas resursu nodokļus citiem uzņēmumiem, kas iesaistīti minerālo materiālu ražošanā, tādējādi veicinot MMN vides aizsardzības mērķa sasniegšanu un kopumā uzlabojot izmaksu internalizāciju. |
| --- | --- |

ii)

pamudināja Apvienoto Karalisti ieviest MMN, jo atbrīvojumi ļauj paaugstināt dabas resursu nodokļus citiem uzņēmumiem, kas iesaistīti minerālo materiālu ražošanā, tādējādi veicinot MMN vides aizsardzības mērķa sasniegšanu un kopumā uzlabojot izmaksu internalizāciju.

| (566) | AK iestādes apgalvo, ka MMN mērķis ir veicināt, izmantojot atbrīvojumus, pārstrādātu vai blakusproduktu materiālu (kas rodas procesā, kurš nav paredzēts minerālo materiālu ražošanai) izmantošanu, lai samazinātu pieprasījumu pēc neapstrādātiem minerālajiem materiāliem un tādējādi samazinātu vides apdraudējumu, kas saistīts ar minerālo materiālu ieguvi. |
| --- | --- |

(566)

AK iestādes apgalvo, ka MMN mērķis ir veicināt, izmantojot atbrīvojumus, pārstrādātu vai blakusproduktu materiālu (kas rodas procesā, kurš nav paredzēts minerālo materiālu ražošanai) izmantošanu, lai samazinātu pieprasījumu pēc neapstrādātiem minerālajiem materiāliem un tādējādi samazinātu vides apdraudējumu, kas saistīts ar minerālo materiālu ieguvi.

| (567) | AK iestādes uzskata, ka katrs izmeklējamais atbrīvojums palīdz uzlabot vides aizsardzību vismaz vienā no šiem diviem veidiem, proti, tas palīdz: i) novirzīt pieprasījumu no jaunu minerālo materiālu ieguves; un/vai ii) samazināt atkritumu uzkrāšanos. |
| --- | --- |

(567)

AK iestādes uzskata, ka katrs izmeklējamais atbrīvojums palīdz uzlabot vides aizsardzību vismaz vienā no šiem diviem veidiem, proti, tas palīdz: i) novirzīt pieprasījumu no jaunu minerālo materiālu ieguves; un/vai ii) samazināt atkritumu uzkrāšanos.

| (568) | Degslānekļa atbrīvojums atbilst kritērijiem, kas noteikti 2008. gada EAG 4. nodaļā. Dažos gadījumos degslāneklis ir piemērots tam, lai to izmantotu kā minerālo materiālu, taču tā fizikālās struktūras un plātņainās formas dēļ tas nav piemērots tam, lai to izmantotu kā augstvērtīgāku materiālu. AK iestādes norāda, ka, tā kā nav zināmi tādi gadījumi, kad degslāneklis tiek īpaši iegūts, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, to iegūst tikai kā nenovēršamu blakusproduktu. Degslānekļa izmantošana samazina pieprasījumu pēc jauniegūtiem minerālajiem materiāliem, un tādējādi tā atbrīvojums no MMN samazina vides apdraudējumu, kas saistīts ar minerālo materiālu ieguvi. Šā materiāla atbrīvojums no nodokļa palīdz arī samazināt tā atkritumu uzkrāšanos grēdās un samazina ar to saistīto kaitējumu ainavai. |
| --- | --- |

(568)

Degslānekļa atbrīvojums atbilst kritērijiem, kas noteikti 2008. gada EAG 4. nodaļā. Dažos gadījumos degslāneklis ir piemērots tam, lai to izmantotu kā minerālo materiālu, taču tā fizikālās struktūras un plātņainās formas dēļ tas nav piemērots tam, lai to izmantotu kā augstvērtīgāku materiālu. AK iestādes norāda, ka, tā kā nav zināmi tādi gadījumi, kad degslāneklis tiek īpaši iegūts, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, to iegūst tikai kā nenovēršamu blakusproduktu. Degslānekļa izmantošana samazina pieprasījumu pēc jauniegūtiem minerālajiem materiāliem, un tādējādi tā atbrīvojums no MMN samazina vides apdraudējumu, kas saistīts ar minerālo materiālu ieguvi. Šā materiāla atbrīvojums no nodokļa palīdz arī samazināt tā atkritumu uzkrāšanos grēdās un samazina ar to saistīto kaitējumu ainavai.

EAG

| (569) | Turklāt attiecībā uz degslānekļa ieguves grunti AK iestādes norāda, ka, veicinot tādas grunts izmantojumu, kas radusies nejauši un nenovēršami, atbrīvojums palīdz novirzīt pieprasījumu no minerālo materiālu ieguves, tādējādi samazinot videi nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(569)

Turklāt attiecībā uz degslānekļa ieguves grunti AK iestādes norāda, ka, veicinot tādas grunts izmantojumu, kas radusies nejauši un nenovēršami, atbrīvojums palīdz novirzīt pieprasījumu no minerālo materiālu ieguves, tādējādi samazinot videi nodarīto kaitējumu.

| (570) | AK iestādes apgalvo, ka pat tad, ja Komisija būtu konstatējusi pierādījumus, ka kāds no atbrīvotajiem materiāliem tiek apzināti iegūts tāpēc, lai to izmantotu kā minerālo materiālu, šim materiālam piešķirtais atbrīvojums joprojām tieši veicinātu MMN vides aizsardzības mērķa sasniegšanu. Tās norāda, ka tad, ja arī ir kādi pierādījumi, ka kāds no atbrīvotajiem materiāliem faktiski tiek apzināti iegūts, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls, šādi gadījumi varētu attiekties tikai uz dažiem karjeriem. Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju – pat pieņemot, ka apzināti tiek iegūts pavisam neliels daudzums atbrīvoto materiālu, ko izmanto kā minerālos materiālus, tas nemainītu faktu, ka attiecīgo materiālu atbrīvošanai ir objektīvs pamatojums. Pamatojums varētu būt tāds, ka a) šie materiāli parasti netiek iegūti tāpēc, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus; un b) šo materiālu ieguve rada lielu daudzumu nenovēršamu blakusproduktu un atkritumu, kurus var izmantot kā minerālos materiālus, ja pastāv pareiza komerciāla rakstura motivācija. |
| --- | --- |

(570)

AK iestādes apgalvo, ka pat tad, ja Komisija būtu konstatējusi pierādījumus, ka kāds no atbrīvotajiem materiāliem tiek apzināti iegūts tāpēc, lai to izmantotu kā minerālo materiālu, šim materiālam piešķirtais atbrīvojums joprojām tieši veicinātu MMN vides aizsardzības mērķa sasniegšanu. Tās norāda, ka tad, ja arī ir kādi pierādījumi, ka kāds no atbrīvotajiem materiāliem faktiski tiek apzināti iegūts, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls, šādi gadījumi varētu attiekties tikai uz dažiem karjeriem. Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju – pat pieņemot, ka apzināti tiek iegūts pavisam neliels daudzums atbrīvoto materiālu, ko izmanto kā minerālos materiālus, tas nemainītu faktu, ka attiecīgo materiālu atbrīvošanai ir objektīvs pamatojums. Pamatojums varētu būt tāds, ka a) šie materiāli parasti netiek iegūti tāpēc, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus; un b) šo materiālu ieguve rada lielu daudzumu nenovēršamu blakusproduktu un atkritumu, kurus var izmantot kā minerālos materiālus, ja pastāv pareiza komerciāla rakstura motivācija.

| (571) | AK iestādes apgalvo, ka pat tad, ja tikai nedaudzi karjeri apzināti iegūtu no nodokļa atbrīvotus materiālus, ko izmanto kā minerālos materiālus, atbrīvojumi joprojām būtu pamatoti, ja tie ļautu paaugstināt nodokļus citiem uzņēmumiem, tādējādi kopumā uzlabojot izmaksu internalizāciju un veicinot MMN vides aizsardzības mērķa sasniegšanu. |
| --- | --- |

(571)

AK iestādes apgalvo, ka pat tad, ja tikai nedaudzi karjeri apzināti iegūtu no nodokļa atbrīvotus materiālus, ko izmanto kā minerālos materiālus, atbrīvojumi joprojām būtu pamatoti, ja tie ļautu paaugstināt nodokļus citiem uzņēmumiem, tādējādi kopumā uzlabojot izmaksu internalizāciju un veicinot MMN vides aizsardzības mērķa sasniegšanu.

| (572) | Šajā sakarā AK iestādes iesniedza argumentāciju par ogļraktuvju grunts degslānekli. |
| --- | --- |

(572)

Šajā sakarā AK iestādes iesniedza argumentāciju par ogļraktuvju grunts degslānekli.

7.3.1.1.   
  Komisijas novērtējums

Komisijas novērtējums

| (573) | Komisija jau ir noteikusi, ka MMN ir nodoklis, ar kuru tiek sasniegts vides aizsardzības mērķis. |
| --- | --- |

(573)

Komisija jau ir noteikusi, ka MMN ir nodoklis, ar kuru tiek sasniegts vides aizsardzības mērķis.

| (574) | Tomēr, kā to ir konstatējusi arī Vispārējā tiesa (89), vispārējs degslānekļa atbrīvojums var apdraudēt MMN vides aizsardzības mērķa sasniegšanu, jo tas var veicināt degslānekļa un degslānekļa grunts ieguvi. |
| --- | --- |

(574)

Tomēr, kā to ir konstatējusi arī Vispārējā tiesa (89), vispārējs degslānekļa atbrīvojums var apdraudēt MMN vides aizsardzības mērķa sasniegšanu, jo tas var veicināt degslānekļa un degslānekļa grunts ieguvi.

89

| (575) | Kā liecina informācija un pierādījumi, ko Komisija saņēma no ieinteresētajām personām, degslāneklis ir materiāls, ko var izmantot kā minerālo materiālu – lai gan reizēm kā zemas kvalitātes minerālo materiālu –, ko izmanto kā minerālo materiālu un ko speciāli iegūst tāpēc, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls. Degslāneklis, ko īpaši iegūst tāpēc, lai izmantotu kā minerālo materiālu, faktiski ir jauniegūts materiāls, un atbrīvojums vienkārši vēl vairāk veicinās tā ieguvi. |
| --- | --- |

(575)

Kā liecina informācija un pierādījumi, ko Komisija saņēma no ieinteresētajām personām, degslāneklis ir materiāls, ko var izmantot kā minerālo materiālu – lai gan reizēm kā zemas kvalitātes minerālo materiālu –, ko izmanto kā minerālo materiālu un ko speciāli iegūst tāpēc, lai tas tiktu izmantots kā minerālais materiāls. Degslāneklis, ko īpaši iegūst tāpēc, lai izmantotu kā minerālo materiālu, faktiski ir jauniegūts materiāls, un atbrīvojums vienkārši vēl vairāk veicinās tā ieguvi.

| (576) | Tādēļ, ņemot vērā, ka Komisija ir konstatējusi gadījumus, kad degslāneklis ir apzināti iegūts tāpēc, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, vispārējs degslānekļa atbrīvojums tikai veicina šā materiāla ieguvi un padara to vēl konkurētspējīgāku. |
| --- | --- |

(576)

Tādēļ, ņemot vērā, ka Komisija ir konstatējusi gadījumus, kad degslāneklis ir apzināti iegūts tāpēc, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, vispārējs degslānekļa atbrīvojums tikai veicina šā materiāla ieguvi un padara to vēl konkurētspējīgāku.

| (577) | Turklāt pašlaik degslāneklis ir atbrīvots no nodokļa, ja to iegūst kā ar nodokli aplikta materiāla (piem., grantīta, smilšakmens un kaļķakmens) blakusproduktu. Komisija iepriekš 365. apsvērumā norādīja, ka saistībā ar atbrīvojumu degslāneklis tiek nošķirts no citiem minerālajiem materiāliem, piemēram, no citiem blakusproduktiem, kas galvenokārt rodas grantīta, smilšakmens un kaļķakmens ieguves procesā. Komisija arī apsvēra, vai šāda nodokļa diferenciācija būtu pamatojama ar MMN mērķi. Tomēr Komisija nav saņēmusi nekādus pierādījumus no AK iestādēm vai ieinteresētajām personām, kas liecinātu, ka šis atbrīvojums veicina MMN mērķa – samazināt tādu jaunu materiālu ieguvi, kurus izmanto kā minerālos materiālus – sasniegšanu. |
| --- | --- |

(577)

Turklāt pašlaik degslāneklis ir atbrīvots no nodokļa, ja to iegūst kā ar nodokli aplikta materiāla (piem., grantīta, smilšakmens un kaļķakmens) blakusproduktu. Komisija iepriekš 365. apsvērumā norādīja, ka saistībā ar atbrīvojumu degslāneklis tiek nošķirts no citiem minerālajiem materiāliem, piemēram, no citiem blakusproduktiem, kas galvenokārt rodas grantīta, smilšakmens un kaļķakmens ieguves procesā. Komisija arī apsvēra, vai šāda nodokļa diferenciācija būtu pamatojama ar MMN mērķi. Tomēr Komisija nav saņēmusi nekādus pierādījumus no AK iestādēm vai ieinteresētajām personām, kas liecinātu, ka šis atbrīvojums veicina MMN mērķa – samazināt tādu jaunu materiālu ieguvi, kurus izmanto kā minerālos materiālus – sasniegšanu.

| (578) | Turklāt kopumā atbrīvojums nepalīdz samazināt atkritumu uzkrāšanos – uzkrātās degslānekļa grēdas vienkārši tiek aizstātas ar uzkrātām apliktu zemas kvalitātes minerālo materiālu grēdām, kurām vairs nevar atrast pircēju. |
| --- | --- |

(578)

Turklāt kopumā atbrīvojums nepalīdz samazināt atkritumu uzkrāšanos – uzkrātās degslānekļa grēdas vienkārši tiek aizstātas ar uzkrātām apliktu zemas kvalitātes minerālo materiālu grēdām, kurām vairs nevar atrast pircēju.

| (579) | AK iestādes norāda, ka degslānekļa atbrīvojums ļāva paaugstināt nodokļus citiem uzņēmumiem; taču tās nav pamatojušas šo apgalvojumu ar argumentiem, kurus Komisija varētu ņemt vērā savā novērtējumā. Vienīgā šajā sakarā AK iestāžu sniegtā argumentācija attiecas uz ogļraktuvju grunti, saistībā ar kuras atbrīvojumu Komisija jau ir atzinusi, ka tas nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(579)

AK iestādes norāda, ka degslānekļa atbrīvojums ļāva paaugstināt nodokļus citiem uzņēmumiem; taču tās nav pamatojušas šo apgalvojumu ar argumentiem, kurus Komisija varētu ņemt vērā savā novērtējumā. Vienīgā šajā sakarā AK iestāžu sniegtā argumentācija attiecas uz ogļraktuvju grunti, saistībā ar kuras atbrīvojumu Komisija jau ir atzinusi, ka tas nav valsts atbalsts.

| (580) | AK iestādes norāda, ka pat tad, ja Komisija būtu konstatējusi pierādījumus tam, ka degslāneklis ir iegūts tāpēc, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, atbrīvojums joprojām ļautu sasniegt vides aizsardzības mērķi, jo apzināti tiek iegūts pavisam neliels daudzums šā materiāla. Tomēr Komisija ir konstatējusi, ka tikai tie MMN atbrīvojumi, kas piešķirti i) materiālam, kurš sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa, kas ir apzināti iegūts, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, tostarp no degslānekļa, kurš sastopams kā citu jauniegūtu apliktu materiālu blakusprodukts, un ii) degslānekļa gruntij, kas apzināti iegūta, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, ir valsts atbalsts, nevis vispārīgais atbrīvojums, kurš attiecas uz degslānekli un grunti, kas radusies degslānekļa ieguvē. Tādēļ Komisijas novērtējumā degslāneklis jau tiek diferencēts, ņemot vērā tā apzināto ieguvi, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, bet neņemot vērā degslānekļa un nenovēršami iegūtās degslānekļa grunts lielo apjomu, ja šie materiāli nav apzināti iegūti, lai tos komerciāli izmantotu kā minerālos materiālus. Tādēļ AK iestāžu pamatojumu, kas balstās uz minerālo materiālu ierobežoto izmantojumu, nevar izmantot, lai sagatavotu visa degslānekļa un visas degslānekļa grunts kopējo novērtējumu. |
| --- | --- |

(580)

AK iestādes norāda, ka pat tad, ja Komisija būtu konstatējusi pierādījumus tam, ka degslāneklis ir iegūts tāpēc, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, atbrīvojums joprojām ļautu sasniegt vides aizsardzības mērķi, jo apzināti tiek iegūts pavisam neliels daudzums šā materiāla. Tomēr Komisija ir konstatējusi, ka tikai tie MMN atbrīvojumi, kas piešķirti i) materiālam, kurš sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa, kas ir apzināti iegūts, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, tostarp no degslānekļa, kurš sastopams kā citu jauniegūtu apliktu materiālu blakusprodukts, un ii) degslānekļa gruntij, kas apzināti iegūta, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, ir valsts atbalsts, nevis vispārīgais atbrīvojums, kurš attiecas uz degslānekli un grunti, kas radusies degslānekļa ieguvē. Tādēļ Komisijas novērtējumā degslāneklis jau tiek diferencēts, ņemot vērā tā apzināto ieguvi, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, bet neņemot vērā degslānekļa un nenovēršami iegūtās degslānekļa grunts lielo apjomu, ja šie materiāli nav apzināti iegūti, lai tos komerciāli izmantotu kā minerālos materiālus. Tādēļ AK iestāžu pamatojumu, kas balstās uz minerālo materiālu ierobežoto izmantojumu, nevar izmantot, lai sagatavotu visa degslānekļa un visas degslānekļa grunts kopējo novērtējumu.

| (581) | Saskaņā ar Vispārējās tiesas konstatējumiem (90), ja ir tādi karjeri, kas apzināti iegūst degslānekli, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, tad vairs nav nekādas garantijas, ka atbrīvojums vēl vairāk nepalielina no nodokļa atbrīvotu materiālu ieguvi. |
| --- | --- |

(581)

Saskaņā ar Vispārējās tiesas konstatējumiem (90), ja ir tādi karjeri, kas apzināti iegūst degslānekli, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, tad vairs nav nekādas garantijas, ka atbrīvojums vēl vairāk nepalielina no nodokļa atbrīvotu materiālu ieguvi.

90

| (582) | Tādēļ Komisija secina, ka degslānekļa un degslānekļa grunts vispārējs atbrīvojums apdraud MMN vispārējā vides aizsardzības mērķa sasniegšanu, jo tas var veicināt jaunu šo materiālu ieguvi. |
| --- | --- |

(582)

Tādēļ Komisija secina, ka degslānekļa un degslānekļa grunts vispārējs atbrīvojums apdraud MMN vispārējā vides aizsardzības mērķa sasniegšanu, jo tas var veicināt jaunu šo materiālu ieguvi.

7.3.2.   PROPORCIONALITĀTE

| (583) | Minerālo materiālu aplikšana ar nodokļiem nav saskaņota Savienības līmenī, un tādēļ Komisija analizēja ierosinātā pasākuma proporcionalitāti, ņemot vērā 2008. gada EAG 159. punktu. |
| --- | --- |

(583)

Minerālo materiālu aplikšana ar nodokļiem nav saskaņota Savienības līmenī, un tādēļ Komisija analizēja ierosinātā pasākuma proporcionalitāti, ņemot vērā 2008. gada EAG 159. punktu.

EAG

| (584) | Attiecībā uz proporcionalitātes principu katram atlaides vai atbrīvojuma saņēmējam saskaņā ar 2008. gada EAG 159. punktu ir jāatbilst vienam no šiem kritērijiem:






  a) | saņēmējs maksā tādu daļu no valsts nodokļa likmes, kas kopumā atbilst katra atsevišķā saņēmēja ekoloģiskajiem raksturlielumiem salīdzinājumā ar Eiropas ekonomikas zonā izmantotās visefektīvākās tehnoloģijas raksturlielumiem. Saņēmējs var samazināt ražošanas izmaksas ne vairāk kā par nodokļa radīto ražošanas izmaksu palielinājumu, ja tas izmanto visefektīvāko tehnoloģiju un šo izmaksu palielinājumu nav iespējams novirzīt uz pircējiem; |
| --- | --- | --- |

(584)

Attiecībā uz proporcionalitātes principu katram atlaides vai atbrīvojuma saņēmējam saskaņā ar 2008. gada EAG 159. punktu ir jāatbilst vienam no šiem kritērijiem:

EAG

a)

saņēmējs maksā tādu daļu no valsts nodokļa likmes, kas kopumā atbilst katra atsevišķā saņēmēja ekoloģiskajiem raksturlielumiem salīdzinājumā ar Eiropas ekonomikas zonā izmantotās visefektīvākās tehnoloģijas raksturlielumiem. Saņēmējs var samazināt ražošanas izmaksas ne vairāk kā par nodokļa radīto ražošanas izmaksu palielinājumu, ja tas izmanto visefektīvāko tehnoloģiju un šo izmaksu palielinājumu nav iespējams novirzīt uz pircējiem;

| b) | saņēmējs maksā vismaz 20 % no valsts nodokļa, ja vien pamatoti netiek piemērota zemāka likme; |
| --- | --- |

b)

saņēmējs maksā vismaz 20 % no valsts nodokļa, ja vien pamatoti netiek piemērota zemāka likme;

| c) | saņēmējs var slēgt nolīgumus ar dalībvalsti, apņemoties sasniegt vides aizsardzības mērķus ar tādu pašu ietekmi, kāda tiktu sasniegta, piemērojot iepriekš minēto a) vai b) apakšpunktu vai Kopienas minimālo nodokļu līmeni. |
| --- | --- |

c)

saņēmējs var slēgt nolīgumus ar dalībvalsti, apņemoties sasniegt vides aizsardzības mērķus ar tādu pašu ietekmi, kāda tiktu sasniegta, piemērojot iepriekš minēto a) vai b) apakšpunktu vai Kopienas minimālo nodokļu līmeni.

| (585) | AK iestādes norāda, ka, tā kā atbrīvojumi nenodrošina to, ka saņēmējs maksā vismaz 20 % no valsts nodokļa, pilnīgu atbrīvojumu var pamatot ar nelielu konkurences kropļojumu. |
| --- | --- |

(585)

AK iestādes norāda, ka, tā kā atbrīvojumi nenodrošina to, ka saņēmējs maksā vismaz 20 % no valsts nodokļa, pilnīgu atbrīvojumu var pamatot ar nelielu konkurences kropļojumu.

| (586) | Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju, pat apvienojot tos no nodokļa atbrīvotos materiālus, uz kuriem attiecas izmeklēšanas procedūra, tie veido tikai ļoti nelielu daļu no Apvienotās Karalistes minerālo materiālu tirgus. AK iestādes, pamatojoties uz Valsts statistikas biroja, Vietējo kopienu un pašvaldību departamenta un Uzņēmējdarbības, inovāciju un prasmju departamenta datiem, uzskata, ka kopumā no 205 miljoniem tonnu minerālo materiālu, kas tiek pārdoti Lielbritānijā katru gadu, tikai seši miljoni tonnu ir iegūti no materiāliem, uz kuriem attiecas Komisijas izmeklēšana, un no tiem savukārt 3 miljoni ir iegūti no kaolīna un plastiskā māla atkritumiem. Saskaņā ar Minerālo produktu asociācijas – Apvienotās Karalistes lielākās minerālo materiālu ražotāju tirdzniecības organizācijas – sniegto informāciju izmeklējamie atbrīvojumi varētu attiekties tikai aptuveni uz 3 % no Apvienotās Karalistes minerālo materiālu tirgus. |
| --- | --- |

(586)

Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju, pat apvienojot tos no nodokļa atbrīvotos materiālus, uz kuriem attiecas izmeklēšanas procedūra, tie veido tikai ļoti nelielu daļu no Apvienotās Karalistes minerālo materiālu tirgus. AK iestādes, pamatojoties uz Valsts statistikas biroja, Vietējo kopienu un pašvaldību departamenta un Uzņēmējdarbības, inovāciju un prasmju departamenta datiem, uzskata, ka kopumā no 205 miljoniem tonnu minerālo materiālu, kas tiek pārdoti Lielbritānijā katru gadu, tikai seši miljoni tonnu ir iegūti no materiāliem, uz kuriem attiecas Komisijas izmeklēšana, un no tiem savukārt 3 miljoni ir iegūti no kaolīna un plastiskā māla atkritumiem. Saskaņā ar Minerālo produktu asociācijas – Apvienotās Karalistes lielākās minerālo materiālu ražotāju tirdzniecības organizācijas – sniegto informāciju izmeklējamie atbrīvojumi varētu attiekties tikai aptuveni uz 3 % no Apvienotās Karalistes minerālo materiālu tirgus.

| (587) | AK iestādes uzskata, ka no nodokļa atbrīvoto materiālu ietekmi uz konkurenci ierobežo minerālo materiālu transportēšanas izmaksas. Tās apgalvo, ka transportēšanas izmaksas sasniedz 8,55 pensus par tonnu. Tātad atbrīvojums no nodokļa, kas ir GBP 2 par vienu tonnu, vidēji nodrošina atbrīvoto materiālu ražotājam konkurences priekšrocību tikai 23 jūdžu rādiusā. Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju, ja brauciens tiek veikts gan turp, gan atpakaļ, no nodokļa atbrīvotos materiālus varēs papildus transportēt tikai 11,6 jūdzes. Turklāt AK iestādes norāda, ka parasti tiek piegādāts pavisam neliels daudzums šo atbrīvoto materiālu, jo tos izmanto tikai kā zemas kvalitātes minerālos materiālus. Ja projekta īstenošanai ir vajadzīgi parasti minerālie materiāli, tad konkurence netiek izkropļota. |
| --- | --- |

(587)

AK iestādes uzskata, ka no nodokļa atbrīvoto materiālu ietekmi uz konkurenci ierobežo minerālo materiālu transportēšanas izmaksas. Tās apgalvo, ka transportēšanas izmaksas sasniedz 8,55 pensus par tonnu. Tātad atbrīvojums no nodokļa, kas ir GBP 2 par vienu tonnu, vidēji nodrošina atbrīvoto materiālu ražotājam konkurences priekšrocību tikai 23 jūdžu rādiusā. Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju, ja brauciens tiek veikts gan turp, gan atpakaļ, no nodokļa atbrīvotos materiālus varēs papildus transportēt tikai 11,6 jūdzes. Turklāt AK iestādes norāda, ka parasti tiek piegādāts pavisam neliels daudzums šo atbrīvoto materiālu, jo tos izmanto tikai kā zemas kvalitātes minerālos materiālus. Ja projekta īstenošanai ir vajadzīgi parasti minerālie materiāli, tad konkurence netiek izkropļota.

7.3.2.1.   
  Komisijas novērtējums

Komisijas novērtējums

| (588) | Komisijai iesniegtā informācija atklāj, ka degslānekļa atbrīvojums no nodokļa būtiski kropļo konkurenci. |
| --- | --- |

(588)

Komisijai iesniegtā informācija atklāj, ka degslānekļa atbrīvojums no nodokļa būtiski kropļo konkurenci.

| (589) | Vairākas ieinteresētās personas norādīja, ka degslāneklis tiek izmantots kā minerālais materiāls un ka tam ir būtiska ietekme vietējos tirgos, jo īpaši Ziemeļīrijā. Kā redzams, Ziemeļīrijā ir simtiem tūkstošu tonnu degslānekļa, kas tiek importēts no Donegolas (Īrija). Degslāneklis no Īrijas tiek pārdots būvniecības tirgos visā Ziemeļīrijā. Būvniecības projektos, kas īstenoti gar Īrijas robežu, ir izmantoti no nodokļa atbrīvoti Īrijā iegūti minerālie materiāli, kuri ir klasificēti kā degslāneklis. |
| --- | --- |

(589)

Vairākas ieinteresētās personas norādīja, ka degslāneklis tiek izmantots kā minerālais materiāls un ka tam ir būtiska ietekme vietējos tirgos, jo īpaši Ziemeļīrijā. Kā redzams, Ziemeļīrijā ir simtiem tūkstošu tonnu degslānekļa, kas tiek importēts no Donegolas (Īrija). Degslāneklis no Īrijas tiek pārdots būvniecības tirgos visā Ziemeļīrijā. Būvniecības projektos, kas īstenoti gar Īrijas robežu, ir izmantoti no nodokļa atbrīvoti Īrijā iegūti minerālie materiāli, kuri ir klasificēti kā degslāneklis.

| (590) | Ieinteresētās personas norādīja arī uz konkrētu problēmu saistībā ar degslānekļa atradnēm, kas tiek izmantotas lielos būvobjektos, jo īpaši Glāzgovas–Edinburgas koridorā. Ceļu būvniecībai izmantoja aptuveni vienu miljonu tonnu degslānekļa. Šis apstāklis ir ietekmējis starp atsevišķiem karjeriem pastāvošo konkurenci un liedzis citiem karjeriem pārdot to mazvērtīgos blakusproduktus. |
| --- | --- |

(590)

Ieinteresētās personas norādīja arī uz konkrētu problēmu saistībā ar degslānekļa atradnēm, kas tiek izmantotas lielos būvobjektos, jo īpaši Glāzgovas–Edinburgas koridorā. Ceļu būvniecībai izmantoja aptuveni vienu miljonu tonnu degslānekļa. Šis apstāklis ir ietekmējis starp atsevišķiem karjeriem pastāvošo konkurenci un liedzis citiem karjeriem pārdot to mazvērtīgos blakusproduktus.

| (591) | Turklāt Komisija norāda, ka degslānekļa minerālie materiāli pārsvarā tiek pārdoti vietējā tirgū un ka Apvienotās Karalistes valsts mēroga minerālo materiālu tirgu nevar izmantot kā novērtējuma bāzi. Kā norādījušas AK iestādes, degslānekļa minerālo materiālu zemās cenas un augsto transportēšanas izmaksu dēļ karjeri, lai nodrošinātu piegādi klientiem un spētu konkurēt ar citiem zemas kvalitātes minerālo materiālu ražotājiem, var transportēt šos materiālus tikai nelielā attālumā. Tāpēc šāda veida novērtējumu atbilstošāk būtu veikt vietējā līmenī. Informācija, ko Komisija saņēma no ieinteresētajām personām, norāda uz to, ka degslānekļa atbrīvojuma dēļ zemas kvalitātes minerālie materiāli, kas aplikti ar nodokli, tiks aizstāti ar materiāliem, ar kuriem tie konkurē vietējā līmenī. |
| --- | --- |

(591)

Turklāt Komisija norāda, ka degslānekļa minerālie materiāli pārsvarā tiek pārdoti vietējā tirgū un ka Apvienotās Karalistes valsts mēroga minerālo materiālu tirgu nevar izmantot kā novērtējuma bāzi. Kā norādījušas AK iestādes, degslānekļa minerālo materiālu zemās cenas un augsto transportēšanas izmaksu dēļ karjeri, lai nodrošinātu piegādi klientiem un spētu konkurēt ar citiem zemas kvalitātes minerālo materiālu ražotājiem, var transportēt šos materiālus tikai nelielā attālumā. Tāpēc šāda veida novērtējumu atbilstošāk būtu veikt vietējā līmenī. Informācija, ko Komisija saņēma no ieinteresētajām personām, norāda uz to, ka degslānekļa atbrīvojuma dēļ zemas kvalitātes minerālie materiāli, kas aplikti ar nodokli, tiks aizstāti ar materiāliem, ar kuriem tie konkurē vietējā līmenī.

| (592) | Tādēļ Komisija secina, ka vispārējs degslānekļa un degslānekļa grunts atbrīvojums kropļo vietējos minerālo materiālu tirgos pastāvošo konkurenci. Tā nevar piekrist AK iestāžu argumentiem attiecībā uz to, ka degslānekļa atbrīvojums tikai nedaudz kropļo konkurenci. Tādēļ šis pamatojums nav derīgs, lai varētu neveikt MMN maksājumu 20 % apmērā. |
| --- | --- |

(592)

Tādēļ Komisija secina, ka vispārējs degslānekļa un degslānekļa grunts atbrīvojums kropļo vietējos minerālo materiālu tirgos pastāvošo konkurenci. Tā nevar piekrist AK iestāžu argumentiem attiecībā uz to, ka degslānekļa atbrīvojums tikai nedaudz kropļo konkurenci. Tādēļ šis pamatojums nav derīgs, lai varētu neveikt MMN maksājumu 20 % apmērā.

| (593) | Un tādēļ šis pasākums nav proporcionāls, kā tas paredzēts 2008. gada EAG 159. punktā. |
| --- | --- |

(593)

Un tādēļ šis pasākums nav proporcionāls, kā tas paredzēts 2008. gada EAG 159. punktā.

EAG

| (594) | Komisija, neņemot vērā to, ka ir jāizvērtē arī pasākuma nepieciešamība, secina, ka MMN atbrīvojumi, kas piešķirti i) materiālam, kurš sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa, kas ir apzināti iegūts tāpēc, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, tostarp no degslānekļa, kurš sastopams kā citu jauniegūtu apliktu materiālu blakusprodukts, un ii) degslānekļa gruntij, kas apzināti iegūta, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, nav saderīgi ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz 2008. gada EAG. |
| --- | --- |

(594)

Komisija, neņemot vērā to, ka ir jāizvērtē arī pasākuma nepieciešamība, secina, ka MMN atbrīvojumi, kas piešķirti i) materiālam, kurš sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa, kas ir apzināti iegūts tāpēc, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, tostarp no degslānekļa, kurš sastopams kā citu jauniegūtu apliktu materiālu blakusprodukts, un ii) degslānekļa gruntij, kas apzināti iegūta, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, nav saderīgi ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz 2008. gada EAG.

EAG

7.4.   ALTERNATĪVS NOVĒRTĒJUMS SASKAŅĀ AR LESD 107. PANTA 3. PUNKTA b) APAKŠPUNKTU – ATBALSTS, KAS VEICINA SVARĪGA PROJEKTA ĪSTENOŠANU VISAS EIROPAS INTERESĒS

ALTERNATĪVS NOVĒRTĒJUMS SASKAŅĀ AR LESD 107. PANTA 3. PUNKTA b) APAKŠPUNKTU – ATBALSTS, KAS VEICINA SVARĪGA PROJEKTA ĪSTENOŠANU VISAS EIROPAS INTERESĒS

| (595) | Kā minēts iepriekš, AK iestādes apgalvo, ka tādu produktu atbrīvojums, kas sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa un degslānekļa grunts, būtu uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, jo tas kā projekts visas Eiropas interesēs veicina vides aizsardzību. AK iestādes nav iesniegušas argumentus, uz kuru pamata varētu novērtēt šo pasākumu saderību. |
| --- | --- |

(595)

Kā minēts iepriekš, AK iestādes apgalvo, ka tādu produktu atbrīvojums, kas sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa un degslānekļa grunts, būtu uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, jo tas kā projekts visas Eiropas interesēs veicina vides aizsardzību. AK iestādes nav iesniegušas argumentus, uz kuru pamata varētu novērtēt šo pasākumu saderību.

| (596) | Komisija 2008. gada EAG 148. punktā ir izklāstījusi nosacījumus, pamatojoties uz kuriem tā var uzskatīt, ka atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(596)

Komisija 2008. gada EAG 148. punktā ir izklāstījusi nosacījumus, pamatojoties uz kuriem tā var uzskatīt, ka atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam.

EAG

| (597) | Šie nosacījumi ir šādi:






  a) | atbalsta priekšlikums attiecas uz projektu, kas ir konkrēti un skaidri definēts attiecībā uz tā īstenošanu, ietverot dalībniekus, kā arī mērķus un iedarbību, un veidu, kā šos mērķus sasniegt. Komisija var arī izskatīt projektu grupu kā vienu kopīgu projektu; |
| --- | --- | --- |

(597)

Šie nosacījumi ir šādi:

a)

atbalsta priekšlikums attiecas uz projektu, kas ir konkrēti un skaidri definēts attiecībā uz tā īstenošanu, ietverot dalībniekus, kā arī mērķus un iedarbību, un veidu, kā šos mērķus sasniegt. Komisija var arī izskatīt projektu grupu kā vienu kopīgu projektu;

| b) | šim projektam ir jābūt visas Eiropas interesēs, tam ir jābūt par piemēru un konkrētā un identificējamā veidā jādod ieguldījums Kopienas interesēs vides aizsardzības jomā, piemēram, ir jābūt ļoti nozīmīgam Eiropas Savienības vides stratēģijas ietvaros. Labums, ko gūst no projekta mērķa, nedrīkst attiekties vienīgi uz dalībvalsti vai dalībvalstīm, kas to īsteno – tam jāattiecas uz visu Kopienu. Projektam jādod būtisks ieguldījums Kopienas mērķu īstenošanā. Nepietiek tikai ar to, ka projektu īsteno uzņēmumi dažādās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

b)

šim projektam ir jābūt visas Eiropas interesēs, tam ir jābūt par piemēru un konkrētā un identificējamā veidā jādod ieguldījums Kopienas interesēs vides aizsardzības jomā, piemēram, ir jābūt ļoti nozīmīgam Eiropas Savienības vides stratēģijas ietvaros. Labums, ko gūst no projekta mērķa, nedrīkst attiekties vienīgi uz dalībvalsti vai dalībvalstīm, kas to īsteno – tam jāattiecas uz visu Kopienu. Projektam jādod būtisks ieguldījums Kopienas mērķu īstenošanā. Nepietiek tikai ar to, ka projektu īsteno uzņēmumi dažādās dalībvalstīs;

| c) | šis atbalsts ir nepieciešams, tas veicina tāda projekta izpildi, kas saistīts ar augsta līmeņa risku; |
| --- | --- |

c)

šis atbalsts ir nepieciešams, tas veicina tāda projekta izpildi, kas saistīts ar augsta līmeņa risku;

| d) | projektam ir liela nozīme, ņemot vērā tā apjomu, proti, tam jābūt ievērojamam apjomā un jārada būtiska ietekme uz vidi. |
| --- | --- |

d)

projektam ir liela nozīme, ņemot vērā tā apjomu, proti, tam jābūt ievērojamam apjomā un jārada būtiska ietekme uz vidi.

| (598) | Turklāt, lai Komisija varētu pienācīgi novērtēt šādus projektus, visas Eiropas intereses jāatspoguļo praktiskā izteiksmē, piemēram, jāparāda, ka projekts ļauj panākt ievērojamu progresu īpašu Kopienas vides aizsardzības mērķu sasniegšanā (2008. gada EAG 148. punkts). |
| --- | --- |

(598)

Turklāt, lai Komisija varētu pienācīgi novērtēt šādus projektus, visas Eiropas intereses jāatspoguļo praktiskā izteiksmē, piemēram, jāparāda, ka projekts ļauj panākt ievērojamu progresu īpašu Kopienas vides aizsardzības mērķu sasniegšanā (2008. gada EAG 148. punkts).

EAG

| (599) | Komisija norāda, ka tikmēr, kamēr MMN tiek izmantots konkrētas dalībvalsts konkrētas politikas īstenošanai, tas neattiecas uz projektu un vēl jo vairāk uz tādu projektu, kas ir “konkrēti un skaidri definēts attiecībā uz tā īstenošanu”. |
| --- | --- |

(599)

Komisija norāda, ka tikmēr, kamēr MMN tiek izmantots konkrētas dalībvalsts konkrētas politikas īstenošanai, tas neattiecas uz projektu un vēl jo vairāk uz tādu projektu, kas ir “konkrēti un skaidri definēts attiecībā uz tā īstenošanu”.

| (600) | Turklāt šķiet, ka nav iespējams kvalificēt šo pasākumu kā projektu visas Eiropas interesēs, jo tas joprojām ir saistīts ar valsts mēroga politiku. |
| --- | --- |

(600)

Turklāt šķiet, ka nav iespējams kvalificēt šo pasākumu kā projektu visas Eiropas interesēs, jo tas joprojām ir saistīts ar valsts mēroga politiku.

| (601) | Turklāt, tā kā MMN atbrīvojumi, kas piešķirti i) materiālam, kurš sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa, kas ir apzināti iegūts tāpēc, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, tostarp no degslānekļa, kurš sastopams kā citu jauniegūtu apliktu materiālu blakusprodukts, un ii) degslānekļa gruntij, kas apzināti iegūta, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, paši nekādu labumu videi nerada, jo tie vienkārši veicina šāda materiāla ieguvi, nav arī nosakāms, kā šādi atbrīvojumi paaugstina vides aizsardzības līmeni. |
| --- | --- |

(601)

Turklāt, tā kā MMN atbrīvojumi, kas piešķirti i) materiālam, kurš sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa, kas ir apzināti iegūts tāpēc, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, tostarp no degslānekļa, kurš sastopams kā citu jauniegūtu apliktu materiālu blakusprodukts, un ii) degslānekļa gruntij, kas apzināti iegūta, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, paši nekādu labumu videi nerada, jo tie vienkārši veicina šāda materiāla ieguvi, nav arī nosakāms, kā šādi atbrīvojumi paaugstina vides aizsardzības līmeni.

| (602) | Vēl svarīgāk ir tas, kā Vispārējā tiesa ir skaidri norādījusi spriedumā Hotel Cipriani, apvienotās lietas T-254/00, T-270/00 un T-277/00, ka “pasākums var saņemt [Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā] paredzēto atkāpi tikai tad, ja tas nesniedz priekšrocības tikai kādas dalībvalsts tirgus dalībniekiem, bet ir priekšrocība Kopienai kopumā” (91). Šis kritērijs nav izpildīts, ja ar valsts atbalsta shēmu vēlas tikai uzlabot attiecīgo uzņēmumu konkurētspēju vai, kā šajā gadījumā, veicināt viena veida minerālo materiālu izmantojumu. |
| --- | --- |

(602)

Vēl svarīgāk ir tas, kā Vispārējā tiesa ir skaidri norādījusi spriedumā Hotel Cipriani, apvienotās lietas T-254/00, T-270/00 un T-277/00, ka “pasākums var saņemt [Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā] paredzēto atkāpi tikai tad, ja tas nesniedz priekšrocības tikai kādas dalībvalsts tirgus dalībniekiem, bet ir priekšrocība Kopienai kopumā” (91). Šis kritērijs nav izpildīts, ja ar valsts atbalsta shēmu vēlas tikai uzlabot attiecīgo uzņēmumu konkurētspēju vai, kā šajā gadījumā, veicināt viena veida minerālo materiālu izmantojumu.

Hotel Cipriani

91

| (603) | Tādējādi Komisija uzskata, ka MMN atbrīvojumus, kas piešķirti i) materiālam, kurš sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa, kas ir apzināti iegūts tāpēc, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, tostarp no degslānekļa, kurš sastopams kā citu jauniegūtu apliktu materiālu blakusprodukts, un ii) degslānekļa gruntij, kas apzināti iegūta, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, nevar uzskatīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu saistībā ar projektu visas Eiropas interesēs, kurš veicina vides aizsardzību. |
| --- | --- |

(603)

Tādējādi Komisija uzskata, ka MMN atbrīvojumus, kas piešķirti i) materiālam, kurš sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa, kas ir apzināti iegūts tāpēc, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, tostarp no degslānekļa, kurš sastopams kā citu jauniegūtu apliktu materiālu blakusprodukts, un ii) degslānekļa gruntij, kas apzināti iegūta, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, nevar uzskatīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu saistībā ar projektu visas Eiropas interesēs, kurš veicina vides aizsardzību.

7.5.   ALTERNATĪVS NOVĒRTĒJUMS SASKAŅĀ AR LESD 107. PANTA 3. PUNKTA c) APAKŠPUNKTU – KONKRĒTU SAIMNIECISKO DARBĪBU VAI KONKRĒTU TAUTSAIMNIECĪBAS JOMU ATTĪSTĪBA

ALTERNATĪVS NOVĒRTĒJUMS SASKAŅĀ AR LESD 107. PANTA 3. PUNKTA c) APAKŠPUNKTU – KONKRĒTU SAIMNIECISKO DARBĪBU VAI KONKRĒTU TAUTSAIMNIECĪBAS JOMU ATTĪSTĪBA

| (604) | Lai novērtētu atbalsta pasākumu atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam, būtu jāpārbauda, vai attiecīgais atbalsts:






  a) | atbilst skaidri definētam kopīgu interešu mērķim; |
| --- | --- | --- |

(604)

Lai novērtētu atbalsta pasākumu atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam, būtu jāpārbauda, vai attiecīgais atbalsts:

a)

atbilst skaidri definētam kopīgu interešu mērķim;

| b) | ir nepieciešams, piemērots un samērīgs šā mērķa sasniegšanai; |
| --- | --- |

b)

ir nepieciešams, piemērots un samērīgs šā mērķa sasniegšanai;

| c) | neietekmē konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm tādā mērā, ka tas ir pretrunā kopējām interesēm. |
| --- | --- |

c)

neietekmē konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm tādā mērā, ka tas ir pretrunā kopējām interesēm.

| (605) | Komisija vispirms norāda, ka pasākumi, kas ietver darbības atbalstu, principā nav saderīgi atbilstīgi 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(605)

Komisija vispirms norāda, ka pasākumi, kas ietver darbības atbalstu, principā nav saderīgi atbilstīgi 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam.

| (606) | Kā jau iepriekš konstatēts 87. apsvērumā, saskaņā ar Vispārējās tiesas konstatējumiem MMN veicina vides aizsardzību. Vides aizsardzību var uzskatīt par ES kopīgu interešu mērķi. |
| --- | --- |

(606)

Kā jau iepriekš konstatēts 87. apsvērumā, saskaņā ar Vispārējās tiesas konstatējumiem MMN veicina vides aizsardzību. Vides aizsardzību var uzskatīt par ES kopīgu interešu mērķi.

| (607) | Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju MMN atbrīvojumi, kas piešķirti produktiem, kuri sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa un degslānekļa grunts, arī palīdz īstenot vides aizsardzības mērķi, novirzot pieprasījumu no jauniegūtiem minerālajiem materiāliem uz degslānekli (pilnīgi vai lielākoties) un degslānekļa grunti. AK iestādes norāda, ka šie materiāli parasti netiek iegūti tāpēc, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus, un ka tām nav nekādu pierādījumu, ka šie materiāli tiek apzināti iegūti, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus. |
| --- | --- |

(607)

Saskaņā ar AK iestāžu sniegto informāciju MMN atbrīvojumi, kas piešķirti produktiem, kuri sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa un degslānekļa grunts, arī palīdz īstenot vides aizsardzības mērķi, novirzot pieprasījumu no jauniegūtiem minerālajiem materiāliem uz degslānekli (pilnīgi vai lielākoties) un degslānekļa grunti. AK iestādes norāda, ka šie materiāli parasti netiek iegūti tāpēc, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus, un ka tām nav nekādu pierādījumu, ka šie materiāli tiek apzināti iegūti, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus.

| (608) | AK iestādes iesniedza informāciju par situāciju minerālo materiālu nozarē pirms MMN ieviešanas un par nepieciešamību ieviest nodokli, kas varētu samazināt jaunu minerālo materiālu ieguvi, vienlaikus nodrošinot piemērotas alternatīvas. |
| --- | --- |

(608)

AK iestādes iesniedza informāciju par situāciju minerālo materiālu nozarē pirms MMN ieviešanas un par nepieciešamību ieviest nodokli, kas varētu samazināt jaunu minerālo materiālu ieguvi, vienlaikus nodrošinot piemērotas alternatīvas.

| (609) | Komisija norāda, ka principā MMN atbrīvojumi bija kā papildu līdzekļi šā nodokļa vides aizsardzības mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(609)

Komisija norāda, ka principā MMN atbrīvojumi bija kā papildu līdzekļi šā nodokļa vides aizsardzības mērķa sasniegšanai.

| (610) | Turklāt pierādījumi liecina, ka jaunu minerālo materiālu ieguves samazinājumu nevarētu sasniegt bez MMN un tā atbrīvojumiem. Šajā sakarā daudzās ieinteresēto personu piezīmēs ir norādīts tas, ka no MMN atbrīvotie materiāli ir sekmīgi aizstājuši jauniegūtu minerālo materiālu produktus. No nodokļa atbrīvoti materiāli ir aizstājuši gan kvalitatīvus primāro produktu minerālos materiālus, gan it īpaši zemākas kvalitātes sekundāros minerālos materiālus. Tas neattiecas uz i) materiālu, kas sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa, kurš ir apzināti iegūts tāpēc, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, tostarp no degslānekļa, kas sastopams kā citu jauniegūtu apliktu materiālu blakusprodukts, un ii) degslānekļa grunti, kas ir apzināti iegūta, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu. |
| --- | --- |

(610)

Turklāt pierādījumi liecina, ka jaunu minerālo materiālu ieguves samazinājumu nevarētu sasniegt bez MMN un tā atbrīvojumiem. Šajā sakarā daudzās ieinteresēto personu piezīmēs ir norādīts tas, ka no MMN atbrīvotie materiāli ir sekmīgi aizstājuši jauniegūtu minerālo materiālu produktus. No nodokļa atbrīvoti materiāli ir aizstājuši gan kvalitatīvus primāro produktu minerālos materiālus, gan it īpaši zemākas kvalitātes sekundāros minerālos materiālus. Tas neattiecas uz i) materiālu, kas sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa, kurš ir apzināti iegūts tāpēc, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, tostarp no degslānekļa, kas sastopams kā citu jauniegūtu apliktu materiālu blakusprodukts, un ii) degslānekļa grunti, kas ir apzināti iegūta, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu.

| (611) | Kā sīki izklāstīts 341. apsvērumā, degslānekli kā minerālo materiālu var izmantot dažādi un tas arī tiek īpaši iegūts tāpēc, lai to izmantotu kā minerālo materiālu. |
| --- | --- |

(611)

Kā sīki izklāstīts 341. apsvērumā, degslānekli kā minerālo materiālu var izmantot dažādi un tas arī tiek īpaši iegūts tāpēc, lai to izmantotu kā minerālo materiālu.

| (612) | Tādēļ degslānekļa un apzināti iegūtas degslānekļa grunts atbrīvojums tikai paaugstina šo materiālu ieguves konkurētspēju un rada risku, ka degslānekļa ieguve tiks veicināta vēl vairāk. Kā paskaidrots 575.–580. apsvērumā, degslāneklis, kas apzināti iegūts tāpēc, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, ir līdzīgs ar nodokli apliktiem materiāliem, kuri ir tikko iegūti, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus, un tas pats attiecas uz degslānekli, kas iegūts kā ar nodokli apliekamo materiālu blakusprodukts, kurš ir tāds pats kā citi apliekamo materiālu blakusprodukti, kas aplikti ar nodokļiem. Atbrīvojumu dēļ tikai viena jauniegūtu materiālu kategorija (degslāneklis) ir kļuvusi lētāka nekā pārējie materiāli. Tas var veicināt jauna degslānekļa ieguvi. Šo secinājumu apstiprina Vispārējās tiesas konstatējumi (92). |
| --- | --- |

(612)

Tādēļ degslānekļa un apzināti iegūtas degslānekļa grunts atbrīvojums tikai paaugstina šo materiālu ieguves konkurētspēju un rada risku, ka degslānekļa ieguve tiks veicināta vēl vairāk. Kā paskaidrots 575.–580. apsvērumā, degslāneklis, kas apzināti iegūts tāpēc, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, ir līdzīgs ar nodokli apliktiem materiāliem, kuri ir tikko iegūti, lai tos izmantotu kā minerālos materiālus, un tas pats attiecas uz degslānekli, kas iegūts kā ar nodokli apliekamo materiālu blakusprodukts, kurš ir tāds pats kā citi apliekamo materiālu blakusprodukti, kas aplikti ar nodokļiem. Atbrīvojumu dēļ tikai viena jauniegūtu materiālu kategorija (degslāneklis) ir kļuvusi lētāka nekā pārējie materiāli. Tas var veicināt jauna degslānekļa ieguvi. Šo secinājumu apstiprina Vispārējās tiesas konstatējumi (92).

92

| (613) | Degslāneklis ir iezis, un tā ieguvei ir līdzīga ietekme uz vidi kā citu minerālu ieguvei. AK iestādes nekad nav norādījušas, ka degslāneklis ir videi nekaitīgāka alternatīva nekā citi minerālo materiālu avoti, tas attiecas arī uz gadījumu, ja degslāneklis tiek īpaši iegūts tāpēc, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu. Ieinteresētās personas ir arī apgalvojušas, ka MMN atbrīvojums kaitē videi pat vairāk nekā pats ieguves process, jo atbrīvojums ļauj degslānekli transportēt daudz tālāk un joprojām konkurēt ar citiem materiāliem, kas aplikti ar nodokli. Transportēšanu nodrošina ar smagajiem automobiļiem, kas piesārņo gaisu un lielā svara dēļ bojā ceļus. Komisija norāda, ka transportēšanas izmaksas veido ļoti lielu daļu no degslānekļa pārdošanas izmaksām (sk. 292. apsvērumu) un tas nozīmē, ka degslānekļa ražotāji izmanto MMN nodrošināto starpību, lai varētu transportēt attiecīgo materiālu tālāk nekā parasti un konkurēt ar citiem karjeriem plašākā teritorijā. |
| --- | --- |

(613)

Degslāneklis ir iezis, un tā ieguvei ir līdzīga ietekme uz vidi kā citu minerālu ieguvei. AK iestādes nekad nav norādījušas, ka degslāneklis ir videi nekaitīgāka alternatīva nekā citi minerālo materiālu avoti, tas attiecas arī uz gadījumu, ja degslāneklis tiek īpaši iegūts tāpēc, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu. Ieinteresētās personas ir arī apgalvojušas, ka MMN atbrīvojums kaitē videi pat vairāk nekā pats ieguves process, jo atbrīvojums ļauj degslānekli transportēt daudz tālāk un joprojām konkurēt ar citiem materiāliem, kas aplikti ar nodokli. Transportēšanu nodrošina ar smagajiem automobiļiem, kas piesārņo gaisu un lielā svara dēļ bojā ceļus. Komisija norāda, ka transportēšanas izmaksas veido ļoti lielu daļu no degslānekļa pārdošanas izmaksām (sk. 292. apsvērumu) un tas nozīmē, ka degslānekļa ražotāji izmanto MMN nodrošināto starpību, lai varētu transportēt attiecīgo materiālu tālāk nekā parasti un konkurēt ar citiem karjeriem plašākā teritorijā.

| (614) | Turklāt AK iestādes, lai gan kopumā ir apgalvojušas, ka izmeklējamo atbrīvojumu mērķis ir palīdzēt samazināt atkritumu uzkrāšanos, nav pierādījušas, ka atbrīvojumi, kuri attiecībā uz degslānekli tiek uzskatīti par valsts atbalstu, patiešām var veicināt šādus samazinājumus. Komisija uzskata, ka drīzāk šo atbrīvojumu dēļ uzkrātās grunts grēdas, kas rodas, iegūstot jaunu degslānekli, kuru izmanto kā minerālo materiālu, un degslānekli, kas ir ar nodokli apliktu materiālu blakusprodukts, vienkārši tiek aizstātas ar uzkrātām apliktu zemas kvalitātes minerālo materiālu grēdām, kurām vairs nevar atrast pircēju. |
| --- | --- |

(614)

Turklāt AK iestādes, lai gan kopumā ir apgalvojušas, ka izmeklējamo atbrīvojumu mērķis ir palīdzēt samazināt atkritumu uzkrāšanos, nav pierādījušas, ka atbrīvojumi, kuri attiecībā uz degslānekli tiek uzskatīti par valsts atbalstu, patiešām var veicināt šādus samazinājumus. Komisija uzskata, ka drīzāk šo atbrīvojumu dēļ uzkrātās grunts grēdas, kas rodas, iegūstot jaunu degslānekli, kuru izmanto kā minerālo materiālu, un degslānekli, kas ir ar nodokli apliktu materiālu blakusprodukts, vienkārši tiek aizstātas ar uzkrātām apliktu zemas kvalitātes minerālo materiālu grēdām, kurām vairs nevar atrast pircēju.

| (615) | Tāpēc Komisija secina, ka pat tad, ja vides aizsardzība ir kopīgu interešu mērķis, jauniegūta degslānekļa un degslānekļa grunts vispārējs atbrīvojums, kas pašreiz ir spēkā, faktiski apdraud šo kopīgo interešu mērķi un nav piemērots instruments tā sasniegšanai. |
| --- | --- |

(615)

Tāpēc Komisija secina, ka pat tad, ja vides aizsardzība ir kopīgu interešu mērķis, jauniegūta degslānekļa un degslānekļa grunts vispārējs atbrīvojums, kas pašreiz ir spēkā, faktiski apdraud šo kopīgo interešu mērķi un nav piemērots instruments tā sasniegšanai.

| (616) | Komisija arī norāda (tas izklāstīts arī 589. un 590. apsvērumā) uz tā darbības atbalsta kropļojošo raksturu, kas piešķirts degslānekļa ražotājiem, kuri – saskaņā ar ieinteresētās personas sniegto informāciju – no tirgus ir izstūmuši citus minerālo materiālu ražotājus vai izspieduši citus zemas kvalitātes minerālos materiālus, kas parasti konkurē ar degslānekli, jo tie nevar konkurēt ar tām zemajām cenām, ko piedāvā degslānekļa ražotāji. |
| --- | --- |

(616)

Komisija arī norāda (tas izklāstīts arī 589. un 590. apsvērumā) uz tā darbības atbalsta kropļojošo raksturu, kas piešķirts degslānekļa ražotājiem, kuri – saskaņā ar ieinteresētās personas sniegto informāciju – no tirgus ir izstūmuši citus minerālo materiālu ražotājus vai izspieduši citus zemas kvalitātes minerālos materiālus, kas parasti konkurē ar degslānekli, jo tie nevar konkurēt ar tām zemajām cenām, ko piedāvā degslānekļa ražotāji.

| (617) | Tā kā Komisija konstatēja, ka i) materiāls, kas sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa, kurš ir apzināti iegūts, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, tostarp no degslānekļa, kas sastopams kā citu jauniegūtu apliktu materiālu blakusprodukts, un ii) degslānekļa grunts, kas apzināti iegūta, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, ir līdzīgā faktiskajā un juridiskajā situācijā kā ar MMN apliktie materiāli, šo materiālu atbrīvojumu no nodokļa var pamatot tikai ar MMN vides aizsardzības mērķiem, ja var pierādīt, ka šie materiāli tomēr var sasniegt MMN vides aizsardzības mērķus. |
| --- | --- |

(617)

Tā kā Komisija konstatēja, ka i) materiāls, kas sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa, kurš ir apzināti iegūts, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, tostarp no degslānekļa, kas sastopams kā citu jauniegūtu apliktu materiālu blakusprodukts, un ii) degslānekļa grunts, kas apzināti iegūta, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, ir līdzīgā faktiskajā un juridiskajā situācijā kā ar MMN apliktie materiāli, šo materiālu atbrīvojumu no nodokļa var pamatot tikai ar MMN vides aizsardzības mērķiem, ja var pierādīt, ka šie materiāli tomēr var sasniegt MMN vides aizsardzības mērķus.

| (618) | Tomēr, kā paskaidrots iepriekš 611.–615. apsvērumā, saskaņā ar Vispārējās tiesas konstatējumiem (93) Komisija uzskata, ka, tā kā degslānekli speciāli iegūst tāpēc, lai komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, un tā kā nav pierādījumu par to, ka tas varētu būt videi nekaitīgāks kā citi minerālie materiāli, MMN vides aizsardzības mērķus nevar sasniegt, ja atbrīvojumi ir piešķirti i) materiālam, kas sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa, kurš ir apzināti iegūts tāpēc, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, tostarp no degslānekļa, kas sastopams kā citu jauniegūtu apliktu materiālu blakusprodukts, un ii) degslānekļa gruntij, kas apzināti iegūta, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu. |
| --- | --- |

(618)

Tomēr, kā paskaidrots iepriekš 611.–615. apsvērumā, saskaņā ar Vispārējās tiesas konstatējumiem (93) Komisija uzskata, ka, tā kā degslānekli speciāli iegūst tāpēc, lai komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, un tā kā nav pierādījumu par to, ka tas varētu būt videi nekaitīgāks kā citi minerālie materiāli, MMN vides aizsardzības mērķus nevar sasniegt, ja atbrīvojumi ir piešķirti i) materiālam, kas sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa, kurš ir apzināti iegūts tāpēc, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, tostarp no degslānekļa, kas sastopams kā citu jauniegūtu apliktu materiālu blakusprodukts, un ii) degslānekļa gruntij, kas apzināti iegūta, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu.

93

| (619) | Komisija nav saņēmusi no AK iestādēm nevienu tādu saderības pamatojumu attiecībā uz degslānekli un degslānekļa grunti, kas ir apzināti iegūta, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, kuru tā varētu ņemt vērā savā vērtējumā saistībā ar minēto MMN atbrīvojumu saderību ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(619)

Komisija nav saņēmusi no AK iestādēm nevienu tādu saderības pamatojumu attiecībā uz degslānekli un degslānekļa grunti, kas ir apzināti iegūta, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, kuru tā varētu ņemt vērā savā vērtējumā saistībā ar minēto MMN atbrīvojumu saderību ar iekšējo tirgu.

| (620) | Tāpēc Komisija secina, ka MMN atbrīvojumus, kas piešķirti i) materiālam, kurš sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa, kas ir apzināti iegūts, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, tostarp no degslānekļa, kurš sastopams kā citu jauniegūtu apliktu materiālu blakusprodukts, un ii) degslānekļa gruntij, kas apzināti iegūta, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, nevar uzskatīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(620)

Tāpēc Komisija secina, ka MMN atbrīvojumus, kas piešķirti i) materiālam, kurš sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa, kas ir apzināti iegūts, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, tostarp no degslānekļa, kurš sastopams kā citu jauniegūtu apliktu materiālu blakusprodukts, un ii) degslānekļa gruntij, kas apzināti iegūta, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, nevar uzskatīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

8.   SECINĀJUMI UN LĪDZEKĻU ATGŪŠANA

SECINĀJUMI UN LĪDZEKĻU ATGŪŠANA

| (621) | Komisija secina, ka MMN atbrīvojumi, kas piešķirti i) materiālam, kurš sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa, kas ir apzināti iegūts, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, tostarp no degslānekļa, kas sastopams kā citu jauniegūtu apliktu materiālu blakusprodukts, un ii) degslānekļa gruntij, kura apzināti iegūta, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, un kas ir nelikumīgi īstenoti, ir valsts atbalsts, kurš nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(621)

Komisija secina, ka MMN atbrīvojumi, kas piešķirti i) materiālam, kurš sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa, kas ir apzināti iegūts, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, tostarp no degslānekļa, kas sastopams kā citu jauniegūtu apliktu materiālu blakusprodukts, un ii) degslānekļa gruntij, kura apzināti iegūta, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, un kas ir nelikumīgi īstenoti, ir valsts atbalsts, kurš nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

| (622) | Atbilstīgi Līgumam un iedibinātajai judikatūrai gadījumā, ja Komisija ir konstatējusi atbalsta nesaderību ar iekšējo tirgu, tai ir tiesības pieprasīt dalībvalstij šā atbalsta atcelšanu vai pārveidošanu (94). Tāpat Tiesas iedibinātajā judikatūrā ir noteikts, ka ar Komisijas lēmumu dalībvalstij uzliktais pienākums izbeigt atbalstu, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu, ir paredzēts iepriekšējā stāvokļa atjaunošanai (95). |
| --- | --- |

(622)

Atbilstīgi Līgumam un iedibinātajai judikatūrai gadījumā, ja Komisija ir konstatējusi atbalsta nesaderību ar iekšējo tirgu, tai ir tiesības pieprasīt dalībvalstij šā atbalsta atcelšanu vai pārveidošanu (94). Tāpat Tiesas iedibinātajā judikatūrā ir noteikts, ka ar Komisijas lēmumu dalībvalstij uzliktais pienākums izbeigt atbalstu, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu, ir paredzēts iepriekšējā stāvokļa atjaunošanai (95).

94

95

| (623) | No Tiesas apsvērumiem izriet, ka šis mērķis ir sasniegts, ja saņēmējs ir atmaksājis nelikumīgā atbalsta summas un tādējādi zaudējis priekšrocību, kas tam bija tirgū attiecībā pret citiem konkurentiem, un ja ir atjaunots stāvoklis, kāds bija pirms atbalsta izmaksas (96). |
| --- | --- |

(623)

No Tiesas apsvērumiem izriet, ka šis mērķis ir sasniegts, ja saņēmējs ir atmaksājis nelikumīgā atbalsta summas un tādējādi zaudējis priekšrocību, kas tam bija tirgū attiecībā pret citiem konkurentiem, un ja ir atjaunots stāvoklis, kāds bija pirms atbalsta izmaksas (96).

96

| (624) | Ievērojot šo judikatūru, Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (97) 14. panta 1. punktā ir noteikts, ka tad, “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja [...]”. |
| --- | --- |

(624)

Ievērojot šo judikatūru, Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (97) 14. panta 1. punktā ir noteikts, ka tad, “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja [...]”.

97

| (625) | Tādējādi, ņemot vērā to, ka MMN atbrīvojumi, kas piešķirti šā lēmuma 620. apsvērumā norādītajam materiālam, tika īstenoti, pārkāpjot Līguma 108. pantu, un ir uzskatāmi par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, tie ir jāatgūst, lai atjaunotu iepriekšējo situāciju, kas pastāvēja tirgū pirms to piešķiršanas. Atbalsta atgūšanai būtu jāaptver laikposms no dienas, kad atbalsts tika nodots saņēmēja rīcībā (t. i., no dienas, sākot no kuras saņēmējam būtu bijis pienākums atlīdzināt MMN, ja nepastāvētu nelikumīgi un nesaderīgi atbrīvojumi no MMN), līdz dienai, kad saņēmēja priekšrocība beidza pastāvēt. Atgūstamajās summās jāiekļauj procenti līdz dienai, kad minētās summas tiek faktiski atgūtas. |
| --- | --- |

(625)

Tādējādi, ņemot vērā to, ka MMN atbrīvojumi, kas piešķirti šā lēmuma 620. apsvērumā norādītajam materiālam, tika īstenoti, pārkāpjot Līguma 108. pantu, un ir uzskatāmi par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, tie ir jāatgūst, lai atjaunotu iepriekšējo situāciju, kas pastāvēja tirgū pirms to piešķiršanas. Atbalsta atgūšanai būtu jāaptver laikposms no dienas, kad atbalsts tika nodots saņēmēja rīcībā (t. i., no dienas, sākot no kuras saņēmējam būtu bijis pienākums atlīdzināt MMN, ja nepastāvētu nelikumīgi un nesaderīgi atbrīvojumi no MMN), līdz dienai, kad saņēmēja priekšrocība beidza pastāvēt. Atgūstamajās summās jāiekļauj procenti līdz dienai, kad minētās summas tiek faktiski atgūtas.

| (626) | Tā kā atbrīvojumi ir AK iestāžu nesaņemtie ieņēmumi, atbalsta atgūšana nozīmē to, ka atbrīvojumu saņēmējiem būtu jāmaksā MMN kopā ar procentiem par laikposmu no atbalsta piemērošanas dienas līdz tā faktiskās atgūšanas dienai. |
| --- | --- |

(626)

Tā kā atbrīvojumi ir AK iestāžu nesaņemtie ieņēmumi, atbalsta atgūšana nozīmē to, ka atbrīvojumu saņēmējiem būtu jāmaksā MMN kopā ar procentiem par laikposmu no atbalsta piemērošanas dienas līdz tā faktiskās atgūšanas dienai.

| (627) | Komisija apstiprina, ka degslānekļa materiāls, kas i) tiek iegūts kā akmeņogļu ieguves blakusprodukts vai ii) tiek izmantots keramikas ražošanas procesos, vai iii) tiek izmantots māla, sārņu vai citu materiālu vietā kā aluminosilikāta avots cementa ražošanā, vai iv) acīmredzami tiek izmantots citādi, nevis kā minerālais materiāls, nebūtu jāuzskata par tādu materiālu, kuru komerciāli izmanto kā minerālo materiālu, un tādēļ būtu jāizslēdz no atbalsta atgūšanas. |
| --- | --- |

(627)

Komisija apstiprina, ka degslānekļa materiāls, kas i) tiek iegūts kā akmeņogļu ieguves blakusprodukts vai ii) tiek izmantots keramikas ražošanas procesos, vai iii) tiek izmantots māla, sārņu vai citu materiālu vietā kā aluminosilikāta avots cementa ražošanā, vai iv) acīmredzami tiek izmantots citādi, nevis kā minerālais materiāls, nebūtu jāuzskata par tādu materiālu, kuru komerciāli izmanto kā minerālo materiālu, un tādēļ būtu jāizslēdz no atbalsta atgūšanas.

| (628) | Nevajadzētu paredzēt pienākumu atgūt atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar shēmu, kura atbilst visiem nosacījumiem, kas izklāstīti de minimis regulā vai grupu atbrīvojuma regulā, kura pieņemta, pamatojoties uz Padomes Regulas (EK) Nr. 994/1998 (98) 1. un 2. pantu, bet piemērojama atbalsta piešķiršanas brīdī. |
| --- | --- |

(628)

Nevajadzētu paredzēt pienākumu atgūt atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar shēmu, kura atbilst visiem nosacījumiem, kas izklāstīti de minimis regulā vai grupu atbrīvojuma regulā, kura pieņemta, pamatojoties uz Padomes Regulas (EK) Nr. 994/1998 (98) 1. un 2. pantu, bet piemērojama atbalsta piešķiršanas brīdī.

de minimis

98

| (629) | Tā kā kumulācija ir izslēgta attiecībā uz vienām un tām pašām attiecināmajām izmaksām, ja saņemtā atbalsta kopējā summa pārsniedz EUR 200 000, AK iestādēm atbalsts būtu jāatgūst pilnībā, jo de minimis noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz 2. pantu Regulā (EK) Nr. 994/98, kura bija piemērojama atbalsta piešķiršanas brīdī, nevar tikt piemēroti. |
| --- | --- |

(629)

Tā kā kumulācija ir izslēgta attiecībā uz vienām un tām pašām attiecināmajām izmaksām, ja saņemtā atbalsta kopējā summa pārsniedz EUR 200 000, AK iestādēm atbalsts būtu jāatgūst pilnībā, jo de minimis noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz 2. pantu Regulā (EK) Nr. 994/98, kura bija piemērojama atbalsta piešķiršanas brīdī, nevar tikt piemēroti.

de minimis

| (630) | Lai noteiktu nelikumīgā un nesaderīgā atbalsta saņēmējus un attiecīgo atbalstu apjomu, AK iestādēm vispirms būtu jānosaka visi uzņēmumi, kas ražoja degslānekli un produktus, kuri sastāv lielākoties no degslānekļa, laikposmā no 2002. gada 1. aprīļa līdz šodienai (“degslānekļa ražotāji”). Pēc tam AK iestādēm, izmantojot visus pieejamos informācijas avotus, tostarp publiski pieejamu informāciju un konfidenciālus nodokļu uzskaites datus, būtu jānosaka šā lēmuma 621. apsvērumā norādītā degslānekļa materiāla apjomi, ko šie degslānekļa ražotāji ir komerciāli izmantojuši. Ja šos apjomus nav iespējams noteikt, pamatojoties uz pieejamo informāciju, AK iestādēm būtu jāpieprasa, lai degslānekļa ražotāji pierādītu, cik lielā mērā to ražotais degslānekļa materiāls ir (un cik lielā mērā nav) attiecīgais materiāls, kas norādīts šā lēmuma 621. apsvērumā, |
| --- | --- |

(630)

Lai noteiktu nelikumīgā un nesaderīgā atbalsta saņēmējus un attiecīgo atbalstu apjomu, AK iestādēm vispirms būtu jānosaka visi uzņēmumi, kas ražoja degslānekli un produktus, kuri sastāv lielākoties no degslānekļa, laikposmā no 2002. gada 1. aprīļa līdz šodienai (“degslānekļa ražotāji”). Pēc tam AK iestādēm, izmantojot visus pieejamos informācijas avotus, tostarp publiski pieejamu informāciju un konfidenciālus nodokļu uzskaites datus, būtu jānosaka šā lēmuma 621. apsvērumā norādītā degslānekļa materiāla apjomi, ko šie degslānekļa ražotāji ir komerciāli izmantojuši. Ja šos apjomus nav iespējams noteikt, pamatojoties uz pieejamo informāciju, AK iestādēm būtu jāpieprasa, lai degslānekļa ražotāji pierādītu, cik lielā mērā to ražotais degslānekļa materiāls ir (un cik lielā mērā nav) attiecīgais materiāls, kas norādīts šā lēmuma 621. apsvērumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Atbalsta shēma, ko veido minerālo materiālu nodokļa atbrīvojumi, kuri paredzēti 2001. gada Finanšu likuma – kas grozīts ar 2002. gada Finanšu likumu un 2007. gada Finanšu likumu – 17. panta 4. punkta a) apakšpunktā un 17. panta 3. punkta f) apakšpunkta i) punktā un kuri piešķirti:

| a) | materiālam, kas sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa, kurš ir apzināti iegūts, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, tostarp no degslānekļa, kas sastopams kā citu ar nodokli apliktu jauniegūtu materiālu blakusprodukts; un |
| --- | --- |

a)

materiālam, kas sastāv tikai vai lielākoties no degslānekļa, kurš ir apzināti iegūts, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, tostarp no degslānekļa, kas sastopams kā citu ar nodokli apliktu jauniegūtu materiālu blakusprodukts; un

| b) | minerālajiem materiāliem, kuri sastāv tikai no grunts, kas radusies jebkurā procesā, kurā degslāneklis, kas ir apzināti iegūts, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, pēc ieguves ir atdalīts no citiem iežiem vai ir iegūts kopā ar šiem citiem iežiem, |
| --- | --- |

b)

minerālajiem materiāliem, kuri sastāv tikai no grunts, kas radusies jebkurā procesā, kurā degslāneklis, kas ir apzināti iegūts, lai to komerciāli izmantotu kā minerālo materiālu, pēc ieguves ir atdalīts no citiem iežiem vai ir iegūts kopā ar šiem citiem iežiem,

un ko īsteno Apvienotā Karaliste, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu, nav saderīga ar iekšējo tirgu.

2.   Nodokļa atbrīvojumi, nodokļa izņēmumi un nodokļa atlaides, kas paredzēti 2001. gada Finanšu likuma – kurš grozīts ar 2002. gada Finanšu likumu un 2007. gada Finanšu likumu – šādos noteikumos:

| — | 17. panta 3. punkta e) apakšpunktā, 17. panta 3. punkta f) apakšpunkta i) un ii) punktā (izņemot materiālus, kas uzskaitīti šā lēmuma 1. panta 1. punktā), |
| --- | --- |

—

17. panta 3. punkta e) apakšpunktā, 17. panta 3. punkta f) apakšpunkta i) un ii) punktā (izņemot materiālus, kas uzskaitīti šā lēmuma 1. panta 1. punktā),

| — | 17. panta 4. punkta a) apakšpunktā (izņemot materiālus, kas uzskaitīti šā lēmuma 1. panta 1. punktā), 17. panta 4. punkta c) apakšpunkta i) un ii) punktā, 17. panta 4. punkta f) apakšpunktā (ciktāl tas attiecas uz mālu), |
| --- | --- |

—

17. panta 4. punkta a) apakšpunktā (izņemot materiālus, kas uzskaitīti šā lēmuma 1. panta 1. punktā), 17. panta 4. punkta c) apakšpunkta i) un ii) punktā, 17. panta 4. punkta f) apakšpunktā (ciktāl tas attiecas uz mālu),

| — | 18. panta 2. punkta b) apakšpunktā un |
| --- | --- |

—

18. panta 2. punkta b) apakšpunktā un

| — | 30. panta 1. punkta b) apakšpunktā (ciktāl tas attiecas uz ražošanas procesiem, kas ir atbrīvoti no nodokļa 18. panta 2. punkta b) apakšpunkta izpratnē), |
| --- | --- |

—

30. panta 1. punkta b) apakšpunktā (ciktāl tas attiecas uz ražošanas procesiem, kas ir atbrīvoti no nodokļa 18. panta 2. punkta b) apakšpunkta izpratnē),

nav valsts atbalsts.

2. pants

Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste atceļ atbalsta shēmu tiktāl, ciktāl tā attiecas uz materiāliem, kas minēti 1. panta 1. punktā.

3. pants

Saskaņā ar 1. panta 1. punktā minēto shēmu piešķirtais individuālais atbalsts nav atbalsts, ja saistībā ar to ir ievēroti materiālie nosacījumi, kas paredzēti tiesību aktā, kurš pieņemts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 994/98 2. pantu un ir piemērojams minētā atbalsta piešķiršanas brīdī.

4. pants

Saskaņā ar 1. panta 1. punktā minēto shēmu piešķirtais individuālais atbalsts, saistībā ar kuru ir ievēroti nosacījumi, kas paredzēti tiesību aktā, kurš pieņemts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 994/98 1. pantu un ir piemērojams minētā atbalsta piešķiršanas brīdī, vai jebkurā citā apstiprinātā atbalsta shēmā, ir saderīgs ar iekšējo tirgu.

5. pants

1.   Apvienotā Karaliste no saņēmējiem atgūst nesaderīgo atbalstu, kas piešķirts atbilstīgi 1. panta 1. punktā minētajai shēmai.

2.   Atgūstamais atbalsts ietver procentus par laikposmu no dienas, kad atbalsts nodots saņēmēju rīcībā, līdz tā faktiskās atgūšanas dienai.

3.   Procentus aprēķina pēc salikto procentu formulas saskaņā Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (99) V nodaļu.

6. pants

1.   Saskaņā ar 1. panta 1. punktā minēto shēmu piešķirto atbalstu atgūst nekavējoties un efektīvi.

2.   Apvienotā Karaliste nodrošina šā lēmuma īstenošanu četros mēnešos no tā paziņošanas dienas.

7. pants

1.   Divos mēnešos pēc šā lēmuma paziņošanas dienas Apvienotā Karaliste iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | visu to uzņēmumu sarakstu, kas ražo 1. panta 1. punktā minētos materiālus no 2002. gada 1. aprīļa līdz šā saraksta iesniegšanas dienai; |
| --- | --- |

a)

visu to uzņēmumu sarakstu, kas ražo 1. panta 1. punktā minētos materiālus no 2002. gada 1. aprīļa līdz šā saraksta iesniegšanas dienai;

| b) | attiecībā uz katru uzņēmumu, kas iepriekš minēts a) apakšpunktā:






  i) | to 1. panta 1. punktā minēto materiālu kopējo apjomu, kuri ir tikuši komerciāli izmantoti kopš 2002. gada 1. aprīļa; |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz katru uzņēmumu, kas iepriekš minēts a) apakšpunktā:

i)

to 1. panta 1. punktā minēto materiālu kopējo apjomu, kuri ir tikuši komerciāli izmantoti kopš 2002. gada 1. aprīļa;

| ii) | kopējo summu (pamatsummu un procentus), kas jāatgūst no katra saņēmēja; |
| --- | --- |

ii)

kopējo summu (pamatsummu un procentus), kas jāatgūst no katra saņēmēja;

| c) | sīku aprakstu par jau veiktajiem un plānotajiem pasākumiem attiecībā uz šā lēmuma izpildi; |
| --- | --- |

c)

sīku aprakstu par jau veiktajiem un plānotajiem pasākumiem attiecībā uz šā lēmuma izpildi;

| d) | dokumentus, kas apliecina, ka saņēmējiem ir pieprasīts atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

d)

dokumentus, kas apliecina, ka saņēmējiem ir pieprasīts atmaksāt atbalstu.

2.   Apvienotā Karaliste, lai sastādītu degslānekļa ražotāju sarakstu un norādītu to 1. panta 1. punktā minēto materiālu kopējos apjomus, kurus minētie ražotāji ir komerciāli izmantojuši kopš 2002. gada 1. aprīļa, izmanto visus iespējamos informācijas avotus, proti, gan publiski pieejamus avotus, gan konfidenciālu nodokļu informāciju, piemēram, pašu uzņēmumu reģistrētos nodokļu, tirdzniecības un citus uzskaites datus, nodokļu uzskaites, tostarp peļņas nodokļu uzskaites datus, uzņēmumu reģistra datus, zemes reģistra datus, statistikas datus, plānošanas atļaujas/piekrišanas, pašvaldību un grāfistu padomju reģistrētos datus, bez ierobežojuma ietverot HMRC reģistrācijas datus saistībā ar minerālo materiālu nodokli pirms un pēc 2014. gada 1. aprīļa, minerālu ieguves plānošanas iestāžu datus, minerālu ieguves ikgada aptaujas datus, datubāzes BritPits datus, Lielbritānijas Ģeoloģijas dienesta datus, Apvienotās Karalistes minerālu gadagrāmatas datus un 2007. gada Kornvolas būvakmens un dabīgā šīfera ceļveža datus.

3.   Apvienotā Karaliste informē Komisiju par šā lēmuma īstenošanai pieņemto valsts pasākumu norisi, līdz tiek pilnībā atgūti atbalsta maksājumi, kas piešķirti saskaņā ar 1. panta 1. punktā minēto shēmu. Pēc Komisijas pieprasījuma Apvienotā Karaliste nekavējoties iesniedz Komisijai visu informāciju par jau veiktajiem un plānotajiem pasākumiem, kas veicami saskaņā ar šo lēmumu.

Turklāt tā sniedz izsmeļošu informāciju par atgūstamā atbalsta summām un attiecīgajiem procentiem, kas jau ir atgūti no saņēmējiem.

8. pants

Šis lēmums ir adresēts Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.

Briselē, 2015. gada 27. martā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  OV C 348, 28.11.2013., 162. lpp.

1

(2)  
  OV C 133, 5.6.2002., 11. lpp.

2

(3)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  Vikipēdija: https://en.wikipedia.org/wiki/Construction_aggregate (2013. gada 29. maijs); FAOterm: http://termportal.fao.org/faoterm/search/pages/termUrl.do?id=204 (2013. gada 29. maijs), Eiropas standarts BSEN 12620:2002; Dictionary of Building, James H. Maclean un John S. Scott, Penguin Books, 4. izdevums; Oxford Dictionary of Construction, Surveying & Civil Engineering, Christopher Gorse, David Johnston un Martin Pritchard, Oxford University Press 2012; Glossary of Building and Civil Engineering Terms, British Standard Institution, Blackwell Scientific Publications, 1993. gads, 100.–4403. lpp.; http://www.uepg.eu/what-are-aggregates. Sk. arī Tiesas spriedumu 2012. gada 7. martā, British Aggregates Association/Komisija, T-210/02 RENV, ECLI:EU:T:2012:110, 1. punkts.

4

FAOterm

Dictionary of Building

James H. Maclean

John S. Scott

Penguin Books

Oxford Dictionary of Construction, Surveying & Civil Engineering

Christopher Gorse

David Johnston

Martin Pritchard

Oxford University Press 2012

Glossary of Building and Civil Engineering Terms, British Standard Institution, Blackwell Scientific Publications

British Aggregates Association

(5)  Betons ir minerālo materiālu, cementa un ūdens maisījums. Minerālie materiāli nodrošina maisījumam stingru pamatstruktūru un samazina cementa masas patēriņu.

5

(6)  Minerālos materiālus plaši izmanto drenāžas darbos to augstās ūdens caurlaidības spējas dēļ.

6

(7)  Minerālos materiālus izmanto kā bāzes materiālu zem pamatiem, ceļiem un dzelzceļiem. Šajā gadījumā tie palīdz aizpildīt tukšās vietas un aizsargāt caurules (tāpēc caurules, kas paredzētas apstrādāta ūdens novadīšanai vai kā kanāli kabeļiem un kas ir jāaizsargā no asiem priekšmetiem zemē, tiek ieguldītas un pirms tranšeju aizbēršanas apbērtas ar smalku minerālo materiālu). Minerālie materiāli palīdz arī veidot cietas virsmas (tie neļauj nelīdzeni nosēsties ceļa, ēkas vai dzelzceļa pamatiem). Nenoklāto ceļu un stāvvietu virsējā kārta tiek nosegta ar minerāliem materiāliem, lai nodrošinātu stabilāku virsmu transportlīdzekļiem – no velosipēdiem līdz pat kravas automobiļiem. Tas pasargā transportlīdzekļus no iegrimšanas zemē, jo īpaši mitros laika apstākļos. Vikipēdija: https://en.wikipedia.org/wiki/Construction_aggregate (2013. gada 29. maijs); http://sustainableaggregates.com/overview/uses.htm (2013. gada 29. maijs).

7

(8)  Eiropas standarts BSEN 12620:2002.

8

(9)  
  UEPG, http://www.uepg.eu/what-are-aggregates, apmeklēts 2013. gada 28. martā. Sk. arī http://www.bgs.ac.uk/planning4minerals/assets/downloads/86210_P4M_A_Guide_On_Aggregates.pdf, 6. lpp.

9

UEPG

(10)  http://www.bgs.ac.uk/planning4minerals/Resources_1.htm (2013. gada 29. maijs); http://sustainableaggregates.com/sourcesofaggregates/recycled/rib_introduction.htm (2013. gada 29. maijs); http://www.uepg.eu/what-are-aggregates (2013. gada 29. maijs).

10

(11)  Glossary of Building and Civil Engineering Terms, British Standard Institution, Blackwell Scientific Publications, 1993. gads, 630.–633. lpp.

11

(12)  http://sustainableaggregates.com/overview/uses.htm (2013. gada 29. maijs); HM Customs & Excises – Consultation on a Potential Aggregates Tax – Summary of Replies, 1999. gada aprīlis, 18. punkts.

12

HM Customs & Excises – Consultation on a Potential Aggregates Tax – Summary of Replies

(13)  Piemēram, smilti, parasti kvarca smilti, izmanto lietuvē veidņu izgatavošanai. Vēl viens piemērs ir kaļķakmens vai kalcija karbonāts. Sasmalcinātu smalkā pulverī, to izmanto kā balināšanas līdzekli vai pildvielu papīrā, līmvielās, krāsās, plastmasās, PVC, zobu pastās, medicīnas tabletēs un tīrīšanas līdzekļos. To arī izmanto, lai nodrošinātu papildu kalciju vitamīnos un minerālvielu piedevās, pulveros un dzīvnieku barībā. Savukārt kvarca smilts ir arī galvenais filtrācijas līdzeklis, ko izmanto ūdenssaimniecības nozarē, lai notekūdeņos varētu nodalīt cietos atkritumus.

13

(14)  Kaļķus uzsūc augi (vai nu kultūraugi, vai zālaugi) un koki, taču tie arī dabīgā veidā zūd no augsnes, ja tos izskalo lietus ūdens vai tiek lietoti mēslošanas līdzekļi. Tādēļ var palielināties augsnes skābums un samazināties augsnes auglība, bet dažreiz var tikt negatīvi ietekmēta augsnes struktūra. Līdzsvara atjaunošanai lauku apstrādē tiek izmantoti “lauksaimniecības kaļķi”, kas palīdz uzturēt kultūraugiem vai zālājam vajadzīgos augšanas apstākļus. Kaļķi var būt vienkārši sasmalcināts kaļķakmens vai dolomīts (kas satur arī magniju), vai dedzināts kaļķakmens (vai dedzināts dolomīts), ja ieži tiek karsēti ceplī.

14

(15)  MPG6 – Guidelines for Aggregates Provision in England, 1994. gads, 6.–123. punkts (23.).

15

(16)  2000. gada marta budžeta paziņojuma (Prudent for a Purpose: Working for a Stronger and Fairer Britain) 6. nodaļas (Protecting the environment – Regenerating our cities/protecting our countryside – Waste; Aggregates) 6.91. punkts; 2001. gada novembra pirmsbudžeta ziņojuma 7. nodaļas (Protecting the environment – Protecting Britain's countryside – Aggregates quarrying –The aggregates levy) 7.71. punkts; 2001. gada marta budžeta paziņojuma 6. nodaļas (Protecting the environment) 6.91. punkts.

16

Prudent for a Purpose: Working for a Stronger and Fairer Britain

Protecting the environment – Regenerating our cities/protecting our countryside – Waste; Aggregates

Protecting the environment – Protecting Britain's countryside – Aggregates quarrying –The aggregates levy

Protecting the environment

(17)  Vēstule datēta ar 2002. gada 19. februāri, reģistrēta 2002. gada 21. februārī ar numuru A/31371, 4.10. punkts.

17

(18)  Šo noteikumu paredzēts piemērot gadījumā, kad minerālais materiāls tiek pārvests no vienas vietas uz citu vietu, kas pieder vienam un tam pašam apsaimniekotājam. Šādai pārvešanai no vienas vietas uz citu vietu MMN parasti nepiemēro, sk. 2001. gada Finanšu likuma 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

18

(19)  AK iestādes norādīja, ka minerālā materiāla statuss ir atkarīgs no vienošanās par piegādi, ja tiek noslēgts līgums vai mainās preču īpašnieks un tiek noformēts dokuments. 2001. gada Finanšu likuma 19. panta 6. punktā norādīts, ka minerālā materiāla statuss ir atkarīgs no vienošanās tajā brīdī, kad to var atsevišķi identificēt. Minētajā punktā arī paredzēts, ka saistībā ar nodokļa piemērošanu tās zemes īpašumtiesību nodošana, uz kuras atrodas minerālie materiāli, nav automātiski pielīdzināma arī minerālo materiālu piegādei.

19

(20)  Sk. 2001. gada Finanšu likuma 48. panta 2. punktu. “Būvniecības vajadzībām” nozīmē, ka minerālos materiālus izmanto kā materiālus konstrukcijas atbalstam vai kādas struktūras (tostarp ceļu, celiņu, stigas, kurā ir vai tiks novietotas dzelzceļa sliedes, un uzbērumu) uzlabošanai, vai (sajaucot tos) kā sastāvdaļu javas, betona, darvota makadama (šķembu ceļa seguma), melno šķembu vai jebkura līdzīga būvmateriāla ražošanas procesā.

20

(21)  Atļautie apstākļi ir definēti 2001. gada Finanšu likuma 19. panta 7. punktā. Tas attiecas uz situāciju, kad minerālais materiāls tiek sajaukts ar tādiem minerālajiem materiāliem, kas ir apliekami ar nodokli, bet kas iepriekš nav aplikti ar MMN, un šo materiālu sajaukšana notiek izcelsmes vietā, vietā, kas reģistrēta ar tādu pašu nosaukumu kā izcelsmes vieta, vai vietā, uz kuru minerālais materiāls ir pārvietots, lai tam piemērotu no nodokļa atbrīvotu procesu, taču tas nav izdarīts.

21

(22)  Minerālo materiālu izkraušanas vieta sakrīt ar izcelsmes vietu tikai tiem minerālajiem materiāliem, kurus iegūst Apvienotajā Karalistē no jūras gultnes/ūdeņiem.

22

(23)  Sk. arī dokumentu Notice AGL 1: Aggregates Levy, 2011. gada aprīlis, 8.1. punkts.

23

Notice AGL 1: Aggregates Levy

(24)  Šis pēdējais minētais noteikums attiecas uz situāciju, kad minerālais materiāls tiek atgriezts zemē, no kuras tas tika iegūts, un joprojām ir tādā pašā stāvoklī, kādā tas bija ieguves laikā. Šādā situācijā nenotiek minerālo materiālu piegāde, kas būtu apliekama ar nodokli.

24

(25)  Sk. dokumentu Notice AGL 1.

25

Notice AGL 1

(26)  2002. gada Minerālo materiālu nodokļa (vispārīgajos) noteikumos (SI 2002/761) norādīts, kādos gadījumos par atbrīvošanos no minerālajiem materiāliem var saņemt nodokļa atlaidi. Saskaņā ar 13.a noteikumu personai ir tiesības uz nodokļa kredītu attiecībā uz jebkuru aprēķināto MMN, ja no attiecīgā minerālā materiāla, kas apliekams ar nodokli, atbrīvojas (izgāžot vai citādi) jebkurā no šādiem veidiem:

26

| “i) | tas tiek atgriezts bez papildu apstrādes tā izcelsmes vietā vai jebkurā vietā, kas nav tā izcelsmes vieta, taču ir reģistrēta ar tādu pašu nosaukumu; |
| --- | --- |

“i)

tas tiek atgriezts bez papildu apstrādes tā izcelsmes vietā vai jebkurā vietā, kas nav tā izcelsmes vieta, taču ir reģistrēta ar tādu pašu nosaukumu;

| ii) | tas tiek apglabāts atkritumu poligonā; |
| --- | --- |

ii)

tas tiek apglabāts atkritumu poligonā;

| iii) | tas tiek izmantots – ja minerālais materiāls ir grants vai smilts –, lai atjaunotu pludmali vietā, kas nav tā izcelsmes vieta.” |
| --- | --- |

iii)

tas tiek izmantots – ja minerālais materiāls ir grants vai smilts –, lai atjaunotu pludmali vietā, kas nav tā izcelsmes vieta.”

(27)  Dokuments Notice AGL 2 Industrial and Agricultural Processes Relief, pieejams Apvienotās Karalistes Ieņēmumu un muitas pārvaldes (HM Revenue & Customs) tīmekļa vietnē.

27

Notice AGL 2 Industrial and Agricultural Processes Relief

HM Revenue & Customs

(28)  Atbrīvojumi un izņēmumi, kas paredzēti saskaņā ar 2001. gada Finanšu likuma – kurš grozīts ar 2002. gada Finanšu likumu un 2007. gada Finanšu likumu – 17. panta 3. punkta e) apakšpunktu un f) apakšpunkta i) un ii) punktu, 17. panta 4. punkta a) apakšpunktu (ciktāl atbrīvotie materiāli sastāv tikai no akmeņoglēm, brūnoglēm (lignīta), degslānekļa un dabīgā šīfera, ko izmanto kā minerālos materiālus vai kas sastāv galvenokārt no akmeņoglēm, brūnoglēm (lignīta), degslānekļa un dabīgā šīfera), 17. panta 4. punkta c) apakšpunkta i) un ii) punktu (ja materiāli sastāv galvenokārt no grunts), 17. panta 4. punkta f) apakšpunktu (ciktāl tas attiecas uz mālu), 18. panta 2. punkta b) apakšpunktu (ciktāl tas attiecas uz ražošanas procesiem, kas atbrīvoti no nodokļa attiecībā uz materiāliem, ko izmanto kā minerālos materiālus) un 30. panta 1. punkta b) apakšpunktu (ciktāl tas attiecas uz ražošanas procesiem, kas atbrīvoti no nodokļa 18. panta 2. punkta b) apakšpunkta izpratnē attiecībā uz materiāliem, kurus izmanto kā minerālos materiālus).

28

(29)  Komisijas pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai (OV C 37, 3.2.2001., 3. lpp.).

29

(30)  Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai (OV C 82, 1.4.2008., 1. lpp.).

30

(31)  Šajā sakarā R. Bird nesniedza nekādus piemērus vai pierādījumus.

31

R. Bird

(32)  Sk. 31. zemsvītras piezīmi.

32

(33)  Sk., piemēram, Konkurences komisijas 2011. gada 1. novembrī pieņemtā tirgus definīcijas darba dokumenta “
  Aggregates, Cement and Ready-mix Concrete Market Investigation
  ” 19. punktu un 2013. gada 21. maija provizorisko secinājumu ziņojuma 5.5. punkta b) apakšpunktu, 5.6. punkta b) apakšpunktu un 5.24. punktu, kā arī 72. punktu Godīgas tirdzniecības biroja (Office of Fair Trading, OFT) 2011. gada 2. novembra Lēmumā ME/5007/11 par ierosināto kopuzņēmuma izveidi starp uzņēmumiem Anglo American PLC un Lafarge SA.

33

Aggregates, Cement and Ready-mix Concrete Market Investigation

Office of Fair Trading

OFT

Anglo American PLC

Lafarge SA

(34)  Sk. Tiesas spriedumu 2003. gada 8. maijā, Itālija un SIM 2 Multimedia/Komisija, apvienotās lietas C-328/99 un C-399/00 (Recueil 2003, I-4035. lpp., 35. punkts), spriedumu 2006. gada 10. janvārī, Cassa di RISPARMIO di Firenze un citi, C-222/04 (Krājums 2006, I-289. lpp., 131. punkts) un spriedumu 2006. gada 15. jūnijā, Air Liquide Industries Belgium, apvienotās lietas C-393/04 un C-41/05 (Krājums 2006, I-5293. lpp., 29. punkts un tajā minētā judikatūra).

34

SIM 2 Multimedia

Recueil

Cassa di RISPARMIO di Firenze

Air Liquide Industries Belgium

(35)  Tiesas spriedums 2001. gada 8. novembrī, Adria-Wien Pipeline, C-143/99 (Recueil 2001, I-8365. lpp., 41. punkts); sk. arī Tiesas spriedumu 2005. gada 3. martā, Heiser, C-172/03 (Krājums 2005, I-1627. lpp., 40. punkts), spriedumu 2006. gada 22. jūnijā, Beļģija un Forum 187/Komisija, apvienotās lietas C-182/03 un C-217/03 (Krājums 2006, I-5479. lpp., 119. punkts), spriedumu 2006. gada 6. septembrī, Portugāle/Komisija, C-88/03 (Krājums 2006, I-7115. lpp., 54. punkts), spriedumu 2008. gada 11. septembrī, UGT-Rioja un citi, apvienotās lietas no C-428/06 līdz C-434/06 (Krājums 2008, I-6747. lpp., 46. punkts), spriedumu 2012. gada 7. martā, British Aggregates Association/Komisija, T-210/02 RENV, ECLI:EU:T:2012:110, 47. punkts, spriedumu 2008. gada 22. decembrī
  British Aggregates Association/Komisija, C-487/06 P (Krājums 2008, I-10515. lpp., 82. punkts).

35

Adria-Wien Pipeline

Recueil

Heiser

Forum 187

UGT-Rioja

British Aggregates Association/

British Aggregates Association/

(36)  Lieta Adria-Wien Pipeline, kas iepriekš norādīta 35. zemsvītras piezīmē (42. punkts) un lieta Portugāle/Komisija, kas iepriekš norādīta 35. zemsvītras piezīmē (52. punkts); lieta C-487/06 P British Aggregates Association/Komisija (Krājums 2008, I-10515. lpp., 83. punkts).

36

Adria-Wien Pipeline

British Aggregates Association/

(37)  Lieta Portugāle/Komisija, kas iepriekš norādīta 35. zemsvītras piezīmē (56. punkts) un lieta Salzgitter/Komisija, T-308/00 (Krājums 2004, II-1933. lpp., 81. punkts); lieta British Aggregates Association, T-210/02 RENV, ECLI:EU:T:2012:110, 49. punkts.

37

Salzgitter

British Aggregates Association

(38)  Tiesas spriedums 2012. gada 7. martā, British Aggregates Association, T-210/02 RENV, ECLI:EU:T:2012:110, 51. punkts.

38

British Aggregates Association

(39)  Sk. Ekonomikas un fiskālās stratēģijas ziņojumu, finanšu pārskatu un 1999. gada budžeta ziņojuma 5. nodaļas (Building A Fairer Society – Tackling tax abuse – Protecting the environment) 27. lpp.: “Valdība drīzumā publicēs tiesību akta projektu attiecībā uz nodokli par tādu cieto iežu, smilts un grants ieguvi, ko izmanto kā minerālos materiālus.” Sk. arī 2000. gada marta budžeta paziņojuma (Prudent for a Purpose: Working for a Stronger and Fairer Britain) 6. nodaļas (Protecting the environment – Regenerating our cities/protecting our countryside – Waste; Aggregates) 6.91. punktu, 2001. gada novembra pirmsbudžeta ziņojuma 7. nodaļas (Protecting the environment – Protecting Britain's countryside – Aggregates quarrying – The aggregates levy) 7.71. punktu, 2001. gada marta budžeta paziņojuma 6. nodaļas (Protecting the environment) 6.91. punktu, kas liecina, ka AK iestādes paredzēja konkrētu nodokli tikai par minerālajiem materiāliem.

39

(40)  Tiesas spriedums 2012. gada 7. martā, British Aggregates Association, T-210/02 RENV, ECLI:EU:T:2012:110, 66. punkts.

40

British Aggregates Association

(41)  HM Customs & Excises – Consultation on a Potential Aggregates Tax – Summary of Replies, 1999. gada aprīlis, 13. punkts.

41

(42)  Komisijai nav iesniegti šādi pierādījumi.

42

(43)  Sk. 42. zemsvītras piezīmi.

43

(44)  Komisijai ir iesniegta e-pasta kopija.

44

(*1)  Komercnoslēpums.

*1

(45)  Vispārējā tiesa spriedumā lietā T-210/02 RENV ir atzinusi, ka “MMN pamatā esošās “normālās” aplikšanas ar nodokli princips ir balstīts vienīgi uz tā materiāla komerciālas izmantošanas Apvienotajā Karalistē jēdzienu, kurš kā “minerālais materiāls” ir apliekams ar nodokli”. Komisija uzskata, ka šajā nodokļa standarta piemērošanas principa definīcijā ir arī jānorāda, kad šis materiāls “kā “minerālais materiāls” ir apliekams ar nodokli”. Ņemot vērā, ka 2001. gada Finanšu likuma 17. panta 2. punktā ir nevis sniegta skaidra definīcija, kas ir “ar nodokli apliekami minerālie materiāli”, bet tie tiek definēti kā minerālie materiāli, kas nav atbrīvoti no nodokļa, un minerālie materiāli, kas aprakstīti b), c) un d) apakšpunktā, tad MMN standarta piemērošanas principam, kā definējusi Vispārējā tiesa, arī būtu jābūt nenovēršami atkarīgam no tā, kā ir noteikts, kad “materiāls tiek izmantots kā minerālais materiāls”.

45

(46)  Sk. 39. zemsvītras piezīmi.

46

(47)  Lēmuma par procedūras sākšanu 58. un 59. apsvērums.

47

(48)  Sk. Tiesas spriedumu 2012. gada 7. martā, British Aggregates/Komisija, T-210/02 RENV, ECLI:EU:T:2012:110, 64. punkts.

48

British Aggregates

(49)  Sk. Tiesas spriedumu 2012. gada 7. martā, British Aggregates/Komisija, T-210/02 RENV, ECLI:EU:T:2012:110, 55. punkts.

49

British Aggregates

(50)  Sk. 2001. gada Finanšu likuma 48. panta 2. punktu.

50

(51)  Finanšu likuma 18. panta 2. punkta b) apakšpunkts – jebkurš process, ar kuru attiecīgā viela tiek izdalīta vai citādi atdalīta (vai kā daļa no procesa, kurā to iegūst no jebkuras zemes vai citādi) no jebkura minerālā materiāla. Likuma 18. panta 3. punktā ir uzskaitītas attiecīgās vielas, proti: a) anhidrīts; b) plastiskais māls; c) barīts; e) kaolīns; f) laukšpats; g) šamots; i) fluoršpats; j) pigmentos ievadāma pildviela; k) dārgakmeņi un pusdārgakmeņi; l) ģipsis; m) jebkurš metāls vai jebkura metāla rūda; n) muskovīts; o) perlīts; p) potaša; q) pumeks; r) iežu fosfāti; s) nātrija hlorīds; t) talks; u) vermikulīts. Izdarot grozījumus ar 2002. gada Finanšu likumu, 18. panta 3. punkta d) un h) apakšpunkts no 2002. gada 1. aprīļa tika izlaisti ar atpakaļejošu spēku.

51

(52)  2001. gada Finanšu likuma 30. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzēta nodokļa atlaide, ja no nodokļa atbrīvots process – 2001. gada Finanšu likuma 18. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunkta izpratnē – tiek piemērots materiālam, kad materiāls jau ir aplikts ar MMN. Tādējādi tas atspoguļo 18. panta 2. punktā paredzētos atbrīvojumus.

52

(53)  Ja nodoklis ir samaksāts un no nodokļa atbrīvotais process notiek pēc tam, šīm vielām arī tiek piemērota nodokļa atlaide (30. panta 1. punkta b) apakšpunkts). Izņēmuma novērtējums attiecas mutatis mutandis uz nodokļa atlaidi.

53

mutatis mutandis

(54)  Lēmuma par procedūras sākšanu 73. apsvērums.

54

(55)  Sk. Glossary of Building and Civil Engineering Terms, British Standard Institution, Blackwell Scientific Publications, 1993. gads, 630.–3007. un 630.–3013. punkts.

55

(56)  Lēmuma par procedūras sākšanu 83. apsvērums.

56

(57)  Izraksti (datēti ar 2002. gada 30. oktobri) no būvuzņēmuma Alfred McAlpine tīmekļa vietnes,

57

Alfred McAlpine

publicēti: http://www.amslate.com/applications/ima/ima.sbtml; izraksti no Lielbritānijas Ģeoloģijas dienesta Ziņojuma CR/02/082N Construction Raw Materials Policy and Supply Practices in Northwestern Europe – Facts and Figures – England, Scotland and Wales (Great Britain), ko pasūtīja Nīderlandes Valsts pasūtījumu un ūdenssaimniecības ministrijas Ceļu un hidrotehnikas institūts, 50. lpp.; Aggregate Industries darbinieka Geoff Topham sagatavotais dokuments par ieguves darbību karjerā Holme Park Quarry, 2002. gada 19. jūnijs.

Construction Raw Materials Policy and Supply Practices in Northwestern Europe – Facts and Figures – England, Scotland and Wales (Great Britain)

Aggregate Industries

Geoff Topham

Holme Park Quarry

(58)  Attiecībā uz karjeriem nav minēts neviens piemērs.

58

(59)  Sk., piemēram, http://www.honister.com/; http://www.callywithquarry.co.uk/quarry.

59

(60)  Survey of Arisings and Use of Secondary Materials as Aggregates in England and Wales in 2001, Symonds Group, 2002. gada novembris.

60

(61)  Dabīgā šīfera minerālo materiālu izmantoja augstākās kvalitātes minerālā materiāla vietā A55 Bengoras apvedceļa būvniecībā (izmantojot 150 000 tonnu dabīgā šīfera atkritumu), kā arī to plaši izmanto Ziemeļvelsā kā pamata pildmateriālu un kā materiālu uzbērumiem.

61

(62)  [...] lēš, ka dabīgā šīfera minerālā materiāla ražošanas izmaksas ir GBP 6,50 par tonnu, no kurām drupināšanas izmaksas ir aptuveni GBP 5 par tonnu. [...] aplēsa, ka vienas tonnas dabīgā šīfera minerālā materiāla ražošanas izmaksas ir GBP 5,69.

62

(63)  Sk. 60. zemsvītras piezīmi.

63

(64)  Ziņojums, ko Lielbritānijas Ģeoloģijas biedrība 2003. gadā sagatavoja Apvienotās Karalistes nodokļu iestādēm, lai palīdzētu nodokļu inspektoriem piemērot atbrīvojumus dabīgajam šīferim, degslāneklim un mālam ģeoloģiski pareizā veidā.

64

(65)  Rādītājs, cik viegli materiālu var sadalīt pa tuvām, paralēlām plaknēm.

65

(66)  Informācija ir iegūta no publiski pieejamiem avotiem (piem., no interneta).

66

(67)  No sniegtās informācijas nav skaidrs, kādu materiālu viens karjers faktiski ražo, lai gan minētais karjers parādās to karjeru sarakstā, kas ražo degslānekli.

67

(68)  Grunts segkārta ir materiāls, kas atrodas virs minerāla, kuru karjera apsaimniekotājs vēlas iegūt.

68

(69)  Sk. 64. zemsvītras piezīmi.

69

(70)  Tiesas spriedums 2012. gada 7. martā. British Aggregates Association, T-210/02 RENV, ECLI:EU:T:2012:110, 72. punkts.

70

British Aggregates Association

(71)  Sk. 143. apsvērumā norādīto tabulu.

71

(72)  Sk. 67. zemsvītras piezīmi.

72

(73)  Informācija pieejama tīmekļa vietnē: http://www.brauntonaggregates.co.uk/technical-details.html, apmeklēts 2015. gada 11. martā.

73

(74)  Saskaņā ar Apvienotās Karalistes sniegto informāciju kaolīns ir smalkgraudains nogulumiežu māls, kas sastāv no kaolinīta. To izmanto porcelāna, spodrpapīra, medicīnas un kosmētikas produktu ražošanā.

74

(75)  Plastiskais māls ir smalkgraudains kaolinīta nogulumiežu māls, kas parasti sastāv no 20–80 % kaolinīta, 10–25 % vizlas, 6–65 % kvarca. To izmanto keramikas ražošanā, lai piešķirtu plastiskumu un izturību pat neapdedzinātiem izstrādājumiem.

75

(76)  Lielbritānijas Ģeoloģijas dienesta dokuments Mineral Planning Factsheet, Construction aggregates, 3. lpp.

76

Mineral Planning Factsheet, Construction aggregates

(77)  Tiesas spriedums 2012. gada 7. martā, British Aggregates Association, T-210/02 RENV, ECLI:EU:T:2012:110, 89. un 90. punkts.

77

British Aggregates Association

(78)  Sk. 77. zemsvītras piezīmi.

78

(79)  Argona–skābekļa dekarbonizācija.

79

(80)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Direktīva 2006/21/EK par ieguves rūpniecības atkritumu apsaimniekošanu un par grozījumiem Direktīvā 2004/35/EK – Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas deklarācija (OV L 102, 11.4.2006., 15. lpp.).

80

(81)  Sk. Glossary of Building and Civil Engineering Terms, British Standard Institution, Blackwell Scientific Publications, 1993. gads, 630-3006. punkts; sk. arī pierādījumus, ko British Aggregates Association iesniedza savā atbildē Tiesai lietā T-210-02, proti, Lielbritānijas Ģeoloģijas dienesta Ziņojumu CR/02/082N Construction Raw Materials Policy and Supply Practices in Northwestern Europe – Facts and Figures – England, Scotland and Wales (Great Britain), ko pasūtīja Nīderlandes Valsts pasūtījumu un ūdenssaimniecības ministrijas Ceļu un hidrotehnikas institūts, 50. lpp.

81

(82)  Sk. 64. zemsvītras piezīmi.

82

(83)  Sk. Komisijas Lēmumu par valsts atbalsta shēmu SA.18859 “Minerālo materiālu nodokļa atlaide Ziemeļīrijā” (ex N 2/04), http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/241379/241379_1594138_163_2.pdf.

83

(84)  Sk. Tiesas spriedumu 2008. gada 12. februārī, CELF, C-199/06 (Krājums 2008, I-469. lpp., 61. un 64. punkts).

84

CELF

(85)  Sk. Tiesas spriedumu 2008. gada 12. februārī, CELF, C-199/06 (Krājums 2008, I-469. lpp., 63., 66., 67. un 68. punkts).

85

CELF

(86)  Komisijas paziņojums par noteikumiem, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai (OV C 119, 22.5.2002., 22. lpp.).

86

(87)  Lēmuma par procedūras sākšanu 150. apsvērums.

87

(88)  Nav iesniegti nekādi pierādījumi.

88

(89)  Sk. 77. zemsvītras piezīmi.

89

(90)  Sk. 77. zemsvītras piezīmi.

90

(91)  Tiesas spriedums 2008. gada 28. novembrī, Hotel Cipriani un citi, apvienotās lietas T-254/00, T-270/00 un T-277/00, ECLI:EU:T:2008:537, 337. punkts.

91

Hotel Cipriani

(92)  Tiesas spriedums 2012. gada 7. martā, British Aggregates Association, T-210/02 RENV, ECLI:EU:T:2012:110, 89. punkts.

92

British Aggregates Association

(93)  Sk. 77. zemsvītras piezīmi.

93

(94)  Sk. Tiesas spriedumu 1973. gada 12. jūlijā, Komisija/Vācijas Federatīvā Republika, C-70/72 (Recueil 1973, 813. lpp., 13. punkts).

94

Recueil

(95)  Sk. Tiesas spriedumu 1994. gada 14. septembrī, Spānijas Karaliste/Komisija, apvienotās lietas C-278/92, C-279/92 un C-280/92 (Recueil 1994, I-4103. lpp., 75. punkts).

95

Recueil

(96)  Sk. Tiesas spriedumu 1999. gada 17. jūnijā, Beļģija/Komisija, C-75/97 (Recueil 1999, I-3671. lpp., 64. un 65. punkts).

96

Recueil

(97)  Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

97

(98)  Padomes 1998. gada 7. maija Regula (EK) Nr. 994/98 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 92. un 93. pantu attiecībā uz dažu kategoriju valsts horizontālo atbalstu (OV L 142, 14.5.1998., 1. lpp.).

98

(99)  Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.).

99

---

| 4.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/168 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/168

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2016/289

(2015. gada 8. jūnijs)

par valsts atbalstu SA.37792 (2014/C) (ex 2013/N), ko Slovēnija plāno īstenot Cimos Group labā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 3770)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1),

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Komisijas lēmumu par Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā noteiktās procedūras sākšanu attiecībā uz atbalstu SA.37792 (2013/N) (2),

pēc tam, kad ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes atbilstīgi minētajiem noteikumiem (3), un, ņemot vērā šīs piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Slovēnija 2013. gada 21. novembra vēstulē paziņoja Komisijai par pārstrukturēšanas atbalstu, ko tā plānoja īstenot attiecībā uz Cimos Group (4) (turpmāk “Cimos”, “Uzņēmums”). Pirms paziņotā pasākuma tika piešķirts glābšanas atbalsts, ko Komisija apstiprināja 2013. gada 2. jūlijā (5). |
| --- | --- |

(1)

Slovēnija 2013. gada 21. novembra vēstulē paziņoja Komisijai par pārstrukturēšanas atbalstu, ko tā plānoja īstenot attiecībā uz Cimos Group (4) (turpmāk “Cimos”, “Uzņēmums”). Pirms paziņotā pasākuma tika piešķirts glābšanas atbalsts, ko Komisija apstiprināja 2013. gada 2. jūlijā (5).

Cimos Group

4

Cimos

5

| (2) | Komisija 2014. gada 9. aprīļa vēstulē informēja Slovēniju par lēmumu sākt Līguma 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz atbalstu (“Lēmums par procedūras sākšanu”). Slovēnija 2014. gada 10. jūnija vēstulē sniedza piezīmes par šo lēmumu. Tā sniedza papildu informāciju 2014. gada 24. septembra un 2014. gada 3. oktobra vēstulēs. Komisija tikās ar Slovēnijas iestādēm 2014. gada 4. novembrī. Komisija 2014. gada 18. decembra vēstulē pieprasīja papildu informāciju, un Slovēnija 2015. gada 30. janvārī sniedza atbildi uz šo pieprasījumu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2014. gada 9. aprīļa vēstulē informēja Slovēniju par lēmumu sākt Līguma 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz atbalstu (“Lēmums par procedūras sākšanu”). Slovēnija 2014. gada 10. jūnija vēstulē sniedza piezīmes par šo lēmumu. Tā sniedza papildu informāciju 2014. gada 24. septembra un 2014. gada 3. oktobra vēstulēs. Komisija tikās ar Slovēnijas iestādēm 2014. gada 4. novembrī. Komisija 2014. gada 18. decembra vēstulē pieprasīja papildu informāciju, un Slovēnija 2015. gada 30. janvārī sniedza atbildi uz šo pieprasījumu.

| (3) | Komisijas lēmums par procedūras sākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (6). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas lēmums par procedūras sākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (6). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

6

| (4) | Komisija saņēma piezīmes no vienas ieinteresētās personas. Tā pārsūtīja šīs piezīmes Slovēnijai, lai tā varētu sniegt atbildi. Slovēnija nav atbildējusi uz ieinteresētās personas piezīmēm. |
| --- | --- |

(4)

Komisija saņēma piezīmes no vienas ieinteresētās personas. Tā pārsūtīja šīs piezīmes Slovēnijai, lai tā varētu sniegt atbildi. Slovēnija nav atbildējusi uz ieinteresētās personas piezīmēm.

| (5) | Slovēnija 2015. gada 27. janvāra vēstulē atteicās no Regulas Nr. 1/1958 (7) 3. pantā sniegtajām tiesībām, kas paredz, ka šis lēmums jāpieņem slovēņu valodā, un piekrita, ka šā lēmuma autentiskais teksts būs angļu valodā. |
| --- | --- |

(5)

Slovēnija 2015. gada 27. janvāra vēstulē atteicās no Regulas Nr. 1/1958 (7) 3. pantā sniegtajām tiesībām, kas paredz, ka šis lēmums jāpieņem slovēņu valodā, un piekrita, ka šā lēmuma autentiskais teksts būs angļu valodā.

7

2.   APRAKSTS

APRAKSTS

2.1.   ATBALSTA SAŅĒMĒJS

| (6) | Cimos ir Slovēnijā reģistrēts automobiļu detaļu ražotājs, viens no lielākajiem rūpniecības uzņēmumiem Slovēnijā un viens no lielākajiem darba devējiem. Tas nesen ziņoja par gada pārdošanas apjomu vairāk nekā EUR 400 miljonu apmērā un nodarbināja 6 855 cilvēkus (8) – no tiem vairāk nekā 2 500 cilvēku bija nodarbināti Slovēnijā. |
| --- | --- |

(6)

Cimos ir Slovēnijā reģistrēts automobiļu detaļu ražotājs, viens no lielākajiem rūpniecības uzņēmumiem Slovēnijā un viens no lielākajiem darba devējiem. Tas nesen ziņoja par gada pārdošanas apjomu vairāk nekā EUR 400 miljonu apmērā un nodarbināja 6 855 cilvēkus (8) – no tiem vairāk nekā 2 500 cilvēku bija nodarbināti Slovēnijā.

Cimos

8

| (7) | Papildus pamatdarbības jomai Uzņēmums darbojās arī citās nozarēs – tam piederēja struktūrvienība mašīnbūves un darbarīku nozarē (“Mašīnbūve”) un struktūrvienība enerģētikas un lauksaimniecības tehnikas nozarē (“Lauksaimniecība”). Uzņēmums šīs struktūrvienības nesen pārdeva vai iekļāva autobūves struktūrvienībā, kas tagad ir vienīgā uzņēmuma darbības joma. |
| --- | --- |

(7)

Papildus pamatdarbības jomai Uzņēmums darbojās arī citās nozarēs – tam piederēja struktūrvienība mašīnbūves un darbarīku nozarē (“Mašīnbūve”) un struktūrvienība enerģētikas un lauksaimniecības tehnikas nozarē (“Lauksaimniecība”). Uzņēmums šīs struktūrvienības nesen pārdeva vai iekļāva autobūves struktūrvienībā, kas tagad ir vienīgā uzņēmuma darbības joma.

| (8) | Saskaņā ar Slovēnijas aplēsēm Cimos daļa Eiropas tirgū attiecībā uz lielāko daļu produktu grupu nesasniedz 15 %, izņemot centrālos korpusus un gredzensprauslu turbo sistēmas – attiecībā uz šīm produktu grupām Cimos tirgus daļas ir attiecīgi 17 % un 21 %. Cimos galvenie konkurenti cita starpā ir Edscha un FlexNGate, Le Bélier, Streit un NWS. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Slovēnijas aplēsēm Cimos daļa Eiropas tirgū attiecībā uz lielāko daļu produktu grupu nesasniedz 15 %, izņemot centrālos korpusus un gredzensprauslu turbo sistēmas – attiecībā uz šīm produktu grupām Cimos tirgus daļas ir attiecīgi 17 % un 21 %. Cimos galvenie konkurenti cita starpā ir Edscha un FlexNGate, Le Bélier, Streit un NWS.

Cimos

Cimos

Cimos

Edscha

FlexNGate

Le Bélier

Streit

NWS

| (9) | Cimos2014. gada 31. augustā veidoja mātessabiedrība Cimos d.d. un 21 meitasuzņēmums, kas darbojas Slovēnijā, Horvātijā, Francijā, Vācijā, Serbijā, Bosnijā un Krievijā. Cimos organizatoriskā struktūra ir aplūkojama tālāk redzamajā attēlā.


  Cimos organizatoriskā struktūra |
| --- | --- |

(9)

Cimos2014. gada 31. augustā veidoja mātessabiedrība Cimos d.d. un 21 meitasuzņēmums, kas darbojas Slovēnijā, Horvātijā, Francijā, Vācijā, Serbijā, Bosnijā un Krievijā. Cimos organizatoriskā struktūra ir aplūkojama tālāk redzamajā attēlā.

Cimos

Cimos d.d.

Cimos

Cimos organizatoriskā struktūra

Cimos

| (10) | Slovēnijai netiešā veidā – ar valsts kontrolētu uzņēmumu un pašvaldību starpniecību – pieder vairāk nekā 39 % Cimos akciju. Īpašumtiesību un kontroles struktūra 2014. gada 31. augustā bija šāda:

  1. tabula



  Cimos īpašumtiesību struktūra








  Akcionārs | Akcijas (%) | Kontrole |
| --- | --- | --- | --- |
| Modra Zavarovalnica d.d. | 21,4 | Valsts |
| Banka Koper d.d. | 20,4 | Privāta |
| Cimos d.d. | 13,3 | Privāta |
| Kovinoplastika Lož d.d. | 13,1 | Privāta |
| D.S.U. d.o.o. | 6,9 | Valsts |
| Citi | 24,9 | Valsts un privāta |
| Avots: pārstrukturēšanas plāns |

(10)

Slovēnijai netiešā veidā – ar valsts kontrolētu uzņēmumu un pašvaldību starpniecību – pieder vairāk nekā 39 % Cimos akciju. Īpašumtiesību un kontroles struktūra 2014. gada 31. augustā bija šāda:

Cimos

1. tabula

1. tabula

Cimos īpašumtiesību struktūra

Cimos

Akcionārs

Akcijas (%)

Kontrole

Modra Zavarovalnica d.d.

21,4

Valsts

Banka Koper d.d.

20,4

Privāta

Cimos d.d.

13,3

Privāta

Kovinoplastika Lož d.d.

13,1

Privāta

D.S.U. d.o.o.

6,9

Valsts

Citi

24,9

Valsts un privāta

Avots: pārstrukturēšanas plāns

Avots:

| (11) | Pēdējo gadu laikā Uzņēmums ir saskāries ar būtiskām finansiālām grūtībām. Pēc tam, kad Cimos 2010. un 2011. gadā guva tikai nelielu peļņu, tas ziņoja par būtiskiem neto zaudējumiem, proti, EUR 97,9 miljoniem 2012. gadā un EUR 122 miljoniem 2013. gadā. Tā rezultātā neto aktīvi kļuva negatīvi, pazeminoties līdz mīnus EUR 103,3 miljoniem 2013. gadā. Parāds (ilgtermiņa un īstermiņa saistības), kas jau bija liels iepriekšējos gados, 2013. gadā palielinājās vēl vairāk, un neto aktīvu vērtības samazināšanās dēļ pieauga parāda attiecība pret pašu kapitālu. Situācija likviditātes jomā pasliktinājās, apgrozāmo līdzekļu attiecībai pret īstermiņa saistībām samazinoties no 0,85 2010. gadā līdz 0,5 2013. gadā. 2. tabulā ir sniegti atsevišķi izvēlēti Uzņēmuma finanšu dati.

  2. tabula


  Atsevišķi izvēlēti Cimos Group finanšu dati 2010.–2013. gadā










  (miljoni EUR) |
| --- | --- |
| | 2013 | 2012 | 2011 | 2010 |
| Pārdošanas ieņēmumi | 409,2 | 445,6 | 480,7 | 444,8 |
| Neto rezultāts | – 122,0 | – 97,9 | 3,4 | 4,1 |
| Neto aktīvi | – 103,3 | 22,5 | 139,3 | 133,1 |
| Parāds | 610,4 | 569,3 | 581,6 | 594,2 |
| Pašreizējā attiecība | 0,5 | 0,54 | 0,85 | 0,85 |
| Avots: konsolidētie finanšu pārskati par 2013., 2012., 2011. un 2010. gadu. |

(11)

Pēdējo gadu laikā Uzņēmums ir saskāries ar būtiskām finansiālām grūtībām. Pēc tam, kad Cimos 2010. un 2011. gadā guva tikai nelielu peļņu, tas ziņoja par būtiskiem neto zaudējumiem, proti, EUR 97,9 miljoniem 2012. gadā un EUR 122 miljoniem 2013. gadā. Tā rezultātā neto aktīvi kļuva negatīvi, pazeminoties līdz mīnus EUR 103,3 miljoniem 2013. gadā. Parāds (ilgtermiņa un īstermiņa saistības), kas jau bija liels iepriekšējos gados, 2013. gadā palielinājās vēl vairāk, un neto aktīvu vērtības samazināšanās dēļ pieauga parāda attiecība pret pašu kapitālu. Situācija likviditātes jomā pasliktinājās, apgrozāmo līdzekļu attiecībai pret īstermiņa saistībām samazinoties no 0,85 2010. gadā līdz 0,5 2013. gadā. 2. tabulā ir sniegti atsevišķi izvēlēti Uzņēmuma finanšu dati.

Cimos

2. tabula

2. tabula

Atsevišķi izvēlēti Cimos Group finanšu dati 2010.–2013. gadā

Atsevišķi izvēlēti Cimos Group

(miljoni EUR)

2013

2012

2011

2010

Pārdošanas ieņēmumi

409,2

445,6

480,7

444,8

Neto rezultāts

– 122,0

– 97,9

3,4

4,1

Neto aktīvi

– 103,3

22,5

139,3

133,1

Parāds

610,4

569,3

581,6

594,2

Pašreizējā attiecība

0,5

0,54

0,85

0,85

Avots: konsolidētie finanšu pārskati par 2013., 2012., 2011. un 2010. gadu.

Avots:

| (12) | Cimos grūtības galvenokārt izriet no nopietnām likviditātes problēmām un pārmērīga parādu sloga. Laikā no 2000. līdz 2008. gadam Uzņēmums strauji auga un tika finansēts galvenokārt ar ārēju aizņēmumu palīdzību. Pēc tam sekoja ar krīzi saistīts pieprasījuma kritums, kā arī neveiksmīgi ar ieguldījumiem saistīti lēmumi un pārvaldības kļūdas. Tā rezultātā Uzņēmumam ir radies liels parāds, un tas nespēja veikt refinansēšanu vai nokārtot savas finanšu saistības. |
| --- | --- |

(12)

Cimos grūtības galvenokārt izriet no nopietnām likviditātes problēmām un pārmērīga parādu sloga. Laikā no 2000. līdz 2008. gadam Uzņēmums strauji auga un tika finansēts galvenokārt ar ārēju aizņēmumu palīdzību. Pēc tam sekoja ar krīzi saistīts pieprasījuma kritums, kā arī neveiksmīgi ar ieguldījumiem saistīti lēmumi un pārvaldības kļūdas. Tā rezultātā Uzņēmumam ir radies liels parāds, un tas nespēja veikt refinansēšanu vai nokārtot savas finanšu saistības.

Cimos

| (13) | Cimos ir arī lieli parādi piegādātājiem un darbuzņēmējiem, kas rada traucējumus piegādes ķēdē un var apdraudēt Uzņēmuma spēju pastāvēt, ja piegādātāji veiks pasākumus savu risku ierobežošanai. |
| --- | --- |

(13)

Cimos ir arī lieli parādi piegādātājiem un darbuzņēmējiem, kas rada traucējumus piegādes ķēdē un var apdraudēt Uzņēmuma spēju pastāvēt, ja piegādātāji veiks pasākumus savu risku ierobežošanai.

Cimos

2.2.   PARĀDU PĀRSTRUKTURĒŠANAS PROCESS

| (14) | 2012. gada jūnijā Cimos parakstīja pārstrukturēšanas līgumu ar bankām, lai atliktu parāda atmaksu. Līgums tika pagarināts vairākas reizes, bet Uzņēmums nespēja ar saviem spēkiem atgūt likviditāti, un 2013. gada aprīlī tas lūdza atbalstu no valsts, lai novērstu bankrotu. |
| --- | --- |

(14)

2012. gada jūnijā Cimos parakstīja pārstrukturēšanas līgumu ar bankām, lai atliktu parāda atmaksu. Līgums tika pagarināts vairākas reizes, bet Uzņēmums nespēja ar saviem spēkiem atgūt likviditāti, un 2013. gada aprīlī tas lūdza atbalstu no valsts, lai novērstu bankrotu.

Cimos

| (15) | Pēc tam Uzņēmums ar banku kreditoru konsorciju (Club Banks) apsprieda vērienīgu pārstrukturēšanas pamatlīgumu (PP), kurā bija jāparedz brīvprātīgas parādu pārstrukturēšanas noteikumi un nosacījumi. Brīvprātīga parādu pārstrukturēšana bija galvenais elements pārstrukturēšanas plānā, par kuru Slovēnija paziņoja 2013. gada novembrī. Cimos prognozēja, ka PP tiks parakstīts 2013. gada beigās. |
| --- | --- |

(15)

Pēc tam Uzņēmums ar banku kreditoru konsorciju (Club Banks) apsprieda vērienīgu pārstrukturēšanas pamatlīgumu (PP), kurā bija jāparedz brīvprātīgas parādu pārstrukturēšanas noteikumi un nosacījumi. Brīvprātīga parādu pārstrukturēšana bija galvenais elements pārstrukturēšanas plānā, par kuru Slovēnija paziņoja 2013. gada novembrī. Cimos prognozēja, ka PP tiks parakstīts 2013. gada beigās.

Club Banks

Cimos

| (16) | Tomēr 2014. gada februārī pēc revīzijas ziņojuma saņemšanas Cimos vadība uzzināja, ka saskaņā ar Slovēnijas tiesisko regulējumu Cimos atbilst maksātnespējas kritērijiem saistībā ar kapitāla nepietiekamību. Pieauga Club Banks bažas par to, vai būtu iespējams īstenot brīvprātīgu pārstrukturēšanu un PP. Viņi jo īpaši bažījās par to, ka pārāk liels ar pārstrukturēšanu saistīts slogs bija uzlikts galvenajiem kreditoriem un ka pārstrukturēšanas plānā pietiekamā mērā nebija risināts jautājums par nepieciešamo darbības pārstrukturēšanu. |
| --- | --- |

(16)

Tomēr 2014. gada februārī pēc revīzijas ziņojuma saņemšanas Cimos vadība uzzināja, ka saskaņā ar Slovēnijas tiesisko regulējumu Cimos atbilst maksātnespējas kritērijiem saistībā ar kapitāla nepietiekamību. Pieauga Club Banks bažas par to, vai būtu iespējams īstenot brīvprātīgu pārstrukturēšanu un PP. Viņi jo īpaši bažījās par to, ka pārāk liels ar pārstrukturēšanu saistīts slogs bija uzlikts galvenajiem kreditoriem un ka pārstrukturēšanas plānā pietiekamā mērā nebija risināts jautājums par nepieciešamo darbības pārstrukturēšanu.

Cimos

Cimos

Club Banks

| (17) | Lai risinātu šos jautājumus, bankas kreditori nolēma atteikties no PP noslēgšanas un tā vietā ierosināt tiesas pārraudzītu obligātā norēķina (ON) procedūru, lai nodrošinātu, ka Uzņēmuma pārstrukturēšanā aktīvāk iesaistās vairāk ieinteresēto personu, tostarp klienti, piegādātāji un citi kreditori, uzņemoties stingrākas saistības nekā brīvprātīgā PP procesa ietvaros. Tiesa 2014. gada 3. jūnijā noteica, ka Cimos ir jāveic ON. Paralēli tam bankas kreditori sāka apspriesties ar citām ieinteresētajām personām, lai vienotos par to ieguldījumu pārstrukturēšanā. |
| --- | --- |

(17)

Lai risinātu šos jautājumus, bankas kreditori nolēma atteikties no PP noslēgšanas un tā vietā ierosināt tiesas pārraudzītu obligātā norēķina (ON) procedūru, lai nodrošinātu, ka Uzņēmuma pārstrukturēšanā aktīvāk iesaistās vairāk ieinteresēto personu, tostarp klienti, piegādātāji un citi kreditori, uzņemoties stingrākas saistības nekā brīvprātīgā PP procesa ietvaros. Tiesa 2014. gada 3. jūnijā noteica, ka Cimos ir jāveic ON. Paralēli tam bankas kreditori sāka apspriesties ar citām ieinteresētajām personām, lai vienotos par to ieguldījumu pārstrukturēšanā.

Cimos

| (18) | Tā kā ON kreditori (9) vienojās par obligātās parāda pārstrukturēšanas nosacījumiem un tika panākta vienošanās par citu ieinteresēto personu (valsts, klientu, piegādātāju, iznomātāja un banku, kuras nepiedalās ON) ieguldījumu, sākotnēji paziņotais pārstrukturēšanas plāns, kura pamatā bija PP, bija jāatjaunina, ņemot vērā ON procedūras rezultātus. Tāpēc Slovēnija 2014. gada 3. oktobrī iesniedza atjauninātu pārstrukturēšanas plānu (10). |
| --- | --- |

(18)

Tā kā ON kreditori (9) vienojās par obligātās parāda pārstrukturēšanas nosacījumiem un tika panākta vienošanās par citu ieinteresēto personu (valsts, klientu, piegādātāju, iznomātāja un banku, kuras nepiedalās ON) ieguldījumu, sākotnēji paziņotais pārstrukturēšanas plāns, kura pamatā bija PP, bija jāatjaunina, ņemot vērā ON procedūras rezultātus. Tāpēc Slovēnija 2014. gada 3. oktobrī iesniedza atjauninātu pārstrukturēšanas plānu (10).

9

10

| (19) | Saskaņā ar Slovēnijas tiesisko regulējumu būtisks ON elements ir finanšu pārstrukturēšanas plāna (FPP) iesniegšana tiesā. Šajā plānā ir izklāstīti saskaņotie pārstrukturēšanas nosacījumi. ON kreditori iesniedza FPP 2014. gada 3. novembrī. Saskaņā ar Slovēnijas sniegto informāciju pēc FPP iesniegšanas tajā vairs nav iespējams veikt izmaiņas. Slovēnija apstiprināja, ka visas ieinteresētās personas ir apņēmušās īstenot FPP. |
| --- | --- |

(19)

Saskaņā ar Slovēnijas tiesisko regulējumu būtisks ON elements ir finanšu pārstrukturēšanas plāna (FPP) iesniegšana tiesā. Šajā plānā ir izklāstīti saskaņotie pārstrukturēšanas nosacījumi. ON kreditori iesniedza FPP 2014. gada 3. novembrī. Saskaņā ar Slovēnijas sniegto informāciju pēc FPP iesniegšanas tajā vairs nav iespējams veikt izmaiņas. Slovēnija apstiprināja, ka visas ieinteresētās personas ir apņēmušās īstenot FPP.

| (20) | FPP izvērtēja neatkarīgs sertificēts uzņēmumu vērtētājs, kurš saskaņā ar Slovēnijas maksātnespējas likumu izstrādāja atzinumu, apstiprinot, ka Cimos ir maksātnespējīgs, ka ir par 50 % lielāka varbūtība, ka FPP īstenošana sniegs iespēju ar Cimos finanšu pārstrukturēšanas palīdzību nodrošināt tā likviditāti un maksātspēju īstermiņā un ilgtermiņā un ka ir par 50 % lielāka varbūtība, ka Cimos kreditori panāks labākus savu prasījumu atmaksāšanas nosacījumus nekā gadījumā, ja Uzņēmums sāktu bankrota procedūru. Novērtētājs konstatēja, ka bankrota gadījumā parastie finanšu kreditori atgūtu 3,88 % no saviem prasījumiem, savukārt obligātā norēķina gadījumā viņi atgūtu 23,94 % no saviem prasījumiem. |
| --- | --- |

(20)

FPP izvērtēja neatkarīgs sertificēts uzņēmumu vērtētājs, kurš saskaņā ar Slovēnijas maksātnespējas likumu izstrādāja atzinumu, apstiprinot, ka Cimos ir maksātnespējīgs, ka ir par 50 % lielāka varbūtība, ka FPP īstenošana sniegs iespēju ar Cimos finanšu pārstrukturēšanas palīdzību nodrošināt tā likviditāti un maksātspēju īstermiņā un ilgtermiņā un ka ir par 50 % lielāka varbūtība, ka Cimos kreditori panāks labākus savu prasījumu atmaksāšanas nosacījumus nekā gadījumā, ja Uzņēmums sāktu bankrota procedūru. Novērtētājs konstatēja, ka bankrota gadījumā parastie finanšu kreditori atgūtu 3,88 % no saviem prasījumiem, savukārt obligātā norēķina gadījumā viņi atgūtu 23,94 % no saviem prasījumiem.

Cimos

Cimos

Cimos

2.3.   PAZIŅOTIE PASĀKUMI

| (21) | Turpmāk tekstā ir sniegts to pasākumu kopsavilkums, kuru īstenošana ir paredzēta atjauninātajā pārstrukturēšanas plānā. |
| --- | --- |

(21)

Turpmāk tekstā ir sniegts to pasākumu kopsavilkums, kuru īstenošana ir paredzēta atjauninātajā pārstrukturēšanas plānā.

| (22) | 1. pasākums. Valsts prasījuma pret Cimos samazinājums 60 % (EUR 21,7 miljonu) apmērā. Minētais samazinājums izriet no glābšanas atbalsta garantijas, pārveidojot parādu par pašu kapitālu. Pārējie 40 % (EUR 14,5 miljoni) jāsamaksā 10 gadu laikā, piemērojot EURIBOR procentu likmi + 2,5 %. |
| --- | --- |

(22)

1. pasākums. Valsts prasījuma pret Cimos samazinājums 60 % (EUR 21,7 miljonu) apmērā. Minētais samazinājums izriet no glābšanas atbalsta garantijas, pārveidojot parādu par pašu kapitālu. Pārējie 40 % (EUR 14,5 miljoni) jāsamaksā 10 gadu laikā, piemērojot EURIBOR procentu likmi + 2,5 %.

Cimos

EURIBOR

| (23) | 2. pasākums. Valsts prasījuma pret Cimos samazinājums 60 % (EUR 23,4 miljonu) apmērā. Minētais samazinājums izriet no citām garantijām (11), pārveidojot parādu par pašu kapitālu. Pārējie 40 % (EUR 15,6 miljoni) jāsamaksā 10 gadu laikā, piemērojot EURIBOR procentu likmi + 2,5 %. |
| --- | --- |

(23)

2. pasākums. Valsts prasījuma pret Cimos samazinājums 60 % (EUR 23,4 miljonu) apmērā. Minētais samazinājums izriet no citām garantijām (11), pārveidojot parādu par pašu kapitālu. Pārējie 40 % (EUR 15,6 miljoni) jāsamaksā 10 gadu laikā, piemērojot EURIBOR procentu likmi + 2,5 %.

Cimos

11

EURIBOR

| (24) | 3. pasākums. Parāda samazinājums 60 % (EUR 122 miljoni) apmērā, pārvēršot bankas parādu par pašu kapitālu, kopā ar atsevišķām bankām piemērotu diskontu (EUR 35,7 miljoni (12)) un atlikušās summas (EUR 99,5 miljoni) atmaksāšanas termiņa pārcelšanu, paredzot atmaksāšanu 10 gadu periodā un piemērojot EURIBOR procentu likmi + 2,5 %.

  3. tabula


  1.–3. pasākuma kopsavilkums










  (miljoni EUR) |
| --- | --- |
| Kreditora nosaukums | Neatmaksātā pamatsumma | Parāda pārveidošana par pašu kapitālu | Diskonts | Atlikušais parāds |
| 1. pasākums |
| Finanšu ministrija | 36,2 | (21,7) | — | 14,5 |
| 2. pasākums |
| Slovēnijas Republika | 39,0 | (23,4) | — | 15,6 |
| 3. pasākums |
| DUTB | 65,8 | (39,5) | — | 26,3 |
| SID Banka | 47,5 | (1,0) | (27,5) | 19 |
| Banka Celje d.d. | 42,4 | (25,5) | — | 16,9 |
| NLB | 26,8 | (16,1) | — | 10,7 |
| Abanka Vipa d.d. | 23,2 | (13,9) | — | 9,3 |
| Starptautiskā Finanšu korporācija (IFC) | 22,1 | (13,3) | — | 8,8 |
| Gorenjska Banka d.d. | 15,5 | (9,3) | — | 6,2 |
| NKBM | 5,7 | (3,4) | — | 2,3 |
| Kopā, 3. pasākums | 249 | (122) | (27,5) | 99,5 |
| Avots: pārstrukturēšanas plāns. |

(24)

3. pasākums. Parāda samazinājums 60 % (EUR 122 miljoni) apmērā, pārvēršot bankas parādu par pašu kapitālu, kopā ar atsevišķām bankām piemērotu diskontu (EUR 35,7 miljoni (12)) un atlikušās summas (EUR 99,5 miljoni) atmaksāšanas termiņa pārcelšanu, paredzot atmaksāšanu 10 gadu periodā un piemērojot EURIBOR procentu likmi + 2,5 %.

12

EURIBOR

3. tabula

3. tabula

1.–3. pasākuma kopsavilkums

1.–3. pasākuma kopsavilkums

(miljoni EUR)

Kreditora nosaukums

Neatmaksātā pamatsumma

Parāda pārveidošana par pašu kapitālu

Diskonts

Atlikušais parāds

1. pasākums

Finanšu ministrija

36,2

(21,7)

—

14,5

2. pasākums

Slovēnijas Republika

39,0

(23,4)

—

15,6

3. pasākums

DUTB

65,8

(39,5)

—

26,3

SID Banka

47,5

(1,0)

(27,5)

19

Banka Celje d.d.

42,4

(25,5)

—

16,9

NLB

26,8

(16,1)

—

10,7

Abanka Vipa d.d.

23,2

(13,9)

—

9,3

Starptautiskā Finanšu korporācija (IFC)

IFC

22,1

(13,3)

—

8,8

Gorenjska Banka d.d.

15,5

(9,3)

—

6,2

NKBM

5,7

(3,4)

—

2,3

Kopā, 3. pasākums

249

(122)

(27,5)

99,5

Avots: pārstrukturēšanas plāns.

Avots:

| (25) | 4. pasākums: Jauno līdzekļu fonds līdz EUR 39,5 miljonu vērtībā, ko veido: i) banku (“jauno līdzekļu banku” (13)) izsniegts komerciāls aizdevums EUR 20 miljonu vērtībā ar sešu mēnešu EURIBOR procentu likmi + 5 % gadā, ko papildina nodrošinājums, un ii) uzņēmuma privāto klientu (“jauno līdzekļu klienti” (14)) izsniegts aizdevums EUR 19,5 miljonu apmērā bez nodrošinājuma un bez procentiem. |
| --- | --- |

(25)

4. pasākums: Jauno līdzekļu fonds līdz EUR 39,5 miljonu vērtībā, ko veido: i) banku (“jauno līdzekļu banku” (13)) izsniegts komerciāls aizdevums EUR 20 miljonu vērtībā ar sešu mēnešu EURIBOR procentu likmi + 5 % gadā, ko papildina nodrošinājums, un ii) uzņēmuma privāto klientu (“jauno līdzekļu klienti” (14)) izsniegts aizdevums EUR 19,5 miljonu apmērā bez nodrošinājuma un bez procentiem.

13

EURIBOR

14

| (26) | 5. pasākums. Piegādātāju veikta brīvprātīga parāda pārstrukturēšana (15) ar finansiālo ietekmi EUR 21,8 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(26)

5. pasākums. Piegādātāju veikta brīvprātīga parāda pārstrukturēšana (15) ar finansiālo ietekmi EUR 21,8 miljonu apmērā.

15

| (27) | 6. pasākums. Iznomātāja veikta brīvprātīga parāda pārstrukturēšana (16) ar finansiālo ietekmi EUR 6 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(27)

6. pasākums. Iznomātāja veikta brīvprātīga parāda pārstrukturēšana (16) ar finansiālo ietekmi EUR 6 miljonu apmērā.

16

| (28) | 7. pasākums. Banku, uz kurām neattiecas ON (17), veikta brīvprātīga parāda atmaksāšanas grafika pārskatīšana ar prognozēto finansiālo ietekmi EUR 3 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(28)

7. pasākums. Banku, uz kurām neattiecas ON (17), veikta brīvprātīga parāda atmaksāšanas grafika pārskatīšana ar prognozēto finansiālo ietekmi EUR 3 miljonu apmērā.

17

| (29) | 8. pasākums. Klientu veikta kapitālizdevumu finansēšana aizdevuma veidā EUR 9,8 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(29)

8. pasākums. Klientu veikta kapitālizdevumu finansēšana aizdevuma veidā EUR 9,8 miljonu apmērā.

| (30) | Slovēnija uzskata, ka tikai no glābšanas atbalsta garantijas izrietošā valsts prasījuma pārveidošana par pašu kapitālu EUR 21,7 miljonu apmērā (1. pasākuma ietvaros) ir uzskatāma par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(30)

Slovēnija uzskata, ka tikai no glābšanas atbalsta garantijas izrietošā valsts prasījuma pārveidošana par pašu kapitālu EUR 21,7 miljonu apmērā (1. pasākuma ietvaros) ir uzskatāma par valsts atbalstu.

3.   PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS

PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS

| (31) | Kā minēts 18. apsvērumā, sākotnēji paziņotais pārstrukturēšanas plāns ir atjaunināts, ņemot vērā ON ietvaros ierosinātos grozītos pārstrukturēšanas nosacījumus. Atjauninātā plāna galvenie elementi ir tādi paši kā sākotnēji paziņotajā plānā. Grozījumi būtībā attiecas uz finanšu pārstrukturēšanas pasākumu darbības jomas paplašināšanu, lai iekļautu tajā plašāku ieinteresēto personu loku, kā arī darbības pārstrukturēšanas pasākumiem, lai ņemtu vērā ON ietekmi. |
| --- | --- |

(31)

Kā minēts 18. apsvērumā, sākotnēji paziņotais pārstrukturēšanas plāns ir atjaunināts, ņemot vērā ON ietvaros ierosinātos grozītos pārstrukturēšanas nosacījumus. Atjauninātā plāna galvenie elementi ir tādi paši kā sākotnēji paziņotajā plānā. Grozījumi būtībā attiecas uz finanšu pārstrukturēšanas pasākumu darbības jomas paplašināšanu, lai iekļautu tajā plašāku ieinteresēto personu loku, kā arī darbības pārstrukturēšanas pasākumiem, lai ņemtu vērā ON ietekmi.

| (32) | Saskaņā ar plānu Uzņēmuma grūtības izriet no tā paplašināšanās, kas tika finansēta, izmantojot aizņēmumus, darbības efektivitātes pasliktināšanās un globālo ekonomikas un finanšu krīžu izraisītās lejupslīdes automobiļu tirgū. |
| --- | --- |

(32)

Saskaņā ar plānu Uzņēmuma grūtības izriet no tā paplašināšanās, kas tika finansēta, izmantojot aizņēmumus, darbības efektivitātes pasliktināšanās un globālo ekonomikas un finanšu krīžu izraisītās lejupslīdes automobiļu tirgū.

| (33) | Ieņēmumu pieaugums laikposmā no 2000. līdz 2008. gadam sasniedza vidēji 20 % gadā, un tas galvenokārt tika finansēts ar ārējiem aizņēmumiem, vairumā gadījumu – ar īstermiņa aizdevumiem, radot neatbilstību starp ilgtermiņa aktīviem un īstermiņa saistībām, kas tika izmantotas šo aktīvu finansēšanai. Minētajā periodā Uzņēmuma neto parāds pieauga septiņas reizes, un kopš tā laika tas ir saglabājies augstā līmenī. Uzņēmums nespēja atmaksāt savu parādu, nerunājot par vajadzīgo kapitālieguldījumu finansēšanu. Turklāt Cimos uzkrāja lielus parādus piegādātājiem un darbuzņēmējiem, jo tas finansēja darbības, galvenokārt pagarinot piegādātāju sniegto pakalpojumu apmaksas termiņus. Nespēja samaksāt piegādātājiem laikā ne tikai palielināja likviditātes problēmas, bet arī radīja traucējumus darbā, kas autobūves nozarē ir atkarīgs no laikus veiktām piegādēm. |
| --- | --- |

(33)

Ieņēmumu pieaugums laikposmā no 2000. līdz 2008. gadam sasniedza vidēji 20 % gadā, un tas galvenokārt tika finansēts ar ārējiem aizņēmumiem, vairumā gadījumu – ar īstermiņa aizdevumiem, radot neatbilstību starp ilgtermiņa aktīviem un īstermiņa saistībām, kas tika izmantotas šo aktīvu finansēšanai. Minētajā periodā Uzņēmuma neto parāds pieauga septiņas reizes, un kopš tā laika tas ir saglabājies augstā līmenī. Uzņēmums nespēja atmaksāt savu parādu, nerunājot par vajadzīgo kapitālieguldījumu finansēšanu. Turklāt Cimos uzkrāja lielus parādus piegādātājiem un darbuzņēmējiem, jo tas finansēja darbības, galvenokārt pagarinot piegādātāju sniegto pakalpojumu apmaksas termiņus. Nespēja samaksāt piegādātājiem laikā ne tikai palielināja likviditātes problēmas, bet arī radīja traucējumus darbā, kas autobūves nozarē ir atkarīgs no laikus veiktām piegādēm.

Cimos

| (34) | Uzņēmuma darbības efektivitātes pasliktināšanās galvenie iemesli cita starpā ir neapmierinošā kvalitāte, liels brāķa procents, klientu apkalpošana zemākā līmenī, pārmērīga ražošanas jauda, kas rada lielas pieskaitāmās izmaksas, nespēja samazināt izmaksas, no kā izriet peļņas pasliktināšanās, un piegādes deficīts, ko izraisa nespēja ievērot piegādātāju sniegto pakalpojumu apmaksas termiņus. |
| --- | --- |

(34)

Uzņēmuma darbības efektivitātes pasliktināšanās galvenie iemesli cita starpā ir neapmierinošā kvalitāte, liels brāķa procents, klientu apkalpošana zemākā līmenī, pārmērīga ražošanas jauda, kas rada lielas pieskaitāmās izmaksas, nespēja samazināt izmaksas, no kā izriet peļņas pasliktināšanās, un piegādes deficīts, ko izraisa nespēja ievērot piegādātāju sniegto pakalpojumu apmaksas termiņus.

| (35) | Globālā ekonomikas krīze un kredītresursu trūkums pazemināja pieprasījumu pēc jauniem automobiļiem un ar to saistīto pieprasījumu pēc automobiļu detaļām. Cimos pārdošanas ieņēmumi 2008. un 2009. gadā samazinājās, īslaicīgi pieauga 2010. un 2011. gadā, un atkal samazinājās 2012. un 2013. gadā. Tā kā Uzņēmums nesamazināja izmaksas, tas kļuva nerentabls un nespēja pastāvīgi radīt pietiekamu naudas plūsmu parāda apkalpošanai. |
| --- | --- |

(35)

Globālā ekonomikas krīze un kredītresursu trūkums pazemināja pieprasījumu pēc jauniem automobiļiem un ar to saistīto pieprasījumu pēc automobiļu detaļām. Cimos pārdošanas ieņēmumi 2008. un 2009. gadā samazinājās, īslaicīgi pieauga 2010. un 2011. gadā, un atkal samazinājās 2012. un 2013. gadā. Tā kā Uzņēmums nesamazināja izmaksas, tas kļuva nerentabls un nespēja pastāvīgi radīt pietiekamu naudas plūsmu parāda apkalpošanai.

Cimos

| (36) | Lai risinātu grūtību cēloņus, Cimos ir sagatavojis pārstrukturēšanas plānu, kas paredz turpmāk aprakstīto finansiālās un darbības pārstrukturēšanas pasākumu veikšanu. |
| --- | --- |

(36)

Lai risinātu grūtību cēloņus, Cimos ir sagatavojis pārstrukturēšanas plānu, kas paredz turpmāk aprakstīto finansiālās un darbības pārstrukturēšanas pasākumu veikšanu.

Cimos

| (37) | Pārstrukturēšanas plānā nav skaidri noteikts pārstrukturēšanas periods. Plānā ir paredzēts, ka pārstrukturēšana faktiski sākas 2014. gada februārī, pārstrukturēšanas pasākumi tiks īstenoti līdz 2016. gadam un visi ieguvumi tiks panākti līdz 2018. gadam (saskaņā ar prognozēm atsevišķu pasākumu gadījumā ieguvumu nodrošināšanai ir vajadzīgi divi līdz trīs gadi). Ņemot vērā minēto, kā arī to, ka saskaņā ar visiem scenārijiem tiek prognozēts, ka Uzņēmums atgūs ilgtermiņa dzīvotspēju līdz 2017. gadam, Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas periods ilgst no 2014. gada februāra līdz 2017. gada beigām. |
| --- | --- |

(37)

Pārstrukturēšanas plānā nav skaidri noteikts pārstrukturēšanas periods. Plānā ir paredzēts, ka pārstrukturēšana faktiski sākas 2014. gada februārī, pārstrukturēšanas pasākumi tiks īstenoti līdz 2016. gadam un visi ieguvumi tiks panākti līdz 2018. gadam (saskaņā ar prognozēm atsevišķu pasākumu gadījumā ieguvumu nodrošināšanai ir vajadzīgi divi līdz trīs gadi). Ņemot vērā minēto, kā arī to, ka saskaņā ar visiem scenārijiem tiek prognozēts, ka Uzņēmums atgūs ilgtermiņa dzīvotspēju līdz 2017. gadam, Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas periods ilgst no 2014. gada februāra līdz 2017. gada beigām.

3.1.   FINANŠU PĀRSTRUKTURĒŠANA

| (38) | Sākotnēji paziņotajā pārstrukturēšanas plānā bija paredzēts, ka valstij jāpārveido no glābšanas atbalsta garantijas izrietošais prasījums EUR 35 miljonu apmērā par pašu kapitālu un ka diviem Cimos valsts sektora akcionāriem – Modra Zavarovalnica d.d. un D.S.U. d.o.o. – jāparaksta papildu akciju kapitāls EUR 6,5 miljonu apmērā. Sākotnēji paziņotajā plānā bija paredzēta pārveidošana un Cimos bankas parāda EUR 250–270 miljonu apmērā atmaksāšanas grafika pārskatīšana. |
| --- | --- |

(38)

Sākotnēji paziņotajā pārstrukturēšanas plānā bija paredzēts, ka valstij jāpārveido no glābšanas atbalsta garantijas izrietošais prasījums EUR 35 miljonu apmērā par pašu kapitālu un ka diviem Cimos valsts sektora akcionāriem – Modra Zavarovalnica d.d. un D.S.U. d.o.o. – jāparaksta papildu akciju kapitāls EUR 6,5 miljonu apmērā. Sākotnēji paziņotajā plānā bija paredzēta pārveidošana un Cimos bankas parāda EUR 250–270 miljonu apmērā atmaksāšanas grafika pārskatīšana.

Cimos

Modra Zavarovalnica d.d.

D.S.U. d.o.o.

Cimos

| (39) | Saskaņā ar atjaunināto plānu valsts prasījuma un bankas parāda pārstrukturēšana joprojām ir centrāls finanšu pārstrukturēšanas elements, bet tas tiks īstenots atbilstīgi ON ietvaros apstiprinātajiem grozītajiem nosacījumiem. Turklāt citas ieinteresētās personas, tostarp klienti, piegādātāji, iznomātājs un bankas, uz kurām neattiecas ON, brīvprātīgi sniegs ieguldījumu finanšu pārstrukturēšanā, samazinot savus prasījumus vai nodrošinot finansējumu. Tomēr divi valsts sektora akcionāri vairs neiepludinās kapitālu, kā bija paredzēts sākotnēji paziņotajā plānā. |
| --- | --- |

(39)

Saskaņā ar atjaunināto plānu valsts prasījuma un bankas parāda pārstrukturēšana joprojām ir centrāls finanšu pārstrukturēšanas elements, bet tas tiks īstenots atbilstīgi ON ietvaros apstiprinātajiem grozītajiem nosacījumiem. Turklāt citas ieinteresētās personas, tostarp klienti, piegādātāji, iznomātājs un bankas, uz kurām neattiecas ON, brīvprātīgi sniegs ieguldījumu finanšu pārstrukturēšanā, samazinot savus prasījumus vai nodrošinot finansējumu. Tomēr divi valsts sektora akcionāri vairs neiepludinās kapitālu, kā bija paredzēts sākotnēji paziņotajā plānā.

| (40) | Cimos finanšu parādu veido valsts prasījums pret Uzņēmumu saistībā ar glābšanas atbalsta garantiju EUR 36,2 miljonu apmērā (ieskaitot uzkrātos procentus), valsts prasījumi pret Uzņēmumu, kas attiecībā uz citām garantijām (18) sasniedz EUR 39 miljonu apmēru, un dažādi banku sniegti aizdevumi. Valsts un ON bankas vienojās par šā parāda pārstrukturēšanu, izmantojot parāda pārveidošanu par pašu kapitālu, diskontu piemērošanu un atmaksāšanas grafika pārskatīšanu saskaņā ar 22.–24. apsvērumā izklāstītajiem nosacījumiem. Tā mērķis ir pārveidot Uzņēmuma parādu, lai tas būtu ilgtspējīgā un apkalpojamā līmenī. Tas arī atbrīvos naudas resursus, kas ir vajadzīgi darbību finansēšanai un Cimos kredītspējas uzlabošanai klientu, piegādātāju un finanšu kreditoru acīs. |
| --- | --- |

(40)

Cimos finanšu parādu veido valsts prasījums pret Uzņēmumu saistībā ar glābšanas atbalsta garantiju EUR 36,2 miljonu apmērā (ieskaitot uzkrātos procentus), valsts prasījumi pret Uzņēmumu, kas attiecībā uz citām garantijām (18) sasniedz EUR 39 miljonu apmēru, un dažādi banku sniegti aizdevumi. Valsts un ON bankas vienojās par šā parāda pārstrukturēšanu, izmantojot parāda pārveidošanu par pašu kapitālu, diskontu piemērošanu un atmaksāšanas grafika pārskatīšanu saskaņā ar 22.–24. apsvērumā izklāstītajiem nosacījumiem. Tā mērķis ir pārveidot Uzņēmuma parādu, lai tas būtu ilgtspējīgā un apkalpojamā līmenī. Tas arī atbrīvos naudas resursus, kas ir vajadzīgi darbību finansēšanai un Cimos kredītspējas uzlabošanai klientu, piegādātāju un finanšu kreditoru acīs.

Cimos

18

Cimos

| (41) | Cimos būs vajadzīgi papildu līdzekļi, lai finansētu tā apgrozības kapitālu un atmaksātu saistības, kas izriet no parāda pārstrukturēšanas, kas ir sine qua non nosacījums maksātspējas un rentabilitātes atjaunošanai. Šajā nolūkā Cimos ir vienojies ar savām bankām un lielākajiem klientiem, ka tie nodrošinās EUR 39,5 miljonus Jauno līdzekļu fonda formā atbilstīgi 25. apsvērumā aprakstītajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(41)

Cimos būs vajadzīgi papildu līdzekļi, lai finansētu tā apgrozības kapitālu un atmaksātu saistības, kas izriet no parāda pārstrukturēšanas, kas ir sine qua non nosacījums maksātspējas un rentabilitātes atjaunošanai. Šajā nolūkā Cimos ir vienojies ar savām bankām un lielākajiem klientiem, ka tie nodrošinās EUR 39,5 miljonus Jauno līdzekļu fonda formā atbilstīgi 25. apsvērumā aprakstītajiem nosacījumiem.

Cimos

sine qua non

Cimos

| (42) | Uzņēmums arī ir noslēdzis vienošanās ar saviem piegādātājiem par brīvprātīgu parasto darbības prasījumu pārstrukturēšanu, pamatojoties uz piegādes līgumiem. Vienošanās paredz, ka piegādātājiem ir jāpārstrukturē savi prasījumi, kombinējot to prasījumu daļas vienreizēju atmaksāšanu ar atlikušās summas atmaksāšanas grafika pārskatīšanu un norakstīšanu. Šā pasākuma finansiālā ietekme EUR 21,8 miljonu apmērā atbilst summai, ko veido norakstītie Cimos parādi piegādātājiem un darbuzņēmējiem. |
| --- | --- |

(42)

Uzņēmums arī ir noslēdzis vienošanās ar saviem piegādātājiem par brīvprātīgu parasto darbības prasījumu pārstrukturēšanu, pamatojoties uz piegādes līgumiem. Vienošanās paredz, ka piegādātājiem ir jāpārstrukturē savi prasījumi, kombinējot to prasījumu daļas vienreizēju atmaksāšanu ar atlikušās summas atmaksāšanas grafika pārskatīšanu un norakstīšanu. Šā pasākuma finansiālā ietekme EUR 21,8 miljonu apmērā atbilst summai, ko veido norakstītie Cimos parādi piegādātājiem un darbuzņēmējiem.

Cimos

| (43) | Cimos ir noslēdzis vienošanos ar iznomātāju Hypo Leasing d.o.o. (pašlaik veic uzņēmējdarbību kā Heta Asset Resolution d.o.o.) par brīvprātīgu pārstrukturēšanu prasībām, kas izriet no finanšu nomas līgumiem. Pamatojoties uz vienošanos, iznomātājs saņems vienreizēju atmaksu (ieskaitot soda procentus) EUR 2,3 miljonu apmērā, norakstīs parādu EUR 6 miljonu apmērā, kas ir šā pasākuma paziņotā finansiālā ietekme, un pārskatīs atlikušās parādu summas atmaksāšanas grafiku uz četru gadu periodu, paredzot viena gada labvēlības periodu. |
| --- | --- |

(43)

Cimos ir noslēdzis vienošanos ar iznomātāju Hypo Leasing d.o.o. (pašlaik veic uzņēmējdarbību kā Heta Asset Resolution d.o.o.) par brīvprātīgu pārstrukturēšanu prasībām, kas izriet no finanšu nomas līgumiem. Pamatojoties uz vienošanos, iznomātājs saņems vienreizēju atmaksu (ieskaitot soda procentus) EUR 2,3 miljonu apmērā, norakstīs parādu EUR 6 miljonu apmērā, kas ir šā pasākuma paziņotā finansiālā ietekme, un pārskatīs atlikušās parādu summas atmaksāšanas grafiku uz četru gadu periodu, paredzot viena gada labvēlības periodu.

Cimos

Hypo Leasing d.o.o.

Heta Asset Resolution d.o.o.

| (44) | Ārpus ON jomas Cimos ir noslēdzis vai sasniedzis pēdējo sarunu posmu, lai noslēgtu divpusējus nolīgumus par parāda pārstrukturēšanu ar Uzņēmuma bankām, kas ir reģistrētas ārpus Slovēnijas. Tiek lēsts, ka šā pasākuma, ko veido aizdevuma atmaksāšanas termiņa pagarināšana, procentu likmju izmaiņas un pamatsummas atmaksāšanas atlikšana, ir EUR 3 miljoni. |
| --- | --- |

(44)

Ārpus ON jomas Cimos ir noslēdzis vai sasniedzis pēdējo sarunu posmu, lai noslēgtu divpusējus nolīgumus par parāda pārstrukturēšanu ar Uzņēmuma bankām, kas ir reģistrētas ārpus Slovēnijas. Tiek lēsts, ka šā pasākuma, ko veido aizdevuma atmaksāšanas termiņa pagarināšana, procentu likmju izmaiņas un pamatsummas atmaksāšanas atlikšana, ir EUR 3 miljoni.

Cimos

| (45) | Aizvadītajos gados ierobežotās līdzekļu pieejamības dēļ tika samazināti kapitālizdevumi, un tā rezultātā netika veikti pietiekami ieguldījumi un nodrošināta pienācīga aprīkojuma apkope. Cimos plāno nodrošināt pārstrukturēšanai vajadzīgo kapitālizdevumu līmeni. To daļēji finansēs klienti un daļēji – Cimos. Klienti ir piekrituši finansēt ar tiem saistītu instrumentu un mašīnbūves izdevumus, piešķirot Cimos aizdevumu EUR 9,8 miljonu apmērā. Cimos finansēs parējos nepieciešamos kapitālizdevumus, izmantojot pašu resursus. |
| --- | --- |

(45)

Aizvadītajos gados ierobežotās līdzekļu pieejamības dēļ tika samazināti kapitālizdevumi, un tā rezultātā netika veikti pietiekami ieguldījumi un nodrošināta pienācīga aprīkojuma apkope. Cimos plāno nodrošināt pārstrukturēšanai vajadzīgo kapitālizdevumu līmeni. To daļēji finansēs klienti un daļēji – Cimos. Klienti ir piekrituši finansēt ar tiem saistītu instrumentu un mašīnbūves izdevumus, piešķirot Cimos aizdevumu EUR 9,8 miljonu apmērā. Cimos finansēs parējos nepieciešamos kapitālizdevumus, izmantojot pašu resursus.

Cimos

Cimos

Cimos

Cimos

| (46) | Lai vēl vairāk uzlabotu likviditāti, Cimos panāca vienošanos ar klientiem par apmaksas perioda saīsināšanu – laikposmā līdz 2015. gada jūnijam tas būs nevis 30–60 dienas, bet nedēļa. Tiek prognozēts, ka pasākums uzlabos likviditāti par aptuveni EUR 10 miljoniem. |
| --- | --- |

(46)

Lai vēl vairāk uzlabotu likviditāti, Cimos panāca vienošanos ar klientiem par apmaksas perioda saīsināšanu – laikposmā līdz 2015. gada jūnijam tas būs nevis 30–60 dienas, bet nedēļa. Tiek prognozēts, ka pasākums uzlabos likviditāti par aptuveni EUR 10 miljoniem.

Cimos

| (47) | Visbeidzot, Cimos plāno saņemt aizņēmumu EUR 25 miljonu apmērā atbilstoši tirgus nosacījumiem, lai finansētu darbības 2018. un 2019. gadā, proti, pēc pārstrukturēšanas perioda beigām. |
| --- | --- |

(47)

Visbeidzot, Cimos plāno saņemt aizņēmumu EUR 25 miljonu apmērā atbilstoši tirgus nosacījumiem, lai finansētu darbības 2018. un 2019. gadā, proti, pēc pārstrukturēšanas perioda beigām.

Cimos

3.2.   DARBĪBAS PĀRSTRUKTURĒŠANA

| (48) | Attiecībā uz darbības pārstrukturēšanu sākotnēji paziņotajā pārstrukturēšanas plānā bija paredzēta ekonomiska pārvalde, ražošanas spēju konsolidācija, uzņēmuma vienību funkciju un atbildības nostiprināšana, uzlabojumi iepirkumu jomā, krājumu optimizācija, kā arī cilvēkresursu pārstrukturēšana. Šie pasākumi tiek īstenoti, un atjauninātajā plānā tie ir nostiprināti un paplašināti, lai ņemtu vērā ON ietekmi uz uzņēmumu. |
| --- | --- |

(48)

Attiecībā uz darbības pārstrukturēšanu sākotnēji paziņotajā pārstrukturēšanas plānā bija paredzēta ekonomiska pārvalde, ražošanas spēju konsolidācija, uzņēmuma vienību funkciju un atbildības nostiprināšana, uzlabojumi iepirkumu jomā, krājumu optimizācija, kā arī cilvēkresursu pārstrukturēšana. Šie pasākumi tiek īstenoti, un atjauninātajā plānā tie ir nostiprināti un paplašināti, lai ņemtu vērā ON ietekmi uz uzņēmumu.

| (49) | Konkrētāk, darbības pārstrukturēšanas pasākumi būtiskāk nekā sākotnēji plānots ietekmēs grupas darbinieku skaitu, darbaspēka izmaksas un pieskaitāmās izmaksas, lai pēc iespējas ātrāk radītu neto peļņu un naudas plūsmu. Lai šo mērķi īstenotu, ņemot vērā pārdošanas ieņēmumu kritumu un uzturēšanas izmaksu kāpumu, kas pārsniedz sākotnējās prognozes, gaidāms, ka atjauninātie pasākumi radīs lielākus izmaksu ietaupījumus nekā bija sākotnēji plānots. |
| --- | --- |

(49)

Konkrētāk, darbības pārstrukturēšanas pasākumi būtiskāk nekā sākotnēji plānots ietekmēs grupas darbinieku skaitu, darbaspēka izmaksas un pieskaitāmās izmaksas, lai pēc iespējas ātrāk radītu neto peļņu un naudas plūsmu. Lai šo mērķi īstenotu, ņemot vērā pārdošanas ieņēmumu kritumu un uzturēšanas izmaksu kāpumu, kas pārsniedz sākotnējās prognozes, gaidāms, ka atjauninātie pasākumi radīs lielākus izmaksu ietaupījumus nekā bija sākotnēji plānots.

| (50) | Uzņēmuma pasūtījumu portfelis laika gaitā saruks, jo trīs ceturtdaļas no īstenošanas procesā esošajiem projektiem ir plānots pabeigt 2019. gadā. Spēkā esošo darījumu skaita samazināšanās būs jākompensē ar jauniem projektiem. Šajā nolūkā Uzņēmums veiks pasākumus pārdošanas jomā, tostarp – īpaši svarīgi – ilgtermiņa klientu saglabāšanai, sadarbojoties ar tiem, jau sākot no produkta izstrādes posma. Uzņēmums iekļūs jaunos tirgos ar esošajiem produktiem, kā arī izstrādās jaunus produktus esošajiem un jaunajiem tirgiem. Tiek prognozēts, ka pārdošanas ieņēmumi 2015.–2018. gadā kritīsies, un to pieaugums ir gaidāms 2019. gadā. Domājams, ka pasākumi neradīs papildu izmaksas. |
| --- | --- |

(50)

Uzņēmuma pasūtījumu portfelis laika gaitā saruks, jo trīs ceturtdaļas no īstenošanas procesā esošajiem projektiem ir plānots pabeigt 2019. gadā. Spēkā esošo darījumu skaita samazināšanās būs jākompensē ar jauniem projektiem. Šajā nolūkā Uzņēmums veiks pasākumus pārdošanas jomā, tostarp – īpaši svarīgi – ilgtermiņa klientu saglabāšanai, sadarbojoties ar tiem, jau sākot no produkta izstrādes posma. Uzņēmums iekļūs jaunos tirgos ar esošajiem produktiem, kā arī izstrādās jaunus produktus esošajiem un jaunajiem tirgiem. Tiek prognozēts, ka pārdošanas ieņēmumi 2015.–2018. gadā kritīsies, un to pieaugums ir gaidāms 2019. gadā. Domājams, ka pasākumi neradīs papildu izmaksas.

| (51) | Cimos plāno samazināt darbinieku skaitu no 6 855 darbiniekiem 2014. gada maijā līdz [...] (*1) darbiniekiem [...]. Sagaidāms, ka tas ik gadu radīs izmaksu ietaupījumu EUR [...] apmērā. Ir aplēsts, ka atlaišanas pabalstu saistītās izmaksas būs EUR [...] un radīsies [...]. |
| --- | --- |

(51)

Cimos plāno samazināt darbinieku skaitu no 6 855 darbiniekiem 2014. gada maijā līdz [...] (*1) darbiniekiem [...]. Sagaidāms, ka tas ik gadu radīs izmaksu ietaupījumu EUR [...] apmērā. Ir aplēsts, ka atlaišanas pabalstu saistītās izmaksas būs EUR [...] un radīsies [...].

Cimos

*1

| (52) | Uzņēmums ir nolēmis samazināt ražotņu skaitu no 20 ražotnēm uz 13 ražotnēm 2014.–2016. gadā, lai konsolidētu ražošanas jaudu un pastiprināti pievērstos pamatdarbības jomai. Saskaņā ar prognozēm Uzņēmuma daļu likvidācija sniegs ieņēmumus EUR 5,1 miljona apmērā, un tas uzlabos likviditāti. Turklāt 2013. un 2014. gadā Cimos pārdeva savus meitasuzņēmumus TPS Labin, TPS Novi Knezevac (lauksaimniecības struktūrvienība), Litostroj Power (enerģētikas struktūrvienība) un Cimos Titan (mašīnbūves struktūrvienība). Tas radīja ieņēmumus aptuveni EUR 25 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(52)

Uzņēmums ir nolēmis samazināt ražotņu skaitu no 20 ražotnēm uz 13 ražotnēm 2014.–2016. gadā, lai konsolidētu ražošanas jaudu un pastiprināti pievērstos pamatdarbības jomai. Saskaņā ar prognozēm Uzņēmuma daļu likvidācija sniegs ieņēmumus EUR 5,1 miljona apmērā, un tas uzlabos likviditāti. Turklāt 2013. un 2014. gadā Cimos pārdeva savus meitasuzņēmumus TPS Labin, TPS Novi Knezevac (lauksaimniecības struktūrvienība), Litostroj Power (enerģētikas struktūrvienība) un Cimos Titan (mašīnbūves struktūrvienība). Tas radīja ieņēmumus aptuveni EUR 25 miljonu apmērā.

Cimos

TPS Labin

TPS Novi Knezevac

Litostroj Power

Cimos Titan

| (53) | Plānā ir paredzēti kvalitātes nodrošināšanas pasākumi, lai uzlabotu darba procesus, piemēram, materiālu plūsmu, iekšējo iepakošanu, darbu ar griezējinstrumentiem un krājumu pārvaldību. Tiks īstenoti arī pasākumi ražošanas procesu uzlabošanai, tostarp atsevišķu ražošanas līniju pārveide un pārvietošana, atsevišķu izejmateriālu aizstāšana vai atteikšanās no tiem, kā arī darba aprīkojuma atjaunošana, remonts un nomaiņa. Sagaidāms, ka šo pasākumu īstenošanas rezultātā gūtie ikgadējie ietaupījumi pieaugs no EUR 0,9 miljoniem 2015. gadā līdz EUR 5 miljoniem pēc 2017. gada. |
| --- | --- |

(53)

Plānā ir paredzēti kvalitātes nodrošināšanas pasākumi, lai uzlabotu darba procesus, piemēram, materiālu plūsmu, iekšējo iepakošanu, darbu ar griezējinstrumentiem un krājumu pārvaldību. Tiks īstenoti arī pasākumi ražošanas procesu uzlabošanai, tostarp atsevišķu ražošanas līniju pārveide un pārvietošana, atsevišķu izejmateriālu aizstāšana vai atteikšanās no tiem, kā arī darba aprīkojuma atjaunošana, remonts un nomaiņa. Sagaidāms, ka šo pasākumu īstenošanas rezultātā gūtie ikgadējie ietaupījumi pieaugs no EUR 0,9 miljoniem 2015. gadā līdz EUR 5 miljoniem pēc 2017. gada.

| (54) | Piegādes ķēdes jomā Uzņēmums plāno samazināt [...] skaitu, premium līmeņa kravas pārvadājumu izmaksas, ierobežojot ražošanas kavējumus zināmu klientu veikto pasūtījumu gadījumā, vienkāršot materiālu plūsmas starp ražotnēm un samazināt [...], piešķirot līgumus ar uzaicinājumu piedalīties konkursā starpniecību. Sagaidāms, ka no 2018. gada plānotais piegādes ķēdes izmaksu samazinājums sasniegs EUR 5,3 miljonus gadā. Domājams, ka līdz tam laikam ietaupījumi pakāpeniski palielināsies – no EUR 1,8 miljoniem 2015. gadā līdz EUR 4,1 miljonam 2017. gadā. |
| --- | --- |

(54)

Piegādes ķēdes jomā Uzņēmums plāno samazināt [...] skaitu, premium līmeņa kravas pārvadājumu izmaksas, ierobežojot ražošanas kavējumus zināmu klientu veikto pasūtījumu gadījumā, vienkāršot materiālu plūsmas starp ražotnēm un samazināt [...], piešķirot līgumus ar uzaicinājumu piedalīties konkursā starpniecību. Sagaidāms, ka no 2018. gada plānotais piegādes ķēdes izmaksu samazinājums sasniegs EUR 5,3 miljonus gadā. Domājams, ka līdz tam laikam ietaupījumi pakāpeniski palielināsies – no EUR 1,8 miljoniem 2015. gadā līdz EUR 4,1 miljonam 2017. gadā.

premium

| (55) | Uzņēmums arī plāno uzlabot iegādes procesu, pārrunājot apjoma atlaides ar esošajiem piegādātājiem [...], lai nodrošinātu izdevīgākas cenas, kā arī centralizējot iegādes funkciju. Pašreizējo likviditātes problēmu dēļ daudzi piegādātāji atsakās no sadarbības ar Cimos, un tas ierobežoja Uzņēmuma spēju optimizēt izmaksas, mainot piegādātājus. Sagaidāms, ka šī situācija mainīsies pēc ON procedūras beigām. Tiek prognozēts, ka uzlabotā iegādes procesa sniegtie ietaupījumi 2015.–2018. gadā sasniegs EUR 11,3 miljonus. |
| --- | --- |

(55)

Uzņēmums arī plāno uzlabot iegādes procesu, pārrunājot apjoma atlaides ar esošajiem piegādātājiem [...], lai nodrošinātu izdevīgākas cenas, kā arī centralizējot iegādes funkciju. Pašreizējo likviditātes problēmu dēļ daudzi piegādātāji atsakās no sadarbības ar Cimos, un tas ierobežoja Uzņēmuma spēju optimizēt izmaksas, mainot piegādātājus. Sagaidāms, ka šī situācija mainīsies pēc ON procedūras beigām. Tiek prognozēts, ka uzlabotā iegādes procesa sniegtie ietaupījumi 2015.–2018. gadā sasniegs EUR 11,3 miljonus.

Cimos

| (56) | Pieskaitāmo izmaksu radīto izdevumu samazināšanas pasākumi ir galvenokārt vērsti uz pakalpojumu izmaksu (komunālie pakalpojumi, IT, telekomunikācijas, uzkopšana un drošība) un citu darbības izmaksu (piemēram, banku maksas, nomas izmaksas) samazināšanu, kā arī ar uzņēmējdarbību nesaistītu reklāmas pasākumu (ziedojumi vietējiem sporta klubiem) izbeigšanu. Sagaidāms, ka pasākumi nodrošinās ietaupījumus EUR 0,3 miljonu apmērā 2015. gadā un EUR 0,6 miljonu apmērā katrā nākamajā gadā. |
| --- | --- |

(56)

Pieskaitāmo izmaksu radīto izdevumu samazināšanas pasākumi ir galvenokārt vērsti uz pakalpojumu izmaksu (komunālie pakalpojumi, IT, telekomunikācijas, uzkopšana un drošība) un citu darbības izmaksu (piemēram, banku maksas, nomas izmaksas) samazināšanu, kā arī ar uzņēmējdarbību nesaistītu reklāmas pasākumu (ziedojumi vietējiem sporta klubiem) izbeigšanu. Sagaidāms, ka pasākumi nodrošinās ietaupījumus EUR 0,3 miljonu apmērā 2015. gadā un EUR 0,6 miljonu apmērā katrā nākamajā gadā.

| (57) | Inventāra optimizācijas pasākuma ietvaros Cimos plāno labāk kontrolēt novecojušos krājumus, īstenot partiju krājumu veidošanu, palielināt piegāžu biežumu, samazināt izejvielu krājumu un palielināt pabeigtu izstrādājumu krājumu, lai nodrošinātu labāku klientu apkalpošanu. |
| --- | --- |

(57)

Inventāra optimizācijas pasākuma ietvaros Cimos plāno labāk kontrolēt novecojušos krājumus, īstenot partiju krājumu veidošanu, palielināt piegāžu biežumu, samazināt izejvielu krājumu un palielināt pabeigtu izstrādājumu krājumu, lai nodrošinātu labāku klientu apkalpošanu.

Cimos

3.3.   PĀRSTRUKTURĒŠANAS IZMAKSU UN FINANSĒJUMA AVOTU PĀRSKATS

| (58) | Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu kopējās pārstrukturēšanas izmaksas sasniedz EUR 350,7 miljonus, un tās ir plānots finansēt ar paša Uzņēmuma ieguldījumu EUR 329 miljonu apmērā un ar valsts atbalstu EUR 21,7 miljonu apmērā. Pārstrukturēšanas izmaksas un finansējuma avoti ir apkopoti 4. tabulā.

  4. tabula


  Pārstrukturēšanas izmaksas un finansējuma avoti









  (miljoni EUR) |
| --- | --- |
| Pārstrukturēšanas izmaksu vienība | Finansējuma avots |
| Atmaksāšana komerckreditoram | 113,1 | Paziņotais pašu ieguldījums | 329,0 |
| Iepriekšējie un 2014. gada tirdzniecības zaudējumi | 65,2 |
| Kapitālizdevumi | 18,3 | Paziņotais valsts atbalsts (pašu kapitālā pārveidotais glābšanas atbalsts) | 21,7 |
| Klientu finansēto kapitālizdevumu atmaksāšana | 9,8 |
| Zaudējumi, pārdodot Litostroj Power | 17,5 | | |
| Zaudējumi, pārdodot Cimos Titan | 2,5 | | |
| Ar Litostroj Power saistītā parāda atmaksāšana | 21,4 | | |
| Atlaišanas pabalsti | 8,4 | | |
| Samaksa pārstrukturēšanas konsultantiem | 3,0 | | |
| Nomas soda procenti un neatmaksātais aizdevums | 2,3 | | |
| Ierobežots pašu kapitāls un minimālās likviditātes rezerves | 49,0 | | |
| Glābšanas atbalsta procenti | 1,2 | | |
| Jauno līdzekļu atmaksāšana | 39,0 | | |
| Kopējās izmaksas | 350,7 | Finansējuma avotu kopsumma | 350,7 |
| Avots: pārstrukturēšanas plāns. |

(58)

Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu kopējās pārstrukturēšanas izmaksas sasniedz EUR 350,7 miljonus, un tās ir plānots finansēt ar paša Uzņēmuma ieguldījumu EUR 329 miljonu apmērā un ar valsts atbalstu EUR 21,7 miljonu apmērā. Pārstrukturēšanas izmaksas un finansējuma avoti ir apkopoti 4. tabulā.

4. tabula

4. tabula

Pārstrukturēšanas izmaksas un finansējuma avoti

Pārstrukturēšanas izmaksas un finansējuma avoti

(miljoni EUR)

Pārstrukturēšanas izmaksu vienība

Finansējuma avots

Atmaksāšana komerckreditoram

113,1

Paziņotais pašu ieguldījums

329,0

Iepriekšējie un 2014. gada tirdzniecības zaudējumi

65,2

Kapitālizdevumi

18,3

Paziņotais valsts atbalsts (pašu kapitālā pārveidotais glābšanas atbalsts)

21,7

Klientu finansēto kapitālizdevumu atmaksāšana

9,8

Zaudējumi, pārdodot Litostroj Power

Litostroj Power

17,5

Zaudējumi, pārdodot Cimos Titan

Cimos Titan

2,5

Ar Litostroj Power saistītā parāda atmaksāšana

Litostroj Power

21,4

Atlaišanas pabalsti

8,4

Samaksa pārstrukturēšanas konsultantiem

3,0

Nomas soda procenti un neatmaksātais aizdevums

2,3

Ierobežots pašu kapitāls un minimālās likviditātes rezerves

49,0

Glābšanas atbalsta procenti

1,2

Jauno līdzekļu atmaksāšana

39,0

Kopējās izmaksas

350,7

Finansējuma avotu kopsumma

350,7

Avots: pārstrukturēšanas plāns.

Avots:

| (59) | Paziņotais pašu ieguldījuma līmenis sasniedz 94 % no kopējām pārstrukturēšanas izmaksām. |
| --- | --- |

(59)

Paziņotais pašu ieguldījuma līmenis sasniedz 94 % no kopējām pārstrukturēšanas izmaksām.

Pārstrukturēšanas izmaksas

Pārstrukturēšanas izmaksas

| (60) | Ierobežotas likviditātes dēļ Cimos ir uzkrājis lielus parādus piegādātājiem un darbuzņēmējiem, kas ir jāatmaksā, lai nodrošinātu piegāžu nepārtrauktību un darba stabilitāti. Uzņēmums pirms ON sākšanas atmaksāja parādus piegādātājiem un darbuzņēmējiem EUR 20,5 miljonu apmērā, un tam joprojām ir jāatmaksā EUR 92,6 miljoni, ko tas bija parādā ON sākumā. Kopējā atmaksājamā summa sasniedz EUR 113,1 miljonu. |
| --- | --- |

(60)

Ierobežotas likviditātes dēļ Cimos ir uzkrājis lielus parādus piegādātājiem un darbuzņēmējiem, kas ir jāatmaksā, lai nodrošinātu piegāžu nepārtrauktību un darba stabilitāti. Uzņēmums pirms ON sākšanas atmaksāja parādus piegādātājiem un darbuzņēmējiem EUR 20,5 miljonu apmērā, un tam joprojām ir jāatmaksā EUR 92,6 miljoni, ko tas bija parādā ON sākumā. Kopējā atmaksājamā summa sasniedz EUR 113,1 miljonu.

Cimos

| (61) | Sākot ar 2014. gadu, Uzņēmuma prognozētie uzkrātie zaudējumi bija EUR 211,4 miljonu vērtībā un negatīvais pašu kapitāls – EUR 115,6 miljonu vērtībā. ON noteikumi paredz, ka, lai pārstrukturēts uzņēmums pēc ON beigām tiktu uzskatīts par dzīvotspējīgu, pašu kapitāls nedrīkst būt negatīvs. Tāpēc uzkrātie zaudējumi ir jāsedz. Iepriekšminētā summa ir jāpielāgo, ņemot vērā 4. tabulā atsevišķi norādītās pozīcijas (zaudējumi, pārdodot struktūrvienības, atlaišanas pabalsti, samaksa pārstrukturēšanas konsultantiem, nomas soda procenti un atmaksāšana komerckreditoram). Starpība sasniedz EUR 65,2 miljonus un atspoguļo iepriekšējos tirdzniecības zaudējumus, kas jāatgūst pārstrukturēšanas laikā. |
| --- | --- |

(61)

Sākot ar 2014. gadu, Uzņēmuma prognozētie uzkrātie zaudējumi bija EUR 211,4 miljonu vērtībā un negatīvais pašu kapitāls – EUR 115,6 miljonu vērtībā. ON noteikumi paredz, ka, lai pārstrukturēts uzņēmums pēc ON beigām tiktu uzskatīts par dzīvotspējīgu, pašu kapitāls nedrīkst būt negatīvs. Tāpēc uzkrātie zaudējumi ir jāsedz. Iepriekšminētā summa ir jāpielāgo, ņemot vērā 4. tabulā atsevišķi norādītās pozīcijas (zaudējumi, pārdodot struktūrvienības, atlaišanas pabalsti, samaksa pārstrukturēšanas konsultantiem, nomas soda procenti un atmaksāšana komerckreditoram). Starpība sasniedz EUR 65,2 miljonus un atspoguļo iepriekšējos tirdzniecības zaudējumus, kas jāatgūst pārstrukturēšanas laikā.

| (62) | Kā minēts 45. apsvērumā, likviditātes trūkuma dēļ kapitālizdevumi aizvadītajos gados nav bijuši pietiekami. Tas bieži vien izraisīja kavējumus ražošanas procesā un Cimos nespēju izpildīt saistības pret klientiem. Plānā norādītie kapitālizdevumi ir paredzēti, lai nodrošinātu to, ka Cimos izpildīs turpmākās līgumsaistības, un tādējādi tie ir būtiski dzīvotspējas atjaunošanai. |
| --- | --- |

(62)

Kā minēts 45. apsvērumā, likviditātes trūkuma dēļ kapitālizdevumi aizvadītajos gados nav bijuši pietiekami. Tas bieži vien izraisīja kavējumus ražošanas procesā un Cimos nespēju izpildīt saistības pret klientiem. Plānā norādītie kapitālizdevumi ir paredzēti, lai nodrošinātu to, ka Cimos izpildīs turpmākās līgumsaistības, un tādējādi tie ir būtiski dzīvotspējas atjaunošanai.

Cimos

Cimos

| (63) | Daļu no kapitālizdevumiem EUR 9,8 miljonu apmērā aizdevuma formā finansēs klienti. Cimos šis aizdevums būs jāatmaksā, un tādējādi tas uzskatāms par pārstrukturēšanas izmaksām. |
| --- | --- |

(63)

Daļu no kapitālizdevumiem EUR 9,8 miljonu apmērā aizdevuma formā finansēs klienti. Cimos šis aizdevums būs jāatmaksā, un tādējādi tas uzskatāms par pārstrukturēšanas izmaksām.

Cimos

| (64) | Pārdodot savus meitasuzņēmumus Litostroj Power (enerģētikas struktūrvienība) un Cimos Titan (mašīnbūves struktūrvienība), Cimos atzina pārdošanas radītos zaudējumus EUR 20 miljonu apmērā, kas papildina 61. apsvērumā aprakstītos uzkrātos zaudējumus. |
| --- | --- |

(64)

Pārdodot savus meitasuzņēmumus Litostroj Power (enerģētikas struktūrvienība) un Cimos Titan (mašīnbūves struktūrvienība), Cimos atzina pārdošanas radītos zaudējumus EUR 20 miljonu apmērā, kas papildina 61. apsvērumā aprakstītos uzkrātos zaudējumus.

Litostroj Power

Cimos Titan

Cimos

| (65) | Litostroj Power pārdošanas rezultātā iegūto peļņu EUR 21,4 miljonu apmērā Cimos izmantoja, lai atmaksātu bankas aizdevumus, kā bija noteikts finansēšanas mehānisma līgumos. |
| --- | --- |

(65)

Litostroj Power pārdošanas rezultātā iegūto peļņu EUR 21,4 miljonu apmērā Cimos izmantoja, lai atmaksātu bankas aizdevumus, kā bija noteikts finansēšanas mehānisma līgumos.

Litostroj Power

Cimos

| (66) | Darbības pārstrukturēšanas ietvaros plānotā kolektīvā atlaišana radīs atlaišanas pabalstu izmaksas EUR 8,4 miljonu vērtībā. |
| --- | --- |

(66)

Darbības pārstrukturēšanas ietvaros plānotā kolektīvā atlaišana radīs atlaišanas pabalstu izmaksas EUR 8,4 miljonu vērtībā.

| (67) | Uzņēmums ir nolīdzis konsultantus, kuru uzdevums ir sniegt atbalstu valdei pārstrukturēšanas procesa plānošanā un izpildē. Saskaņā ar aplēsēm ar profesionālajiem pakalpojumiem saistītās izmaksas būs EUR [...]. |
| --- | --- |

(67)

Uzņēmums ir nolīdzis konsultantus, kuru uzdevums ir sniegt atbalstu valdei pārstrukturēšanas procesa plānošanā un izpildē. Saskaņā ar aplēsēm ar profesionālajiem pakalpojumiem saistītās izmaksas būs EUR [...].

| (68) | Ar iznomātāju noslēgtā darījuma ietvaros (skatīt 43. apsvērumu) Cimos daļa savu saistību, tostarp soda procenti, ir jāsedz avansā. |
| --- | --- |

(68)

Ar iznomātāju noslēgtā darījuma ietvaros (skatīt 43. apsvērumu) Cimos daļa savu saistību, tostarp soda procenti, ir jāsedz avansā.

Cimos

| (69) | Lai Cimos darbotos tirgū neatkarīgi, nepietiek ar to, ka tas sedz uzkrātos zaudējumus. Autorūpniecības nozarē ierasta prakse paredz, ka klients pieprasa pietiekamu parāda un pašu kapitāla attiecību, lai piedāvājumu iesniedzēji varētu piedalīties konkursos. Ja Cimos vēlas iesniegt piedāvājumus pasūtījumu saņemšanai (tas ir jādara, lai īstenotu plānotos pārdošanas mērķus un galu galā atjaunotu uzņēmuma dzīvotspēju), tā minimālajai pašu kapitāla rezervei ir jābūt vismaz EUR 39 miljonu apmērā. Turklāt tam vajadzīgi EUR 10 miljoni, lai nodrošinātu pietiekamu naudas drošības rezervi, kas ir vajadzīga likviditātes stabilizēšanai un uzticības atgūšanai tirgū pēc maksātnespējas procedūras noslēguma. |
| --- | --- |

(69)

Lai Cimos darbotos tirgū neatkarīgi, nepietiek ar to, ka tas sedz uzkrātos zaudējumus. Autorūpniecības nozarē ierasta prakse paredz, ka klients pieprasa pietiekamu parāda un pašu kapitāla attiecību, lai piedāvājumu iesniedzēji varētu piedalīties konkursos. Ja Cimos vēlas iesniegt piedāvājumus pasūtījumu saņemšanai (tas ir jādara, lai īstenotu plānotos pārdošanas mērķus un galu galā atjaunotu uzņēmuma dzīvotspēju), tā minimālajai pašu kapitāla rezervei ir jābūt vismaz EUR 39 miljonu apmērā. Turklāt tam vajadzīgi EUR 10 miljoni, lai nodrošinātu pietiekamu naudas drošības rezervi, kas ir vajadzīga likviditātes stabilizēšanai un uzticības atgūšanai tirgū pēc maksātnespējas procedūras noslēguma.

Cimos

Cimos

| (70) | Līdz 2014. gada 3. jūnijam, proti, ON sākumam, uzkrātie procenti par summu, ko Uzņēmums ir aizņēmies tirgū, pateicoties glābšanas atbalsta garantijai, sasniedza EUR 1,2 miljonu apmēru, un tie pārstrukturēšanas ietvaros ir jāatmaksā. |
| --- | --- |

(70)

Līdz 2014. gada 3. jūnijam, proti, ON sākumam, uzkrātie procenti par summu, ko Uzņēmums ir aizņēmies tirgū, pateicoties glābšanas atbalsta garantijai, sasniedza EUR 1,2 miljonu apmēru, un tie pārstrukturēšanas ietvaros ir jāatmaksā.

| (71) | Cimos arī būs jāatmaksā parāds, kas izriet no 41. apsvērumā aprakstītā Jauno līdzekļu fonda. Saistītās pārstrukturēšanas izmaksas, kā norādījusi Slovēnija, sasniedz EUR 39 miljonus. |
| --- | --- |

(71)

Cimos arī būs jāatmaksā parāds, kas izriet no 41. apsvērumā aprakstītā Jauno līdzekļu fonda. Saistītās pārstrukturēšanas izmaksas, kā norādījusi Slovēnija, sasniedz EUR 39 miljonus.

Cimos

Finansējuma avoti

Finansējuma avoti

| (72) | Paziņotie pašu ieguldījuma avoti ietver Jauno līdzekļu fondu (skatīt 41. apsvērumu), Cimos un klientu finansētos kapitālizdevumus (skatīt 45. apsvērumu), ieņēmumus, kas gūti, pārdodot meitasuzņēmumu Litostroj Power (skatīt 52. apsvērumu), 3.1. iedaļā aprakstītos finanšu pārstrukturēšanas sniegtos ieguvumus, kā arī Cimos ieguldījumu piegādātāju parāda pārstrukturēšanai (skatīt 42. apsvērumu). Pašu ieguldījuma avoti ir detalizēti analizēti 8.8. iedaļā. |
| --- | --- |

(72)

Paziņotie pašu ieguldījuma avoti ietver Jauno līdzekļu fondu (skatīt 41. apsvērumu), Cimos un klientu finansētos kapitālizdevumus (skatīt 45. apsvērumu), ieņēmumus, kas gūti, pārdodot meitasuzņēmumu Litostroj Power (skatīt 52. apsvērumu), 3.1. iedaļā aprakstītos finanšu pārstrukturēšanas sniegtos ieguvumus, kā arī Cimos ieguldījumu piegādātāju parāda pārstrukturēšanai (skatīt 42. apsvērumu). Pašu ieguldījuma avoti ir detalizēti analizēti 8.8. iedaļā.

Cimos

Litostroj Power

Cimos

| (73) | Paziņoto valsts atbalstu veido no glābšanas atbalsta garantijas izrietošā valsts prasījuma pret Cimos pārveidošana par pašu kapitālu EUR 21,7 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(73)

Paziņoto valsts atbalstu veido no glābšanas atbalsta garantijas izrietošā valsts prasījuma pret Cimos pārveidošana par pašu kapitālu EUR 21,7 miljonu apmērā.

Cimos

3.4.   ILGTERMIŅA DZĪVOTSPĒJAS ATJAUNOŠANA

| (74) | Pārstrukturēšanas plānā dzīvotspējas atjaunošana ir paredzēta 2015. gadā saskaņā ar reālistisku scenāriju un 2017. gadā – saskaņā ar pesimistisku scenāriju, pateicoties pārstrukturēšanas pasākumu īstenošanai 2014.–2016. gadā. 5. tabulā ir sniegti atsevišķi izvēlēti prognozētie finanšu dati saskaņā ar reālistisko scenāriju.

  5. tabula


  Izvēlēti prognozētie finanšu dati saskaņā ar reālistisko scenāriju












  (summa miljonos EUR) |
| --- | --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| Neto pārdošanas ieņēmumi | 370,4 | 358,1 | 327,2 | 321,8 | 316,0 | 345,0 |
| EBIT | – 7,7 | 10,1 | 10,7 | 11,6 | 12,1 | 18,8 |
| Neto peļņa/zaudējumi | – 77,8 | 2,1 | 2,9 | 4,2 | 5,0 | 11,1 |
| Pamatdarbības naudas plūsma | 2,9 | 19,0 | 32,1 | 40,5 | 34,1 | 27,6 |
| Pašu kapitāls | – 155,6 | 53,2 | 56,2 | 60,4 | 65,4 | 76,4 |
| Peļņa no kapitāla | — | 3,9 % | 5,2 % | 7,0 % | 7,6 % | 14,5 % |
| Avots: pārstrukturēšanas plāns. |

(74)

Pārstrukturēšanas plānā dzīvotspējas atjaunošana ir paredzēta 2015. gadā saskaņā ar reālistisku scenāriju un 2017. gadā – saskaņā ar pesimistisku scenāriju, pateicoties pārstrukturēšanas pasākumu īstenošanai 2014.–2016. gadā. 5. tabulā ir sniegti atsevišķi izvēlēti prognozētie finanšu dati saskaņā ar reālistisko scenāriju.

5. tabula

5. tabula

Izvēlēti prognozētie finanšu dati saskaņā ar reālistisko scenāriju

Izvēlēti prognozētie finanšu dati saskaņā ar reālistisko scenāriju

(summa miljonos EUR)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

Neto pārdošanas ieņēmumi

370,4

358,1

327,2

321,8

316,0

345,0

EBIT

– 7,7

10,1

10,7

11,6

12,1

18,8

Neto peļņa/zaudējumi

– 77,8

2,1

2,9

4,2

5,0

11,1

Pamatdarbības naudas plūsma

2,9

19,0

32,1

40,5

34,1

27,6

Pašu kapitāls

– 155,6

53,2

56,2

60,4

65,4

76,4

Peļņa no kapitāla

—

3,9 %

5,2 %

7,0 %

7,6 %

14,5 %

Avots: pārstrukturēšanas plāns.

Avots:

3.5.   KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI

| (75) | Cimos kompensācijas pasākuma veidā ierosina pārdot trīs uzņēmuma struktūrvienības tā pamatdarbības jomā – autorūpniecības segmentā, proti, ražotnes [...]. Ražotnes bija rentablas un pirms pārstrukturēšanas nodrošināja aptuveni 4 % no Cimos kopējiem ieņēmumiem. |
| --- | --- |

(75)

Cimos kompensācijas pasākuma veidā ierosina pārdot trīs uzņēmuma struktūrvienības tā pamatdarbības jomā – autorūpniecības segmentā, proti, ražotnes [...]. Ražotnes bija rentablas un pirms pārstrukturēšanas nodrošināja aptuveni 4 % no Cimos kopējiem ieņēmumiem.

Cimos

Cimos

| (76) | Turklāt Uzņēmums ir pārdevis trīs struktūrvienības ārpus tā pamatdarbības jomas, proti, tā lauksaimniecības, enerģētikas un mašīnbūves struktūrvienību, kas pirms pārstrukturēšanas nodrošināja aptuveni 20 % no Cimos kopējiem ieņēmumiem un bija rentablas.

  6. tabula


  Pārdoto uzņēmuma struktūrvienību finanšu rezultāti pirms pārstrukturēšanas | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Īpatsvars Cimos ieņēmumos
  (%) | Bruto peļņa, miljoni EUR | Īpatsvars Cimos ieņēmumos
  (%) | Bruto peļņa, miljoni EUR | Īpatsvars Cimos ieņēmumos
  (%) | Bruto peļņa, miljoni EUR |
| [...] | 1,1 | 2,3 | 1,0 | 1,5 | 1,0 | 1,2 |
| [...] | 0,9 | 0,9 | 0,8 | 0,8 | 1,0 | 1,0 |
| [...] | 1,6 | 1,9 | 1,4 | 1,5 | 2,0 | 2,2 |
| Kopā, pamatdarbības joma | 3,6 | 5,1 | 3,2 | 3,8 | 4,0 | 4,4 |
| Lauksaimniecība | 0,9 | 1,5 | 1,2 | 2,7 | 0,9 | 1,2 |
| Enerģētika | 11,4 | 22,6 | 12,2 | 28,1 | 9,7 | 14,4 |
| Mašīnbūve | 5,0 | 5,3 | 6,8 | 6,6 | 8,5 | 6,3 |
| Kopā, ārpus pamatdarbības jomas | 17,3 | 29,4 | 20,2 | 37,4 | 19,1 | 21,9 |
| Avots: atbilde uz informācijas pieprasījumu, 2015. gada 30. janvāris. |

(76)

Turklāt Uzņēmums ir pārdevis trīs struktūrvienības ārpus tā pamatdarbības jomas, proti, tā lauksaimniecības, enerģētikas un mašīnbūves struktūrvienību, kas pirms pārstrukturēšanas nodrošināja aptuveni 20 % no Cimos kopējiem ieņēmumiem un bija rentablas.

Cimos

6. tabula

6. tabula

Pārdoto uzņēmuma struktūrvienību finanšu rezultāti pirms pārstrukturēšanas

Pārdoto uzņēmuma struktūrvienību finanšu rezultāti pirms pārstrukturēšanas

2011

2012

2013

Īpatsvars Cimos ieņēmumos

Cimos

(%)

Bruto peļņa, miljoni EUR

Īpatsvars Cimos ieņēmumos

Cimos

(%)

Bruto peļņa, miljoni EUR

Īpatsvars Cimos ieņēmumos

Cimos

(%)

Bruto peļņa, miljoni EUR

[...]

1,1

2,3

1,0

1,5

1,0

1,2

[...]

0,9

0,9

0,8

0,8

1,0

1,0

[...]

1,6

1,9

1,4

1,5

2,0

2,2

Kopā, pamatdarbības joma

Kopā, pamatdarbības joma

3,6

3,6

5,1

5,1

3,2

3,2

3,8

3,8

4,0

4,0

4,4

4,4

Lauksaimniecība

0,9

1,5

1,2

2,7

0,9

1,2

Enerģētika

11,4

22,6

12,2

28,1

9,7

14,4

Mašīnbūve

5,0

5,3

6,8

6,6

8,5

6,3

Kopā, ārpus pamatdarbības jomas

Kopā, ārpus pamatdarbības jomas

17,3

17,3

29,4

29,4

20,2

20,2

37,4

37,4

19,1

19,1

21,9

21,9

Avots: atbilde uz informācijas pieprasījumu, 2015. gada 30. janvāris.

Avots:

| (77) | Pēc iepriekšminēto struktūrvienību pārdošanas Cimos vienīgā uzņēmējdarbības struktūra būs autobūves nodaļa – tā pamatdarbības joma. |
| --- | --- |

(77)

Pēc iepriekšminēto struktūrvienību pārdošanas Cimos vienīgā uzņēmējdarbības struktūra būs autobūves nodaļa – tā pamatdarbības joma.

Cimos

3.6.   LĒMUMS PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU

| (78) | Komisija 2014. gada 9. aprīlī sāka oficiālu izmeklēšanas procedūru. Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, kompensācijas pasākumiem un pašu ieguldījumu. |
| --- | --- |

(78)

Komisija 2014. gada 9. aprīlī sāka oficiālu izmeklēšanas procedūru. Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, kompensācijas pasākumiem un pašu ieguldījumu.

| (79) | Ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana šķita apšaubāma. Saskaņā ar sākotnēji paziņotajā pārstrukturēšanas plānā iekļauto galīgo prognozi bija sagaidāms, ka Uzņēmumam radīsies neto zaudējumus un negatīvas naudas plūsmas pat pēc pārstrukturēšanas. Turklāt sākotnēji paziņotā pārstrukturēšanas plāna spēja nodrošināt Cimos dzīvotspēju bija lielā mērā atkarīga no brīvprātīgas vienošanās noslēgšanas par parādu pārstrukturēšanu. Tā kā līdz lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas brīdim nebija panākta nekāda vienošanās, tika uzskatīts, ka šis pieņēmums nav reālistisks. To apstiprināja turpmākās norises. Puses nespēja panākt vienošanos par brīvprātīgu parādu pārstrukturēšanu, un tā vietā kreditori sāka ON procedūru. |
| --- | --- |

(79)

Ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana šķita apšaubāma. Saskaņā ar sākotnēji paziņotajā pārstrukturēšanas plānā iekļauto galīgo prognozi bija sagaidāms, ka Uzņēmumam radīsies neto zaudējumus un negatīvas naudas plūsmas pat pēc pārstrukturēšanas. Turklāt sākotnēji paziņotā pārstrukturēšanas plāna spēja nodrošināt Cimos dzīvotspēju bija lielā mērā atkarīga no brīvprātīgas vienošanās noslēgšanas par parādu pārstrukturēšanu. Tā kā līdz lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas brīdim nebija panākta nekāda vienošanās, tika uzskatīts, ka šis pieņēmums nav reālistisks. To apstiprināja turpmākās norises. Puses nespēja panākt vienošanos par brīvprātīgu parādu pārstrukturēšanu, un tā vietā kreditori sāka ON procedūru.

Cimos

| (80) | Šķita, ka ierosinātie kompensācijas pasākumi, kas paredzēja lauksaimniecības, autobūves un enerģētikas struktūrvienību pārdošanu, neattiecās uz Uzņēmuma galveno tirgu, un nebija pierādījumu, ka visas darbības, ko bija plānots pārtraukt, nebija radījušas zaudējumus pirms pārstrukturēšanas, kā noteikts Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu (19) (“Pamatnostādnes”) 40. punktā. |
| --- | --- |

(80)

Šķita, ka ierosinātie kompensācijas pasākumi, kas paredzēja lauksaimniecības, autobūves un enerģētikas struktūrvienību pārdošanu, neattiecās uz Uzņēmuma galveno tirgu, un nebija pierādījumu, ka visas darbības, ko bija plānots pārtraukt, nebija radījušas zaudējumus pirms pārstrukturēšanas, kā noteikts Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu (19) (“Pamatnostādnes”) 40. punktā.

19

| (81) | Turklāt šķita, ka valsts atbalstu ietver sākotnēji paziņotie pašu ieguldījuma avoti – divu valsts sektora akciju turētāju veiktā Cimos rekapitalizācija un prognozētie līdzekļu ieguvumi no bankas parāda pārstrukturēšanas, tostarp lielā mērā tāda parāda pārstrukturēšanas, kas pieder valsts īpašumā esošām bankām. Ja šie avoti patiešām ietvertu valsts atbalstu, tie neatbilstu Pamatnostādnēm, kurās ir norādīts, ka pašu ieguldījums nevar ietvert atbalstu. Laikā, kad tika pieņemts lēmums par procedūras sākšanu, vienīgie pieņemamie pašu ieguldījuma avoti, proti, ienākumi no lauksaimniecības struktūrvienības pārdošanas, veidoja tikai 0,5 % no pārstrukturēšanas izmaksām, kas nozīmē, ka tie ne tuvu nesasniedza pieprasīto 50 % slieksni. |
| --- | --- |

(81)

Turklāt šķita, ka valsts atbalstu ietver sākotnēji paziņotie pašu ieguldījuma avoti – divu valsts sektora akciju turētāju veiktā Cimos rekapitalizācija un prognozētie līdzekļu ieguvumi no bankas parāda pārstrukturēšanas, tostarp lielā mērā tāda parāda pārstrukturēšanas, kas pieder valsts īpašumā esošām bankām. Ja šie avoti patiešām ietvertu valsts atbalstu, tie neatbilstu Pamatnostādnēm, kurās ir norādīts, ka pašu ieguldījums nevar ietvert atbalstu. Laikā, kad tika pieņemts lēmums par procedūras sākšanu, vienīgie pieņemamie pašu ieguldījuma avoti, proti, ienākumi no lauksaimniecības struktūrvienības pārdošanas, veidoja tikai 0,5 % no pārstrukturēšanas izmaksām, kas nozīmē, ka tie ne tuvu nesasniedza pieprasīto 50 % slieksni.

Cimos

4.   SLOVĒNIJAS SNIEGTĀS PIEZĪMES

SLOVĒNIJAS SNIEGTĀS PIEZĪMES

| (82) | Atbildot uz lēmumu par procedūras sākšanu, Slovēnija informēja Komisiju, ka paziņotā pārstrukturēšanas plāna saturs tiks atjaunināts, ņemot vērā 2014. gada 3. jūnijā sāktās ON procedūras rezultātu. |
| --- | --- |

(82)

Atbildot uz lēmumu par procedūras sākšanu, Slovēnija informēja Komisiju, ka paziņotā pārstrukturēšanas plāna saturs tiks atjaunināts, ņemot vērā 2014. gada 3. jūnijā sāktās ON procedūras rezultātu.

| (83) | Tā kā vēl noritēja sarunas par ON, Slovēnija nesniedza sīkāku informāciju par izmaiņām, tomēr tā apstiprināja, ka divu valsts sektora akcionāru veikta Cimos rekapitalizācija vairs netiek apsvērta. Attiecībā uz citiem sākotnēji paziņotajiem pasākumiem Slovēnija informēja, ka tos nav iespējams novērtēt, kamēr tie nav pietiekami labi definēti ON ietvaros. Tomēr Slovēnija sniedza komentārus par dažiem no lēmumā par procedūras sākšanu izvirzītiem jautājumiem. |
| --- | --- |

(83)

Tā kā vēl noritēja sarunas par ON, Slovēnija nesniedza sīkāku informāciju par izmaiņām, tomēr tā apstiprināja, ka divu valsts sektora akcionāru veikta Cimos rekapitalizācija vairs netiek apsvērta. Attiecībā uz citiem sākotnēji paziņotajiem pasākumiem Slovēnija informēja, ka tos nav iespējams novērtēt, kamēr tie nav pietiekami labi definēti ON ietvaros. Tomēr Slovēnija sniedza komentārus par dažiem no lēmumā par procedūras sākšanu izvirzītiem jautājumiem.

Cimos

| (84) | Atsaucoties uz Komisijas šaubām par valstij piederošu banku darbību attiecināmību uz valsti, Slovēnija atbildēja, ka visas šīs bankas darbojas tirgū saskaņā ar tirgus principiem. To lēmumi par Cimos bija balstīti tikai uz ekonomiskām interesēm, tos neietekmēja valsts struktūras, un tie tika pieņemti paralēli privātajiem kreditoriem, kuri arī sāka ON. |
| --- | --- |

(84)

Atsaucoties uz Komisijas šaubām par valstij piederošu banku darbību attiecināmību uz valsti, Slovēnija atbildēja, ka visas šīs bankas darbojas tirgū saskaņā ar tirgus principiem. To lēmumi par Cimos bija balstīti tikai uz ekonomiskām interesēm, tos neietekmēja valsts struktūras, un tie tika pieņemti paralēli privātajiem kreditoriem, kuri arī sāka ON.

Cimos

| (85) | Attiecībā uz DUTB Slovēnija apgalvoja, ka tā līdzdalība Cimos pārstrukturēšanā nebija saistīta ar politisku iejaukšanos. Četri no septiņiem tā valdes locekļiem nav Slovēnijas valstspiederīgie, un viņus raksturo pārliecinoša starptautiska pieredze un uzticamība. Lēmumi par kredītiem un aktīvu pārvaldību tiek pieņemti rīcības komitejas struktūras ietvaros, ievērojot skaidri noteiktas pilnvaras un pienākumus. |
| --- | --- |

(85)

Attiecībā uz DUTB Slovēnija apgalvoja, ka tā līdzdalība Cimos pārstrukturēšanā nebija saistīta ar politisku iejaukšanos. Četri no septiņiem tā valdes locekļiem nav Slovēnijas valstspiederīgie, un viņus raksturo pārliecinoša starptautiska pieredze un uzticamība. Lēmumi par kredītiem un aktīvu pārvaldību tiek pieņemti rīcības komitejas struktūras ietvaros, ievērojot skaidri noteiktas pilnvaras un pienākumus.

DUTB

Cimos

| (86) | SID Banka (turpmāk “SID”) dalība Cimos pārstrukturēšanā būtu neatkarīga no Slovēnijas valdības. Lai veiktu darījumus, kuri pārsniedz noteiktus sliekšņus, ir jāsaņem uzraudzības padomes atļauja. Tās locekļus ieceļ valdība, tomēr šie locekļi darbojas neatkarīgi no valdības. Slovēnija atzina, ka SID kā attīstības bankas uzdevums atšķiras no komercbanku mērķiem (piemēram, maksimāla peļņas palielināšana), bet apgalvoja, ka uz SID korporatīvo pārvaldību attiecas tādi paši noteikumi kā privāto banku gadījumā. |
| --- | --- |

(86)

SID Banka (turpmāk “SID”) dalība Cimos pārstrukturēšanā būtu neatkarīga no Slovēnijas valdības. Lai veiktu darījumus, kuri pārsniedz noteiktus sliekšņus, ir jāsaņem uzraudzības padomes atļauja. Tās locekļus ieceļ valdība, tomēr šie locekļi darbojas neatkarīgi no valdības. Slovēnija atzina, ka SID kā attīstības bankas uzdevums atšķiras no komercbanku mērķiem (piemēram, maksimāla peļņas palielināšana), bet apgalvoja, ka uz SID korporatīvo pārvaldību attiecas tādi paši noteikumi kā privāto banku gadījumā.

SID Banka

SID

Cimos

SID

SID

| (87) | Slovēnija ņēma vērā Komisijas paustās šaubas par ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu un paziņoja, ka tā nodrošinās, lai šīs šaubas tiktu aplūkotas atjauninātajā pārstrukturēšanas plānā. |
| --- | --- |

(87)

Slovēnija ņēma vērā Komisijas paustās šaubas par ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu un paziņoja, ka tā nodrošinās, lai šīs šaubas tiktu aplūkotas atjauninātajā pārstrukturēšanas plānā.

| (88) | Attiecībā uz kompensācijas pasākumiem Slovēnija informēja, ka Cimos paredzēto pārstrukturēšanas atbalstu iespējams apstiprināt bez kompensācijas pasākumiem, jo Cimos tirgus daļa ir maza vai niecīga un Uzņēmums atrodas atbalstāmā reģionā. Slovēnija arī apgalvoja, ka ne judikatūrā, ne Pamatnostādnēs nav atrodama norāde par to, ka kompensācijas pasākumi ir jāīsteno tikai uzņēmuma galvenajos tirgos pēc pārstrukturēšanas. Visbeidzot, Slovēnija informēja, ka lauksaimniecības, autobūves un enerģētikas nodaļu pārdošana būtiski ietekmētu Cimos konkurētspēju autobūves segmentā, ierobežojot resursus, kas iepriekš bija pieejami, pateicoties pārdoto uzņēmuma struktūrvienību radītajai peļņai. |
| --- | --- |

(88)

Attiecībā uz kompensācijas pasākumiem Slovēnija informēja, ka Cimos paredzēto pārstrukturēšanas atbalstu iespējams apstiprināt bez kompensācijas pasākumiem, jo Cimos tirgus daļa ir maza vai niecīga un Uzņēmums atrodas atbalstāmā reģionā. Slovēnija arī apgalvoja, ka ne judikatūrā, ne Pamatnostādnēs nav atrodama norāde par to, ka kompensācijas pasākumi ir jāīsteno tikai uzņēmuma galvenajos tirgos pēc pārstrukturēšanas. Visbeidzot, Slovēnija informēja, ka lauksaimniecības, autobūves un enerģētikas nodaļu pārdošana būtiski ietekmētu Cimos konkurētspēju autobūves segmentā, ierobežojot resursus, kas iepriekš bija pieejami, pateicoties pārdoto uzņēmuma struktūrvienību radītajai peļņai.

Cimos

Cimos

Cimos

| (89) | Attiecībā uz pašu ieguldījumu Slovēnija norādīja, ka parāda pārstrukturēšana tiktāl, ciktāl tā neietver valsts atbalstu, ir kvalificējama kā pašu ieguldījums. |
| --- | --- |

(89)

Attiecībā uz pašu ieguldījumu Slovēnija norādīja, ka parāda pārstrukturēšana tiktāl, ciktāl tā neietver valsts atbalstu, ir kvalificējama kā pašu ieguldījums.

5.   IEINTERESĒTĀS PERSONAS SNIEGTĀS PIEZĪMES

IEINTERESĒTĀS PERSONAS SNIEGTĀS PIEZĪMES

| (90) | Komisija saņēma piezīmes no vienas ieinteresētās puses – Cimos. Cimos pilnībā apstiprināja komentārus, ko Slovēnija sniedza atbildē uz lēmumu sākt procedūru. Tā arī uzsvēra Uzņēmuma sociāli ekonomisko nozīmi valstī un reģionā un pauda pārliecību par to, ka dzīvotspēja tiks atjaunota. |
| --- | --- |

(90)

Komisija saņēma piezīmes no vienas ieinteresētās puses – Cimos. Cimos pilnībā apstiprināja komentārus, ko Slovēnija sniedza atbildē uz lēmumu sākt procedūru. Tā arī uzsvēra Uzņēmuma sociāli ekonomisko nozīmi valstī un reģionā un pauda pārliecību par to, ka dzīvotspēja tiks atjaunota.

Cimos

Cimos

6.   CITAS PIEZĪMES

CITAS PIEZĪMES

| (91) | Laikā no 2014. gada septembra līdz 2015. gada martam Komisija saņēma vairākas vēstules no privātpersonas Olga Filakovic, kura pārstāv Kanādas uzņēmumu Hormess International Limited. Olga Filakovic savās vēstulēs apgalvo, ka Cimos bilance tika krāpnieciski palielināta par vismaz EUR 20 miljoniem, izmantojot noziedzīgi iegūtus legalizētus līdzekļus, kas (kopā ar uzkrātajiem procentiem) papildina EUR 35 miljonus, ko Slovēnija ir piešķīrusi pārstrukturēšanas atbalsta ietvaros. Olga Filakovic arī norāda, ka viņas uzņēmumam ir tiesības saņemt zaudējumu kompensāciju un tas kā kreditors vēlas no Cimos un Slovēnijas saņemt EUR 60 miljonus – parādu, kas saskaņā ar vēstulē pausto ir reģistrēts Koperas apgabaltiesā. Viņa arī norādīja, ka Cimos viltoja finanšu dokumentus, lai slēptu parādsaistības pret viņas klientiem saistībā ar biroja ēku, kas nepieder Cimos, bet ko Uzņēmums pārdeva par EUR 9,75 miljoniem. |
| --- | --- |

(91)

Laikā no 2014. gada septembra līdz 2015. gada martam Komisija saņēma vairākas vēstules no privātpersonas Olga Filakovic, kura pārstāv Kanādas uzņēmumu Hormess International Limited. Olga Filakovic savās vēstulēs apgalvo, ka Cimos bilance tika krāpnieciski palielināta par vismaz EUR 20 miljoniem, izmantojot noziedzīgi iegūtus legalizētus līdzekļus, kas (kopā ar uzkrātajiem procentiem) papildina EUR 35 miljonus, ko Slovēnija ir piešķīrusi pārstrukturēšanas atbalsta ietvaros. Olga Filakovic arī norāda, ka viņas uzņēmumam ir tiesības saņemt zaudējumu kompensāciju un tas kā kreditors vēlas no Cimos un Slovēnijas saņemt EUR 60 miljonus – parādu, kas saskaņā ar vēstulē pausto ir reģistrēts Koperas apgabaltiesā. Viņa arī norādīja, ka Cimos viltoja finanšu dokumentus, lai slēptu parādsaistības pret viņas klientiem saistībā ar biroja ēku, kas nepieder Cimos, bet ko Uzņēmums pārdeva par EUR 9,75 miljoniem.

Olga Filakovic

Hormess International Limited

Olga Filakovic

Cimos

Olga Filakovic

Cimos

Cimos

Cimos

| (92) | Komisija norāda, ka paziņojumā, kas kopā ar lēmumu par procedūras sākšanu tika publicēts ES Oficiālajā Vēstnesī2014. gada 23. maijā (20), ieinteresētās trešās personas tika aicinātas iesniegt apsvērumus. Apsvērumu iesniegšanas termiņš beidzās 2014. gada 23. jūnijā. Tomēr, reaģējot uz Olga Filakovic pieprasījumu, Komisija šajā lietas izskatīšanā ir ņēmusi vērā viņas sniegto informāciju. Apsūdzības ir izvērtētas 160. apsvērumā. |
| --- | --- |

(92)

Komisija norāda, ka paziņojumā, kas kopā ar lēmumu par procedūras sākšanu tika publicēts ES Oficiālajā Vēstnesī2014. gada 23. maijā (20), ieinteresētās trešās personas tika aicinātas iesniegt apsvērumus. Apsvērumu iesniegšanas termiņš beidzās 2014. gada 23. jūnijā. Tomēr, reaģējot uz Olga Filakovic pieprasījumu, Komisija šajā lietas izskatīšanā ir ņēmusi vērā viņas sniegto informāciju. Apsūdzības ir izvērtētas 160. apsvērumā.

ES Oficiālajā Vēstnesī

20

Olga Filakovic

7.   SLOVĒNIJAS SNIEGTIE APSVĒRUMI PAR IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMĒM UN CITIEM KOMENTĀRIEM

SLOVĒNIJAS SNIEGTIE APSVĒRUMI PAR IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMĒM UN CITIEM KOMENTĀRIEM

| (93) | Slovēnija nav atbildējusi uz Cimos sniegtajiem komentāriem. |
| --- | --- |

(93)

Slovēnija nav atbildējusi uz Cimos sniegtajiem komentāriem.

Cimos

| (94) | Attiecībā uz Olga Filakovic piezīmēm, atbildot uz Komisijas 2014. gada 18. decembra informācijas pieprasījumu, Slovēnija ir noraidījusi visus apgalvojumus un nosaukusi tos par pilnīgi nepatiesiem, nesaprotamiem un bez pierādījumiem. Slovēnija jo īpaši precizēja, ka Cimos finanšu pārskatu revīziju ir veicis neatkarīgs revidents, izpildot ON procedūras obligātās prasības. Minētais revidents ir publicējis revīzijas atzinumu bez piezīmēm. Attiecībā uz apgalvotajiem zaudējumiem EUR 60 miljonu apmērā Slovēnija apliecināja, ka Cimos nav nekādu saistību pret Hormess International. Hormess International un Slovēnijas uzņēmums SOF ING d.d. 2014. gada decembrī vērsās tiesā ar prasījumu pret Cimos aptuveni EUR 61 miljona apmērā ON procedūras ietvaros, tomēr prasība nav iekļauta prasījumu izskatīšanā, ko veic ON pārvaldītājs, tādējādi tā nav reģistrēta Koperas apgabaltiesā kā daļa no ON procedūras. Visbeidzot, saistībā ar biroju ēkas pārdošanu Slovēnija apstiprināja, ka Cimos bija ēkas īpašnieks un ēka 2001. gadā tika pārdota uzņēmumam Berny Commerce d.o.o., kas 2002. gadā pienācīgi reģistrējās zemes reģistrā kā īpašnieks. Slovēnija informēja, ka pret Cimos vērsta saistīta prasījuma nav. |
| --- | --- |

(94)

Attiecībā uz Olga Filakovic piezīmēm, atbildot uz Komisijas 2014. gada 18. decembra informācijas pieprasījumu, Slovēnija ir noraidījusi visus apgalvojumus un nosaukusi tos par pilnīgi nepatiesiem, nesaprotamiem un bez pierādījumiem. Slovēnija jo īpaši precizēja, ka Cimos finanšu pārskatu revīziju ir veicis neatkarīgs revidents, izpildot ON procedūras obligātās prasības. Minētais revidents ir publicējis revīzijas atzinumu bez piezīmēm. Attiecībā uz apgalvotajiem zaudējumiem EUR 60 miljonu apmērā Slovēnija apliecināja, ka Cimos nav nekādu saistību pret Hormess International. Hormess International un Slovēnijas uzņēmums SOF ING d.d. 2014. gada decembrī vērsās tiesā ar prasījumu pret Cimos aptuveni EUR 61 miljona apmērā ON procedūras ietvaros, tomēr prasība nav iekļauta prasījumu izskatīšanā, ko veic ON pārvaldītājs, tādējādi tā nav reģistrēta Koperas apgabaltiesā kā daļa no ON procedūras. Visbeidzot, saistībā ar biroju ēkas pārdošanu Slovēnija apstiprināja, ka Cimos bija ēkas īpašnieks un ēka 2001. gadā tika pārdota uzņēmumam Berny Commerce d.o.o., kas 2002. gadā pienācīgi reģistrējās zemes reģistrā kā īpašnieks. Slovēnija informēja, ka pret Cimos vērsta saistīta prasījuma nav.

Olga Filakovic

Cimos

Cimos

Hormess International

Hormess International

SOF ING d.d.

Cimos

Cimos

Berny Commerce d.o.o.

Cimos

8.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

8.1.   VALSTS ATBALSTA ESĪBA

| (95) | Līguma 107. panta 1. punktā ir noteikts, ka ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(95)

Līguma 107. panta 1. punktā ir noteikts, ka ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (96) | Lai atbalsts tiktu atzīts par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, tam ir jāatbilst šādiem kumulatīvajiem kritērijiem: uz valsti attiecināmu valsts resursu izmantošana, selektīvas priekšrocības atbalsta saņēmējam, kā arī kropļojoša ietekme uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm (vai šādas ietekmes draudi). |
| --- | --- |

(96)

Lai atbalsts tiktu atzīts par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, tam ir jāatbilst šādiem kumulatīvajiem kritērijiem: uz valsti attiecināmu valsts resursu izmantošana, selektīvas priekšrocības atbalsta saņēmējam, kā arī kropļojoša ietekme uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm (vai šādas ietekmes draudi).

1. pasākums

1. pasākums

| (97) | Pasākumu piešķir Finanšu ministrija, tādējādi tas nepārprotami ietver valsts līdzekļus un ir attiecināms uz valsti. |
| --- | --- |

(97)

Pasākumu piešķir Finanšu ministrija, tādējādi tas nepārprotami ietver valsts līdzekļus un ir attiecināms uz valsti.

| (98) | Pasākums paredzēts tikai vienam konkrētam uzņēmumam, proti, Cimos. Pasākumu veido parāda pārveidošana par pašu kapitālu EUR 21,7 miljonu apmērā un valsts prasījuma pret Cimos EUR 14,5 miljonu apmērā, kas izriet no glābšanas atbalsta garantijas, atmaksāšanas grafika pārskatīšana (21). Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija secināja, ka parāda pārveidošana par pašu kapitālu attiecībā uz valsts prasījumu veido valsts atbalstu. Šis secinājums paliek spēkā, un Slovēnija to neapstrīd. |
| --- | --- |

(98)

Pasākums paredzēts tikai vienam konkrētam uzņēmumam, proti, Cimos. Pasākumu veido parāda pārveidošana par pašu kapitālu EUR 21,7 miljonu apmērā un valsts prasījuma pret Cimos EUR 14,5 miljonu apmērā, kas izriet no glābšanas atbalsta garantijas, atmaksāšanas grafika pārskatīšana (21). Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija secināja, ka parāda pārveidošana par pašu kapitālu attiecībā uz valsts prasījumu veido valsts atbalstu. Šis secinājums paliek spēkā, un Slovēnija to neapstrīd.

Cimos

Cimos

21

| (99) | Slovēnija apgalvo, ka valsts prasījuma atmaksāšanas termiņa atlikšana neveido atbalstu, jo tā tiks veikta atbilstoši Cimos parādsaistībām pret citiem ON kreditoriem. Komisija uzskata, ka glābšanas atbalsta garantija un no tās izrietošā valsts prasījuma atmaksāšanas grafika pārskatīšana ir daļa no vienas darbības pat tad, ja ir izmantoti dažādi finanšu instrumenti. Šajā ziņā grafika pārskatīšana tikai paildzina labumu, ko Cimos ir ieguvis, pateicoties glābšanas atbalstam. To apstiprina arī fakts, ka 2013. gada 3. novembrī, kad Slovēnija paziņoja par tās kopējā prasījuma, kas izriet no glābšanas atbalsta, pārveidošanu par pašu kapitālu, citi pašreizējie ON kreditori nepiekrita Cimos parāda pārstrukturēšanai. Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija uzskata, ka valsts prasījuma pārstrukturēšana nodrošina Cimos selektīvas priekšrocības. |
| --- | --- |

(99)

Slovēnija apgalvo, ka valsts prasījuma atmaksāšanas termiņa atlikšana neveido atbalstu, jo tā tiks veikta atbilstoši Cimos parādsaistībām pret citiem ON kreditoriem. Komisija uzskata, ka glābšanas atbalsta garantija un no tās izrietošā valsts prasījuma atmaksāšanas grafika pārskatīšana ir daļa no vienas darbības pat tad, ja ir izmantoti dažādi finanšu instrumenti. Šajā ziņā grafika pārskatīšana tikai paildzina labumu, ko Cimos ir ieguvis, pateicoties glābšanas atbalstam. To apstiprina arī fakts, ka 2013. gada 3. novembrī, kad Slovēnija paziņoja par tās kopējā prasījuma, kas izriet no glābšanas atbalsta, pārveidošanu par pašu kapitālu, citi pašreizējie ON kreditori nepiekrita Cimos parāda pārstrukturēšanai. Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija uzskata, ka valsts prasījuma pārstrukturēšana nodrošina Cimos selektīvas priekšrocības.

Cimos

Cimos

Cimos

Cimos

| (100) | Turklāt, neskarot iepriekšējā apsvērumā minēto secinājumu, Komisija norāda, ka ne valsts prasījuma pārveidošana, ne tā atlikšana neatbilstu tirgus ekonomikas dalībnieka principam, kā paskaidrots 104.–107. apsvērumā turpmākajā tekstā. |
| --- | --- |

(100)

Turklāt, neskarot iepriekšējā apsvērumā minēto secinājumu, Komisija norāda, ka ne valsts prasījuma pārveidošana, ne tā atlikšana neatbilstu tirgus ekonomikas dalībnieka principam, kā paskaidrots 104.–107. apsvērumā turpmākajā tekstā.

| (101) | Visbeidzot, domājams, ka šis pasākums uzlabos Cimos konkurētspēju automobiļu tirgū, kas ir atvērts citu dalībvalstu radītajai konkurencei. Tādējādi tas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(101)

Visbeidzot, domājams, ka šis pasākums uzlabos Cimos konkurētspēju automobiļu tirgū, kas ir atvērts citu dalībvalstu radītajai konkurencei. Tādējādi tas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

Cimos

| (102) | Ņemot vērā 97.–101. apsvērumā sniegto novērtējumu, Komisija uzskata, ka 1. pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(102)

Ņemot vērā 97.–101. apsvērumā sniegto novērtējumu, Komisija uzskata, ka 1. pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu.

2. pasākums

2. pasākums

| (103) | Pasākumu piešķir Slovēnijas Republika, tādējādi tas nepārprotami ietver valsts līdzekļus un ir attiecināms uz valsti. |
| --- | --- |

(103)

Pasākumu piešķir Slovēnijas Republika, tādējādi tas nepārprotami ietver valsts līdzekļus un ir attiecināms uz valsti.

| (104) | Saskaņā ar judikatūru valsts sektora struktūras vai uzņēmuma veikti saimnieciskie darījumi nesniedz priekšrocības to partneriem un tādējādi nav uzskatāmi par valsts atbalstu, ja tie tiek veikti atbilstoši normāliem tirgus apstākļiem (22) (tirgus ekonomikas dalībnieka princips jeb “TEDP”). Šis princips ir izstrādāts attiecībā uz dažādiem saimnieciskajiem darījumiem. Lai konstatētu valsts atbalsta pastāvēšanu ar parādprasībām saistītos darījumos, jo īpaši jāsalīdzina valsts sektora kreditoru rīcība ar to, kā līdzīgā situācijā rīkotos hipotētiskais privātais kreditors (“TEDP tests”). |
| --- | --- |

(104)

Saskaņā ar judikatūru valsts sektora struktūras vai uzņēmuma veikti saimnieciskie darījumi nesniedz priekšrocības to partneriem un tādējādi nav uzskatāmi par valsts atbalstu, ja tie tiek veikti atbilstoši normāliem tirgus apstākļiem (22) (tirgus ekonomikas dalībnieka princips jeb “TEDP”). Šis princips ir izstrādāts attiecībā uz dažādiem saimnieciskajiem darījumiem. Lai konstatētu valsts atbalsta pastāvēšanu ar parādprasībām saistītos darījumos, jo īpaši jāsalīdzina valsts sektora kreditoru rīcība ar to, kā līdzīgā situācijā rīkotos hipotētiskais privātais kreditors (“TEDP tests”).

22

| (105) | Ikviens piesardzīgs tirgus ekonomikas kreditors parasti veiktu savu parāda pārstrukturēšanas finanšu rezultātu ex ante analīzi, piemēram, salīdzinot prognozēto atgūstamo summu parāda pārstrukturēšanas scenārija gadījumā ar prognozēto atgūstamo summu alternatīva scenārija gadījumā, kas šajā gadījumā ir Cimos bankrots. |
| --- | --- |

(105)

Ikviens piesardzīgs tirgus ekonomikas kreditors parasti veiktu savu parāda pārstrukturēšanas finanšu rezultātu ex ante analīzi, piemēram, salīdzinot prognozēto atgūstamo summu parāda pārstrukturēšanas scenārija gadījumā ar prognozēto atgūstamo summu alternatīva scenārija gadījumā, kas šajā gadījumā ir Cimos bankrots.

ex ante

Cimos

| (106) | Tāpēc, ja dalībvalsts apgalvo, ka saimnieciskais darījums ir saskaņā ar TEDP testu, tai ir jāsniedz pierādījumi, kas apliecina, ka lēmums par darījuma veikšanu tika pieņemts, pamatojoties uz novērtējumu, ko būtu veicis racionāls privātais kreditors, lai noteiktu darījuma rentabilitāti. |
| --- | --- |

(106)

Tāpēc, ja dalībvalsts apgalvo, ka saimnieciskais darījums ir saskaņā ar TEDP testu, tai ir jāsniedz pierādījumi, kas apliecina, ka lēmums par darījuma veikšanu tika pieņemts, pamatojoties uz novērtējumu, ko būtu veicis racionāls privātais kreditors, lai noteiktu darījuma rentabilitāti.

| (107) | Šajā lietā Slovēnija nav sniegusi pierādījumus, lai apliecinātu, ka, pieņemot parāda pārstrukturēšanas nosacījumus, valsts rīkojās kā racionāls tirgus kreditors. Slovēnija atsaucas uz neatkarīga novērtētāja paziņojumu, kurā ir secināts, ka kreditori kopumā atgūtu no Cimos vairāk līdzekļu nekā tad, ja Cimos bankrotētu (23). Tomēr ziņojumā nav norādīts, cik daudz atgūtu valsts viena pati, ja tā izvēlētos alternatīvu scenāriju. Nevar izslēgt, ka, lai arī kreditori kopumā būtu labākā situācijā, pieņemot ON, valsts būtu varējusi atgūt vairāk saistībā ar tās individuālajiem prasījumiem, ja tā būtu izvēlējusies alternatīvu scenāriju. Jebkurā gadījumā visu kreditoru līmenī veiktā analīze nebūtu pietiekama, lai individuāls privātais kreditors pieņemtu lēmumu par darbības veidu, jo varētu būt atšķirības saistībā ar turēto nodrošinājumu, prasījumu prioritāro kārtību utt. Tāpēc Komisija uzskata, ka konkrētais pasākums nodrošināja Cimos selektīvas priekšrocības. |
| --- | --- |

(107)

Šajā lietā Slovēnija nav sniegusi pierādījumus, lai apliecinātu, ka, pieņemot parāda pārstrukturēšanas nosacījumus, valsts rīkojās kā racionāls tirgus kreditors. Slovēnija atsaucas uz neatkarīga novērtētāja paziņojumu, kurā ir secināts, ka kreditori kopumā atgūtu no Cimos vairāk līdzekļu nekā tad, ja Cimos bankrotētu (23). Tomēr ziņojumā nav norādīts, cik daudz atgūtu valsts viena pati, ja tā izvēlētos alternatīvu scenāriju. Nevar izslēgt, ka, lai arī kreditori kopumā būtu labākā situācijā, pieņemot ON, valsts būtu varējusi atgūt vairāk saistībā ar tās individuālajiem prasījumiem, ja tā būtu izvēlējusies alternatīvu scenāriju. Jebkurā gadījumā visu kreditoru līmenī veiktā analīze nebūtu pietiekama, lai individuāls privātais kreditors pieņemtu lēmumu par darbības veidu, jo varētu būt atšķirības saistībā ar turēto nodrošinājumu, prasījumu prioritāro kārtību utt. Tāpēc Komisija uzskata, ka konkrētais pasākums nodrošināja Cimos selektīvas priekšrocības.

Cimos

Cimos

23

Cimos

| (108) | Novērtējums par 1. pasākuma ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību, kas aprakstīts 101. apsvērumā, ir spēkā arī attiecībā uz 2. pasākumu. |
| --- | --- |

(108)

Novērtējums par 1. pasākuma ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību, kas aprakstīts 101. apsvērumā, ir spēkā arī attiecībā uz 2. pasākumu.

| (109) | Ņemot vērā 103.–108. apsvērumā sniegto novērtējumu, Komisija uzskata, ka 2. pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(109)

Ņemot vērā 103.–108. apsvērumā sniegto novērtējumu, Komisija uzskata, ka 2. pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu.

3. pasākums

3. pasākums

| (110) | Komisija atzīmē, ka Gorenjska Banka ir privāta struktūra, savukārt IFC pieder Pasaules Bankas grupai, tāpēc šo divu struktūru darbības nav attiecināmas uz valsti. |
| --- | --- |

(110)

Komisija atzīmē, ka Gorenjska Banka ir privāta struktūra, savukārt IFC pieder Pasaules Bankas grupai, tāpēc šo divu struktūru darbības nav attiecināmas uz valsti.

Gorenjska Banka

IFC

| (111) | Citas bankas, kuras piedalās 3. pasākumā, ir NLB, Abanka, Banka Celje un NKBM. To akciju kontrolpakete pieder valstij, kurai ir balsu vairākums direktoru un uzraudzības padomēs. Tas liecina par attiecināmību uz valsti. Tomēr Komisija, iepazīstoties ar statūtiem, pārvaldības struktūru un citiem avotiem, nav konstatējusi pierādījumus, kas liecinātu, ka valsts ietekmēja attiecīgo banku lēmumus saistībā ar attiecīgā pasākuma pieņemšanu Stardust-Marine judikatūras nozīmē (24). Gluži pretēji – Slovēnija iesniedza iekšējos dokumentus, kas apliecina, ka visas minētās bankas novērtēja ierosinātos pārstrukturēšanas nosacījumus, pamatojoties uz ekonomiskiem apsvērumiem un saskaņā ar to standarta iekšējām lēmumu pieņemšanas procedūrām. Turklāt NLB parāda pārveidošana par pašu kapitālu Adria Airways gadījumā arī netika uzskatīta par attiecināmu uz valsti (25). Šo iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka NLB, Abanka, Banka Celje un NKBM lēmumi piedalīties 3. pasākumā nav attiecināmi uz valsti. |
| --- | --- |

(111)

Citas bankas, kuras piedalās 3. pasākumā, ir NLB, Abanka, Banka Celje un NKBM. To akciju kontrolpakete pieder valstij, kurai ir balsu vairākums direktoru un uzraudzības padomēs. Tas liecina par attiecināmību uz valsti. Tomēr Komisija, iepazīstoties ar statūtiem, pārvaldības struktūru un citiem avotiem, nav konstatējusi pierādījumus, kas liecinātu, ka valsts ietekmēja attiecīgo banku lēmumus saistībā ar attiecīgā pasākuma pieņemšanu Stardust-Marine judikatūras nozīmē (24). Gluži pretēji – Slovēnija iesniedza iekšējos dokumentus, kas apliecina, ka visas minētās bankas novērtēja ierosinātos pārstrukturēšanas nosacījumus, pamatojoties uz ekonomiskiem apsvērumiem un saskaņā ar to standarta iekšējām lēmumu pieņemšanas procedūrām. Turklāt NLB parāda pārveidošana par pašu kapitālu Adria Airways gadījumā arī netika uzskatīta par attiecināmu uz valsti (25). Šo iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka NLB, Abanka, Banka Celje un NKBM lēmumi piedalīties 3. pasākumā nav attiecināmi uz valsti.

NLB

Abanka

Banka Celje

NKBM

Stardust-Marine

24

NLB

Adria Airways

25

NLB

Abanka, Banka Celje

NKBM

| (112) | DUTB ir valstij piederošs uzņēmums, kas tika dibināts 2013. gadā, lai veicinātu to banku pārstrukturēšanu, kuras saskaras ar nopietnām likviditātes un maksātspējas problēmām. Arī šajā gadījumā apstāklis, ka uzņēmums pieder valstij, liecina par attiecināmību uz valsti, tomēr ar to per se nepietiek, lai uzskatītu, ka pasākums ir attiecināms uz valsti. Komisija ir konstatējusi pierādījumus, kas liecina, ka DUTB, pieņemot lēmumus par Cimos, rīkojās neatkarīgi no valsts. Pirmkārt, saskaņā ar tiesību aktu par DUTB dibināšanu tādu lēmumu pieņemšanai kā Cimos gadījumā nav vajadzīga valdības atļauja. Otrkārt, DUTB pārvaldes struktūra imitē bankas darbības organizāciju tādā ziņā, ka lēmumus pieņem kredītkomisija. Konkrēto lēmumu par Cimos pieņēma augstāk stāvošas valdes kredītkomisija. Trīs no septiņiem valdes locekļiem nav Slovēnijas valstspiederīgie, un visi valdes locekļi, izņemot vienu, pārstāv finanšu nozari. Vienīgais valdes loceklis, kurš pārstāv valsts pārvaldi (bijušais Finanšu ministrijas valsts sekretārs), balsoja pret Cimos pārstrukturēšanu, bet locekļu vairākums balsoja “par”. Visbeidzot, Slovēnija iesniedza iekšējos dokumentus, kas apliecina, ka DUTB arī novērtēja ierosinātos pārstrukturēšanas nosacījumus, pamatojoties uz ekonomiskiem apsvērumiem. Tāpēc Komisija uzskata, ka DUTB lēmums piedalīties 3. pasākumā nav attiecināms uz valsti. |
| --- | --- |

(112)

DUTB ir valstij piederošs uzņēmums, kas tika dibināts 2013. gadā, lai veicinātu to banku pārstrukturēšanu, kuras saskaras ar nopietnām likviditātes un maksātspējas problēmām. Arī šajā gadījumā apstāklis, ka uzņēmums pieder valstij, liecina par attiecināmību uz valsti, tomēr ar to per se nepietiek, lai uzskatītu, ka pasākums ir attiecināms uz valsti. Komisija ir konstatējusi pierādījumus, kas liecina, ka DUTB, pieņemot lēmumus par Cimos, rīkojās neatkarīgi no valsts. Pirmkārt, saskaņā ar tiesību aktu par DUTB dibināšanu tādu lēmumu pieņemšanai kā Cimos gadījumā nav vajadzīga valdības atļauja. Otrkārt, DUTB pārvaldes struktūra imitē bankas darbības organizāciju tādā ziņā, ka lēmumus pieņem kredītkomisija. Konkrēto lēmumu par Cimos pieņēma augstāk stāvošas valdes kredītkomisija. Trīs no septiņiem valdes locekļiem nav Slovēnijas valstspiederīgie, un visi valdes locekļi, izņemot vienu, pārstāv finanšu nozari. Vienīgais valdes loceklis, kurš pārstāv valsts pārvaldi (bijušais Finanšu ministrijas valsts sekretārs), balsoja pret Cimos pārstrukturēšanu, bet locekļu vairākums balsoja “par”. Visbeidzot, Slovēnija iesniedza iekšējos dokumentus, kas apliecina, ka DUTB arī novērtēja ierosinātos pārstrukturēšanas nosacījumus, pamatojoties uz ekonomiskiem apsvērumiem. Tāpēc Komisija uzskata, ka DUTB lēmums piedalīties 3. pasākumā nav attiecināms uz valsti.

DUTB

per se

DUTB

Cimos

DUTB

Cimos

DUTB

Cimos

Cimos

DUTB

DUTB

| (113) | Šajā kontekstā arī ir norādīts, ka, neskarot 110. un 112. apsvērumā izklāstītos secinājumus, visi 111. apsvērumā minētie kreditori, kā arī DUTB, veica ex ante analīzes, salīdzinot dažādus rīcības veidus un konstatējot, ka tie atgūtu vairāk līdzekļus Cimos pārstrukturēšanas, nevis likvidācijas gadījumā. Tāpēc var uzskatīt, ka arī šo kreditoru vienošanās parādu pārveidot par pašu kapitālu atbilst TEDP un tādējādi nesniedz Cimos ekonomiskas priekšrocības. |
| --- | --- |

(113)

Šajā kontekstā arī ir norādīts, ka, neskarot 110. un 112. apsvērumā izklāstītos secinājumus, visi 111. apsvērumā minētie kreditori, kā arī DUTB, veica ex ante analīzes, salīdzinot dažādus rīcības veidus un konstatējot, ka tie atgūtu vairāk līdzekļus Cimos pārstrukturēšanas, nevis likvidācijas gadījumā. Tāpēc var uzskatīt, ka arī šo kreditoru vienošanās parādu pārveidot par pašu kapitālu atbilst TEDP un tādējādi nesniedz Cimos ekonomiskas priekšrocības.

DUTB

ex ante

Cimos

Cimos

| (114) | SID Banka – Slovēnijas eksporta un attīstības banka – pilnībā pieder valstij. Visus SID uzraudzības padomes locekļus, kuri apstiprināja lēmumu par Cimos, iecēlusi valdība, turklāt trīs no septiņiem padomes locekļiem nodarbina valsts. Saskaņā ar Likuma par Slovēnijas eksporta un attīstības banku 8. pantu visi SID lēmumi ir jāpieņem, paturot prātā Slovēnijas attīstības mērķi. Pati Slovēnija atzīst, ka SID kā attīstības bankas uzdevums atšķiras no komercbanku mērķiem (piemēram, maksimāla peļņas palielināšana). Salīdzinājumā ar pārējiem ON kreditoriem SID piekrita visnelabvēlīgākajiem parāda pārstrukturēšanas nosacījumiem, jo tas apstiprināja parāda diskontu 58 % apmērā, savukārt neviens cits no ON kreditoriem nekādu diskontu neapstiprināja, bet izvēlējās parāda pārveidošanu par pašu kapitālu, kas sniedz kapitāla pieauguma izredzes nākotnē, pateicoties iegūtajai Cimos akciju daļai. Slovēnija nav pamatojusi to, kāpēc SID piekrita mazāk labvēlīgiem nosacījumiem nekā pārējie ON kreditori. Komisija jau iepriekšējā lēmumā ir paudusi, ka SID sniegtās garantijas ir uzskatāmas par valsts resursiem un atbalstu (26). Ņemot vērā minēto, Komisija uzskata, ka SID lēmums piedalīties 3. pasākumā ir attiecināms uz valsti. |
| --- | --- |

(114)

SID Banka – Slovēnijas eksporta un attīstības banka – pilnībā pieder valstij. Visus SID uzraudzības padomes locekļus, kuri apstiprināja lēmumu par Cimos, iecēlusi valdība, turklāt trīs no septiņiem padomes locekļiem nodarbina valsts. Saskaņā ar Likuma par Slovēnijas eksporta un attīstības banku 8. pantu visi SID lēmumi ir jāpieņem, paturot prātā Slovēnijas attīstības mērķi. Pati Slovēnija atzīst, ka SID kā attīstības bankas uzdevums atšķiras no komercbanku mērķiem (piemēram, maksimāla peļņas palielināšana). Salīdzinājumā ar pārējiem ON kreditoriem SID piekrita visnelabvēlīgākajiem parāda pārstrukturēšanas nosacījumiem, jo tas apstiprināja parāda diskontu 58 % apmērā, savukārt neviens cits no ON kreditoriem nekādu diskontu neapstiprināja, bet izvēlējās parāda pārveidošanu par pašu kapitālu, kas sniedz kapitāla pieauguma izredzes nākotnē, pateicoties iegūtajai Cimos akciju daļai. Slovēnija nav pamatojusi to, kāpēc SID piekrita mazāk labvēlīgiem nosacījumiem nekā pārējie ON kreditori. Komisija jau iepriekšējā lēmumā ir paudusi, ka SID sniegtās garantijas ir uzskatāmas par valsts resursiem un atbalstu (26). Ņemot vērā minēto, Komisija uzskata, ka SID lēmums piedalīties 3. pasākumā ir attiecināms uz valsti.

SID Banka

SID

Cimos

SID

SID

SID

Cimos

SID

SID

26

SID

| (115) | Slovēnija nav sniegusi nekādus ticamus pierādījumus, lai apliecinātu, ka SID lēmums par dalību 3. pasākumā tika pieņemts, pamatojoties uz tirgus apsvērumiem. Slovēnija apgalvo, ka SID, izmantojot ON, atgūtu EUR 9,9 miljonus un ka Cimos likvidācijas gadījumā tam būtu jāmaksā papildu EUR 6,7 miljoni, proti, atšķirība starp abiem scenārijiem ir EUR 16,6 miljoni. Tomēr šis apgalvojums nav pamatots ar analīzi, kas sniegtu ieskatu par to, kā šīs summas tika noteiktas. Slovēnija ir iesniegusi šādas analīzes, kuras ir veikuši citi ON kreditori. Turklāt atgūstamās summas rada šaubas. Nav skaidrs, kāpēc SID rastos papildu zaudējumi likvidācijas gadījumā, ņemot vērā to, ka SID nodrošinājuma tirgus vērtība ir EUR 4,5 miljoni. No otras puses, šķiet, ka, nosakot summu, kas tiktu atgūta pārstrukturēšanas gadījumā, nav ņemti vērā zaudējumi EUR 27,5 miljonu apmērā, kas rastos diskonta dēļ. Ikviens racionāls tirgus kreditors pirms lēmuma pieņemšanas par rīcības veidu veiktu finanšu analīzi. Pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, Komisija uzskata, ka SID pirms vienošanās par diskontu šādu analīzi neveica, proti, nerīkojās kā racionāls tirgus kreditors. Tādējādi SID veiktais pasākums Cimos nodrošināja selektīvas ekonomiskās priekšrocības. |
| --- | --- |

(115)

Slovēnija nav sniegusi nekādus ticamus pierādījumus, lai apliecinātu, ka SID lēmums par dalību 3. pasākumā tika pieņemts, pamatojoties uz tirgus apsvērumiem. Slovēnija apgalvo, ka SID, izmantojot ON, atgūtu EUR 9,9 miljonus un ka Cimos likvidācijas gadījumā tam būtu jāmaksā papildu EUR 6,7 miljoni, proti, atšķirība starp abiem scenārijiem ir EUR 16,6 miljoni. Tomēr šis apgalvojums nav pamatots ar analīzi, kas sniegtu ieskatu par to, kā šīs summas tika noteiktas. Slovēnija ir iesniegusi šādas analīzes, kuras ir veikuši citi ON kreditori. Turklāt atgūstamās summas rada šaubas. Nav skaidrs, kāpēc SID rastos papildu zaudējumi likvidācijas gadījumā, ņemot vērā to, ka SID nodrošinājuma tirgus vērtība ir EUR 4,5 miljoni. No otras puses, šķiet, ka, nosakot summu, kas tiktu atgūta pārstrukturēšanas gadījumā, nav ņemti vērā zaudējumi EUR 27,5 miljonu apmērā, kas rastos diskonta dēļ. Ikviens racionāls tirgus kreditors pirms lēmuma pieņemšanas par rīcības veidu veiktu finanšu analīzi. Pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, Komisija uzskata, ka SID pirms vienošanās par diskontu šādu analīzi neveica, proti, nerīkojās kā racionāls tirgus kreditors. Tādējādi SID veiktais pasākums Cimos nodrošināja selektīvas ekonomiskās priekšrocības.

SID

SID

Cimos

SID

SID

SID

SID

Cimos

| (116) | Novērtējums par 1. pasākuma ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību, kas aprakstīts 101. apsvērumā, ir spēkā arī attiecībā SID veikto pasākumu. |
| --- | --- |

(116)

Novērtējums par 1. pasākuma ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību, kas aprakstīts 101. apsvērumā, ir spēkā arī attiecībā SID veikto pasākumu.

SID

| (117) | Ņemot vērā 110.–116. apsvērumā sniegto novērtējumu, Komisija uzskata, ka, no vienas puses, 3. pasākums tiktāl, ciktāl to īstenoja SID, ir uzskatāms par valsts atbalstu. No otras puses, parāda pārstrukturēšana, ko 3. pasākuma ietvaros veica Gorenjska Banka, IFC, NLB, Abanka, Banka Celje, NKBM un DUTB, neietver valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(117)

Ņemot vērā 110.–116. apsvērumā sniegto novērtējumu, Komisija uzskata, ka, no vienas puses, 3. pasākums tiktāl, ciktāl to īstenoja SID, ir uzskatāms par valsts atbalstu. No otras puses, parāda pārstrukturēšana, ko 3. pasākuma ietvaros veica Gorenjska Banka, IFC, NLB, Abanka, Banka Celje, NKBM un DUTB, neietver valsts atbalstu.

SID

Gorenjska Banka

IFC

NLB

Abanka, Banka Celje

NKBM

DUTB

4. pasākums

4. pasākums

| (118) | Valsts nekontrolē nevienu no klientiem, kas sniedz ieguldījumu Jauno līdzekļu fondā, tāpēc to lēmumi nav attiecināmi uz valsti. Attiecībā uz jauno līdzekļu banku ieguldījumu jānorāda, ka iepriekš 110. un 112. apsvērumā šo banku lēmums par Cimos ir novērtēts kā tāds, kas nav attiecināms uz valsti, izņemot SID. Turklāt valsts īpašumā esošās bankas piedalījās Jauno līdzekļu fondā saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā privātbanka Gorenjska Banka un IFC. |
| --- | --- |

(118)

Valsts nekontrolē nevienu no klientiem, kas sniedz ieguldījumu Jauno līdzekļu fondā, tāpēc to lēmumi nav attiecināmi uz valsti. Attiecībā uz jauno līdzekļu banku ieguldījumu jānorāda, ka iepriekš 110. un 112. apsvērumā šo banku lēmums par Cimos ir novērtēts kā tāds, kas nav attiecināms uz valsti, izņemot SID. Turklāt valsts īpašumā esošās bankas piedalījās Jauno līdzekļu fondā saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā privātbanka Gorenjska Banka un IFC.

Cimos

SID

Gorenjska Banka

IFC

| (119) | Banku dalību arī līdzsvaro privātie klienti, kuri ir piekrituši nodrošināt Cimos finansējumu tādā pašā apmērā, bet ar daudz nelabvēlīgākiem nosacījumiem. Klientu ieguldījums nav nodrošināts, un tas ir bez procentiem. Turpretī jauno līdzekļu banku ieguldījums ir nodrošināts ar pirmās kārtas nodrošinājumu un uz to attiecas sešu mēnešu EURIBOR + 5 % procentu likme gadā, kas ir augstāka likme nekā tā, kāda uzņēmumiem finanšu grūtībās ar augstu nodrošinājumu ir paredzēta Komisijas paziņojumā par atsauces likmi (27), kuras mērķis ir tuvināt tirgus likmi. |
| --- | --- |

(119)

Banku dalību arī līdzsvaro privātie klienti, kuri ir piekrituši nodrošināt Cimos finansējumu tādā pašā apmērā, bet ar daudz nelabvēlīgākiem nosacījumiem. Klientu ieguldījums nav nodrošināts, un tas ir bez procentiem. Turpretī jauno līdzekļu banku ieguldījums ir nodrošināts ar pirmās kārtas nodrošinājumu un uz to attiecas sešu mēnešu EURIBOR + 5 % procentu likme gadā, kas ir augstāka likme nekā tā, kāda uzņēmumiem finanšu grūtībās ar augstu nodrošinājumu ir paredzēta Komisijas paziņojumā par atsauces likmi (27), kuras mērķis ir tuvināt tirgus likmi.

Cimos

EURIBOR

27

| (120) | Jauno līdzekļu fonda nodrošināšana ir izšķiroši svarīga, lai Uzņēmums atgūtu dzīvotspēju. Bez tā Cimos nespētu samaksāt piegādātājiem īstermiņā un tādējādi turpināt darbību. Šajā ziņā ir arī ekonomiski racionāli, ka kreditori, kuri ir pieņēmuši parāda pārstrukturēšanu, nedaudz palielina savu risku, lai stiprinātu varbūtību, ka Uzņēmums atgūs dzīvotspēju un tie spēs atgūt atlikušo parādu. |
| --- | --- |

(120)

Jauno līdzekļu fonda nodrošināšana ir izšķiroši svarīga, lai Uzņēmums atgūtu dzīvotspēju. Bez tā Cimos nespētu samaksāt piegādātājiem īstermiņā un tādējādi turpināt darbību. Šajā ziņā ir arī ekonomiski racionāli, ka kreditori, kuri ir pieņēmuši parāda pārstrukturēšanu, nedaudz palielina savu risku, lai stiprinātu varbūtību, ka Uzņēmums atgūs dzīvotspēju un tie spēs atgūt atlikušo parādu.

Cimos

| (121) | Tomēr attiecībā uz SID Komisija norāda, ka papildus ieguldījumam Jauno līdzekļu fondā atbilstoši tādiem pašiem nosacījumiem kā citas bankas, tā arī piešķir valsts atbalstu (skatīt iepriekš 3. pasākumu). Turklāt, tā kā SID statuss ir valsts attīstības banka, visas tās darbības ir attiecināmas uz valsti. 3. un 4. pasākums tiek īstenots vienlaikus, un abu pasākumu mērķis ir identisks, t. i., Cimos pārstrukturēšana. Tāpēc saskaņā ar judikatūru to atbilstība TEDP testam ir jānovērtē kopā (28). Pat neveicot detalizētu aprēķinu, ir skaidrs, ka vispārējie nosacījumi attiecībā uz SID nav pari passu. Tāpēc SID ieguldījums Jauno līdzekļu fondā ir jāuzskata par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(121)

Tomēr attiecībā uz SID Komisija norāda, ka papildus ieguldījumam Jauno līdzekļu fondā atbilstoši tādiem pašiem nosacījumiem kā citas bankas, tā arī piešķir valsts atbalstu (skatīt iepriekš 3. pasākumu). Turklāt, tā kā SID statuss ir valsts attīstības banka, visas tās darbības ir attiecināmas uz valsti. 3. un 4. pasākums tiek īstenots vienlaikus, un abu pasākumu mērķis ir identisks, t. i., Cimos pārstrukturēšana. Tāpēc saskaņā ar judikatūru to atbilstība TEDP testam ir jānovērtē kopā (28). Pat neveicot detalizētu aprēķinu, ir skaidrs, ka vispārējie nosacījumi attiecībā uz SID nav pari passu. Tāpēc SID ieguldījums Jauno līdzekļu fondā ir jāuzskata par valsts atbalstu.

SID

SID

Cimos

28

SID

pari passu

SID

| (122) | Ņemot vērā novērtējumu 118.–120. apsvērumā, Komisija uzskata, ka 4. pasākums, izņemot SID ieguldījumu, nav uzskatāms par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(122)

Ņemot vērā novērtējumu 118.–120. apsvērumā, Komisija uzskata, ka 4. pasākums, izņemot SID ieguldījumu, nav uzskatāms par valsts atbalstu.

SID

5. pasākums

5. pasākums

| (123) | Neviens no piegādātājiem, kuri piedalās brīvprātīgā to parādu pārstrukturēšanā attiecībā uz Cimos, nepieder valstij, tāpēc to lēmums piedalīties 5. pasākumā nav attiecināms uz valsti. Tādējādi 5. pasākums nav uzskatāms par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(123)

Neviens no piegādātājiem, kuri piedalās brīvprātīgā to parādu pārstrukturēšanā attiecībā uz Cimos, nepieder valstij, tāpēc to lēmums piedalīties 5. pasākumā nav attiecināms uz valsti. Tādējādi 5. pasākums nav uzskatāms par valsts atbalstu.

Cimos

6. pasākums

6. pasākums

| (124) | Iznomātājs Hypo Leasing d.o.o. ietilpst Hypo Group Alpe Adria (HGAA Group), kas pieder Austrijas valstij. Komisija nav konstatējusi nekādus pierādījumus, kas apliecinātu, ka iznomātājs rīkojās, pamatojoties uz kādām citām, nevis komerciālām interesēm, vai ka Austrija ietekmēja tā lēmumu par Cimos nomas saistību pārstrukturēšanu. Maz ticams, ka Austrija izdarīja spiedienu uz HGAA Group, lai piešķirtu valsts atbalstu grūtībās nonākušam uzņēmumam, kas atrodas citā dalībvalstī. Komisija arī norāda, ka Komisijas lēmumā par valsts atbalstu paredzētās saistības ierobežo HGAA rīcības brīvību attiecībā uz to, ar kādiem nosacījumiem tas var veikt uzņēmējdarbību (29). Turklāt Austrija uzņēmās šajā lēmumā paredzētās saistības nepiešķirt papildu atbalstu HGAA Group ietilpstošajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(124)

Iznomātājs Hypo Leasing d.o.o. ietilpst Hypo Group Alpe Adria (HGAA Group), kas pieder Austrijas valstij. Komisija nav konstatējusi nekādus pierādījumus, kas apliecinātu, ka iznomātājs rīkojās, pamatojoties uz kādām citām, nevis komerciālām interesēm, vai ka Austrija ietekmēja tā lēmumu par Cimos nomas saistību pārstrukturēšanu. Maz ticams, ka Austrija izdarīja spiedienu uz HGAA Group, lai piešķirtu valsts atbalstu grūtībās nonākušam uzņēmumam, kas atrodas citā dalībvalstī. Komisija arī norāda, ka Komisijas lēmumā par valsts atbalstu paredzētās saistības ierobežo HGAA rīcības brīvību attiecībā uz to, ar kādiem nosacījumiem tas var veikt uzņēmējdarbību (29). Turklāt Austrija uzņēmās šajā lēmumā paredzētās saistības nepiešķirt papildu atbalstu HGAA Group ietilpstošajiem uzņēmumiem.

Hypo Leasing d.o.o.

Hypo Group Alpe Adria

HGAA Group

Cimos

HGAA Group

HGAA

29

HGAA Group

| (125) | Tāpēc Komisija uzskata, ka iznomātāja lēmums pārstrukturēt tā risku attiecībās ar Cimos nav attiecināms uz valsti un tādējādi 6. pasākums neveido valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(125)

Tāpēc Komisija uzskata, ka iznomātāja lēmums pārstrukturēt tā risku attiecībās ar Cimos nav attiecināms uz valsti un tādējādi 6. pasākums neveido valsts atbalstu.

Cimos

7. pasākums

7. pasākums

| (126) | Bankas, kuras piedalās brīvprātīgajā parāda pārstrukturēšanā, nepieder valstij, tāpēc to lēmums piedalīties Cimos pārstrukturēšanā nav attiecināms uz valsti. Tādējādi 7. pasākums neietver valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(126)

Bankas, kuras piedalās brīvprātīgajā parāda pārstrukturēšanā, nepieder valstij, tāpēc to lēmums piedalīties Cimos pārstrukturēšanā nav attiecināms uz valsti. Tādējādi 7. pasākums neietver valsts atbalstu.

Cimos

8. pasākums

8. pasākums

| (127) | Nevienu no klientiem, kuri uzņemas saistības nodrošināt finansējumu attiecībā uz kapitālizdevumiem, nekontrolē valsts, tādējādi to rīcību nevar attiecināt uz valsti. Tādējādi 8. pasākums nav uzskatāms par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(127)

Nevienu no klientiem, kuri uzņemas saistības nodrošināt finansējumu attiecībā uz kapitālizdevumiem, nekontrolē valsts, tādējādi to rīcību nevar attiecināt uz valsti. Tādējādi 8. pasākums nav uzskatāms par valsts atbalstu.

Atzinums par valsts atbalsta esību

Atzinums par valsts atbalsta esību

| (128) | Komisija secina, ka 1. un 2. pasākums, kā arī daļa no 3. un 4. pasākuma (ciktāl tos nodrošināja SID) ir uzskatāmi par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(128)

Komisija secina, ka 1. un 2. pasākums, kā arī daļa no 3. un 4. pasākuma (ciktāl tos nodrošināja SID) ir uzskatāmi par valsts atbalstu.

SID

| (129) | Valsts atbalsts ir EUR 80,3 miljoni, kas atbilst valsts veiktajai parāda pārveidošanai par pašu kapitālu, SID piemērotajam diskontam un ieguldījumam Jauno līdzekļu fondā (30). Turklāt valsts atbalsts ietver līdz EUR 16,6 miljonus, kas ir iekļauti parāda pārstrukturēšanā. Parāda pārstrukturēšanā iekļautais atbalsta elements tika noteikts kā starpība starp valsts prasījumu nominālo vērtību un SID aizdevumiem ON datumā un šo prasījumu un aizdevumu NPV, kas aprēķināta saskaņā ar atmaksāšanas grafiku, ko ON ietvaros apstiprinājuši kreditori, t. i., pieņemot 10 gadu atmaksāšanas periodu ar divu gadu labvēlības periodu, procentu likmi EURIBOR + 2,5 % apmērā, kas diskontēta saskaņā ar atbilstošu diskonta likmi (31). Nav iespējams noteikt precīzu parāda pārstrukturēšanā iekļauto atbalsta summu, jo, piemēram, turpmākā EURIBOR likme nav zināma. |
| --- | --- |

(129)

Valsts atbalsts ir EUR 80,3 miljoni, kas atbilst valsts veiktajai parāda pārveidošanai par pašu kapitālu, SID piemērotajam diskontam un ieguldījumam Jauno līdzekļu fondā (30). Turklāt valsts atbalsts ietver līdz EUR 16,6 miljonus, kas ir iekļauti parāda pārstrukturēšanā. Parāda pārstrukturēšanā iekļautais atbalsta elements tika noteikts kā starpība starp valsts prasījumu nominālo vērtību un SID aizdevumiem ON datumā un šo prasījumu un aizdevumu NPV, kas aprēķināta saskaņā ar atmaksāšanas grafiku, ko ON ietvaros apstiprinājuši kreditori, t. i., pieņemot 10 gadu atmaksāšanas periodu ar divu gadu labvēlības periodu, procentu likmi EURIBOR + 2,5 % apmērā, kas diskontēta saskaņā ar atbilstošu diskonta likmi (31). Nav iespējams noteikt precīzu parāda pārstrukturēšanā iekļauto atbalsta summu, jo, piemēram, turpmākā EURIBOR likme nav zināma.

SID

30

SID

EURIBOR

31

EURIBOR

8.2.   VALSTS ATBALSTA LIKUMĪBA

| (130) | Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (32) 3. pantu atbalstu neievieš, kamēr Komisija nav pieņēmusi lēmumu, kas atļauj šādu atbalstu, vai kamēr nav uzskatāms, ka šāds lēmums pieņemts (“pārtraukšanas pienākums”). |
| --- | --- |

(130)

Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (32) 3. pantu atbalstu neievieš, kamēr Komisija nav pieņēmusi lēmumu, kas atļauj šādu atbalstu, vai kamēr nav uzskatāms, ka šāds lēmums pieņemts (“pārtraukšanas pienākums”).

32

| (131) | Saskaņā ar Slovēnijas 2015. gada 30. janvāra atbildi uz Komisijas informācijas pieprasījumu ON procedūru bija plānots pabeigt 2015. gada aprīlī. Tomēr, cik Komisijai zināms, līdz šim pārstrukturēšanas atbalsts Cimos nav piešķirts. Tāpēc šķiet, ka Slovēnija līdz šim ir izpildījusi darbības pārtraukšanas saistības. |
| --- | --- |

(131)

Saskaņā ar Slovēnijas 2015. gada 30. janvāra atbildi uz Komisijas informācijas pieprasījumu ON procedūru bija plānots pabeigt 2015. gada aprīlī. Tomēr, cik Komisijai zināms, līdz šim pārstrukturēšanas atbalsts Cimos nav piešķirts. Tāpēc šķiet, ka Slovēnija līdz šim ir izpildījusi darbības pārtraukšanas saistības.

Cimos

8.3.   VALSTS ATBALSTA SADERĪBA

| (132) | Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā ir noteikts, ka valsts atbalstu var atļaut, ja tas tiek piešķirts, lai veicinātu konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību un ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

(132)

Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā ir noteikts, ka valsts atbalstu var atļaut, ja tas tiek piešķirts, lai veicinātu konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību un ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm.

| (133) | Slovēnija ir paziņojusi par pasākumiem kā pārstrukturēšanas atbalstu saskaņā ar Pamatnostādnēm. Ņemot vērā iepriekšējos Komisijas lēmumus par glābšanas atbalstu Cimos un turpmāk aprakstītajām Cimos finansiālajām grūtībām, Komisija piekrīt, ka šī lieta ir saistīta ar pārstrukturēšanas atbalstu, kas ir jāizvērtē, pamatojoties uz Pamatnostādnēm, lai noteiktu, vai tas var būt saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(133)

Slovēnija ir paziņojusi par pasākumiem kā pārstrukturēšanas atbalstu saskaņā ar Pamatnostādnēm. Ņemot vērā iepriekšējos Komisijas lēmumus par glābšanas atbalstu Cimos un turpmāk aprakstītajām Cimos finansiālajām grūtībām, Komisija piekrīt, ka šī lieta ir saistīta ar pārstrukturēšanas atbalstu, kas ir jāizvērtē, pamatojoties uz Pamatnostādnēm, lai noteiktu, vai tas var būt saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

Cimos

Cimos

8.4.   GRŪTĪBĀS NONĀCIS UZŅĒMUMS

| (134) | Saskaņā ar Pamatnostādņu (33) 12. punkta a) apakšpunktu un 14. punktu tikai grūtībās nonākuši uzņēmumi var pretendēt uz pārstrukturēšanas atbalstu. Lai uzņēmums tiktu atzīts par grūtībās nonākušu uzņēmumu, tam ir jāatbilst Pamatnostādņu 10. punktā vai 11. punktā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(134)

Saskaņā ar Pamatnostādņu (33) 12. punkta a) apakšpunktu un 14. punktu tikai grūtībās nonākuši uzņēmumi var pretendēt uz pārstrukturēšanas atbalstu. Lai uzņēmums tiktu atzīts par grūtībās nonākušu uzņēmumu, tam ir jāatbilst Pamatnostādņu 10. punktā vai 11. punktā noteiktajiem kritērijiem.

33

| (135) | Pamatnostādņu 10. punktā ir noteikts, ka uzņēmums ir nonācis grūtībās:






  a) | sabiedrības ar ierobežotu atbildību gadījumā – ja zudusi vairāk kā puse no parakstītā kapitāla un vairāk kā viena ceturtā daļa no šā kapitāla zaudēta pēdējos 12 mēnešos; |
| --- | --- | --- |

(135)

Pamatnostādņu 10. punktā ir noteikts, ka uzņēmums ir nonācis grūtībās:

a)

sabiedrības ar ierobežotu atbildību gadījumā – ja zudusi vairāk kā puse no parakstītā kapitāla un vairāk kā viena ceturtā daļa no šā kapitāla zaudēta pēdējos 12 mēnešos;

| b) | attiecībā uz uzņēmumiem, kur vismaz dažiem locekļiem ir neierobežota atbildība par uzņēmuma parādu, ja ir zudusi vairāk nekā puse no to kapitāla, kā norādīts uzņēmuma pārskatos, un vairāk nekā ceturtdaļa no šā kapitāla ir zaudēta iepriekšējos 12 mēnešos; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz uzņēmumiem, kur vismaz dažiem locekļiem ir neierobežota atbildība par uzņēmuma parādu, ja ir zudusi vairāk nekā puse no to kapitāla, kā norādīts uzņēmuma pārskatos, un vairāk nekā ceturtdaļa no šā kapitāla ir zaudēta iepriekšējos 12 mēnešos;

| c) | neatkarīgi no attiecīgā uzņēmuma veida, ja tas atbilst kritērijiem saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, lai tam piemērotu kolektīvās maksātnespējas procedūras. |
| --- | --- |

c)

neatkarīgi no attiecīgā uzņēmuma veida, ja tas atbilst kritērijiem saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, lai tam piemērotu kolektīvās maksātnespējas procedūras.

| (136) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka sabiedrība ar ierobežotu atbildību Cimos atbilda Pamatnostādņu 10. punkta a) apakšpunktam. Saskaņā ar 2012. gada 31. decembra konsolidētajiem finanšu pārskatiem Uzņēmums bija zaudējis vairāk nekā pusi no tā reģistrētā kapitāla (108 %) un vairāk nekā ceturtdaļu no šā kapitāla – iepriekšējos 12 mēnešos (137 %) (34). Tāpēc Komisija uzskatīja, ka Cimos var tikt kvalificēts kā grūtībās nonācis uzņēmums, pamatojoties uz Pamatnostādņu 10. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(136)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka sabiedrība ar ierobežotu atbildību Cimos atbilda Pamatnostādņu 10. punkta a) apakšpunktam. Saskaņā ar 2012. gada 31. decembra konsolidētajiem finanšu pārskatiem Uzņēmums bija zaudējis vairāk nekā pusi no tā reģistrētā kapitāla (108 %) un vairāk nekā ceturtdaļu no šā kapitāla – iepriekšējos 12 mēnešos (137 %) (34). Tāpēc Komisija uzskatīja, ka Cimos var tikt kvalificēts kā grūtībās nonācis uzņēmums, pamatojoties uz Pamatnostādņu 10. punkta a) apakšpunktu.

Cimos

34

Cimos

| (137) | Kopš tā laika Cimos finansiālā situācija ir pasliktinājusies. Uzņēmums 2013. gada 31. decembrī ziņoja par negatīvu pašu kapitālu 103,3 miljonu EUR vērtībā. Saskaņā ar sākotnējiem (nerevidētiem) rezultātiem attiecībā uz 2014. gada pirmajiem desmit mēnešiem Cimos reģistrēja neto zaudējumus EUR 74,3 miljonu vērtībā, kas nozīmē, ka tā negatīvā pašu kapitāla vērtība ir palielinājusies vēl vairāk. Iepriekšējos gadījumos (35) Komisija secināja, ka situācijās, kad uzņēmumam ir negatīvs pašu kapitāls, a priori tiek pieņemts, ka Pamatnostādņu 10. punkta a) apakšpunkta kritēriji ir izpildīti, un tā tas būtu arī Cimos gadījumā. Vispārējā tiesa arī secināja (36), ka uzņēmums ar negatīvu pašu kapitālu ir grūtībās nonācis uzņēmums. |
| --- | --- |

(137)

Kopš tā laika Cimos finansiālā situācija ir pasliktinājusies. Uzņēmums 2013. gada 31. decembrī ziņoja par negatīvu pašu kapitālu 103,3 miljonu EUR vērtībā. Saskaņā ar sākotnējiem (nerevidētiem) rezultātiem attiecībā uz 2014. gada pirmajiem desmit mēnešiem Cimos reģistrēja neto zaudējumus EUR 74,3 miljonu vērtībā, kas nozīmē, ka tā negatīvā pašu kapitāla vērtība ir palielinājusies vēl vairāk. Iepriekšējos gadījumos (35) Komisija secināja, ka situācijās, kad uzņēmumam ir negatīvs pašu kapitāls, a priori tiek pieņemts, ka Pamatnostādņu 10. punkta a) apakšpunkta kritēriji ir izpildīti, un tā tas būtu arī Cimos gadījumā. Vispārējā tiesa arī secināja (36), ka uzņēmums ar negatīvu pašu kapitālu ir grūtībās nonācis uzņēmums.

Cimos

Cimos

35

a priori

Cimos

36

| (138) | Turklāt kopš 2014. gada 3. jūnija tiesa saskaņā ar Slovēnijas maksātnespējas likumu pēc Cimos kreditoru pieprasījuma noteica, ka Cimos jāizpilda obligātā norēķina procedūra. Tādējādi Cimos atbilst arī Pamatnostādņu 10. punkta c) apakšpunktā paredzētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(138)

Turklāt kopš 2014. gada 3. jūnija tiesa saskaņā ar Slovēnijas maksātnespējas likumu pēc Cimos kreditoru pieprasījuma noteica, ka Cimos jāizpilda obligātā norēķina procedūra. Tādējādi Cimos atbilst arī Pamatnostādņu 10. punkta c) apakšpunktā paredzētajiem nosacījumiem.

Cimos

Cimos

Cimos

| (139) | Saskaņā ar Pamatnostādņu 12. punktu jaunizveidoti uzņēmumi nevar pretendēt uz glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu. Uzņēmumu uzskata par jaunizveidotu uzņēmumu pirmos trīs gadus pēc darbības sākšanas attiecīgajās darbības jomās. Cimos sāka darbību 1972. gadā, tika reģistrēts pašreizējā formā 1975. gadā un kopš tā laika ir darbojies pašreizējā darbības jomā. Tāpēc to nevar uzskatīt par jaunizveidotu uzņēmumu. |
| --- | --- |

(139)

Saskaņā ar Pamatnostādņu 12. punktu jaunizveidoti uzņēmumi nevar pretendēt uz glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu. Uzņēmumu uzskata par jaunizveidotu uzņēmumu pirmos trīs gadus pēc darbības sākšanas attiecīgajās darbības jomās. Cimos sāka darbību 1972. gadā, tika reģistrēts pašreizējā formā 1975. gadā un kopš tā laika ir darbojies pašreizējā darbības jomā. Tāpēc to nevar uzskatīt par jaunizveidotu uzņēmumu.

Cimos

| (140) | Pamatnostādņu 13. punktā ir noteikts, ka uzņēmums, kas pieder uzņēmumu grupai vai ko pārņem uzņēmumu grupa, parasti nav tiesīgs saņemt atbalstu saskaņā ar šīm pamatnostādnēm, izņemot, ja var pierādīt, ka uzņēmumam ir iekšēja rakstura grūtības, kas neizriet no izmaksu patvaļīgas sadales starp grupas dalībniekiem, un grūtības ir pārāk nopietnas, lai tās varētu novērst pati grupa. |
| --- | --- |

(140)

Pamatnostādņu 13. punktā ir noteikts, ka uzņēmums, kas pieder uzņēmumu grupai vai ko pārņem uzņēmumu grupa, parasti nav tiesīgs saņemt atbalstu saskaņā ar šīm pamatnostādnēm, izņemot, ja var pierādīt, ka uzņēmumam ir iekšēja rakstura grūtības, kas neizriet no izmaksu patvaļīgas sadales starp grupas dalībniekiem, un grūtības ir pārāk nopietnas, lai tās varētu novērst pati grupa.

| (141) | Cimos nepieder uzņēmumu grupai, un to nepārņem uzņēmumu grupa. Tādējādi Pamatnostādņu 13. punkts neliedz tam tiesības pretendēt uz pārstrukturēšanas atbalstu. |
| --- | --- |

(141)

Cimos nepieder uzņēmumu grupai, un to nepārņem uzņēmumu grupa. Tādējādi Pamatnostādņu 13. punkts neliedz tam tiesības pretendēt uz pārstrukturēšanas atbalstu.

Cimos

| (142) | Komisija secina, ka Cimos ir bijis grūtībās nonācis uzņēmums kopš 2012. gada un tam ir tiesības pretendēt uz pārstrukturēšanas atbalstu. |
| --- | --- |

(142)

Komisija secina, ka Cimos ir bijis grūtībās nonācis uzņēmums kopš 2012. gada un tam ir tiesības pretendēt uz pārstrukturēšanas atbalstu.

Cimos

8.5.   PRINCIPS “VIENREIZ UN PĒDĒJOREIZ”

| (143) | Pamatnostādņu 73. punktā paredzēts, ka, ja attiecīgais uzņēmums jau iepriekš ir saņēmis glābšanas atbalstu vai pārstrukturēšanas atbalstu, tostarp nepaziņotu atbalstu, un ja pagājuši mazāk nekā 10 gadi kopš glābšanas atbalsta piešķiršanas vai pārstrukturēšanas perioda beigām, vai pārstrukturēšanas plāna īstenošanas apstādināšanas (ņemot vērā visnesenāko no šiem notikumiem), Komisija neatļauj piešķirt papildu glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu. |
| --- | --- |

(143)

Pamatnostādņu 73. punktā paredzēts, ka, ja attiecīgais uzņēmums jau iepriekš ir saņēmis glābšanas atbalstu vai pārstrukturēšanas atbalstu, tostarp nepaziņotu atbalstu, un ja pagājuši mazāk nekā 10 gadi kopš glābšanas atbalsta piešķiršanas vai pārstrukturēšanas perioda beigām, vai pārstrukturēšanas plāna īstenošanas apstādināšanas (ņemot vērā visnesenāko no šiem notikumiem), Komisija neatļauj piešķirt papildu glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu.

| (144) | Slovēnija informēja Komisiju, ka Uzņēmums pēdējo 10 gadu laikā nav saņēmis nekādu glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu, neskaitot paziņoto un Komisijas apstiprināto glābšanas atbalstu, kas aprakstīts 1. apsvērumā (37). |
| --- | --- |

(144)

Slovēnija informēja Komisiju, ka Uzņēmums pēdējo 10 gadu laikā nav saņēmis nekādu glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu, neskaitot paziņoto un Komisijas apstiprināto glābšanas atbalstu, kas aprakstīts 1. apsvērumā (37).

37

8.6.   ILGTERMIŅA DZĪVOTSPĒJAS ATJAUNOŠANA

| (145) | Lai pasākums būtu uzskatāms par saderīgu atbilstīgi Pamatnostādņu 34.–37. punktam, pārstrukturēšanas plānam jāļauj atjaunot saņēmēja ilgtermiņa dzīvotspēju pieņemamā termiņā un pamatojoties uz reāliem pieņēmumiem attiecībā uz turpmākajiem darbības apstākļiem. Plānam būtu jāsniedz Uzņēmumam iespēja pēc pārstrukturēšanas segt visas tā izmaksas, un prognozētajai peļņai no kapitāla jābūt pietiekamai, lai pārstrukturētais uzņēmums varētu neatkarīgi konkurēt tirgū. Pārstrukturēšanas plānā jāapraksta apstākļi, kas izraisīja grūtības, tādējādi sniedzot pamatu novērtējuma veikšanai par to, vai ierosinātie pārstrukturēšanas pasākumi ir atbilstoši. |
| --- | --- |

(145)

Lai pasākums būtu uzskatāms par saderīgu atbilstīgi Pamatnostādņu 34.–37. punktam, pārstrukturēšanas plānam jāļauj atjaunot saņēmēja ilgtermiņa dzīvotspēju pieņemamā termiņā un pamatojoties uz reāliem pieņēmumiem attiecībā uz turpmākajiem darbības apstākļiem. Plānam būtu jāsniedz Uzņēmumam iespēja pēc pārstrukturēšanas segt visas tā izmaksas, un prognozētajai peļņai no kapitāla jābūt pietiekamai, lai pārstrukturētais uzņēmums varētu neatkarīgi konkurēt tirgū. Pārstrukturēšanas plānā jāapraksta apstākļi, kas izraisīja grūtības, tādējādi sniedzot pamatu novērtējuma veikšanai par to, vai ierosinātie pārstrukturēšanas pasākumi ir atbilstoši.

| (146) | Pārstrukturēšanas plānā paredzēts, ka Cimos atgūs ilgtermiņa dzīvotspēju 2015. gadā saskaņā ar reālistisku finanšu prognožu scenāriju un 2017. gadā – saskaņā ar pesimistisku scenāriju (skatīt 5. tabulu). Paredzams, ka Uzņēmums radīs neto peļņu un pozitīvas naudas plūsmas no pamatdarbības, kas nozīmē, ka tas pēc pārstrukturēšanas beigām spētu segt visas savas izmaksas, tostarp amortizāciju un finanšu izmaksas. Tiek prognozēts, ka peļņa no kapitāla būs 7,6 % līdz 14,5 % attiecīgi 2018. un 2019. gadā, t. i., periodā pēc pārstrukturēšanas. Ņemot vērā apstākli, ka peļņa no Slovēnijas 10 gadu valsts obligācijām, kas parasti tiek uzskatītas par tuvu ieņēmumiem no bezriska ieguldījuma, ir aptuveni 1 %, sagaidāmā peļņa no kapitāla sniedz ieguldītājiem pamatoti pienācīgu riska uzcenojumu, un to var uzskatīt par pietiekamu, lai Cimos spētu neatkarīgi konkurēt tirgū. |
| --- | --- |

(146)

Pārstrukturēšanas plānā paredzēts, ka Cimos atgūs ilgtermiņa dzīvotspēju 2015. gadā saskaņā ar reālistisku finanšu prognožu scenāriju un 2017. gadā – saskaņā ar pesimistisku scenāriju (skatīt 5. tabulu). Paredzams, ka Uzņēmums radīs neto peļņu un pozitīvas naudas plūsmas no pamatdarbības, kas nozīmē, ka tas pēc pārstrukturēšanas beigām spētu segt visas savas izmaksas, tostarp amortizāciju un finanšu izmaksas. Tiek prognozēts, ka peļņa no kapitāla būs 7,6 % līdz 14,5 % attiecīgi 2018. un 2019. gadā, t. i., periodā pēc pārstrukturēšanas. Ņemot vērā apstākli, ka peļņa no Slovēnijas 10 gadu valsts obligācijām, kas parasti tiek uzskatītas par tuvu ieņēmumiem no bezriska ieguldījuma, ir aptuveni 1 %, sagaidāmā peļņa no kapitāla sniedz ieguldītājiem pamatoti pienācīgu riska uzcenojumu, un to var uzskatīt par pietiekamu, lai Cimos spētu neatkarīgi konkurēt tirgū.

Cimos

Cimos

| (147) | Finanšu prognožu pamatā ir piesardzīgi pieņēmumi. Tiek prognozēts, ka pārdošanas apjomi sākotnēji pazemināsies paredzamā klientu zuduma dēļ, ko izraisīs ar ON procesu saistītās finansiālās grūtības. Paredzams, ka ienākumi saruks no EUR 358,1 miljona 2015. gadā līdz EUR 316 miljoniem 2018. gadā un to pieaugums atsāksies 2019. gadā. Tie ir ievērojami zemāki rādītāji nekā periodā pirms pārstrukturēšanas, kad pārdošanas apjomi pārsniedza EUR 400 miljonus. Šīs prognozes arī ir daudz zemākas nekā sākotnēji paziņotajā plānā, kurā tika prognozēts, ka pārdošanas apjomi saglabās stabilitāti, 2015.–2017. gadā sasniedzot EUR 400 miljonus. Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto un ņemot vērā apstākli, ka jau pasūtītās piegādes veido vairāk nekā 95 % no 2015. gadā un 2016. gadā plānotā pārdošanas apjoma un vairāk nekā 80 % no plānotā pārdošanas apjoma 2017. gadā, kā arī, ņemot vērā plānotos ieguvumus no pārdošanas pārstrukturēšanas pasākumu īstenošanas, ir pamatoti uzskatīt, ka atjaunotajā pārstrukturēšanas plānā sniegtā pārdošanas apjomu prognoze ir īstenojama. |
| --- | --- |

(147)

Finanšu prognožu pamatā ir piesardzīgi pieņēmumi. Tiek prognozēts, ka pārdošanas apjomi sākotnēji pazemināsies paredzamā klientu zuduma dēļ, ko izraisīs ar ON procesu saistītās finansiālās grūtības. Paredzams, ka ienākumi saruks no EUR 358,1 miljona 2015. gadā līdz EUR 316 miljoniem 2018. gadā un to pieaugums atsāksies 2019. gadā. Tie ir ievērojami zemāki rādītāji nekā periodā pirms pārstrukturēšanas, kad pārdošanas apjomi pārsniedza EUR 400 miljonus. Šīs prognozes arī ir daudz zemākas nekā sākotnēji paziņotajā plānā, kurā tika prognozēts, ka pārdošanas apjomi saglabās stabilitāti, 2015.–2017. gadā sasniedzot EUR 400 miljonus. Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto un ņemot vērā apstākli, ka jau pasūtītās piegādes veido vairāk nekā 95 % no 2015. gadā un 2016. gadā plānotā pārdošanas apjoma un vairāk nekā 80 % no plānotā pārdošanas apjoma 2017. gadā, kā arī, ņemot vērā plānotos ieguvumus no pārdošanas pārstrukturēšanas pasākumu īstenošanas, ir pamatoti uzskatīt, ka atjaunotajā pārstrukturēšanas plānā sniegtā pārdošanas apjomu prognoze ir īstenojama.

| (148) | Izmaksas ir prognozētas, pamatojoties uz vēsturiskajiem rezultātiem un ņemot vērā paredzamos ieguvumus no pārstrukturēšanas pasākumu īstenošanas. Komisija norāda, ka ievērojami izmaksu ietaupījumi ir saistīti ar pasākumiem, uz kuriem Uzņēmumam ir salīdzinoši liela ietekme, piemēram, darbinieku skaita samazināšanu vai ražotņu konsolidāciju, un tas palielina varbūtību, ka tie tiks īstenoti atbilstīgi plānam. Jo īpaši darbinieku skaita samazināšanai būtu jāierobežo mainīgās izmaksas, savukārt, atbrīvojoties no zaudējumus nesošajām ražotnēm, būtu jāmazinās amortizācijas izmaksām un jāuzlabojas rentabilitātei. ON kreditori un citas ieinteresētās personas (klienti, piegādātāji, iznomātājs) ir piekrituši parāda pārstrukturēšanai, kas nodrošina to, ka arī finanšu pārstrukturēšanas pasākumi tiks īstenoti saskaņā ar plānu. Tas līdz ar citiem ieguvumiem ievērojami samazinās Uzņēmuma finanšu izmaksas. Tāpēc arī plānotie izmaksu ietaupījumi šķiet sasniedzami. |
| --- | --- |

(148)

Izmaksas ir prognozētas, pamatojoties uz vēsturiskajiem rezultātiem un ņemot vērā paredzamos ieguvumus no pārstrukturēšanas pasākumu īstenošanas. Komisija norāda, ka ievērojami izmaksu ietaupījumi ir saistīti ar pasākumiem, uz kuriem Uzņēmumam ir salīdzinoši liela ietekme, piemēram, darbinieku skaita samazināšanu vai ražotņu konsolidāciju, un tas palielina varbūtību, ka tie tiks īstenoti atbilstīgi plānam. Jo īpaši darbinieku skaita samazināšanai būtu jāierobežo mainīgās izmaksas, savukārt, atbrīvojoties no zaudējumus nesošajām ražotnēm, būtu jāmazinās amortizācijas izmaksām un jāuzlabojas rentabilitātei. ON kreditori un citas ieinteresētās personas (klienti, piegādātāji, iznomātājs) ir piekrituši parāda pārstrukturēšanai, kas nodrošina to, ka arī finanšu pārstrukturēšanas pasākumi tiks īstenoti saskaņā ar plānu. Tas līdz ar citiem ieguvumiem ievērojami samazinās Uzņēmuma finanšu izmaksas. Tāpēc arī plānotie izmaksu ietaupījumi šķiet sasniedzami.

| (149) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija apšaubīja dzīvotspējas atjaunošanu, pamatojoties uz to, ka attiecīgajā brīdī bankas nebija vienojušās par Cimos parāda pārstrukturēšanu. Tagad šīs šaubas ir novērstas, jo bankas piekrita pārstrukturēt Cimos parādu ON procedūras ietvaros. |
| --- | --- |

(149)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija apšaubīja dzīvotspējas atjaunošanu, pamatojoties uz to, ka attiecīgajā brīdī bankas nebija vienojušās par Cimos parāda pārstrukturēšanu. Tagad šīs šaubas ir novērstas, jo bankas piekrita pārstrukturēt Cimos parādu ON procedūras ietvaros.

Cimos

Cimos

| (150) | Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu, lai finansētu darbības, Cimos 2018. un 2019. gadā būs vajadzīgs papildu finansējums EUR 25 miljonu apmērā. Komisija norāda, ka, pamatojoties uz pārstrukturēšanas grafiku, Uzņēmums līdz tam būs īstenojis pārstrukturēšanas pamatpasākumus un atguvis rentabilitāti. Sākotnējais parādsaistību samazinājums (izmantojot parāda pārvēršanu pašu kapitālā, parāda norakstīšanu un daļēju atmaksu) uzlabos Cimos kredītreitingu, un kļūs atkal pieejama daļa aktīvu, kas pašlaik ir ieķīlāti kreditoriem. Nākotnē tos būs iespējams izmantot kā nodrošinājumu. Pateicoties tam, Cimos būtu jāspēj tirgū iegūt vajadzīgo finansējumu atbilstīgi plānam. |
| --- | --- |

(150)

Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu, lai finansētu darbības, Cimos 2018. un 2019. gadā būs vajadzīgs papildu finansējums EUR 25 miljonu apmērā. Komisija norāda, ka, pamatojoties uz pārstrukturēšanas grafiku, Uzņēmums līdz tam būs īstenojis pārstrukturēšanas pamatpasākumus un atguvis rentabilitāti. Sākotnējais parādsaistību samazinājums (izmantojot parāda pārvēršanu pašu kapitālā, parāda norakstīšanu un daļēju atmaksu) uzlabos Cimos kredītreitingu, un kļūs atkal pieejama daļa aktīvu, kas pašlaik ir ieķīlāti kreditoriem. Nākotnē tos būs iespējams izmantot kā nodrošinājumu. Pateicoties tam, Cimos būtu jāspēj tirgū iegūt vajadzīgo finansējumu atbilstīgi plānam.

Cimos

Cimos

Cimos

| (151) | Pārstrukturēšanas plānā ir izklāstīti apstākļi, kas izraisīja Cimos grūtības, proti, pārmērīgas parādsaistības un neefektīva darbība. Komisija norāda, ka plānā ir paredzēti pasākumi, kuru mērķis ir tieši šo grūtību novēršana. |
| --- | --- |

(151)

Pārstrukturēšanas plānā ir izklāstīti apstākļi, kas izraisīja Cimos grūtības, proti, pārmērīgas parādsaistības un neefektīva darbība. Komisija norāda, ka plānā ir paredzēti pasākumi, kuru mērķis ir tieši šo grūtību novēršana.

Cimos

| (152) | Galveno kreditoru veikta parāda pārveidošana par pašu kapitālu samazinās to prasījumus par 60 %. Tādējādi Cimos kopējās finanšu saistības samazināsies no EUR 422 miljoniem 2013. gadā līdz EUR 184 miljoniem 2017. gadā. Parāda un pašu kapitāla attiecība samazināsies no 17,7 2012. gadā (pēdējā gadā, kad pašu kapitāls bija pozitīvs) līdz 3 2017. gadā, kas ir daudz ilgtspējīgāks līmenis. Turklāt atlikušie 40 % parāda ON kreditoriem ir jāatmaksā saskaņā ar labvēlīgākiem nosacījumiem, tostarp nodrošinot pagarinātu atmaksāšanas periodu un divus gadus ilgas maksājumu brīvdienas. Tas vēl vairāk samazinās pašreizējo un turpmāko parādu atmaksāšanas slogu. Tiek prognozēts, ka EBITDA un procentu attiecība, kas mēra uzņēmuma spēju apkalpot parādu, palielināsies no 1 2013. gadā līdz 5,4 2017. gadā. |
| --- | --- |

(152)

Galveno kreditoru veikta parāda pārveidošana par pašu kapitālu samazinās to prasījumus par 60 %. Tādējādi Cimos kopējās finanšu saistības samazināsies no EUR 422 miljoniem 2013. gadā līdz EUR 184 miljoniem 2017. gadā. Parāda un pašu kapitāla attiecība samazināsies no 17,7 2012. gadā (pēdējā gadā, kad pašu kapitāls bija pozitīvs) līdz 3 2017. gadā, kas ir daudz ilgtspējīgāks līmenis. Turklāt atlikušie 40 % parāda ON kreditoriem ir jāatmaksā saskaņā ar labvēlīgākiem nosacījumiem, tostarp nodrošinot pagarinātu atmaksāšanas periodu un divus gadus ilgas maksājumu brīvdienas. Tas vēl vairāk samazinās pašreizējo un turpmāko parādu atmaksāšanas slogu. Tiek prognozēts, ka EBITDA un procentu attiecība, kas mēra uzņēmuma spēju apkalpot parādu, palielināsies no 1 2013. gadā līdz 5,4 2017. gadā.

Cimos

EBITDA

| (153) | Turklāt piegādātāji piekrita samazināt savus prasījumus, kas vēl vairāk mazinās kopējo parādu un nodrošinās darbības nepārtrauktību. Visi finanšu pārstrukturēšanas pasākumi, tostarp jo īpaši vienošanās ar klientiem par maksājumu periodu saīsināšanu, uzlabos likviditāti. Naudas plūsmas, kas tiks atvieglotas, jo nebūs jāatmaksā pārstrukturētais parāds vai maksājumi no klientiem tiks saņemti ātrāk, būs iespējams izmantot arī darbības pārstrukturēšanas pasākumu finansēšanai. Šo pasākumu mērķis ir novērst otro grūtību cēloni, proti, neefektīvu darbību. |
| --- | --- |

(153)

Turklāt piegādātāji piekrita samazināt savus prasījumus, kas vēl vairāk mazinās kopējo parādu un nodrošinās darbības nepārtrauktību. Visi finanšu pārstrukturēšanas pasākumi, tostarp jo īpaši vienošanās ar klientiem par maksājumu periodu saīsināšanu, uzlabos likviditāti. Naudas plūsmas, kas tiks atvieglotas, jo nebūs jāatmaksā pārstrukturētais parāds vai maksājumi no klientiem tiks saņemti ātrāk, būs iespējams izmantot arī darbības pārstrukturēšanas pasākumu finansēšanai. Šo pasākumu mērķis ir novērst otro grūtību cēloni, proti, neefektīvu darbību.

| (154) | Darbības pārstrukturēšanas ietvaros Cimos sāka īstenot vairākus izmaksu ierobežošanas pasākumus, tostarp jo īpaši darbinieku skaita samazināšanu, darbību konsolidāciju, samazinot ražotņu skaitu, pieskaitāmo izmaksu samazināšanu un uzlabotu procesu pārvaldību. Uzņēmums vēlas pārorientēt savas darbības uz autobūves pamatnozari. Plānots, ka darbības pārstrukturēšanas pasākumi nodrošinās ikgadējus kopējos izmaksu ietaupījumus EUR 27 miljonu apmērā, kas ir daudz vairāk nekā sākotnēji paziņotajā pārstrukturēšanas plānā. Samazinot izmaksas, šie pasākumi uzlabos rentabilitāti, kas, ņemot vērā samazināto darbinieku skaitu un kapitālu, palielinās darba efektivitāti. |
| --- | --- |

(154)

Darbības pārstrukturēšanas ietvaros Cimos sāka īstenot vairākus izmaksu ierobežošanas pasākumus, tostarp jo īpaši darbinieku skaita samazināšanu, darbību konsolidāciju, samazinot ražotņu skaitu, pieskaitāmo izmaksu samazināšanu un uzlabotu procesu pārvaldību. Uzņēmums vēlas pārorientēt savas darbības uz autobūves pamatnozari. Plānots, ka darbības pārstrukturēšanas pasākumi nodrošinās ikgadējus kopējos izmaksu ietaupījumus EUR 27 miljonu apmērā, kas ir daudz vairāk nekā sākotnēji paziņotajā pārstrukturēšanas plānā. Samazinot izmaksas, šie pasākumi uzlabos rentabilitāti, kas, ņemot vērā samazināto darbinieku skaitu un kapitālu, palielinās darba efektivitāti.

Cimos

| (155) | Ņemot vērā konstatējumus 152.–154. apsvērumā, Komisija uzskata, ka ierosinātie pārstrukturēšanas pasākumi ir atbilstoši, lai novērstu pārstrukturēšanas plānā norādītos grūtību cēloņus. |
| --- | --- |

(155)

Ņemot vērā konstatējumus 152.–154. apsvērumā, Komisija uzskata, ka ierosinātie pārstrukturēšanas pasākumi ir atbilstoši, lai novērstu pārstrukturēšanas plānā norādītos grūtību cēloņus.

| (156) | Privātbanku, klientu un piegādātāju ieguldījums liecina par to uzticēšanos Cimos un sniedz papildu iemeslu uzskatīt, ka pārstrukturēšanas plāns spēs nodrošināt ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu. |
| --- | --- |

(156)

Privātbanku, klientu un piegādātāju ieguldījums liecina par to uzticēšanos Cimos un sniedz papildu iemeslu uzskatīt, ka pārstrukturēšanas plāns spēs nodrošināt ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu.

Cimos

| (157) | Neatkarīgs FPP uzņēmējdarbības novērtētājs arī secināja, ka pārstrukturēšanas plāns visticamāk nodrošinās Cimos likviditāti un maksātspēju īstermiņā un ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(157)

Neatkarīgs FPP uzņēmējdarbības novērtētājs arī secināja, ka pārstrukturēšanas plāns visticamāk nodrošinās Cimos likviditāti un maksātspēju īstermiņā un ilgtermiņā.

Cimos

| (158) | Turklāt Komisija norāda, ka pārstrukturēšanas plāna ilgums ir ierobežots līdz periodam, kas mazāks par četriem gadiem – no 2014. gada līdz 2017. gadam. Šāds pārstrukturēšanas periods šķiet atbilstošs, ņemot vērā plānoto pārstrukturēšanas pasākumu mērogu, to īstenošanas grafiku un prognozēto dzīvotspējas atjaunošanas datumu. |
| --- | --- |

(158)

Turklāt Komisija norāda, ka pārstrukturēšanas plāna ilgums ir ierobežots līdz periodam, kas mazāks par četriem gadiem – no 2014. gada līdz 2017. gadam. Šāds pārstrukturēšanas periods šķiet atbilstošs, ņemot vērā plānoto pārstrukturēšanas pasākumu mērogu, to īstenošanas grafiku un prognozēto dzīvotspējas atjaunošanas datumu.

| (159) | Komisija piebilst, ka atjauninātais pārstrukturēšanas plāns nav jauns dokuments, bet tikai sākotnēji paziņotā plāna izvērsums, pamatojoties uz ON rezultātiem. Tajā ir paredzēti tādi paši pārstrukturēšanas mērķi kā sākotnēji paziņotajā plānā, proti, pārmērīgu parādsaistību samazināšana, likviditātes atjaunošana, darba efektivitātes uzlabošana un darbības pārorientēšana uz autobūves pamatsegmentu. Finanšu ietekmes ziņā svarīgākais pārstrukturēšanas pasākums, proti, finanšu parāda pārveidošana un atmaksāšanas grafika pārskatīšana, paliek nemainīgs, tomēr tā nosacījumi ir nedaudz laboti, un tas tiks īstenots, izmantojot obligātu, nevis brīvprātīgu procedūru. Citi pārstrukturēšanas pasākumi būtiski neatšķiras no pasākumiem, kas bija paredzēti sākotnēji paziņotajā plānā, bet tie ir nostiprināti, lai panāktu lielākus izmaksu ietaupījumus. Gan sākotnēji paziņotā plāna, gan atjauninātā plāna pamatā ir viens un tas pats uzņēmējdarbības modelis un stratēģija. Komisija iepriekš pieņemtos lēmumos jau ir apstiprinājusi līdzīgus atjauninājumus, kas veikti paziņotos pārstrukturēšanas plānos (38). |
| --- | --- |

(159)

Komisija piebilst, ka atjauninātais pārstrukturēšanas plāns nav jauns dokuments, bet tikai sākotnēji paziņotā plāna izvērsums, pamatojoties uz ON rezultātiem. Tajā ir paredzēti tādi paši pārstrukturēšanas mērķi kā sākotnēji paziņotajā plānā, proti, pārmērīgu parādsaistību samazināšana, likviditātes atjaunošana, darba efektivitātes uzlabošana un darbības pārorientēšana uz autobūves pamatsegmentu. Finanšu ietekmes ziņā svarīgākais pārstrukturēšanas pasākums, proti, finanšu parāda pārveidošana un atmaksāšanas grafika pārskatīšana, paliek nemainīgs, tomēr tā nosacījumi ir nedaudz laboti, un tas tiks īstenots, izmantojot obligātu, nevis brīvprātīgu procedūru. Citi pārstrukturēšanas pasākumi būtiski neatšķiras no pasākumiem, kas bija paredzēti sākotnēji paziņotajā plānā, bet tie ir nostiprināti, lai panāktu lielākus izmaksu ietaupījumus. Gan sākotnēji paziņotā plāna, gan atjauninātā plāna pamatā ir viens un tas pats uzņēmējdarbības modelis un stratēģija. Komisija iepriekš pieņemtos lēmumos jau ir apstiprinājusi līdzīgus atjauninājumus, kas veikti paziņotos pārstrukturēšanas plānos (38).

38

| (160) | Attiecībā uz Filakovic kundzes paustajām apsūdzībām, kas aprakstītas 91. apsvērumā, Komisija norāda, ka Cimos finanšu pārskatus pārbaudīja neatkarīgs revidents, kurš par šiem pārskatiem publicēja revīzijas atzinumu bez piezīmēm un neziņoja neko par apsūdzībās minēto krāpšanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu. Attiecībā uz EUR 35 miljoniem, ko Slovēnija piešķīra Cimos pārstrukturēšanas atbalsta ietvaros, Komisija norāda, ka 2013. gada jūlijā tā apstiprināja Cimos paredzētu glābšanas atbalsta garantiju EUR 35 miljonu apmērā (39). Garantija, kas pārstrukturēšanas atbalsta ietvaros tiks pārveidota par pašu kapitālu, neietver finanšu resursu pārskaitīšanu Cimos, tāpēc to nav iespējams finansēt, izmantojot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu. Visbeidzot, attiecībā uz Olga Filakovic uzņēmuma un viņas klientu apgalvotajām prasībām pret Cimos jānorāda, ka Komisija, pamatojoties uz pieejamo informāciju, nav konstatējusi šādas prasības. Ņemot to vērā, Komisija uzskata, ka prasības ir nepamatotas un neietekmē pārstrukturēšanas atbalsta novērtējumu. |
| --- | --- |

(160)

Attiecībā uz Filakovic kundzes paustajām apsūdzībām, kas aprakstītas 91. apsvērumā, Komisija norāda, ka Cimos finanšu pārskatus pārbaudīja neatkarīgs revidents, kurš par šiem pārskatiem publicēja revīzijas atzinumu bez piezīmēm un neziņoja neko par apsūdzībās minēto krāpšanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu. Attiecībā uz EUR 35 miljoniem, ko Slovēnija piešķīra Cimos pārstrukturēšanas atbalsta ietvaros, Komisija norāda, ka 2013. gada jūlijā tā apstiprināja Cimos paredzētu glābšanas atbalsta garantiju EUR 35 miljonu apmērā (39). Garantija, kas pārstrukturēšanas atbalsta ietvaros tiks pārveidota par pašu kapitālu, neietver finanšu resursu pārskaitīšanu Cimos, tāpēc to nav iespējams finansēt, izmantojot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu. Visbeidzot, attiecībā uz Olga Filakovic uzņēmuma un viņas klientu apgalvotajām prasībām pret Cimos jānorāda, ka Komisija, pamatojoties uz pieejamo informāciju, nav konstatējusi šādas prasības. Ņemot to vērā, Komisija uzskata, ka prasības ir nepamatotas un neietekmē pārstrukturēšanas atbalsta novērtējumu.

Filakovic

Cimos

Cimos

Cimos

39

Cimos

Olga Filakovic

Cimos

| (161) | Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka ierosinātie pārstrukturēšanas pasākumi spēj atjaunot Uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju pieņemamā termiņā un pamatojoties uz reāliem pieņēmumiem. |
| --- | --- |

(161)

Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka ierosinātie pārstrukturēšanas pasākumi spēj atjaunot Uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju pieņemamā termiņā un pamatojoties uz reāliem pieņēmumiem.

8.7.   PĀRMĒRĪGU KONKURENCES IZKROPĻOJUMU NOVĒRŠANA (KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI)

| (162) | Saskaņā ar Pamatnostādņu 38.–42. punktu ir jāveic kompensācijas pasākumi, lai nodrošinātu, ka atbalsta kaitīgā ietekme tiek pēc iespējas vairāk mazināta. Atbalsts nedrīkst radīt pārmērīgus konkurences izkropļojumus. Tas parasti nozīmē ierobežojumu noteikšanu attiecībā uz uzņēmuma klātbūtni attiecīgajos tirgos pēc pārstrukturēšanas perioda beigām. Kompensācijas pasākumiem būtu jābūt samērīgiem ar atbalsta radīto kropļojošo ietekmi un jo īpaši ar uzņēmuma lielumu un salīdzinošo ietekmi attiecīgajā tirgū vai tirgos. Zaudējumu nesošu darbību izbeigšanu nevar uzskatīt par atbilstīgu kompensācijas pasākumu. Kompensācijas pasākumu apmērs jānosaka katrā gadījumā atsevišķi, ņemot vērā uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanas mērķi. Turklāt saskaņā ar Pamatnostādņu 7. punktu Komisija pieprasīs tādu kompensācijas pasākumu veikšanu, kas samazina ietekmi uz konkurentiem. |
| --- | --- |

(162)

Saskaņā ar Pamatnostādņu 38.–42. punktu ir jāveic kompensācijas pasākumi, lai nodrošinātu, ka atbalsta kaitīgā ietekme tiek pēc iespējas vairāk mazināta. Atbalsts nedrīkst radīt pārmērīgus konkurences izkropļojumus. Tas parasti nozīmē ierobežojumu noteikšanu attiecībā uz uzņēmuma klātbūtni attiecīgajos tirgos pēc pārstrukturēšanas perioda beigām. Kompensācijas pasākumiem būtu jābūt samērīgiem ar atbalsta radīto kropļojošo ietekmi un jo īpaši ar uzņēmuma lielumu un salīdzinošo ietekmi attiecīgajā tirgū vai tirgos. Zaudējumu nesošu darbību izbeigšanu nevar uzskatīt par atbilstīgu kompensācijas pasākumu. Kompensācijas pasākumu apmērs jānosaka katrā gadījumā atsevišķi, ņemot vērā uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanas mērķi. Turklāt saskaņā ar Pamatnostādņu 7. punktu Komisija pieprasīs tādu kompensācijas pasākumu veikšanu, kas samazina ietekmi uz konkurentiem.

| (163) | Kompensācijas pasākumiem nevajadzētu apdraudēt uzņēmuma spēju atgūt ilgtermiņa dzīvotspēju pēc pārstrukturēšanas plāna īstenošanas, kā paredzēts Pamatnostādņu 38. punktā. |
| --- | --- |

(163)

Kompensācijas pasākumiem nevajadzētu apdraudēt uzņēmuma spēju atgūt ilgtermiņa dzīvotspēju pēc pārstrukturēšanas plāna īstenošanas, kā paredzēts Pamatnostādņu 38. punktā.

| (164) | Cimos ir ierosinājis divus kompensācijas pasākumus:






  — | lauksaimniecības, mašīnbūves un enerģētikas struktūrvienību pārdošanu, |
| --- | --- | --- |

(164)

Cimos ir ierosinājis divus kompensācijas pasākumus:

Cimos

—

lauksaimniecības, mašīnbūves un enerģētikas struktūrvienību pārdošanu,

| — | trīs autobūves segmenta ražotņu pārdošanu [...]. |
| --- | --- |

—

trīs autobūves segmenta ražotņu pārdošanu [...].

| (165) | Pirmo kompensācijas pasākumu kontekstā jānorāda, ka Cimos jau ir pārdevis trīs attiecīgās struktūrvienības. Tās nodrošināja kopā aptuveni 20 % no Uzņēmuma peļņas un pirms pārstrukturēšanas bija rentablas. |
| --- | --- |

(165)

Pirmo kompensācijas pasākumu kontekstā jānorāda, ka Cimos jau ir pārdevis trīs attiecīgās struktūrvienības. Tās nodrošināja kopā aptuveni 20 % no Uzņēmuma peļņas un pirms pārstrukturēšanas bija rentablas.

Cimos

| (166) | Komisija norāda, ka par pietiekamiem var uzskatīt tikai tādus kompensācijas pasākumus, kas ietekmē saņēmēja klātbūtni attiecīgajā tirgū (40). Tāpēc būtībā šo struktūrvienību pārdošanu kā tādu nevar pieņemt kā kompensācijas pasākumu. Tomēr, pārdodot ar pamatdarbību nesaistītās struktūrvienības, Cimos ir ne tikai zaudējis savu tirgus daļu sekundārajos segmentos, bet arī ievērojami vājinājis savu konkurētspēju un visbeidzot – savu tirgus klātbūtni autobūves pamattirgū. Tas skaidrojams ar apstākli, ka peļņa, ko Cimos būtu ieguvis no pārdotajām struktūrvienībām (aptuveni EUR 90 miljoni 2011.–2013. gadā), kas pirms pārstrukturēšanas bija rentablas, Uzņēmums būtu varējis izmantot, lai finansētu paplašināšanos pamattirgū. |
| --- | --- |

(166)

Komisija norāda, ka par pietiekamiem var uzskatīt tikai tādus kompensācijas pasākumus, kas ietekmē saņēmēja klātbūtni attiecīgajā tirgū (40). Tāpēc būtībā šo struktūrvienību pārdošanu kā tādu nevar pieņemt kā kompensācijas pasākumu. Tomēr, pārdodot ar pamatdarbību nesaistītās struktūrvienības, Cimos ir ne tikai zaudējis savu tirgus daļu sekundārajos segmentos, bet arī ievērojami vājinājis savu konkurētspēju un visbeidzot – savu tirgus klātbūtni autobūves pamattirgū. Tas skaidrojams ar apstākli, ka peļņa, ko Cimos būtu ieguvis no pārdotajām struktūrvienībām (aptuveni EUR 90 miljoni 2011.–2013. gadā), kas pirms pārstrukturēšanas bija rentablas, Uzņēmums būtu varējis izmantot, lai finansētu paplašināšanos pamattirgū.

40

Cimos

Cimos

| (167) | Attiecībā uz otru kompensācijas pasākumu visas ražotnes attiecas uz Cimos galveno tirgu un pirms pārstrukturēšanas bija rentablas, kā parādīts 6. tabulā. No to pārdošanas izriet jaudas samazinājums par 15 % attiecībā uz ražotņu skaitu, un tās nodrošina aptuveni 4 % no kopējiem ienākumiem un 4,5 % no ienākumiem autobūves segmentā. Pārdodot šīs struktūrvienības, Cimos savu tirgus daļu atdod konkurentiem, zaudē klientus un sašaurina savu produktu klāstu. |
| --- | --- |

(167)

Attiecībā uz otru kompensācijas pasākumu visas ražotnes attiecas uz Cimos galveno tirgu un pirms pārstrukturēšanas bija rentablas, kā parādīts 6. tabulā. No to pārdošanas izriet jaudas samazinājums par 15 % attiecībā uz ražotņu skaitu, un tās nodrošina aptuveni 4 % no kopējiem ienākumiem un 4,5 % no ienākumiem autobūves segmentā. Pārdodot šīs struktūrvienības, Cimos savu tirgus daļu atdod konkurentiem, zaudē klientus un sašaurina savu produktu klāstu.

Cimos

Cimos

| (168) | Pēc 164. apsvērumā minētās Uzņēmuma struktūrvienību pārdošanas Cimos būs atlikusi tikai viena, proti, autobūves struktūrvienība, kas ne tikai attiecas uz Uzņēmuma pamatdarbību, bet arī vienīgo atlikušo darbības jomu, tādējādi tā ir neaizstājama, lai atjaunotu dzīvotspēju. Autobūves struktūrvienība jau ir sašaurināta, kompensācijas un pārstrukturēšanas pasākumu ietvaros pārdodot ražotnes. Ņemot to vērā, turpmāka uzņēmuma struktūrvienību pārdošana varētu apdraudēt ilgtermiņa dzīvotspējas mērķa īstenošanu. |
| --- | --- |

(168)

Pēc 164. apsvērumā minētās Uzņēmuma struktūrvienību pārdošanas Cimos būs atlikusi tikai viena, proti, autobūves struktūrvienība, kas ne tikai attiecas uz Uzņēmuma pamatdarbību, bet arī vienīgo atlikušo darbības jomu, tādējādi tā ir neaizstājama, lai atjaunotu dzīvotspēju. Autobūves struktūrvienība jau ir sašaurināta, kompensācijas un pārstrukturēšanas pasākumu ietvaros pārdodot ražotnes. Ņemot to vērā, turpmāka uzņēmuma struktūrvienību pārdošana varētu apdraudēt ilgtermiņa dzīvotspējas mērķa īstenošanu.

Cimos

| (169) | Kompensācijas pasākumu īstenošana kopā ar aktīvu pārdošanu, kas ir paredzēta kā daļa no pārstrukturēšanas plāna, ievērojami samazinās Cimos jaudu un novērsīs iespēju, ka Uzņēmums, pateicoties pārstrukturēšanas atbalstam, varētu iegūt nepamatotas konkurences priekšrocības. |
| --- | --- |

(169)

Kompensācijas pasākumu īstenošana kopā ar aktīvu pārdošanu, kas ir paredzēta kā daļa no pārstrukturēšanas plāna, ievērojami samazinās Cimos jaudu un novērsīs iespēju, ka Uzņēmums, pateicoties pārstrukturēšanas atbalstam, varētu iegūt nepamatotas konkurences priekšrocības.

Cimos

| (170) | Turklāt saskaņā ar Pamatnostādņu 56. punktu nosacījumi atbalsta atļaušanai ir mazāk stingri attiecībā uz kompensācijas pasākumu īstenošanu atbalstāmos reģionos. Komisija norāda, ka saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu Cimos atrodas atbalstāmā apgabalā. |
| --- | --- |

(170)

Turklāt saskaņā ar Pamatnostādņu 56. punktu nosacījumi atbalsta atļaušanai ir mazāk stingri attiecībā uz kompensācijas pasākumu īstenošanu atbalstāmos reģionos. Komisija norāda, ka saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu Cimos atrodas atbalstāmā apgabalā.

Cimos

| (171) | Tāpēc ierosinātie pasākumi ir uzskatāmi par patiesu kompensāciju konkurences izkropļojumam, ko izraisīja atbalsta piešķiršana, un tie ir atbilstoši, lai nodrošinātu no atbalsta izrietošās negatīvās ietekmes uz tirdzniecības apstākļiem samazināšanu. |
| --- | --- |

(171)

Tāpēc ierosinātie pasākumi ir uzskatāmi par patiesu kompensāciju konkurences izkropļojumam, ko izraisīja atbalsta piešķiršana, un tie ir atbilstoši, lai nodrošinātu no atbalsta izrietošās negatīvās ietekmes uz tirdzniecības apstākļiem samazināšanu.

| (172) | Tādējādi tiek uzskatīts, ka iepriekšminētie kompensācijas pasākumi atbilst Pamatnostādņu 38.–42. punktam. |
| --- | --- |

(172)

Tādējādi tiek uzskatīts, ka iepriekšminētie kompensācijas pasākumi atbilst Pamatnostādņu 38.–42. punktam.

8.8.   LĪDZ MINIMUMAM IEROBEŽOTS ATBALSTS, PAŠU IEGULDĪJUMS

| (173) | Saskaņā ar Pamatnostādņu 43.–45. punktu atbalsts ir jāierobežo līdz stingram minimumam, kas nepieciešams, lai veiktu pārstrukturēšanu. Atbalsta saņēmējam no pašu resursiem ir jānodrošina ievērojams ieguldījums pārstrukturēšanas plānā, tostarp pārdodot aktīvus, kas nav izšķiroši uzņēmuma pastāvēšanai, vai izmantojot ārēju finansējumu saskaņā ar tirgus nosacījumiem. Šādam ieguldījumam ir jābūt patiesam, t. i., faktiskam, izslēdzot visu nākotnes peļņu, piemēram, naudas plūsmu, un tas uzskatāms par apliecinājumu tam, ka tirgus tic, ka uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošana ir īstenojama. Tas nedrīkst ietvert nekādu papildu valsts atbalstu. Tādu lielu uzņēmumu gadījumā kā Cimos pašu ieguldījuma īpatsvaram jāveido vismaz 50 % no pārstrukturēšanas izmaksām. |
| --- | --- |

(173)

Saskaņā ar Pamatnostādņu 43.–45. punktu atbalsts ir jāierobežo līdz stingram minimumam, kas nepieciešams, lai veiktu pārstrukturēšanu. Atbalsta saņēmējam no pašu resursiem ir jānodrošina ievērojams ieguldījums pārstrukturēšanas plānā, tostarp pārdodot aktīvus, kas nav izšķiroši uzņēmuma pastāvēšanai, vai izmantojot ārēju finansējumu saskaņā ar tirgus nosacījumiem. Šādam ieguldījumam ir jābūt patiesam, t. i., faktiskam, izslēdzot visu nākotnes peļņu, piemēram, naudas plūsmu, un tas uzskatāms par apliecinājumu tam, ka tirgus tic, ka uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošana ir īstenojama. Tas nedrīkst ietvert nekādu papildu valsts atbalstu. Tādu lielu uzņēmumu gadījumā kā Cimos pašu ieguldījuma īpatsvaram jāveido vismaz 50 % no pārstrukturēšanas izmaksām.

Cimos

| (174) | Saskaņā ar Slovēnijas sniegto informāciju Cimos ierosinātais pašu ieguldījums veido 94 % no kopējām pārstrukturēšanas izmaksām, un to veido 7. tabulā uzskaitītie avoti.

  7. tabula


  Pašu ieguldījuma avoti







  Avots | miljoni EUR |
| --- | --- | --- |
| Jaunā finansējuma fonds | 39 |
| Cimos finansētie kapitālizdevumi | 8,5 |
| Klientu finansētie kapitālizdevumi | 9,8 |
| Atlīdzība par enerģētikas struktūrvienības (Litostroj Power) pārdošanu | 18,0 |
| Parāda pārveidošana par pašu kapitālu un procentu neuzkrāšanās par banku parādu (izņemot SID) | 120,2 |
| Procentu neuzkrāšanās par aizdevumiem | 5,3 |
| Piegādātāju diskonts | 21,8 |
| Iznomātāja diskonts | 6 |
| Banku parāda diskonts | 8,3 |
| Parāda pārveidošana par pašu kapitālu un SID parāda diskonts | 28,5 |
| Valsts garantiju parāda pārveidošana par pašu kapitālu | 23,4 |
| Procentu neuzkrāšanās par glābšanas atbalstu | 1,2 |
| Cimos ieguldījums piegādātāju kompromisa finansēšanai | 39,0 |
| Kopējais paziņotais pašu ieguldījums | 329,0 |
| Avots: Pārstrukturēšanas plāns |

(174)

Saskaņā ar Slovēnijas sniegto informāciju Cimos ierosinātais pašu ieguldījums veido 94 % no kopējām pārstrukturēšanas izmaksām, un to veido 7. tabulā uzskaitītie avoti.

Cimos

7. tabula

7. tabula

Pašu ieguldījuma avoti

Pašu ieguldījuma avoti

Avots

miljoni EUR

Jaunā finansējuma fonds

39

Cimos finansētie kapitālizdevumi

Cimos

8,5

Klientu finansētie kapitālizdevumi

9,8

Atlīdzība par enerģētikas struktūrvienības (Litostroj Power) pārdošanu

Litostroj Power

18,0

Parāda pārveidošana par pašu kapitālu un procentu neuzkrāšanās par banku parādu (izņemot SID)

SID

120,2

Procentu neuzkrāšanās par aizdevumiem

5,3

Piegādātāju diskonts

21,8

Iznomātāja diskonts

6

Banku parāda diskonts

8,3

Parāda pārveidošana par pašu kapitālu un SID parāda diskonts

SID

28,5

Valsts garantiju parāda pārveidošana par pašu kapitālu

23,4

Procentu neuzkrāšanās par glābšanas atbalstu

1,2

Cimos ieguldījums piegādātāju kompromisa finansēšanai

Cimos

39,0

Kopējais paziņotais pašu ieguldījums

329,0

Avots: Pārstrukturēšanas plāns

Avots:

| (175) | Jauno līdzekļu fonds ir apstiprināts ar finansēšanas nolīgumu, uz kura pamata jauno līdzekļu bankas un jauno līdzekļu klienti vienojās piešķirt Cimos kopā EUR 38,4 miljonus (EUR 19,2 miljonus katrs) saskaņā ar 25. apsvērumā aprakstītajiem nosacījumiem. Slovēnija informēja Komisiju, ka atšķirība EUR 39 miljonu apmērā salīdzinājumā ar tās paziņoto pašu ieguldījumu no šā avota ir saistīta ar klientu Eaton, kas iemaksāja līdzekļus 2015. gada janvāra sākumā un vērsīsies pie bankām, lai nodrošinātu papildu finansējumu (nolīgumā ir paredzēts, ka klienti un bankas nodrošina vienādu finansējumu). Komisijai nav pierādījumu, ka Eaton patiešām iemaksāja līdzekļus un ka bankas nodrošināja līdzvērtīgu finansējumu. Turklāt, kā norādīts 8.1. iedaļā, SID dalība Jauno līdzekļu fondā EUR 6,7 miljonu apmērā ir uzskatāma par valsts atbalstu un tādējādi to nevar uzskatīt par pašu finansējuma avotu. Komisija secina, ka Jauno līdzekļu fonds EUR 31,7 miljonu apmērā ir uzskatāms par atbilstošu pašu finansējuma avotu. |
| --- | --- |

(175)

Jauno līdzekļu fonds ir apstiprināts ar finansēšanas nolīgumu, uz kura pamata jauno līdzekļu bankas un jauno līdzekļu klienti vienojās piešķirt Cimos kopā EUR 38,4 miljonus (EUR 19,2 miljonus katrs) saskaņā ar 25. apsvērumā aprakstītajiem nosacījumiem. Slovēnija informēja Komisiju, ka atšķirība EUR 39 miljonu apmērā salīdzinājumā ar tās paziņoto pašu ieguldījumu no šā avota ir saistīta ar klientu Eaton, kas iemaksāja līdzekļus 2015. gada janvāra sākumā un vērsīsies pie bankām, lai nodrošinātu papildu finansējumu (nolīgumā ir paredzēts, ka klienti un bankas nodrošina vienādu finansējumu). Komisijai nav pierādījumu, ka Eaton patiešām iemaksāja līdzekļus un ka bankas nodrošināja līdzvērtīgu finansējumu. Turklāt, kā norādīts 8.1. iedaļā, SID dalība Jauno līdzekļu fondā EUR 6,7 miljonu apmērā ir uzskatāma par valsts atbalstu un tādējādi to nevar uzskatīt par pašu finansējuma avotu. Komisija secina, ka Jauno līdzekļu fonds EUR 31,7 miljonu apmērā ir uzskatāms par atbilstošu pašu finansējuma avotu.

Cimos

Eaton

Eaton

SID

| (176) | Laikā no 2014. gada janvāra līdz septembrim Cimos kapitālizdevumos iztērēja EUR 17,6 miljonus no pašu resursiem. Tāpēc Cimos ierosināto kopējo summu EUR 8,5 miljonu apmērā var pieņemt kā Uzņēmuma pašu ieguldījumu. |
| --- | --- |

(176)

Laikā no 2014. gada janvāra līdz septembrim Cimos kapitālizdevumos iztērēja EUR 17,6 miljonus no pašu resursiem. Tāpēc Cimos ierosināto kopējo summu EUR 8,5 miljonu apmērā var pieņemt kā Uzņēmuma pašu ieguldījumu.

Cimos

Cimos

| (177) | Cimos ir parakstījis divpusējus nolīgumus ar saviem klientiem, un, pamatojoties uz to, minētie klienti sniegs Cimos aizdevumu kapitālizdevumu finansēšanai. Tā kā neviens no attiecīgajiem klientiem nepieder valstij, šis ieguldījums ir reāls un neietver valsts atbalstu, un tādējādi tas ir pieņemams. |
| --- | --- |

(177)

Cimos ir parakstījis divpusējus nolīgumus ar saviem klientiem, un, pamatojoties uz to, minētie klienti sniegs Cimos aizdevumu kapitālizdevumu finansēšanai. Tā kā neviens no attiecīgajiem klientiem nepieder valstij, šis ieguldījums ir reāls un neietver valsts atbalstu, un tādējādi tas ir pieņemams.

Cimos

Cimos

| (178) | Cimos2014. gada 12. maijā pārdeva savu meitasuzņēmumu Litostroj Power privātam Čehijas Republikā reģistrētam uzņēmumam par EUR 21,4 miljoniem. Cimos ir piedāvājis EUR 18 miljonus no šā avota kā pašu ieguldījumu. Šis ieguldījums ir reāls un neietver valsts atbalstu, tādējādi tas ir pieņemams. |
| --- | --- |

(178)

Cimos2014. gada 12. maijā pārdeva savu meitasuzņēmumu Litostroj Power privātam Čehijas Republikā reģistrētam uzņēmumam par EUR 21,4 miljoniem. Cimos ir piedāvājis EUR 18 miljonus no šā avota kā pašu ieguldījumu. Šis ieguldījums ir reāls un neietver valsts atbalstu, tādējādi tas ir pieņemams.

Cimos

Litostroj Power

Cimos

| (179) | Pašu ieguldījums kā banku veikta parāda pārveidošana par pašu kapitālu tiktāl, ciktāl tā tika novērtēta kā tāda, kas neietver valsts atbalstu, ir definēts kā finanšu ieguvumus Cimos labā, kas izriet no tā, ka Uzņēmumam nav jāatmaksā aizdevumi ar pašreizējo vērtību EUR 121 miljons (41). Šo aizdevumu atmaksāšanas vietā tie tiks pārveidoti par Cimos pašu kapitālu, neparedzot turpmākas izejošas naudas plūsmas attiecībā uz šiem aizdevumiem. Pārveidošanas radīto likviditāti Cimos var izmantot pārstrukturēšanas izmaksu finansēšanai. Apstiprinot pārveidošanu, ON kreditori ir uzņēmušies kapitāla zaudējuma risku, kas varētu īstenoties, ja Cimos pašu kapitāls zaudētu vērtību pēc pārveidošanas. Šāda kreditoru rīcība apliecina to paļaušanos uz dzīvotspējas atjaunošanu. |
| --- | --- |

(179)

Pašu ieguldījums kā banku veikta parāda pārveidošana par pašu kapitālu tiktāl, ciktāl tā tika novērtēta kā tāda, kas neietver valsts atbalstu, ir definēts kā finanšu ieguvumus Cimos labā, kas izriet no tā, ka Uzņēmumam nav jāatmaksā aizdevumi ar pašreizējo vērtību EUR 121 miljons (41). Šo aizdevumu atmaksāšanas vietā tie tiks pārveidoti par Cimos pašu kapitālu, neparedzot turpmākas izejošas naudas plūsmas attiecībā uz šiem aizdevumiem. Pārveidošanas radīto likviditāti Cimos var izmantot pārstrukturēšanas izmaksu finansēšanai. Apstiprinot pārveidošanu, ON kreditori ir uzņēmušies kapitāla zaudējuma risku, kas varētu īstenoties, ja Cimos pašu kapitāls zaudētu vērtību pēc pārveidošanas. Šāda kreditoru rīcība apliecina to paļaušanos uz dzīvotspējas atjaunošanu.

Cimos

41

Cimos

Cimos

Cimos

| (180) | Saskaņā ar ON nosacījumiem laikā no 2014. gada 3. jūnija (ON sākšanas datuma) līdz tiesas lēmuma pieņemšanai par ON apstiprināšanu, nenotiks procentu uzkrāšanās par iepriekšējā apsvērumā minētajiem aizdevumiem. Tā ir vēl viena Cimos priekšrocība EUR 5,3 miljonu vērtībā. |
| --- | --- |

(180)

Saskaņā ar ON nosacījumiem laikā no 2014. gada 3. jūnija (ON sākšanas datuma) līdz tiesas lēmuma pieņemšanai par ON apstiprināšanu, nenotiks procentu uzkrāšanās par iepriekšējā apsvērumā minētajiem aizdevumiem. Tā ir vēl viena Cimos priekšrocība EUR 5,3 miljonu vērtībā.

Cimos

| (181) | Piegādātāju un iznomātāja piešķirtais diskonts ir apstiprināts nolīgumos, kā aprakstīts attiecīgi 42. un 43. apsvērumā, tāpēc tas uzskatāms par reālu. Tas nodrošinās likviditāti, ko būs iespējams izmantot pārstrukturēšanas izmaksu finansēšanai. Pretējā gadījumā šī likviditāte būtu jāizmanto, lai atmaksātu saistītos parādus piegādātājiem un darbuzņēmējiem. |
| --- | --- |

(181)

Piegādātāju un iznomātāja piešķirtais diskonts ir apstiprināts nolīgumos, kā aprakstīts attiecīgi 42. un 43. apsvērumā, tāpēc tas uzskatāms par reālu. Tas nodrošinās likviditāti, ko būs iespējams izmantot pārstrukturēšanas izmaksu finansēšanai. Pretējā gadījumā šī likviditāte būtu jāizmanto, lai atmaksātu saistītos parādus piegādātājiem un darbuzņēmējiem.

| (182) | Bankas parādam piemērotais diskonts EUR 8,3 miljonu apmērā atbilst prognozētajam ieguldījumam no “neatbalstošo” kreditoru puses, kuri nav piekrituši ON nosacījumiem, bet kurus izbalsos vairākums, kuru veido “atbalstošie” kreditori. Tā kā attiecīgās bankas nav sniegušas piekrišanu, Komisija neuzskata to par reālu ieguldījumu un apliecinājumu tam, ka šie kreditori paļaujas uz Cimos dzīvotspējas atjaunošanu. |
| --- | --- |

(182)

Bankas parādam piemērotais diskonts EUR 8,3 miljonu apmērā atbilst prognozētajam ieguldījumam no “neatbalstošo” kreditoru puses, kuri nav piekrituši ON nosacījumiem, bet kurus izbalsos vairākums, kuru veido “atbalstošie” kreditori. Tā kā attiecīgās bankas nav sniegušas piekrišanu, Komisija neuzskata to par reālu ieguldījumu un apliecinājumu tam, ka šie kreditori paļaujas uz Cimos dzīvotspējas atjaunošanu.

Cimos

| (183) | Kā secināts 8.1. iedaļā, SID parāda pārveidošana un diskonts ir uzskatāms par valsts atbalstu. Šā iemesla dēļ to nevar uzskatīt par pašu ieguldījumu. |
| --- | --- |

(183)

Kā secināts 8.1. iedaļā, SID parāda pārveidošana un diskonts ir uzskatāms par valsts atbalstu. Šā iemesla dēļ to nevar uzskatīt par pašu ieguldījumu.

SID

| (184) | Līdzīgā kārtā parādu, kuri izriet no garantiju shēmām un procentu neuzkrāšanas par valsts prasību, kuras pamatā ir glābšanas atbalsta garantija (pēc 2014. gada 3. jūnija), pārveidošana par pašu kapitālu, ir novērtēta kā tāda, kas uzskatāma par valsts atbalstu, un tādējādi to nevar uzskatīt par pašu ieguldījumu. |
| --- | --- |

(184)

Līdzīgā kārtā parādu, kuri izriet no garantiju shēmām un procentu neuzkrāšanas par valsts prasību, kuras pamatā ir glābšanas atbalsta garantija (pēc 2014. gada 3. jūnija), pārveidošana par pašu kapitālu, ir novērtēta kā tāda, kas uzskatāma par valsts atbalstu, un tādējādi to nevar uzskatīt par pašu ieguldījumu.

| (185) | Visbeidzot, pārstrukturēšanas plānā ir paredzēts, ka Cimos ieguldījums piegādātāju kompromisa finansēšanā (parāda atmaksāšanas grafika pārskatīšana) tiks nodrošināts, izmantojot “nākotnes peļņu”. Slovēnija informēja Komisiju, ka šis parāds sasniedz EUR 34,2 miljonus, jo pārējie EUR 4,8 miljoni piegādātājiem jau ir atmaksāti. Saskaņā ar Pamatnostādņu 43. punktu pašu ieguldījums nedrīkst ietvert nākotnes peļņu. Tāpēc Komisija uzskata, ka no šā avota tikai EUR 4,8 miljoni ir likumīgs pašu ieguldījums. |
| --- | --- |

(185)

Visbeidzot, pārstrukturēšanas plānā ir paredzēts, ka Cimos ieguldījums piegādātāju kompromisa finansēšanā (parāda atmaksāšanas grafika pārskatīšana) tiks nodrošināts, izmantojot “nākotnes peļņu”. Slovēnija informēja Komisiju, ka šis parāds sasniedz EUR 34,2 miljonus, jo pārējie EUR 4,8 miljoni piegādātājiem jau ir atmaksāti. Saskaņā ar Pamatnostādņu 43. punktu pašu ieguldījums nedrīkst ietvert nākotnes peļņu. Tāpēc Komisija uzskata, ka no šā avota tikai EUR 4,8 miljoni ir likumīgs pašu ieguldījums.

Cimos

| (186) | Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija secina, ka pašu ieguldījums EUR 226,1 miljona apmērā atbilst Pamatnostādnēs paredzētajiem kritērijiem. Šī summa veido 64,5 % no kopējām pārstrukturēšanas izmaksām, kas pārsniedz lieliem uzņēmumiem noteikto 50 % slieksni. |
| --- | --- |

(186)

Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija secina, ka pašu ieguldījums EUR 226,1 miljona apmērā atbilst Pamatnostādnēs paredzētajiem kritērijiem. Šī summa veido 64,5 % no kopējām pārstrukturēšanas izmaksām, kas pārsniedz lieliem uzņēmumiem noteikto 50 % slieksni.

Atzinums par valsts atbalsta saderību

Atzinums par valsts atbalsta saderību

| (187) | Komisija secina, ka pārstrukturēšanas atbalsts ir saskaņā ar Pamatnostādnēs paredzētajiem saderības nosacījumiem. |
| --- | --- |

(187)

Komisija secina, ka pārstrukturēšanas atbalsts ir saskaņā ar Pamatnostādnēs paredzētajiem saderības nosacījumiem.

9.   SECINĀJUMI

SECINĀJUMI

| (188) | Komisija secina, ka 1. un 2. pasākums, kā arī daļa no 3. un 4. pasākuma (tiktāl, ciktāl tos nodrošināja SID) ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē un ka tas ir saderīgs ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu kontekstā ar Pamatnostādnēm, |
| --- | --- |

(188)

Komisija secina, ka 1. un 2. pasākums, kā arī daļa no 3. un 4. pasākuma (tiktāl, ciktāl tos nodrošināja SID) ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē un ka tas ir saderīgs ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu kontekstā ar Pamatnostādnēm,

SID

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts, ko Slovēnija plāno īstenot attiecībā uz Cimos Group un kas sasniedz EUR 96,9 miljonus, ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē.

Atbalsta īstenošana EUR 96,9 miljonu apmērā ir attiecīgi atļauta saskaņā ar 2. pantā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

Slovēnija regulāri iesniedz ziņojumus par 2014. gada 3. oktobrī iesniegtā pārstrukturēšanas plāna īstenošanu. Pirmo ziņojumu Komisijai iesniedz ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šā lēmuma pieņemšanas datuma. Turpmākos ziņojumus Komisijai nosūta vismaz reizi gadā līdz 2017. gada beigām.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Slovēnijas Republikai.

Briselē, 2015. gada 8. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Margrethe VESTAGER

---

(1)  No 2009. gada 1. decembra EK līguma 87. un 88. pants kļuva attiecīgi par Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “LESD”) 107. un 108. pantu. Abi noteikumu kopumi pēc būtības ir identiski. Šajā lēmumā atsauces uz LESD 107. un 108. pantu vajadzības gadījumā jāsaprot kā atsauces uz attiecīgi EK līguma 87. un 88. pantu. LESD ieviesa arī dažas izmaiņas terminoloģijā, piemēram, aizstājot “Kopiena” ar “Savienība” un “kopējais tirgus” ar “iekšējais tirgus”. Šajā lēmumā tiks izmantota LESD terminoloģija.

1

(2)  
  OV C 156, 23.5.2014., 63. lpp.

2

(3)  Saktīt 2. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  Tā kā glābšanas atbalsta saņēmējs bija Cimos Group un pārstrukturēšanas atbalsts ir jānovērtē tādā pašā līmenī, Slovēnija precizēja, ka tā uzskata Cimos Group par pārstrukturēšanas atbalsta saņēmēju. Turpmāk visas atsauces uz “
  Cimos
  ” vai “Uzņēmumu” jāsaprot kā atsauces uz Cimos Group.

4

Cimos Group

Cimos Group

Cimos

Cimos Group

(5)  Komisijas 2013. gada 2. jūlija lēmums lietā SA.36548 (2013/N) – Glābšanas atbalsts uzņēmumam Cimos (OV C 287, 3.10.2013., 1. lpp.) (“Lēmums par glābšanas atbalstu”).

5

Cimos

(6)  Skatīt 2. zemsvītras piezīmi.

6

(7)  Regula Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas (OV 17, 6.10.1958., 385/58. lpp.).

7

(8)  
  2014. gada 31. maijā, ieskaitot pagaidu darbiniekus.

8

(9)  ON kreditori ir: Abanka Vipa d.d., Banka Celje d.d., Družba za upravljanje terjatev bank d.d. (DUTB), Gorenjska banka d.d., Nova Ljubljanska banka d.d., SID – Slovenska izvozna in razvojna banka d.d.

9

Abanka Vipa d.d.

Banka Celje d.d.

Družba za upravljanje terjatev bank d.d.

DUTB

Gorenjska banka d.d.

Nova Ljubljanska banka d.d.

SID – Slovenska izvozna in razvojna banka d.d.

(10)  Visas atsauces uz pārstrukturēšanas plānu pārējā šā lēmuma tekstā ir atsauces uz atjaunināto pārstrukturēšanas plānu, ja vien nav norādīts citādi.

10

(11)  Šīs garantijas valsts piešķīra shēmas Jamstvena shema un shēmas Nedelničarska posojila ietvaros. Shēma Jamstvena shema tika apstiprināta ar Komisijas 2009. gada 12. jūnija Lēmumu par valsts atbalstu NN 34/2009 (ex N 321/2009) – Slovēnija “Pagaidu pamatshēma – garantijas” un Komisijas 2010. gada 16. aprīļa Lēmumu par valsts atbalstu N 105/2010 – Slovēnija, grozījums “Pagaidu pamatshēma – garantijas” (NN 34/2009). Shēma Nedelničarska Posojila bija spēkā pirms Slovēnijas iestāšanās ES.

11

Jamstvena shema

Nedelničarska posojila

Jamstvena shema

Nedelničarska Posojila

(12)  Ietver parādu, ko norakstīs kreditori, kuri nav atbalstījuši ON.

12

(13)  Jauno līdzekļu bankas ir: Abanka Vipa d.d., Banka Celje d.d., Družba za upravljanje terjatev bank d.d., Gorenjska banka d.d., Nova Ljubljanska banka d.d., SID – Slovenska izvozna in razvojna banka d.d., Nova kreditna banka Maribor d.d.

13

Abanka Vipa d.d.

Banka Celje d.d.

Družba za upravljanje terjatev bank d.d.

Gorenjska banka d.d.

Nova Ljubljanska banka d.d.

SID – Slovenska izvozna in razvojna banka d.d.

Nova kreditna banka Maribor d.d.

(14)  Jauno līdzekļu klienti ir: Audi, BMW, Bosch Mahle, Borg Warner, Eaton Corporation, Ford Motor Company, GM/Opel, Honeywell Turbo Technologies, Magna-Steyr un PSA.

14

Audi

BMW

Bosch Mahle

Borg Warner

Eaton Corporation

Ford Motor Company

GM/Opel

Honeywell Turbo Technologies

Magna-Steyr

PSA

(15)  Pasākums attiecas uz vairāk nekā 1 000 individuālo līgumu ar dažādiem piegādātājiem, un tas ietver diskontus, vienreizēja maksājuma vienošanās, kavētus maksājumus un atmaksāšanas grafika pārskatīšanu piegādātājiem un darbuzņēmējiem.

15

(16)  
  Hypo Leasing d.o.o. (pašlaik veic uzņēmējdarbību kā Heta Asset Resolution d.o.o.).

16

Hypo Leasing d.o.o.

Heta Asset Resolution d.o.o.

(17)  Bankas, kas ir reģistrētas ārpus Slovēnijas, proti, Zagrebačka banka, Razvojna banka, Erste bank, Bosnia Bank International, Banka Intesa, Bawag, RZB, Privredna banka Sarajevo, Fond RS un Nova banka.

17

Zagrebačka banka

Razvojna banka

Erste bank

Bosnia Bank International

Banka Intesa

Bawag

RZB

Privredna banka Sarajevo

Fond RS

Nova banka.

(18)  Skatīt 11. zemsvītras piezīmi.

18

(*1)  Komercnoslēpums.

*1

(19)  Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.).

19

(20)  Skatīt 2. zemsvītras piezīmi.

20

(21)  Šo garantiju pieprasīja attiecīgās bankas, un no tā izrietēja valsts prasījums pret Uzņēmumu.

21

(22)  Spriedums lietā C-39/94 SFEI un citi, 1996, ECR I-3547, 60.–61. punkts.

22

SFEI

ECR

(23)  Saskaņā ar ziņojumu parastie finanšu prasījumi tiktu apmierināti 3,88 % apmērā bankrota scenārija gadījumā un 23,94 % apmērā ON scenārija gadījumā.

23

(24)  Lieta C-482/99, Francijas Republika pret Komisiju (Stardust Marine), 2002, ECR I-4397.

24

Stardust Marine

ECR

(25)  Skatīt Komisijas 2014. gada 9. jūlija Lēmumu (ES) 2015/494 par pasākumiem SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP), ko Slovēnija īstenoja attiecībā uz Adria Airways d.d. (OV L 78, 24.3.2015., 18. lpp.).

25

Adria Airways d.d.

(26)  Skatīt Komisijas 2009. gada 12. jūnija Lēmumu par valsts atbalstu NN 34/2009 (ex N 321/2009) – Slovēnija, “Pagaidu pamatshēma – garantijas”.

26

(27)  Komisijas paziņojums par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (OV C 14, 19.1.2008., 6. lpp.).

27

(28)  Spriedums lietā T-1/12, Francija pret Komisiju (Sea France), 2015, ECR II-0000, 34. pants ar turpmākām atsaucēm.

28

Sea France

ECR

(29)  Komisijas 2013. gada 3. septembra Lēmums 2014/341/ES – Valsts atbalsts SA.32554 (09/C) – Pārstrukturēšanas atbalsts Hypo Group Alpe Adria, ko piešķīrusi Austrija (OV L 176, 14.6.2014., 1. lpp.).

29

Hypo Group Alpe Adria

(30)  6,7 miljoni EUR.

30

(31)  Diskonta likme tika noteikta, pamatojoties uz atsauces likmi attiecībā uz Slovēniju, kas piemērojama grūtībās nonākušam uzņēmumam. Saskaņā ar Komisijas paziņojumu par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (OV C 14, 19.1.2008., 6. lpp.) atsauces likme ir jāizmanto kā diskonta likme aktuālo vērtību aprēķināšanai.

31

(32)  Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

32

(33)  Tā kā pārstrukturēšanas atbalsts tika paziņots 2013. gada 21. novembrī, tas būtu jānovērtē saskaņā ar 2004. gada Pamatnostādnēm (skatīt 19 zemsvītras piezīmi). Saskaņā ar 2014. gada Pamatnostādņu (Pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (OV C 249, 31.7.2014., 1. lpp.)) 136. punktu “paziņojumus, ko Komisija reģistrē līdz 2014. gada 1. augustam, izskata saskaņā ar tiem kritērijiem, kas ir spēkā paziņošanas brīdī”.

33

(34)  Zaudētais kapitāls iepriekšējos 12 mēnešos ir lielāks nekā kopējais zaudētais kapitāls, jo Cimos iepriekš ziņoja par uzkrāto peļņu.

34

Cimos

(35)  Komisijas lēmums lietā C 38/2007 Arbel Fauvet Rail (OV L 238, 5.9.2008., 27. lpp.).

35

Arbel Fauvet Rail

(36)  Spriedums apvienotajās lietās T-102/07 Freistaat Sachsen pret Komisiju un T-120/07 MB Immobilien un MB System pret Komisiju, 2010, ECR II-585, 95.–106. punkts.

36

Freistaat Sachsen

MB Immobilien

MB System

ECR

(37)  
  Cimos 2009.–2010. gadā tika piešķirtas valsts garantijas saskaņā ar 11 zemsvītras piezīmē minētajām shēmām. Tajā laikā Uzņēmums nebija nonācis grūtībās, tāpēc garantijas nebija uzskatāmas par glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu un tādējādi nerada principa “vienreiz un pēdējoreiz” pārkāpumu.

37

Cimos

(38)  Skatīt, piemēram, Komisijas 2014. gada 9. jūlija Lēmumu (ES) 2015/494 par pasākumiem SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP), ko īstenojusi Slovēnija attiecībā uz Adria Airways d.d. (OV L 78, 24.3.2015., 18. lpp.); Komisijas 2012. gada 19. septembra Lēmums 2013/151/ES par valsts atbalstu SA.30908 (11/C) (ex N 176/10), ko Čehija īstenojusi České aerolinie, a.s. labā (ČSA – Czech Airlines – Pārstrukturēšanas plāns) (OV L 92, 3.4.2013., 16. lpp.).

38

Adria Airways d.d.

České aerolinie, a.s.

ČSA

Czech Airlines

(39)  Skatīt 5. zemsvītras piezīmi.

39

(40)  Apvienotās lietas T-115/09 un T-116/09 Electrolux AB un Whirlpool Europe BV pret Komisiju (FagorBrandt), 2012, ECR II-000.

40

Electrolux AB

Whirlpool Europe BV

FagorBrandt

ECR

(41)  No kuriem EUR 120,2 miljonus Cimos ir paziņojis kā pašu ieguldījumu.

41

Cimos

---

| 4.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/194 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/194

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2016/290

(2015. gada 16. decembris)

par valsts atbalsta pasākumiem SA.35484 (2013/C) (ex SA.35484 (2012/NN)), ko apvienība Verband der deutschen Milchwirtschaft e. V. sniegusi saistībā ar Vācijas Likumu par pienu un taukiem

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 9052)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

uzaicinājusi ieinteresētās personas iesniegt piezīmes saskaņā ar minēto noteikumu (1),

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) 2011. gada 28. novembra un 2012. gada 27. februāra vēstulē lūdza Vāciju sniegt papildu informāciju saistībā ar 2010. gada ziņojumu par valsts atbalstu lauksaimniecības nozarē, ko Vācija bija iesniegusi atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (2) 21. panta 1. punktam. Uz Komisijas jautājumiem Vācija atbildēja 2012. gada 16. janvāra un 27. aprīļa vēstulē. Ņemot vērā Vācijas atbildes, izrādījās, ka Vācija bija piešķīrusi finansiālu atbalstu piena nozarei, pamatojoties uz 1952. gada Likumu par piena, piena produktu un tauku apriti (Gesetz über den Verkehr mit Milch, Milcherzeugnissen und Fetten) (turpmāk “Likums par pienu un taukiem” vai “MFG”). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) 2011. gada 28. novembra un 2012. gada 27. februāra vēstulē lūdza Vāciju sniegt papildu informāciju saistībā ar 2010. gada ziņojumu par valsts atbalstu lauksaimniecības nozarē, ko Vācija bija iesniegusi atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (2) 21. panta 1. punktam. Uz Komisijas jautājumiem Vācija atbildēja 2012. gada 16. janvāra un 27. aprīļa vēstulē. Ņemot vērā Vācijas atbildes, izrādījās, ka Vācija bija piešķīrusi finansiālu atbalstu piena nozarei, pamatojoties uz 1952. gada Likumu par piena, piena produktu un tauku apriti (Gesetz über den Verkehr mit Milch, Milcherzeugnissen und Fetten) (turpmāk “Likums par pienu un taukiem” vai “MFG”).

2

Gesetz über den Verkehr mit Milch, Milcherzeugnissen und Fetten

MFG

| (2) | Komisija 2012. gada 2. oktobra vēstulē informēja Vāciju, ka attiecīgie pasākumi ir reģistrēti kā nepaziņots atbalsts ar numuru SA.35484 (2012/NN). Papildu informāciju Vācija sniedza 2012. gada 16. novembra, 2013. gada 7., 8., 11., 13., 14., 15. un 19. februāra, 21. marta, 8. aprīļa, 28. maija, 10. un 25. jūnija un 2. jūlija vēstulē. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2012. gada 2. oktobra vēstulē informēja Vāciju, ka attiecīgie pasākumi ir reģistrēti kā nepaziņots atbalsts ar numuru SA.35484 (2012/NN). Papildu informāciju Vācija sniedza 2012. gada 16. novembra, 2013. gada 7., 8., 11., 13., 14., 15. un 19. februāra, 21. marta, 8. aprīļa, 28. maija, 10. un 25. jūnija un 2. jūlija vēstulē.

| (3) | Komisija 2013. gada 17. jūlija vēstulē (C(2013) 4457 final) paziņoja Vācijai savu lēmumu sākt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz konkrētiem apakšpasākumiem, kas veikti saskaņā ar MFG (turpmāk “lēmums sākt procedūru”). Tajā pašā vēstulē Komisija atzina, ka pārējie apakšpasākumi, kas veikti laikā no 2001. gada 28. novembra līdz 2006. gada 31. decembrim vai laikā no 2007. gada janvāra, vai abos laikposmos, ir saderīgi ar iekšējo tirgu vai nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, vai ka tiem nav piemērojami valsts atbalsta noteikumi (turpmāk “labvēlīgais lēmums”). |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2013. gada 17. jūlija vēstulē (C(2013) 4457 final) paziņoja Vācijai savu lēmumu sākt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz konkrētiem apakšpasākumiem, kas veikti saskaņā ar MFG (turpmāk “lēmums sākt procedūru”). Tajā pašā vēstulē Komisija atzina, ka pārējie apakšpasākumi, kas veikti laikā no 2001. gada 28. novembra līdz 2006. gada 31. decembrim vai laikā no 2007. gada janvāra, vai abos laikposmos, ir saderīgi ar iekšējo tirgu vai nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, vai ka tiem nav piemērojami valsts atbalsta noteikumi (turpmāk “labvēlīgais lēmums”).

final

MFG

| (4) | Attiecībā uz visiem pārējiem apakšpasākumiem, tostarp šajā lēmumā aplūkotajiem pasākumiem, ko apvienība Verband der deutschen Milchwirtschaft e. V. (turpmāk “VDM”) saistībā ar MFG veica laikā no 2001. gada 28. novembra, Komisija lēmumā sākt procedūru vadījās no pieņēmuma par valsts atbalsta esību un izteica šaubas par tā saderību ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz visiem pārējiem apakšpasākumiem, tostarp šajā lēmumā aplūkotajiem pasākumiem, ko apvienība Verband der deutschen Milchwirtschaft e. V. (turpmāk “VDM”) saistībā ar MFG veica laikā no 2001. gada 28. novembra, Komisija lēmumā sākt procedūru vadījās no pieņēmuma par valsts atbalsta esību un izteica šaubas par tā saderību ar iekšējo tirgu.

Verband der deutschen Milchwirtschaft e. V.

VDM

MFG

| (5) | Vācija 2013. gada 20. septembra vēstulē iesniedza piezīmes par lēmumu sākt procedūru. |
| --- | --- |

(5)

Vācija 2013. gada 20. septembra vēstulē iesniedza piezīmes par lēmumu sākt procedūru.

| (6) | Lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3). Komisija aicināja citas ieinteresētās personas iesniegt piezīmes viena mēneša laikā. |
| --- | --- |

(6)

Lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3). Komisija aicināja citas ieinteresētās personas iesniegt piezīmes viena mēneša laikā.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

3

| (7) | No ieinteresētajām personām Komisija saņēma pavisam 19 piezīmes. Viena ieinteresētā persona, norādot pamatotus iemeslus, lūdza Komisiju neatklāt tās identitāti. Pavisam sešas piezīmes, kas tika saņemtas no 2014. gada 6. līdz 10. februārim, attiecās uz pasākumiem, kas saistīti ar VDM. |
| --- | --- |

(7)

No ieinteresētajām personām Komisija saņēma pavisam 19 piezīmes. Viena ieinteresētā persona, norādot pamatotus iemeslus, lūdza Komisiju neatklāt tās identitāti. Pavisam sešas piezīmes, kas tika saņemtas no 2014. gada 6. līdz 10. februārim, attiecās uz pasākumiem, kas saistīti ar VDM.

VDM

| (8) | Saņemtās piezīmes tika nosūtītas Vācijai 2014. gada 27. februāra, 3. marta un 3. oktobra vēstulē, neatklājot iepriekš minētās ieinteresētās personas identitāti. |
| --- | --- |

(8)

Saņemtās piezīmes tika nosūtītas Vācijai 2014. gada 27. februāra, 3. marta un 3. oktobra vēstulē, neatklājot iepriekš minētās ieinteresētās personas identitāti.

| (9) | Ieinteresēto personu piezīmes, kas bija iesniegtas 2014. gada februārī, Vācija sākotnēji nekomentēja. Par 2014. gada 8. jūlijā iesniegtajām papildu piezīmēm Vācija izteica apsvērumus 2014. gada 3. decembra vēstulē. |
| --- | --- |

(9)

Ieinteresēto personu piezīmes, kas bija iesniegtas 2014. gada februārī, Vācija sākotnēji nekomentēja. Par 2014. gada 8. jūlijā iesniegtajām papildu piezīmēm Vācija izteica apsvērumus 2014. gada 3. decembra vēstulē.

| (10) | Komisija 2014. gada 6. jūnijā lūdza Vāciju sniegt papildu informāciju, ko Vācija sniedza 2014. gada 16. jūlija vēstulē. |
| --- | --- |

(10)

Komisija 2014. gada 6. jūnijā lūdza Vāciju sniegt papildu informāciju, ko Vācija sniedza 2014. gada 16. jūlija vēstulē.

2.   APRAKSTS

APRAKSTS

| (11) | Turpmāk ir raksturoti pasākumi, kurus VDM veikusi saistībā ar Likumu par pienu un taukiem un kuri lēmumā sākt procedūru tiek dēvēti par apakšpasākumiem BW 6, BY 9, HE 5, NI 10, NW 9, RP 8, SL 6 un TH 6, un kuru saderību ar iekšējo tirgu Komisija ir apšaubījusi. |
| --- | --- |

(11)

Turpmāk ir raksturoti pasākumi, kurus VDM veikusi saistībā ar Likumu par pienu un taukiem un kuri lēmumā sākt procedūru tiek dēvēti par apakšpasākumiem BW 6, BY 9, HE 5, NI 10, NW 9, RP 8, SL 6 un TH 6, un kuru saderību ar iekšējo tirgu Komisija ir apšaubījusi.

VDM

BW 6

BY 9

HE 5

NI 10

NW 9

RP 8

SL 6

TH 6

Iemesli, kāpēc Komisija ir uzsākusi LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru

Iemesli, kāpēc Komisija ir uzsākusi LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru

| (12) | MFG ir federālais likums, kurš stājies spēkā 1952. gadā un kopš tā laika ir vairākkārt grozīts, jaunākie grozījumi izdarīti 2006. gada 31. oktobrī. Tajā paredzēts attiecīgo pasākumu juridiskais pamats, un tam ir neierobežots darbības laiks. |
| --- | --- |

(12)

MFG ir federālais likums, kurš stājies spēkā 1952. gadā un kopš tā laika ir vairākkārt grozīts, jaunākie grozījumi izdarīti 2006. gada 31. oktobrī. Tajā paredzēts attiecīgo pasākumu juridiskais pamats, un tam ir neierobežots darbības laiks.

MFG

| (13) | MFG 22. panta 1. punktā Vācijas federālās zemes ir pilnvarotas iekasēt piena nodevu no pienotavām, pamatojoties uz tām piegādāto piena daudzumu. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju šo pilnvarojumu ir izmantojušas deviņas (no sešpadsmit) federālajām zemēm, proti, Bādene-Virtemberga, Bavārija, Brandenburga, Hesene, Lejassaksija, Reinzeme-Pfalca, Tīringene, Zāra un Ziemeļreina-Vestfālene. Federālo zemju iekasētās nodevas apmērs ir līdz EUR 0,0015 par kilogramu piena. |
| --- | --- |

(13)

MFG 22. panta 1. punktā Vācijas federālās zemes ir pilnvarotas iekasēt piena nodevu no pienotavām, pamatojoties uz tām piegādāto piena daudzumu. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju šo pilnvarojumu ir izmantojušas deviņas (no sešpadsmit) federālajām zemēm, proti, Bādene-Virtemberga, Bavārija, Brandenburga, Hesene, Lejassaksija, Reinzeme-Pfalca, Tīringene, Zāra un Ziemeļreina-Vestfālene. Federālo zemju iekasētās nodevas apmērs ir līdz EUR 0,0015 par kilogramu piena.

MFG

| (14) | Vācija ir norādījusi, ka attiecīgajās federālajās zemēs iekasētā piena nodeva nav piemērojama importētiem produktiem. Turpretim par eksportētiem produktiem piena nodevu var iekasēt. |
| --- | --- |

(14)

Vācija ir norādījusi, ka attiecīgajās federālajās zemēs iekasētā piena nodeva nav piemērojama importētiem produktiem. Turpretim par eksportētiem produktiem piena nodevu var iekasēt.

| (15) | Likuma par pienu un taukiem 22. panta 2. punktā ir paredzēts, ka ieņēmumus no piena nodevas izmanto tikai:






  1) | kvalitātes veicināšanai un saglabāšanai, pamatojoties uz konkrētiem īstenošanas noteikumiem; |
| --- | --- | --- |

(15)

Likuma par pienu un taukiem 22. panta 2. punktā ir paredzēts, ka ieņēmumus no piena nodevas izmanto tikai:

1)

kvalitātes veicināšanai un saglabāšanai, pamatojoties uz konkrētiem īstenošanas noteikumiem;

| 2) | higiēnas uzlabošanai piena un piena produktu ieguves, piegādes, apstrādes, pārstrādes un tirdzniecības laikā; |
| --- | --- |

2)

higiēnas uzlabošanai piena un piena produktu ieguves, piegādes, apstrādes, pārstrādes un tirdzniecības laikā;

| 3) | izslaukuma pārbaudēm; |
| --- | --- |

3)

izslaukuma pārbaudēm;

| 4) | uzņēmumu konsultēšanai piensaimniecības jautājumos un jauno speciālistu tālākizglītībai piensaimniecībā; |
| --- | --- |

4)

uzņēmumu konsultēšanai piensaimniecības jautājumos un jauno speciālistu tālākizglītībai piensaimniecībā;

| 5) | reklāmai, lai palielinātu piena un piena produktu patēriņu; |
| --- | --- |

5)

reklāmai, lai palielinātu piena un piena produktu patēriņu;

| 6) | Likumā par pienu un taukiem noteikto uzdevumu veikšanai. |
| --- | --- |

6)

Likumā par pienu un taukiem noteikto uzdevumu veikšanai.

| (16) | Likuma par pienu un taukiem 22. panta 2.a punktā ir paredzēts, ka, atkāpjoties no 2. punkta, saskaņā ar 1. punktu iegūtos līdzekļus var izmantot arī, lai:






  1) | mazinātu strukturāli nosacītas lielākas uzskaites izmaksas, kas saistītas ar piena un krējuma piegādi no ražotāja līdz pienotavai; |
| --- | --- | --- |

(16)

Likuma par pienu un taukiem 22. panta 2.a punktā ir paredzēts, ka, atkāpjoties no 2. punkta, saskaņā ar 1. punktu iegūtos līdzekļus var izmantot arī, lai:

1)

mazinātu strukturāli nosacītas lielākas uzskaites izmaksas, kas saistītas ar piena un krējuma piegādi no ražotāja līdz pienotavai;

| 2) | mazinātu lielākas transporta izmaksas par piena piegādi no vienas pienotavas uz otru, ja šāda piegāde ir nepieciešama attiecīgās pienotavas noieta tirgus nodrošināšanai un apgādei ar dzeramo pienu, un |
| --- | --- |

2)

mazinātu lielākas transporta izmaksas par piena piegādi no vienas pienotavas uz otru, ja šāda piegāde ir nepieciešama attiecīgās pienotavas noieta tirgus nodrošināšanai un apgādei ar dzeramo pienu, un

| 3) | veicinātu kvalitāti piena produktu centralizētā tirdzniecībā. |
| --- | --- |

3)

veicinātu kvalitāti piena produktu centralizētā tirdzniecībā.

| (17) | Minētā likuma 22. panta 4. punktā ir paredzēts, ka maksas un nodevas, ko pienotavas vai to apvienības maksā piensaimniecības iestādēm saistībā ar 2. punktā minētajiem mērķiem, pilnībā vai daļēji tiek atlīdzinātas ar ieņēmumiem no piena nodevas. |
| --- | --- |

(17)

Minētā likuma 22. panta 4. punktā ir paredzēts, ka maksas un nodevas, ko pienotavas vai to apvienības maksā piensaimniecības iestādēm saistībā ar 2. punktā minētajiem mērķiem, pilnībā vai daļēji tiek atlīdzinātas ar ieņēmumiem no piena nodevas.

| (18) | Vācija paskaidroja, ka VDM finansēšana saskaņā ar MFG 22. panta 2. punkta 6) apakšpunktu ir tā dēvētais valsts pakalpojums (tātad, nevis valsts iejaukšanās, kas ierobežo attiecīgo personu tiesības, bet gan pozitīva pakalpojumu sniegšana). Materiālais juridiskais pamats nav nepieciešams, jo Vācijas Pamatlikuma (Grundgesetz) 20. panta 3. punktā nostiprinātais likuma atrunas princips neattiecas uz šo jomu. Šajā gadījumā pietiek ar pilnvarojumu attiecīgās federālās zemes budžeta plānā un atbilstīgu līdzekļu piešķiršanu ar administratīvu aktu. |
| --- | --- |

(18)

Vācija paskaidroja, ka VDM finansēšana saskaņā ar MFG 22. panta 2. punkta 6) apakšpunktu ir tā dēvētais valsts pakalpojums (tātad, nevis valsts iejaukšanās, kas ierobežo attiecīgo personu tiesības, bet gan pozitīva pakalpojumu sniegšana). Materiālais juridiskais pamats nav nepieciešams, jo Vācijas Pamatlikuma (Grundgesetz) 20. panta 3. punktā nostiprinātais likuma atrunas princips neattiecas uz šo jomu. Šajā gadījumā pietiek ar pilnvarojumu attiecīgās federālās zemes budžeta plānā un atbilstīgu līdzekļu piešķiršanu ar administratīvu aktu.

VDM

MFG

Grundgesetz

| (19) | Saistībā ar līdzekļu piešķiršanu dažās federālajās zemēs galvenā nozīme bija tajās piemērojamiem federālās zemes budžeta noteikumiem. |
| --- | --- |

(19)

Saistībā ar līdzekļu piešķiršanu dažās federālajās zemēs galvenā nozīme bija tajās piemērojamiem federālās zemes budžeta noteikumiem.

| (20) | Juridisko pamatu piena nodevas iekasēšanai attiecīgajās federālajās zemēs veido turpmāk minētie rīkojumi. |
| --- | --- |

(20)

Juridisko pamatu piena nodevas iekasēšanai attiecīgajās federālajās zemēs veido turpmāk minētie rīkojumi.

| (21) | Bādenē-Virtembergā: Pārtikas un lauku teritoriju ministrijas 2004. gada 18. maija Rīkojums par piensaimniecības nodevu iekasēšanu (Verordnung des Ministeriums für Ernährung und Ländlichen Raum über die Erhebung von milchwirtschaftlichen Umlagen) (GBl. 350. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar 2006. gada 24. janvāra rīkojumu (GBl. 40. lpp.). |
| --- | --- |

(21)

Bādenē-Virtembergā: Pārtikas un lauku teritoriju ministrijas 2004. gada 18. maija Rīkojums par piensaimniecības nodevu iekasēšanu (Verordnung des Ministeriums für Ernährung und Ländlichen Raum über die Erhebung von milchwirtschaftlichen Umlagen) (GBl. 350. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar 2006. gada 24. janvāra rīkojumu (GBl. 40. lpp.).

Verordnung des Ministeriums für Ernährung und Ländlichen Raum über die Erhebung von milchwirtschaftlichen Umlagen

GBl.

GBl.

| (22) | Bavārijā: 2007. gada 17. oktobra Rīkojums par piena nodevu (Verordnung über eine Umlage für Milch, BayMilchUmlV). |
| --- | --- |

(22)

Bavārijā: 2007. gada 17. oktobra Rīkojums par piena nodevu (Verordnung über eine Umlage für Milch, BayMilchUmlV).

Verordnung über eine Umlage für Milch

BayMilchUmlV

| (23) | Hesenē: 1981. gada 1. decembra Rīkojums par nodevas iekasēšanu piensaimniecības atbalstam (Verordnung über die Erhebung einer Umlage zur Förderung der Milchwirtschaft). |
| --- | --- |

(23)

Hesenē: 1981. gada 1. decembra Rīkojums par nodevas iekasēšanu piensaimniecības atbalstam (Verordnung über die Erhebung einer Umlage zur Förderung der Milchwirtschaft).

Verordnung über die Erhebung einer Umlage zur Förderung der Milchwirtschaft

| (24) | Lejassaksijā: 2004. gada 26. novembra Rīkojums par nodevas iekasēšanu piensaimniecības jomā (Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft) (Nds. GVBl. Nr. 36/2004, 519. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2005. gada 22. decembra rīkojumu, ar ko groza Rīkojumu par nodevas iekasēšanu piensaimniecības jomā (Nds. GVBl. Nr. 31/2005, 475. lpp.). |
| --- | --- |

(24)

Lejassaksijā: 2004. gada 26. novembra Rīkojums par nodevas iekasēšanu piensaimniecības jomā (Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft) (Nds. GVBl. Nr. 36/2004, 519. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2005. gada 22. decembra rīkojumu, ar ko groza Rīkojumu par nodevas iekasēšanu piensaimniecības jomā (Nds. GVBl. Nr. 31/2005, 475. lpp.).

Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft

Nds. GVBl.

Nds. GVBl.

| (25) | Ziemeļreinā-Vestfālenē: 1965. gada 30. novembra Rīkojums par nodevām piensaimniecības atbalstam (Verordnung über Umlagen zur Förderung der Milchwirtschaft). |
| --- | --- |

(25)

Ziemeļreinā-Vestfālenē: 1965. gada 30. novembra Rīkojums par nodevām piensaimniecības atbalstam (Verordnung über Umlagen zur Förderung der Milchwirtschaft).

Verordnung über Umlagen zur Förderung der Milchwirtschaft

| (26) | Reinzemē-Pfalcā: 2002. gada 15. oktobra Federālās zemes rīkojums par nodevas iekasēšanu piensaimniecības jomā (LVO über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiete der Milchwirtschaft), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2009. gada 4. jūlija Pirmo federālās zemes rīkojumu, ar ko groza Federālās zemes rīkojumu par nodevas iekasēšanu piensaimniecības jomā (1. LVO zur Änderung der LVO über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiete der Milchwirtschaft). |
| --- | --- |

(26)

Reinzemē-Pfalcā: 2002. gada 15. oktobra Federālās zemes rīkojums par nodevas iekasēšanu piensaimniecības jomā (LVO über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiete der Milchwirtschaft), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2009. gada 4. jūlija Pirmo federālās zemes rīkojumu, ar ko groza Federālās zemes rīkojumu par nodevas iekasēšanu piensaimniecības jomā (1. LVO zur Änderung der LVO über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiete der Milchwirtschaft).

LVO über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiete der Milchwirtschaft

1. LVO zur Änderung der LVO über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiete der Milchwirtschaft

| (27) | Zārā: 1982. gada 9. decembra Rīkojums par nodevas iekasēšanu piensaimniecības jomā (Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft). |
| --- | --- |

(27)

Zārā: 1982. gada 9. decembra Rīkojums par nodevas iekasēšanu piensaimniecības jomā (Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft).

Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft

| (28) | Tīringenē: Tīringenes 1999. gada 29. decembra Rīkojums par nodevas iekasēšanu piensaimniecības atbalstam (Thüringer Verordnung über die Erhebung einer Umlage zur Förderung der Milchwirtschaft). |
| --- | --- |

(28)

Tīringenē: Tīringenes 1999. gada 29. decembra Rīkojums par nodevas iekasēšanu piensaimniecības atbalstam (Thüringer Verordnung über die Erhebung einer Umlage zur Förderung der Milchwirtschaft).

Thüringer Verordnung über die Erhebung einer Umlage zur Förderung der Milchwirtschaft

| (29) | Bādene-Virtemberga, Bavārija, Hesene, Lejassaksija, Reinzeme-Pfalca, Tīringene, Zāra un Ziemeļreina-Vestfālene piešķir finansiālu atbalstu attiecīgajiem pasākumiem, ko veikusi VDM. No 2001. līdz 2011. gadam kopumā izlietotie budžeta līdzekļi (visām federālajām zemēm kopā) bija aptuveni EUR 4 miljoni. |
| --- | --- |

(29)

Bādene-Virtemberga, Bavārija, Hesene, Lejassaksija, Reinzeme-Pfalca, Tīringene, Zāra un Ziemeļreina-Vestfālene piešķir finansiālu atbalstu attiecīgajiem pasākumiem, ko veikusi VDM. No 2001. līdz 2011. gadam kopumā izlietotie budžeta līdzekļi (visām federālajām zemēm kopā) bija aptuveni EUR 4 miljoni.

VDM

| (30) | Tālāk Vācija paskaidroja, ka federālajās zemēs, kas neiekasē piena nodevu, maksājumus VDM brīvprātīgi veica Milcherzeugervereinigung in Schleswig-Holstein e. V., Arbeitsgemeinschaft Milch e. V. Meklenburgā-Priekšpomerānijā, Landeskontrollverband Berlin-Brandenburg e. V., Interessengemeinschaft der Erzeugerzusammenschlüsse in Sachsen e. V. un Saksijas-Anhaltes piena nozares uzņēmumi ar Landesvereinigung der Milchwirtschaft in Niedersachsen starpniecību. Maksājumi tika aprēķināti atbilstoši attiecīgajā federālajā zemē saražotā piena apjomam, ņemot vērā šo organizāciju finansiālās iespējas. |
| --- | --- |

(30)

Tālāk Vācija paskaidroja, ka federālajās zemēs, kas neiekasē piena nodevu, maksājumus VDM brīvprātīgi veica Milcherzeugervereinigung in Schleswig-Holstein e. V., Arbeitsgemeinschaft Milch e. V. Meklenburgā-Priekšpomerānijā, Landeskontrollverband Berlin-Brandenburg e. V., Interessengemeinschaft der Erzeugerzusammenschlüsse in Sachsen e. V. un Saksijas-Anhaltes piena nozares uzņēmumi ar Landesvereinigung der Milchwirtschaft in Niedersachsen starpniecību. Maksājumi tika aprēķināti atbilstoši attiecīgajā federālajā zemē saražotā piena apjomam, ņemot vērā šo organizāciju finansiālās iespējas.

VDM

Milcherzeugervereinigung in Schleswig-Holstein e. V.

Arbeitsgemeinschaft Milch e. V.

Landeskontrollverband Berlin-Brandenburg e. V.

Interessengemeinschaft der Erzeugerzusammenschlüsse in Sachsen e. V.

Landesvereinigung der Milchwirtschaft in Niedersachsen

| (31) | Bādene-Virtemberga papildus norādīja, ka piena nodevas iekasēšana Bādenē-Virtembergā tika pārtraukta 2012. gada 31. decembrī. Bādenes-Virtembergas piena nozares uzņēmumi 2013. un 2014. gadā palīdzēja finansēt VDM ar Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg e. V. starpniecību (ar biedru naudām). |
| --- | --- |

(31)

Bādene-Virtemberga papildus norādīja, ka piena nodevas iekasēšana Bādenē-Virtembergā tika pārtraukta 2012. gada 31. decembrī. Bādenes-Virtembergas piena nozares uzņēmumi 2013. un 2014. gadā palīdzēja finansēt VDM ar Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg e. V. starpniecību (ar biedru naudām).

VDM

Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg e. V.

| (32) | Vācija norādīja, ka VDM uzdevumi jo īpaši ir šādi:






  — | apzināt un veicināt piena nozares uzņēmumu intereses, |
| --- | --- | --- |

(32)

Vācija norādīja, ka VDM uzdevumi jo īpaši ir šādi:

VDM

—

apzināt un veicināt piena nozares uzņēmumu intereses,

| — | vispusīgi konsultēt par visiem piensaimniecības jautājumiem gan valsts, gan starptautiskā līmenī, |
| --- | --- |

—

vispusīgi konsultēt par visiem piensaimniecības jautājumiem gan valsts, gan starptautiskā līmenī,

| — | pārstāvēt piena nozares uzņēmumu intereses likumdošanas procesā ministrijās, parlamentārajās komisijās, komitejās, kā arī valsts un starptautisku tehnisku apvienību un organizāciju darba grupās, |
| --- | --- |

—

pārstāvēt piena nozares uzņēmumu intereses likumdošanas procesā ministrijās, parlamentārajās komisijās, komitejās, kā arī valsts un starptautisku tehnisku apvienību un organizāciju darba grupās,

| — | organizēt pasākumus par pašreizējo attīstību un tendencēm. |
| --- | --- |

—

organizēt pasākumus par pašreizējo attīstību un tendencēm.

| (33) | Vācija norādīja, ka VDM ir Starptautiskās Piensaimnieku federācijas (IDF) biedre un šajā organizācijā pārstāv Vācijas Nacionālo komiteju. Konkrētāk, VDM koordinē visu Vācijas darbību IDF. VDM norīko ekspertus IDF komisijās biedru apvienību un federālās valdības uzdevumā un sniedz atbildes uz starptautiskiem pieprasījumiem Vācijas Nacionālajai komitejai. Tur tā pārstāv visas piena nozares intereses, apspriežoties ar saviem biedriem un cieši sadarbojoties ar federālo valdību un federālo zemju pārstāvjiem. |
| --- | --- |

(33)

Vācija norādīja, ka VDM ir Starptautiskās Piensaimnieku federācijas (IDF) biedre un šajā organizācijā pārstāv Vācijas Nacionālo komiteju. Konkrētāk, VDM koordinē visu Vācijas darbību IDF. VDM norīko ekspertus IDF komisijās biedru apvienību un federālās valdības uzdevumā un sniedz atbildes uz starptautiskiem pieprasījumiem Vācijas Nacionālajai komitejai. Tur tā pārstāv visas piena nozares intereses, apspriežoties ar saviem biedriem un cieši sadarbojoties ar federālo valdību un federālo zemju pārstāvjiem.

VDM

IDF

VDM

IDF

VDM

IDF

| (34) | Turklāt, pārstāvot visu piena nozari, VDM piedalās standartu izstrādē un saskaņošanā valsts un starptautiskā līmenī, sadarbojoties ar kompetentajām standartu organizācijām, piemēram, ISO, IDF, CEN un DIN. Papildus VDM konsultē federālo valdību un IDF saistībā ar Codex Alimentarius (Pārtikas kodeksu). Ar atzinumiem, vadlīnijām un direktīvām VDM būtiski veicina to, lai piena nozares uzņēmumi un iestādes atrastu kopīgu valodu, kad runa ir par videi un pārtikas nekaitībai nozīmīgu rādītāju novērtējumu. Visbeidzot VDM izstrādā nozares mācību dokumentus un piedalās visu tehnisko standartu izstrādē. Piena nozarē tehniskie standarti ir neaizvietojami. Tā tiek panākta nekaitīgu un augstas kvalitātes pārtikas produktu ražošana. |
| --- | --- |

(34)

Turklāt, pārstāvot visu piena nozari, VDM piedalās standartu izstrādē un saskaņošanā valsts un starptautiskā līmenī, sadarbojoties ar kompetentajām standartu organizācijām, piemēram, ISO, IDF, CEN un DIN. Papildus VDM konsultē federālo valdību un IDF saistībā ar Codex Alimentarius (Pārtikas kodeksu). Ar atzinumiem, vadlīnijām un direktīvām VDM būtiski veicina to, lai piena nozares uzņēmumi un iestādes atrastu kopīgu valodu, kad runa ir par videi un pārtikas nekaitībai nozīmīgu rādītāju novērtējumu. Visbeidzot VDM izstrādā nozares mācību dokumentus un piedalās visu tehnisko standartu izstrādē. Piena nozarē tehniskie standarti ir neaizvietojami. Tā tiek panākta nekaitīgu un augstas kvalitātes pārtikas produktu ražošana.

VDM

ISO

IDF

CEN

DIN

VDM

IDF

Codex Alimentarius

VDM

VDM

| (35) | Turklāt VDM veido biedru apvienību, valsts pārstāvju, federālo zemju un zinātnieku tīklu. Visi dalībnieki apspriežas par attīstības virzieniem valsts un starptautiskajos pārtikas aprites tiesību aktos, piena zinātnes un analīžu jomā, uztura jomā, kā arī vides, klimata un dzīvnieku aizsardzības jautājumos. No šāda viedokļa VDM veicina visu nozares dalībnieku sadarbību. Apvienības mērķis ir arī atbalstīt piena zinātni un veicināt tehnisko attīstību piensaimniecības jomā. |
| --- | --- |

(35)

Turklāt VDM veido biedru apvienību, valsts pārstāvju, federālo zemju un zinātnieku tīklu. Visi dalībnieki apspriežas par attīstības virzieniem valsts un starptautiskajos pārtikas aprites tiesību aktos, piena zinātnes un analīžu jomā, uztura jomā, kā arī vides, klimata un dzīvnieku aizsardzības jautājumos. No šāda viedokļa VDM veicina visu nozares dalībnieku sadarbību. Apvienības mērķis ir arī atbalstīt piena zinātni un veicināt tehnisko attīstību piensaimniecības jomā.

VDM

VDM

| (36) | VDM biedri ir tikai apvienības un zinātniskas iestādes, nevis piena ražošanas, pārstrādes vai tirdzniecības uzņēmumi. Saskaņā ar VDM interneta vietnē minētajiem datiem VDM biedri ir, piemēram, Milchindustrie-Verband e. V., Deutscher Bauernverband e. V., Bundesverband der Privaten Milchwirtschaft e. V., ZV Deutscher Milchwirtschaftler e. V., Bundesverband Molkereiprodukte un Arbeitsgemeinschaft Deutscher Rinderzüchter e. V. (4). |
| --- | --- |

(36)

VDM biedri ir tikai apvienības un zinātniskas iestādes, nevis piena ražošanas, pārstrādes vai tirdzniecības uzņēmumi. Saskaņā ar VDM interneta vietnē minētajiem datiem VDM biedri ir, piemēram, Milchindustrie-Verband e. V., Deutscher Bauernverband e. V., Bundesverband der Privaten Milchwirtschaft e. V., ZV Deutscher Milchwirtschaftler e. V., Bundesverband Molkereiprodukte un Arbeitsgemeinschaft Deutscher Rinderzüchter e. V. (4).

VDM

VDM

VDM

Milchindustrie-Verband e. V.

Deutscher Bauernverband e. V.

Bundesverband der Privaten Milchwirtschaft e. V.

ZV Deutscher Milchwirtschaftler e. V.

Bundesverband Molkereiprodukte

Arbeitsgemeinschaft Deutscher Rinderzüchter e. V.

4

| (37) | Vācija uzskata, ka finansiālā palīdzība VDM nav atbalsts, jo VDM nav uzņēmums, proti, ekonomikas dalībnieks. VDM neveic saimniecisku darbību. VDM vairākos līmeņos apvieno ieinteresētās personas, kas piedalās Vācijas piena nozares pievienotās vērtības radīšanas ķēdē, bet pati neveic saimniecisko darbību. Saskaņā ar Vācijas uzņēmumu ienākuma nodokļa tiesību aktiem VDM ir atzīta par profesionālu apvienību, tādēļ tai ir tiesības uz konkrētiem nodokļu atvieglojumiem, ko nevar izmantot sabiedrības, kas veic saimniecisko darbību. |
| --- | --- |

(37)

Vācija uzskata, ka finansiālā palīdzība VDM nav atbalsts, jo VDM nav uzņēmums, proti, ekonomikas dalībnieks. VDM neveic saimniecisku darbību. VDM vairākos līmeņos apvieno ieinteresētās personas, kas piedalās Vācijas piena nozares pievienotās vērtības radīšanas ķēdē, bet pati neveic saimniecisko darbību. Saskaņā ar Vācijas uzņēmumu ienākuma nodokļa tiesību aktiem VDM ir atzīta par profesionālu apvienību, tādēļ tai ir tiesības uz konkrētiem nodokļu atvieglojumiem, ko nevar izmantot sabiedrības, kas veic saimniecisko darbību.

VDM

VDM

VDM

VDM

VDM

| (38) | Vācija apgalvo, ka saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (5) 183. pantu, neskarot EK līguma 87., 88. un 89. panta [tagad LESD 107., 108. un 109. pants] piemērošanu atbilstoši minētās regulas 180. pantam, dalībvalsts var uzlikt piena ražotājiem veicināšanas nodevu par tirgū realizētajiem piena vai piena ekvivalenta daudzumiem, lai finansētu pasākumus patēriņa veicināšanai Kopienā, paplašinātu piena un piena produktu tirgu un uzlabotu kvalitāti. |
| --- | --- |

(38)

Vācija apgalvo, ka saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (5) 183. pantu, neskarot EK līguma 87., 88. un 89. panta [tagad LESD 107., 108. un 109. pants] piemērošanu atbilstoši minētās regulas 180. pantam, dalībvalsts var uzlikt piena ražotājiem veicināšanas nodevu par tirgū realizētajiem piena vai piena ekvivalenta daudzumiem, lai finansētu pasākumus patēriņa veicināšanai Kopienā, paplašinātu piena un piena produktu tirgu un uzlabotu kvalitāti.

5

| (39) | Vācija 2013. gada 20. septembra piezīmēs apgalvoja, ka lēmumu pieņemšanas praksē apvienības (kā VDM) un asociācijas tiek atzītas par uzņēmumiem LESD 107. panta 1. punkta nozīmē tikai izņēmuma gadījumos un tikai tad, ja tās arī pašas veic saimniecisko darbību (piemēram, zemesgabalu iznomāšanu, translēšanas tiesību kolektīvu pārdošanu) (6). |
| --- | --- |

(39)

Vācija 2013. gada 20. septembra piezīmēs apgalvoja, ka lēmumu pieņemšanas praksē apvienības (kā VDM) un asociācijas tiek atzītas par uzņēmumiem LESD 107. panta 1. punkta nozīmē tikai izņēmuma gadījumos un tikai tad, ja tās arī pašas veic saimniecisko darbību (piemēram, zemesgabalu iznomāšanu, translēšanas tiesību kolektīvu pārdošanu) (6).

VDM

6

| (40) | Tās darbība ietver arī piena nozares uzņēmumu reprezentēšanu valsts un starptautiskā līmenī (piemēram, Codex Alimentarius un DIN komitejā). Attiecīgajās komisijās VDM iesniedz neatkarīgu ārēju zinātnieku un ekspertu atzinumus apkopotā un sagatavotā formā. Tā darbojas kā eksperts un konsultants federālajās un federālo zemju ministrijās. |
| --- | --- |

(40)

Tās darbība ietver arī piena nozares uzņēmumu reprezentēšanu valsts un starptautiskā līmenī (piemēram, Codex Alimentarius un DIN komitejā). Attiecīgajās komisijās VDM iesniedz neatkarīgu ārēju zinātnieku un ekspertu atzinumus apkopotā un sagatavotā formā. Tā darbojas kā eksperts un konsultants federālajās un federālo zemju ministrijās.

Codex Alimentarius

VDM

| (41) | Šīs darbības nerada priekšrocības atsevišķiem uzņēmumiem. Tās drīzāk atbilst raksturīgiem (sabiedrisko interešu) apvienības uzdevumiem. VDM darbība tiek pārprasta, uzskatot to par komerciālu lobistu, kura pakalpojumus var nopirkt tirgū. VDM sniegtos pakalpojumus tās biedri arī nevar saņemt no cita pakalpojumu sniedzēja. Tātad konkurences nepastāv. Līdz ar to VDM neveic saimniecisko darbību tirgū. |
| --- | --- |

(41)

Šīs darbības nerada priekšrocības atsevišķiem uzņēmumiem. Tās drīzāk atbilst raksturīgiem (sabiedrisko interešu) apvienības uzdevumiem. VDM darbība tiek pārprasta, uzskatot to par komerciālu lobistu, kura pakalpojumus var nopirkt tirgū. VDM sniegtos pakalpojumus tās biedri arī nevar saņemt no cita pakalpojumu sniedzēja. Tātad konkurences nepastāv. Līdz ar to VDM neveic saimniecisko darbību tirgū.

VDM

VDM

VDM

| (42) | Tālāk Vācija norāda, ka VDM sniegtie pakalpojumi nerada priekšrocības arī pienotavām. Jo īpaši VDM nepiedāvā speciālus konsultāciju pakalpojumus tieši piena nozares uzņēmumiem. VDM darbībai drīzāk ir vispārīgs raksturs. VDM informē visus interesentus un tātad galu galā arī sabiedrību par attīstības virzieniem valsts un starptautiskajos pārtikas aprites tiesību aktos, piena zinātnes un analīžu jomā, uztura jomā, kā arī vides, klimata un dzīvnieku aizsardzības jautājumos. Turklāt tā izplata informāciju galvenokārt vispārpieejamās publikācijās (internetā) un organizējot konferences. Tādējādi tā veic informācijas izplatītāja uzdevumu, kas ir raksturīgs apvienības darbībai un būtisks, lai informācija būtu vispārīgi pieejama. |
| --- | --- |

(42)

Tālāk Vācija norāda, ka VDM sniegtie pakalpojumi nerada priekšrocības arī pienotavām. Jo īpaši VDM nepiedāvā speciālus konsultāciju pakalpojumus tieši piena nozares uzņēmumiem. VDM darbībai drīzāk ir vispārīgs raksturs. VDM informē visus interesentus un tātad galu galā arī sabiedrību par attīstības virzieniem valsts un starptautiskajos pārtikas aprites tiesību aktos, piena zinātnes un analīžu jomā, uztura jomā, kā arī vides, klimata un dzīvnieku aizsardzības jautājumos. Turklāt tā izplata informāciju galvenokārt vispārpieejamās publikācijās (internetā) un organizējot konferences. Tādējādi tā veic informācijas izplatītāja uzdevumu, kas ir raksturīgs apvienības darbībai un būtisks, lai informācija būtu vispārīgi pieejama.

VDM

VDM

VDM

VDM

| (43) | Šis atvērtais, vispārīgais konsultāciju veids nav komercpakalpojums, ko saņem piena nozares uzņēmumi. To nevar salīdzināt ar speciālām konsultācijām, ko sniedz, piemēram, vadības konsultāciju uzņēmumi. Iespējamās piena nozares uzņēmumu priekšrocības, kas tiem rodas, iepazīstoties ar šo informāciju, nav būtiskas valsts atbalsta noteikumu nozīmē. Nav zināmi arī Komisijas lēmumi vai ES tiesu nolēmumi, kuros tiktu pausta šāda plaša valsts atbalsta izpratne. |
| --- | --- |

(43)

Šis atvērtais, vispārīgais konsultāciju veids nav komercpakalpojums, ko saņem piena nozares uzņēmumi. To nevar salīdzināt ar speciālām konsultācijām, ko sniedz, piemēram, vadības konsultāciju uzņēmumi. Iespējamās piena nozares uzņēmumu priekšrocības, kas tiem rodas, iepazīstoties ar šo informāciju, nav būtiskas valsts atbalsta noteikumu nozīmē. Nav zināmi arī Komisijas lēmumi vai ES tiesu nolēmumi, kuros tiktu pausta šāda plaša valsts atbalsta izpratne.

| (44) | Nav sniegts arī netiešs atbalsts. Šādam atbalstam būtu nepieciešams, lai dotācija trešai personai tiktu izmaksāta ar mērķi sniegt priekšrocības netiešajam atbalsta saņēmējam, vai lai šīs priekšrocības, ko pasākums rada uzņēmumam vai ražošanas nozarei, neizkropļotu konkurenci. Šajā lietā tas tā nav. Iespējamās netiešās priekšrocības no pasākumiem, piemēram, vispārīga informācija par attīstības virzieniem valsts un starptautiskajos pārtikas aprites tiesību aktos, piena zinātnes un analīžu jomā, uztura jomā, kā arī vides, klimata un dzīvnieku aizsardzības jautājumos, nav raksturīgas un tādēļ nevar pamatot atbalstu. Turklāt kā vispārīgi pasākumi tās neizkropļo konkurenci. |
| --- | --- |

(44)

Nav sniegts arī netiešs atbalsts. Šādam atbalstam būtu nepieciešams, lai dotācija trešai personai tiktu izmaksāta ar mērķi sniegt priekšrocības netiešajam atbalsta saņēmējam, vai lai šīs priekšrocības, ko pasākums rada uzņēmumam vai ražošanas nozarei, neizkropļotu konkurenci. Šajā lietā tas tā nav. Iespējamās netiešās priekšrocības no pasākumiem, piemēram, vispārīga informācija par attīstības virzieniem valsts un starptautiskajos pārtikas aprites tiesību aktos, piena zinātnes un analīžu jomā, uztura jomā, kā arī vides, klimata un dzīvnieku aizsardzības jautājumos, nav raksturīgas un tādēļ nevar pamatot atbalstu. Turklāt kā vispārīgi pasākumi tās neizkropļo konkurenci.

| (45) | Šajā lietā nav norāžu, kas pamatotu pieņēmumu, ka bija paredzētas vai radās konkrētu uzņēmumu priekšrocības, kas rada konkurences izkropļojumus. Drīzāk iemaksas VDM bija paredzētas, lai tā varētu veikt iepriekš minētos nekomerciālos uzdevumus. |
| --- | --- |

(45)

Šajā lietā nav norāžu, kas pamatotu pieņēmumu, ka bija paredzētas vai radās konkrētu uzņēmumu priekšrocības, kas rada konkurences izkropļojumus. Drīzāk iemaksas VDM bija paredzētas, lai tā varētu veikt iepriekš minētos nekomerciālos uzdevumus.

VDM

Iemesli, kāpēc Komisija ir uzsākusi LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru

Iemesli, kāpēc Komisija ir uzsākusi LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru

| (46) | Lēmumā sākt procedūru Komisija secināja, ka VDM ir pakalpojumu sniedzējs, jo tā pārstāv Vācijas piena nozari dažādos līmeņos un sniedz arī speciālas konsultācijas tieši saistībā ar piena ražošanu. Šo pakalpojumu galīgie saņēmēji ir visa Vācijas piena nozare, jo īpaši pienotavas, kuras ir uzņēmumi. Turklāt ir konstatēts, ka ir izpildīti visi atbalsta esības nosacījumi. |
| --- | --- |

(46)

Lēmumā sākt procedūru Komisija secināja, ka VDM ir pakalpojumu sniedzējs, jo tā pārstāv Vācijas piena nozari dažādos līmeņos un sniedz arī speciālas konsultācijas tieši saistībā ar piena ražošanu. Šo pakalpojumu galīgie saņēmēji ir visa Vācijas piena nozare, jo īpaši pienotavas, kuras ir uzņēmumi. Turklāt ir konstatēts, ka ir izpildīti visi atbalsta esības nosacījumi.

VDM

VDM piezīmes

VDM

| (47) | VDM2014. gada 6. februāra vēstulē par tai piešķirtajām dotācijām iesniedza turpmāk minētos apsvērumus. |
| --- | --- |

(47)

VDM2014. gada 6. februāra vēstulē par tai piešķirtajām dotācijām iesniedza turpmāk minētos apsvērumus.

VDM

| (48) | Līdzekļus, ko VDM saņēma no piena nodevas, nevar uzskatīt par tai sniegtu atbalstu. VDM nav uzņēmums LESD 107. panta nozīmē, un VDM darbības, kas tika finansētas no piena nodevas ieņēmumiem, katrā ziņā nav uzņēmējdarbība, proti, saimnieciska darbība, ko veido preču vai pakalpojumu piedāvāšana tirgū. Tas nozīmē, ka katrā ziņā attiecībā uz šīm no piena nodevas finansētajām darbībām VDM nav uzskatāma par uzņēmumu, jo uzņēmuma statuss vienmēr jānosaka funkcionāli saistībā ar konkrētu darbību. |
| --- | --- |

(48)

Līdzekļus, ko VDM saņēma no piena nodevas, nevar uzskatīt par tai sniegtu atbalstu. VDM nav uzņēmums LESD 107. panta nozīmē, un VDM darbības, kas tika finansētas no piena nodevas ieņēmumiem, katrā ziņā nav uzņēmējdarbība, proti, saimnieciska darbība, ko veido preču vai pakalpojumu piedāvāšana tirgū. Tas nozīmē, ka katrā ziņā attiecībā uz šīm no piena nodevas finansētajām darbībām VDM nav uzskatāma par uzņēmumu, jo uzņēmuma statuss vienmēr jānosaka funkcionāli saistībā ar konkrētu darbību.

VDM

VDM

VDM

VDM

| (49) | VDM nepiedāvā pakalpojumus tirgū. VDM darbība drīzāk ir apvienībai raksturīga darbība. Kā centrālā apvienība VDM saliedē un pārstāv piena nozari Vācijā. Nebūtu pareizi šo darbību, kas balstīta uz VDM biedru struktūru, uzskatīt par pakalpojumu tās biedriem. Ņemot vērā šo struktūru, VDM veiktais uzdevums drīzāk ir formulēt piena nozares uzņēmumu demokrātiski leģitīmu viedokli, piemēram, likumdošanas un standartu jomā. Šajā viedokļa formulēšanas procesā tiek iesaistīti arī valsts, federālo zemju un zinātnes pārstāvji, kuriem apvienībā (VDM) ir gan konsultantu, gan balsstiesīgu personu loma. Šī apvienībai raksturīgā darbība, kas ietver biedru viedokļa formulēšanu un pārstāvību, nav pakalpojuma piedāvāšana tirgū. |
| --- | --- |

(49)

VDM nepiedāvā pakalpojumus tirgū. VDM darbība drīzāk ir apvienībai raksturīga darbība. Kā centrālā apvienība VDM saliedē un pārstāv piena nozari Vācijā. Nebūtu pareizi šo darbību, kas balstīta uz VDM biedru struktūru, uzskatīt par pakalpojumu tās biedriem. Ņemot vērā šo struktūru, VDM veiktais uzdevums drīzāk ir formulēt piena nozares uzņēmumu demokrātiski leģitīmu viedokli, piemēram, likumdošanas un standartu jomā. Šajā viedokļa formulēšanas procesā tiek iesaistīti arī valsts, federālo zemju un zinātnes pārstāvji, kuriem apvienībā (VDM) ir gan konsultantu, gan balsstiesīgu personu loma. Šī apvienībai raksturīgā darbība, kas ietver biedru viedokļa formulēšanu un pārstāvību, nav pakalpojuma piedāvāšana tirgū.

VDM

VDM

VDM

VDM

VDM

VDM

| (50) | Pat precīzāk analizējot turpmāk sīkāk aplūkotās atsevišķās jomas, kurās VDM veic savu apvienības darbību, izrādās, ka šīs no piena nodevas ieņēmumiem finansētās darbības jomas nav saimnieciska darbība tirgū. |
| --- | --- |

(50)

Pat precīzāk analizējot turpmāk sīkāk aplūkotās atsevišķās jomas, kurās VDM veic savu apvienības darbību, izrādās, ka šīs no piena nodevas ieņēmumiem finansētās darbības jomas nav saimnieciska darbība tirgū.

VDM

| (51) | VDM darbības būtiska daļa ir “vispusīga konsultēšana par visiem piensaimniecības jautājumiem gan valsts, gan starptautiskā līmenī”. Šai jomai tiek atvēlēti aptuveni 15 % līdzekļu, ko VDM saņem no piena nodevas. Tomēr šī darbība ir nevis, piemēram, piena nozares uzņēmumu konsultēšana, bet gan valsts un starptautisko likumdevēju konsultēšana, proti, piena nozares uzņēmumu viedokļa formulēšana un informācijas sniegšana pirms likumdošanas vai citādām normu pieņemšanas darbībām. Šajā procesā VDM piedalās kā eksperts un Vācijas piena nozares pārstāvis. Tomēr arī šajā gadījumā VDM nedarbojas kā pakalpojumu sniedzējs tirgū. VDM darbība drīzāk ietver demokrātisku tās biedru viedokļa formulēšanu likumdošanas procesā. Šā iemesla dēļ visas piena nozares interešu pārstāvību likumdošanas procesā ministrijās, parlamentārajās komisijās, komitejās, kā arī valsts un starptautisku tehnisku apvienību un organizāciju darba grupās nevar uzskatīt par saimniecisku darbību. |
| --- | --- |

(51)

VDM darbības būtiska daļa ir “vispusīga konsultēšana par visiem piensaimniecības jautājumiem gan valsts, gan starptautiskā līmenī”. Šai jomai tiek atvēlēti aptuveni 15 % līdzekļu, ko VDM saņem no piena nodevas. Tomēr šī darbība ir nevis, piemēram, piena nozares uzņēmumu konsultēšana, bet gan valsts un starptautisko likumdevēju konsultēšana, proti, piena nozares uzņēmumu viedokļa formulēšana un informācijas sniegšana pirms likumdošanas vai citādām normu pieņemšanas darbībām. Šajā procesā VDM piedalās kā eksperts un Vācijas piena nozares pārstāvis. Tomēr arī šajā gadījumā VDM nedarbojas kā pakalpojumu sniedzējs tirgū. VDM darbība drīzāk ietver demokrātisku tās biedru viedokļa formulēšanu likumdošanas procesā. Šā iemesla dēļ visas piena nozares interešu pārstāvību likumdošanas procesā ministrijās, parlamentārajās komisijās, komitejās, kā arī valsts un starptautisku tehnisku apvienību un organizāciju darba grupās nevar uzskatīt par saimniecisku darbību.

VDM

VDM

VDM

VDM

VDM

| (52) | Tomēr arī tad, ja šī konsultāciju darbība valsts iestādēs valsts un starptautiskā līmenī tiktu atzīta par pakalpojumu, šīs valsts iestādes kā šāda konsultāciju pakalpojuma saņēmējas nebūtu uzņēmumi un līdz ar to atbalsta saņēmēji LESD 107. panta nozīmē. Ņemot vērā iepriekš raksturoto apvienības darbību, VDM nevar uzskatīt par uzņēmumu un tātad arī par atbilstīgu atbalsta saņēmēju. Turpretim speciāli konsultāciju pakalpojumi, kas tiek sniegti tieši piena nozares uzņēmumiem, netiek finansēti no piena nodevas ieņēmumiem, kurus federālās zemes nodod VDM rīcībā. |
| --- | --- |

(52)

Tomēr arī tad, ja šī konsultāciju darbība valsts iestādēs valsts un starptautiskā līmenī tiktu atzīta par pakalpojumu, šīs valsts iestādes kā šāda konsultāciju pakalpojuma saņēmējas nebūtu uzņēmumi un līdz ar to atbalsta saņēmēji LESD 107. panta nozīmē. Ņemot vērā iepriekš raksturoto apvienības darbību, VDM nevar uzskatīt par uzņēmumu un tātad arī par atbilstīgu atbalsta saņēmēju. Turpretim speciāli konsultāciju pakalpojumi, kas tiek sniegti tieši piena nozares uzņēmumiem, netiek finansēti no piena nodevas ieņēmumiem, kurus federālās zemes nodod VDM rīcībā.

VDM

VDM

| (53) | Turklāt, pārstāvot visu piena nozari, VDM piedalās standartu izstrādē un saskaņošanā valsts un starptautiskā līmenī, sadarbojoties ar kompetentajām standartu organizācijām, piemēram, ISO, IDF, CEN un DIN. Papildus VDM konsultē federālo valdību saistībā ar Codex Alimentarius. Kā federālās valdības konsultante VDM cita starpā piedalās šādās CODEX komiteju sēdēs:






  — | CCMMP – Milk and Milk Products (jo īpaši laikā no 2001. līdz 2011. gadam CCMMP tika izstrādāti visi piena produktu standarti), |
| --- | --- | --- |

(53)

Turklāt, pārstāvot visu piena nozari, VDM piedalās standartu izstrādē un saskaņošanā valsts un starptautiskā līmenī, sadarbojoties ar kompetentajām standartu organizācijām, piemēram, ISO, IDF, CEN un DIN. Papildus VDM konsultē federālo valdību saistībā ar Codex Alimentarius. Kā federālās valdības konsultante VDM cita starpā piedalās šādās CODEX komiteju sēdēs:

VDM

ISO

IDF

CEN

DIN

VDM

Codex Alimentarius

VDM

CODEX

—

CCMMP – Milk and Milk Products (jo īpaši laikā no 2001. līdz 2011. gadam CCMMP tika izstrādāti visi piena produktu standarti),

CCMMP – Milk and Milk Products

CCMMP

| — | CCFH – Food Hygiene, |
| --- | --- |

—

CCFH – Food Hygiene,

CCFH – Food Hygiene

| — | CCCF – Contaminants in Foods, |
| --- | --- |

—

CCCF – Contaminants in Foods,

CCCF – Contaminants in Foods

| — | CCFA – Food Additives, |
| --- | --- |

—

CCFA – Food Additives,

CCFA – Food Additives

| — | CCFICS – Food Import Certificates, |
| --- | --- |

—

CCFICS – Food Import Certificates,

CCFICS – Food Import Certificates

| — | CCFL – Food Labelling, |
| --- | --- |

—

CCFL – Food Labelling,

CCFL – Food Labelling

| — | CCGP – General Principles, |
| --- | --- |

—

CCGP – General Principles,

CCGP – General Principles

| — | CCMAS – Methods of Analysis and Sampling, |
| --- | --- |

—

CCMAS – Methods of Analysis and Sampling,

CCMAS – Methods of Analysis and Sampling

| — | CCNFSDU – Nutrition and Foods for Special Dietary Uses un |
| --- | --- |

—

CCNFSDU – Nutrition and Foods for Special Dietary Uses un

CCNFSDU – Nutrition and Foods for Special Dietary Uses

| — | CCRVDF – Residues Veterinary Drugs in Food. |
| --- | --- |

—

CCRVDF – Residues Veterinary Drugs in Food.

CCRVDF – Residues Veterinary Drugs in Food

| (54) | Šai standartu izstrādei un saskaņošanai valsts un starptautiskā līmenī tiek atvēlēti aptuveni 45 % līdzekļu, ko VDM saņem no piena nodevas. Arī šī standartu izstrādes un saskaņošanas joma nav uzskatāma par saimniecisku darbību. Šajā gadījumā VDM nevis sniedz pakalpojumus tirgū, bet gan kā centrālā apvienība pārstāv visu piena nozari, veicot uzdevumu vispārējās interesēs. Tas ir vispāratzīts fakts, ka standartu izstrāde un saskaņošana atbilstoši ISO, IDF, CEN un DIN, kā arī Codex Alimentarius ir darbība vispārējās interesēs, nevis, piemēram, selektīvs atbalsta pasākums. |
| --- | --- |

(54)

Šai standartu izstrādei un saskaņošanai valsts un starptautiskā līmenī tiek atvēlēti aptuveni 45 % līdzekļu, ko VDM saņem no piena nodevas. Arī šī standartu izstrādes un saskaņošanas joma nav uzskatāma par saimniecisku darbību. Šajā gadījumā VDM nevis sniedz pakalpojumus tirgū, bet gan kā centrālā apvienība pārstāv visu piena nozari, veicot uzdevumu vispārējās interesēs. Tas ir vispāratzīts fakts, ka standartu izstrāde un saskaņošana atbilstoši ISO, IDF, CEN un DIN, kā arī Codex Alimentarius ir darbība vispārējās interesēs, nevis, piemēram, selektīvs atbalsta pasākums.

VDM

VDM

ISO

IDF

CEN

DIN

Codex Alimentarius

| (55) | Kā norādīts DIN e. V. statūtos, “DIN [...] uzdevums (mērķis), ievērojot vispārējās intereses un sabiedrības labā, ir pienācīgā un pārredzamā procesā ierosināt, organizēt, vadīt un komentēt standartu izstrādi un saskaņošanu. Darba rezultāti ir paredzēti inovācijām, drošībai un informēšanai ekonomikā, zinātnē, pārvaldē un sabiedrībā, kā arī kvalitātes nodrošināšanai un racionalizācijai, kā arī darba, vides un patērētāju aizsardzībai.” |
| --- | --- |

(55)

Kā norādīts DIN e. V. statūtos, “DIN [...] uzdevums (mērķis), ievērojot vispārējās intereses un sabiedrības labā, ir pienācīgā un pārredzamā procesā ierosināt, organizēt, vadīt un komentēt standartu izstrādi un saskaņošanu. Darba rezultāti ir paredzēti inovācijām, drošībai un informēšanai ekonomikā, zinātnē, pārvaldē un sabiedrībā, kā arī kvalitātes nodrošināšanai un racionalizācijai, kā arī darba, vides un patērētāju aizsardzībai.”

DIN e. V.

DIN

| (56) | Tas pats attiecas uz Codex Alimentarius komisiju, kuras uzdevums attiecīgajā interneta vietnē ir raksturots šādi:

  “The Codex Alimentarius Commission, established by FAO and WHO in 1963 develops harmonised international food standards, guidelines and codes of practice to protect the health of the consumers and ensure fair practices in the food trade.” |
| --- | --- |

(56)

Tas pats attiecas uz Codex Alimentarius komisiju, kuras uzdevums attiecīgajā interneta vietnē ir raksturots šādi:

Codex Alimentarius

“The Codex Alimentarius Commission, established by FAO and WHO in 1963 develops harmonised international food standards, guidelines and codes of practice to protect the health of the consumers and ensure fair practices in the food trade.”

| (57) | Turklāt Codex Alimentarius ir būtisks pamats gan pārtikas aprites tiesību aktiem, proti, pārtikas aprites tiesību un administratīvajām normām, kopumā, gan pārtikas nekaitīgumam jo īpaši – kā Savienības, tā valstu līmenī. Kā pārtikas aprites tiesību aktu svarīgākais starptautiskais standarts likumdošanas iestādēm tas ir jāņem vērā, izstrādājot vai grozot pārtikas aprites tiesību aktus, tieši pārtikas nekaitīguma un patērētāju aizsardzības aspektā (7). |
| --- | --- |

(57)

Turklāt Codex Alimentarius ir būtisks pamats gan pārtikas aprites tiesību aktiem, proti, pārtikas aprites tiesību un administratīvajām normām, kopumā, gan pārtikas nekaitīgumam jo īpaši – kā Savienības, tā valstu līmenī. Kā pārtikas aprites tiesību aktu svarīgākais starptautiskais standarts likumdošanas iestādēm tas ir jāņem vērā, izstrādājot vai grozot pārtikas aprites tiesību aktus, tieši pārtikas nekaitīguma un patērētāju aizsardzības aspektā (7).

Codex Alimentarius

7

| (58) | No šāda viedokļa VDM neveic saimniecisku darbību arī pakalpojumu piedāvāšanas tirgū nozīmē. Tas tā ir jau tāpēc, ka nepastāv tādu standartu izstrādes un saskaņošanas darbību tirgus, kas tiek veiktas vispārējās interesēs un jo īpaši arī patērētāju interesēs (8). |
| --- | --- |

(58)

No šāda viedokļa VDM neveic saimniecisku darbību arī pakalpojumu piedāvāšanas tirgū nozīmē. Tas tā ir jau tāpēc, ka nepastāv tādu standartu izstrādes un saskaņošanas darbību tirgus, kas tiek veiktas vispārējās interesēs un jo īpaši arī patērētāju interesēs (8).

VDM

8

| (59) | Cita VDM darbības daļa ietver vispārīgas informācijas sniegšanu par pienu un piena lopkopību, saprotamā formā iepazīstinot ar šīs nozares zinātnes atziņām un jaunajām metodēm. Šajā saistībā VDM sagatavo attiecīgus atzinumus, vadlīnijas un direktīvas, lai viegli saprotamā veidā informētu visus interesentus, tostarp patērētājus, par tādiem jautājumiem kā, piemēram, labākie pieejamie vides aizsardzības paņēmieni, laba lauksaimniecības prakse, ūdens patēriņš, CO2 emisijas un dzīvnieku aizsardzība piena lopkopībā vai ēdināšanas sistēmas piena ražošanā. Šai jomai tiek atvēlēti aptuveni 35 % līdzekļu, ko VDM saņem no piena nodevas. |
| --- | --- |

(59)

Cita VDM darbības daļa ietver vispārīgas informācijas sniegšanu par pienu un piena lopkopību, saprotamā formā iepazīstinot ar šīs nozares zinātnes atziņām un jaunajām metodēm. Šajā saistībā VDM sagatavo attiecīgus atzinumus, vadlīnijas un direktīvas, lai viegli saprotamā veidā informētu visus interesentus, tostarp patērētājus, par tādiem jautājumiem kā, piemēram, labākie pieejamie vides aizsardzības paņēmieni, laba lauksaimniecības prakse, ūdens patēriņš, CO2 emisijas un dzīvnieku aizsardzība piena lopkopībā vai ēdināšanas sistēmas piena ražošanā. Šai jomai tiek atvēlēti aptuveni 35 % līdzekļu, ko VDM saņem no piena nodevas.

VDM

VDM

2

VDM

| (60) | Arī šī darbība nav saimnieciska darbība, jo runa nav par īpašu pakalpojumu sniegšanu, konkurējot ar citiem pakalpojumu sniedzējiem. Tā kā netiek veiktas nekādas īpašas darbības piena nozares uzņēmumu labā, bet, gluži otrādi, ikviena ieinteresēta trešā persona, proti, sabiedrība, tiek informēta par piena un piena lopkopības jautājumiem, runa ir par piedāvājumu, ko VDM sniedz bez atlīdzības un ko arī trešā persona nevarētu sniegt par atlīdzību. Tikai par konkrētām publikācijām tiek prasīta minimāla autortiesību maksa. |
| --- | --- |

(60)

Arī šī darbība nav saimnieciska darbība, jo runa nav par īpašu pakalpojumu sniegšanu, konkurējot ar citiem pakalpojumu sniedzējiem. Tā kā netiek veiktas nekādas īpašas darbības piena nozares uzņēmumu labā, bet, gluži otrādi, ikviena ieinteresēta trešā persona, proti, sabiedrība, tiek informēta par piena un piena lopkopības jautājumiem, runa ir par piedāvājumu, ko VDM sniedz bez atlīdzības un ko arī trešā persona nevarētu sniegt par atlīdzību. Tikai par konkrētām publikācijām tiek prasīta minimāla autortiesību maksa.

VDM

| (61) | Turklāt VDM atbalsta valsts augstskolu zinātniekus, jo īpaši jaunos zinātniekus, pēc pieprasījuma atlīdzinot viņiem daļu no ceļa izdevumiem uz pasākumiem, kas saistīti ar piena zinātni. Tā kā šajā gadījumā runa ir par atbalstu privātpersonām nekomerciālā jomā, arī šajā ziņā netiek izpildīti valsts atbalsta nosacījumi. |
| --- | --- |

(61)

Turklāt VDM atbalsta valsts augstskolu zinātniekus, jo īpaši jaunos zinātniekus, pēc pieprasījuma atlīdzinot viņiem daļu no ceļa izdevumiem uz pasākumiem, kas saistīti ar piena zinātni. Tā kā šajā gadījumā runa ir par atbalstu privātpersonām nekomerciālā jomā, arī šajā ziņā netiek izpildīti valsts atbalsta nosacījumi.

VDM

| (62) | Turklāt divi VDM darbinieki lasa lekcijas Hannoveres Profesionālajā augstskolā (Fachhochschule Hannover), un arī šī darbība nav uzskatāma par saimniecisku darbību. Kopumā šai jomai (atbalsts jaunajiem zinātniekiem un VDM darbinieku lekcijas) tiek atvēlēti vidēji 5 % līdzekļu, ko VDM saņem no piena nodevas. |
| --- | --- |

(62)

Turklāt divi VDM darbinieki lasa lekcijas Hannoveres Profesionālajā augstskolā (Fachhochschule Hannover), un arī šī darbība nav uzskatāma par saimniecisku darbību. Kopumā šai jomai (atbalsts jaunajiem zinātniekiem un VDM darbinieku lekcijas) tiek atvēlēti vidēji 5 % līdzekļu, ko VDM saņem no piena nodevas.

VDM

Fachhochschule Hannover

VDM

VDM

| (63) | Tiktāl, ciktāl no piena nodevas ieņēmumiem ir finansētas izmaksas par VDM darbību IDF un tās kā Vācijas Nacionālās komitejas uzdevumu šajā federācijā, piemēram, sagatavojot atzinumus par starptautiskiem pieprasījumiem, šī darbība ir daļa no VDM konsultāciju darbības attiecībā pret valsts iestādēm vai daļa no standartu izstrādes vai vispārīgas informācijas sniegšanas. Turklāt VDM pārstāvju vienkārša piedalīšanās IDF sēdēs ir parasta apvienības darbība un tātad nav saimnieciska darbība. IDF galvenais darbs ir līdzdalība starptautisku standartu izstrādē (Codex Alimentarius, ISO, CEN) un vispārīgas informācijas sniegšana. |
| --- | --- |

(63)

Tiktāl, ciktāl no piena nodevas ieņēmumiem ir finansētas izmaksas par VDM darbību IDF un tās kā Vācijas Nacionālās komitejas uzdevumu šajā federācijā, piemēram, sagatavojot atzinumus par starptautiskiem pieprasījumiem, šī darbība ir daļa no VDM konsultāciju darbības attiecībā pret valsts iestādēm vai daļa no standartu izstrādes vai vispārīgas informācijas sniegšanas. Turklāt VDM pārstāvju vienkārša piedalīšanās IDF sēdēs ir parasta apvienības darbība un tātad nav saimnieciska darbība. IDF galvenais darbs ir līdzdalība starptautisku standartu izstrādē (Codex Alimentarius, ISO, CEN) un vispārīgas informācijas sniegšana.

VDM

IDF

VDM

VDM

IDF

IDF

Codex Alimentarius

ISO

CEN

| (64) | Atbalsts nav sniegts arī piena nozares uzņēmumiem. Ja valsts iestādes apspriežas ar VDM pirms likumdošanas vai normu pieņemšanas procesiem vai to laikā un VDM finansējumam, lai nodrošinātu tās neatkarību, nosaka obligātu nodevu, tas nerada valsts priekšrocības uzņēmumiem, kuriem ar obligāto nodevu ir jāfinansē informācijas sniegšana valsts iestādēm. |
| --- | --- |

(64)

Atbalsts nav sniegts arī piena nozares uzņēmumiem. Ja valsts iestādes apspriežas ar VDM pirms likumdošanas vai normu pieņemšanas procesiem vai to laikā un VDM finansējumam, lai nodrošinātu tās neatkarību, nosaka obligātu nodevu, tas nerada valsts priekšrocības uzņēmumiem, kuriem ar obligāto nodevu ir jāfinansē informācijas sniegšana valsts iestādēm.

VDM

VDM

| (65) | Tas pats attiecas uz standartu izstrādi vispārējās interesēs un atbalstu augstskolu zinātniekiem, jo īpaši jaunajiem zinātniekiem. Visbeidzot arī informācijas sniegšana nerada īpašas priekšrocības piena nozares uzņēmumiem. Tās mērķis ir vispārīgi izskaidrot piensaimniecības jautājumus, no vienas puses, un informēt par piemērojamām juridiskajām prasībām, normām, standartiem un jaunākajām tehnoloģijām, no otras puses, lai sabiedrības interesēs garantētu augstu kvalitātes un vides standartu ievērošanu. Turklāt, ja piena nozares uzņēmumi tiešām būtu guvuši priekšrocības no VDM pasākumiem, tās būtu nenosakāma apjoma netiešas priekšrocības, kas nebūtu pietiekamas, lai šie ar citu mērķi veiktie pasākumi kļūtu par valsts atbalstu. Turklāt, pieņemot, ka piena nozarei ir sniegts atbalsts, to nebūtu iespējams atgūt atbilstoši valsta atbalsta noteikumiem, jo pat teorētiski nevar noteikt, kuri uzņēmumi un kādā mērā gūst labumu no pasākumiem, jo īpaši tāpēc, ka pozitīvā ietekme skar ne tikai Vācijas piena nozares uzņēmumus, bet labumu gūst arī ārvalstu uzņēmumi katrā ziņā tad, ja tie darbojas Vācijā vai to darbībai, piemēram, starptautisko standartu izstrādē un saistībā ar Codex Alimentarius, tāpat būtu starptautiska iedarbība. |
| --- | --- |

(65)

Tas pats attiecas uz standartu izstrādi vispārējās interesēs un atbalstu augstskolu zinātniekiem, jo īpaši jaunajiem zinātniekiem. Visbeidzot arī informācijas sniegšana nerada īpašas priekšrocības piena nozares uzņēmumiem. Tās mērķis ir vispārīgi izskaidrot piensaimniecības jautājumus, no vienas puses, un informēt par piemērojamām juridiskajām prasībām, normām, standartiem un jaunākajām tehnoloģijām, no otras puses, lai sabiedrības interesēs garantētu augstu kvalitātes un vides standartu ievērošanu. Turklāt, ja piena nozares uzņēmumi tiešām būtu guvuši priekšrocības no VDM pasākumiem, tās būtu nenosakāma apjoma netiešas priekšrocības, kas nebūtu pietiekamas, lai šie ar citu mērķi veiktie pasākumi kļūtu par valsts atbalstu. Turklāt, pieņemot, ka piena nozarei ir sniegts atbalsts, to nebūtu iespējams atgūt atbilstoši valsta atbalsta noteikumiem, jo pat teorētiski nevar noteikt, kuri uzņēmumi un kādā mērā gūst labumu no pasākumiem, jo īpaši tāpēc, ka pozitīvā ietekme skar ne tikai Vācijas piena nozares uzņēmumus, bet labumu gūst arī ārvalstu uzņēmumi katrā ziņā tad, ja tie darbojas Vācijā vai to darbībai, piemēram, starptautisko standartu izstrādē un saistībā ar Codex Alimentarius, tāpat būtu starptautiska iedarbība.

VDM

Codex Alimentarius

| (66) | Ja – pretēji iepriekš minētajiem apsvērumiem – to līdzekļu izlietojums, ko no piena nodevas ieņēmumiem VDM saņēmusi saskaņā ar pasākumiem BW 6, BY 9, HE 5, NI 10, NW 9, RP 8, SL 6 un TH 6, tiktu uzskatīts par valsts atbalstu, tas katrā ziņā būtu saderīgs ar attiecīgajiem sekundārajiem tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(66)

Ja – pretēji iepriekš minētajiem apsvērumiem – to līdzekļu izlietojums, ko no piena nodevas ieņēmumiem VDM saņēmusi saskaņā ar pasākumiem BW 6, BY 9, HE 5, NI 10, NW 9, RP 8, SL 6 un TH 6, tiktu uzskatīts par valsts atbalstu, tas katrā ziņā būtu saderīgs ar attiecīgajiem sekundārajiem tiesību aktiem.

VDM

BW 6

BY 9

HE 5

NI 10

NW 9

RP 8

SL 6

TH 6

| (67) | Turpretim, ja – pretēji šeit paustajam viedoklim – VDM konsultanta statusā tiktu saskatīts valsts atbalsts piena nozares uzņēmumiem, tad šajā gadījumā runa būtu par atļautu tehnisko atbalstu atbilstīgi 14. nodaļai Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu lauksaimniecības nozarē 2000.–2006. gadam (9) (turpmāk “Kopienas pamatnostādnes 2000.–2006. gadam”) vai IV.K nodaļai Kopienas pamatnostādnēs attiecībā uz valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē 2007.–2013. gadā (10) (turpmāk “Pamatnostādnes 2007.–2013. gadam”). |
| --- | --- |

(67)

Turpretim, ja – pretēji šeit paustajam viedoklim – VDM konsultanta statusā tiktu saskatīts valsts atbalsts piena nozares uzņēmumiem, tad šajā gadījumā runa būtu par atļautu tehnisko atbalstu atbilstīgi 14. nodaļai Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu lauksaimniecības nozarē 2000.–2006. gadam (9) (turpmāk “Kopienas pamatnostādnes 2000.–2006. gadam”) vai IV.K nodaļai Kopienas pamatnostādnēs attiecībā uz valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē 2007.–2013. gadā (10) (turpmāk “Pamatnostādnes 2007.–2013. gadam”).

VDM

9

10

| (68) | Turklāt par laiku no 2001. līdz 2006. gadam VDM apgalvoja, ka pasākumi attiecās vienīgi uz pienu kā I pielikumā minētu produktu. Šajos pasākumos tika izplatītas zinātnes atziņas, jo īpaši jaunākās tehnoloģijas un paraugprakse, uz ko balstījās arī standarti, kuru izstrādē piedalījās vai sniedza konsultācijas VDM, vai kas bija jāiekļauj likumprojektos. Līdz ar to VDM pasākumi šajā jomā parasti bija saistīti ar jaunām metodēm Kopienas pamatnostādņu 2000.–2006. gadam 14.1. punkta nozīmē. Tātad arī VDM darbība standartu izstrādes un saskaņošanas jomā kā zinātnes atziņu noteikšana un izplatīšana ir jāatzīst par tehnisko atbalstu. |
| --- | --- |

(68)

Turklāt par laiku no 2001. līdz 2006. gadam VDM apgalvoja, ka pasākumi attiecās vienīgi uz pienu kā I pielikumā minētu produktu. Šajos pasākumos tika izplatītas zinātnes atziņas, jo īpaši jaunākās tehnoloģijas un paraugprakse, uz ko balstījās arī standarti, kuru izstrādē piedalījās vai sniedza konsultācijas VDM, vai kas bija jāiekļauj likumprojektos. Līdz ar to VDM pasākumi šajā jomā parasti bija saistīti ar jaunām metodēm Kopienas pamatnostādņu 2000.–2006. gadam 14.1. punkta nozīmē. Tātad arī VDM darbība standartu izstrādes un saskaņošanas jomā kā zinātnes atziņu noteikšana un izplatīšana ir jāatzīst par tehnisko atbalstu.

VDM

VDM

VDM

VDM

| (69) | Tomēr neatkarīgi no iepriekšminētā zinātnes atziņu un vispārīga faktu materiāla izplatīšana (atbilstīgi Pamatnostādņu 2007.–2013. gadam IV.K iedaļai) arī Kopienas pamatnostādņu 2000.–2006. gadam darbības laikā ir jāatzīst par atļautu, ietilpinot to, piemēram, konsultāciju pakalpojumu vai izglītības un apmācību jēdzienā (11). |
| --- | --- |

(69)

Tomēr neatkarīgi no iepriekšminētā zinātnes atziņu un vispārīga faktu materiāla izplatīšana (atbilstīgi Pamatnostādņu 2007.–2013. gadam IV.K iedaļai) arī Kopienas pamatnostādņu 2000.–2006. gadam darbības laikā ir jāatzīst par atļautu, ietilpinot to, piemēram, konsultāciju pakalpojumu vai izglītības un apmācību jēdzienā (11).

11

| (70) | Turklāt, interpretējot Pamatnostādnes 2007.–2013. gadam citādi, rastos pretruna ar tirgu daudz vairāk ietekmējošo reklāmas pasākumu vērtējumu. Tie būtu atļauti arī pirms 2007. gada, pamatojoties uz Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu EK līguma I pielikumā minēto produktu un dažu I pielikumā neminētu produktu reklāmai (2001/C-252/03) (turpmāk “Reklāmas pamatnostādnes”). Kā pārpalikuma produkts piens atbilst kritērijiem, kas pamato reklāmas nepieciešamību. |
| --- | --- |

(70)

Turklāt, interpretējot Pamatnostādnes 2007.–2013. gadam citādi, rastos pretruna ar tirgu daudz vairāk ietekmējošo reklāmas pasākumu vērtējumu. Tie būtu atļauti arī pirms 2007. gada, pamatojoties uz Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu EK līguma I pielikumā minēto produktu un dažu I pielikumā neminētu produktu reklāmai (2001/C-252/03) (turpmāk “Reklāmas pamatnostādnes”). Kā pārpalikuma produkts piens atbilst kritērijiem, kas pamato reklāmas nepieciešamību.

| (71) | Tas nozīmē, ka dalībvalstis piena nozarē bez papildu ierobežojumiem drīkst piešķirt valsts atbalstu 100 % apmērā, lai subsidētu ģenērisku, proti, izcelsmes un uzņēmumu ziņā neitrālu, piena reklāmu. Dalībvalstis ir plaši izmantojušas šo iespēju (12). Tātad, ja laikā no 2001. līdz 2006. gadam piena un piena produktu ģenēriska reklāma bija atļauta bez ierobežojumiem, vispārīgam faktu materiālam un zinātnes atziņu par pienu un piena produktiem izplatīšanai, kas daudz mazāk ietekmē tirgu, nav iemesla piemērot valsts atbalsta noteikumu stingrākās prasības. |
| --- | --- |

(71)

Tas nozīmē, ka dalībvalstis piena nozarē bez papildu ierobežojumiem drīkst piešķirt valsts atbalstu 100 % apmērā, lai subsidētu ģenērisku, proti, izcelsmes un uzņēmumu ziņā neitrālu, piena reklāmu. Dalībvalstis ir plaši izmantojušas šo iespēju (12). Tātad, ja laikā no 2001. līdz 2006. gadam piena un piena produktu ģenēriska reklāma bija atļauta bez ierobežojumiem, vispārīgam faktu materiālam un zinātnes atziņu par pienu un piena produktiem izplatīšanai, kas daudz mazāk ietekmē tirgu, nav iemesla piemērot valsts atbalsta noteikumu stingrākās prasības.

12

| (72) | Ne materiālo atbalsta tiesību normu likumdevējs, ne Komisija, izstrādājot Kopienas pamatnostādnes, nevar būt gribējusi, lai valsts finansēta reklāmas kampaņa ar saukli “Dzeriet vairāk piena!” tiktu uzskatītu par atļautu reklāmas atbalstu un tajā pašā laikā kampaņa, kas lietišķi izskaidro patērētājiem piena uzturvērtību un nozīmi bērnu uzturā, – par neatļautu atbalstu. |
| --- | --- |

(72)

Ne materiālo atbalsta tiesību normu likumdevējs, ne Komisija, izstrādājot Kopienas pamatnostādnes, nevar būt gribējusi, lai valsts finansēta reklāmas kampaņa ar saukli “Dzeriet vairāk piena!” tiktu uzskatītu par atļautu reklāmas atbalstu un tajā pašā laikā kampaņa, kas lietišķi izskaidro patērētājiem piena uzturvērtību un nozīmi bērnu uzturā, – par neatļautu atbalstu.

| (73) | Ir izpildīti arī pārējie nosacījumi, kas minēti Kopienas pamatnostādņu 2000.–2006. gadam 14. nodaļā. Tā kā šie pasākumi ir vispārīgi, uzņēmumu ziņā neitrāli pasākumi, tie automātiski neattiecas tikai uz konkrētām kategorijām (14.2. punkts). Precīza pasākumu finansiāla piesaiste atsevišķiem uzņēmumiem, kā norādīts, nav iespējama, jo nav tiešas saiknes ar uzņēmumu. Ņemot vērā relatīvi mazos līdzekļus, kas bija atvēlēti šai jomai, un piena nozares uzņēmumu lielo skaitu, 14.3. punktā minētās robežvērtības nav sasniegtas pat aptuveni. |
| --- | --- |

(73)

Ir izpildīti arī pārējie nosacījumi, kas minēti Kopienas pamatnostādņu 2000.–2006. gadam 14. nodaļā. Tā kā šie pasākumi ir vispārīgi, uzņēmumu ziņā neitrāli pasākumi, tie automātiski neattiecas tikai uz konkrētām kategorijām (14.2. punkts). Precīza pasākumu finansiāla piesaiste atsevišķiem uzņēmumiem, kā norādīts, nav iespējama, jo nav tiešas saiknes ar uzņēmumu. Ņemot vērā relatīvi mazos līdzekļus, kas bija atvēlēti šai jomai, un piena nozares uzņēmumu lielo skaitu, 14.3. punktā minētās robežvērtības nav sasniegtas pat aptuveni.

| (74) | Par laiku no 2007. gada VDM norādīja, ka attiecīgie VDM pasākumi ir uzskatāmi par zinātnes atziņu izplatīšanu visiem saprotamā veidā un vispārīgu faktu materiālu atbilstoši Pamatnostādņu 2007.–2013. gadam IV.K nodaļai saistībā ar Regulas (EK) Nr. 1857/2006 14. pantu. Šeit nevar piemērot ierobežojumu attiecībā uz MVU, jo vispārīgu, uzņēmumu ziņā neitrālu faktu materiālu jau šādas neitralitātes dēļ nevar ierobežot līdz maziem un vidējiem uzņēmumiem. Turklāt arī šajā gadījumā jāņem vērā, ka Pamatnostādnes 2007.–2013. gadam nedrīkst piemērot svastarpēji pretrunīgā veidā. Arī šeit nevar būt gribēts, lai piena un piena produktu ģenēriska reklāma būtu atļauta ar 100 % atbalsta likmi (sk. Pamatnostādņu 2007.–2013. gadam 157. punktu), bet vispārīgam faktu materiālam un zinātnes atziņu izplatīšanai, kas daudz mazāk ietekmē konkurenci, būtu piemērojamas stingrākas prasības. Pretējā gadījumā dalībvalstis tiktu mudinātas nodrošināt, lai vispārīgs faktu materiāls vai zinātnes atziņu izplatīšana tiktu saistīti ar aicinājumu veikt pirkumu, lai tie tādējādi kļūtu par nepārprotami atļautu reklāmas pasākumu. |
| --- | --- |

(74)

Par laiku no 2007. gada VDM norādīja, ka attiecīgie VDM pasākumi ir uzskatāmi par zinātnes atziņu izplatīšanu visiem saprotamā veidā un vispārīgu faktu materiālu atbilstoši Pamatnostādņu 2007.–2013. gadam IV.K nodaļai saistībā ar Regulas (EK) Nr. 1857/2006 14. pantu. Šeit nevar piemērot ierobežojumu attiecībā uz MVU, jo vispārīgu, uzņēmumu ziņā neitrālu faktu materiālu jau šādas neitralitātes dēļ nevar ierobežot līdz maziem un vidējiem uzņēmumiem. Turklāt arī šajā gadījumā jāņem vērā, ka Pamatnostādnes 2007.–2013. gadam nedrīkst piemērot svastarpēji pretrunīgā veidā. Arī šeit nevar būt gribēts, lai piena un piena produktu ģenēriska reklāma būtu atļauta ar 100 % atbalsta likmi (sk. Pamatnostādņu 2007.–2013. gadam 157. punktu), bet vispārīgam faktu materiālam un zinātnes atziņu izplatīšanai, kas daudz mazāk ietekmē konkurenci, būtu piemērojamas stingrākas prasības. Pretējā gadījumā dalībvalstis tiktu mudinātas nodrošināt, lai vispārīgs faktu materiāls vai zinātnes atziņu izplatīšana tiktu saistīti ar aicinājumu veikt pirkumu, lai tie tādējādi kļūtu par nepārprotami atļautu reklāmas pasākumu.

VDM

VDM

MVU

| (75) | Ņemot vērā minētos argumentus, VDM lūdza Komisiju pārskatīt savus līdzšinējos pieņēmumus par VDM uzņēmuma statusu un tās darbības pieļaujamību no valsts atbalsta noteikumu viedokļa. Turklāt saistībā ar sarežģīto procedūru VDM saglabāja tiesības turpmāk iesniegt papildu apsvērumus. |
| --- | --- |

(75)

Ņemot vērā minētos argumentus, VDM lūdza Komisiju pārskatīt savus līdzšinējos pieņēmumus par VDM uzņēmuma statusu un tās darbības pieļaujamību no valsts atbalsta noteikumu viedokļa. Turklāt saistībā ar sarežģīto procedūru VDM saglabāja tiesības turpmāk iesniegt papildu apsvērumus.

VDM

VDM

VDM

Citu ieinteresēto personu piezīmes

Citu ieinteresēto personu piezīmes

| (76) | Laikā no 2014. gada 6. līdz 10. februārim Komisija saņēma pavisam sešas vēstules no ieinteresētajām personām, kas izteica savus apsvērumus par VDM veiktajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(76)

Laikā no 2014. gada 6. līdz 10. februārim Komisija saņēma pavisam sešas vēstules no ieinteresētajām personām, kas izteica savus apsvērumus par VDM veiktajiem pasākumiem.

VDM

| (77) | Landesvereinigung der Bayerischen Milchwirtschaft e. V. (2014. gada 7. februāra vēstule) norādīja, ka tā atbalsta un augstu vērtē VDM starptautisko pieredzes apmaiņu ar mērķi nodrošināt patērētāju preventīvu aizsardzību, pateicoties jaunām zināšanām, kas iegūtas no citām valstīm. Tādā veidā netiekot radītas nekādas priekšrocības atsevišķiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(77)

Landesvereinigung der Bayerischen Milchwirtschaft e. V. (2014. gada 7. februāra vēstule) norādīja, ka tā atbalsta un augstu vērtē VDM starptautisko pieredzes apmaiņu ar mērķi nodrošināt patērētāju preventīvu aizsardzību, pateicoties jaunām zināšanām, kas iegūtas no citām valstīm. Tādā veidā netiekot radītas nekādas priekšrocības atsevišķiem uzņēmumiem.

Landesvereinigung der Bayerischen Milchwirtschaft e. V.

VDM

| (78) | Landesvereinigung Thüringer Milch e. V.2014. gada 6. februāra piezīmēs atsaucās uz VDM apsvērumiem un tos atbalstīja. |
| --- | --- |

(78)

Landesvereinigung Thüringer Milch e. V.2014. gada 6. februāra piezīmēs atsaucās uz VDM apsvērumiem un tos atbalstīja.

Landesvereinigung Thüringer Milch e. V.

VDM

| (79) | Milchprüfring Baden-Württemberg e. V.2014. gada 6. februāra piezīmēs norādīja, ka VDM ir viena no iestādēm, kas Bādenē-Virtembergā ir saņēmušas nodevas ieņēmumus. Visas piezīmēs minētās iestādes ir veikušas pasākumus piena nozares uzņēmumu labā saskaņā ar Likuma par pienu un taukiem 22. pantu. Nodevas ieņēmumu piešķiršana bija ierobežota līdz apmēram, kāds bija nepieciešams šo pasākumu veikšanai. |
| --- | --- |

(79)

Milchprüfring Baden-Württemberg e. V.2014. gada 6. februāra piezīmēs norādīja, ka VDM ir viena no iestādēm, kas Bādenē-Virtembergā ir saņēmušas nodevas ieņēmumus. Visas piezīmēs minētās iestādes ir veikušas pasākumus piena nozares uzņēmumu labā saskaņā ar Likuma par pienu un taukiem 22. pantu. Nodevas ieņēmumu piešķiršana bija ierobežota līdz apmēram, kāds bija nepieciešams šo pasākumu veikšanai.

Milchprüfring Baden-Württemberg e. V.

VDM

| (80) | Milchwirtschaftliche Arbeitsgemeinschaft Rheinland-Pfalz e. V.2014. gada 10. februāra piezīmēs minēja tos pašus argumentus, ko Vācija jau bija norādījusi 2013. gada 20. septembrī. |
| --- | --- |

(80)

Milchwirtschaftliche Arbeitsgemeinschaft Rheinland-Pfalz e. V.2014. gada 10. februāra piezīmēs minēja tos pašus argumentus, ko Vācija jau bija norādījusi 2013. gada 20. septembrī.

Milchwirtschaftliche Arbeitsgemeinschaft Rheinland-Pfalz e. V.

| (81) | Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg e. V.2014. gada 6. februāra piezīmēs piekrita Milchprüfring Baden-Württemberg e. V. apsvērumiem (sk. 79. apsvērumu). |
| --- | --- |

(81)

Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg e. V.2014. gada 6. februāra piezīmēs piekrita Milchprüfring Baden-Württemberg e. V. apsvērumiem (sk. 79. apsvērumu).

Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg e. V.

Milchprüfring Baden-Württemberg e. V.

| (82) | Landesvereinigung der Milchwirtschaft Niedersachsen е. V. (LVN) 2014. gada 7. februāra vēstulē tieši nekomentēja dotācijas, kas tika piešķirtas VDM, tomēr principā noliedza to, ka visiem apakšpasākumiem būtu piešķirts atbalsts atbilstoši MFG. |
| --- | --- |

(82)

Landesvereinigung der Milchwirtschaft Niedersachsen е. V. (LVN) 2014. gada 7. februāra vēstulē tieši nekomentēja dotācijas, kas tika piešķirtas VDM, tomēr principā noliedza to, ka visiem apakšpasākumiem būtu piešķirts atbalsts atbilstoši MFG.

Landesvereinigung der Milchwirtschaft Niedersachsen е. V.

LVN

VDM

MFG

| (83) | Konkrēti LVN apgalvoja, ka no piena nodevas ieņēmumiem finansētie pasākumi neradīja valsts budžeta izdevumus, valstij nebija tiesību rīkoties ar piena nodevas ieņēmumiem, kā arī valsts nekontrolēja ne nodevas apmēru, ne pasākumu saturu. Līdz ar to attiecīgās dotācijas nav attiecināmas uz valsti. Turklāt valsts nekontrolēja dotāciju apmēru, kā arī organizatoriski nebija iesaistīta LVN. |
| --- | --- |

(83)

Konkrēti LVN apgalvoja, ka no piena nodevas ieņēmumiem finansētie pasākumi neradīja valsts budžeta izdevumus, valstij nebija tiesību rīkoties ar piena nodevas ieņēmumiem, kā arī valsts nekontrolēja ne nodevas apmēru, ne pasākumu saturu. Līdz ar to attiecīgās dotācijas nav attiecināmas uz valsti. Turklāt valsts nekontrolēja dotāciju apmēru, kā arī organizatoriski nebija iesaistīta LVN.

LVN

LVN

| (84) | Tāpat tika norādīts, ka nevis valsts iestādes pārbaudīja LVN, bet gan Hannoveres Lauksaimniecības kamera – publisko tiesību pašpārvaldes organizācija, kas līdz ar to nav tiešās valsts pārvaldes iestāde. |
| --- | --- |

(84)

Tāpat tika norādīts, ka nevis valsts iestādes pārbaudīja LVN, bet gan Hannoveres Lauksaimniecības kamera – publisko tiesību pašpārvaldes organizācija, kas līdz ar to nav tiešās valsts pārvaldes iestāde.

LVN

| (85) | LVN2014. gada 8. jūlijā iesniegtajās papildu piezīmēs cita starpā atsaucās arī uz Komisijas lēmumu lietā Val'Hor (13). Tajā Komisija ir atzinusi, ka ne valsts tiesības atzīt starpnozaru organizāciju, ne valsts regulatīvais atbalsts, iekasējot nozares dalībnieku “iemaksas” (toreizējā lietā, izmantojot iespēju paplašināt nolīgumu darbības jomu), neļauj secināt, ka starpnozaru organizācijas veiktie pasākumi ir attiecināmi uz valsti. Tas, vai valsts līdzdalība parafiskālās finansēšanas sistēmās nozīmē, ka priekšrocības ir attiecināmas uz valsti kā “valsts atbalsts”, ir atkarīgs no konkrētā gadījuma apstākļiem un uz tiem balstīta vispārējā vērtējuma. Lai izvērtētu jautājumu par valsts atbalsta esību, būtiski ir šādi judikatūrā nostiprināti galvenie aspekti:






  — | Kas lemj par līdzekļu iekasēšanu un izlietošanu? |
| --- | --- | --- |

(85)

LVN2014. gada 8. jūlijā iesniegtajās papildu piezīmēs cita starpā atsaucās arī uz Komisijas lēmumu lietā Val'Hor (13). Tajā Komisija ir atzinusi, ka ne valsts tiesības atzīt starpnozaru organizāciju, ne valsts regulatīvais atbalsts, iekasējot nozares dalībnieku “iemaksas” (toreizējā lietā, izmantojot iespēju paplašināt nolīgumu darbības jomu), neļauj secināt, ka starpnozaru organizācijas veiktie pasākumi ir attiecināmi uz valsti. Tas, vai valsts līdzdalība parafiskālās finansēšanas sistēmās nozīmē, ka priekšrocības ir attiecināmas uz valsti kā “valsts atbalsts”, ir atkarīgs no konkrētā gadījuma apstākļiem un uz tiem balstīta vispārējā vērtējuma. Lai izvērtētu jautājumu par valsts atbalsta esību, būtiski ir šādi judikatūrā nostiprināti galvenie aspekti:

LVN

Val'Hor

13

—

Kas lemj par līdzekļu iekasēšanu un izlietošanu?

| — | Ja par to lemj privāto tiesību organizācija, kā izpaužas valsts ietekme? |
| --- | --- |

—

Ja par to lemj privāto tiesību organizācija, kā izpaužas valsts ietekme?

| — | No kādiem līdzekļiem tiek finansētas dotācijas? |
| --- | --- |

—

No kādiem līdzekļiem tiek finansētas dotācijas?

| — | Kāda veida pasākumi tiek finansēti? |
| --- | --- |

—

Kāda veida pasākumi tiek finansēti?

| — | No kā iekasē līdzekļus? |
| --- | --- |

—

No kā iekasē līdzekļus?

| — | Kas ir pasākuma iniciators? |
| --- | --- |

—

Kas ir pasākuma iniciators?

| (86) | Iesaistot savu juridisko pārstāvi, LVN izpētīja situāciju citās federālajās zemēs un šajā saistībā arī secināja, ka nav izpildīti judikatūrā nostiprinātie valsts atbalsta esības kritēriji, līdz ar to nevar atzīt, ka kopumā MFG ir atbalsta raksturs. |
| --- | --- |

(86)

Iesaistot savu juridisko pārstāvi, LVN izpētīja situāciju citās federālajās zemēs un šajā saistībā arī secināja, ka nav izpildīti judikatūrā nostiprinātie valsts atbalsta esības kritēriji, līdz ar to nevar atzīt, ka kopumā MFG ir atbalsta raksturs.

LVN

MFG

| (87) | LVN norādīja, ka galvenos lēmumus par nodevas iekasēšanu no pienotavām pieņēma attiecīgās federālās zemes apvienības. Saskaņā ar MFG 22. panta 1. punkta pirmo teikumu nodevu varēja iekasēt tikai pēc apspriešanās ar attiecīgajām federālās zemes apvienībām. Saskaņā ar MFG 22. panta 1. punkta otro teikumu, lai varētu palielināt nodevu, bija nepieciešams federālās zemes apvienības iesniegums. |
| --- | --- |

(87)

LVN norādīja, ka galvenos lēmumus par nodevas iekasēšanu no pienotavām pieņēma attiecīgās federālās zemes apvienības. Saskaņā ar MFG 22. panta 1. punkta pirmo teikumu nodevu varēja iekasēt tikai pēc apspriešanās ar attiecīgajām federālās zemes apvienībām. Saskaņā ar MFG 22. panta 1. punkta otro teikumu, lai varētu palielināt nodevu, bija nepieciešams federālās zemes apvienības iesniegums.

LVN

MFG

MFG

| (88) | Nodevas varianti un apmērs Lejassaksijā un Tīringenē bija noteikti Rīkojumā par nodevas iekasēšanu (Umlageerhebungsverordnung, UmlErhVO), kas bija pieņemts, apspriežoties ar attiecīgo federālās zemes apvienību. |
| --- | --- |

(88)

Nodevas varianti un apmērs Lejassaksijā un Tīringenē bija noteikti Rīkojumā par nodevas iekasēšanu (Umlageerhebungsverordnung, UmlErhVO), kas bija pieņemts, apspriežoties ar attiecīgo federālās zemes apvienību.

Umlageerhebungsverordnung

UmlErhVO

| (89) | Turklāt attiecīgā federālās zemes apvienība noteica, kā jāizlieto atsevišķi administrējamie nodevas ieņēmumi (sk. MFG 22. panta 3. punkta pirmo teikumu), kuri šā iemesla dēļ dažkārt pat tika iemaksāti attiecīgās federālās zemes apvienības kontā (sk., piemēram, Tīringenes UmlErhVO 3. panta 1. punktu). Piemēram, katra federālās zemes apvienība pati izstrādāja priekšlikumus līdzekļu izlietošanai. Tīringenē tas notika, piemēram, pamatojoties uz Landesvereinigung Thüringer Milch (LVTM) saņemtajiem biedru iesniegumiem (sk. Tīringenes Darba vadlīniju (Thüringer Arbeitsrichtlinie) 6.3. punktu). |
| --- | --- |

(89)

Turklāt attiecīgā federālās zemes apvienība noteica, kā jāizlieto atsevišķi administrējamie nodevas ieņēmumi (sk. MFG 22. panta 3. punkta pirmo teikumu), kuri šā iemesla dēļ dažkārt pat tika iemaksāti attiecīgās federālās zemes apvienības kontā (sk., piemēram, Tīringenes UmlErhVO 3. panta 1. punktu). Piemēram, katra federālās zemes apvienība pati izstrādāja priekšlikumus līdzekļu izlietošanai. Tīringenē tas notika, piemēram, pamatojoties uz Landesvereinigung Thüringer Milch (LVTM) saņemtajiem biedru iesniegumiem (sk. Tīringenes Darba vadlīniju (Thüringer Arbeitsrichtlinie) 6.3. punktu).

MFG

UmlErhVO

Landesvereinigung Thüringer Milch

LVTM

Thüringer Arbeitsrichtlinie

| (90) | Attiecīgo federālās zemes apvienību izstrādātos izlietojuma priekšlikumus valsts iestāde varēja noteikt (piemēram, Lejassaksijā saskaņā ar Dotāciju vadlīniju (Zuwendungsrichtlinie) 6.2. punktu un Tīringenē saskaņā ar Tīringenes UmlErhVO 4. pantu) vai atļaut jeb apstiprināt (piemēram, Ziemeļreinā-Vestfālenē un Bavārijā). Tomēr tas nepamato būtisku valsts ietekmi. Tas tādēļ, ka valsts pārraudzības apjoms bija tikai MFG 22. panta 2. punktā noteiktās prasības. Līdz ar to saskaņā ar attiecīgo tiesisko regulējumu valsts iestādēm bija tikpat maz tiesību pārvaldīt vai ietekmēt naudas līdzekļu piešķiršanu kā lietā Doux Elevage (14). |
| --- | --- |

(90)

Attiecīgo federālās zemes apvienību izstrādātos izlietojuma priekšlikumus valsts iestāde varēja noteikt (piemēram, Lejassaksijā saskaņā ar Dotāciju vadlīniju (Zuwendungsrichtlinie) 6.2. punktu un Tīringenē saskaņā ar Tīringenes UmlErhVO 4. pantu) vai atļaut jeb apstiprināt (piemēram, Ziemeļreinā-Vestfālenē un Bavārijā). Tomēr tas nepamato būtisku valsts ietekmi. Tas tādēļ, ka valsts pārraudzības apjoms bija tikai MFG 22. panta 2. punktā noteiktās prasības. Līdz ar to saskaņā ar attiecīgo tiesisko regulējumu valsts iestādēm bija tikpat maz tiesību pārvaldīt vai ietekmēt naudas līdzekļu piešķiršanu kā lietā Doux Elevage (14).

Zuwendungsrichtlinie

UmlErhVO

MFG

Doux Elevage

14

| (91) | Arī faktiski nodevas ieņēmumi visās federālajās zemēs tika izlietoti atbilstoši attiecīgās federālās zemes apvienības izstrādātajiem izlietojuma priekšlikumiem. Jau tas vien – neatkarīgi no konkrētā juridiskā noformējuma – liecina par to, ka nodevas ieņēmumi nav attiecināmi uz valsti (15). |
| --- | --- |

(91)

Arī faktiski nodevas ieņēmumi visās federālajās zemēs tika izlietoti atbilstoši attiecīgās federālās zemes apvienības izstrādātajiem izlietojuma priekšlikumiem. Jau tas vien – neatkarīgi no konkrētā juridiskā noformējuma – liecina par to, ka nodevas ieņēmumi nav attiecināmi uz valsti (15).

15

| (92) | Kā norādīja LVN, attiecīgajām federālās zemes apvienībām ir pilnībā privātu organizāciju statuss. Kā izriet no to statūtiem, katra federālās zemes apvienība darbojas kā savu biedru interešu pārstāve, turklāt šo apvienību biedri ir tikai piena nozares uzņēmumi (tostarp patērētāju pārstāvji). |
| --- | --- |

(92)

Kā norādīja LVN, attiecīgajām federālās zemes apvienībām ir pilnībā privātu organizāciju statuss. Kā izriet no to statūtiem, katra federālās zemes apvienība darbojas kā savu biedru interešu pārstāve, turklāt šo apvienību biedri ir tikai piena nozares uzņēmumi (tostarp patērētāju pārstāvji).

LVN

| (93) | Saskaņā ar MFG 14. pantu federālās zemes apvienība ir brīvprātīga apvienība, kurā apvienojušies piena nozares uzņēmumi un patērētāji kopīgai savu ekonomisko interešu pārstāvībai. |
| --- | --- |

(93)

Saskaņā ar MFG 14. pantu federālās zemes apvienība ir brīvprātīga apvienība, kurā apvienojušies piena nozares uzņēmumi un patērētāji kopīgai savu ekonomisko interešu pārstāvībai.

MFG

| (94) | Federālās zemes apvienība atšķiras no lietā Pearle aplūkotās Hoofdbedrijfschap Ambachte – optiķu profesionālās apvienības, kura iekasēja un izlietoja obligātu nodevu reklāmas pasākumiem. Pat ja šī optiķu profesionālā apvienība būtu bijusi publiska organizācija, Tiesa noliedza valsts atbalsta esību, jo reklāmas pasākumi tika finansēti nevis no valsts iestāžu piešķirtiem līdzekļiem, bet gan no nodevām, ko maksāja nozares uzņēmumi (16). |
| --- | --- |

(94)

Federālās zemes apvienība atšķiras no lietā Pearle aplūkotās Hoofdbedrijfschap Ambachte – optiķu profesionālās apvienības, kura iekasēja un izlietoja obligātu nodevu reklāmas pasākumiem. Pat ja šī optiķu profesionālā apvienība būtu bijusi publiska organizācija, Tiesa noliedza valsts atbalsta esību, jo reklāmas pasākumi tika finansēti nevis no valsts iestāžu piešķirtiem līdzekļiem, bet gan no nodevām, ko maksāja nozares uzņēmumi (16).

Pearle

Hoofdbedrijfschap Ambachte

16

| (95) | Federālās zemes apvienība kā par piena nodevas iekasēšanu un izlietošanu atbildīgā iestāde atšķiras arī no lauksaimniecības ekonomikas komitejām lietā Plans de Campagne, kuras nepiedalījās pasākumu noteikšanā un kurām nebija arī rīcības brīvības, veicot šos pasākumus (17). |
| --- | --- |

(95)

Federālās zemes apvienība kā par piena nodevas iekasēšanu un izlietošanu atbildīgā iestāde atšķiras arī no lauksaimniecības ekonomikas komitejām lietā Plans de Campagne, kuras nepiedalījās pasākumu noteikšanā un kurām nebija arī rīcības brīvības, veicot šos pasākumus (17).

Plans de Campagne

17

| (96) | Katra federālās zemes apvienība ir no valsts neatkarīga, pilnībā privāta iestāde, kura šādā statusā var patstāvīgi lemt par piena nodevu un tās izlietojumu. |
| --- | --- |

(96)

Katra federālās zemes apvienība ir no valsts neatkarīga, pilnībā privāta iestāde, kura šādā statusā var patstāvīgi lemt par piena nodevu un tās izlietojumu.

| (97) | Turklāt priekšrocības piena nozares uzņēmumiem neradīja izdevumus valsts budžetā, jo piena nodeva tika iekasēta no piena nozares uzņēmumiem un līdz ar to selektīvās priekšrocības tika kompensētas ar selektīviem izdevumiem. Tādējādi nevar runāt par labvēlīgu režīmu un konkurences izkropļojumiem, jo pienotavu un piena ražotāju priekšrocības tika pilnībā izlīdzinātas ar nodevas maksājumiem. |
| --- | --- |

(97)

Turklāt priekšrocības piena nozares uzņēmumiem neradīja izdevumus valsts budžetā, jo piena nodeva tika iekasēta no piena nozares uzņēmumiem un līdz ar to selektīvās priekšrocības tika kompensētas ar selektīviem izdevumiem. Tādējādi nevar runāt par labvēlīgu režīmu un konkurences izkropļojumiem, jo pienotavu un piena ražotāju priekšrocības tika pilnībā izlīdzinātas ar nodevas maksājumiem.

| (98) | Lietā Vent de Colère Tiesa ir apstiprinājusi nodevu sistēmas atbalsta raksturu cita starpā tāpēc, ka veicamie maksājumi – kā paredzēja agrākie tiesību akti – tika kompensēti ne tikai ar nodevām, ko maksāja attiecīgās nozares (attiecīgajā lietā: enerģētikas) uzņēmumi, bet pēc likuma grozījumiem arī ar nodevām, ko maksāja visi valstī dzīvojošie elektroenerģijas patērētāji (18). |
| --- | --- |

(98)

Lietā Vent de Colère Tiesa ir apstiprinājusi nodevu sistēmas atbalsta raksturu cita starpā tāpēc, ka veicamie maksājumi – kā paredzēja agrākie tiesību akti – tika kompensēti ne tikai ar nodevām, ko maksāja attiecīgās nozares (attiecīgajā lietā: enerģētikas) uzņēmumi, bet pēc likuma grozījumiem arī ar nodevām, ko maksāja visi valstī dzīvojošie elektroenerģijas patērētāji (18).

Vent de Colère

18

| (99) | LVN arī apgalvoja, ka nav sniegts valsts atbalsts, ja runa ir par pasākumiem kolektīvās interesēs, kuri tiek veikti konkrētas nozares interesēs un kurus finansē no nozares uzņēmumu veiktām iemaksām. |
| --- | --- |

(99)

LVN arī apgalvoja, ka nav sniegts valsts atbalsts, ja runa ir par pasākumiem kolektīvās interesēs, kuri tiek veikti konkrētas nozares interesēs un kurus finansē no nozares uzņēmumu veiktām iemaksām.

LVN

| (100) | Visu aplūkoto pasākumu mērķis bija atbalstīt pienu kā produktu un līdz ar to piena nozares kolektīvās intereses. Vienlaikus šie pasākumi daļēji aizsargāja patērētāju intereses, jo, ņemot vērā interešu pārklāšanos, nevar nošķirt abus šos mērķus. |
| --- | --- |

(100)

Visu aplūkoto pasākumu mērķis bija atbalstīt pienu kā produktu un līdz ar to piena nozares kolektīvās intereses. Vienlaikus šie pasākumi daļēji aizsargāja patērētāju intereses, jo, ņemot vērā interešu pārklāšanos, nevar nošķirt abus šos mērķus.

| (101) | Pieņemot MFG, valsts uzdevums bija tikai nodrošināt piena nozarei tāda likumā nostiprināta kompensācijas mehānisma pieejamību, kurš garantē, ka piena nozares uzņēmumi, kuri būtībā gūst labumu no pasākumiem piena kā produkta atbalstam, var atbilstīgi piedalīties izdevumu segšanā. Tātad tāpat kā lietās Pearle, Doux Elevage un VaľHor valsts rīkojās tikai kā instruments, lai privātu organizāciju ierosinātu kompensācijas mehānismu padarītu juridiski saistošu un tādējādi nodrošinātu maksājumu taisnīgu sadali (19). |
| --- | --- |

(101)

Pieņemot MFG, valsts uzdevums bija tikai nodrošināt piena nozarei tāda likumā nostiprināta kompensācijas mehānisma pieejamību, kurš garantē, ka piena nozares uzņēmumi, kuri būtībā gūst labumu no pasākumiem piena kā produkta atbalstam, var atbilstīgi piedalīties izdevumu segšanā. Tātad tāpat kā lietās Pearle, Doux Elevage un VaľHor valsts rīkojās tikai kā instruments, lai privātu organizāciju ierosinātu kompensācijas mehānismu padarītu juridiski saistošu un tādējādi nodrošinātu maksājumu taisnīgu sadali (19).

MFG

Pearle

Doux Elevage

VaľHor

19

| (102) | Nodevas iniciatīvas autori bija attiecīgās federālās zemes apvienības un tātad privātais sektors. Saskaņā ar MFG 22. pantu nodeva tika iekasēta tikai pēc apspriešanās ar attiecīgo federālās zemes apvienību. Pašas federālās zemes apvienības ir izveidotas nevis valsts prasību rezultātā, bet gan kā piena nozares uzņēmumu brīvprātīgas apvienības (MFG 14. pants). Šajā ziņā uzskatāmi ir dokumentēta situācija Tīringenē, kur federālās zemes apvienība ir atzīta tikai 1999. gadā. Pēc Tīringenes Lauksaimnieku apvienības lūguma atbildīgā ministrija ierosināja nepieciešamos oficiālos administratīvos pasākumus, lai varētu iekasēt nodevu no pienotavām un piena savāktuvēm. Tas skaidri apliecina, ka piena nodeva bija pilnībā privāts kompensācijas mehānisms, saistībā ar kuru valsts rīkojas tikai kā instruments, lai pienākums maksāt nodevu kļūtu juridiski saistošs (20). |
| --- | --- |

(102)

Nodevas iniciatīvas autori bija attiecīgās federālās zemes apvienības un tātad privātais sektors. Saskaņā ar MFG 22. pantu nodeva tika iekasēta tikai pēc apspriešanās ar attiecīgo federālās zemes apvienību. Pašas federālās zemes apvienības ir izveidotas nevis valsts prasību rezultātā, bet gan kā piena nozares uzņēmumu brīvprātīgas apvienības (MFG 14. pants). Šajā ziņā uzskatāmi ir dokumentēta situācija Tīringenē, kur federālās zemes apvienība ir atzīta tikai 1999. gadā. Pēc Tīringenes Lauksaimnieku apvienības lūguma atbildīgā ministrija ierosināja nepieciešamos oficiālos administratīvos pasākumus, lai varētu iekasēt nodevu no pienotavām un piena savāktuvēm. Tas skaidri apliecina, ka piena nodeva bija pilnībā privāts kompensācijas mehānisms, saistībā ar kuru valsts rīkojas tikai kā instruments, lai pienākums maksāt nodevu kļūtu juridiski saistošs (20).

MFG

MFG

20

| (103) | Pārskatā LVN norādīja uz, viņasprāt, kopīgajiem un atšķirīgajiem aspektiem starp dažādām lietām, no vienas puses, un MFG, no otras puses. |
| --- | --- |

(103)

Pārskatā LVN norādīja uz, viņasprāt, kopīgajiem un atšķirīgajiem aspektiem starp dažādām lietām, no vienas puses, un MFG, no otras puses.

LVN

MFG

| (104) | Lietā VaľHor (Lēmums 2014/416/ES) (secinājums: atbalsts nav piešķirts), tāpat kā šajā lietā par piena nodevu, līdzekļus iekasēja un piešķīra valsts atzīta privāta un brīvprātīgi izveidota starpnozaru organizācija, ar nozares uzņēmumu iemaksām tika finansēti pasākumi kolektīvās interesēs, likumā paredzētā iespēja valstiski atzīt privātu starpnozaru organizāciju automātiski nenozīmēja, ka tiek veikta valsts kontrole, valsts faktiski nevarēja izlietot līdzekļus, lai atbalstītu konkrētus uzņēmumus, un starpnozaru organizācija pati lēma par līdzekļu izlietošanu. |
| --- | --- |

(104)

Lietā VaľHor (Lēmums 2014/416/ES) (secinājums: atbalsts nav piešķirts), tāpat kā šajā lietā par piena nodevu, līdzekļus iekasēja un piešķīra valsts atzīta privāta un brīvprātīgi izveidota starpnozaru organizācija, ar nozares uzņēmumu iemaksām tika finansēti pasākumi kolektīvās interesēs, likumā paredzētā iespēja valstiski atzīt privātu starpnozaru organizāciju automātiski nenozīmēja, ka tiek veikta valsts kontrole, valsts faktiski nevarēja izlietot līdzekļus, lai atbalstītu konkrētus uzņēmumus, un starpnozaru organizācija pati lēma par līdzekļu izlietošanu.

VaľHor

| (105) | Lietā Vent de Colère (C-262/12) (secinājums: atbalsts ir piešķirts), atšķirībā no šīs lietas par piena nodevu, nodevas apmērs bija vienpusēji noteikts ministra rīkojumā, neiesaistot privāto tiesību subjektus, bija sniegta valsts garantija, līdzekļus pārvaldīja valsts iestāde un bija paredzēti valsts sankciju mehānismi. |
| --- | --- |

(105)

Lietā Vent de Colère (C-262/12) (secinājums: atbalsts ir piešķirts), atšķirībā no šīs lietas par piena nodevu, nodevas apmērs bija vienpusēji noteikts ministra rīkojumā, neiesaistot privāto tiesību subjektus, bija sniegta valsts garantija, līdzekļus pārvaldīja valsts iestāde un bija paredzēti valsts sankciju mehānismi.

Vent de Colère

| (106) | Lietā Doux Elevage (C-677/11) (secinājums: atbalsts nav piešķirts) – tāpat kā šajā lietā par piena nodevu – līdzekļus iekasēja un piešķīra valsts atzīta privāta un brīvprātīgi izveidota starpnozaru organizācija, likumā paredzētā iespēja valstiski atzīt privātu starpnozaru organizāciju automātiski nenozīmēja, ka tiek veikta valsts kontrole, līdzekļus pilnībā veidoja uzņēmumu veiktās iemaksas, valsts faktiski nevarēja izlietot līdzekļus, lai atbalstītu konkrētus uzņēmumus, un starpnozaru organizācija pati lēma par līdzekļu izlietošanu. |
| --- | --- |

(106)

Lietā Doux Elevage (C-677/11) (secinājums: atbalsts nav piešķirts) – tāpat kā šajā lietā par piena nodevu – līdzekļus iekasēja un piešķīra valsts atzīta privāta un brīvprātīgi izveidota starpnozaru organizācija, likumā paredzētā iespēja valstiski atzīt privātu starpnozaru organizāciju automātiski nenozīmēja, ka tiek veikta valsts kontrole, līdzekļus pilnībā veidoja uzņēmumu veiktās iemaksas, valsts faktiski nevarēja izlietot līdzekļus, lai atbalstītu konkrētus uzņēmumus, un starpnozaru organizācija pati lēma par līdzekļu izlietošanu.

Doux Elevage

| (107) | Lietā Plans de Campagne (T-139/09) (secinājums: atbalsts ir piešķirts), atšķirībā no šīs lietas par piena nodevu, par iemaksu apmēru lēma iestāde, iemaksu ieņēmumi tika papildināti ar valsts līdzekļiem, pasākumus noteica valsts (valsts finanšu kontroliera zīmogs u. c.), lauksaimniecības ekonomikas komitejas nepiedalījās to noteikšanā un tām arī nebija nekādas rīcības brīvības to veikšanā, un komitejas sēdēs piedalījās ministra pārstāvis. |
| --- | --- |

(107)

Lietā Plans de Campagne (T-139/09) (secinājums: atbalsts ir piešķirts), atšķirībā no šīs lietas par piena nodevu, par iemaksu apmēru lēma iestāde, iemaksu ieņēmumi tika papildināti ar valsts līdzekļiem, pasākumus noteica valsts (valsts finanšu kontroliera zīmogs u. c.), lauksaimniecības ekonomikas komitejas nepiedalījās to noteikšanā un tām arī nebija nekādas rīcības brīvības to veikšanā, un komitejas sēdēs piedalījās ministra pārstāvis.

Plans de Campagne

| (108) | Lietā Pearle (C-345/02) (secinājums: atbalsts nav piešķirts), tāpat kā šajā lietā par piena nodevu, līdzekļi tika izmantoti tikai attiecīgās nozares mērķiem, konkrētās nozares apvienība bija lūgusi valsts iestādei atļauju iekasēt iemaksas, lai veiktu konkrētus pasākumus šīs nozares labā, un – atšķirībā no šīs lietas par piena nodevu – obligātās nodevas iekasēšanā un izlietošanā galvenokārt bija iesaistīta publiska, nevis privāta profesionālā apvienība, tādējādi no šāda viedokļa Pearle šķiet problemātiskāka nekā lieta par piena nodevu. |
| --- | --- |

(108)

Lietā Pearle (C-345/02) (secinājums: atbalsts nav piešķirts), tāpat kā šajā lietā par piena nodevu, līdzekļi tika izmantoti tikai attiecīgās nozares mērķiem, konkrētās nozares apvienība bija lūgusi valsts iestādei atļauju iekasēt iemaksas, lai veiktu konkrētus pasākumus šīs nozares labā, un – atšķirībā no šīs lietas par piena nodevu – obligātās nodevas iekasēšanā un izlietošanā galvenokārt bija iesaistīta publiska, nevis privāta profesionālā apvienība, tādējādi no šāda viedokļa Pearle šķiet problemātiskāka nekā lieta par piena nodevu.

Pearle

Pearle

Vācijas piezīmes, kas iesniegtas 2014. gada 3. decembrī

Vācijas piezīmes, kas iesniegtas 2014. gada 3. decembrī

| (109) | Ieinteresēto personu piezīmes, kas bija iesniegtas 2014. gada februārī, Vācija sākotnēji nekomentēja. Ņemot vērā to, ka LVN2014. gada 8. jūlijā iesniedza papildu piezīmes, Vācija 2014. gada 3. decembra vēstulē iesniedza turpmāk minētos apsvērumus. |
| --- | --- |

(109)

Ieinteresēto personu piezīmes, kas bija iesniegtas 2014. gada februārī, Vācija sākotnēji nekomentēja. Ņemot vērā to, ka LVN2014. gada 8. jūlijā iesniedza papildu piezīmes, Vācija 2014. gada 3. decembra vēstulē iesniedza turpmāk minētos apsvērumus.

LVN

| (110) | Pārbaudes procedūrā attiecīgās federālās zemes savās piezīmēs par piena nodevu atbilstoši MFG aplūkoja divus galvenos aspektus, proti, no vienas puses, veikto pasākumu atbilstību valsts atbalsta noteikumu materiālajām prasībām (jo īpaši pasākumu atbilstību prasībām, kas noteiktas lauksaimniecības grupu atbrīvojuma regulā, un spēkā esošajām lauksaimniecības pamatnostādnēm) un, no otras puses, jautājumu, vai ir radītas būtiskas priekšrocības valsts atbalsta noteikumu nozīmē atbilstoši LESD 107. panta 1. punktam. |
| --- | --- |

(110)

Pārbaudes procedūrā attiecīgās federālās zemes savās piezīmēs par piena nodevu atbilstoši MFG aplūkoja divus galvenos aspektus, proti, no vienas puses, veikto pasākumu atbilstību valsts atbalsta noteikumu materiālajām prasībām (jo īpaši pasākumu atbilstību prasībām, kas noteiktas lauksaimniecības grupu atbrīvojuma regulā, un spēkā esošajām lauksaimniecības pamatnostādnēm) un, no otras puses, jautājumu, vai ir radītas būtiskas priekšrocības valsts atbalsta noteikumu nozīmē atbilstoši LESD 107. panta 1. punktam.

MFG

| (111) | Ņemot vērā LVN2014. gada 8. jūlija piezīmes un pašreizējo Eiropas Tiesu un Eiropas Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi, ir nepieciešami svarīgi papildu apsvērumi par jautājumu, vai šajā lietā vispār ir izpildīti valsts atbalsta nosacījumi LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, jo īpaši, vai ir izpildīts kritērijs par atbalsta piešķiršanu no valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(111)

Ņemot vērā LVN2014. gada 8. jūlija piezīmes un pašreizējo Eiropas Tiesu un Eiropas Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi, ir nepieciešami svarīgi papildu apsvērumi par jautājumu, vai šajā lietā vispār ir izpildīti valsts atbalsta nosacījumi LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, jo īpaši, vai ir izpildīts kritērijs par atbalsta piešķiršanu no valsts līdzekļiem.

LVN

| (112) | LVN2014. gada 8. jūlija piezīmes, kā arī iepriekš minēto lēmumu analīze katrā ziņā liek apšaubīt to, ka šajā lietā ir izpildīts kritērijs par atbalsta piešķiršanu no valsts līdzekļiem, līdz ar to piena nodevas iekasēšana un izlietošana nebija valsts atbalsts. To var pamatot šādi. |
| --- | --- |

(112)

LVN2014. gada 8. jūlija piezīmes, kā arī iepriekš minēto lēmumu analīze katrā ziņā liek apšaubīt to, ka šajā lietā ir izpildīts kritērijs par atbalsta piešķiršanu no valsts līdzekļiem, līdz ar to piena nodevas iekasēšana un izlietošana nebija valsts atbalsts. To var pamatot šādi.

LVN

| (113) | Kā izriet no lietas Val'Hor (Lēmums 2014/416/ES) un lietas Doux Elevage (C-677/11), privātu starpnozaru organizāciju finansēti un veikti pasākumi nav valsts atbalsts. Atsevišķās federālajās zemēs izveidotās federālās zemes apvienības piensaimniecības jomā ir organizācijas, kuras var uzskatīt par līdzīgām minētajās lietās aplūkotajām organizācijām. Valsts iestādes nekad nav bijušas attiecīgo federālās zemes apvienību biedres. To pārstāvji ir piedalījušies sanāksmēs bez balsstiesībām – kā viesi. Valsts iestādes līdzdalība piena nodevas ieviešanā vai MFG noteikto juridisko nosacījumu uzraudzībā neietekmēja federālās zemes apvienību kā atbildīgo iestāžu statusu attiecībā uz projektu izvēli. |
| --- | --- |

(113)

Kā izriet no lietas Val'Hor (Lēmums 2014/416/ES) un lietas Doux Elevage (C-677/11), privātu starpnozaru organizāciju finansēti un veikti pasākumi nav valsts atbalsts. Atsevišķās federālajās zemēs izveidotās federālās zemes apvienības piensaimniecības jomā ir organizācijas, kuras var uzskatīt par līdzīgām minētajās lietās aplūkotajām organizācijām. Valsts iestādes nekad nav bijušas attiecīgo federālās zemes apvienību biedres. To pārstāvji ir piedalījušies sanāksmēs bez balsstiesībām – kā viesi. Valsts iestādes līdzdalība piena nodevas ieviešanā vai MFG noteikto juridisko nosacījumu uzraudzībā neietekmēja federālās zemes apvienību kā atbildīgo iestāžu statusu attiecībā uz projektu izvēli.

Val

Hor

Doux Elevage

MFG

| (114) | Faktiski attiecīgās federālās zemes apvienības administrēja nodevas ieņēmumus un lēma par to izlietošanu. Tas, ka valsts iestādes pārraudzīja vai pieņēma attiecīgo federālās zemes apvienību priekšlikumus, nenozīmēja faktisku valsts ietekmi, jo šī pārraudzība tika veikta tikai saskaņā ar MFG 22. panta 2. punktu, lai konstatētu, vai ir ievērotas MFG 22. panta juridiskās prasības. Nodevas ieņēmumi tika izmantoti atbilstoši attiecīgās federālās zemes apvienības izstrādātajiem izlietojuma priekšlikumiem, kas saskaņā ar Tiesas 2002. gada 16. maija spriedumu lietā Stardust Marine (C-482/99) nepārprotami liecina, ka tie nebija valsts līdzekļi. |
| --- | --- |

(114)

Faktiski attiecīgās federālās zemes apvienības administrēja nodevas ieņēmumus un lēma par to izlietošanu. Tas, ka valsts iestādes pārraudzīja vai pieņēma attiecīgo federālās zemes apvienību priekšlikumus, nenozīmēja faktisku valsts ietekmi, jo šī pārraudzība tika veikta tikai saskaņā ar MFG 22. panta 2. punktu, lai konstatētu, vai ir ievērotas MFG 22. panta juridiskās prasības. Nodevas ieņēmumi tika izmantoti atbilstoši attiecīgās federālās zemes apvienības izstrādātajiem izlietojuma priekšlikumiem, kas saskaņā ar Tiesas 2002. gada 16. maija spriedumu lietā Stardust Marine (C-482/99) nepārprotami liecina, ka tie nebija valsts līdzekļi.

MFG

MFG

Stardust Marine

| (115) | Katra federālās zemes apvienība ir pilnībā privāta organizācija. Šis fakts, kā arī konstatējums, ka katra federālās zemes apvienība administrēja piena nodevu un tās izlietojumu, liecina par to, ka – atbilstoši iepriekš minētajai lietai – piena nodeva nav atzīstama par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(115)

Katra federālās zemes apvienība ir pilnībā privāta organizācija. Šis fakts, kā arī konstatējums, ka katra federālās zemes apvienība administrēja piena nodevu un tās izlietojumu, liecina par to, ka – atbilstoši iepriekš minētajai lietai – piena nodeva nav atzīstama par valsts atbalstu.

| (116) | Par to, ka netika piešķirts valsts atbalsts, liecina arī tas, ka piena nodevas ieņēmumi bija pilnībā privāti līdzekļi. Runa ir par līdzekļiem, kuri ir piederējuši privātiem uzņēmumiem, kuriem bija jāmaksā nodeva. Lietā par piena nodevu nebija valsts subsīdiju vai garantiju – atšķirībā no lietām Vent de Colère (C-262/12) un Plans de Campagne (T-139/09), kurās šā iemesla dēļ tika apstiprināta valsts atbalsta esība. |
| --- | --- |

(116)

Par to, ka netika piešķirts valsts atbalsts, liecina arī tas, ka piena nodevas ieņēmumi bija pilnībā privāti līdzekļi. Runa ir par līdzekļiem, kuri ir piederējuši privātiem uzņēmumiem, kuriem bija jāmaksā nodeva. Lietā par piena nodevu nebija valsts subsīdiju vai garantiju – atšķirībā no lietām Vent de Colère (C-262/12) un Plans de Campagne (T-139/09), kurās šā iemesla dēļ tika apstiprināta valsts atbalsta esība.

Vent de Colère

Plans de Campagne

| (117) | Turklāt piena nodeva bija visu nozari aptverošs pasākums kolektīvās interesēs, kas saskaņā ar pašreizējo juridisko situāciju (Lēmums 2014/416/ES (Val'Hor) un C-677/11 (Doux Elevage)) liecina, ka valsts atbalsts nebija piešķirts. |
| --- | --- |

(117)

Turklāt piena nodeva bija visu nozari aptverošs pasākums kolektīvās interesēs, kas saskaņā ar pašreizējo juridisko situāciju (Lēmums 2014/416/ES (Val'Hor) un C-677/11 (Doux Elevage)) liecina, ka valsts atbalsts nebija piešķirts.

Val

Hor

Doux Elevage

| (118) | Tāpat tika apšaubīta priekšrocību esība, kas ir obligāts nosacījums pieņēmumam par atbalsta piešķiršanu. Pamatojumā tika norādīts, ka priekšrocības, kas radās pienotavām un piena ražotājiem, tika pilnībā neitralizētas ar nodevām, kas tika iekasētas no pienotavām un netieši arī no piena ražotājiem. Šis jautājums bija strīdīgs arī Tiesas 2013. gada 19. decembra spriedumā (C-262/12, Vent de Colère), kur valsts atbalsta kritēriji tika atzīti par izpildītiem tieši tāpēc, ka maksājumi tika iekasēti ne tikai no nozares uzņēmumiem, bet no visiem valstī dzīvojošajiem elektroenerģijas patērētājiem. |
| --- | --- |

(118)

Tāpat tika apšaubīta priekšrocību esība, kas ir obligāts nosacījums pieņēmumam par atbalsta piešķiršanu. Pamatojumā tika norādīts, ka priekšrocības, kas radās pienotavām un piena ražotājiem, tika pilnībā neitralizētas ar nodevām, kas tika iekasētas no pienotavām un netieši arī no piena ražotājiem. Šis jautājums bija strīdīgs arī Tiesas 2013. gada 19. decembra spriedumā (C-262/12, Vent de Colère), kur valsts atbalsta kritēriji tika atzīti par izpildītiem tieši tāpēc, ka maksājumi tika iekasēti ne tikai no nozares uzņēmumiem, bet no visiem valstī dzīvojošajiem elektroenerģijas patērētājiem.

Vent de Colère

| (119) | Ņemot vērā šos apsvērumus, kuri daļēji izriet no piena nodevas sistēmas atkārtotas izvērtēšanas, un piekrītot attiecīgo federālo zemju līdzšinējai pozīcijai, jāsecina, ka pastāv šaubas, vai piena nodevas sistēma bija valsts atbalsts. Atbilde uz jautājumu, vai bija piešķirts valsts atbalsts un, jo īpaši, vai bija izpildīts kritērijs par tā piešķiršanu no valsts līdzekļiem, ir jāsniedz Eiropas Komisijai. |
| --- | --- |

(119)

Ņemot vērā šos apsvērumus, kuri daļēji izriet no piena nodevas sistēmas atkārtotas izvērtēšanas, un piekrītot attiecīgo federālo zemju līdzšinējai pozīcijai, jāsecina, ka pastāv šaubas, vai piena nodevas sistēma bija valsts atbalsts. Atbilde uz jautājumu, vai bija piešķirts valsts atbalsts un, jo īpaši, vai bija izpildīts kritērijs par tā piešķiršanu no valsts līdzekļiem, ir jāsniedz Eiropas Komisijai.

3.   NOVĒRTĒJUMS

NOVĒRTĒJUMS

Apakšpasākumi, kas nav valsts atbalsts

Apakšpasākumi, kas nav valsts atbalsts

Atbalsts zinātniekiem

Atbalsts zinātniekiem

| (120) | Par atbalstu zinātniekiem (sk. 61. apsvērumu) Komisija secina, ka tas dod labumu privātpersonām. Turklāt Komisija ņem vērā, ka šie zinātnieki nodarbojās ar neatkarīgu pētniecību un izstrādi zināšanu un izpratnes paplašināšanai atbilstīgi 19. punktam Komisijas paziņojumā par Eiropas Savienības atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (21). Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka runa ir par nekomerciālu darbību. |
| --- | --- |

(120)

Par atbalstu zinātniekiem (sk. 61. apsvērumu) Komisija secina, ka tas dod labumu privātpersonām. Turklāt Komisija ņem vērā, ka šie zinātnieki nodarbojās ar neatkarīgu pētniecību un izstrādi zināšanu un izpratnes paplašināšanai atbilstīgi 19. punktam Komisijas paziņojumā par Eiropas Savienības atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (21). Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka runa ir par nekomerciālu darbību.

21

| (121) | Tikai subjekts, kas veic saimniecisku darbību, ir uzskatāms par uzņēmumu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Līdz ar to šajā apakšpasākumā piešķirtais atbalsts zinātniekiem nav atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(121)

Tikai subjekts, kas veic saimniecisku darbību, ir uzskatāms par uzņēmumu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Līdz ar to šajā apakšpasākumā piešķirtais atbalsts zinātniekiem nav atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

Lekcijas Hannoveres Profesionālajā augstskolā

Lekcijas Hannoveres Profesionālajā augstskolā

| (122) | Par VDM darbinieku lasītajām lekcijām Hannoveres Profesionālajā augstskolā (sk. 62. apsvērumu) Komisija secina, ka studiju programmas valsts profesionālajās augstskolās ietilpst valsts organizētas vispārējās izglītības sistēmā. |
| --- | --- |

(122)

Par VDM darbinieku lasītajām lekcijām Hannoveres Profesionālajā augstskolā (sk. 62. apsvērumu) Komisija secina, ka studiju programmas valsts profesionālajās augstskolās ietilpst valsts organizētas vispārējās izglītības sistēmā.

VDM

| (123) | Atbilstoši Savienības judikatūrai valsts izglītību, kas tiek organizēta valsts izglītības sistēmas ietvaros un ko finansē un kontrolē valsts, var uzskatīt par nekomerciālu darbību. Šajā saistībā Tiesa ir atzinusi, ka, “izveidojot un uzturot šādu valsts izglītības sistēmu, kas finansējumu galvenokārt saņem no valsts budžeta, nevis skolēniem vai viņu vecākiem, valsts nevēlas iesaistīties darījumos par atlīdzību, bet īsteno savus pienākumus pret iedzīvotājiem sociālajā, kultūras un izglītības jomā” (22). |
| --- | --- |

(123)

Atbilstoši Savienības judikatūrai valsts izglītību, kas tiek organizēta valsts izglītības sistēmas ietvaros un ko finansē un kontrolē valsts, var uzskatīt par nekomerciālu darbību. Šajā saistībā Tiesa ir atzinusi, ka, “izveidojot un uzturot šādu valsts izglītības sistēmu, kas finansējumu galvenokārt saņem no valsts budžeta, nevis skolēniem vai viņu vecākiem, valsts nevēlas iesaistīties darījumos par atlīdzību, bet īsteno savus pienākumus pret iedzīvotājiem sociālajā, kultūras un izglītības jomā” (22).

22

| (124) | Attiecīgās lekcijas ir daļa no valsts profesionālās augstskolas mācību programmas. Šīs profesionālās augstskolas organizētā valsts izglītība ir uzskatāma par nekomerciālu darbību (sk. 123. apsvērumu). Savukārt, attiecībā uz mācību darbu Komisija ņem vērā, ka tas notiek papildus pamatdarbam un pats par sevi nav saimnieciska darbība (23). Ja nav saimnieciskas darbības, uzņēmumiem nerodas priekšrocības LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Līdz ar to šajā gadījumā netiek piešķirts atbalsts minētās normas nozīmē. |
| --- | --- |

(124)

Attiecīgās lekcijas ir daļa no valsts profesionālās augstskolas mācību programmas. Šīs profesionālās augstskolas organizētā valsts izglītība ir uzskatāma par nekomerciālu darbību (sk. 123. apsvērumu). Savukārt, attiecībā uz mācību darbu Komisija ņem vērā, ka tas notiek papildus pamatdarbam un pats par sevi nav saimnieciska darbība (23). Ja nav saimnieciskas darbības, uzņēmumiem nerodas priekšrocības LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Līdz ar to šajā gadījumā netiek piešķirts atbalsts minētās normas nozīmē.

23

Apakšpasākumi, kas ir valsts atbalsts

Apakšpasākumi, kas ir valsts atbalsts

| (125) | Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(125)

Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

Atbalsts, ko piešķīrusi valsts vai kas piešķirts no valsts līdzekļiem

Atbalsts, ko piešķīrusi valsts vai kas piešķirts no valsts līdzekļiem

| (126) | Ņemot vērā pieejamo informāciju un jo īpaši ieinteresēto personu un Vācijas iestāžu iesniegtās piezīmes, ir jāizvērtē, vai piena nodevas ieņēmumi ir valsts līdzekļi LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(126)

Ņemot vērā pieejamo informāciju un jo īpaši ieinteresēto personu un Vācijas iestāžu iesniegtās piezīmes, ir jāizvērtē, vai piena nodevas ieņēmumi ir valsts līdzekļi LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (127) | Atbilstoši pastāvīgajai judikatūrai nav pareizi nošķirt gadījumus, kur atbalstu tieši ir piešķīrusi valsts, no gadījumiem, kur to piešķīrusi publiska vai privāta iestāde, kuru šim nolūkam ir pilnvarojusi vai izveidojusi šī valsts (24). Lai sniegtās priekšrocības varētu uzskatīt par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, tām, pirmkārt, jābūt tieši vai netieši piešķirtām no valsts līdzekļiem un, otrkārt, tām jābūt attiecināmām uz valsti (25). |
| --- | --- |

(127)

Atbilstoši pastāvīgajai judikatūrai nav pareizi nošķirt gadījumus, kur atbalstu tieši ir piešķīrusi valsts, no gadījumiem, kur to piešķīrusi publiska vai privāta iestāde, kuru šim nolūkam ir pilnvarojusi vai izveidojusi šī valsts (24). Lai sniegtās priekšrocības varētu uzskatīt par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, tām, pirmkārt, jābūt tieši vai netieši piešķirtām no valsts līdzekļiem un, otrkārt, tām jābūt attiecināmām uz valsti (25).

24

25

| (128) | Ņemot vērā šā lēmuma 2. daļā raksturotos pasākumus, jāsecina, ka atbalsts tika piešķirts, pamatojoties uz federālo zemju tiesību aktiem, kuru juridiskais pamats savukārt ir MFG. |
| --- | --- |

(128)

Ņemot vērā šā lēmuma 2. daļā raksturotos pasākumus, jāsecina, ka atbalsts tika piešķirts, pamatojoties uz federālo zemju tiesību aktiem, kuru juridiskais pamats savukārt ir MFG.

MFG

| (129) | MFG 22. panta 1. punkta pirmajā teikumā ir paredzēts, ka piensaimniecības atbalstam federālo zemju valdības pēc apspriešanās ar attiecīgo federālās zemes apvienību vai profesionālo organizāciju, no pienotavām, piena savāktuvēm un krejotavām kopīgi var iekasēt nodevu līdz 0,1 centam par piegādātā piena kilogramu. Saskaņā ar MFG 22. panta 1. punkta otro teikumu federālo zemju valdības, pamatojoties uz federālās zemes apvienības vai profesionālo organizāciju iesniegumu, kopīgi var iekasēt nodevu līdz 0,2 centiem par piegādātā piena kilogramu, ja uzdevumu izpildei nepietiek ar pirmajā teikumā paredzētajām nodevām. |
| --- | --- |

(129)

MFG 22. panta 1. punkta pirmajā teikumā ir paredzēts, ka piensaimniecības atbalstam federālo zemju valdības pēc apspriešanās ar attiecīgo federālās zemes apvienību vai profesionālo organizāciju, no pienotavām, piena savāktuvēm un krejotavām kopīgi var iekasēt nodevu līdz 0,1 centam par piegādātā piena kilogramu. Saskaņā ar MFG 22. panta 1. punkta otro teikumu federālo zemju valdības, pamatojoties uz federālās zemes apvienības vai profesionālo organizāciju iesniegumu, kopīgi var iekasēt nodevu līdz 0,2 centiem par piegādātā piena kilogramu, ja uzdevumu izpildei nepietiek ar pirmajā teikumā paredzētajām nodevām.

MFG

MFG

| (130) | Federālo zemju valdības iekasē piena nodevu pēc apspriešanās ar attiecīgo federālās zemes apvienību. Tomēr šāda apspriešanās ir daudz vājāka līdzdalības forma nekā saskaņošana. Saskaņošana nozīmē, ka tiesību akta pieņemšanai (lai tas būtu spēkā) ir nepieciešama citas institūcijas (piemēram, likumdevēja, iestādes) piekrišana, turpretim lēmums, ko pieņem pēc apspriešanās ar citu institūciju, galu galā nav atkarīgs no tās piekrišanas. Šādi Vācijas administratīvajās tiesībās dažkārt tiek klasificētas līdzdalības formas (26). Tā kā MFG 22. panta 1. punkta pirmajā teikumā paredzētā līdzdalības forma ir apspriešanās, tiesības iekasēt nodevu un lemt par to ir federālo zemju valdībām (27). Turpretim attiecīgās federālās zemes apvienības tika iesaistītas tikai 22. pantā paredzēto pasākumu sagatavošanā un tehniskajā īstenošanā (MFG 14. panta 1. punkts), un šajā saistībā tās uzraudzīja augstākā federālās zemes iestāde (MFG 14. panta 2. un 4. punkts). |
| --- | --- |

(130)

Federālo zemju valdības iekasē piena nodevu pēc apspriešanās ar attiecīgo federālās zemes apvienību. Tomēr šāda apspriešanās ir daudz vājāka līdzdalības forma nekā saskaņošana. Saskaņošana nozīmē, ka tiesību akta pieņemšanai (lai tas būtu spēkā) ir nepieciešama citas institūcijas (piemēram, likumdevēja, iestādes) piekrišana, turpretim lēmums, ko pieņem pēc apspriešanās ar citu institūciju, galu galā nav atkarīgs no tās piekrišanas. Šādi Vācijas administratīvajās tiesībās dažkārt tiek klasificētas līdzdalības formas (26). Tā kā MFG 22. panta 1. punkta pirmajā teikumā paredzētā līdzdalības forma ir apspriešanās, tiesības iekasēt nodevu un lemt par to ir federālo zemju valdībām (27). Turpretim attiecīgās federālās zemes apvienības tika iesaistītas tikai 22. pantā paredzēto pasākumu sagatavošanā un tehniskajā īstenošanā (MFG 14. panta 1. punkts), un šajā saistībā tās uzraudzīja augstākā federālās zemes iestāde (MFG 14. panta 2. un 4. punkts).

26

MFG

tiesības

lemt

27

iesaistītas

sagatavošanā

tehniskajā īstenošanā

MFG

uzraudzīja

MFG

| (131) | Tādējādi piena nodevas iekasēšanas juridiskais pamats atsevišķās federālajās zemēs ir federālo zemju rīkojumi, kuros ir reglamentēta nodevas iekasēšanas kārtība, tostarp nodevas apmērs (28). Tas nozīmē, ka nodevas iekasēšanu reglamentē valsts (ko pārstāv attiecīgā federālās zemes valdība). Kā paskaidrots iepriekšējā 130. apsvērumā, šo secinājumu neietekmē arī tas, ka rīkojumi tika pieņemti, apspriežoties ar attiecīgo federālās zemes piena nozares uzņēmumu apvienību. |
| --- | --- |

(131)

Tādējādi piena nodevas iekasēšanas juridiskais pamats atsevišķās federālajās zemēs ir federālo zemju rīkojumi, kuros ir reglamentēta nodevas iekasēšanas kārtība, tostarp nodevas apmērs (28). Tas nozīmē, ka nodevas iekasēšanu reglamentē valsts (ko pārstāv attiecīgā federālās zemes valdība). Kā paskaidrots iepriekšējā 130. apsvērumā, šo secinājumu neietekmē arī tas, ka rīkojumi tika pieņemti, apspriežoties ar attiecīgo federālās zemes piena nozares uzņēmumu apvienību.

iekasēšanas

28

| (132) | Šajā lietā nodeva tiek iekasēta no privātiem uzņēmumiem. Pirms šīs nodevas radīto ieņēmumu izlietošanas dažādu atbalsta pasākumu finansēšanai tie tiek iekļauti attiecīgās federālās zemes budžetā, kur saskaņā ar MFG 22. panta 3. punkta pirmo teikumu tie jāadministrē atsevišķi. Saskaņā ar attiecīgo rīkojumu par budžetu 23. pantu (sk. 19. apsvērumu) izdevumus un saistību apropriācijas, kas paredzētas maksājumiem iestādēm ārpus federālās zemes pārvaldes sistēmas par noteiktu uzdevumu izpildi (dotācijas), budžetā drīkst paredzēt tikai tad, ja federālā zeme ir nopietni ieinteresēta, lai šādas iestādes pildītu minētos uzdevumus, ko nevar vai pietiekami nevar izpildīt bez dotācijām. Šī norma nozīmē valsts ieinteresētību pasākumu veikšanā. Tas, ka Tīringenē attiecīgi maksājamās nodevas ir jāpārskaita uz Landesvereinigung Thüringer Milch e. V. piena nodevas fiduciāro kontu (89. apsvērums, Tīringenes UmlErhVO 3. panta 1. punkts), nav pretrunā šai valsts ieinteresētībai. Arī nesamaksātās nodevas un procenti Tīringenē tiek iekasēti saskaņā ar Nodokļu kodeksa noteikumiem un tā īstenošanas noteikumiem (Tīringenes UmlErhVO 3. panta 4. punkts). Turklāt fiduciārā konta būtība ir tāda, ka konta īpašnieks nevar rīkoties ar pieejamām naudas summām pēc saviem ieskatiem, bet tikai saskaņā ar pastāvošām juridiskajām prasībām, ko šajā gadījumā ir noteikusi valsts. |
| --- | --- |

(132)

Šajā lietā nodeva tiek iekasēta no privātiem uzņēmumiem. Pirms šīs nodevas radīto ieņēmumu izlietošanas dažādu atbalsta pasākumu finansēšanai tie tiek iekļauti attiecīgās federālās zemes budžetā, kur saskaņā ar MFG 22. panta 3. punkta pirmo teikumu tie jāadministrē atsevišķi. Saskaņā ar attiecīgo rīkojumu par budžetu 23. pantu (sk. 19. apsvērumu) izdevumus un saistību apropriācijas, kas paredzētas maksājumiem iestādēm ārpus federālās zemes pārvaldes sistēmas par noteiktu uzdevumu izpildi (dotācijas), budžetā drīkst paredzēt tikai tad, ja federālā zeme ir nopietni ieinteresēta, lai šādas iestādes pildītu minētos uzdevumus, ko nevar vai pietiekami nevar izpildīt bez dotācijām. Šī norma nozīmē valsts ieinteresētību pasākumu veikšanā. Tas, ka Tīringenē attiecīgi maksājamās nodevas ir jāpārskaita uz Landesvereinigung Thüringer Milch e. V. piena nodevas fiduciāro kontu (89. apsvērums, Tīringenes UmlErhVO 3. panta 1. punkts), nav pretrunā šai valsts ieinteresētībai. Arī nesamaksātās nodevas un procenti Tīringenē tiek iekasēti saskaņā ar Nodokļu kodeksa noteikumiem un tā īstenošanas noteikumiem (Tīringenes UmlErhVO 3. panta 4. punkts). Turklāt fiduciārā konta būtība ir tāda, ka konta īpašnieks nevar rīkoties ar pieejamām naudas summām pēc saviem ieskatiem, bet tikai saskaņā ar pastāvošām juridiskajām prasībām, ko šajā gadījumā ir noteikusi valsts.

MFG

Landesvereinigung Thüringer Milch e. V.

UmlErhVO

UmlErhVO

| (133) | Atbildot uz ieinteresēto personu un Vācijas iestāžu argumentiem, Komisija ir izdarījusi turpmāk izklāstītos secinājumus. |
| --- | --- |

(133)

Atbildot uz ieinteresēto personu un Vācijas iestāžu argumentiem, Komisija ir izdarījusi turpmāk izklāstītos secinājumus.

| (134) | Par LVN apgalvojumu, ka attiecīgās federālās zemes apvienības pieņem galvenos lēmumus par nodevas iekasēšanu no pienotavām (83.–87. un 91. apsvērums), Komisija secina, ka MFG 22. panta 1. punktā, proti, tiesību aktā, valsts ir pilnvarojusi federālo zemju valdības iekasēt piena nodevu. Minētajā normā cita starpā ir noteikts, ka parasti piena nodeva drīkst būt līdz 0,1 centam par kilogramu un ka, pamatojoties uz federālās zemes apvienības vai profesionālo organizāciju iesniegumu, federālo zemju valdības kopīgi var iekasēt nodevas līdz 0,2 centiem par piegādātā piena kilogramu. |
| --- | --- |

(134)

Par LVN apgalvojumu, ka attiecīgās federālās zemes apvienības pieņem galvenos lēmumus par nodevas iekasēšanu no pienotavām (83.–87. un 91. apsvērums), Komisija secina, ka MFG 22. panta 1. punktā, proti, tiesību aktā, valsts ir pilnvarojusi federālo zemju valdības iekasēt piena nodevu. Minētajā normā cita starpā ir noteikts, ka parasti piena nodeva drīkst būt līdz 0,1 centam par kilogramu un ka, pamatojoties uz federālās zemes apvienības vai profesionālo organizāciju iesniegumu, federālo zemju valdības kopīgi var iekasēt nodevas līdz 0,2 centiem par piegādātā piena kilogramu.

LVN

MFG

federālo zemju valdības

iesniegumu

| (135) | Turklāt MFG 22. panta 2. punkta 1.–6. apakšpunktā ir noteikts, kādiem mērķiem drīkst izlietot piena nodevas ieņēmumus. |
| --- | --- |

(135)

Turklāt MFG 22. panta 2. punkta 1.–6. apakšpunktā ir noteikts, kādiem mērķiem drīkst izlietot piena nodevas ieņēmumus.

MFG

| (136) | Saskaņā ar MFG 22. panta 3. punkta trešo teikumu pirms līdzekļu izlietošanas federālās zemes apvienība vai profesionālās organizācijas ir tikai jāuzklausa. |
| --- | --- |

(136)

Saskaņā ar MFG 22. panta 3. punkta trešo teikumu pirms līdzekļu izlietošanas federālās zemes apvienība vai profesionālās organizācijas ir tikai jāuzklausa.

MFG

| (137) | No tā izriet, ka valsts (federālā līmenī) attiecīgajām federālās zemes apvienībām ir piešķīrusi noteiktas līdzdalības tiesības, tomēr vienlaikus ir paredzētas skaidras juridiskās robežas, nosakot piena nodevas likmes un līdzekļu izlietojumu, par ko drīkst lemt tikai attiecīgās federālās zemes valdības (vai deleģēšanas gadījumā augstākās federālās zemes iestādes). Piemēram, nebūtu iespējams, ka, balstoties uz federālās zemes apvienības iesniegumu, nodevas likme tiktu palielināta tā, ka pārsniegtu 0,2 centus par kilogramu, vai ka līdzekļi tiktu izlietoti citiem, nevis MFG 22. panta 2. punkta 1.–6. apakšpunktā minētajiem mērķiem. Turklāt saistībā ar izlietošanu noteiktais uzklausīšanas pienākums (MFG 22. panta 3. punkta trešais teikums) nenozīmē pienākumu ievērot uzklausīto personu viedokli. Galīgo lēmumu par līdzekļu izlietošanu pieņem attiecīgās federālās zemes iestādes, proti, valsts. |
| --- | --- |

(137)

No tā izriet, ka valsts (federālā līmenī) attiecīgajām federālās zemes apvienībām ir piešķīrusi noteiktas līdzdalības tiesības, tomēr vienlaikus ir paredzētas skaidras juridiskās robežas, nosakot piena nodevas likmes un līdzekļu izlietojumu, par ko drīkst lemt tikai attiecīgās federālās zemes valdības (vai deleģēšanas gadījumā augstākās federālās zemes iestādes). Piemēram, nebūtu iespējams, ka, balstoties uz federālās zemes apvienības iesniegumu, nodevas likme tiktu palielināta tā, ka pārsniegtu 0,2 centus par kilogramu, vai ka līdzekļi tiktu izlietoti citiem, nevis MFG 22. panta 2. punkta 1.–6. apakšpunktā minētajiem mērķiem. Turklāt saistībā ar izlietošanu noteiktais uzklausīšanas pienākums (MFG 22. panta 3. punkta trešais teikums) nenozīmē pienākumu ievērot uzklausīto personu viedokli. Galīgo lēmumu par līdzekļu izlietošanu pieņem attiecīgās federālās zemes iestādes, proti, valsts.

MFG

MFG

| (138) | Šī lieta būtiski atšķiras no LVN minētās lietas Doux Elevage. Piena nodevas iekasēšanu un attiecīgo līdzekļu izlietojumu valsts reglamentē divos līmeņos, proti, federālajā un federālo zemju līmenī. Vācijā likumdevējs ir noteicis ne tikai federālās zemes valdības tiesības iekasēt nodevu, bet ar federālo likumu ir arī ierobežotas tiesības federālās zemes līmenī rīkoties ar nodevas ieņēmumiem. Attiecīgās federālās zemes apvienības nevar lūgt izmainīt MFG 22. panta 2. punkta 1.–6. apakšpunktā noteiktos atbalsta mērķus, piemēram, iesniedzot iesniegumu. Lietās Val'Hor un Doux Elevage šāda valsts noteikta ierobežojuma nebija. |
| --- | --- |

(138)

Šī lieta būtiski atšķiras no LVN minētās lietas Doux Elevage. Piena nodevas iekasēšanu un attiecīgo līdzekļu izlietojumu valsts reglamentē divos līmeņos, proti, federālajā un federālo zemju līmenī. Vācijā likumdevējs ir noteicis ne tikai federālās zemes valdības tiesības iekasēt nodevu, bet ar federālo likumu ir arī ierobežotas tiesības federālās zemes līmenī rīkoties ar nodevas ieņēmumiem. Attiecīgās federālās zemes apvienības nevar lūgt izmainīt MFG 22. panta 2. punkta 1.–6. apakšpunktā noteiktos atbalsta mērķus, piemēram, iesniedzot iesniegumu. Lietās Val'Hor un Doux Elevage šāda valsts noteikta ierobežojuma nebija.

LVN

Doux Elevage

MFG

Val

Hor

Doux Elevage

| (139) | Turklāt MFG nevar uzskatīt vienkārši par līdzekli, lai starpnozaru organizācija varētu īstenot savas tīri ekonomiskās intereses. Piemēram, MGF 14. pantā ir noteikts, ka apvienībā jābūt pārstāvētām lauksaimnieku, pienotavu un piena tirgotāju profesionālajām organizācijām, ja tās vēlas būt šādas apvienības biedri, bet apvienības struktūrās jānodrošina arī pienācīga patērētāju pārstāvība. Nosakot šos līdzdalības un pārstāvības pienākumus, likumdevējs (proti, valsts) nodrošina to, ka, īstenojot MFG minētos valsts politikas mērķus, tiek plaši pārstāvētas visas intereses, kas ietver ne tikai atbalstu ekonomikas nozarei. |
| --- | --- |

(139)

Turklāt MFG nevar uzskatīt vienkārši par līdzekli, lai starpnozaru organizācija varētu īstenot savas tīri ekonomiskās intereses. Piemēram, MGF 14. pantā ir noteikts, ka apvienībā jābūt pārstāvētām lauksaimnieku, pienotavu un piena tirgotāju profesionālajām organizācijām, ja tās vēlas būt šādas apvienības biedri, bet apvienības struktūrās jānodrošina arī pienācīga patērētāju pārstāvība. Nosakot šos līdzdalības un pārstāvības pienākumus, likumdevējs (proti, valsts) nodrošina to, ka, īstenojot MFG minētos valsts politikas mērķus, tiek plaši pārstāvētas visas intereses, kas ietver ne tikai atbalstu ekonomikas nozarei.

MFG

MGF

MFG

| (140) | Atšķirībā no lietas Doux Elevage MFG noteiktie atbalsta mērķi nav tādi, kurus noteikušas un ieviesušas pašas starpnozaru organizācijas (29). Jo īpaši 22. panta 2. punkta 1. apakšpunktā (kvalitātes veicināšana un saglabāšana saskaņā ar noteikumiem, kas pieņemti, pamatojoties uz šā likuma 10. pantu vai 1930. gada 31. jūlija Likuma par pienu (Milchgesetz) (Reichsgesetzbl. I, 421. lpp.) 37. pantu) un 2. apakšpunktā (higiēnas uzlabošana piena un piena produktu ieguves, piegādes, apstrādes, pārstrādes un tirdzniecības laikā) noteiktie mērķi – atšķirībā no lietas Doux Elevage – ir valsts iestāžu noteiktās politikas daļa (30) un norāda uz valsts iestādes uzdevumiem, kurus saskaņā ar MFG 14. panta 3. punktu a priori nedrīkst uzticēt attiecīgajām federālās zemes apvienībām. Tiktāl, ciktāl Vācija šajā lietā pamatojas uz MFG 22. panta 2. punkta 6. apakšpunktu, šeit jau no likuma teksta izriet, ka runa ir par “uzdevumiem, kuri uzticēti saskaņā ar Likumu par pienu un taukiem” (un tādējādi ne par uzdevumiem, kurus VDM noteikusi pati). |
| --- | --- |

(140)

Atšķirībā no lietas Doux Elevage MFG noteiktie atbalsta mērķi nav tādi, kurus noteikušas un ieviesušas pašas starpnozaru organizācijas (29). Jo īpaši 22. panta 2. punkta 1. apakšpunktā (kvalitātes veicināšana un saglabāšana saskaņā ar noteikumiem, kas pieņemti, pamatojoties uz šā likuma 10. pantu vai 1930. gada 31. jūlija Likuma par pienu (Milchgesetz) (Reichsgesetzbl. I, 421. lpp.) 37. pantu) un 2. apakšpunktā (higiēnas uzlabošana piena un piena produktu ieguves, piegādes, apstrādes, pārstrādes un tirdzniecības laikā) noteiktie mērķi – atšķirībā no lietas Doux Elevage – ir valsts iestāžu noteiktās politikas daļa (30) un norāda uz valsts iestādes uzdevumiem, kurus saskaņā ar MFG 14. panta 3. punktu a priori nedrīkst uzticēt attiecīgajām federālās zemes apvienībām. Tiktāl, ciktāl Vācija šajā lietā pamatojas uz MFG 22. panta 2. punkta 6. apakšpunktu, šeit jau no likuma teksta izriet, ka runa ir par “uzdevumiem, kuri uzticēti saskaņā ar Likumu par pienu un taukiem” (un tādējādi ne par uzdevumiem, kurus VDM noteikusi pati).

Doux Elevage MFG

29

Milchgesetz

Reichsgesetzbl.

Doux Elevage

30

MFG

a priori

MFG

VDM

| (141) | Tāpat atšķirībā no lietas Doux Elevage maksājamo piena nodevu nesamaksāšanas gadījumā to piedzīšanai netiek ievērota parastā civillietu vai komerclietu tiesvedības kārtība (31). Proti, MFG 23. panta 2. punktā ir noteikts, ka nodevas var piedzīt saskaņā ar Nodokļu kodeksa noteikumiem un tā īstenošanas noteikumiem. Attiecīgās federālās zemes savos rīkojumos par piena nodevas iekasēšanu ir noteikušas attiecīgu piedzīšanas kārtību saskaņā ar Nodokļu kodeksa noteikumiem un tā īstenošanas noteikumiem (32). Vācijas tiesību sistēmā Nodokļu kodekss ir publisko tiesību akts. Valsts iestāžu prasījumus Vācijā piedzen administratīvā procesā, turpretim civiltiesiskus prasījumus tiesvedībā tiesā. Salīdzinot ar tiesvedību tiesā, administratīvais process ir efektīvāka parādu piedziņas metode, jo valsts iestāde, pieņemot administratīvu aktu, pati var iegūt izpildrīkojumu (33), bet civiltiesisku prasību gadījumā izpildrakstu saņem tikai pēc tiesvedības (34). Tas liecina, ka valstij ir svarīgi pēc iespējas efektīvi un pilnīgi iekasēt (un, ja nepieciešams, piedzīt) maksājamās nodevas, lai varētu ātri īstenot valsts mērķus, ko finansē no nodevas ieņēmumiem. |
| --- | --- |

(141)

Tāpat atšķirībā no lietas Doux Elevage maksājamo piena nodevu nesamaksāšanas gadījumā to piedzīšanai netiek ievērota parastā civillietu vai komerclietu tiesvedības kārtība (31). Proti, MFG 23. panta 2. punktā ir noteikts, ka nodevas var piedzīt saskaņā ar Nodokļu kodeksa noteikumiem un tā īstenošanas noteikumiem. Attiecīgās federālās zemes savos rīkojumos par piena nodevas iekasēšanu ir noteikušas attiecīgu piedzīšanas kārtību saskaņā ar Nodokļu kodeksa noteikumiem un tā īstenošanas noteikumiem (32). Vācijas tiesību sistēmā Nodokļu kodekss ir publisko tiesību akts. Valsts iestāžu prasījumus Vācijā piedzen administratīvā procesā, turpretim civiltiesiskus prasījumus tiesvedībā tiesā. Salīdzinot ar tiesvedību tiesā, administratīvais process ir efektīvāka parādu piedziņas metode, jo valsts iestāde, pieņemot administratīvu aktu, pati var iegūt izpildrīkojumu (33), bet civiltiesisku prasību gadījumā izpildrakstu saņem tikai pēc tiesvedības (34). Tas liecina, ka valstij ir svarīgi pēc iespējas efektīvi un pilnīgi iekasēt (un, ja nepieciešams, piedzīt) maksājamās nodevas, lai varētu ātri īstenot valsts mērķus, ko finansē no nodevas ieņēmumiem.

Doux Elevage

31

MFG

32

33

34

| (142) | Tātad LVN apgalvojums, ka piena nodevas ieņēmumi nav valsts līdzekļi LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, nav patiess. |
| --- | --- |

(142)

Tātad LVN apgalvojums, ka piena nodevas ieņēmumi nav valsts līdzekļi LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, nav patiess.

LVN

| (143) | No tā izriet, ka attiecīgie nodevas ieņēmumi ir uzskatāmi par tādiem, uz kuriem attiecas valsts kontrole (35), un ka no piena nodevas ieņēmumiem finansētie pasākumi ir veikti par valsts līdzekļiem un ir attiecināmi uz valsti. |
| --- | --- |

(143)

No tā izriet, ka attiecīgie nodevas ieņēmumi ir uzskatāmi par tādiem, uz kuriem attiecas valsts kontrole (35), un ka no piena nodevas ieņēmumiem finansētie pasākumi ir veikti par valsts līdzekļiem un ir attiecināmi uz valsti.

35

Selektīvas priekšrocības/uzņēmums

Selektīvas priekšrocības/uzņēmums

| (144) | VDM ir iestāde, kas sniedz pakalpojumus, kuri sniedz labumu piena nozares uzņēmumiem, jo īpaši pienotavām. |
| --- | --- |

(144)

VDM ir iestāde, kas sniedz pakalpojumus, kuri sniedz labumu piena nozares uzņēmumiem, jo īpaši pienotavām.

VDM

| (145) | Vācija un VDM apstrīd, ka VDM sniedz pakalpojumus tirgū kā uzņēmums. Jo īpaši tiek norādīts uz VDM apvienības darbību, kas judikatūrā ir atzīta par saimniecisku darbību tikai izņēmuma gadījumos (sk. 39. un 49. apsvērumu). |
| --- | --- |

(145)

Vācija un VDM apstrīd, ka VDM sniedz pakalpojumus tirgū kā uzņēmums. Jo īpaši tiek norādīts uz VDM apvienības darbību, kas judikatūrā ir atzīta par saimniecisku darbību tikai izņēmuma gadījumos (sk. 39. un 49. apsvērumu).

VDM

VDM

VDM

| (146) | Vācijas minētajā spriedumā T-193/02 Piau/Komisija tieši tika atzīts, ka apvienība, proti, FIFA, veica saimniecisku darbību. Tomēr Vācija nespēja norādīt pretēju judikatūru, kur nepārprotami tiek atzīts pretējais, proti, ka apvienība (ja nepieciešams) saimniecisku darbību neveic vai ka uz apvienības darbību valsts atbalsta kontrole neattiecas. |
| --- | --- |

(146)

Vācijas minētajā spriedumā T-193/02 Piau/Komisija tieši tika atzīts, ka apvienība, proti, FIFA, veica saimniecisku darbību. Tomēr Vācija nespēja norādīt pretēju judikatūru, kur nepārprotami tiek atzīts pretējais, proti, ka apvienība (ja nepieciešams) saimniecisku darbību neveic vai ka uz apvienības darbību valsts atbalsta kontrole neattiecas.

Piau

FIFA

| (147) | Nav šaubu, ka VDM darbojas savu biedru interesēs un labā. Šis secinājums atbilst pašas VDM izpratnei, kā tas izriet no daudziem izteikumiem par savu darbību tās interneta vietnē, piemēram, “VDM pārstāv piena nozares uzņēmumu intereses IDF”, “piena nozares uzņēmumu interešu aizstāvēšana un veicināšana”, “piena nozares uzņēmumu interešu pārstāvība likumdošanas procesā ministrijās”. Tātad arī LVN uzskata, ka visu aplūkoto pasākumu mērķis bija atbalstīt “pienu kā produktu” un līdz ar to piena nozares uzņēmumu kolektīvās intereses (sk. iepriekš 99. un 100. apsvērumu). |
| --- | --- |

(147)

Nav šaubu, ka VDM darbojas savu biedru interesēs un labā. Šis secinājums atbilst pašas VDM izpratnei, kā tas izriet no daudziem izteikumiem par savu darbību tās interneta vietnē, piemēram, “VDM pārstāv piena nozares uzņēmumu intereses IDF”, “piena nozares uzņēmumu interešu aizstāvēšana un veicināšana”, “piena nozares uzņēmumu interešu pārstāvība likumdošanas procesā ministrijās”. Tātad arī LVN uzskata, ka visu aplūkoto pasākumu mērķis bija atbalstīt “pienu kā produktu” un līdz ar to piena nozares uzņēmumu kolektīvās intereses (sk. iepriekš 99. un 100. apsvērumu).

VDM

VDM

VDM

IDF

LVN

| (148) | Komisija uzskata, ka attiecīgajām VDM darbībām ir pakalpojumiem raksturīgas iezīmes. Šie pakalpojumi rada priekšrocības pienotavām federālajās zemēs, kas iekasē piena nodevu. |
| --- | --- |

(148)

Komisija uzskata, ka attiecīgajām VDM darbībām ir pakalpojumiem raksturīgas iezīmes. Šie pakalpojumi rada priekšrocības pienotavām federālajās zemēs, kas iekasē piena nodevu.

VDM

| (149) | Vairākām darbībām, ko VDM pati ir norādījusi savā interneta vietnē, ir pakalpojumiem raksturīgas iezīmes tādā nozīmē, ka to mērķis ir pārstāvēt attiecīgo pienotavu un piena ražotāju intereses Vācijas iestādēs, likumdošanas institūcijās un starptautiskās komisijās (36). |
| --- | --- |

(149)

Vairākām darbībām, ko VDM pati ir norādījusi savā interneta vietnē, ir pakalpojumiem raksturīgas iezīmes tādā nozīmē, ka to mērķis ir pārstāvēt attiecīgo pienotavu un piena ražotāju intereses Vācijas iestādēs, likumdošanas institūcijās un starptautiskās komisijās (36).

VDM

36

| (150) | Šādu pakalpojumu sniegšana rada priekšrocības attiecīgajām pienotavām un palīdz tām veikt savu pamatdarbību, kā arī ražot un tirgot pienu un piena produktus, un šīs darbības neapšaubāmi ir saimnieciskā darbība. |
| --- | --- |

(150)

Šādu pakalpojumu sniegšana rada priekšrocības attiecīgajām pienotavām un palīdz tām veikt savu pamatdarbību, kā arī ražot un tirgot pienu un piena produktus, un šīs darbības neapšaubāmi ir saimnieciskā darbība.

| (151) | VDM“valsts iestāžu konsultēšanas”, “līdzdalības standartu izstrādē un saskaņošanā”, kā arī “vispārīgas informācijas sniegšanas” darbības tiek veiktas tās biedru interesēs un uzdevumā, ir tieši saistītas ar VDM saimniecisko darbību un atbrīvo pienotavas no nepieciešamības pašām izrādīt attiecīgas iniciatīvas – un izlietot šim nolūkam nepieciešamos līdzekļus –, lai šādā veidā radītu savam noietam labvēlīgu (tirgus) vidi. VDM biedri ir arī Milchindustrie-Verband e. V. (MIV) un Deutscher Bauernverband e. V. (DBV). Savukārt MIV biedri ir Vācijas pienotavas, tostarp šajā lēmumā aplūkotās pienotavas federālajās zemēs, kas iekasē piena nodevu. |
| --- | --- |

(151)

VDM“valsts iestāžu konsultēšanas”, “līdzdalības standartu izstrādē un saskaņošanā”, kā arī “vispārīgas informācijas sniegšanas” darbības tiek veiktas tās biedru interesēs un uzdevumā, ir tieši saistītas ar VDM saimniecisko darbību un atbrīvo pienotavas no nepieciešamības pašām izrādīt attiecīgas iniciatīvas – un izlietot šim nolūkam nepieciešamos līdzekļus –, lai šādā veidā radītu savam noietam labvēlīgu (tirgus) vidi. VDM biedri ir arī Milchindustrie-Verband e. V. (MIV) un Deutscher Bauernverband e. V. (DBV). Savukārt MIV biedri ir Vācijas pienotavas, tostarp šajā lēmumā aplūkotās pienotavas federālajās zemēs, kas iekasē piena nodevu.

VDM

VDM

VDM

Milchindustrie-Verband e. V.

MIV

Deutscher Bauernverband e. V.

DBV

MIV

| (152) | Turklāt “valsts iestāžu konsultēšana” un “līdzdalība standartu izstrādē un saskaņošanā” ir interešu pārstāvība politiskā procesā, izmantojot dažādus viedokļa formulēšanas kanālus (likumdošana, tehnisko standartu izstrāde u. c.). Tā galu galā tiek ietekmēts pašu ražošanas un tirdzniecības darbības tiesiskais regulējums. Arī “vispārīgas informācijas sniegšanas” pasākums rada priekšrocības attiecīgajām pienotavām, jo tajā tiek izskaidrotas piena kā produkta priekšrocības un līdz ar to tā mērķis ir veicināt noietu. |
| --- | --- |

(152)

Turklāt “valsts iestāžu konsultēšana” un “līdzdalība standartu izstrādē un saskaņošanā” ir interešu pārstāvība politiskā procesā, izmantojot dažādus viedokļa formulēšanas kanālus (likumdošana, tehnisko standartu izstrāde u. c.). Tā galu galā tiek ietekmēts pašu ražošanas un tirdzniecības darbības tiesiskais regulējums. Arī “vispārīgas informācijas sniegšanas” pasākums rada priekšrocības attiecīgajām pienotavām, jo tajā tiek izskaidrotas piena kā produkta priekšrocības un līdz ar to tā mērķis ir veicināt noietu.

| (153) | Šo secinājumu neatspēko VDM apgalvojums, ka tās darbība “ietver demokrātisku tās biedru viedokļa formulēšanu likumdošanas procesā”. Tas tādēļ, ka VDM pārstāv nevis vispārējās intereses, bet gan savu biedru intereses ar mērķi iesniegt piena nozares uzņēmumu viedokli likumdošanas un standartu izstrādes procesā un tādējādi ietekmēt šo procesu. |
| --- | --- |

(153)

Šo secinājumu neatspēko VDM apgalvojums, ka tās darbība “ietver demokrātisku tās biedru viedokļa formulēšanu likumdošanas procesā”. Tas tādēļ, ka VDM pārstāv nevis vispārējās intereses, bet gan savu biedru intereses ar mērķi iesniegt piena nozares uzņēmumu viedokli likumdošanas un standartu izstrādes procesā un tādējādi ietekmēt šo procesu.

VDM

VDM

| (154) | Par “standartu izstrādes un saskaņošanas” darbību VDM paskaidroja, ka, pārstāvot visu piena nozari, tā piedalās standartu izstrādē un saskaņošanā valsts un starptautiskā līmenī, sadarbojoties ar kompetentajām standartu organizācijām, piemēram, ISO, IDF, CEN un DIN (sk. 53. apsvērumu). |
| --- | --- |

(154)

Par “standartu izstrādes un saskaņošanas” darbību VDM paskaidroja, ka, pārstāvot visu piena nozari, tā piedalās standartu izstrādē un saskaņošanā valsts un starptautiskā līmenī, sadarbojoties ar kompetentajām standartu organizācijām, piemēram, ISO, IDF, CEN un DIN (sk. 53. apsvērumu).

VDM

ISO

IDF

CEN

DIN

| (155) | Šajā saistībā Komisija secina, ka minētās standartu organizācijas vispirms ir atbildīgas par standartu izstrādi un saskaņošanu. Turklāt VDM iesaistās standartu izstrādes procesā nevis kā neitrāla iestāde (nevis kā neatkarīga konsultante), bet drīzāk iesniedz piena nozares uzņēmumu viedokli. |
| --- | --- |

(155)

Šajā saistībā Komisija secina, ka minētās standartu organizācijas vispirms ir atbildīgas par standartu izstrādi un saskaņošanu. Turklāt VDM iesaistās standartu izstrādes procesā nevis kā neitrāla iestāde (nevis kā neatkarīga konsultante), bet drīzāk iesniedz piena nozares uzņēmumu viedokli.

VDM

| (156) | Rezultātā arī šajā gadījumā Komisija secina, ka VDM piedāvā pakalpojumus kā privāta apvienība. Šo pakalpojumu labuma guvēji – ja tie nav saņēmēji – atkal ir attiecīgajās federālajās zemēs esošās pienotavas (proti, to apvienību biedres, kuras, savukārt, ir VDM biedres), kuru intereses VDM pārstāv standartu izstrādes organizācijās. |
| --- | --- |

(156)

Rezultātā arī šajā gadījumā Komisija secina, ka VDM piedāvā pakalpojumus kā privāta apvienība. Šo pakalpojumu labuma guvēji – ja tie nav saņēmēji – atkal ir attiecīgajās federālajās zemēs esošās pienotavas (proti, to apvienību biedres, kuras, savukārt, ir VDM biedres), kuru intereses VDM pārstāv standartu izstrādes organizācijās.

VDM

VDM

VDM

| (157) | Arī vispārīgas informācijas sniegšana (sk. 59. un 60. apsvērumu) ir pakalpojums. Lai secinātu, ka šī informācijas sniegšana veicina piena nozares uzņēmumu saimniecisko darbību, nav nozīmes tam, vai šai informācijai ir drīzāk vispārīgs vai konkrēts raksturs. |
| --- | --- |

(157)

Arī vispārīgas informācijas sniegšana (sk. 59. un 60. apsvērumu) ir pakalpojums. Lai secinātu, ka šī informācijas sniegšana veicina piena nozares uzņēmumu saimniecisko darbību, nav nozīmes tam, vai šai informācijai ir drīzāk vispārīgs vai konkrēts raksturs.

| (158) | Attiecīgie pakalpojumi, ko sniedz VDM, rada selektīvas priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem, proti, piena pārstrādes un tirdzniecības nozares uzņēmumiem federālajās zemēs, kas iekasē piena nodevu. Šajā saistībā Komisija piekrīt VDM uzskatam, ka tā kā centrālā apvienība pārstāv vispārējās intereses. Vēl jo vairāk – VDM darbībās Komisija saskata nozares interešu pārstāvību par labu attiecīgajās federālajās zemēs esošajām pienotavām, kas ar VDM ir saistītas ar apvienību kā tās biedru starpniecību. |
| --- | --- |

(158)

Attiecīgie pakalpojumi, ko sniedz VDM, rada selektīvas priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem, proti, piena pārstrādes un tirdzniecības nozares uzņēmumiem federālajās zemēs, kas iekasē piena nodevu. Šajā saistībā Komisija piekrīt VDM uzskatam, ka tā kā centrālā apvienība pārstāv vispārējās intereses. Vēl jo vairāk – VDM darbībās Komisija saskata nozares interešu pārstāvību par labu attiecīgajās federālajās zemēs esošajām pienotavām, kas ar VDM ir saistītas ar apvienību kā tās biedru starpniecību.

VDM

VDM

VDM

VDM

Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību

Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību

| (159) | Atbilstoši Tiesas judikatūrai viena uzņēmuma konkurētspējas uzlabošana, piešķirot valsts atbalstu, parasti nozīmē konkurences izkropļošanu attiecībā pret konkurējošiem uzņēmumiem, jo tie šādu atbalstu nesaņem (37). Jebkāds atbalsts uzņēmumam, kas darbojas tirgū, kurš atvērts tirdzniecībai Eiropas Savienībā, var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm (38), turklāt arī tad, ja atbalstu saņēmušie uzņēmumi paši nepiedalās Kopienas iekšējā tirdzniecībā (39). Laikā no 2001. līdz 2012. gadam lauksaimniecības produktu tirdzniecība Savienībā sasniedza ievērojamu apjomu. Piemēram, Kombinētās nomenklatūras pozīcijā 0401 (piens un krējums, neiebiezināts un bez cukura vai cita saldinātāja piedevas) (40) klasificējamo produktu imports no Vācijas un eksports uz to Kopienas iekšējā tirdzniecībā 2011. gadā bija attiecīgi EUR 1 200 miljoni un EUR 957 miljoni (41). |
| --- | --- |

(159)

Atbilstoši Tiesas judikatūrai viena uzņēmuma konkurētspējas uzlabošana, piešķirot valsts atbalstu, parasti nozīmē konkurences izkropļošanu attiecībā pret konkurējošiem uzņēmumiem, jo tie šādu atbalstu nesaņem (37). Jebkāds atbalsts uzņēmumam, kas darbojas tirgū, kurš atvērts tirdzniecībai Eiropas Savienībā, var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm (38), turklāt arī tad, ja atbalstu saņēmušie uzņēmumi paši nepiedalās Kopienas iekšējā tirdzniecībā (39). Laikā no 2001. līdz 2012. gadam lauksaimniecības produktu tirdzniecība Savienībā sasniedza ievērojamu apjomu. Piemēram, Kombinētās nomenklatūras pozīcijā 0401 (piens un krējums, neiebiezināts un bez cukura vai cita saldinātāja piedevas) (40) klasificējamo produktu imports no Vācijas un eksports uz to Kopienas iekšējā tirdzniecībā 2011. gadā bija attiecīgi EUR 1 200 miljoni un EUR 957 miljoni (41).

37

38

39

40

41

| (160) | Šajā lēmumā novērtētie pasākumi ir paredzēti darbības atbalstam lauksaimniecības jomā. Jo īpaši tā ir pienotavu darbība. Kā minēts iepriekš, pienotavu produkti Savienībā tiek tirgoti ievērojamā apjomā. Tādēļ Komisija uzskata, ka attiecīgie pasākumi iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(160)

Šajā lēmumā novērtētie pasākumi ir paredzēti darbības atbalstam lauksaimniecības jomā. Jo īpaši tā ir pienotavu darbība. Kā minēts iepriekš, pienotavu produkti Savienībā tiek tirgoti ievērojamā apjomā. Tādēļ Komisija uzskata, ka attiecīgie pasākumi iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (161) | Ņemot vērā plašo tirdzniecību ar piena produktiem, var uzskatīt, ka attiecīgie apakšpasākumi rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(161)

Ņemot vērā plašo tirdzniecību ar piena produktiem, var uzskatīt, ka attiecīgie apakšpasākumi rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

Pastāvošs atbalsts/jauns atbalsts

Pastāvošs atbalsts/jauns atbalsts

| (162) | Saskaņā ar LESD 108. panta 1. punktu Komisija, sadarbojoties ar dalībvalstīm, pastāvīgi pārskata atbalsta sistēmas, kas pastāv šajās valstīs. Šim nolūkam, lai pārbaudītu pastāvošās atbalsta shēmas, Komisija no dalībvalstīm var pieprasīt visu nepieciešamo informāciju un, ja nepieciešams, ieteikt attiecīgus pasākumus. |
| --- | --- |

(162)

Saskaņā ar LESD 108. panta 1. punktu Komisija, sadarbojoties ar dalībvalstīm, pastāvīgi pārskata atbalsta sistēmas, kas pastāv šajās valstīs. Šim nolūkam, lai pārbaudītu pastāvošās atbalsta shēmas, Komisija no dalībvalstīm var pieprasīt visu nepieciešamo informāciju un, ja nepieciešams, ieteikt attiecīgus pasākumus.

| (163) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) punkta i) apakšpunktu jēdziens “pastāvošais atbalsts” ir atbalsts, kas pastāvēja pirms Līguma stāšanās spēkā attiecīgajā dalībvalstī un joprojām ir piemērojams pēc Līguma stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

(163)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) punkta i) apakšpunktu jēdziens “pastāvošais atbalsts” ir atbalsts, kas pastāvēja pirms Līguma stāšanās spēkā attiecīgajā dalībvalstī un joprojām ir piemērojams pēc Līguma stāšanās spēkā.

| (164) | Tomēr saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 l. panta c) punktu jebkādu pastāvoša atbalsta grozījumu rezultātā tas kļūst par “jaunu atbalstu”. Atbilstoši Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (42) 4. pantam pastāvoša atbalsta grozījumi ir “jebkādas pārmaiņas, izņemot pilnībā formāla vai administratīva rakstura izmaiņas, kas nevar ietekmēt novērtējumu par atbalsta pasākuma saderību ar kopējo tirgu”. |
| --- | --- |

(164)

Tomēr saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 l. panta c) punktu jebkādu pastāvoša atbalsta grozījumu rezultātā tas kļūst par “jaunu atbalstu”. Atbilstoši Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (42) 4. pantam pastāvoša atbalsta grozījumi ir “jebkādas pārmaiņas, izņemot pilnībā formāla vai administratīva rakstura izmaiņas, kas nevar ietekmēt novērtējumu par atbalsta pasākuma saderību ar kopējo tirgu”.

42

| (165) | Atbilstoši judikatūrai (43) tikai gadījumā, ja izmaiņas ietekmē sākotnējās atbalsta shēmas būtību, šī shēma kļūst par jaunu atbalsta shēmu; tomēr par šādām būtiskām izmaiņām nevar runāt tad, ja jaunais elements ir skaidri nošķirams no sākotnējās shēmas. |
| --- | --- |

(165)

Atbilstoši judikatūrai (43) tikai gadījumā, ja izmaiņas ietekmē sākotnējās atbalsta shēmas būtību, šī shēma kļūst par jaunu atbalsta shēmu; tomēr par šādām būtiskām izmaiņām nevar runāt tad, ja jaunais elements ir skaidri nošķirams no sākotnējās shēmas.

43

| (166) | Saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu jebkurš jauns atbalsts ir jāpaziņo Eiropas Komisijai un to nedrīkst īstenot, kamēr nav saņemta tās atļauja (aizliegums īstenot atbalstu). |
| --- | --- |

(166)

Saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu jebkurš jauns atbalsts ir jāpaziņo Eiropas Komisijai un to nedrīkst īstenot, kamēr nav saņemta tās atļauja (aizliegums īstenot atbalstu).

| (167) | Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta f) punktam jauns atbalsts, kas ieviests, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punkta prasības, ir nelikumīgs. |
| --- | --- |

(167)

Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta f) punktam jauns atbalsts, kas ieviests, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punkta prasības, ir nelikumīgs.

| (168) | Izņemot pašu MFG (kas ir tikai pamatlikums un pilnvarojuma norma, nevis aplūkoto pasākumu juridiskais pamats), Vācijas iestādes nav sniegušas nekādu informāciju, kas pierāda, ka pastāv kāds pirms 1958. gada pieņemts juridiskais pamats, kurš ar savu sākotnējo saturu bija piemērojams izmeklēšanas laikposmā. Tas attiecas jau uz rīkojumiem par nodevas iekasēšanu, kuros ir regulēts aplūkotā atbalsta finansēšanas pamats (piemēram, Bādenē-Virtembergā un Bavārijā piemērojamie noteikumi tika pieņemti 2004. gadā (Bādenē-Virtembergā) un 2007. gadā (Bavārijā), sk. 21. un 22. apsvērumu), kā arī uz federālo zemju rīkojumiem par budžetu, kuri ir nodevas izlietojuma juridiskais pamats un kuriem saistībā ar izlietojuma mērķi ir jābūt atbilstīgiem tikai MFG 22. panta 2. punkta prasībām. Pamatojoties uz to, lēmumā par nodevas ieņēmumu izlietojumu federālo zemju iestādes apstiprina šo izlietojumu attiecīgajā budžeta gadā. |
| --- | --- |

(168)

Izņemot pašu MFG (kas ir tikai pamatlikums un pilnvarojuma norma, nevis aplūkoto pasākumu juridiskais pamats), Vācijas iestādes nav sniegušas nekādu informāciju, kas pierāda, ka pastāv kāds pirms 1958. gada pieņemts juridiskais pamats, kurš ar savu sākotnējo saturu bija piemērojams izmeklēšanas laikposmā. Tas attiecas jau uz rīkojumiem par nodevas iekasēšanu, kuros ir regulēts aplūkotā atbalsta finansēšanas pamats (piemēram, Bādenē-Virtembergā un Bavārijā piemērojamie noteikumi tika pieņemti 2004. gadā (Bādenē-Virtembergā) un 2007. gadā (Bavārijā), sk. 21. un 22. apsvērumu), kā arī uz federālo zemju rīkojumiem par budžetu, kuri ir nodevas izlietojuma juridiskais pamats un kuriem saistībā ar izlietojuma mērķi ir jābūt atbilstīgiem tikai MFG 22. panta 2. punkta prasībām. Pamatojoties uz to, lēmumā par nodevas ieņēmumu izlietojumu federālo zemju iestādes apstiprina šo izlietojumu attiecīgajā budžeta gadā.

MFG

MFG

| (169) | Līdz ar to aplūkotie pasākumi ir jauns atbalsts, uz kuru attiecas paziņošanas prasība saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu. Tomēr, tā kā Vācija nevienā brīdī nav paziņojusi attiecīgo atbalsta shēmu, tā ir nelikumīga (Regulas Nr. 659/1999 1. panta f) punkts). |
| --- | --- |

(169)

Līdz ar to aplūkotie pasākumi ir jauns atbalsts, uz kuru attiecas paziņošanas prasība saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu. Tomēr, tā kā Vācija nevienā brīdī nav paziņojusi attiecīgo atbalsta shēmu, tā ir nelikumīga (Regulas Nr. 659/1999 1. panta f) punkts).

Saderības novērtējums

Saderības novērtējums

Piemērojamās tiesību normas

Piemērojamās tiesību normas

| (170) | Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

(170)

Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm.

| (171) | Atbilstīgi Komisijas paziņojumam par noteikumiem, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai (44), nelikumīgs valsts atbalsts Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta f) punkta nozīmē ir jānovērtē, ņemot vērā atbalsta piešķiršanas laikā piemērojamos noteikumus. |
| --- | --- |

(171)

Atbilstīgi Komisijas paziņojumam par noteikumiem, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai (44), nelikumīgs valsts atbalsts Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta f) punkta nozīmē ir jānovērtē, ņemot vērā atbalsta piešķiršanas laikā piemērojamos noteikumus.

44

| (172) | Kopš 2000. gada 1. janvāra lauksaimniecības nozarei ir piemērojamas īpašas pamatnostādnes. Atbalsts, kas piešķirts laikā no 2001. gada 28. novembra līdz 2006. gada 31. decembrim (turpmāk “laiks no 2001. līdz 2006. gadam”), tiek izvērtēts saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm 2000.–2006. gadam. |
| --- | --- |

(172)

Kopš 2000. gada 1. janvāra lauksaimniecības nozarei ir piemērojamas īpašas pamatnostādnes. Atbalsts, kas piešķirts laikā no 2001. gada 28. novembra līdz 2006. gada 31. decembrim (turpmāk “laiks no 2001. līdz 2006. gadam”), tiek izvērtēts saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm 2000.–2006. gadam.

| (173) | Atbalsts, kas piešķirts kopš 2007. gada 1. janvāra (turpmāk “laiks no 2007. gada”), tiek izvērtēts saskaņā ar Pamatnostādnēm 2007.–2013. gadam. |
| --- | --- |

(173)

Atbalsts, kas piešķirts kopš 2007. gada 1. janvāra (turpmāk “laiks no 2007. gada”), tiek izvērtēts saskaņā ar Pamatnostādnēm 2007.–2013. gadam.

Pirmais apakšpasākums (laiks no 2001. līdz 2006. gadam): “valsts iestāžu konsultēšana” un “standartu izstrāde un saskaņošana”

Pirmais apakšpasākums (laiks no 2001. līdz 2006. gadam): “valsts iestāžu konsultēšana” un “standartu izstrāde un saskaņošana”

| (174) | Saistībā ar to, vai atbalsts, lai veicinātu valsts iestāžu konsultēšanas darbību (sk. 51. un 52. apsvērumu) un VDM darbību standartu izstrādes un saskaņošanas jomā (sk. 53.–58. apsvērumu), var būt saderīgs ar iekšējo tirgu, VDM ir norādījusi uz noteikumiem par tehniskā atbalsta nodrošināšanu (67. un 68. apsvērums). |
| --- | --- |

(174)

Saistībā ar to, vai atbalsts, lai veicinātu valsts iestāžu konsultēšanas darbību (sk. 51. un 52. apsvērumu) un VDM darbību standartu izstrādes un saskaņošanas jomā (sk. 53.–58. apsvērumu), var būt saderīgs ar iekšējo tirgu, VDM ir norādījusi uz noteikumiem par tehniskā atbalsta nodrošināšanu (67. un 68. apsvērums).

VDM

VDM

| (175) | Tehniskā atbalsta nodrošināšana ir reglamentēta Kopienas pamatnostādņu 2000.–2006. gadam 14. nodaļā. Saskaņā ar Kopienas pamatnostādņu 2000.–2006. gadam 14.1. punkta trešo ievilkumu maksa par konsultācijām principā ir saderīga ar iekšējo tirgu. Pienotavas ir lauksaimniecības produktu pārstrādes un tirdzniecības nozares uzņēmumi. Atbalsts šai nozarei cita starpā ietilpst Kopienas pamatnostādņu 2000.–2006. gadam (to 2.1. punkta) piemērošanas jomā. 14.1. punkta trešā ievilkuma noteikuma jēga ir atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu tādu atbalstu, kura tiešais mērķis ir uzlabot lauksaimniecības produktu pārstrādi, sniedzot šim nolūkam nepieciešamās zināšanas. Tomēr konsultāciju pakalpojumi, ko sniedza VDM, bija paredzēti valsts iestādēm. Turpretim VDM biedri, kuri bija pienotavas federālajās zemēs, kas iekasēja piena nodevu, bija tikai labuma guvēji un līdz ar to netiešie atbalsta saņēmēji. Komisija secina, ka aplūkoto atbalstu nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Kopienas pamatnostādņu 2000.–2006. gadam 14. nodaļu. |
| --- | --- |

(175)

Tehniskā atbalsta nodrošināšana ir reglamentēta Kopienas pamatnostādņu 2000.–2006. gadam 14. nodaļā. Saskaņā ar Kopienas pamatnostādņu 2000.–2006. gadam 14.1. punkta trešo ievilkumu maksa par konsultācijām principā ir saderīga ar iekšējo tirgu. Pienotavas ir lauksaimniecības produktu pārstrādes un tirdzniecības nozares uzņēmumi. Atbalsts šai nozarei cita starpā ietilpst Kopienas pamatnostādņu 2000.–2006. gadam (to 2.1. punkta) piemērošanas jomā. 14.1. punkta trešā ievilkuma noteikuma jēga ir atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu tādu atbalstu, kura tiešais mērķis ir uzlabot lauksaimniecības produktu pārstrādi, sniedzot šim nolūkam nepieciešamās zināšanas. Tomēr konsultāciju pakalpojumi, ko sniedza VDM, bija paredzēti valsts iestādēm. Turpretim VDM biedri, kuri bija pienotavas federālajās zemēs, kas iekasēja piena nodevu, bija tikai labuma guvēji un līdz ar to netiešie atbalsta saņēmēji. Komisija secina, ka aplūkoto atbalstu nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Kopienas pamatnostādņu 2000.–2006. gadam 14. nodaļu.

VDM

VDM

| (176) | Līdzīgi VDM darbības standartu izstrādes un saskaņošanas jomā bija paredzētas tādu valsts (valsts atzītu) iestāžu konsultēšanai, kuru mērķis galu galā bija pārstāvēt VDM intereses. Turklāt standartu izstrāde un saskaņošana galu galā ir viens no uzdevumiem, ko veic valsts iestādes, kuras – jo īpaši starptautiskā līmenī – izstrādātos noteikumus un standartus parasti īsteno likumdošanas vai administratīvā procesā. Tāda apvienība kā VDM var ietekmēt attiecīgās procedūras (sarunas starptautiskajās komisijās, likumdošanu) tikai kā konsultante. Šo iemeslu dēļ nevar runāt par saderību ar iekšējo tirgu saskaņā ar Pamatnostādņu 2000.–2006. gadam 14. nodaļu. |
| --- | --- |

(176)

Līdzīgi VDM darbības standartu izstrādes un saskaņošanas jomā bija paredzētas tādu valsts (valsts atzītu) iestāžu konsultēšanai, kuru mērķis galu galā bija pārstāvēt VDM intereses. Turklāt standartu izstrāde un saskaņošana galu galā ir viens no uzdevumiem, ko veic valsts iestādes, kuras – jo īpaši starptautiskā līmenī – izstrādātos noteikumus un standartus parasti īsteno likumdošanas vai administratīvā procesā. Tāda apvienība kā VDM var ietekmēt attiecīgās procedūras (sarunas starptautiskajās komisijās, likumdošanu) tikai kā konsultante. Šo iemeslu dēļ nevar runāt par saderību ar iekšējo tirgu saskaņā ar Pamatnostādņu 2000.–2006. gadam 14. nodaļu.

VDM

VDM

VDM

| (177) | Izņemot ieinteresēto personu minētās tiesību normas, saderība ar iekšējo tirgu neizriet arī no citām tiesību normām (un Vācija nav arī atsaukusies uz citiem saderības noteikumiem). Rezultātā Komisija secina, ka atbalsts, kas laikā no 2001. līdz 2006. gadam piešķirts pārstrādes un tirdzniecības nozarē strādājošajiem uzņēmumiem, nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(177)

Izņemot ieinteresēto personu minētās tiesību normas, saderība ar iekšējo tirgu neizriet arī no citām tiesību normām (un Vācija nav arī atsaukusies uz citiem saderības noteikumiem). Rezultātā Komisija secina, ka atbalsts, kas laikā no 2001. līdz 2006. gadam piešķirts pārstrādes un tirdzniecības nozarē strādājošajiem uzņēmumiem, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

Pirmais apakšpasākums (laiks no 2007. gada): “valsts iestāžu konsultēšana” un “standartu izstrāde un saskaņošana”

Pirmais apakšpasākums (laiks no 2007. gada): “valsts iestāžu konsultēšana” un “standartu izstrāde un saskaņošana”

| (178) | Attiecībā uz laiku no 2007. gada izmainījās noteikumi par tehniskā atbalsta nodrošināšanas saderību ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(178)

Attiecībā uz laiku no 2007. gada izmainījās noteikumi par tehniskā atbalsta nodrošināšanas saderību ar iekšējo tirgu.

| (179) | Tehniskā atbalsta nodrošināšana ir reglamentēta Pamatnostādņu 2007.–2013. gadam IV.K nodaļā. Atbalsts radīja priekšrocības pienotavām federālajās zemēs, kur tika iekasēta piena nodeva. Pienotavas ir lauksaimniecības produktu pārstrādes un tirdzniecības nozares uzņēmumi (sk. arī 175. apsvērumu). |
| --- | --- |

(179)

Tehniskā atbalsta nodrošināšana ir reglamentēta Pamatnostādņu 2007.–2013. gadam IV.K nodaļā. Atbalsts radīja priekšrocības pienotavām federālajās zemēs, kur tika iekasēta piena nodeva. Pienotavas ir lauksaimniecības produktu pārstrādes un tirdzniecības nozares uzņēmumi (sk. arī 175. apsvērumu).

| (180) | Atbalsta, kas piešķirts tirdzniecības un pārstrādes uzņēmumiem, saderību ar iekšējo tirgu pamatojošā tiesību norma ir Pamatnostādņu 2007.–2013. gadam 105. punkts saistībā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 70/2001 (45) 5. pantu. Attiecībā uz laiku pēc Komisijas Regulas (EK) Nr. 800/2008 (46) stāšanās spēkā 105. punkts ir jāsaprot kā atsauce uz tās 26. un 27. pantu. |
| --- | --- |

(180)

Atbalsta, kas piešķirts tirdzniecības un pārstrādes uzņēmumiem, saderību ar iekšējo tirgu pamatojošā tiesību norma ir Pamatnostādņu 2007.–2013. gadam 105. punkts saistībā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 70/2001 (45) 5. pantu. Attiecībā uz laiku pēc Komisijas Regulas (EK) Nr. 800/2008 (46) stāšanās spēkā 105. punkts ir jāsaprot kā atsauce uz tās 26. un 27. pantu.

45

46

| (181) | Gan Regulas (EK) Nr. 70/2001 5. pants, gan Regulas (EK) Nr. 800/2008 26. un 27. pants attiecas uz konsultāciju pakalpojumiem. Tomēr šajā lietā no pienotavu viedokļa runa ir nevis par konsultācijām, bet gan – kā jau minēts 175.–177. apsvērumā – par interešu pārstāvību. |
| --- | --- |

(181)

Gan Regulas (EK) Nr. 70/2001 5. pants, gan Regulas (EK) Nr. 800/2008 26. un 27. pants attiecas uz konsultāciju pakalpojumiem. Tomēr šajā lietā no pienotavu viedokļa runa ir nevis par konsultācijām, bet gan – kā jau minēts 175.–177. apsvērumā – par interešu pārstāvību.

| (182) | Turklāt saderība ar iekšējo tirgu neizriet arī no citām tiesību normām, kā vien no ieinteresēto personu minētajām normām (un Vācija nav arī atsaukusies uz citiem saderības noteikumiem). Līdz ar to VDM darbības “valsts iestāžu konsultēšanas” un “standartu izstrādes un saskaņošanas” jomā laikā no 2007. līdz 2013. gadam nav saderīgas ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(182)

Turklāt saderība ar iekšējo tirgu neizriet arī no citām tiesību normām, kā vien no ieinteresēto personu minētajām normām (un Vācija nav arī atsaukusies uz citiem saderības noteikumiem). Līdz ar to VDM darbības “valsts iestāžu konsultēšanas” un “standartu izstrādes un saskaņošanas” jomā laikā no 2007. līdz 2013. gadam nav saderīgas ar iekšējo tirgu.

VDM

| (183) | Rezultātā Komisija secina, ka atbalsts, kas laikā no 2007. gada piešķirts pārstrādes un tirdzniecības nozarē strādājošajiem uzņēmumiem, nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(183)

Rezultātā Komisija secina, ka atbalsts, kas laikā no 2007. gada piešķirts pārstrādes un tirdzniecības nozarē strādājošajiem uzņēmumiem, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

Otrais apakšpasākums (laiks no 2001. līdz 2006. gadam): vispārīgas informācijas sniegšana

Otrais apakšpasākums (laiks no 2001. līdz 2006. gadam): vispārīgas informācijas sniegšana

| (184) | Vispārīgas informācijas sniegšanai (59. un 60. apsvērums) piešķirtā atbalsta saderība ar iekšējo tirgu, iespējams, varētu izrietēt no noteikumiem par tehniskā atbalsta nodrošināšanu. |
| --- | --- |

(184)

Vispārīgas informācijas sniegšanai (59. un 60. apsvērums) piešķirtā atbalsta saderība ar iekšējo tirgu, iespējams, varētu izrietēt no noteikumiem par tehniskā atbalsta nodrošināšanu.

| (185) | Kā jau iepriekš minēts 175. apsvērumā, tehniskā atbalsta nodrošināšana ir reglamentēta Kopienas pamatnostādņu 2000.–2006. gadam 14. nodaļā. |
| --- | --- |

(185)

Kā jau iepriekš minēts 175. apsvērumā, tehniskā atbalsta nodrošināšana ir reglamentēta Kopienas pamatnostādņu 2000.–2006. gadam 14. nodaļā.

| (186) | Attiecīgā 14. nodaļa cita starpā attiecas uz atbalstu saistībā ar lauksaimniecības produktu pārstrādes un tirdzniecības darbībām (sk. 175. apsvērumu). |
| --- | --- |

(186)

Attiecīgā 14. nodaļa cita starpā attiecas uz atbalstu saistībā ar lauksaimniecības produktu pārstrādes un tirdzniecības darbībām (sk. 175. apsvērumu).

| (187) | Komisija ņem vērā, ka pasākums ir veicinājis nozares ilglaicīgo dzīvotspēju, vienlaikus tikai nedaudz ietekmējot konkurenci (Kopienas pamatnostādņu 2000.–2006. gadam 14.1. punkta otrais teikums). |
| --- | --- |

(187)

Komisija ņem vērā, ka pasākums ir veicinājis nozares ilglaicīgo dzīvotspēju, vienlaikus tikai nedaudz ietekmējot konkurenci (Kopienas pamatnostādņu 2000.–2006. gadam 14.1. punkta otrais teikums).

| (188) | Atbalsts ir piešķirts vispārīgas informācijas izplatīšanas izmaksu segšanai. |
| --- | --- |

(188)

Atbalsts ir piešķirts vispārīgas informācijas izplatīšanas izmaksu segšanai.

| (189) | Saistībā ar tehniskā atbalsta nodrošināšanu attaisnotās izmaksas ir izsmeļoši norādītas Kopienas pamatnostādņu 2000.–2006. gadam 14.1. punkta piecos ievilkumos. Aplūkoto informācijas sniegšanu var uzskatīt par jaunu metožu popularizēšanas pasākumu piektā ievilkuma nozīmē. Saistībā ar jēdzienu “jaunu metožu popularizēšana” piektā ievilkuma tekstu var interpretēt plaši. Piebilde “piemēram, pietiekami maza mēroga izmēģinājuma projekti vai demonstrējumu projekti” ir jāsaprot nevis kā ierobežojums, bet gan atbilstoši tekstam (“piemēram”) tikai kā piemērs. No šāda viedokļa var uzskatīt, ka vispārīgas informācijas sniegšana, jo īpaši zinātnes atziņu un vispārīga faktu materiāla par pienu publiskošana visiem saprotamā veidā, līdzinās jaunu metožu izplatīšanai. Saderības noteikuma 14.1. punktā mērķis faktiski ir atļaut tādu pasākumu subsidēšanu, kur – kā šajā lietā aplūkotajos pasākumos – saņēmēji tiek informēti par jauniem paņēmieniem dažādās lauksaimniecībai nozīmīgās jomās, piemēram, labu lauksaimniecības praksi vai dzīvnieku aizsardzību piena lopkopībā (sk. 59. apsvērumu). |
| --- | --- |

(189)

Saistībā ar tehniskā atbalsta nodrošināšanu attaisnotās izmaksas ir izsmeļoši norādītas Kopienas pamatnostādņu 2000.–2006. gadam 14.1. punkta piecos ievilkumos. Aplūkoto informācijas sniegšanu var uzskatīt par jaunu metožu popularizēšanas pasākumu piektā ievilkuma nozīmē. Saistībā ar jēdzienu “jaunu metožu popularizēšana” piektā ievilkuma tekstu var interpretēt plaši. Piebilde “piemēram, pietiekami maza mēroga izmēģinājuma projekti vai demonstrējumu projekti” ir jāsaprot nevis kā ierobežojums, bet gan atbilstoši tekstam (“piemēram”) tikai kā piemērs. No šāda viedokļa var uzskatīt, ka vispārīgas informācijas sniegšana, jo īpaši zinātnes atziņu un vispārīga faktu materiāla par pienu publiskošana visiem saprotamā veidā, līdzinās jaunu metožu izplatīšanai. Saderības noteikuma 14.1. punktā mērķis faktiski ir atļaut tādu pasākumu subsidēšanu, kur – kā šajā lietā aplūkotajos pasākumos – saņēmēji tiek informēti par jauniem paņēmieniem dažādās lauksaimniecībai nozīmīgās jomās, piemēram, labu lauksaimniecības praksi vai dzīvnieku aizsardzību piena lopkopībā (sk. 59. apsvērumu).

| (190) | Komisija ņem vērā, ka šis atbalsts principā bija pieejams visām “atbilstīgām” fiziskām un juridiskām personām attiecīgajā jomā, pamatojoties uz objektīvi definētiem kritērijiem (Kopienas pamatnostādņu 2000.–2006. gadam 14.2. punkta pirmais teikums), proti, tās neierobežoti varēja gūt labumu no sniegtās informācijas. |
| --- | --- |

(190)

Komisija ņem vērā, ka šis atbalsts principā bija pieejams visām “atbilstīgām” fiziskām un juridiskām personām attiecīgajā jomā, pamatojoties uz objektīvi definētiem kritērijiem (Kopienas pamatnostādņu 2000.–2006. gadam 14.2. punkta pirmais teikums), proti, tās neierobežoti varēja gūt labumu no sniegtās informācijas.

| (191) | Vācija ir apliecinājusi, ka laikā no 2001. līdz 2006. gadam piešķirtā atbalsta kopsumma nepārsniedza EUR 100 000 katram saņēmējam triju gadu laikā. Ja uzņēmumiem, kuriem ir piemērojama Komisijas noteiktā mazu un vidēju uzņēmumu definīcija (47), piešķirtā summa bija vairāk nekā EUR 100 000, maksimāli atļautā atbalsta likme nepārsniedza 50 % no attaisnotajām izmaksām. Atbalsta summas aprēķinā par saņēmējiem tika uzskatītas personas, kas izmantoja šādus pakalpojumus, proti, pienotavas federālajās zemēs, kas iekasēja piena nodevu. |
| --- | --- |

(191)

Vācija ir apliecinājusi, ka laikā no 2001. līdz 2006. gadam piešķirtā atbalsta kopsumma nepārsniedza EUR 100 000 katram saņēmējam triju gadu laikā. Ja uzņēmumiem, kuriem ir piemērojama Komisijas noteiktā mazu un vidēju uzņēmumu definīcija (47), piešķirtā summa bija vairāk nekā EUR 100 000, maksimāli atļautā atbalsta likme nepārsniedza 50 % no attaisnotajām izmaksām. Atbalsta summas aprēķinā par saņēmējiem tika uzskatītas personas, kas izmantoja šādus pakalpojumus, proti, pienotavas federālajās zemēs, kas iekasēja piena nodevu.

47

| (192) | Komisija secina, ka šajā sadaļā izvērtētais atbalsts bija atbilstīgs Kopienas pamatnostādņu 2000.-2006. gadam attiecīgajiem nosacījumiem un līdz ar to laikā no 2001. līdz 2006. gadam bija saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(192)

Komisija secina, ka šajā sadaļā izvērtētais atbalsts bija atbilstīgs Kopienas pamatnostādņu 2000.-2006. gadam attiecīgajiem nosacījumiem un līdz ar to laikā no 2001. līdz 2006. gadam bija saderīgs ar iekšējo tirgu.

Otrais apakšpasākums (laiks no 2007. gada): vispārīgas informācijas sniegšana

Otrais apakšpasākums (laiks no 2007. gada): vispārīgas informācijas sniegšana

| (193) | Tāpat kā uz iepriekšējo laikposmu, uz atbalstu vispārīgas informācijas sniegšanas darbībām attiecas noteikumi par tehniskā atbalsta nodrošināšanu. |
| --- | --- |

(193)

Tāpat kā uz iepriekšējo laikposmu, uz atbalstu vispārīgas informācijas sniegšanas darbībām attiecas noteikumi par tehniskā atbalsta nodrošināšanu.

| (194) | Tehniskā atbalsta nodrošināšana ir reglamentēta Pamatnostādņu 2007.–2013. gadam IV.K nodaļā. Atbalsts bija izdevīgs pienotavām federālajās zemēs, kas iekasēja piena nodevu. Pienotavas ir lauksaimniecības produktu pārstrādes un tirdzniecības nozares uzņēmumi (sk. arī 175. apsvērumu). |
| --- | --- |

(194)

Tehniskā atbalsta nodrošināšana ir reglamentēta Pamatnostādņu 2007.–2013. gadam IV.K nodaļā. Atbalsts bija izdevīgs pienotavām federālajās zemēs, kas iekasēja piena nodevu. Pienotavas ir lauksaimniecības produktu pārstrādes un tirdzniecības nozares uzņēmumi (sk. arī 175. apsvērumu).

| (195) | Pamatnostādnēs 2007.–2013. gadam vispirms ir paredzēts, ka Komisija nekādā gadījumā nedrīkst atļaut atbalstu lieliem uzņēmumiem (Pamatnostādņu 2007.–2013. gadam 106. punkts), un tādējādi attiecībā uz lieliem uzņēmumiem saderību atzīt nav iespējams. Atliek pārbaudīt, vai ar iekšējo tirgu ir saderīgs maziem un vidējiem uzņēmumiem piešķirtais atbalsts. Tādēļ turpmāk saderības novērtējumā tiks ņemts vērā tikai atbalsts, kas piešķirts maziem un vidējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(195)

Pamatnostādnēs 2007.–2013. gadam vispirms ir paredzēts, ka Komisija nekādā gadījumā nedrīkst atļaut atbalstu lieliem uzņēmumiem (Pamatnostādņu 2007.–2013. gadam 106. punkts), un tādējādi attiecībā uz lieliem uzņēmumiem saderību atzīt nav iespējams. Atliek pārbaudīt, vai ar iekšējo tirgu ir saderīgs maziem un vidējiem uzņēmumiem piešķirtais atbalsts. Tādēļ turpmāk saderības novērtējumā tiks ņemts vērā tikai atbalsts, kas piešķirts maziem un vidējiem uzņēmumiem.

| (196) | Saistībā ar pienotavām, proti, pārstrādes un tirdzniecības nozares uzņēmumiem, piešķirto atbalstu Pamatnostādņu 2007.–2013. gadam 105. punktā ir norādīts uz attiecīgajiem noteikumiem Regulas (EK) Nr. 70/2001 5. pantā. Attiecībā uz laiku pēc Regulas (EK) Nr. 800/2008 stāšanās spēkā šī norma ir jāsaprot kā atsauce uz tās 26. un 27. pantu. |
| --- | --- |

(196)

Saistībā ar pienotavām, proti, pārstrādes un tirdzniecības nozares uzņēmumiem, piešķirto atbalstu Pamatnostādņu 2007.–2013. gadam 105. punktā ir norādīts uz attiecīgajiem noteikumiem Regulas (EK) Nr. 70/2001 5. pantā. Attiecībā uz laiku pēc Regulas (EK) Nr. 800/2008 stāšanās spēkā šī norma ir jāsaprot kā atsauce uz tās 26. un 27. pantu.

| (197) | Nevienā no minētajām Regulas (EK) Nr. 70/2001 un (EK) Nr. 800/2008 normām nebija paredzēta vispārīgas informācijas izplatīšana. |
| --- | --- |

(197)

Nevienā no minētajām Regulas (EK) Nr. 70/2001 un (EK) Nr. 800/2008 normām nebija paredzēta vispārīgas informācijas izplatīšana.

| (198) | Komisija Savienības tiesībās nevar atrast arī nekādas citas normas, kurās attiecīgos apstākļos ir paredzēta šāda pārstrādes un tirdzniecības uzņēmumiem piešķirta atbalsta saderība ar iekšējo tirgu (un arī Vācija nav atsaukusies uz citiem saderības noteikumiem). |
| --- | --- |

(198)

Komisija Savienības tiesībās nevar atrast arī nekādas citas normas, kurās attiecīgos apstākļos ir paredzēta šāda pārstrādes un tirdzniecības uzņēmumiem piešķirta atbalsta saderība ar iekšējo tirgu (un arī Vācija nav atsaukusies uz citiem saderības noteikumiem).

| (199) | Komisija secina, ka atbalsts, kas laikā no 2007. gada ir piešķirts pārstrādes un tirdzniecības uzņēmumiem, proti, pienotavām, nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(199)

Komisija secina, ka atbalsts, kas laikā no 2007. gada ir piešķirts pārstrādes un tirdzniecības uzņēmumiem, proti, pienotavām, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

Parafiskālās nodevas

Parafiskālās nodevas

| (200) | Tā kā valsts atbalsts tika finansēts no parafiskālas nodevas (sk. 13.–17. apsvērumu), Komisijai jāizvērtē gan subsidētie pasākumi, gan atbalsts, gan to finansēšanas veids. Ja atbalsta finansēšanas veids, galvenokārt no obligātām iemaksām, ir atbalsta pasākumu neatņemama sastāvdaļa, Komisijai atbalsta pasākuma novērtējumā jāņem vērā arī atbalsta finansēšanas veids (48). |
| --- | --- |

(200)

Tā kā valsts atbalsts tika finansēts no parafiskālas nodevas (sk. 13.–17. apsvērumu), Komisijai jāizvērtē gan subsidētie pasākumi, gan atbalsts, gan to finansēšanas veids. Ja atbalsta finansēšanas veids, galvenokārt no obligātām iemaksām, ir atbalsta pasākumu neatņemama sastāvdaļa, Komisijai atbalsta pasākuma novērtējumā jāņem vērā arī atbalsta finansēšanas veids (48).

48

| (201) | Lai nodevu vai tās daļu varētu uzskatīt par atbalsta pasākuma sastāvdaļu, saskaņā ar attiecīgo valsts tiesisko regulējumu starp nodevu un atbalstu jāpastāv ciešai ar izlietojumu saistītai saiknei tādā nozīmē, ka nodevas ieņēmumi tiek tieši izmantoti atbalsta finansēšanai (49), un nodevas apmēram tieši jāietekmē valsts atbalsta apmērs (50). |
| --- | --- |

(201)

Lai nodevu vai tās daļu varētu uzskatīt par atbalsta pasākuma sastāvdaļu, saskaņā ar attiecīgo valsts tiesisko regulējumu starp nodevu un atbalstu jāpastāv ciešai ar izlietojumu saistītai saiknei tādā nozīmē, ka nodevas ieņēmumi tiek tieši izmantoti atbalsta finansēšanai (49), un nodevas apmēram tieši jāietekmē valsts atbalsta apmērs (50).

49

50

| (202) | Šie abi kritēriji jāpiemēro visam izmeklēšanas laikam. |
| --- | --- |

(202)

Šie abi kritēriji jāpiemēro visam izmeklēšanas laikam.

| (203) | Pirmais kritērijs šķiet izpildīts, jo saskaņā ar MFG 22. panta 1. punktu federālajām zemēm ir iespēja iekasēt attiecīgās parafiskālās nodevas. Vienlaikus MFG 22. panta 2. un 2.a punktā ir precizēts, kādus pasākumus drīkst finansēt no nodevas ieņēmumiem. Tādēļ Komisija secina, ka nodevas ieņēmumi ir iezīmēti īpašiem mērķiem un tos drīkst izmantot tikai konkrētiem likumā noteiktiem mērķiem. Ņemot vērā labvēlīgo lēmumu un šo lēmumu, Komisija uzskata, ka šajā saistībā veiktie atbalsta pasākumi galvenokārt ir atbalsts. Turklāt tas, ka ir noteikti mērķi, nozīmē, ka nodevas ieņēmumus nevar izlietot citiem valsts uzdevumiem, kuri nav minēti MFG 22. panta 2. un 2.a punktā. |
| --- | --- |

(203)

Pirmais kritērijs šķiet izpildīts, jo saskaņā ar MFG 22. panta 1. punktu federālajām zemēm ir iespēja iekasēt attiecīgās parafiskālās nodevas. Vienlaikus MFG 22. panta 2. un 2.a punktā ir precizēts, kādus pasākumus drīkst finansēt no nodevas ieņēmumiem. Tādēļ Komisija secina, ka nodevas ieņēmumi ir iezīmēti īpašiem mērķiem un tos drīkst izmantot tikai konkrētiem likumā noteiktiem mērķiem. Ņemot vērā labvēlīgo lēmumu un šo lēmumu, Komisija uzskata, ka šajā saistībā veiktie atbalsta pasākumi galvenokārt ir atbalsts. Turklāt tas, ka ir noteikti mērķi, nozīmē, ka nodevas ieņēmumus nevar izlietot citiem valsts uzdevumiem, kuri nav minēti MFG 22. panta 2. un 2.a punktā.

MFG

MFG

MFG

| (204) | Saistībā ar jautājumu, vai nodevas apmērs tieši ietekmē valsts atbalsta apmēru, jānorāda uz MFG 22. panta 3. punktu, saskaņā ar kuru nodevas ieņēmumi ir jāuzskaita atsevišķi un tos nedrīkst izlietot federālo zemju iestāžu administratīvajiem izdevumiem. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju šajā lēmumā novērtētie pasākumi netiek finansēti no citiem valsts līdzekļiem, kā vien no piena nodevas ieņēmumiem. Tas Komisijai liek secināt, ka nodevas apmērs faktiski tieši ietekmē valsts atbalsta apmēru. |
| --- | --- |

(204)

Saistībā ar jautājumu, vai nodevas apmērs tieši ietekmē valsts atbalsta apmēru, jānorāda uz MFG 22. panta 3. punktu, saskaņā ar kuru nodevas ieņēmumi ir jāuzskaita atsevišķi un tos nedrīkst izlietot federālo zemju iestāžu administratīvajiem izdevumiem. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju šajā lēmumā novērtētie pasākumi netiek finansēti no citiem valsts līdzekļiem, kā vien no piena nodevas ieņēmumiem. Tas Komisijai liek secināt, ka nodevas apmērs faktiski tieši ietekmē valsts atbalsta apmēru.

MFG

| (205) | Ja nodevas ir atbalsta pasākuma sastāvdaļa, Komisijai jāpārbauda, vai šajā gadījumā nenotiek diskriminācija starp importētajiem un iekšzemes produktiem (51) vai starp eksportētajiem iekšzemes produktiem un valsts tirgū tirgotajiem iekšzemes produktiem (52). |
| --- | --- |

(205)

Ja nodevas ir atbalsta pasākuma sastāvdaļa, Komisijai jāpārbauda, vai šajā gadījumā nenotiek diskriminācija starp importētajiem un iekšzemes produktiem (51) vai starp eksportētajiem iekšzemes produktiem un valsts tirgū tirgotajiem iekšzemes produktiem (52).

51

52

| (206) | Piena nodeva netiek iekasēta par importētiem produktiem. Tādējādi MFG paredzētie atbalsta pasākumi nepasliktina importēto produktu situāciju. |
| --- | --- |

(206)

Piena nodeva netiek iekasēta par importētiem produktiem. Tādējādi MFG paredzētie atbalsta pasākumi nepasliktina importēto produktu situāciju.

MFG

| (207) | Turklāt piena nodevu varētu uzskatīt par diskriminējošu valsts iekasētu nodevu, kas ir pretrunā LESD 110. panta noteikumiem, tad, ja piena nodeva tādā mērā, kādā par valstī ražotiem un pārstrādātiem produktiem ir radies piena nodevas parāds, tikai daļēji tiek kompensēta ar priekšrocībām, kas izriet no tās ieņēmumu izlietošanas, kā rezultātā tiek pasliktināta eksportēto iekšzemes produktu situācija. Vācijas iestādes ir paskaidrojušas, ka saskaņā ar to rīcībā esošo informāciju uzņēmumiem, kuri eksportē piena produktus, nodevas iekasēšana nav radījusi nelabvēlīgu stāvokli. Tomēr, ja turpmāk uzņēmums, kas ir eksportējis piena produktus, pierādīs, ka nodevas iekasēšana ir pasliktinājusi tā situāciju, atbilstoši Vācijas apliecinājumam attiecīgās nodevas summas tiks atlīdzinātas. Ņemot vērā šo pamatojumu, Komisija secina, ka diskriminācija nenotiek. |
| --- | --- |

(207)

Turklāt piena nodevu varētu uzskatīt par diskriminējošu valsts iekasētu nodevu, kas ir pretrunā LESD 110. panta noteikumiem, tad, ja piena nodeva tādā mērā, kādā par valstī ražotiem un pārstrādātiem produktiem ir radies piena nodevas parāds, tikai daļēji tiek kompensēta ar priekšrocībām, kas izriet no tās ieņēmumu izlietošanas, kā rezultātā tiek pasliktināta eksportēto iekšzemes produktu situācija. Vācijas iestādes ir paskaidrojušas, ka saskaņā ar to rīcībā esošo informāciju uzņēmumiem, kuri eksportē piena produktus, nodevas iekasēšana nav radījusi nelabvēlīgu stāvokli. Tomēr, ja turpmāk uzņēmums, kas ir eksportējis piena produktus, pierādīs, ka nodevas iekasēšana ir pasliktinājusi tā situāciju, atbilstoši Vācijas apliecinājumam attiecīgās nodevas summas tiks atlīdzinātas. Ņemot vērā šo pamatojumu, Komisija secina, ka diskriminācija nenotiek.

| (208) | Līdz ar to Komisija secina, ka nodeva nav pretrunā LESD 110. panta noteikumiem (53). |
| --- | --- |

(208)

Līdz ar to Komisija secina, ka nodeva nav pretrunā LESD 110. panta noteikumiem (53).

53

| (209) | Turklāt jāpārbauda, vai piena nodevas iekasēšana nav pretrunā tirgus kopīgās organizācijas mērķiem lauksaimniecības nozarē. Šajā saistībā jākonstatē, vai piena nodevas ietekmē iekšzemes galaproduktu cenas un vai tādējādi iekšzemes produkti tiek diskriminēti salīdzinājumā ar importētiem produktiem (54). Saistībā ar to Komisija secina, ka Vācijā tirgotā piena mazumtirdzniecības cena acīmredzami ir zemāka par EUR 0,45 par litru. Piena nodeva nepārsniedz EUR 0,0015 par kilogramu un līdz ar to veido tikai minimālu daļu no pārdošanas cenas. Tādēļ Komisija secina, ka piena nodevas iekasēšana nav pretrunā attiecīgās tirgus kopīgās organizācijas mērķiem. |
| --- | --- |

(209)

Turklāt jāpārbauda, vai piena nodevas iekasēšana nav pretrunā tirgus kopīgās organizācijas mērķiem lauksaimniecības nozarē. Šajā saistībā jākonstatē, vai piena nodevas ietekmē iekšzemes galaproduktu cenas un vai tādējādi iekšzemes produkti tiek diskriminēti salīdzinājumā ar importētiem produktiem (54). Saistībā ar to Komisija secina, ka Vācijā tirgotā piena mazumtirdzniecības cena acīmredzami ir zemāka par EUR 0,45 par litru. Piena nodeva nepārsniedz EUR 0,0015 par kilogramu un līdz ar to veido tikai minimālu daļu no pārdošanas cenas. Tādēļ Komisija secina, ka piena nodevas iekasēšana nav pretrunā attiecīgās tirgus kopīgās organizācijas mērķiem.

54

Secinājums

Secinājums

| (210) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 15. panta 1. punktu uz Komisijas tiesībām atgūt atbalstu attiecas desmit gadu noilguma periods. Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 659/1999 15. panta 2. punktam “visas darbības attiecībā uz nelikumīgu atbalstu, kuras veic Komisija (...), pārtrauc noilguma periodu.” |
| --- | --- |

(210)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 15. panta 1. punktu uz Komisijas tiesībām atgūt atbalstu attiecas desmit gadu noilguma periods. Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 659/1999 15. panta 2. punktam “visas darbības attiecībā uz nelikumīgu atbalstu, kuras veic Komisija (...), pārtrauc noilguma periodu.”

| (211) | Pēc tam, kad Vācija bija iesniegusi 2010. gada ikgadējo ziņojumu par valsts atbalstu lauksaimniecības nozarē, 2011. gada 28. novembra vēstulē Komisija lūdza Vāciju iesniegt papildu informāciju par atbalsta shēmu. Ar šo Komisijas darbību tika pārtraukts noilguma periods. Tāpēc šis lēmums – atbilstoši iepriekšējā apsvērumā minētajam desmit gadu noilguma periodam – attiecas uz laiku no 2001. gada 28. novembra. |
| --- | --- |

(211)

Pēc tam, kad Vācija bija iesniegusi 2010. gada ikgadējo ziņojumu par valsts atbalstu lauksaimniecības nozarē, 2011. gada 28. novembra vēstulē Komisija lūdza Vāciju iesniegt papildu informāciju par atbalsta shēmu. Ar šo Komisijas darbību tika pārtraukts noilguma periods. Tāpēc šis lēmums – atbilstoši iepriekšējā apsvērumā minētajam desmit gadu noilguma periodam – attiecas uz laiku no 2001. gada 28. novembra.

| (212) | Komisija secina, ka Vācija, pārkāpjot LESD 107. un 108. panta prasības, ir nelikumīgi piešķīrusi atbalstu. Šis atbalsts radīja priekšrocības piena pārstrādes un tirdzniecības nozares uzņēmumiem visā Vācijā. Šis atbalsts daļēji ir saderīgs ar iekšējo tirgu (192. apsvērums) un daļēji – nesaderīgs ar iekšējo tirgu (177., 183. un 199. apsvērums). |
| --- | --- |

(212)

Komisija secina, ka Vācija, pārkāpjot LESD 107. un 108. panta prasības, ir nelikumīgi piešķīrusi atbalstu. Šis atbalsts radīja priekšrocības piena pārstrādes un tirdzniecības nozares uzņēmumiem visā Vācijā. Šis atbalsts daļēji ir saderīgs ar iekšējo tirgu (192. apsvērums) un daļēji – nesaderīgs ar iekšējo tirgu (177., 183. un 199. apsvērums).

| (213) | Komisija uzskata, ka, lai atgūtu ar iekšējo tirgu nesaderīgo atbalstu, ir saprātīgi rīkoties šādi: lai aprēķinātu atgūstamo atbalstu, maksājumi, kas no piena nodevas ieņēmumiem ir veikti VDM par tās veiktajiem pasākumiem, ir jāsadala uz attiecīgajām pienotavām proporcionāli to maksātajām piena nodevas summām. Komisija ir gatava apspriest ar Vāciju citus veidus attiecīgo līdzekļu sadalei uz atbalsta saņēmējiem, |
| --- | --- |

(213)

Komisija uzskata, ka, lai atgūtu ar iekšējo tirgu nesaderīgo atbalstu, ir saprātīgi rīkoties šādi: lai aprēķinātu atgūstamo atbalstu, maksājumi, kas no piena nodevas ieņēmumiem ir veikti VDM par tās veiktajiem pasākumiem, ir jāsadala uz attiecīgajām pienotavām proporcionāli to maksātajām piena nodevas summām. Komisija ir gatava apspriest ar Vāciju citus veidus attiecīgo līdzekļu sadalei uz atbalsta saņēmējiem,

VDM

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Finansiālais atbalsts, kuru Vācija ar Verband der Milchwirtschaft e. V. starpniecību ir piešķīrusi zinātniekiem, nav atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

Finansiālais atbalsts, kuru Vācija ar Verband der Milchwirtschaft e. V. starpniecību ir piešķīrusi saistībā ar lekcijām Hannoveres Tehniskajā augstskolā, nav atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

Finansiālais atbalsts, kuru Vācija ir piešķīrusi saistībā ar darbību, ko Verband der Milchwirtschaft e. V. veica kā vispārīgas informācijas izplatītāja, kā valsts iestāžu konsultante, kā arī standartu izstrādes un saskaņošanas jomā, ir atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

2. pants

Atbalsts, ko Vācija, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punkta prasības, ir nelikumīgi piešķīrusi saistībā ar darbību, ko Verband der Milchwirtschaft e. V. veica kā vispārīgas informācijas izplatītāja laikā no 2001. gada 28. novembra līdz 2006. gada 31. decembrim, ir saderīgs ar iekšējo tirgu.

3. pants

Atbalsts, ko Vācija, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punkta prasības, ir nelikumīgi piešķīrusi saistībā ar darbību, ko Verband der Milchwirtschaft e. V. veica kā valsts iestāžu konsultante, kā arī standartu izstrādes un saskaņošanas jomā, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

Atbalsts, ko Vācija, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punkta prasības, ir nelikumīgi piešķīrusi saistībā ar darbību, ko Verband der Milchwirtschaft e. V. veica kā vispārīgas informācijas izplatītāja laikā no 2007. gada 1. janvāra, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

4. pants

1.   Vācija no saņēmējiem atgūst ar iekšējo tirgu nesaderīgo atbalstu, kas piešķirts, pamatojoties uz 3. pantā minēto atbalsta shēmu.

2.   Atgūstamajai summai pieskaita procentus, ko aprēķina no dienas, kad atbalsts nodots saņēmēju rīcībā, līdz tā faktiskās atgūšanas dienai.

3.   Procentus aprēķina pēc salikto procentu formulas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 794/2004 V nodaļu un Komisijas Regulu (EK) Nr. 271/2008 (55), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 794/2004.

4.   Vācija no šā lēmuma pieņemšanas dienas atceļ visus nesamaksātos 3. pantā minētās atbalsta shēmas maksājumus.

5. pants

1.   Atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar 3. pantā minēto shēmu, atgūst nekavējoties un faktiski.

2.   Vācija nodrošina, ka šo lēmumu izpilda četru mēnešu laikā pēc tā paziņošanas dienas.

6. pants

1.   Divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas Vācija sniedz šādu informāciju:

| a) | to atbalsta saņēmēju saraksts, kuri saņēmuši atbalstu saskaņā ar 3. pantā minēto shēmu, kā arī kopējā atbalsta summa, kuru katrs no viņiem ir saņēmis saskaņā ar šo shēmu; |
| --- | --- |

a)

to atbalsta saņēmēju saraksts, kuri saņēmuši atbalstu saskaņā ar 3. pantā minēto shēmu, kā arī kopējā atbalsta summa, kuru katrs no viņiem ir saņēmis saskaņā ar šo shēmu;

| b) | kopējā no katra atbalsta saņēmēja atgūstamā summa (pamatsumma un procenti); |
| --- | --- |

b)

kopējā no katra atbalsta saņēmēja atgūstamā summa (pamatsumma un procenti);

| c) | sīks jau veikto un plānoto šā lēmuma izpildes pasākumu apraksts; |
| --- | --- |

c)

sīks jau veikto un plānoto šā lēmuma izpildes pasākumu apraksts;

| d) | dokumenti, kas apliecina, ka atbalsta saņēmējiem ir pieprasīts atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

d)

dokumenti, kas apliecina, ka atbalsta saņēmējiem ir pieprasīts atmaksāt atbalstu.

2.   Vācija informē Komisiju par šā lēmuma īstenošanas nolūkā veikto valsts pasākumu norisi, līdz saskaņā ar 3. pantā minēto shēmu piešķirtā atbalsta atgūšana ir pabeigta. Pēc Komisijas pieprasījuma Vācija nekavējoties sniedz informāciju par jau veiktajiem un plānotajiem šā lēmuma izpildes pasākumiem. Tā sniedz arī sīku informāciju par atbalsta un atgūšanas procentu summām, ko saņēmēji jau atmaksājuši.

7. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Vācija tiek aicināta nekavējoties nosūtīt atbalsta saņēmējiem šā lēmuma kopiju.

Briselē, 2015. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  
  OV C 7, 10.1.2014., 8. lpp.

1

(2)  Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

2

(3)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi. Pirms tam 2013. gada 9. decembra vēstulē Vācijai tika nosūtīts labojums.

3

(4)  http://www.idf-germany.com/der-verband/mitglieder-und-foerderer/

4

(5)  Padomes 2007. gada 22. oktobra Regula (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.).

5

(6)  Pirmās instances tiesas 2005. gada 26. janvāra spriedums Piau/Komisija, T-193/02, ECLI:EU:T:2005:22, 69. punkts; Komisijas 2006. gada 26. aprīļa Lēmums N277/2003 – Aizsargājamo dabas teritoriju nodošana.

6

Piau

(7)  Šajā ziņā VDM cita starpā norāda uz 5. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulā (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

7

VDM

(8)  No šāda viedokļa VDM norāda uz Pirmās instances tiesas 2006. gada 12. decembra spriedumu SELEX/Komisija, ECLI:EU:T:2006:387, par normu pieņemšanas un standartu izstrādes nekomerciālo raksturu.

8

VDM

SELEX

(9)  
  OV C 28, 1.2.2000., 2. lpp.

9

(10)  
  OV C 319, 27.12.2006., 1. lpp.

10

(11)  Šajā saistībā par pārskatu un statistiku izplatīšanu VDM norāda uz Komisijas 2006. gada 27. jūlija lēmumu par valsts atbalstu N 425/09, 9. punkta beigas.

11

VDM

(12)  Šajā saistībā, piemēram, attiecībā uz Vāciju VDM norāda uz valsts atbalstu N 571/2002 – Likums par noieta veicināšanas fondu (Absatzfondsgesetz).

12

VDM

Absatzfondsgesetz

(13)  Komisijas 2014. gada 9. aprīļa Lēmums 2014/416/ES par Francijas īstenoto valsts atbalsta shēmu SA.23257 (12/C) (ex NN 8/10, ex CP 157/07) (nozaru līgums, kas noslēgts saskaņā ar Francijas dārzkopības produktu un dārzkopju un ainavistu profesijas veicināšanas apvienību Val'Hor (OV L 192, 1.7.2014., 59. lpp.).

13

Val'Hor

(14)  Tiesas 2013. gada 30. maija spriedums Doux Elevage, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, 38. punkts.

14

Doux Elevage

(15)  Tiesas 2002. gada 18. maija spriedums Stardust Marine, C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, 52. punkts.

15

Stardust Marine

(16)  Tiesas 2004. gada 15. jūlija spriedums Pearle BV, C-345/02, ECLI:EU:C:2004:448, 36. punkts.

16

Pearle BV

(17)  Vispārējās tiesas 2012. gada 27. septembra spriedums, Plans de Campagne, T-139/09, ECLI:EU:T:2012:496, 62. punkts.

17

Plans de Campagne

(18)  Tiesas 2013. gada 19. decembra spriedums Vent de Colère u. c., C-262/12, ECLI:EU:C:2013:851, 11. punkts, kā arī ģenerāladvokāta N. Jēskinena (N. Jääskinen) 2013. gada 11. jūlija secinājumi lietā, kurā ir taisīts spriedums Vent de Colère u. c., C-262/12, ECLI:EU:C:2013:469, 49. punkts.

18

Vent de Colère

N. Jääskinen

Vent de Colère

(19)  Sk. Tiesas 2004. gada 15. jūlija spriedumu Pearle BV, C-345/02, ECLI:EU:C:2004:448, 37. punkts, Tiesas 2013. gada 30. maija spriedumu Doux Elevage, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, 40. punkts, un Lēmumu 2014/416/ES.

19

Pearle BV

Doux Elevage

(20)  Sk. Tiesas 2004. gada 15. jūlija spriedumu Pearle BV, C-345/02, ECLI:EU:C:2004:448, 37. punkts, un Tiesas 2013. gada 30. maija spriedumu Doux Elevage, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, 40. punkts.

20

Pearle BV

Doux Elevage

(21)  
  OV C 8, 11.1.2012., 4. lpp.

21

(22)  Tiesas 2007. gada 11. septembra spriedums Komisija/Vācijas Federatīvā Republika, C-318/05, ECLI:EU:C:2007:495, 68. punkts. Sk. arī Komisijas 2001. gada 25. aprīļa Lēmumu lietā N 118/00 par valsts subsīdijām profesionāliem sporta klubiem un EBTA Uzraudzības iestādes lēmumu lietā 68123 – Norvēģija – Nasjonal digital lęringsarena, 12.10.2011., 9. lpp.

22

Nasjonal digital lęringsarena

(23)  Komisijas paziņojums par Eiropas Savienības atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu, 27. punkts, OV C 198, 27.6.2014., 1. lpp.

23

(24)  Tiesas 2003. gada 20. novembra spriedums Ministère de l'Économie, des Finances et de l'Industrie/GEMO, C-126/01, ECLI:EU:C:2003:622, 23. punkts.

24

Ministère de l

Économie, des Finances et de l

Industrie

GEMO

(25)  Tiesas 2003. gada 20. novembra spriedums Ministère de l'Économie, des Finances et de l'Industrie/GEMO, C-126/01, ECLI:EU:C:2003:622, 24. punkts.

25

Ministère de l

Économie, des Finances et de l

Industrie

GEMO

(26)  Piemēram, Būvniecības likumu krājuma (Baugesetzbuch, BauGB) 37. panta 2. punkta trešais teikums, Likuma par dabas aizsardzību un ainavas saglabāšanu (BnatSchG) 17. panta 1. un 2. punkts, 18. panta 3. un 4. punkts, 22. panta 5. punkts, Vispārējā dzelzceļa likuma (AEG) 2. panta 7. punkts, 11. panta 2. un 3. punkts, 12. panta 7. punkts, 14. panta 4. punkta 2. apakšpunkts, 26. panta 3. punkts, 35.a panta 3. punkts. Par BNatSchG agrāko 9. pantu sk. Federālās Administratīvās tiesas (Bundesverwaltungsgericht) 1993. gada 29. aprīļa spriedumu lietā 7 A 4/93, 22. punkts (“
  (...) lēmumam ar apspriešanos atšķirībā no lēmuma ar saskaņošanu nav nepieciešama gribu sakritība. Tas nozīmē ne vairāk kā citas iestādes (kā eksperta) uzklausīšanu, tādējādi radot tai iespēju procedūrā iesniegt savus apsvērumus
  ”), un par AEG agrāko 18. panta 2. punkta pirmā teikuma 2. apakšpunktu – Bundesverwaltungsgericht
  2000. gada 31. oktobra spriedumu lietā 11 VR 12/00, 5. punkts (“
  AEG 18. panta 2. punkta pirmā teikuma 2. apakšpunktā paredzētā apspriešanās ar iesnieguma iesniedzēju, kad atšķirībā no saskaņošanas nav nepieciešama gribu sakritība (...)
  ”), kā arī 2005. gada 7. februāra spriedumu lietā 9 VR 15/04, 11. punkts (“
  Nepieciešamās apspriešanās ar iesnieguma iesniedzēju (...) plānu apstiprinošā iestāde veica, dodot iesnieguma iesniedzējai (...) iespēju iesniegt savus apsvērumus
  ”).

26

Baugesetzbuch

BauGB

BnatSchG

AEG

BNatSchG

Bundesverwaltungsgericht

(...) lēmumam ar apspriešanos atšķirībā no lēmuma ar saskaņošanu nav nepieciešama gribu sakritība. Tas nozīmē ne vairāk kā citas iestādes (kā eksperta) uzklausīšanu, tādējādi radot tai iespēju procedūrā iesniegt savus apsvērumus

AEG

Bundesverwaltungsgericht

AEG 18. panta 2. punkta pirmā teikuma 2. apakšpunktā paredzētā apspriešanās ar iesnieguma iesniedzēju, kad atšķirībā no saskaņošanas nav nepieciešama gribu sakritība (...)

Nepieciešamās apspriešanās ar iesnieguma iesniedzēju (...) plānu apstiprinošā iestāde veica, dodot iesnieguma iesniedzējai (...) iespēju iesniegt savus apsvērumus

(27)  Sk. arī MFG 22. panta 1. punkta sesto teikumu ar norādi uz federālo zemju valdību tiesībām (un iespēju deleģēt pilnvaras augstākajām federālās zemes iestādēm), kā arī MFG 23. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru nodevas iekasē atbilstīgi Nodokļu kodeksa (Abgabenordnung, AO) noteikumiem, kuri, savukārt, paredz, ka jābūt pieņemtam paziņojumam par nodokli vai līdzīgam administratīvajam aktam (sk. AO 122. un 251. pantu). Turpretim saskaņā ar MFG 14. panta 3. punktu attiecīgajai federālās zemes apvienībai nedrīkst uzticēt valsts iestādes uzdevumus.

27

MFG

MFG

Abgabenordnung

AO

AO

MFG

(28)  Attiecīgo federālo zemju rīkojumi ir minēti 21.–28. apsvērumā.

28

(29)  Tiesas 2013. gada 30. maija spriedums Doux Elevage, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, 40. punkts.

29

Doux Elevage

(30)  Tiesas 2013. gada 30. maija spriedums Doux Elevage, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, 31. punkts.

30

Doux Elevage

(31)  Tiesas 2013. gada 30. maija spriedums Doux Elevage, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, 32. punkts.

31

Doux Elevage

(32)  Sk., piemēram, 2007. gada 17. oktobra Rīkojuma par piena nodevu (BayMilchUmlV) 6. panta 3. punktu.

32

BayMilchUmlV

(33)  Sk., piemēram, 2007. gada 17. oktobra Rīkojuma par piena nodevu (BayMilchUmlV) 5. pantu.

33

BayMilchUmlV

(34)  Sk. Tiesas 2014. gada 11. septembra spriedumu Komisija/Vācija, C-527/12, ECLI:EU:C:2014:2193, 41. un 56. punkts.

34

(35)  Tiesas 2013. gada 30. maija spriedums Doux Elevage, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, 32., 35. un 38. punkts.

35

Doux Elevage

(36)  Sk. šādus izteikumus VDM interneta vietnē (http://www.idf-germany.com/): “
  VDM pārstāv piena nozares uzņēmumu intereses IDF
  ”; “piena nozares uzņēmumu interešu aizstāvēšana un veicināšana”; “piensaimnieku interešu pārstāvība likumdošanas procesā ministrijās”; “(...) konsultācijas par visiem piensaimniecības jautājumiem dod tiešu vai netiešu labumu arī atsevišķiem piena ražotājus vai pienotavām”; “visās starptautiskās komisijās VDM rūpējas par to, lai tiktu ievērotas Vācijas intereses”; “[uzdevums ir] izklāstīt piena nozares uzņēmumu intereses kā saskaņotu viedokli kompetentajās federālajās iestādēs”; “(...) veicināt koordinēšanu starp federālajām iestādēm un piena nozares uzņēmumiem”; “
  VDM būtiski veicina to, lai piena nozares uzņēmumi un iestādes atrastu kopīgu valodu”; “pārstāvot visu piena nozari, VDM piedalās standartu izstrādē un saskaņošanā (...)”; “tā kā BMELV norīko Vācijas delegācijas uz Pārtikas kodeksa komitejas sēdēm, arī šajā gadījumā VDM un tādējādi arī tās biedru apvienības pārstāv piena nozares uzņēmumu intereses”; “
  VDM pārstāv piena nozares uzņēmumu pozīciju politikā”.

36

VDM

VDM

IDF

VDM

VDM

VDM

BMELV

VDM

VDM

(37)  Tiesas 1980. gada 17. septembra spriedums Philip Morris Holland BV/Komisija, C-730/79, ECLI:EU:C:1980:209, 11. un 12. punkts.

37

Philip Morris Holland BV

(38)  Jo īpaši sk. Tiesas 1988. gada 13. jūlija spriedumu Francijas Republika/Komisija, 102/87, ECLI:EU:C:1988:391.

38

(39)  Tiesas 2015. gada 14. janvāra spriedums Eventech Ltd/Parking Adjudicator, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, 67. punkts.

39

Eventech Ltd

Parking Adjudicator

(40)  Komisijas 2012. gada 9. oktobra Īstenošanas regula (ES) Nr. 927/2012, ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 304, 31.10.2012., 1. lpp.).

40

(41)  Avots: Eurostat.

41

Eurostat

(42)  Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (ES) 2015/1589, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 140 30.4.2004., 1. lpp.).

42

(43)  Vispārējās tiesas 2002. gada 30. aprīļa spriedums Gibraltārs/Komisija, T-195/01 un T-207/01, ECLI:EU:T:2002:111, 111. punkts.

43

(44)  
  OV C 119, 22.5.2002., 22. lpp.

44

(45)  Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regula (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (OV L 10, 13.1.2001., 33. lpp.).

45

(46)  Komisijas 2008. gada 6. augusta Regula (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (OV L 214, 9.8.2008., 3. lpp.).

46

(47)  
  OV L 107, 30.4.1996., 4. lpp.

47

(48)  Tiesas 2003. gada 21. oktobra spriedums Van Calster, C-261/01 un C-262/01, ECLI:EU:C:2003:571, 49. punkts.

48

Van Calster

(49)  Tiesas 2005. gada 13. janvāra spriedums Streekgewest Westelijk Noord-Brabant, C-174/02, ECLI:EU:C:2005:10, 26. punkts; Tiesas 2005. gada 27. oktobra spriedums Nazairdis SAS e.a./Caisse nationale de l'organisation autonome d'assurance vieillesse des travailleurs non salariés des professions industrielles et commerciales (Organic), C-266/04 līdz C-270/04, C-276/04 un C-321/04 līdz C-325/04, ECLI:EU:C:2005:657, 46.–49. punkts.

49

Streekgewest Westelijk Noord-Brabant

Nazairdis SAS e.a./Caisse nationale de l

organisation autonome d

assurance vieillesse des travailleurs non salariés des professions industrielles et commerciales (Organic)

(50)  Tiesas 2005. gada 13. janvāra spriedums Streekgewest Westelijk Noord-Brabant, C-174/02, ECLI:EU:C:2005:10, 28. punkts, un Tiesas 2006. gada 15. jūnija spriedums, Air Liquide, apvienotās lietas C-393/04 un C-41/05, ECLI:EU:C:2006:403, 46. punkts.

50

Streekgewest Westelijk Noord-Brabant

Air Liquide

(51)  Par diskrimināciju starp iekšzemes un eksportētajiem produktiem sk. tostarp Tiesas 2002. gada 23. aprīļa spriedumu Nygard, C-234/99, ECLI:EU:C:2002:244, 21. un 22. punkts.

51

Nygard

(52)  Par diskrimināciju starp iekšzemes un importētajiem produktiem sk. Tiesas 1992. gada 11. marta spriedumu Compagnie Commerciale de l'Ouest, apvienotās lietas C-78/90, C-79/90, C-80/90, C-81/90, C-82/90 un C-83/90, ECLI:EU:C:1992:118, 26. punkts.

52

Compagnie Commerciale de l

Ouest

(53)  Tiesas 2003. gada 21. oktobra spriedums Van Calster, C-261/01 un C-262/01, ECLI:EU:C:2003:571, 48. punkts.

53

Van Calster

(54)  Tiesas 2003. gada 22. maija spriedums Freskot, C-355/00, ECLI:EU:C:2003:298, 18.–32. punkts.

54

Freskot

(55)  Komisijas 2008. gada 30. janvāra Regula (EK) Nr. 271/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV L 82, 25.3.2008., 1. lpp.).

55

---