# Euroopan unionin L 210/2009

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2009.210.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 210 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 52. vuosikerta14. elokuu 2009 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2009.210.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 210

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

52. vuosikerta14. elokuu 2009

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | | Komission asetus (EY) N:o 741/2009, annettu 13 päivänä elokuuta 2009, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 742/2009, annettu 13 päivänä elokuuta 2009, tuontitariffikiintiöiden soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä Espanjan kohdalla maissin ja durran osalta ja Portugalin kohdalla maissin osalta annetun asetuksen (EY) N:o 1296/2008 muuttamisesta | 3 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

Komission asetus (EY) N:o 741/2009, annettu 13 päivänä elokuuta 2009, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

*

Komission asetus (EY) N:o 742/2009, annettu 13 päivänä elokuuta 2009, tuontitariffikiintiöiden soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä Espanjan kohdalla maissin ja durran osalta ja Portugalin kohdalla maissin osalta annetun asetuksen (EY) N:o 1296/2008 muuttamisesta

3

| | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista |
| --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | Komissio |
| | | 2009/612/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 10 päivänä maaliskuuta 2009, toimenpiteestä C 5/2000 (ex NN 118/97), jonka Espanja on toteuttanut Torrelavegassa (Cantabriassa) sijaitsevan SNIACE SA -yrityksen hyväksi, ja päätöksen 1999/395/EY muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 1479)

   (
  1
  ) | 4 |
| | | 2009/613/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 8 päivänä huhtikuuta 2009, toimenpiteistä C 7/07 (ex NN 82/06 ja NN 83/06), jotka Yhdistynyt kuningaskunta on toteuttanut Royal Mailin hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 2486)

   (
  1
  ) | 16 |
| | | 2009/614/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 23 päivänä heinäkuuta 2009, Euroopan paluurahaston perustamisesta vuosiksi 2008–2013 osana yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevaa yleisohjelmaa tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 575/2007/EY soveltamissäännöistä jäsenvaltioiden hallinnointi- ja valvontajärjestelmien, rahastosta myönnetyn yhteisrahoituksen avulla täytäntöön pantavien hankkeiden yleis- ja taloushallintoa koskevien sääntöjen sekä menojen tukikelpoisuuden osalta tehdyn päätöksen 2008/458/EY muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 5453) | 36 |

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

2009/612/EY

*

Komission päätös, tehty 10 päivänä maaliskuuta 2009, toimenpiteestä C 5/2000 (ex NN 118/97), jonka Espanja on toteuttanut Torrelavegassa (Cantabriassa) sijaitsevan SNIACE SA -yrityksen hyväksi, ja päätöksen 1999/395/EY muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 1479)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 1479)

1

4

2009/613/EY

*

Komission päätös, tehty 8 päivänä huhtikuuta 2009, toimenpiteistä C 7/07 (ex NN 82/06 ja NN 83/06), jotka Yhdistynyt kuningaskunta on toteuttanut Royal Mailin hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 2486)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 2486)

1

16

2009/614/EY

*

Komission päätös, tehty 23 päivänä heinäkuuta 2009, Euroopan paluurahaston perustamisesta vuosiksi 2008–2013 osana yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevaa yleisohjelmaa tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 575/2007/EY soveltamissäännöistä jäsenvaltioiden hallinnointi- ja valvontajärjestelmien, rahastosta myönnetyn yhteisrahoituksen avulla täytäntöön pantavien hankkeiden yleis- ja taloushallintoa koskevien sääntöjen sekä menojen tukikelpoisuuden osalta tehdyn päätöksen 2008/458/EY muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 5453)

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 5453)

36

| | | III   Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET |
| | * | Neuvoston yhteinen kanta 2009/615/YUTP, hyväksytty 13 päivänä elokuuta 2009, Burmaan/Myanmariin kohdistettavien rajoittavien toimenpiteiden uusimisesta hyväksytyn yhteisen kannan 2006/318/YUTP muuttamisesta | 38 |

III   Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset

EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET

*

Neuvoston yhteinen kanta 2009/615/YUTP, hyväksytty 13 päivänä elokuuta 2009, Burmaan/Myanmariin kohdistettavien rajoittavien toimenpiteiden uusimisesta hyväksytyn yhteisen kannan 2006/318/YUTP muuttamisesta

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 14.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 210/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 210/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 741/2009,

annettu 13 päivänä elokuuta 2009,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 14 päivänä elokuuta 2009.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä elokuuta 2009.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MK | 25,6 |
| XS | 21,6 |
| ZZ | 23,6 |
| 0707 00 05 | MK | 23,0 |
| TR | 101,7 |
| ZZ | 62,4 |
| 0709 90 70 | TR | 103,3 |
| ZZ | 103,3 |
| 0805 50 10 | AR | 65,9 |
| NZ | 63,1 |
| UY | 61,0 |
| ZA | 67,1 |
| ZZ | 64,3 |
| 0806 10 10 | EG | 159,0 |
| MA | 141,6 |
| TR | 141,4 |
| US | 223,1 |
| ZA | 142,5 |
| ZZ | 161,5 |
| 0808 10 80 | AR | 124,5 |
| BR | 70,9 |
| CL | 82,7 |
| NZ | 81,9 |
| US | 87,1 |
| ZA | 78,2 |
| ZZ | 87,6 |
| 0808 20 50 | AR | 104,5 |
| CL | 101,7 |
| CN | 60,2 |
| TR | 139,7 |
| ZA | 89,7 |
| ZZ | 99,2 |
| 0809 30 | TR | 132,3 |
| ZZ | 132,3 |
| 0809 40 05 | IL | 123,6 |
| ZZ | 123,6 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MK

25,6

XS

21,6

ZZ

23,6

0707 00 05

MK

23,0

TR

101,7

ZZ

62,4

0709 90 70

TR

103,3

ZZ

103,3

0805 50 10

AR

65,9

NZ

63,1

UY

61,0

ZA

67,1

ZZ

64,3

0806 10 10

EG

159,0

MA

141,6

TR

141,4

US

223,1

ZA

142,5

ZZ

161,5

0808 10 80

AR

124,5

BR

70,9

CL

82,7

NZ

81,9

US

87,1

ZA

78,2

ZZ

87,6

0808 20 50

AR

104,5

CL

101,7

CN

60,2

TR

139,7

ZA

89,7

ZZ

99,2

0809 30

TR

132,3

ZZ

132,3

0809 40 05

IL

123,6

ZZ

123,6

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 14.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 210/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 210/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 742/2009,

annettu 13 päivänä elokuuta 2009,

tuontitariffikiintiöiden soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä Espanjan kohdalla maissin ja durran osalta ja Portugalin kohdalla maissin osalta annetun asetuksen (EY) N:o 1296/2008 muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) ja erityisesti sen 144 artiklan 1 kohdan yhdessä sen 4 artiklan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EY) N:o 1296/2008 (2) vahvistetaan tuontitariffikiintiöiden soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Espanjan kohdalla maissin ja durran osalta ja Portugalin kohdalla maissin osalta. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EY) N:o 1296/2008 (2) vahvistetaan tuontitariffikiintiöiden soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Espanjan kohdalla maissin ja durran osalta ja Portugalin kohdalla maissin osalta.

| (2) | Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen osana tehtyjen sopimusten mukaan yhteisö on sitoutunut markkinointivuodesta 1995/96 alkaen avaamaan kiintiöitä toisaalta Portugalille 500 000 maissitonnin osalta ja toisaalta Espanjalle kahden miljoonan maissitonnin ja 300 000 durratonnin osalta sekä avaamaan tarvittaessa tarjouskilpailuja alennetuin tariffein. |
| --- | --- |

(2)

Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen osana tehtyjen sopimusten mukaan yhteisö on sitoutunut markkinointivuodesta 1995/96 alkaen avaamaan kiintiöitä toisaalta Portugalille 500 000 maissitonnin osalta ja toisaalta Espanjalle kahden miljoonan maissitonnin ja 300 000 durratonnin osalta sekä avaamaan tarvittaessa tarjouskilpailuja alennetuin tariffein.

| (3) | On syytä selventää, että näiden kiintiöiden avaaminen ei edellytä tarjouskilpailun avaamista. |
| --- | --- |

(3)

On syytä selventää, että näiden kiintiöiden avaaminen ei edellytä tarjouskilpailun avaamista.

| (4) | Sen vuoksi on tarpeen muuttaa asetusta (EY) N:o 1296/2008. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi on tarpeen muuttaa asetusta (EY) N:o 1296/2008.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1296/2008 1 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:

”1.   Kolmansista maista tulevat enintään kahden miljoonan maissitonnin ja enintään 300 000 durratonnin tuontikiintiöt katsotaan avatuiksi vuosittain kunkin vuoden 1 päivästä tammikuuta Espanjassa tapahtuvaa vapaaseen liikkeeseen luovutusta varten. Näiden kiintiöiden mukaiseen tuontiin sovelletaan tässä asetuksessa määriteltyjä edellytyksiä.

2.   Enimmäismäärältään 500 000 maissitonnia oleva tuontikiintiö katsotaan avatuksi vuosittain kunkin vuoden 1 päivästä tammikuuta Portugalissa tapahtuvaa vapaaseen liikkeeseen luovutusta varten. Kyseisen kiintiön mukaiseen tuontiin sovelletaan tässä asetuksessa määriteltyjä edellytyksiä.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä elokuuta 2009.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 340, 19.12.2008, s. 57.

2

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

| 14.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 210/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 210/4

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 10 päivänä maaliskuuta 2009,

toimenpiteestä C 5/2000 (ex NN 118/97), jonka Espanja on toteuttanut Torrelavegassa (Cantabriassa) sijaitsevan SNIACE SA -yrityksen hyväksi, ja päätöksen 1999/395/EY muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 1479)

(Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/612/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainitun artiklan mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Komissio vastaanotti 17 päivänä huhtikuuta 1997 päivätyllä kirjeellä kantelun, jonka yhteisön suurin viskoosikuitujen tuottaja, itävaltalainen yritys Lenzing AG teki espanjalaisen kilpailijansa Sociedad Nacional de Industrias y Aplicaciones de Celulosa Española SA:n, jäljempänä ’SNIACE’, hyväksi toteutetuista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(1)

Komissio vastaanotti 17 päivänä huhtikuuta 1997 päivätyllä kirjeellä kantelun, jonka yhteisön suurin viskoosikuitujen tuottaja, itävaltalainen yritys Lenzing AG teki espanjalaisen kilpailijansa Sociedad Nacional de Industrias y Aplicaciones de Celulosa Española SA:n, jäljempänä ’SNIACE’, hyväksi toteutetuista toimenpiteistä.

| (2) | Komissio ilmoitti Espanjan hallitukselle 7 päivänä marraskuuta 1997 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Espanjan hallitukselle 7 päivänä marraskuuta 1997 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.

| (3) | Komissio totesi päätöksellä 1999/395/EY (2), jäljempänä ’vuonna 1998 tehty päätös’, että palkkatakuurahaston (Fondo de Garantía Salarial), jäljempänä ’FOGASA’, ja yleisen sosiaaliturvaviraston (Tesorería General de la Seguridad Social), jäljempänä ’TGSS’, SNIACEn hyväksi myöntämät tuet olivat sääntöjenvastaisia eivätkä soveltuneet yhteismarkkinoille, koska SNIACEn ja FOGASAn väliset sopimukset velkojen takaisinmaksusta sekä SNIACEn ja FOGASAn välinen velkajärjestelysopimus eivät olleet markkinaehtojen mukaisia sen vuoksi, että sopimuksiin sovelletut korot alittivat markkinakorot. Espanja määrättiin kyseisellä kielteisellä päätöksellä perimään kiistanalainen tuki takaisin tuensaajalta. |
| --- | --- |

(3)

Komissio totesi päätöksellä 1999/395/EY (2), jäljempänä ’vuonna 1998 tehty päätös’, että palkkatakuurahaston (Fondo de Garantía Salarial), jäljempänä ’FOGASA’, ja yleisen sosiaaliturvaviraston (Tesorería General de la Seguridad Social), jäljempänä ’TGSS’, SNIACEn hyväksi myöntämät tuet olivat sääntöjenvastaisia eivätkä soveltuneet yhteismarkkinoille, koska SNIACEn ja FOGASAn väliset sopimukset velkojen takaisinmaksusta sekä SNIACEn ja FOGASAn välinen velkajärjestelysopimus eivät olleet markkinaehtojen mukaisia sen vuoksi, että sopimuksiin sovelletut korot alittivat markkinakorot. Espanja määrättiin kyseisellä kielteisellä päätöksellä perimään kiistanalainen tuki takaisin tuensaajalta.

| (4) | Yhteisöjen tuomioistuin totesi asiassa C-342/96, Espanja vastaan komissio, 29 päivänä huhtikuuta 1999 antamassaan tuomiossa, jäljempänä ’Tubacex-tuomio’ (3), että TGSS:n ja FOGASAn tekemät velkajärjestelysopimukset eivät olleet valtiontukia, koska kyseiset julkiset elimet olivat toimineet samoin kuin yksityinen velkoja toimisi saataviensa perimiseksi (4), edellyttäen, että korkokanta vastaisi vähintään korkokantaa, jota yksityinen velkoja olisi soveltanut, eikä velkajärjestelysopimus aiheuttaisi uusien velkojen kertymistä. |
| --- | --- |

(4)

Yhteisöjen tuomioistuin totesi asiassa C-342/96, Espanja vastaan komissio, 29 päivänä huhtikuuta 1999 antamassaan tuomiossa, jäljempänä ’Tubacex-tuomio’ (3), että TGSS:n ja FOGASAn tekemät velkajärjestelysopimukset eivät olleet valtiontukia, koska kyseiset julkiset elimet olivat toimineet samoin kuin yksityinen velkoja toimisi saataviensa perimiseksi (4), edellyttäen, että korkokanta vastaisi vähintään korkokantaa, jota yksityinen velkoja olisi soveltanut, eikä velkajärjestelysopimus aiheuttaisi uusien velkojen kertymistä.

| (5) | Tubacex-tuomion jälkeen komissio päätti arvioida vuonna 1998 tehdyn päätöksen uudelleen, sillä se katsoi, että Tubacex-tuomiossa esitettyjä päätelmiä voitiin soveltaa myös SNIACEen. Komissio ilmoitti tämän vuoksi 16 päivänä helmikuuta 2000 päivätyllä, Espanjan viranomaisille osoitetulla kirjeellä päättäneensä aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn (5) kumotakseen osittain vuonna 1998 tehdyn päätöksen, jäljempänä ’toinen menettelyn aloittaminen’. |
| --- | --- |

(5)

Tubacex-tuomion jälkeen komissio päätti arvioida vuonna 1998 tehdyn päätöksen uudelleen, sillä se katsoi, että Tubacex-tuomiossa esitettyjä päätelmiä voitiin soveltaa myös SNIACEen. Komissio ilmoitti tämän vuoksi 16 päivänä helmikuuta 2000 päivätyllä, Espanjan viranomaisille osoitetulla kirjeellä päättäneensä aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn (5) kumotakseen osittain vuonna 1998 tehdyn päätöksen, jäljempänä ’toinen menettelyn aloittaminen’.

| (6) | Espanja toimitti 21 päivänä maaliskuuta 2000 komissiolle huomautuksensa toisesta menettelyn aloittamisesta tehdystä päätöksestä. |
| --- | --- |

(6)

Espanja toimitti 21 päivänä maaliskuuta 2000 komissiolle huomautuksensa toisesta menettelyn aloittamisesta tehdystä päätöksestä.

| (7) | Komissio päätti Espanjan viranomaisten ja asianomaisten toisen menettelyn aloittamisen jälkeen esittämien huomautusten perusteella lopettaa muodollisen tutkintamenettelyn 20 päivänä syyskuuta 2000 tehdyllä päätöksellä 2001/43/EY (6), jäljempänä ’vuonna 2000 tehty päätös’, ja totesi, että SNIACEn hyväksi toteutetut toimenpiteet eivät olleet valtiontukia arvioituina Tubacex-tuomion mukaisesti. Vuonna 1998 tehtyä päätöstä muutettiin vuonna 2000 tehdyllä päätöksellä osittain siten, että sen 1 artiklan ensimmäinen kohta korvattiin ja 2 artikla kumottiin. |
| --- | --- |

(7)

Komissio päätti Espanjan viranomaisten ja asianomaisten toisen menettelyn aloittamisen jälkeen esittämien huomautusten perusteella lopettaa muodollisen tutkintamenettelyn 20 päivänä syyskuuta 2000 tehdyllä päätöksellä 2001/43/EY (6), jäljempänä ’vuonna 2000 tehty päätös’, ja totesi, että SNIACEn hyväksi toteutetut toimenpiteet eivät olleet valtiontukia arvioituina Tubacex-tuomion mukaisesti. Vuonna 1998 tehtyä päätöstä muutettiin vuonna 2000 tehdyllä päätöksellä osittain siten, että sen 1 artiklan ensimmäinen kohta korvattiin ja 2 artikla kumottiin.

| (8) | Komissio katsoi vuonna 2000 tehdyssä päätöksessään, että soveltamalla lakisääteistä korkokantaa julkiset velkojat olivat pyrkineet maksimoimaan saataviensa takaisinperinnän kärsimättä tappioita. Komission mukaan ”Espanja on toiminut samoin kuin sellainen hypoteettinen yksityinen velkoja olisi toiminut, joka olisi ollut SNIACEn kanssa vastaavassa tilanteessa”. (7) |
| --- | --- |

(8)

Komissio katsoi vuonna 2000 tehdyssä päätöksessään, että soveltamalla lakisääteistä korkokantaa julkiset velkojat olivat pyrkineet maksimoimaan saataviensa takaisinperinnän kärsimättä tappioita. Komission mukaan ”Espanja on toiminut samoin kuin sellainen hypoteettinen yksityinen velkoja olisi toiminut, joka olisi ollut SNIACEn kanssa vastaavassa tilanteessa”. (7)

| (9) | Vuonna 2000 tehdyn päätöksen jälkeen Lenzing-yritys haki muutosta kyseiseen päätökseen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimesta. |
| --- | --- |

(9)

Vuonna 2000 tehdyn päätöksen jälkeen Lenzing-yritys haki muutosta kyseiseen päätökseen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimesta.

| (10) | Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumosi asiassa T-36/99 21 päivänä lokakuuta 2004 antamassaan tuomiossa (8) vuonna 2000 tehdyn päätöksen, sillä se katsoi, että komissio oli tehnyt ilmeisen arviointivirheen katsoessaan, että julkinen velkoja oli toiminut samalla tavalla kuin yksityinen velkoja. Yhteisöjen tuomioistuin vahvisti ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomion (9). |
| --- | --- |

(10)

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumosi asiassa T-36/99 21 päivänä lokakuuta 2004 antamassaan tuomiossa (8) vuonna 2000 tehdyn päätöksen, sillä se katsoi, että komissio oli tehnyt ilmeisen arviointivirheen katsoessaan, että julkinen velkoja oli toiminut samalla tavalla kuin yksityinen velkoja. Yhteisöjen tuomioistuin vahvisti ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomion (9).

| (11) | Vuonna 2000 tehdyn päätöksen kumoamisen vuoksi toinen muodollinen tutkintamenettely on edelleen meneillään. |
| --- | --- |

(11)

Vuonna 2000 tehdyn päätöksen kumoamisen vuoksi toinen muodollinen tutkintamenettely on edelleen meneillään.

| (12) | Komissio pyysi 3 päivänä joulukuuta 2004, 13 päivänä toukokuuta 2005, 18 päivänä heinäkuuta 2005 ja 7 päivänä elokuuta 2008 päivätyillä kirjeillä Espanjan viranomaisilta lisätietoja, jotka toimitettiin sille 28 päivänä helmikuuta 2005, 4 päivänä heinäkuuta 2005, 29 päivänä syyskuuta 2005, 10 päivänä syyskuuta 2008 ja 15 päivänä syyskuuta 2008 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(12)

Komissio pyysi 3 päivänä joulukuuta 2004, 13 päivänä toukokuuta 2005, 18 päivänä heinäkuuta 2005 ja 7 päivänä elokuuta 2008 päivätyillä kirjeillä Espanjan viranomaisilta lisätietoja, jotka toimitettiin sille 28 päivänä helmikuuta 2005, 4 päivänä heinäkuuta 2005, 29 päivänä syyskuuta 2005, 10 päivänä syyskuuta 2008 ja 15 päivänä syyskuuta 2008 päivätyillä kirjeillä.

2.   TOIMENPITEEN KUVAUS

| (13) | Toimenpiteiden edunsaaja on vuonna 1939 perustettu SNIACE-yritys. Se valmistaa selluloosaa, paperia, viskoosikuituja, synteettikuituja ja natriumsulfaattia. SNIACEn liikevaihto vuonna 2007 oli 15 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(13)

Toimenpiteiden edunsaaja on vuonna 1939 perustettu SNIACE-yritys. Se valmistaa selluloosaa, paperia, viskoosikuituja, synteettikuituja ja natriumsulfaattia. SNIACEn liikevaihto vuonna 2007 oli 15 miljoonaa euroa.

| (14) | FOGASA ja TGSS ovat tehneet SNIACEn kanssa velkojen takaisinmaksu- ja velkajärjestelysopimukset, joita kuvaillaan johdanto-osan 15–21 kappaleessa. |
| --- | --- |

(14)

FOGASA ja TGSS ovat tehneet SNIACEn kanssa velkojen takaisinmaksu- ja velkajärjestelysopimukset, joita kuvaillaan johdanto-osan 15–21 kappaleessa.

| (15) | FOGASA on itsenäinen, työ- ja maahanmuuttoministeriön valvonnassa toimiva laitos, joka saa rahoituksensa yritysten suorittamista maksuosuuksista. Työntekijöiden asemaa koskevan lain (Estatuto des los Trabajadores) 33 §:n 1 momentin ensimmäisen alamomentin mukaan sen päätehtävänä on maksaa ”työntekijöille heidän erääntyneet palkkasaatavansa työnantajan maksukyvyttömyys- tai velkasaneeraustilanteessa”. Työvoimalain 33 §:n 4 momentissa FOGASA velvoitetaan siirtämään itselleen työntekijöiden oikeudet ja osakkuudet, jotta maksetut määrät saataisiin perityiksi takaisin. |
| --- | --- |

(15)

FOGASA on itsenäinen, työ- ja maahanmuuttoministeriön valvonnassa toimiva laitos, joka saa rahoituksensa yritysten suorittamista maksuosuuksista. Työntekijöiden asemaa koskevan lain (Estatuto des los Trabajadores) 33 §:n 1 momentin ensimmäisen alamomentin mukaan sen päätehtävänä on maksaa ”työntekijöille heidän erääntyneet palkkasaatavansa työnantajan maksukyvyttömyys- tai velkasaneeraustilanteessa”. Työvoimalain 33 §:n 4 momentissa FOGASA velvoitetaan siirtämään itselleen työntekijöiden oikeudet ja osakkuudet, jotta maksetut määrät saataisiin perityiksi takaisin.

| (16) | Maaliskuun 6 päivänä 1985 annetun kuninkaallisen asetuksen 505/85 (10) nojalla FOGASA voi tehdä takaisinmaksusopimuksia määristä, jotka on maksettu työntekijöille palkkoina ja korvauksina, helpottaakseen kertyneiden saatavien takaisinperintää voimassa olevine lakisääteisine korkoineen. |
| --- | --- |

(16)

Maaliskuun 6 päivänä 1985 annetun kuninkaallisen asetuksen 505/85 (10) nojalla FOGASA voi tehdä takaisinmaksusopimuksia määristä, jotka on maksettu työntekijöille palkkoina ja korvauksina, helpottaakseen kertyneiden saatavien takaisinperintää voimassa olevine lakisääteisine korkoineen.

| (17) | FOGASA teki SNIACEn kanssa kaksi velkojen takaisinmaksusopimusta, joista ensimmäinen tehtiin 5 päivänä marraskuuta 1993 ja toinen 31 päivänä lokakuuta 1995. Ensimmäinen sopimus koski 1 362 708 700 Espanjan pesetan saatavia (korkoineen) ja toinen 339 459 878 Espanjan pesetan saatavia (korkoineen). |
| --- | --- |

(17)

FOGASA teki SNIACEn kanssa kaksi velkojen takaisinmaksusopimusta, joista ensimmäinen tehtiin 5 päivänä marraskuuta 1993 ja toinen 31 päivänä lokakuuta 1995. Ensimmäinen sopimus koski 1 362 708 700 Espanjan pesetan saatavia (korkoineen) ja toinen 339 459 878 Espanjan pesetan saatavia (korkoineen).

| (18) | Ensimmäinen, 5 päivänä marraskuuta 1993 tehty sopimus, jäljempänä ’FOGASA I -sopimus’, koski määriä, joilla FOGASA oli kattanut SNIACElle kertyneitä työntekijöiden palkka- ja korvausrästejä. Velan määrä oli yhteensä 897 652 759 Espanjan pesetaa, johon oli lisättävä 465 055 911 Espanjan pesetan korot 10 prosentin korkokannan mukaan, joten maksettava kokonaismäärä oli 1 362 708 700 Espanjan pesetaa. Velan vakuutena oli kiinnitys SNIACEn omaisuuseriin ja velalle oli vahvistettu takaisinmaksuaikataulu, jota muutettiin 18 päivänä maaliskuuta 1999 käydyissä neuvotteluissa siten, että lopulliset takaisin maksettavat määrät (Espanjan pesetoina) olivat seuraavat:

  Taulukko 1


  FOGASA I –sopimus








  (ESP) |
| --- | --- |
| | 5.11.1993 tehty alkuperäinen sopimus | 18.3.1999 tehty muutettu sopimus |
| 1994 | 20 000 000 | 20 000 000 |
| 1995 | 55 000 000 | 55 000 000 |
| 1996 | 90 000 000 | 40 000 000 |
| 1997 | 110 000 000 | 50 000 000 |
| 1998 | 160 000 000 | 80 000 000 |
| 1999 | 160 000 000 | 80 000 000 |
| 2000 | 392 527 956 | 259 427 000 |
| 2001 | 375 180 746 | 259 427 000 |
| 2002 | | 259 427 000 |
| 2003 | | 259 427 000 |
| Yhteensä | 1 362 708 702 | 1 362 708 000 |

(18)

Ensimmäinen, 5 päivänä marraskuuta 1993 tehty sopimus, jäljempänä ’FOGASA I -sopimus’, koski määriä, joilla FOGASA oli kattanut SNIACElle kertyneitä työntekijöiden palkka- ja korvausrästejä. Velan määrä oli yhteensä 897 652 759 Espanjan pesetaa, johon oli lisättävä 465 055 911 Espanjan pesetan korot 10 prosentin korkokannan mukaan, joten maksettava kokonaismäärä oli 1 362 708 700 Espanjan pesetaa. Velan vakuutena oli kiinnitys SNIACEn omaisuuseriin ja velalle oli vahvistettu takaisinmaksuaikataulu, jota muutettiin 18 päivänä maaliskuuta 1999 käydyissä neuvotteluissa siten, että lopulliset takaisin maksettavat määrät (Espanjan pesetoina) olivat seuraavat:

Taulukko 1

FOGASA I –sopimus

(ESP)

5.11.1993 tehty alkuperäinen sopimus

18.3.1999 tehty muutettu sopimus

1994

20 000 000

20 000 000

1995

55 000 000

55 000 000

1996

90 000 000

40 000 000

1997

110 000 000

50 000 000

1998

160 000 000

80 000 000

1999

160 000 000

80 000 000

2000

392 527 956

259 427 000

2001

375 180 746

259 427 000

2002

259 427 000

2003

259 427 000

Yhteensä

1 362 708 702

1 362 708 000

| (19) | Toinen, 31 päivänä lokakuuta 1995 tehty sopimus, jäljempänä ’FOGASA II -sopimus’, koski lisämääriä, jotka FOGASA oli suorittanut 5 päivänä marraskuuta 1993 tehdyn sopimuksen jälkeen maksaakseen SNIACEn työntekijöiden palkka- ja korvausrästit. Uusi velkasumma oli 229 424 860 Espanjan pesetaa, johon oli lisättävä 110 035 018 Espanjan pesetan korot 9 prosentin korkokannan mukaan, joten maksettava kokonaismäärä oli 339 459 878 Espanjan pesetaa. Velan vakuutena oli kiinnitys SNIACEn omaisuuseriin ja velalle oli vahvistettu takaisinmaksuaikataulu, jota muutettiin 18 päivänä maaliskuuta 1999 käydyissä neuvotteluissa siten, että lopulliset määrät (Espanjan pesetoina) olivat seuraavat:

  Taulukko 2


  FOGASA II –sopimus








  (ESP) |
| --- | --- |
| | 31.10.1995 tehty alkuperäinen sopimus | 18.3.1999 tehty muutettu sopimus |
| 1995 | | 5 000 000 |
| 1996 | 20 000 000 | 10 000 000 |
| 1997 | 20 000 000 | 10 000 000 |
| 1998 | 20 000 000 | 10 000 000 |
| 1999 | 30 000 000 | 20 000 000 |
| 2000 | 30 000 000 | 20 000 000 |
| 2001 | 30 000 000 | 20 000 000 |
| 2002 | 40 000 000 | 50 000 000 |
| 2003 | 149 459 878 | 156 262 000 |
| Yhteensä | 339 459 878 | 301 262 000 |

(19)

Toinen, 31 päivänä lokakuuta 1995 tehty sopimus, jäljempänä ’FOGASA II -sopimus’, koski lisämääriä, jotka FOGASA oli suorittanut 5 päivänä marraskuuta 1993 tehdyn sopimuksen jälkeen maksaakseen SNIACEn työntekijöiden palkka- ja korvausrästit. Uusi velkasumma oli 229 424 860 Espanjan pesetaa, johon oli lisättävä 110 035 018 Espanjan pesetan korot 9 prosentin korkokannan mukaan, joten maksettava kokonaismäärä oli 339 459 878 Espanjan pesetaa. Velan vakuutena oli kiinnitys SNIACEn omaisuuseriin ja velalle oli vahvistettu takaisinmaksuaikataulu, jota muutettiin 18 päivänä maaliskuuta 1999 käydyissä neuvotteluissa siten, että lopulliset määrät (Espanjan pesetoina) olivat seuraavat:

Taulukko 2

FOGASA II –sopimus

(ESP)

31.10.1995 tehty alkuperäinen sopimus

18.3.1999 tehty muutettu sopimus

1995

5 000 000

1996

20 000 000

10 000 000

1997

20 000 000

10 000 000

1998

20 000 000

10 000 000

1999

30 000 000

20 000 000

2000

30 000 000

20 000 000

2001

30 000 000

20 000 000

2002

40 000 000

50 000 000

2003

149 459 878

156 262 000

Yhteensä

339 459 878

301 262 000

| (20) | Yleisen sosiaaliturvalain (Ley General de la Seguridad Social) (11) 20 §:n nojalla TGSS voi myöntää lykkäystä sosiaaliturvamaksurästeihin tai sosiaaliturvamaksujen korotuksiin tai jakaa ne maksueriin. Kyseisen lain 27 §:ssä säädetään lisäksi, että lykättyihin maksuihin on lisättävä viivästyskorotukset. |
| --- | --- |

(20)

Yleisen sosiaaliturvalain (Ley General de la Seguridad Social) (11) 20 §:n nojalla TGSS voi myöntää lykkäystä sosiaaliturvamaksurästeihin tai sosiaaliturvamaksujen korotuksiin tai jakaa ne maksueriin. Kyseisen lain 27 §:ssä säädetään lisäksi, että lykättyihin maksuihin on lisättävä viivästyskorotukset.

| (21) | Maaliskuun 8 päivänä 1996 tehty sopimus, sellaisena kuin se oli muutettuna 7 päivänä toukokuuta 1996 ja 30 päivänä syyskuuta 1997 tehdyillä sopimuksilla, koski yhteensä 3 510 387 323 Espanjan pesetan velkojen ja niistä kertyneiden 615 056 349 Espanjan pesetan korkojen (7,5 prosentin korkokannan mukaan) maksun uudelleenjärjestelyä. Velkapääoma vastasi helmikuun 1991 ja helmikuun 1997 välisenä aikana kertyneitä sosiaaliturvamaksurästejä. Kyseiset maksut oli määrä suorittaa 120 kuukausierässä, jotka sisälsivät kahden ensimmäisen vuoden aikana ainoastaan lakisääteisen 7,5 prosentin korkokannan mukaiset korot sekä kolmannen ja kymmenennen vuoden välisenä aikana velkapääoman korkoineen siten, että ensimmäiset vuotuiset lyhennyserät olivat 5 prosenttia pääomasta (lokakuun 1999 ja syyskuun 2001 välisenä aikana), toiset 10 prosenttia (lokakuun 2001 ja syyskuun 2003 välisenä aikana), kolmannet 15 prosenttia (lokakuun 2003 ja syyskuun 2005 välisenä aikana) ja neljännet 20 prosenttia (lokakuun 2005 ja syyskuun 2007 välisenä aikana). |
| --- | --- |

(21)

Maaliskuun 8 päivänä 1996 tehty sopimus, sellaisena kuin se oli muutettuna 7 päivänä toukokuuta 1996 ja 30 päivänä syyskuuta 1997 tehdyillä sopimuksilla, koski yhteensä 3 510 387 323 Espanjan pesetan velkojen ja niistä kertyneiden 615 056 349 Espanjan pesetan korkojen (7,5 prosentin korkokannan mukaan) maksun uudelleenjärjestelyä. Velkapääoma vastasi helmikuun 1991 ja helmikuun 1997 välisenä aikana kertyneitä sosiaaliturvamaksurästejä. Kyseiset maksut oli määrä suorittaa 120 kuukausierässä, jotka sisälsivät kahden ensimmäisen vuoden aikana ainoastaan lakisääteisen 7,5 prosentin korkokannan mukaiset korot sekä kolmannen ja kymmenennen vuoden välisenä aikana velkapääoman korkoineen siten, että ensimmäiset vuotuiset lyhennyserät olivat 5 prosenttia pääomasta (lokakuun 1999 ja syyskuun 2001 välisenä aikana), toiset 10 prosenttia (lokakuun 2001 ja syyskuun 2003 välisenä aikana), kolmannet 15 prosenttia (lokakuun 2003 ja syyskuun 2005 välisenä aikana) ja neljännet 20 prosenttia (lokakuun 2005 ja syyskuun 2007 välisenä aikana).

3.   SYYT MENETTELYN ALOITTAMISEEN

| (22) | Komissio katsoi menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä, että yhteisöjen tuomioistuimen Tubacex-tuomiossa esittämää analyysia voitiin soveltaa kaikilta osin myös vuonna 1998 tehdyn päätöksen kohteina olleisiin toimenpiteisiin, ja sen vuoksi oli aiheellista kumota kyseinen päätös osittain sekä arvioida SNIACEn ja julkisten velkojien väliset sopimukset uudelleen. |
| --- | --- |

(22)

Komissio katsoi menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä, että yhteisöjen tuomioistuimen Tubacex-tuomiossa esittämää analyysia voitiin soveltaa kaikilta osin myös vuonna 1998 tehdyn päätöksen kohteina olleisiin toimenpiteisiin, ja sen vuoksi oli aiheellista kumota kyseinen päätös osittain sekä arvioida SNIACEn ja julkisten velkojien väliset sopimukset uudelleen.

| (23) | Komissio esitti Tubacex-tuomion perusteella epäilyjä julkisten velkojien toteuttamista toimenpiteistä:






  — | Komissio epäili ensiksikin, sisälsivätkö toimenpiteet, jotka oli katsottu yhteismarkkinoille soveltumattomiksi vuonna 1998 tehdyssä päätöksessä, valtiontukia ja jos sisälsivät, soveltuivatko ne yhteismarkkinoille. |
| --- | --- | --- |

(23)

Komissio esitti Tubacex-tuomion perusteella epäilyjä julkisten velkojien toteuttamista toimenpiteistä:

—

Komissio epäili ensiksikin, sisälsivätkö toimenpiteet, jotka oli katsottu yhteismarkkinoille soveltumattomiksi vuonna 1998 tehdyssä päätöksessä, valtiontukia ja jos sisälsivät, soveltuivatko ne yhteismarkkinoille.

| — | Komissio pohti lisäksi, kuinka yksityinen velkoja käyttäytyisi vastaavanlaisessa tilanteessa, jossa se olisi joutunut perimään korkeampaa korkoa kuin julkiset velkojat. |
| --- | --- |

—

Komissio pohti lisäksi, kuinka yksityinen velkoja käyttäytyisi vastaavanlaisessa tilanteessa, jossa se olisi joutunut perimään korkeampaa korkoa kuin julkiset velkojat.

4.   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (24) | Asianomaiset eivät ole esittäneet huomautuksia. |
| --- | --- |

(24)

Asianomaiset eivät ole esittäneet huomautuksia.

5.   ESPANJAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (25) | Espanjan hallitus esitti huomautuksensa 21 päivänä maaliskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(25)

Espanjan hallitus esitti huomautuksensa 21 päivänä maaliskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä.

| (26) | Espanjan viranomaiset vastustivat komission päätöstä aloittaa muodollinen tutkintamenettely, sillä ne katsoivat, ettei menettely ollut välttämätön edellytys vuonna 1998 tehdyn päätöksen osittaista kumoamista koskevan suunnitelman täytäntöönpanolle. |
| --- | --- |

(26)

Espanjan viranomaiset vastustivat komission päätöstä aloittaa muodollinen tutkintamenettely, sillä ne katsoivat, ettei menettely ollut välttämätön edellytys vuonna 1998 tehdyn päätöksen osittaista kumoamista koskevan suunnitelman täytäntöönpanolle.

| (27) | SNIACEn ja TGSS:n velkajärjestelysopimuksen osalta Espanjan viranomaiset olivat komission kanssa eri mieltä siitä, että ”olisi todennäköistä, että tuomioistuinten ulkopuolella käsiteltävissä sopimuksissa, jotka koskevat jo muodostuneiden velkojen uudelleenjärjestelyä tai jotka vaikuttavat kyseisellä tavalla, velkojan olisi loogista pyrkiä saamaan velalliselta maksujen viivästymisestä laillista korkotasoa korkeampaa viivästyskorkoa korvauksena siitä, ettei se peri saataviaan oikeusteitse”. Ne väittivät sen sijaan, että usein sovitaan lakisääteistä korkokantaa alhaisemmasta korosta yrityksen taloudellisen tilanteen sekä oikeudellisiin menettelyihin liittyvien kustannusten, viivästysten ja epävarmuustekijöiden vuoksi. |
| --- | --- |

(27)

SNIACEn ja TGSS:n velkajärjestelysopimuksen osalta Espanjan viranomaiset olivat komission kanssa eri mieltä siitä, että ”olisi todennäköistä, että tuomioistuinten ulkopuolella käsiteltävissä sopimuksissa, jotka koskevat jo muodostuneiden velkojen uudelleenjärjestelyä tai jotka vaikuttavat kyseisellä tavalla, velkojan olisi loogista pyrkiä saamaan velalliselta maksujen viivästymisestä laillista korkotasoa korkeampaa viivästyskorkoa korvauksena siitä, ettei se peri saataviaan oikeusteitse”. Ne väittivät sen sijaan, että usein sovitaan lakisääteistä korkokantaa alhaisemmasta korosta yrityksen taloudellisen tilanteen sekä oikeudellisiin menettelyihin liittyvien kustannusten, viivästysten ja epävarmuustekijöiden vuoksi.

| (28) | Espanjan viranomaiset toistivat tämän vuoksi väitteensä, että kun velan perinnässä myönnetään maksunlykkäyksiä, joihin sovelletaan lakisääteistä korkokantaa, turvataan sosiaaliturvajärjestelmän edut paremmin kuin millään muulla toimintamuodolla, johon yksityinen velkoja olisi voinut turvautua. |
| --- | --- |

(28)

Espanjan viranomaiset toistivat tämän vuoksi väitteensä, että kun velan perinnässä myönnetään maksunlykkäyksiä, joihin sovelletaan lakisääteistä korkokantaa, turvataan sosiaaliturvajärjestelmän edut paremmin kuin millään muulla toimintamuodolla, johon yksityinen velkoja olisi voinut turvautua.

| (29) | Lisäksi Espanjan hallitus muistutti, että yksityinen velkoja voi sopia velallisen kanssa vapaasti korkokannasta, mutta sosiaaliturvaviranomaisia sitoo yleisen sosiaaliturvalain 20 §, jossa säädetään, että velkajärjestelysopimuksissa on sovellettava lakisääteistä korkokantaa. |
| --- | --- |

(29)

Lisäksi Espanjan hallitus muistutti, että yksityinen velkoja voi sopia velallisen kanssa vapaasti korkokannasta, mutta sosiaaliturvaviranomaisia sitoo yleisen sosiaaliturvalain 20 §, jossa säädetään, että velkajärjestelysopimuksissa on sovellettava lakisääteistä korkokantaa.

| (30) | Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että yksityisten velkojien lokakuussa 1996 tekemän sopimuksen sekä sosiaaliturvaviranomaisten ja SNIACEn välisen velkajärjestelysopimuksen ehtojen vertailu ei mahdollisesti ole yksityistä velkojaa koskevan kriteerin asianmukaista soveltamista sellaisena kuin yhteisöjen tuomioistuin on sen määritellyt. Espanjan viranomaiset totesivat tältä osin, ettei julkisten velkojien tilanne voi olla yksityisten velkojien tilanteen kaltainen julkishallinnon lakisääteisten sitoumusten vuoksi. Viranomaiset kuitenkin korostivat, että erilaisesta tilanteesta huolimatta sosiaaliturvaviranomaisten ja SNIACEn sekä Fogasan ja SNIACEn väliset sopimukset olivat yksityisten velkojien välillä tehtyä sopimusta tiukemmat. |
| --- | --- |

(30)

Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että yksityisten velkojien lokakuussa 1996 tekemän sopimuksen sekä sosiaaliturvaviranomaisten ja SNIACEn välisen velkajärjestelysopimuksen ehtojen vertailu ei mahdollisesti ole yksityistä velkojaa koskevan kriteerin asianmukaista soveltamista sellaisena kuin yhteisöjen tuomioistuin on sen määritellyt. Espanjan viranomaiset totesivat tältä osin, ettei julkisten velkojien tilanne voi olla yksityisten velkojien tilanteen kaltainen julkishallinnon lakisääteisten sitoumusten vuoksi. Viranomaiset kuitenkin korostivat, että erilaisesta tilanteesta huolimatta sosiaaliturvaviranomaisten ja SNIACEn sekä Fogasan ja SNIACEn väliset sopimukset olivat yksityisten velkojien välillä tehtyä sopimusta tiukemmat.

| (31) | Espanjan viranomaiset toistivat lopuksi samat näkemykset kuin menettelyssä, jonka päätteeksi vuonna 1998 tehty päätös tehtiin. |
| --- | --- |

(31)

Espanjan viranomaiset toistivat lopuksi samat näkemykset kuin menettelyssä, jonka päätteeksi vuonna 1998 tehty päätös tehtiin.

6.   TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI

6.1   TOISEN MENETTELYN ALOITTAMISEN YHTEYDESSÄ ESITETYT PERUSTELUT

| (32) | Espanjan viranomaiset katsoivat, ettei uuden muodollisen tutkintamenettelyn aloittaminen ollut välttämätöntä asian ratkaisemisen kannalta eikä asianomaisten oikeuksien suojaaminen ollut riittävä peruste menettelyn aloittamiselle. |
| --- | --- |

(32)

Espanjan viranomaiset katsoivat, ettei uuden muodollisen tutkintamenettelyn aloittaminen ollut välttämätöntä asian ratkaisemisen kannalta eikä asianomaisten oikeuksien suojaaminen ollut riittävä peruste menettelyn aloittamiselle.

| (33) | Komissio puolestaan katsoo, että Tubacex-tuomio oli riittävän tärkeä seikka, jotta kyseiset tiedot katsottiin aiheelliseksi saattaa Espanjan viranomaisten ja asianomaisten tietoon. Tubacex-tuomio oli omiaan muuttamaan arviointiperusteita, jotka oli esitetty 7 päivänä marraskuuta 1997 tehdyssä päätöksessä menettelyn aloittamisesta. |
| --- | --- |

(33)

Komissio puolestaan katsoo, että Tubacex-tuomio oli riittävän tärkeä seikka, jotta kyseiset tiedot katsottiin aiheelliseksi saattaa Espanjan viranomaisten ja asianomaisten tietoon. Tubacex-tuomio oli omiaan muuttamaan arviointiperusteita, jotka oli esitetty 7 päivänä marraskuuta 1997 tehdyssä päätöksessä menettelyn aloittamisesta.

6.2   PERUSTAMISSOPIMUKSEN 87 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETUN TUEN OLEMASSAOLO

| (34) | Komissio pohti toisen menettelyn aloittamisen yhteydessä, sisälsivätkö SNIACEn ja julkisten velkojien väliset sopimukset valtiontukia ja jos sisälsivät, voitiinko ne katsoa yhteismarkkinoille soveltuviksi tuiksi. |
| --- | --- |

(34)

Komissio pohti toisen menettelyn aloittamisen yhteydessä, sisälsivätkö SNIACEn ja julkisten velkojien väliset sopimukset valtiontukia ja jos sisälsivät, voitiinko ne katsoa yhteismarkkinoille soveltuviksi tuiksi.

| (35) | Tubacex-tuomion perusteella voidaan katsoa, että velkojen uudelleenjärjestelyn muodossa toteutetut julkiset toimenpiteet eivät ole valtiontukia, jos ne täyttävät tuomiossa luetellut kriteerit (ks. tämän päätöksen johdanto-osan 4 kappale). |
| --- | --- |

(35)

Tubacex-tuomion perusteella voidaan katsoa, että velkojen uudelleenjärjestelyn muodossa toteutetut julkiset toimenpiteet eivät ole valtiontukia, jos ne täyttävät tuomiossa luetellut kriteerit (ks. tämän päätöksen johdanto-osan 4 kappale).

| (36) | Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin hylkäsi asiassa T-36/99 antamassaan tuomiossa, jolla se kumosi vuonna 2000 tehdyn päätöksen, perustelut, jotka komissio oli esittänyt todetessaan TGSS:n ja FOGASAn toimineen yksityisen velkojan tavoin. Tämän vuoksi on syytä tarkistaa seuraavat seikat ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomion perusteella:






  a) | julkisten velkojien tilanne verrattuna yksityisten velkojien tilanteeseen; |
| --- | --- | --- |

(36)

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin hylkäsi asiassa T-36/99 antamassaan tuomiossa, jolla se kumosi vuonna 2000 tehdyn päätöksen, perustelut, jotka komissio oli esittänyt todetessaan TGSS:n ja FOGASAn toimineen yksityisen velkojan tavoin. Tämän vuoksi on syytä tarkistaa seuraavat seikat ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomion perusteella:

a)

julkisten velkojien tilanne verrattuna yksityisten velkojien tilanteeseen;

| b) | yksityisen velkojan, Banco Español de Crédito -pankin, jäljempänä ’Banesto’, tilanne verrattuna TGSS:n ja FOGASAn tilanteeseen; |
| --- | --- |

b)

yksityisen velkojan, Banco Español de Crédito -pankin, jäljempänä ’Banesto’, tilanne verrattuna TGSS:n ja FOGASAn tilanteeseen;

| c) | mahdollisuudet periä TGSS:n ja FOGASAn saatavat kokonaisuudessaan takaisin ilman taloudellisia tappioita; |
| --- | --- |

c)

mahdollisuudet periä TGSS:n ja FOGASAn saatavat kokonaisuudessaan takaisin ilman taloudellisia tappioita;

| d) | SNIACEn tulevat kannattavuus- ja elinkelpoisuusnäkymät. |
| --- | --- |

d)

SNIACEn tulevat kannattavuus- ja elinkelpoisuusnäkymät.

| (37) | Toimenpiteiden arvioinnissa on tarkasteltava sekä Tubacex-tuomiossa että asiassa T-36/99 annetussa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomiossa lueteltujen kriteerien täyttymistä. Jos julkisten velkojien käyttöön ottamat järjestelyt eivät täytä vähintään yhtä näistä kriteereistä, komission on torjuttava yksityisen velkojan periaatteen käyttö. |
| --- | --- |

(37)

Toimenpiteiden arvioinnissa on tarkasteltava sekä Tubacex-tuomiossa että asiassa T-36/99 annetussa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomiossa lueteltujen kriteerien täyttymistä. Jos julkisten velkojien käyttöön ottamat järjestelyt eivät täytä vähintään yhtä näistä kriteereistä, komission on torjuttava yksityisen velkojan periaatteen käyttö.

6.2.1   FOGASAN KANSSA TEHDYT SOPIMUKSET

| (38) | FOGASAn kanssa tehdyt kaksi sopimusta erosivat Tubacex-tuomiossa käsitellyistä seikoista siinä, että ne tehtiin noin kahden vuoden välein ja ne koskivat eri velkoja. Komissio katsoo, että kyse ei ole yhdestä sopimuksesta. Kun toinen sopimus tehtiin, FOGASA ei myöskään pyrkinyt yhdistämään sitä ensimmäiseen sopimukseen, jotta kokonaisvelkasummaan sovellettaisiin vain yhtä sopimusta. FOGASA yhtenäisti maksamatta olleet saatavat vasta 18 päivänä maaliskuuta 1999 tehdyllä sopimuksella (12) eli vasta neljän vuoden kuluttua FOGASAn ja SNIACEn välillä tehdystä toisesta sopimuksesta. |
| --- | --- |

(38)

FOGASAn kanssa tehdyt kaksi sopimusta erosivat Tubacex-tuomiossa käsitellyistä seikoista siinä, että ne tehtiin noin kahden vuoden välein ja ne koskivat eri velkoja. Komissio katsoo, että kyse ei ole yhdestä sopimuksesta. Kun toinen sopimus tehtiin, FOGASA ei myöskään pyrkinyt yhdistämään sitä ensimmäiseen sopimukseen, jotta kokonaisvelkasummaan sovellettaisiin vain yhtä sopimusta. FOGASA yhtenäisti maksamatta olleet saatavat vasta 18 päivänä maaliskuuta 1999 tehdyllä sopimuksella (12) eli vasta neljän vuoden kuluttua FOGASAn ja SNIACEn välillä tehdystä toisesta sopimuksesta.

| (39) | Tässä arvioinnissa komissio analysoi ensiksi FOGASA I -sopimuksen ja sen jälkeen FOGASA II -sopimuksen yksityiseen velkojaan sovellettavien kriteerien perusteella. |
| --- | --- |

(39)

Tässä arvioinnissa komissio analysoi ensiksi FOGASA I -sopimuksen ja sen jälkeen FOGASA II -sopimuksen yksityiseen velkojaan sovellettavien kriteerien perusteella.

| (40) | SNIACE ja FOGASA tekivät ensimmäisen velkajärjestelysopimuksen, joka koski 1 362 708 700 Espanjan pesetan määrää (korkoineen), 5 päivänä marraskuuta 1993. Sopimus tehtiin FOGASAn maksettua SNIACEn henkilöstön palkka- ja korvausrästit. |
| --- | --- |

(40)

SNIACE ja FOGASA tekivät ensimmäisen velkajärjestelysopimuksen, joka koski 1 362 708 700 Espanjan pesetan määrää (korkoineen), 5 päivänä marraskuuta 1993. Sopimus tehtiin FOGASAn maksettua SNIACEn henkilöstön palkka- ja korvausrästit.

| (41) | Komission on erotettava analyysissään toisistaan sopimuksen tekoajankohta (ennakkoanalyysi) ja sopimuksen täytäntöönpanoajankohta (jälkianalyysi). On mahdollista, että kun sopimusta arvioidaan sen tekoajankohtana vallinneiden ominaisuuksien perusteella, todetaan, että sopimus ei sisällä tukia, mutta sopimuksen täytäntöönpano alkuperäisistä suunnitelmista poikkeavin ehdoin muuttaa tätä ensimmäistä näkemystä siten, että sopimuksen katsotaan sisältävän tukia. |
| --- | --- |

(41)

Komission on erotettava analyysissään toisistaan sopimuksen tekoajankohta (ennakkoanalyysi) ja sopimuksen täytäntöönpanoajankohta (jälkianalyysi). On mahdollista, että kun sopimusta arvioidaan sen tekoajankohtana vallinneiden ominaisuuksien perusteella, todetaan, että sopimus ei sisällä tukia, mutta sopimuksen täytäntöönpano alkuperäisistä suunnitelmista poikkeavin ehdoin muuttaa tätä ensimmäistä näkemystä siten, että sopimuksen katsotaan sisältävän tukia.

| (42) | Komissio toteaa, että ensimmäinen velkajärjestelysopimus FOGASAn kanssa tehtiin 5 päivänä marraskuuta 1993 eli lähes kahdeksan kuukauden kuluttua siitä, kun alioikeuden tuomari oli ilmoittanut 25 päivänä maaliskuuta 1993 velkasaneerauksesta, joka aiheutti sen, että FOGASA joutui suorittamaan maksurästit SNIACEn työntekijöille. FOGASA liitti tuolloin sopimukseen kiinnityksen SNIACEn omaisuuseriin, jotta ainakin osalla sen saatavista olisi vakuus. FOGASAn soveltama korkokanta oli 10 prosenttia sopimuksen tekoajankohtana voimassa olleen lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(42)

Komissio toteaa, että ensimmäinen velkajärjestelysopimus FOGASAn kanssa tehtiin 5 päivänä marraskuuta 1993 eli lähes kahdeksan kuukauden kuluttua siitä, kun alioikeuden tuomari oli ilmoittanut 25 päivänä maaliskuuta 1993 velkasaneerauksesta, joka aiheutti sen, että FOGASA joutui suorittamaan maksurästit SNIACEn työntekijöille. FOGASA liitti tuolloin sopimukseen kiinnityksen SNIACEn omaisuuseriin, jotta ainakin osalla sen saatavista olisi vakuus. FOGASAn soveltama korkokanta oli 10 prosenttia sopimuksen tekoajankohtana voimassa olleen lainsäädännön mukaisesti.

| (43) | Banesto puolestaan oli myöntänyt vuosina 1987 ja 1991 eli useita vuosia ennen FOGASA I -sopimuksen tekemistä SNIACElle kiinnitysvakuudellisia luottojärjestelyjä 16 prosentin ja 18 prosentin koroilla (kyseisinä ajankohtina vallinneiden markkinaehtojen mukaisesti). |
| --- | --- |

(43)

Banesto puolestaan oli myöntänyt vuosina 1987 ja 1991 eli useita vuosia ennen FOGASA I -sopimuksen tekemistä SNIACElle kiinnitysvakuudellisia luottojärjestelyjä 16 prosentin ja 18 prosentin koroilla (kyseisinä ajankohtina vallinneiden markkinaehtojen mukaisesti).

| (44) | Voidaankin todeta, että kun SNIACE siirrettiin vuonna 1992 velkasaneeraukseen, sillä oli ainakin kaksi velkojaa: FOGASA, jolle se oli velkaa työntekijöidensä palkkarästit, ja Banesto, jolle se ei ollut vielä maksanut kokonaan takaisin siltä saamiaan luottoja. |
| --- | --- |

(44)

Voidaankin todeta, että kun SNIACE siirrettiin vuonna 1992 velkasaneeraukseen, sillä oli ainakin kaksi velkojaa: FOGASA, jolle se oli velkaa työntekijöidensä palkkarästit, ja Banesto, jolle se ei ollut vielä maksanut kokonaan takaisin siltä saamiaan luottoja.

| (45) | Velkasaneerauksen julkistamisen jälkeen Banesto olisi voinut pitää kiinni oikeuksistaan SNIACEn etuoikeutettuna velkojana kiinnitysvakuutensa turvin. SNIACE luovutti kuitenkin Banestolle vasta 26 päivänä syyskuuta 1996 tehdyn sopimuksen nojalla eli kolmen vuoden kuluttua FOGASA I -sopimuksen tekemisestä osakkeet, jotka se omisti Inquitex-yrityksessä, ja joitakin kiinnitysvakuudellisia maa-alueita, maksaakseen Banestolle osan veloistaan. |
| --- | --- |

(45)

Velkasaneerauksen julkistamisen jälkeen Banesto olisi voinut pitää kiinni oikeuksistaan SNIACEn etuoikeutettuna velkojana kiinnitysvakuutensa turvin. SNIACE luovutti kuitenkin Banestolle vasta 26 päivänä syyskuuta 1996 tehdyn sopimuksen nojalla eli kolmen vuoden kuluttua FOGASA I -sopimuksen tekemisestä osakkeet, jotka se omisti Inquitex-yrityksessä, ja joitakin kiinnitysvakuudellisia maa-alueita, maksaakseen Banestolle osan veloistaan.

| (46) | FOGASAlla puolestaan oli lakisääteinen velvollisuus maksaa SNIACEn työntekijöiden maksurästit, jos SNIACE asetettaisiin velkasaneeraukseen. FOGASAn jouduttua maksamaan SNIACEn työntekijöiden palkat se aloitti velkajärjestelyneuvottelut SNIACEn kanssa periäkseen sille myöntämänsä luoton. Se seikka, että Banesto ei perinyt SNIACElta kiinnitysvakuudellisia luottojaan, osoittaa selkeästi, että – toisin kuin yksityinen velkoja Banesto – FOGASA toimi varovaisesti ja tarkkanäköisesti tehdessään velkajärjestelysopimuksen ja hankkiessaan vakuudet välittömästi sen jälkeen kun velkasaneeraus oli julkistettu. |
| --- | --- |

(46)

FOGASAlla puolestaan oli lakisääteinen velvollisuus maksaa SNIACEn työntekijöiden maksurästit, jos SNIACE asetettaisiin velkasaneeraukseen. FOGASAn jouduttua maksamaan SNIACEn työntekijöiden palkat se aloitti velkajärjestelyneuvottelut SNIACEn kanssa periäkseen sille myöntämänsä luoton. Se seikka, että Banesto ei perinyt SNIACElta kiinnitysvakuudellisia luottojaan, osoittaa selkeästi, että – toisin kuin yksityinen velkoja Banesto – FOGASA toimi varovaisesti ja tarkkanäköisesti tehdessään velkajärjestelysopimuksen ja hankkiessaan vakuudet välittömästi sen jälkeen kun velkasaneeraus oli julkistettu.

| (47) | FOGASA ja SNIACE saivat tämän vuoksi nopeasti päätökseen neuvottelut, joissa voitiin osoittaa, että osapuolet olivat valmiit pyrkimään sovintoratkaisuun. |
| --- | --- |

(47)

FOGASA ja SNIACE saivat tämän vuoksi nopeasti päätökseen neuvottelut, joissa voitiin osoittaa, että osapuolet olivat valmiit pyrkimään sovintoratkaisuun.

| (48) | Suostuttuaan SNIACEn työntekijöiden pyyntöön maksaa siinä oikeudellisessa menettelyssä todetut palkka- ja korvausrästit, jossa SNIACE oli asetettu velkasaneeraukseen, FOGASA teki velkajärjestelysopimuksen, jotta SNIACE maksaisi sille takaisin sen suorittamat määrät. FOGASA sovelsi Espanjan lainsäädännössä vahvistettua korkokantaa, joka oli 10 prosenttia ajankohtana, jona sopimus tehtiin. |
| --- | --- |

(48)

Suostuttuaan SNIACEn työntekijöiden pyyntöön maksaa siinä oikeudellisessa menettelyssä todetut palkka- ja korvausrästit, jossa SNIACE oli asetettu velkasaneeraukseen, FOGASA teki velkajärjestelysopimuksen, jotta SNIACE maksaisi sille takaisin sen suorittamat määrät. FOGASA sovelsi Espanjan lainsäädännössä vahvistettua korkokantaa, joka oli 10 prosenttia ajankohtana, jona sopimus tehtiin.

| (49) | Komissio katsoo, että suostuessaan sopimaan SNIACEn kanssa maksujen uudelleenjärjestelystä FOGASA sovelsi Tubacex-tuomiossa vahvistettua periaatetta, jonka mukaan ”saatavaansa perivä velkoja ei [...] pyri saamaan erityisen suurta voittoa saatavansa osalta, vaan se pyrkii ainoastaan saamaan takaisin itse maksamansa määrät niin, ettei se kärsi taloudellista tappiota. Kun velkoja siis myöntää maksunlykkäystä varmistaakseen saatavansa takaisinmaksamisen, se vaatii maksettavaksi sellaisen koron, jolla on tarkoitus hyvittää maksunlykkäyksen aikana tapahtuva rahan arvon aleneminen.” (13) |
| --- | --- |

(49)

Komissio katsoo, että suostuessaan sopimaan SNIACEn kanssa maksujen uudelleenjärjestelystä FOGASA sovelsi Tubacex-tuomiossa vahvistettua periaatetta, jonka mukaan ”saatavaansa perivä velkoja ei [...] pyri saamaan erityisen suurta voittoa saatavansa osalta, vaan se pyrkii ainoastaan saamaan takaisin itse maksamansa määrät niin, ettei se kärsi taloudellista tappiota. Kun velkoja siis myöntää maksunlykkäystä varmistaakseen saatavansa takaisinmaksamisen, se vaatii maksettavaksi sellaisen koron, jolla on tarkoitus hyvittää maksunlykkäyksen aikana tapahtuva rahan arvon aleneminen.” (13)

| (50) | Kun sopimus tehtiin, FOGASA oli tietoinen kriisistä, johon SNIACE oli ajautunut ja jonka vuoksi FOGASA oli toteuttanut toimenpiteitä SNIACEn työntekijöiden hyväksi, jotta nämä saisivat palkat ja korvaukset, joita SNIACE ei voinut maksaa velkasaneeraustilanteen vuoksi. |
| --- | --- |

(50)

Kun sopimus tehtiin, FOGASA oli tietoinen kriisistä, johon SNIACE oli ajautunut ja jonka vuoksi FOGASA oli toteuttanut toimenpiteitä SNIACEn työntekijöiden hyväksi, jotta nämä saisivat palkat ja korvaukset, joita SNIACE ei voinut maksaa velkasaneeraustilanteen vuoksi.

| (51) | On selvää, että ainoa SNIACEa koskeva varsinainen elinkelpoisuussuunnitelma, jota ehdotettiin FOGASAlle kyseisenä ajankohtana, oli velkojen uudelleenjärjestely. Yrityksen toiminta elpyi kuitenkin vähitellen vuonna 1992 koetun työselkkauksen jälkeen, mikä nosti esiin toiveita yrityksen muuttumisesta kannattavaksi, vaikka sen tilanne oli edelleen heikko. |
| --- | --- |

(51)

On selvää, että ainoa SNIACEa koskeva varsinainen elinkelpoisuussuunnitelma, jota ehdotettiin FOGASAlle kyseisenä ajankohtana, oli velkojen uudelleenjärjestely. Yrityksen toiminta elpyi kuitenkin vähitellen vuonna 1992 koetun työselkkauksen jälkeen, mikä nosti esiin toiveita yrityksen muuttumisesta kannattavaksi, vaikka sen tilanne oli edelleen heikko.

| (52) | Se seikka, että yksityisten velkojien kanssa ei ollut tehty sopimusta, ja se, että nämä eivät olleet panneet velkoja pakkoperintään vuoden 1993 jälkeen, ovat osoituksia siitä, että ennusteet yrityksen tilanteen kohenemisesta olivat perusteltuja eikä sen vuoksi ollut syytä ottaa riskiä, että yritys lopettaisi toimintansa. |
| --- | --- |

(52)

Se seikka, että yksityisten velkojien kanssa ei ollut tehty sopimusta, ja se, että nämä eivät olleet panneet velkoja pakkoperintään vuoden 1993 jälkeen, ovat osoituksia siitä, että ennusteet yrityksen tilanteen kohenemisesta olivat perusteltuja eikä sen vuoksi ollut syytä ottaa riskiä, että yritys lopettaisi toimintansa.

| (53) | Komissio katsoo, että FOGASA I -sopimus ei ollut valtiontukea ajankohtana, jona se tehtiin. |
| --- | --- |

(53)

Komissio katsoo, että FOGASA I -sopimus ei ollut valtiontukea ajankohtana, jona se tehtiin.

| (54) | Jaksolla, joka alkoi 5 päivänä marraskuuta 1993 ja päättyi 18 päivänä maaliskuuta 1999, jolloin FOGASA teki uuden velkajärjestelysopimuksen velan takaisinmaksuajan pidentämisestä kahdella vuodella, SNIACE oli maksanut takaisin vain noin 50 prosenttia velastaan. |
| --- | --- |

(54)

Jaksolla, joka alkoi 5 päivänä marraskuuta 1993 ja päättyi 18 päivänä maaliskuuta 1999, jolloin FOGASA teki uuden velkajärjestelysopimuksen velan takaisinmaksuajan pidentämisestä kahdella vuodella, SNIACE oli maksanut takaisin vain noin 50 prosenttia velastaan.

| (55) | Sen sijaan, että FOGASA olisi realisoinut vakuudet ja kiinnitykset, jotka se oli saanut vuonna 1993 tehdyn sopimuksen puitteissa, se piti parempana vaihtoehtona velkajärjestelysopimuksen muuttamista siten, että sillä olisi maksimaaliset mahdollisuudet periä saatavansa. Komissio toteaa sitä vastoin, että Banesto hyväksyi 26 päivänä syyskuuta 1996 SNIACEn ehdotuksen maksaa osan velastaan tämän omistamien maa-alueiden muodossa ja osakkeina, joita se omisti Inquitex-yrityksessä. |
| --- | --- |

(55)

Sen sijaan, että FOGASA olisi realisoinut vakuudet ja kiinnitykset, jotka se oli saanut vuonna 1993 tehdyn sopimuksen puitteissa, se piti parempana vaihtoehtona velkajärjestelysopimuksen muuttamista siten, että sillä olisi maksimaaliset mahdollisuudet periä saatavansa. Komissio toteaa sitä vastoin, että Banesto hyväksyi 26 päivänä syyskuuta 1996 SNIACEn ehdotuksen maksaa osan velastaan tämän omistamien maa-alueiden muodossa ja osakkeina, joita se omisti Inquitex-yrityksessä.

| (56) | Komissio katsoo, että FOGASAn käyttäytyminen ei ole verrattavissa Banestoon, joka pyrki suojaamaan osan saatavistaan vuonna 1996 tehdyn sopimuksen yhteydessä toisin kuin FOGASA, joka ei pyrkinyt millään tavalla perimään saataviaan SNIACEn kanssa tekemänsä sopimuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(56)

Komissio katsoo, että FOGASAn käyttäytyminen ei ole verrattavissa Banestoon, joka pyrki suojaamaan osan saatavistaan vuonna 1996 tehdyn sopimuksen yhteydessä toisin kuin FOGASA, joka ei pyrkinyt millään tavalla perimään saataviaan SNIACEn kanssa tekemänsä sopimuksen mukaisesti.

| (57) | Komissio toteaa, että neuvotellessaan sopimuksen uudelleen FOGASA ei vaatinut maksettavaksi korkoa, sillä maksettava kokonaismäärä pysyi samana, vaikka lopullista määräaikaa lykättiin kahdella vuodella. (14) Komissio katsoo tämän vuoksi, että Espanjan väite (15), jonka mukaan se halusi suojata investointinsa rahan arvon alenemiselta, on hylättävä. |
| --- | --- |

(57)

Komissio toteaa, että neuvotellessaan sopimuksen uudelleen FOGASA ei vaatinut maksettavaksi korkoa, sillä maksettava kokonaismäärä pysyi samana, vaikka lopullista määräaikaa lykättiin kahdella vuodella. (14) Komissio katsoo tämän vuoksi, että Espanjan väite (15), jonka mukaan se halusi suojata investointinsa rahan arvon alenemiselta, on hylättävä.

| (58) | Komissio toteaa taulukon 3 perusteella, että kun 18 päivänä maaliskuuta 1999 tehty sopimus 5 päivänä marraskuuta 1993 tehdyn sopimuksen muuttamisesta tehtiin, yritys kamppaili kasvavien velkojen, jatkuvien tappioiden ja omien varojen alijäämän kanssa, mikä herätti epäilyjä siitä, olisiko saatavat mahdollista periä takaisin:

  Taulukko 3
















  (milj. euroa) |
| --- | --- |
| | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |
| Myynti | 69,3 | 43,0 | 4,8 | 39,3 | 65,9 | 34,5 | 33,6 | 56,6 | 57,5 | 82,0 |
| Tulos | –24,8 | –27,9 | –22,8 | –10,7 | 0,9 | –11,7 | –3,0 | –9,6 | –7,4 | 1,7 |
| Kassavirta | –15,3 | –19,8 | –20,0 | –6,0 | 6,4 | –8,8 | 2,2 | –2,2 | –0,6 | 8,7 |
| Kokonaisvelka | 84,1 | 82,8 | 95,4 | 112,6 | 116,5 | 108,2 | 104,9 | 106,1 | 112,8 | 121,8 |

(58)

Komissio toteaa taulukon 3 perusteella, että kun 18 päivänä maaliskuuta 1999 tehty sopimus 5 päivänä marraskuuta 1993 tehdyn sopimuksen muuttamisesta tehtiin, yritys kamppaili kasvavien velkojen, jatkuvien tappioiden ja omien varojen alijäämän kanssa, mikä herätti epäilyjä siitä, olisiko saatavat mahdollista periä takaisin:

Taulukko 3

(milj. euroa)

1991

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

Myynti

69,3

43,0

4,8

39,3

65,9

34,5

33,6

56,6

57,5

82,0

Tulos

–24,8

–27,9

–22,8

–10,7

0,9

–11,7

–3,0

–9,6

–7,4

1,7

Kassavirta

–15,3

–19,8

–20,0

–6,0

6,4

–8,8

2,2

–2,2

–0,6

8,7

Kokonaisvelka

84,1

82,8

95,4

112,6

116,5

108,2

104,9

106,1

112,8

121,8

| (59) | Vaikka yrityksen tulos oli kiistatta hienokseltaan positiivinen vuonna 1995, on myönnettävä, että yrityksen taloudellisen tilanteen perusteella sen kannattavuusnäkymät olivat epävarmat. |
| --- | --- |

(59)

Vaikka yrityksen tulos oli kiistatta hienokseltaan positiivinen vuonna 1995, on myönnettävä, että yrityksen taloudellisen tilanteen perusteella sen kannattavuusnäkymät olivat epävarmat.

| (60) | Komissio on tullut siihen tulokseen, että FOGASA ei käyttäytynyt yksityisen velkojan tavoin,






  a) | koska se ei pyrkinyt saamaan osaa velasta maksetuksi tietyillä omaisuuserillä, joihin se oli hankkinut oikeudet, kun vuonna 1993 tehty sopimus tehtiin; |
| --- | --- | --- |

(60)

Komissio on tullut siihen tulokseen, että FOGASA ei käyttäytynyt yksityisen velkojan tavoin,

a)

koska se ei pyrkinyt saamaan osaa velasta maksetuksi tietyillä omaisuuserillä, joihin se oli hankkinut oikeudet, kun vuonna 1993 tehty sopimus tehtiin;

| b) | koska sen kannattavuusnäkymät olivat epävarmat taloudellisen tilanteen jatkuvan heikkenemisen vuoksi; |
| --- | --- |

b)

koska sen kannattavuusnäkymät olivat epävarmat taloudellisen tilanteen jatkuvan heikkenemisen vuoksi;

| c) | koska se ei vaatinut maksettavaksi korkoa neuvotteluissa, jotka käytiin vuonna 1999 tehdystä velkajärjestelysopimuksesta, eikä soveltanut viivästyskorkoja määriin, joita ei ollut maksettu sopimuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

koska se ei vaatinut maksettavaksi korkoa neuvotteluissa, jotka käytiin vuonna 1999 tehdystä velkajärjestelysopimuksesta, eikä soveltanut viivästyskorkoja määriin, joita ei ollut maksettu sopimuksen mukaisesti.

| (61) | SNIACE ja FOGASA tekivät toisen velkajärjestelysopimuksen 339 459 878 Espanjan pesetan määrästä (korkoineen) 31 päivänä lokakuuta 1995. Sopimus tehtiin FOGASAn maksettua toistamiseen SNIACEn henkilöstön palkka- ja korvausrästit. |
| --- | --- |

(61)

SNIACE ja FOGASA tekivät toisen velkajärjestelysopimuksen 339 459 878 Espanjan pesetan määrästä (korkoineen) 31 päivänä lokakuuta 1995. Sopimus tehtiin FOGASAn maksettua toistamiseen SNIACEn henkilöstön palkka- ja korvausrästit.

| (62) | Samoin kuin FOGASA I -sopimuksen täytäntöönpanon osalta, komissio katsoo myös tässä tapauksessa, että FOGASAn käyttäytymistä ei voida verrata Banestoon, joka pyrki suojaamaan osan saatavistaan vuonna 1996 tehdyllä sopimuksella, kun taas FOGASA, joka oli saanut perityksi vain osan vuonna 1993 tehdyn sopimuksen kattamista veloista, teki vuonna 1995 uuden sopimuksen, joka koski uusia velkoja. |
| --- | --- |

(62)

Samoin kuin FOGASA I -sopimuksen täytäntöönpanon osalta, komissio katsoo myös tässä tapauksessa, että FOGASAn käyttäytymistä ei voida verrata Banestoon, joka pyrki suojaamaan osan saatavistaan vuonna 1996 tehdyllä sopimuksella, kun taas FOGASA, joka oli saanut perityksi vain osan vuonna 1993 tehdyn sopimuksen kattamista veloista, teki vuonna 1995 uuden sopimuksen, joka koski uusia velkoja.

| (63) | Uusi sopimus tehtiin, vaikka:






  i) | 5 päivänä marraskuuta 1993 tehdyn sopimuksen noudattamisessa oli ollut puutteita; |
| --- | --- | --- |

(63)

Uusi sopimus tehtiin, vaikka:

i)

5 päivänä marraskuuta 1993 tehdyn sopimuksen noudattamisessa oli ollut puutteita;

| ii) | se koski uusia velkoja FOGASAlle, joka oli suostunut toistamiseen SNIACEn työntekijöiden palkkojen maksamista koskeviin pyyntöihin; ja |
| --- | --- |

ii)

se koski uusia velkoja FOGASAlle, joka oli suostunut toistamiseen SNIACEn työntekijöiden palkkojen maksamista koskeviin pyyntöihin; ja

| iii) | oli tiedossa, että SNIACEn taloudellinen tilanne oli heikko, että se oli vaikeuksissa jo vuosien ajan toistuvasti kertyneiden tappioiden, negatiivisen oman pääoman ja huomattavan velan vuoksi, kuten johdanto-osan 58 kappaleessa olevasta taulukosta ilmenee. |
| --- | --- |

iii)

oli tiedossa, että SNIACEn taloudellinen tilanne oli heikko, että se oli vaikeuksissa jo vuosien ajan toistuvasti kertyneiden tappioiden, negatiivisen oman pääoman ja huomattavan velan vuoksi, kuten johdanto-osan 58 kappaleessa olevasta taulukosta ilmenee.

| (64) | On lisäksi ilmeistä, että FOGASA ei suunnitellut velan pakkoperintää sille annetun kiinnityksen realisoinnin avulla. On selvää, että pakkoperintä olisi voinut aiheuttaa yrityksen sulkemisen, mutta FOGASA olisi epäilemättä voinut periä SNIACEn selvitystilan yhteydessä koko velkasumman tai osan siitä yrityksen omaisuuserien myymisen jälkeen. |
| --- | --- |

(64)

On lisäksi ilmeistä, että FOGASA ei suunnitellut velan pakkoperintää sille annetun kiinnityksen realisoinnin avulla. On selvää, että pakkoperintä olisi voinut aiheuttaa yrityksen sulkemisen, mutta FOGASA olisi epäilemättä voinut periä SNIACEn selvitystilan yhteydessä koko velkasumman tai osan siitä yrityksen omaisuuserien myymisen jälkeen.

| (65) | Komissio toteaa tältä osin, että Espanjan viranomaiset ovat vastanneet toistuvasti, että niiden oli mahdotonta arvioida yrityksen arvoa, jonka perusteella olisi voitu laskea takaisin perittävä määrä, ja yrityksen omaisuuserien arvo olisi joka tapauksessa voinut aleta voimakkaasti selvitystilan seurauksena. (16) On ilmeistä, että FOGASA luopui tästä syystä SNIACEn asettamisesta selvitystilaan ja päätyi velkajärjestelyratkaisuun. |
| --- | --- |

(65)

Komissio toteaa tältä osin, että Espanjan viranomaiset ovat vastanneet toistuvasti, että niiden oli mahdotonta arvioida yrityksen arvoa, jonka perusteella olisi voitu laskea takaisin perittävä määrä, ja yrityksen omaisuuserien arvo olisi joka tapauksessa voinut aleta voimakkaasti selvitystilan seurauksena. (16) On ilmeistä, että FOGASA luopui tästä syystä SNIACEn asettamisesta selvitystilaan ja päätyi velkajärjestelyratkaisuun.

| (66) | Espanjan viranomaiset totesivat lisäksi 29 päivänä syyskuuta 2005 päivätyssä vastauksessaan, että ”jos [FOGASA] olisi kieltäytynyt tekemästä perintäsopimusta perustelematta kieltäytymistään, se olisi rikkonut sitä koskevia sääntöjä ja toiminut mielivaltaisesti”. Komissio toteaa Espanjan viranomaisten vastauksen perusteella, että FOGASA ei pyrkinyt perustelemaan mahdollista velkajärjestelyn epäämistä. Espanjan viranomaiset eivät pitäneet riittävänä pelkästään sitä seikkaa, että FOGASA aikoi periä velan kokonaisuudessaan takaisin muun muassa SNIACEn sulkemisen kautta. (17) |
| --- | --- |

(66)

Espanjan viranomaiset totesivat lisäksi 29 päivänä syyskuuta 2005 päivätyssä vastauksessaan, että ”jos [FOGASA] olisi kieltäytynyt tekemästä perintäsopimusta perustelematta kieltäytymistään, se olisi rikkonut sitä koskevia sääntöjä ja toiminut mielivaltaisesti”. Komissio toteaa Espanjan viranomaisten vastauksen perusteella, että FOGASA ei pyrkinyt perustelemaan mahdollista velkajärjestelyn epäämistä. Espanjan viranomaiset eivät pitäneet riittävänä pelkästään sitä seikkaa, että FOGASA aikoi periä velan kokonaisuudessaan takaisin muun muassa SNIACEn sulkemisen kautta. (17)

| (67) | Komissio on tullut siihen tulokseen, että FOGASA ei käyttäytynyt yksityisen velkojan tavoin,






  a) | koska se ei vaatinut vuonna 1993 tehdyn sopimuksen kohteina olleiden velkojen maksamista sopimuksen mukaisessa aikataulussa; |
| --- | --- | --- |

(67)

Komissio on tullut siihen tulokseen, että FOGASA ei käyttäytynyt yksityisen velkojan tavoin,

a)

koska se ei vaatinut vuonna 1993 tehdyn sopimuksen kohteina olleiden velkojen maksamista sopimuksen mukaisessa aikataulussa;

| b) | koska sen kannattavuusnäkymät olivat epävarmat taloudellisen tilanteen jatkuvan heikkenemisen vuoksi; |
| --- | --- |

b)

koska sen kannattavuusnäkymät olivat epävarmat taloudellisen tilanteen jatkuvan heikkenemisen vuoksi;

| c) | koska se suostui tekemään sopimuksen uusista veloista. |
| --- | --- |

c)

koska se suostui tekemään sopimuksen uusista veloista.

6.2.2   TGSS-SOPIMUS

| (68) | Kuten johdanto-osan 21 kohdassa mainittiin, TGSS teki 8 päivänä maaliskuuta 1996 SNIACEn kanssa sopimuksen, jota muutettiin 7 päivänä toukokuuta 1996 ja 30 päivänä syyskuuta 1997. Vaikka lopullinen sopimus tehtiin noin 18 kuukauden kuluttua ensimmäisen sopimuksen tekemisestä, sopimukset koskivat samoja velkoja. Komissio katsoo tämän vuoksi, että kyse on yhdestä sopimuksesta, jota on muutettu useita kertoja. |
| --- | --- |

(68)

Kuten johdanto-osan 21 kohdassa mainittiin, TGSS teki 8 päivänä maaliskuuta 1996 SNIACEn kanssa sopimuksen, jota muutettiin 7 päivänä toukokuuta 1996 ja 30 päivänä syyskuuta 1997. Vaikka lopullinen sopimus tehtiin noin 18 kuukauden kuluttua ensimmäisen sopimuksen tekemisestä, sopimukset koskivat samoja velkoja. Komissio katsoo tämän vuoksi, että kyse on yhdestä sopimuksesta, jota on muutettu useita kertoja.

| (69) | Kun TGSS ja SNIACE tekivät ensimmäisen sopimuksen 8 päivänä maaliskuuta 1996 ja kun sitä muutettiin ensimmäisen kerran 7 päivänä toukokuuta 1996, yksityiset velkojat eivät olleet saaneet vielä aikaan sopimusta. TGSS:n asemaa voidaan verrata yksityisiin velkojiin vasta siitä ajankohdasta, jona sopimusta muutettiin toisen kerran, eli 30 päivästä syyskuuta 1997. |
| --- | --- |

(69)

Kun TGSS ja SNIACE tekivät ensimmäisen sopimuksen 8 päivänä maaliskuuta 1996 ja kun sitä muutettiin ensimmäisen kerran 7 päivänä toukokuuta 1996, yksityiset velkojat eivät olleet saaneet vielä aikaan sopimusta. TGSS:n asemaa voidaan verrata yksityisiin velkojiin vasta siitä ajankohdasta, jona sopimusta muutettiin toisen kerran, eli 30 päivästä syyskuuta 1997.

| (70) | Tässä vaiheessa voidaan todeta, että TGSS meni yksityisiä velkojia pitemmälle siltä osin kuin se teki sopimuksen, jolla se pyrki maksimoimaan mahdollisuudet periä saatavansa takaisin. |
| --- | --- |

(70)

Tässä vaiheessa voidaan todeta, että TGSS meni yksityisiä velkojia pitemmälle siltä osin kuin se teki sopimuksen, jolla se pyrki maksimoimaan mahdollisuudet periä saatavansa takaisin.

| (71) | Espanjan lainsäädännön mukaan TGSS voi tehdä sopimuksia velkojen uudelleenjärjestelystä, kunhan se soveltaa sopimuksen tekemisen aikaan voimassa olevaa lakisääteistä korkokantaa. |
| --- | --- |

(71)

Espanjan lainsäädännön mukaan TGSS voi tehdä sopimuksia velkojen uudelleenjärjestelystä, kunhan se soveltaa sopimuksen tekemisen aikaan voimassa olevaa lakisääteistä korkokantaa.

| (72) | TGSS pyrki Tubacex-tuomion mukaisesti suojaamaan tällä tavalla saatavansa ilman taloudellisia tappioita. |
| --- | --- |

(72)

TGSS pyrki Tubacex-tuomion mukaisesti suojaamaan tällä tavalla saatavansa ilman taloudellisia tappioita.

| (73) | Kuten johdanto-osan 63 kappaleen iii) kohdassa todettiin, SNIACE oli sopimuksen tekemisen aikaan vaikeuksissa oleva yritys jo vuosien ajan toistuvasti kertyneiden tappioiden, negatiivisen oman pääoman ja huomattavan velan vuoksi. |
| --- | --- |

(73)

Kuten johdanto-osan 63 kappaleen iii) kohdassa todettiin, SNIACE oli sopimuksen tekemisen aikaan vaikeuksissa oleva yritys jo vuosien ajan toistuvasti kertyneiden tappioiden, negatiivisen oman pääoman ja huomattavan velan vuoksi.

| (74) | Espanjan viranomaiset eivät ole kyenneet täyttämään komission pyyntöä (7 päivänä elokuuta 2008 päivätty kirje D/53117), jolla se pyysi viranomaisia toimittamaan TGSS:n ja SNIACEn välillä vuonna 1994 pidettyjen kokousten pöytäkirjat. (18) Komissio olisi saanut pöytäkirjoista tietoa neuvottelujen taustasta ja voinut arvioida TGSS:n näkemystä siitä, oliko SNIACElla realistiset mahdollisuudet pitää kiinni aiemmista ja tulevista sitoumuksistaan. Espanjan viranomaiset ilmoittivat kuitenkin 10 päivänä syyskuuta 2008 päivätyssä vastauksessaan, että niillä ei ollut hallussaan kyseisiä asiakirjoja. |
| --- | --- |

(74)

Espanjan viranomaiset eivät ole kyenneet täyttämään komission pyyntöä (7 päivänä elokuuta 2008 päivätty kirje D/53117), jolla se pyysi viranomaisia toimittamaan TGSS:n ja SNIACEn välillä vuonna 1994 pidettyjen kokousten pöytäkirjat. (18) Komissio olisi saanut pöytäkirjoista tietoa neuvottelujen taustasta ja voinut arvioida TGSS:n näkemystä siitä, oliko SNIACElla realistiset mahdollisuudet pitää kiinni aiemmista ja tulevista sitoumuksistaan. Espanjan viranomaiset ilmoittivat kuitenkin 10 päivänä syyskuuta 2008 päivätyssä vastauksessaan, että niillä ei ollut hallussaan kyseisiä asiakirjoja.

| (75) | Onkin ilmeistä, että TGSS oli tietoinen SNIACEn taloudellisesta tilanteesta ja erityisesti siitä, ettei se ollut täyttänyt sitoumuksiaan suhteessa FOGASAan. Koska sopimus tehtiin vuonna 1996, TGSS olisi voinut todeta SNIACEn kirjanpitoasiakirjojen perusteella, että se oli noudattanut vuonna 1993 tehtyä sopimusta vain osittain ja oli lisäksi tehnyt FOGASAn kanssa vuonna 1995 (eli noin kuusi kuukautta ennen TGSS:n kanssa tehtyä sopimusta) uuden sopimuksen, joka koski uusia velkoja. |
| --- | --- |

(75)

Onkin ilmeistä, että TGSS oli tietoinen SNIACEn taloudellisesta tilanteesta ja erityisesti siitä, ettei se ollut täyttänyt sitoumuksiaan suhteessa FOGASAan. Koska sopimus tehtiin vuonna 1996, TGSS olisi voinut todeta SNIACEn kirjanpitoasiakirjojen perusteella, että se oli noudattanut vuonna 1993 tehtyä sopimusta vain osittain ja oli lisäksi tehnyt FOGASAn kanssa vuonna 1995 (eli noin kuusi kuukautta ennen TGSS:n kanssa tehtyä sopimusta) uuden sopimuksen, joka koski uusia velkoja.

| (76) | Komissio on tullut siihen tulokseen, että TGSS ei käyttäytynyt yksityisen velkojan tavoin,






  a) | koska SNIACE maksoi vain osan toisen julkisen velkojan (FOGASAn) saatavista ja oli lisäksi hyväksynyt velkarästien kertymisen; ja |
| --- | --- | --- |

(76)

Komissio on tullut siihen tulokseen, että TGSS ei käyttäytynyt yksityisen velkojan tavoin,

a)

koska SNIACE maksoi vain osan toisen julkisen velkojan (FOGASAn) saatavista ja oli lisäksi hyväksynyt velkarästien kertymisen; ja

| b) | koska sen kannattavuusnäkymät olivat epävarmat taloudellisen tilanteen pysyvän heikkenemisen vuoksi. |
| --- | --- |

b)

koska sen kannattavuusnäkymät olivat epävarmat taloudellisen tilanteen pysyvän heikkenemisen vuoksi.

6.2.3   PÄÄTELMÄ TUKIEN OLEMASSAOLOSTA

| (77) | Komissio toteaa, että ainoastaan 5 päivänä marraskuuta 1993 FOGASAn ja SNIACEn välillä tehdyn sopimuksen perustana olleen toimenpiteen voidaan katsoa täyttävän yksityistä velkojaa koskevan kriteerin. Tämän vuoksi kyseinen toimenpide ei suosi SNIACEa. |
| --- | --- |

(77)

Komissio toteaa, että ainoastaan 5 päivänä marraskuuta 1993 FOGASAn ja SNIACEn välillä tehdyn sopimuksen perustana olleen toimenpiteen voidaan katsoa täyttävän yksityistä velkojaa koskevan kriteerin. Tämän vuoksi kyseinen toimenpide ei suosi SNIACEa.

| (78) | Komissio katsoo sitä vastoin, että 18 päivänä maaliskuuta 1999 muutetun FOGASA I -sopimuksen täytäntöönpano, FOGASA II -sopimus ja TGSS-sopimus suosivat SNIACEa perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla edellä esitetyistä syistä. Kyseiset toimenpiteet suosivat SNIACEa, joka saa niiden ansiosta mahdollisuuden järjestellä uudelleen sosiaaliturvamaksujen suorittamiseen liittyvät lakisääteiset velvoitteensa ja FOGASAn kanssa sovitut velat, joista SNIACE olisi tavanomaisessa tilanteessa joutunut vastaamaan, jos kyse olisi ollut yksityisistä velkojista. |
| --- | --- |

(78)

Komissio katsoo sitä vastoin, että 18 päivänä maaliskuuta 1999 muutetun FOGASA I -sopimuksen täytäntöönpano, FOGASA II -sopimus ja TGSS-sopimus suosivat SNIACEa perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla edellä esitetyistä syistä. Kyseiset toimenpiteet suosivat SNIACEa, joka saa niiden ansiosta mahdollisuuden järjestellä uudelleen sosiaaliturvamaksujen suorittamiseen liittyvät lakisääteiset velvoitteensa ja FOGASAn kanssa sovitut velat, joista SNIACE olisi tavanomaisessa tilanteessa joutunut vastaamaan, jos kyse olisi ollut yksityisistä velkojista.

| (79) | Muiden kriteerien osalta komissio katsoo ensiksikin, että toimenpiteet rahoitetaan valtion varoin, sillä sekä FOGASA että TGSS ovat julkisia elimiä, joiden varat ovat peräisin pakollisista maksuosuuksista. |
| --- | --- |

(79)

Muiden kriteerien osalta komissio katsoo ensiksikin, että toimenpiteet rahoitetaan valtion varoin, sillä sekä FOGASA että TGSS ovat julkisia elimiä, joiden varat ovat peräisin pakollisista maksuosuuksista.

| (80) | Kyseiset toimenpiteet ovat lisäksi valikoivia, sillä niitä sovelletaan ainoastaan SNIACEen. |
| --- | --- |

(80)

Kyseiset toimenpiteet ovat lisäksi valikoivia, sillä niitä sovelletaan ainoastaan SNIACEen.

| (81) | Markkinoille, joilla SNIACE toimii, on lisäksi tyypillistä se, että jäsenvaltiot käyvät niillä vilkasta kauppaa. SNIACE markkinoi osan tuotannostaan Euroopassa, jossa se joutuu kilpailemaan muiden yritysten kanssa. SNIACElle myönnetyt tuet voivat sen vuoksi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Lisäksi kyseiset toimenpiteet uhkaavat vääristää tekstiilituotteiden valmistajien välistä kilpailua. |
| --- | --- |

(81)

Markkinoille, joilla SNIACE toimii, on lisäksi tyypillistä se, että jäsenvaltiot käyvät niillä vilkasta kauppaa. SNIACE markkinoi osan tuotannostaan Euroopassa, jossa se joutuu kilpailemaan muiden yritysten kanssa. SNIACElle myönnetyt tuet voivat sen vuoksi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Lisäksi kyseiset toimenpiteet uhkaavat vääristää tekstiilituotteiden valmistajien välistä kilpailua.

| (82) | Komissio katsoo tämän vuoksi, että FOGASA I -sopimuksen täytäntöönpanoon sekä FOGASA II- ja TGSS-sopimukseen liittyvät toimenpiteet ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtiontukia. |
| --- | --- |

(82)

Komissio katsoo tämän vuoksi, että FOGASA I -sopimuksen täytäntöönpanoon sekä FOGASA II- ja TGSS-sopimukseen liittyvät toimenpiteet ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtiontukia.

6.3   TUKIEN SOVELTUVUUS YHTEISMARKKINOILLE

| (83) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisesti valtiontuiksi katsottavien toimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille on arvioitava kyseisen artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisten poikkeusten perusteella. |
| --- | --- |

(83)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisesti valtiontuiksi katsottavien toimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille on arvioitava kyseisen artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisten poikkeusten perusteella.

| (84) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan ja 87 artiklan 3 kohdan b, d ja e alakohdan mukaisia poikkeuksia ei mitä ilmeisimmin voida soveltaa, sillä toimenpiteiden tarkoituksena ei ole edistää Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta, poistaa jäsenvaltion taloudessa olevaa vakavaa häiriötä tai edistää kulttuuria ja kulttuuriperintöä. Kyse ei ole myöskään muusta tuesta, josta neuvosto päättää määräenemmistöllä komission ehdotuksesta. |
| --- | --- |

(84)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan ja 87 artiklan 3 kohdan b, d ja e alakohdan mukaisia poikkeuksia ei mitä ilmeisimmin voida soveltaa, sillä toimenpiteiden tarkoituksena ei ole edistää Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta, poistaa jäsenvaltion taloudessa olevaa vakavaa häiriötä tai edistää kulttuuria ja kulttuuriperintöä. Kyse ei ole myöskään muusta tuesta, josta neuvosto päättää määräenemmistöllä komission ehdotuksesta.

| (85) | Tämän vuoksi on arvioitava 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan mukaisia poikkeuksia, jotka liittyvät tiettyjen alueiden tai alojen kehittämiseen. |
| --- | --- |

(85)

Tämän vuoksi on arvioitava 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan mukaisia poikkeuksia, jotka liittyvät tiettyjen alueiden tai alojen kehittämiseen.

| (86) | Koska kyse on tuista, joilla pyritään edistämään tiettyjen alojen kehittämistä, ja kun otetaan lisäksi huomioon kyseisten toimenpiteiden luonne, ainoat niiden kannalta merkitykselliset kriteerit ovat ne, jotka liittyvät vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen. |
| --- | --- |

(86)

Koska kyse on tuista, joilla pyritään edistämään tiettyjen alojen kehittämistä, ja kun otetaan lisäksi huomioon kyseisten toimenpiteiden luonne, ainoat niiden kannalta merkitykselliset kriteerit ovat ne, jotka liittyvät vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen.

| (87) | Koska kyse on tuista, joiden tarkoituksena on edistää tiettyjen alueiden kehittämistä, komissio toteaa, että alue, jolle SNIACE on sijoittautunut, on voinut saada syyskuusta 1995 alueellisia tukia 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla ja ennen kyseistä ajankohtaa alueellisia tukia 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(87)

Koska kyse on tuista, joiden tarkoituksena on edistää tiettyjen alueiden kehittämistä, komissio toteaa, että alue, jolle SNIACE on sijoittautunut, on voinut saada syyskuusta 1995 alueellisia tukia 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla ja ennen kyseistä ajankohtaa alueellisia tukia 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

| (88) | Komission on sen vuoksi arvioitava toimenpiteet vaikeuksissa olevien yritysten pelastamista ja rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen sekä alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaan. Valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä annetun komission ilmoituksen (19) mukaan toimenpiteet on arvioitava tukien myöntämisajankohtana voimassa olevien sääntöjen perusteella. |
| --- | --- |

(88)

Komission on sen vuoksi arvioitava toimenpiteet vaikeuksissa olevien yritysten pelastamista ja rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen sekä alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaan. Valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä annetun komission ilmoituksen (19) mukaan toimenpiteet on arvioitava tukien myöntämisajankohtana voimassa olevien sääntöjen perusteella.

| (89) | Vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettäviin tukiin sovellettavien sääntöjen osalta ei ole epäilystä siitä, että komissio on edellyttänyt vuonna 1979 annetun kahdeksannen kilpailupolitiikkaa koskevan kertomuksen julkaisemisesta lähtien ja kaikissa sen jälkeen antamissaan suuntaviivoissa vaikeuksissa olevan yrityksen elinkelpoisuuden palauttamisen mahdollistavan rakenneuudistussuunnitelman antamista. (20) |
| --- | --- |

(89)

Vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettäviin tukiin sovellettavien sääntöjen osalta ei ole epäilystä siitä, että komissio on edellyttänyt vuonna 1979 annetun kahdeksannen kilpailupolitiikkaa koskevan kertomuksen julkaisemisesta lähtien ja kaikissa sen jälkeen antamissaan suuntaviivoissa vaikeuksissa olevan yrityksen elinkelpoisuuden palauttamisen mahdollistavan rakenneuudistussuunnitelman antamista. (20)

| (90) | Tarkasteltavana olevassa tapauksessa Espanjan viranomaiset eivät ole missään vaiheessa väittäneet, että toimenpiteet olisivat pelastamis- tai rakenneuudistustukea. Ne eivät ole myöskään pyrkineet osoittamaan, että ne voisivat esittää kiistanalaisten tukien myöntämisen aikaan voimassa olleiden sääntöjen mukaisen rakenneuudistussuunnitelman. Rakenneuudistussuunnitelmassa on esiteltävä muun muassa vuonna 1979 annetun kahdeksannen kilpailupolitiikkaa koskevan komission kertomuksen (227 ja 228 kohta) ja vuodesta 1994 annettujen suuntaviivojen (21) edellytysten mukaiset sisäiset rakenneuudistustoimenpiteet ja korjaustoimenpiteet. Rakenneuudistussuunnitelman puuttuminen on osoitus siitä, että tuen ainoana tarkoituksena oli mahdollistaa yrityksen toiminnan jatkuminen vaatimatta siltä mitään rakenneuudistukseen liittyvää vastinetta. |
| --- | --- |

(90)

Tarkasteltavana olevassa tapauksessa Espanjan viranomaiset eivät ole missään vaiheessa väittäneet, että toimenpiteet olisivat pelastamis- tai rakenneuudistustukea. Ne eivät ole myöskään pyrkineet osoittamaan, että ne voisivat esittää kiistanalaisten tukien myöntämisen aikaan voimassa olleiden sääntöjen mukaisen rakenneuudistussuunnitelman. Rakenneuudistussuunnitelmassa on esiteltävä muun muassa vuonna 1979 annetun kahdeksannen kilpailupolitiikkaa koskevan komission kertomuksen (227 ja 228 kohta) ja vuodesta 1994 annettujen suuntaviivojen (21) edellytysten mukaiset sisäiset rakenneuudistustoimenpiteet ja korjaustoimenpiteet. Rakenneuudistussuunnitelman puuttuminen on osoitus siitä, että tuen ainoana tarkoituksena oli mahdollistaa yrityksen toiminnan jatkuminen vaatimatta siltä mitään rakenneuudistukseen liittyvää vastinetta.

| (91) | Kantaja esitti komissiolle ennen menettelyn aloittamista elinkelpoisuussuunnitelman, josta Espanjan viranomaiset ovat todenneet vastauksena 16 päivänä toukokuuta 1997 päivättyyn komission kirjeeseen erityisesti 30 päivänä kesäkuuta 1997 päivätyssä kirjeessään, että asiantuntijan päätelmä, jonka mukaan ”SNIACEn elinkelpoisuus voidaan taata vain myöntämällä sille avustuksia, joiden avulla se voi saattaa päätökseen investointihankkeita ja neuvotella velkansa uudelleen”, oli puhtaasti henkilökohtainen mielipide, joka esitettiin yksityisessä tutkimuksessa ja joka ei välttämättä vastannut Espanjan viranomaisten näkemystä. (22) |
| --- | --- |

(91)

Kantaja esitti komissiolle ennen menettelyn aloittamista elinkelpoisuussuunnitelman, josta Espanjan viranomaiset ovat todenneet vastauksena 16 päivänä toukokuuta 1997 päivättyyn komission kirjeeseen erityisesti 30 päivänä kesäkuuta 1997 päivätyssä kirjeessään, että asiantuntijan päätelmä, jonka mukaan ”SNIACEn elinkelpoisuus voidaan taata vain myöntämällä sille avustuksia, joiden avulla se voi saattaa päätökseen investointihankkeita ja neuvotella velkansa uudelleen”, oli puhtaasti henkilökohtainen mielipide, joka esitettiin yksityisessä tutkimuksessa ja joka ei välttämättä vastannut Espanjan viranomaisten näkemystä. (22)

| (92) | Koska rakenneuudistussuunnitelmaa ei ole, FOGASA II- ja TGSS-sopimusten puitteissa toteutettuja toimenpiteitä ja FOGASA I -sopimuksen täytäntöönpanoa ei voida pitää perusteltuina Euroopan komission vuonna 1979 antaman kahdeksannen kilpailupolitiikkaa koskevan kertomuksen eikä pelastamis- ja rakenneuudistustuista vuosina 1994, 1999 ja 2004 annettujen yhteisön suuntaviivojen mukaan. |
| --- | --- |

(92)

Koska rakenneuudistussuunnitelmaa ei ole, FOGASA II- ja TGSS-sopimusten puitteissa toteutettuja toimenpiteitä ja FOGASA I -sopimuksen täytäntöönpanoa ei voida pitää perusteltuina Euroopan komission vuonna 1979 antaman kahdeksannen kilpailupolitiikkaa koskevan kertomuksen eikä pelastamis- ja rakenneuudistustuista vuosina 1994, 1999 ja 2004 annettujen yhteisön suuntaviivojen mukaan.

| (93) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan poikkeuksista, jotka liittyvät tiettyjen alueiden kehittämisen edistämiseen tai helpottamiseen tarkoitettuihin tukiin, komissio toteaa, että alue, jolle SNIACE on sijoittautunut, on voinut saada syyskuusta 1995 alueellisia tukia 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla ja ennen kyseistä ajankohtaa alueellisia tukia 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(93)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan poikkeuksista, jotka liittyvät tiettyjen alueiden kehittämisen edistämiseen tai helpottamiseen tarkoitettuihin tukiin, komissio toteaa, että alue, jolle SNIACE on sijoittautunut, on voinut saada syyskuusta 1995 alueellisia tukia 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla ja ennen kyseistä ajankohtaa alueellisia tukia 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

| (94) | SNIACElle myönnetyillä tuilla ei kuitenkaan ole ominaisuuksia, jotka ovat edellytyksenä sille, että niiden katsottaisiin helpottavan tiettyjen talousalueiden kehittämistä kyseisessä artiklassa tarkoitetulla tavalla, sillä ne myönnettiin toimintatukien muodossa eli ilman, että niihin olisi liitetty mitään investointeihin tai työpaikkojen luomiseen liittyviä ehtoja. |
| --- | --- |

(94)

SNIACElle myönnetyillä tuilla ei kuitenkaan ole ominaisuuksia, jotka ovat edellytyksenä sille, että niiden katsottaisiin helpottavan tiettyjen talousalueiden kehittämistä kyseisessä artiklassa tarkoitetulla tavalla, sillä ne myönnettiin toimintatukien muodossa eli ilman, että niihin olisi liitetty mitään investointeihin tai työpaikkojen luomiseen liittyviä ehtoja.

| (95) | Komissio on hyväksynyt vuodesta 1979 (23) tuet, joihin ei ole liitetty alkuinvestointeihin tai työpaikkojen luomiseen aluetukikelpoisilla alueilla liittyviä ehtoja, vain siinä tapauksessa, että jäsenvaltio kykenee osoittamaan haittojen olemassaolon ja arvioi niiden suuruuden, mitä ei ole tapahtunut tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(95)

Komissio on hyväksynyt vuodesta 1979 (23) tuet, joihin ei ole liitetty alkuinvestointeihin tai työpaikkojen luomiseen aluetukikelpoisilla alueilla liittyviä ehtoja, vain siinä tapauksessa, että jäsenvaltio kykenee osoittamaan haittojen olemassaolon ja arvioi niiden suuruuden, mitä ei ole tapahtunut tässä tapauksessa.

| (96) | Tämän vuoksi FOGASA II- ja TGSS-sopimusten puitteissa toteutettuja toimenpiteitä ja FOGASA I -sopimuksen täytäntöönpanoa ei voida pitää perusteltuina vuonna 1979 annetun komission tiedonannon eikä vuonna 1998 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaan. |
| --- | --- |

(96)

Tämän vuoksi FOGASA II- ja TGSS-sopimusten puitteissa toteutettuja toimenpiteitä ja FOGASA I -sopimuksen täytäntöönpanoa ei voida pitää perusteltuina vuonna 1979 annetun komission tiedonannon eikä vuonna 1998 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaan.

| (97) | Sopimusten tekemisen aikaan voimassa olleiden synteettikuitualaa koskevien sääntöjen (24) osalta komissio katsoo, että investointituet olivat ainoat hyväksyttävät tukityypit. Kyseiset toimenpiteet eivät kuitenkaan vastaa ominaisuuksiltaan miltään osin investointitukia. FOGASA II- ja TGSS-sopimusten puitteissa toteutettuja toimenpiteitä ja FOGASA I -sopimuksen täytäntöönpanoa ei voida katsoa perustelluiksi vuosina 1992 ja 1996 annettujen suuntaviivojen mukaan. |
| --- | --- |

(97)

Sopimusten tekemisen aikaan voimassa olleiden synteettikuitualaa koskevien sääntöjen (24) osalta komissio katsoo, että investointituet olivat ainoat hyväksyttävät tukityypit. Kyseiset toimenpiteet eivät kuitenkaan vastaa ominaisuuksiltaan miltään osin investointitukia. FOGASA II- ja TGSS-sopimusten puitteissa toteutettuja toimenpiteitä ja FOGASA I -sopimuksen täytäntöönpanoa ei voida katsoa perustelluiksi vuosina 1992 ja 1996 annettujen suuntaviivojen mukaan.

| (98) | Komissio katsoo, että 18 päivänä maaliskuuta 1999 muutetun FOGASA I -sopimuksen soveltamisjärjestelyiden ja FOGASA II- ja TGSS-sopimusten tekemisen ei voida katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(98)

Komissio katsoo, että 18 päivänä maaliskuuta 1999 muutetun FOGASA I -sopimuksen soveltamisjärjestelyiden ja FOGASA II- ja TGSS-sopimusten tekemisen ei voida katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille.

7.   SÄÄNTÖJENVASTAISTEN TUKIEN TAKAISINPERINTÄMENETTELY

| (99) | Komissio katsoo, että 18 päivänä maaliskuuta 1999 muutettua FOGASA I -sopimusta ja FOGASA II- ja TGSS-sopimuksia ei ole pantu täytäntöön perustamissopimuksen mukaisesti, ja sen vuoksi tuensaajan on palautettava sille maksetut määrät. |
| --- | --- |

(99)

Komissio katsoo, että 18 päivänä maaliskuuta 1999 muutettua FOGASA I -sopimusta ja FOGASA II- ja TGSS-sopimuksia ei ole pantu täytäntöön perustamissopimuksen mukaisesti, ja sen vuoksi tuensaajan on palautettava sille maksetut määrät.

| (100) | Yhteismarkkinoille soveltumattomiksi katsottujen sääntöjenvastaisten tukien takaisinperintäjärjestelyt määritellään komission tiedonannossa ”Sääntöjenvastaisen ja yhteismarkkinoille soveltumattoman valtiontuen takaisinperintää edellyttävien komission päätösten tehokas täytäntöönpano jäsenvaltioissa”, jäljempänä ’vuonna 2007 annettu tiedonanto’ (25). Varsinkin yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä ja myös vuonna 2007 annetun tiedonannon 37 kohdassa todetaan, että komission ei tarvitse vahvistaa takaisinperittävän tuen täsmällistä määrää. Komission päätöksen on kuitenkin sisällettävä tietoja, joiden avulla Espanja voi määrittää tuen määrän. |
| --- | --- |

(100)

Yhteismarkkinoille soveltumattomiksi katsottujen sääntöjenvastaisten tukien takaisinperintäjärjestelyt määritellään komission tiedonannossa ”Sääntöjenvastaisen ja yhteismarkkinoille soveltumattoman valtiontuen takaisinperintää edellyttävien komission päätösten tehokas täytäntöönpano jäsenvaltioissa”, jäljempänä ’vuonna 2007 annettu tiedonanto’ (25). Varsinkin yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä ja myös vuonna 2007 annetun tiedonannon 37 kohdassa todetaan, että komission ei tarvitse vahvistaa takaisinperittävän tuen täsmällistä määrää. Komission päätöksen on kuitenkin sisällettävä tietoja, joiden avulla Espanja voi määrittää tuen määrän.

| (101) | Komission asetuksessa (EY) N:o 794/2004 (26), jossa vahvistetaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (27) soveltamissäännökset, säädetään, että takaisinperimistä koskevan päätöksen nojalla takaisin perittävään tukeen lisätään korko, jonka suuruuden komissio vahvistaa. Korkoa maksetaan siitä päivästä alkaen, jolloin sääntöjenvastainen tuki on ollut tuensaajan käytössä, sen takaisinperimispäivään saakka. Korolle lasketaan korkoa tuen takaisinperintään saakka. |
| --- | --- |

(101)

Komission asetuksessa (EY) N:o 794/2004 (26), jossa vahvistetaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (27) soveltamissäännökset, säädetään, että takaisinperimistä koskevan päätöksen nojalla takaisin perittävään tukeen lisätään korko, jonka suuruuden komissio vahvistaa. Korkoa maksetaan siitä päivästä alkaen, jolloin sääntöjenvastainen tuki on ollut tuensaajan käytössä, sen takaisinperimispäivään saakka. Korolle lasketaan korkoa tuen takaisinperintään saakka.

| (102) | Yhteisöjen tuomioistuin on kuitenkin todennut korkojen laskentamenetelmästä 11 päivänä joulukuuta 2008 antamassaan tuomiossa asiassa C-295/07, komissio vastaan Département du Loiret ja Scott SA
   (28), että sääntöjenvastaisen tuen nykyarvon määrittäminen on aineellinen eikä menettelyllinen kysymys (29). Vuonna 2000 tehty päätös ja toisesta menettelyn aloittamisesta tehty päätös tehtiin kuitenkin kauan ennen asetuksen (EY) N:o 794/2004 antamista. |
| --- | --- |

(102)

Yhteisöjen tuomioistuin on kuitenkin todennut korkojen laskentamenetelmästä 11 päivänä joulukuuta 2008 antamassaan tuomiossa asiassa C-295/07, komissio vastaan Département du Loiret ja Scott SA
   (28), että sääntöjenvastaisen tuen nykyarvon määrittäminen on aineellinen eikä menettelyllinen kysymys (29). Vuonna 2000 tehty päätös ja toisesta menettelyn aloittamisesta tehty päätös tehtiin kuitenkin kauan ennen asetuksen (EY) N:o 794/2004 antamista.

| (103) | Komissio katsoo tämän vuoksi, että sääntöjenvastaisten tukien takaisinperinnässä on käytettävä laskentamenetelmää, joka oli käytössä kumotun päätöksen tekemisen aikaan, ja jäsenvaltion olisi käytettävä takaisin maksettavan määrän laskennassa nk. yksinkertaisen koron menetelmää. |
| --- | --- |

(103)

Komissio katsoo tämän vuoksi, että sääntöjenvastaisten tukien takaisinperinnässä on käytettävä laskentamenetelmää, joka oli käytössä kumotun päätöksen tekemisen aikaan, ja jäsenvaltion olisi käytettävä takaisin maksettavan määrän laskennassa nk. yksinkertaisen koron menetelmää.

| (104) | Komissio erottaa tässä tapauksessa toisistaan yhtäältä FOGASA I -sopimuksen osittaisen täytäntöönpanon sekä toisaalta FOGASA II- ja TGSS-sopimusten puitteissa toteutetut yhteismarkkinoille soveltumattomat toimenpiteet. |
| --- | --- |

(104)

Komissio erottaa tässä tapauksessa toisistaan yhtäältä FOGASA I -sopimuksen osittaisen täytäntöönpanon sekä toisaalta FOGASA II- ja TGSS-sopimusten puitteissa toteutetut yhteismarkkinoille soveltumattomat toimenpiteet.

| (105) | Kuten johdanto-osan 77 kappaleessa todettiin, komissio katsoo, että FOGASAn ja SNIACEn välillä 5 päivänä marraskuuta 1993 tehty sopimus täyttää yksityistä velkojaa koskevan kriteerin eikä sen vuoksi ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(105)

Kuten johdanto-osan 77 kappaleessa todettiin, komissio katsoo, että FOGASAn ja SNIACEn välillä 5 päivänä marraskuuta 1993 tehty sopimus täyttää yksityistä velkojaa koskevan kriteerin eikä sen vuoksi ole valtiontukea.

| (106) | Koska kyseistä sopimusta noudatettiin kuitenkin vain osittain, komissio katsoo, että 18 päivänä maaliskuuta 1999 tehty FOGASA I -sopimus on yhteismarkkinoille soveltumatonta ja sääntöjenvastaista tukea, joka on perittävä takaisin. Sääntöjenvastaisuus koskee 18 päivään maaliskuuta 1999 ulottuvan jakson osalta määriä, joita ei maksettu sopimuksen mukaisesti, ja kyseisestä päivämäärästä alkaen tuen loppuosaa. |
| --- | --- |

(106)

Koska kyseistä sopimusta noudatettiin kuitenkin vain osittain, komissio katsoo, että 18 päivänä maaliskuuta 1999 tehty FOGASA I -sopimus on yhteismarkkinoille soveltumatonta ja sääntöjenvastaista tukea, joka on perittävä takaisin. Sääntöjenvastaisuus koskee 18 päivään maaliskuuta 1999 ulottuvan jakson osalta määriä, joita ei maksettu sopimuksen mukaisesti, ja kyseisestä päivämäärästä alkaen tuen loppuosaa.

| (107) | Takaisin perittävään tukeen on lisättävä yksinkertaisen koron menetelmän mukaan lasketut korot (ks. johdanto-osan 103 kappale). Määrät, jotka on palautettu FOGASA I -sopimuksen mukaisesti ennen kyseisen sopimuksen muuttamista, eivät ole valtiontukea eikä niitä ole tarpeen periä takaisin, vaikka niistä maksettiin komission viitekorkoa alhaisempi korko. Sopimusten mukaisesti maksettuihin määriin sisältymättömät maksut voidaan vähentää määristä, jotka on perittävä takaisin sääntöjenvastaisena ja yhteismarkkinoille soveltumattomana tukena. |
| --- | --- |

(107)

Takaisin perittävään tukeen on lisättävä yksinkertaisen koron menetelmän mukaan lasketut korot (ks. johdanto-osan 103 kappale). Määrät, jotka on palautettu FOGASA I -sopimuksen mukaisesti ennen kyseisen sopimuksen muuttamista, eivät ole valtiontukea eikä niitä ole tarpeen periä takaisin, vaikka niistä maksettiin komission viitekorkoa alhaisempi korko. Sopimusten mukaisesti maksettuihin määriin sisältymättömät maksut voidaan vähentää määristä, jotka on perittävä takaisin sääntöjenvastaisena ja yhteismarkkinoille soveltumattomana tukena.

| (108) | Kuten edellä todettiin, komissio katsoo, että Espanja on myöntänyt sääntöjenvastaisia tukia FOGASAn kanssa 30 päivänä lokakuuta 1995 tehdyn velkojen takaisinperintäsopimuksen ja TGSS:n kanssa 8 päivänä maaliskuuta 1996 tehdyn velkajärjestelysopimuksen muodossa, sillä sopimukset ovat ristiriidassa perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan kanssa eivätkä kyseiset tuet sovellu yhteismarkkinoille eivätkä ETA-sopimuksen toimintaan. |
| --- | --- |

(108)

Kuten edellä todettiin, komissio katsoo, että Espanja on myöntänyt sääntöjenvastaisia tukia FOGASAn kanssa 30 päivänä lokakuuta 1995 tehdyn velkojen takaisinperintäsopimuksen ja TGSS:n kanssa 8 päivänä maaliskuuta 1996 tehdyn velkajärjestelysopimuksen muodossa, sillä sopimukset ovat ristiriidassa perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan kanssa eivätkä kyseiset tuet sovellu yhteismarkkinoille eivätkä ETA-sopimuksen toimintaan.

| (109) | Koska tuet ovat sääntöjenvastaisia eivätkä sovellu yhteismarkkinoille eivätkä ETA-sopimuksen toimintaan, ne on palautettava kokonaisuudessaan ja niiden taloudelliset vaikutukset on mitätöitävä. Määrät, jotka on perittävä takaisin, vastaavat FOGASAn kanssa tehdyn toisen sopimuksen ja TGSS:n kanssa tehdyn sopimuksen kohteina olevien velkojen kokonaismäärää. Takaisin perittäviin määriin on lisättävä yksinkertaiset korot, jotka on laskettu komission viitekoron mukaan. Suoritetut maksut voidaan vähentää takaisin perittävistä määristä. |
| --- | --- |

(109)

Koska tuet ovat sääntöjenvastaisia eivätkä sovellu yhteismarkkinoille eivätkä ETA-sopimuksen toimintaan, ne on palautettava kokonaisuudessaan ja niiden taloudelliset vaikutukset on mitätöitävä. Määrät, jotka on perittävä takaisin, vastaavat FOGASAn kanssa tehdyn toisen sopimuksen ja TGSS:n kanssa tehdyn sopimuksen kohteina olevien velkojen kokonaismäärää. Takaisin perittäviin määriin on lisättävä yksinkertaiset korot, jotka on laskettu komission viitekoron mukaan. Suoritetut maksut voidaan vähentää takaisin perittävistä määristä.

8.   PÄÄTELMÄT

| (110) | Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella päätöstä 1999/395/EY on aiheellista muuttaa. |
| --- | --- |

(110)

Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella päätöstä 1999/395/EY on aiheellista muuttaa.

| (111) | FOGASAn ja SNIACEn välillä tehty ensimmäinen takaisinmaksusopimus ei ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(111)

FOGASAn ja SNIACEn välillä tehty ensimmäinen takaisinmaksusopimus ei ole valtiontukea.

| (112) | FOGASAn kanssa 3 päivänä marraskuuta 1993 tehdystä takaisinmaksusopimuksesta, FOGASAn kanssa 30 päivänä lokakuuta 1995 tehdystä takaisinmaksusopimuksesta ja TGSS:n kanssa tehdyistä velkajärjestelysopimuksista laaditun uuden arvioinnin perusteella voidaan päätellä, että Espanja on myöntänyt sääntöjenvastaista tukea ja rikkonut siten perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa ja että kyseinen tuki ei sovellu yhteismarkkinoille eikä ETA-sopimuksen toimintaan. |
| --- | --- |

(112)

FOGASAn kanssa 3 päivänä marraskuuta 1993 tehdystä takaisinmaksusopimuksesta, FOGASAn kanssa 30 päivänä lokakuuta 1995 tehdystä takaisinmaksusopimuksesta ja TGSS:n kanssa tehdyistä velkajärjestelysopimuksista laaditun uuden arvioinnin perusteella voidaan päätellä, että Espanja on myöntänyt sääntöjenvastaista tukea ja rikkonut siten perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa ja että kyseinen tuki ei sovellu yhteismarkkinoille eikä ETA-sopimuksen toimintaan.

| (113) | Koska myönnetty tuki on sääntöjenvastaista eikä sovellu yhteismarkkinoille, se on perittävä takaisin asetuksen (EY) N:o 659/1999 mukaisesti ja sen taloudelliset vaikutukset on mitätöitävä, |
| --- | --- |

(113)

Koska myönnetty tuki on sääntöjenvastaista eikä sovellu yhteismarkkinoille, se on perittävä takaisin asetuksen (EY) N:o 659/1999 mukaisesti ja sen taloudelliset vaikutukset on mitätöitävä,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätös 1999/395/EY seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 1 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan ensimmäinen kohta seuraavasti:
  ”Sociedad Nacional de Industrias y Aplicaciones de Celulosa Española SA:n (SNIACE) ja Fondo de Garantía Salarialin (FOGASA) välillä 5 päivänä marraskuuta 1993 tehty sopimus ei ollut sopimuksen tekemisen aikaan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.” |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 1 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan ensimmäinen kohta seuraavasti:

”Sociedad Nacional de Industrias y Aplicaciones de Celulosa Española SA:n (SNIACE) ja Fondo de Garantía Salarialin (FOGASA) välillä 5 päivänä marraskuuta 1993 tehty sopimus ei ollut sopimuksen tekemisen aikaan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.”

| b) | Lisätään ensimmäisen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti:
  ”Seuraavat valtiontuet, jotka Espanja on pannut täytäntöön SNIACEn hyväksi, eivät sovellu yhteismarkkinoille:






  a) | SNIACEn ja Tesorería General de la Seguridad Socialin 8 päivänä maaliskuuta 1996 tekemä sopimus (sellaisena kuin se on muutettuna 7 päivänä toukokuuta 1996 tehdyllä sopimuksella ja sittemmin 30 päivänä syyskuuta 1997 tehdyllä sopimuksella), joka koskee velkojen uudelleenjärjestelyä; |
| --- | --- | --- |

b)

Lisätään ensimmäisen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti:

”Seuraavat valtiontuet, jotka Espanja on pannut täytäntöön SNIACEn hyväksi, eivät sovellu yhteismarkkinoille:

a)

SNIACEn ja Tesorería General de la Seguridad Socialin 8 päivänä maaliskuuta 1996 tekemä sopimus (sellaisena kuin se on muutettuna 7 päivänä toukokuuta 1996 tehdyllä sopimuksella ja sittemmin 30 päivänä syyskuuta 1997 tehdyllä sopimuksella), joka koskee velkojen uudelleenjärjestelyä;

| b) | SNIACEn ja FOGASAn 5 päivänä marraskuuta 1993 tekemä sopimus; |
| --- | --- |

b)

SNIACEn ja FOGASAn 5 päivänä marraskuuta 1993 tekemä sopimus;

| c) | SNIACEn ja FOGASAn 31 päivänä lokakuuta 1995 tekemä sopimus.” |
| --- | --- |

c)

SNIACEn ja FOGASAn 31 päivänä lokakuuta 1995 tekemä sopimus.”

| 2) | Korvataan 2 ja 3 artikla seuraavasti:
  ”2 artikla
  1.   Espanjan on perittävä 1 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetut tuet takaisin tuensaajalta.
  2.   Takaisinperittäviin määriin sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti.
  3.   Edellä 1 artiklan toisessa kohdassa tarkoitettujen tukien takaisinperintä on toteutettava välittömästi ja tehokkaasti.
  4.   Espanjan on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.
  3 artikla
  1.   Espanjan on toimitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta seuraavat tiedot:






  a) | tuensaajalta takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (tuki ja korot); |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan 2 ja 3 artikla seuraavasti:

”2 artikla

1.   Espanjan on perittävä 1 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetut tuet takaisin tuensaajalta.

2.   Takaisinperittäviin määriin sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti.

3.   Edellä 1 artiklan toisessa kohdassa tarkoitettujen tukien takaisinperintä on toteutettava välittömästi ja tehokkaasti.

4.   Espanjan on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.

3 artikla

1.   Espanjan on toimitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta seuraavat tiedot:

a)

tuensaajalta takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (tuki ja korot);

| b) | yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi; |
| --- | --- |

b)

yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;

| c) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuet takaisin. |
| --- | --- |

c)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuet takaisin.

2.   Espanjan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 1 artiklan toisessa kohdassa tarkoitettujen tukien takaisinperintä on saatettu päätökseen. Sen on annettava välittömästi komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on annettava myös yksityiskohtaisia tietoja tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.”

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 10 päivänä maaliskuuta 2009.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 275, 16.11.2007, s. 18.

1

(2)  EYVL L 149, 16.6.1999, s. 40.

2

(3)  Kok. 1999, s. I-2459.

3

(4)  Tubacex-tuomion 48 kohta.

4

Tubacex

(5)  EYVL C 110, 15.4.2000, s. 33.

5

(6)  EYVL L 11, 16.1.2001, s. 46.

6

(7)  Johdanto-osan 30 kappale.

7

(8)  Kok. 2004, s. II-3597.

8

(9)  Asia C-525/04, Kok. 2007, s. I-9947.

9

(10)  Espanjan virallinen lehti BOE N:o 92, 17.4.1985, s. 10203.

10

(11)  BOE N:o 154, 20.6.1994, s. 20658.

11

(12)  Espanjan viranomaisten toimittama, 22 päivänä elokuuta 2008 päivätty FOGASAn kirje, s. 2.

12

(13)  32 kohta.

13

(14)  Espanjan viranomaisten kirje, päivätty 4 päivänä heinäkuuta 2005, liite I.

14

(15)  Espanjan kirje, päivätty 21 päivänä maaliskuuta 2000: ”maksunlykkäyksen seurauksena sovellettu korko suojaa velkojaa tappiolta, joka sille aiheutuisi ajan mittaan tapahtuvasta rahan arvon alenemisesta”.

15

(16)  Espanjan viranomaisten vastaus, päivätty 4 päivänä heinäkuuta 2005: ”FOGASAlla ja [TGSS:llä] ei ole riittävästi tietoja voidakseen arvioida yrityksen omaisuuden arvon kyseisenä ajankohtana.”

16

(17)  Espanjan viranomaisten vastaus, päivätty 29 päivänä syyskuuta 2005.

17

(18)  Espanjan viranomaiset olivat ilmoittaneet komissiolle (28 päivänä helmikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, joka oli vastaus 3 päivänä joulukuuta 2004 päivättyyn komission kirjeeseen), että SNIACE ja TGSS olivat pitäneet useita kokouksia.

18

(19)  EYVL C 119, 22.5.2002, s. 22.

19

(20)  Euroopan komission vuonna 1979 antama kahdeksas kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus, 227 kohta. Vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakennemuutokseen myönnettävää valtiontukea koskevat suuntaviivat (EYVL C 368, 31.12.1994, s. 12), 3.2.2 jakson i kohta. Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2), 31 kohta. Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2), 34 kohta.

20

(21)  Ks. vuonna 1994 annettujen suuntaviivojen 3.2.2 jakson i kohta: ”... tukeen on yhdistettävä toteuttamiskelpoinen rakenneuudistus- tai takaisinperintäohjelma ...”

21

(22)  Faksilla toimitettu Espanjan viranomaisten kirje, päivätty 30 päivänä kesäkuuta 1997, s. 2.

22

(23)  Aluetukiohjelmia koskeva komission tiedonanto, 4 kohdan toinen kappale (EYVL C 31, 3.2.1979, s. 9). Alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat (EYVL C 74, 10.3.1998, s. 9), 4.15 kohta.

23

(24)  EYVL C 346, 30.12.1992, s. 2, ja EYVL C 94, 30.3.1996, s. 11.

24

(25)  EUVL C 272, 15.11.2007, s. 4.

25

(26)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

26

(27)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

27

(28)  Ei vielä julkaistu.

28

(29)  83 kohta.

29

---

| 14.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 210/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 210/16

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 8 päivänä huhtikuuta 2009,

toimenpiteistä C 7/07 (ex NN 82/06 ja NN 83/06), jotka Yhdistynyt kuningaskunta on toteuttanut Royal Mailin hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 2486)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/613/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Deutsche Post AG, jäljempänä ’DP’, teki 3 päivänä joulukuuta 2002 kantelun Royal Mail Group plc:n, jäljempänä ’Royal Mail’ tai ’RM’, pakettitoimintoihin oletettavasti myönnetyistä ristikkäistuista. |
| --- | --- |

(1)

Deutsche Post AG, jäljempänä ’DP’, teki 3 päivänä joulukuuta 2002 kantelun Royal Mail Group plc:n, jäljempänä ’Royal Mail’ tai ’RM’, pakettitoimintoihin oletettavasti myönnetyistä ristikkäistuista.

| (2) | Vastauksena komission tietopyyntöihin Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan, jäljempänä ’Yhdistyneen kuningaskunnan’, viranomaiset toimittivat tietoja kantelussa esille otetuista asioista 25 päivänä helmikuuta 2003 ja 13 päivänä helmikuuta 2004 päivätyissä kirjeissä sekä 17 päivänä joulukuuta 2003 päivätyssä sähköpostiviestissä. Toimitetut tiedot koskivat muita RM:ään liittyviä viranomaistoimia. |
| --- | --- |

(2)

Vastauksena komission tietopyyntöihin Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan, jäljempänä ’Yhdistyneen kuningaskunnan’, viranomaiset toimittivat tietoja kantelussa esille otetuista asioista 25 päivänä helmikuuta 2003 ja 13 päivänä helmikuuta 2004 päivätyissä kirjeissä sekä 17 päivänä joulukuuta 2003 päivätyssä sähköpostiviestissä. Toimitetut tiedot koskivat muita RM:ään liittyviä viranomaistoimia.

| (3) | Komissio hyväksyi RM:n tytäryhtiötä Post Office Limitediä, jäljempänä ’POL’, koskevat toimenpiteet (asia N 784/02) 27 päivänä toukokuuta 2003 (2). Näiden toimenpiteiden myötä POL:lle myönnettiin korvaus, joka rahoitettiin RM:n ylijäämäisistä kassavaroista syntyneestä varannosta (”mails reserve”). Komissio päätti 22 päivänä helmikuuta 2006 olla vastustamatta näihin toimenpiteisiin kuuluvan maaseutuverkoston tukitoimen jatkamista (asia N 166/05) (3). |
| --- | --- |

(3)

Komissio hyväksyi RM:n tytäryhtiötä Post Office Limitediä, jäljempänä ’POL’, koskevat toimenpiteet (asia N 784/02) 27 päivänä toukokuuta 2003 (2). Näiden toimenpiteiden myötä POL:lle myönnettiin korvaus, joka rahoitettiin RM:n ylijäämäisistä kassavaroista syntyneestä varannosta (”mails reserve”). Komissio päätti 22 päivänä helmikuuta 2006 olla vastustamatta näihin toimenpiteisiin kuuluvan maaseutuverkoston tukitoimen jatkamista (asia N 166/05) (3).

| (4) | DP nosti 8 päivänä lokakuuta 2003 kumoamiskanteen (T-343/03), joka koski komission päätöstä asiassa N 784/02, sillä se katsoi, että kyseinen päätös oli epäsuorasti kumonnut sen kantelun CP 206/02. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin hylkäsi DP:n kanteen 16 päivänä marraskuuta 2005 todeten, että päätös N 784/02 ei kumonnut kantelua ja että komissio tutki asiaa parhaillaan (kuten tuomioistuimelle esitetystä kirjeenvaihdosta ilmeni). |
| --- | --- |

(4)

DP nosti 8 päivänä lokakuuta 2003 kumoamiskanteen (T-343/03), joka koski komission päätöstä asiassa N 784/02, sillä se katsoi, että kyseinen päätös oli epäsuorasti kumonnut sen kantelun CP 206/02. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin hylkäsi DP:n kanteen 16 päivänä marraskuuta 2005 todeten, että päätös N 784/02 ei kumonnut kantelua ja että komissio tutki asiaa parhaillaan (kuten tuomioistuimelle esitetystä kirjeenvaihdosta ilmeni).

| (5) | DP lähetti 10 päivänä elokuuta 2006 kirjeen, jossa se pyysi komissiota ottamaan kahden kuukauden kuluessa kantaa DP:n vuonna 2002 tekemään kanteluun perustamissopimuksen 232 artiklan perusteella. Samassa kirjeessä oli tietoja oletetuista uusista valtiontukitoimenpiteistä. Vuoden 2002 kantelu koski kuitenkin muita kuin kirjeessä kuvattuja toimenpiteitä, minkä vuoksi niitä koskevaa kantelua käsiteltiin erillisenä kanteluna, jonka viitenumero oli aluksi CP 221/06 ja sittemmin NN 83/06. Oletetut toimenpiteet olivat seuraavat:






  a) | 850 miljoonan Englannin punnan siirto RM:n eläkkeiden rahoittamiseen tarkoitetulle erikoistilille; |
| --- | --- | --- |

(5)

DP lähetti 10 päivänä elokuuta 2006 kirjeen, jossa se pyysi komissiota ottamaan kahden kuukauden kuluessa kantaa DP:n vuonna 2002 tekemään kanteluun perustamissopimuksen 232 artiklan perusteella. Samassa kirjeessä oli tietoja oletetuista uusista valtiontukitoimenpiteistä. Vuoden 2002 kantelu koski kuitenkin muita kuin kirjeessä kuvattuja toimenpiteitä, minkä vuoksi niitä koskevaa kantelua käsiteltiin erillisenä kanteluna, jonka viitenumero oli aluksi CP 221/06 ja sittemmin NN 83/06. Oletetut toimenpiteet olivat seuraavat:

a)

850 miljoonan Englannin punnan siirto RM:n eläkkeiden rahoittamiseen tarkoitetulle erikoistilille;

| b) | Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja teollisuusministeriön päätös RM:lle myönnetyn lainan määrän lisäämisestä 844 miljoonasta Englannin punnasta 900 miljoonaan puntaan; |
| --- | --- |

b)

Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja teollisuusministeriön päätös RM:lle myönnetyn lainan määrän lisäämisestä 844 miljoonasta Englannin punnasta 900 miljoonaan puntaan;

| c) | POL:n maaseutuverkoston tukitointa koskevassa asiassa N 166/05 tehdyn komission päätöksen rikkominen, koska POL:lle oli siirretty 150 miljoonaa Englannin puntaa suoraan valtion talousarviosta eikä päätöksessä hyväksytyistä, tähän tarkoitukseen varatuista varoista. |
| --- | --- |

c)

POL:n maaseutuverkoston tukitointa koskevassa asiassa N 166/05 tehdyn komission päätöksen rikkominen, koska POL:lle oli siirretty 150 miljoonaa Englannin puntaa suoraan valtion talousarviosta eikä päätöksessä hyväksytyistä, tähän tarkoitukseen varatuista varoista.

| (6) | Vastauksena komission tietopyyntöihin Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat tietoja näissä kanteluissa mainituista asioista 6 päivänä lokakuuta ja 31 päivänä lokakuuta 2006 päivätyissä kirjeissä. Joulukuun 5 päivänä 2006 päivätyssä kirjeessä viranomaiset toimittivat lisätietoja johdanto-osan 3 kappaleessa mainituista, POL:ää koskevista tukitoimista. |
| --- | --- |

(6)

Vastauksena komission tietopyyntöihin Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat tietoja näissä kanteluissa mainituista asioista 6 päivänä lokakuuta ja 31 päivänä lokakuuta 2006 päivätyissä kirjeissä. Joulukuun 5 päivänä 2006 päivätyssä kirjeessä viranomaiset toimittivat lisätietoja johdanto-osan 3 kappaleessa mainituista, POL:ää koskevista tukitoimista.

| (7) | Lokakuun 27 päivänä 2006 päivätyssä kirjeessä Mail Competition Forum, jäljempänä ’MCF’, Yhdistyneen kuningaskunnan postipalvelumarkkinoiden toimijoita edustava elin, teki kantelun RM:n eläkkeisiin tarkoitetusta erikoistilistä, jota myös DP:n toinen kantelu koski. MCF:n kantelun viitenumero oli aluksi CP 164/06 ja sittemmin NN 82/06. Kantelusta lähetettiin 20 päivänä marraskuuta 2006 julkinen toisinto Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille, jotka toimittivat siihen vastineen 19 päivänä joulukuuta 2006 päivätyssä kirjeessä. |
| --- | --- |

(7)

Lokakuun 27 päivänä 2006 päivätyssä kirjeessä Mail Competition Forum, jäljempänä ’MCF’, Yhdistyneen kuningaskunnan postipalvelumarkkinoiden toimijoita edustava elin, teki kantelun RM:n eläkkeisiin tarkoitetusta erikoistilistä, jota myös DP:n toinen kantelu koski. MCF:n kantelun viitenumero oli aluksi CP 164/06 ja sittemmin NN 82/06. Kantelusta lähetettiin 20 päivänä marraskuuta 2006 julkinen toisinto Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille, jotka toimittivat siihen vastineen 19 päivänä joulukuuta 2006 päivätyssä kirjeessä.

| (8) | Komissio ilmoitti DP:lle 7 päivänä joulukuuta 2006 päivätyssä kirjeessä, ettei kantelua CP 206/02 koskevan tutkinnan jatkamiselle ollut riittävästi perusteita ja jos komissio ei saisi DP:ltä vastausta 20 arkipäivän kuluessa, kantelu katsottaisiin perutuksi. Vastausta ei saatu asetetun määräajan kuluessa. Sen vuoksi kyseinen kantelu katsottiin perutuksi. |
| --- | --- |

(8)

Komissio ilmoitti DP:lle 7 päivänä joulukuuta 2006 päivätyssä kirjeessä, ettei kantelua CP 206/02 koskevan tutkinnan jatkamiselle ollut riittävästi perusteita ja jos komissio ei saisi DP:ltä vastausta 20 arkipäivän kuluessa, kantelu katsottaisiin perutuksi. Vastausta ei saatu asetetun määräajan kuluessa. Sen vuoksi kyseinen kantelu katsottiin perutuksi.

| (9) | Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 7 päivänä joulukuuta 2006 ehdotuksesta jatkaa toista POL:lle asiassa N 784/02 tehdyn päätöksen mukaisesti myönnettyä tukitoimenpidettä (velanmaksun rahoitusta), joka olisi muutoin päättynyt vuonna 2007. Komissio hyväksyi tämän tuen, jonka viitenumero oli N 822/06, 7 päivänä maaliskuuta 2007 tehdyllä päätöksellä (4). |
| --- | --- |

(9)

Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 7 päivänä joulukuuta 2006 ehdotuksesta jatkaa toista POL:lle asiassa N 784/02 tehdyn päätöksen mukaisesti myönnettyä tukitoimenpidettä (velanmaksun rahoitusta), joka olisi muutoin päättynyt vuonna 2007. Komissio hyväksyi tämän tuen, jonka viitenumero oli N 822/06, 7 päivänä maaliskuuta 2007 tehdyllä päätöksellä (4).

| (10) | Yhdistynyt kuningaskunta antoi komissiolle 8 päivänä helmikuuta 2007 tiedoksi eläketoimenpidettä, 900 miljoonan Englannin punnan suuruista lainajärjestelyä ja RM:lle myönnettävää uutta 300 miljoonan punnan suuruista lainaa koskevan ilmoituksen ehdot. |
| --- | --- |

(10)

Yhdistynyt kuningaskunta antoi komissiolle 8 päivänä helmikuuta 2007 tiedoksi eläketoimenpidettä, 900 miljoonan Englannin punnan suuruista lainajärjestelyä ja RM:lle myönnettävää uutta 300 miljoonan punnan suuruista lainaa koskevan ilmoituksen ehdot.

| (11) | Komissio aloitti 21 päivänä helmikuuta 2007 tutkintamenettelyn, joka koski seuraavia toimenpiteitä:






  a) | Vuonna 2001 myönnetty 500 miljoonan Englannin punnan suuruinen laina, jonka takaisinmaksun on määrä alkaa vuoden 2021 jälkeen ja joka oli myönnetty kiinteäkorkoisena; laina oli tarkoitettu RM:n ulkomaisten yrityskauppojen rahoittamiseen. |
| --- | --- | --- |

(11)

Komissio aloitti 21 päivänä helmikuuta 2007 tutkintamenettelyn, joka koski seuraavia toimenpiteitä:

a)

Vuonna 2001 myönnetty 500 miljoonan Englannin punnan suuruinen laina, jonka takaisinmaksun on määrä alkaa vuoden 2021 jälkeen ja joka oli myönnetty kiinteäkorkoisena; laina oli tarkoitettu RM:n ulkomaisten yrityskauppojen rahoittamiseen.

| b) | Vuonna 2003 RM:lle valtion varoista myönnetty 1 miljardin Englannin punnan suuruinen lainajärjestely, josta 900 miljoonan punnan suuruisen osan voimassaoloa oli määrä jatkaa vuoden 2007 jälkeen. |
| --- | --- |

b)

Vuonna 2003 RM:lle valtion varoista myönnetty 1 miljardin Englannin punnan suuruinen lainajärjestely, josta 900 miljoonan punnan suuruisen osan voimassaoloa oli määrä jatkaa vuoden 2007 jälkeen.

| c) | Eläketoimenpide: 850 miljoonaa Englannin puntaa oli siirretty sulkutilille, jonka ansiosta Royal Mail voi poistaa eläkerahastonsa vajetta pidemmällä aikavälillä ja siten supistaa eläkemaksuosuuksiaan jakson alkuvuosina. |
| --- | --- |

c)

Eläketoimenpide: 850 miljoonaa Englannin puntaa oli siirretty sulkutilille, jonka ansiosta Royal Mail voi poistaa eläkerahastonsa vajetta pidemmällä aikavälillä ja siten supistaa eläkemaksuosuuksiaan jakson alkuvuosina.

| d) | Helmikuun 8 päivänä 2007 ilmoitettu 300 miljoonan Englannin punnan suuruinen laina. |
| --- | --- |

d)

Helmikuun 8 päivänä 2007 ilmoitettu 300 miljoonan Englannin punnan suuruinen laina.

| (12) | Helmikuun 21 päivänä 2007 tehdyssä päätöksessä vahvistettiin, että kantelu CP 206/02 oli peruttu ja että komissio ei vastustanut POL:ää koskevien hyväksyttyjen tukitoimien rahoittamista valtion talousarviosta postin varannon sijaan. |
| --- | --- |

(12)

Helmikuun 21 päivänä 2007 tehdyssä päätöksessä vahvistettiin, että kantelu CP 206/02 oli peruttu ja että komissio ei vastustanut POL:ää koskevien hyväksyttyjen tukitoimien rahoittamista valtion talousarviosta postin varannon sijaan.

| (13) | Komissio ilmoitti 22 päivänä helmikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä Yhdistyneelle kuningaskunnalle päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee johdanto-osan 11 kappaleessa lueteltuja toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(13)

Komissio ilmoitti 22 päivänä helmikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä Yhdistyneelle kuningaskunnalle päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee johdanto-osan 11 kappaleessa lueteltuja toimenpiteitä.

| (14) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (5). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(14)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (5). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteistä.

2.   TOIMENPITEIDEN KUVAUS

2.1   Oletetun valtiontuen saaja

| (15) | Oletetun valtiontuen saaja on Royal Mail Group plc, josta tuli sittemmin Royal Mail Group Ltd, jäljempänä ’RM’, jonka valtio omistaa kokonaan (holdingyhtiö Royal Mail Holdings plc:n kautta). RM on Yhdistyneen kuningaskunnan suurin postitoiminnan harjoittaja, jolla oli vuoden 2005 loppuun saakka lakisääteinen monopoliasema useimmissa peruskirjepalveluissa. Postitoimistoverkostoa hoitaa POL, joka on RM:n tytäryritys. |
| --- | --- |

(15)

Oletetun valtiontuen saaja on Royal Mail Group plc, josta tuli sittemmin Royal Mail Group Ltd, jäljempänä ’RM’, jonka valtio omistaa kokonaan (holdingyhtiö Royal Mail Holdings plc:n kautta). RM on Yhdistyneen kuningaskunnan suurin postitoiminnan harjoittaja, jolla oli vuoden 2005 loppuun saakka lakisääteinen monopoliasema useimmissa peruskirjepalveluissa. Postitoimistoverkostoa hoitaa POL, joka on RM:n tytäryritys.

| (16) | Vuoteen 2001 saakka Yhdistyneen kuningaskunnan postipalveluja hoiti The Post Office Corporation, julkisoikeudellinen elin, joka perustettiin vuoden 1969 Post Office Act -lailla (postitoimistoja koskeva laki). Post Office Corporationin varat ja velat siirrettiin 26 päivänä maaliskuuta 2001 Consignia Holdings -holdingyhtiöön (jonka nimi on nykyään Royal Mail Holdings plc) ja sen tytäryhtiöön Consignia plc:hen (nykyään RM) vuoden 2000 Postal Services Act -lailla (postipalveluja koskeva laki). |
| --- | --- |

(16)

Vuoteen 2001 saakka Yhdistyneen kuningaskunnan postipalveluja hoiti The Post Office Corporation, julkisoikeudellinen elin, joka perustettiin vuoden 1969 Post Office Act -lailla (postitoimistoja koskeva laki). Post Office Corporationin varat ja velat siirrettiin 26 päivänä maaliskuuta 2001 Consignia Holdings -holdingyhtiöön (jonka nimi on nykyään Royal Mail Holdings plc) ja sen tytäryhtiöön Consignia plc:hen (nykyään RM) vuoden 2000 Postal Services Act -lailla (postipalveluja koskeva laki).

| (17) | RM:llä on erillinen pakettipalveluosasto, Parcelforce, jota pidettiin tuensaajana DP:n kantelussa vuonna 2002. Parcelforcella on oma erillinen markkinointi- ja hallinnointirakenteensa. Vuonna 2003 osa pakettiliiketoiminnasta (mukaan lukien postitoimistoihin vietäviä pakettilähetyksiä koskevat yleispalvelut) siirrettiin Parcelforcelta RM:n kirjeosastolle, jonka alaisena se nyt toimii. Nykyään Parcelforce hoitaa vain kiireelliset pakettilähetykset. |
| --- | --- |

(17)

RM:llä on erillinen pakettipalveluosasto, Parcelforce, jota pidettiin tuensaajana DP:n kantelussa vuonna 2002. Parcelforcella on oma erillinen markkinointi- ja hallinnointirakenteensa. Vuonna 2003 osa pakettiliiketoiminnasta (mukaan lukien postitoimistoihin vietäviä pakettilähetyksiä koskevat yleispalvelut) siirrettiin Parcelforcelta RM:n kirjeosastolle, jonka alaisena se nyt toimii. Nykyään Parcelforce hoitaa vain kiireelliset pakettilähetykset.

2.2   Tuensaajan rahoitusjärjestelyt ja suhde valtioon

| (18) | Ennen vuonna 2001 toteutettua yhtiöittämistä ja siirtoja käytössä olleiden rahoitusjärjestelyiden mukaan Post Office Corporationia ei vaadittu maksamaan osinkoja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille, eikä niin myöskään tapahtunut. Se oli kuitenkin velvollinen sijoittamaan osan sille vuosittain kertyneistä tuotoista valtion velkakirjoihin tai National Loan Fund -rahaston talletuksiin. Nämä käyttöpääomaksi luokitellut sijoitukset, joista käytetään usein nimitystä ”valtionobligaatiot”, jäivät RM:n haltuun vuoden 2001 siirroissa, ja 31 päivänä maaliskuuta 2002 niiden määrä oli 1 800 miljoonaa Englannin puntaa. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten 30 päivänä tammikuuta 2003 vuoden 2000 Post Office Act -lain 72 §:n nojalla antamien määräysten mukaisesti RM sijoitti tämän omaisuuden erikoisvarantoon (”postivarantoon”), josta oli määrä rahoittaa määräysten mukaisia erityistoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(18)

Ennen vuonna 2001 toteutettua yhtiöittämistä ja siirtoja käytössä olleiden rahoitusjärjestelyiden mukaan Post Office Corporationia ei vaadittu maksamaan osinkoja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille, eikä niin myöskään tapahtunut. Se oli kuitenkin velvollinen sijoittamaan osan sille vuosittain kertyneistä tuotoista valtion velkakirjoihin tai National Loan Fund -rahaston talletuksiin. Nämä käyttöpääomaksi luokitellut sijoitukset, joista käytetään usein nimitystä ”valtionobligaatiot”, jäivät RM:n haltuun vuoden 2001 siirroissa, ja 31 päivänä maaliskuuta 2002 niiden määrä oli 1 800 miljoonaa Englannin puntaa. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten 30 päivänä tammikuuta 2003 vuoden 2000 Post Office Act -lain 72 §:n nojalla antamien määräysten mukaisesti RM sijoitti tämän omaisuuden erikoisvarantoon (”postivarantoon”), josta oli määrä rahoittaa määräysten mukaisia erityistoimenpiteitä.

2.3   Tutkintamenettelyssä käsitellyt toimenpiteet

2.3.1   Vuoden 2001 laina

| (19) | Helmikuussa 2001 Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset myönsivät RM:lle 500 miljoonan Englannin punnan suuruisen lainan, jolla oli määrä rahoittaa posti- ja pakettiliiketoiminnan ulkomaisia yrityskauppoja. Laina on maksettava takaisin vuosina 2021–2025, ja sen keskikorko on noin 5,8 prosenttia. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset totesivat komission kanssa käymässään kirjeenvaihdossa, että laina oli markkinaehtoinen ja että he saivat tämän varmistamiseksi neuvontaa erikseen nimetyiltä asiantuntijoilta. Lainan vakuutena olivat RM:n osakeomistus General Logistis Systems International Holding BV -yhtiössä ja tietty muu RM:n varallisuus. Lainasta ei ilmoitettu komissiolle. |
| --- | --- |

(19)

Helmikuussa 2001 Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset myönsivät RM:lle 500 miljoonan Englannin punnan suuruisen lainan, jolla oli määrä rahoittaa posti- ja pakettiliiketoiminnan ulkomaisia yrityskauppoja. Laina on maksettava takaisin vuosina 2021–2025, ja sen keskikorko on noin 5,8 prosenttia. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset totesivat komission kanssa käymässään kirjeenvaihdossa, että laina oli markkinaehtoinen ja että he saivat tämän varmistamiseksi neuvontaa erikseen nimetyiltä asiantuntijoilta. Lainan vakuutena olivat RM:n osakeomistus General Logistis Systems International Holding BV -yhtiössä ja tietty muu RM:n varallisuus. Lainasta ei ilmoitettu komissiolle.

2.3.2   Lainajärjestelyt

| (20) | Vuonna 2003 Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset tarjosivat RM:lle useita lainajärjestelyjä sen uudistussuunnitelmaa (”renewal plan”) varten (mukaan lukien Parcelforcen rakenneuudistus). Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten markkinaehtoisena kokonaisuutena pitämät lainajärjestelyt neuvoteltiin RM:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten välillä, ja niihin kuului National Loans Fundin, jäljempänä ’NLF’, myöntämä 544 miljoonan Englannin punnan laina, jonka vakuutena oli RM:n kassakertymä (erityisesti postivarannon varat), ja kaksi viranomaisten hankkimaa RM:n liikkeelle laskemaa joukkovelkakirjalainaa (joista toinen oli 300 miljoonan ja toinen 200 miljoonan punnan arvoinen). Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet komission kanssa käymässään kirjeenvaihdossa, että lainajärjestelyt olivat markkinaehtoisia ja että ne saivat asiassa neuvontaa erikseen nimetyiltä asiantuntijoilta tämän varmistamiseksi. Viranomaiset myös ilmoittivat komissiolle, että lokakuuhun 2006 mennessä kyseisiä lainajärjestelyjä ei ollut nostettu lukuun ottamatta 50 miljoonan punnan suuruista lainannostomenettelyn testaamiseksi nostettua erää, joka maksettiin takaisin seitsemän päivän kuluttua, ja että 200 miljoonan punnan lainajärjestelyn voimassaolo oli tuolloin päättynyt. RM oli kuitenkin maksanut noin 2,5 miljoonan punnan suuruiset sitoumusmaksut. Näistä lainajärjestelyistä ei ilmoitettu komissiolle. |
| --- | --- |

(20)

Vuonna 2003 Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset tarjosivat RM:lle useita lainajärjestelyjä sen uudistussuunnitelmaa (”renewal plan”) varten (mukaan lukien Parcelforcen rakenneuudistus). Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten markkinaehtoisena kokonaisuutena pitämät lainajärjestelyt neuvoteltiin RM:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten välillä, ja niihin kuului National Loans Fundin, jäljempänä ’NLF’, myöntämä 544 miljoonan Englannin punnan laina, jonka vakuutena oli RM:n kassakertymä (erityisesti postivarannon varat), ja kaksi viranomaisten hankkimaa RM:n liikkeelle laskemaa joukkovelkakirjalainaa (joista toinen oli 300 miljoonan ja toinen 200 miljoonan punnan arvoinen). Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet komission kanssa käymässään kirjeenvaihdossa, että lainajärjestelyt olivat markkinaehtoisia ja että ne saivat asiassa neuvontaa erikseen nimetyiltä asiantuntijoilta tämän varmistamiseksi. Viranomaiset myös ilmoittivat komissiolle, että lokakuuhun 2006 mennessä kyseisiä lainajärjestelyjä ei ollut nostettu lukuun ottamatta 50 miljoonan punnan suuruista lainannostomenettelyn testaamiseksi nostettua erää, joka maksettiin takaisin seitsemän päivän kuluttua, ja että 200 miljoonan punnan lainajärjestelyn voimassaolo oli tuolloin päättynyt. RM oli kuitenkin maksanut noin 2,5 miljoonan punnan suuruiset sitoumusmaksut. Näistä lainajärjestelyistä ei ilmoitettu komissiolle.

| (21) | Toukokuussa 2006 Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat aikeestaan jatkaa vielä voimassaolevia lainajärjestelyjä ja lisätä niiden määrää 844 miljoonasta Englannin punnasta 900 miljoonaan puntaan. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat 31 päivänä lokakuuta 2006, että lainajärjestelyjen jatkamisen tarkemmista ehdoista käytiin jatkoneuvotteluita; tarkoitus kuitenkin oli, että järjestelyt olisivat markkinaehtoisia ja että laina ei olisi valtiontukea. |
| --- | --- |

(21)

Toukokuussa 2006 Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat aikeestaan jatkaa vielä voimassaolevia lainajärjestelyjä ja lisätä niiden määrää 844 miljoonasta Englannin punnasta 900 miljoonaan puntaan. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat 31 päivänä lokakuuta 2006, että lainajärjestelyjen jatkamisen tarkemmista ehdoista käytiin jatkoneuvotteluita; tarkoitus kuitenkin oli, että järjestelyt olisivat markkinaehtoisia ja että laina ei olisi valtiontukea.

2.3.3   Eläkkeiden sulkutili

| (22) | Vuonna 2006 Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset päättivät siirtää RM:n postivarannossa jäljellä olevat 850 miljoonan Englannin punnan kassavarat perustettavalle sulkutilille, jota voitaisiin käyttää tietyissä olosuhteissa RM:n Royal Mail Pension Plan -eläkesuunnitelmaan, jäljempänä ’RMPP’, jos RM:n liiketoiminta olisi tappiollista. Taustalla oli RM:n eri eläkejärjestelyjen, joista RMPP on selvästi suurin, yhteensä 5,6 miljoonan punnan suuruinen vaje (joka oli syntynyt suunnitellun velkamäärän ylittäessä varallisuuden tiettyjen vakavaraisuutta koskevien oletusten mukaan) tilikauden 2005–2006 kirjanpidossa, jossa vaje oli kirjattu ensimmäisen kerran RM:n taseeseen. Kuten muutkin Yhdistyneen kuningaskunnan työeläkejärjestelyt, myös RMPP on rahastoiva järjestelmä, joka on velvollinen pitämään varallisuutensa riittävänä velkoihinsa nähden. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan RM ei pystyisi supistamaan vajetta nopeasti ja samalla nykyaikaistamaan liiketoimintaansa ennustettujen kassavirtojen avulla. Sulkutilin ansioista RM voi sopia RMPP:n hoitajien kanssa vajeen supistamisajan pidentämisestä, jolloin eläkemaksuja alennetaan jakson alkuvuosien aikana. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet uskovansa, että varantojen käyttäminen tähän on RM:n kaupallisen edun mukaista ja että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten osakkeenomistuksen arvo nousee, jos RM:n annetaan toteuttaa strateginen suunnitelmansa. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset katsovat, että ilman sulkutiliä ja jatkettuja lainajärjestelyjä on mahdollista, että vahvistumisen sijaan omistaja-arvo heikkenee, ja että ne toimivat sen vuoksi markkinaehtojen mukaan. |
| --- | --- |

(22)

Vuonna 2006 Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset päättivät siirtää RM:n postivarannossa jäljellä olevat 850 miljoonan Englannin punnan kassavarat perustettavalle sulkutilille, jota voitaisiin käyttää tietyissä olosuhteissa RM:n Royal Mail Pension Plan -eläkesuunnitelmaan, jäljempänä ’RMPP’, jos RM:n liiketoiminta olisi tappiollista. Taustalla oli RM:n eri eläkejärjestelyjen, joista RMPP on selvästi suurin, yhteensä 5,6 miljoonan punnan suuruinen vaje (joka oli syntynyt suunnitellun velkamäärän ylittäessä varallisuuden tiettyjen vakavaraisuutta koskevien oletusten mukaan) tilikauden 2005–2006 kirjanpidossa, jossa vaje oli kirjattu ensimmäisen kerran RM:n taseeseen. Kuten muutkin Yhdistyneen kuningaskunnan työeläkejärjestelyt, myös RMPP on rahastoiva järjestelmä, joka on velvollinen pitämään varallisuutensa riittävänä velkoihinsa nähden. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan RM ei pystyisi supistamaan vajetta nopeasti ja samalla nykyaikaistamaan liiketoimintaansa ennustettujen kassavirtojen avulla. Sulkutilin ansioista RM voi sopia RMPP:n hoitajien kanssa vajeen supistamisajan pidentämisestä, jolloin eläkemaksuja alennetaan jakson alkuvuosien aikana. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet uskovansa, että varantojen käyttäminen tähän on RM:n kaupallisen edun mukaista ja että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten osakkeenomistuksen arvo nousee, jos RM:n annetaan toteuttaa strateginen suunnitelmansa. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset katsovat, että ilman sulkutiliä ja jatkettuja lainajärjestelyjä on mahdollista, että vahvistumisen sijaan omistaja-arvo heikkenee, ja että ne toimivat sen vuoksi markkinaehtojen mukaan.

2.3.4   Uusi 300 miljoonan Englannin punnan suuruinen osakaslaina

| (23) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat 8 päivänä helmikuuta 2007 päätöksestään tarjota Royal Mailille 300 miljoonan Englannin punnan suuruinen osakaslaina. Lainasta ei ilmoitettu komissiolle. Ilmoituksen ehdoista kävi ilmi, että laina oli osa eläkkeille tarkoitetusta sulkutilistä ja lainajärjestelystä koostuvaa toimenpidekokonaisuutta. |
| --- | --- |

(23)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat 8 päivänä helmikuuta 2007 päätöksestään tarjota Royal Mailille 300 miljoonan Englannin punnan suuruinen osakaslaina. Lainasta ei ilmoitettu komissiolle. Ilmoituksen ehdoista kävi ilmi, että laina oli osa eläkkeille tarkoitetusta sulkutilistä ja lainajärjestelystä koostuvaa toimenpidekokonaisuutta.

2.4   Perusteet menettelyn aloittamiselle

| (24) | Tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio esitti epäilyjä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten väitteistä, etteivät tukitoimenpiteet ole valtiontukea, koska ne ovat markkinaehtoisia eikä niistä sen vuoksi ole koitunut etua Royal Mailille. Kirje- ja pakettiliiketoiminta on kansainvälistä, ja komissio uskoo, että RM:n tai Parcelforcen hyväksi koituva valikoiva etu vääristäisi kilpailua ja vaikuttaisi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kaikki toimenpiteet myönnettiin suoraan valtion määräysvallassa olevista varoista, joten ne olivat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtion varoja. Kaikki toimenpiteet on toteutettu valtion lukuun ja koska ne myönnettiin ainoastaan RM:n hyväksi, ne olivat valikoivia. Jos toimenpiteistä on koitunut etua Royal Mailille, valtiontuen kriteerit täyttyvät. Komissio on arvioinut kysymystä niiden toimenpiteiden osalta, joita koskevan menettelyn se aloitti. |
| --- | --- |

(24)

Tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio esitti epäilyjä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten väitteistä, etteivät tukitoimenpiteet ole valtiontukea, koska ne ovat markkinaehtoisia eikä niistä sen vuoksi ole koitunut etua Royal Mailille. Kirje- ja pakettiliiketoiminta on kansainvälistä, ja komissio uskoo, että RM:n tai Parcelforcen hyväksi koituva valikoiva etu vääristäisi kilpailua ja vaikuttaisi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kaikki toimenpiteet myönnettiin suoraan valtion määräysvallassa olevista varoista, joten ne olivat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtion varoja. Kaikki toimenpiteet on toteutettu valtion lukuun ja koska ne myönnettiin ainoastaan RM:n hyväksi, ne olivat valikoivia. Jos toimenpiteistä on koitunut etua Royal Mailille, valtiontuen kriteerit täyttyvät. Komissio on arvioinut kysymystä niiden toimenpiteiden osalta, joita koskevan menettelyn se aloitti.

2.4.1   Vuonna 2001 myönnetty laina

| (25) | Kuten johdanto-osan 19 kappaleessa todettiin, vuonna 2001 myönnetty laina on maksettava takaisin vuosina 2021–2025, ja sen keskikorko on noin 5,8 prosenttia. Korko on merkittävästi alhaisempi kuin viitekorko (7,06 prosenttia), jota Yhdistyneessä kuningaskunnassa sovellettiin vuonna 2001, jolloin Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti komissiolle lainan myöntämisestä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat toimittaneet todisteita siitä, että kyseisenä ajankohtana tuottokäyrä Yhdistyneessä kuningaskunnassa oli laskeva ja pitkäaikaisten lainojen korot olisivat siksi olleet (viiden vuoden korkoon perustuvaa) viitekorkoa alhaisemmat ilman, että kyseessä olisi markkinataloussijoittajaperiaatteen rikkominen. Todisteiden mukaan vaikuttaa kuitenkin myös siltä, että osa lainasta olisi myönnetty jo vuosina 1999 ja 2000. Tämä tieto on ristiriidassa aiemmin toimitettujen tietojen kanssa, ja lisäksi kyseessä on ajanjakso, jolloin viitekorko oli vielä korkeampi (7,64 prosenttia vuonna 2000). Komissio huomautti myös, että ainakin vuonna 2001 Royal Mailin taloudellinen tulos oli alkanut heikentyä. Tällainen vaikuttaisi tavallisesti minkä tahansa lainan ehtoihin. Tästä syystä komissio voi käyttää viitekorkoa korkeampaa korkoa vertailukohtana arvioidessaan taloudellisissa vaikeuksissa olevan yhtiön lainoja. |
| --- | --- |

(25)

Kuten johdanto-osan 19 kappaleessa todettiin, vuonna 2001 myönnetty laina on maksettava takaisin vuosina 2021–2025, ja sen keskikorko on noin 5,8 prosenttia. Korko on merkittävästi alhaisempi kuin viitekorko (7,06 prosenttia), jota Yhdistyneessä kuningaskunnassa sovellettiin vuonna 2001, jolloin Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti komissiolle lainan myöntämisestä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat toimittaneet todisteita siitä, että kyseisenä ajankohtana tuottokäyrä Yhdistyneessä kuningaskunnassa oli laskeva ja pitkäaikaisten lainojen korot olisivat siksi olleet (viiden vuoden korkoon perustuvaa) viitekorkoa alhaisemmat ilman, että kyseessä olisi markkinataloussijoittajaperiaatteen rikkominen. Todisteiden mukaan vaikuttaa kuitenkin myös siltä, että osa lainasta olisi myönnetty jo vuosina 1999 ja 2000. Tämä tieto on ristiriidassa aiemmin toimitettujen tietojen kanssa, ja lisäksi kyseessä on ajanjakso, jolloin viitekorko oli vielä korkeampi (7,64 prosenttia vuonna 2000). Komissio huomautti myös, että ainakin vuonna 2001 Royal Mailin taloudellinen tulos oli alkanut heikentyä. Tällainen vaikuttaisi tavallisesti minkä tahansa lainan ehtoihin. Tästä syystä komissio voi käyttää viitekorkoa korkeampaa korkoa vertailukohtana arvioidessaan taloudellisissa vaikeuksissa olevan yhtiön lainoja.

2.4.2   Lainajärjestelyt

| (26) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset olivat ilmoittaneet komissiolle, että vuonna 2003 myönnettyä lainaa ei ollut nostettu lokakuuhun 2006 mennessä. Yksinomaan tästä ei kuitenkaan voida päätellä, etteivät lainajärjestelyt olisi tuottaneet etua, sillä lainan saatavuus vaikuttaa yrityksen option arvoon. Vuonna 2003 ei voitu tietää, ettei lainaa nostettaisi. Tämän vuoksi lainajärjestelyjen ehtoja on arvioitava samaan tapaan kuin vuonna 2001 myönnetyn lainan ehtoja. On syytä todeta, että nämä lainajärjestelyt liittyivät RM:n uudistussuunnitelmaan. |
| --- | --- |

(26)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset olivat ilmoittaneet komissiolle, että vuonna 2003 myönnettyä lainaa ei ollut nostettu lokakuuhun 2006 mennessä. Yksinomaan tästä ei kuitenkaan voida päätellä, etteivät lainajärjestelyt olisi tuottaneet etua, sillä lainan saatavuus vaikuttaa yrityksen option arvoon. Vuonna 2003 ei voitu tietää, ettei lainaa nostettaisi. Tämän vuoksi lainajärjestelyjen ehtoja on arvioitava samaan tapaan kuin vuonna 2001 myönnetyn lainan ehtoja. On syytä todeta, että nämä lainajärjestelyt liittyivät RM:n uudistussuunnitelmaan.

| (27) | NLF:n 544 miljoonan Englannin punnan suuruinen laina oli myönnetty ”25 peruspistettä Liboria tai asianmukaista valtionobligaatiota” (6) korkeammalla korolla. Viitekorko on asetettu 75 pistettä pankkien välistä swap-korkoa korkeammaksi. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset hyväksyivät pienen marginaalin tarjottujen vakuuksien eli RM:n kassavarantojen perusteella. Komissio kuitenkin totesi, että nämä varannot ovat valtion varoja, jotka olivat Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten määräysvallassa erityisen lainsäädännön ansiosta. Tämän vuoksi komissio piti kyseenalaisena, voiko varantojen käyttäminen vakuuksina hälventää komission epäilyksiä toimenpiteen pitämisestä valtiontukena. Komissio totesi, että jos laina olisi nostettu, 50 peruspisteen säästö olisi ylittänyt RM:n maksamien sitoumusmaksujen arvon. |
| --- | --- |

(27)

NLF:n 544 miljoonan Englannin punnan suuruinen laina oli myönnetty ”25 peruspistettä Liboria tai asianmukaista valtionobligaatiota” (6) korkeammalla korolla. Viitekorko on asetettu 75 pistettä pankkien välistä swap-korkoa korkeammaksi. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset hyväksyivät pienen marginaalin tarjottujen vakuuksien eli RM:n kassavarantojen perusteella. Komissio kuitenkin totesi, että nämä varannot ovat valtion varoja, jotka olivat Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten määräysvallassa erityisen lainsäädännön ansiosta. Tämän vuoksi komissio piti kyseenalaisena, voiko varantojen käyttäminen vakuuksina hälventää komission epäilyksiä toimenpiteen pitämisestä valtiontukena. Komissio totesi, että jos laina olisi nostettu, 50 peruspisteen säästö olisi ylittänyt RM:n maksamien sitoumusmaksujen arvon.

| (28) | Joukkovelkakirjalainat, jotka olivat suuruudeltaan 300 miljoonaa ja 200 miljoonaa Englannin puntaa, myönnettiin 50 ja 200 peruspistettä ”asianmukaista valtionobligaatiota” korkeammalla korolla. Arvoltaan suuremman joukkovelkakirjalainan vakuutena oli yrityskiinnitys kaikkiin RM:n varoihin; pienemmän joukkovelkakirjan vakuus oli pienempi. Valtion velkakirjoihin perustuvaa korkoa (joka on yleensä pankkienvälistä korkoa matalampi) 50 peruspistettä korkeampi marginaali viittaa siihen, että 300 miljoonan punnan lainan korko on voinut olla komission viitekorkoa matalampi. |
| --- | --- |

(28)

Joukkovelkakirjalainat, jotka olivat suuruudeltaan 300 miljoonaa ja 200 miljoonaa Englannin puntaa, myönnettiin 50 ja 200 peruspistettä ”asianmukaista valtionobligaatiota” korkeammalla korolla. Arvoltaan suuremman joukkovelkakirjalainan vakuutena oli yrityskiinnitys kaikkiin RM:n varoihin; pienemmän joukkovelkakirjan vakuus oli pienempi. Valtion velkakirjoihin perustuvaa korkoa (joka on yleensä pankkienvälistä korkoa matalampi) 50 peruspistettä korkeampi marginaali viittaa siihen, että 300 miljoonan punnan lainan korko on voinut olla komission viitekorkoa matalampi.

| (29) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 31 päivänä lokakuuta 2006, että vuonna 2003 myönnettyjen, lokakuussa 2006 yhä voimassa olleiden lainajärjestelyjen (544 miljoonan Englannin punnan suuruinen laina National Loan Fundilta ja 300 miljoonan punnan suuruinen joukkovelkakirjalaina) jatkamisen ehdoista neuvoteltiin yhä, ja että viranomaiset olivat pyytäneet asiantuntijoilta neuvontaa sen varmistamiseksi, että lainaehdot olivat markkinaehtoiset. |
| --- | --- |

(29)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 31 päivänä lokakuuta 2006, että vuonna 2003 myönnettyjen, lokakuussa 2006 yhä voimassa olleiden lainajärjestelyjen (544 miljoonan Englannin punnan suuruinen laina National Loan Fundilta ja 300 miljoonan punnan suuruinen joukkovelkakirjalaina) jatkamisen ehdoista neuvoteltiin yhä, ja että viranomaiset olivat pyytäneet asiantuntijoilta neuvontaa sen varmistamiseksi, että lainaehdot olivat markkinaehtoiset.

2.4.3   Eläkkeiden sulkutili

| (30) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan yksi sulkutilin vaikutuksista oli se, että RM:n RMPP:lle vajeen poistamiseksi suorittamat eläkemaksut alenivat jakson alkuvuosina. Komissio piti tätä osoituksena siitä, että toimenpiteestä saattaa koitua etua RM:lle, minkä vuoksi se olisi valtiontukea. Komissiolla oli epäilyksiä siitä, voitaisiinko toimenpidettä pitää markkinataloussijoittajan toimenpiteenä, koska väitteen tueksi ei ollut esitetty ennusteita eikä taloudellisia analyysejä. |
| --- | --- |

(30)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan yksi sulkutilin vaikutuksista oli se, että RM:n RMPP:lle vajeen poistamiseksi suorittamat eläkemaksut alenivat jakson alkuvuosina. Komissio piti tätä osoituksena siitä, että toimenpiteestä saattaa koitua etua RM:lle, minkä vuoksi se olisi valtiontukea. Komissiolla oli epäilyksiä siitä, voitaisiinko toimenpidettä pitää markkinataloussijoittajan toimenpiteenä, koska väitteen tueksi ei ollut esitetty ennusteita eikä taloudellisia analyysejä.

| (31) | Komissio määritti kolme tarkasteltavaa kysymystä. Koska varannon varat olivat jo RM:n hallussa ja sen taseessa, oli aiheellista pohtia, voitiinko sulkutilin perustamista pitää RM:n markkinaehtoisena päätöksenä huolimatta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten myötävaikutuksesta, joka perustui tiettyyn sovellettavaan lainsäädäntöön. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten varantoihin kohdistuvaa määräysvaltaa koskeva toinen kysymys on, olisiko osakkeenomistajan pääoman käyttäminen tällä tavalla markkinaehtoisesti toimivan osakkeenomistajan mielestä hyväksyttävää. Koska eläketoimenpidettä koskevien varantojen käyttö edellyttää viranomaisten rahoittavan POL:ää koskevat toimenpiteet valtion talousarviosta, kolmas kysymys on, olisiko osakkeenomistaja halukas sijoittamaan uutta pääomaa tämänkaltaisen sulkutilin rahoittamiseen. |
| --- | --- |

(31)

Komissio määritti kolme tarkasteltavaa kysymystä. Koska varannon varat olivat jo RM:n hallussa ja sen taseessa, oli aiheellista pohtia, voitiinko sulkutilin perustamista pitää RM:n markkinaehtoisena päätöksenä huolimatta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten myötävaikutuksesta, joka perustui tiettyyn sovellettavaan lainsäädäntöön. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten varantoihin kohdistuvaa määräysvaltaa koskeva toinen kysymys on, olisiko osakkeenomistajan pääoman käyttäminen tällä tavalla markkinaehtoisesti toimivan osakkeenomistajan mielestä hyväksyttävää. Koska eläketoimenpidettä koskevien varantojen käyttö edellyttää viranomaisten rahoittavan POL:ää koskevat toimenpiteet valtion talousarviosta, kolmas kysymys on, olisiko osakkeenomistaja halukas sijoittamaan uutta pääomaa tämänkaltaisen sulkutilin rahoittamiseen.

2.4.4   Uusi 300 miljoonan Englannin punnan suuruinen osakaslaina

| (32) | Lainan ehtoja ei ollut ilmoitettu komissiolle tutkintamenettelyn aloittamisen hetkellä. Sen vuoksi komissio ei voinut arvioida, sisältyikö lainan ehtoihin valtiontukea. Koska laina kuului toimenpidekokonaisuuteen, jonka osalta komissio epäili edelleen, että kyse oli valtiontuesta, lainan ehtoja ei missään tapauksessa voida arvioida erikseen. |
| --- | --- |

(32)

Lainan ehtoja ei ollut ilmoitettu komissiolle tutkintamenettelyn aloittamisen hetkellä. Sen vuoksi komissio ei voinut arvioida, sisältyikö lainan ehtoihin valtiontukea. Koska laina kuului toimenpidekokonaisuuteen, jonka osalta komissio epäili edelleen, että kyse oli valtiontuesta, lainan ehtoja ei missään tapauksessa voida arvioida erikseen.

2.4.5   Valtiontuen soveltuvuus yhteismarkkinoille

| (33) | Komissiolla oli lisäksi epäilyksiä siitä, että jos kyse oli valtiontuesta, soveltuivatko toimenpiteet yhteismarkkinoille. Komissio huomautti, ettei toimenpiteiden oikeusperustana nähtävästi voida pitää perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohtaa, vaikka RM on vastuussa yleistä taloudellista etua koskevien palveluiden tarjoamisesta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset olivat liittäneet vuonna 2001 myönnetyn lainan ja lainajärjestelyt yksiselitteisesti hankkeisiin, jotka eivät liittyneet yleistä taloudellista etua koskeviin palveluihin, eli RM:n ulkomaisiin yrityskauppoihin ja vuonna 2003 hyväksyttyyn uudistussuunnitelmaan. Myöskään eläkkeitä varten tarkoitettuun sulkutiliin tai 300 miljoonan punnan osakaslainaan ei liity RM:n taholta yleistä taloudellista etua koskevia palveluita. |
| --- | --- |

(33)

Komissiolla oli lisäksi epäilyksiä siitä, että jos kyse oli valtiontuesta, soveltuivatko toimenpiteet yhteismarkkinoille. Komissio huomautti, ettei toimenpiteiden oikeusperustana nähtävästi voida pitää perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohtaa, vaikka RM on vastuussa yleistä taloudellista etua koskevien palveluiden tarjoamisesta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset olivat liittäneet vuonna 2001 myönnetyn lainan ja lainajärjestelyt yksiselitteisesti hankkeisiin, jotka eivät liittyneet yleistä taloudellista etua koskeviin palveluihin, eli RM:n ulkomaisiin yrityskauppoihin ja vuonna 2003 hyväksyttyyn uudistussuunnitelmaan. Myöskään eläkkeitä varten tarkoitettuun sulkutiliin tai 300 miljoonan punnan osakaslainaan ei liity RM:n taholta yleistä taloudellista etua koskevia palveluita.

| (34) | Jos toimenpiteet sisältävät valtiontukea, niiden soveltuvuus yhteismarkkinoille olisi perusteltavissa ainoastaan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Ei kuitenkaan vaikuta siltä, että toimenpiteillä noudatettaisiin mitään niistä säännöistä, jotka komissio on tähän mennessä antanut kyseisen alakohdan soveltamisesta. Jos toimenpiteet siis sisältävät valtiontukea, komissio epäilee niiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(34)

Jos toimenpiteet sisältävät valtiontukea, niiden soveltuvuus yhteismarkkinoille olisi perusteltavissa ainoastaan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Ei kuitenkaan vaikuta siltä, että toimenpiteillä noudatettaisiin mitään niistä säännöistä, jotka komissio on tähän mennessä antanut kyseisen alakohdan soveltamisesta. Jos toimenpiteet siis sisältävät valtiontukea, komissio epäilee niiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille.

3.   ASIANOSAISTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

3.1   Deutsche Post

| (35) | Deutsche Post huomautti, että tutkinta kattoi vain osan Royal Mailille viime vuosina myönnetyistä tuista. Komissio oli hyväksynyt monia Yhdistyneen kuningaskunnan tukitoimenpiteitä, joiden ansiosta Royal Mail on ollut postitoimialalla (Poste Italianen jälkeen) eniten tukia saanut toimija viime vuosina. Deutsche Post totesi, että kaikista tukitoimenpiteistä huolimatta Royal Mailista eriytetty pakettipalvelujen tuottaja Parcelforce oli useiden vuosien ajan raskaasti tappiollinen. Koska Royal Mail ei samaan aikaan saanut muista liiketoiminnoistaan riittävästi tuottoja Parcelforcen tappioiden kattamiseksi, ne oli katettava valtion varoista. Komission 19 päivänä kesäkuuta 2002 tekemän päätöksen (asia C 61/99 – Deutsche Post AG (7)) mukaan tällainen korvaus on valtiontukea, joka ei sovellu yhteismarkkinoille. Deutsche Post piti valitettavana, ettei komissio ollut ottanut tätä Deutsche Postin jo 3 päivänä joulukuuta 2002 päivätyssä kantelussaan korostamaa seikkaa huomioon asian käsittelyssä. |
| --- | --- |

(35)

Deutsche Post huomautti, että tutkinta kattoi vain osan Royal Mailille viime vuosina myönnetyistä tuista. Komissio oli hyväksynyt monia Yhdistyneen kuningaskunnan tukitoimenpiteitä, joiden ansiosta Royal Mail on ollut postitoimialalla (Poste Italianen jälkeen) eniten tukia saanut toimija viime vuosina. Deutsche Post totesi, että kaikista tukitoimenpiteistä huolimatta Royal Mailista eriytetty pakettipalvelujen tuottaja Parcelforce oli useiden vuosien ajan raskaasti tappiollinen. Koska Royal Mail ei samaan aikaan saanut muista liiketoiminnoistaan riittävästi tuottoja Parcelforcen tappioiden kattamiseksi, ne oli katettava valtion varoista. Komission 19 päivänä kesäkuuta 2002 tekemän päätöksen (asia C 61/99 – Deutsche Post AG (7)) mukaan tällainen korvaus on valtiontukea, joka ei sovellu yhteismarkkinoille. Deutsche Post piti valitettavana, ettei komissio ollut ottanut tätä Deutsche Postin jo 3 päivänä joulukuuta 2002 päivätyssä kantelussaan korostamaa seikkaa huomioon asian käsittelyssä.

| (36) | Vuoden 2001 lainan osalta Deutsche Post totesi, että Royal Mail osti tammikuussa 1999 saksalaisen pakettipalveluyrityksen German Parcel GmbH:n, jäljempänä ’German Parcel’, 424 miljoonan euron kauppahinnalla. Syksyllä 1999 German Parcel GmbH liitettiin osaksi hiljattain perustettua General Logistics Systemiä, jäljempänä ’GLS’. GLS osti useita yrityksiä Euroopan markkinoilta. Vuosina 2000–2003 Royal Mailille ei kertynyt juurikaan tuottoja, joilla se olisi voinut rahoittaa näitä yrityskauppoja. Jos näihin yrityskauppoihin oli myönnetty lainarahoitusta ehdoilla, jotka eivät olleet muutoin tuolloisten markkinaehtojen mukaisia, kyse on sääntöjenvastaisesta valtiontuesta, joka on maksettava takaisin. |
| --- | --- |

(36)

Vuoden 2001 lainan osalta Deutsche Post totesi, että Royal Mail osti tammikuussa 1999 saksalaisen pakettipalveluyrityksen German Parcel GmbH:n, jäljempänä ’German Parcel’, 424 miljoonan euron kauppahinnalla. Syksyllä 1999 German Parcel GmbH liitettiin osaksi hiljattain perustettua General Logistics Systemiä, jäljempänä ’GLS’. GLS osti useita yrityksiä Euroopan markkinoilta. Vuosina 2000–2003 Royal Mailille ei kertynyt juurikaan tuottoja, joilla se olisi voinut rahoittaa näitä yrityskauppoja. Jos näihin yrityskauppoihin oli myönnetty lainarahoitusta ehdoilla, jotka eivät olleet muutoin tuolloisten markkinaehtojen mukaisia, kyse on sääntöjenvastaisesta valtiontuesta, joka on maksettava takaisin.

| (37) | Lainajärjestelyjen osalta Deutsche Post katsoi, että oli vaikea käsittää, miksi Royal Mail ei rahoittanut postiliiketoimintarakenteensa uudistusta edellisten vuosien tuloilla (Royal Mailin ilmoittamien lukujen perusteella sen liikevoitto tilikaudella 2005–2006 oli 355 miljoonaa Englannin puntaa). Yhdistyneen kuningaskunnan sääntelyviranomainen Postcomm oli jo ottanut yhtiön yleispalveluvelvoitteet laajalti huomioon hyväksyessään lainojen korot. Sen vuoksi oli pelättävissä, että monien tukitoimenpiteiden, kuten suorien valtiontukien, lainojen ja hyväksyttyjen hinnoittelutoimenpiteiden yhteisvaikutus ylikompensoisi yleispalvelukustannuksia tavalla, jota ei voida hyväksyä valtiontukisääntöjen nojalla. Tämä voisi vaikuttaa merkittävästi kirje-, paketti- ja pikalähetysmarkkinoihin Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jossa Deutsche Postin liikevaihto oli yli 1 000 miljoonaa euroa vuonna 2006. |
| --- | --- |

(37)

Lainajärjestelyjen osalta Deutsche Post katsoi, että oli vaikea käsittää, miksi Royal Mail ei rahoittanut postiliiketoimintarakenteensa uudistusta edellisten vuosien tuloilla (Royal Mailin ilmoittamien lukujen perusteella sen liikevoitto tilikaudella 2005–2006 oli 355 miljoonaa Englannin puntaa). Yhdistyneen kuningaskunnan sääntelyviranomainen Postcomm oli jo ottanut yhtiön yleispalveluvelvoitteet laajalti huomioon hyväksyessään lainojen korot. Sen vuoksi oli pelättävissä, että monien tukitoimenpiteiden, kuten suorien valtiontukien, lainojen ja hyväksyttyjen hinnoittelutoimenpiteiden yhteisvaikutus ylikompensoisi yleispalvelukustannuksia tavalla, jota ei voida hyväksyä valtiontukisääntöjen nojalla. Tämä voisi vaikuttaa merkittävästi kirje-, paketti- ja pikalähetysmarkkinoihin Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jossa Deutsche Postin liikevaihto oli yli 1 000 miljoonaa euroa vuonna 2006.

| (38) | Deutsche Post vaati komissiota aloittamaan menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä lueteltujen tukitoimenpiteiden kriittisen tarkastelun lukuisten hyväksyttyjen, erityisesti Royal Mailin hyväksi toteutettujen valtiontukitoimenpiteiden perusteella. |
| --- | --- |

(38)

Deutsche Post vaati komissiota aloittamaan menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä lueteltujen tukitoimenpiteiden kriittisen tarkastelun lukuisten hyväksyttyjen, erityisesti Royal Mailin hyväksi toteutettujen valtiontukitoimenpiteiden perusteella.

3.2   TNT Post UK Limited

| (39) | Ensimmäisessä vastauksessaan menettelyn aloittamisesta tehtyyn päätökseen TNT Post UK Ltd, jäljempänä ’TNT’, antoi täyden tukensa tutkinnalle, koska se on eläketoimenpiteestä kantelun tehneen Mail Competition Forumin jäsen. Koska TNT on uusi tulokas markkinoilla, mikä tahansa muuhun kuin liiketaloudellisiin toimiin tai markkinaehtoisuuteen perustuva rahoitus vaikuttaa siihen suoraan. Tällaisen rahoituksen avulla Royal Mail pystyisi pitämään hintansa keinotekoisesti alhaisina, mikä heikentäisi TNT:n kilpailukykyä. |
| --- | --- |

(39)

Ensimmäisessä vastauksessaan menettelyn aloittamisesta tehtyyn päätökseen TNT Post UK Ltd, jäljempänä ’TNT’, antoi täyden tukensa tutkinnalle, koska se on eläketoimenpiteestä kantelun tehneen Mail Competition Forumin jäsen. Koska TNT on uusi tulokas markkinoilla, mikä tahansa muuhun kuin liiketaloudellisiin toimiin tai markkinaehtoisuuteen perustuva rahoitus vaikuttaa siihen suoraan. Tällaisen rahoituksen avulla Royal Mail pystyisi pitämään hintansa keinotekoisesti alhaisina, mikä heikentäisi TNT:n kilpailukykyä.

| (40) | TNT huomautti Royal Mail Group Limitedin (aiemmin plc) välitilinpäätösten perusteella, että ”Royal Mail plc ei ole pystynyt hoitamaan valtiolta saamaansa lainaa, vaan se on saanut lainan antaneelta kauppa- ja teollisuusministeriöltä muodollisia maksuvapautuksia.” TNT katsoi, että näissä olosuhteissa markkinaehtoja noudattavat lainanantajat eivät antaisi lisää lainaa, ennen kuin kohonnut riski korkojen maksamatta jättämisestä tai velkapääoman takaisinmaksun laiminlyömisestä olisi huomioitu lainaehdoissa. Lisäksi TNT huomautti, että Royal Mailin maaliskuussa 2007 päivätyssä asiakirjassa, jonka otsikko on ”Royal Mail’s position on the interim review”, Royal Mail oli vahvistanut, että jälleenrahoitus on riippuvainen hintojen sääntelystä ja 17 vuoden ajan kestävästä eläkevajeen rahoittamisesta. TNT piti tätä kohtuuttoman pitkänä aikana, ja mikäli kävisi ilmi, että rahoitus oli markkinasijoittaja- tai lainanantajaehtojen vastaista, myös tämä takaisinperintäjakso olisi liian pitkä. Vastaavasti myös postitoiminnan sääntelyviranomaisen Postcommin asettama hintasääntelykatto olisi siinä tapauksessa ollut liian alhainen. TNT totesi, että valtion rahoitusta edellyttävälle tasolle asetetut liikepostin hintakatot sekä Royal Mailin kohtuuttoman pitkä takaisinperintäjakso eläkerahaston vajeen poistamiseksi vaikuttavat suoraan TNT:n toimintaan Royal Mailin kilpailijana. |
| --- | --- |

(40)

TNT huomautti Royal Mail Group Limitedin (aiemmin plc) välitilinpäätösten perusteella, että ”Royal Mail plc ei ole pystynyt hoitamaan valtiolta saamaansa lainaa, vaan se on saanut lainan antaneelta kauppa- ja teollisuusministeriöltä muodollisia maksuvapautuksia.” TNT katsoi, että näissä olosuhteissa markkinaehtoja noudattavat lainanantajat eivät antaisi lisää lainaa, ennen kuin kohonnut riski korkojen maksamatta jättämisestä tai velkapääoman takaisinmaksun laiminlyömisestä olisi huomioitu lainaehdoissa. Lisäksi TNT huomautti, että Royal Mailin maaliskuussa 2007 päivätyssä asiakirjassa, jonka otsikko on ”Royal Mail’s position on the interim review”, Royal Mail oli vahvistanut, että jälleenrahoitus on riippuvainen hintojen sääntelystä ja 17 vuoden ajan kestävästä eläkevajeen rahoittamisesta. TNT piti tätä kohtuuttoman pitkänä aikana, ja mikäli kävisi ilmi, että rahoitus oli markkinasijoittaja- tai lainanantajaehtojen vastaista, myös tämä takaisinperintäjakso olisi liian pitkä. Vastaavasti myös postitoiminnan sääntelyviranomaisen Postcommin asettama hintasääntelykatto olisi siinä tapauksessa ollut liian alhainen. TNT totesi, että valtion rahoitusta edellyttävälle tasolle asetetut liikepostin hintakatot sekä Royal Mailin kohtuuttoman pitkä takaisinperintäjakso eläkerahaston vajeen poistamiseksi vaikuttavat suoraan TNT:n toimintaan Royal Mailin kilpailijana.

| (41) | TNT esitti myös lisähuomautuksia, jotka saapuivat komissioon selvästi huomautusten esittämiselle asetetun virallisen määräajan päättymisen jälkeen mutta jotka komissio on kuitenkin ottanut huomioon. TNT on analysoinut kaksi Royal Mailille myönnettyä valtionrahoituksen muotoa, i) lainarahoituksen ja ii) valtion määräysvallassa olevien varojen siirron sulkutilille, johon Royal Mailin eläkerahaston hoitajilla oli käyttöoikeus. TNT:n päätelmä oli, ettei markkinataloussijoittaja olisi suostunut kumpaankaan rahoitusmuotoon. |
| --- | --- |

(41)

TNT esitti myös lisähuomautuksia, jotka saapuivat komissioon selvästi huomautusten esittämiselle asetetun virallisen määräajan päättymisen jälkeen mutta jotka komissio on kuitenkin ottanut huomioon. TNT on analysoinut kaksi Royal Mailille myönnettyä valtionrahoituksen muotoa, i) lainarahoituksen ja ii) valtion määräysvallassa olevien varojen siirron sulkutilille, johon Royal Mailin eläkerahaston hoitajilla oli käyttöoikeus. TNT:n päätelmä oli, ettei markkinataloussijoittaja olisi suostunut kumpaankaan rahoitusmuotoon.

| (42) | Vuonna 2001 myönnetyt lainat myönnettiin vakuudettomina lainoina helmikuussa 2001; niiden laina-aika oli keskimäärin lähes 21 vuotta ja niiden kiinteä keskikorko oli 5,84 prosenttia. Lainojen myöntämiskuukautena 20 vuoden swap-korko (vs. punnan Libor-korko) vaihteli 5,87 prosentin ja 6,12 prosentin välillä. Tästä voidaan päätellä, että valtion lainoja on täytynyt saada tuona ajankohtana vallinneita pankkien välisiä korkoja edullisemmin, koska yleensä vakuudettomasta yrityslainasta maksetaan luottoriskistä aiheutuva korkoero, joka on pankkien välistä korkoa korkeampi. Se, että tämä pitää paikkansa Royal Mailin osalta, näkyy 0,25 prosenttia Libor-korkoa korkeampana korkoerona, jota liikepankit perivät Royal Maililta huomattavasti lyhytaikaisemmista lainoista. TNT huomautti myös, että korkoerot pidentävät lainojen maturiteettia huomattavasti. Käytettävissä olleiden tietojen perusteella TNT esitti johtopäätöksenään, ettei markkinaehtoisesti toimiva osapuoli olisi myöntänyt Royal Mailille 500 miljoonan Englannin punnan suuruista lainaa julkistetuilla ehdoilla. Tosiasiassa markkinaehtoisen lainan korko olisi ollut merkittävästi korkeampi. |
| --- | --- |

(42)

Vuonna 2001 myönnetyt lainat myönnettiin vakuudettomina lainoina helmikuussa 2001; niiden laina-aika oli keskimäärin lähes 21 vuotta ja niiden kiinteä keskikorko oli 5,84 prosenttia. Lainojen myöntämiskuukautena 20 vuoden swap-korko (vs. punnan Libor-korko) vaihteli 5,87 prosentin ja 6,12 prosentin välillä. Tästä voidaan päätellä, että valtion lainoja on täytynyt saada tuona ajankohtana vallinneita pankkien välisiä korkoja edullisemmin, koska yleensä vakuudettomasta yrityslainasta maksetaan luottoriskistä aiheutuva korkoero, joka on pankkien välistä korkoa korkeampi. Se, että tämä pitää paikkansa Royal Mailin osalta, näkyy 0,25 prosenttia Libor-korkoa korkeampana korkoerona, jota liikepankit perivät Royal Maililta huomattavasti lyhytaikaisemmista lainoista. TNT huomautti myös, että korkoerot pidentävät lainojen maturiteettia huomattavasti. Käytettävissä olleiden tietojen perusteella TNT esitti johtopäätöksenään, ettei markkinaehtoisesti toimiva osapuoli olisi myöntänyt Royal Mailille 500 miljoonan Englannin punnan suuruista lainaa julkistetuilla ehdoilla. Tosiasiassa markkinaehtoisen lainan korko olisi ollut merkittävästi korkeampi.

| (43) | Vuonna 2003 myönnettyjen joukkovelkakirjalainojen (toisin sanoen lainajärjestelyjen) osalta TNT tarkasteli asiaa hieman eri kannalta, koska vaikutti siltä, että joukkovelkakirjalainojen vakuutena oli Royal Mailin varallisuutta. Varallisuuden määrän mukaan (joka käytettävissä olleiden tietojen mukaan vaikutti olevan melko suuri) olisi voitu odottaa, että Liborin ylittävää eroa olisi pienennetty. Kyseenalaisena voitaisiin pitää vain pienennyksen määrää, mutta koska TNT:lle ei ollut selvää, minkä suuruista korkoa Royal Mail tosiasiassa maksoi, oli hankalaa arvioida, oliko tämä markkinataloudellisesta näkökulmasta katsottuna perusteltua sekä Royal Mailille että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitukselle. |
| --- | --- |

(43)

Vuonna 2003 myönnettyjen joukkovelkakirjalainojen (toisin sanoen lainajärjestelyjen) osalta TNT tarkasteli asiaa hieman eri kannalta, koska vaikutti siltä, että joukkovelkakirjalainojen vakuutena oli Royal Mailin varallisuutta. Varallisuuden määrän mukaan (joka käytettävissä olleiden tietojen mukaan vaikutti olevan melko suuri) olisi voitu odottaa, että Liborin ylittävää eroa olisi pienennetty. Kyseenalaisena voitaisiin pitää vain pienennyksen määrää, mutta koska TNT:lle ei ollut selvää, minkä suuruista korkoa Royal Mail tosiasiassa maksoi, oli hankalaa arvioida, oliko tämä markkinataloudellisesta näkökulmasta katsottuna perusteltua sekä Royal Mailille että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitukselle.

| (44) | Vuonna 2007 myönnetyistä lainoista TNT totesi, ettei niiden ehtojen markkinaehtoisuutta voitu arvioida, koska ehdot eivät olleet julkisia, ja lisäksi TNT katsoi, että laina oli tiettävästi liitetty sulkutiliin ja jo olemassa olleeseen lainajärjestelyyn. Olemassa olleiden lainojen takaisinmaksun laiminlyöntiä koskevista ehdoista luopuminen (kuten Royal Mailin sääntelyn alaisen puolivuotistilinpäätöksen (8), sivun 18 huomautuksessa 3 on vahvistettu, ”Royal Maililla on 24 päivänä syyskuuta 2006 nettovelkaa, joka suurelta osin johtuu sen pääeläkesuunnitelman (Royal Mail Pension Plan) eläkerahaston vajeesta. Näin ollen Royal Mail on rikkonut valtiolta saamiensa lainajärjestelyjen ehtoja, mutta se on saanut muodollisia maksuvapautuksia lainan antaneelta kauppa- ja teollisuusministeriöltä”) ja lisälainarahoituksen myöntäminen olivat asioita, joita markkinaehtoisesti toimiva osapuoli ei olisi tavanomaisesti myöntänyt. |
| --- | --- |

(44)

Vuonna 2007 myönnetyistä lainoista TNT totesi, ettei niiden ehtojen markkinaehtoisuutta voitu arvioida, koska ehdot eivät olleet julkisia, ja lisäksi TNT katsoi, että laina oli tiettävästi liitetty sulkutiliin ja jo olemassa olleeseen lainajärjestelyyn. Olemassa olleiden lainojen takaisinmaksun laiminlyöntiä koskevista ehdoista luopuminen (kuten Royal Mailin sääntelyn alaisen puolivuotistilinpäätöksen (8), sivun 18 huomautuksessa 3 on vahvistettu, ”Royal Maililla on 24 päivänä syyskuuta 2006 nettovelkaa, joka suurelta osin johtuu sen pääeläkesuunnitelman (Royal Mail Pension Plan) eläkerahaston vajeesta. Näin ollen Royal Mail on rikkonut valtiolta saamiensa lainajärjestelyjen ehtoja, mutta se on saanut muodollisia maksuvapautuksia lainan antaneelta kauppa- ja teollisuusministeriöltä”) ja lisälainarahoituksen myöntäminen olivat asioita, joita markkinaehtoisesti toimiva osapuoli ei olisi tavanomaisesti myöntänyt.

| (45) | Eläketoimenpiteen osalta TNT piti kyseenalaisena, oliko Royal Mailin yhtiöittämisen yhteydessä maaliskuussa 2001 tehty liiketoiminnan ulkopuolisen omaisuuden ja vastaavan oman pääoman, nk. postivarannon, siirto toteutettu markkinaehdoin. TNT:n mukaan markkinaehtoisesti toimiva osakkeenomistaja ei erittäin todennäköisesti olisi perustanut yhtiötä, joka sisälsi varallisuudella vakuutettua lainaa (jonka velallinen oli osakkeenomistaja), ja sitten tarjonnut vastaavaa osuutta omana pääomana. TNT huomautti, että samanlaisia järjestelyitä oli käytetty alankomaalaisen KPN:n yksityistämisessä vuonna 1989, mutta KPN:n aloitustase vuonna 1989 Dutch N.V. -nimisenä yhtiönä ei sisältänyt mainitun kaltaista varallisuutta eikä varantoja. |
| --- | --- |

(45)

Eläketoimenpiteen osalta TNT piti kyseenalaisena, oliko Royal Mailin yhtiöittämisen yhteydessä maaliskuussa 2001 tehty liiketoiminnan ulkopuolisen omaisuuden ja vastaavan oman pääoman, nk. postivarannon, siirto toteutettu markkinaehdoin. TNT:n mukaan markkinaehtoisesti toimiva osakkeenomistaja ei erittäin todennäköisesti olisi perustanut yhtiötä, joka sisälsi varallisuudella vakuutettua lainaa (jonka velallinen oli osakkeenomistaja), ja sitten tarjonnut vastaavaa osuutta omana pääomana. TNT huomautti, että samanlaisia järjestelyitä oli käytetty alankomaalaisen KPN:n yksityistämisessä vuonna 1989, mutta KPN:n aloitustase vuonna 1989 Dutch N.V. -nimisenä yhtiönä ei sisältänyt mainitun kaltaista varallisuutta eikä varantoja.

| (46) | TNT:n mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten suorittamaa varojen siirtoa sulkutilille voidaan pitää takuuna eläkesäätiölle, mistä Royal Mailille koituisi se etu, että se voisi poistaa vajetta pitemmän rahoituskauden ajan ja käyttää omia varojaan liiketoimintansa vahvistamiseen. Jos Royal Mailin olisi pitänyt kattaa vaje välittömästi sen mukaan, olisiko taseen eläkevelka jo ollut alijäämäinen, se olisi menettänyt merkittävän määrän omaa pääomaa ja, mikä tärkeintä, se olisi joutunut supistamaan rahastojaan. Jos tavanomaisissa markkinatalousolosuhteissa toimiva yritys tarvitsee lisää varoja, se voi ottaa lainan velkamarkkinoilta tai hankkia lisää pääomaa pääomamarkkinoilta. Vaikuttaa siltä, että Royal Mailin tapauksessa oli kolmaskin vaihtoehto: sopia matalammasta hintakatosta sääntelyviranomaisen kanssa. Hintoja voitiin nostaa järkevälle mutta ei kuitenkaan kohtuuttoman korkealle tasolle. Koska hintasääntelyn toteutuminen edellytti Royal Mailin hyväksyntää, kyseessä oli Royal Mailin vastuulla oleva asia, joka oli myös sen osakkeenomistajan tiedossa. |
| --- | --- |

(46)

TNT:n mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten suorittamaa varojen siirtoa sulkutilille voidaan pitää takuuna eläkesäätiölle, mistä Royal Mailille koituisi se etu, että se voisi poistaa vajetta pitemmän rahoituskauden ajan ja käyttää omia varojaan liiketoimintansa vahvistamiseen. Jos Royal Mailin olisi pitänyt kattaa vaje välittömästi sen mukaan, olisiko taseen eläkevelka jo ollut alijäämäinen, se olisi menettänyt merkittävän määrän omaa pääomaa ja, mikä tärkeintä, se olisi joutunut supistamaan rahastojaan. Jos tavanomaisissa markkinatalousolosuhteissa toimiva yritys tarvitsee lisää varoja, se voi ottaa lainan velkamarkkinoilta tai hankkia lisää pääomaa pääomamarkkinoilta. Vaikuttaa siltä, että Royal Mailin tapauksessa oli kolmaskin vaihtoehto: sopia matalammasta hintakatosta sääntelyviranomaisen kanssa. Hintoja voitiin nostaa järkevälle mutta ei kuitenkaan kohtuuttoman korkealle tasolle. Koska hintasääntelyn toteutuminen edellytti Royal Mailin hyväksyntää, kyseessä oli Royal Mailin vastuulla oleva asia, joka oli myös sen osakkeenomistajan tiedossa.

| (47) | TNT huomautti, että saadakseen varoja lainamarkkinoilta lainanottajan on pystyttävä vakuuttamaan lainanantaja siitä, että se kykenee maksamaan lainan takaisin tulevasta kassavirrasta. Saadakseen varoja pääomamarkkinoilta yhtiön tulee vakuuttaa osakkeenomistajat vielä varmemmin siitä, että se pystyy tuottamaan osakkeenomistajille merkittäviä tuottoja vastineena sijoitetulle pääomapanokselle. Royal Mailin ainoana osakkeenomistajana Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen olisi pitänyt tehdä kaikki tarvittavat selvitykset varmistaakseen, että Royal Mail olisi paremmassa taloudellisessa tilanteessa, jos sen annettaisiin saattaa strateginen suunnitelmansa päätökseen. Ratkaiseva kysymys oli, oliko lisäsijoituksen tekeminen vapauttamalla varoja varannoista markkinataloudellisesti järkevää vai oliko se vain varojen tuhlaamista. Selkeä analyysi lisäsijoituksesta odotettavissa olevasta tuotosta olisi ensiarvoisen tärkeää tällaisia päätöksiä tehtäessä. Koska vakuuttavia todisteita siitä, että varannoista vapautettujen varojen mahdollistamasta rakennemuutossuunnitelmasta syntyisi tuottoa osakkeenomistajan sijoittamalle pääomalle, ei ollut, TNT oli siinä uskossa, että päätös oli tehty markkinaehtojen vastaisesti. |
| --- | --- |

(47)

TNT huomautti, että saadakseen varoja lainamarkkinoilta lainanottajan on pystyttävä vakuuttamaan lainanantaja siitä, että se kykenee maksamaan lainan takaisin tulevasta kassavirrasta. Saadakseen varoja pääomamarkkinoilta yhtiön tulee vakuuttaa osakkeenomistajat vielä varmemmin siitä, että se pystyy tuottamaan osakkeenomistajille merkittäviä tuottoja vastineena sijoitetulle pääomapanokselle. Royal Mailin ainoana osakkeenomistajana Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen olisi pitänyt tehdä kaikki tarvittavat selvitykset varmistaakseen, että Royal Mail olisi paremmassa taloudellisessa tilanteessa, jos sen annettaisiin saattaa strateginen suunnitelmansa päätökseen. Ratkaiseva kysymys oli, oliko lisäsijoituksen tekeminen vapauttamalla varoja varannoista markkinataloudellisesti järkevää vai oliko se vain varojen tuhlaamista. Selkeä analyysi lisäsijoituksesta odotettavissa olevasta tuotosta olisi ensiarvoisen tärkeää tällaisia päätöksiä tehtäessä. Koska vakuuttavia todisteita siitä, että varannoista vapautettujen varojen mahdollistamasta rakennemuutossuunnitelmasta syntyisi tuottoa osakkeenomistajan sijoittamalle pääomalle, ei ollut, TNT oli siinä uskossa, että päätös oli tehty markkinaehtojen vastaisesti.

4.   YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN HUOMAUTUKSET

4.1   Vuonna 2001 myönnetty laina

| (48) | Vuonna 2001 myönnetyn lainan osalta Yhdistynyt kuningaskunta tarkensi, että lainajärjestelyt oli aloitettu vuonna 1999, jolloin hallitus hyväksyi Royal Mailin tiettyjä yrityskauppoja koskevan strategian sen ydinliiketoiminnan kilpailukyvyn parantamiseksi. Hyväksyessään strategian viranomaiset nimenomaan ottivat huomioon odotettavissa olevaa tuottoa koskevan ennusteen, koska Royal Mail pyrki saavuttamaan strategiset tavoitteensa. Royal Mail ennusti liikevaihdon kasvavan 40 prosenttia ja tuloksen 210 prosenttia yrityskauppastrategiansa viidenteen vuoteen mennessä. Yrityskauppojen, etenkin Royal Mailin ensimmäisen suuremman ulkomaisen yritysoston, German Parcelin, rahoitusta koskevissa keskusteluissa Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat toivovansa Royal Mailin rahoittavan tämän kaupan (ja tulevat kaupat) valtion NLF:n myöntämällä markkinakorkoisella lainalla. Tämä perustui hallituksen aikomukseen edellyttää Royal Maililta markkinatalousperiaatteiden mukaista toimintaa sekä varmistaa, että kilpailu postitoimialan muiden palveluntarjoajien kanssa olisi reilua, koska markkinat avattiin asteittain kilpailulle. |
| --- | --- |

(48)

Vuonna 2001 myönnetyn lainan osalta Yhdistynyt kuningaskunta tarkensi, että lainajärjestelyt oli aloitettu vuonna 1999, jolloin hallitus hyväksyi Royal Mailin tiettyjä yrityskauppoja koskevan strategian sen ydinliiketoiminnan kilpailukyvyn parantamiseksi. Hyväksyessään strategian viranomaiset nimenomaan ottivat huomioon odotettavissa olevaa tuottoa koskevan ennusteen, koska Royal Mail pyrki saavuttamaan strategiset tavoitteensa. Royal Mail ennusti liikevaihdon kasvavan 40 prosenttia ja tuloksen 210 prosenttia yrityskauppastrategiansa viidenteen vuoteen mennessä. Yrityskauppojen, etenkin Royal Mailin ensimmäisen suuremman ulkomaisen yritysoston, German Parcelin, rahoitusta koskevissa keskusteluissa Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat toivovansa Royal Mailin rahoittavan tämän kaupan (ja tulevat kaupat) valtion NLF:n myöntämällä markkinakorkoisella lainalla. Tämä perustui hallituksen aikomukseen edellyttää Royal Maililta markkinatalousperiaatteiden mukaista toimintaa sekä varmistaa, että kilpailu postitoimialan muiden palveluntarjoajien kanssa olisi reilua, koska markkinat avattiin asteittain kilpailulle.

| (49) | Koska NLF ei voinut tarjota lainoja vuonna 1999, Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus hyväksyi sen, että Royal Mail rahoittaisi yrityskaupat väliaikaisesti käyttämällä taseeseensa kirjattuja kassavarantoja sen Yhdistyneessä kuningaskunnassa noudatetun periaatteen mukaisesti, että valtion omistamien yhtiöiden ei pitäisi lainata varoja yksityisiltä pääomamarkkinoilta. NLF:n lainan korko määräytyi niiden päivämäärien (9) mukaan, jolloin Royal Mail pienensi kassavarantojaan ikään kuin laina olisi nostettu siitä hetkestä (kuten oli alun perin tarkoitus), jolloin tilapäiset rahoitusjärjestelyt eivät vaikuttaisi yhtiöön. Yhdistynyt kuningaskunta toimitti komissiolle 12 päivänä tammikuuta 1999 päivätyn kirjeen, jolla Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset hyväksyivät Royal Mailin German Parcel -yrityskaupan; kirjeessä selostettiin myös yrityskaupan rahoitusjärjestelyitä. |
| --- | --- |

(49)

Koska NLF ei voinut tarjota lainoja vuonna 1999, Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus hyväksyi sen, että Royal Mail rahoittaisi yrityskaupat väliaikaisesti käyttämällä taseeseensa kirjattuja kassavarantoja sen Yhdistyneessä kuningaskunnassa noudatetun periaatteen mukaisesti, että valtion omistamien yhtiöiden ei pitäisi lainata varoja yksityisiltä pääomamarkkinoilta. NLF:n lainan korko määräytyi niiden päivämäärien (9) mukaan, jolloin Royal Mail pienensi kassavarantojaan ikään kuin laina olisi nostettu siitä hetkestä (kuten oli alun perin tarkoitus), jolloin tilapäiset rahoitusjärjestelyt eivät vaikuttaisi yhtiöön. Yhdistynyt kuningaskunta toimitti komissiolle 12 päivänä tammikuuta 1999 päivätyn kirjeen, jolla Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset hyväksyivät Royal Mailin German Parcel -yrityskaupan; kirjeessä selostettiin myös yrityskaupan rahoitusjärjestelyitä.

| (50) | Royal Mailin ehdottamien yrityskauppojen strategisen ja liiketaloudellisen mielekkyyden varmistamiseksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset pyysivät ulkopuoliselta taholta German Parcel -yrityskauppaan liittyvää neuvontaa. Seuraavissa yrityskaupoissa, jotka rahoitettiin myös 500 miljoonan Englannin punnan suuruisella lainalla ja jotka edellyttivät Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten hyväksyntää, neuvoja pyydettiin Deloitte & Touche LLP:ltä, jäljempänä ’Deloitte’, joka arvioi jokaisen yrityskaupan erikseen ennen kuin Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset sallivat kyseisten yrityskauppojen viemisen päätökseen. Deloitte ei kehottanut jättämään yhtään yrityskauppaa tekemättä. |
| --- | --- |

(50)

Royal Mailin ehdottamien yrityskauppojen strategisen ja liiketaloudellisen mielekkyyden varmistamiseksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset pyysivät ulkopuoliselta taholta German Parcel -yrityskauppaan liittyvää neuvontaa. Seuraavissa yrityskaupoissa, jotka rahoitettiin myös 500 miljoonan Englannin punnan suuruisella lainalla ja jotka edellyttivät Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten hyväksyntää, neuvoja pyydettiin Deloitte & Touche LLP:ltä, jäljempänä ’Deloitte’, joka arvioi jokaisen yrityskaupan erikseen ennen kuin Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset sallivat kyseisten yrityskauppojen viemisen päätökseen. Deloitte ei kehottanut jättämään yhtään yrityskauppaa tekemättä.

| (51) | Deloittelta pyydettiin apua myös markkinaehtoisten korkojen määrittämisessä NLF:n Royal Mailille myöntämien ennakoiden sekä erityisesti Royal Mailin luottoluokituksen osalta; Royal Mailin luottokelpoisuutta arvioitiin itsenäisenä liikelaitoksena riippumatta valtio-omisteisuudesta. Deloitte arvioi RM:n luottoriskiä sen liiketoiminnallisten ja taloudellisten riskien osalta, ja vertailun ja taloudellisten tunnuslukujen perusteella Royal Mailin luottoluokitus määritettiin luokkien AA ja AA välille. Lisäksi Deloitte suositteli, että Royal Maililta perittävä korko tulisi määrittää vastaavasti luokiteltujen liikkeeseenlaskijoiden korkotason mukaan perustuen luottoluokituksen mukaiseen korkoerojen screen pricing -indeksiin valtion joukkovelkakirjalainoihin verrattuna. Tämän perusteella Royal Mailia koskenut korkoero vaihteli 76 ja 165 peruspisteen välillä. |
| --- | --- |

(51)

Deloittelta pyydettiin apua myös markkinaehtoisten korkojen määrittämisessä NLF:n Royal Mailille myöntämien ennakoiden sekä erityisesti Royal Mailin luottoluokituksen osalta; Royal Mailin luottokelpoisuutta arvioitiin itsenäisenä liikelaitoksena riippumatta valtio-omisteisuudesta. Deloitte arvioi RM:n luottoriskiä sen liiketoiminnallisten ja taloudellisten riskien osalta, ja vertailun ja taloudellisten tunnuslukujen perusteella Royal Mailin luottoluokitus määritettiin luokkien AA ja AA välille. Lisäksi Deloitte suositteli, että Royal Maililta perittävä korko tulisi määrittää vastaavasti luokiteltujen liikkeeseenlaskijoiden korkotason mukaan perustuen luottoluokituksen mukaiseen korkoerojen screen pricing -indeksiin valtion joukkovelkakirjalainoihin verrattuna. Tämän perusteella Royal Mailia koskenut korkoero vaihteli 76 ja 165 peruspisteen välillä.

| (52) | Royal Mail haki pitkäaikaista lainaa, koska se aikoi pitää hankkimansa yritykset omistuksessaan pitemmän aikaa voidakseen toteuttaa strategiansa. Tuolloin vallinneiden markkinaehtoisten korkojen perusteella (kun pitkät korot olivat huomattavasti alhaisempia kuin lyhyet) Royal Mail haki 20–25 vuoden lainaa, mikä oli pitkäaikaisiksi tarkoitettujen yrityskauppojen kannalta järkevää, koska vuosina 2021–2025 kokonaislainamäärästä on mahdollista maksaa takaisin vuosittain 100 miljoonaa Englannin puntaa sen sijaan, että Royal Mailin olisi pitänyt maksaa koko 500 miljoonan punnan suuruinen laina takaisin yhdessä vuodessa. Lainan nostoerillä oli erilaiset, 20–25 vuoden pituiset maturiteetit, mikä ei ollut epätavallista tuolloin vallinneiden pitkien korkojen houkuttelevuuden vuoksi. Lainan korot perustuivat vakuudettomaan AA-luottoluokituksen mukaiseen lainaan, jonka maturiteetti on 20–25 vuotta, ja todelliset vuosikorot laskettiin siten, että Royal Mailin lainan korko muodostuisi kohtuulliseksi. |
| --- | --- |

(52)

Royal Mail haki pitkäaikaista lainaa, koska se aikoi pitää hankkimansa yritykset omistuksessaan pitemmän aikaa voidakseen toteuttaa strategiansa. Tuolloin vallinneiden markkinaehtoisten korkojen perusteella (kun pitkät korot olivat huomattavasti alhaisempia kuin lyhyet) Royal Mail haki 20–25 vuoden lainaa, mikä oli pitkäaikaisiksi tarkoitettujen yrityskauppojen kannalta järkevää, koska vuosina 2021–2025 kokonaislainamäärästä on mahdollista maksaa takaisin vuosittain 100 miljoonaa Englannin puntaa sen sijaan, että Royal Mailin olisi pitänyt maksaa koko 500 miljoonan punnan suuruinen laina takaisin yhdessä vuodessa. Lainan nostoerillä oli erilaiset, 20–25 vuoden pituiset maturiteetit, mikä ei ollut epätavallista tuolloin vallinneiden pitkien korkojen houkuttelevuuden vuoksi. Lainan korot perustuivat vakuudettomaan AA-luottoluokituksen mukaiseen lainaan, jonka maturiteetti on 20–25 vuotta, ja todelliset vuosikorot laskettiin siten, että Royal Mailin lainan korko muodostuisi kohtuulliseksi.

| (53) | Yhdistynyt kuningaskunta katsoi, ettei komission viitekorkoja voitu ottaa vertailukohdaksi vuonna 2001 myönnetyn lainan koroille seuraavista syistä: komission korot perustuvat viiden vuoden maturiteettiin ja vuonna 2001 myönnetty laina oli pitkäaikainen laina, jonka maturiteetti vaihteli 20 ja 25 vuoden välillä; Royal Mailille myönnetyn lainan korot olivat markkinaehtoiset ja kaikkien vastaavassa asemassa olevien pitkäaikaista lainaa ottaneiden velallisten saatavilla, ja Yhdistyneen kuningaskunnan tuottokäyrä vuosina 1999–2000 (korkojen määrittämisen hetkellä) oli laskeva, minkä vuoksi yritykset saivat edullisempia lainoja. |
| --- | --- |

(53)

Yhdistynyt kuningaskunta katsoi, ettei komission viitekorkoja voitu ottaa vertailukohdaksi vuonna 2001 myönnetyn lainan koroille seuraavista syistä: komission korot perustuvat viiden vuoden maturiteettiin ja vuonna 2001 myönnetty laina oli pitkäaikainen laina, jonka maturiteetti vaihteli 20 ja 25 vuoden välillä; Royal Mailille myönnetyn lainan korot olivat markkinaehtoiset ja kaikkien vastaavassa asemassa olevien pitkäaikaista lainaa ottaneiden velallisten saatavilla, ja Yhdistyneen kuningaskunnan tuottokäyrä vuosina 1999–2000 (korkojen määrittämisen hetkellä) oli laskeva, minkä vuoksi yritykset saivat edullisempia lainoja.

| (54) | Lainan vakuutta ei pidetty tarpeellisena eikä tarkoituksenmukaisena, koska Royal Mailin luottoluokitus oli AA, mikä riitti 1 miljardin Englannin punnan suuruiseen lainajärjestelyyn. Ehdotetun lainan myötä Royal Mailin pitkäaikainen velka pysyisi silti tämän tason alapuolella, ja lisäksi lainalla voitaisiin kattaa suurin osan Royal Mailin veloista, joiden maturiteetti oli yli vuoden. Neuvotellessaan vuoden 2003 lainajärjestelyistä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset päättivät määritellä vuoden 2001 lainat, joiden suuruus oli 500 miljoonaa puntaa, samanlaisessa asiakirjassa kuin vuonna 2003 myönnetyt lainat. Uudessa asiakirjassa ei muutettu lainojen määrää, laina-aikaa eikä sovellettavia korkoja, mutta koska yhtiön velkaantuneisuus oli kasvanut, uusien järjestelyjen mukaisen valtionlainan vakuuksia (GLS-yhtiön osakkeet) laajennettiin siten, että ne kattaisivat myös vuonna 2001 myönnetyn lainan. Samanaikaisesti lainan vakuudeksi annettiin tietty osa Royal Mailin varallisuudesta kiinteinä kiinnityksinä ja yrityskiinnityksinä. |
| --- | --- |

(54)

Lainan vakuutta ei pidetty tarpeellisena eikä tarkoituksenmukaisena, koska Royal Mailin luottoluokitus oli AA, mikä riitti 1 miljardin Englannin punnan suuruiseen lainajärjestelyyn. Ehdotetun lainan myötä Royal Mailin pitkäaikainen velka pysyisi silti tämän tason alapuolella, ja lisäksi lainalla voitaisiin kattaa suurin osan Royal Mailin veloista, joiden maturiteetti oli yli vuoden. Neuvotellessaan vuoden 2003 lainajärjestelyistä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset päättivät määritellä vuoden 2001 lainat, joiden suuruus oli 500 miljoonaa puntaa, samanlaisessa asiakirjassa kuin vuonna 2003 myönnetyt lainat. Uudessa asiakirjassa ei muutettu lainojen määrää, laina-aikaa eikä sovellettavia korkoja, mutta koska yhtiön velkaantuneisuus oli kasvanut, uusien järjestelyjen mukaisen valtionlainan vakuuksia (GLS-yhtiön osakkeet) laajennettiin siten, että ne kattaisivat myös vuonna 2001 myönnetyn lainan. Samanaikaisesti lainan vakuudeksi annettiin tietty osa Royal Mailin varallisuudesta kiinteinä kiinnityksinä ja yrityskiinnityksinä.

4.2   Lainajärjestelyt

4.2.1   Vuonna 2003 myönnetyt lainajärjestelyt

| (55) | Yhdistynyt kuningaskunta toimitti lisätietoja vuonna 2003 tehdyistä lainajärjestelyistä. Ehtojen mukaan lainojen vakuudeksi oli annettava tietty osuus Royal Mailin taseeseen kirjatuista käteistalletuksista, joten kyseiset lainat olivat erittäin matalariskisiä, minkä vuoksi [...] (10) marginaali oli perusteltu. Vastauksena komission huomautukseen, että nämä käteistalletukset olisivat valtion varoja, jotka olivat Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten määräysvallassa erityisen lainsäädännön mukaisesti ja joiden käyttö vakuutena ei välttämättä poista epäilyksiä toimenpiteen pitämisestä valtiontukena, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset totesivat pyrkivänsä käyttämään käteistalletuksia ja muita yrityksen varoja markkinatalousperiaatteiden mukaisesti, ja lainajärjestelyjen osalta yrityksessä noudatettiin tehokkaita valvontatoimia. Vuoden 2000 Postal Services Act -lain 72 §:n mukaisten valtuuksiensa perusteella viranomaiset ohjeistivat Royal Mailia siirtämään NLF:ltä saadut käteistalletukset, jotka koostuivat liiketoiminnasta kertyneistä tuotoista, (yhteensä noin 1 800 miljoonaa Englannin puntaa) erikoisvarantoon (nk. postivarantoon) Royal Mailin taseessa. Erillisen kirjallisen sopimuksen perusteella 549 miljoonan punnan osuus varannosta voitiin käyttää NLF:n myöntämän 544 miljoonan punnan suuruisen lainajärjestelyn vakuutena. |
| --- | --- |

(55)

Yhdistynyt kuningaskunta toimitti lisätietoja vuonna 2003 tehdyistä lainajärjestelyistä. Ehtojen mukaan lainojen vakuudeksi oli annettava tietty osuus Royal Mailin taseeseen kirjatuista käteistalletuksista, joten kyseiset lainat olivat erittäin matalariskisiä, minkä vuoksi [...] (10) marginaali oli perusteltu. Vastauksena komission huomautukseen, että nämä käteistalletukset olisivat valtion varoja, jotka olivat Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten määräysvallassa erityisen lainsäädännön mukaisesti ja joiden käyttö vakuutena ei välttämättä poista epäilyksiä toimenpiteen pitämisestä valtiontukena, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset totesivat pyrkivänsä käyttämään käteistalletuksia ja muita yrityksen varoja markkinatalousperiaatteiden mukaisesti, ja lainajärjestelyjen osalta yrityksessä noudatettiin tehokkaita valvontatoimia. Vuoden 2000 Postal Services Act -lain 72 §:n mukaisten valtuuksiensa perusteella viranomaiset ohjeistivat Royal Mailia siirtämään NLF:ltä saadut käteistalletukset, jotka koostuivat liiketoiminnasta kertyneistä tuotoista, (yhteensä noin 1 800 miljoonaa Englannin puntaa) erikoisvarantoon (nk. postivarantoon) Royal Mailin taseessa. Erillisen kirjallisen sopimuksen perusteella 549 miljoonan punnan osuus varannosta voitiin käyttää NLF:n myöntämän 544 miljoonan punnan suuruisen lainajärjestelyn vakuutena.

| (56) | Vastauksena komission kysymyksiin sitoumusmaksuista, jotka Royal Mail oli maksanut NLF:n lainajärjestelyistä, Yhdistynyt kuningaskunta tarkensi, että tässä tapauksessa vuosittainen sitoumusmaksu oli [...] peruspistettä lainan arvosta eli [...] prosenttia LIBOR-koron ylittävästä [...] peruspistemarginaalista. Viranomaiset totesivat, että markkinakäytännön mukaan sitoumusmaksut ovat yleensä 50 prosenttia tai vähemmän LIBOR-koron ylittävästä marginaalista, ja ne toimittivat tästä myös esimerkkejä. Suhteellisen pienet marginaalit – noin 50 peruspistettä tai vähemmän – olivat etuoikeutetuissa lainoissa tavallisia kyseisenä ajankohtana. Koska muiden lainajärjestelyjen (joukkovelkakirjalainojen) saatavuuden ehtona oli se, että parlamentti hyväksyy varojen myöntämisen kyseiselle hallituksen osastolle silloin, kun se tarvitsi varat ostaakseen Royal Mailin liikkeeseen laskemat joukkovelkakirjalainat, muita järjestelyjä koskeva sitoumusmaksu ei ollut tarpeen, koska järjestelyjä ei tosiasiassa koskaan myönnetty Royal Mailille. Yksityisen lainanannon kontekstissa sitoumusmaksu suoritetaan markkinakäytännön mukaan vasta, kun lainanantaja on saanut kaikki tarvittavat sisäiset hyväksynnät, jolloin varat on muodollisesti myönnetty lainanottajalle (ja ehdoitta tämän saatavilla). |
| --- | --- |

(56)

Vastauksena komission kysymyksiin sitoumusmaksuista, jotka Royal Mail oli maksanut NLF:n lainajärjestelyistä, Yhdistynyt kuningaskunta tarkensi, että tässä tapauksessa vuosittainen sitoumusmaksu oli [...] peruspistettä lainan arvosta eli [...] prosenttia LIBOR-koron ylittävästä [...] peruspistemarginaalista. Viranomaiset totesivat, että markkinakäytännön mukaan sitoumusmaksut ovat yleensä 50 prosenttia tai vähemmän LIBOR-koron ylittävästä marginaalista, ja ne toimittivat tästä myös esimerkkejä. Suhteellisen pienet marginaalit – noin 50 peruspistettä tai vähemmän – olivat etuoikeutetuissa lainoissa tavallisia kyseisenä ajankohtana. Koska muiden lainajärjestelyjen (joukkovelkakirjalainojen) saatavuuden ehtona oli se, että parlamentti hyväksyy varojen myöntämisen kyseiselle hallituksen osastolle silloin, kun se tarvitsi varat ostaakseen Royal Mailin liikkeeseen laskemat joukkovelkakirjalainat, muita järjestelyjä koskeva sitoumusmaksu ei ollut tarpeen, koska järjestelyjä ei tosiasiassa koskaan myönnetty Royal Mailille. Yksityisen lainanannon kontekstissa sitoumusmaksu suoritetaan markkinakäytännön mukaan vasta, kun lainanantaja on saanut kaikki tarvittavat sisäiset hyväksynnät, jolloin varat on muodollisesti myönnetty lainanottajalle (ja ehdoitta tämän saatavilla).

| (57) | Yhdistynyt kuningaskunta kuvaili myös ennen lainajärjestelyjen myöntämistä tehtyjä analyysejä, jotka sisälsivät nettonykyarvolaskelman ehdotetun jälleenrahoituksen tulevasta nettokassavirrasta sekä joitakin vaihtoehtoisia skenaarioita. Ehdotetun vaihtoehdon osalta takaisinperittävä määrä arvioitiin [...] Englannin punnaksi, ja vaihtoehtoisten skenaarioiden osalta parhaimmillaan [...] punnaksi. Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta vahvisti, että vuonna 2003 myönnettyä lainaa ei nostettu, lukuun ottamatta viikon sisällä takaisin maksettua testinostoa, ennen kuin lainajärjestelyjen voimassaolo päättyi tai ne liitettiin osaksi vuonna 2007 myönnettyjä järjestelyjä. |
| --- | --- |

(57)

Yhdistynyt kuningaskunta kuvaili myös ennen lainajärjestelyjen myöntämistä tehtyjä analyysejä, jotka sisälsivät nettonykyarvolaskelman ehdotetun jälleenrahoituksen tulevasta nettokassavirrasta sekä joitakin vaihtoehtoisia skenaarioita. Ehdotetun vaihtoehdon osalta takaisinperittävä määrä arvioitiin [...] Englannin punnaksi, ja vaihtoehtoisten skenaarioiden osalta parhaimmillaan [...] punnaksi. Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta vahvisti, että vuonna 2003 myönnettyä lainaa ei nostettu, lukuun ottamatta viikon sisällä takaisin maksettua testinostoa, ennen kuin lainajärjestelyjen voimassaolo päättyi tai ne liitettiin osaksi vuonna 2007 myönnettyjä järjestelyjä.

4.2.2   Vuoden 2007 lainajärjestelyt

| (58) | Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan vuonna 2007 myönnetty lainajärjestely koostui 900 miljoonan Englannin punnan etuoikeutetusta lainasta. Se on osa rahoituskokonaisuutta, johon kuuluu eläketoimenpide ja 300 miljoonan punnan pääomalaina. Lainajärjestelyillä on tarkoitus rahoittaa Royal Mailin rakennemuutos- ja sijoitusohjelma, mukaan lukien irtisanomiskustannukset. Suuruudeltaan 900 miljoonan punnan etuoikeutetulla lainalla korvataan vuonna 2003 myönnetty 844 miljoonan punnan laina ja laajennetaan sitä, ja se sisältää kaksi nostoerää: [...] punnan nostoerä on tarkoitettu ainoastaan rakennemuutoksen rahoittamiseen ja [...] punnan nostoerä on tarkoitettu sisäiseksi käyttöpääomaksi yleiseen liiketoimintaan (lukuun ottamatta Post Office Limitediä). Toimenpide tuli voimaan 19 päivänä maaliskuuta 2007, ja sen maturiteetti on [...] vuotta kyseisestä päivämäärästä. Lainan marginaali on [...] peruspistettä sovellettavaa Liboria (11) korkeampi ensimmäisten [...] kuukauden ajan. Sen jälkeen marginaali määräytyy kiinteämääräisten kiinnitysten mukaan (kannattavuus maksettujen korkojen kerrannaisena); minimi on [...] peruspistettä. Suuruudeltaan 900 miljoonan punnan lainan vakuutena ovat Royal Mailin perustaman uuden Royal Mail Estates Limited -tytäryhtiön osakkeet; käytännössä koko Royal Mailin kiinteä omaisuus (lukuun ottamatta Post Office Limitediin liittyvää omaisuutta) on tytäryhtiössä, jonka kokonaismarkkina-arvon Atis Real arvioi syyskuussa 2006 [...] punnaksi. |
| --- | --- |

(58)

Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan vuonna 2007 myönnetty lainajärjestely koostui 900 miljoonan Englannin punnan etuoikeutetusta lainasta. Se on osa rahoituskokonaisuutta, johon kuuluu eläketoimenpide ja 300 miljoonan punnan pääomalaina. Lainajärjestelyillä on tarkoitus rahoittaa Royal Mailin rakennemuutos- ja sijoitusohjelma, mukaan lukien irtisanomiskustannukset. Suuruudeltaan 900 miljoonan punnan etuoikeutetulla lainalla korvataan vuonna 2003 myönnetty 844 miljoonan punnan laina ja laajennetaan sitä, ja se sisältää kaksi nostoerää: [...] punnan nostoerä on tarkoitettu ainoastaan rakennemuutoksen rahoittamiseen ja [...] punnan nostoerä on tarkoitettu sisäiseksi käyttöpääomaksi yleiseen liiketoimintaan (lukuun ottamatta Post Office Limitediä). Toimenpide tuli voimaan 19 päivänä maaliskuuta 2007, ja sen maturiteetti on [...] vuotta kyseisestä päivämäärästä. Lainan marginaali on [...] peruspistettä sovellettavaa Liboria (11) korkeampi ensimmäisten [...] kuukauden ajan. Sen jälkeen marginaali määräytyy kiinteämääräisten kiinnitysten mukaan (kannattavuus maksettujen korkojen kerrannaisena); minimi on [...] peruspistettä. Suuruudeltaan 900 miljoonan punnan lainan vakuutena ovat Royal Mailin perustaman uuden Royal Mail Estates Limited -tytäryhtiön osakkeet; käytännössä koko Royal Mailin kiinteä omaisuus (lukuun ottamatta Post Office Limitediin liittyvää omaisuutta) on tytäryhtiössä, jonka kokonaismarkkina-arvon Atis Real arvioi syyskuussa 2006 [...] punnaksi.

| (59) | Yhdistynyt kuningaskunta kuvaili toimenpiteitä, jotka on toteutettu sen varmistamiseksi, että markkinataloussijoittajaperiaatteen vaatimukset täyttyvät, ja huomautti, että vuoden 2007 rahoituspaketin markkinaehtoisuutta oli arvioitava kokonaisuutena (ks. johdanto-osan 64 ja 65 kappale). Credit Suisse ja Deloitte olivat pitäneet lainoja markkinaehtoisina ja maksettavia korkoja markkinakorkojen mukaisina; arviointiin sisältyi vertailu markkinoilla myönnettäviin lainoihin. Vaikka analyysin mukaan seitsemän vuoden ehto sijoittuu markkinoiden vaihteluvälin yläpäähän, järjestelymaksu, sitoumusmaksu sekä lainannosto- ja maksuviivästystestit ovat kaikki markkinoiden standardien mukaisia Royal Mailin lainojen tapaan vakuutettujen lainojen perusteella (tässä tapauksessa kyse oli pääasiassa kiinteistövakuuksista). Vakuusjärjestelyt erosivat markkinakäytännöstä (vakuus annettiin osakkeina eikä kiinteänä omaisuutena), mutta Yhdistynyt kuningaskunta piti tätä lainanantajalle edullisempana kustannus- ja ajoitussyistä sekä hallinnollisista syistä. |
| --- | --- |

(59)

Yhdistynyt kuningaskunta kuvaili toimenpiteitä, jotka on toteutettu sen varmistamiseksi, että markkinataloussijoittajaperiaatteen vaatimukset täyttyvät, ja huomautti, että vuoden 2007 rahoituspaketin markkinaehtoisuutta oli arvioitava kokonaisuutena (ks. johdanto-osan 64 ja 65 kappale). Credit Suisse ja Deloitte olivat pitäneet lainoja markkinaehtoisina ja maksettavia korkoja markkinakorkojen mukaisina; arviointiin sisältyi vertailu markkinoilla myönnettäviin lainoihin. Vaikka analyysin mukaan seitsemän vuoden ehto sijoittuu markkinoiden vaihteluvälin yläpäähän, järjestelymaksu, sitoumusmaksu sekä lainannosto- ja maksuviivästystestit ovat kaikki markkinoiden standardien mukaisia Royal Mailin lainojen tapaan vakuutettujen lainojen perusteella (tässä tapauksessa kyse oli pääasiassa kiinteistövakuuksista). Vakuusjärjestelyt erosivat markkinakäytännöstä (vakuus annettiin osakkeina eikä kiinteänä omaisuutena), mutta Yhdistynyt kuningaskunta piti tätä lainanantajalle edullisempana kustannus- ja ajoitussyistä sekä hallinnollisista syistä.

| (60) | TNT:n väitteeseen, että RM olisi rikkonut valtion lainajärjestelyjen sääntöjä ja saanut muodollisia maksuvapautuksia kauppa- ja teollisuusministeriöstä, Yhdistynyt kuningaskunta vastasi, että maksuvapautus oli tarpeen puhtaasti teknisistä syistä liittyen eläke-etuuksien uusiin kirjanpitovaatimuksiin (FRS17), eikä syynä ollut heikkenevä liiketoiminnan tulos. Lisäksi viranomaiset totesivat, etteivät vuoden 2007 järjestelyt olleet ”lisätoimenpiteitä”, kuten TNT oli väittänyt, vaan niillä ennemminkin korvattiin vuoden 2003 järjestelyt. |
| --- | --- |

(60)

TNT:n väitteeseen, että RM olisi rikkonut valtion lainajärjestelyjen sääntöjä ja saanut muodollisia maksuvapautuksia kauppa- ja teollisuusministeriöstä, Yhdistynyt kuningaskunta vastasi, että maksuvapautus oli tarpeen puhtaasti teknisistä syistä liittyen eläke-etuuksien uusiin kirjanpitovaatimuksiin (FRS17), eikä syynä ollut heikkenevä liiketoiminnan tulos. Lisäksi viranomaiset totesivat, etteivät vuoden 2007 järjestelyt olleet ”lisätoimenpiteitä”, kuten TNT oli väittänyt, vaan niillä ennemminkin korvattiin vuoden 2003 järjestelyt.

4.3   Eläketoimenpide

| (61) | Yhdistynyt kuningaskunta selvitti sulkutilijärjestelyn perustamismekanismia, mukaan lukien eläkerahaston hoitajille annettu vakuus. Suuruudeltaan 850 miljoonan Englannin punnan sulkutilistä 796 miljoonan punnan osuus rahoitettiin postivarannosta ja loput 54 miljoonaa puntaa pääomasijoituksella. Järjestelyissä omaisuudenhoitajilla on valtuudet käyttää sulkutilien vakuuksia tietyissä maksukyvyttömyystilanteissa, pääasiassa jos kyseinen liiketoiminta (Royal Mail Holdings plc tai Royal Mail Group Limited) joutuu maksukyvyttömyyden vuoksi selvitystilaan tai jos sulkutileistä koostuvasta vakuudesta tulee täytäntöönpanokelvoton. Vakuusjärjestelyissä määritetään myös ne olosuhteet, joiden vallitessa tilien varoja voidaan vapauttaa vakuusjärjestelyin saaduista vakuuksista; näin voidaan toimia silloin, kun eläkerahasto saavuttaa 75 prosentin maksuvalmiuden. Kun varoja vapautetaan Royal Mail Holdingsin vakuussopimuksen myötä saaduista vakuuksista, osapuolet ovat hyväksyneet sen, että osakkeenomistaja voi päättää luovuttaa sulkutilillä olevat 850 miljoonan punnan varat (korkoineen), jotka vapautetaan Royal Mail Holdingsin vakuussopimuksella luodusta vakuudesta, osakkeenomistajalle vuoden 2000 Postal Services Act -lain tai muiden sovellettavien oikeuksien tai valtuuksien nojalla. |
| --- | --- |

(61)

Yhdistynyt kuningaskunta selvitti sulkutilijärjestelyn perustamismekanismia, mukaan lukien eläkerahaston hoitajille annettu vakuus. Suuruudeltaan 850 miljoonan Englannin punnan sulkutilistä 796 miljoonan punnan osuus rahoitettiin postivarannosta ja loput 54 miljoonaa puntaa pääomasijoituksella. Järjestelyissä omaisuudenhoitajilla on valtuudet käyttää sulkutilien vakuuksia tietyissä maksukyvyttömyystilanteissa, pääasiassa jos kyseinen liiketoiminta (Royal Mail Holdings plc tai Royal Mail Group Limited) joutuu maksukyvyttömyyden vuoksi selvitystilaan tai jos sulkutileistä koostuvasta vakuudesta tulee täytäntöönpanokelvoton. Vakuusjärjestelyissä määritetään myös ne olosuhteet, joiden vallitessa tilien varoja voidaan vapauttaa vakuusjärjestelyin saaduista vakuuksista; näin voidaan toimia silloin, kun eläkerahasto saavuttaa 75 prosentin maksuvalmiuden. Kun varoja vapautetaan Royal Mail Holdingsin vakuussopimuksen myötä saaduista vakuuksista, osapuolet ovat hyväksyneet sen, että osakkeenomistaja voi päättää luovuttaa sulkutilillä olevat 850 miljoonan punnan varat (korkoineen), jotka vapautetaan Royal Mail Holdingsin vakuussopimuksella luodusta vakuudesta, osakkeenomistajalle vuoden 2000 Postal Services Act -lain tai muiden sovellettavien oikeuksien tai valtuuksien nojalla.

| (62) | Sulkutilin sopimusajaksi määritettiin omaisuudenhoitajien sopimuksessa 17 vuotta eläkerahaston vajeen kattamiseksi. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset kiinnittivät huomiota eläkerahaston valvojan lausuntoihin, joiden mukaan yli kymmenen vuoden takaisinperintäaika edellyttää erityistarkastuksia, jotka kohdistuvat muun muassa siihen, ovatko omaisuudenhoitajat käyttäneet ehdollisia varoja (esimerkiksi sulkutiliä) takaisinperintäsuunnitelmasta aiheutuvien riskien pienentämiseksi. Yhdistynyt kuningaskunta kiisti komission näkemyksen, jonka mukaan Royal Mail voi sulkutilin ansiosta pienentää eläkemaksujaan, ja totesi, että sulkutilin puuttumisesta aiheutuvat seuraukset ovat neuvottelunvaraisia eikä niitä voida ennustaa. Jos sopimukseen ei olisi päästy, varojen saatavuus yritysinvestointeihin olisi vaarantunut. |
| --- | --- |

(62)

Sulkutilin sopimusajaksi määritettiin omaisuudenhoitajien sopimuksessa 17 vuotta eläkerahaston vajeen kattamiseksi. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset kiinnittivät huomiota eläkerahaston valvojan lausuntoihin, joiden mukaan yli kymmenen vuoden takaisinperintäaika edellyttää erityistarkastuksia, jotka kohdistuvat muun muassa siihen, ovatko omaisuudenhoitajat käyttäneet ehdollisia varoja (esimerkiksi sulkutiliä) takaisinperintäsuunnitelmasta aiheutuvien riskien pienentämiseksi. Yhdistynyt kuningaskunta kiisti komission näkemyksen, jonka mukaan Royal Mail voi sulkutilin ansiosta pienentää eläkemaksujaan, ja totesi, että sulkutilin puuttumisesta aiheutuvat seuraukset ovat neuvottelunvaraisia eikä niitä voida ennustaa. Jos sopimukseen ei olisi päästy, varojen saatavuus yritysinvestointeihin olisi vaarantunut.

4.4   300 miljoonan Englannin punnan suuruinen osakaslaina

| (63) | Yhdistynyt kuningaskunta vahvisti, että se oli antanut Royal Mailille osakaslainan 300 miljoonan Englannin punnan pääomalainan muodossa, [...] prosentin korolla koko maturiteettiajaksi. Järjestely oli käytettävissä kahden vuoden ajan, ja se erääntyi etuoikeutetun lainan [...] viimeisenä takaisinmaksupäivänä tai kun eläkesulkutilin varat vapautettaisiin. Pääomalainan ehdot neuvoteltiin osana rahoituspakettia eikä erillisenä lainajärjestelynä. Yhdistynyt kuningaskunta totesi, että ehto, joka koski takaisinmaksun erääntymistä vasta eläkesulkutilin varojen vapautuessa, perustui siihen, että kyse oli etuoikeusasemaltaan huonommasta lainasta. Tämä puolestaan näkyi korkeassa korossa, joka liiketoiminnan riskit huomioiden oli korkeampi kuin hallituksen neuvonantajien esittämä vaihteluväli oman pääoman kohtuullisille vaihtoehtokustannuksille. Hallituksen neuvonantajat olivat vahvistaneet järjestelyn olevan ”täysin markkinaehtoinen”. |
| --- | --- |

(63)

Yhdistynyt kuningaskunta vahvisti, että se oli antanut Royal Mailille osakaslainan 300 miljoonan Englannin punnan pääomalainan muodossa, [...] prosentin korolla koko maturiteettiajaksi. Järjestely oli käytettävissä kahden vuoden ajan, ja se erääntyi etuoikeutetun lainan [...] viimeisenä takaisinmaksupäivänä tai kun eläkesulkutilin varat vapautettaisiin. Pääomalainan ehdot neuvoteltiin osana rahoituspakettia eikä erillisenä lainajärjestelynä. Yhdistynyt kuningaskunta totesi, että ehto, joka koski takaisinmaksun erääntymistä vasta eläkesulkutilin varojen vapautuessa, perustui siihen, että kyse oli etuoikeusasemaltaan huonommasta lainasta. Tämä puolestaan näkyi korkeassa korossa, joka liiketoiminnan riskit huomioiden oli korkeampi kuin hallituksen neuvonantajien esittämä vaihteluväli oman pääoman kohtuullisille vaihtoehtokustannuksille. Hallituksen neuvonantajat olivat vahvistaneet järjestelyn olevan ”täysin markkinaehtoinen”.

4.5   Vuoden 2007 rahoituspaketin yhdenmukaisuus markkinataloussijoittajaperiaatteen kanssa

| (64) | Yhdistynyt kuningaskunta totesi, että vuoden 2007 rahoituspaketin osat oli kukin neuvoteltu osana yhtenäistä kokonaisuutta eikä niiden markkinaehtoisuutta arvioitu eikä niitä pitäisi arvioida erillään, vaikka yksittäisten osien ehtoja verrattiin vastaaviin markkinaehtoisiin lainoihin. Deloitte ja Credit Suisse analysoivat rahoituspaketin ja erityisesti sulkutilijärjestelyn markkinaehtoisuuden, ja hallitus luotti niiltä saamiinsa neuvoihin. |
| --- | --- |

(64)

Yhdistynyt kuningaskunta totesi, että vuoden 2007 rahoituspaketin osat oli kukin neuvoteltu osana yhtenäistä kokonaisuutta eikä niiden markkinaehtoisuutta arvioitu eikä niitä pitäisi arvioida erillään, vaikka yksittäisten osien ehtoja verrattiin vastaaviin markkinaehtoisiin lainoihin. Deloitte ja Credit Suisse analysoivat rahoituspaketin ja erityisesti sulkutilijärjestelyn markkinaehtoisuuden, ja hallitus luotti niiltä saamiinsa neuvoihin.

| (65) | Deloitte arvioi yhtiön yritysarvoa strategisen suunnitelman kannalta lähtien siitä olettamuksesta, että 1 miljardin Englannin punnan suuruinen sulkutilisijoitus toteutuu. Yritysarvoa arvioidaan diskonttaamalla ennustetut ennakkorahoituksen kassavirrat liiketoiminnan pääomakulujen painotetulla keskiarvolla. Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan sulkutilisijoitus on kohtuullinen järkevästi ajattelevalle, markkinatalouden ehtojen mukaan toimivalle pääomasijoittajalle, jos:






  a) | sijoittajan pääoman arvo on positiivinen (kun nettorahoitusvelka, eläkevaje ja sulkutilin nettokustannukset vähennetään yritysarvosta); sekä |
| --- | --- | --- |

(65)

Deloitte arvioi yhtiön yritysarvoa strategisen suunnitelman kannalta lähtien siitä olettamuksesta, että 1 miljardin Englannin punnan suuruinen sulkutilisijoitus toteutuu. Yritysarvoa arvioidaan diskonttaamalla ennustetut ennakkorahoituksen kassavirrat liiketoiminnan pääomakulujen painotetulla keskiarvolla. Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan sulkutilisijoitus on kohtuullinen järkevästi ajattelevalle, markkinatalouden ehtojen mukaan toimivalle pääomasijoittajalle, jos:

a)

sijoittajan pääoman arvo on positiivinen (kun nettorahoitusvelka, eläkevaje ja sulkutilin nettokustannukset vähennetään yritysarvosta); sekä

| b) | suurempaa arvoa ei voitaisi saavuttaa ilman ehdotetun mukaista sijoitusta sulkutileille. |
| --- | --- |

b)

suurempaa arvoa ei voitaisi saavuttaa ilman ehdotetun mukaista sijoitusta sulkutileille.

Deloitte laski myös sisäisen tuottoprosentin; määritelmän mukaan se on tulevaisuuden kassavirtojen diskonttotuotto, joten yrityksen oman pääoman arvo aleni [...]. Deloitten laatiman analyysin perusteella oman pääoman arvo sijoitusten jälkeen oli yli [...] ja sisäinen tuottoprosentti puolestaan [...]; nämä tulokset eivät muuttuneet herkkyysanalyyseissä. Ilman sulkutilisijoitusta laskettiin kaksi vaihtoehtoista skenaariota, joissa osakkeenomistajan pääoman arvo olisi Deloitten mukaan mahdollisesti heikentynyt merkittävästi. Toisin sanoen ehdotetun sijoituksen myötä sijoituksen arvon odotettiin kasvavan huomattavasti ajan kuluessa.

5.   TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI: VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

| (66) | Kuten menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todettiin, kysymys siitä, ovatko käsiteltävät toimenpiteet valtiontukea, ratkaistaan sen mukaan, onko toimenpiteistä koitunut Royal Mailille etua perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitetulla tavalla; muut tuen olemassaolon kriteerit täyttyvät selvästi. Määrittääkseen, koituiko tarjotuista toimenpiteistä etua RM:lle, komissio tutkii, olisiko markkinataloudessa toimiva yksityinen toimija ollut valmis tarjoamaan rahoitusta samoilla ehdoilla. |
| --- | --- |

(66)

Kuten menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todettiin, kysymys siitä, ovatko käsiteltävät toimenpiteet valtiontukea, ratkaistaan sen mukaan, onko toimenpiteistä koitunut Royal Mailille etua perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitetulla tavalla; muut tuen olemassaolon kriteerit täyttyvät selvästi. Määrittääkseen, koituiko tarjotuista toimenpiteistä etua RM:lle, komissio tutkii, olisiko markkinataloudessa toimiva yksityinen toimija ollut valmis tarjoamaan rahoitusta samoilla ehdoilla.

5.1   Vuonna 2001 myönnetty laina

| (67) | Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamista selvityksistä käy ilmi, miksi lainan nostoerien koroksi oli määritetty pitkäkestoisen (20 vuotta) koron keskiarvo (5,8 prosenttia); kyseinen korko alittaa kyseisenä ajankohtana sovelletun komission viitekoron, joka on lyhytaikaisempi korko (12). Johdanto-osan 49 kappaleessa mainitusta kirjeestä ilmenee lisäksi, millaiset lainan lähtökohdat olivat vuonna 1999 ja miten ehdot tuolloin määritettiin. Selvityksissä vastataan TNT:n esille ottamiin kysymyksiin (ks. johdanto-osan 42 kappale), sillä TNT käytti vertailussaan vuoden 2001 korkotasoa, mutta kyseisen lainan korkotasoa ei määritetty kyseisenä vuonna. Selvityksissä perustellaan myös, miksi lainalla ei ollut vakuutta (vakuus lisättiin joka tapauksessa jälkeenpäin vuoden 2003 lainojen myöntämisen yhteydessä). Lopuksi selvityksissä vastataan myös menettelyn aloittamisesta tehdyssä komission päätöksessä esille otettuun seikkaan eli siihen, että Royal Mailin taloudellinen tilanne oli alkanut heiketä jo vuonna 2001. Näin ei kuitenkaan ollut vielä vuonna 1999, jolloin sitoumus lainaan annettiin, eikä vuosina 1999–2000, jotka ovat korkotason määrittämisen kannalta olennaisia ajankohtia. |
| --- | --- |

(67)

Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamista selvityksistä käy ilmi, miksi lainan nostoerien koroksi oli määritetty pitkäkestoisen (20 vuotta) koron keskiarvo (5,8 prosenttia); kyseinen korko alittaa kyseisenä ajankohtana sovelletun komission viitekoron, joka on lyhytaikaisempi korko (12). Johdanto-osan 49 kappaleessa mainitusta kirjeestä ilmenee lisäksi, millaiset lainan lähtökohdat olivat vuonna 1999 ja miten ehdot tuolloin määritettiin. Selvityksissä vastataan TNT:n esille ottamiin kysymyksiin (ks. johdanto-osan 42 kappale), sillä TNT käytti vertailussaan vuoden 2001 korkotasoa, mutta kyseisen lainan korkotasoa ei määritetty kyseisenä vuonna. Selvityksissä perustellaan myös, miksi lainalla ei ollut vakuutta (vakuus lisättiin joka tapauksessa jälkeenpäin vuoden 2003 lainojen myöntämisen yhteydessä). Lopuksi selvityksissä vastataan myös menettelyn aloittamisesta tehdyssä komission päätöksessä esille otettuun seikkaan eli siihen, että Royal Mailin taloudellinen tilanne oli alkanut heiketä jo vuonna 2001. Näin ei kuitenkaan ollut vielä vuonna 1999, jolloin sitoumus lainaan annettiin, eikä vuosina 1999–2000, jotka ovat korkotason määrittämisen kannalta olennaisia ajankohtia.

| (68) | Kun lainoista sovittiin, komission viitekorkojen määrityksessä käytettiin viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä annettua komission tiedonantoa vuodelta 1997, jäljempänä ’viitekorkoja koskeva tiedonanto vuodelta 1997’ (13). Komissio määritteli tiedonannon mukaan korot viisivuotisten pankkienvälisten swap-korkojen ja preemioiden perusteella, mutta varasi itselleen oikeuden käyttää viisivuotisia pankkienvälisiä swap-korkoja lyhytkestoisempaa peruskorkoa (esimerkiksi vuoden LIBOR-korkoa) tai pitkäkestoisempaa peruskorkoa (esimerkiksi kymmenen vuoden joukkovelkakirjalainojen korkoa). Koska laina-aika oli pitempi, komissio uskoo, että pitkäkestoinen korko on tässä tapauksessa tarkoituksenmukainen. |
| --- | --- |

(68)

Kun lainoista sovittiin, komission viitekorkojen määrityksessä käytettiin viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä annettua komission tiedonantoa vuodelta 1997, jäljempänä ’viitekorkoja koskeva tiedonanto vuodelta 1997’ (13). Komissio määritteli tiedonannon mukaan korot viisivuotisten pankkienvälisten swap-korkojen ja preemioiden perusteella, mutta varasi itselleen oikeuden käyttää viisivuotisia pankkienvälisiä swap-korkoja lyhytkestoisempaa peruskorkoa (esimerkiksi vuoden LIBOR-korkoa) tai pitkäkestoisempaa peruskorkoa (esimerkiksi kymmenen vuoden joukkovelkakirjalainojen korkoa). Koska laina-aika oli pitempi, komissio uskoo, että pitkäkestoinen korko on tässä tapauksessa tarkoituksenmukainen.

| (69) | Komissio on todennut, että perittyihin korkoihin päädyttiin tarkastelemalla markkinaehtoisia lainoja, joita verrattiin vastaaviin valtion joukkovelkakirjalainoihin (14). Valtion joukkovelkakirjalainojen korkoero vaihteli 76 ja 165 peruspisteen välillä, mikä on riittävä verrattuna viitekorkoja koskevassa tiedonannossa vuodelta 1997 vahvistettuun 75 peruspisteen korkoeroon. Komissio vertasi perittyjä korkoja myös 20 vuoden pankkienvälisiin swap-korkoihin vastaavina ajankohtina. Perityt korot ovat hyvin lähellä näitä korkoja (eroa on yleensä alle 10 peruspistettä). Komissio katsoo, että Yhdistynyt kuningaskunta ja sen neuvonantajat eivät perustaneet päätöksiään pankkienväliseen swap-korkoon tai muuhun julkaistuun korkoon, vaan etsivät mieluummin suoria markkinaehtoisia vertailuarvoja. Komissio hyväksyy edellä esitetyn perusteella näkemyksen, ettei Royal Mailille koitunut kyseisestä toimenpiteestä etua eikä toimenpide ole sen vuoksi valtiontukea. |
| --- | --- |

(69)

Komissio on todennut, että perittyihin korkoihin päädyttiin tarkastelemalla markkinaehtoisia lainoja, joita verrattiin vastaaviin valtion joukkovelkakirjalainoihin (14). Valtion joukkovelkakirjalainojen korkoero vaihteli 76 ja 165 peruspisteen välillä, mikä on riittävä verrattuna viitekorkoja koskevassa tiedonannossa vuodelta 1997 vahvistettuun 75 peruspisteen korkoeroon. Komissio vertasi perittyjä korkoja myös 20 vuoden pankkienvälisiin swap-korkoihin vastaavina ajankohtina. Perityt korot ovat hyvin lähellä näitä korkoja (eroa on yleensä alle 10 peruspistettä). Komissio katsoo, että Yhdistynyt kuningaskunta ja sen neuvonantajat eivät perustaneet päätöksiään pankkienväliseen swap-korkoon tai muuhun julkaistuun korkoon, vaan etsivät mieluummin suoria markkinaehtoisia vertailuarvoja. Komissio hyväksyy edellä esitetyn perusteella näkemyksen, ettei Royal Mailille koitunut kyseisestä toimenpiteestä etua eikä toimenpide ole sen vuoksi valtiontukea.

5.2   Lainajärjestelyt

5.2.1   Vuoden 2003 lainajärjestelyt

| (70) | Kuten menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todettiin, näitä järjestelyjä ei käytetty kertaakaan ennen niiden jatkamista tai muuttamista vuonna 2007. Sen vuoksi komissio ei aloittanut lainan ehtoja koskevaa menettelyä eikä tässä päätöksessä arvioida sovitun koron asianmukaisuutta. Komissio otti kuitenkin esille kysymyksen siitä, oliko järjestelyillä yritykselle kaikesta huolimatta optioarvoa, joka pitäisi arvioida siltä kannalta, voidaanko sitä pitää valtiontukena. Komissio on saanut tältä osin selville, että vaikka järjestelyjä ei käytetty, niistä oli kuitenkin maksettu [...] suuruinen vuosittainen sitoumusmaksu niiden järjestelyjen osalta, joihin oli sitouduttu. Komissio on todennut riittävän luotettavasti, että kyseessä oli markkinakorko, joka oli määritetty prosenttiosuutena kyseisen lainan Libor-koron ylittävästä marginaalista markkinakäytännön mukaisesti, ja korkotaso ([...]) oli tämän käytännön mukainen (komission tiedossa on esimerkkejä, joissa vaihteluväli on 16–50 prosenttia). Parlamentti ei koskaan hyväksynyt muita järjestelyitä eikä niihin sen vuoksi koskaan sitouduttu, mikä ei tavallisesti antaisi aihetta maksujen korottamiselle. Komissio toteaa näin ollen, etteivät vuonna 2003 myönnetyt lainajärjestelyt käytännössä olleet valtiontukea Royal Mailille. |
| --- | --- |

(70)

Kuten menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todettiin, näitä järjestelyjä ei käytetty kertaakaan ennen niiden jatkamista tai muuttamista vuonna 2007. Sen vuoksi komissio ei aloittanut lainan ehtoja koskevaa menettelyä eikä tässä päätöksessä arvioida sovitun koron asianmukaisuutta. Komissio otti kuitenkin esille kysymyksen siitä, oliko järjestelyillä yritykselle kaikesta huolimatta optioarvoa, joka pitäisi arvioida siltä kannalta, voidaanko sitä pitää valtiontukena. Komissio on saanut tältä osin selville, että vaikka järjestelyjä ei käytetty, niistä oli kuitenkin maksettu [...] suuruinen vuosittainen sitoumusmaksu niiden järjestelyjen osalta, joihin oli sitouduttu. Komissio on todennut riittävän luotettavasti, että kyseessä oli markkinakorko, joka oli määritetty prosenttiosuutena kyseisen lainan Libor-koron ylittävästä marginaalista markkinakäytännön mukaisesti, ja korkotaso ([...]) oli tämän käytännön mukainen (komission tiedossa on esimerkkejä, joissa vaihteluväli on 16–50 prosenttia). Parlamentti ei koskaan hyväksynyt muita järjestelyitä eikä niihin sen vuoksi koskaan sitouduttu, mikä ei tavallisesti antaisi aihetta maksujen korottamiselle. Komissio toteaa näin ollen, etteivät vuonna 2003 myönnetyt lainajärjestelyt käytännössä olleet valtiontukea Royal Mailille.

5.2.2   Vuoden 2007 lainajärjestelyt

| (71) | Vuonna 2007 jäljellä olevat lainat vuodelta 2003 (15) korvattiin 900 miljoonan Englannin punnan suuruisella etuoikeutetulla lainalla tarkistetuin ehdoin. Komissio on tutkinut tämän lainajärjestelyn ehdot. Peritty korko on [...] peruspistettä vastaavaa LIBOR-korkoa korkeampi ensimmäisten 12 kuukauden ajan, jonka jälkeen korko vaihtelee kiinteämääräisten kiinnitysten mukaan muttei kuitenkaan ole koskaan alhaisempi kuin LIBOR-korko korotettuna [...] peruspisteellä. Lainan vakuutena on yrityskiinnitys (16) Royal Mailin omaisuuteen, kiinteämääräinen kiinnitys uuden, RM:n kiinteistösalkkua hoitavan tytäryhtiön Royal Mail Estates Ltd:n osakkeisiin sekä yrityskiinnitys tämän yhtiön omaisuuteen. RM Estatesissa olevan kiinteistöomaisuuden markkina-arvo arvioitiin [...] punnaksi. Komissio on arvioinut lainaehtoja niiden laatimisen aikaan sovelletun, viitekorkoja koskevan tiedonannon vuodelta 1997 mukaan. Koska kiinnitetyn omaisuuden arvo on lähes 50 prosenttia suurempi kuin lainojen arvo, vakuutta on pidettävä ”suurena”. LIBOR-koron ylittävä marginaali, joka sijoittuu [...] ja [...] peruspisteen välille, on siten riittävä viitekorkoja koskevan tiedonannon osalta, jossa marginaaliksi asetettiin 75 peruspistettä (kuten johdanto-osan 68 kappaleessa todettiin, komissio pohti viitekorkoja koskevassa tiedonannossa vuodelta 1997 mahdollisuutta LIBOR-koron käyttöön arviointiperusteena). Lisäksi komissio on todennut, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimittamien, muita kiinteistöyhtiöiden avulla vakuutettuja liiketoimia koskevien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että lainaehdot on laadittu vertaamalla niitä muihin vastaavankaltaisiin liiketoimiin. Komissio on todennut viitekorkoanalyysinsa perusteella, että yksittäin tarkasteltuina lainajärjestelyt eivät ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(71)

Vuonna 2007 jäljellä olevat lainat vuodelta 2003 (15) korvattiin 900 miljoonan Englannin punnan suuruisella etuoikeutetulla lainalla tarkistetuin ehdoin. Komissio on tutkinut tämän lainajärjestelyn ehdot. Peritty korko on [...] peruspistettä vastaavaa LIBOR-korkoa korkeampi ensimmäisten 12 kuukauden ajan, jonka jälkeen korko vaihtelee kiinteämääräisten kiinnitysten mukaan muttei kuitenkaan ole koskaan alhaisempi kuin LIBOR-korko korotettuna [...] peruspisteellä. Lainan vakuutena on yrityskiinnitys (16) Royal Mailin omaisuuteen, kiinteämääräinen kiinnitys uuden, RM:n kiinteistösalkkua hoitavan tytäryhtiön Royal Mail Estates Ltd:n osakkeisiin sekä yrityskiinnitys tämän yhtiön omaisuuteen. RM Estatesissa olevan kiinteistöomaisuuden markkina-arvo arvioitiin [...] punnaksi. Komissio on arvioinut lainaehtoja niiden laatimisen aikaan sovelletun, viitekorkoja koskevan tiedonannon vuodelta 1997 mukaan. Koska kiinnitetyn omaisuuden arvo on lähes 50 prosenttia suurempi kuin lainojen arvo, vakuutta on pidettävä ”suurena”. LIBOR-koron ylittävä marginaali, joka sijoittuu [...] ja [...] peruspisteen välille, on siten riittävä viitekorkoja koskevan tiedonannon osalta, jossa marginaaliksi asetettiin 75 peruspistettä (kuten johdanto-osan 68 kappaleessa todettiin, komissio pohti viitekorkoja koskevassa tiedonannossa vuodelta 1997 mahdollisuutta LIBOR-koron käyttöön arviointiperusteena). Lisäksi komissio on todennut, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimittamien, muita kiinteistöyhtiöiden avulla vakuutettuja liiketoimia koskevien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että lainaehdot on laadittu vertaamalla niitä muihin vastaavankaltaisiin liiketoimiin. Komissio on todennut viitekorkoanalyysinsa perusteella, että yksittäin tarkasteltuina lainajärjestelyt eivät ole valtiontukea.

| (72) | Koska vuoden 2007 järjestelyt olivat osa useasta toimenpiteistä koostuvaa pakettia ja koska Yhdistynyt kuningaskunta vaati, ettei vuoden 2007 rahoituspaketin osia pitäisi tarkastella erillisinä, komission on määritettävä, onko johdanto-osan 71 kappaleessa esitetty erillinen arviointi luotettava. Tätä kysymystä käsitellään jäljempänä 5.5 jaksossa. |
| --- | --- |

(72)

Koska vuoden 2007 järjestelyt olivat osa useasta toimenpiteistä koostuvaa pakettia ja koska Yhdistynyt kuningaskunta vaati, ettei vuoden 2007 rahoituspaketin osia pitäisi tarkastella erillisinä, komission on määritettävä, onko johdanto-osan 71 kappaleessa esitetty erillinen arviointi luotettava. Tätä kysymystä käsitellään jäljempänä 5.5 jaksossa.

5.3   Eläkkeiden sulkutili

5.3.1   Tuen olemassaolo

| (73) | Saatuaan Yhdistyneeltä kuningaskunnalta huomautuksia ja selvityksiä komissio pystyi hahmottamaan eläketoimenpiteeseen sisältyvän mekanismin. Kuten edellä johdanto-osan 22 kappaleessa todettiin, Royal Mailin on otettava suuri eläkevaje huomioon taseessaan, ja Yhdistyneen kuningaskunnan eläkelainsäädännön mukaisesti sen on laadittava omaisuudenhoitajien kanssa suunnitelma ja määritettävä tietty ajanjakso eläkevajeen poistamiseksi eläkejärjestelmän rahastoon suoritettavin maksuin. Eläketoimenpiteen avulla Royal Mail saattoi pidentää kyseistä ajanjaksoa, mikä vaikutti myös sen maksettaviksi lankeaviin maksuihin. Komissio totesi jo alkuvaiheessa, että toimenpiteen (sen, että valtion määräysvallassa erityisen lainsäädännön nojalla olleita varoja vapautettiin käytettäväksi sulkutilijärjestelyssä eläkerahaston hyväksi) laillisuudelle ei ollut suoraa vertailukohtaa tavanomaisessa liiketoiminnassa, vaikka varoja voidaan sijoittaa sulkutilille myös yksityisellä sektorilla (17). Voidakseen arvioida Yhdistyneen kuningaskunnan väitettä toimenpiteen markkinaehtoisuudesta komission oli määritettävä sille sopiva vertailukohta. |
| --- | --- |

(73)

Saatuaan Yhdistyneeltä kuningaskunnalta huomautuksia ja selvityksiä komissio pystyi hahmottamaan eläketoimenpiteeseen sisältyvän mekanismin. Kuten edellä johdanto-osan 22 kappaleessa todettiin, Royal Mailin on otettava suuri eläkevaje huomioon taseessaan, ja Yhdistyneen kuningaskunnan eläkelainsäädännön mukaisesti sen on laadittava omaisuudenhoitajien kanssa suunnitelma ja määritettävä tietty ajanjakso eläkevajeen poistamiseksi eläkejärjestelmän rahastoon suoritettavin maksuin. Eläketoimenpiteen avulla Royal Mail saattoi pidentää kyseistä ajanjaksoa, mikä vaikutti myös sen maksettaviksi lankeaviin maksuihin. Komissio totesi jo alkuvaiheessa, että toimenpiteen (sen, että valtion määräysvallassa erityisen lainsäädännön nojalla olleita varoja vapautettiin käytettäväksi sulkutilijärjestelyssä eläkerahaston hyväksi) laillisuudelle ei ollut suoraa vertailukohtaa tavanomaisessa liiketoiminnassa, vaikka varoja voidaan sijoittaa sulkutilille myös yksityisellä sektorilla (17). Voidakseen arvioida Yhdistyneen kuningaskunnan väitettä toimenpiteen markkinaehtoisuudesta komission oli määritettävä sille sopiva vertailukohta.

| (74) | Toimenpiteellä vapautetaan varat, jotka olivat kokonaisuudessaan osakkeenomistajan määräysvallassa, jotta RM voi muuttaa niiden avulla maksuja, jotka sen on suoritettava eläkejärjestelmäänsä eläkevajeen poistamiseksi, siirtämällä kyseiset varat sulkutilille (vaikka postivarannot on kirjattu muodollisesti RM:n taseeseen, se ei voi käyttää varantoja eikä niihin liittyviä varoja ilman valtion suostumusta). Vaikka varojen vapauttamista ei voida pitää puhtaasti pääomanlisäyksenä, sen vaikutukset voidaan rinnastaa pääomanlisäyksen vaikutuksiin. Jos varoja ei olisi vapautettu, Royal Mail ei olisi voinut perustaa sulkutiliä hankkimatta pääomaa muista lähteistä tai nostamatta sitä muista varannoista. Pitää paikkansa, että toimenpiteessä määrättiin, että varat palautuisivat valtion määräysvaltaan sulkutilin vapautuksen myötä. Koska tämän odotettiin kuitenkin tapahtuvan pitkän ajan (17 vuoden) kuluttua ja koska oli epävarmaa, palautuisivatko varat käytännössä osakkeenomistajalle, jos RM:n taloudellinen tilanne heikentyisi kyseisen ajan kuluessa, ja koska taattuja korkotuloja ei ollut, komissio hylkäsi mahdollisuuden, että toimenpidettä verrattaisiin lainan myöntämiseen. Komissio päätti, että tämä lähestymistapa oli siksikin järkevä, että kun postivarannon määrä oli 31 päivänä maaliskuuta 2007 vain 796 miljoonaa Englannin puntaa, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset lisäsivät siihen 54 miljoonaa puntaa uutta pääomaa, jotta postivarannon suuruus olisi sovitut 850 miljoonaa puntaa ennen sulkutilin perustamista. Edellä esitetyn perusteella ja sen arvioimiseksi, oliko toimenpide markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen, komissio on analysoinut kokonaisuudessaan osakkeenomistajan määräysvallassa olleiden varojen vapautusta, jotta RM voisi käyttää ne pääomanlisäyksenä. |
| --- | --- |

(74)

Toimenpiteellä vapautetaan varat, jotka olivat kokonaisuudessaan osakkeenomistajan määräysvallassa, jotta RM voi muuttaa niiden avulla maksuja, jotka sen on suoritettava eläkejärjestelmäänsä eläkevajeen poistamiseksi, siirtämällä kyseiset varat sulkutilille (vaikka postivarannot on kirjattu muodollisesti RM:n taseeseen, se ei voi käyttää varantoja eikä niihin liittyviä varoja ilman valtion suostumusta). Vaikka varojen vapauttamista ei voida pitää puhtaasti pääomanlisäyksenä, sen vaikutukset voidaan rinnastaa pääomanlisäyksen vaikutuksiin. Jos varoja ei olisi vapautettu, Royal Mail ei olisi voinut perustaa sulkutiliä hankkimatta pääomaa muista lähteistä tai nostamatta sitä muista varannoista. Pitää paikkansa, että toimenpiteessä määrättiin, että varat palautuisivat valtion määräysvaltaan sulkutilin vapautuksen myötä. Koska tämän odotettiin kuitenkin tapahtuvan pitkän ajan (17 vuoden) kuluttua ja koska oli epävarmaa, palautuisivatko varat käytännössä osakkeenomistajalle, jos RM:n taloudellinen tilanne heikentyisi kyseisen ajan kuluessa, ja koska taattuja korkotuloja ei ollut, komissio hylkäsi mahdollisuuden, että toimenpidettä verrattaisiin lainan myöntämiseen. Komissio päätti, että tämä lähestymistapa oli siksikin järkevä, että kun postivarannon määrä oli 31 päivänä maaliskuuta 2007 vain 796 miljoonaa Englannin puntaa, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset lisäsivät siihen 54 miljoonaa puntaa uutta pääomaa, jotta postivarannon suuruus olisi sovitut 850 miljoonaa puntaa ennen sulkutilin perustamista. Edellä esitetyn perusteella ja sen arvioimiseksi, oliko toimenpide markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen, komissio on analysoinut kokonaisuudessaan osakkeenomistajan määräysvallassa olleiden varojen vapautusta, jotta RM voisi käyttää ne pääomanlisäyksenä.

| (75) | Arvioidessaan pääomanlisäysten markkinaehtoisuutta komissio vertaa julkisen vallan pääomaomistuksen nettonykyarvoa sijoitusten jälkeen (post money) ja ennen sijoituksia (pre money) (18). Jos ero on suurempi kuin lisätty pääoma, pääomanlisäys katsotaan markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaiseksi. Tällainen vaiheittainen lähestymistapa on tarpeen, koska muutoin ei olisi selvää, mikä osa osakkeenomistajan saamista tuotoista (osingot tai osakeomistusta myytäessä myyntihinta) syntyisi sijoituksesta ja mikä taas syntyisi siitä riippumatta. Laskettaessa pääomaomistuksen arvoa tietyllä ajanjaksolla ennen sijoituksia ja niiden jälkeen käytetään seuraavaa menetelmää: kyseisenä ajanjaksona pääomaomistuksen tulevien kassavirtojen diskontattu arvo (yleensä osingot, toinen vaihtoehto voisi olla pääoman alentaminen) lisätään ajanjaksolla mahdollisesti tapahtuvaan arvonnousuun. |
| --- | --- |

(75)

Arvioidessaan pääomanlisäysten markkinaehtoisuutta komissio vertaa julkisen vallan pääomaomistuksen nettonykyarvoa sijoitusten jälkeen (post money) ja ennen sijoituksia (pre money) (18). Jos ero on suurempi kuin lisätty pääoma, pääomanlisäys katsotaan markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaiseksi. Tällainen vaiheittainen lähestymistapa on tarpeen, koska muutoin ei olisi selvää, mikä osa osakkeenomistajan saamista tuotoista (osingot tai osakeomistusta myytäessä myyntihinta) syntyisi sijoituksesta ja mikä taas syntyisi siitä riippumatta. Laskettaessa pääomaomistuksen arvoa tietyllä ajanjaksolla ennen sijoituksia ja niiden jälkeen käytetään seuraavaa menetelmää: kyseisenä ajanjaksona pääomaomistuksen tulevien kassavirtojen diskontattu arvo (yleensä osingot, toinen vaihtoehto voisi olla pääoman alentaminen) lisätään ajanjaksolla mahdollisesti tapahtuvaan arvonnousuun.

| (76) | Yhdistyneen kuningaskunnan ensimmäisessä vastauksessa oli liitteenä Deloitte-yhtiön konsulttien raportti, jonka tarkoituksena oli esittää suunniteltujen [...] suuruisten sijoitusten sisäinen tuottoprosentti. Tutkinnan aikana kävi kuitenkin ilmi, että käytettyyn menetelmään liittyi monia ongelmia. |
| --- | --- |

(76)

Yhdistyneen kuningaskunnan ensimmäisessä vastauksessa oli liitteenä Deloitte-yhtiön konsulttien raportti, jonka tarkoituksena oli esittää suunniteltujen [...] suuruisten sijoitusten sisäinen tuottoprosentti. Tutkinnan aikana kävi kuitenkin ilmi, että käytettyyn menetelmään liittyi monia ongelmia.

| (77) | Ensinnäkin laskelma koski vain sijoitusta, eikä siinä siis vertailtu kahta skenaariota, joista toisessa sijoitus toteutetaan ja toisessa ei. Tähän kritiikkiin Yhdistynyt kuningaskunta vastasi, että skenaariossa, jossa sijoitusta ei toteutettu, pääoma-arvoksi oletettiin [...]. Väitettä, että pääoma-arvo olisi [...] ilman sijoitusta, ei kuitenkaan esitetty eikä tuettu Deloitten raportissa. Tämän vuoksi komissio katsoi, että Deloitten alkuperäistä raporttia ei ollut laadittu komission asianmukaisena pitämän menetelmän mukaisesti, eli sijoitusta edeltävän ja sen jälkeisen tilanteen vertailun perusteella |
| --- | --- |

(77)

Ensinnäkin laskelma koski vain sijoitusta, eikä siinä siis vertailtu kahta skenaariota, joista toisessa sijoitus toteutetaan ja toisessa ei. Tähän kritiikkiin Yhdistynyt kuningaskunta vastasi, että skenaariossa, jossa sijoitusta ei toteutettu, pääoma-arvoksi oletettiin [...]. Väitettä, että pääoma-arvo olisi [...] ilman sijoitusta, ei kuitenkaan esitetty eikä tuettu Deloitten raportissa. Tämän vuoksi komissio katsoi, että Deloitten alkuperäistä raporttia ei ollut laadittu komission asianmukaisena pitämän menetelmän mukaisesti, eli sijoitusta edeltävän ja sen jälkeisen tilanteen vertailun perusteella

| (78) | Toiseksi pääomaomistuksen arvottamisessa käytetty menetelmä oli, että yrityksen arvo (toisin sanoen joukkovelkakirjojen haltijoiden ja osakkeenomistajien saatavien summa) laskettiin yrityksen kassavirtojen ja päätearvon perusteella vähentäen velat jälkeenpäin. Vaikka tämä menetelmä ei ole virheellinen, sen perusteella ei voida osoittaa vain osakkeenomistajien saamia vapaita kassavirtoja, mikä on yksi indikaattori (vaikkakaan ei ainoa) sen arvioimiseksi, onko pääomanlisäys markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Sen vuoksi komissio pitää parempana menetelmää, jossa diskontataan suoraan osakkeenomistajille maksetut kassavirrat (osingot) ja jossa käytetään päätearvoa, joka ei ole yrityksen vaan pääoman arvo. Lisäksi menetelmässä lasketaan pääomakustannukset diskonttokoron avulla eikä keskimääräisinä pääomakustannuksina (Weighted Average Cost of Capital). Tätä menetelmää käytettiin aiemmin mainituissa Landesbanken-tapauksissa (ks. alaviite 17). |
| --- | --- |

(78)

Toiseksi pääomaomistuksen arvottamisessa käytetty menetelmä oli, että yrityksen arvo (toisin sanoen joukkovelkakirjojen haltijoiden ja osakkeenomistajien saatavien summa) laskettiin yrityksen kassavirtojen ja päätearvon perusteella vähentäen velat jälkeenpäin. Vaikka tämä menetelmä ei ole virheellinen, sen perusteella ei voida osoittaa vain osakkeenomistajien saamia vapaita kassavirtoja, mikä on yksi indikaattori (vaikkakaan ei ainoa) sen arvioimiseksi, onko pääomanlisäys markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Sen vuoksi komissio pitää parempana menetelmää, jossa diskontataan suoraan osakkeenomistajille maksetut kassavirrat (osingot) ja jossa käytetään päätearvoa, joka ei ole yrityksen vaan pääoman arvo. Lisäksi menetelmässä lasketaan pääomakustannukset diskonttokoron avulla eikä keskimääräisinä pääomakustannuksina (Weighted Average Cost of Capital). Tätä menetelmää käytettiin aiemmin mainituissa Landesbanken-tapauksissa (ks. alaviite 17).

| (79) | Kolmanneksi laskelmassa arvioitiin johdanto-osan 71 kappaleessa käsiteltyä etuoikeutettua lainaa ja postivarannon vapauttamista yhdessä, kun tavallisesti lainaa ja pääomanlisäystä koskevat testit ovat erilliset (yksityistä sijoittajaa vs. yksityistä lainanantajaa koskeva testi), joten ne pitäisi myös arvioida erikseen (19). Vaikka ei olekaan epätavallista, että osakkeenomistaja on samalla myös lainanantaja suurissa yritysryhmissä, komissio pitää hankalana arvioida näitä kahta erilaista toimenpidettä samoilla kriteereillä. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, etteikö näiden kahden toimenpiteen vaikutusta toisiinsa tulisi ottaa huomioon. Analyysi, joka koskee kokonaan osakkeenomistajan määräysvallassa olevien varojen vapauttamista RM:n käyttöön, perustuu kassavirtoihin, mikä puolestaan perustuu olettamukseen, että tässä päätöksessä käsitellyt lainat on myönnetty RM:lle. |
| --- | --- |

(79)

Kolmanneksi laskelmassa arvioitiin johdanto-osan 71 kappaleessa käsiteltyä etuoikeutettua lainaa ja postivarannon vapauttamista yhdessä, kun tavallisesti lainaa ja pääomanlisäystä koskevat testit ovat erilliset (yksityistä sijoittajaa vs. yksityistä lainanantajaa koskeva testi), joten ne pitäisi myös arvioida erikseen (19). Vaikka ei olekaan epätavallista, että osakkeenomistaja on samalla myös lainanantaja suurissa yritysryhmissä, komissio pitää hankalana arvioida näitä kahta erilaista toimenpidettä samoilla kriteereillä. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, etteikö näiden kahden toimenpiteen vaikutusta toisiinsa tulisi ottaa huomioon. Analyysi, joka koskee kokonaan osakkeenomistajan määräysvallassa olevien varojen vapauttamista RM:n käyttöön, perustuu kassavirtoihin, mikä puolestaan perustuu olettamukseen, että tässä päätöksessä käsitellyt lainat on myönnetty RM:lle.

| (80) | Komissio pyysi tämän vuoksi Yhdistynyttä kuningaskuntaa arvioimaan oman pääoman arvon vaiheittain sellaisen parhaan mahdollisen, joskin realistisen skenaarion perusteella, jossa sijoitusta ei toteuteta. Vaihtoehtoisen skenaarion osalta RM:n omat ennusteet tilanteesta, jossa sijoitusta ei toteuteta (”manage for cash case”), johtivat [...]. Tämän vuoksi Deloitte hahmotteli erilaisen ”vaihtoehtoisen tapauksen”, jonka perusteella [...], ja eläkevajeen poistamiseen tarvittavan jakson kesto määritettiin 12 vuodeksi 17 vuoden sijaan. Deloitte kuitenkin arvioi, että vaikka eläkeongelma voitaisiin ratkaista tehokkaasti lyhyellä aikavälillä [...]. On syytä todeta, ettei komissiolla ole varmuutta siitä, onko tämä skenaario ilman sijoitusta paras mahdollinen vaihtoehto, jonka varaan markkinataloussijoittaja luonnollisesti perustaisi oman arvionsa. Voidaan kuitenkin todeta, että tilannetta, jossa sijoitus toteutetaan, koskevat epäilykset vahvistuisivat mihin tahansa kuviteltavissa olevaan ”parempaan vaihtoehtoon” nähden. |
| --- | --- |

(80)

Komissio pyysi tämän vuoksi Yhdistynyttä kuningaskuntaa arvioimaan oman pääoman arvon vaiheittain sellaisen parhaan mahdollisen, joskin realistisen skenaarion perusteella, jossa sijoitusta ei toteuteta. Vaihtoehtoisen skenaarion osalta RM:n omat ennusteet tilanteesta, jossa sijoitusta ei toteuteta (”manage for cash case”), johtivat [...]. Tämän vuoksi Deloitte hahmotteli erilaisen ”vaihtoehtoisen tapauksen”, jonka perusteella [...], ja eläkevajeen poistamiseen tarvittavan jakson kesto määritettiin 12 vuodeksi 17 vuoden sijaan. Deloitte kuitenkin arvioi, että vaikka eläkeongelma voitaisiin ratkaista tehokkaasti lyhyellä aikavälillä [...]. On syytä todeta, ettei komissiolla ole varmuutta siitä, onko tämä skenaario ilman sijoitusta paras mahdollinen vaihtoehto, jonka varaan markkinataloussijoittaja luonnollisesti perustaisi oman arvionsa. Voidaan kuitenkin todeta, että tilannetta, jossa sijoitus toteutetaan, koskevat epäilykset vahvistuisivat mihin tahansa kuviteltavissa olevaan ”parempaan vaihtoehtoon” nähden.

| (81) | Yhdistynyt kuningaskunta toimitti komission pyynnöstä lukuja, joiden perusteella sijoituksen toteutumista (sijoitustapausta) voitiin arvioida molempiin vaihtoehtoihin nähden. Johdanto-osan 78 kappaleessa mainituista syistä komissio edellytti, että ennusteissa käytetään pääoman omistajien saamia vapaita kassavirtoja, päätearvon pääoma-arvoa ja pääomakustannuksia diskonttokorkona. |
| --- | --- |

(81)

Yhdistynyt kuningaskunta toimitti komission pyynnöstä lukuja, joiden perusteella sijoituksen toteutumista (sijoitustapausta) voitiin arvioida molempiin vaihtoehtoihin nähden. Johdanto-osan 78 kappaleessa mainituista syistä komissio edellytti, että ennusteissa käytetään pääoman omistajien saamia vapaita kassavirtoja, päätearvon pääoma-arvoa ja pääomakustannuksia diskonttokorkona.

| (82) | Yhdistynyt kuningaskunta toimitti seuraavat laskelmat (20). Taulukossa esitetään laskelma valtion pääomaomistuksesta sijoituksen toteutuessa (sijoitustapaus) sekä saman laskelman tulos vaihtoehtoisessa tapauksessa (ilman sijoitusta). Näiden lukujen perusteella valtion pääomaomistuksen arvo on [...] Englannin puntaa sijoituksen jälkeen (sijoitustapaus), kun taas vaihtoehtoisessa tapauksessa (ilman sijoitusta) se olisi [...] puntaa.























  SIJOITUSTAPAUS – sijoitus 1,15 mrd GBP | PV | Alkuperäiset kassavirrat | 07/08 | 08/09 | 09/10 | 10/11 | 11/12 | 12/13 | 13/14 | 14/15 | 15/16 | 16/17 | 17/18 | 18/19 | 19/20 | 20/21 | 21/22 | 22/23 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettonykyarvo vuosina 1–10 (diskontattu vapaa kassavirta pois lukien velat) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | | | | | | | |
| Päätearvo | [...] | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | [...] | — | — | — | — | — | |
| Postcommin määrärahan nettonykyarvo | [...] | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Yritysarvo | [...] | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Koroista syntyvät kassavirrat | [...] | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Lainojen nostot ja velan takaisinmaksu/varojen sijoitukset | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | — | — | — | — | — | [...] | [...] | [...] |
| Jäljellä oleva velka ennustejakson lopussa | | | | | | | | | | | | | | | | | | [...] |
| Eläkevajeen arvostus | [...] | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sulkutilin tase ja karttunut korko | [...] | [...] | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Sulkutilin takaisinmaksu (ei kesken tilikauden) | [...] | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | [...] |
| | [...] | [...] | — | — | — | — | — | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sulkutilin talletukset | [...] | [...] | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Osakaslaina | [...] | [...] | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Oman pääoman arvo | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| VAIHTOEHTOINEN TAPAUS


  Oman pääoman arvo | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Oman pääoman lisäarvo | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(82)

Yhdistynyt kuningaskunta toimitti seuraavat laskelmat (20). Taulukossa esitetään laskelma valtion pääomaomistuksesta sijoituksen toteutuessa (sijoitustapaus) sekä saman laskelman tulos vaihtoehtoisessa tapauksessa (ilman sijoitusta). Näiden lukujen perusteella valtion pääomaomistuksen arvo on [...] Englannin puntaa sijoituksen jälkeen (sijoitustapaus), kun taas vaihtoehtoisessa tapauksessa (ilman sijoitusta) se olisi [...] puntaa.

SIJOITUSTAPAUS – sijoitus 1,15 mrd GBP

PV

Alkuperäiset kassavirrat

07/08

08/09

09/10

10/11

11/12

12/13

13/14

14/15

15/16

16/17

17/18

18/19

19/20

20/21

21/22

22/23

Nettonykyarvo vuosina 1–10 (diskontattu vapaa kassavirta pois lukien velat)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Päätearvo

[...]

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

[...]

—

—

—

—

—

Postcommin määrärahan nettonykyarvo

[...]

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Yritysarvo

[...]

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Koroista syntyvät kassavirrat

[...]

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Lainojen nostot ja velan takaisinmaksu/varojen sijoitukset

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

—

—

—

—

—

[...]

[...]

[...]

Jäljellä oleva velka ennustejakson lopussa

[...]

Eläkevajeen arvostus

[...]

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sulkutilin tase ja karttunut korko

[...]

[...]

Sulkutilin takaisinmaksu (ei kesken tilikauden)

[...]

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

[...]

[...]

[...]

—

—

—

—

—

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sulkutilin talletukset

[...]

[...]

Osakaslaina

[...]

[...]

Oman pääoman arvo

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

VAIHTOEHTOINEN TAPAUS

Oman pääoman arvo

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Oman pääoman lisäarvo

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (83) | Koska [...] Englannin punnan erotus on sijoitettua määrää suurempi, Yhdistynyt kuningaskunta katsoo sen osoittavan, että sijoitus on markkinaehtoinen. Komissio katsoi kuitenkin, että kyseistä väitettä on tutkittava tarkemmin. |
| --- | --- |

(83)

Koska [...] Englannin punnan erotus on sijoitettua määrää suurempi, Yhdistynyt kuningaskunta katsoo sen osoittavan, että sijoitus on markkinaehtoinen. Komissio katsoi kuitenkin, että kyseistä väitettä on tutkittava tarkemmin.

| (84) | Taulukosta nähdään, että:






  a) | osakkeenomistajat eivät saa tuottoa sijoitustapauksessa syntyneistä varoista suunnitelman [...] ensimmäisenä vuotena; |
| --- | --- | --- |

(84)

Taulukosta nähdään, että:

a)

osakkeenomistajat eivät saa tuottoa sijoitustapauksessa syntyneistä varoista suunnitelman [...] ensimmäisenä vuotena;

| b) | sijoitustapaus perustuu siten suurelta osin vuosille 2016–2017 laskettuun päätearvoon; |
| --- | --- |

b)

sijoitustapaus perustuu siten suurelta osin vuosille 2016–2017 laskettuun päätearvoon;

| c) | sijoitustapauksessa kassavirta on negatiivinen ensimmäisten [...] vuoden aikana, jonka jälkeen syntyvät varat käytetään kokonaan velkojen maksuun ja eläkevajeen poistamiseen vuosiin 2013–2014 saakka; |
| --- | --- |

c)

sijoitustapauksessa kassavirta on negatiivinen ensimmäisten [...] vuoden aikana, jonka jälkeen syntyvät varat käytetään kokonaan velkojen maksuun ja eläkevajeen poistamiseen vuosiin 2013–2014 saakka;

| d) | vuosien 2016–2017 jälkeen (vaikkakin näin kauas ulottuvien ennusteiden luotettavuus on rajallinen) vaihtoehtoinen tapaus tuottaa enemmän, koska eläkevaje on poistettu, mikä estää vuosien 2013–2016 positiiviset tuotot. Tämän seikan perusteella sijoitustapauksen päätearvon painoarvo korostuu entisestään. |
| --- | --- |

d)

vuosien 2016–2017 jälkeen (vaikkakin näin kauas ulottuvien ennusteiden luotettavuus on rajallinen) vaihtoehtoinen tapaus tuottaa enemmän, koska eläkevaje on poistettu, mikä estää vuosien 2013–2016 positiiviset tuotot. Tämän seikan perusteella sijoitustapauksen päätearvon painoarvo korostuu entisestään.

| (85) | Lisäksi komissio vahvisti, että ensimmäisten [...] vuoden jälkeen ei ole varmaa, ovatko vuosien [...] luvut itse asiassa osakkeenomistajille jakokelpoisia osinkoja. Tämä johtuu eläkevajeen kirjaamisesta RM:n taseeseen (uusien kirjanpitosääntöjen mukaisesti), mikä aiheuttaa sen, että yrityksen arvo on kirjanpidossa negatiivinen. Tämä rajoittaa paljolti varojen käyttöä osinkojen maksuun jopa [...]. Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamassa alkuperäisessä Deloitten raportissa [...]. |
| --- | --- |

(85)

Lisäksi komissio vahvisti, että ensimmäisten [...] vuoden jälkeen ei ole varmaa, ovatko vuosien [...] luvut itse asiassa osakkeenomistajille jakokelpoisia osinkoja. Tämä johtuu eläkevajeen kirjaamisesta RM:n taseeseen (uusien kirjanpitosääntöjen mukaisesti), mikä aiheuttaa sen, että yrityksen arvo on kirjanpidossa negatiivinen. Tämä rajoittaa paljolti varojen käyttöä osinkojen maksuun jopa [...]. Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamassa alkuperäisessä Deloitten raportissa [...].

| (86) | Osakkeenomistajien saamia tuottoja koskevan mallin (käytännöllisesti katsoen kaikki tuotot kertyvät päätearvosta eikä juuri miltään osin osingoista) perusteella komissio uskoo, että yksityissijoittaja odottaisi sijoitukselleen jonkin verran tuottoa jo [...] vuoden kuluttua sijoituksesta; yksityinen sijoittaja tuskin pitäisi ajatuksesta, että sijoituksen koko tuotto tai suuri osa siitä tulee päätearvosta vasta [...] vuotena. Koska päätearvo on todellisuudessa kassavirtojen arvo [...] vuodesta eteenpäin diskontattuna [...] vuoteen, yksityistä sijoittajaa pyydetään uskomaan, että vaikka sijoitus ei tuota mitään [...] vuoteen, se on silti hyvä sijoitus [...] vuoden jälkeistä aikaa koskevien ennusteiden perusteella. Näin pitkäksi aikaa tehtyihin ennusteisiin liittyy monia ennakoimattomia muuttujia ja niiden luotettavuus on siksi hyvin rajallinen, ja komissio katsoo sen vuoksi, ettei yksityinen sijoittaja olisi valmis sijoittamaan tällaisin ehdoin etenkään postipalvelualalla, jolla pitkän aikavälin ennusteet ovat epävarmoja. Komissio pitää lisäksi kyseenalaisena sitä, olisiko yksityinen sijoittaja ollut valmis asettamaan työntekijöiden/eläkeläisten edut ja lainan takaisinmaksun siinä määrin etusijalle omiin osakkeenomistajan etuihinsa nähden. |
| --- | --- |

(86)

Osakkeenomistajien saamia tuottoja koskevan mallin (käytännöllisesti katsoen kaikki tuotot kertyvät päätearvosta eikä juuri miltään osin osingoista) perusteella komissio uskoo, että yksityissijoittaja odottaisi sijoitukselleen jonkin verran tuottoa jo [...] vuoden kuluttua sijoituksesta; yksityinen sijoittaja tuskin pitäisi ajatuksesta, että sijoituksen koko tuotto tai suuri osa siitä tulee päätearvosta vasta [...] vuotena. Koska päätearvo on todellisuudessa kassavirtojen arvo [...] vuodesta eteenpäin diskontattuna [...] vuoteen, yksityistä sijoittajaa pyydetään uskomaan, että vaikka sijoitus ei tuota mitään [...] vuoteen, se on silti hyvä sijoitus [...] vuoden jälkeistä aikaa koskevien ennusteiden perusteella. Näin pitkäksi aikaa tehtyihin ennusteisiin liittyy monia ennakoimattomia muuttujia ja niiden luotettavuus on siksi hyvin rajallinen, ja komissio katsoo sen vuoksi, ettei yksityinen sijoittaja olisi valmis sijoittamaan tällaisin ehdoin etenkään postipalvelualalla, jolla pitkän aikavälin ennusteet ovat epävarmoja. Komissio pitää lisäksi kyseenalaisena sitä, olisiko yksityinen sijoittaja ollut valmis asettamaan työntekijöiden/eläkeläisten edut ja lainan takaisinmaksun siinä määrin etusijalle omiin osakkeenomistajan etuihinsa nähden.

| (87) | Sijoitustapauksessa on tukeuduttu paljolti vuosiksi 2016–2017 laskettuun päätearvoon, joka kuitenkin voidaan kyseenalaistaa sekä laskentamenetelmän että sen perustana olevien lukujen perusteella. Menetelmässä päätearvo laskettiin käyttäen viimeisen vuoden EBITDA-lukua, joka kerrottiin yritysarvon ja alakohtaisten EBITDA-lukujen suhteesta saadulla kertoimella. TNT ja Deutsche Post/DHL valittiin siksi, että vaikka RM ei ole tällä hetkellä rinnastettavissa kyseisiin yrityksiin, se on sitä [...] vuoden kuluttua sijoitussuunnitelman toteutuksesta. Tämän lähestymistavan tuloksena oleva yritysarvo (karkeasti velat plus oma pääoma) ei ole yhdenmukainen johdanto-osan 81 kappaleessa kuvaillun lähestymistavan kanssa, koska jälkimmäisessä edellytetään pääoma-arvon käyttöä päätearvona. Tarkoituksenmukaista pääoma-arvoa käytettäessä päätearvo muuttuu huomattavasti – se alenee. Päätearvon perusteena olleiden lukujen osalta komissio toteaa erityisesti, että RM:n tuloksen ennen korkoja, veroja ja poistoja (EBITDA) oli arvioitu kasvavan vuosittain yli [...] sijoitussuunnitelman aikana. Komissio piti tätä arviota erittäin optimistisena äskettäin vapautetulla, säännellyllä ja kypsällä toimialalla. |
| --- | --- |

(87)

Sijoitustapauksessa on tukeuduttu paljolti vuosiksi 2016–2017 laskettuun päätearvoon, joka kuitenkin voidaan kyseenalaistaa sekä laskentamenetelmän että sen perustana olevien lukujen perusteella. Menetelmässä päätearvo laskettiin käyttäen viimeisen vuoden EBITDA-lukua, joka kerrottiin yritysarvon ja alakohtaisten EBITDA-lukujen suhteesta saadulla kertoimella. TNT ja Deutsche Post/DHL valittiin siksi, että vaikka RM ei ole tällä hetkellä rinnastettavissa kyseisiin yrityksiin, se on sitä [...] vuoden kuluttua sijoitussuunnitelman toteutuksesta. Tämän lähestymistavan tuloksena oleva yritysarvo (karkeasti velat plus oma pääoma) ei ole yhdenmukainen johdanto-osan 81 kappaleessa kuvaillun lähestymistavan kanssa, koska jälkimmäisessä edellytetään pääoma-arvon käyttöä päätearvona. Tarkoituksenmukaista pääoma-arvoa käytettäessä päätearvo muuttuu huomattavasti – se alenee. Päätearvon perusteena olleiden lukujen osalta komissio toteaa erityisesti, että RM:n tuloksen ennen korkoja, veroja ja poistoja (EBITDA) oli arvioitu kasvavan vuosittain yli [...] sijoitussuunnitelman aikana. Komissio piti tätä arviota erittäin optimistisena äskettäin vapautetulla, säännellyllä ja kypsällä toimialalla.

| (88) | Komissio teetti Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamasta laskelmasta useita testejä, joissa vaihdeltiin käytettyjä oletuksia ja laskentamenetelmiä, erityisesti päätearvon osalta. Koska päätearvo oli toimitettujen lukujen kannalta tärkeässä asemassa, sijoituksen arviointitulos muuttuisi olennaisesti, jos menetelmään tehdään vain pieniä muutoksia (esimerkiksi jos päätearvon laskennassa käytetään eri menetelmää ja käytetään vähemmän optimistisia tuottojen kasvuodotuksia). |
| --- | --- |

(88)

Komissio teetti Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamasta laskelmasta useita testejä, joissa vaihdeltiin käytettyjä oletuksia ja laskentamenetelmiä, erityisesti päätearvon osalta. Koska päätearvo oli toimitettujen lukujen kannalta tärkeässä asemassa, sijoituksen arviointitulos muuttuisi olennaisesti, jos menetelmään tehdään vain pieniä muutoksia (esimerkiksi jos päätearvon laskennassa käytetään eri menetelmää ja käytetään vähemmän optimistisia tuottojen kasvuodotuksia).

| (89) | Päätelmänä voidaan todeta, ettei komissio voi pitää markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisena toimenpidettä, joka koskee kokonaisuudessaan osakkeenomistajan määräysvallassa olleiden varojen vapauttamista, jotta RM voi muuttaa niiden avulla maksuja, jotka sen on suoritettava eläkejärjestelmäänsä eläkevajeen poistamiseksi, siirtämällä kyseiset varat sulkutilille. |
| --- | --- |

(89)

Päätelmänä voidaan todeta, ettei komissio voi pitää markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisena toimenpidettä, joka koskee kokonaisuudessaan osakkeenomistajan määräysvallassa olleiden varojen vapauttamista, jotta RM voi muuttaa niiden avulla maksuja, jotka sen on suoritettava eläkejärjestelmäänsä eläkevajeen poistamiseksi, siirtämällä kyseiset varat sulkutilille.

| (90) | Tämän vuoksi komissio alkoi selvittää, soveltuiko toimenpiteeseen mahdollisesti sisältyvä tuki yhteismarkkinoille (ks. 6 jakso). |
| --- | --- |

(90)

Tämän vuoksi komissio alkoi selvittää, soveltuiko toimenpiteeseen mahdollisesti sisältyvä tuki yhteismarkkinoille (ks. 6 jakso).

5.3.2   Tuen määrä

| (91) | Toimenpide vaikuttaa Royal Mailiin siten, että se voi jaksottaa maksut, jotka se suorittaa eläkejärjestelmään eläkevajeen poistamiseksi, useammalle vuodelle kuin muussa tapauksessa. Siksi nämä maksut ovat pienempiä ensimmäisinä vuosina (koska ilman toimenpidettä RM olisi joutunut poistamaan vajeen nopeammin ja suorittamaan sen vuoksi suurempia maksuja) mutta suurempia myöhempinä vuosina, joihin mennessä vaje olisi ilman toimenpidettä saatu jo poistettua. |
| --- | --- |

(91)

Toimenpide vaikuttaa Royal Mailiin siten, että se voi jaksottaa maksut, jotka se suorittaa eläkejärjestelmään eläkevajeen poistamiseksi, useammalle vuodelle kuin muussa tapauksessa. Siksi nämä maksut ovat pienempiä ensimmäisinä vuosina (koska ilman toimenpidettä RM olisi joutunut poistamaan vajeen nopeammin ja suorittamaan sen vuoksi suurempia maksuja) mutta suurempia myöhempinä vuosina, joihin mennessä vaje olisi ilman toimenpidettä saatu jo poistettua.

| (92) | Tämän edun arviointi (käyttäen muutettujen kassavirtamaksujen nettonykyarvoa) edellyttää tiettyjen oletusten tekemistä muun muassa siitä, kuinka pitkän ajan kuluessa vaje olisi poistettava ilman tukitoimenpidettä, ja lisäksi on valittava diskonttokorko. Komissio hyväksyi 12 vuoden pituisen oletusjakson käyttämisen eläkevajeen poistamisen osalta, kuten johdanto-osan 80 kappaleessa käsitellyn ”vaihtoehtoisen tapauksen” kohdalla tehtiin. Royal Mail ehdotti 12 vuoden pituisen jakson käyttöä myös Yhdistyneen kuningaskunnan postipalvelujen sääntelyviranomaiselle hintatarkistuksen yhteydessä. Kyseinen jakso on hieman Yhdistyneen kuningaskunnan eläkejärjestelyitä valvovan viranomaisen vertailukohtana käyttämää kymmenen vuoden jaksoa pidempi (21). Koska 12 vuoden jaksoa on kuitenkin käytetty muissa tarkoituksissa ja koska eläkevaje oli yhtiön kannalta suuri ja sen poistamiseen tarvittaisiin yleensä pitempi aika, komissio pitää 12 vuoden jaksoa hyväksyttävänä. Komissio on soveltanut 12 prosentin diskonttokorkoa, joka vastaa oman pääoman kustannusten osuutta. Tämän perusteella sen edun arvo, jonka Royal Mail saa eläkemaksusuoritusten muutoksesta toimenpiteen seurauksena, on [...] Englannin puntaa. |
| --- | --- |

(92)

Tämän edun arviointi (käyttäen muutettujen kassavirtamaksujen nettonykyarvoa) edellyttää tiettyjen oletusten tekemistä muun muassa siitä, kuinka pitkän ajan kuluessa vaje olisi poistettava ilman tukitoimenpidettä, ja lisäksi on valittava diskonttokorko. Komissio hyväksyi 12 vuoden pituisen oletusjakson käyttämisen eläkevajeen poistamisen osalta, kuten johdanto-osan 80 kappaleessa käsitellyn ”vaihtoehtoisen tapauksen” kohdalla tehtiin. Royal Mail ehdotti 12 vuoden pituisen jakson käyttöä myös Yhdistyneen kuningaskunnan postipalvelujen sääntelyviranomaiselle hintatarkistuksen yhteydessä. Kyseinen jakso on hieman Yhdistyneen kuningaskunnan eläkejärjestelyitä valvovan viranomaisen vertailukohtana käyttämää kymmenen vuoden jaksoa pidempi (21). Koska 12 vuoden jaksoa on kuitenkin käytetty muissa tarkoituksissa ja koska eläkevaje oli yhtiön kannalta suuri ja sen poistamiseen tarvittaisiin yleensä pitempi aika, komissio pitää 12 vuoden jaksoa hyväksyttävänä. Komissio on soveltanut 12 prosentin diskonttokorkoa, joka vastaa oman pääoman kustannusten osuutta. Tämän perusteella sen edun arvo, jonka Royal Mail saa eläkemaksusuoritusten muutoksesta toimenpiteen seurauksena, on [...] Englannin puntaa.

5.4   300 miljoonan Englannin punnan suuruinen osakaslaina

| (93) | Kuten edellä todettiin, osakaslaina on etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa sekä RM:n muiden velkojen että eläkkeensaajien kannalta (sitä ei voida maksaa takaisin, ennen kuin sulkutili on vapautettu). Komissio pohti tämän vuoksi, voidaanko toimenpide rinnastaa pääomanlisäykseen (ks. myös alaviite 19). |
| --- | --- |

(93)

Kuten edellä todettiin, osakaslaina on etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa sekä RM:n muiden velkojen että eläkkeensaajien kannalta (sitä ei voida maksaa takaisin, ennen kuin sulkutili on vapautettu). Komissio pohti tämän vuoksi, voidaanko toimenpide rinnastaa pääomanlisäykseen (ks. myös alaviite 19).

| (94) | Komissio on kuitenkin päättänyt (22), että se, että kyse on etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa olevista lainoista, ei estä niiden arviointia valtiontuen olemassaolon kannalta samalla tavalla kuin etuoikeutettuja lainoja. Tällaisia lainoja voidaan arvioida viitekorkoja koskevan tiedonannon perusteella (23), vaikkakin korkokanta on pääomalainoja matalampi. |
| --- | --- |

(94)

Komissio on kuitenkin päättänyt (22), että se, että kyse on etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa olevista lainoista, ei estä niiden arviointia valtiontuen olemassaolon kannalta samalla tavalla kuin etuoikeutettuja lainoja. Tällaisia lainoja voidaan arvioida viitekorkoja koskevan tiedonannon perusteella (23), vaikkakin korkokanta on pääomalainoja matalampi.

| (95) | Viitekorkoja koskevassa tiedonannossa vuodelta 1997, joka oli voimassa vuonna 2007, määritettiin korot tietylle ajanjaksolle, nimittäin viideksi vuodeksi. Arvioitava toimenpide olisi kuitenkin yhtä kauan voimassa kuin sulkutilikin, arviolta 17 vuotta. Lainan myöntämisen aikaan Yhdistyneen kuningaskunnan tuottokäyrä oli laskeva, kuten oli ollut myös vuonna 1999. Vaikka viitekorko oli 5,9 prosenttia, maaliskuussa 2007 Englannin punnan 15 vuoden swap-korot olivat 5,2 prosenttia. Viitekorkoja koskevassa tiedonannossa vuodelta 1997 oli käytetty vertailukohtana pankkienvälisiä viiden vuoden swap-korkoja, joten komissio katsoo, että vastaava 15 vuoden korko on sopiva vertailukohta arvioitavalle toimenpiteelle. Korkoon olisi lisättävä tiedonannon mukaisesti 75 peruspisteen preemio, jolloin korko on 5,95 prosenttia. |
| --- | --- |

(95)

Viitekorkoja koskevassa tiedonannossa vuodelta 1997, joka oli voimassa vuonna 2007, määritettiin korot tietylle ajanjaksolle, nimittäin viideksi vuodeksi. Arvioitava toimenpide olisi kuitenkin yhtä kauan voimassa kuin sulkutilikin, arviolta 17 vuotta. Lainan myöntämisen aikaan Yhdistyneen kuningaskunnan tuottokäyrä oli laskeva, kuten oli ollut myös vuonna 1999. Vaikka viitekorko oli 5,9 prosenttia, maaliskuussa 2007 Englannin punnan 15 vuoden swap-korot olivat 5,2 prosenttia. Viitekorkoja koskevassa tiedonannossa vuodelta 1997 oli käytetty vertailukohtana pankkienvälisiä viiden vuoden swap-korkoja, joten komissio katsoo, että vastaava 15 vuoden korko on sopiva vertailukohta arvioitavalle toimenpiteelle. Korkoon olisi lisättävä tiedonannon mukaisesti 75 peruspisteen preemio, jolloin korko on 5,95 prosenttia.

| (96) | Näin määritetyssä korossa on vielä otettava huomioon vakuudet ja se, että kyse on etuoikeusasemaltaan heikommasta lainasta. |
| --- | --- |

(96)

Näin määritetyssä korossa on vielä otettava huomioon vakuudet ja se, että kyse on etuoikeusasemaltaan heikommasta lainasta.

| (97) | Osakaslainalla ei ole vakuuksia, ja sen vakuustason on sen vuoksi katsottava alittavan tason, jota pankit tässä tilanteessa yleensä vaatisivat. Viitekorkoja koskevassa tiedoksiannossa vuodelta 1997 määritetään tällaisia tapauksia varten marginaali, joka on vähintään 400 peruspistettä yli asianmukaisen vertailukohdan, jos mikään yksityinen pankki ei olisi suostunut myöntämään vastaavaa lainaa. Komissio katsoo viitekorkoja koskevan tiedonannon perusteella tekemiensä aiempien päätösten (24) mukaisesti, että korkoon pitäisi lisätä 400 peruspisteen preemio vakuuksien puuttumisen vuoksi ja 200 peruspistettä sen vuoksi, että kyseessä on etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa oleva laina. |
| --- | --- |

(97)

Osakaslainalla ei ole vakuuksia, ja sen vakuustason on sen vuoksi katsottava alittavan tason, jota pankit tässä tilanteessa yleensä vaatisivat. Viitekorkoja koskevassa tiedoksiannossa vuodelta 1997 määritetään tällaisia tapauksia varten marginaali, joka on vähintään 400 peruspistettä yli asianmukaisen vertailukohdan, jos mikään yksityinen pankki ei olisi suostunut myöntämään vastaavaa lainaa. Komissio katsoo viitekorkoja koskevan tiedonannon perusteella tekemiensä aiempien päätösten (24) mukaisesti, että korkoon pitäisi lisätä 400 peruspisteen preemio vakuuksien puuttumisen vuoksi ja 200 peruspistettä sen vuoksi, että kyseessä on etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa oleva laina.

| (98) | Koska lainan korko, [...] prosenttia, ylittää 5,95 prosentin koron ja 600 peruspisteen summan, komissio hyväksyy sen, että erikseen tarkasteltuna toimenpide ei ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(98)

Koska lainan korko, [...] prosenttia, ylittää 5,95 prosentin koron ja 600 peruspisteen summan, komissio hyväksyy sen, että erikseen tarkasteltuna toimenpide ei ole valtiontukea.

| (99) | Koska vuoden 2007 järjestelyt olivat osa muista toimenpiteistä koostuvaa rahoituspakettia, komission on selvitettävä, onko osien erillinen arviointi luotettava. Tätä kysymystä käsitellään 5.5 jaksossa. |
| --- | --- |

(99)

Koska vuoden 2007 järjestelyt olivat osa muista toimenpiteistä koostuvaa rahoituspakettia, komission on selvitettävä, onko osien erillinen arviointi luotettava. Tätä kysymystä käsitellään 5.5 jaksossa.

5.5   Vuonna 2007 toteutettujen toimenpiteiden erillinen arviointi

| (100) | Komissio on todennut, että kaksi vuonna 2007 toteutettuihin toimenpiteisiin sisältyvää toimenpidettä (vuoden 2007 lainajärjestelyt ja 300 miljoonan Englannin punnan suuruinen osakaslaina) ei ole valtiontukea tarkasteltuina erikseen. Eläketoimenpiteen osalta komissio ei ole kuitenkaan voinut tehdä vastaavaa päätelmää. Koska toimenpiteistä ilmoitettiin samanaikaisesti, komission on arvioitava, voiko se vahvistaa yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön perusteella, etteivät toimenpiteet sisällä valtiontukea (25). |
| --- | --- |

(100)

Komissio on todennut, että kaksi vuonna 2007 toteutettuihin toimenpiteisiin sisältyvää toimenpidettä (vuoden 2007 lainajärjestelyt ja 300 miljoonan Englannin punnan suuruinen osakaslaina) ei ole valtiontukea tarkasteltuina erikseen. Eläketoimenpiteen osalta komissio ei ole kuitenkaan voinut tehdä vastaavaa päätelmää. Koska toimenpiteistä ilmoitettiin samanaikaisesti, komission on arvioitava, voiko se vahvistaa yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön perusteella, etteivät toimenpiteet sisällä valtiontukea (25).

| (101) | Komissio on todennut, että vuonna 2007 laajennetut lainajärjestelyt olivat käytännössä jatkoa vuoden 2003 toimenpiteille, vaikkakin tarkistetuin ehdoin. Kun toimenpide myönnettiin ensimmäisen kerran, eläketoimenpidettä ei ollut olemassa. Lainajärjestelyillä ja eläketoimenpiteellä oli siis eri tarkoitukset: lainajärjestely on ulkoinen rahoituslähde Royal Mailin rakennemuutossuunnitelmaa varten, kun taas eläketoimenpiteen tarkoituksena on antaa vakuus eläkevajeen maksamiseksi takaisin 17 vuoden aikana. Kuten edellä todettiin, RM:n omaisuuserien antaminen lainajärjestelyjen vakuudeksi oli markkinakäytännön mukaista. Kaikki kolme tuomioistuimen määrittämää kriteeriä (kronologisuus, tarkoitus ja toimenpiteen toteutusajankohtana vallinnut tilanne) puoltavat lainajärjestelyjen tukiluonteisuuden arvioimista erikseen. |
| --- | --- |

(101)

Komissio on todennut, että vuonna 2007 laajennetut lainajärjestelyt olivat käytännössä jatkoa vuoden 2003 toimenpiteille, vaikkakin tarkistetuin ehdoin. Kun toimenpide myönnettiin ensimmäisen kerran, eläketoimenpidettä ei ollut olemassa. Lainajärjestelyillä ja eläketoimenpiteellä oli siis eri tarkoitukset: lainajärjestely on ulkoinen rahoituslähde Royal Mailin rakennemuutossuunnitelmaa varten, kun taas eläketoimenpiteen tarkoituksena on antaa vakuus eläkevajeen maksamiseksi takaisin 17 vuoden aikana. Kuten edellä todettiin, RM:n omaisuuserien antaminen lainajärjestelyjen vakuudeksi oli markkinakäytännön mukaista. Kaikki kolme tuomioistuimen määrittämää kriteeriä (kronologisuus, tarkoitus ja toimenpiteen toteutusajankohtana vallinnut tilanne) puoltavat lainajärjestelyjen tukiluonteisuuden arvioimista erikseen.

| (102) | Osakaslainan myöntämistä koskeva päätös tehtiin myöhemmin kuin muita vuonna 2007 toteutettuja toimenpiteitä koskeneet päätökset. Laina lisättiin aiemmin ilmoitettuun rahoitusrakenteeseen, jotta Royal Maililla olisi riittävät mahdollisuudet toteuttaa rakennemuutossuunnitelma, koska suunnitelmakauden toteutuma oli ennakoitua heikompi. Toimenpiteen tarkoitus voidaan erottaa eläketoimenpiteestä samalla tavoin kuin lainajärjestelyjen osaltakin. Lopuksi voidaan todeta, että RM:n tilanne lainan myöntämisen hetkellä ei muuta päätelmää, jonka mukaan toimenpiteisiin ei sisälly tukea, koska tilanne on jo otettu huomioon korkotason riittävyyden arvioinnissa. |
| --- | --- |

(102)

Osakaslainan myöntämistä koskeva päätös tehtiin myöhemmin kuin muita vuonna 2007 toteutettuja toimenpiteitä koskeneet päätökset. Laina lisättiin aiemmin ilmoitettuun rahoitusrakenteeseen, jotta Royal Maililla olisi riittävät mahdollisuudet toteuttaa rakennemuutossuunnitelma, koska suunnitelmakauden toteutuma oli ennakoitua heikompi. Toimenpiteen tarkoitus voidaan erottaa eläketoimenpiteestä samalla tavoin kuin lainajärjestelyjen osaltakin. Lopuksi voidaan todeta, että RM:n tilanne lainan myöntämisen hetkellä ei muuta päätelmää, jonka mukaan toimenpiteisiin ei sisälly tukea, koska tilanne on jo otettu huomioon korkotason riittävyyden arvioinnissa.

| (103) | Komissio katsoo tämän vuoksi, että eläketoimenpide on ainoa toimenpide, jonka osalta ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että kyse on tuesta, ja jota on sen vuoksi arvioitava yhteismarkkinoille soveltuvuuden kannalta. Kyseinen arviointi on seuraavassa jaksossa. |
| --- | --- |

(103)

Komissio katsoo tämän vuoksi, että eläketoimenpide on ainoa toimenpide, jonka osalta ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että kyse on tuesta, ja jota on sen vuoksi arvioitava yhteismarkkinoille soveltuvuuden kannalta. Kyseinen arviointi on seuraavassa jaksossa.

6.   SOVELTUVUUS YHTEISMARKKINOILLE

6.1   Arvioinnin perusta

| (104) | Komissio voi katsoa eläketoimenpiteen yhteismarkkinoille soveltuvaksi ainoastaan perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Kyseisen alakohdan mukaisesti yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla (26). Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisesta on eläketoimenpiteisiin liittyvää erityistilannetta koskevaa oikeuskäytäntöä, ja toimenpidettä analysoidaan alla tämän oikeuskäytännön mukaisesti. Tämän vuoksi tässä päätöksessä ei sovelleta yhteisön suuntaviivoja valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi suuntaviivojen jaksossa 3.3 tarkoitetulla tavalla (27). |
| --- | --- |

(104)

Komissio voi katsoa eläketoimenpiteen yhteismarkkinoille soveltuvaksi ainoastaan perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Kyseisen alakohdan mukaisesti yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla (26). Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisesta on eläketoimenpiteisiin liittyvää erityistilannetta koskevaa oikeuskäytäntöä, ja toimenpidettä analysoidaan alla tämän oikeuskäytännön mukaisesti. Tämän vuoksi tässä päätöksessä ei sovelleta yhteisön suuntaviivoja valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi suuntaviivojen jaksossa 3.3 tarkoitetulla tavalla (27).

6.2   Royal Mailin eläkejärjestelyjen tausta

| (105) | Eläketoimenpiteen yhteismarkkinoille soveltuvuuden arvioimiseksi on aluksi tarpeen kuvailla Royal Mailin ja sen eläkejärjestelyjen taustaa. |
| --- | --- |

(105)

Eläketoimenpiteen yhteismarkkinoille soveltuvuuden arvioimiseksi on aluksi tarpeen kuvailla Royal Mailin ja sen eläkejärjestelyjen taustaa.

| (106) | Vuonna 1969 Royal Mail (jonka nimi oli vielä tuolloin Post Office) lakkasi olemasta valtion laitos ja se muuttui lakisääteiseksi yritykseksi vuoden 1969 Post Office Act -lain (postipalveluja koskeva laki) nojalla. Kyseisen lain 43 §:n 1 momentin nojalla posti- ja televiestinnästä vastaavan ministerin oli hyväksyttävä Post Officen henkilökunnan eläkejärjestelyt. Muodollisesti työntekijät eivät olleet enää virkamiehiä, mutta he säilyttivät siihen mennessä karttuneet eläkeoikeutensa ja eläkeoikeudet karttuivat jatkossakin pitkälti samoin ehdoin kuin virkamiehillä. Lopullinen eläke määräytyi palvelusvuosien ja viimeisen palkan mukaan. Se oli siis ”etuusperusteinen eläkejärjestelmä”, koska eläkkeen taso määräytyi järjestelmän sääntöjen mukaan. Eläkejärjestelmä erotettiin virkamiesten eläkejärjestelmästä ja muutettiin rahastoivaksi eläkejärjestelmäksi, joka kartuttaa varallisuutta tulevia eläkevelvoitteita varten (samalla tavalla kuin muutkin yritysten eläkejärjestelmät Yhdistyneessä kuningaskunnassa). |
| --- | --- |

(106)

Vuonna 1969 Royal Mail (jonka nimi oli vielä tuolloin Post Office) lakkasi olemasta valtion laitos ja se muuttui lakisääteiseksi yritykseksi vuoden 1969 Post Office Act -lain (postipalveluja koskeva laki) nojalla. Kyseisen lain 43 §:n 1 momentin nojalla posti- ja televiestinnästä vastaavan ministerin oli hyväksyttävä Post Officen henkilökunnan eläkejärjestelyt. Muodollisesti työntekijät eivät olleet enää virkamiehiä, mutta he säilyttivät siihen mennessä karttuneet eläkeoikeutensa ja eläkeoikeudet karttuivat jatkossakin pitkälti samoin ehdoin kuin virkamiehillä. Lopullinen eläke määräytyi palvelusvuosien ja viimeisen palkan mukaan. Se oli siis ”etuusperusteinen eläkejärjestelmä”, koska eläkkeen taso määräytyi järjestelmän sääntöjen mukaan. Eläkejärjestelmä erotettiin virkamiesten eläkejärjestelmästä ja muutettiin rahastoivaksi eläkejärjestelmäksi, joka kartuttaa varallisuutta tulevia eläkevelvoitteita varten (samalla tavalla kuin muutkin yritysten eläkejärjestelmät Yhdistyneessä kuningaskunnassa).

| (107) | Eläkejärjestelyihin tehtiin merkittäviä muutoksia vuosina 1987 ja 2008 (jälkimmäisessä tapauksessa nämä toimenpiteet olivat jo valmisteilla, kun eläketoimenpide toteutettiin). Vuonna 1987 tarkistettujen ehtojen jälkeen kyse oli edelleen etuusperusteisesta eläkejärjestelmästä eli eläke määräytyi viimeisen palkan ja palvelusvuosien mukaan. Vuonna 2008 tehtyjen muutosten jälkeen uusien työntekijöiden eläke alkaa karttua maksuperusteisen järjestelmän mukaan, jolloin lopullisen eläkkeen taso määräytyy rahaston tuoton mukaan. Molemmissa tapauksissa uusien työntekijöiden oli liityttävä eläkejärjestelyyn uusien ehtojen mukaisesti, kun taas vanhojen työntekijöiden edut kertyivät edelleen samoin tai samankaltaisin ehdoin kuin aiemminkin. |
| --- | --- |

(107)

Eläkejärjestelyihin tehtiin merkittäviä muutoksia vuosina 1987 ja 2008 (jälkimmäisessä tapauksessa nämä toimenpiteet olivat jo valmisteilla, kun eläketoimenpide toteutettiin). Vuonna 1987 tarkistettujen ehtojen jälkeen kyse oli edelleen etuusperusteisesta eläkejärjestelmästä eli eläke määräytyi viimeisen palkan ja palvelusvuosien mukaan. Vuonna 2008 tehtyjen muutosten jälkeen uusien työntekijöiden eläke alkaa karttua maksuperusteisen järjestelmän mukaan, jolloin lopullisen eläkkeen taso määräytyy rahaston tuoton mukaan. Molemmissa tapauksissa uusien työntekijöiden oli liityttävä eläkejärjestelyyn uusien ehtojen mukaisesti, kun taas vanhojen työntekijöiden edut kertyivät edelleen samoin tai samankaltaisin ehdoin kuin aiemminkin.

6.3   Komission aiemmat päätökset eläkesitoumuksista ja päätösten soveltaminen Royal Mailin tilanteeseen

| (108) | Joulukuun 16 päivänä 2003 tehdyssä päätöksessään valtiontuista, jotka Ranska on myöntänyt EDF:lle sekä sähkö- ja kaasutoimialalle (28), komissio ilmoitti tuen olevan yhteismarkkinoille soveltuvaa valtiontukea, jonka avulla tietyllä alalla toimivat yritykset vapautuivat monopolien aikana määritettyjen, yleisistä eläkejärjestelyiden mukaisten maksujen määrän ylittävistä eläkemaksuistaan. Komissio katsoi myös, että tiettyjen ennen uudistusta saatujen erityiseläkeoikeuksien rahoittamisesta syntyneiden kulujen osittainen pienentäminen oli perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jonka voitiin katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille. Analysoituaan yrityksen kirjanpitoa komissio esitti johtopäätöksenään, että EDF:n tilanne ei eronnut ratkaisevassa määrin energia-alan ”hukkakustannuksista”. |
| --- | --- |

(108)

Joulukuun 16 päivänä 2003 tehdyssä päätöksessään valtiontuista, jotka Ranska on myöntänyt EDF:lle sekä sähkö- ja kaasutoimialalle (28), komissio ilmoitti tuen olevan yhteismarkkinoille soveltuvaa valtiontukea, jonka avulla tietyllä alalla toimivat yritykset vapautuivat monopolien aikana määritettyjen, yleisistä eläkejärjestelyiden mukaisten maksujen määrän ylittävistä eläkemaksuistaan. Komissio katsoi myös, että tiettyjen ennen uudistusta saatujen erityiseläkeoikeuksien rahoittamisesta syntyneiden kulujen osittainen pienentäminen oli perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jonka voitiin katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille. Analysoituaan yrityksen kirjanpitoa komissio esitti johtopäätöksenään, että EDF:n tilanne ei eronnut ratkaisevassa määrin energia-alan ”hukkakustannuksista”.

| (109) | Lokakuun 10 päivänä 2007 tehdyssä päätöksessään valtiontuista, jotka Ranska on myöntänyt La Posten palveluksessa olevien valtion virkamiesten eläkkeiden rahoitusjärjestelyjen uudistamiseen (29), komissio katsoi, että kyseisten tukitoimenpiteiden ansiosta La Poste vapautui eläkevelvoitteistaan, jotka ylittivät yleisestä, monopolitilanteen vallitessa asetetusta eläkejärjestelmästä aiheutuvat velvoitteet. Nämä velvoitteet aiheutuivat ensinnäkin virkamiesasemassa olevien työntekijöiden korkeammista eläkemaksuista ja toiseksi vaatimuksesta varmistaa näitä työntekijöitä koskevan eläkejärjestelyn tasapaino. |
| --- | --- |

(109)

Lokakuun 10 päivänä 2007 tehdyssä päätöksessään valtiontuista, jotka Ranska on myöntänyt La Posten palveluksessa olevien valtion virkamiesten eläkkeiden rahoitusjärjestelyjen uudistamiseen (29), komissio katsoi, että kyseisten tukitoimenpiteiden ansiosta La Poste vapautui eläkevelvoitteistaan, jotka ylittivät yleisestä, monopolitilanteen vallitessa asetetusta eläkejärjestelmästä aiheutuvat velvoitteet. Nämä velvoitteet aiheutuivat ensinnäkin virkamiesasemassa olevien työntekijöiden korkeammista eläkemaksuista ja toiseksi vaatimuksesta varmistaa näitä työntekijöitä koskevan eläkejärjestelyn tasapaino.

| (110) | Komissio katsoi, että toimenpiteet olivat valtiontukea, joka kuitenkin soveltui yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Tässä yhteydessä komissio totesi, että toimenpiteet rajoittuivat siihen, mikä oli ehdottoman välttämätöntä tasapuolisten olosuhteiden palauttamiseksi pakollisten sosiaaliturvamaksujen ja veroluonteisten maksujen osalta, ja edistäisivät sen vuoksi viime kädessä postialalla käytävän kilpailun kehittymistä ja alan vapauttamisen jatkamista. Komissio totesi lisäksi rinnastaen asian EDF-päätökseen, että La Poste ei enää palkannut virkamiehiä, La Posten tulevat eläkemaksut asettivat sen kilpailijoihinsa verrattavissa olevaan tilanteeseen sosiaaliturvamaksujen ja veroluonteisten maksujen osalta ja ennen postitoimialan vapauttamista voimassa olleesta vuoden 1990 laista aiheutuneet velvoitteet olisivat vaikuttaneet La Posten kilpailukykyyn kilpailulle vapautuvilla markkinoilla. |
| --- | --- |

(110)

Komissio katsoi, että toimenpiteet olivat valtiontukea, joka kuitenkin soveltui yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Tässä yhteydessä komissio totesi, että toimenpiteet rajoittuivat siihen, mikä oli ehdottoman välttämätöntä tasapuolisten olosuhteiden palauttamiseksi pakollisten sosiaaliturvamaksujen ja veroluonteisten maksujen osalta, ja edistäisivät sen vuoksi viime kädessä postialalla käytävän kilpailun kehittymistä ja alan vapauttamisen jatkamista. Komissio totesi lisäksi rinnastaen asian EDF-päätökseen, että La Poste ei enää palkannut virkamiehiä, La Posten tulevat eläkemaksut asettivat sen kilpailijoihinsa verrattavissa olevaan tilanteeseen sosiaaliturvamaksujen ja veroluonteisten maksujen osalta ja ennen postitoimialan vapauttamista voimassa olleesta vuoden 1990 laista aiheutuneet velvoitteet olisivat vaikuttaneet La Posten kilpailukykyyn kilpailulle vapautuvilla markkinoilla.

| (111) | Ranskassa työeläkejärjestelmät (”pilari 2”) ovat pakollisia ja ne rahoitetaan jakojärjestelmän mukaisesti. Kun työnantaja on maksanut eläkemaksut, se vapautuu yleensä lopullisten eläkeoikeuksien rahoittamisvastuusta. Kun La Postea vaadittiin vuoden 1990 lain nojalla varmistamaan virkamiehiään koskevan eläkejärjestelmän tasapaino, yritykselle määrättiin velvollisuus, jota muilla yrityksillä ei ollut. |
| --- | --- |

(111)

Ranskassa työeläkejärjestelmät (”pilari 2”) ovat pakollisia ja ne rahoitetaan jakojärjestelmän mukaisesti. Kun työnantaja on maksanut eläkemaksut, se vapautuu yleensä lopullisten eläkeoikeuksien rahoittamisvastuusta. Kun La Postea vaadittiin vuoden 1990 lain nojalla varmistamaan virkamiehiään koskevan eläkejärjestelmän tasapaino, yritykselle määrättiin velvollisuus, jota muilla yrityksillä ei ollut.

| (112) | Yhdistyneen kuningaskunnan eläkejärjestelyt ovat erilaiset kuin Ranskassa. Useimmat työeläkejärjestelmät ovat jättäytyneet pois valtion tuloperusteisesta eläkejärjestelmästä (State Earnings Related Pension Scheme). Useimmilla suurilla työnantajilla on omat eläkejärjestelmänsä. Yhdistyneen kuningaskunnan eläkelain mukaan kaikkien eläkejärjestelmien on tarjottava tietyt vaatimukset täyttävät eläkeoikeudet, ja työnantajilla on tietyt velvollisuudet varmistaa järjestelmien asianmukainen rahoittaminen. Voimassaolevien tilinpäätösstandardien (IFRS) mukaan työnantajien on kirjattava eläkejärjestelmien vajeet taseeseensa. Säännöt, joiden perusteella Royal Mailin on kirjattava vaje taseeseensa, eivät siis eroa muita yrityksiä koskevista säännöistä. Vajeen määrä perustuu kuitenkin valtion omistuksen aikana vahvistettuihin ehtoihin. |
| --- | --- |

(112)

Yhdistyneen kuningaskunnan eläkejärjestelyt ovat erilaiset kuin Ranskassa. Useimmat työeläkejärjestelmät ovat jättäytyneet pois valtion tuloperusteisesta eläkejärjestelmästä (State Earnings Related Pension Scheme). Useimmilla suurilla työnantajilla on omat eläkejärjestelmänsä. Yhdistyneen kuningaskunnan eläkelain mukaan kaikkien eläkejärjestelmien on tarjottava tietyt vaatimukset täyttävät eläkeoikeudet, ja työnantajilla on tietyt velvollisuudet varmistaa järjestelmien asianmukainen rahoittaminen. Voimassaolevien tilinpäätösstandardien (IFRS) mukaan työnantajien on kirjattava eläkejärjestelmien vajeet taseeseensa. Säännöt, joiden perusteella Royal Mailin on kirjattava vaje taseeseensa, eivät siis eroa muita yrityksiä koskevista säännöistä. Vajeen määrä perustuu kuitenkin valtion omistuksen aikana vahvistettuihin ehtoihin.

| (113) | Royal Mailin tapaukseen liittyvät tosiseikat ja oikeudelliset seikat eroavat tämän vuoksi EDF:ää ja La Postea koskevista päätöksistä. Kyseisiin tapauksiin liittyy kuitenkin tiettyjä näkökohtia, joita voidaan komission mukaan soveltaa myös Royal Mailiin. Tapaukset osoittavat erityisesti, että tietyn aseman (erityisesti virkamiesaseman) mukaan määräytyvät korkeammat eläkemaksut, joiden suuruus on määritetty monopolitilanteen vallitessa, voidaan katsoa epätavallisiksi kustannuksiksi, ja sen seikan, että valtio ottaa vastatakseen kyseisistä kustannuksista, voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(113)

Royal Mailin tapaukseen liittyvät tosiseikat ja oikeudelliset seikat eroavat tämän vuoksi EDF:ää ja La Postea koskevista päätöksistä. Kyseisiin tapauksiin liittyy kuitenkin tiettyjä näkökohtia, joita voidaan komission mukaan soveltaa myös Royal Mailiin. Tapaukset osoittavat erityisesti, että tietyn aseman (erityisesti virkamiesaseman) mukaan määräytyvät korkeammat eläkemaksut, joiden suuruus on määritetty monopolitilanteen vallitessa, voidaan katsoa epätavallisiksi kustannuksiksi, ja sen seikan, että valtio ottaa vastatakseen kyseisistä kustannuksista, voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

6.4   Eläketoimenpiteen arviointi

| (114) | Royal Mailin tapauksessa eläkejärjestelmään ennen vuotta 1987 liittyneiden työntekijöiden saamat eläkeoikeudet oli selvästi sovitettu yhteen virkamieskunnan eläkeoikeuksien kanssa. Maaliskuun 31 päivänä 2007 eläkejärjestelyssä oli 153 125 jo eläkkeelle siirtynyttä ja eläkettä nostavaa jäsentä, jotka olivat liittyneet järjestelmään kyseisin ehdoin. He ovat siis entisiä työntekijöitä, jotka ovat jo eläkkeellä ja joiden palveluksista ei koidu enää etua yhtiölle. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan eläkejärjestelyyn vuoden 1987 jälkeen liittyneiden jäsenten ehtoja ei voida pitää selkeästi virkamieskunnan ehtoina eikä myöskään sellaisina yksityisen sektorin ehtoina, joita RM:n kilpailijat noudattavat hiljattain kilpailulle vapautuneilla postimarkkinoilla. Kuten edellä todettiin, vuoden 2008 jälkeen liittyneet uudet jäsenet eivät enää päässeet näiden ehtojen piiriin. Ennen vuotta 1987 eläkejärjestelyyn liittyneitä jäseniä koskevat maksut ovat keskimäärin huomattavasti suurempia kuin maksut, jotka koskevat järjestelyyn vuoden 1987 uudistuksen myötä voimaan tullein, vuoden 2008 uudistukseen saakka voimassa ollein ehdoin liittyneitä jäseniä. Näiden lisämaksujen arvo on määritetty [...] Englannin punnaksi. |
| --- | --- |

(114)

Royal Mailin tapauksessa eläkejärjestelmään ennen vuotta 1987 liittyneiden työntekijöiden saamat eläkeoikeudet oli selvästi sovitettu yhteen virkamieskunnan eläkeoikeuksien kanssa. Maaliskuun 31 päivänä 2007 eläkejärjestelyssä oli 153 125 jo eläkkeelle siirtynyttä ja eläkettä nostavaa jäsentä, jotka olivat liittyneet järjestelmään kyseisin ehdoin. He ovat siis entisiä työntekijöitä, jotka ovat jo eläkkeellä ja joiden palveluksista ei koidu enää etua yhtiölle. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan eläkejärjestelyyn vuoden 1987 jälkeen liittyneiden jäsenten ehtoja ei voida pitää selkeästi virkamieskunnan ehtoina eikä myöskään sellaisina yksityisen sektorin ehtoina, joita RM:n kilpailijat noudattavat hiljattain kilpailulle vapautuneilla postimarkkinoilla. Kuten edellä todettiin, vuoden 2008 jälkeen liittyneet uudet jäsenet eivät enää päässeet näiden ehtojen piiriin. Ennen vuotta 1987 eläkejärjestelyyn liittyneitä jäseniä koskevat maksut ovat keskimäärin huomattavasti suurempia kuin maksut, jotka koskevat järjestelyyn vuoden 1987 uudistuksen myötä voimaan tullein, vuoden 2008 uudistukseen saakka voimassa ollein ehdoin liittyneitä jäseniä. Näiden lisämaksujen arvo on määritetty [...] Englannin punnaksi.

| (115) | Royal Mailin eläkejärjestelmää rasittavat yhä merkittävät maksut, jotka ovat seurausta yksinomaan siitä, että henkilökuntaa palkattiin virkamiehiksi aikana, jona Royal Maililla oli kansallinen monopoli tavallisen kirjepostin osalta. Nämä olosuhteet ovat vastaavanlaiset kuin La Posten tapauksessa. Komissio on osoittanut Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamien tietojen perusteella, että kyseisten lisämaksujen määrä on [...] Englannin puntaa (153 125 kerrottuna [...] punnalla), joka on huomattavasti suurempi kuin toimenpiteen mahdollisesti sisältämän tuen [...] punnan suuruinen määrä. Komissio ei ole pitänyt tarpeellisena selvittää tässä analyysissä, vastaako eläkejärjestelmän maksuista kertynyt summa täydeltä määrältään epätavallisiksi katsottujen maksujen määrää, koska komissio on todennut, että maksujen määrä ylittää joka tapauksessa toimenpiteen mahdollisesti sisältämän tuen määrän. |
| --- | --- |

(115)

Royal Mailin eläkejärjestelmää rasittavat yhä merkittävät maksut, jotka ovat seurausta yksinomaan siitä, että henkilökuntaa palkattiin virkamiehiksi aikana, jona Royal Maililla oli kansallinen monopoli tavallisen kirjepostin osalta. Nämä olosuhteet ovat vastaavanlaiset kuin La Posten tapauksessa. Komissio on osoittanut Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamien tietojen perusteella, että kyseisten lisämaksujen määrä on [...] Englannin puntaa (153 125 kerrottuna [...] punnalla), joka on huomattavasti suurempi kuin toimenpiteen mahdollisesti sisältämän tuen [...] punnan suuruinen määrä. Komissio ei ole pitänyt tarpeellisena selvittää tässä analyysissä, vastaako eläkejärjestelmän maksuista kertynyt summa täydeltä määrältään epätavallisiksi katsottujen maksujen määrää, koska komissio on todennut, että maksujen määrä ylittää joka tapauksessa toimenpiteen mahdollisesti sisältämän tuen määrän.

| (116) | Komissio on lisäksi todennut, että kuten johdanto-osan 107 kappaleessa kuvailtuun La Poste -asiaan liittyvien toimenpiteiden ominaisuuksista kävi ilmi, lisäkustannuksia aiheuttavat ehdot eivät enää koske eivätkä itse asiassa ole koskeneet vuodesta 1987 uusia työntekijöitä, ja että kyseisistä, ennen postitoimialan vapauttamista laadituista ehdoista syntyvät velvoitteet olisivat vaikuttaneet tehokkaan kilpailun kehittymiseen kilpailulle vapautuvassa toimintaympäristössä. Royal Mailin tapauksessa toimenpide ei vaikuta nykyisten työntekijöiden sosiaaliturvamaksuihin ja veroluonteisiin maksuihin, eikä sen vuoksi aseta RM:ää parempaan asemaan verrattuna kilpailijoihinsa. |
| --- | --- |

(116)

Komissio on lisäksi todennut, että kuten johdanto-osan 107 kappaleessa kuvailtuun La Poste -asiaan liittyvien toimenpiteiden ominaisuuksista kävi ilmi, lisäkustannuksia aiheuttavat ehdot eivät enää koske eivätkä itse asiassa ole koskeneet vuodesta 1987 uusia työntekijöitä, ja että kyseisistä, ennen postitoimialan vapauttamista laadituista ehdoista syntyvät velvoitteet olisivat vaikuttaneet tehokkaan kilpailun kehittymiseen kilpailulle vapautuvassa toimintaympäristössä. Royal Mailin tapauksessa toimenpide ei vaikuta nykyisten työntekijöiden sosiaaliturvamaksuihin ja veroluonteisiin maksuihin, eikä sen vuoksi aseta RM:ää parempaan asemaan verrattuna kilpailijoihinsa.

| (117) | Komissio myös totesi, että toteutetussa toimenpidemallissa ei puututtu Royal Mailin eläkemaksuvelvoitteisiin, koska toimenpide mahdollisti vain sen, että yritys saattoi jakaa eläkevajeen kattamisen pitemmälle jaksolle sen sijaan, että kyseiset maksuvelvoitteet olisi poistettu kokonaan toimenpiteen avulla. Viimeksi mainittua mallia noudatettiin La Posten tapauksessa, toisin sanoen tuensaaja vapautettiin kokonaan niistä maksuista, jotka sen muutoin olisi pitänyt hoitaa, eikä La Posten sen vuoksi tarvinnut kirjata kyseisiä maksuja taseeseensa. Royal Mailin tapauksessa toimenpide ei vaikuta eläkevajeen määrään, joka yrityksen on kirjattava taseeseensa kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti. Yhdistyneen kuningaskunnan eläkelain nojalla yrityksen on toteutettava toimenpiteitä vajeen poistamiseksi. Toimenpiteen tarkoitus on ainoastaan pidentää vajeen poistamiseen tarvittavaa aikaa. Edellä esitellyssä analyysissä on jo todettu, että mahdollisen tuen määräksi on arvioitu [...] Englannin puntaa eikä 850 miljoonaa puntaa, ja komissio uskoo, että yleisesti ottaen toimenpide, jonka myötä tuensaajan on vastattava kertyneistä maksuistaan täysimääräisesti, on todennäköisesti kilpailua vähemmän vääristävä kuin toimenpide, joka vapauttaa tuensaajan maksuvelvoitteistaan. |
| --- | --- |

(117)

Komissio myös totesi, että toteutetussa toimenpidemallissa ei puututtu Royal Mailin eläkemaksuvelvoitteisiin, koska toimenpide mahdollisti vain sen, että yritys saattoi jakaa eläkevajeen kattamisen pitemmälle jaksolle sen sijaan, että kyseiset maksuvelvoitteet olisi poistettu kokonaan toimenpiteen avulla. Viimeksi mainittua mallia noudatettiin La Posten tapauksessa, toisin sanoen tuensaaja vapautettiin kokonaan niistä maksuista, jotka sen muutoin olisi pitänyt hoitaa, eikä La Posten sen vuoksi tarvinnut kirjata kyseisiä maksuja taseeseensa. Royal Mailin tapauksessa toimenpide ei vaikuta eläkevajeen määrään, joka yrityksen on kirjattava taseeseensa kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti. Yhdistyneen kuningaskunnan eläkelain nojalla yrityksen on toteutettava toimenpiteitä vajeen poistamiseksi. Toimenpiteen tarkoitus on ainoastaan pidentää vajeen poistamiseen tarvittavaa aikaa. Edellä esitellyssä analyysissä on jo todettu, että mahdollisen tuen määräksi on arvioitu [...] Englannin puntaa eikä 850 miljoonaa puntaa, ja komissio uskoo, että yleisesti ottaen toimenpide, jonka myötä tuensaajan on vastattava kertyneistä maksuistaan täysimääräisesti, on todennäköisesti kilpailua vähemmän vääristävä kuin toimenpide, joka vapauttaa tuensaajan maksuvelvoitteistaan.

| (118) | Toimenpiteen vaikutuksesta kilpailuun voidaan todeta, että vajeen kattavat maksut, jotka Royal Mailin on maksettava eläkejärjestelmäänsä sen jälkeen, kun niistä on ensin sovittu yrityksen ja eläkerahaston hoitajien välisissä neuvotteluissa, eivät muutu panosten ja tuotosten mukaan. Vajeen kattamiseen tarvittavien maksujen pieneneminen jakson alkuvuosina toimenpiteen ansiosta ei siksi vaikuta rajakustannuksiin eikä se myöskään vaikuta Royal Mailin liiketoimintapäätöksiin eikä varsinkaan sen tuleviin investointipäätöksiin (30). Komissio katsoo tämän vuoksi, että kilpailuun kohdistuva vaikutus ei vaikuta kaupankäynnin edellytyksiin yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(118)

Toimenpiteen vaikutuksesta kilpailuun voidaan todeta, että vajeen kattavat maksut, jotka Royal Mailin on maksettava eläkejärjestelmäänsä sen jälkeen, kun niistä on ensin sovittu yrityksen ja eläkerahaston hoitajien välisissä neuvotteluissa, eivät muutu panosten ja tuotosten mukaan. Vajeen kattamiseen tarvittavien maksujen pieneneminen jakson alkuvuosina toimenpiteen ansiosta ei siksi vaikuta rajakustannuksiin eikä se myöskään vaikuta Royal Mailin liiketoimintapäätöksiin eikä varsinkaan sen tuleviin investointipäätöksiin (30). Komissio katsoo tämän vuoksi, että kilpailuun kohdistuva vaikutus ei vaikuta kaupankäynnin edellytyksiin yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

| (119) | Tämän perusteella komissio on päättänyt, että siltä osin kuin eläketoimenpide sisältää tukea, tukiosa soveltuu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(119)

Tämän perusteella komissio on päättänyt, että siltä osin kuin eläketoimenpide sisältää tukea, tukiosa soveltuu yhteismarkkinoille.

7.   PÄÄTELMÄ

| (120) | Komissio katsoo, että siltä osin kuin eläketoimenpide sisältää tukea, Yhdistynyt kuningaskunta on myöntänyt sen sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa. Komissio pitää tukea kuitenkin yhteismarkkinoille soveltuvana. Komissio katsoo, etteivät muut toimenpiteet ole valtiontukea, |
| --- | --- |

(120)

Komissio katsoo, että siltä osin kuin eläketoimenpide sisältää tukea, Yhdistynyt kuningaskunta on myöntänyt sen sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa. Komissio pitää tukea kuitenkin yhteismarkkinoille soveltuvana. Komissio katsoo, etteivät muut toimenpiteet ole valtiontukea,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Vuoden 2001 laina, lainajärjestelyt ja vuoden 2007 osakaslaina eivät ole valtiontukea Royal Mailille.

2 artikla

Siltä osin kuin eläketoimenpide sisältää valtiontukea, tuki soveltuu yhteismarkkinoille.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 8 päivänä huhtikuuta 2009.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 91, 26.4.2007, s. 34.

1

(2)  EUVL C 269, 8.11.2003, s. 23.

2

(3)  EUVL C 141, 16.6.2006, s. 2.

3

(4)  EUVL C 80, 13.4.2007, s. 5.

4

(5)  Ks. alaviite 1.

5

(6)  Lokakuun 31 päivänä 2006 päivätty kirje Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta. Valtionobligaatio (gilt) on Yhdistyneen kuningaskunnan valtion velkakirja.

6

(7)  EYVL L 247, 14.9.2002, s. 27.

7

(8)  Royal Mail Holdings plc, tarkastamaton osavuosikatsaus 24 päivänä syyskuuta 2006 päättyneeltä puolivuotiskaudelta.

8

(9)  Vuoden 2001 laina koostui 20 lainasta, joista kukin oli 25 miljoonan punnan suuruinen. Kunkin lainan korko määräytyy sen päivämäärän mukaan, jolloin kassavarannoista nostettiin rahaa vuosina 1999–2000. Näitä erillisiä lainoja kutsutaan tässä päätöksessä vuoden 2001 lainan eriksi.

9

(10)  Liikesalaisuus.

10

(11)  [...].

11

(12)  Komission viitekorot olivat voimassa viisi vuotta 31 päivään joulukuuta 2007 saakka voimassa olleen vahvistamismenetelmän mukaan ja yhden vuoden 2008 alussa hyväksytyn tiedonannon mukaan.

12

(13)  EYVL C 273, 9.9.1997, s. 3.

13

(14)  Koska laina koostuu eristä, joiden korko määräytyy sen mukaan, milloin ja kuinka pitkäksi aikaa kyseiset varat nostettiin ensimmäisen kerran Royal Mailin varannoista (ks. alaviite 6 edellä), jokaiseen erään sovelletaan eri korkoa. Tämä selittää, miksi keskikorko on 5,8 prosenttia. Vastaava valtionjoukkovelkakirjalainan korko oli kestoltaan kyseistä erää lähinnä vastaavan joukkovelkakirjalainan korko nostopäivänä.

14

(15)  Osa lainajärjestelyistä ei ollut enää voimassa kyseisenä ajankohtana, joten jäljellä oleva lainamäärä oli 844 miljoonaa Englannin puntaa.

15

(16)  Yrityskiinnitys on vakuus, jota ei liitetä tiettyyn omaisuuteen vaan tiettyyn omaisuuseräryhmään.

16

(17)  Tämä mahdollisuus mainitaan Yhdistyneen kuningaskunnan eläkevalvontaviranomaisen julkaisemassa ohjeistuksessa Regulatory Code of practice 03 (”Funding Defined Benefits”, helmikuu 2006, 104 kohta). Yhdistynyt kuningaskunta ei kuitenkaan toimittanut esimerkkejä tämän mahdollisuuden käytöstä.

17

Regulatory Code of practice 03

(18)  Ks. esimerkiksi Landesbanken-tapaukset, kuten HSH:ta koskeva päätös NN 71/05. Ks. myös NN 72/05, NN 19/06 ja NN 34/07.

18

(19)  Yhdistynyt kuningaskunta vaatii, että sen julkiset yritykset lainaavat varoja vain valtiolta. Komissio ei kyseenalaista tätä periaatetta tässä päätöksessä mutta katsoo, että toimenpiteet olisi voitava tutkia yksittäin. Olisi joka tapauksessa erittäin epätavallista, että markkinataloussijoittaja olisi sekä laajempaan ryhmään kuulumattoman yrityksen, kuten Royal Mailin, ainoa osakkeenomistaja että yrityksen ainoa rahoituslähde.

19

(20)  Näitä laskelmia varten sijoitus sisälsi 300 miljoonan Englannin punnan osakaslainan, koska komissio pohti yhdessä tutkintavaiheessa mahdollisuutta, että tämä toimenpide voitaisiin rinnastaa pääomaan. Komissio päätti kuitenkin lopulta arvioida toimenpidettä lainana jäljempänä kuvaillulla tavalla. Asian käsittelytavan muuttaminen taulukossa ei muuttaisi komission päätelmää eläkesulkutilitoimenpiteen markkinaehtoisuudesta.

20

(21)  Eläkejärjestelyjä valvova viranomainen: valvojan lausunto, toukokuu 2006, ”How the Pensions Regulator will regulate the funding of defined benefits”, 3.16 kohta.

21

(22)  N 55/08 – Saksa – GA/ERDF-pääomalainat. Katso myös asia C38/05 – Saksa – Biria, jossa arvioitiin äänetöntä osakkuutta viitekorkoja koskevan tiedonannon perusteella.

22

(23)  Komission tiedonanto viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä (EYVL C 273, 9.9.1997, s. 3).

23

(24)  Asia C 38/05, Biria (EUVL L 183, 13.7.2007, s. 27); asia C 38/07, Arbel Fauvet Rail SA (EUVL L 238, 5.9.2008, s. 27); asia C 95/01, Siderurgica Añon (EUVL L 311, 26.11.2005, s. 22); asia C 20/2000, Sniace (EUVL L 108, 30.4.2003, s. 35).

24

(25)  Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin (laajennettu toinen jaosto), BP Chemicals Limited vastaan komissio, tuomio 15.9.1998, Asia T-11/95. Oikeustapauskokoelma 1998, sivu II-3235, kohta 170 ja sitä seuraavat kohdat.

25

(26)  Yhdistynyt kuningaskunta ei ole vedonnut perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohtaan perustellakseen eläketoimenpiteen puitteissa Royal Mailille myönnettyjen tukien soveltuvuutta yhteismarkkinoille.

26

(27)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

27

(28)  EUVL L 49, 22.2.2005, s. 9.

28

(29)  EUVL L 63, 7.3.2008, s. 16.

29

(30)  Vertaa La Postea koskevan päätöksen johdanto-osan 170 kappale.

30

---

| 14.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 210/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 210/36

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 23 päivänä heinäkuuta 2009,

Euroopan paluurahaston perustamisesta vuosiksi 2008–2013 osana yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevaa yleisohjelmaa tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 575/2007/EY soveltamissäännöistä jäsenvaltioiden hallinnointi- ja valvontajärjestelmien, rahastosta myönnetyn yhteisrahoituksen avulla täytäntöön pantavien hankkeiden yleis- ja taloushallintoa koskevien sääntöjen sekä menojen tukikelpoisuuden osalta tehdyn päätöksen 2008/458/EY muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 5453)

(Ainoastaan bulgarian-, englannin-, espanjan-, hollannin-, italian-, kreikan-, latvian-, liettuan-, maltan-, portugalin-, puolan-, ranskan-, romanian-, ruotsin-, saksan-, slovakin-, sloveenin-, suomen-, tšekin-, unkarin- ja vironkieliset tekstit ovat todistusvoimaiset)

(2009/614/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan paluurahaston perustamisesta vuosiksi 2008–2013 osana yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevaa yleisohjelmaa 23 päivänä toukokuuta 2007 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 575/2007/EY (1) ja erityisesti sen 23 artiklan ja 35 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Rahaston käynnistämisen jälkeen saadun kokemuksen perusteella on asianmukaista pidentää vuosiohjelmien tukikelpoisuusaikaa, jotta jäsenvaltiot voivat hallinnoida rahastoa tehokkaasti ja mukauttaa vuosiohjelmien täytäntöönpanoa koskevien loppukertomusten esittämisaikataulua. |
| --- | --- |

(1)

Rahaston käynnistämisen jälkeen saadun kokemuksen perusteella on asianmukaista pidentää vuosiohjelmien tukikelpoisuusaikaa, jotta jäsenvaltiot voivat hallinnoida rahastoa tehokkaasti ja mukauttaa vuosiohjelmien täytäntöönpanoa koskevien loppukertomusten esittämisaikataulua.

| (2) | On asianmukaista mukauttaa myös menettelyä, jonka mukaisesti jäsenvaltiot esittävät tarkistetut vuosiohjelmat. |
| --- | --- |

(2)

On asianmukaista mukauttaa myös menettelyä, jonka mukaisesti jäsenvaltiot esittävät tarkistetut vuosiohjelmat.

| (3) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta tehdyn pöytäkirjan 3 artiklan mukaisesti perussäädös ja sen perusteella myös tämä päätös sitoo Yhdistynyttä kuningaskuntaa. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta tehdyn pöytäkirjan 3 artiklan mukaisesti perussäädös ja sen perusteella myös tämä päätös sitoo Yhdistynyttä kuningaskuntaa.

| (4) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta tehdyn pöytäkirjan 3 artiklan mukaisesti perussäädös ja sen perusteella myös tämä päätös sitoo Irlantia. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta tehdyn pöytäkirjan 3 artiklan mukaisesti perussäädös ja sen perusteella myös tämä päätös sitoo Irlantia.

| (5) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan 2 artiklan mukaisesti tämä päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan 2 artiklan mukaisesti tämä päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan.

| (6) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa käsittelevän yhteisen komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa käsittelevän yhteisen komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan komission päätös 2008/458/EY (2) seuraavasti:

| 1) | Korvataan 23 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Jotta komission perussäädöksen 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksymää vuosiohjelmaa voidaan tarkistaa, asianomaisten jäsenvaltioiden on toimitettava vuosiohjelman tarkistettu luonnos komissiolle viimeistään kolme kuukautta ennen tukikelpoisuusajan loppumista. Komissio tutkii tarkistetun ohjelman ja hyväksyy sen mahdollisimman pian perussäädöksen 21 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 23 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jotta komission perussäädöksen 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksymää vuosiohjelmaa voidaan tarkistaa, asianomaisten jäsenvaltioiden on toimitettava vuosiohjelman tarkistettu luonnos komissiolle viimeistään kolme kuukautta ennen tukikelpoisuusajan loppumista. Komissio tutkii tarkistetun ohjelman ja hyväksyy sen mahdollisimman pian perussäädöksen 21 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.”

| 2) | Korvataan liitteessä V olevan A osan 4.1 kohdassa ilmaisu ”Luettelo kaikista 30 päivänä kesäkuuta vuonna N + 2 vireillä olevista perintämenettelyistä (N = tämän vuosiohjelman vuosi)” ilmaisulla ”Luettelo kaikista kuusi kuukautta menojen tukikelpoisuusajan päättymisen jälkeen vireillä olevista perintämenettelyistä”. |
| --- | --- |

2)

Korvataan liitteessä V olevan A osan 4.1 kohdassa ilmaisu ”Luettelo kaikista 30 päivänä kesäkuuta vuonna N + 2 vireillä olevista perintämenettelyistä (N = tämän vuosiohjelman vuosi)” ilmaisulla ”Luettelo kaikista kuusi kuukautta menojen tukikelpoisuusajan päättymisen jälkeen vireillä olevista perintämenettelyistä”.

| 3) | Korvataan liitteessä XI olevan I.4 kohdan 1 alakohta seuraavasti:






  ”1. | Hankkeeseen liittyvien kustannusten on täytynyt aiheutua ja niitä vastaavat maksut (poistoja lukuun ottamatta) on täytynyt suorittaa 1 päivän tammikuuta jälkeen sinä vuonna, joka on mainittu rahoituspäätöksessä, jolla hyväksytään jäsenvaltioiden vuosiohjelmat. Tukikelpoisuusaika päättyy 30 päivänä kesäkuuta vuonna N (3) + 2, mikä tarkoittaa, että hankkeeseen liittyvien kustannusten on täytynyt aiheutua ennen tätä päivämäärää. |
| --- | --- | --- |

3)

Korvataan liitteessä XI olevan I.4 kohdan 1 alakohta seuraavasti:

”1.

Hankkeeseen liittyvien kustannusten on täytynyt aiheutua ja niitä vastaavat maksut (poistoja lukuun ottamatta) on täytynyt suorittaa 1 päivän tammikuuta jälkeen sinä vuonna, joka on mainittu rahoituspäätöksessä, jolla hyväksytään jäsenvaltioiden vuosiohjelmat. Tukikelpoisuusaika päättyy 30 päivänä kesäkuuta vuonna N (3) + 2, mikä tarkoittaa, että hankkeeseen liittyvien kustannusten on täytynyt aiheutua ennen tätä päivämäärää.

| 4) | Korvataan liitteessä XI olevan V kohdan 3 alakohta seuraavasti:






  ”3. | Tekniseen apuun liittyvien toimien ja vastaavien maksujen on oltava suoritettuja 1 päivän tammikuuta jälkeen sinä vuonna, joka on mainittu rahoituspäätöksessä, jolla hyväksytään jäsenvaltioiden vuosiohjelmat. Tukikelpoisuusaika kestää enintään vuosiohjelman täytäntöönpanoa koskevan loppukertomuksen toimittamisen määräpäivään saakka.” |
| --- | --- | --- |

4)

Korvataan liitteessä XI olevan V kohdan 3 alakohta seuraavasti:

”3.

Tekniseen apuun liittyvien toimien ja vastaavien maksujen on oltava suoritettuja 1 päivän tammikuuta jälkeen sinä vuonna, joka on mainittu rahoituspäätöksessä, jolla hyväksytään jäsenvaltioiden vuosiohjelmat. Tukikelpoisuusaika kestää enintään vuosiohjelman täytäntöönpanoa koskevan loppukertomuksen toimittamisen määräpäivään saakka.”

2 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan kaikkiin vuosiohjelmiin, joiden loppumaksua ei ole suoritettu niiden hyväksymispäivänä.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle, Bulgarian tasavallalle, Tšekin tasavallalle, Saksan liittotasavallalle, Viron tasavallalle, Irlannille, Helleenien tasavallalle, Espanjan kuningaskunnalle, Ranskan tasavallalle, Italian tasavallalle, Kyproksen tasavallalle, Latvian tasavallalle, Liettuan tasavallalle, Luxemburgin suurherttuakunnalle, Unkarin tasavallalle, Maltan tasavallalle, Alankomaiden kuningaskunnalle, Itävallan tasavallalle, Puolan tasavallalle, Portugalin tasavallalle, Romanialle, Slovenian tasavallalle, Slovakian tasavallalle, Suomen tasavallalle, Ruotsin kuningaskunnalle sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 23 päivänä heinäkuuta 2009.

Komission puolesta

Jacques BARROT

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 144, 6.6.2007, s. 45.

1

(2)  EUVL L 167, 27.6.2008, s. 135.

2

(3)  ’N’ tarkoittaa vuotta, joka on mainittu rahoituspäätöksessä, jolla hyväksytään jäsenvaltioiden vuosiohjelmat.”

3

---

III Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset

EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET

| 14.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 210/38 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 210/38

---

NEUVOSTON YHTEINEN KANTA 2009/615/YUTP,

hyväksytty 13 päivänä elokuuta 2009,

Burmaan/Myanmariin kohdistettavien rajoittavien toimenpiteiden uusimisesta hyväksytyn yhteisen kannan 2006/318/YUTP muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 15 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 27 päivänä huhtikuuta 2006 yhteisen kannan 2006/318/YUTP (1) Burmaan/Myanmariin kohdistettavien rajoittavien toimenpiteiden uusimisesta. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 27 päivänä huhtikuuta 2006 yhteisen kannan 2006/318/YUTP (1) Burmaan/Myanmariin kohdistettavien rajoittavien toimenpiteiden uusimisesta.

| (2) | Yhteisellä kannalla 2006/318/YUTP määrättyjen rajoittavien toimenpiteiden voimassaoloa jatkettiin 27 päivänä huhtikuuta 2009 hyväksytyllä neuvoston yhteisellä kannalla 2009/351/YUTP (2)30 päivään huhtikuuta 2010. |
| --- | --- |

(2)

Yhteisellä kannalla 2006/318/YUTP määrättyjen rajoittavien toimenpiteiden voimassaoloa jatkettiin 27 päivänä huhtikuuta 2009 hyväksytyllä neuvoston yhteisellä kannalla 2009/351/YUTP (2)30 päivään huhtikuuta 2010.

| (3) | Euroopan unioni ilmaisi 11 päivänä elokuuta 2009 syvän paheksumisensa Daw Aung San Suu Kyin tuomiosta ja ilmoitti vastaavansa siihen kohdennetuilla lisätoimenpiteillä. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan unioni ilmaisi 11 päivänä elokuuta 2009 syvän paheksumisensa Daw Aung San Suu Kyin tuomiosta ja ilmoitti vastaavansa siihen kohdennetuilla lisätoimenpiteillä.

| (4) | Ottaen huomioon Daw Aung San Suu Kyin perusoikeuksien loukkauksen vakavuuden neuvosto katsoo asianmukaiseksi lisätä tuomion antamisesta vastuussa olevat tuomioistuimen jäsenet yhteisen kannan 2006/318/YUTP liitteessä II olevaan luetteloon henkilöistä ja yhteisöistä, joita koskee matkustuskielto ja joiden varat jäädytetään. |
| --- | --- |

(4)

Ottaen huomioon Daw Aung San Suu Kyin perusoikeuksien loukkauksen vakavuuden neuvosto katsoo asianmukaiseksi lisätä tuomion antamisesta vastuussa olevat tuomioistuimen jäsenet yhteisen kannan 2006/318/YUTP liitteessä II olevaan luetteloon henkilöistä ja yhteisöistä, joita koskee matkustuskielto ja joiden varat jäädytetään.

| (5) | Lisäksi neuvosto katsoo, että on tarpeen muuttaa luetteloa henkilöistä ja yhteisöistä, joihin kohdistetaan rajoittavia toimenpiteitä, ulottamalla varojen jäädyttäminen Burman/Myanmarin hallituksen tai hallitukseen yhteydessä olevien henkilöiden tai yhteisöjen omistamiin tai niiden määräysvallassa oleviin yrityksiin, |
| --- | --- |

(5)

Lisäksi neuvosto katsoo, että on tarpeen muuttaa luetteloa henkilöistä ja yhteisöistä, joihin kohdistetaan rajoittavia toimenpiteitä, ulottamalla varojen jäädyttäminen Burman/Myanmarin hallituksen tai hallitukseen yhteydessä olevien henkilöiden tai yhteisöjen omistamiin tai niiden määräysvallassa oleviin yrityksiin,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN YHTEISEN KANNAN:

1 artikla

Yhteisen kannan 2006/318/YUTP liitteet II ja III korvataan tämän yhteisen kannan liitteiden I ja II tekstillä.

2 artikla

Tämä yhteinen kanta tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

3 artikla

Tämä yhteinen kanta julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 13 päivänä elokuuta 2009.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. BILDT

---

(1)  EUVL L 116, 29.4.2006, s. 77.

1

(2)  EUVL L 108, 29.4.2009, s. 54.

2

---

LIITE I

”LIITE II

4, 5 ja 8 artiklassa tarkoitettu luettelo

Huomautukset taulukoihin:

| 1. | Peitenimet tai kirjoitusasun vaihtelut merkitään ilmaisulla ’alias’ |
| --- | --- |

1.

Peitenimet tai kirjoitusasun vaihtelut merkitään ilmaisulla ’alias’

| 2. | ’sa.’ tarkoittaa syntymäaikaa. |
| --- | --- |

2.

’sa.’ tarkoittaa syntymäaikaa.

| 3. | ”sp.” tarkoittaa syntymäpaikkaa. |
| --- | --- |

3.

”sp.” tarkoittaa syntymäpaikkaa.

| 4. | Kaikki passit ja henkilöllisyystodistukset ovat Burman/Myanmarin, ellei toisin mainita. |
| --- | --- |

4.

Kaikki passit ja henkilöllisyystodistukset ovat Burman/Myanmarin, ellei toisin mainita.

A.   A. VALTION RAUHAN JA KEHITYKSEN NEUVOSTO (SPDC)

| # | Nimi (ja mahdolliset peitenimet) | Tunnistamistiedot (tehtävä/arvonimi, syntymäaika ja -paikka, passin/henkilökortin nro, ...:n puoliso tai poika/tytär) | Sukupuoli (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| A1a | Ylikenraali Than Shwe | Puheenjohtaja, sa. 2.2.1933 | M |
| A1b | Kyaing Kyaing | Ylikenr Than Shwen vaimo | N |
| A1c | Thandar Shwe | Ylikenr Than Shwen tytär | N |
| A1d | Majuri Zaw Phyo Win | Thandar Shwen aviomies, apulaisjohtaja, kauppaministeriö, vientiosasto | M |
| A1e | Khin Pyone Shwe | Ylikenr Than Shwen tytär | N |
| A1f | Aye Aye Thit Shwe | Ylikenr Than Shwen tytär | N |
| A1g | Tun Naing Shwe, alias Tun Tun Naing | Ylikenr Than Shwen poika, J and J Companyn omistaja | M |
| A1h | Khin Thanda | Tun Naing Shwen vaimo | N |
| A1i | Kyaing San Shwe | Ylikenr Than Shwen poika, J's Donutsin omistaja | M |
| A1j | Tri Khin Win Sein | Kyaing San Shwen vaimo | N |
| A1k | Thant Zaw Shwe, alias Maung Maung | Ylikenr Than Shwen poika | M |
| A1l | Dewar Shwe | Ylikenr Than Shwen tytär | N |
| A1m | Kyi Kyi Shwe, alias Ma Aw | Ylikenr Than Shwen tytär | N |
| A1n | Everstiluutnantti Nay Soe Maung | Kyi Kyi Shwen aviomies | M |
| A1o | Pho La Pyae, alias Nay Shwe Thway Aung | Kyi Kyi Shwen ja Nay Soe Maungin poika | M |
| A2a | Varaylikenraali Maung Aye | Varapuheenjohtaja, sa. 25.12.1937 | M |
| A2b | Mya Mya San | Varaylikenr Maung Ayen vaimo | N |
| A2c | Nandar Aye | Varaylikenr Maung Ayen tytär, maj Pye Aungin (D17g) puoliso, Queen Star Computer Co:n omistaja | N |
| A3a | Kenraali Thura Shwe Mann | Esikuntapäällikkö, erikoisoperaatioiden koordinaattori (maa-, meri- ja ilmavoimat), sa. 11.7.1947 | M |
| A3b | Khin Lay Thet | Kenr Thura Shwe Mannin vaimo, sa. 19.6.1947 | N |
| A3c | Aung Thet Mann, alias Shwe Mann Ko Ko | Kenr Thura Shwe Mannin poika, Ayeya Shwe War (Wah) Company, sa. 19.6.1977 | M |
| A3d | Khin Hnin Thandar | Aung Thet Mannin vaimo | N |
| A3e | Toe Naing Mann | Kenr Thura Shwe Mannin poika, sa. 29.6.1978 | M |
| A3f | Zay Zin Latt | Toe Naing Mannin vaimo, Khin Shwen (vrt. J5a) tytär, sa. 24.3.1981 | N |
| A4a | Kenraaliluutnantti Thein Sein | Pääministeri, sa. 20.4.1945 | M |
| A4b | Khin Khin Win | Kenrl Thein Seinin vaimo | N |
| A5a | Kenraali (Thiha Thura) Tin Aung Myint Oo | (Thiha Thura on arvonimi) Ensimmäinen sihteeri, sa. 29.5.1950, Myanmarin kansallisen olympianeuvoston puheenjohtaja ja Myanmar Economic Corporationin puheenjohtaja | M |
| A5b | Khin Saw Hnin | Kenrl Thiha Thura Tin Aung Myint Oon vaimo | N |
| A5c | Kapteeni Naing Lin Oo | Kenrl Thiha Thura Tin Aung Myint Oon poika | M |
| A5d | Hnin Yee Mon | Kapt Naing Lin Oon vaimo | N |
| A6a | Kenraalimajuri Min Aung Hlaing | Erikoisoperaatiotoimisto II:n päällikkö (Kayahin ja Shanin osavaltiot). 23.6.2008 alkaen. (Aiemmin B12a) | M |
| A6b | Kyu Kyu Hla | Kenrm Min Aung Hlaingin vaimo | N |
| A7a | Kenraaliluutnantti Tin Aye | Puolustushankintojen päällikkö, UMEHL:n johtaja | M |
| A7b | Kyi Kyi Ohn | Kenrl Tin Ayen vaimo | N |
| A7c | Zaw Min Aye | Kenrl Tin Ayen poika | M |
| A8a | Kenraaliluutnantti Ohn Myint | Erikoisoperaatiotoimisto I:n (Kachin, Chin, Sagaing, Magwe, Mandalay) päällikkö. 23.6.2008 alkaen. (Aiemmin B9a) | M |
| A8b | Nu Nu Swe | Kenrl Ohn Myintin vaimo | N |
| A8c | Kyaw Thiha, alias Kyaw Thura | Kenrl Ohn Myintin poika | M |
| A8d | Nwe Ei Ei Zin | Kyaw Thihan vaimo | N |
| A9a | Kyaw Thihan vaimo | Asevoimien koulutuspäällikkö. 23.6.2008 alkaen. (Aiemmin B1a). Htay Co:n omistaja (puutavara) | M |
| A9b | Mar Mar Wai | Kenrm Hla Htay Winin vaimo | N |
| A10a | Kenraalimajuri Ko Ko | Erikoisoperaatiotoimisto III:n (Pegu, Irrawaddy, Arakan) päällikkö. 23.6.2008 alkaen. (Aiemmin B10a) | M |
| A10b | Sao Nwan Khun Sum | Kenrm Ko Kon vaimo | N |
| A11a | Kenraalimajuri Thar Aye, alias Tha Aye | Erikoisoperaatiotoimisto IV:n (Karen, Mon, Tenas serim) päällikkö, sa. 16.2.1945 | M |
| A11b | Wai Wai Khaing, alias Wei Wei Khaing | Kenrm Thar Ayen vaimo | N |
| A11c | See Thu Aye | Kenrm Thar Ayen poika | M |
| A12a | Kenraaliluutnantti Myint Swe | Erikoisoperaatiotoimisto V:n (Naypyidaw, Rangoon/Yangon) päällikkö | M |
| A12b | Khin Thet Htay | Kenrl Myint Swen vaimo | N |
| A13a | Arnt Maung | Uskontoasioiden viraston pääjohtaja, eläkkeellä | M |

#

Nimi (ja mahdolliset peitenimet)

Tunnistamistiedot (tehtävä/arvonimi, syntymäaika ja -paikka, passin/henkilökortin nro, ...:n puoliso tai poika/tytär)

Sukupuoli (M/N)

A1a

Ylikenraali Than Shwe

Puheenjohtaja, sa. 2.2.1933

M

A1b

Kyaing Kyaing

Ylikenr Than Shwen vaimo

N

A1c

Thandar Shwe

Ylikenr Than Shwen tytär

N

A1d

Majuri Zaw Phyo Win

Thandar Shwen aviomies, apulaisjohtaja, kauppaministeriö, vientiosasto

M

A1e

Khin Pyone Shwe

Ylikenr Than Shwen tytär

N

A1f

Aye Aye Thit Shwe

Ylikenr Than Shwen tytär

N

A1g

Tun Naing Shwe, alias Tun Tun Naing

Ylikenr Than Shwen poika, J and J Companyn omistaja

M

A1h

Khin Thanda

Tun Naing Shwen vaimo

N

A1i

Kyaing San Shwe

Ylikenr Than Shwen poika, J's Donutsin omistaja

M

A1j

Tri Khin Win Sein

Kyaing San Shwen vaimo

N

A1k

Thant Zaw Shwe, alias Maung Maung

Ylikenr Than Shwen poika

M

A1l

Dewar Shwe

Ylikenr Than Shwen tytär

N

A1m

Kyi Kyi Shwe, alias Ma Aw

Ylikenr Than Shwen tytär

N

A1n

Everstiluutnantti Nay Soe Maung

Kyi Kyi Shwen aviomies

M

A1o

Pho La Pyae, alias Nay Shwe Thway Aung

Kyi Kyi Shwen ja Nay Soe Maungin poika

M

A2a

Varaylikenraali Maung Aye

Varapuheenjohtaja, sa. 25.12.1937

M

A2b

Mya Mya San

Varaylikenr Maung Ayen vaimo

N

A2c

Nandar Aye

Varaylikenr Maung Ayen tytär, maj Pye Aungin (D17g) puoliso, Queen Star Computer Co:n omistaja

N

A3a

Kenraali Thura Shwe Mann

Esikuntapäällikkö, erikoisoperaatioiden koordinaattori (maa-, meri- ja ilmavoimat), sa. 11.7.1947

M

A3b

Khin Lay Thet

Kenr Thura Shwe Mannin vaimo, sa. 19.6.1947

N

A3c

Aung Thet Mann, alias Shwe Mann Ko Ko

Kenr Thura Shwe Mannin poika, Ayeya Shwe War (Wah) Company, sa. 19.6.1977

M

A3d

Khin Hnin Thandar

Aung Thet Mannin vaimo

N

A3e

Toe Naing Mann

Kenr Thura Shwe Mannin poika, sa. 29.6.1978

M

A3f

Zay Zin Latt

Toe Naing Mannin vaimo, Khin Shwen (vrt. J5a) tytär, sa. 24.3.1981

N

A4a

Kenraaliluutnantti Thein Sein

Pääministeri, sa. 20.4.1945

M

A4b

Khin Khin Win

Kenrl Thein Seinin vaimo

N

A5a

Kenraali (Thiha Thura) Tin Aung Myint Oo

(Thiha Thura on arvonimi) Ensimmäinen sihteeri, sa. 29.5.1950, Myanmarin kansallisen olympianeuvoston puheenjohtaja ja Myanmar Economic Corporationin puheenjohtaja

M

A5b

Khin Saw Hnin

Kenrl Thiha Thura Tin Aung Myint Oon vaimo

N

A5c

Kapteeni Naing Lin Oo

Kenrl Thiha Thura Tin Aung Myint Oon poika

M

A5d

Hnin Yee Mon

Kapt Naing Lin Oon vaimo

N

A6a

Kenraalimajuri Min Aung Hlaing

Erikoisoperaatiotoimisto II:n päällikkö (Kayahin ja Shanin osavaltiot). 23.6.2008 alkaen. (Aiemmin B12a)

M

A6b

Kyu Kyu Hla

Kenrm Min Aung Hlaingin vaimo

N

A7a

Kenraaliluutnantti Tin Aye

Puolustushankintojen päällikkö, UMEHL:n johtaja

M

A7b

Kyi Kyi Ohn

Kenrl Tin Ayen vaimo

N

A7c

Zaw Min Aye

Kenrl Tin Ayen poika

M

A8a

Kenraaliluutnantti Ohn Myint

Erikoisoperaatiotoimisto I:n (Kachin, Chin, Sagaing, Magwe, Mandalay) päällikkö. 23.6.2008 alkaen. (Aiemmin B9a)

M

A8b

Nu Nu Swe

Kenrl Ohn Myintin vaimo

N

A8c

Kyaw Thiha, alias Kyaw Thura

Kenrl Ohn Myintin poika

M

A8d

Nwe Ei Ei Zin

Kyaw Thihan vaimo

N

A9a

Kyaw Thihan vaimo

Asevoimien koulutuspäällikkö. 23.6.2008 alkaen. (Aiemmin B1a). Htay Co:n omistaja (puutavara)

M

A9b

Mar Mar Wai

Kenrm Hla Htay Winin vaimo

N

A10a

Kenraalimajuri Ko Ko

Erikoisoperaatiotoimisto III:n (Pegu, Irrawaddy, Arakan) päällikkö. 23.6.2008 alkaen. (Aiemmin B10a)

M

A10b

Sao Nwan Khun Sum

Kenrm Ko Kon vaimo

N

A11a

Kenraalimajuri Thar Aye, alias Tha Aye

Erikoisoperaatiotoimisto IV:n (Karen, Mon, Tenas serim) päällikkö, sa. 16.2.1945

M

A11b

Wai Wai Khaing, alias Wei Wei Khaing

Kenrm Thar Ayen vaimo

N

A11c

See Thu Aye

Kenrm Thar Ayen poika

M

A12a

Kenraaliluutnantti Myint Swe

Erikoisoperaatiotoimisto V:n (Naypyidaw, Rangoon/Yangon) päällikkö

M

A12b

Khin Thet Htay

Kenrl Myint Swen vaimo

N

A13a

Arnt Maung

Uskontoasioiden viraston pääjohtaja, eläkkeellä

M

B.   ALUEELLISET KOMENTAJAT

| # | Nimi | Tunnistamistiedot (komentoalue mukaan lukien) | Sukupuoli (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| B1a | Prikaatikenraali Win Myint | Rangoon (Yangon) | M |
| B1b | Kyin Myaing | Prkenr Win Myintin vaimo | N |
| B2a | Prikaatikenraali Yar (Ya) Pyae (Pye) (Pyrit) | Itäinen (Shanin osavaltio (eteläosa)) (Aiemmin G23a) | M |
| B2b | Thinzar Win Sein | Prkenr Yar (Ya) Pyae (Pye) (Pyrit)in vaimo | N |
| B3a | Prikaatikenraali Myint Soe | Luoteinen (Sagaingin alue) ja alueellinen salkuton ministeri | M |
| B4a | Prikaatikenraali Khin Zaw Oo | Rannikko (Tanintharyin alue), sa. 24.6.1951 | M |
| B5a | Prikaatikenraali Aung Than Htut | Koillinen (Shanin osavaltio (pohjoisosa)) | M |
| B5b | Daw Cherry | Prkenr Aung Than Htutin vaimo | N |
| B6a | Prikaatikenraali Tin Ngwe | Keskinen (Mandalayn alue) | M |
| B6b | Khin Thida | Prkenr Tin Ngwen vaimo | N |
| B7a | Kenraalimajuri Thaung Aye | Läntinen (Rakhinen osavaltio). (Aiemmin B2a) | M |
| B7b | Thin Myo Myo Aung | Kenrm Thaung Ayen vaimo | N |
| B8a | Prikaatikenraali Kyaw Swe | Lounainen (Irrawaddyn alue) ja alueellinen salkuton ministeri | M |
| B8b | Win Win Maw | Prkenr Kyaw Swen vaimo | N |
| B9a | Kenraalimajuri Soe Win | Pohjoinen (Kachinin osavaltio) | M |
| B9b | Than Than Nwe | Kenrm Soe Winin vaim | N |
| B10a | Kenraalimajuri Hla Min | Eteläinen (Bagon alue) | M |
| B11a | Prikaatikenraali Thet Naing Win | Kaakkoinen (Monin osavaltio) | M |
| B12a | Kenraalimajuri Kyaw Phyo | Kolmio (Shanin osavaltio (itäosa)) | M |
| B13a | Kenraalimajuri Wai Lwin | Naypyidaw | M |
| B13b | Swe Swe Oo | Kenrm Wai Lwinin vaimo | N |
| B13c | Wai Phyo Aung | Kenrm Wai Lwinin poika | M |
| B13d | Oanmar (Ohnmar) Kyaw Tun | Wai Phyo Aungin vaimo | N |
| B13e | Wai Phyo | Kenrm Wai Lwinin poika | M |
| B13f | Lwin Yamin | Kenrm Wai Lwinin tytär | N |

#

Nimi

Tunnistamistiedot (komentoalue mukaan lukien)

Sukupuoli (M/N)

B1a

Prikaatikenraali Win Myint

Rangoon (Yangon)

M

B1b

Kyin Myaing

Prkenr Win Myintin vaimo

N

B2a

Prikaatikenraali Yar (Ya) Pyae (Pye) (Pyrit)

Itäinen (Shanin osavaltio (eteläosa)) (Aiemmin G23a)

M

B2b

Thinzar Win Sein

Prkenr Yar (Ya) Pyae (Pye) (Pyrit)in vaimo

N

B3a

Prikaatikenraali Myint Soe

Luoteinen (Sagaingin alue) ja alueellinen salkuton ministeri

M

B4a

Prikaatikenraali Khin Zaw Oo

Rannikko (Tanintharyin alue), sa. 24.6.1951

M

B5a

Prikaatikenraali Aung Than Htut

Koillinen (Shanin osavaltio (pohjoisosa))

M

B5b

Daw Cherry

Prkenr Aung Than Htutin vaimo

N

B6a

Prikaatikenraali Tin Ngwe

Keskinen (Mandalayn alue)

M

B6b

Khin Thida

Prkenr Tin Ngwen vaimo

N

B7a

Kenraalimajuri Thaung Aye

Läntinen (Rakhinen osavaltio). (Aiemmin B2a)

M

B7b

Thin Myo Myo Aung

Kenrm Thaung Ayen vaimo

N

B8a

Prikaatikenraali Kyaw Swe

Lounainen (Irrawaddyn alue) ja alueellinen salkuton ministeri

M

B8b

Win Win Maw

Prkenr Kyaw Swen vaimo

N

B9a

Kenraalimajuri Soe Win

Pohjoinen (Kachinin osavaltio)

M

B9b

Than Than Nwe

Kenrm Soe Winin vaim

N

B10a

Kenraalimajuri Hla Min

Eteläinen (Bagon alue)

M

B11a

Prikaatikenraali Thet Naing Win

Kaakkoinen (Monin osavaltio)

M

B12a

Kenraalimajuri Kyaw Phyo

Kolmio (Shanin osavaltio (itäosa))

M

B13a

Kenraalimajuri Wai Lwin

Naypyidaw

M

B13b

Swe Swe Oo

Kenrm Wai Lwinin vaimo

N

B13c

Wai Phyo Aung

Kenrm Wai Lwinin poika

M

B13d

Oanmar (Ohnmar) Kyaw Tun

Wai Phyo Aungin vaimo

N

B13e

Wai Phyo

Kenrm Wai Lwinin poika

M

B13f

Lwin Yamin

Kenrm Wai Lwinin tytär

N

C.   ALUEELLISET APULAISKOMENTAJAT

| # | Nimi | Tunnistamistiedot (komentoalue mukaan lukien) | Sukupuoli (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| C1a | Prikaatikenraali Kyaw Kyaw Tun | Rangoon (Yangon) | M |
| C1b | Khin May Latt | Prkenr Kyaw Kyaw Tunin vaimo | N |
| C2a | Prikaatikenraali Than Htut Aung | Keskinen | M |
| C2b | Moe Moe Nwe | Prkenr Than Htut Aungin vaimo | N |
| C3a | Prikaatikenraali Tin Maung Ohn | Luoteinen | M |
| C4a | Prikaatikenraali San Tun | Pohjoinen, sa. 2.3.1951, Rangoon/Yangon | M |
| C4b | Tin Sein | Prkenr San Tunin vaimo, sa. 27.9.1950, Rangoon/Yangon | N |
| C4c | Ma Khin Ei Ei Tun | Prkenr San Tunin tytär, sa. 16.9.1979, Ar Let Yone Co. Ltd:n johtaja | N |
| C4d | Min Thant | Prkenr San Tunin poika, sa. 11.11.1982, Rangoon/Yangon, Ar Let Yone Co. Ltd:n johtaja | M |
| C4e | Khin Mi Mi Tun | Prkenr San Tunin tytär, sa. 25.10.1984, Rangoon/Yangon, Ar Let Yone Co. Ltd:n johtaja | N |
| C5a | Prikaatikenraali Hla Myint | Koillinen | M |
| C5b | Su Su Hlaing | Prkenr Hla Myintin vaimo | N |
| C6a | Prikaatikenraali Wai Lin | Kolmio | M |
| C7a | Prikaatikenraali Win Myint | Itäinen | M |
| C8a | Prikaatikenraali Zaw Min | Kaakkoinen | M |
| C8b | Nyunt Nyunt Wai | Prkenr Zaw Minin vaimo | N |
| C9a | Prikaatikenraali Hone Ngaing, alias Hon Ngai | Rannikko | M |
| C10a | Prikaatikenraali Thura Maung Ni | Eteläinen | M |
| C10b | Nan Myint Sein | Prkenr Thura Maung Nin vaimo | N |
| C11a | Prikaatikenraali Tint Swe | Lounainen | M |
| C11b | Khin Thaung | Prkenr Tint Swen vaimo | N |
| C11c | Ye Min, alias Ye Kyaw Swar Swe | Prkenr Tint Swen poika | M |
| C11d | Su Mon Swe | Ye Minin vaimo | N |
| C12a | Prikaatikenraali Tin Hlaing | Läntinen | M |
| C12b | Hla Than Htay | Prkenr Tin Hlaingin vaimo | N |

#

Nimi

Tunnistamistiedot (komentoalue mukaan lukien)

Sukupuoli (M/N)

C1a

Prikaatikenraali Kyaw Kyaw Tun

Rangoon (Yangon)

M

C1b

Khin May Latt

Prkenr Kyaw Kyaw Tunin vaimo

N

C2a

Prikaatikenraali Than Htut Aung

Keskinen

M

C2b

Moe Moe Nwe

Prkenr Than Htut Aungin vaimo

N

C3a

Prikaatikenraali Tin Maung Ohn

Luoteinen

M

C4a

Prikaatikenraali San Tun

Pohjoinen, sa. 2.3.1951, Rangoon/Yangon

M

C4b

Tin Sein

Prkenr San Tunin vaimo, sa. 27.9.1950, Rangoon/Yangon

N

C4c

Ma Khin Ei Ei Tun

Prkenr San Tunin tytär, sa. 16.9.1979, Ar Let Yone Co. Ltd:n johtaja

N

C4d

Min Thant

Prkenr San Tunin poika, sa. 11.11.1982, Rangoon/Yangon, Ar Let Yone Co. Ltd:n johtaja

M

C4e

Khin Mi Mi Tun

Prkenr San Tunin tytär, sa. 25.10.1984, Rangoon/Yangon, Ar Let Yone Co. Ltd:n johtaja

N

C5a

Prikaatikenraali Hla Myint

Koillinen

M

C5b

Su Su Hlaing

Prkenr Hla Myintin vaimo

N

C6a

Prikaatikenraali Wai Lin

Kolmio

M

C7a

Prikaatikenraali Win Myint

Itäinen

M

C8a

Prikaatikenraali Zaw Min

Kaakkoinen

M

C8b

Nyunt Nyunt Wai

Prkenr Zaw Minin vaimo

N

C9a

Prikaatikenraali Hone Ngaing, alias Hon Ngai

Rannikko

M

C10a

Prikaatikenraali Thura Maung Ni

Eteläinen

M

C10b

Nan Myint Sein

Prkenr Thura Maung Nin vaimo

N

C11a

Prikaatikenraali Tint Swe

Lounainen

M

C11b

Khin Thaung

Prkenr Tint Swen vaimo

N

C11c

Ye Min, alias Ye Kyaw Swar Swe

Prkenr Tint Swen poika

M

C11d

Su Mon Swe

Ye Minin vaimo

N

C12a

Prikaatikenraali Tin Hlaing

Läntinen

M

C12b

Hla Than Htay

Prkenr Tin Hlaingin vaimo

N

D.   MINISTERIT

| # | Nimi | Tunnistamistiedot (ministeriö mukaan lukien) | Sukupuoli (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| D1a | Kenraalimajuri Htay Oo | Maatalous ja kastelujärjestelmä (18.9.2004 alkaen) (ennen osuustoiminta 25.8.2003 alkaen); USDA:n pääsihteeri | M |
| D1b | Ni Ni Win | Kenrm Htay Oon vaimo | N |
| D1c | Thein Zaw Nyo | Kadetti, kenrm Htay Oon poika | M |
| D2a | Prikaatikenraali Tin Naing Thein | Kauppa (18.9.2004 alkaen), entinen varametsätalousministeri, sa. 1955 | M |
| D2b | Aye Aye | Prkenr Tin Naing Theinin vaimo | N |
| D3a | Kenraalimajuri Khin Maung Myint | Rakennusala, myös sähkövoima II | M |
| D4a | Kenraalimajuri Tin Htut | Osuustoiminta (15.5.2006 alkaen) | M |
| D4b | Tin Tin Nyunt | Kenrm Tin Htutin vaimo | N |
| D5a | Kenraalimajuri Khin Aung Myint | Kulttuuri (15.5.2006 alkaen) | M |
| D5b | Khin Phyone | Kenrm Khin Aung Myintin vaimo | N |
| D6a | Tri Chan Nyein | Opetusala (10.8.2005 alkaen), entinen tieteen ja teknologian varaministeri, USDA:n toimeenpanevan komitean jäsen, sa. 1944 | M |
| D6b | Sandar Aung | Tri Chan Nyeinin vaimo | N |
| D7a | Eversti Zaw Min | Sähkövoima I (15.5.2006 alkaen), sa. 10.1.1949 | M |
| D7b | Khin Mi Mi | Ev Zaw Minin vaimo | N |
| D8a | Prikaatikenraali Lun Thi | Energia (20.12.1997 alkaen), sa. 18.7.1940 | M |
| D8b | Khin Mar Aye | Prkenr Lun Thin vaimo | N |
| D8c | Mya Sein Aye | Prkenr Lun Thin tytär | N |
| D8d | Zin Maung Lun | Prkenr Lun Thin poika | M |
| D8e | Zar Chi Ko | Zin Maung Lunin vaimo | N |
| D9a | Kenraalimajuri Hla Tun | Valtion varat (1.2.2003 alkaen), sa. 11.7.1951 | M |
| D9b | Khin Than Win | Kenrm Hla Tunin vaimo | N |
| D10a | Nyan Win | Ulkoasiat (18.9.2004 alkaen), entinen asevoimien apulaiskoulutuspäällikkö, sa. 22.1.1953 | M |
| D10b | Myint Myint Soe | Nyan Winin vaimo, sa. 15.1.1953 | N |
| D11a | Prikaatikenraali Thein Aung | Metsätalous (25.8.2003 alkaen) | M |
| D11b | Khin Htay Myint | Prkenr Thein Aungin vaimo | N |
| D12a | Professori, tri Kyaw Myint | Terveys (1.2.2003 alkaen), sa. 1940 | M |
| D12b | Nilar Thaw | Prof. tri. Kyaw Myintin vaimo | N |
| D13a | Kenraalimajuri Maung Oo | Sisäasiat (5.11.2004 alkaen) ja maahanmuutto ja väestö helmikuusta 2009 alkaen, sa. 1952 | M |
| D13b | Nyunt Nyunt Oo | Kenrm Maung Oon vaimo | N |
| D14a | Kenraalimajuri Maung Maung Swe | Sosiaali-, avustus- ja jälleenasutusasiat (15.5.2006 alkaen) | M |
| D14b | Tin Tin Nwe | Kenrm Maung Maung Swen vaimo | N |
| D14c | Ei Thet Thet Swe | Kenrm Maung Maung Swen tytär | N |
| D14d | Kaung Kyaw Swe | Kenrm Maung Maung Swen poika | M |
| D15a | Aung Thaung | Teollisuus I (15.11.1997 alkaen) | M |
| D15b | Khin Khin Yi | Aung Thaungin vaimo | N |
| D15c | Majuri Moe Aung | Aung Thaungin poika | M |
| D15d | Tri Aye Khaing Nyunt | Maj Moe Aungin vaimo | N |
| D15e | Nay Aung | Aung Thaungin poika, liikemies, toimitusjohtaja, Aung Yee Phyoe Co. Ltd, ja johtaja, IGE Co. Ltd | M |
| D15f | Khin Moe Nyunt | Nay Aungin vaimo | N |
| D15g | Majuri Pyi Aung, alias Pye Aung | Aung Thaungin poika (naimisissa A2c kohdassa tarkoitetun henkilön kanssa). Johtaja, IGE Co. Ltd | M |
| D15h | Khin Ngu Yi Phyo | Aung Thaungin tytär | N |
| D15i | Tri Thu Nanda Aung | Aung Thaungin tytär | N |
| D15j | Aye Myat Po Aung | Aung Thaungin tytär | N |
| D16a | Vara-amiraali Soe Thein | Teollisuus II (kesäkuusta 2008 alkaen). (Aiemmin G38a) | M |
| D16b | Khin Aye Kyin | Vara-amir Soe Theinin vaimo | N |
| D16c | Yimon Aye | Vara-amir Soe Theinin tytär, sa. 12.7.1980 | N |
| D16d | Aye Chan | Vara-amir Soe Theinin poika, sa. 23.9.1973 | M |
| D16e | Thida Aye | Vara-amir Soe Theinin tytär, sa. 23.3.1979 | N |
| D17a | Prikaatikenraali Kyaw Hsan | Tiedotus (13.9.2002 alkaen) | M |
| D17b | Kyi Kyi Win | Prkenr Kyaw Hsanin vaimo. Myanmarin naisasialiiton tiedotusosaston päällikkö | N |
| D18a | Prikaatikenraali Maung Maung Thein | Karjatalous ja kalastus | M |
| D18b | Myint Myint Aye | Prkenr Maung Maung Theinin vaimo | N |
| D18c | Min Thein, alias Ko Pauk | Prkenr Maung Maung Theinin poika | M |
| D19a | Prikaatikenraali Ohn Myint | Kaivokset (15.11.1997 alkaen) | M |
| D19b | San San | Prkenr Ohn Myintin vaimo | N |
| D19c | Thet Naing Oo | Prkenr Ohn Myintin poika | M |
| D19d | Min Thet Oo | Prkenr Ohn Myintin poika | M |
| D20a | Soe Tha | Kansallinen suunnittelu ja taloudellinen kehitys (20.12.1997 alkaen), sa. 7.11.1944 | M |
| D20b | Kyu Kyu Win | Soe Than vaimo, sa. 5.10.1980 | N |
| D20c | Kyaw Myat Soe | Soe Than poika, sa. 14.2.1973 | M |
| D20d | Wei Wei Lay | Kyaw Myat Soen vaimo, sa. 12.9.1978 | N |
| D20e | Aung Soe Tha | Soe Than poika, sa. 5.10.1983 | M |
| D20f | Myat Myitzu Soe | Soe Than tytär, s.a. 14.2.1973 | N |
| D20g | San Thida Soe | Soe Than tytär, s.a. 12.9.1978 | N |
| D20h | Phone Myat Soe | Soe Than poika, s.a. 3.3.1983 | M |
| D21a | Eversti Thein Nyunt | Raja-alue-, kansallisuus- ja kehitysasiat (15.11.1997 alkaen), Naypyidawin kaupunginjohtaja | M |
| D21b | Kyin Khaing (Khine) | Ev Thein Nyuntin vaimo | N |
| D22a | Kenraalimajuri Aung Min | Rautatiet (1.2.2003 alkaen) | M |
| D22b | Wai Wai Thar, alias Wai Wai Tha | Kenrm Aung Minin vaimo | N |
| D22c | Aye Min Aung | Kenrm Aung Minin tytär | N |
| D22d | Htoo Char Aung | Kenrm Aung Minin poika | M |
| D23a | Prikaatikenraali Thura Myint Maung | Uskontoasiat (25.8.2003 alkaen) | M |
| D23b | Aung Kyaw Soe | Prkenr Thura Myint Maungin poika | M |
| D23c | Su Su Sandi | Aung Kyaw Soen vaimo | N |
| D23d | Zin Myint Maung | Prkenr Thura Myint Maungin tytär | N |
| D24a | Thaung | Tiede ja teknologia (11.1998 alkaen), sa. 6.7.1937 | M |
| D24b | May Kyi Sein | Thaungin vaimo | N |
| D24c | Aung Kyi | Thaungin poika, sa. 1971 | M |
| D25a | Prikaatikenraali Thura Aye Myint | Urheilu (29.10.1999 alkaen) | M |
| D25b | Aye Aye | Prkenr Thura Aye Myintin vaimo | N |
| D25c | Nay Linn | Prkenr Thura Aye Myintin poika | M |
| D26a | Prikaatikenraali Thein Zaw | Televiestintä, posti ja lennätin (10.5.2001 alkaen) | M |
| D26b | Mu Mu Win | Prkenr Thein Zawn vaimo | N |
| D27a | Kenraalimajuri Thein Swe | Liikenne, 18.9.2004 alkaen (ennen pääministerin kanslia 25.8.2003 alkaen) | M |
| D27b | Mya Theingi | Kenrm Thein Swen vaimo | N |
| D28a | Kenraalimajuri Soe Naing | Hotelli- ja matkailualan ministeri (15.5.2006 alkaen) | M |
| D28b | Tin Tin Latt | Kenrm Soe Naingin vaimo | N |
| D28c | Wut Yi Oo | Kenrm Soe Naingin tytär | N |
| D28d | Kapteeni Htun Zaw Win | Wut Yi Oon aviomies | M |
| D28e | Yin Thu Aye | Kenrm Soe Naingin tytär | N |
| D28f | Yi Phone Zaw | Kenrm Soe Naingin poika | M |
| D29a | Kenraalimajuri Khin Maung Myint | Sähkövoima II (uusi ministeriö) (15.5.2006 alkaen) | M |
| D29b | Win Win Nu | Kenrm Khin Maung Myintin vaimo | N |
| D30a | Aung Kyi | Työllisyys/työvoima (nimitetty suhteiden ministeriksi 8.10.2007 vastaamaan suhteista Aung San Suu Kyihin) | M |
| D30b | Thet Thet Swe | Aung Kyin vaimo | N |
| D31a | Kyaw Thu | Siviilihallinnon valinta- ja koulutuslautakunnan puheenjohtaja, s.a. 15.8.1949 | M |
| D31b | Lei Lei Kyi | Kyaw Thun vaimo | N |

#

Nimi

Tunnistamistiedot (ministeriö mukaan lukien)

Sukupuoli (M/N)

D1a

Kenraalimajuri Htay Oo

Maatalous ja kastelujärjestelmä (18.9.2004 alkaen) (ennen osuustoiminta 25.8.2003 alkaen); USDA:n pääsihteeri

M

D1b

Ni Ni Win

Kenrm Htay Oon vaimo

N

D1c

Thein Zaw Nyo

Kadetti, kenrm Htay Oon poika

M

D2a

Prikaatikenraali Tin Naing Thein

Kauppa (18.9.2004 alkaen), entinen varametsätalousministeri, sa. 1955

M

D2b

Aye Aye

Prkenr Tin Naing Theinin vaimo

N

D3a

Kenraalimajuri Khin Maung Myint

Rakennusala, myös sähkövoima II

M

D4a

Kenraalimajuri Tin Htut

Osuustoiminta (15.5.2006 alkaen)

M

D4b

Tin Tin Nyunt

Kenrm Tin Htutin vaimo

N

D5a

Kenraalimajuri Khin Aung Myint

Kulttuuri (15.5.2006 alkaen)

M

D5b

Khin Phyone

Kenrm Khin Aung Myintin vaimo

N

D6a

Tri Chan Nyein

Opetusala (10.8.2005 alkaen), entinen tieteen ja teknologian varaministeri, USDA:n toimeenpanevan komitean jäsen, sa. 1944

M

D6b

Sandar Aung

Tri Chan Nyeinin vaimo

N

D7a

Eversti Zaw Min

Sähkövoima I (15.5.2006 alkaen), sa. 10.1.1949

M

D7b

Khin Mi Mi

Ev Zaw Minin vaimo

N

D8a

Prikaatikenraali Lun Thi

Energia (20.12.1997 alkaen), sa. 18.7.1940

M

D8b

Khin Mar Aye

Prkenr Lun Thin vaimo

N

D8c

Mya Sein Aye

Prkenr Lun Thin tytär

N

D8d

Zin Maung Lun

Prkenr Lun Thin poika

M

D8e

Zar Chi Ko

Zin Maung Lunin vaimo

N

D9a

Kenraalimajuri Hla Tun

Valtion varat (1.2.2003 alkaen), sa. 11.7.1951

M

D9b

Khin Than Win

Kenrm Hla Tunin vaimo

N

D10a

Nyan Win

Ulkoasiat (18.9.2004 alkaen), entinen asevoimien apulaiskoulutuspäällikkö, sa. 22.1.1953

M

D10b

Myint Myint Soe

Nyan Winin vaimo, sa. 15.1.1953

N

D11a

Prikaatikenraali Thein Aung

Metsätalous (25.8.2003 alkaen)

M

D11b

Khin Htay Myint

Prkenr Thein Aungin vaimo

N

D12a

Professori, tri Kyaw Myint

Terveys (1.2.2003 alkaen), sa. 1940

M

D12b

Nilar Thaw

Prof. tri. Kyaw Myintin vaimo

N

D13a

Kenraalimajuri Maung Oo

Sisäasiat (5.11.2004 alkaen) ja maahanmuutto ja väestö helmikuusta 2009 alkaen, sa. 1952

M

D13b

Nyunt Nyunt Oo

Kenrm Maung Oon vaimo

N

D14a

Kenraalimajuri Maung Maung Swe

Sosiaali-, avustus- ja jälleenasutusasiat (15.5.2006 alkaen)

M

D14b

Tin Tin Nwe

Kenrm Maung Maung Swen vaimo

N

D14c

Ei Thet Thet Swe

Kenrm Maung Maung Swen tytär

N

D14d

Kaung Kyaw Swe

Kenrm Maung Maung Swen poika

M

D15a

Aung Thaung

Teollisuus I (15.11.1997 alkaen)

M

D15b

Khin Khin Yi

Aung Thaungin vaimo

N

D15c

Majuri Moe Aung

Aung Thaungin poika

M

D15d

Tri Aye Khaing Nyunt

Maj Moe Aungin vaimo

N

D15e

Nay Aung

Aung Thaungin poika, liikemies, toimitusjohtaja, Aung Yee Phyoe Co. Ltd, ja johtaja, IGE Co. Ltd

M

D15f

Khin Moe Nyunt

Nay Aungin vaimo

N

D15g

Majuri Pyi Aung, alias Pye Aung

Aung Thaungin poika (naimisissa A2c kohdassa tarkoitetun henkilön kanssa). Johtaja, IGE Co. Ltd

M

D15h

Khin Ngu Yi Phyo

Aung Thaungin tytär

N

D15i

Tri Thu Nanda Aung

Aung Thaungin tytär

N

D15j

Aye Myat Po Aung

Aung Thaungin tytär

N

D16a

Vara-amiraali Soe Thein

Teollisuus II (kesäkuusta 2008 alkaen). (Aiemmin G38a)

M

D16b

Khin Aye Kyin

Vara-amir Soe Theinin vaimo

N

D16c

Yimon Aye

Vara-amir Soe Theinin tytär, sa. 12.7.1980

N

D16d

Aye Chan

Vara-amir Soe Theinin poika, sa. 23.9.1973

M

D16e

Thida Aye

Vara-amir Soe Theinin tytär, sa. 23.3.1979

N

D17a

Prikaatikenraali Kyaw Hsan

Tiedotus (13.9.2002 alkaen)

M

D17b

Kyi Kyi Win

Prkenr Kyaw Hsanin vaimo. Myanmarin naisasialiiton tiedotusosaston päällikkö

N

D18a

Prikaatikenraali Maung Maung Thein

Karjatalous ja kalastus

M

D18b

Myint Myint Aye

Prkenr Maung Maung Theinin vaimo

N

D18c

Min Thein, alias Ko Pauk

Prkenr Maung Maung Theinin poika

M

D19a

Prikaatikenraali Ohn Myint

Kaivokset (15.11.1997 alkaen)

M

D19b

San San

Prkenr Ohn Myintin vaimo

N

D19c

Thet Naing Oo

Prkenr Ohn Myintin poika

M

D19d

Min Thet Oo

Prkenr Ohn Myintin poika

M

D20a

Soe Tha

Kansallinen suunnittelu ja taloudellinen kehitys (20.12.1997 alkaen), sa. 7.11.1944

M

D20b

Kyu Kyu Win

Soe Than vaimo, sa. 5.10.1980

N

D20c

Kyaw Myat Soe

Soe Than poika, sa. 14.2.1973

M

D20d

Wei Wei Lay

Kyaw Myat Soen vaimo, sa. 12.9.1978

N

D20e

Aung Soe Tha

Soe Than poika, sa. 5.10.1983

M

D20f

Myat Myitzu Soe

Soe Than tytär, s.a. 14.2.1973

N

D20g

San Thida Soe

Soe Than tytär, s.a. 12.9.1978

N

D20h

Phone Myat Soe

Soe Than poika, s.a. 3.3.1983

M

D21a

Eversti Thein Nyunt

Raja-alue-, kansallisuus- ja kehitysasiat (15.11.1997 alkaen), Naypyidawin kaupunginjohtaja

M

D21b

Kyin Khaing (Khine)

Ev Thein Nyuntin vaimo

N

D22a

Kenraalimajuri Aung Min

Rautatiet (1.2.2003 alkaen)

M

D22b

Wai Wai Thar, alias Wai Wai Tha

Kenrm Aung Minin vaimo

N

D22c

Aye Min Aung

Kenrm Aung Minin tytär

N

D22d

Htoo Char Aung

Kenrm Aung Minin poika

M

D23a

Prikaatikenraali Thura Myint Maung

Uskontoasiat (25.8.2003 alkaen)

M

D23b

Aung Kyaw Soe

Prkenr Thura Myint Maungin poika

M

D23c

Su Su Sandi

Aung Kyaw Soen vaimo

N

D23d

Zin Myint Maung

Prkenr Thura Myint Maungin tytär

N

D24a

Thaung

Tiede ja teknologia (11.1998 alkaen), sa. 6.7.1937

M

D24b

May Kyi Sein

Thaungin vaimo

N

D24c

Aung Kyi

Thaungin poika, sa. 1971

M

D25a

Prikaatikenraali Thura Aye Myint

Urheilu (29.10.1999 alkaen)

M

D25b

Aye Aye

Prkenr Thura Aye Myintin vaimo

N

D25c

Nay Linn

Prkenr Thura Aye Myintin poika

M

D26a

Prikaatikenraali Thein Zaw

Televiestintä, posti ja lennätin (10.5.2001 alkaen)

M

D26b

Mu Mu Win

Prkenr Thein Zawn vaimo

N

D27a

Kenraalimajuri Thein Swe

Liikenne, 18.9.2004 alkaen (ennen pääministerin kanslia 25.8.2003 alkaen)

M

D27b

Mya Theingi

Kenrm Thein Swen vaimo

N

D28a

Kenraalimajuri Soe Naing

Hotelli- ja matkailualan ministeri (15.5.2006 alkaen)

M

D28b

Tin Tin Latt

Kenrm Soe Naingin vaimo

N

D28c

Wut Yi Oo

Kenrm Soe Naingin tytär

N

D28d

Kapteeni Htun Zaw Win

Wut Yi Oon aviomies

M

D28e

Yin Thu Aye

Kenrm Soe Naingin tytär

N

D28f

Yi Phone Zaw

Kenrm Soe Naingin poika

M

D29a

Kenraalimajuri Khin Maung Myint

Sähkövoima II (uusi ministeriö) (15.5.2006 alkaen)

M

D29b

Win Win Nu

Kenrm Khin Maung Myintin vaimo

N

D30a

Aung Kyi

Työllisyys/työvoima (nimitetty suhteiden ministeriksi 8.10.2007 vastaamaan suhteista Aung San Suu Kyihin)

M

D30b

Thet Thet Swe

Aung Kyin vaimo

N

D31a

Kyaw Thu

Siviilihallinnon valinta- ja koulutuslautakunnan puheenjohtaja, s.a. 15.8.1949

M

D31b

Lei Lei Kyi

Kyaw Thun vaimo

N

E.   VARAMINISTERIT

| # | Nimi | Tunnistamistiedot (ministeriö mukaan lukien) | Sukupuoli (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| E1a | Ohn Myint | Maatalous ja kastelujärjestelmät (15.11.1997 alkaen) | M |
| E1b | Thet War | Ohn Myintin vaimo | N |
| E2a | Prikaatikenraali Aung Tun | Kauppa (13.9.2003 alkaen) | M |
| E3a | Prikaatikenraali Myint Thein | Rakennusala (5.1.2000 alkaen) | M |
| E3b | Mya Than | Prkenr Myint Theinin vaimo | N |
| E4a | U Tint Swe | Rakennusala (7.5.1998 alkaen) | M |
| E5a | Kenraalimajuri Aye Myint | Puolustus (15.5.2006 alkaen) | M |
| E6a | Prikaatikenraali Aung Myo Min | Opetusala (19.11.2003 alkaen) | M |
| E6b | Thazin Nwe | Prkenr Aung Myo Minin vaimo | N |
| E6c | Si Thun Aung | Prkenr Aung Myo Minin poika | M |
| E7a | Myo Myint | Sähkövoima I (29.10.1999 alkaen) | M |
| E7b | Tin Tin Myint | Myo Myintin vaimo | N |
| E7c | Aung Khaing Moe | Myo Myintin poika, sa. 25.6.1967 (arvellaan oleskelevan Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jonne meni ennen kirjaamista luetteloon) | M |
| E8a | Prikaatikenraali Than Htay | Energia (25.8.2003 alkaen) | M |
| E8b | Soe Wut Yi | Prkenr Than Htayn vaimo | N |
| E9a | Eversti Hla Thein Swe | Valtion varat (25.8.2003 alkaen) | M |
| E9b | Thida Win | Ev Hla Thein Swen vaimo | N |
| E10a | Prikaatikenraali Win Myint | Sähkövoima II | M |
| E10b | Daw Tin Ma Ma Than | Prkenr Win Myintin vaimo | N |
| E11a | Maung Myint | Ulkoasiat (18.9.2004 alkaen) | M |
| E11b | Tri Khin Mya Win | Maung Myintin vaimo | N |
| E12a | Professori, tri Mya Oo | Terveys (16.11.1997 alkaen), sa. 25.1.1940 | M |
| E12b | Tin Tin Mya | Prof. tri Mya Oon vaimo | N |
| E12c | Tri Tun Tun Oo | Prof. tri Mya Oon poika, sa. 26.7.1965 | M |
| E12d | Tri Mya Thuzar | Prof. tri Mya Oon tytär, sa. 23.9.1971 | N |
| E12e | Mya Thidar | Prof. tri Mya Oon tytär, sa. 10.6.1973 | N |
| E12f | Mya Nandar | Prof. tri Mya Oon tytär, sa. 29.5.1976 | N |
| E13a | Prikaatikenraali Phone Swe | Sisäasiat (25.8.2003 alkaen) | M |
| E13b | San San Wai | Prkenr Phone Swen vaimo | N |
| E14a | Prikaatikenraali Aye Myint Kyu | Hotelli- ja matkailuala (16.11.1997 alkaen) | M |
| E14b | Khin Swe Myint | Prkenr Aye Myint Kyun vaimo | N |
| E15a | Prikaatikenraali Win Sein | Maahanmuutto ja väestö (marraskuusta 2006 alkaen) | M |
| E15b | Wai Wai Linn | Prkenr Win Seinin vaimo | N |
| E16a | Everstiluutnantti Khin Maung Kyaw | Teollisuus II (5.1.2000 alkaen) | M |
| E16b | Mi Mi Wai | Evl Khin Maung Kyawn vaimo | N |
| E17a | Eversti Tin Ngwe | Raja-alue-, kansallisuus- ja kehitysasiat (25.8.2003 alkaen) | M |
| E17b | Khin Mya Chit | Ev Tin Ngwen vaimo | N |
| E18a | Thura Thaung Lwin | (Thura on arvonimi), rautatiet (16.11.1997 alkaen) | M |
| E18b | Tri Yi Yi Htwe | Thura Thaung Lwinin vaimo | N |
| E19a | Prikaatikenraali Thura Aung Ko | (Thura on arvonimi), uskontoasiat, USDA, toimeenpanevan keskuskomitean jäsen (17.11.1997 alkaen) | M |
| E19b | Myint Myint Yee, alias Yi Yi Myint | Prkenr Thura Aung Kon vaimo | N |
| E20a | Kyaw Soe | Tiede ja teknologia (15.11.2004 alkaen) | M |
| E21a | Eversti Thurein Zaw | Kansallinen suunnittelu ja taloudellinen kehitys (10.8.2005 alkaen) | M |
| E21b | Tin Ohn Myint | Ev Thurein Zawin vaimo | N |
| E22a | Prikaatikenraali Kyaw Myin | Sosiaali-, avustus- ja jälleenasutusasiat (25.8.2003 alkaen) | M |
| E22b | Khin Nwe Nwe | Prkenr Kyaw Myinin vaimo | N |
| E23a | Pe Than | Rautatiet (14.11.1998 alkaen) | M |
| E23b | Cho Cho Tun | Pe Thanin vaimo | N |
| E24a | Eversti Nyan Tun Aung | Liikenne (25.8.2003 alkaen) | M |
| E24b | Wai Wai | Ev Nyan Tun Aungin vaimo | N |
| E25a | Tri Paing Soe | Terveys (ylimääräinen apulaisministeri) (15.5.2006 alkaen) | M |
| E25b | Khin Mar Swe | Tri Paing Soen vaimo | N |
| E26a | Kenraalimajuri Thein Tun | Postin ja televiestinnän varaministeri | M |
| E26b | Mya Mya Win | Thein Tunin vaimo | N |
| E27a | Kenraalimajuri Kyaw Swa Khaing | Varateollisuusministeri | M |
| E27b | Khin Phyu Mar | Kyaw Swa Khaingin vaimo | N |
| E28a | Kenraalimajuri Thein Htay | Varapuolustusministeri | M |
| E28b | Myint Myint Khine | Kenrm Thein Htayn vaimo | N |
| E29a | Prikaatikenraali Tin Tun Aung | Varatyövoimaministeri (7.11.2007 alkaen) | M |

#

Nimi

Tunnistamistiedot (ministeriö mukaan lukien)

Sukupuoli (M/N)

E1a

Ohn Myint

Maatalous ja kastelujärjestelmät (15.11.1997 alkaen)

M

E1b

Thet War

Ohn Myintin vaimo

N

E2a

Prikaatikenraali Aung Tun

Kauppa (13.9.2003 alkaen)

M

E3a

Prikaatikenraali Myint Thein

Rakennusala (5.1.2000 alkaen)

M

E3b

Mya Than

Prkenr Myint Theinin vaimo

N

E4a

U Tint Swe

Rakennusala (7.5.1998 alkaen)

M

E5a

Kenraalimajuri Aye Myint

Puolustus (15.5.2006 alkaen)

M

E6a

Prikaatikenraali Aung Myo Min

Opetusala (19.11.2003 alkaen)

M

E6b

Thazin Nwe

Prkenr Aung Myo Minin vaimo

N

E6c

Si Thun Aung

Prkenr Aung Myo Minin poika

M

E7a

Myo Myint

Sähkövoima I (29.10.1999 alkaen)

M

E7b

Tin Tin Myint

Myo Myintin vaimo

N

E7c

Aung Khaing Moe

Myo Myintin poika, sa. 25.6.1967 (arvellaan oleskelevan Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jonne meni ennen kirjaamista luetteloon)

M

E8a

Prikaatikenraali Than Htay

Energia (25.8.2003 alkaen)

M

E8b

Soe Wut Yi

Prkenr Than Htayn vaimo

N

E9a

Eversti Hla Thein Swe

Valtion varat (25.8.2003 alkaen)

M

E9b

Thida Win

Ev Hla Thein Swen vaimo

N

E10a

Prikaatikenraali Win Myint

Sähkövoima II

M

E10b

Daw Tin Ma Ma Than

Prkenr Win Myintin vaimo

N

E11a

Maung Myint

Ulkoasiat (18.9.2004 alkaen)

M

E11b

Tri Khin Mya Win

Maung Myintin vaimo

N

E12a

Professori, tri Mya Oo

Terveys (16.11.1997 alkaen), sa. 25.1.1940

M

E12b

Tin Tin Mya

Prof. tri Mya Oon vaimo

N

E12c

Tri Tun Tun Oo

Prof. tri Mya Oon poika, sa. 26.7.1965

M

E12d

Tri Mya Thuzar

Prof. tri Mya Oon tytär, sa. 23.9.1971

N

E12e

Mya Thidar

Prof. tri Mya Oon tytär, sa. 10.6.1973

N

E12f

Mya Nandar

Prof. tri Mya Oon tytär, sa. 29.5.1976

N

E13a

Prikaatikenraali Phone Swe

Sisäasiat (25.8.2003 alkaen)

M

E13b

San San Wai

Prkenr Phone Swen vaimo

N

E14a

Prikaatikenraali Aye Myint Kyu

Hotelli- ja matkailuala (16.11.1997 alkaen)

M

E14b

Khin Swe Myint

Prkenr Aye Myint Kyun vaimo

N

E15a

Prikaatikenraali Win Sein

Maahanmuutto ja väestö (marraskuusta 2006 alkaen)

M

E15b

Wai Wai Linn

Prkenr Win Seinin vaimo

N

E16a

Everstiluutnantti Khin Maung Kyaw

Teollisuus II (5.1.2000 alkaen)

M

E16b

Mi Mi Wai

Evl Khin Maung Kyawn vaimo

N

E17a

Eversti Tin Ngwe

Raja-alue-, kansallisuus- ja kehitysasiat (25.8.2003 alkaen)

M

E17b

Khin Mya Chit

Ev Tin Ngwen vaimo

N

E18a

Thura Thaung Lwin

(Thura on arvonimi), rautatiet (16.11.1997 alkaen)

M

E18b

Tri Yi Yi Htwe

Thura Thaung Lwinin vaimo

N

E19a

Prikaatikenraali Thura Aung Ko

(Thura on arvonimi), uskontoasiat, USDA, toimeenpanevan keskuskomitean jäsen (17.11.1997 alkaen)

M

E19b

Myint Myint Yee, alias Yi Yi Myint

Prkenr Thura Aung Kon vaimo

N

E20a

Kyaw Soe

Tiede ja teknologia (15.11.2004 alkaen)

M

E21a

Eversti Thurein Zaw

Kansallinen suunnittelu ja taloudellinen kehitys (10.8.2005 alkaen)

M

E21b

Tin Ohn Myint

Ev Thurein Zawin vaimo

N

E22a

Prikaatikenraali Kyaw Myin

Sosiaali-, avustus- ja jälleenasutusasiat (25.8.2003 alkaen)

M

E22b

Khin Nwe Nwe

Prkenr Kyaw Myinin vaimo

N

E23a

Pe Than

Rautatiet (14.11.1998 alkaen)

M

E23b

Cho Cho Tun

Pe Thanin vaimo

N

E24a

Eversti Nyan Tun Aung

Liikenne (25.8.2003 alkaen)

M

E24b

Wai Wai

Ev Nyan Tun Aungin vaimo

N

E25a

Tri Paing Soe

Terveys (ylimääräinen apulaisministeri) (15.5.2006 alkaen)

M

E25b

Khin Mar Swe

Tri Paing Soen vaimo

N

E26a

Kenraalimajuri Thein Tun

Postin ja televiestinnän varaministeri

M

E26b

Mya Mya Win

Thein Tunin vaimo

N

E27a

Kenraalimajuri Kyaw Swa Khaing

Varateollisuusministeri

M

E27b

Khin Phyu Mar

Kyaw Swa Khaingin vaimo

N

E28a

Kenraalimajuri Thein Htay

Varapuolustusministeri

M

E28b

Myint Myint Khine

Kenrm Thein Htayn vaimo

N

E29a

Prikaatikenraali Tin Tun Aung

Varatyövoimaministeri (7.11.2007 alkaen)

M

F.   MUUT MATKAILUALAN NIMITYKSET

| # | Nimi | Tunnistamistiedot (toimi mukaan lukien) | Sukupuoli (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| F1a | U Hla Htay | Pääjohtaja, Hotelli- ja matkailuvirasto (toimitusjohtaja, Myanmarin hotelli- ja matkailupalvelu elokuuhun 2004 asti) | M |
| F2a | Tin Maung Shwe | Varapääjohtaja, Hotelli- ja matkailuvirasto | M |
| F3a | Soe Thein | Toimitusjohtaja, Myanmarin hotelli- ja matkailupalvelu lokakuusta 2004 alkaen (entinen johtaja) | M |
| F4a | Khin Maung Soe | Johtaja | M |
| F5a | Tint Swe | Johtaja | M |
| F6a | Everstiluutnantti Yan Naing | Pääjohtaja, hotelli- ja matkailuministeriö | M |
| F7a | Kyi Kyi Aye | Johtaja, matkailun edistäminen, hotelli- ja matkailuministeriö | N |

#

Nimi

Tunnistamistiedot (toimi mukaan lukien)

Sukupuoli (M/N)

F1a

U Hla Htay

Pääjohtaja, Hotelli- ja matkailuvirasto (toimitusjohtaja, Myanmarin hotelli- ja matkailupalvelu elokuuhun 2004 asti)

M

F2a

Tin Maung Shwe

Varapääjohtaja, Hotelli- ja matkailuvirasto

M

F3a

Soe Thein

Toimitusjohtaja, Myanmarin hotelli- ja matkailupalvelu lokakuusta 2004 alkaen (entinen johtaja)

M

F4a

Khin Maung Soe

Johtaja

M

F5a

Tint Swe

Johtaja

M

F6a

Everstiluutnantti Yan Naing

Pääjohtaja, hotelli- ja matkailuministeriö

M

F7a

Kyi Kyi Aye

Johtaja, matkailun edistäminen, hotelli- ja matkailuministeriö

N

G.   KENRAALIKUNTA

| # | Nimi | Tunnistamistiedot (tehtävä mukaan lukien) | Sukupuoli (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| G1a | Kenraalimajuri Hla Shwe | Apulaiskomentopäällikkö | M |
| G2a | Kenraalimajuri Soe Maung | Pääoikeusupseeri | M |
| G2b | Nang Phyu Phyu Aye | Kenrm Soe Maungin vaimo | N |
| G3a | Prikaatikenraali Thein Htaik, alias Hteik | Ylitarkastaja | M |
| G4a | Kenraalimajuri Saw Hla | Sotilaspoliisipäällikkö | M |
| G4b | Cho Cho Maw | Kenrm Saw Hlan vaimo | N |
| G5a | Kenraalimajuri Htin Aung Kyaw | Apulaispäämajoitusmestari | M |
| G5b | Khin Khin Maw | Kenrm Htin Aung Kyawin vaimo | N |
| G6a | Kenraalimajuri Lun Maung | Päätilintarkastaja | M |
| G6b | May Mya Sein | Kenrm Lun Maungin vaimo | N |
| G7a | Kenraalimajuri Nay Win | SPDC:n puheenjohtajan sotilasavustaja | M |
| G8a | Kenraalimajuri Hsan Hsint | Sotilasnimitysasiat, syntynyt v. 1951 | M |
| G8b | Khin Ma Lay | Kenrm Hsan Hsintin vaimo | N |
| G8c | Okkar San Sint | Kenrm Hsan Hsintin poika | M |
| G9a | Kenraalimajuri Hla Aung Thein | Leirin komentaja, Rangoon | M |
| G9b | Amy Khaing | Kenrm Hla Aung Theinin vaimo | N |
| G10a | Kenraalimajuri Ye Myint | Sotilasasioiden turvallisuuspäällikkö | M |
| G10b | Myat Ngwe | Kenrm Ye Myintin vaimo | N |
| G11a | Prikaatikenraali Mya Win | Komentaja, maanpuolustuskorkeakoulu | M |
| G12a | Prikaatikenraali Maung Maung Aye | Yleisesikunnan päällikkö (kesäkuusta 2008 alkaen) | M |
| G12b | San San Yee | Prkenr Maung Maung Ayen vaimo | N |
| G13a | Prikaatikenraali Tun Tun Oo | Johtaja, suhdetoiminta ja psykologinen sodankäynti | M |
| G14a | Kenraalimajuri Thein Tun | Johtaja, viestiala; hallintokomitean kokoonkutsuvan kansalliskokouksen jäsen | M |
| G15a | Kenraalimajuri Than Htay | Johtaja, huolto ja kuljetus | M |
| G15b | Nwe Nwe Win | Kenrm Thein Htayn vaimo | N |
| G16a | Kenraalimajuri Khin Maung Tint | Johtaja, turvapainoala | M |
| G17a | Kenraalimajuri Sein Lin | Johtaja, puolustusministeriö (Tarkkaa tehtävää ei tunneta. Entinen puolustusmateriaaliosaston päällikkö) | M |
| G18a | Kenraalimajuri Kyi Win | Johtaja, tykistö ja panssarit, UMEHL:n johtokunnan jäsen | M |
| G18b | Khin Mya Mon | Kenrm Kyi Winin vaimo | N |
| G19a | Kenraalimajuri Tin Tun | Johtaja, pioneerit | M |
| G19b | Khin Myint Wai | Kenrm Tin Tunin vaimo | N |
| G20a | Kenraalimajuri Aung Thein | Johtaja, jälleenasutus | M |
| G20b | Htwe Yi, alias Htwe Htwe Yi | Kenrm Aung Theinin vaimo | N |
| G21a | Prikaatikenraali Hla Htay Win | Asevoimien apulaiskoulutuspäällikkö | M |
| G22a | Prikaatikenraali Than Maung | Apulaiskomentaja, maanpuolustuskorkeakoulu | M |
| G23a | Prikaatikenraali Win Myint | Rehtori, aseteknologian oppilaitos | M |
| G24a | Prikaatikenraali Tun Nay Lin | Rehtori/Komentaja, asevoimien lääkintäoppilaitos | M |
| G25a | Prikaatikenraali Than Sein | Päällikkö, sotilassairaala, Mingaladon, sa. 1.2.1946, sp. Bago | M |
| G25b | Rosy Mya Than | Prkenr Than Seinin vaimo | N |
| G26a | Prikaatikenraali Win Than | Johtaja, hankinnat, ja toimitusjohtaja, Union of Myanmar Economic Holdings (ennen kenrm Win Hlaing, K1a) | M |
| G27a | Prikaatikenraali Than Maung | Johtaja, kansanmiliisi ja rajajoukot | M |
| G28a | Kenraalimajuri Khin Maung Win | Johtaja, puolustusteollisuus | M |
| G29a | Prikaatikenraali Kyaw Swa Khine | Johtaja, puolustusteollisuus | M |
| G30a | Prikaatikenraali Win Aung | Siviilihallinnon valinta- ja koulutuslautakunnan jäsen | M |
| G31a | Prikaatikenraali Soe Oo | Siviilihallinnon valinta- ja koulutuslautakunnan jäsen | M |
| G32a | Prikaatikenraali Nyi Tun, alias Nyi Htun | Siviilihallinnon valinta- ja koulutuslautakunnan jäsen | M |
| G33a | Prikaatikenraali Kyaw Aung | Siviilihallinnon valinta- ja koulutuslautakunnan jäsen | M |
| G34a | Kenraalimajuri Myint Hlaing | Esikuntapäällikkö (ilmapuolustus) | M |
| G34b | Khin Thant Sin | Kenrm Myint Hlaingin vaimo | N |
| G34c | Hnin Nandar Hlaing | Kenrm Myint Hlaingin tytär | N |
| G34d | Thant Sin Hlaing | Kenrm Myint Hlaingin poika | M |
| G35a | Kenraalimajuri Mya Win | Johtaja, puolustusministeriö | M |
| G36a | Kenraalimajuri Tin Soe | Kenraalimajuri Tin Soe | M |
| G37a | Kenraalimajuri Than Aung | Johtaja, puolustusministeriö | M |
| G38a | Kenraalimajuri Ngwe Thein | Puolustusministeriö | M |
| G39a | Eversti Thant Shin | Sihteeri, Burman hallitus | M |
| G40a | Kenraalimajuri Thura Myint Aung | Komentopäällikkö (aiemmin B8a, ylennetty lounaisen alueellisen komentajan tehtävästä) | M |
| G41a | Kenraalimajuri Maung Shein | Sotilastarkastus ja ylitarkastaja | M |
| G42a | Kenraalimajuri Khin Zaw | Erityisoperaatiotoimiston 6 päällikkö (Naypidaw, Mandalay), ylennetty keskisen komentoalueen päällikön tehtävästä | M |
| G42b | Khin Pyone Win | Kenrm Khin Zawin vaimo | N |
| G42c | Kyi Tha Khin Zaw | Kenrm Khin Zawin poika | M |
| G42d | Su Khin Zaw | Kenrm Khin Zawin tytär | N |
| G43a | Kenraalimajuri Tha Aye | Puolustusministeriö | M |
| G44a | Eversti Myat Thu | Rangoonin sotilasalueen 1 komentaja (pohjoinen Rangoon) | M |
| G45a | Eversti Nay Myo | Sotilasalueen 2 komentaja (itäinen Rangoon) | M |
| G46a | Eversti Tin Hsan | Sotilasalueen 3 komentaja (läntinen Rangoon) | M |
| G47a | Eversti Khin Maung Htun | Sotilasalueen 4 komentaja (eteläinen Rangoon) | M |
| G48a | Eversti Tint Wai | Operaatiovalvontayksikön nro 4 (Mawbi) komentaja | M |
| G49a | San Nyunt | Sotilaallisen turvallisuushallinnon sotilastukiyksikön nro 2 komentaja | M |
| G50a | Everstiluutnantti Zaw Win | Lon Hteinin pataljoonan tukikohdan 3 komentaja, Shwemyayar | M |
| G51a | Majuri Mya Thaung | Lon Hteinin pataljoonan tukikohdan 5 komentaja, Mawbi | M |
| G52a | Majuri Aung San Win | Lon Hteinin pataljoonan tukikohdan 7 komentaja, Thanlin Township | M |
| Merivoimat |
| G53a | Kontra-amiraali Nyan Tun | Merivoimien komentaja. Kesäkuusta 2008 alkaen. UMEHL:n johtokunnan jäsen. (Aiemmin B39a) | M |
| G53b | Khin Aye Myint | Nyan Tunin vaimo | N |
| G54a | Kommodori Win Shein | Komentaja, Merivoimien koulutuskeskus | M |
| G55a | Kommodori Prikaatikenraali
  Thura Thet Swe | Komentaja, Taninthayn laivastopiiri | M |
| G56a | Kommodori Myint Lwin | Komentaja, Irrawaddyn laivastopiiri | M |
| Ilmavoimat |
| G57a | Kenraaliluutnantti Myat Hein | Ilmavoimien komentaja | M |
| G57b | Htwe Htwe Nyunt | Kenrl Myat Heinin vaimo | N |
| G58a | Kenraalimajuri Khin Aung Myint | Esikuntapäällikkö (ilmavoimat) | M |
| G59a | Prikaatikenraali Ye Chit Pe | Ilmavoimien komentajan esikunta, Mingaladon | M |
| G60a | Prikaatikenraali Khin Maung Tin | Shanden ilmasotakoulun komentaja, Meiktila | M |
| G61a | Prikaatikenraali Zin Yaw | Esikuntapäällikkö (ilmavoimat), UMEHL:n johtokunnan jäsen | M |
| G61b | Khin Thiri | Prkenr Zin Yawin vaimo | N |
| G61c | Zin Mon Aye | Prkenr Zin Yawin tytär, sa. 26.3.1985 | N |
| G61d | Htet Aung | Prkenr Zin Yawin poika, sa. 9.7.1988 | M |
| Kevyet jalkaväkidivisioonat |
| G62a | Prikaatikenraali Than Htut | 11. kevyt jalkaväkidivisioona | M |
| G63a | Prikaatikenraali Tun Nay Lin | 22. kevyt jalkaväkidivisioona | M |
| G64a | Prikaatikenraali Tin Tun Aung | 33. kevyt jalkaväkidivisioona, Sagaing | M |
| G65a | Prikaatikenraali Hla Myint Shwe | 44. kevyt jalkaväkidivisioona | M |
| G66a | Prikaatikenraali Aye Khin | 55. Prikaatikenraali Aye Khin | M |
| G67a | Prikaatikenraali San Myint | 66. kevyt jalkaväkidivisioona, Pyi | M |
| G68a | Prikaatikenraali Tun Than | 77. kevyt jalkaväkidivisioona, Bago | M |
| G69a | Prikaatikenraali Aung Kyaw Hla | 88. kevyt jalkaväkidivisioona, Magwe | M |
| G70a | Prikaatikenraali Tin Oo Lwin | 99. kevyt jalkaväkidivisioona, Meiktila | M |
| G71a | Prikaatikenraali Sein Win | 101. kevyt jalkaväkidivisioona, Pakokku | M |
| G72a | Eversti Than Han | 66. kevyt jalkaväkidivisioona | M |
| G73a | Everstiluutnantti Htwe Hla | 66. kevyt jalkaväkidivisioona | M |
| G74a | Everstiluutnantti Han Nyunt | 66. kevyt jalkaväkidivisioona | M |
| G75a | Eversti Ohn Myint | 77. kevyt jalkaväkidivisioona | M |
| G76a | Everstiluutnantti Aung Kyaw Zaw | 77. kevyt jalkaväkidivisioona | M |
| G77a | Majuri Hla Phyo | 77. kevyt jalkaväkidivisioona | M |
| G78a | Eversti Myat Thu | Taktinen komentaja, 11. kevyt jalkaväkidivisioona | M |
| G79a | Eversti Htein Lin | Taktinen komentaja, 11. kevyt jalkaväkidivisioona | M |
| G80a | Everstiluutnantti Tun Hla Aung | Taktinen komentaja, 11. kevyt jalkaväkidivisioona | M |
| G81a | Eversti Aung Tun | 66. prikaati | M |
| G82a | Kapteeni Thein Han | 66. prikaati | M |
| G82b | Hnin Wutyi Aung | Kapt Thein Hanin vaimo | F |
| G83a | Everstiluutnantti Mya Win | Taktinen komentaja, 77. kevyt jalkaväkidivisioona | M |
| G84a | Eversti Win Te | Taktinen komentaja, 77. kevyt jalkaväkidivisioona | M |
| G85a | Eversti Soe Htway | Taktinen komentaja, 77. kevyt jalkaväkidivisioona | M |
| G86a | Everstiluutnantti Tun Aye | Komentaja, 702. kevyt jalkaväkipataljoona | M |
| G87a | Nyan Myint Kyaw | Komentaja, 281. jalkaväkipataljoona (Mongyang, itäinen Shanin osavaltio) | M |
| Muut prikaatikenraalit |
| G88a | Prikaatikenraali Htein Win | Taikkyin asema | M |
| G89a | Prikaatikenraali Khin Maung Aye | Meiktilan aseman komentaja | M |
| G90a | Prikaatikenraali Kyaw Oo Lwin | Kalayn aseman komentaja | M |
| G91a | Prikaatikenraali Khin Zaw Win | Khamaukgyin asema | M |
| G92a | Prikaatikenraali Kyaw Aung | Eteläinen sotilasalue, Toungoon aseman komentaja | M |
| G93a | Prikaatikenraali Myint Hein | Sotilasoperaatiot, komentoalue 3, Mogaungin asema | M |
| G94a | Prikaatikenraali Tin Ngwe | Puolustusministeriö | M |
| G95a | Prikaatikenraali Myo Lwin | Sotilasoperaatiot, komentoalue 7, Pekonin asema | M |
| G96a | Prikaatikenraali Myint Soe | Sotilasoperaatiot, komentoalue 5, Taungupin asema | M |
| G97a | Prikaatikenraali Myint Aye | Sotilasoperaatiot, komentoalue 9, Kyauktawin asema | M |
| G98a | Prikaatikenraali Nyunt Hlaing | Sotilasoperaatiot, komentoalue 17, Mong Panin asema | M |
| G99a | Prikaatikenraali Ohn Myint | Monin osavaltio, USDA CEC:n jäsen | M |
| G100a | Prikaatikenraali Soe Nwe | Sotilasoperaatiot, komentoalue 21, Bhamon asema | M |
| G101a | Prikaatikenraali Than Tun | Kyaukpadaungin aseman komentaja | M |
| G102a | Prikaatikenraali Than Tun Aung | Alueelliset operaatiot, Sittwen komentoalue | M |
| G103a | Prikaatikenraali Thaung Htaik | Aungbanin aseman komentaja | M |
| G104a | Prikaatikenraali Thein Hteik | Sotilasoperaatiot, komentoalue 13, Bokpyin asema | M |
| G105a | Prikaatikenraali Thura Myint Thein | Namhsan, taktisten operaatioiden komentoalue | M |
| G106a | Prikaatikenraali Win Aung | Mong Hsatin aseman komentaja | M |
| G107a | Prikaatikenraali Myo Tint | Liikenneministeriö, erityistehtävässä oleva upseeri | M |
| G108a | Prikaatikenraali Thura Sein Thaung | Sosiaaliministeriö, erityistehtävässä oleva upseeri | M |
| G109a | Prikaatikenraali Phone Zaw Han | Mandalayn pormestari helmikuusta 2005 alkaen ja Mandalay Cityn kehityskomitean puheenjohtaja, entinen Kyaukmen komentaja | M |
| G109b | Moe Thidar | Prkenr Phone Zaw Hanin vaimo | N |
| G110a | Prikaatikenraali Win Myint | Pyinmanan aseman komentaja | M |
| G111a | Prikaatikenraali Kyaw Swe | Pyin Oo Lwinin aseman komentaja | M |
| G112a | Prikaatikenraali Soe Win | Bahtoon aseman komentaja | M |
| G113a | Prikaatikenraali Thein Htay | Puolustusministeriö | M |
| G114a | Prikaatikenraali Myint Soe | Rangoonin aseman komentaja | M |
| G115a | Prikaatikenraali Myo Myint Thein | Pyin Oo Lwinin sotilassairaalan komentaja | M |
| G116a | Prikaatikenraali Sein Myint | Valtion rauhan ja kehityksen neuvoston Bagon jaoston varapuheenjohtaja | M |
| G117a | Prikaatikenraali Hong Ngai (Ngaing) | Chinin osavaltion rauhan ja kehityksen neuvoston puheenjohtaja | M |
| G118a | Prikaatikenraali Win Myint | Kayahin osavaltion rauhan ja kehityksen neuvoston puheenjohtaja | M |

#

Nimi

Tunnistamistiedot (tehtävä mukaan lukien)

Sukupuoli (M/N)

G1a

Kenraalimajuri Hla Shwe

Apulaiskomentopäällikkö

M

G2a

Kenraalimajuri Soe Maung

Pääoikeusupseeri

M

G2b

Nang Phyu Phyu Aye

Kenrm Soe Maungin vaimo

N

G3a

Prikaatikenraali Thein Htaik, alias Hteik

Ylitarkastaja

M

G4a

Kenraalimajuri Saw Hla

Sotilaspoliisipäällikkö

M

G4b

Cho Cho Maw

Kenrm Saw Hlan vaimo

N

G5a

Kenraalimajuri Htin Aung Kyaw

Apulaispäämajoitusmestari

M

G5b

Khin Khin Maw

Kenrm Htin Aung Kyawin vaimo

N

G6a

Kenraalimajuri Lun Maung

Päätilintarkastaja

M

G6b

May Mya Sein

Kenrm Lun Maungin vaimo

N

G7a

Kenraalimajuri Nay Win

SPDC:n puheenjohtajan sotilasavustaja

M

G8a

Kenraalimajuri Hsan Hsint

Sotilasnimitysasiat, syntynyt v. 1951

M

G8b

Khin Ma Lay

Kenrm Hsan Hsintin vaimo

N

G8c

Okkar San Sint

Kenrm Hsan Hsintin poika

M

G9a

Kenraalimajuri Hla Aung Thein

Leirin komentaja, Rangoon

M

G9b

Amy Khaing

Kenrm Hla Aung Theinin vaimo

N

G10a

Kenraalimajuri Ye Myint

Sotilasasioiden turvallisuuspäällikkö

M

G10b

Myat Ngwe

Kenrm Ye Myintin vaimo

N

G11a

Prikaatikenraali Mya Win

Komentaja, maanpuolustuskorkeakoulu

M

G12a

Prikaatikenraali Maung Maung Aye

Yleisesikunnan päällikkö (kesäkuusta 2008 alkaen)

M

G12b

San San Yee

Prkenr Maung Maung Ayen vaimo

N

G13a

Prikaatikenraali Tun Tun Oo

Johtaja, suhdetoiminta ja psykologinen sodankäynti

M

G14a

Kenraalimajuri Thein Tun

Johtaja, viestiala; hallintokomitean kokoonkutsuvan kansalliskokouksen jäsen

M

G15a

Kenraalimajuri Than Htay

Johtaja, huolto ja kuljetus

M

G15b

Nwe Nwe Win

Kenrm Thein Htayn vaimo

N

G16a

Kenraalimajuri Khin Maung Tint

Johtaja, turvapainoala

M

G17a

Kenraalimajuri Sein Lin

Johtaja, puolustusministeriö (Tarkkaa tehtävää ei tunneta. Entinen puolustusmateriaaliosaston päällikkö)

M

G18a

Kenraalimajuri Kyi Win

Johtaja, tykistö ja panssarit, UMEHL:n johtokunnan jäsen

M

G18b

Khin Mya Mon

Kenrm Kyi Winin vaimo

N

G19a

Kenraalimajuri Tin Tun

Johtaja, pioneerit

M

G19b

Khin Myint Wai

Kenrm Tin Tunin vaimo

N

G20a

Kenraalimajuri Aung Thein

Johtaja, jälleenasutus

M

G20b

Htwe Yi, alias Htwe Htwe Yi

Kenrm Aung Theinin vaimo

N

G21a

Prikaatikenraali Hla Htay Win

Asevoimien apulaiskoulutuspäällikkö

M

G22a

Prikaatikenraali Than Maung

Apulaiskomentaja, maanpuolustuskorkeakoulu

M

G23a

Prikaatikenraali Win Myint

Rehtori, aseteknologian oppilaitos

M

G24a

Prikaatikenraali Tun Nay Lin

Rehtori/Komentaja, asevoimien lääkintäoppilaitos

M

G25a

Prikaatikenraali Than Sein

Päällikkö, sotilassairaala, Mingaladon, sa. 1.2.1946, sp. Bago

M

G25b

Rosy Mya Than

Prkenr Than Seinin vaimo

N

G26a

Prikaatikenraali Win Than

Johtaja, hankinnat, ja toimitusjohtaja, Union of Myanmar Economic Holdings (ennen kenrm Win Hlaing, K1a)

M

G27a

Prikaatikenraali Than Maung

Johtaja, kansanmiliisi ja rajajoukot

M

G28a

Kenraalimajuri Khin Maung Win

Johtaja, puolustusteollisuus

M

G29a

Prikaatikenraali Kyaw Swa Khine

Johtaja, puolustusteollisuus

M

G30a

Prikaatikenraali Win Aung

Siviilihallinnon valinta- ja koulutuslautakunnan jäsen

M

G31a

Prikaatikenraali Soe Oo

Siviilihallinnon valinta- ja koulutuslautakunnan jäsen

M

G32a

Prikaatikenraali Nyi Tun, alias Nyi Htun

Siviilihallinnon valinta- ja koulutuslautakunnan jäsen

M

G33a

Prikaatikenraali Kyaw Aung

Siviilihallinnon valinta- ja koulutuslautakunnan jäsen

M

G34a

Kenraalimajuri Myint Hlaing

Esikuntapäällikkö (ilmapuolustus)

M

G34b

Khin Thant Sin

Kenrm Myint Hlaingin vaimo

N

G34c

Hnin Nandar Hlaing

Kenrm Myint Hlaingin tytär

N

G34d

Thant Sin Hlaing

Kenrm Myint Hlaingin poika

M

G35a

Kenraalimajuri Mya Win

Johtaja, puolustusministeriö

M

G36a

Kenraalimajuri Tin Soe

Kenraalimajuri Tin Soe

M

G37a

Kenraalimajuri Than Aung

Johtaja, puolustusministeriö

M

G38a

Kenraalimajuri Ngwe Thein

Puolustusministeriö

M

G39a

Eversti Thant Shin

Sihteeri, Burman hallitus

M

G40a

Kenraalimajuri Thura Myint Aung

Komentopäällikkö (aiemmin B8a, ylennetty lounaisen alueellisen komentajan tehtävästä)

M

G41a

Kenraalimajuri Maung Shein

Sotilastarkastus ja ylitarkastaja

M

G42a

Kenraalimajuri Khin Zaw

Erityisoperaatiotoimiston 6 päällikkö (Naypidaw, Mandalay), ylennetty keskisen komentoalueen päällikön tehtävästä

M

G42b

Khin Pyone Win

Kenrm Khin Zawin vaimo

N

G42c

Kyi Tha Khin Zaw

Kenrm Khin Zawin poika

M

G42d

Su Khin Zaw

Kenrm Khin Zawin tytär

N

G43a

Kenraalimajuri Tha Aye

Puolustusministeriö

M

G44a

Eversti Myat Thu

Rangoonin sotilasalueen 1 komentaja (pohjoinen Rangoon)

M

G45a

Eversti Nay Myo

Sotilasalueen 2 komentaja (itäinen Rangoon)

M

G46a

Eversti Tin Hsan

Sotilasalueen 3 komentaja (läntinen Rangoon)

M

G47a

Eversti Khin Maung Htun

Sotilasalueen 4 komentaja (eteläinen Rangoon)

M

G48a

Eversti Tint Wai

Operaatiovalvontayksikön nro 4 (Mawbi) komentaja

M

G49a

San Nyunt

Sotilaallisen turvallisuushallinnon sotilastukiyksikön nro 2 komentaja

M

G50a

Everstiluutnantti Zaw Win

Lon Hteinin pataljoonan tukikohdan 3 komentaja, Shwemyayar

M

G51a

Majuri Mya Thaung

Lon Hteinin pataljoonan tukikohdan 5 komentaja, Mawbi

M

G52a

Majuri Aung San Win

Lon Hteinin pataljoonan tukikohdan 7 komentaja, Thanlin Township

M

Merivoimat

G53a

Kontra-amiraali Nyan Tun

Merivoimien komentaja. Kesäkuusta 2008 alkaen. UMEHL:n johtokunnan jäsen. (Aiemmin B39a)

M

G53b

Khin Aye Myint

Nyan Tunin vaimo

N

G54a

Kommodori Win Shein

Komentaja, Merivoimien koulutuskeskus

M

G55a

Kommodori Prikaatikenraali

Thura Thet Swe

Komentaja, Taninthayn laivastopiiri

M

G56a

Kommodori Myint Lwin

Komentaja, Irrawaddyn laivastopiiri

M

Ilmavoimat

G57a

Kenraaliluutnantti Myat Hein

Ilmavoimien komentaja

M

G57b

Htwe Htwe Nyunt

Kenrl Myat Heinin vaimo

N

G58a

Kenraalimajuri Khin Aung Myint

Esikuntapäällikkö (ilmavoimat)

M

G59a

Prikaatikenraali Ye Chit Pe

Ilmavoimien komentajan esikunta, Mingaladon

M

G60a

Prikaatikenraali Khin Maung Tin

Shanden ilmasotakoulun komentaja, Meiktila

M

G61a

Prikaatikenraali Zin Yaw

Esikuntapäällikkö (ilmavoimat), UMEHL:n johtokunnan jäsen

M

G61b

Khin Thiri

Prkenr Zin Yawin vaimo

N

G61c

Zin Mon Aye

Prkenr Zin Yawin tytär, sa. 26.3.1985

N

G61d

Htet Aung

Prkenr Zin Yawin poika, sa. 9.7.1988

M

Kevyet jalkaväkidivisioonat

G62a

Prikaatikenraali Than Htut

11. kevyt jalkaväkidivisioona

M

G63a

Prikaatikenraali Tun Nay Lin

22. kevyt jalkaväkidivisioona

M

G64a

Prikaatikenraali Tin Tun Aung

33. kevyt jalkaväkidivisioona, Sagaing

M

G65a

Prikaatikenraali Hla Myint Shwe

44. kevyt jalkaväkidivisioona

M

G66a

Prikaatikenraali Aye Khin

55. Prikaatikenraali Aye Khin

M

G67a

Prikaatikenraali San Myint

66. kevyt jalkaväkidivisioona, Pyi

M

G68a

Prikaatikenraali Tun Than

77. kevyt jalkaväkidivisioona, Bago

M

G69a

Prikaatikenraali Aung Kyaw Hla

88. kevyt jalkaväkidivisioona, Magwe

M

G70a

Prikaatikenraali Tin Oo Lwin

99. kevyt jalkaväkidivisioona, Meiktila

M

G71a

Prikaatikenraali Sein Win

101. kevyt jalkaväkidivisioona, Pakokku

M

G72a

Eversti Than Han

66. kevyt jalkaväkidivisioona

M

G73a

Everstiluutnantti Htwe Hla

66. kevyt jalkaväkidivisioona

M

G74a

Everstiluutnantti Han Nyunt

66. kevyt jalkaväkidivisioona

M

G75a

Eversti Ohn Myint

77. kevyt jalkaväkidivisioona

M

G76a

Everstiluutnantti Aung Kyaw Zaw

77. kevyt jalkaväkidivisioona

M

G77a

Majuri Hla Phyo

77. kevyt jalkaväkidivisioona

M

G78a

Eversti Myat Thu

Taktinen komentaja, 11. kevyt jalkaväkidivisioona

M

G79a

Eversti Htein Lin

Taktinen komentaja, 11. kevyt jalkaväkidivisioona

M

G80a

Everstiluutnantti Tun Hla Aung

Taktinen komentaja, 11. kevyt jalkaväkidivisioona

M

G81a

Eversti Aung Tun

66. prikaati

M

G82a

Kapteeni Thein Han

66. prikaati

M

G82b

Hnin Wutyi Aung

Kapt Thein Hanin vaimo

F

G83a

Everstiluutnantti Mya Win

Taktinen komentaja, 77. kevyt jalkaväkidivisioona

M

G84a

Eversti Win Te

Taktinen komentaja, 77. kevyt jalkaväkidivisioona

M

G85a

Eversti Soe Htway

Taktinen komentaja, 77. kevyt jalkaväkidivisioona

M

G86a

Everstiluutnantti Tun Aye

Komentaja, 702. kevyt jalkaväkipataljoona

M

G87a

Nyan Myint Kyaw

Komentaja, 281. jalkaväkipataljoona (Mongyang, itäinen Shanin osavaltio)

M

Muut prikaatikenraalit

G88a

Prikaatikenraali Htein Win

Taikkyin asema

M

G89a

Prikaatikenraali Khin Maung Aye

Meiktilan aseman komentaja

M

G90a

Prikaatikenraali Kyaw Oo Lwin

Kalayn aseman komentaja

M

G91a

Prikaatikenraali Khin Zaw Win

Khamaukgyin asema

M

G92a

Prikaatikenraali Kyaw Aung

Eteläinen sotilasalue, Toungoon aseman komentaja

M

G93a

Prikaatikenraali Myint Hein

Sotilasoperaatiot, komentoalue 3, Mogaungin asema

M

G94a

Prikaatikenraali Tin Ngwe

Puolustusministeriö

M

G95a

Prikaatikenraali Myo Lwin

Sotilasoperaatiot, komentoalue 7, Pekonin asema

M

G96a

Prikaatikenraali Myint Soe

Sotilasoperaatiot, komentoalue 5, Taungupin asema

M

G97a

Prikaatikenraali Myint Aye

Sotilasoperaatiot, komentoalue 9, Kyauktawin asema

M

G98a

Prikaatikenraali Nyunt Hlaing

Sotilasoperaatiot, komentoalue 17, Mong Panin asema

M

G99a

Prikaatikenraali Ohn Myint

Monin osavaltio, USDA CEC:n jäsen

M

G100a

Prikaatikenraali Soe Nwe

Sotilasoperaatiot, komentoalue 21, Bhamon asema

M

G101a

Prikaatikenraali Than Tun

Kyaukpadaungin aseman komentaja

M

G102a

Prikaatikenraali Than Tun Aung

Alueelliset operaatiot, Sittwen komentoalue

M

G103a

Prikaatikenraali Thaung Htaik

Aungbanin aseman komentaja

M

G104a

Prikaatikenraali Thein Hteik

Sotilasoperaatiot, komentoalue 13, Bokpyin asema

M

G105a

Prikaatikenraali Thura Myint Thein

Namhsan, taktisten operaatioiden komentoalue

M

G106a

Prikaatikenraali Win Aung

Mong Hsatin aseman komentaja

M

G107a

Prikaatikenraali Myo Tint

Liikenneministeriö, erityistehtävässä oleva upseeri

M

G108a

Prikaatikenraali Thura Sein Thaung

Sosiaaliministeriö, erityistehtävässä oleva upseeri

M

G109a

Prikaatikenraali Phone Zaw Han

Mandalayn pormestari helmikuusta 2005 alkaen ja Mandalay Cityn kehityskomitean puheenjohtaja, entinen Kyaukmen komentaja

M

G109b

Moe Thidar

Prkenr Phone Zaw Hanin vaimo

N

G110a

Prikaatikenraali Win Myint

Pyinmanan aseman komentaja

M

G111a

Prikaatikenraali Kyaw Swe

Pyin Oo Lwinin aseman komentaja

M

G112a

Prikaatikenraali Soe Win

Bahtoon aseman komentaja

M

G113a

Prikaatikenraali Thein Htay

Puolustusministeriö

M

G114a

Prikaatikenraali Myint Soe

Rangoonin aseman komentaja

M

G115a

Prikaatikenraali Myo Myint Thein

Pyin Oo Lwinin sotilassairaalan komentaja

M

G116a

Prikaatikenraali Sein Myint

Valtion rauhan ja kehityksen neuvoston Bagon jaoston varapuheenjohtaja

M

G117a

Prikaatikenraali Hong Ngai (Ngaing)

Chinin osavaltion rauhan ja kehityksen neuvoston puheenjohtaja

M

G118a

Prikaatikenraali Win Myint

Kayahin osavaltion rauhan ja kehityksen neuvoston puheenjohtaja

M

H.   H. VANKILOISTA JA POLIISIVOIMISTA VASTAAVAT SOTILASHENKILÖT

| # | Nimi | Tunnistamistiedot (tehtävä mukaan lukien) | Sukupuoli (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| H1a | Prikaatikenraali Khin Yi | Myanmarin poliisiylijohtaja | M |
| H1b | Khin May Soe | Prkenr Khin Yin vaimo | N |
| H2a | Zaw Win | Pääjohtaja, vankila-asioiden osasto (sisäasiainministeriö) elokuusta 2004 alkaen, entinen Myanmarin apulaispoliisiylijohtaja ja entinen prkenr. Entinen sotilashenkilö. | M |
| H2b | Nwe Ni San | Zaw Winin vaimo | N |
| H3a | Aung Saw Win | Pääjohtaja, erityistutkintatoimisto | M |
| H4a | Poliisin prikaatikenraali Khin Maung Si | Poliisikomentaja | M |
| H5a | Everstiluutnantti Tin Thaw | Hallituksen teknisen instituutin komentaja | M |
| H5a | Everstiluutnantti Tin Thaw | Hallituksen teknisen instituutin komentaja | M |
| H7a | Myo Aung | Rangoonin pidätyskeskuksen johtaja | M |
| H8a | Poliisin prikaatikenraali Zaw Win | Varapoliisikomentaja | M |
| H9a | Poliisin everstiluutnantti Zaw Min Aung | Erikoisjaosto | M |

#

Nimi

Tunnistamistiedot (tehtävä mukaan lukien)

Sukupuoli (M/N)

H1a

Prikaatikenraali Khin Yi

Myanmarin poliisiylijohtaja

M

H1b

Khin May Soe

Prkenr Khin Yin vaimo

N

H2a

Zaw Win

Pääjohtaja, vankila-asioiden osasto (sisäasiainministeriö) elokuusta 2004 alkaen, entinen Myanmarin apulaispoliisiylijohtaja ja entinen prkenr. Entinen sotilashenkilö.

M

H2b

Nwe Ni San

Zaw Winin vaimo

N

H3a

Aung Saw Win

Pääjohtaja, erityistutkintatoimisto

M

H4a

Poliisin prikaatikenraali Khin Maung Si

Poliisikomentaja

M

H5a

Everstiluutnantti Tin Thaw

Hallituksen teknisen instituutin komentaja

M

H5a

Everstiluutnantti Tin Thaw

Hallituksen teknisen instituutin komentaja

M

H7a

Myo Aung

Rangoonin pidätyskeskuksen johtaja

M

H8a

Poliisin prikaatikenraali Zaw Win

Varapoliisikomentaja

M

H9a

Poliisin everstiluutnantti Zaw Min Aung

Erikoisjaosto

M

I.   USDA-PUOLUE (UNION SOLIDARITY AND DEVELOPMENT ASSOCIATION)

(USDA:n korkeita viranhaltijoita, joita ei ole mainittu muualla)

| # | Nimi | Tunnistamistiedot (tehtävä mukaan lukien) | Sukupuoli (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| I1a | Prikaatikenraali Aung Thein Lin (Lynn) | Yangonin pormestari, Yangon Cityn kehityskomitean (YCDC) puheenjohtaja (sihteeri) ja USDA:n toimeenpanevan keskuskomitean jäsen, sa. 1952 | M |
| I1b | Khin San Nwe | Prkenr Aung Thein Linin vaimo | N |
| I1c | Thidar Myo | Prkenr Aung Thein Linin tytär | N |
| I2a | Eversti Maung Par (Pa) | Yangon Cityn kehityskomitea I:n varapormestari (I toimeenpanevan keskuskomitean jäsen) | M |
| I2b | Khin Nyunt Myaing | Ev Maung Parin vaimo | N |
| I2c | Naing Win Par | Ev Maung Parin poika | M |
| I3a | Nyan Tun Aung | Toimeenpanevan keskuskomitean jäsen | M |
| I4a | Aye Myint | Rangoonin kaupungin toimeenpanevan komitean jäsen | M |
| I5a | Tin Hlaing | Rangoonin kaupungin toimeenpanevan komitean jäsen | M |
| I6a | Soe Nyunt | Henkilöstöupseeri, Yangon itäinen | M |
| I7a | Chit Ko Ko | Rauhan ja kehityksen neuvoston puheenjohtaja, Mingala Taungnyunt Township | M |
| I8a | Soe Hlaing Oo | Rauhan ja kehityksen neuvoston sihteeri, Mingala Taungnyunt Township | M |
| I9a | Kapteeni Kan Win | Mingala Taungnyunt Township, poliisikomentaja | M |
| I10a | That Zin Thein | Mingala Taungnyuntin kehitysasioiden komitean päällikkö | M |
| I11a | Khin Maung Myint | Mingala Taungnyuntin maahanmuutto- ja väestöosaston päällikkö | M |
| I12a | Zaw Lin | Mingala Taungnyunt Township, USDA:n sihteeri | M |
| I13a | Win Hlaing | Mingala Taungnyunt Township, USDA:n apulaissihteeri | M |
| I14a | San San Kyaw | Tiedotusministeriön tiedotus- ja suhdetoimintaosaston henkilöstöpäällikkö, Mingala Taungnyunt Township | M |
| I15a | Kenraaliluutnantti Myint Hlaing | Puolustusministeriön ja USDA:n jäsen | M |

#

Nimi

Tunnistamistiedot (tehtävä mukaan lukien)

Sukupuoli (M/N)

I1a

Prikaatikenraali Aung Thein Lin (Lynn)

Yangonin pormestari, Yangon Cityn kehityskomitean (YCDC) puheenjohtaja (sihteeri) ja USDA:n toimeenpanevan keskuskomitean jäsen, sa. 1952

M

I1b

Khin San Nwe

Prkenr Aung Thein Linin vaimo

N

I1c

Thidar Myo

Prkenr Aung Thein Linin tytär

N

I2a

Eversti Maung Par (Pa)

Yangon Cityn kehityskomitea I:n varapormestari (I toimeenpanevan keskuskomitean jäsen)

M

I2b

Khin Nyunt Myaing

Ev Maung Parin vaimo

N

I2c

Naing Win Par

Ev Maung Parin poika

M

I3a

Nyan Tun Aung

Toimeenpanevan keskuskomitean jäsen

M

I4a

Aye Myint

Rangoonin kaupungin toimeenpanevan komitean jäsen

M

I5a

Tin Hlaing

Rangoonin kaupungin toimeenpanevan komitean jäsen

M

I6a

Soe Nyunt

Henkilöstöupseeri, Yangon itäinen

M

I7a

Chit Ko Ko

Rauhan ja kehityksen neuvoston puheenjohtaja, Mingala Taungnyunt Township

M

I8a

Soe Hlaing Oo

Rauhan ja kehityksen neuvoston sihteeri, Mingala Taungnyunt Township

M

I9a

Kapteeni Kan Win

Mingala Taungnyunt Township, poliisikomentaja

M

I10a

That Zin Thein

Mingala Taungnyuntin kehitysasioiden komitean päällikkö

M

I11a

Khin Maung Myint

Mingala Taungnyuntin maahanmuutto- ja väestöosaston päällikkö

M

I12a

Zaw Lin

Mingala Taungnyunt Township, USDA:n sihteeri

M

I13a

Win Hlaing

Mingala Taungnyunt Township, USDA:n apulaissihteeri

M

I14a

San San Kyaw

Tiedotusministeriön tiedotus- ja suhdetoimintaosaston henkilöstöpäällikkö, Mingala Taungnyunt Township

M

I15a

Kenraaliluutnantti Myint Hlaing

Puolustusministeriön ja USDA:n jäsen

M

J.   VALTION TALOUSPOLIITTISTA TUKEA SAAVAT HENKILÖT JA MUUT HALLITUKSEEN YHTEYDESSÄ OLEVAT HENKILÖT

| # | Nimi | Tunnistamistiedot (yritys mukaan lukien) | Sukupuoli (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| J1a | Tay Za | Toimitusjohtaja, Htoo Trading Co; Htoo Construction Co; sa. 18.7.1964, henkilökortti n:o MYGN 006415. Isä U Myint Swe (6.11.1924); äiti Daw Ohn (12.8.1934) | M |
| J1b | Thidar Zaw | Tay Zan vaimo, sa. 24.2.1964, henkilökortti n:o KMYT 006865,. Vanhemmat Zaw Nyunt (kuollut), Htoo (kuollut) | N |
| J1c | Pye Phyo Tay Za | Tay Zan poika, sa. 29.1.1987 | M |
| J1d | Ohn | Tay Zan äiti, sa. 12.8.1934 | N |
| J2a | Thiha | Tay Zan (J1a) veli, sa. 24.6.1960, johtaja, Htoo Trading. London-savukkeiden tukkuliike (Myawaddi Trading) | M |
| J2b | Shwe Shwe Lin | Thihan vaimo | N |
| J3a | Aung Ko Win, alias Saya Kyaung | Kanbawza Bank, myös Myanmar Billion Group, Nilayoma Co. Ltd, East Yoma Co. Ltd sekä London Cigarettes -yhtiön agentti Shanin ja Kayahin osavaltioissa | M |
| J3b | Nan Than Htwe (Htay) | Aung Ko Winin vaimo | N |
| J3c | Nang Lang Kham, alias Nan Lan Khan | Aung Ko Winin tytär, sa. 1.6.1988 | F |
| J4a | Tun (Htun, Htoon) Myint Naing, alias Steven Law | Stewen Law Asia World Co., sa. 15.5.1958 tai 27.8.1960 | M |
| J4b | (Ng) Seng Hong, alias Cecilia Ng tai Ng Sor Hon | Tun Myint Naingin vaimo, Golden Aaron Pte Ltd:n (Singapore) pääjohtaja | N |
| J4c | Lo Hsing-han | Tun Myint Naingin, alias Steven Lawin (Asia World Co.) isä, sa. 1938 tai 1935 | M |
| J5a | Khin Shwe | Zaykabar Co, sa. 21.1.1952. Katso myös A3f | M |
| J5b | San San Kywe | Khin Shwen vaimo | N |
| J5c | Zay Thiha | Khin Shwen poika, sa. 1.1.1977, Zaykabari Co. Ltd:n toimitusjohtaja | M |
| J5d | Nandar Hlaing | Zay Thihan vaimo | N |
| J6a | Htay Myint | Yuzana Co., sa. 6.2.1955, myös Yuzana Supermarket, Yuzana Hotel, Yuzana Oil Palm Project | M |
| J6b | Aye Aye Maw | Htay Myintin vaimo, sa. 17.11.1957 | N |
| J6c | Win Myint | Htay Myintin veli, sa. 29.5.1952 | M |
| J6d | Lay Myint | Htay Myintin veli, sa. 6.2.1955 | M |
| J6e | Kyin Toe | Htay Myintin veli, sa. 29.4.1957 | M |
| J6f | Zar Chi Htay | Htay Myintin tytär, Yuzana Co.:n johtaja, sa. 17.2.1981 | N |
| J6g | Khin Htay Lin | Johtaja, Yuzana Co., sa. 14.4.1969 | M |
| J7a | Kyaw Win | Shwe Thanlwin Trading Co. (ainoa teollisuusministeriö 2:n alaisuudessa toimivan Thaton Tires -yhtiön jälleenmyyjä) | M |
| J7b | Nan Mauk Loung Sai, alias Nang Mauk Lao Hsai | Kyaw Winin vaimo | N |
| J8a | Kenraalimajuri (eläkkeellä) Nyunt Tin | Entinen ministeri, maatalous ja kastelujärjestelmät, eläkkeelle syyskuussa 2004 | M |
| J8b | Khin Myo Oo | Kenrm (evp) Nyunt Tinin vaimo | N |
| J8c | Kyaw Myo Nyunt | Kenrm (evp) Nyunt Tinin poika | M |
| J8d | Thu Thu Ei Han | Kenrm (evp) Nyunt Tinin tytär | N |
| J9a | Than Than Nwe | Entisen pääministerin kenr Soe Winin (kuollut) vaimo | N |
| J9b | Nay Soe | Entisen pääministerin kenr Soe Winin (kuollut) poika | M |
| J9c | Theint Theint Soe | Entisen pääministerin kenr Soe Winin (kuollut) tytär | N |
| J9d | Sabai Myaing | Nay Soen vaimo | N |
| J9e | Htin Htut | Theint Theint Soen aviomies | M |
| J10a | Maung Maung Myint | Toimitusjohtaja, Myangon Myint Co. Ltd | M |
| J11a | Maung Ko | Johtaja, Htarwara mining company | M |
| J12a | Zaw Zaw, alias Phoe Zaw | Toimitusjohtaja, Max Myanmar, sa. 22.10.1966 | M |
| J12b | Htay Htay Khine (Khaing) | Zaw Zawin vaimo | N |
| J13a | Chit Khaing, alias Chit Khine | Toimitusjohtaja, Eden group of companies | M |
| J14a | Maung Weik | Maung Weik & Co. Ltd | M |
| J15a | Aung Htwe | Toimitusjohtaja, Golden Flower Construction Company | M |
| J16a | Kyaw Thein | Htoo Tradingin johtaja ja yhtiökumppani, sa. 25.10.1947 | M |
| J17a | Kyaw Myint | Omistaja, Golden Flower Co. Ltd, 214 Wardan Street, Lamadaw, Yangon | M |
| J18a | Nay Win Tun | Ruby Dragon Jade and Gems Co. Ltd | M |
| J19a | Win Myint | Myanmarin kauppa- ja teollisuuskamarien liiton (UMFCCI) puheenjohtaja sekä Shwe Nagar Min Co.:n omistaja | M |
| J20a | Eike (Eik) Htun, alias Ayke Htun, alias Aik Tun | Olympic Construction Co.:n ja Asia Wealth Bankin toimitusjohtaja | M |
| J20b | Sandar Tun | Eike Htunin tytär | N |
| J20c | Aung Zaw Naing | Eike Htunin poika | M |
| J20d | Mi Mi Khaing | Eike Htunin poika | M |
| J21a | ”Dagon” Win Aung | Dagon International Co. Ltd, sa.. 30.9.1953, sp. Pyay, henkilökortti n:o: PRE 127435 | M |
| J21b | Moe Mya Mya | ”Dagon” Win Aungin vaimo, sa. 28.8.1958, henkilökortti B/RGN 021998 | N |
| J21c | Ei Hnin Pwint, alias Christabelle Aung | ”Dagon” Win Aungin tytär, sa. 22.2.1981, Palm Beach Resort Ngwe Saungin johtaja | N |
| J21d | Thurane (Thurein) Aung, alias Christopher Aung | ”Dagon” Win Aungin poika, sa. 23.7.1982 | M |
| J21e | Ei Hnin Khine, alias Christina Aung | ”Dagon” Win Aungin tytär, sa. 18.12.1983 | N |
| J22a | Aung Myat, alias Aung Myint | Mother Trading | M |
| J23a | Win Lwin | Kyaw Tha Company | M |
| J24a | Tri Sai Sam Tun | Loi Hein Co., yhteistyössä teollisuusministeriö 1:n kanssa | M |
| J25a | San San Yee (Yi) | Super One -yhtymä | N |
| J26a | Aung Zaw Ye Myint | Yetagun Construction Co.:n omistaja | M |
| Tuomioistuinlaitoksen jäsenet |
| J27a | Aung Toe | Korkeimman oikeuden presidentti | M |
| J28a | Aye Maung | Oikeuskansleri | M |
| J29a | Thaung Nyunt | Oikeudellinen neuvonantaja | M |
| J30a | Tri Tun Shin | Varaoikeuskansleri | M |
| J31a | Tun Tun (Htun Htun) Oo | Varaoikeuskansleri | M |
| J32a | Tun Tun Oo | Korkeimman oikeuden varapresidentti | M |
| J33a | Thein Soe | Korkeimman oikeuden varapresidentti | M |
| J34a | Tin Aung Aye | Korkeimman oikeuden tuomari | M |
| J35a | Tin Aye | Korkeimman oikeuden tuomari | M |
| J36a | Myint Thein | Korkeimman oikeuden tuomari | M |
| J37a | Chit Lwin | Korkeimman oikeuden tuomari | M |
| J38a | Tuomari Thaung Lwin | Kyauktada Townshipin tuomioistuin | M |
| J39a | Tuomari Thaung Nyunt | Pohjoinen alioikeus; Myös työkomitean kokoonkutsuvan kansalliskokouksen sihteeri | M |
| J40a | Nyi Nyi Soe | Läntinen alioikeus Osoite: Nro 39, Ni-Gyaw-Da Street (Sake-Ta-Thu-Kha -kadun kulma), Kyar-Kwet-Thit Ward, Tarmway Township, Rangoon, Burma | M |
| J41a | Myint Kyine | Hallituksen syyttäjä, pohjoinen alioikeus | M |

#

Nimi

Tunnistamistiedot (yritys mukaan lukien)

Sukupuoli (M/N)

J1a

Tay Za

Toimitusjohtaja, Htoo Trading Co; Htoo Construction Co; sa. 18.7.1964, henkilökortti n:o MYGN 006415. Isä U Myint Swe (6.11.1924); äiti Daw Ohn (12.8.1934)

M

J1b

Thidar Zaw

Tay Zan vaimo, sa. 24.2.1964, henkilökortti n:o KMYT 006865,. Vanhemmat Zaw Nyunt (kuollut), Htoo (kuollut)

N

J1c

Pye Phyo Tay Za

Tay Zan poika, sa. 29.1.1987

M

J1d

Ohn

Tay Zan äiti, sa. 12.8.1934

N

J2a

Thiha

Tay Zan (J1a) veli, sa. 24.6.1960, johtaja, Htoo Trading. London-savukkeiden tukkuliike (Myawaddi Trading)

M

J2b

Shwe Shwe Lin

Thihan vaimo

N

J3a

Aung Ko Win, alias Saya Kyaung

Kanbawza Bank, myös Myanmar Billion Group, Nilayoma Co. Ltd, East Yoma Co. Ltd sekä London Cigarettes -yhtiön agentti Shanin ja Kayahin osavaltioissa

M

J3b

Nan Than Htwe (Htay)

Aung Ko Winin vaimo

N

J3c

Nang Lang Kham, alias Nan Lan Khan

Aung Ko Winin tytär, sa. 1.6.1988

F

J4a

Tun (Htun, Htoon) Myint Naing, alias Steven Law

Stewen Law Asia World Co., sa. 15.5.1958 tai 27.8.1960

M

J4b

(Ng) Seng Hong, alias Cecilia Ng tai Ng Sor Hon

Tun Myint Naingin vaimo, Golden Aaron Pte Ltd:n (Singapore) pääjohtaja

N

J4c

Lo Hsing-han

Tun Myint Naingin, alias Steven Lawin (Asia World Co.) isä, sa. 1938 tai 1935

M

J5a

Khin Shwe

Zaykabar Co, sa. 21.1.1952. Katso myös A3f

M

J5b

San San Kywe

Khin Shwen vaimo

N

J5c

Zay Thiha

Khin Shwen poika, sa. 1.1.1977, Zaykabari Co. Ltd:n toimitusjohtaja

M

J5d

Nandar Hlaing

Zay Thihan vaimo

N

J6a

Htay Myint

Yuzana Co., sa. 6.2.1955, myös Yuzana Supermarket, Yuzana Hotel, Yuzana Oil Palm Project

M

J6b

Aye Aye Maw

Htay Myintin vaimo, sa. 17.11.1957

N

J6c

Win Myint

Htay Myintin veli, sa. 29.5.1952

M

J6d

Lay Myint

Htay Myintin veli, sa. 6.2.1955

M

J6e

Kyin Toe

Htay Myintin veli, sa. 29.4.1957

M

J6f

Zar Chi Htay

Htay Myintin tytär, Yuzana Co.:n johtaja, sa. 17.2.1981

N

J6g

Khin Htay Lin

Johtaja, Yuzana Co., sa. 14.4.1969

M

J7a

Kyaw Win

Shwe Thanlwin Trading Co. (ainoa teollisuusministeriö 2:n alaisuudessa toimivan Thaton Tires -yhtiön jälleenmyyjä)

M

J7b

Nan Mauk Loung Sai, alias Nang Mauk Lao Hsai

Kyaw Winin vaimo

N

J8a

Kenraalimajuri (eläkkeellä) Nyunt Tin

Entinen ministeri, maatalous ja kastelujärjestelmät, eläkkeelle syyskuussa 2004

M

J8b

Khin Myo Oo

Kenrm (evp) Nyunt Tinin vaimo

N

J8c

Kyaw Myo Nyunt

Kenrm (evp) Nyunt Tinin poika

M

J8d

Thu Thu Ei Han

Kenrm (evp) Nyunt Tinin tytär

N

J9a

Than Than Nwe

Entisen pääministerin kenr Soe Winin (kuollut) vaimo

N

J9b

Nay Soe

Entisen pääministerin kenr Soe Winin (kuollut) poika

M

J9c

Theint Theint Soe

Entisen pääministerin kenr Soe Winin (kuollut) tytär

N

J9d

Sabai Myaing

Nay Soen vaimo

N

J9e

Htin Htut

Theint Theint Soen aviomies

M

J10a

Maung Maung Myint

Toimitusjohtaja, Myangon Myint Co. Ltd

M

J11a

Maung Ko

Johtaja, Htarwara mining company

M

J12a

Zaw Zaw, alias Phoe Zaw

Toimitusjohtaja, Max Myanmar, sa. 22.10.1966

M

J12b

Htay Htay Khine (Khaing)

Zaw Zawin vaimo

N

J13a

Chit Khaing, alias Chit Khine

Toimitusjohtaja, Eden group of companies

M

J14a

Maung Weik

Maung Weik & Co. Ltd

M

J15a

Aung Htwe

Toimitusjohtaja, Golden Flower Construction Company

M

J16a

Kyaw Thein

Htoo Tradingin johtaja ja yhtiökumppani, sa. 25.10.1947

M

J17a

Kyaw Myint

Omistaja, Golden Flower Co. Ltd, 214 Wardan Street, Lamadaw, Yangon

M

J18a

Nay Win Tun

Ruby Dragon Jade and Gems Co. Ltd

M

J19a

Win Myint

Myanmarin kauppa- ja teollisuuskamarien liiton (UMFCCI) puheenjohtaja sekä Shwe Nagar Min Co.:n omistaja

M

J20a

Eike (Eik) Htun, alias Ayke Htun, alias Aik Tun

Olympic Construction Co.:n ja Asia Wealth Bankin toimitusjohtaja

M

J20b

Sandar Tun

Eike Htunin tytär

N

J20c

Aung Zaw Naing

Eike Htunin poika

M

J20d

Mi Mi Khaing

Eike Htunin poika

M

J21a

”Dagon” Win Aung

Dagon International Co. Ltd, sa.. 30.9.1953, sp. Pyay, henkilökortti n:o: PRE 127435

M

J21b

Moe Mya Mya

”Dagon” Win Aungin vaimo, sa. 28.8.1958, henkilökortti B/RGN 021998

N

J21c

Ei Hnin Pwint, alias Christabelle Aung

”Dagon” Win Aungin tytär, sa. 22.2.1981, Palm Beach Resort Ngwe Saungin johtaja

N

J21d

Thurane (Thurein) Aung, alias Christopher Aung

”Dagon” Win Aungin poika, sa. 23.7.1982

M

J21e

Ei Hnin Khine, alias Christina Aung

”Dagon” Win Aungin tytär, sa. 18.12.1983

N

J22a

Aung Myat, alias Aung Myint

Mother Trading

M

J23a

Win Lwin

Kyaw Tha Company

M

J24a

Tri Sai Sam Tun

Loi Hein Co., yhteistyössä teollisuusministeriö 1:n kanssa

M

J25a

San San Yee (Yi)

Super One -yhtymä

N

J26a

Aung Zaw Ye Myint

Yetagun Construction Co.:n omistaja

M

Tuomioistuinlaitoksen jäsenet

J27a

Aung Toe

Korkeimman oikeuden presidentti

M

J28a

Aye Maung

Oikeuskansleri

M

J29a

Thaung Nyunt

Oikeudellinen neuvonantaja

M

J30a

Tri Tun Shin

Varaoikeuskansleri

M

J31a

Tun Tun (Htun Htun) Oo

Varaoikeuskansleri

M

J32a

Tun Tun Oo

Korkeimman oikeuden varapresidentti

M

J33a

Thein Soe

Korkeimman oikeuden varapresidentti

M

J34a

Tin Aung Aye

Korkeimman oikeuden tuomari

M

J35a

Tin Aye

Korkeimman oikeuden tuomari

M

J36a

Myint Thein

Korkeimman oikeuden tuomari

M

J37a

Chit Lwin

Korkeimman oikeuden tuomari

M

J38a

Tuomari Thaung Lwin

Kyauktada Townshipin tuomioistuin

M

J39a

Tuomari Thaung Nyunt

Pohjoinen alioikeus; Myös työkomitean kokoonkutsuvan kansalliskokouksen sihteeri

M

J40a

Nyi Nyi Soe

Läntinen alioikeus Osoite: Nro 39, Ni-Gyaw-Da Street (Sake-Ta-Thu-Kha -kadun kulma), Kyar-Kwet-Thit Ward, Tarmway Township, Rangoon, Burma

M

J41a

Myint Kyine

Hallituksen syyttäjä, pohjoinen alioikeus

M

K.   SOTILASHENKILÖIDEN OMISTUKSESSA OLEVAT YRITYKSET

Individuals

| # | Nimi | Tunnistamistiedot (yritys mukaan lukien) | Sukupuoli (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| K1a | Kenraalimajuri (eläkkeellä) Win Hlaing | Entinen toimitusjohtaja, Union of Myanmar Economic Holdings, Myawaddy Bank | M |
| K1b | Ma Ngeh | Kenrm (evp) Win Hlaingin tytär | N |
| K1c | Zaw Win Naing | Toimitusjohtaja, Kambawza (Kanbawza) Bank. Ma Ngehin (K1b) aviomies, ja Aung Ko Winin (J3a) veljenpoika | M |
| K1d | Win Htway Hlaing | Kenrm (evp) Win Hlaingin poika, KESCO-yhtiön edustaja | M |
| K2a | Eversti Myo Myint | Toimitusjohtaja, Union of Myanmar Economic Holding LTD (UMET) | |
| K2b | Daw Khin Htay Htay | Ev Myo Myintin vaimo | N |
| K3a | Eversti Ye Htut | Myanmar Economic Corporation | M |
| K4a | Eversti Myint Aung | Toimitusjohtaja, Myawaddy Trading Co., sa. 11.8.1949 | M |
| K4b | Nu Nu Yee | Myint Aungin vaimo, laboratorioteknikko, sa. 11.11.1954 | N |
| K4c | Thiha Aung | Myint Aungin poika, työnantaja Sclumberger, sa. 11.6.1982 | M |
| K4d | Nay Linn Aung | Myint Aungin poika, merimies, sa. 11.4.1981 | M |
| K5a | Eversti Myo Myint | Toimitusjohtaja, Bandoola Transportation Co. | M |
| K6a | Eversti (eläkkeellä) Thant Zin | Toimitusjohtaja, Myanmar Land and Development | M |
| K7a | Everstiluutnantti (eläkkeellä) Maung Maung Aye | UMEHL | M |
| K8a | Eversti Aung San | Toimitusjohtaja, Hsinmin Cement Plant Construction Project | M |
| K9a | Kenraalimajuri Mg Nyo | Hallintoneuvosto, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K10a | Kenraalimajuri Kyaw Win | Hallintoneuvosto, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K11a | Prikaatikenraali Khin Aung Myint | Hallintoneuvosto, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K12a | Eversti Nyun Tun (merivoimat) | Hallintoneuvosto, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K13a | Eversti Thein Htay (eläkkeellä) | Hallintoneuvosto, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K14a | Everstiluutnantti Chit Swe (eläkkeellä) | Hallintoneuvosto, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K15a | Myo Nyunt | Hallintoneuvosto, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K16a | Myint Kyine | Hallintoneuvosto, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K17a | Everstiluutnantti Nay Wynn | Osastopäällikkö, Myawaddy trading | M |
| K18a | Than Nyein | Myanmarin keskuspankin pääjohtaja | M |
| K19a | Maung Maung Win | Myanmarin keskuspankin pääjohtaja | M |
| K20a | Mya Than | Vt. toimitusjohtaja, Myanmarin investointi- ja liikepankki (MICB) | M |
| K21a | Myo Myint Aung | MICB:n pääjohtaja | M |

#

Nimi

Tunnistamistiedot (yritys mukaan lukien)

Sukupuoli (M/N)

K1a

Kenraalimajuri (eläkkeellä) Win Hlaing

Entinen toimitusjohtaja, Union of Myanmar Economic Holdings, Myawaddy Bank

M

K1b

Ma Ngeh

Kenrm (evp) Win Hlaingin tytär

N

K1c

Zaw Win Naing

Toimitusjohtaja, Kambawza (Kanbawza) Bank. Ma Ngehin (K1b) aviomies, ja Aung Ko Winin (J3a) veljenpoika

M

K1d

Win Htway Hlaing

Kenrm (evp) Win Hlaingin poika, KESCO-yhtiön edustaja

M

K2a

Eversti Myo Myint

Toimitusjohtaja, Union of Myanmar Economic Holding LTD (UMET)

K2b

Daw Khin Htay Htay

Ev Myo Myintin vaimo

N

K3a

Eversti Ye Htut

Myanmar Economic Corporation

M

K4a

Eversti Myint Aung

Toimitusjohtaja, Myawaddy Trading Co., sa. 11.8.1949

M

K4b

Nu Nu Yee

Myint Aungin vaimo, laboratorioteknikko, sa. 11.11.1954

N

K4c

Thiha Aung

Myint Aungin poika, työnantaja Sclumberger, sa. 11.6.1982

M

K4d

Nay Linn Aung

Myint Aungin poika, merimies, sa. 11.4.1981

M

K5a

Eversti Myo Myint

Toimitusjohtaja, Bandoola Transportation Co.

M

K6a

Eversti (eläkkeellä) Thant Zin

Toimitusjohtaja, Myanmar Land and Development

M

K7a

Everstiluutnantti (eläkkeellä) Maung Maung Aye

UMEHL

M

K8a

Eversti Aung San

Toimitusjohtaja, Hsinmin Cement Plant Construction Project

M

K9a

Kenraalimajuri Mg Nyo

Hallintoneuvosto, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K10a

Kenraalimajuri Kyaw Win

Hallintoneuvosto, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K11a

Prikaatikenraali Khin Aung Myint

Hallintoneuvosto, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K12a

Eversti Nyun Tun (merivoimat)

Hallintoneuvosto, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K13a

Eversti Thein Htay (eläkkeellä)

Hallintoneuvosto, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K14a

Everstiluutnantti Chit Swe (eläkkeellä)

Hallintoneuvosto, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K15a

Myo Nyunt

Hallintoneuvosto, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K16a

Myint Kyine

Hallintoneuvosto, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K17a

Everstiluutnantti Nay Wynn

Osastopäällikkö, Myawaddy trading

M

K18a

Than Nyein

Myanmarin keskuspankin pääjohtaja

M

K19a

Maung Maung Win

Myanmarin keskuspankin pääjohtaja

M

K20a

Mya Than

Vt. toimitusjohtaja, Myanmarin investointi- ja liikepankki (MICB)

M

K21a

Myo Myint Aung

MICB:n pääjohtaja

M

Yritykset

| # | Nimi | Osoite | Johtaja / Omistaja / Lisätiedot | Luetteloon merkitsemisen päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I.   UNION OF MYANMAR ECONOMIC HOLDINGS LTD. (UMEHL) alias UNION OF MYANMA ECONOMIC HOLDINGS LTD. |
| K22a | Union Of Myanmar Economic Holdings Ltd. alias
  Union Of Myanma Economic Holdings Ltd. (UMEHL) | 189/191 Mahabandoola Road Corner of 50th Street Yangon | Puheenjohtaja: kenrl Tin Aye
  Toimitusjohtaja: Maj-Gen Win Than | 13.8.2009 |
| A.   TEOLLISUUS |
| K22b | Myanmar Ruby Enterprise alias
  Mayanma Ruby Enterprise | 24/26, 2ND fl, Sule Pagoda Road, Yangon |
| (Midway Bank Building) |

#

Nimi

Osoite

Johtaja / Omistaja / Lisätiedot

Luetteloon merkitsemisen päivämäärä

I.   UNION OF MYANMAR ECONOMIC HOLDINGS LTD. (UMEHL) alias UNION OF MYANMA ECONOMIC HOLDINGS LTD.

K22a

Union Of Myanmar Economic Holdings Ltd. alias

Union Of Myanma Economic Holdings Ltd. (UMEHL)

189/191 Mahabandoola Road Corner of 50th Street Yangon

Puheenjohtaja: kenrl Tin Aye

Toimitusjohtaja: Maj-Gen Win Than

13.8.2009

TEOLLISUUS

K22b

Myanmar Ruby Enterprise alias

Mayanma Ruby Enterprise

24/26, 2ND fl, Sule Pagoda Road, Yangon

(Midway Bank Building)

13.8.2009

K22c

Myanmar Imperial Jade Co. Ltd alias

Myanma Imperial Jade Co. Ltd

| 24/26, 2nd fl, Sule Pagoda Road, Yangon |
| --- |
| (Midway Bank Building) |

24/26, 2nd fl, Sule Pagoda Road, Yangon

(Midway Bank Building)

13.8.2009

K22d

Myanmar Rubber Wood Co. Ltd. alias Myanma Rubber Wood Co. Ltd.

13.8.2009

K22e

Myanmar Pineapple Juice Production alias Myanma Pineapple Juice Production

13.8.2009

K22f

Myawaddy Clean Drinking Water Service

4/A, No. 3 Main Road, Mingalardon Tsp Yangon

13.8.2009

K22g

Sin Min (King Elephants) Cement Factory (Kyaukse)

189/191 Mahabandoola Road Corner of 50th Street, Yangon

Eversti Maung Maung Aye, toimitusjohtaja

13.8.2009

K22h

Tailoring Shop Service

13.8.2009

K22i

Ngwe Pin Le (Silver Sea) Livestock Breeding And Fishery Co.

1093, Shwe Taung Gyar Street, Industrial Zone Ii, Ward 63, South Dagon Tsp, Yangon

13.8.2009

K22j

Granite Tile Factory (Kyaikto)

189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street Yangon

13.8.2009

K22k

Soap Factory (Paung)

189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street Yangon

Eversti Myint Aung,

toimitusjohtaja

13.8.2009

KAUPPA

K22l

Myawaddy Trading Ltd

189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street Yangon

Eversti Myint Aung, toimitusjohtaja

13.8.2009

PALVELUT

K22m

Bandoola Transportation Co. Ltd.

399, Thiri Mingalar Road, Insein Tsp. Yangon and/or Parami Road, South Okkalapa, Yangon

Eversti Myo Myint

toimitusjohtaja

13.8.2009

K22n

Myawaddy Travel Services

24-26 Sule Pagoda Road, Yangon

13.8.2009

K22o

Nawaday Hotel And Travel Services

335/357, Bogyoke Aung San Road, Pabedan Tsp. Yangon

Eversti (evp) Maung Thaung,

toimitusjohtaja

13.8.2009

K22p

Myawaddy Agriculture Services

189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street, Yangon

13.8.2009

K22q

Myanmar Ar (Power) Construction Services alias Myanma Ar (Power) Construction Services

189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street, Yangon

13.8.2009

Yhteisyritykset

TEOLLISUUS

K22r

Myanmar Segal International Ltd.

alias Myanma Segal International Ltd.

Pyay Road, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp Yangon

U Be Aung, Johtaja

13.8.2009

K22s

Myanmar Daewoo International alias Myanma Daewoo International

Pyay Road, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp Yangon

13.8.2009

K22t

Rothman Of Pall Mall Myanmar Private Ltd. alias Rothman Of Pall Mall Myanma Private Ltd.

No. 38, Virginia Park, No. 3, Trunk Road, Pyinmabin Industrial Zone, Yangon

Pääjohtaja Lai Wei Chin

13.8.2009

K22u

Myanmar Brewery Ltd. alias Myanma Brewery Ltd.

No 45, No 3, Trunk Road Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp, Yangon

Evl (evp) Ne Win, puheenjohtaja

alias Nay Win

13.8.2009

K22v

Myanmar Posco Steel Co. Ltd. alias Myanma Posco Steel Co. Ltd.

Plot 22, No. 3, Trunk Road, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp Yangon

13.8.2009

K22w

Myanmar Nouveau Steel Co. Ltd. alias Myanma Nouveau Steel Co. Ltd.

No. 3, Trunk Road, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp Yangon

13.8.2009

K22x

Berger Paint Manufactoring Co. Ltd.

Plot No. 34/A, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp Yangon

13.8.2009

K22y

The First Automotive Co. Ltd.

Plot No. 47, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp, Yangon

U Aye Cho ja/tai evl Tun Myint, toimitusjohtaja

13.8.2009

PALVELUT

K22z

National Development Corp.

3/A, Thamthumar Street, 7 Mile, Mayangone Tsp, Yangon

Tri Khin Shwe, puheenjohtaja

13.8.2009

K22aa

Hantha Waddy Golf Resort and Myodaw (City) Club Ltd.

No 1, Konemyinttha Street, 7 Mile, Mayangone Tsp, Yangon and Thiri Mingalar Road, Insein Tsp, Yangon

13.8.2009

II.   MYANMAR ECONOMIC CORPORATION (MEC) alias MYANMA ECONOMIC CORPORATION (MEC)

K23a

Myanmar Economic Corporation (MEC) alias Myanma Economic Corporation (MEC)

Shwedagon Pagoda Road Dagon Tsp, Yangon

Puheenjohtaja, kenrl Tin Aung Myint Oo,

Eversti Ye Htut or Brig- Gen Kyaw Win,

Toimitusjohtaja: Brig-Gen Myint Thein

13.8.2009

K23b

Myaing Galay (Rhino Brand Cement Factory)

Factories Dept. Mec Head Office, Shwedagon Pagoda Road, Dagon Tsp, Yangon

Eversti Khin Maung Soe

13.8.2009

K23c

Dagon Brewery

555/B, No 4, Highway Road, Hlaw Gar Ward, Shwe Pyi Thar Tsp, Yangon

13.8.2009

K23d

Mec Steel Mills (Hmaw Bi/Pyi/Ywama

Factories Dept. Mec Head Office, Shwedagon Pagoda Road, Dagon Tsp, Yangon

Eversti Khin Maung Soe

13.8.2009

K23e

Mec Sugar Mill

Kant Balu

13.8.2009

K23f

Mec Oxygen and Gases Factory

Mindama Road, Mingalardon Tsp, Yangon

13.8.2009

K23g

Mec Marble Mine

Pyinmanar

13.8.2009

K23h

Mec Marble Tiles Factory

Loikaw

13.8.2009

K23i

Mec Myanmar Cable Wire Factory alias Mec Myanma Cable Wire Factory

No 48, Bamaw A Twin Wun Road, Zone (4), Hlaing Thar Yar Industrial Zone, Yangon

13.8.2009

K23j

Mec Ship Breaking Service

Thilawar, Than Nyin Tsp

13.8.2009

K23k

Mec Disposable Syringe Factory

Factories Dept, Mec Head Office, Shwedagon Pagoda Road, Dagon Tsp, Yangon

13.8.2009

K23l

Gypsum Mine

Thibaw

13.8.2009

III.   HALLITUKSEN OMISTAMAT LIIKEYRITYKSET

K24a

Myanma Salt and Marine Chemicals Enterprise alias Myanmar Salt and Marine Chemicals Enterprise

Thakayta Township,

Yangon

Toimitusjohtaja: U Win Htain

(Kaivosministeriö)

13.8.2009

K25a

Myanmar Defence Products Industry alias Myanma Defence Products Industry

Ngyaung Chay Dauk

(Puolustusministeriö)

13.8.2009

K26a

Myanma Timber Enterprise alias Myanma Timber Enterprise

Myanma Timber Enterprise Head Office, Ahlone, Yangon and 504-506, Merchant Road, Kyauktada, Yangon

Toimitusjohtaja: Win Tun

13.8.2009

K27a

Myanmar Gems Enterprise alias Myanma Gems Enterprise

(Ministry of Mines), Head Office Building 19, Naypyitaw

Toimitusjohtaja: Thein Swe

13.8.2009

K28a

Myanmar Pearls Enterprise alias Myanma Pearls Enterprise

(Ministry of Mines), Head Office Building 19, Naypyitaw

Toimitusjohtaja: Maung Toe

13.8.2009

K29a

Myanmar Mining Enterprise Number 1 alias Myanma Mining Enterprise Number 1

(Ministry of Mines), Head Office Building 19, Naypyitaw

Toimitusjohtaja: Saw Lwin

13.8.2009

K30a

Myanmar Mining Enterprise Number 2 alias Myanma Mining Enterprise Number 2

(Ministry of Mines), Head Office Building 19, Naypyitaw

Toimitusjohtaja: Hla Theing

13.8.2009

K31a

Myanmar Mining Enterprise Number 3 alias Myanma Mining Enterprise Number 1

(Ministry of Mines), Head Office Building 19, Naypyitaw

Toimitusjohtaja: San Tun

13.8.2009

K32a

Myanma Machine Tool and Electrical Industries (MTEI) alias Myanmar Machine Tool and Electrical Industries (MTEI)

| Block No. (12), Parami Road, Hlaing Township Yangon, Myanmar |
| --- |
| Puh: 095-1-660437, 662324, 650822 |

Block No. (12), Parami Road, Hlaing Township Yangon, Myanmar

Puh: 095-1-660437, 662324, 650822

Toimitusjohtaja: Kyaw Win

Johtaja: Win Tint

13.8.2009

K33a

Myanmar Paper & Chemical Industries alias Myanma Paper & Chemical

Industries

Toimitusjohtaja: Nyunt Aung

13.8.2009

K34a

Myanma General and Maintenance Industries alias Myanmar General and

Maintenance Industries

Toimitusjohtaja: Aye Mauk

13.8.2009

K35a

Road Transport Enterprise

(Ministry of Transport)

Toimitusjohtaja: Thein Swe

13.8.2009

K36a

Inland Water Transport

| No.50, Pansodan Street, Kyauktada Township, |
| --- |
| Yangon, Union of Myanmar |

No.50, Pansodan Street, Kyauktada Township,

Yangon, Union of Myanmar

Toimitusjohtaja: Soe Tint

13.8.2009

K37a

Myanma Shipyards, alias Myanmar Shipyards, Sinmalike

Bayintnaung Road, Kamayut Township Yangon

Toimitusjohtaja: Kyi Soe

13.8.2009

K38a

Myanma Five Star Line, alias Myanmar Five Star Line

132-136, Theinbyu Road, P.O. Box,1221,Yangon

Toimitusjohtaja: Maung Maung Nyein

13.8.2009

K39a

Myanma Automobile and Diesel Engine Industries alias Myanmar Automobile

and Diesel Engine Industries

56, Kaba Aye Pagoda Road, Yankin Township, Yangon

Toimitusjohtaja: Hla Myint Thein

13.8.2009

K40a

Myanmar Infotech alias Myanma Infotech

(Ministry of Post and Telecommunications)

13.8.2009

K41a

Myanma Industrial Construction Services alias Myanmar Industrial Construction Services

No. (1), Thitsa Road, Yankin Township, Yangon, Myanmar

Thitsa Road, Yankin Township, Yangon, Myanmar

13.8.2009

K42a

Myanmar Machinery and Electric Appliances Enterprise alias Myanma

Machinery and Electric Appliances Enterprise

Hlaing Township, Yangon

13.8.2009

IV.   IV. HALLITUKSEN POLITIIKKOJEN JA PROPAGANDAN EDISTÄMISEEN OSALLISTUVAT VALTION OMISTAMAT MEDIAYHTIÖT

K43a

Myanmar News and Periodicals Enterprise alias Myanma News and Periodicals Enterprise

| 212 Theinbyu Road, Botahtaung Township, Yangon |
| --- |
| (puh: +95-1-200810, +95-1-200809) |

212 Theinbyu Road, Botahtaung Township, Yangon

(puh: +95-1-200810, +95-1-200809)

Toimitusjohtaja: Soe Win (vaimo: Than Than Aye, MWAFin jäsen)

13.8.2009

K44a

Myanmar Radio and Television (MRTV) alias Myanma Radio and Television (MRTV)

Pyay Road, Kamayut Township, Yangon (puh: +95-1-527122, +95-1-527119)

Pääjohtaja: Khin Maung Htay (vaimo: Nwe New, MWAFin jäsen)

13.8.2009

K45a

Myawaddy Television, Tatmadaw Telecasting Unit

Hmawbi Township, Yangon (puh: +95-1-600294)

13.8.2009

K46a

Myanma Motion Picture Enterprise, alias Myanmar Motion Picture Enterprise

Toimitusjohtaja: Aung Myo Myint (vaimo: Malar Win, MWAFin jäsen)

13.8.2009”

---

LIITE II

”LIITE III

Luettelo 5 ja 9 artiklassa tarkoitetuista yrityksistä

| Nimi | Osoite | Johtaja / Omistaja / Lisätiedot | Luetteloon merkitsemisen päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| I   UNION OF MYANMAR ECONOMIC HOLDING LTD. (UMEHL) |
| PALVELUT |
| Myawaddy Bank Ltd | 24-26 Sule Pagoda Road, Yangon | Prkenr. Win Hlaing ja U Tun Kyi, toimitusjohtajat | 25.10.2004 |
| II   MYANMAR ECONOMIC CORPORATION (MEC) |
| Innwa Bank | 554-556, Merchant Street, Corner of 35th Street, Kyauktada Tsp, Yangon | U Yin Sein, pääjohtaja | 25.10.2004 |
| III   HALLITUKSEN OMISTAMAT LIIKEYRITYKSET |
| 1. | Myanma Electric Power Enterprise |

Nimi

Osoite

Johtaja / Omistaja / Lisätiedot

Luetteloon merkitsemisen päivämäärä

I   UNION OF MYANMAR ECONOMIC HOLDING LTD. (UMEHL)

PALVELUT

Myawaddy Bank Ltd

24-26 Sule Pagoda Road, Yangon

Prkenr. Win Hlaing ja U Tun Kyi, toimitusjohtajat

25.10.2004

II   MYANMAR ECONOMIC CORPORATION (MEC)

Innwa Bank

554-556, Merchant Street, Corner of 35th Street, Kyauktada Tsp, Yangon

U Yin Sein, pääjohtaja

25.10.2004

III   HALLITUKSEN OMISTAMAT LIIKEYRITYKSET

1.

Myanma Electric Power Enterprise

(Sähkövoimaministeriö 2) Toimitusjohtaja: Tri San (Sann) Oo

29.4.2008

| 2. | Electric Power Distribution Enterprise |
| --- | --- |

2.

Electric Power Distribution Enterprise

(Sähkövoimaministeriö 2), toimitusjohtaja: Tin Aung

27.4.2009

| 3. | Myanma Agricultural Produce Trading |
| --- | --- |

3.

Myanma Agricultural Produce Trading

Toimitusjohtaja: Kyaw Htoo

(Kauppaministeriö)

29.4.2008

| 4. | Myanmar Tyre and Rubber Industries |
| --- | --- |

4.

Myanmar Tyre and Rubber Industries

No. 30, Kaba Aye Pagoda Road, Mayangone Township, Yangon, Myanmar

(Teollisuusministeriö 2), toimitusjohtaja: Oo Zune

29.4.2008

| 5. | Co-Operative Import Export Enterprise |
| --- | --- |

5.

Co-Operative Import Export Enterprise

(Osuuskuntaministeriö), toimitusjohtaja: Hla Moe

29.4.2008

IV   MUUT

| 1. | Htoo Trading Co |
| --- | --- |

1.

Htoo Trading Co

5 Pyay Road, Hlaing Township, Yangon

Tay Za

10.3.2008

| 2. | Htoo Transportation Services |
| --- | --- |

2.

Htoo Transportation Services

Tay Za

10.3.2008

| 3. | Htoo Furniture, alias Htoo Wood Products, alias Htoo Wood based Industry, alias Htoo Wood |
| --- | --- |

3.

Htoo Furniture, alias Htoo Wood Products, alias Htoo Wood based Industry, alias Htoo Wood

21 Thukha Waddy Rd, Yankin Township, Yangon

Tay Za

29.4.2008

| 4. | Treasure Hotels and Resorts |
| --- | --- |

4.

Treasure Hotels and Resorts

No. 41, Shwe Taung Gyar Street, Bahan Township, Yangon

Tay Za

10.3.2008

| 5. | Aureum Palace Hotels And Resorts |
| --- | --- |

5.

Aureum Palace Hotels And Resorts

No. 41, Shwe Taung Gyar Street, Bahan Township, Yangon

Tay Za

10.3.2008

| 6. | Air Bagan |
| --- | --- |

6.

Air Bagan

No. 56, Shwe Taung Gyar Street, Bahan Township, Yangon

10.3.2008

| 7. | Myanmar Avia Export |
| --- | --- |

7.

Myanmar Avia Export

Tay Za

10.3.2008

| 8. | Pavo Aircraft Leasing PTE Ltd alias Pavo Trading Pte Ltd. |
| --- | --- |

8.

Pavo Aircraft Leasing PTE Ltd alias Pavo Trading Pte Ltd.

Tay Za

29.4.2008

| 9. | Kanbawza Bank |
| --- | --- |

9.

Kanbawza Bank

Head Office: 615/1 Pyay Road, Kamaryut, Township, Yangon

Aung Ko Win

10.3.2008

| 10. | Zaykabar Co |
| --- | --- |

10.

Zaykabar Co

3 Main Road, Mingalardon Garden City, Mingalardon, Yangon

Puheenjohtaja: Khin Shwe,

toimitusjohtaja: Zay Thiha

10.3.2008

| 11. | Shwe Thanlwin Trading Co |
| --- | --- |

11.

Shwe Thanlwin Trading Co

| 262 Pazundaung Main Road |
| --- |
| Lower, Pazundaung, Yangon |

262 Pazundaung Main Road

Lower, Pazundaung, Yangon

Kyaw Win

10.3.2008

| 12. | Max Myanmar Co. Ltd |
| --- | --- |

12.

Max Myanmar Co. Ltd

| 1 Ywama Curve, Bayint |
| --- |
| Naung Road, Blk (2), Hlaing Township, Yangon |

1 Ywama Curve, Bayint

Naung Road, Blk (2), Hlaing Township, Yangon

U Zaw Zaw, alias Phoe Zaw, Daw Htay Htay Khaing, Zaw Zawin vaimo. Toimitusjohtaja, U Than Zaw

10.3.2008

| 13. | Hsinmin Cement Plant Construction Project |
| --- | --- |

13.

Hsinmin Cement Plant Construction Project

Union of Myanmar Economic Holdings Ltd, Kyaukse

Eversti Aung San

10.3.2008

| 14. | Ayer Shwe Wa (Wah, War) |
| --- | --- |

14.

Ayer Shwe Wa (Wah, War)

| 5 Pyay Road, |
| --- |
| Hlaing Township, |
| Yangon |

5 Pyay Road,

Hlaing Township,

Yangon

Aung Thet Mann, alias Shwe Mann Ko Ko

10.3.2008

| 15. | Myanmar Land And Development |
| --- | --- |

15.

Myanmar Land And Development

Eversti (evp) Thant Zin

10.3.2008

| 16. | Eden Group of Companies |
| --- | --- |

16.

Eden Group of Companies

| 30-31 Shwe Padauk |
| --- |
| Yeikmon Bayint Naung Road |
| Kamayut Tsp Yangon |

30-31 Shwe Padauk

Yeikmon Bayint Naung Road

Kamayut Tsp Yangon

Chit Khaing, alias Chit Khine

10.3.2008

| 17. | Golden Flower Co. Ltd |
| --- | --- |

17.

Golden Flower Co. Ltd

214 Wardan Street, Lamadaw, Yangon

Toimitusjohtaja: Aung Htwe, omistaja: Kyaw Myint

10.3.2008

| 18. | Maung Weik Et Co., Ltd. |
| --- | --- |

18.

Maung Weik Et Co., Ltd.

334/344 2nd Floor, Anawratha Road, Bagan Bldg, Lamadaw, Yangon

Maung Weik

10.3.2008

| 19. | National Development Company Ltd. |
| --- | --- |

19.

National Development Company Ltd.

3/A Thathumar Rd, Cor of Waizayantar Road, Thingangyun, Yangon

10.3.2008

| 20. | A1 Construction And Trading Co. Ltd |
| --- | --- |

20.

A1 Construction And Trading Co. Ltd

| 41 Nawady St, Alfa Hotel Building, Dagon, Yangon |
| --- |
| Puh.: 00-95-1-241905/ 245323/254812 |
| Faksi: 00 95 1 252806 |
| Sähköposti: aone@mptmail.net.mm |

41 Nawady St, Alfa Hotel Building, Dagon, Yangon

Puh.: 00-95-1-241905/ 245323/254812

Faksi: 00 95 1 252806

Sähköposti: aone@mptmail.net.mm

Toimitusjohtaja: U Yan Win

10.3.2008

| 21. | Asia World Co. Ltd |
| --- | --- |

21.

Asia World Co. Ltd

6062 Wardan Street, Bahosi Development, Lamadaw, Yangon

Tun Myint Naing, alias Steven Law (J4a, liite II)

10.3.2008

| 22. | Asia Worldin tytäryhtiöt: | Asia World Industries |
| --- | --- | --- |

22.

Asia Worldin tytäryhtiöt:

Asia World Industries

| | Asia Light Co. Ltd. |
| --- | --- |

Asia Light Co. Ltd.

| | Asia World Port Management Co. |
| --- | --- |

Asia World Port Management Co.

| | Ahlon Warves |
| --- | --- |

Ahlon Warves

Puheenjohtaja/johtaja: Tun Myint Naing, alias Steven Law (J4a, liite II)

29.4.2008

| 23. | Yuzana Co. Ltd |
| --- | --- |

23.

Yuzana Co. Ltd

No 130 Yuzana Centre, Shwegondaing Road, Bahan Township, Yangon

Puheenjohtaja/johtaja: Htay Myint

10.3.2008

| 24. | Yuzana Construction |
| --- | --- |

24.

Yuzana Construction

No 130 Yuzana Centre, Shwegondaing Road, Bahan Township, Yangon

Puheenjohtaja/johtaja: Htay Myint

10.3.2008

| 25. | Myangonmyint Co (USDA:n hallussa oleva yritys) |
| --- | --- |

25.

Myangonmyint Co (USDA:n hallussa oleva yritys)

10.3.2008

| 26. | Dagon International/Dagon Timber Ltd, |
| --- | --- |

26.

Dagon International/Dagon Timber Ltd,

| 262-264 Pyay Road |
| --- |
| Dagon Centre |
| Sanchaung |
| Yangon |

262-264 Pyay Road

Dagon Centre

Sanchaung

Yangon

Johtajat: ’Dagon’ Win Aung ja Daw Moe Mya Mya

29.4.2008

| 27. | Palm Beach Resort |
| --- | --- |

27.

Palm Beach Resort

Ngwe Saung

Omistaja Dagon International. Johtajat, ’Dagon’ Win Aung, Daw Moe Mya Mya ja Ei Hnin Pwint, alias Chistabelle Aung

29.4.2008

| 28. | IGE Co Ltd |
| --- | --- |

28.

IGE Co Ltd

| No.27-B, Kaba Aye Pagoda Road, |
| --- |
| Bahan Township |
| Yangon |
| Puh.: 95-1-558266 |
| Faksi: 95-1-555369 |

No.27-B, Kaba Aye Pagoda Road,

Bahan Township

Yangon

Puh.: 95-1-558266

Faksi: 95-1-555369

ja

| No.H-11, Naypyitaw, Naypuitaw |
| --- |
| Puh.: 95-67-41-4211 |

No.H-11, Naypyitaw, Naypuitaw

Puh.: 95-67-41-4211

Johtajat Nay Aung (D15e, liite II) ja Pyi (Pye) Aung (D15g, liite II) ja toimitusjohtaja Win Kyaing

29.4.2008

| 29. | Aung Yee Phyo Co. |
| --- | --- |

29.

Aung Yee Phyo Co.

Omistaja: Aung Thaungin (Teollisuusministeriö 1) perhe

27.4.2009

| 30. | Queen Star Computer Company |
| --- | --- |

30.

Queen Star Computer Company

Omistaja: Aung Thaungin perhe

27.4.2009

| 31. | Htay Co. |
| --- | --- |

31.

Htay Co.

Omistaja: kenrm Hla Htay Win (A9a, liite II)

27.4.2009

| 32. | Mother Trading and Construction |
| --- | --- |

32.

Mother Trading and Construction

| 77/78,Wadan Street,Bahosi Ward, |
| --- |
| Lanmadaw, |
| Yangon |
| Puh.: 95-1-21-0514 |
| Sähköposti: mother.trade@mptmail.net.mm |

77/78,Wadan Street,Bahosi Ward,

Lanmadaw,

Yangon

Puh.: 95-1-21-0514

Sähköposti: mother.trade@mptmail.net.mm

Johtaja Aung Myat, alias Aung Myint

29.4.2008

| 33. | Kyaw Tha Company and Kyaw Tha Construction Group |
| --- | --- |

33.

Kyaw Tha Company and Kyaw Tha Construction Group

| No. 98, 50th Street, |
| --- |
| Pazundaung Township, |
| Yangon, |
| Puh.: 95-1-296733 |
| Faksi: 95-1-296914 |
| Sähköposti: kyawtha.wl@mptmail.net.mm |
| Verkkosivut: http://www.kyawtha.com |

No. 98, 50th Street,

Pazundaung Township,

Yangon,

Puh.: 95-1-296733

Faksi: 95-1-296914

Sähköposti: kyawtha.wl@mptmail.net.mm

Verkkosivut: http://www.kyawtha.com

Johtaja: U Win Lwin, toimitusjohtaja: Maung Aye

29.4.2008

| 34. | Ye Ta Khun (Yetagun) Construction Group |
| --- | --- |

34.

Ye Ta Khun (Yetagun) Construction Group

| Yuzana Plaza West, |
| --- |
| Tamwe Township |
| Yangoon |

Yuzana Plaza West,

Tamwe Township

Yangoon

Omistaja Aung Zaw Ye Myint (aiemmin A9d, liite II), kenraali Ye Myintin poika (aiemmin A9a)

29.4.2008

| 35. | J’s Donuts |
| --- | --- |

35.

J’s Donuts

| 26-28 Lanmadaw Street |
| --- |
| Lanmadaw Tsp, Yangon |
| Puh.: 95-1-710242 |

26-28 Lanmadaw Street

Lanmadaw Tsp, Yangon

Puh.: 95-1-710242

| Junction 8 Shopping Centre 8th Mile |
| --- |
| Mayangon Tsp, Yangon |
| Puh.: 95-1-650771 |

Junction 8 Shopping Centre 8th Mile

Mayangon Tsp, Yangon

Puh.: 95-1-650771

| (2nd Floor.) Yuzana Plaza Banyar Dala Road |
| --- |
| Mingalar Taung Nyunt Tsp, Yangon |
| Puh.: 95-1-200747 |

(2nd Floor.) Yuzana Plaza Banyar Dala Road

Mingalar Taung Nyunt Tsp, Yangon

Puh.: 95-1-200747

| 173-175 Pansodan Street |
| --- |
| Kyauktada Tsp, Yangon |
| Puh.: 95-1-287525 |

173-175 Pansodan Street

Kyauktada Tsp, Yangon

Puh.: 95-1-287525

| 381-383 Near Bogyoke Aung San Market Shwebontha Street |
| --- |
| Pabedan Tsp, Yangon |
| Puh.: 95-1-243178 |

381-383 Near Bogyoke Aung San Market Shwebontha Street

Pabedan Tsp, Yangon

Puh.: 95-1-243178

Omistaja: Kyaing San Shwe (A1h, liite II), ylikenraali Than Shwen (A1a) poika

29.4.2008

| 36. | Sun Tac tai Sun Tec
  Suntac Int'l Trading Co. Ltd. |
| --- | --- |

36.

Sun Tac tai Sun Tec

Suntac Int'l Trading Co. Ltd.

| 151 (B) Thiri Mingalar Lane Mayangon Township |
| --- |
| Yangon |
| Puh.: 01- 650021 654463 |

151 (B) Thiri Mingalar Lane Mayangon Township

Yangon

Puh.: 01- 650021 654463

Omistaja: Sit Taing Aung, (entisen metsätalousministerin) Aung Phonen poika

29.4.2008

| 37. | (MMS) Min Min Soe Group of Companies |
| --- | --- |

37.

(MMS) Min Min Soe Group of Companies

23-A, Inya Myaing Street, Bahan Tsp. Puh.: 95-1-511098, 514262 sähköposti: mms@mptmail.net.mm

Osakas Kyaw Myo Nyunt (J8c, liite II), eläkkeellä olevan maatalousministerin kenrm Nyunt Tinin (J8a, liite II) poika

29.4.2008

| 38. | Myanmar Information and Communication Technology alias Myanmar Infotech |
| --- | --- |

38.

Myanmar Information and Communication Technology alias Myanmar Infotech

MICT Park, Hlaing University Campus

Osaomistaja: Aung Soe Tha (D20e, liite II)

29.4.2008

| 39. | MNT (Myanmar New Technology) |
| --- | --- |

39.

MNT (Myanmar New Technology)

Omistaja: Yin Win Thu, yhtiökumppani: Nandar Aye (A2c, liite II)

29.4.2008

| 40. | Forever Group |
| --- | --- |

40.

Forever Group

| No ( 14 02/03 ), Olympic Tower I, Corner of Boaungkyaw Street and Mahabandoola Street |
| --- |
| Kyauktada Township. |
| Yangon. |
| Puh.: 95-1-204013, 95-1-204107 |
| Sähköposti: forevergroup@mptmail.net.mm |

No ( 14 02/03 ), Olympic Tower I, Corner of Boaungkyaw Street and Mahabandoola Street

Kyauktada Township.

Yangon.

Puh.: 95-1-204013, 95-1-204107

Sähköposti: forevergroup@mptmail.net.mm

Toimitusjohtaja: Daw Khin Khin Lay

Johtokunnan jäsen: U Khin Maung Htay

Pääjohtaja: U Kyaw Kyaw

29.4.2008”

---