# Službeni list L 59/2016

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 59 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 59.4. ožujka 2016. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 59

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 59.4. ožujka 2016.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2016/286 od 1. listopada 2014. o državnoj potpori br. SA.20867 (12/C) (ex 12/NN) koju je provela Italija u korist društva Carbosulcis S.p.A.
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 6836)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2016/287 od 15. listopada 2014. o državnoj potpori SA.26500 (2012/C) (ex 2011/NN, ex CP 227/2008) koju je Njemačka odobrila trgovačkim društvima Flughafen Altenburg-Nobitz GmbH i Ryanair Ltd.
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 7369)

   (
  1
  ) | 22 |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2016/288 od 27. ožujka 2015. o programu potpora SA.34775 (13/C) (ex 12/NN) koji je provela Ujedinjena Kraljevina – Porez na agregate
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 2141)

   (
  1
  ) | 87 |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2016/289 оd 8. lipnja 2015. o državnoj potpori SA.37792 (2014/C) (ex 2013/N) koju Slovenija planira provesti za Grupu Cimos
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 3770)

   (
  1
  ) | 168 |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2016/290 оd 16. prosinca 2015. o mjerama potpore koje je savez Verband der deutschen Milchwirtschaft e.V. poduzeo u vezi sa Zakonom o mlijeku i mastima SA.35484 (2013/C) (ex SA.35484 (2012/NN))
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 9052) | 194 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

ODLUKE

*

Odluka Komisije (EU) 2016/286 od 1. listopada 2014. o državnoj potpori br. SA.20867 (12/C) (ex 12/NN) koju je provela Italija u korist društva Carbosulcis S.p.A.
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 6836)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 6836)

1

1

*

Odluka Komisije (EU) 2016/287 od 15. listopada 2014. o državnoj potpori SA.26500 (2012/C) (ex 2011/NN, ex CP 227/2008) koju je Njemačka odobrila trgovačkim društvima Flughafen Altenburg-Nobitz GmbH i Ryanair Ltd.
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 7369)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 7369)

1

22

*

Odluka Komisije (EU) 2016/288 od 27. ožujka 2015. o programu potpora SA.34775 (13/C) (ex 12/NN) koji je provela Ujedinjena Kraljevina – Porez na agregate
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 2141)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 2141)

1

87

*

Odluka Komisije (EU) 2016/289 оd 8. lipnja 2015. o državnoj potpori SA.37792 (2014/C) (ex 2013/N) koju Slovenija planira provesti za Grupu Cimos
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 3770)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 3770)

1

168

*

Odluka Komisije (EU) 2016/290 оd 16. prosinca 2015. o mjerama potpore koje je savez Verband der deutschen Milchwirtschaft e.V. poduzeo u vezi sa Zakonom o mlijeku i mastima SA.35484 (2013/C) (ex SA.35484 (2012/NN))
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 9052)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 9052)

194

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

ODLUKE

| 4.3.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 59/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 59/1

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/286

od 1. listopada 2014.

o državnoj potpori br. SA.20867 (12/C) (ex 12/NN) koju je provela Italija u korist društva Carbosulcis S.p.A.

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 6836)

(Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

uzimajući u obzir članak 107. stavak 3. točku (e) Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2010/787/EU od 10. prosinca 2010. o državnim potporama za zatvaranje nekonkurentnih rudnika ugljena (1),

nakon poziva zainteresiranim stranama na podnošenje primjedaba u skladu s prethodno navedenim odredbama (2) i uzimajući u obzir njihove primjedbe,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

| (1) | Nakon primitka pritužbe Komisija je saznala da je Italija odobrila državnu potporu kako bi subvencionirala upravitelja rudnika, društvo Carbosulcis S.p.A. („Carbosulcis”) na temelju članka 11. stavka 14. Zakona 80/2005 o hitnim mjerama u okviru akcijskog plana za gospodarski, društveni i teritorijalni razvoj (3). Dopisom od 6. rujna 2006. (i podsjetnikom od 22. prosinca 2006.) Komisija je zatražila dodatne informacije, koje su dostavljene dopisom od 25. siječnja 2007. Dopisima od 22. lipnja i 27. srpnja 2007. Komisija je zatražila dodatne informacije, koje su dostavljene u dvama dopisima od 15. listopada 2007. Italija je dostavila informacije i 28. studenoga 2007. |
| --- | --- |

(1)

Nakon primitka pritužbe Komisija je saznala da je Italija odobrila državnu potporu kako bi subvencionirala upravitelja rudnika, društvo Carbosulcis S.p.A. („Carbosulcis”) na temelju članka 11. stavka 14. Zakona 80/2005 o hitnim mjerama u okviru akcijskog plana za gospodarski, društveni i teritorijalni razvoj (3). Dopisom od 6. rujna 2006. (i podsjetnikom od 22. prosinca 2006.) Komisija je zatražila dodatne informacije, koje su dostavljene dopisom od 25. siječnja 2007. Dopisima od 22. lipnja i 27. srpnja 2007. Komisija je zatražila dodatne informacije, koje su dostavljene u dvama dopisima od 15. listopada 2007. Italija je dostavila informacije i 28. studenoga 2007.

3

| (2) | Dopisima od 8. rujna 2008. i 17. lipnja 2009. (uz podsjetnike poslane 6. listopada 2009. i 21. siječnja 2010.) Komisija je zatražila dodatno pojašnjenje, koje je dostavljeno dopisima od 3. studenoga 2008., odnosno 6. svibnja 2010. |
| --- | --- |

(2)

Dopisima od 8. rujna 2008. i 17. lipnja 2009. (uz podsjetnike poslane 6. listopada 2009. i 21. siječnja 2010.) Komisija je zatražila dodatno pojašnjenje, koje je dostavljeno dopisima od 3. studenoga 2008., odnosno 6. svibnja 2010.

| (3) | Sastanci s talijanskim nadležnim tijelima održani su 19. rujna 2010. i 30. ožujka 2011. |
| --- | --- |

(3)

Sastanci s talijanskim nadležnim tijelima održani su 19. rujna 2010. i 30. ožujka 2011.

| (4) | Porukom e-pošte od 21. listopada 2010. Komisija je zatražila dodatne informacije, koje su dostavljene dopisima od 18. i 23. studenoga 2010. te 10. svibnja 2011. |
| --- | --- |

(4)

Porukom e-pošte od 21. listopada 2010. Komisija je zatražila dodatne informacije, koje su dostavljene dopisima od 18. i 23. studenoga 2010. te 10. svibnja 2011.

| (5) | Komisija je dopisom od 20. studenoga 2012. obavijestila Italiju da je u pogledu potpore odobrene društvu Carbosulcis odlučila pokrenuti postupak utvrđen u članku 108. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je dopisom od 20. studenoga 2012. obavijestila Italiju da je u pogledu potpore odobrene društvu Carbosulcis odlučila pokrenuti postupak utvrđen u članku 108. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

| (6) | Odluka Komisije o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije (4). Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe u pogledu te potpore. |
| --- | --- |

(6)

Odluka Komisije o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije (4). Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe u pogledu te potpore.

Službenom listu Europske unije

4

| (7) | Italija je dostavila svoja zapažanja dopisom od 21. prosinca 2012. Jedine primjedbe treće strane koje je Komisija primila bile su primjedbe zaposlenikâ društva Carbosulcis. Komisija je dopisom od 18. ožujka 2013. te primjedbe trećih strana proslijedila Italiji, kojoj je dana prilika za odgovor; nisu primljene nikakve primjedbe. |
| --- | --- |

(7)

Italija je dostavila svoja zapažanja dopisom od 21. prosinca 2012. Jedine primjedbe treće strane koje je Komisija primila bile su primjedbe zaposlenikâ društva Carbosulcis. Komisija je dopisom od 18. ožujka 2013. te primjedbe trećih strana proslijedila Italiji, kojoj je dana prilika za odgovor; nisu primljene nikakve primjedbe.

| (8) | Komisija i talijanska nadležna tijela tijekom 2013. održali su nekoliko sastanaka i razmijenili informacije te je konačno dopisom od 9. travnja 2014. Italija dostavila konačni plan zatvaranja rudnika („Plan zatvaranja” ili „Plan”) u skladu s Odlukom Vijeća. Taj je plan izmijenjen 17. srpnja 2014. |
| --- | --- |

(8)

Komisija i talijanska nadležna tijela tijekom 2013. održali su nekoliko sastanaka i razmijenili informacije te je konačno dopisom od 9. travnja 2014. Italija dostavila konačni plan zatvaranja rudnika („Plan zatvaranja” ili „Plan”) u skladu s Odlukom Vijeća. Taj je plan izmijenjen 17. srpnja 2014.

| (9) | Talijanska nadležna tijela naglasila su žurnost odluke o potpori kojom se namjeravalo financirati neopozivo uredno okončanje aktivnosti rudnika Nuraxi Figus, kojim upravlja Carbosulcis („mjera potpore” ili „mjera”). Plan zatvaranja zaista je potrebno žurno provesti zbog potrebe za osiguranjem kontroliranog i sigurnog zatvaranja uz ograničavanje društvenih napetosti koje su se javile u regiji. Stoga je ova Odluka ograničena na ocjenu mjere potpore opisane u prethodnom stavku 8. |
| --- | --- |

(9)

Talijanska nadležna tijela naglasila su žurnost odluke o potpori kojom se namjeravalo financirati neopozivo uredno okončanje aktivnosti rudnika Nuraxi Figus, kojim upravlja Carbosulcis („mjera potpore” ili „mjera”). Plan zatvaranja zaista je potrebno žurno provesti zbog potrebe za osiguranjem kontroliranog i sigurnog zatvaranja uz ograničavanje društvenih napetosti koje su se javile u regiji. Stoga je ova Odluka ograničena na ocjenu mjere potpore opisane u prethodnom stavku 8.

| (10) | Italija se 2. rujna 2014. odrekla svojih prava u skladu s člankom 342. UFEU-a u vezi s člankom 3. Uredbe br. 1 (5) na donošenje odluke na talijanskom jeziku te je dogovoreno da će se odluka donijeti na engleskom jeziku. |
| --- | --- |

(10)

Italija se 2. rujna 2014. odrekla svojih prava u skladu s člankom 342. UFEU-a u vezi s člankom 3. Uredbe br. 1 (5) na donošenje odluke na talijanskom jeziku te je dogovoreno da će se odluka donijeti na engleskom jeziku.

5

2.   DETALJAN OPIS PLANA ZATVARANJA

DETALJAN OPIS PLANA ZATVARANJA

| (11) | Carbosulcis je jedino trgovačko društvo u Italiji koje eksploatira kameni ugljen iz rudnika Nuraxi Figus u regiji Sulcis-Iglesiente na Sardiniji. Nuraxi Figus jedini je rudnik ugljena u funkciji i jedini ugljenosni bazen u Italiji. Sastoji se od jedne proizvodne jedinice. Proizvodi koje društvo dobije mogu se prodati samo na domaćem tržištu za potrebe proizvodnje električne energije (6). Čitavu proizvodnju društva Carbosulcis kupuje obližnja termoelektrana u Portovesmeu. Ugljen iz regije Sulcis ima prosječni NKV od 5 100 kcal/kg, prosječni udjel sumpora od 6,5 % i prosječni udjel pepela od 15 %. Stoga je taj ugljen niske kvalitete i ima nisku kalorijsku vrijednost. |
| --- | --- |

(11)

Carbosulcis je jedino trgovačko društvo u Italiji koje eksploatira kameni ugljen iz rudnika Nuraxi Figus u regiji Sulcis-Iglesiente na Sardiniji. Nuraxi Figus jedini je rudnik ugljena u funkciji i jedini ugljenosni bazen u Italiji. Sastoji se od jedne proizvodne jedinice. Proizvodi koje društvo dobije mogu se prodati samo na domaćem tržištu za potrebe proizvodnje električne energije (6). Čitavu proizvodnju društva Carbosulcis kupuje obližnja termoelektrana u Portovesmeu. Ugljen iz regije Sulcis ima prosječni NKV od 5 100 kcal/kg, prosječni udjel sumpora od 6,5 % i prosječni udjel pepela od 15 %. Stoga je taj ugljen niske kvalitete i ima nisku kalorijsku vrijednost.

6

| (12) | Iako je rudnik početno zamišljen kao dio integriranog projekta za vađenje ugljena i proizvodnju električne energije u novoj elektrani na ugljen koja se trebala izgraditi, projekt je kasnio. Od 1996. ugljen se eksploatirao privremeno dok pokrajina Sardinija ne dodijeli integriranu koncesiju, koja na kraju nikad nije dodijeljena. |
| --- | --- |

(12)

Iako je rudnik početno zamišljen kao dio integriranog projekta za vađenje ugljena i proizvodnju električne energije u novoj elektrani na ugljen koja se trebala izgraditi, projekt je kasnio. Od 1996. ugljen se eksploatirao privremeno dok pokrajina Sardinija ne dodijeli integriranu koncesiju, koja na kraju nikad nije dodijeljena.

| (13) | Talijanska nadležna tijela navode da je Italija odlučila definitivno napustiti početni integrirani projekt i zatvoriti rudnik u skladu s Planom zatvaranja. Od 1. siječnja 2011. aktivnost u rudniku u osnovi je ograničena na održavanje minimalne proizvodnje i obavljanje održavanja kako bi se osigurala sigurnost postrojenja. Te su aktivnosti pripremne aktivnosti za provedbu Plana zatvaranja. Planom zatvaranja predviđen je prekid subvencioniranog vađenja ugljena do kraja 2018. i dovršetak provedbe sigurnosnih mjera za stavljanje rudnika izvan pogona do kraja 2027. |
| --- | --- |

(13)

Talijanska nadležna tijela navode da je Italija odlučila definitivno napustiti početni integrirani projekt i zatvoriti rudnik u skladu s Planom zatvaranja. Od 1. siječnja 2011. aktivnost u rudniku u osnovi je ograničena na održavanje minimalne proizvodnje i obavljanje održavanja kako bi se osigurala sigurnost postrojenja. Te su aktivnosti pripremne aktivnosti za provedbu Plana zatvaranja. Planom zatvaranja predviđen je prekid subvencioniranog vađenja ugljena do kraja 2018. i dovršetak provedbe sigurnosnih mjera za stavljanje rudnika izvan pogona do kraja 2027.

| (14) | Italija je naglasila posebno nepovoljno gospodarsko i društveno stanje regije Sulcis-Iglesiente, u kojoj je stopa nezaposlenosti viša nego u ostatku zemlje. Mogućnost naglog zatvaranja rudnika već je dovela do ozbiljnih društvenih napetosti, kojima su vrhunac bili [prosvjedi i] demonstracije. |
| --- | --- |

(14)

Italija je naglasila posebno nepovoljno gospodarsko i društveno stanje regije Sulcis-Iglesiente, u kojoj je stopa nezaposlenosti viša nego u ostatku zemlje. Mogućnost naglog zatvaranja rudnika već je dovela do ozbiljnih društvenih napetosti, kojima su vrhunac bili [prosvjedi i] demonstracije.

2.1.   Pravna osnova i tijelo koje dodjeljuje potpore

Pravna osnova i tijelo koje dodjeljuje potpore

| (15) | Pravna osnova za mjeru potpore bili su Zakon 99/2009 i Odluka Vijeća Autonomne pokrajine Sardinije br. 53/75 od 20. prosinca 2013. Pokrajina Sardinija i ministar gospodarskog razvoja tijela su koja dodjeljuju mjeru potpore. |
| --- | --- |

(15)

Pravna osnova za mjeru potpore bili su Zakon 99/2009 i Odluka Vijeća Autonomne pokrajine Sardinije br. 53/75 od 20. prosinca 2013. Pokrajina Sardinija i ministar gospodarskog razvoja tijela su koja dodjeljuju mjeru potpore.

2.2.   Plan zatvaranja

Plan zatvaranja

| (16) | U skladu s Planom zatvaranja stavljanje rudnika izvan pogona provest će se u tri faze: 1. dovršetak vađenja ugljena iz otkopnog polja W3 u skladu sa širokočelnom (eng. longwall) metodom; osiguranje galerija i obavljanje dodatnih radova kako bi se osigurala stalna sigurnost podzemnih radnih mjesta; 2. osiguranje poticaja umirovljenje i gospodarenje otkopnim poljima u skladu s uskočelnom (eng. shortwall) metodom; 3. dovršetak gospodarenja otkopnim poljima i smanjenje razina proizvodnje te donošenje daljnjih poticaja za umirovljenje i dodatnih mjera kako bi se zaposlenicima pomoglo u pronalasku novih radnih mjesta. |
| --- | --- |

(16)

U skladu s Planom zatvaranja stavljanje rudnika izvan pogona provest će se u tri faze: 1. dovršetak vađenja ugljena iz otkopnog polja W3 u skladu sa širokočelnom (eng. longwall) metodom; osiguranje galerija i obavljanje dodatnih radova kako bi se osigurala stalna sigurnost podzemnih radnih mjesta; 2. osiguranje poticaja umirovljenje i gospodarenje otkopnim poljima u skladu s uskočelnom (eng. shortwall) metodom; 3. dovršetak gospodarenja otkopnim poljima i smanjenje razina proizvodnje te donošenje daljnjih poticaja za umirovljenje i dodatnih mjera kako bi se zaposlenicima pomoglo u pronalasku novih radnih mjesta.

longwall

shortwall

| (17) | Proizvodnja ugljena za prodaju u 2011. iznosila je 63 059 tona, dok se očekuje da će se 2018. izvaditi samo 30 000 tona. |
| --- | --- |

(17)

Proizvodnja ugljena za prodaju u 2011. iznosila je 63 059 tona, dok se očekuje da će se 2018. izvaditi samo 30 000 tona.

| (18) | Cilj je mjere potpore olakšati zatvaranje rudnika do kraja 2018. kako bi se pokrili tekući proizvodni gubitci u razdoblju 2011. – 2018. koji su proizašli iz upravljanja rudnikom u skladu s pravilima koja su utvrđena u Odluci Vijeća. Mjerom se, nadalje, namjeravaju pokriti izvanredni troškovi koji proizlaze iz konačnog zatvaranja rudnika. |
| --- | --- |

(18)

Cilj je mjere potpore olakšati zatvaranje rudnika do kraja 2018. kako bi se pokrili tekući proizvodni gubitci u razdoblju 2011. – 2018. koji su proizašli iz upravljanja rudnikom u skladu s pravilima koja su utvrđena u Odluci Vijeća. Mjerom se, nadalje, namjeravaju pokriti izvanredni troškovi koji proizlaze iz konačnog zatvaranja rudnika.

| (19) | Plan obuhvaća provedbu postupka postupnog zatvaranja na socijalno održiv način. Italija izjavljuje da je prema tom pristupu 2018. najraniji datum kad se rudnik može zatvoriti. Broj zaposlenika postupno se će smanjivati s 467 u 2011. na 119 u 2018. Stariji zaposlenici ostvarit će poticaje za odlazak u mirovinu. Bit će potrebne dodatne mjere kako bi se mlađim zaposlenicima pomoglo u pronalasku novih radnih mjesta. |
| --- | --- |

(19)

Plan obuhvaća provedbu postupka postupnog zatvaranja na socijalno održiv način. Italija izjavljuje da je prema tom pristupu 2018. najraniji datum kad se rudnik može zatvoriti. Broj zaposlenika postupno se će smanjivati s 467 u 2011. na 119 u 2018. Stariji zaposlenici ostvarit će poticaje za odlazak u mirovinu. Bit će potrebne dodatne mjere kako bi se mlađim zaposlenicima pomoglo u pronalasku novih radnih mjesta.

| (20) | Preostali će radnici biti potrebni krajem 2018. za obavljanje sigurnosnih radova i radova na sanaciji okoliša koji će započeti nakon dovršetka regionalne studije o utjecaju na okoliš te se očekuje da će trajati do 2027. Nakon prestanka iskapanja izvadit će se podzemna rudarska oprema te će se napušteni tuneli popuniti pepelom iz obližnje termoelektrane u Portovesmeu. |
| --- | --- |

(20)

Preostali će radnici biti potrebni krajem 2018. za obavljanje sigurnosnih radova i radova na sanaciji okoliša koji će započeti nakon dovršetka regionalne studije o utjecaju na okoliš te se očekuje da će trajati do 2027. Nakon prestanka iskapanja izvadit će se podzemna rudarska oprema te će se napušteni tuneli popuniti pepelom iz obližnje termoelektrane u Portovesmeu.

| (21) | Radnici koji tijekom provedbe Plana zatvaranja izgube svoja radna mjesta u industriji ugljena trebat će novo zaposlenje. U tom je pogledu Planom predviđeno donošenje politika zapošljavanja kojima je cilj olakšati prekvalifikaciju radnika i njihov prelazak u druge industrije. |
| --- | --- |

(21)

Radnici koji tijekom provedbe Plana zatvaranja izgube svoja radna mjesta u industriji ugljena trebat će novo zaposlenje. U tom je pogledu Planom predviđeno donošenje politika zapošljavanja kojima je cilj olakšati prekvalifikaciju radnika i njihov prelazak u druge industrije.

| (22) | Nakon zatvaranja rudnika vrijeme potrebno za dovršetak provedbe Plana ovisit će o vremenu koje je potrebno za vađenje opreme na površinu, za što se procjenjuje da će trajati više od dvije godine. |
| --- | --- |

(22)

Nakon zatvaranja rudnika vrijeme potrebno za dovršetak provedbe Plana ovisit će o vremenu koje je potrebno za vađenje opreme na površinu, za što se procjenjuje da će trajati više od dvije godine.

| (23) | Trajanje radova ovisit će i o vremenu potrebnom za zatvaranje tunela, odnosno njihovo popunjavanje muljem od pepela iz termoelektrane u Portovesmeu. Procjenjuje se da će ti radovi trajati oko šest godina. |
| --- | --- |

(23)

Trajanje radova ovisit će i o vremenu potrebnom za zatvaranje tunela, odnosno njihovo popunjavanje muljem od pepela iz termoelektrane u Portovesmeu. Procjenjuje se da će ti radovi trajati oko šest godina.

| (24) | Obavit će se i sanacija okoliša na površini. Ta sanacija uključuje izolaciju rezervoara jalovine, izgradnju sustava z odvodnju vode i sadnju endemičnih vrsta biljaka. |
| --- | --- |

(24)

Obavit će se i sanacija okoliša na površini. Ta sanacija uključuje izolaciju rezervoara jalovine, izgradnju sustava z odvodnju vode i sadnju endemičnih vrsta biljaka.

2.3.   Prihvatljivi troškovi, oblik potpore i iznos potpore

Prihvatljivi troškovi, oblik potpore i iznos potpore

| (25) | Mjerom je predviđena dodjela potpore za pokriće pozitivne razlike između troškova tekuće proizvodnje i prihoda od rudnika ugljena koji će se zatvoriti (proizvodni gubitci). Potporom se namjeravaju pokriti i troškovi koji proizlaze iz zatvaranja rudnika a nisu povezani s tekućom proizvodnjom (izvanredni troškovi). Potporom dodijeljenom za proizvodne gubitke namjeravaju se pokriti troškovi koji nastanu između 2011. i 2018., a ona prestaje s prekidom proizvodnje 2018. |
| --- | --- |

(25)

Mjerom je predviđena dodjela potpore za pokriće pozitivne razlike između troškova tekuće proizvodnje i prihoda od rudnika ugljena koji će se zatvoriti (proizvodni gubitci). Potporom se namjeravaju pokriti i troškovi koji proizlaze iz zatvaranja rudnika a nisu povezani s tekućom proizvodnjom (izvanredni troškovi). Potporom dodijeljenom za proizvodne gubitke namjeravaju se pokriti troškovi koji nastanu između 2011. i 2018., a ona prestaje s prekidom proizvodnje 2018.

| (26) | Predlaže se da se potpora dodijeli u obliku izravnih bespovratnih sredstava te da se može podijeliti kako slijedi:






  (a) | 213 126 607 EUR potpore koja je već dodijeljena i koja će se dodijeliti u razdoblju 2011. – 2018. za pokriće proizvodnih gubitaka. Troškovi koji se mogu uzeti u obzir jesu troškovi proizvodnje: materijalni izdatci (uključujući troškove energije, amortizacije i prijevoza) i izdatci za zaposlenike, kako su dodatno detaljno opisani u Prilogu 1., uključujući financijsko-ekonomske prognoze (troškova).

  Tablica 1. | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Troškovi proizvodnje | 61 761 625 | 62 253 732 | 40 516 662 | 36 714 704 | 27 313 944 | 24 753 204 | 17 686 600 | 15 207 600 |
| Prihodi | 4 582 000 | 12 912 702 | 6 251 329 | 4 709 016 | 3 474 216 | 2 898 428 | 3 951 360 | 1 481 760 |
| Razlika između troškova proizvodnje i prihoda | 57 179 625 | 49 341 030 | 34 265 333 | 32 005 689 | 23 839 729 | 21 854 776 | 13 735 240 | 13 725 840 |
| Potpora u skladu s člankom 3. Odluke Vijeća | 55 000 000 | 18 700 000 | 34 265 333 | 32 005 689 | 23 839 729 | 21 854 776 | 13 735 240 | 13 725 840 |

(26)

Predlaže se da se potpora dodijeli u obliku izravnih bespovratnih sredstava te da se može podijeliti kako slijedi:

(a)

213 126 607 EUR potpore koja je već dodijeljena i koja će se dodijeliti u razdoblju 2011. – 2018. za pokriće proizvodnih gubitaka. Troškovi koji se mogu uzeti u obzir jesu troškovi proizvodnje: materijalni izdatci (uključujući troškove energije, amortizacije i prijevoza) i izdatci za zaposlenike, kako su dodatno detaljno opisani u Prilogu 1., uključujući financijsko-ekonomske prognoze (troškova).

Tablica 1.

Tablica 1.

2011.

2012.

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

2018.

Troškovi proizvodnje

61 761 625

62 253 732

40 516 662

36 714 704

27 313 944

24 753 204

17 686 600

15 207 600

Prihodi

4 582 000

12 912 702

6 251 329

4 709 016

3 474 216

2 898 428

3 951 360

1 481 760

Razlika između troškova proizvodnje i prihoda

57 179 625

49 341 030

34 265 333

32 005 689

23 839 729

21 854 776

13 735 240

13 725 840

Potpora u skladu s člankom 3. Odluke Vijeća

55 000 000

18 700 000

34 265 333

32 005 689

23 839 729

21 854 776

13 735 240

13 725 840

| (b) | U skladu s mjerom potpore potpora namijenjena za pokriće izvanrednih troškova i dalje će biti potrebna od 2018. do 2027. U okviru mjere potpore predlaže se plaćanje izravnih bespovratnih sredstava za sljedeće kategorije izvanrednih troškova: |
| --- | --- |

(b)

U skladu s mjerom potpore potpora namijenjena za pokriće izvanrednih troškova i dalje će biti potrebna od 2018. do 2027. U okviru mjere potpore predlaže se plaćanje izravnih bespovratnih sredstava za sljedeće kategorije izvanrednih troškova:

i.   Izvanredni izdatci za radnike koji su izgubili ili će izgubiti radna mjesta

Izvanredni izdatci za radnike koji su izgubili ili će izgubiti radna mjesta

| (27) | Troškovi iz točke 1. podtočke (b) Priloga Odluci Vijeća uključuju osiguranje poticaja za davanje otkaza: u skladu s Planom potrebno je dodijeliti dvogodišnju plaću radnicima koji odu u mirovinu u okolnostima u kojima bi još mogli raditi te onima koji se odluče pokrenuti vlastito poduzeće ili na drugi način napustiti društvo nakon sudjelovanja u programima prekvalifikacije ili zapošljavanja. |
| --- | --- |

(27)

Troškovi iz točke 1. podtočke (b) Priloga Odluci Vijeća uključuju osiguranje poticaja za davanje otkaza: u skladu s Planom potrebno je dodijeliti dvogodišnju plaću radnicima koji odu u mirovinu u okolnostima u kojima bi još mogli raditi te onima koji se odluče pokrenuti vlastito poduzeće ili na drugi način napustiti društvo nakon sudjelovanja u programima prekvalifikacije ili zapošljavanja.

| (28) | U skladu s mjerom potpore najviši iznos te vrste potpore predložene za dodjelu u razdoblju 2013. – 2027. iznosit će 45,5 milijuna EUR. Taj bi se najviši iznos dosegao kad bi se svi zaposlenici koji su višak i koji ne bi mogli ostati na svojem radnom mjestu do mirovine samozaposlili ili na neki drugi način napustili društvo. Potpora bi iznosila 30 milijuna EUR kad bi se svi zaposlenici koji su višak zaposlili u drugim djelatnostima. |
| --- | --- |

(28)

U skladu s mjerom potpore najviši iznos te vrste potpore predložene za dodjelu u razdoblju 2013. – 2027. iznosit će 45,5 milijuna EUR. Taj bi se najviši iznos dosegao kad bi se svi zaposlenici koji su višak i koji ne bi mogli ostati na svojem radnom mjestu do mirovine samozaposlili ili na neki drugi način napustili društvo. Potpora bi iznosila 30 milijuna EUR kad bi se svi zaposlenici koji su višak zaposlili u drugim djelatnostima.

ii.   Troškovi prekvalifikacije radnika kako bi im se pomoglo da pronađu nova radna mjesta izvan industrije ugljena

Troškovi prekvalifikacije radnika kako bi im se pomoglo da pronađu nova radna mjesta izvan industrije ugljena

| (29) | Troškovi iz točke 1. podtočke (d) Priloga Odluci Vijeća uključuju troškove prekvalifikacije zaposlenika koji su izgubili ili će izgubiti svoje radno mjesto u industriji ugljena. |
| --- | --- |

(29)

Troškovi iz točke 1. podtočke (d) Priloga Odluci Vijeća uključuju troškove prekvalifikacije zaposlenika koji su izgubili ili će izgubiti svoje radno mjesto u industriji ugljena.

| (30) | U skladu s jednogodišnjim programom prekvalifikacije ti će se zaposlenici moći ponovno zaposliti prije svega u drugim djelatnostima koje će se pokrenuti na lokaciji društva Carbosulcis i/ili u okolišnim aktivnostima koje se odnose na čišćenje nekadašnjih rudarskih i industrijskih područja. S druge strane, oni mogu pokrenuti vlastito poslovanje ili na neki drugi način napustiti društvo i primiti otpremninu u iznosu dvogodišnje plaće. Izobrazba će se organizirati:






  (a) | 2016. (za 62 radnika); |
| --- | --- | --- |

(30)

U skladu s jednogodišnjim programom prekvalifikacije ti će se zaposlenici moći ponovno zaposliti prije svega u drugim djelatnostima koje će se pokrenuti na lokaciji društva Carbosulcis i/ili u okolišnim aktivnostima koje se odnose na čišćenje nekadašnjih rudarskih i industrijskih područja. S druge strane, oni mogu pokrenuti vlastito poslovanje ili na neki drugi način napustiti društvo i primiti otpremninu u iznosu dvogodišnje plaće. Izobrazba će se organizirati:

(a)

2016. (za 62 radnika);

| (b) | 2019. (za 54 radnika); |
| --- | --- |

(b)

2019. (za 54 radnika);

| (c) | 2028. (za 35 radnika). |
| --- | --- |

(c)

2028. (za 35 radnika).

| (31) | Očekuje se da će ukupni trošak izobrazbe zaposlenika koji će izgubiti svoja radna mjesta u industriji ugljena iznositi otprilike 11,5 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(31)

Očekuje se da će ukupni trošak izobrazbe zaposlenika koji će izgubiti svoja radna mjesta u industriji ugljena iznositi otprilike 11,5 milijuna EUR.

| (32) | Ti troškovi uključuju plaće radnika tijekom godine izobrazbe (u ukupnom iznosu od oko 8,1 milijun EUR) i trošak izobrazbe (otprilike 3,4 milijuna EUR). |
| --- | --- |

(32)

Ti troškovi uključuju plaće radnika tijekom godine izobrazbe (u ukupnom iznosu od oko 8,1 milijun EUR) i trošak izobrazbe (otprilike 3,4 milijuna EUR).

iii.   Preostali troškovi proizašli iz upravnih, zakonskih ili poreznih odredaba specifičnih za industriju ugljena

Preostali troškovi proizašli iz upravnih, zakonskih ili poreznih odredaba specifičnih za industriju ugljena

| (33) | Troškovi iz točke 1. podtočke (f) Priloga Odluci Vijeća uključuju plaćanje koncesijske naknade za eksploataciju rudnika za razdoblje od 2019. do 2026. te ukupno iznose otprilike 800 000 EUR. |
| --- | --- |

(33)

Troškovi iz točke 1. podtočke (f) Priloga Odluci Vijeća uključuju plaćanje koncesijske naknade za eksploataciju rudnika za razdoblje od 2019. do 2026. te ukupno iznose otprilike 800 000 EUR.

iv.   Dodatni podzemni sigurnosni radovi proizašli iz zatvaranja jedinica za proizvodnju ugljena

Dodatni podzemni sigurnosni radovi proizašli iz zatvaranja jedinica za proizvodnju ugljena

| (34) | Nakon prekida rada rudnika obavit će se sigurnosni radovi, kao što je zatvaranje čela radilišta u rudniku ili prijevoz strojeva koji su se upotrebljavali za iskapanje. Talijanska nadležna tijela navela su da su sljedeći detaljni sigurnosni zahtjevi nužni u okviru aktivnosti napuštanja rudnika: vađenje podzemnih strojeva, opreme i sigurnosnih uređaja; potrebno je izvršiti ventilaciju rudnika kako bi se razrijedili i uklonili štetni plinovi; potrebno je održavati drenažno ispumpavanje te napuštene tunele popuniti pepelom iz elektrane u Portovesmeu. |
| --- | --- |

(34)

Nakon prekida rada rudnika obavit će se sigurnosni radovi, kao što je zatvaranje čela radilišta u rudniku ili prijevoz strojeva koji su se upotrebljavali za iskapanje. Talijanska nadležna tijela navela su da su sljedeći detaljni sigurnosni zahtjevi nužni u okviru aktivnosti napuštanja rudnika: vađenje podzemnih strojeva, opreme i sigurnosnih uređaja; potrebno je izvršiti ventilaciju rudnika kako bi se razrijedili i uklonili štetni plinovi; potrebno je održavati drenažno ispumpavanje te napuštene tunele popuniti pepelom iz elektrane u Portovesmeu.

| (35) | Italija navodi da će u razdoblju 2014. – 2026. biti potrebno dodatnih 28 milijuna EUR za pokriće jednokratnih troškova povezanih s dodatnim sigurnosnim radovima koji su potrebni za zatvaranje rudnika. |
| --- | --- |

(35)

Italija navodi da će u razdoblju 2014. – 2026. biti potrebno dodatnih 28 milijuna EUR za pokriće jednokratnih troškova povezanih s dodatnim sigurnosnim radovima koji su potrebni za zatvaranje rudnika.

| (36) | U godinama u kojima će se oprema vaditi na površinu i napušteni tuneli puniti pepelom uz troškove zaposlenika nastat će i drugi troškovi, kao što su troškovi električne energije za ventilaciju i pumpe te troškovi nabave usluga i materijala potrebnih za izvršenje radova. |
| --- | --- |

(36)

U godinama u kojima će se oprema vaditi na površinu i napušteni tuneli puniti pepelom uz troškove zaposlenika nastat će i drugi troškovi, kao što su troškovi električne energije za ventilaciju i pumpe te troškovi nabave usluga i materijala potrebnih za izvršenje radova.

| (37) | Talijanska nadležna tijela navela su da radovi na vađenju opreme iz podzemnih lokacija i popunjavanju tunela pepelom ne mogu početi prije 2018. jer su zaposlenici i oprema angažirani na aktivnostima vađenja ugljena. Za upotrebu pepela za zatvaranje tunela bit će potrebno prethodno odobrenje. |
| --- | --- |

(37)

Talijanska nadležna tijela navela su da radovi na vađenju opreme iz podzemnih lokacija i popunjavanju tunela pepelom ne mogu početi prije 2018. jer su zaposlenici i oprema angažirani na aktivnostima vađenja ugljena. Za upotrebu pepela za zatvaranje tunela bit će potrebno prethodno odobrenje.

| (38) | Nakon zatvaranja rudnika vrijeme potrebno za dovršetak provedbe Plana ovisit će o vremenu koje je potrebno za vađenje opreme na površinu, za što se procjenjuje da će trajati više od dvije godine. Ta oprema, na primjer, može uključivati:






  (a) | pokretne trake: oko pet kilometara koje je potrebno rastaviti i iznijeti na površinu; |
| --- | --- | --- |

(38)

Nakon zatvaranja rudnika vrijeme potrebno za dovršetak provedbe Plana ovisit će o vremenu koje je potrebno za vađenje opreme na površinu, za što se procjenjuje da će trajati više od dvije godine. Ta oprema, na primjer, može uključivati:

(a)

pokretne trake: oko pet kilometara koje je potrebno rastaviti i iznijeti na površinu;

| (b) | cjevovod: oko 30 kilometara koje je potrebno rastaviti i iznijeti na površinu; |
| --- | --- |

(b)

cjevovod: oko 30 kilometara koje je potrebno rastaviti i iznijeti na površinu;

| (c) | električne vodove i telefonske linije od nekoliko desetaka kilometara, električne trafostanice, transformatore, strujne prekidače itd.; |
| --- | --- |

(c)

električne vodove i telefonske linije od nekoliko desetaka kilometara, električne trafostanice, transformatore, strujne prekidače itd.;

| (d) | staru opremu koja se još uvijek nalazi u tunelima. |
| --- | --- |

(d)

staru opremu koja se još uvijek nalazi u tunelima.

| (39) | Trajanje provedbe Plana ovisit će i o vremenu potrebnom za zatvaranje tunela, odnosno njihovo popunjavanje muljem od pepela iz termoelektrane u Portovesmeu. Postupak popunjavanja tunela podijelit će se u nekoliko faza, koje su sažete u nastavku:






  (a) | uklanjanje stare opreme koja više nije potrebna, kao što su odbačeni strojevi, električni vodovi, cjevovod itd.; |
| --- | --- | --- |

(39)

Trajanje provedbe Plana ovisit će i o vremenu potrebnom za zatvaranje tunela, odnosno njihovo popunjavanje muljem od pepela iz termoelektrane u Portovesmeu. Postupak popunjavanja tunela podijelit će se u nekoliko faza, koje su sažete u nastavku:

(a)

uklanjanje stare opreme koja više nije potrebna, kao što su odbačeni strojevi, električni vodovi, cjevovod itd.;

| (b) | postavljanje opreme potrebne za upumpavanje žitke mješavine pepela i vode pod zemlju (cjevovod, ventili, sustavi za smanjenje tlaka, ozvučenje i sustav za nadzor tlaka); |
| --- | --- |

(b)

postavljanje opreme potrebne za upumpavanje žitke mješavine pepela i vode pod zemlju (cjevovod, ventili, sustavi za smanjenje tlaka, ozvučenje i sustav za nadzor tlaka);

| (c) | izgradnja zidova za zadržavanje mulja i ograđivanje dijelova koje je potrebno ispuniti; |
| --- | --- |

(c)

izgradnja zidova za zadržavanje mulja i ograđivanje dijelova koje je potrebno ispuniti;

| (d) | priprema ventilacijskog kruga kako bi se osigurala ventilacija pod tlakom nakon prekida uobičajene ventilacije zbog popunjavanja tunela; |
| --- | --- |

(d)

priprema ventilacijskog kruga kako bi se osigurala ventilacija pod tlakom nakon prekida uobičajene ventilacije zbog popunjavanja tunela;

| (e) | priprema postrojenja za miješanje i ispumpavanje žitke mješavine koja će se upumpavati pod zemlju; |
| --- | --- |

(e)

priprema postrojenja za miješanje i ispumpavanje žitke mješavine koja će se upumpavati pod zemlju;

| (f) | popunjavanje svakog dijela tunela nakon pripreme; |
| --- | --- |

(f)

popunjavanje svakog dijela tunela nakon pripreme;

| (g) | nakon što se mulj osuši, priprema sljedećeg dijela za popunjavanje. |
| --- | --- |

(g)

nakon što se mulj osuši, priprema sljedećeg dijela za popunjavanje.

| (40) | Procjenjuje se da će se moći popuniti oko 7 000 m tunela s presjekom površine oko 20 m2, koji će stoga moći primiti oko 140 000 m3 mulja od pepela iz termoelektrane u Portovesmeu pomiješanog s takvim udjelom vode da nastane mješavina dovoljno žitka da se može upumpavati. Materijal će se upumpavati pod zemlju brzinom od oko 500 m3 tjedno. Postrojenje ima maksimalni kapacitet oko 80 m3/h tako da će se u jednoj smjeni moći upumpati samo obujam kojim će se popuniti jedan dio. Tijekom sljedeća četiri radna dana pomaknut će se cjevovod kako bi se promijenilo mjesto ispuštanja, obavilo održavanje opreme na površiti te analizirao mulj potreban za popunjavanje sljedećeg dijela tunela. To znači da se svaki radni dan pod zemlju može prenijeti oko u prosjeku 100 m3 mulja. Stoga se procjenjuje da će popunjavanje tunela pepelom trajati oko šest godina.

  140 000 m3/100 m3 svakog radnog dana = 1 400 radnih dana = 6 godina. |
| --- | --- |

(40)

Procjenjuje se da će se moći popuniti oko 7 000 m tunela s presjekom površine oko 20 m2, koji će stoga moći primiti oko 140 000 m3 mulja od pepela iz termoelektrane u Portovesmeu pomiješanog s takvim udjelom vode da nastane mješavina dovoljno žitka da se može upumpavati. Materijal će se upumpavati pod zemlju brzinom od oko 500 m3 tjedno. Postrojenje ima maksimalni kapacitet oko 80 m3/h tako da će se u jednoj smjeni moći upumpati samo obujam kojim će se popuniti jedan dio. Tijekom sljedeća četiri radna dana pomaknut će se cjevovod kako bi se promijenilo mjesto ispuštanja, obavilo održavanje opreme na površiti te analizirao mulj potreban za popunjavanje sljedećeg dijela tunela. To znači da se svaki radni dan pod zemlju može prenijeti oko u prosjeku 100 m3 mulja. Stoga se procjenjuje da će popunjavanje tunela pepelom trajati oko šest godina.

2

3

3

3

3

140 000 m3/100 m3 svakog radnog dana = 1 400 radnih dana = 6 godina.

3

3

| (41) | Popunjavanje tunela pepelom iz termoelektrane imat će sljedeće pozitivne učinke na okoliš:






  (a) | smanjenje područja na otvorenom potrebnog za odlaganje posebnog neopasnog otpada; |
| --- | --- | --- |

(41)

Popunjavanje tunela pepelom iz termoelektrane imat će sljedeće pozitivne učinke na okoliš:

(a)

smanjenje područja na otvorenom potrebnog za odlaganje posebnog neopasnog otpada;

| (b) | sprječavanje samozapaljenja u tunelima; |
| --- | --- |

(b)

sprječavanje samozapaljenja u tunelima;

| (c) | korekcija kiselosti vode u rudniku s kojom pepeo dolazi u kontakt (pepeo ima prosječni udjel CaO veći od 35 %); |
| --- | --- |

(c)

korekcija kiselosti vode u rudniku s kojom pepeo dolazi u kontakt (pepeo ima prosječni udjel CaO veći od 35 %);

| (d) | smanjenje mogućnosti slijeganja. |
| --- | --- |

(d)

smanjenje mogućnosti slijeganja.

| (42) | Popunjavanjem tunela pepelom stvorit će se i prihodi kojima se će pridonijeti smanjenju potrebne potpore. Prihod od zbrinjavanja otpada već je uzet u obzir i odbijen od iznosa potpore potrebne u skladu s člankom 4. Odluke Vijeća, kako je prikazano u Prilogu 2. |
| --- | --- |

(42)

Popunjavanjem tunela pepelom stvorit će se i prihodi kojima se će pridonijeti smanjenju potrebne potpore. Prihod od zbrinjavanja otpada već je uzet u obzir i odbijen od iznosa potpore potrebne u skladu s člankom 4. Odluke Vijeća, kako je prikazano u Prilogu 2.

| (43) | Procjenjuje se da će stvarni troškovi iz tog naslova iznositi otprilike 40 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(43)

Procjenjuje se da će stvarni troškovi iz tog naslova iznositi otprilike 40 milijuna EUR.

| (44) | Popunjavanjem tunela pepelom iz termoelektrane trebao bi se stvoriti prihod u iznosu od oko 12 milijuna EUR, čime bi se iznos potpore potrebne u skladu s točkom 1. podtočkom (g) Priloga Odluci Vijeća smanjio na otprilike 28 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(44)

Popunjavanjem tunela pepelom iz termoelektrane trebao bi se stvoriti prihod u iznosu od oko 12 milijuna EUR, čime bi se iznos potpore potrebne u skladu s točkom 1. podtočkom (g) Priloga Odluci Vijeća smanjio na otprilike 28 milijuna EUR.

v.   Šteta od iskapanja, pod uvjetom da su je prouzročile jedinice za proizvodnju ugljena koje su zatvorene ili se zatvaraju

Šteta od iskapanja, pod uvjetom da su je prouzročile jedinice za proizvodnju ugljena koje su zatvorene ili se zatvaraju

| (45) | Sanacija okoliša na nadzemnim lokacijama sastoji se izolacije rezervoara jalovine te ekološke sanacije odlagališta jalovih stijena i svih ostalih zemljišta na koje utječu aktivnosti iskapanja. |
| --- | --- |

(45)

Sanacija okoliša na nadzemnim lokacijama sastoji se izolacije rezervoara jalovine te ekološke sanacije odlagališta jalovih stijena i svih ostalih zemljišta na koje utječu aktivnosti iskapanja.

| (46) | Za pokrivanje i ponovno oblikovanje lokacija upotrijebit će se inertni materijali iz prerade ugljena pokriveni površinskim slojem. |
| --- | --- |

(46)

Za pokrivanje i ponovno oblikovanje lokacija upotrijebit će se inertni materijali iz prerade ugljena pokriveni površinskim slojem.

| (47) | Nakon morfološke sanacije lokacija izgradit će se sustavi odvodnje vode. |
| --- | --- |

(47)

Nakon morfološke sanacije lokacija izgradit će se sustavi odvodnje vode.

| (48) | Sanirane lokacije djelomično će se iskoristiti za industrijske potrebe, primjerice za fotonaponski sustav, a djelomično će se biološki rekultivirati sadnjom endemičnih vrsta biljaka. |
| --- | --- |

(48)

Sanirane lokacije djelomično će se iskoristiti za industrijske potrebe, primjerice za fotonaponski sustav, a djelomično će se biološki rekultivirati sadnjom endemičnih vrsta biljaka.

| (49) | Ostali nadzemni radovi na lokaciji nekadašnjeg rudnika odnosit će se na obnovu i osiguranje postojeće građevinske baštine. |
| --- | --- |

(49)

Ostali nadzemni radovi na lokaciji nekadašnjeg rudnika odnosit će se na obnovu i osiguranje postojeće građevinske baštine.

| (50) | U razdoblju 2014. – 2026. potpore iz točke 1. podtočke (h) Priloga Odluci Vijeća iznosit će otprilike 8,7 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(50)

U razdoblju 2014. – 2026. potpore iz točke 1. podtočke (h) Priloga Odluci Vijeća iznosit će otprilike 8,7 milijuna EUR.

vi.   Izvanredna intrinzična amortizacija, pod uvjetom da proizlazi iz zatvaranja jedinica za proizvodnju ugljena

Izvanredna intrinzična amortizacija, pod uvjetom da proizlazi iz zatvaranja jedinica za proizvodnju ugljena

| (51) | Troškovi iz točke 1. podtočke (l) Priloga Odluci Vijeća uključuju dio amortizacije imovine koja se ne bi mogla amortizirati u skladu s uobičajenim računovodstvenim pravilima zbog zatvaranja rudnika te se procjenjuju na 25,8 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(51)

Troškovi iz točke 1. podtočke (l) Priloga Odluci Vijeća uključuju dio amortizacije imovine koja se ne bi mogla amortizirati u skladu s uobičajenim računovodstvenim pravilima zbog zatvaranja rudnika te se procjenjuju na 25,8 milijuna EUR.

2.4.   Plan mjera za ublažavanje učinka proizvodnje ugljena na okoliš

Plan mjera za ublažavanje učinka proizvodnje ugljena na okoliš

| (52) | Italija je sastavila plan kao bi poduzela mjere kojima je cilj ublažiti učinak na okoliš proizvodnje ugljena iz proizvodne jedinice kojoj se dodjeljuju potpora za zatvaranje. |
| --- | --- |

(52)

Italija je sastavila plan kao bi poduzela mjere kojima je cilj ublažiti učinak na okoliš proizvodnje ugljena iz proizvodne jedinice kojoj se dodjeljuju potpora za zatvaranje.

| (53) | Mjere koje su usmjerene na ublažavanje učinka ugljena na okoliš pripadat će području obnovljive energije i odsumporavanja ugljena. |
| --- | --- |

(53)

Mjere koje su usmjerene na ublažavanje učinka ugljena na okoliš pripadat će području obnovljive energije i odsumporavanja ugljena.

| (54) | Planom su predviđena dva projekta obnovljive energije. Prvi sustav obnovljive energije sastojat će se od četiri vjetrenjače ukupnog proizvodnog kapaciteta od 12 MW. Drugi će se sustav sastojati od fotonaponske elektrane na površini od oko 10 ha ukupnog proizvodnog kapaciteta od oko 4 MWp. Oni će se nalaziti na lokaciji iskapanja. |
| --- | --- |

(54)

Planom su predviđena dva projekta obnovljive energije. Prvi sustav obnovljive energije sastojat će se od četiri vjetrenjače ukupnog proizvodnog kapaciteta od 12 MW. Drugi će se sustav sastojati od fotonaponske elektrane na površini od oko 10 ha ukupnog proizvodnog kapaciteta od oko 4 MWp. Oni će se nalaziti na lokaciji iskapanja.

| (55) | Carbosulcis vlasnik je patenta za uklanjanje sumpora iz ugljena izluživanjem. Nusproizvod su tog postupka huminske kiseline, koje se mogu upotrebljavati u poljoprivredi. |
| --- | --- |

(55)

Carbosulcis vlasnik je patenta za uklanjanje sumpora iz ugljena izluživanjem. Nusproizvod su tog postupka huminske kiseline, koje se mogu upotrebljavati u poljoprivredi.

| (56) | U skladu s tim Italija namjerava, najprije u okviru pilot-projekta, a poslije i na razini industrije, poduzeti mjere za razvoj postupka uklanjanja sumpora iz ugljena kojim se dobivaju huminske kiseline. Ako postupak dovede do očekivanih rezultata, odnosno do pozitivne operativne marže već tijekom razdoblja postupnog stavljanja rudnika izvan pogona, moći će se smanjiti udjel sumpora u ugljenu koji se upotrebljava u obližnjoj termoelektrani u Portovesmeu. |
| --- | --- |

(56)

U skladu s tim Italija namjerava, najprije u okviru pilot-projekta, a poslije i na razini industrije, poduzeti mjere za razvoj postupka uklanjanja sumpora iz ugljena kojim se dobivaju huminske kiseline. Ako postupak dovede do očekivanih rezultata, odnosno do pozitivne operativne marže već tijekom razdoblja postupnog stavljanja rudnika izvan pogona, moći će se smanjiti udjel sumpora u ugljenu koji se upotrebljava u obližnjoj termoelektrani u Portovesmeu.

| (57) | Italija je navela da je projekt još uvijek u početnoj fazi te da se koristi za okoliš od uklanjanja sumpora mogu procijeniti samo u kvalitativnom, ali još uvijek ne i u kvantitativnom smislu, jer su povezane s dvama čimbenicima koji će se trebati ocijeniti tijekom pilot-faze postupka. Koristi za okoliš uglavnom su povezane sa sljedećim čimbenicima koji se mogu primijeniti na ugljen s visokim udjelom sumpora:






  (a) | postupkom izluživanja trebao bi se smanjiti udjel sumpora u ugljenu za oko 30 %, čime će se pak smanjiti emisije spojeva SOx u atmosferu tijekom spaljivanja ugljena u termoelektrani; |
| --- | --- | --- |

(57)

Italija je navela da je projekt još uvijek u početnoj fazi te da se koristi za okoliš od uklanjanja sumpora mogu procijeniti samo u kvalitativnom, ali još uvijek ne i u kvantitativnom smislu, jer su povezane s dvama čimbenicima koji će se trebati ocijeniti tijekom pilot-faze postupka. Koristi za okoliš uglavnom su povezane sa sljedećim čimbenicima koji se mogu primijeniti na ugljen s visokim udjelom sumpora:

(a)

postupkom izluživanja trebao bi se smanjiti udjel sumpora u ugljenu za oko 30 %, čime će se pak smanjiti emisije spojeva SOx u atmosferu tijekom spaljivanja ugljena u termoelektrani;

| (b) | iz postupka uklanjanja sumpora kao nusproizvod nastaju huminske kiseline, koje se mogu upotrebljavati u poljoprivredi kao gnojiva i poboljšivači tla. Izdvajanje ugljika primjenom organske tvari u tlu jedna je od mogućih mjera za ublažavanje učinaka klimatskih promjena smanjenjem emisija stakleničkih plinova u atmosferu koje je navelo Međuvladino tijelo za klimatske promjene, IPCC 2007. |
| --- | --- |

(b)

iz postupka uklanjanja sumpora kao nusproizvod nastaju huminske kiseline, koje se mogu upotrebljavati u poljoprivredi kao gnojiva i poboljšivači tla. Izdvajanje ugljika primjenom organske tvari u tlu jedna je od mogućih mjera za ublažavanje učinaka klimatskih promjena smanjenjem emisija stakleničkih plinova u atmosferu koje je navelo Međuvladino tijelo za klimatske promjene, IPCC 2007.

| (58) | Talijanska nadležna tijela navela su da se kvantitativni doprinos te aktivnosti ublažavanju učinka na okoliš proizvodnje ugljena u rudniku Nuraxi Figus može ocijeniti nakon zaključenja pilot-faze provedbe. |
| --- | --- |

(58)

Talijanska nadležna tijela navela su da se kvantitativni doprinos te aktivnosti ublažavanju učinka na okoliš proizvodnje ugljena u rudniku Nuraxi Figus može ocijeniti nakon zaključenja pilot-faze provedbe.

3.   OCJENA MJERE

OCJENA MJERE

3.1.   Postojanje državne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a

Postojanje državne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a

| (59) | Mjera predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a ako su kumulativno ispunjeni sljedeći uvjeti: (a) mjerom se korisniku omogućuje ekonomska prednost; (b) mjeru dodjeljuje država ili se dodjeljuje putem državnih sredstava; (c) mjera je selektivna; (d) mjera utječe na trgovinu unutar Unije te bi mogla dovesti do narušavanja tržišnog natjecanja unutar EU-a. |
| --- | --- |

(59)

Mjera predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a ako su kumulativno ispunjeni sljedeći uvjeti: (a) mjerom se korisniku omogućuje ekonomska prednost; (b) mjeru dodjeljuje država ili se dodjeljuje putem državnih sredstava; (c) mjera je selektivna; (d) mjera utječe na trgovinu unutar Unije te bi mogla dovesti do narušavanja tržišnog natjecanja unutar EU-a.

| (60) | Poduzetnici su stavljeni u povoljniji položaj u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a ako ostvare ekonomsku prednost koju ne bi ostvarili po tržišnim uvjetima. Carbosulcis je jedini korisnik mjere te će primiti (i već je primio) potporu putem državnih sredstava koja je izravno prenesena iz državnog proračuna i proračuna pokrajine Sardinije kako bi se nadoknadili gubitci iz poslovanja te pokrili socijalni i sigurnosni troškovi, što čini ekonomsku prednost. Tržište ugljena u potpunosti je otvoreno tržišnom natjecanju. Stoga se financijskom potporom države jača položaj korisnika u odnosu na njegove konkurente u EU-u te ona može imati učinke narušavanja tržišnog natjecanja te utjecati na trgovinu unutar EU-a. |
| --- | --- |

(60)

Poduzetnici su stavljeni u povoljniji položaj u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a ako ostvare ekonomsku prednost koju ne bi ostvarili po tržišnim uvjetima. Carbosulcis je jedini korisnik mjere te će primiti (i već je primio) potporu putem državnih sredstava koja je izravno prenesena iz državnog proračuna i proračuna pokrajine Sardinije kako bi se nadoknadili gubitci iz poslovanja te pokrili socijalni i sigurnosni troškovi, što čini ekonomsku prednost. Tržište ugljena u potpunosti je otvoreno tržišnom natjecanju. Stoga se financijskom potporom države jača položaj korisnika u odnosu na njegove konkurente u EU-u te ona može imati učinke narušavanja tržišnog natjecanja te utjecati na trgovinu unutar EU-a.

| (61) | Komisija prema tome zaključuje da mjera odobrena društvu čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(61)

Komisija prema tome zaključuje da mjera odobrena društvu čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

3.2.   Zakonitost potpore

Zakonitost potpore

| (62) | Italija je dio mjere provela bez prethodne obavijesti te je stoga prekršila članak 108. stavak 3. UFEU-a. |
| --- | --- |

(62)

Italija je dio mjere provela bez prethodne obavijesti te je stoga prekršila članak 108. stavak 3. UFEU-a.

3.3.   Spojivost potpore

Spojivost potpore

| (63) | Komisija je ocijenila spojivost mjere u skladu s Odlukom Vijeća, u kojoj su utvrđeni kriteriji spojivosti državne potpore koja se ispituje u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (e) UFEU-a. |
| --- | --- |

(63)

Komisija je ocijenila spojivost mjere u skladu s Odlukom Vijeća, u kojoj su utvrđeni kriteriji spojivosti državne potpore koja se ispituje u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (e) UFEU-a.

| (64) | Ugljen koji se proizvodi iz rudnika Nuraxi Figus obuhvaćen je definicijom ugljena utvrđenom u članku 1. točki (a) Odluke Vijeća, prema kojoj ugljen znači visokokvalitetan, srednjokvalitetan i niskokvalitetan ugljen kategorije A i B u smislu međunarodnog sustava kodificiranja ugljena koji je utvrdila Gospodarska komisija Ujedinjenih naroda za Europu. |
| --- | --- |

(64)

Ugljen koji se proizvodi iz rudnika Nuraxi Figus obuhvaćen je definicijom ugljena utvrđenom u članku 1. točki (a) Odluke Vijeća, prema kojoj ugljen znači visokokvalitetan, srednjokvalitetan i niskokvalitetan ugljen kategorije A i B u smislu međunarodnog sustava kodificiranja ugljena koji je utvrdila Gospodarska komisija Ujedinjenih naroda za Europu.

| (65) | U skladu s člankom 2. stavkom 2. Odluke Vijeća „potpore pokrivaju samo troškove u vezi s ugljenom za proizvodnju električne energije, za kombiniranu proizvodnju toplinske i električne energije, za proizvodnju koksa i dodavanje goriva za visoke peći u industriji čelika, tamo gdje postoji takva uporaba u Uniji”. Carbosulcis proizvodi ugljen koji se upotrebljava u lokalnoj proizvodnji električne energije. Stoga je taj kriterij ispunjen. |
| --- | --- |

(65)

U skladu s člankom 2. stavkom 2. Odluke Vijeća „potpore pokrivaju samo troškove u vezi s ugljenom za proizvodnju električne energije, za kombiniranu proizvodnju toplinske i električne energije, za proizvodnju koksa i dodavanje goriva za visoke peći u industriji čelika, tamo gdje postoji takva uporaba u Uniji”. Carbosulcis proizvodi ugljen koji se upotrebljava u lokalnoj proizvodnji električne energije. Stoga je taj kriterij ispunjen.

| (66) | Italija namjerava dodijeliti potporu za zatvaranje u kontekstu plana zatvaranja rudnika. Kako je definirano u članku 1. točki (c) Odluke Vijeća, planom zatvaranja koji sastavlja država članica određuju se mjere koje rezultiraju konačnim zatvaranjem jedinica za proizvodnju ugljena. Plan zatvaranja koji je dostavila Italija uključuje zakonodavne i druge mjere koje je donijela Italija i koje su opisane u uvodnim izjavama 11. do 61., uključujući financijske mjere koje su planirane uz konačno i neopozivo zatvaranje predmetnih jedinica, što će dovesti do urednog okončanja aktivnosti tih jedinica na planirane datume. |
| --- | --- |

(66)

Italija namjerava dodijeliti potporu za zatvaranje u kontekstu plana zatvaranja rudnika. Kako je definirano u članku 1. točki (c) Odluke Vijeća, planom zatvaranja koji sastavlja država članica određuju se mjere koje rezultiraju konačnim zatvaranjem jedinica za proizvodnju ugljena. Plan zatvaranja koji je dostavila Italija uključuje zakonodavne i druge mjere koje je donijela Italija i koje su opisane u uvodnim izjavama 11. do 61., uključujući financijske mjere koje su planirane uz konačno i neopozivo zatvaranje predmetnih jedinica, što će dovesti do urednog okončanja aktivnosti tih jedinica na planirane datume.

| (67) | Italija je dostavila sve relevantne podatke koji su potrebni za ocjenu Plana zatvaranja u skladu s člankom 7. stavkom 2. Odluke Vijeća, odnosno identifikaciju jedinica za proizvodnju ugljena, stvarne ili procijenjene troškove proizvodnje za svaku jedinicu za proizvodnju ugljena po poslovnoj godini, procijenjenu proizvodnju ugljena po poslovnoj godini jedinice za proizvodnju ugljena koja je predmet plana zatvaranja te procijenjeni iznos potpore za zatvaranje po poslovnoj godini. |
| --- | --- |

(67)

Italija je dostavila sve relevantne podatke koji su potrebni za ocjenu Plana zatvaranja u skladu s člankom 7. stavkom 2. Odluke Vijeća, odnosno identifikaciju jedinica za proizvodnju ugljena, stvarne ili procijenjene troškove proizvodnje za svaku jedinicu za proizvodnju ugljena po poslovnoj godini, procijenjenu proizvodnju ugljena po poslovnoj godini jedinice za proizvodnju ugljena koja je predmet plana zatvaranja te procijenjeni iznos potpore za zatvaranje po poslovnoj godini.

3.3.1.   Državna potpora za pokriće troškova proizvodnje

Državna potpora za pokriće troškova proizvodnje

| (68) | U skladu s člankom 3. stavkom 1. Odluke Vijeća potpore poduzetniku koje su namijenjene posebno za pokriće tekućih proizvodnih gubitaka jedinica za proizvodnju ugljena mogu se smatrati sukladnima unutarnjem tržištu samo ako ispunjavaju sljedeće uvjete:

  „Poslovanje predmetne jedinice za proizvodnju ugljena mora činiti dio plana zatvaranja čiji rok ne prelazi 31. prosinca 2018.
  ” |
| --- | --- |

(68)

U skladu s člankom 3. stavkom 1. Odluke Vijeća potpore poduzetniku koje su namijenjene posebno za pokriće tekućih proizvodnih gubitaka jedinica za proizvodnju ugljena mogu se smatrati sukladnima unutarnjem tržištu samo ako ispunjavaju sljedeće uvjete:

„Poslovanje predmetne jedinice za proizvodnju ugljena mora činiti dio plana zatvaranja čiji rok ne prelazi 31. prosinca 2018.
  ”

| (69) | Talijanska nadležna tijela obvezala su se rudnik Nuraxi Figus, koji se sastoji od samo jedne proizvodne jedinice, trajno zatvoriti do 31. prosinca 2018. Rudnikom upravlja Carbosulcis, koji je u 100-postotnom vlasništvu pokrajine Sardinije, koja je izdala i odobrila Plan zatvaranja.

  „Predmetne jedinice za proizvodnju ugljena moraju biti definitivno zatvorene u skladu s planom zatvaranja” |
| --- | --- |

(69)

Talijanska nadležna tijela obvezala su se rudnik Nuraxi Figus, koji se sastoji od samo jedne proizvodne jedinice, trajno zatvoriti do 31. prosinca 2018. Rudnikom upravlja Carbosulcis, koji je u 100-postotnom vlasništvu pokrajine Sardinije, koja je izdala i odobrila Plan zatvaranja.

„Predmetne jedinice za proizvodnju ugljena moraju biti definitivno zatvorene u skladu s planom zatvaranja”

| (70) | Plan zatvaranja uključuje zakonodavne i druge mjere koje su donijele Italija i pokrajina Sardinija te koje su opisane u uvodnim izjavama 11. do 61. i poduzete uz konačno okončanje aktivnosti te jedinice u planiranim rokovima.

  „Prijavljene potpore ne smiju premašiti razliku između (predvidljivih) troškova proizvodnje i predvidljivih prihoda za poslovnu godinu. Stvarno plaćene potpore moraju podlijegati godišnjim ispravcima na temelju stvarnih troškova i prihoda najkasnije do kraja poslovne godine nakon godine za koju su potpore bile dodijeljene” |
| --- | --- |

(70)

Plan zatvaranja uključuje zakonodavne i druge mjere koje su donijele Italija i pokrajina Sardinija te koje su opisane u uvodnim izjavama 11. do 61. i poduzete uz konačno okončanje aktivnosti te jedinice u planiranim rokovima.

„Prijavljene potpore ne smiju premašiti razliku između (predvidljivih) troškova proizvodnje i predvidljivih prihoda za poslovnu godinu. Stvarno plaćene potpore moraju podlijegati godišnjim ispravcima na temelju stvarnih troškova i prihoda najkasnije do kraja poslovne godine nakon godine za koju su potpore bile dodijeljene”

| (71) | Kako je prethodno prikazano u tablici 1., godišnja potpora za proizvodnju ugljena u okviru zatvaranja proizvodne jedinice ne premašuje razliku između (predvidljivih) troškova i (predvidljivih) prihoda.

  „Iznos potpora po ekvivalentu tone ugljena ne smije dovesti do toga da cijene ugljena iz Unije na mjestu uporabe budu niže od cijena ugljena slične kvalitete iz trećih zemalja” |
| --- | --- |

(71)

Kako je prethodno prikazano u tablici 1., godišnja potpora za proizvodnju ugljena u okviru zatvaranja proizvodne jedinice ne premašuje razliku između (predvidljivih) troškova i (predvidljivih) prihoda.

„Iznos potpora po ekvivalentu tone ugljena ne smije dovesti do toga da cijene ugljena iz Unije na mjestu uporabe budu niže od cijena ugljena slične kvalitete iz trećih zemalja”

| (72) | Italija smatra da se plaćanja za ugljen iz bazena Sulcis ne mogu povezati s komercijalnom referentnom cijenom, što je slično nalazima Komisije u predmetu s Mađarskom (SA.33861 (12/N)). |
| --- | --- |

(72)

Italija smatra da se plaćanja za ugljen iz bazena Sulcis ne mogu povezati s komercijalnom referentnom cijenom, što je slično nalazima Komisije u predmetu s Mađarskom (SA.33861 (12/N)).

| (73) | Italija je navela da se niskokvalitetni ugljen iz bazena Sulcis ne može nabaviti iz trećih zemalja i da ne postoji tržište za ugljen tako niske kvalitete. U prodajnoj cijeni koju termoelektrana u Portovesmeu plaća društvu Carbosulcis uzima se u obzir fluktuacija cijene ugljena kojim se redovito trguje na svjetskom tržištu te je kotacija standardnih kvaliteta ugljena snižena kako bi se uzela u obzir konkretna kvaliteta koja se kupuje. Italija smatra da se zbog toga ne može odrediti referentna cijena ugljena slične kvalitete iz trećih zemalja. |
| --- | --- |

(73)

Italija je navela da se niskokvalitetni ugljen iz bazena Sulcis ne može nabaviti iz trećih zemalja i da ne postoji tržište za ugljen tako niske kvalitete. U prodajnoj cijeni koju termoelektrana u Portovesmeu plaća društvu Carbosulcis uzima se u obzir fluktuacija cijene ugljena kojim se redovito trguje na svjetskom tržištu te je kotacija standardnih kvaliteta ugljena snižena kako bi se uzela u obzir konkretna kvaliteta koja se kupuje. Italija smatra da se zbog toga ne može odrediti referentna cijena ugljena slične kvalitete iz trećih zemalja.

| (74) | Članak 3. Zakona br. 351 od 27. lipnja 1985. o utvrđivanju pravila za ponovno otvaranje ugljenosnog bazena Sulcis glasi kako slijedi: „Ugljen iz ugljenosnog bazena Sulcis može se upotrebljavati u termoelektranama i postrojenjima za proizvodnju električne energije i pare u kombinaciji ili na neki drugi način, pod uvjetom da se nalaze isključivo na Sardiniji ili u industrijskim postrojenjima koja se isto tako nalaze na Sardiniji a u kojima se tijekom proizvodnje ili postupka sagorijevanja sumpor vezuje, vezuje i spaja ili spaja s dobivenim proizvodom”. Stoga se ugljen iz bazena Sulcis teoretski može natjecati samo s drugim ugljenom na Sardiniji te se, što je najvažnije, ne može prodavati na svjetskom tržištu. |
| --- | --- |

(74)

Članak 3. Zakona br. 351 od 27. lipnja 1985. o utvrđivanju pravila za ponovno otvaranje ugljenosnog bazena Sulcis glasi kako slijedi: „Ugljen iz ugljenosnog bazena Sulcis može se upotrebljavati u termoelektranama i postrojenjima za proizvodnju električne energije i pare u kombinaciji ili na neki drugi način, pod uvjetom da se nalaze isključivo na Sardiniji ili u industrijskim postrojenjima koja se isto tako nalaze na Sardiniji a u kojima se tijekom proizvodnje ili postupka sagorijevanja sumpor vezuje, vezuje i spaja ili spaja s dobivenim proizvodom”. Stoga se ugljen iz bazena Sulcis teoretski može natjecati samo s drugim ugljenom na Sardiniji te se, što je najvažnije, ne može prodavati na svjetskom tržištu.

| (75) | Komisija ne može isključiti da je de facto moguće izračunati referentnu cijenu ugljena slične kvalitete. Stoga se Italija obvezala svake godine pratiti cijenu ugljena iz bazena Sulcis, kako je izračunana u kontekstu njegove prodaje termoelektrani u Portovesmeu primjenom relevantne formule navedene u kupoprodajnom ugovoru, kako bi provjerila je li cijena ugljena iz bazena Sulcis niža od cijene ugljena slične kvalitete iz trećih zemalja. Iznos potpore po ekvivalentu tone ažurirat će se prema stvarnoj prodajnoj cijeni za svaku poslovnu godinu. |
| --- | --- |

(75)

Komisija ne može isključiti da je de facto moguće izračunati referentnu cijenu ugljena slične kvalitete. Stoga se Italija obvezala svake godine pratiti cijenu ugljena iz bazena Sulcis, kako je izračunana u kontekstu njegove prodaje termoelektrani u Portovesmeu primjenom relevantne formule navedene u kupoprodajnom ugovoru, kako bi provjerila je li cijena ugljena iz bazena Sulcis niža od cijene ugljena slične kvalitete iz trećih zemalja. Iznos potpore po ekvivalentu tone ažurirat će se prema stvarnoj prodajnoj cijeni za svaku poslovnu godinu.

de facto

| (76) | Komisija stoga smatra da je, u skladu s prethodnim odlukama Komisije (7), u ovom predmetu ispunjen taj uvjet.

  „Predmetna jedinica za proizvodnju ugljena morala je biti aktivna 31. prosinca 2009.
  ” |
| --- | --- |

(76)

Komisija stoga smatra da je, u skladu s prethodnim odlukama Komisije (7), u ovom predmetu ispunjen taj uvjet.

7

„Predmetna jedinica za proizvodnju ugljena morala je biti aktivna 31. prosinca 2009.
  ”

| (77) | Rudnik Nuraxi Figus bio je aktivan 2009.

  „Ukupni iznos potpora za zatvaranje koje dodjeljuje država članica mora pratiti silazni trend: do kraja 2013. smanjenje ne smije biti manje od 25 %, do kraja 2015. ne manje od 40 %, do kraja 2016. ne manje od 60 % te do kraja 2017. ne manje od 75 % potpora dodijeljenih u 2011.” |
| --- | --- |

(77)

Rudnik Nuraxi Figus bio je aktivan 2009.

„Ukupni iznos potpora za zatvaranje koje dodjeljuje država članica mora pratiti silazni trend: do kraja 2013. smanjenje ne smije biti manje od 25 %, do kraja 2015. ne manje od 40 %, do kraja 2016. ne manje od 60 % te do kraja 2017. ne manje od 75 % potpora dodijeljenih u 2011.”

| (78) | Komisija iz prethodne tablice 1. zaključuje da državna potpora koja će se dodijeliti prati silazni trend te da je u skladu s minimalnom razinom smanjenja propisanom u Odluci Vijeća. Stoga je ispunjen kriterij postupnog smanjivanja propisan Odlukom Vijeća.

  „Ukupni iznos potpora za zatvaranje koje dodjeljuju države članice ne smije premašiti, za svaku godinu nakon 2010., iznos koji je ta država članica dodijelila, a Komisija odobrila, u skladu s člancima 3. i 5. Uredbe (EZ) br. 1407/2002 za 2010.” |
| --- | --- |

(78)

Komisija iz prethodne tablice 1. zaključuje da državna potpora koja će se dodijeliti prati silazni trend te da je u skladu s minimalnom razinom smanjenja propisanom u Odluci Vijeća. Stoga je ispunjen kriterij postupnog smanjivanja propisan Odlukom Vijeća.

„Ukupni iznos potpora za zatvaranje koje dodjeljuju države članice ne smije premašiti, za svaku godinu nakon 2010., iznos koji je ta država članica dodijelila, a Komisija odobrila, u skladu s člancima 3. i 5. Uredbe (EZ) br. 1407/2002 za 2010.”

| (79) | Komisija za 2010 nije odobrila nikakvu potporu u skladu s člancima 3. i 5. Uredbe (EZ) br. 1407/2002. U svakom slučaju, s obzirom na to da je Uredba (EZ) br. 1407/2002 prestala važiti 31. prosinca 2010., specifična pravila iz te Uredbe ne mogu se primijeniti na ovu mjeru (8). Stoga ne postoji iznos potpore za 2010. koji bi se mogao uzeti kao referentna vrijednost za potrebe članka 3. točke (g) Odluke Vijeća te se taj uvjet ne može primijeniti na ovaj predmet.

  „Država članica mora donijeti plan mjera radi ublažavanja učinka koji na okoliš ima proizvodnja ugljena iz proizvodnih jedinica kojima se dodjeljuju potpore u skladu s tim člankom, primjerice u području energetske učinkovitosti, obnovljive energije ili hvatanja i skladištenja ugljičnog dioksida” |
| --- | --- |

(79)

Komisija za 2010 nije odobrila nikakvu potporu u skladu s člancima 3. i 5. Uredbe (EZ) br. 1407/2002. U svakom slučaju, s obzirom na to da je Uredba (EZ) br. 1407/2002 prestala važiti 31. prosinca 2010., specifična pravila iz te Uredbe ne mogu se primijeniti na ovu mjeru (8). Stoga ne postoji iznos potpore za 2010. koji bi se mogao uzeti kao referentna vrijednost za potrebe članka 3. točke (g) Odluke Vijeća te se taj uvjet ne može primijeniti na ovaj predmet.

8

„Država članica mora donijeti plan mjera radi ublažavanja učinka koji na okoliš ima proizvodnja ugljena iz proizvodnih jedinica kojima se dodjeljuju potpore u skladu s tim člankom, primjerice u području energetske učinkovitosti, obnovljive energije ili hvatanja i skladištenja ugljičnog dioksida”

| (80) | Talijanska nadležna tijela dostavila su plan zaštite okoliša za ublažavanje učinka proizvodnje ugljena na okoliš koji uključuje postrojenja za obnovljivu energiju i odsumporavanje ugljena. |
| --- | --- |

(80)

Talijanska nadležna tijela dostavila su plan zaštite okoliša za ublažavanje učinka proizvodnje ugljena na okoliš koji uključuje postrojenja za obnovljivu energiju i odsumporavanje ugljena.

| (81) | U članku 3. stavku 1. točki (h) Odluke Vijeća izričito se navode inicijative koje uključuju obnovljive energije kao primjeri mjera koje se mogu uključiti u plan ublažavanja učinka. Komisija napominje da se te talijanske mjere izravno odnose na rudnik koji je još aktivan u proizvodnji ugljena, ali će se zatvoriti. |
| --- | --- |

(81)

U članku 3. stavku 1. točki (h) Odluke Vijeća izričito se navode inicijative koje uključuju obnovljive energije kao primjeri mjera koje se mogu uključiti u plan ublažavanja učinka. Komisija napominje da se te talijanske mjere izravno odnose na rudnik koji je još aktivan u proizvodnji ugljena, ali će se zatvoriti.

| (82) | Kad je riječ o projektu odsumporavanja ugljena, s obzirom na činjenicu da je održivost tog projekta nesigurna i da ovisi o ishodu pilot-projekta koji će se pokrenuti, Komisija ne može utvrditi hoće li ta mjera dovesti do znatnog poboljšanja okolišnih uvjeta koji se mogu povezati s proizvodnjom ugljena u toj pokrajini u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (h) Odluke Vijeća. |
| --- | --- |

(82)

Kad je riječ o projektu odsumporavanja ugljena, s obzirom na činjenicu da je održivost tog projekta nesigurna i da ovisi o ishodu pilot-projekta koji će se pokrenuti, Komisija ne može utvrditi hoće li ta mjera dovesti do znatnog poboljšanja okolišnih uvjeta koji se mogu povezati s proizvodnjom ugljena u toj pokrajini u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (h) Odluke Vijeća.

| (83) | S obzirom na razmatranja iz prethodnih uvodnih izjava 80. do 81. Komisija smatra da su već samim postrojenjima za obnovljivu energiju uključenima u plan zaštite okoliša koji su dostavila talijanska nadležna tijela ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 3. stavku 1. točki (h) Odluke Vijeća. |
| --- | --- |

(83)

S obzirom na razmatranja iz prethodnih uvodnih izjava 80. do 81. Komisija smatra da su već samim postrojenjima za obnovljivu energiju uključenima u plan zaštite okoliša koji su dostavila talijanska nadležna tijela ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 3. stavku 1. točki (h) Odluke Vijeća.

| (84) | Potrebno je napomenuti da neke mjere na koje upućuje Italija mogu uključivati dodjelu državne potpore. Prihvaćanje tih mjera kao dijela plana za ublažavanje učinka na okoliš za potrebe odobrenja potpore za vađenje ugljena u okviru primjene Odluke Vijeća ne može se tumačiti kao odobrenje tih mjera u skladu s člancima 107. i 108. UFEU-a. Italija je i dalje mora osigurati da se mjere koje mogu činiti državnu potporu pravovremeno prijave Komisiji u skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a. |
| --- | --- |

(84)

Potrebno je napomenuti da neke mjere na koje upućuje Italija mogu uključivati dodjelu državne potpore. Prihvaćanje tih mjera kao dijela plana za ublažavanje učinka na okoliš za potrebe odobrenja potpore za vađenje ugljena u okviru primjene Odluke Vijeća ne može se tumačiti kao odobrenje tih mjera u skladu s člancima 107. i 108. UFEU-a. Italija je i dalje mora osigurati da se mjere koje mogu činiti državnu potporu pravovremeno prijave Komisiji u skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a.

| (85) | Ovom se Odlukom ne dovode u pitanje obveze Italije u skladu sa zakonodavstvom EU-a o okolišu. |
| --- | --- |

(85)

Ovom se Odlukom ne dovode u pitanje obveze Italije u skladu sa zakonodavstvom EU-a o okolišu.

| (86) | Iz prethodne je ocjene vidljivo da su ispunjeni svi bitni kriteriji iz članka 3. Odluke Vijeća u pogledu potpore proizvodnji koja će se dodijeliti u okviru Plana zatvaranja. |
| --- | --- |

(86)

Iz prethodne je ocjene vidljivo da su ispunjeni svi bitni kriteriji iz članka 3. Odluke Vijeća u pogledu potpore proizvodnji koja će se dodijeliti u okviru Plana zatvaranja.

3.3.2.   Državna potpora za pokriće izvanrednih troškova

Državna potpora za pokriće izvanrednih troškova

| (87) | U skladu s člankom 4. stavkom 1. Odluke Vijeća državne potpore rudnicima ugljena za pokriće troškova koji proizlaze iz zatvaranja jedinica za proizvodnju ugljena, a nisu vezani uz tekuću proizvodnju, mogu se smatrati sukladnima unutarnjem tržištu pod uvjetom da plaćeni iznos ne premašuje takve troškove. |
| --- | --- |

(87)

U skladu s člankom 4. stavkom 1. Odluke Vijeća državne potpore rudnicima ugljena za pokriće troškova koji proizlaze iz zatvaranja jedinica za proizvodnju ugljena, a nisu vezani uz tekuću proizvodnju, mogu se smatrati sukladnima unutarnjem tržištu pod uvjetom da plaćeni iznos ne premašuje takve troškove.

| (88) | Izvanrednim troškovima koje su prijavila talijanska nadležna tijela obuhvaćeno je sljedeće:






  — | troškovi koji proizlaze iz zatvaranja rudnika, kako su definirani u točki 1. podtočkama (f), (g), (h) i (l) Priloga Odluci Vijeća, |
| --- | --- | --- |

(88)

Izvanrednim troškovima koje su prijavila talijanska nadležna tijela obuhvaćeno je sljedeće:

—

troškovi koji proizlaze iz zatvaranja rudnika, kako su definirani u točki 1. podtočkama (f), (g), (h) i (l) Priloga Odluci Vijeća,

| — | troškovi za socijalne naknade i troškovi nastali u okviru programa prekvalifikacije zaposlenika nakon zatvaranja rudnika, kako su definirani u točki 1. podtočkama (b) i (d) Priloga Odluci Vijeća. |
| --- | --- |

—

troškovi za socijalne naknade i troškovi nastali u okviru programa prekvalifikacije zaposlenika nakon zatvaranja rudnika, kako su definirani u točki 1. podtočkama (b) i (d) Priloga Odluci Vijeća.

| (89) | Komisija napominje da Italija ne planira dodijeliti potporu koja bi premašila troškove koji proizlaze iz zatvaranja proizvodnje ugljena. Osim toga, planirani izvanredni troškovi i kategorije troškova koje se planiraju pokriti odgovaraju prihvatljivim kategorijama definiranima u Prilogu Odluci Vijeća za potrebe primjene članka 4. U skladu s Planom zatvaranja za dodjelu potpore potrebno je dostaviti popratnu dokumentaciju. |
| --- | --- |

(89)

Komisija napominje da Italija ne planira dodijeliti potporu koja bi premašila troškove koji proizlaze iz zatvaranja proizvodnje ugljena. Osim toga, planirani izvanredni troškovi i kategorije troškova koje se planiraju pokriti odgovaraju prihvatljivim kategorijama definiranima u Prilogu Odluci Vijeća za potrebe primjene članka 4. U skladu s Planom zatvaranja za dodjelu potpore potrebno je dostaviti popratnu dokumentaciju.

| (90) | Potpora za pokriće izvanrednih troškova bit će potrebna i nakon prestanka proizvodnje 2018. U svakom slučaju potpora će se dodjeljivati do 2027., što je prije isteka Odluke Vijeća. |
| --- | --- |

(90)

Potpora za pokriće izvanrednih troškova bit će potrebna i nakon prestanka proizvodnje 2018. U svakom slučaju potpora će se dodjeljivati do 2027., što je prije isteka Odluke Vijeća.

| (91) | Teoretski se mogu ostvariti prihodi od prodaje postrojenja i opreme. Međutim, Italija smatra da to nije vjerojatno s obzirom na starost tih stavki na kraju 2018. Nadalje, čak i kad bi postrojenja i strojevi još imali neku malu preostalu vrijednost, ne bi ih se moglo prodati zbog ugovora koji su Carbosulcis i općina Gonnessa sklopili 15. veljače 1990. U članku 16. ugovora navodi se da se Carbosulcis obvezuje nakon prestanka aktivnosti iskapanja očuvati svu nepokretnu i pokretnu imovinu (uredi, službe, postrojenje i strojevi za proizvodnju ugljena itd.) u skladu s izvornom arhitekturom kako bi se rudnik i njegova postrojenja mogli zadržati kao lokalni povijesni spomenik. |
| --- | --- |

(91)

Teoretski se mogu ostvariti prihodi od prodaje postrojenja i opreme. Međutim, Italija smatra da to nije vjerojatno s obzirom na starost tih stavki na kraju 2018. Nadalje, čak i kad bi postrojenja i strojevi još imali neku malu preostalu vrijednost, ne bi ih se moglo prodati zbog ugovora koji su Carbosulcis i općina Gonnessa sklopili 15. veljače 1990. U članku 16. ugovora navodi se da se Carbosulcis obvezuje nakon prestanka aktivnosti iskapanja očuvati svu nepokretnu i pokretnu imovinu (uredi, službe, postrojenje i strojevi za proizvodnju ugljena itd.) u skladu s izvornom arhitekturom kako bi se rudnik i njegova postrojenja mogli zadržati kao lokalni povijesni spomenik.

| (92) | Stoga će se postrojenja i strojevi staviti izvan pogona i upotrijebiti za postavljanje muzeja i industrijskog arheološkog nalazišta te očuvati kao lokalni povijesni spomenik. |
| --- | --- |

(92)

Stoga će se postrojenja i strojevi staviti izvan pogona i upotrijebiti za postavljanje muzeja i industrijskog arheološkog nalazišta te očuvati kao lokalni povijesni spomenik.

| (93) | Talijanska nadležna tijela tvrde da se ne može očekivati da će zatvaranje rudnika i čišćenje okoliša dovesti do povećanja vrijednosti zemljišta jer će ta lokacija, osim područja koja će se upotrijebiti za postrojenja za obnovljivu energiju, predstavljati napušteno industrijsko zemljište te joj se ne može previdjeti nova namjena. |
| --- | --- |

(93)

Talijanska nadležna tijela tvrde da se ne može očekivati da će zatvaranje rudnika i čišćenje okoliša dovesti do povećanja vrijednosti zemljišta jer će ta lokacija, osim područja koja će se upotrijebiti za postrojenja za obnovljivu energiju, predstavljati napušteno industrijsko zemljište te joj se ne može previdjeti nova namjena.

| (94) | Osim područja koja će se upotrijebiti za postrojenja za obnovljivu energiju, nakon što se zemljište očisti, održavat će se u trenutačnom stanju kako bi se očuvalo sjećanje na nekadašnju rudarsku industriju, kako je navedeno u ugovoru koji su sklopili Carbosulcis i općina Gonnessa. U svakom slučaju, u pogledu troškova iz točke 1. podtočke (h) Priloga Odluci Vijeća Carbosulcis nije vlasnik zemljišta i ne ostvaruje korist od povećanja vrijednosti zemljišta (9). |
| --- | --- |

(94)

Osim područja koja će se upotrijebiti za postrojenja za obnovljivu energiju, nakon što se zemljište očisti, održavat će se u trenutačnom stanju kako bi se očuvalo sjećanje na nekadašnju rudarsku industriju, kako je navedeno u ugovoru koji su sklopili Carbosulcis i općina Gonnessa. U svakom slučaju, u pogledu troškova iz točke 1. podtočke (h) Priloga Odluci Vijeća Carbosulcis nije vlasnik zemljišta i ne ostvaruje korist od povećanja vrijednosti zemljišta (9).

9

| (95) | Talijanska nadležna tijela potvrđuju da troškovi pokriveni potporom nisu povezani s financiranjem troškova koji proizlaze iz nepoštovanja propisa o okolišu, kao što su sljedeći:






  — | Direktiva 2006/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10), |
| --- | --- | --- |

(95)

Talijanska nadležna tijela potvrđuju da troškovi pokriveni potporom nisu povezani s financiranjem troškova koji proizlaze iz nepoštovanja propisa o okolišu, kao što su sljedeći:

—

Direktiva 2006/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10),

10

| — | Direktiva 2004/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (11), |
| --- | --- |

—

Direktiva 2004/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (11),

11

| — | Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (12), |
| --- | --- |

—

Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (12),

12

| — | Direktiva Vijeća 92/43/EEZ (13), |
| --- | --- |

—

Direktiva Vijeća 92/43/EEZ (13),

13

| — | Direktiva Vijeća 85/337/EEZ (14). |
| --- | --- |

—

Direktiva Vijeća 85/337/EEZ (14).

14

| (96) | Potpora se neće zbrajati s ostalim državnim potporama u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a odnosno s drugim oblicima financiranja Europske unije za iste prihvatljive troškove (članak 5. Odluke Vijeća). Komisija bi, osim toga, htjela podsjetiti talijanska nadležna tijela da se u slučaju sufinanciranja u okviru strukturnih fondova Unije moraju poštovati pravila koja se primjenjuju na te fondove. |
| --- | --- |

(96)

Potpora se neće zbrajati s ostalim državnim potporama u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a odnosno s drugim oblicima financiranja Europske unije za iste prihvatljive troškove (članak 5. Odluke Vijeća). Komisija bi, osim toga, htjela podsjetiti talijanska nadležna tijela da se u slučaju sufinanciranja u okviru strukturnih fondova Unije moraju poštovati pravila koja se primjenjuju na te fondove.

| (97) | Osim toga, u skladu s člankom 5. Odluke Vijeća sve potpore koje je primio rudnik Nuraxi Figus moraju se prikazati u računima dobiti i gubitka kao zasebna stavka prihoda različita od prometa. Carbosulcis također mora voditi zasebne račune za radove na proizvodnji i zatvaranju (članak 6.). Iz toga proizlazi da su potporom ispunjeni uvjeti utvrđeni Odlukom Vijeća u pogledu zbrajanja i odvajanja računa korisnika u slučaju drugih gospodarskih aktivnosti koje nisu vezane uz vađenje ugljena. |
| --- | --- |

(97)

Osim toga, u skladu s člankom 5. Odluke Vijeća sve potpore koje je primio rudnik Nuraxi Figus moraju se prikazati u računima dobiti i gubitka kao zasebna stavka prihoda različita od prometa. Carbosulcis također mora voditi zasebne račune za radove na proizvodnji i zatvaranju (članak 6.). Iz toga proizlazi da su potporom ispunjeni uvjeti utvrđeni Odlukom Vijeća u pogledu zbrajanja i odvajanja računa korisnika u slučaju drugih gospodarskih aktivnosti koje nisu vezane uz vađenje ugljena.

| (98) | Italija je u kontekstu prijave Plana zatvaranja dostavila vrlo detaljne informacije. Točnije, Italija je dostavila detaljne procjene troškova rudnika, raščlanjene prema pojedinačnim stavkama, za svaku godinu obuhvaćenu Planom zatvaranja. Komisija smatra da su informacijama koje je dostavila Italija (uključujući informacije iz Priloga 1. i Priloga 2. ovoj Odluci) ispunjeni i zahtjevi iz članka 7. stavka 4. Odluke Vijeća za cijelo razdoblje obuhvaćeno mjerom. |
| --- | --- |

(98)

Italija je u kontekstu prijave Plana zatvaranja dostavila vrlo detaljne informacije. Točnije, Italija je dostavila detaljne procjene troškova rudnika, raščlanjene prema pojedinačnim stavkama, za svaku godinu obuhvaćenu Planom zatvaranja. Komisija smatra da su informacijama koje je dostavila Italija (uključujući informacije iz Priloga 1. i Priloga 2. ovoj Odluci) ispunjeni i zahtjevi iz članka 7. stavka 4. Odluke Vijeća za cijelo razdoblje obuhvaćeno mjerom.

| (99) | Osim toga, u skladu s člankom 7. stavkom 5. Odluke Vijeća talijanska nadležna tijela obvezala su se osigurati dostavljanje financijskih izvještaja rudnika Europskoj komisiji najkasnije šest mjeseci nakon završetka izvještajnog razdoblja. |
| --- | --- |

(99)

Osim toga, u skladu s člankom 7. stavkom 5. Odluke Vijeća talijanska nadležna tijela obvezala su se osigurati dostavljanje financijskih izvještaja rudnika Europskoj komisiji najkasnije šest mjeseci nakon završetka izvještajnog razdoblja.

| (100) | Iz toga proizlazi da je potpora u skladu s relevantnim uvjetima utvrđenima u Odluci Vijeća. |
| --- | --- |

(100)

Iz toga proizlazi da je potpora u skladu s relevantnim uvjetima utvrđenima u Odluci Vijeća.

| (101) | Komisija je stoga zaključila da se Plan zatvaranja te potpora koja je već dodijeljena i koja se predlaže za dodjelu mogu odobriti. |
| --- | --- |

(101)

Komisija je stoga zaključila da se Plan zatvaranja te potpora koja je već dodijeljena i koja se predlaže za dodjelu mogu odobriti.

4.   ZAKLJUČAK

ZAKLJUČAK

| (102) | Komisija žali što je Italija iskoristila dio potpore, čime je prekršila članak 108. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. |
| --- | --- |

(102)

Komisija žali što je Italija iskoristila dio potpore, čime je prekršila članak 108. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

| (103) | Međutim, Komisija je odlučila da se potpora dodijeljena društvu Carbosulcis od 1. siječnja 2011. do 31. prosinca 2027. može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem u skladu s Odlukom Vijeća. |
| --- | --- |

(103)

Međutim, Komisija je odlučila da se potpora dodijeljena društvu Carbosulcis od 1. siječnja 2011. do 31. prosinca 2027. može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem u skladu s Odlukom Vijeća.

| (104) | Komisija podsjeća talijanska nadležna tijela da je, u skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a, sve planove o refinanciranju, izmjeni ili promjeni ove mjere potrebno prijaviti Komisiji u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 794/2004 (15). Osim toga, u slučaju izmjene Plana zatvaranja moraju se dostaviti prijave u skladu s člankom 7. stavkom 3. Odluke Vijeća. U skladu s člankom 7. stavkom 4. prijave se moraju dostaviti i ako potpora koju Italija planira dodijeliti industriji ugljena tijekom poslovne godine premašuje iznose odobrene u ovoj Odluci ili ako se pojedinosti relevantne za izračun predvidljivih troškova proizvodnje za koje se planira dodijeliti potpora u Planu zatvaranja razlikuju od pojedinosti navedenih u ovoj prijavi. Italija će morati dostaviti zasebne godišnje prijave ako postoji razlika između godišnjih mjera i odobrenog Plana zatvaranja. Dužna je pravovremeno obavijestiti Komisiju o iznosu i izračunu stvarno plaćenih potpora tijekom svake godine do isteka Plana zatvaranja, kako je utvrđeno u članku 7. stavku 5. Odluke Vijeća. |
| --- | --- |

(104)

Komisija podsjeća talijanska nadležna tijela da je, u skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a, sve planove o refinanciranju, izmjeni ili promjeni ove mjere potrebno prijaviti Komisiji u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 794/2004 (15). Osim toga, u slučaju izmjene Plana zatvaranja moraju se dostaviti prijave u skladu s člankom 7. stavkom 3. Odluke Vijeća. U skladu s člankom 7. stavkom 4. prijave se moraju dostaviti i ako potpora koju Italija planira dodijeliti industriji ugljena tijekom poslovne godine premašuje iznose odobrene u ovoj Odluci ili ako se pojedinosti relevantne za izračun predvidljivih troškova proizvodnje za koje se planira dodijeliti potpora u Planu zatvaranja razlikuju od pojedinosti navedenih u ovoj prijavi. Italija će morati dostaviti zasebne godišnje prijave ako postoji razlika između godišnjih mjera i odobrenog Plana zatvaranja. Dužna je pravovremeno obavijestiti Komisiju o iznosu i izračunu stvarno plaćenih potpora tijekom svake godine do isteka Plana zatvaranja, kako je utvrđeno u članku 7. stavku 5. Odluke Vijeća.

15

| (105) | Komisija također podsjeća talijanska nadležna tijela da su, u skladu s člankom 7. stavkom 5. Odluke Vijeća, obvezna Komisiju obavijestiti o iznosu i izračunu stvarno plaćenih potpora tijekom poslovne godine najkasnije šest mjeseci nakon završetka te godine Ako su izvršene određene izmjene prvotno plaćenih iznosa tijekom predmetne poslovne godine, talijanska nadležna tijela o tome obavješćuju Komisiju prije isteka sljedeće poslovne godine. |
| --- | --- |

(105)

Komisija također podsjeća talijanska nadležna tijela da su, u skladu s člankom 7. stavkom 5. Odluke Vijeća, obvezna Komisiju obavijestiti o iznosu i izračunu stvarno plaćenih potpora tijekom poslovne godine najkasnije šest mjeseci nakon završetka te godine Ako su izvršene određene izmjene prvotno plaćenih iznosa tijekom predmetne poslovne godine, talijanska nadležna tijela o tome obavješćuju Komisiju prije isteka sljedeće poslovne godine.

| (106) | U skladu s člankom 3. stavkom 3. Odluke Vijeća, ako rudnik kojem se dodjeljuju potpore ne bude zatvoren do datuma utvrđenog u Planu zatvaranja koji je odobrila Komisija, Italija je dužna vratiti sve dodijeljene potpore u odnosu na čitavo razdoblje obuhvaćeno Planom zatvaranja, |
| --- | --- |

(106)

U skladu s člankom 3. stavkom 3. Odluke Vijeća, ako rudnik kojem se dodjeljuju potpore ne bude zatvoren do datuma utvrđenog u Planu zatvaranja koji je odobrila Komisija, Italija je dužna vratiti sve dodijeljene potpore u odnosu na čitavo razdoblje obuhvaćeno Planom zatvaranja,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Državna potpora koju je Italija dodijelila društvu Carbosulcis S.p.A. u skladu s planom zatvaranja dostavljenim 9. travnja 2014., kako je izmijenjen 17. srpnja 2014., spojiva je s unutarnjim tržištem u skladu s Odlukom 2010/787/EU.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Republici Italiji.

Sastavljeno u Bruxellesu 1. listopada 2014.

Za Komisiju

Joaquín ALMUNIA

Potpredsjednik

---

(1)  
  SL L 336, 21.12.2010., str. 24. („Odluka Vijeća”). S učinkom od 1. prosinca 2009. članci 87. i 88. Ugovora o EZ-u postali su članak 107., odnosno članak 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”). Ta dva skupa odredaba u biti su identična. Za potrebe ove Odluke upućivanja na članke 107. i 108. UFEU-a trebalo bi, prema potrebi, tumačiti kao upućivanja na članak 87., odnosno članak 88. Ugovora o EZ-u. U UFEU-u uvedene su i određene promjene u terminologiji, kao što je zamjena „Zajednice”
  „Unijom” i „zajedničkog tržišta”
  „unutarnjim tržištem”. U ovoj Odluci upotrebljavat će se terminologija iz UFEU-a.

1

(2)  
  SL C 20, 23.1.2013., str. 1.

2

(3)  Objavljen u Supplemento Ordinario uz Gazzetta Ufficiale br. 111, 14. svibnja 2005.

3

Supplemento Ordinario

Gazzetta Ufficiale

(4)  Vidjeti bilješku 2.

4

(5)  Uredba br. 1. od 15. travnja 1958. o određivanju jezika koji se koriste u Europskoj ekonomskoj zajednici (SL 17, 6.10.1958., str. 385./58.).

5

(6)  Članak 3. Zakona br. 351 od 27. lipnja 1985. o utvrđivanju pravila za ponovno otvaranje ugljenosnog bazena Sulcis „norme per la riattivazione del bacino carbonifero del Sulcis: è consentito impiegare il carbone del bacino carbonifero del Sulcis nelle centrali termoelettriche e negli impianti di produzione combinata e non di energia elettrica e vapore esclusivamente ubicati in Sardegna, nonché negli impianti industriali, pure ubicati in Sardegna nei quali durante il processo produttivo o di combustione lo zolfo viene fissato, fissato e combinato ovvero combinato con il prodotto che si ottiene”.

6

(7)  Predmet SA. 18869 (N 92/05) Državna potpora industriji ugljena – Mađarska, predmet SA.33033 National Hard Coal Company Petrosani – Rumunjska i predmet SA.33861 (12/N) Potpora za zatvaranje rudnika ugljena – Mađarska.

7

(8)  Obavijest Komisije o utvrđivanju pravila koja se primjenjuju na ocjenu nezakonite državne potpore (SL C 119, 22.5.2002., str. 22.).

8

(9)  Trenutačno je Carbosulcis vlasnik zemljišta od 200 ha na kojemu se nalaze uredi i postrojenja, dok se rudnik prostire na površini od 5940 ha.

9

(10)  Direktiva 2006/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o gospodarenju otpadom od industrija vađenja minerala i o izmjeni Direktive 2004/35/EZ – Izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (SL L 102, 11.4.2006., str. 15.).

10

(11)  Direktiva 2004/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o odgovornosti za okoliš u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu (SL L 143, 30.4.2004., str. 56.).

11

(12)  Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (SL L 327, 22.12.2000., str. 1.).

12

(13)  Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (SL L 206, 22.7.1992., str. 7.).

13

(14)  Direktiva Vijeća 85/337/EEZ od 27. lipnja 1985. o procjeni učinaka određenih javnih i privatnih projekata na okoliš (SL L 175, 5.7.1985., str. 40.).

14

(15)  Uredba Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. o provedbi Uredbe Vijeća (EU) 2015/1589 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 140, 30.4.2004., str. 1.).

15

---

PRILOG 1.

| Zemlja: ITALIJA | |
| --- | --- |
| |
| Ugljenosni bazen: SULCIS |
| |
| Društvo: CARBOSULCIS SPA |
| |
| Podzemna proizvodna jedinica: NURAXI FIGUS - rudnik Monte Sinni |
| |
| | Podatci za 2011 | Podatci za 2012 | Procijenjeni podatci za 2013 | Procijenjeni podatci za 2014 | Procijenjeni podatci za 2015 | Procijenjeni podatci za 2016 | Procijenjeni podatci za 2017 | Procijenjeni podatci za 2018 |
| |
| 1. | OPĆE INFORMACIJE |

Zemlja: ITALIJA

Ugljenosni bazen: SULCIS

Društvo: CARBOSULCIS SPA

Podzemna proizvodna jedinica: NURAXI FIGUS - rudnik Monte Sinni

Podatci za 2011

Podatci za 2012

Procijenjeni podatci za 2013

Procijenjeni podatci za 2014

Procijenjeni podatci za 2015

Procijenjeni podatci za 2016

Procijenjeni podatci za 2017

Procijenjeni podatci za 2018

1.

| a) | Podzemna proizvodnja [tce – ekvivalent tone ugljena] u tisućama |
| --- | --- |

a)

Podzemna proizvodnja [tce – ekvivalent tone ugljena] u tisućama

[...]
   (*1)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| b) | Prinos (tce / godina / radna jedinica) |
| --- | --- |

b)

Prinos (tce / godina / radna jedinica)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| c) | Prosječna neto kalorijska vrijednost [kcal] |
| --- | --- |

c)

Prosječna neto kalorijska vrijednost [kcal]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| d) | Prosječni broj registriranih zaposlenika |
| --- | --- |

d)

Prosječni broj registriranih zaposlenika

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 2. | TROŠAK PROIZVODNJE |
| --- | --- |

2.

| a) | Troškovi rada [EUR/tce] |
| --- | --- |

a)

Troškovi rada [EUR/tce]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| b) | Trošak materijala [EUR/tce] |
| --- | --- |

b)

Trošak materijala [EUR/tce]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| c) | Izravna amortizacija prema uobičajenim računovodstvenim pravilima [EUR/tce] |
| --- | --- |

c)

Izravna amortizacija prema uobičajenim računovodstvenim pravilima [EUR/tce]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| d) | Povrat kapitala [EUR/tce] |
| --- | --- |

d)

Povrat kapitala [EUR/tce]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| e) | Troškovi prijevoza do mjesta isporuke [EUR/tce] |
| --- | --- |

e)

Troškovi prijevoza do mjesta isporuke [EUR/tce]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| f) | Režijski troškovi društva [EUR/tce] |
| --- | --- |

f)

Režijski troškovi društva [EUR/tce]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| g) | Ostali izdatci [EUR/tce] |
| --- | --- |

g)

Ostali izdatci [EUR/tce]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| h) | Povećanje dugotrajne imovine [EUR/tce] |
| --- | --- |

h)

Povećanje dugotrajne imovine [EUR/tce]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| i) | Troškovi zbrinjavanja otpada [EUR/tce] |
| --- | --- |

i)

Troškovi zbrinjavanja otpada [EUR/tce]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| h) | Troškovi povezani s tekućom proizvodnjom (po proizvedenom ekvivalentu tone ugljena) |
| --- | --- |

h)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 3. | ISPORUKE I PRIMITCI |
| --- | --- |

3.

| — | Informacije koje se odnose na isporuke termoelektranama: |
| --- | --- |

—

Informacije koje se odnose na isporuke termoelektranama:

| — | proizvodnja u referentnoj poslovnoj godini [tce] |
| --- | --- |

—

proizvodnja u referentnoj poslovnoj godini [tce]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | promjena zaliha [tce] |
| --- | --- |

—

promjena zaliha [tce]

[...]

[...]

[...]

| a) | Ukupno |
| --- | --- |

a)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | Prinos: |
| --- | --- |

—

Prinos:

| — | proizvodnja u referentnoj poslovnoj godini [EUR/tce] |
| --- | --- |

—

proizvodnja u referentnoj poslovnoj godini [EUR/tce]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | promjena zaliha [EUR/tce] |
| --- | --- |

—

promjena zaliha [EUR/tce]

[...]

| b) | Prosječna prodajna cijena [EUR/tce] |
| --- | --- |

b)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 4. | PREDLOŽENA POTPORA |
| --- | --- |

4.

| a) | Gubitak tekuće proizvodnje [EUR/tce] |
| --- | --- |

a)

Gubitak tekuće proizvodnje [EUR/tce]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| b) | Gubitak tekuće proizvodnje [EUR] |
| --- | --- |

b)

Gubitak tekuće proizvodnje [EUR]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| c) | Predložena potpora [EUR/tce] |
| --- | --- |

c)

Predložena potpora [EUR/tce]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| d) | Predložena potpora [EUR] |
| --- | --- |

d)

Predložena potpora [EUR]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Napomena: Podatci označeni crvenom bojom proizlaze iz reklasifikacije računa dobiti i gubitka za 2011. i 2012.

---

(*1)  Poslovna tajna.

---

PRILOG 2.

| | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. | 2020. | 2021. | 2022. | 2023. | 2024. | 2025. | 2026. | 2027. | Ukupno |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| |
| (b) | ostali izvanredni izdatci za radnike koji su izgubili ili će izgubiti radna mjesta; | 7 804 000 | 3 852 000 | 2 180 000 | 9 080 000 | 692 000 | 9 920 000 | 6 212 000 | 960 000 | 404 000 | 96 000 | 212 000 | 308 000 | 96 000 | 96 000 | 3 660 000 | 45 572 000 |
| (b1) | poticaji za odlazak u mirovinu (direktori) | 160 000 | 160 000 | 160 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 480 000 |
| (b2) | poticaji za odlazak u mirovinu (tehničari) | 3 132 000 | 812 000 | 580 000 | 696 000 | 116 000 | 4 640 000 | 232 000 | 0 | 116 000 | 0 | 116 000 | 116 000 | 0 | 0 | 0 | 10 556 000 |
| (b3) | poticaji za odlazak u mirovinu (radnici) | 4 512 000 | 2 880 000 | 1 440 000 | 1 632 000 | 576 000 | 5 280 000 | 576 000 | 960 000 | 288 000 | 96 000 | 96 000 | 192 000 | 96 000 | 96 000 | 96 000 | 18 816 000 |
| (b4) | poticaji za pokretanje vlastitog poslovanja (tehničari) | 0 | 0 | 0 | 4 640 000 | 0 | 0 | 1 276 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 740 000 | 7 656 000 |
| (b5) | poticaji za pokretanje vlastitog poslovanja (radnici) | 0 | 0 | 0 | 2 112 000 | 0 | 0 | 4 128 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 824 000 | 8 064 000 |
| |
| (d) | troškovi koje su poduzetnici snosili za prekvalifikaciju radnika kako bi im se pomoglo da pronađu nova radna mjesta izvan industrije ugljena, posebno troškovi izobrazbe; | 0 | 0 | 0 | 4 764 800 | 0 | 0 | 3 911 600 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 793 600 | 11 470 000 |
| (d1) | naknada tehničarima tijekom izobrazbe | 0 | 0 | 0 | 2 320 000 | 0 | 0 | 638 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 995 000 | 3 953 000 |
| (d2) | naknada radnicima tijekom izobrazbe | 0 | 0 | 0 | 1 056 000 | 0 | 0 | 2 064 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 037 000 | 4 157 000 |
| (d3) | trošak izobrazbe (usklađen s vodičem ESF-a o troškovima) | 0 | 0 | 0 | 1 388 800 | 0 | 0 | 1 209 600 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 761 600 | 3 360 000 |
| |
| (f) | preostali troškovi proizašli iz upravnih, zakonskih ili poreznih odredaba specifičnih za industriju ugljena; | | | | | | | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 0 | 800 000 |
| (f1) | naknada za rudarenje | | | | | | | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 0 | 800 000 |
| |
| (g) | dodatni podzemni sigurnosni radovi proizašli iz zatvaranja jedinica za proizvodnju ugljena; | 0 | 0 | 200 000 | 0 | 0 | 0 | 4 480 800 | 3 836 800 | 3 495 800 | 3 370 800 | 3 363 800 | 3 237 800 | 3 127 800 | 3 086 800 | 0 | 28 200 400 |
| (g1) | projekt i procjena utjecaja na okoliš popunjavanja galerija pepelom | 0 | 0 | 200 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 200 000 |
| (g2) | osiguranje sekundarnih okana | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 70 000 | 74 000 | 0 | 0 | 0 | 144 000 |
| (g3) | osiguranje primarnih okana | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 65 000 | 72 000 | 0 | 137 000 |
| (g4) | trošak rada – tehničari | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 160 000 | 1 044 000 | 1 015 000 | 986 000 | 957 000 | 899 000 | 870 000 | 870 000 | 0 | 7 801 000 |
| (g5) | trošak rada – radnici | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 160 000 | 1 632 000 | 1 320 000 | 1 224 000 | 1 176 000 | 1 104 000 | 1 032 000 | 984 000 | 0 | 10 632 000 |
| (g6) | troškovi strukturnih materijala i usluga u rudniku | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 0 | 7 600 000 |
| (g7) | trošak materijala i usluga za popunjavanje galerija pepelom | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 0 | 4 000 000 |
| (g8) | trošak električne energije (ventilacija, odvodnja itd.) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 0 | 10 000 000 |
| (g9) | mogući prihodi od zbrinjavanja pepela | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | 0 | – 12 313 600 |
| |
| (h) | šteta od iskapanja, pod uvjetom da su je prouzročile jedinice za proizvodnju ugljena koje su zatvorene ili se zatvaraju; | | 998 931 | 1 198 931 | 1 198 931 | 798 931 | 798 931 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | | | | | 8 687 898 |
| (h1) | osiguranje područja i građevina te sanacija okoliša na lokaciji Seruci | 0 | 798 931 | 798 931 | 798 931 | 798 931 | 798 931 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 994 656 |
| (h2) | utvrđivanje značajki okoliša na lokaciji Nuraxi Figus | 0 | 200 000 | 400 000 | 400 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 000 000 |
| (h3) | osiguranje područja i građevina te sanacija okoliša na lokaciji Nuraxi Figus | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 693 242 |
| |
| (l) | izvanredna intrinzična amortizacija pod uvjetom da proizlazi iz zatvaranja jedinica za proizvodnju ugljena; | | 5 169 143 | 5 169 143 | 5 169 143 | 5 169 143 | 5 169 143 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 25 845 714 |
| (l1) | posebna stopa amortizacije za materijalnu dugotrajnu imovinu | 0 | 4 071 036 | 4 071 036 | 4 071 036 | 4 071 036 | 4 071 036 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 20 355 179 |
| (l2) | posebna stopa amortizacije za nematerijalnu dugotrajnu imovinu | 0 | 1 098 107 | 1 098 107 | 1 098 107 | 1 098 107 | 1 098 107 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 490 535 |
| |
| Ukupno | 7 804 000 | 10 020 074 | 8 748 074 | 20 212 874 | 6 660 074 | 15 888 074 | 15 443 048 | 5 635 448 | 4 738 448 | 4 305 448 | 4 414 448 | 3 645 800 | 3 323 800 | 3 282 800 | 6 453 600 | 120 576 012 |

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

2020.

2021.

2022.

2023.

2024.

2025.

2026.

2027.

Ukupno

(b)

ostali izvanredni izdatci za radnike koji su izgubili ili će izgubiti radna mjesta;

7 804 000

3 852 000

2 180 000

9 080 000

692 000

9 920 000

6 212 000

960 000

404 000

96 000

212 000

308 000

96 000

96 000

3 660 000

45 572 000

(b1)

poticaji za odlazak u mirovinu (direktori)

160 000

160 000

160 000

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

480 000

(b2)

poticaji za odlazak u mirovinu (tehničari)

3 132 000

812 000

580 000

696 000

116 000

4 640 000

232 000

0

116 000

0

116 000

116 000

0

0

0

10 556 000

(b3)

poticaji za odlazak u mirovinu (radnici)

4 512 000

2 880 000

1 440 000

1 632 000

576 000

5 280 000

576 000

960 000

288 000

96 000

96 000

192 000

96 000

96 000

96 000

18 816 000

(b4)

poticaji za pokretanje vlastitog poslovanja (tehničari)

0

0

0

4 640 000

0

0

1 276 000

0

0

0

0

0

0

0

1 740 000

7 656 000

(b5)

poticaji za pokretanje vlastitog poslovanja (radnici)

0

0

0

2 112 000

0

0

4 128 000

0

0

0

0

0

0

0

1 824 000

8 064 000

(d)

troškovi koje su poduzetnici snosili za prekvalifikaciju radnika kako bi im se pomoglo da pronađu nova radna mjesta izvan industrije ugljena, posebno troškovi izobrazbe;

0

0

0

4 764 800

0

0

3 911 600

0

0

0

0

0

0

0

2 793 600

11 470 000

(d1)

naknada tehničarima tijekom izobrazbe

0

0

0

2 320 000

0

0

638 000

0

0

0

0

0

0

0

995 000

3 953 000

(d2)

naknada radnicima tijekom izobrazbe

0

0

0

1 056 000

0

0

2 064 000

0

0

0

0

0

0

0

1 037 000

4 157 000

(d3)

trošak izobrazbe (usklađen s vodičem ESF-a o troškovima)

0

0

0

1 388 800

0

0

1 209 600

0

0

0

0

0

0

0

761 600

3 360 000

(f)

preostali troškovi proizašli iz upravnih, zakonskih ili poreznih odredaba specifičnih za industriju ugljena;

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

0

800 000

(f1)

naknada za rudarenje

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

0

800 000

(g)

dodatni podzemni sigurnosni radovi proizašli iz zatvaranja jedinica za proizvodnju ugljena;

0

0

200 000

0

0

0

4 480 800

3 836 800

3 495 800

3 370 800

3 363 800

3 237 800

3 127 800

3 086 800

0

28 200 400

(g1)

projekt i procjena utjecaja na okoliš popunjavanja galerija pepelom

0

0

200 000

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

200 000

(g2)

osiguranje sekundarnih okana

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

70 000

74 000

0

0

0

144 000

(g3)

osiguranje primarnih okana

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

65 000

72 000

0

137 000

(g4)

trošak rada – tehničari

0

0

0

0

0

0

1 160 000

1 044 000

1 015 000

986 000

957 000

899 000

870 000

870 000

0

7 801 000

(g5)

trošak rada – radnici

0

0

0

0

0

0

2 160 000

1 632 000

1 320 000

1 224 000

1 176 000

1 104 000

1 032 000

984 000

0

10 632 000

(g6)

troškovi strukturnih materijala i usluga u rudniku

0

0

0

0

0

0

950 000

950 000

950 000

950 000

950 000

950 000

950 000

950 000

0

7 600 000

(g7)

trošak materijala i usluga za popunjavanje galerija pepelom

0

0

0

0

0

0

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

0

4 000 000

(g8)

trošak električne energije (ventilacija, odvodnja itd.)

0

0

0

0

0

0

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

0

10 000 000

(g9)

mogući prihodi od zbrinjavanja pepela

0

0

0

0

0

0

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

0

– 12 313 600

(h)

šteta od iskapanja, pod uvjetom da su je prouzročile jedinice za proizvodnju ugljena koje su zatvorene ili se zatvaraju;

998 931

1 198 931

1 198 931

798 931

798 931

738 648

738 648

738 648

738 648

738 648

8 687 898

(h1)

osiguranje područja i građevina te sanacija okoliša na lokaciji Seruci

0

798 931

798 931

798 931

798 931

798 931

0

0

0

0

0

0

0

0

0

3 994 656

(h2)

utvrđivanje značajki okoliša na lokaciji Nuraxi Figus

0

200 000

400 000

400 000

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

1 000 000

(h3)

osiguranje područja i građevina te sanacija okoliša na lokaciji Nuraxi Figus

0

0

0

0

0

0

738 648

738 648

738 648

738 648

738 648

0

0

0

0

3 693 242

(l)

izvanredna intrinzična amortizacija pod uvjetom da proizlazi iz zatvaranja jedinica za proizvodnju ugljena;

5 169 143

5 169 143

5 169 143

5 169 143

5 169 143

0

0

0

0

0

0

0

0

0

25 845 714

(l1)

posebna stopa amortizacije za materijalnu dugotrajnu imovinu

0

4 071 036

4 071 036

4 071 036

4 071 036

4 071 036

0

0

0

0

0

0

0

0

0

20 355 179

(l2)

posebna stopa amortizacije za nematerijalnu dugotrajnu imovinu

0

1 098 107

1 098 107

1 098 107

1 098 107

1 098 107

0

0

0

0

0

0

0

0

0

5 490 535

Ukupno

7 804 000

10 020 074

8 748 074

20 212 874

6 660 074

15 888 074

15 443 048

5 635 448

4 738 448

4 305 448

4 414 448

3 645 800

3 323 800

3 282 800

6 453 600

120 576 012

---

| 4.3.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 59/22 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 59/22

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/287

od 15. listopada 2014.

o državnoj potpori SA.26500 (2012/C) (ex 2011/NN, ex CP 227/2008) koju je Njemačka odobrila trgovačkim društvima Flughafen Altenburg-Nobitz GmbH i Ryanair Ltd.

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 7369)

(Vjerodostojan je samo tekst na njemačkom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon što je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe u skladu s prethodno navedenim odredbama (1) i uzimajući u obzir njihove primjedbe,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

| (1) | Komisija je 27. kolovoza 2008. primila pritužbu Savezne udruge njemačkih zračnih prijevoznika (njem. Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e. V., dalje u tekstu „BDF”) u kojoj se navodi da su trgovačkim društvima Flugplatz Altenburg-Nobitz-GmbH i Ryanair Ltd. (dalje u tekstu „Ryanair”) odobrene nezakonite državne potpore. Pritužba je evidentirana pod brojem potpore CP 227/2008. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 27. kolovoza 2008. primila pritužbu Savezne udruge njemačkih zračnih prijevoznika (njem. Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e. V., dalje u tekstu „BDF”) u kojoj se navodi da su trgovačkim društvima Flugplatz Altenburg-Nobitz-GmbH i Ryanair Ltd. (dalje u tekstu „Ryanair”) odobrene nezakonite državne potpore. Pritužba je evidentirana pod brojem potpore CP 227/2008.

Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e. V.

| (2) | Komisija je 9. kolovoza 2010. proslijedila pritužbu Njemačkoj i od nje zatražila informacije. Njemačka je dostavila tražene informacije dopisom od 30. rujna 2010. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 9. kolovoza 2010. proslijedila pritužbu Njemačkoj i od nje zatražila informacije. Njemačka je dostavila tražene informacije dopisom od 30. rujna 2010.

| (3) | Komisija je 8. travnja 2011. zatražila informacije od društava Air Berlin i Ryanair. Air Berlin je tražene informacije dostavio 10. svibnja 2011. Ryanair je tražene informacije dostavio 20. lipnja 2011. Prevedena verzija tih primjedbi i njihovih priloga dostavljena je Njemačkoj dopisom od 11. kolovoza 2011. Njemačka je 28. rujna 2011. obavijestila Komisiju o tome da u trenutačnoj fazi ne namjerava dostaviti primjedbe. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 8. travnja 2011. zatražila informacije od društava Air Berlin i Ryanair. Air Berlin je tražene informacije dostavio 10. svibnja 2011. Ryanair je tražene informacije dostavio 20. lipnja 2011. Prevedena verzija tih primjedbi i njihovih priloga dostavljena je Njemačkoj dopisom od 11. kolovoza 2011. Njemačka je 28. rujna 2011. obavijestila Komisiju o tome da u trenutačnoj fazi ne namjerava dostaviti primjedbe.

| (4) | Dopisom od 26. siječnja 2012. Komisija je obavijestila Njemačku o svojoj odluci o pokretanju postupka utvrđenog u članku 108. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) (2) (dalje u tekstu „Odluka o pokretanju postupka”) u pogledu potpora namijenjenih ulaganju i operativnih potpora u korist društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, sniženih naknada zračnih luka za zračne prijevoznike te ugovorâ o marketinškim uslugama s društvom Ryanair. |
| --- | --- |

(4)

Dopisom od 26. siječnja 2012. Komisija je obavijestila Njemačku o svojoj odluci o pokretanju postupka utvrđenog u članku 108. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) (2) (dalje u tekstu „Odluka o pokretanju postupka”) u pogledu potpora namijenjenih ulaganju i operativnih potpora u korist društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, sniženih naknada zračnih luka za zračne prijevoznike te ugovorâ o marketinškim uslugama s društvom Ryanair.

2

| (5) | Odluka Komisije o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije (3). Komisija je od zainteresiranih strana zatražila da dostave primjedbe u pogledu navodne potpore odnosno mjere. |
| --- | --- |

(5)

Odluka Komisije o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije (3). Komisija je od zainteresiranih strana zatražila da dostave primjedbe u pogledu navodne potpore odnosno mjere.

Službenom listu Europske unije

3

| (6) | Komisija je 21. veljače 2012. od Njemačke zatražila dodatne informacije. Njemačka je 24. veljače 2012., 30. ožujka 2012. i 2. travnja 2012. dostavila svoje primjedbe u pogledu Odluke o pokretanju postupka i odgovore na zahtjev Komisije za dostavljanje informacija. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 21. veljače 2012. od Njemačke zatražila dodatne informacije. Njemačka je 24. veljače 2012., 30. ožujka 2012. i 2. travnja 2012. dostavila svoje primjedbe u pogledu Odluke o pokretanju postupka i odgovore na zahtjev Komisije za dostavljanje informacija.

| (7) | Komisija je 13. travnja 2012. primila primjedbe dviju zainteresiranih strana, i to društava Ryanair i Airport Marketing Services (4) (dalje u tekstu „AMS”). |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 13. travnja 2012. primila primjedbe dviju zainteresiranih strana, i to društava Ryanair i Airport Marketing Services (4) (dalje u tekstu „AMS”).

4

| (8) | Budući da su nedostajali neki odgovori na zahtjev Komisije za dostavljanje informacija od 21. veljače 2012., Komisija je 20. travnja 2012. od Njemačke zatražila dodatne informacije. Njemačka je odgovorila 11. svibnja 2012. |
| --- | --- |

(8)

Budući da su nedostajali neki odgovori na zahtjev Komisije za dostavljanje informacija od 21. veljače 2012., Komisija je 20. travnja 2012. od Njemačke zatražila dodatne informacije. Njemačka je odgovorila 11. svibnja 2012.

| (9) | Komisija je 25. lipnja 2012. primila dodatne primjedbe zainteresiranih strana (društva Ryanair, njegova društva kćeri AMS i društva za poslovno savjetovanje koje je angažirao Ryanair.). Komisija je Njemačkoj dostavila te primjedbe dopisom od 22. kolovoza 2012. Njemačka je zatražila prijevod dokumenata i 4. prosinca 2012. dostavila svoje primjedbe. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je 25. lipnja 2012. primila dodatne primjedbe zainteresiranih strana (društva Ryanair, njegova društva kćeri AMS i društva za poslovno savjetovanje koje je angažirao Ryanair.). Komisija je Njemačkoj dostavila te primjedbe dopisom od 22. kolovoza 2012. Njemačka je zatražila prijevod dokumenata i 4. prosinca 2012. dostavila svoje primjedbe.

| (10) | Dopisom od 29. studenoga 2012. Komisija je od Njemačke zatražila dodatne informacije. Njemačka je odgovorila 17. siječnja 2013. |
| --- | --- |

(10)

Dopisom od 29. studenoga 2012. Komisija je od Njemačke zatražila dodatne informacije. Njemačka je odgovorila 17. siječnja 2013.

| (11) | Ryanair je 10. travnja 2013. dostavio dodatne primjedbe (5), koje su 3. svibnja 2013. proslijeđene Njemačkoj. |
| --- | --- |

(11)

Ryanair je 10. travnja 2013. dostavio dodatne primjedbe (5), koje su 3. svibnja 2013. proslijeđene Njemačkoj.

5

| (12) | Komisija je 14. studenoga 2013. od Njemačke zatražila dodatne informacije. Njemačka je odgovorila 14. siječnja 2014. Budući da su odgovori njemačkih nadležnih tijela bili nepotpuni, Komisija je 19. ožujka 2014. Njemačkoj poslala podsjetnik. Njemačka je odgovorila 22. travnja 2014. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je 14. studenoga 2013. od Njemačke zatražila dodatne informacije. Njemačka je odgovorila 14. siječnja 2014. Budući da su odgovori njemačkih nadležnih tijela bili nepotpuni, Komisija je 19. ožujka 2014. Njemačkoj poslala podsjetnik. Njemačka je odgovorila 22. travnja 2014.

| (13) | Ryanair je 20. prosinca 2013. dostavio dodatne primjedbe, koje su 8. siječnja 2014. proslijeđene Njemačkoj. Njemačka je 27. siječnja 2014. odgovorila na primjedbe društva Ryanair. |
| --- | --- |

(13)

Ryanair je 20. prosinca 2013. dostavio dodatne primjedbe, koje su 8. siječnja 2014. proslijeđene Njemačkoj. Njemačka je 27. siječnja 2014. odgovorila na primjedbe društva Ryanair.

| (14) | Ryanair je 17. siječnja 2014. i 31. siječnja 2014. dostavio dodatne primjedbe, koje su 7. ožujka 2014. proslijeđene Njemačkoj. Njemačka je 7. travnja 2014. izjavila da nema dodatnih primjedbi na primjedbe društva Ryanair. |
| --- | --- |

(14)

Ryanair je 17. siječnja 2014. i 31. siječnja 2014. dostavio dodatne primjedbe, koje su 7. ožujka 2014. proslijeđene Njemačkoj. Njemačka je 7. travnja 2014. izjavila da nema dodatnih primjedbi na primjedbe društva Ryanair.

| (15) | U dopisu od 25. veljače 2014. Komisija je obavijestila Njemačku o tome da je 20. veljače 2014. prihvatila Smjernice za zračni prijevoz iz 2014. (6) i o činjenici da će se te Smjernice primjenjivati na ovaj predmet od trenutka njihove objave u Službenom listu Europske unije. Usto je Njemačkoj dala mogućnost da u roku od 20 dana nakon njihove objave u Službenom listu dostavi primjedbe u pogledu Smjernica i njihove primjene. |
| --- | --- |

(15)

U dopisu od 25. veljače 2014. Komisija je obavijestila Njemačku o tome da je 20. veljače 2014. prihvatila Smjernice za zračni prijevoz iz 2014. (6) i o činjenici da će se te Smjernice primjenjivati na ovaj predmet od trenutka njihove objave u Službenom listu Europske unije. Usto je Njemačkoj dala mogućnost da u roku od 20 dana nakon njihove objave u Službenom listu dostavi primjedbe u pogledu Smjernica i njihove primjene.

6

Službenom listu Europske unije

| (16) | Osim toga, dopisom od 24. veljače 2014. Komisija je obavijestila treće strane o tome da je 20. veljače 2014. prihvatila Smjernice za zračni prijevoz iz 2014. i o činjenici da će se te Smjernice primjenjivati na ovaj predmet od trenutka njihove objave u Službenom listu Europske unije. Usto je povezanim trećim stranama pružila mogućnost da u roku od 20 dana nakon njihove objave u Službenom listu dostave primjedbe u pogledu Smjernica i njihove primjene. |
| --- | --- |

(16)

Osim toga, dopisom od 24. veljače 2014. Komisija je obavijestila treće strane o tome da je 20. veljače 2014. prihvatila Smjernice za zračni prijevoz iz 2014. i o činjenici da će se te Smjernice primjenjivati na ovaj predmet od trenutka njihove objave u Službenom listu Europske unije. Usto je povezanim trećim stranama pružila mogućnost da u roku od 20 dana nakon njihove objave u Službenom listu dostave primjedbe u pogledu Smjernica i njihove primjene.

Službenom listu Europske unije

| (17) | Smjernice za zračni prijevoz iz 2014. objavljene su 4. travnja 2014. u Službenom listu Europske unije. Njima su zamijenjene Smjernice za zračni prijevoz iz 1994. (7) i Smjernice za zračni prijevoz iz 2005. (8) |
| --- | --- |

(17)

Smjernice za zračni prijevoz iz 2014. objavljene su 4. travnja 2014. u Službenom listu Europske unije. Njima su zamijenjene Smjernice za zračni prijevoz iz 1994. (7) i Smjernice za zračni prijevoz iz 2005. (8)

Službenom listu Europske unije

7

8

| (18) | U Službenom listu Europske unije15. travnja 2014. objavljena je obavijest kojom se države članice i zainteresirane strane poziva na podnošenje primjedbi u pogledu primjene Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. na ovaj predmet u roku od jednog mjeseca nakon datuma objave navedenih Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. (9) |
| --- | --- |

(18)

U Službenom listu Europske unije15. travnja 2014. objavljena je obavijest kojom se države članice i zainteresirane strane poziva na podnošenje primjedbi u pogledu primjene Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. na ovaj predmet u roku od jednog mjeseca nakon datuma objave navedenih Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. (9)

Službenom listu Europske unije

9

| (19) | Komisija je 29. travnja 2014. Njemačkoj dostavila zahtjev za dostavljanje informacija, na koji je Njemačka odgovorila 7. svibnja 2014. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je 29. travnja 2014. Njemačkoj dostavila zahtjev za dostavljanje informacija, na koji je Njemačka odgovorila 7. svibnja 2014.

| (20) | Društvo Deutsche Lufthansa AG dostavilo je 6. svibnja 2014. primjedbe u pogledu predmeta državne potpore u vezi s prihvaćanjem novih Smjernica. Verzija tih primjedbi bez povjerljivih podataka proslijeđena je Njemačkoj 8. svibnja 2014. Njemačka je 15. svibnja 2014. dostavila svoje primjedbe u pogledu tog podneska. |
| --- | --- |

(20)

Društvo Deutsche Lufthansa AG dostavilo je 6. svibnja 2014. primjedbe u pogledu predmeta državne potpore u vezi s prihvaćanjem novih Smjernica. Verzija tih primjedbi bez povjerljivih podataka proslijeđena je Njemačkoj 8. svibnja 2014. Njemačka je 15. svibnja 2014. dostavila svoje primjedbe u pogledu tog podneska.

| (21) | Podnositelj pritužbe dostavio je 7. svibnja 2014. primjedbe u pogledu predmetne potpore u vezi s prihvaćanjem novih Smjernica. Njemačkoj je 21. svibnja 2014. proslijeđena verzija tih primjedbi bez povjerljivih podataka. Njemačka je odgovorila 28. svibnja 2014. |
| --- | --- |

(21)

Podnositelj pritužbe dostavio je 7. svibnja 2014. primjedbe u pogledu predmetne potpore u vezi s prihvaćanjem novih Smjernica. Njemačkoj je 21. svibnja 2014. proslijeđena verzija tih primjedbi bez povjerljivih podataka. Njemačka je odgovorila 28. svibnja 2014.

| (22) | Komisija je 10. rujna 2014. od Njemačke i društva Ryanair zatražila dodatne informacije. Njemačka i Ryanair odgovorili su 16. rujna 2014. |
| --- | --- |

(22)

Komisija je 10. rujna 2014. od Njemačke i društva Ryanair zatražila dodatne informacije. Njemačka i Ryanair odgovorili su 16. rujna 2014.

| (23) | Ryanair i društvo za poslovno savjetovanje koje djeluje u njegovo ime 12. rujna 2014. dostavili su primjedbe u pogledu ovog predmeta državne potpore. Njemačkoj je 19. rujna 2014. dostavljena verzija tih primjedbi bez povjerljivih podataka. Njemačka je 6. listopada 2014. dostavila svoje primjedbe u pogledu tog podneska. |
| --- | --- |

(23)

Ryanair i društvo za poslovno savjetovanje koje djeluje u njegovo ime 12. rujna 2014. dostavili su primjedbe u pogledu ovog predmeta državne potpore. Njemačkoj je 19. rujna 2014. dostavljena verzija tih primjedbi bez povjerljivih podataka. Njemačka je 6. listopada 2014. dostavila svoje primjedbe u pogledu tog podneska.

2.   KONTEKST ISTRAŽNOG POSTUPKA

KONTEKST ISTRAŽNOG POSTUPKA

2.1.   PRVO PREUSMJERAVANJE POSLOVANJA ZRAČNE LUKE NA USLUGE NISKOTARIFNIH LETOVA

| (24) | Od 1992. društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (10) u državnom vlasništvu vlasnik je i upravitelj zračne luke Leipzig-Altenburg (prije poznata i kao „Flughafen-Altenburg-Nobitz”, dalje u tekstu „AOC”) koja se nalazi na jugu savezne pokrajine Tiringije (njem. Freistaat Thüringen) u Njemačkoj. AOC je bivši ruski vojni aerodrom, koji je napušten početkom 90-ih godina. Nakon toga je društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH povjerena odgovornost za izgradnju zračne luke AOC i upravljanje njome. Na temelju društvenog ugovora svrha je društva poboljšati ekonomski relevantnu infrastrukturu radi povećanja gospodarske snage Istočne Tiringije i Zapadne Saske. |
| --- | --- |

(24)

Od 1992. društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (10) u državnom vlasništvu vlasnik je i upravitelj zračne luke Leipzig-Altenburg (prije poznata i kao „Flughafen-Altenburg-Nobitz”, dalje u tekstu „AOC”) koja se nalazi na jugu savezne pokrajine Tiringije (njem. Freistaat Thüringen) u Njemačkoj. AOC je bivši ruski vojni aerodrom, koji je napušten početkom 90-ih godina. Nakon toga je društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH povjerena odgovornost za izgradnju zračne luke AOC i upravljanje njome. Na temelju društvenog ugovora svrha je društva poboljšati ekonomski relevantnu infrastrukturu radi povećanja gospodarske snage Istočne Tiringije i Zapadne Saske.

10

Freistaat Thüringen

| (25) | AOC-u su najbliže sljedeće zračne luke:






  (a) | zračna luka Leipzig-Halle, udaljena od AOC-a oko 85 km odnosno 1 sat i 10 minuta vožnje osobnim automobilom; |
| --- | --- | --- |

(25)

AOC-u su najbliže sljedeće zračne luke:

(a)

zračna luka Leipzig-Halle, udaljena od AOC-a oko 85 km odnosno 1 sat i 10 minuta vožnje osobnim automobilom;

| (b) | zračna luka Dresden, udaljena od AOC-a oko 113 km odnosno 1 sat i 16 minuta vožnje osobnim automobilom; |
| --- | --- |

(b)

zračna luka Dresden, udaljena od AOC-a oko 113 km odnosno 1 sat i 16 minuta vožnje osobnim automobilom;

| (c) | zračna luka Erfurt, udaljena od AOC-a oko 140 km odnosno 1 sat i 37 minuta vožnje osobnim automobilom; |
| --- | --- |

(c)

zračna luka Erfurt, udaljena od AOC-a oko 140 km odnosno 1 sat i 37 minuta vožnje osobnim automobilom;

| (d) | zračna luka Hof-Plauen, udaljena od AOC-a oko 122 km odnosno 1 sat i 37 minuta vožnje osobnim automobilom; |
| --- | --- |

(d)

zračna luka Hof-Plauen, udaljena od AOC-a oko 122 km odnosno 1 sat i 37 minuta vožnje osobnim automobilom;

| (26) | Otkad je AOC počeo poslovati kao civilna zračna luka, s njega se godišnje otprema manje od 150 000 putnika. U tablici 1. nalazi se pregled broja putnika na AOC-u od 2000.

  Tablica 1.
   (11)


  Broj putnika na AOC-u od 2000. do 2013.
   (12)








  Godina | Ukupni broj putnika (13) | Putnici na redovitim letovima (14) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000. | 27 876 | — |
| 2001. | 27 345 | — |
| 2002. | 26 811 | — |
| 2003. | 71 006 | 51 289 |
| 2004. | 93 946 | 76 742 |
| 2005. | 118 442 | 101 846 |
| 2006. | 105 213 | 90 551 |
| 2007. | 147 100 | 124 411 |
| 2008. | 138 400 | 126 972 |
| 2009. | 140 800 | 133 411 |
| 2010. | 119 000 | 112 985 |
| 2011. | 15 000 | 9 328 |
| 2012. | 5 400 | — |
| 2013. | 5 000 | — |

(26)

Otkad je AOC počeo poslovati kao civilna zračna luka, s njega se godišnje otprema manje od 150 000 putnika. U tablici 1. nalazi se pregled broja putnika na AOC-u od 2000.

Tablica 1.
   (11)

Tablica 1.

11

Broj putnika na AOC-u od 2000. do 2013.
   (12)

Broj putnika na AOC-u od 2000. do 2013.

12

Godina

Ukupni broj putnika (13)

13

Putnici na redovitim letovima (14)

14

2000.

27 876

—

2001.

27 345

—

2002.

26 811

—

2003.

71 006

51 289

2004.

93 946

76 742

2005.

118 442

101 846

2006.

105 213

90 551

2007.

147 100

124 411

2008.

138 400

126 972

2009.

140 800

133 411

2010.

119 000

112 985

2011.

15 000

9 328

2012.

5 400

—

2013.

5 000

—

| (27) | Eurowings je 2000. nudio devet letova. Air Berlin je 2001. nudio 62 leta, a 2002. 57 letova, nakon čega je prestao poslovati na AOC-u. |
| --- | --- |

(27)

Eurowings je 2000. nudio devet letova. Air Berlin je 2001. nudio 62 leta, a 2002. 57 letova, nakon čega je prestao poslovati na AOC-u.

| (28) | Upravitelj AOC-a, društvo Flugplatz-Altenburg-Nobitz-GmbH, i Ryanair sklopili su 3. ožujka 2003. desetogodišnji ugovor o uslugama zračne luke. |
| --- | --- |

(28)

Upravitelj AOC-a, društvo Flugplatz-Altenburg-Nobitz-GmbH, i Ryanair sklopili su 3. ožujka 2003. desetogodišnji ugovor o uslugama zračne luke.

| (29) | U najboljem razdoblju (2008.–2010.) Ryanair je nudio letove s AOC-a prema najviše četirima odredišnim zračnim lukama. Ryanair je na početku nudio svakodnevne letove prema Londonu, a od 2007. i letove prema Barceloni/Gironi. Društvo je 2009. pružalo i letove prema Edinburghu, a 2010. uspostavljena je veza s Alicanteom. Od 1. svibnja 2003. Ryanair je bio jedino društvo koje je nudilo redovite letove s AOC-a i prema njemu. |
| --- | --- |

(29)

U najboljem razdoblju (2008.–2010.) Ryanair je nudio letove s AOC-a prema najviše četirima odredišnim zračnim lukama. Ryanair je na početku nudio svakodnevne letove prema Londonu, a od 2007. i letove prema Barceloni/Gironi. Društvo je 2009. pružalo i letove prema Edinburghu, a 2010. uspostavljena je veza s Alicanteom. Od 1. svibnja 2003. Ryanair je bio jedino društvo koje je nudilo redovite letove s AOC-a i prema njemu.

| (30) | Ryanair je 31. ožujka 2011. obustavio svoj zračni promet na AOC-u. Otad ni drugi zračni prijevoznici nisu nudili planske letove s AOC-a, što je potvrđeno i na web-mjestu AOC-a. |
| --- | --- |

(30)

Ryanair je 31. ožujka 2011. obustavio svoj zračni promet na AOC-u. Otad ni drugi zračni prijevoznici nisu nudili planske letove s AOC-a, što je potvrđeno i na web-mjestu AOC-a.

web

2.2.   DRUGO PREUSMJERAVANJE POSLOVANJA ZRAČNE LUKE NA OPĆE ZRAKOPLOVSTVO

| (31) | U skladu s preporukama društva za poslovno savjetovanje KE-Consult GbR (15) iz 2010. (dalje u tekstu „studija društva KE-Consult”) zračna luka započela je širenje poslovanja općeg zrakoplovstva, pri čemu se usmjerila na poslovne letove iskoristivši blizinu rastuće gospodarske regije Chemnitz-Zwickau. Zračna luka prekinula je poslovanje s niskotarifnim letovima i postala mjesto za obuku zrakoplovnog i sigurnosnog osoblja. |
| --- | --- |

(31)

U skladu s preporukama društva za poslovno savjetovanje KE-Consult GbR (15) iz 2010. (dalje u tekstu „studija društva KE-Consult”) zračna luka započela je širenje poslovanja općeg zrakoplovstva, pri čemu se usmjerila na poslovne letove iskoristivši blizinu rastuće gospodarske regije Chemnitz-Zwickau. Zračna luka prekinula je poslovanje s niskotarifnim letovima i postala mjesto za obuku zrakoplovnog i sigurnosnog osoblja.

15

| (32) | Za to preusmjeravanje poslovanja najvažniji su sljedeći razlozi (16):






  (a) | zračna luka u velikoj mjeri ovisi o javnim bespovratnim sredstvima, prije svega o onima koje osiguravaju Savezna pokrajina Tiringija i članovi društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. U izvješću koje je 2011. sastavila uprava društva navodi se da je od 1992. u zračnu luku uloženo oko 21 milijun EUR, pri čemu je savezna pokrajina Tiringija pridonijela sa 17 milijuna EUR, a članovi društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH s oko 4 milijuna EUR. Unatoč tomu u poslovnim godinama 2009. i 2010. za pokriće rashoda nedostajala su sredstava (17) u iznosu od oko 270 000 EUR. Zbog nedostatka uloga članova društva u tom je trenutku postojala opasnost za likvidnosni položaj zračne luke. To je ugrožavalo budućnost društva; |
| --- | --- | --- |

(32)

Za to preusmjeravanje poslovanja najvažniji su sljedeći razlozi (16):

16

(a)

zračna luka u velikoj mjeri ovisi o javnim bespovratnim sredstvima, prije svega o onima koje osiguravaju Savezna pokrajina Tiringija i članovi društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. U izvješću koje je 2011. sastavila uprava društva navodi se da je od 1992. u zračnu luku uloženo oko 21 milijun EUR, pri čemu je savezna pokrajina Tiringija pridonijela sa 17 milijuna EUR, a članovi društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH s oko 4 milijuna EUR. Unatoč tomu u poslovnim godinama 2009. i 2010. za pokriće rashoda nedostajala su sredstava (17) u iznosu od oko 270 000 EUR. Zbog nedostatka uloga članova društva u tom je trenutku postojala opasnost za likvidnosni položaj zračne luke. To je ugrožavalo budućnost društva;

17

| (b) | u skladu s društvenim ugovorom društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH poslovanje s niskotarifnim letovima trebalo je služiti gospodarskom razvoju regije. Unatoč tomu povrat od uloženog kapitala zračne luke bio je negativan. Pozitivni fiskalni učinci AOC-a za općine i javne subjekte koji osiguravaju financiranje manji su od bespovratnih sredstava plaćenih zračnoj luci (18); |
| --- | --- |

(b)

u skladu s društvenim ugovorom društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH poslovanje s niskotarifnim letovima trebalo je služiti gospodarskom razvoju regije. Unatoč tomu povrat od uloženog kapitala zračne luke bio je negativan. Pozitivni fiskalni učinci AOC-a za općine i javne subjekte koji osiguravaju financiranje manji su od bespovratnih sredstava plaćenih zračnoj luci (18);

18

| (c) | promjene u strukturi članova društva: društvo Stadtwerke Altenburg GmbH (SWA) 31. prosinca 2010. odustalo je od svojeg udjela, za koji je Grad Altenburg imao pravo prvokupa; |
| --- | --- |

(c)

promjene u strukturi članova društva: društvo Stadtwerke Altenburg GmbH (SWA) 31. prosinca 2010. odustalo je od svojeg udjela, za koji je Grad Altenburg imao pravo prvokupa;

| (d) | u saveznoj pokrajini Tiringiji 2009. došlo je do promjene vlade, a nova je vlada bila opreznija u pogledu osiguravanja dodatnih bespovratnih sredstava za zračnu luku. Točnije, nova je vlada odbila odluke koje je njezina prethodnica donijela u pogledu osiguravanja bespovratnih sredstava za marketing za zračnu luku u razdoblju 2009.–2012. Budući da su javni članovi društva odbili plaćati dodatna bespovratna sredstva za marketing društvu Ryanair, u zimskoj sezoni 2010./2011. postojala je samo jedna linija iz Londona i prema Londonu uz financijsku potporu regionalnih društava. Članovi i uprava društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nakon toga su odbili dodijeliti bespovratna sredstva u iznosu od 420 000 EUR koja je Ryanair tražio kao naknadu za marketing u pogledu plana letova za ljeto 2011. Nakon toga je Ryanair odlučio svoje regionalno čvorište premjestiti u Magdeburg/Cochstedt i prekinuti poslovanje na AOC-u u ožujku 2011. |
| --- | --- |

(d)

u saveznoj pokrajini Tiringiji 2009. došlo je do promjene vlade, a nova je vlada bila opreznija u pogledu osiguravanja dodatnih bespovratnih sredstava za zračnu luku. Točnije, nova je vlada odbila odluke koje je njezina prethodnica donijela u pogledu osiguravanja bespovratnih sredstava za marketing za zračnu luku u razdoblju 2009.–2012. Budući da su javni članovi društva odbili plaćati dodatna bespovratna sredstva za marketing društvu Ryanair, u zimskoj sezoni 2010./2011. postojala je samo jedna linija iz Londona i prema Londonu uz financijsku potporu regionalnih društava. Članovi i uprava društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nakon toga su odbili dodijeliti bespovratna sredstva u iznosu od 420 000 EUR koja je Ryanair tražio kao naknadu za marketing u pogledu plana letova za ljeto 2011. Nakon toga je Ryanair odlučio svoje regionalno čvorište premjestiti u Magdeburg/Cochstedt i prekinuti poslovanje na AOC-u u ožujku 2011.

| (33) | Uprava zračne luke razmatrala je nekoliko opcija za preusmjeravanje poslovanja zračne luke. Najizvedivija opcija sastojala se u ponudi novih linija i čarterskih letova za 2012. bez bespovratnih sredstava za marketing. U tu svrhu 2011. pokrenuti su pregovori s društvom Rheinjet o letovima prema Barceloni. Nakon što se Ryanair 26. srpnja 2011. odlučio na letove iz zračne luke Leipzig-Halle, tržišni položaj AOC-a promijenio se i odbačena je ideja o takvim novim linijama. |
| --- | --- |

(33)

Uprava zračne luke razmatrala je nekoliko opcija za preusmjeravanje poslovanja zračne luke. Najizvedivija opcija sastojala se u ponudi novih linija i čarterskih letova za 2012. bez bespovratnih sredstava za marketing. U tu svrhu 2011. pokrenuti su pregovori s društvom Rheinjet o letovima prema Barceloni. Nakon što se Ryanair 26. srpnja 2011. odlučio na letove iz zračne luke Leipzig-Halle, tržišni položaj AOC-a promijenio se i odbačena je ideja o takvim novim linijama.

| (34) | Stoga je 2011. donesena odluka o novim aktivnostima u pogledu preusmjeravanja poslovanja zračne luke, i to:






  (a) | razvoj usluga prijevoza poslovnih putnika koji bi zbog manjih zahtjeva u pogledu sigurnosti trebali donositi veću dobit; |
| --- | --- | --- |

(34)

Stoga je 2011. donesena odluka o novim aktivnostima u pogledu preusmjeravanja poslovanja zračne luke, i to:

(a)

razvoj usluga prijevoza poslovnih putnika koji bi zbog manjih zahtjeva u pogledu sigurnosti trebali donositi veću dobit;

| (b) | dolazak društava zainteresiranih za zračni prijevoz; |
| --- | --- |

(b)

dolazak društava zainteresiranih za zračni prijevoz;

| (c) | dolazak novoosnovanih društava; |
| --- | --- |

(c)

dolazak novoosnovanih društava;

| (d) | izgradnja fotonaponskih postrojenja (2012. izgrađeno je fotonaponsko postrojenje), iznajmljivanje parkirnih površina i opreme, organizacija manifestacija. |
| --- | --- |

(d)

izgradnja fotonaponskih postrojenja (2012. izgrađeno je fotonaponsko postrojenje), iznajmljivanje parkirnih površina i opreme, organizacija manifestacija.

| (35) | Uprava je navela da bi se tim mjerama zbog znatnih smanjenja troškova srednjoročno trebalo omogućiti financiranje društva iz vlastitih sredstava, jer bi se godišnje moglo uštedjeti do 520 000 EUR. Na taj bi se način, naposljetku, smanjio financijski jaz zračne luke. Zračna luka nastavila bi poslovati i pridonositi gospodarskom razvoju regije. |
| --- | --- |

(35)

Uprava je navela da bi se tim mjerama zbog znatnih smanjenja troškova srednjoročno trebalo omogućiti financiranje društva iz vlastitih sredstava, jer bi se godišnje moglo uštedjeti do 520 000 EUR. Na taj bi se način, naposljetku, smanjio financijski jaz zračne luke. Zračna luka nastavila bi poslovati i pridonositi gospodarskom razvoju regije.

3.   MJERE KOJE SE ISTRAŽUJU I NJIHOV KONTEKST

MJERE KOJE SE ISTRAŽUJU I NJIHOV KONTEKST

3.1.   PREGLED JAVNIH BESPOVRATNIH SREDSTAVA KOJA JE PRIMILO DRUŠTVO FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH

| (36) | Od 1992. do 2010. u društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH uložen je oko 21 milijun EUR, pri čemu je Savezna pokrajina Tiringija pridonijela sa 17 milijuna EUR, a javni članovi društva s oko 4 milijuna EUR (19). |
| --- | --- |

(36)

Od 1992. do 2010. u društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH uložen je oko 21 milijun EUR, pri čemu je Savezna pokrajina Tiringija pridonijela sa 17 milijuna EUR, a javni članovi društva s oko 4 milijuna EUR (19).

19

| (37) | U razdoblju od 2000. do 2011. društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH primilo je dvije vrste javnih bespovratnih sredstava, i to uloge članova društva i bespovratna sredstva drugih javnih organizacija, ponajprije savezne pokrajine Tiringije (20). U skladu s izjavom Njemačke i financijskim izvještajima društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH savezna pokrajina Tiringija pretežno je financirala ulaganja u infrastrukturu, dok su članovi društva pridonosili financiranju gubitaka iz poslovanja. U tablici 2. nalazi se popis bespovratnih sredstava koja je zračna luka primila i koja su osigurana radi ostvarivanja sljedećih glavnih ciljeva:






  (a) | financiranje ulaganja, ponajprije ulaganja u infrastrukturu; |
| --- | --- | --- |

(37)

U razdoblju od 2000. do 2011. društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH primilo je dvije vrste javnih bespovratnih sredstava, i to uloge članova društva i bespovratna sredstva drugih javnih organizacija, ponajprije savezne pokrajine Tiringije (20). U skladu s izjavom Njemačke i financijskim izvještajima društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH savezna pokrajina Tiringija pretežno je financirala ulaganja u infrastrukturu, dok su članovi društva pridonosili financiranju gubitaka iz poslovanja. U tablici 2. nalazi se popis bespovratnih sredstava koja je zračna luka primila i koja su osigurana radi ostvarivanja sljedećih glavnih ciljeva:

20

(a)

financiranje ulaganja, ponajprije ulaganja u infrastrukturu;

| (b) | financiranje poslovanja (pokrivanje gubitaka); |
| --- | --- |

(b)

financiranje poslovanja (pokrivanje gubitaka);

| (c) | financiranje marketinških aktivnosti u okviru različitih ugovora s društvom Ryanair; |
| --- | --- |

(c)

financiranje marketinških aktivnosti u okviru različitih ugovora s društvom Ryanair;

| (d) | financiranje javnopravnih djelatnosti. |
| --- | --- |

(d)

financiranje javnopravnih djelatnosti.

Tablica 2.
   (21)

Tablica 2.

21

Pregled javnih bespovratnih sredstava koja je primilo društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Pregled javnih bespovratnih sredstava koja je primilo društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (u tisućama EUR) |
| --- |
| Financijska godina | Ulozi članova društva | Ostala javna bespovratna sredstva (22) | Ukupno |
| 2000. | 256 | 321 | 577 |
| 2001. | 256 | 655 | 911 |
| 2002. | 256 | 226 | 482 |
| 2003. | 960 | 561 | 1 521 |
| 2004. | 1 280 | 395 | 1 675 |
| 2005. | 914 | 690 | 1 604 |
| 2006. | 769 | 404 | 1 173 |
| 2007. | 1 057 | 780 | 1 837 |
| 2008. | 925 | 2 032 | 2 957 |
| 2009. | 957 | 1 416 | 2 373 |
| 2010. | 1 147 | 367 | 1 514 |
| 2011. | 302 | 0 | 302 |
| Ukupno | 9 079 | 7 847 | 16 926 |

(u tisućama EUR)

Financijska godina

Ulozi članova društva

Ostala javna bespovratna sredstva (22)

22

Ukupno

2000.

256

321

577

2001.

256

655

911

2002.

256

226

482

2003.

960

561

1 521

2004.

1 280

395

1 675

2005.

914

690

1 604

2006.

769

404

1 173

2007.

1 057

780

1 837

2008.

925

2 032

2 957

2009.

957

1 416

2 373

2010.

1 147

367

1 514

2011.

302

0

302

Ukupno

Ukupno

9 079

9 079

7 847

7 847

16 926

16 926

3.2.   FINANCIRANJE ULAGANJA U INFRASTRUKTURU U RAZDOBLJU 2000.–2011.

| (38) | Njemačka je izjavila da je društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH od 2000. do 2011. provelo ulaganja u infrastrukturu u iznosu od ukupno 6 474 035 EUR. Ta su ulaganja detaljno raščlanjena u tablici 3. U ta ulaganja spadaju produljenje uzletno-sletne staze 2003./2004. u ukupnom iznosu od 687 882 EUR i izgradnja novog terminala 2009. u iznosu od 1 003 571 EUR (terminal je otvoren tek 2010. (23)).

  Tablica 3.
   (24)


  Pregled ulaganja u infrastrukturu AOC-a od 2000. do 2011. i njihovo financiranje










  (u EUR) |
| --- | --- |
| Godina | Infrastrukturni projekt | Javna bespovratna sredstva | Vlastita sredstva (25) | Ukupan iznos ulaganja |
| 2000. | Vrijeme – nabava središnjeg računala, dodatne opreme itd. | 13 914 | 9 276 | 23 190 |
| Tehnička primopredaja uređaja za smjeranje RT 1000C | 3 590 | 2 393 | 5 983 |
| Opskrba vodom (priključak, preuređenje) (2) | 10 205 | 6 803 | 17 008 |
| 2001. | Sanacija uzletno-sletne staze i dijelova manevarske površine | 72 652 | 8 072 | 80 724 |
| Nabava zračnog pokretača | 34 495 | 42 949 | 77 443 |
| 2002. | Ograđivanje područja zračne luke (preostali poslovi) | 26 144 | 17 429 | 43 573 |
| Troškovi planiranja – planiranje postavljanja kraja staze 22 i praga 22 | 46 183 | 5 131 | 51 314 |
| 2003. | Postavljanje kraja staze 22, mjere sanacije uzletno-sletne staze (1. isplata 2003., 2. isplata 2004.) | 314 550 | 187 882 | 687 882 |
| 2004. | Postavljanje kraja staze 22, mjere sanacije uzletno-sletne staze (2. isplata 2004.) | 185 450 |
| 2006. | Aerodromska rasvjeta, nabava softvera, nabava pet prijamnika radijskog signala za uzbunu, ugradnja vrata za spašavanje, prigradnja terminala, kupnja 27 biometrijskih transpondera, postavljanje dodatnih kablova meteorološke stanice | 28 787 | 12 337 | 41 124 |
| Nabava vatrogasnog vozila (1. rata 2006.) | 193 526 | 82 940 | 276 466 |
| 2007. | Nabava vatrogasnog vozila (2. rata 2007.) | 387 052 | 165 879 | 552 931 |
| Nabava samohodne čistilice s pometačem i puhalom | 230 040 | 153 360 | 383 400 |
| 2008. | Mreža sigurnosnog nadzora | 11 430 | 4 899 | 16 329 |
| Kosilica | 5 514 | 3 676 | 9 190 |
| Stjecanje zemljištâ | 56 144 | 24 062 | 80 206 |
| Sanacija uzletno-sletne staze – sigurnosno proširenje | 1 816 538 | 778 516 | 2 595 054  (26) |
| 2009. | Preuređenje terminala/novoizgradnja terminala | 702 500 | 50 672 | 753 172  (27) |
| Radovi na označavanju na stajankama | 4 429 | 1 898 | 6 327 |
| Popravak uzletno-sletne staze ispred praga 04 | 336 853 | 0 | 336 853 |
| 2010. | Preuređenje terminala/novoizgradnja terminala | 0 | 250 399 | 250 399  (27) |
| Radovi na označavanju na stajankama | 0 | 0 | 0 |
| Popravak uzletno-sletne staze ispred praga 04 | 0 | 144 366 | 144 366 |
| 2012. | Uređaj za mjerenje trenja (sigurnost zračnog prometa) | 28 770 | 12 330 | 41 100 |
| UKUPNO | 4 508 766 | 1 965 269 | 6 474 034 |

(38)

Njemačka je izjavila da je društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH od 2000. do 2011. provelo ulaganja u infrastrukturu u iznosu od ukupno 6 474 035 EUR. Ta su ulaganja detaljno raščlanjena u tablici 3. U ta ulaganja spadaju produljenje uzletno-sletne staze 2003./2004. u ukupnom iznosu od 687 882 EUR i izgradnja novog terminala 2009. u iznosu od 1 003 571 EUR (terminal je otvoren tek 2010. (23)).

23

Tablica 3.
   (24)

Tablica 3.

24

Pregled ulaganja u infrastrukturu AOC-a od 2000. do 2011. i njihovo financiranje

Pregled ulaganja u infrastrukturu AOC-a od 2000. do 2011. i njihovo financiranje

(u EUR)

Godina

Infrastrukturni projekt

Javna bespovratna sredstva

Vlastita sredstva (25)

25

Ukupan iznos ulaganja

2000.

Vrijeme – nabava središnjeg računala, dodatne opreme itd.

13 914

9 276

23 190

Tehnička primopredaja uređaja za smjeranje RT 1000C

3 590

2 393

5 983

Opskrba vodom (priključak, preuređenje) (2)

10 205

6 803

17 008

2001.

Sanacija uzletno-sletne staze i dijelova manevarske površine

72 652

8 072

80 724

Nabava zračnog pokretača

34 495

42 949

77 443

2002.

Ograđivanje područja zračne luke (preostali poslovi)

26 144

17 429

43 573

Troškovi planiranja – planiranje postavljanja kraja staze 22 i praga 22

46 183

5 131

51 314

2003.

Postavljanje kraja staze 22, mjere sanacije uzletno-sletne staze (1. isplata 2003., 2. isplata 2004.)

314 550

187 882

687 882

2004.

Postavljanje kraja staze 22, mjere sanacije uzletno-sletne staze (2. isplata 2004.)

185 450

2006.

Aerodromska rasvjeta, nabava softvera, nabava pet prijamnika radijskog signala za uzbunu, ugradnja vrata za spašavanje, prigradnja terminala, kupnja 27 biometrijskih transpondera, postavljanje dodatnih kablova meteorološke stanice

28 787

12 337

41 124

Nabava vatrogasnog vozila (1. rata 2006.)

193 526

82 940

276 466

2007.

Nabava vatrogasnog vozila (2. rata 2007.)

387 052

165 879

552 931

Nabava samohodne čistilice s pometačem i puhalom

230 040

153 360

383 400

2008.

Mreža sigurnosnog nadzora

11 430

4 899

16 329

Kosilica

5 514

3 676

9 190

Stjecanje zemljištâ

56 144

24 062

80 206

Sanacija uzletno-sletne staze – sigurnosno proširenje

1 816 538

778 516

2 595 054  (26)

26

2009.

Preuređenje terminala/novoizgradnja terminala

702 500

50 672

753 172  (27)

27

Radovi na označavanju na stajankama

4 429

1 898

6 327

Popravak uzletno-sletne staze ispred praga 04

336 853

0

336 853

2010.

Preuređenje terminala/novoizgradnja terminala

0

250 399

250 399  (27)

27

Radovi na označavanju na stajankama

0

0

0

Popravak uzletno-sletne staze ispred praga 04

0

144 366

144 366

2012.

Uređaj za mjerenje trenja (sigurnost zračnog prometa)

28 770

12 330

41 100

UKUPNO

UKUPNO

4 508 766

4 508 766

1 965 269

1 965 269

6 474 034

6 474 034

| (39) | Kako se detaljno opisuje u odjeljku 3.4.2., produženje uzletno-sletne staze i stavljanje na raspolaganje površina za usluge društava za iznajmljivanje vozila spadali su u obveze AOC-a u okviru ugovora o uslugama s društvom Ryanair. Iz financijskih izvještaja društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH za relevantne godine proizlazi da je uzletno-sletna staza produžena (28). |
| --- | --- |

(39)

Kako se detaljno opisuje u odjeljku 3.4.2., produženje uzletno-sletne staze i stavljanje na raspolaganje površina za usluge društava za iznajmljivanje vozila spadali su u obveze AOC-a u okviru ugovora o uslugama s društvom Ryanair. Iz financijskih izvještaja društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH za relevantne godine proizlazi da je uzletno-sletna staza produžena (28).

28

| (40) | Na sjednici od 23. lipnja 2000. uprava društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH u vezi s razvojem zračne luke razmatrala je desetogodišnji program ulaganja koji nije bio detaljno raščlanjen i koji je predstavljao ukupan iznos ulaganja od oko 20 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(40)

Na sjednici od 23. lipnja 2000. uprava društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH u vezi s razvojem zračne luke razmatrala je desetogodišnji program ulaganja koji nije bio detaljno raščlanjen i koji je predstavljao ukupan iznos ulaganja od oko 20 milijuna EUR.

3.3.   FINANCIRANJE GUBITAKA IZ POSLOVANJA DRUŠTVA FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH U RAZDOBLJU 2000.–2011.

| (41) | U razdoblju 2000.–2011. društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ostvarilo je godišnje gubitke iz poslovanja AOC-a navedene u tablici 4.

  Tablica 4.
   (29)


  Pregled godišnjih gubitaka društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i njihovo financiranje











  (u tisućama EUR) |
| --- | --- |
| Financijska godina | Rezultat poslovanja bez javnih bespovratnih sredstava i trošak poslova od javnog interesa (30) | Ulaganja (31) | Amortizacija | Neto financijski rezultat (32) | Neto rezultat |
| 2000. | – 244 | 204 | 1 509 | – 19 | + 34 |
| 2001. | – 591 | 77 | 1 469 | – 24 | – 31 |
| 2002. | – 214 | 61 | 1 393 | 0 | + 51 |
| 2003. | – 1 161 | 509 | 620 | + 2 | – 64 |
| 2004. | – 1 192 | 428 | 612 | – 1 | 0 |
| 2005. | – 671 | 92 | 445 | – 12 | – 272 |
| 2006. | – 496 | 2 613 | 531 | – 26 | – 253 |
| 2007. | – 719 | 1 071 | 533 | – 1 | – 301 |
| 2008. | – 511 | 664 | 645 | – 2 | – 460 |
| 2009. | – 906 | 2 354 | 821 | + 7 | – 562 |
| 2010. | – 1 150 | 1 296 | 965 | – 2 | – 567 |
| 2011. | – 424 | 8 | 907 | – 13 | – 437 |

(41)

U razdoblju 2000.–2011. društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ostvarilo je godišnje gubitke iz poslovanja AOC-a navedene u tablici 4.

Tablica 4.
   (29)

Tablica 4.

29

Pregled godišnjih gubitaka društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i njihovo financiranje

Pregled godišnjih gubitaka društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i njihovo financiranje

(u tisućama EUR)

Financijska godina

Rezultat poslovanja bez javnih bespovratnih sredstava i trošak poslova od javnog interesa (30)

30

Ulaganja (31)

31

Amortizacija

Neto financijski rezultat (32)

32

Neto rezultat

2000.

– 244

204

1 509

– 19

+ 34

2001.

– 591

77

1 469

– 24

– 31

2002.

– 214

61

1 393

0

+ 51

2003.

– 1 161

509

620

+ 2

– 64

2004.

– 1 192

428

612

– 1

0

2005.

– 671

92

445

– 12

– 272

2006.

– 496

2 613

531

– 26

– 253

2007.

– 719

1 071

533

– 1

– 301

2008.

– 511

664

645

– 2

– 460

2009.

– 906

2 354

821

+ 7

– 562

2010.

– 1 150

1 296

965

– 2

– 567

2011.

– 424

8

907

– 13

– 437

| (42) | Njemačka je dostavila podatke iz tablice 5. o godišnjim ulozima članova društva namijenjenima pokrivanju gubitaka iz poslovanja društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (33). Taj uloženi kapital iznosi ukupno 8,9 milijuna EUR.

  Tablica 5.


  Ulozi članova društva za potrebe poslovanja







  (u EUR) |
| --- | --- |
| 2000. | 200 000 –300 000 [...] (1) |
| 2001. | 200 000 –300 000 [...] (1) |
| 2002. | 200 000 –300 000 [...] (1) |
| 2003. | 300 000 –400 000 [...] (1) |
| 2004. | 475 000 –575 000 [...] (1) |
| 2005. | 700 000 –800 000 [...] (1) |
| 2006. | 925 000 –1 025 000 [...] (1) |
| 2007. | 1 250 000 –1 350 000 [...] (1) |
| 2008. | 1 125 000 –1 225 000 [...] (1) |
| 2009. | 1 125 000 –1 225 000 [...] (1) |
| 2010. | 1 325 000 –1 425 000 [...] (1) |
| 2011. | 425 000 –525 000 [...] (1) |
| Ukupno | 8 897 000 |

(42)

Njemačka je dostavila podatke iz tablice 5. o godišnjim ulozima članova društva namijenjenima pokrivanju gubitaka iz poslovanja društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (33). Taj uloženi kapital iznosi ukupno 8,9 milijuna EUR.

33

Tablica 5.

Tablica 5.

Ulozi članova društva za potrebe poslovanja

Ulozi članova društva za potrebe poslovanja

(u EUR)

2000.

200 000 –300 000 [...] (1)

1

2001.

200 000 –300 000 [...] (1)

1

2002.

200 000 –300 000 [...] (1)

1

2003.

300 000 –400 000 [...] (1)

1

2004.

475 000 –575 000 [...] (1)

1

2005.

700 000 –800 000 [...] (1)

1

2006.

925 000 –1 025 000 [...] (1)

1

2007.

1 250 000 –1 350 000 [...] (1)

1

2008.

1 125 000 –1 225 000 [...] (1)

1

2009.

1 125 000 –1 225 000 [...] (1)

1

2010.

1 325 000 –1 425 000 [...] (1)

1

2011.

425 000 –525 000 [...] (1)

1

Ukupno

Ukupno

8 897 000

8 897 000

| (43) | Od početka predmetnog razdoblja iz financijskih izvještaja društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH proizlazi da financijski položaj zračne luke u velikoj mjeri ovisi o ulozima članova društva. U financijskim izvještajima za 2002. izjavljuje se da je opstanak društva ugrožen bez financijskih doprinosa članova društva i da su potrebni dodatni ulozi članova društva. Još nekoliko financijskih izvještaja (za godine 2003. i 2004.) sadržava izjavu da društvo može opstati samo na temelju uloženog kapitala svojih članova (34). U godišnjoj prognozi u financijskim izvještajima za 2003. već se predvidjelo da će u sljedećem financijskom razdoblju biti potreban uloženi kapital članova društva. Na temelju izvješća o poslovanju iz 2006., te se godine insolventnost koja je prijetila društvu mogla spriječiti samo ulozima članova društva. |
| --- | --- |

(43)

Od početka predmetnog razdoblja iz financijskih izvještaja društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH proizlazi da financijski položaj zračne luke u velikoj mjeri ovisi o ulozima članova društva. U financijskim izvještajima za 2002. izjavljuje se da je opstanak društva ugrožen bez financijskih doprinosa članova društva i da su potrebni dodatni ulozi članova društva. Još nekoliko financijskih izvještaja (za godine 2003. i 2004.) sadržava izjavu da društvo može opstati samo na temelju uloženog kapitala svojih članova (34). U godišnjoj prognozi u financijskim izvještajima za 2003. već se predvidjelo da će u sljedećem financijskom razdoblju biti potreban uloženi kapital članova društva. Na temelju izvješća o poslovanju iz 2006., te se godine insolventnost koja je prijetila društvu mogla spriječiti samo ulozima članova društva.

34

| (44) | Njemačka je izjavila da su se troškovi poslova od javnog interesa odnosili na troškove osoblja za kontrolu zračnog prometa kontrolu ograde, upravu, registraciju putnika, obuku i pilote te da su se financirali i iz vlastitog kapitala društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i iz sredstava savezne pokrajine Tiringije. To je prikazano u tablicama 6. i 7.

  Tablica 6.


  Financiranje troškova poslova od javnog interesa u društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH
   (35)









  (u EUR) |
| --- | --- |
| Godina | Ukupni troškovi poslova od javnog interesa | Vlastiti kapital | Financiranje iz sredstava savezne pokrajine Tiringije |
| 2000. | 276 420 | 106 031 | 170 389 |
| 2001. | 278 773 | 127 043 | 151 730 |
| 2002. | 292 270 | 134 801 | 157 469 |
| 2003. | 412 325 | 247 279 | 165 046 |
| 2004. | 461 067 | 293 713 | 167 354 |
| 2005. | 685 406 | 529 734 | 155 672 |
| 2006. | 683 415 | 527 017 | 156 398 |
| 2007. | 732 355 | 597 858 | 134 497 |
| 2008. | 700 772 | 599 954 | 100 818 |
| 2009. | 718 416 | 347 598 | 370 818 |
| 2010. | 657 982 | 313 933 | 344 049 |
| 2011. | 598 056 | 261 654 | 336 402 |
| UKUPNO | 6 497 257 | 4 086 615 | 2 410 642 |

(44)

Njemačka je izjavila da su se troškovi poslova od javnog interesa odnosili na troškove osoblja za kontrolu zračnog prometa kontrolu ograde, upravu, registraciju putnika, obuku i pilote te da su se financirali i iz vlastitog kapitala društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i iz sredstava savezne pokrajine Tiringije. To je prikazano u tablicama 6. i 7.

Tablica 6.

Tablica 6.

Financiranje troškova poslova od javnog interesa u društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH
   (35)

Financiranje troškova poslova od javnog interesa u društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

35

(u EUR)

Godina

Ukupni troškovi poslova od javnog interesa

Vlastiti kapital

Financiranje iz sredstava savezne pokrajine Tiringije

2000.

276 420

106 031

170 389

2001.

278 773

127 043

151 730

2002.

292 270

134 801

157 469

2003.

412 325

247 279

165 046

2004.

461 067

293 713

167 354

2005.

685 406

529 734

155 672

2006.

683 415

527 017

156 398

2007.

732 355

597 858

134 497

2008.

700 772

599 954

100 818

2009.

718 416

347 598

370 818

2010.

657 982

313 933

344 049

2011.

598 056

261 654

336 402

UKUPNO

UKUPNO

6 497 257

6 497 257

4 086 615

4 086 615

2 410 642

2 410 642

Tablica 7.
   (36)

Tablica 7.

36

Raščlamba financiranja iz sredstava Savezne pokrajine Tiringije po vrsti troškova poslova od javnog interesa

Raščlamba financiranja iz sredstava Savezne pokrajine Tiringije po vrsti troškova poslova od javnog interesa

| (u EUR) |
| --- |
| Godina | Kontrola zračnog prometa | Kontrolne službe zračne luke | Ukupno financiranje iz sredstava savezne pokrajine Tiringije |
| 2000. | 170 389 | 0 | 170 389 |
| 2001. | 151 730 | 0 | 151 730 |
| 2002. | 157 469 | 0 | 157 469 |
| 2003. | 165 046 | 0 | 165 046 |
| 2004. | 167 354 | 0 | 167 354 |
| 2005. | 155 672 | 0 | 155 672 |
| 2006. | 156 398 | 0 | 156 398 |
| 2007. | 134 497 | 0 | 134 497 |
| 2008. | 100 818 | 0 | 100 818 |
| 2009. | 100 818 | 270 000 | 370 818 |
| 2010. | 94 049 | 250 000 | 344 049 |
| 2011. | 86 402 | 250 000 | 336 402 |
| UKUPNO | 1 640 642 | 770 000 | 2 410 642 |

(u EUR)

Godina

Kontrola zračnog prometa

Kontrolne službe zračne luke

Ukupno financiranje iz sredstava savezne pokrajine Tiringije

2000.

170 389

0

170 389

2001.

151 730

0

151 730

2002.

157 469

0

157 469

2003.

165 046

0

165 046

2004.

167 354

0

167 354

2005.

155 672

0

155 672

2006.

156 398

0

156 398

2007.

134 497

0

134 497

2008.

100 818

0

100 818

2009.

100 818

270 000

370 818

2010.

94 049

250 000

344 049

2011.

86 402

250 000

336 402

UKUPNO

UKUPNO

1 640 642

1 640 642

770 000

770 000

2 410 642

2 410 642

3.4.   NAKNADE ZRAČNE LUKE I PLAĆANJA DRUŠTVU RYANAIR U OKVIRU UGOVORÂ O USLUGAMA ZRAČNE LUKE I MARKETINGU

3.4.1.   Pravilnik o naknadama zračne luke AOC

Pravilnik o naknadama zračne luke AOC

| (45) | U tablici 8. sažete su najvažnije odredbe standardnih pravilnika o naknadama zračne luke koji su se primjenjivali na AOC-u u razdoblju 2002.–2010. (37)


  Tablica 8.


  Pravilnik o naknadama zračne luke koji je vrijedio na AOC-u od 2002. do 2010.
   (38)








  Cijene bez PDV-a | Naknade za slijetanje zrakoplova težih od 6 001 kg/po 1 000 kg | Naknade za putnike/po putniku |
| --- | --- | --- | --- |
| Pravilnik o naknadama zračne luke od 1. siječnja 2002. | 7,78 EUR | 2,67 EUR |
| Pravilnik o naknadama zračne luke od 18. rujna 2006. | 7,45 EUR | 3,00 EUR |

(45)

U tablici 8. sažete su najvažnije odredbe standardnih pravilnika o naknadama zračne luke koji su se primjenjivali na AOC-u u razdoblju 2002.–2010. (37)

37

Tablica 8.

Tablica 8.

Pravilnik o naknadama zračne luke koji je vrijedio na AOC-u od 2002. do 2010.
   (38)

Pravilnik o naknadama zračne luke koji je vrijedio na AOC-u od 2002. do 2010.

38

Cijene bez PDV-a

Naknade za slijetanje zrakoplova težih od 6 001 kg/po 1 000 kg

Naknade za putnike/po putniku

Pravilnik o naknadama zračne luke od 1. siječnja 2002.

7,78 EUR

2,67 EUR

Pravilnik o naknadama zračne luke od 18. rujna 2006.

7,45 EUR

3,00 EUR

| (46) | U siječnju 2011. utvrđen je novi pravilnik o naknadama zračne luke s bitnim odredbama navedenima u tablicama 9. i 10.

  Tablica 9.


  Pravilnik o naknadama zračne luke koji vrijedi za zrakoplove od 2011.
   (39)








  Pravilnik o naknadama zračne luke od siječnja 2011.
  (Cijene bez PDV-a) | Zadržavanje na tlu do 30 min. | Zadržavanje na tlu dulje od 30 min. |
| --- | --- | --- | --- |
| Za putničke letove s planiranim rotacijama (40) | 0 EUR | 7,45 EUR |
| Za putničke letove bez planiranih rotacija (redoviti zračni prijevoz) i teretne letove | 7,45 EUR |

(46)

U siječnju 2011. utvrđen je novi pravilnik o naknadama zračne luke s bitnim odredbama navedenima u tablicama 9. i 10.

Tablica 9.

Tablica 9.

Pravilnik o naknadama zračne luke koji vrijedi za zrakoplove od 2011.
   (39)

Pravilnik o naknadama zračne luke koji vrijedi za zrakoplove od 2011.

39

Pravilnik o naknadama zračne luke od siječnja 2011.

(Cijene bez PDV-a)

Zadržavanje na tlu do 30 min.

Zadržavanje na tlu dulje od 30 min.

Za putničke letove s planiranim rotacijama (40)

40

0 EUR

7,45 EUR

Za putničke letove bez planiranih rotacija (redoviti zračni prijevoz) i teretne letove

7,45 EUR

Tablica 10.

Tablica 10.

Pravilnik o naknadama zračne luke koji vrijedi za putnike od 2011.
   (41)

Pravilnik o naknadama zračne luke koji vrijedi za putnike od 2011.

41

| Pravilnik o naknadama zračne luke od siječnja 2011.
  (Cijene bez PDV-a) | Broj putnika manji od 50 000 | Broj putnika između 50 000 i 100 000 |
| --- | --- | --- |
| Naknada po putniku | 6,00 EUR | 4,20 EUR |

Pravilnik o naknadama zračne luke od siječnja 2011.

(Cijene bez PDV-a)

Broj putnika manji od 50 000

Broj putnika između 50 000 i 100 000

Naknada po putniku

6,00 EUR

4,20 EUR

3.4.2.   Ugovor s društvom Ryanair o uslugama zračne luke od 3. ožujka 2003.

Ugovor s društvom Ryanair o uslugama zračne luke od 3. ožujka 2003.

| (47) | Društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (u ugovoru „AOC”) i Ryanair („Ryanair Limited”) sklopila su 3. ožujka 2003. desetogodišnji ugovor o uslugama zračne luke. Ugovor je stupio na snagu početkom svakodnevnog redovitog zračnog prijevoza prema zračnoj luci London-Stansted, koji je trebao započeti 1. svibnja 2003. |
| --- | --- |

(47)

Društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (u ugovoru „AOC”) i Ryanair („Ryanair Limited”) sklopila su 3. ožujka 2003. desetogodišnji ugovor o uslugama zračne luke. Ugovor je stupio na snagu početkom svakodnevnog redovitog zračnog prijevoza prema zračnoj luci London-Stansted, koji je trebao započeti 1. svibnja 2003.

| (48) | U skladu s tim ugovorom Ryanair AOC-u plaća sljedeće:






  (a) | naknadu za obavljanje usluga zračnog prijevoza putnika na temelju pravilnika o naknadama AOC-a koji vrijedi na dan obavljanja usluge; |
| --- | --- | --- |

(48)

U skladu s tim ugovorom Ryanair AOC-u plaća sljedeće:

(a)

naknadu za obavljanje usluga zračnog prijevoza putnika na temelju pravilnika o naknadama AOC-a koji vrijedi na dan obavljanja usluge;

| (b) | iznos u visini naknade za sigurnost putnika i državne naknade („njemački porez”) u iznosu koji vrijedi u trenutku predmetnog leta; početna naknada iznosi „četiri eura i pedesetijedan cent (4,08 EUR)” (42). U ugovoru je utvrđena i namjera obiju strana da ustraju na smanjenju njemačkog poreza ako se poveća broj putnika u zračnoj luci. Ryanair u svakom slučaju mora naplaćivati početnu naknadu kao minimalnu naknadu. |
| --- | --- |

(b)

iznos u visini naknade za sigurnost putnika i državne naknade („njemački porez”) u iznosu koji vrijedi u trenutku predmetnog leta; početna naknada iznosi „četiri eura i pedesetijedan cent (4,08 EUR)” (42). U ugovoru je utvrđena i namjera obiju strana da ustraju na smanjenju njemačkog poreza ako se poveća broj putnika u zračnoj luci. Ryanair u svakom slučaju mora naplaćivati početnu naknadu kao minimalnu naknadu.

42

| (49) | Njemačka izjavljuje da je Ryanair platio naknade za obavljanje usluga u skladu sa standardnim pravilnikom o naknadama zračne luke AOC koji je vrijedio u predmetnom razdoblju. To je odgovaralo fiksnoj naknadi za slijetanje u iznosu od [...]* po zrakoplovu i naknadi za putnike u iznosu od [...]* po putniku (bez PDV-a) (43) (naknade plaćene u lipnju 2009.). |
| --- | --- |

(49)

Njemačka izjavljuje da je Ryanair platio naknade za obavljanje usluga u skladu sa standardnim pravilnikom o naknadama zračne luke AOC koji je vrijedio u predmetnom razdoblju. To je odgovaralo fiksnoj naknadi za slijetanje u iznosu od [...]* po zrakoplovu i naknadi za putnike u iznosu od [...]* po putniku (bez PDV-a) (43) (naknade plaćene u lipnju 2009.).

43

| (50) | U navedenom ugovoru o uslugama zračne luke od 3. ožujka 2003. utvrđeno je da AOC zauzvrat preuzima sljedeće obveze:






  (a) | stavljanje na raspolaganje uzletno-sletne staze koja ispunjava određene tehničke uvjete do 31. prosinca 2003., a koju je do 31. svibnja 2004. potrebno dovršiti i produžiti; |
| --- | --- | --- |

(50)

U navedenom ugovoru o uslugama zračne luke od 3. ožujka 2003. utvrđeno je da AOC zauzvrat preuzima sljedeće obveze:

(a)

stavljanje na raspolaganje uzletno-sletne staze koja ispunjava određene tehničke uvjete do 31. prosinca 2003., a koju je do 31. svibnja 2004. potrebno dovršiti i produžiti;

| (b) | obavljanje usluga povezanih s terminalom i infrastrukturom ([...]*) te usluga povezanih s prodajom, marketingom i odnosima s javnošću (u prilogu A ugovoru o uslugama zračne luke); |
| --- | --- |

(b)

obavljanje usluga povezanih s terminalom i infrastrukturom ([...]*) te usluga povezanih s prodajom, marketingom i odnosima s javnošću (u prilogu A ugovoru o uslugama zračne luke);

| (c) | obavljanje zemaljskih i s njima povezanih usluga (usluge navedene u prilogu B ugovoru o uslugama zračne luke); |
| --- | --- |

(c)

obavljanje zemaljskih i s njima povezanih usluga (usluge navedene u prilogu B ugovoru o uslugama zračne luke);

| (d) | osiguranje autobusne veze po lokalnim cijenama između AOC-a i željezničkog kolodvora Leipzig-Hauptbahnhof te između AOC-a i željezničkog kolodvora Dresden-Hauptbahnhof; |
| --- | --- |

(d)

osiguranje autobusne veze po lokalnim cijenama između AOC-a i željezničkog kolodvora Leipzig-Hauptbahnhof te između AOC-a i željezničkog kolodvora Dresden-Hauptbahnhof;

| e) | upravljanje sustavom rezervacija (ta usluga utvrđena je u dodatku prilogu B ugovoru o uslugama zračne luke). |
| --- | --- |

e)

upravljanje sustavom rezervacija (ta usluga utvrđena je u dodatku prilogu B ugovoru o uslugama zračne luke).

| (51) | Uz obvezu koju je preuzeo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH u pogledu stavljanja na raspolaganje uzletno-sletne staze u prilogu A ugovoru predviđeno je još nekoliko usluga koje obavlja AOC:






  (a) | usluge povezane s terminalom i infrastrukturom: [...]*, ispunjenje ostalih „relevantnih potreba društva Ryanair na 'ad hoc osnovi' kako bi se osiguralo da Ryanair može održati planirano vrijeme prihvata i otpreme od 25 minuta”, |
| --- | --- | --- |

(51)

Uz obvezu koju je preuzeo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH u pogledu stavljanja na raspolaganje uzletno-sletne staze u prilogu A ugovoru predviđeno je još nekoliko usluga koje obavlja AOC:

(a)

usluge povezane s terminalom i infrastrukturom: [...]*, ispunjenje ostalih „relevantnih potreba društva Ryanair na 'ad hoc osnovi' kako bi se osiguralo da Ryanair može održati planirano vrijeme prihvata i otpreme od 25 minuta”,

relevantnih potreba društva Ryanair na

osnovi

kako bi se osiguralo da Ryanair može održati planirano vrijeme prihvata i otpreme od 25 minuta

| (b) | usluge povezane s prodajom, marketingom i odnosima s javnošću: [...]*. |
| --- | --- |

(b)

usluge povezane s prodajom, marketingom i odnosima s javnošću: [...]*.

| (52) | Naknade koje plaća Ryanair i koje se navode u uvodnoj izjavi 48. obuhvaćaju nekoliko usluga navedenih u prilogu B ugovoru o uslugama zračne luke od 3. ožujka 2003. pod naslovom „Zemaljske i povezane usluge koje obavlja pružatelj zemaljskih usluga”, kao npr. (44): ukrcavanje i iskrcavanje prtljage (ne odnosi se na teret); [...]* upotreba zahoda i opskrba vodom na zahtjev; [...]* dostava i primjena sredstava za uklanjanje leda na zahtjev društva Ryanair, pri čemu se tekućine za uklanjanje leda obračunavaju [...]* po litri, registracija putnika, ukrcaj i iskrcaj putnika te kontrola putnih isprava. |
| --- | --- |

(52)

Naknade koje plaća Ryanair i koje se navode u uvodnoj izjavi 48. obuhvaćaju nekoliko usluga navedenih u prilogu B ugovoru o uslugama zračne luke od 3. ožujka 2003. pod naslovom „Zemaljske i povezane usluge koje obavlja pružatelj zemaljskih usluga”, kao npr. (44): ukrcavanje i iskrcavanje prtljage (ne odnosi se na teret); [...]* upotreba zahoda i opskrba vodom na zahtjev; [...]* dostava i primjena sredstava za uklanjanje leda na zahtjev društva Ryanair, pri čemu se tekućine za uklanjanje leda obračunavaju [...]* po litri, registracija putnika, ukrcaj i iskrcaj putnika te kontrola putnih isprava.

44

| (53) | U skladu s dodatkom prilogu B ugovoru o uslugama zračne luke od 3. ožujka 2003. pod naslovom „Sustav rezervacija” pružatelj zemaljskih usluga mora uspostaviti i voditi šalter za putnike, održavati primjerenu razinu osposobljenosti zaposlenika koji obrađuju rezervacije, osigurati računalnu opremu, telefon i telefaks, sredstva IT-a i komunikacijska sredstva u zrakoplovstvu (SITA) te snositi sve troškove održavanja postrojenja i razmjene opreme koji nastanu pri radu šaltera za putnike. Unatoč tomu [...]*. |
| --- | --- |

(53)

U skladu s dodatkom prilogu B ugovoru o uslugama zračne luke od 3. ožujka 2003. pod naslovom „Sustav rezervacija” pružatelj zemaljskih usluga mora uspostaviti i voditi šalter za putnike, održavati primjerenu razinu osposobljenosti zaposlenika koji obrađuju rezervacije, osigurati računalnu opremu, telefon i telefaks, sredstva IT-a i komunikacijska sredstva u zrakoplovstvu (SITA) te snositi sve troškove održavanja postrojenja i razmjene opreme koji nastanu pri radu šaltera za putnike. Unatoč tomu [...]*.

3.4.3.   Ugovori o marketinškim uslugama

Ugovori o marketinškim uslugama

| (54) | Društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH sklopilo je ukupno tri ugovora o marketingu, prvi s društvom Ryanair, ostala dva s društvom Airport Marketing Services Limited (AMS) i dodatni sporazum uz zadnji ugovor od 25. siječnja 2010.

  Tablica 11.


  Ugovori o marketingu između društava Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i Ryanair/AMS









  Ugovor | Trajanje | Predmet | Naknade koje AOC plaća društvu Ryanair |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ugovor od 7.4.2003. između društava AOC i Ryanair | 15.4.2003.–30.4.2013. | oglašavanje na engleskom jeziku za postavljanje na web-mjesto te poticanje prodaje i odnosi s javnošću radi jačanja marketinga zračnog prometa u regiji Altenburg | — | naknada za uspjeh na temelju broja otpremljenih putnika, koja se oduzima od naknada koje Ryanair plaća za usluge zračne luke |

(54)

Društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH sklopilo je ukupno tri ugovora o marketingu, prvi s društvom Ryanair, ostala dva s društvom Airport Marketing Services Limited (AMS) i dodatni sporazum uz zadnji ugovor od 25. siječnja 2010.

Tablica 11.

Tablica 11.

Ugovori o marketingu između društava Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i Ryanair/AMS

Ugovori o marketingu između društava Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i Ryanair/AMS

Ugovor

Trajanje

Predmet

Naknade koje AOC plaća društvu Ryanair

Ugovor od 7.4.2003. između društava AOC i Ryanair

15.4.2003.–30.4.2013.

oglašavanje na engleskom jeziku za postavljanje na web-mjesto te poticanje prodaje i odnosi s javnošću radi jačanja marketinga zračnog prometa u regiji Altenburg

web

—

naknada za uspjeh na temelju broja otpremljenih putnika, koja se oduzima od naknada koje Ryanair plaća za usluge zračne luke

| — | naknada za uspjeh na temelju određenog postotka od mogućeg povećanja naknada u zračnoj luci |
| --- | --- |

—

naknada za uspjeh na temelju određenog postotka od mogućeg povećanja naknada u zračnoj luci

Ugovor od 28.8.2008. između društava AOC i AMS

28.8.2008.–27.8.2010.

Marketinške usluge u okviru web-mjesta ryanair.com kao najvažnijeg alata: odlomak od 150 riječi (odnosno nekoliko odlomaka) u odjeljku „Top Five Things to Do” („Pet najvažnijih stvari koje morate učiniti”) stranice na kojoj se navode odredišta letova s AOC-a.

web

ryanair.com

[...]* EUR 2008.

[...]* EUR 2009. (45)

45

(oba iznosa bez PDV-a)

Ugovor od 25.1.2010. između društava AOC i AMS

25.1.2010. do kraja godine nakon datuma uvođenja prve usluge

Paket marketinških usluga koji je potrebno pružiti za jednu godinu

[...]* EUR godišnje (45) (bez PDV-a)

45

Dodatni sporazum od 21.9.2010. između društava AOC i AMS

21.9.2010.–31.3.2011.

Dodatni sporazum uz izvorni ugovor od 25.1.2010.

[...]* EUR za zimsku sezonu 2010.

3.4.3.1.   Ugovor o marketingu od 7. travnja 2003.

Ugovor o marketingu od 7. travnja 2003.

| (55) | U skladu s prvim ugovorom o marketingu između društava Flugplatz-Altenburg-Nobitz-GmbH (u ugovoru „AOC”) i Ryanair od 7. travnja 2003., koji je 15. travnja 2003. stupio na snagu na deset godina, Ryanair provodi marketinške aktivnosti radi promidžbe regije Altenburg. U skladu s ugovorom društvo Ryanair, uz iznimku web-mjesta AOC-a, ima posljednju riječ u svim odlukama o mjerama promidžbe i oglašavanja. |
| --- | --- |

(55)

U skladu s prvim ugovorom o marketingu između društava Flugplatz-Altenburg-Nobitz-GmbH (u ugovoru „AOC”) i Ryanair od 7. travnja 2003., koji je 15. travnja 2003. stupio na snagu na deset godina, Ryanair provodi marketinške aktivnosti radi promidžbe regije Altenburg. U skladu s ugovorom društvo Ryanair, uz iznimku web-mjesta AOC-a, ima posljednju riječ u svim odlukama o mjerama promidžbe i oglašavanja.

web

| (56) | Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH plaća sljedeće naknade za obveze koje preuzima Ryanair:






  (a) | „naknadu za uspjeh” po otpremljenom putniku, čiji je rezultat neto naknada za usluge zračne luke koju plaća Ryanair po putniku s obzirom na slijetanje, lokalna kontrola zračnog prometa, rasvjetu, mjesto za parkiranje (bez noćnog parkiranja), otpremu sa stajanke i otpremu putnika, infrastrukturu i naknadu zračne luke/naknadu za putnike. AOC izračunava neto naknadu po putniku na temelju planova ukrcaja za putnike (planovi opterećenja, eng. loadsheets) i dostavlja izračun društvu Ryanair na kraju svakog tjedna. Ryanair izračunava naknadu za uspjeh i AOC-u dostavlja izračun u roku od 30 dana od kraja mjeseca. Izračun se temelji na uslugama pojedinog prethodnog kalendarskog mjeseca. Ryanair svoju naknadu za uspjeh može oduzeti od mjesečnih izračuna AOC-a u pogledu naknada za slijetanje.

  Tablica 12.


  Neto naknada koju Ryanair plaća AOC-u po putniku








  (u EUR) |
| --- | --- | --- |
| Broj rotacija usluga | Neto naknada po otpremljenom putniku koja uključuje sve naknade (osim naknade za osiguranje), godina 1.–5. | Neto naknada po otpremljenom putniku koja uključuje sve naknade (osim naknade za osiguranje), godina 6.–10. |
| [...]* | [...]* | [...]* |
| [...]* | [...]* | [...]* |
| [...]* | [...]* | [...]* |

(56)

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH plaća sljedeće naknade za obveze koje preuzima Ryanair:

(a)

„naknadu za uspjeh” po otpremljenom putniku, čiji je rezultat neto naknada za usluge zračne luke koju plaća Ryanair po putniku s obzirom na slijetanje, lokalna kontrola zračnog prometa, rasvjetu, mjesto za parkiranje (bez noćnog parkiranja), otpremu sa stajanke i otpremu putnika, infrastrukturu i naknadu zračne luke/naknadu za putnike. AOC izračunava neto naknadu po putniku na temelju planova ukrcaja za putnike (planovi opterećenja, eng. loadsheets) i dostavlja izračun društvu Ryanair na kraju svakog tjedna. Ryanair izračunava naknadu za uspjeh i AOC-u dostavlja izračun u roku od 30 dana od kraja mjeseca. Izračun se temelji na uslugama pojedinog prethodnog kalendarskog mjeseca. Ryanair svoju naknadu za uspjeh može oduzeti od mjesečnih izračuna AOC-a u pogledu naknada za slijetanje.

loadsheets

Tablica 12.

Tablica 12.

Neto naknada koju Ryanair plaća AOC-u po putniku

Neto naknada koju Ryanair plaća AOC-u po putniku

(u EUR)

Broj rotacija usluga

Neto naknada po otpremljenom putniku koja uključuje sve naknade (osim naknade za osiguranje), godina 1.–5.

Neto naknada po otpremljenom putniku koja uključuje sve naknade (osim naknade za osiguranje), godina 6.–10.

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| (b) | „naknadu za uspjeh” na temelju određenog postotka od mogućeg povećanja naknada u zračnoj luci






  — | 100 % svakog povećanja sigurnosne naknade koju naplaćuje država do najviše stope od 10 % postojeće objavljene stope u razdoblju od pet godina; |
| --- | --- | --- |

(b)

„naknadu za uspjeh” na temelju određenog postotka od mogućeg povećanja naknada u zračnoj luci

—

100 % svakog povećanja sigurnosne naknade koju naplaćuje država do najviše stope od 10 % postojeće objavljene stope u razdoblju od pet godina;

| — | 100 % svakog povećanja postojećih objavljenih naknada ili dodatnih naknada, davanja ili poreza koji se uvode u okviru objavljenih naknada zračne luke do najviše stope od 10 % postojeće objavljene ukupne naknade koju plaća Ryanair u razdoblju od pet godina. |
| --- | --- |

—

100 % svakog povećanja postojećih objavljenih naknada ili dodatnih naknada, davanja ili poreza koji se uvode u okviru objavljenih naknada zračne luke do najviše stope od 10 % postojeće objavljene ukupne naknade koju plaća Ryanair u razdoblju od pet godina.

3.4.3.2.   Ugovor o marketingu od 28. kolovoza 2008.

Ugovor o marketingu od 28. kolovoza 2008.

| (57) | Društva Flugplatz-Altenburg-Nobitz-GmbH (u ugovoru „AOC”) i Airport-Marketing-Services Limited sklopila su 28. kolovoza 2008. drugi ugovor o marketinškim uslugama. U skladu s tim ugovorom AOC namjerava aktivno provoditi mjere oglašavanja za subjekte iz grada i regije, povećati udjel putnika koji dolaze letovima društva Ryanair i time u najvećoj mogućoj mjeri povećati svoje prihode iz djelatnosti koje nisu povezane sa zračnim prijevozom. Ugovor je povezan s pristankom društva Ryanair da ljeti svakodnevno, a zimi četiri puta tjedno održava liniju s AOC-a prema zračnoj luci London-Stansted, a samo ljeti triput tjedno liniju prema Gironi. |
| --- | --- |

(57)

Društva Flugplatz-Altenburg-Nobitz-GmbH (u ugovoru „AOC”) i Airport-Marketing-Services Limited sklopila su 28. kolovoza 2008. drugi ugovor o marketinškim uslugama. U skladu s tim ugovorom AOC namjerava aktivno provoditi mjere oglašavanja za subjekte iz grada i regije, povećati udjel putnika koji dolaze letovima društva Ryanair i time u najvećoj mogućoj mjeri povećati svoje prihode iz djelatnosti koje nisu povezane sa zračnim prijevozom. Ugovor je povezan s pristankom društva Ryanair da ljeti svakodnevno, a zimi četiri puta tjedno održava liniju s AOC-a prema zračnoj luci London-Stansted, a samo ljeti triput tjedno liniju prema Gironi.

| (58) | Ugovor ima početno trajanje od dvije godine. AOC za prvu godinu plaća [...]* EUR, a za drugu [...]* EUR. Kao protuuslugu AOC prima [...]*. Ugovor ne sadržava podatke o trajanju, mjestu ili drugim pojedinostima poveznice. |
| --- | --- |

(58)

Ugovor ima početno trajanje od dvije godine. AOC za prvu godinu plaća [...]* EUR, a za drugu [...]* EUR. Kao protuuslugu AOC prima [...]*. Ugovor ne sadržava podatke o trajanju, mjestu ili drugim pojedinostima poveznice.

| (59) | Flugplatz-Altenburg-Nobitz-GmbH ima pravo odabrati vremenski okvir za marketinške aktivnosti. Međutim, zbog njihove ograničene raspoloživosti ti se vremenski okviri ne mogu zajamčiti. Flugplatz-Altenburg-Nobitz-GmbH ima pravo odabrati i web-mjesta kojima će se moći pristupiti poveznicom na web-mjestu društva Ryanair. Međutim, to je pravo ograničeno činjenicom da ta web-mjesta ne smiju sadržavati letove, iznajmljivanje automobila, mogućnosti noćenja i/ili druge usluge koje se prodaju i na stranici društva Ryanair. Osim toga, Ryanair ima posljednju riječ i može odbiti objavljivanje web-mjesta. Usto bi društvo Flugplatz-Altenburg-Nobitz-GmbH trebalo nadzirati da su usluge pružene u skladu s tim ugovorom. |
| --- | --- |

(59)

Flugplatz-Altenburg-Nobitz-GmbH ima pravo odabrati vremenski okvir za marketinške aktivnosti. Međutim, zbog njihove ograničene raspoloživosti ti se vremenski okviri ne mogu zajamčiti. Flugplatz-Altenburg-Nobitz-GmbH ima pravo odabrati i web-mjesta kojima će se moći pristupiti poveznicom na web-mjestu društva Ryanair. Međutim, to je pravo ograničeno činjenicom da ta web-mjesta ne smiju sadržavati letove, iznajmljivanje automobila, mogućnosti noćenja i/ili druge usluge koje se prodaju i na stranici društva Ryanair. Osim toga, Ryanair ima posljednju riječ i može odbiti objavljivanje web-mjesta. Usto bi društvo Flugplatz-Altenburg-Nobitz-GmbH trebalo nadzirati da su usluge pružene u skladu s tim ugovorom.

web

web

web

web

3.4.3.3.   Ugovor o marketingu od 25. siječnja 2010.

Ugovor o marketingu od 25. siječnja 2010.

| (60) | Društva Flugplatz-Altenburg-Nobitz-GmbH (u ugovoru „AOC”) i Airport-Marketing-Services Limited sklopila su 25. siječnja 2010. treći ugovor o marketinškim uslugama. Na temelju tog ugovora AMS nudi marketinške usluge povezane s turizmom na web-mjestu društva Ryanair kako bi AOC mogao oglašavati svoj poslovni potencijal i turističke atrakcije. Za ugovor vrijedi obvezna suglasnost društva Ryanair da će od ljeta 2010., i to isključivo u ljetnoj sezoni u skladu s Međunarodnom udrugom zračnih prijevoznika (IATA) (46), nuditi letove s AOC-a prema zračnoj luci London-Stansted (sedam puta tjedno), prema Gironi (triput tjedno) i prema Alicanteu (dvaput tjedno). |
| --- | --- |

(60)

Društva Flugplatz-Altenburg-Nobitz-GmbH (u ugovoru „AOC”) i Airport-Marketing-Services Limited sklopila su 25. siječnja 2010. treći ugovor o marketinškim uslugama. Na temelju tog ugovora AMS nudi marketinške usluge povezane s turizmom na web-mjestu društva Ryanair kako bi AOC mogao oglašavati svoj poslovni potencijal i turističke atrakcije. Za ugovor vrijedi obvezna suglasnost društva Ryanair da će od ljeta 2010., i to isključivo u ljetnoj sezoni u skladu s Međunarodnom udrugom zračnih prijevoznika (IATA) (46), nuditi letove s AOC-a prema zračnoj luci London-Stansted (sedam puta tjedno), prema Gironi (triput tjedno) i prema Alicanteu (dvaput tjedno).

web

46

| (61) | Ugovor ima početno trajanje od jedne godine. AOC plaća [...]* EUR za jednu godinu i kao protuuslugu dobiva sljedeći paket marketinških usluga: [...]*. Prava i obveze AOC-a u pogledu željenih vremenskih okvira, svojstava web-mjestâ i „posljednje riječi” društva Ryanair jednaki su onima iz prethodnog ugovora. |
| --- | --- |

(61)

Ugovor ima početno trajanje od jedne godine. AOC plaća [...]* EUR za jednu godinu i kao protuuslugu dobiva sljedeći paket marketinških usluga: [...]*. Prava i obveze AOC-a u pogledu željenih vremenskih okvira, svojstava web-mjestâ i „posljednje riječi” društva Ryanair jednaki su onima iz prethodnog ugovora.

web

3.4.3.4.   Dodatni sporazum od 21. rujna 2010.

Dodatni sporazum od 21. rujna 2010.

| (62) | Dodatni sporazum od 21. rujna 2010. sklopila su društva Flughafen-Altenburg-Nobitz-GmbH (u sporazumu „AOC”) i Airport- Marketing-Services. Sporazumom se dopunjuje izvorni ugovor o marketinškim uslugama od 25. siječnja 2010. jer je AOC htio kupiti dodatne usluge oglašavanja (47) samo za zimsku sezonu 2010. u iznosu od [...]* EUR. Dodatni sporazum istječe 31. ožujka 2011. |
| --- | --- |

(62)

Dodatni sporazum od 21. rujna 2010. sklopila su društva Flughafen-Altenburg-Nobitz-GmbH (u sporazumu „AOC”) i Airport- Marketing-Services. Sporazumom se dopunjuje izvorni ugovor o marketinškim uslugama od 25. siječnja 2010. jer je AOC htio kupiti dodatne usluge oglašavanja (47) samo za zimsku sezonu 2010. u iznosu od [...]* EUR. Dodatni sporazum istječe 31. ožujka 2011.

47

| (63) | Usluge oglašavanja koje AMS obavlja u skladu s dodatnim sporazumom obuhvaćaju „postavljanje poveznice na web-mjesto koje odredi društvo Flugplatz-Altenburg-Nobitz-GmbH i koja će se za vrijeme trajanja dodatnog sporazuma 12 dana nalaziti na britanskoj početnoj stranici www.ryanair.com”. |
| --- | --- |

(63)

Usluge oglašavanja koje AMS obavlja u skladu s dodatnim sporazumom obuhvaćaju „postavljanje poveznice na web-mjesto koje odredi društvo Flugplatz-Altenburg-Nobitz-GmbH i koja će se za vrijeme trajanja dodatnog sporazuma 12 dana nalaziti na britanskoj početnoj stranici www.ryanair.com”.

postavljanje poveznice na

-mjesto koje odredi društvo Flugplatz-Altenburg-Nobitz-GmbH i koja će se za vrijeme trajanja dodatnog sporazuma 12 dana nalaziti na britanskoj početnoj stranici www.ryanair.com

| (64) | Njemačka navodi da su plaćanja u okviru tog dodatnog sporazuma obavila privatna društva nakon što su pristala na održavanje poslovanja društva Ryanair na AOC-u. |
| --- | --- |

(64)

Njemačka navodi da su plaćanja u okviru tog dodatnog sporazuma obavila privatna društva nakon što su pristala na održavanje poslovanja društva Ryanair na AOC-u.

4.   RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA I PRVA OCJENA KOMISIJE

RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA I PRVA OCJENA KOMISIJE

| (65) | U svojoj odluci o pokretanju postupka Komisija je postavila sljedeća pitanja o mjerama koje se ocjenjuju:






  (a) | Mjera 1.: Financiranje ulaganja u infrastrukturu u razdoblju 2000.–2011.: Predstavljaju li iznosi od ukupno 6 474 034 EUR plaćeni u razdoblju 2000.–2011. za infrastrukturu zračne luke – uključujući produženje uzletno-sletne staze u skladu s ugovorom koji su 3. ožujka 2003. sklopila društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i Ryanair – državnu potporu i, ako da, je li ta državna potpora spojiva s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- | --- |

(65)

U svojoj odluci o pokretanju postupka Komisija je postavila sljedeća pitanja o mjerama koje se ocjenjuju:

(a)

Mjera 1.: Financiranje ulaganja u infrastrukturu u razdoblju 2000.–2011.: Predstavljaju li iznosi od ukupno 6 474 034 EUR plaćeni u razdoblju 2000.–2011. za infrastrukturu zračne luke – uključujući produženje uzletno-sletne staze u skladu s ugovorom koji su 3. ožujka 2003. sklopila društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i Ryanair – državnu potporu i, ako da, je li ta državna potpora spojiva s unutarnjim tržištem.

| (b) | Mjera 2.: Financiranje gubitaka iz poslovanja društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH u razdoblju 2000.–2011.: Jesu li javni članovi društva pri odobravanju godišnjih operativnih potpora u iznosu od ukupno 9,079 milijuna EUR društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH u razdoblju 2000.–2011. postupali u skladu s načelom ulagatelja u tržišnom gospodarstvu i, ako to nije slučaj, je li ta državna potpora spojiva s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(b)

Mjera 2.: Financiranje gubitaka iz poslovanja društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH u razdoblju 2000.–2011.: Jesu li javni članovi društva pri odobravanju godišnjih operativnih potpora u iznosu od ukupno 9,079 milijuna EUR društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH u razdoblju 2000.–2011. postupali u skladu s načelom ulagatelja u tržišnom gospodarstvu i, ako to nije slučaj, je li ta državna potpora spojiva s unutarnjim tržištem.

| (c) | Mjera 3.: Naknade zračne luke i plaćanja društvu Ryanair u okviru ugovorâ o uslugama zračne luke i marketingu: Je li društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH prihvaćanjem smanjenja prihoda iz usluga zračne luke u okviru mehanizma naknada za marketing koje je plaćalo društvu Ryanair odnosno AMS-u za razdoblje od 1. svibnja 2003. do 31. ožujka 2011. postupalo kao ulagatelj u tržišnom gospodarstvu i, ako ti smanjeni prihodi predstavljaju državnu potporu, je li ta potpora spojiva s unutarnjim tržištem. Primanjem sniženih naknada zračne luke javni upravitelj zračne luke, društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, izgubio je prihode. Plaćanja za marketing društvima Ryanair i AMS izvršavao je javni upravitelj. Iz toga je izuzet zadnji ugovor o marketingu, odnosno dodatni sporazum od 21. rujna 2010., za koji su plaćanje preuzela privatna društva. S obzirom na to Komisija će taj zadnji ugovor o marketingu sklopljen 21. rujna 2010. s AMS-om izuzeti iz istražnog postupka jer su njegovo financiranje osigurala privatna regionalna društva koja su bila suglasna s održavanjem poslovanja društva Ryanair u zračnoj luci. |
| --- | --- |

(c)

Mjera 3.: Naknade zračne luke i plaćanja društvu Ryanair u okviru ugovorâ o uslugama zračne luke i marketingu: Je li društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH prihvaćanjem smanjenja prihoda iz usluga zračne luke u okviru mehanizma naknada za marketing koje je plaćalo društvu Ryanair odnosno AMS-u za razdoblje od 1. svibnja 2003. do 31. ožujka 2011. postupalo kao ulagatelj u tržišnom gospodarstvu i, ako ti smanjeni prihodi predstavljaju državnu potporu, je li ta potpora spojiva s unutarnjim tržištem. Primanjem sniženih naknada zračne luke javni upravitelj zračne luke, društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, izgubio je prihode. Plaćanja za marketing društvima Ryanair i AMS izvršavao je javni upravitelj. Iz toga je izuzet zadnji ugovor o marketingu, odnosno dodatni sporazum od 21. rujna 2010., za koji su plaćanje preuzela privatna društva. S obzirom na to Komisija će taj zadnji ugovor o marketingu sklopljen 21. rujna 2010. s AMS-om izuzeti iz istražnog postupka jer su njegovo financiranje osigurala privatna regionalna društva koja su bila suglasna s održavanjem poslovanja društva Ryanair u zračnoj luci.

5.   PRIMJEDBE NJEMAČKE

PRIMJEDBE NJEMAČKE

5.1.   FINANCIRANJE ULAGANJA U INFRASTRUKTURU U RAZDOBLJU 2000.–2011. (MJERA 1.)

| (66) | Njemačka je izjavila da javna bespovratna sredstva dodijeljena u pogledu ulaganja u infrastrukturu zračne luke izravno proizlaze iz logike na kojoj se temeljilo preusmjeravanje poslovanja zračne luke. Njezina prenamjena iz vojnog aerodroma u civilnu zračnu luku bila je opravdana zbog gospodarskog razvoja regija Istočne Tiringije i Zapadne Saske (48). U stavku 2. točki 1. društvenog ugovora društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH doista se kao svrha društva navodi poboljšanje infrastrukture relevantne za poslovanje radi gospodarskog jačanja regija Istočne Tiringije i Zapadne Saske. U izvješću koje je sastavila uprava društva (49) godišnji prihodi za cijelu regiju Središnje Njemačke ostvareni na temelju inozemnih putnika koji presjedaju u zračnoj luci procjenjuju se na 10,7 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(66)

Njemačka je izjavila da javna bespovratna sredstva dodijeljena u pogledu ulaganja u infrastrukturu zračne luke izravno proizlaze iz logike na kojoj se temeljilo preusmjeravanje poslovanja zračne luke. Njezina prenamjena iz vojnog aerodroma u civilnu zračnu luku bila je opravdana zbog gospodarskog razvoja regija Istočne Tiringije i Zapadne Saske (48). U stavku 2. točki 1. društvenog ugovora društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH doista se kao svrha društva navodi poboljšanje infrastrukture relevantne za poslovanje radi gospodarskog jačanja regija Istočne Tiringije i Zapadne Saske. U izvješću koje je sastavila uprava društva (49) godišnji prihodi za cijelu regiju Središnje Njemačke ostvareni na temelju inozemnih putnika koji presjedaju u zračnoj luci procjenjuju se na 10,7 milijuna EUR.

48

49

| (67) | Njemačka navodi da je osiguravanje infrastrukture sastavni dio ovlasti države u okviru njezine nadležnosti za prostorno planiranje, regionalni razvoj i regionalnu prometnu politiku. Te vrste ulaganja u infrastrukturu stoga se ne temelje samo na isključivo gospodarskim razlozima u korist društva, nego su i sastavni dio zadaće države da služi općem interesu. |
| --- | --- |

(67)

Njemačka navodi da je osiguravanje infrastrukture sastavni dio ovlasti države u okviru njezine nadležnosti za prostorno planiranje, regionalni razvoj i regionalnu prometnu politiku. Te vrste ulaganja u infrastrukturu stoga se ne temelje samo na isključivo gospodarskim razlozima u korist društva, nego su i sastavni dio zadaće države da služi općem interesu.

| (68) | Njemačka dodaje da je savezna pokrajina Tiringija ovlaštena (50) financirati samo određene djelatnosti koje su u njezinu neposrednom interesu i koje ne bi bile provedive bez javnih subvencija. Prekomjerne naknade izbjegavaju se ex post kontrolom ispravne upotrebe osiguranih sredstava (51). |
| --- | --- |

(68)

Njemačka dodaje da je savezna pokrajina Tiringija ovlaštena (50) financirati samo određene djelatnosti koje su u njezinu neposrednom interesu i koje ne bi bile provedive bez javnih subvencija. Prekomjerne naknade izbjegavaju se ex post kontrolom ispravne upotrebe osiguranih sredstava (51).

50

ex post

51

| (69) | Njemačka navodi da je poznato kako posebno regionalne zračne luke često ne mogu pokriti svoje troškove i ulaganja iz naknada zračne luke, zbog čega može nastati potreba za javnim sufinanciranjem. Njemačka posebno navodi argument da su ulaganja u infrastrukturu trebala financirati javna tijela kako bi se mogli ispuniti zakonski zahtjevi u pogledu sigurnosti i obrane od opasnosti. Kao regionalna zračna luka AOC nije u mogućnosti naknadama zračne luke ostvariti dovoljne prihode za financiranje svih ulaganja u infrastrukturu. Osim toga, društvo bez javnih subvencija ne bi moglo ispuniti svoje zakonske obveze, uključujući zahtjeve u pogledu sigurnosti u zračnom prijevozu. |
| --- | --- |

(69)

Njemačka navodi da je poznato kako posebno regionalne zračne luke često ne mogu pokriti svoje troškove i ulaganja iz naknada zračne luke, zbog čega može nastati potreba za javnim sufinanciranjem. Njemačka posebno navodi argument da su ulaganja u infrastrukturu trebala financirati javna tijela kako bi se mogli ispuniti zakonski zahtjevi u pogledu sigurnosti i obrane od opasnosti. Kao regionalna zračna luka AOC nije u mogućnosti naknadama zračne luke ostvariti dovoljne prihode za financiranje svih ulaganja u infrastrukturu. Osim toga, društvo bez javnih subvencija ne bi moglo ispuniti svoje zakonske obveze, uključujući zahtjeve u pogledu sigurnosti u zračnom prijevozu.

| (70) | Njemačka upućuje na to da su radovi preuređenja terminala 2009. provedeni na temelju zahtjeva u pogledu sigurnosti kako bi se mogao poštovati propis o odvojenoj otpremi putnika iz država iz schengenskog prostora i onih izvan njega. Njemačka navodi da su se razmatrale alternative tom preuređenju. Međutim, s obzirom na veći broj putnika i veliki trošak tih alternativnih opcija odabrano je dugoročno rješenje u obliku preuređenja terminala. |
| --- | --- |

(70)

Njemačka upućuje na to da su radovi preuređenja terminala 2009. provedeni na temelju zahtjeva u pogledu sigurnosti kako bi se mogao poštovati propis o odvojenoj otpremi putnika iz država iz schengenskog prostora i onih izvan njega. Njemačka navodi da su se razmatrale alternative tom preuređenju. Međutim, s obzirom na veći broj putnika i veliki trošak tih alternativnih opcija odabrano je dugoročno rješenje u obliku preuređenja terminala.

| (71) | Njemačka izjavljuje da je ukupan iznos od 6 474 034 EUR (52) uložen u infrastrukturu u razdoblju 2000.–2011. bio povezan isključivo s neekonomskim djelatnostima. Njemačka navodi da ta ulaganja u infrastrukturu ne predstavljaju državnu potporu i ne podliježu pravilima o državnim potporama u skladu s člankom 107. UFEU-a. Njemačka nadalje navodi da se ta ulaganja za potrebe neekonomskih djelatnosti mogu podijeliti na ulaganja u sigurnost i ulaganja u obranu od opasnosti za javnost i zračni prijevoz. Njemačka detaljno objašnjava da je obranu od opasnosti kao i policijske dužnosti, zaštitu od požara, javnu sigurnost i sigurnost rada, meteorološku službu i kontrolu zračnog prometa potrebno svrstati u zadaće države. Osim toga, Njemačka objašnjava da je znatan iznos primljenih sredstava služio jamčenju sigurnosti infrastrukture i njezinoj sanaciji, a ne izgradnji nove infrastrukture. |
| --- | --- |

(71)

Njemačka izjavljuje da je ukupan iznos od 6 474 034 EUR (52) uložen u infrastrukturu u razdoblju 2000.–2011. bio povezan isključivo s neekonomskim djelatnostima. Njemačka navodi da ta ulaganja u infrastrukturu ne predstavljaju državnu potporu i ne podliježu pravilima o državnim potporama u skladu s člankom 107. UFEU-a. Njemačka nadalje navodi da se ta ulaganja za potrebe neekonomskih djelatnosti mogu podijeliti na ulaganja u sigurnost i ulaganja u obranu od opasnosti za javnost i zračni prijevoz. Njemačka detaljno objašnjava da je obranu od opasnosti kao i policijske dužnosti, zaštitu od požara, javnu sigurnost i sigurnost rada, meteorološku službu i kontrolu zračnog prometa potrebno svrstati u zadaće države. Osim toga, Njemačka objašnjava da je znatan iznos primljenih sredstava služio jamčenju sigurnosti infrastrukture i njezinoj sanaciji, a ne izgradnji nove infrastrukture.

52

| (72) | Njemačka nadalje izjavljuje da je 30 % iznosa ulaganja od ukupno 6 474 034 EUR financirano iz vlastitog kapitala društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, dok je preostali iznos osigurala savezna pokrajina Tiringija. Njemačka upućuje na to da su sredstva za ta ulaganja u infrastrukturu osigurana kao bespovratna financijska pomoć, a ne u obliku zajmova. Uvjeti za tu financijsku pomoć proizlaze iz zahtjeva navedenih u Pravilniku o proračunu savezne pokrajine Tiringije (53). |
| --- | --- |

(72)

Njemačka nadalje izjavljuje da je 30 % iznosa ulaganja od ukupno 6 474 034 EUR financirano iz vlastitog kapitala društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, dok je preostali iznos osigurala savezna pokrajina Tiringija. Njemačka upućuje na to da su sredstva za ta ulaganja u infrastrukturu osigurana kao bespovratna financijska pomoć, a ne u obliku zajmova. Uvjeti za tu financijsku pomoć proizlaze iz zahtjeva navedenih u Pravilniku o proračunu savezne pokrajine Tiringije (53).

53

| (73) | Njemačka nadalje izjavljuje da su i u drugim zemljama projekti preusmjeravanja poslovanja radi potpore regionalnom gospodarskom razvoju u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a u potpunosti financirani javnim sredstvima. Njemačka se pritom poziva i na raniju odluku Komisije (54) u kojoj se izjavljuje da su izgradnja ili širenje regionalnih zračnih luka u slabije razvijenim regijama spojivi s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije. |
| --- | --- |

(73)

Njemačka nadalje izjavljuje da su i u drugim zemljama projekti preusmjeravanja poslovanja radi potpore regionalnom gospodarskom razvoju u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a u potpunosti financirani javnim sredstvima. Njemačka se pritom poziva i na raniju odluku Komisije (54) u kojoj se izjavljuje da su izgradnja ili širenje regionalnih zračnih luka u slabije razvijenim regijama spojivi s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije.

54

Infrastruktura posebno namijenjena društvu Ryanair

Infrastruktura posebno namijenjena društvu Ryanair

| (74) | U pogledu ulaganja koja je Ryanair tražio u svojem Ugovoru o uslugama (do 31. prosinca 2003. staviti na raspolaganje uzletno-sletnu stazu koja ispunjava određena tehnička svojstva te je dovršiti i produžiti do 31. svibnja 2004. (55)) Njemačka navodi da to posebno produženje nije provedeno u potpunosti i da ga se nije smatralo ugovornom obvezom, nego preduvjetom za slijetanje na AOC-u koji se odnosi na svakog zračnog prijevoznika. Njemačka detaljno navodi da je dužina uzletno-sletne staze na AOC-u s godinama povećana s 2 185 m (7. srpnja 2003.) na 2 235 m (9. rujna 2004.) i, naposljetku, na 2 435 m (9. prosinca 2008.). Međutim, uzletno-sletna staza otvorena je za sve korisnike. Njemačka navodi da činjenica da se samo Ryanair služio uzletno-sletnom stazom ne mijenja tu ocjenu. |
| --- | --- |

(74)

U pogledu ulaganja koja je Ryanair tražio u svojem Ugovoru o uslugama (do 31. prosinca 2003. staviti na raspolaganje uzletno-sletnu stazu koja ispunjava određena tehnička svojstva te je dovršiti i produžiti do 31. svibnja 2004. (55)) Njemačka navodi da to posebno produženje nije provedeno u potpunosti i da ga se nije smatralo ugovornom obvezom, nego preduvjetom za slijetanje na AOC-u koji se odnosi na svakog zračnog prijevoznika. Njemačka detaljno navodi da je dužina uzletno-sletne staze na AOC-u s godinama povećana s 2 185 m (7. srpnja 2003.) na 2 235 m (9. rujna 2004.) i, naposljetku, na 2 435 m (9. prosinca 2008.). Međutim, uzletno-sletna staza otvorena je za sve korisnike. Njemačka navodi da činjenica da se samo Ryanair služio uzletno-sletnom stazom ne mijenja tu ocjenu.

55

| (75) | Njemačka odbija i argument koji je naveo podnositelj pritužbe o tome da je uzletno-sletna staza produljena posebno za zrakoplove Boeing 737-800 (107 zrakoplova u 2007.) društva Ryanair, jer taj zrakoplov u velikoj mjeri upotrebljavaju i drugi zračni prijevoznici, primjerice njemački prijevoznik Lufthansa (132 zrakoplova u 2007.). Njemačka nadalje upućuje na to da su navodi podnositelja pritužbe o tome da su do 2007. u modernizaciju zračne luke uložena javna sredstva u iznosu od 28 milijuna EUR pogrešni. Podnositelj pritužbe poziva se na informacije koje predstavljaju samo procjene mogućih troškova. Stvarna su ulaganja u skladu s navodima Njemačke iznosila 16,7 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(75)

Njemačka odbija i argument koji je naveo podnositelj pritužbe o tome da je uzletno-sletna staza produljena posebno za zrakoplove Boeing 737-800 (107 zrakoplova u 2007.) društva Ryanair, jer taj zrakoplov u velikoj mjeri upotrebljavaju i drugi zračni prijevoznici, primjerice njemački prijevoznik Lufthansa (132 zrakoplova u 2007.). Njemačka nadalje upućuje na to da su navodi podnositelja pritužbe o tome da su do 2007. u modernizaciju zračne luke uložena javna sredstva u iznosu od 28 milijuna EUR pogrešni. Podnositelj pritužbe poziva se na informacije koje predstavljaju samo procjene mogućih troškova. Stvarna su ulaganja u skladu s navodima Njemačke iznosila 16,7 milijuna EUR.

| (76) | Osim toga, Njemačka navodi argument da su obveze koje je Ryanair tražio u ugovoru o uslugama zračne luke, u Prilozima A i B te u dodatku Prilogu B opće obveze koje zračna luka mora ispuniti kako bi mogla obavljati uslugu koju zahtijevaju zračni prijevoznici. Njemačka izjavljuje da su usluge na koje se upućuje u uvodnim izjavama 50. do 53. uobičajene obveze svake zračne luke i da je infrastruktura zračne luke otvorena svim korisnicima. Njemačka dodaje da neke od usluga navedenih u Prilogu A ugovoru o uslugama zračne luke, kao što su tiskovne konferencije, putovanja novinara i večernje manifestacije putničkih agencija, nisu pružene. |
| --- | --- |

(76)

Osim toga, Njemačka navodi argument da su obveze koje je Ryanair tražio u ugovoru o uslugama zračne luke, u Prilozima A i B te u dodatku Prilogu B opće obveze koje zračna luka mora ispuniti kako bi mogla obavljati uslugu koju zahtijevaju zračni prijevoznici. Njemačka izjavljuje da su usluge na koje se upućuje u uvodnim izjavama 50. do 53. uobičajene obveze svake zračne luke i da je infrastruktura zračne luke otvorena svim korisnicima. Njemačka dodaje da neke od usluga navedenih u Prilogu A ugovoru o uslugama zračne luke, kao što su tiskovne konferencije, putovanja novinara i večernje manifestacije putničkih agencija, nisu pružene.

Ocjena državne potpore

Ocjena državne potpore

| (77) | Savezna je pokrajina Tiringija od 1993. do 1997. uložila 12,25 milijuna EUR u infrastrukturu zračne luke. Savezna je pokrajina Tiringija za razdoblje od 1998. do 2011. odobrila dodjelu sredstava u iznosu od 4,5 milijuna EUR društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Ta su sredstva odobrena na temelju objavljenih programa potpore savezne pokrajine Tiringije čija se prijava nije smatrala nužnom. Njemačka navodi da su potpore u skladu s tim programima dostupne svim upraviteljima zračnih luka u Tiringiji. U skladu s tim programima potpora javna sredstva dodjeljuju se za ulaganja u infrastrukturu koja je nužna za zračni prijevoz, otvorena svim potencijalnim korisnicima i služi općem javnom interesu. Nadalje, ta su sredstva ograničena na primjerene i nužne iznose. Usto, Njemačka obrazlaže da zračne luke od 1997. sudjeluju i u troškovima infrastrukture. Stoga Njemačka izjavljuje da na temelju tih programa nije moglo doći do narušavanja tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(77)

Savezna je pokrajina Tiringija od 1993. do 1997. uložila 12,25 milijuna EUR u infrastrukturu zračne luke. Savezna je pokrajina Tiringija za razdoblje od 1998. do 2011. odobrila dodjelu sredstava u iznosu od 4,5 milijuna EUR društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Ta su sredstva odobrena na temelju objavljenih programa potpore savezne pokrajine Tiringije čija se prijava nije smatrala nužnom. Njemačka navodi da su potpore u skladu s tim programima dostupne svim upraviteljima zračnih luka u Tiringiji. U skladu s tim programima potpora javna sredstva dodjeljuju se za ulaganja u infrastrukturu koja je nužna za zračni prijevoz, otvorena svim potencijalnim korisnicima i služi općem javnom interesu. Nadalje, ta su sredstva ograničena na primjerene i nužne iznose. Usto, Njemačka obrazlaže da zračne luke od 1997. sudjeluju i u troškovima infrastrukture. Stoga Njemačka izjavljuje da na temelju tih programa nije moglo doći do narušavanja tržišnog natjecanja.

| (78) | U pogledu ulaganja u infrastrukturu provedenih između 12. prosinca 2000., datuma kad je donesena presuda Suda u predmetu državne potpore Aéroports de Pariz, i 9. prosinca 2005., datuma kad su na snagu stupile Smjernice za zračni prijevoz iz 2005., Njemačka smatra da su primjenjivi kriteriji nejasni. Pri primjeni Smjernica za zračni prijevoz iz 1994. infrastrukturu se ne može otpočetka smatrati državnom potporom. U tom pogledu Njemačka navodi argument da je Smjernice iz 1994. trebalo primjenjivati do stupanja na snagu Smjernica iz 2005. i da se to ne mijenja presudom u predmetu Aéroports de Pariz. Budući da su Smjernice iz 1994. na temelju načela legitimnih očekivanja obvezujuće za Komisiju, trebalo bi ih primjenjivati na mjere u pogledu infrastrukture do 2005. Stoga se mjera ne može smatrati državnom potporom. Iako se infrastruktura plaćala iz javnih sredstava, ta dodjela sredstava odnosi se na djelatnosti iz područja javnog političkog interesa, a ne na gospodarsku djelatnost. |
| --- | --- |

(78)

U pogledu ulaganja u infrastrukturu provedenih između 12. prosinca 2000., datuma kad je donesena presuda Suda u predmetu državne potpore Aéroports de Pariz, i 9. prosinca 2005., datuma kad su na snagu stupile Smjernice za zračni prijevoz iz 2005., Njemačka smatra da su primjenjivi kriteriji nejasni. Pri primjeni Smjernica za zračni prijevoz iz 1994. infrastrukturu se ne može otpočetka smatrati državnom potporom. U tom pogledu Njemačka navodi argument da je Smjernice iz 1994. trebalo primjenjivati do stupanja na snagu Smjernica iz 2005. i da se to ne mijenja presudom u predmetu Aéroports de Pariz. Budući da su Smjernice iz 1994. na temelju načela legitimnih očekivanja obvezujuće za Komisiju, trebalo bi ih primjenjivati na mjere u pogledu infrastrukture do 2005. Stoga se mjera ne može smatrati državnom potporom. Iako se infrastruktura plaćala iz javnih sredstava, ta dodjela sredstava odnosi se na djelatnosti iz područja javnog političkog interesa, a ne na gospodarsku djelatnost.

Aéroports de Pariz

Aéroports de Pariz

| (79) | U pogledu ulaganja u infrastrukturu provedenih nakon 9. prosinca 2005. Njemačka smatra da ona, iz razloga navedenih u uvodnim izjavama 66. do 73., ne predstavljaju državnu potporu. Za slučaj da Komisija ipak zaključi da ta ulaganja zaista predstavljaju potpore, Njemačka navodi da su te potpore spojive s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a jer ispunjuju sve preduvjete iz točke 61. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005.






  (a) | U pogledu prvog preduvjeta Njemačka navodi da su ulaganja u infrastrukturu usmjerena na jasno definiran cilj od zajedničkog interesa, tj. na osiguranje prometne infrastrukture i regionalnog razvoja u slabije razvijenoj regiji. U tom je pogledu AOC bio prvi vojni aerodrom koji je nakon ponovnog ujedinjenja Njemačke prenamijenjen za civilnu upotrebu. Osim toga, AOC je imao važnu ulogu za društva u susjednom industrijskom području. Osim toga, ulaznim turizmom trebalo bi se poduprijeti poboljšanje regionalnog turizma i stvaranje radnih mjesta. |
| --- | --- | --- |

(79)

U pogledu ulaganja u infrastrukturu provedenih nakon 9. prosinca 2005. Njemačka smatra da ona, iz razloga navedenih u uvodnim izjavama 66. do 73., ne predstavljaju državnu potporu. Za slučaj da Komisija ipak zaključi da ta ulaganja zaista predstavljaju potpore, Njemačka navodi da su te potpore spojive s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a jer ispunjuju sve preduvjete iz točke 61. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005.

(a)

U pogledu prvog preduvjeta Njemačka navodi da su ulaganja u infrastrukturu usmjerena na jasno definiran cilj od zajedničkog interesa, tj. na osiguranje prometne infrastrukture i regionalnog razvoja u slabije razvijenoj regiji. U tom je pogledu AOC bio prvi vojni aerodrom koji je nakon ponovnog ujedinjenja Njemačke prenamijenjen za civilnu upotrebu. Osim toga, AOC je imao važnu ulogu za društva u susjednom industrijskom području. Osim toga, ulaznim turizmom trebalo bi se poduprijeti poboljšanje regionalnog turizma i stvaranje radnih mjesta.

| (b) | U pogledu drugog preduvjeta Njemačka navodi da su ulaganja u infrastrukturu nužna i primjerena za ostvarivanje željenog cilja. Njemačka ponavlja da su sva ulaganja služila sanaciji i modernizaciji zračne luke. Budući da upravitelj, društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, nije raspolagao s dovoljno sredstava, bila su potrebna javna sredstva. |
| --- | --- |

(b)

U pogledu drugog preduvjeta Njemačka navodi da su ulaganja u infrastrukturu nužna i primjerena za ostvarivanje željenog cilja. Njemačka ponavlja da su sva ulaganja služila sanaciji i modernizaciji zračne luke. Budući da upravitelj, društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, nije raspolagao s dovoljno sredstava, bila su potrebna javna sredstva.

| (c) | U pogledu trećeg preduvjeta Njemačka smatra da su srednjoročni izgledi za upotrebu postojeće infrastrukture bili zadovoljavajući, barem do 2009. Na temelju triju studija provedenih 2007. (56) upravitelj zračne luke trebao je poboljšati svoje godišnje rezultate i do 2015. ostvariti gotovo izjednačen rezultat poslovanja. Usto bi se ojačalo susjedno industrijsko područje. U jednoj od studija (57) posebno se tematizira isplativost niskotarifnog zračnog prijevoza i predstavlja mogući scenarij u skladu s kojim bi AOC do 2015. mogao ostvariti broj od 500 000 putnika, pri čemu se to čak smatra konzervativnom prognozom. Njemačka navodi da se time dokazuje da su društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i njegovi članovi u svakom trenutku postupali kao privatni ulagatelji. |
| --- | --- |

(c)

U pogledu trećeg preduvjeta Njemačka smatra da su srednjoročni izgledi za upotrebu postojeće infrastrukture bili zadovoljavajući, barem do 2009. Na temelju triju studija provedenih 2007. (56) upravitelj zračne luke trebao je poboljšati svoje godišnje rezultate i do 2015. ostvariti gotovo izjednačen rezultat poslovanja. Usto bi se ojačalo susjedno industrijsko područje. U jednoj od studija (57) posebno se tematizira isplativost niskotarifnog zračnog prijevoza i predstavlja mogući scenarij u skladu s kojim bi AOC do 2015. mogao ostvariti broj od 500 000 putnika, pri čemu se to čak smatra konzervativnom prognozom. Njemačka navodi da se time dokazuje da su društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i njegovi članovi u svakom trenutku postupali kao privatni ulagatelji.

56

57

| (d) | U pogledu četvrtog preduvjeta Njemačka izjavljuje da svi potencijalni korisnici dobivaju jednak i nediskriminirajući pristup infrastrukturi. |
| --- | --- |

(d)

U pogledu četvrtog preduvjeta Njemačka izjavljuje da svi potencijalni korisnici dobivaju jednak i nediskriminirajući pristup infrastrukturi.

| (e) | U pogledu petog preduvjeta Njemačka izjavljuje da se na razvoj trgovine ne utječe u mjeri koja je protivna interesu Unije. AOC je zračna luka s manje od 150 000 putnika godišnje, tj. zračna luka kategorije D, i nema narušavanja tržišnog natjecanja u odnosu na druge zračne luke. |
| --- | --- |

(e)

U pogledu petog preduvjeta Njemačka izjavljuje da se na razvoj trgovine ne utječe u mjeri koja je protivna interesu Unije. AOC je zračna luka s manje od 150 000 putnika godišnje, tj. zračna luka kategorije D, i nema narušavanja tržišnog natjecanja u odnosu na druge zračne luke.

| (80) | Naposljetku, Njemačka smatra da se mjerom ne narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu jer je infrastruktura otvorena svim korisnicima bez diskriminacije. Osim toga, zračna luka ima manje od 150 000 putnika godišnje. Kao zračna luka kategorije D u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005. ona se u tom pogledu ne natječe s drugim zračnim lukama. Tržišno natjecanje između AOC-a i drugih zračnih luka u Dresdenu, Erfurt-Weimaru i Hofu zanemarivo je. Budući da, osim toga, udjel AOC-a u ukupnom prometu svih njemačkih zračnih luka obuhvaćenih ADV-om (58) iznosi samo 0,1 %, Njemačka je izjavila da ta zračna luka nije u tržišnom natjecanju s europskim zračnim lukama. To znači da se ne narušava tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu i da nema utjecaja na trgovinu među državama članicama. U tom pogledu Njemačka dalje navodi da se na AOC-u otprema samo 2 % jedinica tereta u odnosu na, primjerice, zračnu luku Leipzig/Halle. |
| --- | --- |

(80)

Naposljetku, Njemačka smatra da se mjerom ne narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu jer je infrastruktura otvorena svim korisnicima bez diskriminacije. Osim toga, zračna luka ima manje od 150 000 putnika godišnje. Kao zračna luka kategorije D u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005. ona se u tom pogledu ne natječe s drugim zračnim lukama. Tržišno natjecanje između AOC-a i drugih zračnih luka u Dresdenu, Erfurt-Weimaru i Hofu zanemarivo je. Budući da, osim toga, udjel AOC-a u ukupnom prometu svih njemačkih zračnih luka obuhvaćenih ADV-om (58) iznosi samo 0,1 %, Njemačka je izjavila da ta zračna luka nije u tržišnom natjecanju s europskim zračnim lukama. To znači da se ne narušava tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu i da nema utjecaja na trgovinu među državama članicama. U tom pogledu Njemačka dalje navodi da se na AOC-u otprema samo 2 % jedinica tereta u odnosu na, primjerice, zračnu luku Leipzig/Halle.

58

Zaključci iz studije društva KE-Consult iz 2010. o izgledima za budući razvoj zračne luke i njezine regije

Zaključci iz studije društva KE-Consult iz 2010. o izgledima za budući razvoj zračne luke i njezine regije

| (81) | Kad je postalo očito da se neće ostvariti scenarij predviđen u studijama iz 2007. zračna luka zamolila je društvo KE-Consult da izradi studiju o AOC-u i susjednom industrijskom području. Studija je dostavljena 2010. Zaključak studije bio je da dodatno proširenje zračne luke kao odredišta za niskotarifne letove nije gospodarski isplativo. U njoj se preporučuje usmjeravanje na opće zrakoplovstvo. Zato je uprava društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH u rujnu 2011. predstavila novi razvojni koncept za zračnu luku, koji su odobrili nadzorni odbor i skupština društva. AOC neće biti otvoren za niskotarifne zračne prijevoznike ni za komercijalni zračni prijevoz te do 2015. treba postati isplativ na temelju tog novog razvoja poslovanja. |
| --- | --- |

(81)

Kad je postalo očito da se neće ostvariti scenarij predviđen u studijama iz 2007. zračna luka zamolila je društvo KE-Consult da izradi studiju o AOC-u i susjednom industrijskom području. Studija je dostavljena 2010. Zaključak studije bio je da dodatno proširenje zračne luke kao odredišta za niskotarifne letove nije gospodarski isplativo. U njoj se preporučuje usmjeravanje na opće zrakoplovstvo. Zato je uprava društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH u rujnu 2011. predstavila novi razvojni koncept za zračnu luku, koji su odobrili nadzorni odbor i skupština društva. AOC neće biti otvoren za niskotarifne zračne prijevoznike ni za komercijalni zračni prijevoz te do 2015. treba postati isplativ na temelju tog novog razvoja poslovanja.

| (82) | U studiji društva KE-Consult priznaje se da su članovi društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH stalno subvencionirali to društvo. Na temelju te potrebe za subvencioniranjem, koja je stalno rasla, članovi društva dosegli su granicu gospodarske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(82)

U studiji društva KE-Consult priznaje se da su članovi društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH stalno subvencionirali to društvo. Na temelju te potrebe za subvencioniranjem, koja je stalno rasla, članovi društva dosegli su granicu gospodarske učinkovitosti.

| (83) | Studija društva KE-Consult provedena je radi istraživanja mogućih razvojnih perspektiva AOC-a na temelju regionalnih, političkih, gospodarskih i fiskalnih utjecaja zračne luke. U tom pogledu razrađeni su različiti scenariji za obustavu, održavanje bez promjene ili proširenje zračnog prijevoza na temelju niskotarifnih zračnih prijevoznika te za razvoj industrijskog područja oko zračne luke. |
| --- | --- |

(83)

Studija društva KE-Consult provedena je radi istraživanja mogućih razvojnih perspektiva AOC-a na temelju regionalnih, političkih, gospodarskih i fiskalnih utjecaja zračne luke. U tom pogledu razrađeni su različiti scenariji za obustavu, održavanje bez promjene ili proširenje zračnog prijevoza na temelju niskotarifnih zračnih prijevoznika te za razvoj industrijskog područja oko zračne luke.

| (84) | Jedino se scenarijem „opće zrakoplovstvo”, koji obuhvaća obustavu niskotarifnog zračnog prijevoza na AOC-u, mogu ispuniti zahtjevi u pogledu mikroekonomske i fiskalne ravnoteže. To je jedini scenarij u kojem su zračnoj luci potrebni samo godišnji dodatni obvezni ulozi članova društva u iznosu od 227 000 EUR po članu društva, ali ne i dodatna plaćanja. Taj scenarij upućuje na ukupnu gospodarsku korist. Do 2015. taj bi scenarij članove društva koštao 0,83 milijuna EUR, što bi se moglo pokriti obveznim ulozima u iznosu od 227 000 EUR godišnje. Nakon 2015. društvu više neće biti potrebne subvencije ako se amortizacije i dalje budu smanjivale. Ta je učinkovitost za regionalno gospodarstvo puno veća nego u svim ostalim scenarijima. Pozitivna je i fiskalna bilanca za 2015. za Tiringiju i općine u toj saveznoj pokrajini. |
| --- | --- |

(84)

Jedino se scenarijem „opće zrakoplovstvo”, koji obuhvaća obustavu niskotarifnog zračnog prijevoza na AOC-u, mogu ispuniti zahtjevi u pogledu mikroekonomske i fiskalne ravnoteže. To je jedini scenarij u kojem su zračnoj luci potrebni samo godišnji dodatni obvezni ulozi članova društva u iznosu od 227 000 EUR po članu društva, ali ne i dodatna plaćanja. Taj scenarij upućuje na ukupnu gospodarsku korist. Do 2015. taj bi scenarij članove društva koštao 0,83 milijuna EUR, što bi se moglo pokriti obveznim ulozima u iznosu od 227 000 EUR godišnje. Nakon 2015. društvu više neće biti potrebne subvencije ako se amortizacije i dalje budu smanjivale. Ta je učinkovitost za regionalno gospodarstvo puno veća nego u svim ostalim scenarijima. Pozitivna je i fiskalna bilanca za 2015. za Tiringiju i općine u toj saveznoj pokrajini.

| (85) | Svi ostali scenariji, u kojima se niskotarifni zračni prijevoz nastavlja ili proširuje, ne mogu se gospodarski samoodržavati isključivo obveznim ulozima članova društva. Fiskalni učinak za Tiringiju iznosio bi, ovisno o scenariju, između 115 000 EUR i 375 000 EUR. U svim scenarijima s niskotarifnim zračnim prijevoznicima pozitivan učinak proračunske politike koji nastaje iz AOC-a i općina bio bi manji od uloga i bespovratnih sredstava potrebnih zračnoj luci. Stoga je bilanca prihoda i troškova negativna. |
| --- | --- |

(85)

Svi ostali scenariji, u kojima se niskotarifni zračni prijevoz nastavlja ili proširuje, ne mogu se gospodarski samoodržavati isključivo obveznim ulozima članova društva. Fiskalni učinak za Tiringiju iznosio bi, ovisno o scenariju, između 115 000 EUR i 375 000 EUR. U svim scenarijima s niskotarifnim zračnim prijevoznicima pozitivan učinak proračunske politike koji nastaje iz AOC-a i općina bio bi manji od uloga i bespovratnih sredstava potrebnih zračnoj luci. Stoga je bilanca prihoda i troškova negativna.

| (86) | Dodatni učinci niskotarifnog zračnog prometa na ukupno gospodarstvo mogu se ostvariti samo ako se uz obvezne uloge članova društva osiguraju ulaganja u iznosu od 6,7 do 10 milijuna EUR. Ti učinci za regionalno gospodarstvo u scenarijima s niskotarifnim zračnim prijevoznicima manji su nego u scenariju s općim zrakoplovstvom. U odnosu na scenarij „opće zrakoplovstvo” razina potrebnih sredstava u scenarijima s niskotarifnim zračnim prijevoznicima veća je 11 do 15 puta, dok je učinak dodane vrijednosti veći samo dva ili tri puta. Dok je fiskalna bilanca prihoda i troškova u scenariju „opće zrakoplovstvo” pozitivna, ona je negativna u svim scenarijima s niskotarifnim zračnim prijevoznicima. |
| --- | --- |

(86)

Dodatni učinci niskotarifnog zračnog prometa na ukupno gospodarstvo mogu se ostvariti samo ako se uz obvezne uloge članova društva osiguraju ulaganja u iznosu od 6,7 do 10 milijuna EUR. Ti učinci za regionalno gospodarstvo u scenarijima s niskotarifnim zračnim prijevoznicima manji su nego u scenariju s općim zrakoplovstvom. U odnosu na scenarij „opće zrakoplovstvo” razina potrebnih sredstava u scenarijima s niskotarifnim zračnim prijevoznicima veća je 11 do 15 puta, dok je učinak dodane vrijednosti veći samo dva ili tri puta. Dok je fiskalna bilanca prihoda i troškova u scenariju „opće zrakoplovstvo” pozitivna, ona je negativna u svim scenarijima s niskotarifnim zračnim prijevoznicima.

| (87) | Usto je uzeto u obzir nekoliko okvirnih uvjeta:






  (a) | nesigurnosti zbog korisnika koji imaju monopol i vanjskih utjecaja: razvoj zračnog prijevoza na AOC-u u velikoj mjeri, barem u pogledu niskotarifnog zračnog prijevoza, ovisi o ugovorima s mjerodavnim zračnim prijevoznicima i vanjskim utjecajima, kao što su britanski porez za turiste ili njemački porez za zračni prijevoz. To može imati vrlo negativan utjecaj na opseg niskotarifnog zračnog prijevoza. |
| --- | --- | --- |

(87)

Usto je uzeto u obzir nekoliko okvirnih uvjeta:

(a)

nesigurnosti zbog korisnika koji imaju monopol i vanjskih utjecaja: razvoj zračnog prijevoza na AOC-u u velikoj mjeri, barem u pogledu niskotarifnog zračnog prijevoza, ovisi o ugovorima s mjerodavnim zračnim prijevoznicima i vanjskim utjecajima, kao što su britanski porez za turiste ili njemački porez za zračni prijevoz. To može imati vrlo negativan utjecaj na opseg niskotarifnog zračnog prijevoza.

| (b) | ne odobravaju se dodatne stalne subvencije: ugroženo je pošteno tržišno natjecanje bez subvencija, što ne odgovara konceptu zračnog prijevoza za Njemačku i koalicijskim sporazumima. |
| --- | --- |

(b)

ne odobravaju se dodatne stalne subvencije: ugroženo je pošteno tržišno natjecanje bez subvencija, što ne odgovara konceptu zračnog prijevoza za Njemačku i koalicijskim sporazumima.

| (c) | nedostatak održivosti: u scenarijima s niskotarifnim zračnim prijevoznicima nema poboljšanja fiskalne i poslovne bilance. Poslovni model s niskotarifnim zračnim prijevoznicima samo bi uzrokovao povećanu potrebu za subvencijama do 2015. i dalje. |
| --- | --- |

(c)

nedostatak održivosti: u scenarijima s niskotarifnim zračnim prijevoznicima nema poboljšanja fiskalne i poslovne bilance. Poslovni model s niskotarifnim zračnim prijevoznicima samo bi uzrokovao povećanu potrebu za subvencijama do 2015. i dalje.

| (88) | U studiji društva KE-Consult stoga se zaključuje da se članovima društva i saveznoj pokrajini Tiringiji ne može preporučiti nastavak ili proširenje niskotarifnog zračnog prijevoza na AOC-u. |
| --- | --- |

(88)

U studiji društva KE-Consult stoga se zaključuje da se članovima društva i saveznoj pokrajini Tiringiji ne može preporučiti nastavak ili proširenje niskotarifnog zračnog prijevoza na AOC-u.

5.2.   FINANCIRANJE GUBITAKA IZ POSLOVANJA DRUŠTVA FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH U RAZDOBLJU 2000.–2011. (MJERA 2.)

| (89) | U financijskim izvještajima društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH izjavljuje se da zračna luka nije mogla osigurati poslovanje bez javnih sredstava za pokrivanje gubitaka. Društvo je uspostavilo sustav u okviru kojeg se svake godine za nadolazeću godinu sastavljaju gospodarski planovi koje odobrava skupština društva i koji se zatim tijekom pojedine poslovne godine aktualiziraju najnovijim rezultatima zračne luke (59). Dakle, tim je sustavom zračnoj luci omogućeno da redovito ažurira iznos javnih financijskih sredstava potrebnih za pokrivanje gubitaka. |
| --- | --- |

(89)

U financijskim izvještajima društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH izjavljuje se da zračna luka nije mogla osigurati poslovanje bez javnih sredstava za pokrivanje gubitaka. Društvo je uspostavilo sustav u okviru kojeg se svake godine za nadolazeću godinu sastavljaju gospodarski planovi koje odobrava skupština društva i koji se zatim tijekom pojedine poslovne godine aktualiziraju najnovijim rezultatima zračne luke (59). Dakle, tim je sustavom zračnoj luci omogućeno da redovito ažurira iznos javnih financijskih sredstava potrebnih za pokrivanje gubitaka.

59

| (90) | Njemačka izjavljuje da gubitci zabilježeni od početka 2000-ih zbog kojih su bili potrebni ulozi članova društva nisu bili prouzročeni isključivo ulaganjima u infrastrukturu. Amortizacije ne objašnjavaju gubitke u potpunosti, a oni nisu opravdani ni troškovima financiranja jer za zračnu luku nije postojalo financiranje u obliku zajma. Godišnji gubitci društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH bili su samo djelomično povezani s troškovima amortizacije, a Njemačka ih i ne dovodi u neposrednu vezu s društvom Ryanair. |
| --- | --- |

(90)

Njemačka izjavljuje da gubitci zabilježeni od početka 2000-ih zbog kojih su bili potrebni ulozi članova društva nisu bili prouzročeni isključivo ulaganjima u infrastrukturu. Amortizacije ne objašnjavaju gubitke u potpunosti, a oni nisu opravdani ni troškovima financiranja jer za zračnu luku nije postojalo financiranje u obliku zajma. Godišnji gubitci društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH bili su samo djelomično povezani s troškovima amortizacije, a Njemačka ih i ne dovodi u neposrednu vezu s društvom Ryanair.

| (91) | Njemačka u cjelini odbacuje tvrdnje podnositelja pritužbe navedene u odluci o pokretanju postupka. Njemačka navodi da podnositelj pritužbe ne uzima u obzir pristup naplate iz jedne blagajne (60) koji se primjenjuje u AOC-u. Njemačka izjavljuje da su prihodi iz 2009. koji nisu povezani sa zračnim prijevozom dosegli jednak iznos kao prihodi iz zračnog prijevoza. U tom pogledu Njemačka odbija tvrdnju da je sve veći broj putnika u zračnom prijevozu za društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH zbog tajnih plaćanja društvu Ryanair sadržavao rastuće gubitke. Njemačka izjavljuje da su gubitci nastali iz brojnih različitih razloga koji nisu bili povezani s društvom Ryanair. |
| --- | --- |

(91)

Njemačka u cjelini odbacuje tvrdnje podnositelja pritužbe navedene u odluci o pokretanju postupka. Njemačka navodi da podnositelj pritužbe ne uzima u obzir pristup naplate iz jedne blagajne (60) koji se primjenjuje u AOC-u. Njemačka izjavljuje da su prihodi iz 2009. koji nisu povezani sa zračnim prijevozom dosegli jednak iznos kao prihodi iz zračnog prijevoza. U tom pogledu Njemačka odbija tvrdnju da je sve veći broj putnika u zračnom prijevozu za društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH zbog tajnih plaćanja društvu Ryanair sadržavao rastuće gubitke. Njemačka izjavljuje da su gubitci nastali iz brojnih različitih razloga koji nisu bili povezani s društvom Ryanair.

60

| (92) | Njemačka posebno odbacuje tvrdnju da je linija društva Ryanair s AOC-a prema zračnoj luci London-Stansted bila u neposrednom tržišnom natjecanju s linijom društva Air Berlin sa zračne luke Leipzig-Halle prema zračnoj luci London-Stansted i da je to bio razlog tomu što ju je Air Berlin obustavio. Njemačka naglašava da se obustava zračnog prijevoza društva Air Berlin na liniji prema zračnoj luci London-Stansted mogla pripisati okolnosti da Leipzig-Halle više nije subvencionirao društvo Air Berlin i da je uvedena zabrana noćnih letova. |
| --- | --- |

(92)

Njemačka posebno odbacuje tvrdnju da je linija društva Ryanair s AOC-a prema zračnoj luci London-Stansted bila u neposrednom tržišnom natjecanju s linijom društva Air Berlin sa zračne luke Leipzig-Halle prema zračnoj luci London-Stansted i da je to bio razlog tomu što ju je Air Berlin obustavio. Njemačka naglašava da se obustava zračnog prijevoza društva Air Berlin na liniji prema zračnoj luci London-Stansted mogla pripisati okolnosti da Leipzig-Halle više nije subvencionirao društvo Air Berlin i da je uvedena zabrana noćnih letova.

| (93) | Njemačka smatra da godišnji ulozi članova društva u društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ne predstavljaju državnu potporu jer su ispunjeni zahtjevi u okviru načela ulagatelja u tržišnom gospodarstvu u skladu s kojim je potrebno uzeti u obzir sve gospodarske prednosti dodijeljene Okrugu Altenburger Land, tj. većinskom članu društva. (61) Njemačka se poziva na studiju pod naslovom „Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Altenburg-Nobitz” koju je 2007. proveo prof. dr. Klophaus (62) (dalje u tekstu „Klophausova studija”) i u kojoj se spominju „izgubljena bespovratna sredstva” Okruga Altenburger Land. Plaćanja članova društva zbog dodatnih plaćenih poreza imaju pozitivan gospodarski utjecaj na okrug Altenburger Land. Ukupni javni prihodi ostvareni 2006. iz poslovanja AOC-a iznosili su 7,9 milijuna EUR, od čega 1 milijun EUR pretežno ide u korist okruga Altenburger Land. Taj bi se iznos trebao utrostručiti do 2015. ako se godišnji broj putnika u zračnom prijevozu poveća na 500 000. Budući da je povrat ostvaren plaćenim porezima veći od godišnjih uplata članova društva, Njemačka zaključuje da je Okrug Altenburger Land postupao kao privatni ulagatelj. |
| --- | --- |

(93)

Njemačka smatra da godišnji ulozi članova društva u društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ne predstavljaju državnu potporu jer su ispunjeni zahtjevi u okviru načela ulagatelja u tržišnom gospodarstvu u skladu s kojim je potrebno uzeti u obzir sve gospodarske prednosti dodijeljene Okrugu Altenburger Land, tj. većinskom članu društva. (61) Njemačka se poziva na studiju pod naslovom „Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Altenburg-Nobitz” koju je 2007. proveo prof. dr. Klophaus (62) (dalje u tekstu „Klophausova studija”) i u kojoj se spominju „izgubljena bespovratna sredstva” Okruga Altenburger Land. Plaćanja članova društva zbog dodatnih plaćenih poreza imaju pozitivan gospodarski utjecaj na okrug Altenburger Land. Ukupni javni prihodi ostvareni 2006. iz poslovanja AOC-a iznosili su 7,9 milijuna EUR, od čega 1 milijun EUR pretežno ide u korist okruga Altenburger Land. Taj bi se iznos trebao utrostručiti do 2015. ako se godišnji broj putnika u zračnom prijevozu poveća na 500 000. Budući da je povrat ostvaren plaćenim porezima veći od godišnjih uplata članova društva, Njemačka zaključuje da je Okrug Altenburger Land postupao kao privatni ulagatelj.

61

62

| (94) | U pogledu argumenta da bi se umjesto dodatnih uloga članova društva moglo provesti zatvaranje zračne luke, Njemačka potvrđuje da je Okrug Altenburger Land postupao kao privatni ulagatelj jer bi u slučaju zatvaranja zračne luke upravitelj zračne luke odgovarao za povrat iznosa od oko 7 milijuna EUR saveznoj pokrajini Tiringiji jer bi to predstavljalo prijevremenu obustavu upotrebe infrastrukture. Sprječavanjem tog povrata članovi društva postupali su također kao privatni ulagatelji. |
| --- | --- |

(94)

U pogledu argumenta da bi se umjesto dodatnih uloga članova društva moglo provesti zatvaranje zračne luke, Njemačka potvrđuje da je Okrug Altenburger Land postupao kao privatni ulagatelj jer bi u slučaju zatvaranja zračne luke upravitelj zračne luke odgovarao za povrat iznosa od oko 7 milijuna EUR saveznoj pokrajini Tiringiji jer bi to predstavljalo prijevremenu obustavu upotrebe infrastrukture. Sprječavanjem tog povrata članovi društva postupali su također kao privatni ulagatelji.

Klophausova studija

Klophausova studija

| (95) | U Klophausovoj studiji iz 2007. doneseni su sljedeći zaključci. U studiji se izjavljuje da su izravni, neizravni i inducirani učinci te katalizatorski učinak AOC-a na gospodarstvo i privlačnost regije pozitivni i znatni, posebno u pogledu radnih mjesta. Prema studiji su i daljnji izgledi za AOC pozitivni jer AOC ima potencijal da postane baza društva Ryanair za središnju Njemačku. To se slaže s nastojanjima društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Prema tome bi broj putnika u zračnom prijevozu, ako toliko zrakoplova društva Ryanair bude smješteno na AOC-u, srednjoročno mogao dosegnuti 1 milijun godišnje. Zahvaljujući tome AOC bi postao regionalna zračna luka i okrug Altenburger Land dobio bi priliku za izmjenu svojeg međunarodnog profila, pa time i za poboljšanje svoje gospodarske i trgovinske strukture. U studiji se izjavljuje da bi AOC kao zračna luka za niskotarifne prijevoznike ostvario znatnu ukupnu gospodarsku korist. |
| --- | --- |

(95)

U Klophausovoj studiji iz 2007. doneseni su sljedeći zaključci. U studiji se izjavljuje da su izravni, neizravni i inducirani učinci te katalizatorski učinak AOC-a na gospodarstvo i privlačnost regije pozitivni i znatni, posebno u pogledu radnih mjesta. Prema studiji su i daljnji izgledi za AOC pozitivni jer AOC ima potencijal da postane baza društva Ryanair za središnju Njemačku. To se slaže s nastojanjima društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Prema tome bi broj putnika u zračnom prijevozu, ako toliko zrakoplova društva Ryanair bude smješteno na AOC-u, srednjoročno mogao dosegnuti 1 milijun godišnje. Zahvaljujući tome AOC bi postao regionalna zračna luka i okrug Altenburger Land dobio bi priliku za izmjenu svojeg međunarodnog profila, pa time i za poboljšanje svoje gospodarske i trgovinske strukture. U studiji se izjavljuje da bi AOC kao zračna luka za niskotarifne prijevoznike ostvario znatnu ukupnu gospodarsku korist.

| (96) | Na temelju izračuna iz studije može se očekivati da će AOC do 2015. osigurati 658 radnih mjesta (povećanje od 95,3 % u odnosu na 2006.). Usto bi se otvorilo 881 neizravno radno mjesto (povećanje od 157,6 %) i 438 induciranih radnih mjesta (povećanje od 184,4 %). Nadalje se u studiji naglašava važnost nacionalne i međunarodne pristupačnosti regija, koja u velikoj mjeri utječe na gospodarski razvoj pojedine regije. |
| --- | --- |

(96)

Na temelju izračuna iz studije može se očekivati da će AOC do 2015. osigurati 658 radnih mjesta (povećanje od 95,3 % u odnosu na 2006.). Usto bi se otvorilo 881 neizravno radno mjesto (povećanje od 157,6 %) i 438 induciranih radnih mjesta (povećanje od 184,4 %). Nadalje se u studiji naglašava važnost nacionalne i međunarodne pristupačnosti regija, koja u velikoj mjeri utječe na gospodarski razvoj pojedine regije.

| (97) | U tom pogledu na temelju studije ne bi trebalo uzeti u obzir samo javna bespovratna sredstva za sanaciju i proširenje AOC-a te s tim povezane marketinške troškove, nego i poreze koje bi naplaćivale savezna pokrajina Tiringija i njezine općine. Na kraju studije zaključuje se da bi uz poslovne aspekte trebalo uzeti u obzir i učinke na ukupno gospodarstvo. |
| --- | --- |

(97)

U tom pogledu na temelju studije ne bi trebalo uzeti u obzir samo javna bespovratna sredstva za sanaciju i proširenje AOC-a te s tim povezane marketinške troškove, nego i poreze koje bi naplaćivale savezna pokrajina Tiringija i njezine općine. Na kraju studije zaključuje se da bi uz poslovne aspekte trebalo uzeti u obzir i učinke na ukupno gospodarstvo.

5.3.   NAKNADE ZRAČNE LUKE I PLAĆANJA DRUŠTVU RYANAIR U OKVIRU UGOVORÂ O USLUGAMA ZRAČNE LUKE I MARKETINGU (MJERA 3.)

| (98) | Njemačka tvrdi da ni naknade zračne luke ni ugovori o marketingu ne predstavljaju državnu potporu. Njemačka naglašava da ugovori o uslugama zračne luke i ugovori o marketinškim uslugama nisu međusobno povezani. Potrebno ih je odvojeno ocjenjivati. Ugovori o marketinškim uslugama ne sadržavaju smanjenje prihoda za zračnu luku nego se njima predviđa pružanje usluga oglašavanja. |
| --- | --- |

(98)

Njemačka tvrdi da ni naknade zračne luke ni ugovori o marketingu ne predstavljaju državnu potporu. Njemačka naglašava da ugovori o uslugama zračne luke i ugovori o marketinškim uslugama nisu međusobno povezani. Potrebno ih je odvojeno ocjenjivati. Ugovori o marketinškim uslugama ne sadržavaju smanjenje prihoda za zračnu luku nego se njima predviđa pružanje usluga oglašavanja.

Ugovor o uslugama sklopljen s društvom Ryanair

Ugovor o uslugama sklopljen s društvom Ryanair

| (99) | Njemačka izjavljuje da je zračna luka uzela u obzir pozitivna gospodarska očekivanja od razvoja poslovanja zračnog prijevoza koji je prouzročio Ryanair. Pri svojoj odluci o uspostavljanju poslovnih odnosa s navedenim zračnim prijevoznikom na skupštini društva održanoj 22. travnja 2003. uzeti su u obzir podatci prikazani u tablici 13. (63) i zaključilo se da bi se i u slučaju konzervativnog scenarija (jedan let na dan uz iskorištenost od 70 %) s društvom Ryanair mogao ostvariti godišnji rezultat u ukupnom iznosu od [...]*.

  Tablica 13.


  Očekivani prihodi iz poslovanja društva Ryanair na AOC-u
   (64)
  (2003.)







  (u EUR) |
| --- | --- |
| Naknada po putniku | [...]* |
| Broj putnika po zrakoplovu pri iskorištenosti kapaciteta od 70 % (65) | 104 |
| Očekivani mjesečni prihodi | [...]* |
| Mjesečni rashodi za planirana ulaganja | 12 138 |
| Očekivani mjesečni rezultat | [...]* |
| Očekivani godišnji rezultat | [...]* |

(99)

Njemačka izjavljuje da je zračna luka uzela u obzir pozitivna gospodarska očekivanja od razvoja poslovanja zračnog prijevoza koji je prouzročio Ryanair. Pri svojoj odluci o uspostavljanju poslovnih odnosa s navedenim zračnim prijevoznikom na skupštini društva održanoj 22. travnja 2003. uzeti su u obzir podatci prikazani u tablici 13. (63) i zaključilo se da bi se i u slučaju konzervativnog scenarija (jedan let na dan uz iskorištenost od 70 %) s društvom Ryanair mogao ostvariti godišnji rezultat u ukupnom iznosu od [...]*.

63

Tablica 13.

Tablica 13.

Očekivani prihodi iz poslovanja društva Ryanair na AOC-u
   (64)
  (2003.)

Očekivani prihodi iz poslovanja društva Ryanair na AOC-u

64

(2003.)

(u EUR)

Naknada po putniku

[...]*

Broj putnika po zrakoplovu pri iskorištenosti kapaciteta od 70 % (65)

65

104

Očekivani mjesečni prihodi

[...]*

Mjesečni rashodi za planirana ulaganja

12 138

Očekivani mjesečni rezultat

[...]*

Očekivani godišnji rezultat

[...]*

| (100) | Mjesečni rashodi navedeni u tablici 13. obuhvaćaju troškove osoblja, uklanjanje leda s uzletno-sletne staze te usluge čišćenja snijega. Komisija utvrđuje da je u dokumentu koji je dostavljen skupštini društva održanoj 22. travnja 2003. kao zbroj godišnjih ulaganja iskazan iznos od 902 155 EUR. Taj iznos nije uzet u obzir u predviđanjima iz tablice 13. |
| --- | --- |

(100)

Mjesečni rashodi navedeni u tablici 13. obuhvaćaju troškove osoblja, uklanjanje leda s uzletno-sletne staze te usluge čišćenja snijega. Komisija utvrđuje da je u dokumentu koji je dostavljen skupštini društva održanoj 22. travnja 2003. kao zbroj godišnjih ulaganja iskazan iznos od 902 155 EUR. Taj iznos nije uzet u obzir u predviđanjima iz tablice 13.

| (101) | Njemačka izjavljuje da je Ryanair na temelju pravilnika o naknadama zračne luke koji je vrijedio u to vrijeme plaćao naknadu za slijetanje u iznosu od [...]* po zrakoplovu i naknadu za putnike od [...]* po putniku (66). To su naknade koje vrijede za sve potencijalne zračne prijevoznike i koje je društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH smatralo primjerenima s obzirom na promet i prihode koje je Ryanair ostvarivao za AOC. |
| --- | --- |

(101)

Njemačka izjavljuje da je Ryanair na temelju pravilnika o naknadama zračne luke koji je vrijedio u to vrijeme plaćao naknadu za slijetanje u iznosu od [...]* po zrakoplovu i naknadu za putnike od [...]* po putniku (66). To su naknade koje vrijede za sve potencijalne zračne prijevoznike i koje je društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH smatralo primjerenima s obzirom na promet i prihode koje je Ryanair ostvarivao za AOC.

66

| (102) | Njemačka izjavljuje da usluge koje je trebalo pružiti u skladu s Prilogom A Ugovoru sklopljenom s društvom Ryanair 3. ožujka 2003. nisu pružene. Usluge iz Priloga B i dodatka „Sustav rezervacija” Prilogu B Ugovoru od 3. ožujka 2003. pružene su bez dodatnih troškova za Ryanair. |
| --- | --- |

(102)

Njemačka izjavljuje da usluge koje je trebalo pružiti u skladu s Prilogom A Ugovoru sklopljenom s društvom Ryanair 3. ožujka 2003. nisu pružene. Usluge iz Priloga B i dodatka „Sustav rezervacija” Prilogu B Ugovoru od 3. ožujka 2003. pružene su bez dodatnih troškova za Ryanair.

Ugovori o marketingu sklopljeni s društvom Ryanair

Ugovori o marketingu sklopljeni s društvom Ryanair

| (103) | Njemačka izjavljuje da je Ryanair u skladu s ugovorom o uslugama zračne luke od 3. ožujka 2003. AOC-u od 2003. do 2011. na temelju standardnog pravilnika o naknadama zračne luke za usluge zračne luke plaćao naknadu u iznosu od ukupno [...]* EUR. U skladu s ugovorom o marketingu od 7. travnja 2003. AOC je društvu Ryanair između 2003. i 2011. plaćao prilog za marketinške usluge u ukupnom iznosu od [...]* EUR. Iz razlike između dvaju plaćanja proizlazi neto iznos koji Ryanair plaća AOC-u od [...]* EUR tijekom cijelog razdoblja 2003.–2011. Budući da je ukupan broj putnika u tom razdoblju iznosio 408 291 (67), Njemačka zaključuje da je Ryanair AOC-u plaćao neto naknadu u iznosu od cca. [...]* EUR po otpremljenom putniku.

  Tablica 14.


  Računi dostavljeni društvu Ryanair i primljeni od njega u razdoblju 2003.–2011.
   (68)









  (u EUR) |
| --- | --- |
| Godina | Ulazni računi primljeni od društva Ryanair | Izlazni računi zračne luke | Broj putnika |
| 2003. | [...]* | [...]* | 25 750 |
| 2004. | [...]* | [...]* | 37 160 |
| 2005. | [...]* | [...]* | 50 714 |
| 2006. | [...]* | [...]* | 44 580 |
| 2007. | [...]* | [...]* | 60 678 |
| 2008. | [...]* | [...]* | 62 876 |
| 2009. | [...]* | [...]* | 66 367 |
| 2010. | [...]* | [...]* | 55 641 |
| 2011. | [...]* | [...]* | 4 525 |
| Ukupno | [...]* | [...]* | 408 291 |

(103)

Njemačka izjavljuje da je Ryanair u skladu s ugovorom o uslugama zračne luke od 3. ožujka 2003. AOC-u od 2003. do 2011. na temelju standardnog pravilnika o naknadama zračne luke za usluge zračne luke plaćao naknadu u iznosu od ukupno [...]* EUR. U skladu s ugovorom o marketingu od 7. travnja 2003. AOC je društvu Ryanair između 2003. i 2011. plaćao prilog za marketinške usluge u ukupnom iznosu od [...]* EUR. Iz razlike između dvaju plaćanja proizlazi neto iznos koji Ryanair plaća AOC-u od [...]* EUR tijekom cijelog razdoblja 2003.–2011. Budući da je ukupan broj putnika u tom razdoblju iznosio 408 291 (67), Njemačka zaključuje da je Ryanair AOC-u plaćao neto naknadu u iznosu od cca. [...]* EUR po otpremljenom putniku.

67

Tablica 14.

Tablica 14.

Računi dostavljeni društvu Ryanair i primljeni od njega u razdoblju 2003.–2011.
   (68)

Računi dostavljeni društvu Ryanair i primljeni od njega u razdoblju 2003.–2011.

68

(u EUR)

Godina

Ulazni računi primljeni od društva Ryanair

Izlazni računi zračne luke

Broj putnika

2003.

[...]*

[...]*

25 750

2004.

[...]*

[...]*

37 160

2005.

[...]*

[...]*

50 714

2006.

[...]*

[...]*

44 580

2007.

[...]*

[...]*

60 678

2008.

[...]*

[...]*

62 876

2009.

[...]*

[...]*

66 367

2010.

[...]*

[...]*

55 641

2011.

[...]*

[...]*

4 525

Ukupno

Ukupno

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

408 291

408 291

| (104) | Njemačka izjavljuje da upravitelj zračne luke nakon najave društva Ryanair da će obustaviti letove s AOC-a u ožujku 2011. u veljači i ožujku 2011. više nije plaćao bespovratna sredstva za marketing. |
| --- | --- |

(104)

Njemačka izjavljuje da upravitelj zračne luke nakon najave društva Ryanair da će obustaviti letove s AOC-a u ožujku 2011. u veljači i ožujku 2011. više nije plaćao bespovratna sredstva za marketing.

| (105) | Njemačka izjavljuje da su plaćanja za marketing u okviru sporazuma koji su društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i Ryanair sklopila 21. rujna 2010. izvršavala privatna društva nakon što su pristala na održavanje poslovanja društva Ryanair na AOC-u. U izvješću uprave društva iz 2011. (69) izjavljuje se da je zimska sezona letova 2010./2011., u kojoj je postojala samo jedna linija prema Londonu, bila moguća samo uz potporu regionalnih društava. |
| --- | --- |

(105)

Njemačka izjavljuje da su plaćanja za marketing u okviru sporazuma koji su društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i Ryanair sklopila 21. rujna 2010. izvršavala privatna društva nakon što su pristala na održavanje poslovanja društva Ryanair na AOC-u. U izvješću uprave društva iz 2011. (69) izjavljuje se da je zimska sezona letova 2010./2011., u kojoj je postojala samo jedna linija prema Londonu, bila moguća samo uz potporu regionalnih društava.

69

| (106) | Njemačka navodi da je Ryanair na svojem web-mjestu oglašavao AOC i regiju. To je web-mjesto, nakon Googleova web-mjesta, drugo najposjećenije web-mjesto u Europi,, zbog čega ima i odgovarajuću cijenu. Jedan oglas vrste AdWord na Googleu košta od 0,05 EUR do 2,00 EUR po kliku. Na temelju izračuna Njemačke od 100 000 do 150 000 putnika društva Ryanair na AOC-u godišnje pri cijeni oglasa vrste AdWord od 1,00 EUR po kliku generira cijenu oglasa od 100 000 do 150 000 EUR godišnje, pri čemu se pretpostavlja da svaki putnik napravi samo jedan klik. Budući da putnici obično ne naprave jedan, nego više klikova, i budući da postoje putnici koji su klik već iskoristili, a da nisu rezervirali let, Njemačka zaključuje da se ugovor o marketingu koji su sklopila društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i Ryanair temelji na primjerenoj cijeni zbog koje ne nastaje prednost za Ryanair. |
| --- | --- |

(106)

Njemačka navodi da je Ryanair na svojem web-mjestu oglašavao AOC i regiju. To je web-mjesto, nakon Googleova web-mjesta, drugo najposjećenije web-mjesto u Europi,, zbog čega ima i odgovarajuću cijenu. Jedan oglas vrste AdWord na Googleu košta od 0,05 EUR do 2,00 EUR po kliku. Na temelju izračuna Njemačke od 100 000 do 150 000 putnika društva Ryanair na AOC-u godišnje pri cijeni oglasa vrste AdWord od 1,00 EUR po kliku generira cijenu oglasa od 100 000 do 150 000 EUR godišnje, pri čemu se pretpostavlja da svaki putnik napravi samo jedan klik. Budući da putnici obično ne naprave jedan, nego više klikova, i budući da postoje putnici koji su klik već iskoristili, a da nisu rezervirali let, Njemačka zaključuje da se ugovor o marketingu koji su sklopila društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i Ryanair temelji na primjerenoj cijeni zbog koje ne nastaje prednost za Ryanair.

web

web

Googleova web

web

Googleu

| (107) | Njemačka navodi da je Ryanair financirao mjeru prikazanu u tablici 15.

  Tablica 15.


  Iznosi za marketing koje je AOC platio društvu Ryanair








  Razdoblje | Iznos | Svrha |
| --- | --- | --- | --- |
| 2003. | 50 000 –150 000 [...]* EUR | Tiskani oglasi u novinama Leipziger Volkszeitung |
| 2004. | 25 000 –125 000 [...]* EUR | Tiskani oglasi u novinama Leipziger Volkszeitung |
| svibanj 2007.–ožujak 2008. | 75 000 –175 000 [...]* EUR | Oglasi u novinama, oglašavanje poštom i druge mjere oglašavanja |
| svibanj 2008.–ožujak 2009. | 50 000 –150 000 [...]* EUR | Oglasi u novinama, oglašavanje poštom i druge mjere oglašavanja |
| Ukupno (2003.–ožujak 2009.) | 225 000 –325 000 [...]* EUR | |

(107)

Njemačka navodi da je Ryanair financirao mjeru prikazanu u tablici 15.

Tablica 15.

Tablica 15.

Iznosi za marketing koje je AOC platio društvu Ryanair

Iznosi za marketing koje je AOC platio društvu Ryanair

Razdoblje

Iznos

Svrha

2003.

50 000 –150 000 [...]* EUR

Tiskani oglasi u novinama Leipziger Volkszeitung

Leipziger Volkszeitung

2004.

25 000 –125 000 [...]* EUR

Tiskani oglasi u novinama Leipziger Volkszeitung

Leipziger Volkszeitung

svibanj 2007.–ožujak 2008.

75 000 –175 000 [...]* EUR

Oglasi u novinama, oglašavanje poštom i druge mjere oglašavanja

svibanj 2008.–ožujak 2009.

50 000 –150 000 [...]* EUR

Oglasi u novinama, oglašavanje poštom i druge mjere oglašavanja

Ukupno (2003.–ožujak 2009.)

Ukupno (2003.–ožujak 2009.)

225 000 –325 000 [...]* EUR

225 000 –325 000 [...]* EUR

| (108) | Njemačka navodi da naknada za uspjeh ne predstavlja prednost za Ryanair jer su njome marketinške usluge koje je pružio Ryanair plaćene u skladu s tržištem. Njemačka navodi da su marketinške aktivnosti bile uspješne jer se broj putnika povećao s 25 000 (2002.) na 140 000 (2009.), što je pak dovelo do povećanja ukupnih prihoda s 316 000 EUR na 1,12 milijuna EUR. Prihodi od naknada za putnike povećali su se sa 132 000 EUR na 530 000 EUR, dok su prihodi od naknada za parkiranje narasli s 0 na 263 000 EUR. |
| --- | --- |

(108)

Njemačka navodi da naknada za uspjeh ne predstavlja prednost za Ryanair jer su njome marketinške usluge koje je pružio Ryanair plaćene u skladu s tržištem. Njemačka navodi da su marketinške aktivnosti bile uspješne jer se broj putnika povećao s 25 000 (2002.) na 140 000 (2009.), što je pak dovelo do povećanja ukupnih prihoda s 316 000 EUR na 1,12 milijuna EUR. Prihodi od naknada za putnike povećali su se sa 132 000 EUR na 530 000 EUR, dok su prihodi od naknada za parkiranje narasli s 0 na 263 000 EUR.

| (109) | Njemačka navodi da plaćanja u okviru ugovorâ o marketinškim uslugama ne predstavljaju državnu potporu iz sljedećih razloga:






  (a) | Njemačka naglašava da nadležno ministarstvo, za razliku od onog što je Komisija navela u Odluci o pokretanju postupka (70), nije imalo pravo glasa pri sklapanju ugovorâ, osim ako je bila riječ o mjerama povezanima s infrastrukturom. Članak 43. zakona LuftVZO (71) ne znači da je bilo nužno odobrenje ministarstva. |
| --- | --- | --- |

(109)

Njemačka navodi da plaćanja u okviru ugovorâ o marketinškim uslugama ne predstavljaju državnu potporu iz sljedećih razloga:

(a)

Njemačka naglašava da nadležno ministarstvo, za razliku od onog što je Komisija navela u Odluci o pokretanju postupka (70), nije imalo pravo glasa pri sklapanju ugovorâ, osim ako je bila riječ o mjerama povezanima s infrastrukturom. Članak 43. zakona LuftVZO (71) ne znači da je bilo nužno odobrenje ministarstva.

70

71

| (b) | Činjenica da je lokalna trgovinska komora poduprla AOC (72) upućuje samo na to da je privatno tržište podržavalo linije društva Ryanair. |
| --- | --- |

(b)

Činjenica da je lokalna trgovinska komora poduprla AOC (72) upućuje samo na to da je privatno tržište podržavalo linije društva Ryanair.

72

| (c) | Njemačka izjavljuje da plaćanja koja je društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH izvršavalo društvu Ryanair za marketing ne predstavljaju početnu potporu u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005., nego jednostavno komercijalne ugovorne odredbe koje ne spadaju u područje državnih potpora. |
| --- | --- |

(c)

Njemačka izjavljuje da plaćanja koja je društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH izvršavalo društvu Ryanair za marketing ne predstavljaju početnu potporu u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005., nego jednostavno komercijalne ugovorne odredbe koje ne spadaju u područje državnih potpora.

6.   PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

6.1.   PRIMJEDBE DRUŠTVA RYANAIR

Pripisivanje odgovornosti državi

Pripisivanje odgovornosti državi

| (110) | Ryanair argumentira kako državnu potporu zračnim lukama ne bi trebalo pripisivati društvu Ryanair. Pretpostavkom o prijenosu državne potpore preko zračnih luka na zračne prijevoznike krši se zakonodavstvo EU-a. Tom pretpostavkom diskriminiraju se javne zračne luke, iako bi pravila tržišnog natjecanja trebala jednako vrijediti za javne i privatne poduzetnike. Ryanair navodi da dokazi Komisije u pogledu pripisivanja odgovornosti državi nisu dostatni. Iako je moguće da se u dokazima odražava interes nadležnih tijela za poslovne odnose i budućnost zračne luke, oni nisu dokaz za stvarno sudjelovanje bilo kojeg javnog tijela u pregovorima i ugovorima zračne luke s društvom Ryanair. Pokazatelj da su ministarstva savezne pokrajine Tiringije odbila ugovore s društvom Ryanair upućuju barem na to da Komisija pripisivost ugovorâ s društvom Ryanair državi mora podvrgnuti utemeljenijoj istrazi. |
| --- | --- |

(110)

Ryanair argumentira kako državnu potporu zračnim lukama ne bi trebalo pripisivati društvu Ryanair. Pretpostavkom o prijenosu državne potpore preko zračnih luka na zračne prijevoznike krši se zakonodavstvo EU-a. Tom pretpostavkom diskriminiraju se javne zračne luke, iako bi pravila tržišnog natjecanja trebala jednako vrijediti za javne i privatne poduzetnike. Ryanair navodi da dokazi Komisije u pogledu pripisivanja odgovornosti državi nisu dostatni. Iako je moguće da se u dokazima odražava interes nadležnih tijela za poslovne odnose i budućnost zračne luke, oni nisu dokaz za stvarno sudjelovanje bilo kojeg javnog tijela u pregovorima i ugovorima zračne luke s društvom Ryanair. Pokazatelj da su ministarstva savezne pokrajine Tiringije odbila ugovore s društvom Ryanair upućuju barem na to da Komisija pripisivost ugovorâ s društvom Ryanair državi mora podvrgnuti utemeljenijoj istrazi.

| (111) | Ryanair navodi da nije posrijedi pitanje je li država trebala drukčije uložiti svoj novac, nego je li država zračnom prijevozniku pribavila prednost koju on inače ne bi dobio. Ryanair je jednostavno s javnim zračnim lukama dogovorio uvjete koji su bili slični onima koje je mogao ostvariti sa sličnim privatnim zračnim lukama. |
| --- | --- |

(111)

Ryanair navodi da nije posrijedi pitanje je li država trebala drukčije uložiti svoj novac, nego je li država zračnom prijevozniku pribavila prednost koju on inače ne bi dobio. Ryanair je jednostavno s javnim zračnim lukama dogovorio uvjete koji su bili slični onima koje je mogao ostvariti sa sličnim privatnim zračnim lukama.

Primjena načela ulagatelja u tržišnom gospodarstvu

Primjena načela ulagatelja u tržišnom gospodarstvu

| (112) | Ryanair navodi da nije neizravni korisnik državne potpore. Dok god se uvjeti poslovnog odnosa između društva Ryanair i zračne luke mogu opravdati načelom ulagatelja u tržišnom gospodarstvu, obveza povrata potpore ne može se odnositi na Ryanair. Ryanair navodi argument da je načelo ulagatelja u tržišnom gospodarstvu potrebno primjenjivati u svakom slučaju navodne državne potpore koju je društvu Ryanair dodijelila zračna luka u javnom vlasništvu. Zračni prijevoznik navodi da zaista ne postoji gospodarsko ili pravno opravdanje za izuzimanje javnih zračnih luka iz načela ulagatelja u tržišnom gospodarstvu. Komisija je primijenila načelo ulagatelja u tržišnom gospodarstvu na ugovore koji su sadržavali financiranje većih javnih infrastrukturnih projekata u drugim vrstama prijevoza, kao primjerice javnih morskih luka. Sklapanjem sporazuma zračna luka obavlja gospodarsku funkciju. Nadalje, zračne luke privatnog i javnog sektora međusobno se natječu na tržištima. Usto bi ugovori između zračnih prijevoznika i zračnih luka mogli donijeti dobit potonjima. |
| --- | --- |

(112)

Ryanair navodi da nije neizravni korisnik državne potpore. Dok god se uvjeti poslovnog odnosa između društva Ryanair i zračne luke mogu opravdati načelom ulagatelja u tržišnom gospodarstvu, obveza povrata potpore ne može se odnositi na Ryanair. Ryanair navodi argument da je načelo ulagatelja u tržišnom gospodarstvu potrebno primjenjivati u svakom slučaju navodne državne potpore koju je društvu Ryanair dodijelila zračna luka u javnom vlasništvu. Zračni prijevoznik navodi da zaista ne postoji gospodarsko ili pravno opravdanje za izuzimanje javnih zračnih luka iz načela ulagatelja u tržišnom gospodarstvu. Komisija je primijenila načelo ulagatelja u tržišnom gospodarstvu na ugovore koji su sadržavali financiranje većih javnih infrastrukturnih projekata u drugim vrstama prijevoza, kao primjerice javnih morskih luka. Sklapanjem sporazuma zračna luka obavlja gospodarsku funkciju. Nadalje, zračne luke privatnog i javnog sektora međusobno se natječu na tržištima. Usto bi ugovori između zračnih prijevoznika i zračnih luka mogli donijeti dobit potonjima.

| (113) | Ryanair smatra da se u ocjeni učinkovitosti ne bi trebali uzeti u obzir gotovinski ulozi za ulaganja u poslove od javnog interesa. Nadalje, u ocjenu bi trebalo uključiti dodatne, a ne izgubljene troškove te bi istragu trebalo provesti na temelju referentne vrijednosti tipične zračne luke kojom se dobro upravlja. Ryanair navodi da kad regionalna zračna luka smatra da bi se ugovorom pridonijelo poboljšanju njezine učinkovitosti, posao može donijeti dobit i onda kad se u trenutku potpisivanja ugovora ne čini da sadržava cijene kojima se pokrivaju troškovi. Od neučinkovitih i neiskorištenih zračnih luka može se očekivati isplativost samo ako se ostvare ekonomija razmjera i vanjski mrežni učinci. Vremenski okvir za to mogao bi iznositi 25 do 30 godina. Niskotarifni prijevoznici organizirani su na način idealan da se regionalnim zračnim lukama osiguraju značajna povećanja prihoda, iako za to obično nisu nužni nova infrastruktura ili druga ulaganja. Ryanair ovdje kao dokaz citira odluku tijela za civilno zrakoplovstvo Ujedinjene Kraljevine od 27. svibnja 2011., u kojoj se niskotarifnim prijevoznicima priznaje troškovno povoljnije korištenje uslugama zračnih luka. |
| --- | --- |

(113)

Ryanair smatra da se u ocjeni učinkovitosti ne bi trebali uzeti u obzir gotovinski ulozi za ulaganja u poslove od javnog interesa. Nadalje, u ocjenu bi trebalo uključiti dodatne, a ne izgubljene troškove te bi istragu trebalo provesti na temelju referentne vrijednosti tipične zračne luke kojom se dobro upravlja. Ryanair navodi da kad regionalna zračna luka smatra da bi se ugovorom pridonijelo poboljšanju njezine učinkovitosti, posao može donijeti dobit i onda kad se u trenutku potpisivanja ugovora ne čini da sadržava cijene kojima se pokrivaju troškovi. Od neučinkovitih i neiskorištenih zračnih luka može se očekivati isplativost samo ako se ostvare ekonomija razmjera i vanjski mrežni učinci. Vremenski okvir za to mogao bi iznositi 25 do 30 godina. Niskotarifni prijevoznici organizirani su na način idealan da se regionalnim zračnim lukama osiguraju značajna povećanja prihoda, iako za to obično nisu nužni nova infrastruktura ili druga ulaganja. Ryanair ovdje kao dokaz citira odluku tijela za civilno zrakoplovstvo Ujedinjene Kraljevine od 27. svibnja 2011., u kojoj se niskotarifnim prijevoznicima priznaje troškovno povoljnije korištenje uslugama zračnih luka.

| (114) | Ryanair navodi da je izgubljene troškove pri primjeni načela ulagatelja u tržišnom gospodarstvu potrebno zanemariti i u usporednoj analizi i u analizi troškova. Ryanair navodi da privatni ulagatelj koji od 1992. upravlja AOC-om mora izgubljenim troškovima smatrati i troškove infrastrukture i fiksne troškove poslovanja zračne luke. S obzirom na neznatnu gospodarsku privlačnost i vrlo ograničenu tržišnu moć AOC-a, realno gledajući, ne postoji mogućnost da se ti troškovi nadoknade. U takvim okolnostima prihvaćanje svakog alternativnog scenarija koji nudi bolje ili jednostavno samo manje opterećujuće izglede za vlasnika ili vlasnike zračne luke od hipotetskog scenarija da se ništa ne poduzme ili da se zračna luka zatvori po moguće znatnim troškovima odgovara u potpunosti načelu ulagatelja u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(114)

Ryanair navodi da je izgubljene troškove pri primjeni načela ulagatelja u tržišnom gospodarstvu potrebno zanemariti i u usporednoj analizi i u analizi troškova. Ryanair navodi da privatni ulagatelj koji od 1992. upravlja AOC-om mora izgubljenim troškovima smatrati i troškove infrastrukture i fiksne troškove poslovanja zračne luke. S obzirom na neznatnu gospodarsku privlačnost i vrlo ograničenu tržišnu moć AOC-a, realno gledajući, ne postoji mogućnost da se ti troškovi nadoknade. U takvim okolnostima prihvaćanje svakog alternativnog scenarija koji nudi bolje ili jednostavno samo manje opterećujuće izglede za vlasnika ili vlasnike zračne luke od hipotetskog scenarija da se ništa ne poduzme ili da se zračna luka zatvori po moguće znatnim troškovima odgovara u potpunosti načelu ulagatelja u tržišnom gospodarstvu.

| (115) | Ryanair naglašava i to da je posebne troškove povezane s društvom Ryanair potrebno promatrati odvojeno od troškova koji su nastali za zračnu luku, ali da bi ukupno mogli ispasti manji od prihoda ostvarenih od pozitivnih vanjskih mrežnih utjecaja nastalih zahvaljujući poslovanju društva Ryanair u zračnoj luci. |
| --- | --- |

(115)

Ryanair naglašava i to da je posebne troškove povezane s društvom Ryanair potrebno promatrati odvojeno od troškova koji su nastali za zračnu luku, ali da bi ukupno mogli ispasti manji od prihoda ostvarenih od pozitivnih vanjskih mrežnih utjecaja nastalih zahvaljujući poslovanju društva Ryanair u zračnoj luci.

Studije društva za poslovno savjetovanje koje je angažirao Ryanair

Studije društva za poslovno savjetovanje koje je angažirao Ryanair

| (116) | Ryanair izjavljuje da sporazum o naknadama s AOC-om ispunjuje zahtjeve načela ulagatelja u tržišnom gospodarstvu. U tu svrhu Ryanair je Komisiji stavio na raspolaganje dva izvješća koja je sastavilo društvo za poslovno savjetovanje. U tim studijama predmetni ugovor uspoređuje se s drugim sporazumima o naknadama između društva Ryanair i zračnih luka koje su ili u većinskom privatnom vlasništvu i privatno se financiraju ili koje u situaciji dovoljno sličnoj AOC-ovoj postupaju kao ulagatelj u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(116)

Ryanair izjavljuje da sporazum o naknadama s AOC-om ispunjuje zahtjeve načela ulagatelja u tržišnom gospodarstvu. U tu svrhu Ryanair je Komisiji stavio na raspolaganje dva izvješća koja je sastavilo društvo za poslovno savjetovanje. U tim studijama predmetni ugovor uspoređuje se s drugim sporazumima o naknadama između društva Ryanair i zračnih luka koje su ili u većinskom privatnom vlasništvu i privatno se financiraju ili koje u situaciji dovoljno sličnoj AOC-ovoj postupaju kao ulagatelj u tržišnom gospodarstvu.

| (117) | Ryanair objašnjava metodu usporedbe zračnih luka primijenjenu u izvješćima na sljedeći način: istraga se temeljila samo na drugim ugovorima društva Ryanair jer Ryanair ima drukčiji poslovni model od većine drugih zračnih prijevoznika, odnosno ne upotrebljava mostove za ukrcaj putnika, autobuse za putnike ili čekaonice, povezane letove, ima vrijeme stajanja zrakoplova od 20 minuta te putnici većinom imaju ručnu prtljagu. Osim toga su u opseg studije uključene samo zračne luke kojima se upravlja u skladu s logičkim načelom ulagatelja u tržišnom gospodarstvu. Izuzete su zračne luke koje su eventualno u znatnoj mjeri dobivale državne potpore. Prema tome, oko petnaest zračnih luka u mreži društva Ryanair ispunjuje te kriterije. One su obuhvaćene opsegom studije. |
| --- | --- |

(117)

Ryanair objašnjava metodu usporedbe zračnih luka primijenjenu u izvješćima na sljedeći način: istraga se temeljila samo na drugim ugovorima društva Ryanair jer Ryanair ima drukčiji poslovni model od većine drugih zračnih prijevoznika, odnosno ne upotrebljava mostove za ukrcaj putnika, autobuse za putnike ili čekaonice, povezane letove, ima vrijeme stajanja zrakoplova od 20 minuta te putnici većinom imaju ručnu prtljagu. Osim toga su u opseg studije uključene samo zračne luke kojima se upravlja u skladu s logičkim načelom ulagatelja u tržišnom gospodarstvu. Izuzete su zračne luke koje su eventualno u znatnoj mjeri dobivale državne potpore. Prema tome, oko petnaest zračnih luka u mreži društva Ryanair ispunjuje te kriterije. One su obuhvaćene opsegom studije.

| (118) | U prvom izvješću se [...]* smatra najprimjerenijom zračnom lukom za usporedbu. U izvješću se izjavljuje da „ideally, the comparator airport that is selected for the purposes of the analysis would be of a similar size to Altenburg Airport. Although it has not been possible to find a comparator airport that is very similar to Altenburg Airport across all relevant dimensions, [...]* Airport is sufficiently similar for the purposes of the analysis presented here” [... zračna luka odabrana za potrebe analize u idealnom bi slučaju trebala biti slične veličine kao zračna luka Altenburg. Iako nije bilo moguće pronaći usporednu zračnu luku koja je u svim relevantnim područjima vrlo slična zračnoj luci Altenburg, zračna luka [...]* dovoljno je slična za potrebe ovdje predočene analize.] U drugom izvješću krug usporednih zračnih luka proširuje se na zračne luke [...]*, a naknade naplaćene u tim zračnim lukama od 2003./2004. do 2010./2011. uspoređuju se i po putniku i po otpremljenom zrakoplovu. |
| --- | --- |

(118)

U prvom izvješću se [...]* smatra najprimjerenijom zračnom lukom za usporedbu. U izvješću se izjavljuje da „ideally, the comparator airport that is selected for the purposes of the analysis would be of a similar size to Altenburg Airport. Although it has not been possible to find a comparator airport that is very similar to Altenburg Airport across all relevant dimensions, [...]* Airport is sufficiently similar for the purposes of the analysis presented here” [... zračna luka odabrana za potrebe analize u idealnom bi slučaju trebala biti slične veličine kao zračna luka Altenburg. Iako nije bilo moguće pronaći usporednu zračnu luku koja je u svim relevantnim područjima vrlo slična zračnoj luci Altenburg, zračna luka [...]* dovoljno je slična za potrebe ovdje predočene analize.] U drugom izvješću krug usporednih zračnih luka proširuje se na zračne luke [...]*, a naknade naplaćene u tim zračnim lukama od 2003./2004. do 2010./2011. uspoređuju se i po putniku i po otpremljenom zrakoplovu.

ideally, the comparator airport that is selected for the purposes of the analysis would be of a similar size to Altenburg Airport. Although it has not been possible to find a comparator airport that is very similar to Altenburg Airport across all relevant dimensions,

Airport is sufficiently similar for the purposes of the analysis presented here

| (119) | U izvješćima se zaključuje da je iznos naknade koju je Ryanair plaćao AOC-u u prosjeku veći ili jednak usporedivom iznosu naknade koji je zračni prijevoznik plaćao usporednim zračnim lukama u istražnom razdoblju. Iz toga se može zaključiti da naknada koju je Ryanair plaćao AOC-u u okviru različitih ugovora visinom odgovara naknadama koje bi društvu Ryanair u sličnim okolnostima ponudio ulagatelj u tržišnom gospodarstvu koji je vlasnik zračne luke. |
| --- | --- |

(119)

U izvješćima se zaključuje da je iznos naknade koju je Ryanair plaćao AOC-u u prosjeku veći ili jednak usporedivom iznosu naknade koji je zračni prijevoznik plaćao usporednim zračnim lukama u istražnom razdoblju. Iz toga se može zaključiti da naknada koju je Ryanair plaćao AOC-u u okviru različitih ugovora visinom odgovara naknadama koje bi društvu Ryanair u sličnim okolnostima ponudio ulagatelj u tržišnom gospodarstvu koji je vlasnik zračne luke.

| (120) | Ryanair navodi da bi se pri razmatranju naknada zračne luke bilo bolje ravnati prema graničnim troškovima nego prema prosječnim varijabilnim troškovima ili prosječnim ukupnim troškovima. |
| --- | --- |

(120)

Ryanair navodi da bi se pri razmatranju naknada zračne luke bilo bolje ravnati prema graničnim troškovima nego prema prosječnim varijabilnim troškovima ili prosječnim ukupnim troškovima.

| (121) | Ryanair naglašava da je ugovore AOC-a s društvima Ryanair i AMS potrebno ocjenjivati odvojeno i da se ta dva društva ne mogu smatrati jednim korisnikom navodne državne potpore. Ugovori su posebni ugovori koji su dogovoreni neovisno jedan o drugom, čiji su predmet bile različite usluge i koji nisu međusobno povezani tako da bi ih bilo opravdano razmatrati kao jedinstven izvor navodne državne potpore. Sklapanje ugovora o marketingu s AMS-om nije bio preduvjet za održavanje linija društva Ryanaira s neke zračne luke i prema njoj. Na temelju vlastite predodžbe o svojim potrebama u pogledu marketinga mnoge zračne luke s kojima Ryanair surađuje ne bi sklopile ugovore s AMS-om. Ryanair naglašava da je kupnju marketinških usluga po tržišnim cijenama potrebno promatrati odvojeno od povezanog sporazuma između zračne luke i zračnog prijevoznika. |
| --- | --- |

(121)

Ryanair naglašava da je ugovore AOC-a s društvima Ryanair i AMS potrebno ocjenjivati odvojeno i da se ta dva društva ne mogu smatrati jednim korisnikom navodne državne potpore. Ugovori su posebni ugovori koji su dogovoreni neovisno jedan o drugom, čiji su predmet bile različite usluge i koji nisu međusobno povezani tako da bi ih bilo opravdano razmatrati kao jedinstven izvor navodne državne potpore. Sklapanje ugovora o marketingu s AMS-om nije bio preduvjet za održavanje linija društva Ryanaira s neke zračne luke i prema njoj. Na temelju vlastite predodžbe o svojim potrebama u pogledu marketinga mnoge zračne luke s kojima Ryanair surađuje ne bi sklopile ugovore s AMS-om. Ryanair naglašava da je kupnju marketinških usluga po tržišnim cijenama potrebno promatrati odvojeno od povezanog sporazuma između zračne luke i zračnog prijevoznika.

| (122) | Ryanair dalje objašnjava da nema naznake za to da zračni prijevoznik koji bi se obvezao da će zajamčiti sličan broj putnika i/ili otpremljenih zrakoplova na tlu ne bi dobio slične „snižene naknade”. Komisija se ne bavi ni pitanjem bi li zračni prijevoznik koji bi ponudio slične obveze dobio od usporedive privatne zračne luke naknade u sličnom iznosu. |
| --- | --- |

(122)

Ryanair dalje objašnjava da nema naznake za to da zračni prijevoznik koji bi se obvezao da će zajamčiti sličan broj putnika i/ili otpremljenih zrakoplova na tlu ne bi dobio slične „snižene naknade”. Komisija se ne bavi ni pitanjem bi li zračni prijevoznik koji bi ponudio slične obveze dobio od usporedive privatne zračne luke naknade u sličnom iznosu.

| (123) | U pogledu vrijednosti marketinga Ryanair navodi da je oglasni prostor na web-mjestu društva Ryanair ograničen i da je odgovarajuća potražnja velika, pa i od strane društava koja nisu zračne luke. Trenutačno web-mjesto bilježi oko 4,5 milijardi pregleda stranica godišnje. Čak su i tradicionalni zračni prijevoznici sada svjesni vrijednosti svojih web-mjesta za potrebe marketinga i oglašavanja. S druge strane, mnoge su zračne luke donijele gospodarski razboritu odluku da će se za izgradnju trgovačke marke poslužiti oglasnim prostorom na web-mjestu ryanair.com ili na web-mjestima drugih zračnih prijevoznika. Od te veće poznatosti marke zračne luke mogu imati koristi na način da se međusobno dopunjuju i jačaju. Zračna luka Altenburg daleko je manje međunarodno poznata od zračnih luka Aéroports de Pariz ili Heathrow, zbog čega mora ulagati u oglašavanje kako bi povećala poznatost svoje marke i broj dolaznih putnika. |
| --- | --- |

(123)

U pogledu vrijednosti marketinga Ryanair navodi da je oglasni prostor na web-mjestu društva Ryanair ograničen i da je odgovarajuća potražnja velika, pa i od strane društava koja nisu zračne luke. Trenutačno web-mjesto bilježi oko 4,5 milijardi pregleda stranica godišnje. Čak su i tradicionalni zračni prijevoznici sada svjesni vrijednosti svojih web-mjesta za potrebe marketinga i oglašavanja. S druge strane, mnoge su zračne luke donijele gospodarski razboritu odluku da će se za izgradnju trgovačke marke poslužiti oglasnim prostorom na web-mjestu ryanair.com ili na web-mjestima drugih zračnih prijevoznika. Od te veće poznatosti marke zračne luke mogu imati koristi na način da se međusobno dopunjuju i jačaju. Zračna luka Altenburg daleko je manje međunarodno poznata od zračnih luka Aéroports de Pariz ili Heathrow, zbog čega mora ulagati u oglašavanje kako bi povećala poznatost svoje marke i broj dolaznih putnika.

web

web

web

web

ryanair.com

web

| (124) | Ryanair dostavlja analizu koju je sastavilo društvo za poslovno savjetovanje radi usporedbe cijena koje naplaćuje AMS za usluge internetskog marketinga s cijenama koje druga web-mjesta za putovanja obračunavaju za slične usluge. U analizi se uspoređuju cijene koje je AMS naplaćivao u svojem prvom cjeniku za 2005. s referentnom vrijednošću sličnih usluga koje su u tom razdoblju nudila web-mjesta za putovanja. Osim toga, cijene koje se naplaćuju u trenutačnom cjeniku AMS-a (2013.) uspoređuju se s cijenama sličnih usluga koje pružaju druga web-mjesta za putovanja. U toj analizi zaključuje se da su cijene koje AMS naplaćuje za oglašavanje na web-mjestu ryanair.com bile ili niže od prosjeka ili su to bile srednje cijene koje web-mjesta u usporednoj skupini naplaćuju u svojim cjenicima. Ryanair navodi da se tim zaključkom potvrđuje kako su sporazumi javnih zračnih luka s AMS-om prošli test subjekta u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(124)

Ryanair dostavlja analizu koju je sastavilo društvo za poslovno savjetovanje radi usporedbe cijena koje naplaćuje AMS za usluge internetskog marketinga s cijenama koje druga web-mjesta za putovanja obračunavaju za slične usluge. U analizi se uspoređuju cijene koje je AMS naplaćivao u svojem prvom cjeniku za 2005. s referentnom vrijednošću sličnih usluga koje su u tom razdoblju nudila web-mjesta za putovanja. Osim toga, cijene koje se naplaćuju u trenutačnom cjeniku AMS-a (2013.) uspoređuju se s cijenama sličnih usluga koje pružaju druga web-mjesta za putovanja. U toj analizi zaključuje se da su cijene koje AMS naplaćuje za oglašavanje na web-mjestu ryanair.com bile ili niže od prosjeka ili su to bile srednje cijene koje web-mjesta u usporednoj skupini naplaćuju u svojim cjenicima. Ryanair navodi da se tim zaključkom potvrđuje kako su sporazumi javnih zračnih luka s AMS-om prošli test subjekta u tržišnom gospodarstvu.

web

web

web

web

ryanair.com

web

| (125) | S pomoću različitih snimki zaslona iz kojih se vidjeti da su usluge pružene u okviru ugovorâ s AMS-om bile nadzirane Ryanair dostavlja i dokaze za izvršene usluge. Te snimke zaslona općenito su dostavljane zračnoj luci koja je sklopila ugovor s AMS-om kao dokaz za aktivaciju kupljenih usluga na web-mjestu ryanair.com. Ryanair naglašava vrijednost usluga koje je AMS pružio zračnim lukama i zastupa mišljenje da se korist koja nastaje za zračne luke na temelju sklapanja ugovorâ s AMS-om može ozbiljno kvantificirati. |
| --- | --- |

(125)

S pomoću različitih snimki zaslona iz kojih se vidjeti da su usluge pružene u okviru ugovorâ s AMS-om bile nadzirane Ryanair dostavlja i dokaze za izvršene usluge. Te snimke zaslona općenito su dostavljane zračnoj luci koja je sklopila ugovor s AMS-om kao dokaz za aktivaciju kupljenih usluga na web-mjestu ryanair.com. Ryanair naglašava vrijednost usluga koje je AMS pružio zračnim lukama i zastupa mišljenje da se korist koja nastaje za zračne luke na temelju sklapanja ugovorâ s AMS-om može ozbiljno kvantificirati.

web

ryanair.com

| (126) | Neovisno o mišljenju društva Ryanair da je ugovor s AMS-om i ugovor o uslugama zračne luke potrebno promatrati odvojeno, Ryanair dostavlja analizu isplativosti koju je društvo za poslovno savjetovanje provelo na temelju načela subjekta u tržišnom gospodarstvu i koja obuhvaća ugovor o uslugama zračne luke koji su sklopili Ryanair i zračna luka te ugovore o marketingu koje su sklopili AMS i zračna luka. Ryanair izjavljuje da bi ta analiza – uz razmatranje mogućeg uključivanja AMS-a u zajedničku analizu isplativosti ugovorâ s AMS-om i ugovora o uslugama zračne luke – trebala pomoći Komisiji u određivanju pristupa za zajedničko promatranje ugovora o uslugama zračne luke i ugovorâ s AMS-om. |
| --- | --- |

(126)

Neovisno o mišljenju društva Ryanair da je ugovor s AMS-om i ugovor o uslugama zračne luke potrebno promatrati odvojeno, Ryanair dostavlja analizu isplativosti koju je društvo za poslovno savjetovanje provelo na temelju načela subjekta u tržišnom gospodarstvu i koja obuhvaća ugovor o uslugama zračne luke koji su sklopili Ryanair i zračna luka te ugovore o marketingu koje su sklopili AMS i zračna luka. Ryanair izjavljuje da bi ta analiza – uz razmatranje mogućeg uključivanja AMS-a u zajedničku analizu isplativosti ugovorâ s AMS-om i ugovora o uslugama zračne luke – trebala pomoći Komisiji u određivanju pristupa za zajedničko promatranje ugovora o uslugama zračne luke i ugovorâ s AMS-om.

| (127) | Društvo za poslovno savjetovanje zaključilo je da je pristup novčanog toka primjerena metoda za uključivanje vrijednosti AMS-a u zajedničku analizu isplativosti ugovorâ s AMS-om i ugovora o uslugama zračne luke. Tim pristupom obuhvatila bi se akumulirana dodatna dobit koja je nastala za zračnu luku potpisivanjem ugovora o uslugama zračne luke kao i korist od oglašavanja na temelju ugovora s AMS-om. Na temelju tog pristupa rashodi zračne luke za AMS u okviru diskontirane analize novčanog toka i isplativosti mogli bi se smatrati dodatnim poslovnim rashodom. Osim toga, tim pristupom uzima se u obzir i korist od marketinških aktivnosti proizišlih iz ugovorâ s AMS-om i ugovora o uslugama zračne luke tijekom trajanja ugovora i nakon planiranog završetka usluga zračne luke, jer se marketinškim aktivnostima pridonosi povećanju vrijednosti marke i vjerojatno potiču i buduće poslovne prilike i dobiti. |
| --- | --- |

(127)

Društvo za poslovno savjetovanje zaključilo je da je pristup novčanog toka primjerena metoda za uključivanje vrijednosti AMS-a u zajedničku analizu isplativosti ugovorâ s AMS-om i ugovora o uslugama zračne luke. Tim pristupom obuhvatila bi se akumulirana dodatna dobit koja je nastala za zračnu luku potpisivanjem ugovora o uslugama zračne luke kao i korist od oglašavanja na temelju ugovora s AMS-om. Na temelju tog pristupa rashodi zračne luke za AMS u okviru diskontirane analize novčanog toka i isplativosti mogli bi se smatrati dodatnim poslovnim rashodom. Osim toga, tim pristupom uzima se u obzir i korist od marketinških aktivnosti proizišlih iz ugovorâ s AMS-om i ugovora o uslugama zračne luke tijekom trajanja ugovora i nakon planiranog završetka usluga zračne luke, jer se marketinškim aktivnostima pridonosi povećanju vrijednosti marke i vjerojatno potiču i buduće poslovne prilike i dobiti.

| (128) | Kao zaključak te studije Ryanair naglašava činjenicu da bi Komisija, ako nastavi zajednički promatrati ugovor o uslugama zračne luke i ugovore s AMS-om, na ovaj predmet potpore trebala primjenjivati načela koja je navelo društvo za poslovno savjetovanje kako bi analizu isplativosti u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu mogla na ispravan način primijeniti i na ugovor o uslugama zračne luke i na ugovore s AMS-om. |
| --- | --- |

(128)

Kao zaključak te studije Ryanair naglašava činjenicu da bi Komisija, ako nastavi zajednički promatrati ugovor o uslugama zračne luke i ugovore s AMS-om, na ovaj predmet potpore trebala primjenjivati načela koja je navelo društvo za poslovno savjetovanje kako bi analizu isplativosti u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu mogla na ispravan način primijeniti i na ugovor o uslugama zračne luke i na ugovore s AMS-om.

| (129) | Ryanair je, nadalje, dostavio niz priloga koje je sastavilo društvo za poslovno savjetovanje i analizu koju je izradio profesor Damien P. McLoughlin. |
| --- | --- |

(129)

Ryanair je, nadalje, dostavio niz priloga koje je sastavilo društvo za poslovno savjetovanje i analizu koju je izradio profesor Damien P. McLoughlin.

Određivanje tržišne referentne vrijednosti u analizama referentnih vrijednosti za testove
   (73)
  na temelju načela subjekta u tržišnom gospodarstvu
   (74)

Određivanje tržišne referentne vrijednosti u analizama referentnih vrijednosti za testove

73

na temelju načela subjekta u tržišnom gospodarstvu

74

| (130) | Društvo za poslovno savjetovanje uvjereno je da je pristup Komisije da prihvaća samo usporedne zračne luke koje se nalaze u istom prihvatnom području kao zračna luka koja je predmet istrage pogrešan. Društvo za poslovno savjetovanje navodi argument da tržišne referentne cijene dobivene u usporednim zračnim lukama nisu „opterećene” državnom potporom koja je odobrena susjednim zračnim lukama. Solidna procjena referentne tržišne vrijednosti za test u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu moguća je zbog sljedećih razloga:






  (a) | analize referentnih vrijednosti primjenjuju se u mnogim situacijama i izvan područja državne potpore za testove u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu; |
| --- | --- | --- |

(130)

Društvo za poslovno savjetovanje uvjereno je da je pristup Komisije da prihvaća samo usporedne zračne luke koje se nalaze u istom prihvatnom području kao zračna luka koja je predmet istrage pogrešan. Društvo za poslovno savjetovanje navodi argument da tržišne referentne cijene dobivene u usporednim zračnim lukama nisu „opterećene” državnom potporom koja je odobrena susjednim zračnim lukama. Solidna procjena referentne tržišne vrijednosti za test u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu moguća je zbog sljedećih razloga:

(a)

analize referentnih vrijednosti primjenjuju se u mnogim situacijama i izvan područja državne potpore za testove u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu;

| (b) | društva su međusobno utjecala na svoje odluke o određivanju cijena samo u mjeri u kojoj se njihovi proizvodi međusobno zamjenjuju ili dopunjuju; |
| --- | --- |

(b)

društva su međusobno utjecala na svoje odluke o određivanju cijena samo u mjeri u kojoj se njihovi proizvodi međusobno zamjenjuju ili dopunjuju;

| (c) | zračne luke u istom prihvatnom području ne natječu se nužno međusobno, a usporedne zračne luke upotrijebljene u dostavljenim izvješćima samo su u ograničenoj mjeri izložene tržišnom natjecanju sa zračnim lukama u državnom vlasništvu (manje od jedne trećine poslovnih zračnih luka u prihvatnom području usporednih zračnih luka u potpunosti se nalazi u državnom vlasništvu i nijedna od njih nije u travnju 2013. bila predmet ispitnog postupka u pogledu državne potpore); |
| --- | --- |

(c)

zračne luke u istom prihvatnom području ne natječu se nužno međusobno, a usporedne zračne luke upotrijebljene u dostavljenim izvješćima samo su u ograničenoj mjeri izložene tržišnom natjecanju sa zračnim lukama u državnom vlasništvu (manje od jedne trećine poslovnih zračnih luka u prihvatnom području usporednih zračnih luka u potpunosti se nalazi u državnom vlasništvu i nijedna od njih nije u travnju 2013. bila predmet ispitnog postupka u pogledu državne potpore);

| (d) | čak i ako usporedne zračne luke podliježu tržišnom natjecanju sa zračnim lukama u državnom vlasništvu koje se nalaze u istom prihvatnom području mogu postojati razlozi za pretpostavku da njihovo postupanje odgovara načelu subjekta u tržišnom gospodarstvu (primjerice ako postoji veliki privatni udjel ili ako zračnom lukom upravlja privatno društvo); |
| --- | --- |

(d)

čak i ako usporedne zračne luke podliježu tržišnom natjecanju sa zračnim lukama u državnom vlasništvu koje se nalaze u istom prihvatnom području mogu postojati razlozi za pretpostavku da njihovo postupanje odgovara načelu subjekta u tržišnom gospodarstvu (primjerice ako postoji veliki privatni udjel ili ako zračnom lukom upravlja privatno društvo);

| (e) | zračne luke subjekata u tržišnom gospodarstvu ne utvrđuju cijene koje su niže od dodatnih troškova. |
| --- | --- |

(e)

zračne luke subjekata u tržišnom gospodarstvu ne utvrđuju cijene koje su niže od dodatnih troškova.

Načela analize isplativosti za testove na temelju načela subjekta u tržišnom gospodarstvu
   (75)

Načela analize isplativosti za testove na temelju načela subjekta u tržišnom gospodarstvu

75

| (131) | Društvo za poslovno savjetovanje navelo je argument da se analiza isplativosti koju je provelo u izvješćima dostavljenima Komisiji temelji na načelima koja bi primjenjivao razborit ulagatelj u privatnom sektoru. U toj analizi isplativosti odražava se pristup koji proizlazi iz temeljnih odluka Komisije. Analiza isplativosti temelji se na sljedećim načelima:






  (a) | ocjena se provodi na temelju dodatnih troškova; |
| --- | --- | --- |

(131)

Društvo za poslovno savjetovanje navelo je argument da se analiza isplativosti koju je provelo u izvješćima dostavljenima Komisiji temelji na načelima koja bi primjenjivao razborit ulagatelj u privatnom sektoru. U toj analizi isplativosti odražava se pristup koji proizlazi iz temeljnih odluka Komisije. Analiza isplativosti temelji se na sljedećim načelima:

(a)

ocjena se provodi na temelju dodatnih troškova;

| (b) | ex ante poslovni plan nije nužan; |
| --- | --- |

(b)

ex ante poslovni plan nije nužan;

ex ante

| (c) | kod zračne luke koja nije preopterećena pristup naplate iz jedne blagajne primjerena je metoda za određivanje cijena; |
| --- | --- |

(c)

kod zračne luke koja nije preopterećena pristup naplate iz jedne blagajne primjerena je metoda za određivanje cijena;

| (d) | potrebno je uzeti u obzir samo prihode povezane s gospodarskom djelatnošću operativne zračne luke; |
| --- | --- |

(d)

potrebno je uzeti u obzir samo prihode povezane s gospodarskom djelatnošću operativne zračne luke;

| (e) | potrebno je uzeti u obzir cjelokupno trajanje ugovora, uključujući moguća produljenja; |
| --- | --- |

(e)

potrebno je uzeti u obzir cjelokupno trajanje ugovora, uključujući moguća produljenja;

| (f) | za ocjenu isplativosti ugovorâ potrebno je diskontirati buduće financijske tokove; |
| --- | --- |

(f)

za ocjenu isplativosti ugovorâ potrebno je diskontirati buduće financijske tokove;

| (g) | dodatnu isplativost ugovorâ s društvom Ryanair za zračne luke potrebno je ocjenjivati na temelju procjena unutarnje stope povrata ili neto vrijednosti kapitala. |
| --- | --- |

(g)

dodatnu isplativost ugovorâ s društvom Ryanair za zračne luke potrebno je ocjenjivati na temelju procjena unutarnje stope povrata ili neto vrijednosti kapitala.

Analiza profesora Damiena P. McLoughlina
   (76)
  – Brand building: why and how small brands should invest in marketing – [Izgradnja marke: zašto bi i kako male marke trebale ulagati u marketing]

Analiza profesora Damiena P. McLoughlina

76

– Brand building: why and how small brands should invest in marketing – [Izgradnja marke: zašto bi i kako male marke trebale ulagati u marketing]

| (132) | Cilj je tog rada predstaviti gospodarsku logiku na kojoj su se temeljile odluke regionalnih zračnih luka da od AMS-a kupe oglasni prostor na web-mjestu ryanair.com. Autor navodi da postoji velik broj vrlo jakih, dobro poznatih i redovito korištenih zračnih luka. Za proširenje poslovanja slabiji konkurenti trebali bi prevladati statično kupovno ponašanje potrošača. Male regionalne zračne luke trebale bi pronaći mogućnost za trajno prenošenje poruke svoje marke što većoj publici. Tradicionalni oblici marketinške komunikacije zahtijevaju rashode koji premašuju njihova sredstva. |
| --- | --- |

(132)

Cilj je tog rada predstaviti gospodarsku logiku na kojoj su se temeljile odluke regionalnih zračnih luka da od AMS-a kupe oglasni prostor na web-mjestu ryanair.com. Autor navodi da postoji velik broj vrlo jakih, dobro poznatih i redovito korištenih zračnih luka. Za proširenje poslovanja slabiji konkurenti trebali bi prevladati statično kupovno ponašanje potrošača. Male regionalne zračne luke trebale bi pronaći mogućnost za trajno prenošenje poruke svoje marke što većoj publici. Tradicionalni oblici marketinške komunikacije zahtijevaju rashode koji premašuju njihova sredstva.

web

ryanair.com

Primjedbe u pogledu plaćanja društvu AMS

Primjedbe u pogledu plaćanja društvu AMS

| (133) | Ryanair se ne slaže s presudom Komisije da plaćanja AMS-u predstavljaju troškove za zračnu luku jer u tom pristupu nije uzeta u obzir vrijednost usluga AMS-a za zračnu luku. Ryanair je nadalje uvjeren da bi se za potrebe analize u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu kupnja vrijednih marketinških usluga po tržišnim cijenama trebala promatrati odvojeno od povezanog ugovora između zračne luke i zračnog prijevoznika. Kao potporu svojoj analizi Ryanair dostavlja studiju društva za poslovno savjetovanje o usporedbi referentnih vrijednosti cijena koje naplaćuje AMS i cijena sličnih usluga koje nude druga web-mjesta za putovanja. (77) U studiji se zaključuje da su cijene koje je naplaćivao AMS bile ili niže od prosjeka ili u srednjem rangu cijena koje naplaćuju web-mjesta iz usporedne skupine. Iz toga Ryanair zaključuje da cijene AMS-a odgovaraju tržišnim cijenama i da odluka javne zračne luke da kupi usluge AMS-a prolazi test subjekta u tržišnom gospodarstvu. Kako bi dokazao vrijednost tih usluga za zračne luke, Ryanair osim toga dostavlja dokaze za usluge pružene zračnim lukama u okviru ugovorâ s AMS-om. |
| --- | --- |

(133)

Ryanair se ne slaže s presudom Komisije da plaćanja AMS-u predstavljaju troškove za zračnu luku jer u tom pristupu nije uzeta u obzir vrijednost usluga AMS-a za zračnu luku. Ryanair je nadalje uvjeren da bi se za potrebe analize u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu kupnja vrijednih marketinških usluga po tržišnim cijenama trebala promatrati odvojeno od povezanog ugovora između zračne luke i zračnog prijevoznika. Kao potporu svojoj analizi Ryanair dostavlja studiju društva za poslovno savjetovanje o usporedbi referentnih vrijednosti cijena koje naplaćuje AMS i cijena sličnih usluga koje nude druga web-mjesta za putovanja. (77) U studiji se zaključuje da su cijene koje je naplaćivao AMS bile ili niže od prosjeka ili u srednjem rangu cijena koje naplaćuju web-mjesta iz usporedne skupine. Iz toga Ryanair zaključuje da cijene AMS-a odgovaraju tržišnim cijenama i da odluka javne zračne luke da kupi usluge AMS-a prolazi test subjekta u tržišnom gospodarstvu. Kako bi dokazao vrijednost tih usluga za zračne luke, Ryanair osim toga dostavlja dokaze za usluge pružene zračnim lukama u okviru ugovorâ s AMS-om.

web

77

web

| (134) | Ryanair moli Komisiju da preispita pristup koji je dosad primjenjivala u pogledu ugovorâ s AMS-om. Ryanair je uvjeren da bi sporazume s AMS-om trebalo promatrati odvojeno od sporazuma društva Ryanair o uslugama zračne luke i podvrgnuti posebnom testu subjekta u tržišnom gospodarstvu. Ako Komisija inzistira na zajedničkom testu subjekta u tržišnom gospodarstvu u pogledu sporazumâ s AMS-om i sporazumâ s društvom Ryanair o uslugama zračne luke, trebalo bi uzeti u obzir vrijednost usluga AMS-a za zračnu luku. |
| --- | --- |

(134)

Ryanair moli Komisiju da preispita pristup koji je dosad primjenjivala u pogledu ugovorâ s AMS-om. Ryanair je uvjeren da bi sporazume s AMS-om trebalo promatrati odvojeno od sporazuma društva Ryanair o uslugama zračne luke i podvrgnuti posebnom testu subjekta u tržišnom gospodarstvu. Ako Komisija inzistira na zajedničkom testu subjekta u tržišnom gospodarstvu u pogledu sporazumâ s AMS-om i sporazumâ s društvom Ryanair o uslugama zračne luke, trebalo bi uzeti u obzir vrijednost usluga AMS-a za zračnu luku.

| (135) | Izvješće društva za poslovno savjetovanje od 20. prosinca 2013. o cijenama AMS-a odnosi se na zaključke iz prethodno dostavljenih izvješća u kojima je navedena važnost oglašavanja za male marke. U tim izvješćima potvrđuje se da je Ryanair vrlo jaka marka na razini cijele Europe koja može zahtijevati više cijene za svoje usluge oglašavanja. Stope AMS-a uspoređuju se s istovremenim nasumičnim uzorkom cijena oglašavanja na web-mjestima, pri čemu kao osnova za usporedbu služe oglasi iste veličine za razdoblje 2004.–2005., dakle za razdoblje kad je cjenik AMS-a prvi put uveden, i za 2013. godinu. ryanair.com ima više nego dvostruko više posjetitelja mjesečno od sljedećeg web-mjesta za putovanja na ljestvici posjećenosti. Postoji i veća vjerojatnost da će posjetitelji provesti daljnje transakcije u elektroničkom poslovanju. Te jedinstvene značajke u vezi s velikom poznatošću marke omogućile su zračnom prijevozniku da naplaćuje višu cijenu |
| --- | --- |

(135)

Izvješće društva za poslovno savjetovanje od 20. prosinca 2013. o cijenama AMS-a odnosi se na zaključke iz prethodno dostavljenih izvješća u kojima je navedena važnost oglašavanja za male marke. U tim izvješćima potvrđuje se da je Ryanair vrlo jaka marka na razini cijele Europe koja može zahtijevati više cijene za svoje usluge oglašavanja. Stope AMS-a uspoređuju se s istovremenim nasumičnim uzorkom cijena oglašavanja na web-mjestima, pri čemu kao osnova za usporedbu služe oglasi iste veličine za razdoblje 2004.–2005., dakle za razdoblje kad je cjenik AMS-a prvi put uveden, i za 2013. godinu. ryanair.com ima više nego dvostruko više posjetitelja mjesečno od sljedećeg web-mjesta za putovanja na ljestvici posjećenosti. Postoji i veća vjerojatnost da će posjetitelji provesti daljnje transakcije u elektroničkom poslovanju. Te jedinstvene značajke u vezi s velikom poznatošću marke omogućile su zračnom prijevozniku da naplaćuje višu cijenu

web

ryanair.com

web

| (136) | Uspoređeni su oglasi iste veličine koji su određeni na temelju raspoloživih podataka i nalazili su se na početnoj stranici pojedinih web-mjesta. Zbog nedostatka transparentnosti u posebnim ponudama i rabatima odobrenima na temelju vlastite procjene, koji pak odgovaraju standardnoj komercijalnoj praksi, međusobno su uspoređene samo cijene iz cjenika. Cijena u skladu s cjenikom nudi se kao cijena po tisući pregleda, odnosno kao cijena koju je potrebno platiti svaki put kad tisuću posjetitelja web-mjesta pregleda oglas. Cijene za oglase na internetu ovise o njihovoj veličini izmjerenoj u pikselima i o mjestu na kojem se nalaze na web-stranici. Najvažnija usluga oglašavanja koja se nudila na početnoj stranici web-mjesta ryanair.com u razdoblju 2004.–2005. bio je reklamni natpis (eng. banner) veličine 468 × 60 piksela. Reklamni natpisi obično se nalaze u gornjem srednjem dijelu web-stranice. U pogledu razdoblja 2004.–2005. cijena koju je AMS nudio za oglase u obliku reklamnih natpisa u skladu s cjenikom za 2005. uspoređena je s cijenom koju su tražila 54 europska web-mjesta za putovanja. |
| --- | --- |

(136)

Uspoređeni su oglasi iste veličine koji su određeni na temelju raspoloživih podataka i nalazili su se na početnoj stranici pojedinih web-mjesta. Zbog nedostatka transparentnosti u posebnim ponudama i rabatima odobrenima na temelju vlastite procjene, koji pak odgovaraju standardnoj komercijalnoj praksi, međusobno su uspoređene samo cijene iz cjenika. Cijena u skladu s cjenikom nudi se kao cijena po tisući pregleda, odnosno kao cijena koju je potrebno platiti svaki put kad tisuću posjetitelja web-mjesta pregleda oglas. Cijene za oglase na internetu ovise o njihovoj veličini izmjerenoj u pikselima i o mjestu na kojem se nalaze na web-stranici. Najvažnija usluga oglašavanja koja se nudila na početnoj stranici web-mjesta ryanair.com u razdoblju 2004.–2005. bio je reklamni natpis (eng. banner) veličine 468 × 60 piksela. Reklamni natpisi obično se nalaze u gornjem srednjem dijelu web-stranice. U pogledu razdoblja 2004.–2005. cijena koju je AMS nudio za oglase u obliku reklamnih natpisa u skladu s cjenikom za 2005. uspoređena je s cijenom koju su tražila 54 europska web-mjesta za putovanja.

web

web

web

web

ryanair.com

banner

web

web

| (137) | U pogledu 2013. godine uključene su dvije dodatne vrste oglasa, i to oglas vrste skyscraper veličine 120 × 600 piksela i vrste mid page unit veličine 300 × 250 piksela. Oglasi vrste skyscraper visoki su i uski i nalaze se uz rub web-stranice, dok se oglasi vrste mid page unit obično nalaze između dvaju redakcijskih internetskih sadržaja i stoga imaju veliku vidljivost. Cijene u skladu s cjenikom AMS-a za oglase vrste skyscraper i mid page unit uspoređuju se s naknadama na 22 web-mjesta za putovanja i 135 drugih web-mjesta. Za oba razdoblja i sve sektore pokazalo se da se stope naknada AMS-a nalaze u opsegu cijena koje naplaćuju web-mjesta u usporednoj skupini ili su niže od njih. |
| --- | --- |

(137)

U pogledu 2013. godine uključene su dvije dodatne vrste oglasa, i to oglas vrste skyscraper veličine 120 × 600 piksela i vrste mid page unit veličine 300 × 250 piksela. Oglasi vrste skyscraper visoki su i uski i nalaze se uz rub web-stranice, dok se oglasi vrste mid page unit obično nalaze između dvaju redakcijskih internetskih sadržaja i stoga imaju veliku vidljivost. Cijene u skladu s cjenikom AMS-a za oglase vrste skyscraper i mid page unit uspoređuju se s naknadama na 22 web-mjesta za putovanja i 135 drugih web-mjesta. Za oba razdoblja i sve sektore pokazalo se da se stope naknada AMS-a nalaze u opsegu cijena koje naplaćuju web-mjesta u usporednoj skupini ili su niže od njih.

skyscraper

mid page unit

skyscraper

web

mid page unit

skyscraper

mid page unit

web

web

web

Postupanje s ugovorima s AMS-om u analizi isplativosti provedenoj u okviru testova na temelju načela subjekta u tržišnom gospodarstvu

Postupanje s ugovorima s AMS-om u analizi isplativosti provedenoj u okviru testova na temelju načela subjekta u tržišnom gospodarstvu

| (138) | Ryanair je dostavio izvješće koje je sastavilo društvo za poslovno savjetovanje o načelima koja bi, prema njegovu mišljenju, trebala vrijediti za test na temelju načela subjekta u tržišnom gospodarstvu, koji obuhvaća i ugovore o uslugama zračne luke koje su sklopili Ryanair i zračne luke i ugovore o marketingu koje su sklopili AMS i te zračne luke. (78) Ryanair naglašava da to ne utječe na njegovo mišljenje da je ugovore s AMS-om i ugovore o uslugama zračne luke potrebno podvrgnuti odvojenim testovima na temelju načela subjekta u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(138)

Ryanair je dostavio izvješće koje je sastavilo društvo za poslovno savjetovanje o načelima koja bi, prema njegovu mišljenju, trebala vrijediti za test na temelju načela subjekta u tržišnom gospodarstvu, koji obuhvaća i ugovore o uslugama zračne luke koje su sklopili Ryanair i zračne luke i ugovore o marketingu koje su sklopili AMS i te zračne luke. (78) Ryanair naglašava da to ne utječe na njegovo mišljenje da je ugovore s AMS-om i ugovore o uslugama zračne luke potrebno podvrgnuti odvojenim testovima na temelju načela subjekta u tržišnom gospodarstvu.

78

| (139) | U izvješću se izjavljuje da je prihode povezane s AMS-om potrebno uključiti u prihodovnu stranu zajedničke analize isplativosti u kojoj se rashodi za AMS navode na troškovnoj strani. U izvješću se predlaže metoda temeljena na novčanom toku u kojoj se rashodi za AMS smatraju dodatnim troškovima poslovanja. U izvješću se navodi da se marketinškim aktivnostima pridonosi stvaranju i povećanju tržišne vrijednosti. Iz toga bi, s druge strane, tijekom trajanja ugovora o marketingu, ali i nakon njegova završetka, mogli nastati poslovi i dobit. Ugovorom s društvom Ryanair i drugi bi zračni prijevoznici došli u zračnu luku. Zbog toga bi on postao privlačan komercijalnim poduzetnicima i povećali bi se prihodi zračne luke koji nisu povezani sa zračnim prijevozom. (79) Ako Komisija provodi zajedničku analizu isplativosti, te bi prednosti trebalo uzeti u obzir postupanjem s rashodima za AMS kao s dodatnim troškovima poslovanja, pri čemu je dodatnu dobit potrebno računati umanjenu za plaćanja AMS-u. |
| --- | --- |

(139)

U izvješću se izjavljuje da je prihode povezane s AMS-om potrebno uključiti u prihodovnu stranu zajedničke analize isplativosti u kojoj se rashodi za AMS navode na troškovnoj strani. U izvješću se predlaže metoda temeljena na novčanom toku u kojoj se rashodi za AMS smatraju dodatnim troškovima poslovanja. U izvješću se navodi da se marketinškim aktivnostima pridonosi stvaranju i povećanju tržišne vrijednosti. Iz toga bi, s druge strane, tijekom trajanja ugovora o marketingu, ali i nakon njegova završetka, mogli nastati poslovi i dobit. Ugovorom s društvom Ryanair i drugi bi zračni prijevoznici došli u zračnu luku. Zbog toga bi on postao privlačan komercijalnim poduzetnicima i povećali bi se prihodi zračne luke koji nisu povezani sa zračnim prijevozom. (79) Ako Komisija provodi zajedničku analizu isplativosti, te bi prednosti trebalo uzeti u obzir postupanjem s rashodima za AMS kao s dodatnim troškovima poslovanja, pri čemu je dodatnu dobit potrebno računati umanjenu za plaćanja AMS-u.

79

| (140) | Osim toga je u predviđenu dodatnu dobit na kraju ugovora o uslugama zračne luke potrebno uključiti konačnu vrijednost kako bi se mogle zabilježiti i vrijednosti koje nastaju nakon isteka ugovora. Konačna vrijednost može se prilagoditi na temelju pažljive pretpostavke u pogledu vjerojatnosti produljenja ugovora s društvom Ryanair ili ugovaranja sličnih uvjeta s drugim zračnim prijevoznicima. Time se omogućuje procjena niže granice za prednosti koje zajednički nastaju iz ugovorâ s AMS-om i ugovora o uslugama zračne luke uz uzimanje u obzir neizvjesnosti dodatne dobiti nakon isteka ugovora o uslugama zračne luke. |
| --- | --- |

(140)

Osim toga je u predviđenu dodatnu dobit na kraju ugovora o uslugama zračne luke potrebno uključiti konačnu vrijednost kako bi se mogle zabilježiti i vrijednosti koje nastaju nakon isteka ugovora. Konačna vrijednost može se prilagoditi na temelju pažljive pretpostavke u pogledu vjerojatnosti produljenja ugovora s društvom Ryanair ili ugovaranja sličnih uvjeta s drugim zračnim prijevoznicima. Time se omogućuje procjena niže granice za prednosti koje zajednički nastaju iz ugovorâ s AMS-om i ugovora o uslugama zračne luke uz uzimanje u obzir neizvjesnosti dodatne dobiti nakon isteka ugovora o uslugama zračne luke.

| (141) | Kao dokaz za taj pristup u izvješću se sažimaju rezultati studija o utjecaju oglašavanja na vrijednost marke. U tim se studijama priznaje da se oglašavanjem može izgraditi vrijednost marke i povećati vjernost klijenata. Posebno se oglašavanjem na web-mjestu ryanair.com povećava prisutnost marke zračne luke. Posebno manje regionalne zračne luke koje nastoje povećati svoj promet mogle bi sklapanjem ugovorâ o oglašavanju s AMS-om povećati vrijednost svoje marke. (80) |
| --- | --- |

(141)

Kao dokaz za taj pristup u izvješću se sažimaju rezultati studija o utjecaju oglašavanja na vrijednost marke. U tim se studijama priznaje da se oglašavanjem može izgraditi vrijednost marke i povećati vjernost klijenata. Posebno se oglašavanjem na web-mjestu ryanair.com povećava prisutnost marke zračne luke. Posebno manje regionalne zračne luke koje nastoje povećati svoj promet mogle bi sklapanjem ugovorâ o oglašavanju s AMS-om povećati vrijednost svoje marke. (80)

web

ryanair.com

80

| (142) | U izvješću se predlaže da se prednost dade pristupu novčanog toka u odnosu na pristup kapitalizacije, prema kojem se s rashodima za AMS postupa kao s kapitalnim rashodima za nematerijalnu imovinu (odnosno za vrijednost marke zračne luke). Rashodi za marketing aktiviraju se kao nematerijalna imovina i zatim se amortiziraju tijekom uporabnog vijeka imovine, s preostalom vrijednošću na kraju utvrđenog trajanja ugovora o uslugama zračne luke. Međutim, tim pristupom ne bi se obuhvatila dodatna korist koja nastaje za zračnu luku iz sklapanja ugovora o uslugama zračne luke s društvom Ryanair. Osim toga, teško je procijeniti vrijednost nematerijalne imovine zbog rashodâ za izgradnju marke i uporabnog vijeka imovine. |
| --- | --- |

(142)

U izvješću se predlaže da se prednost dade pristupu novčanog toka u odnosu na pristup kapitalizacije, prema kojem se s rashodima za AMS postupa kao s kapitalnim rashodima za nematerijalnu imovinu (odnosno za vrijednost marke zračne luke). Rashodi za marketing aktiviraju se kao nematerijalna imovina i zatim se amortiziraju tijekom uporabnog vijeka imovine, s preostalom vrijednošću na kraju utvrđenog trajanja ugovora o uslugama zračne luke. Međutim, tim pristupom ne bi se obuhvatila dodatna korist koja nastaje za zračnu luku iz sklapanja ugovora o uslugama zračne luke s društvom Ryanair. Osim toga, teško je procijeniti vrijednost nematerijalne imovine zbog rashodâ za izgradnju marke i uporabnog vijeka imovine.

| (143) | Naposljetku se navodi argument da je pristup novčanog toka u skladu s temeljnim odlukama Komisije o državnoj i nedržavnoj potpori. Ovdje se navodi predmet potpore BayernLB (81), u kojem je Komisija navela da će za procjenu novčanih tokova primijeniti model ocjene u skladu s modelom diskontiranja dividendi (eng. dividend discount) i zatim dostaviti konačnu vrijednost na temelju predviđenog rasta dividendi. Osim toga, navodi se slučaj pretjeranog snižavanja marži u vezi s predmetom Telefónica (82) u kojem je Komisija u svoj diskontirani izračun novčanog toka uključila konačnu vrijednost. |
| --- | --- |

(143)

Naposljetku se navodi argument da je pristup novčanog toka u skladu s temeljnim odlukama Komisije o državnoj i nedržavnoj potpori. Ovdje se navodi predmet potpore BayernLB (81), u kojem je Komisija navela da će za procjenu novčanih tokova primijeniti model ocjene u skladu s modelom diskontiranja dividendi (eng. dividend discount) i zatim dostaviti konačnu vrijednost na temelju predviđenog rasta dividendi. Osim toga, navodi se slučaj pretjeranog snižavanja marži u vezi s predmetom Telefónica (82) u kojem je Komisija u svoj diskontirani izračun novčanog toka uključila konačnu vrijednost.

81

dividend discount

82

6.2.   PRIMJEDBE DRUŠTVA AIRPORT MARKETING SERVICES (AMS)

| (144) | Airport Marketing Services definira se kao društvo kći društva Ryanair koje služi stvarnoj gospodarskoj svrsi i osnovano je kako bi obavljalo djelatnost koja ne spada u osnovnu djelatnost društva Ryanair. Ryanair ga upotrebljava kao posrednika za prodaju oglasnog prostora na svojem web-mjestu. U načelu se ugovori o marketingu AMS-a sa zračnim lukama dogovaraju i sklapaju odvojeno od ugovorâ društva Ryanair s tim zračnim lukama. |
| --- | --- |

(144)

Airport Marketing Services definira se kao društvo kći društva Ryanair koje služi stvarnoj gospodarskoj svrsi i osnovano je kako bi obavljalo djelatnost koja ne spada u osnovnu djelatnost društva Ryanair. Ryanair ga upotrebljava kao posrednika za prodaju oglasnog prostora na svojem web-mjestu. U načelu se ugovori o marketingu AMS-a sa zračnim lukama dogovaraju i sklapaju odvojeno od ugovorâ društva Ryanair s tim zračnim lukama.

web

| (145) | AMS izjavljuje da nije bio korisnik državne potpore i da je zračna luka u svojem poslovanju s AMS-om postupala u skladu s načelom ulagatelja u tržišnom gospodarstvu. AMS navodi argument da je načelo ulagatelja u tržišnom kapitalu ispunjeno jer se u stopama naknada za oglasni prostor koji osigurava AMS i pripadajućem opsegu tog oglasnog prostora ne pravi razlika između javnih i privatnih oglašivača. Javni i privatni subjekti natječu se za pristup ograničenom oglasnom prostoru na web-mjestu ryanair.com. |
| --- | --- |

(145)

AMS izjavljuje da nije bio korisnik državne potpore i da je zračna luka u svojem poslovanju s AMS-om postupala u skladu s načelom ulagatelja u tržišnom gospodarstvu. AMS navodi argument da je načelo ulagatelja u tržišnom kapitalu ispunjeno jer se u stopama naknada za oglasni prostor koji osigurava AMS i pripadajućem opsegu tog oglasnog prostora ne pravi razlika između javnih i privatnih oglašivača. Javni i privatni subjekti natječu se za pristup ograničenom oglasnom prostoru na web-mjestu ryanair.com.

web

ryanair.com

| (146) | AMS izjavljuje da su ugovori o marketingu dogovoreni na temelju osnovnih poslovnih načela uz komercijalnu vrijednost po tržišnoj cijeni. Brojne zračne luke, i to i regionalne zračne luke i one koje služe kao čvorište, odlučile su radi povećanja poznatosti svoje marke objaviti oglas na web-mjestu društva Ryanair ili na nekom drugom web-mjestu. Od te veće poznatosti marke zračne luke mogu imati različite koristi. Tako ta poznatost marke preko web-mjesta zračnog prijevoznika na kojem se prikazuje oglas može privući dolazne putnike. Putnici koji dolaze u zračnu luku stvaraju prihode iz djelatnosti koje nisu povezane sa zračnim prijevozom jer strani putnici u zračnoj luci mnogo će vjerojatnije trošiti novac na suvenire, lokalne proizvode, unajmljivanje automobila, restorane i sl. Ti prihodi predstavljaju gotovo polovinu prihoda zračnih luka iz djelatnosti koje nisu povezane sa zračnim prijevozom. |
| --- | --- |

(146)

AMS izjavljuje da su ugovori o marketingu dogovoreni na temelju osnovnih poslovnih načela uz komercijalnu vrijednost po tržišnoj cijeni. Brojne zračne luke, i to i regionalne zračne luke i one koje služe kao čvorište, odlučile su radi povećanja poznatosti svoje marke objaviti oglas na web-mjestu društva Ryanair ili na nekom drugom web-mjestu. Od te veće poznatosti marke zračne luke mogu imati različite koristi. Tako ta poznatost marke preko web-mjesta zračnog prijevoznika na kojem se prikazuje oglas može privući dolazne putnike. Putnici koji dolaze u zračnu luku stvaraju prihode iz djelatnosti koje nisu povezane sa zračnim prijevozom jer strani putnici u zračnoj luci mnogo će vjerojatnije trošiti novac na suvenire, lokalne proizvode, unajmljivanje automobila, restorane i sl. Ti prihodi predstavljaju gotovo polovinu prihoda zračnih luka iz djelatnosti koje nisu povezane sa zračnim prijevozom.

web

web

web

| (147) | To se posebno odnosi na AOC jer kad je Ryanair započeo održavati letove na liniji Altenburg-London, zračna luka još nije imala redovan promet putnika. Djelatnosti koje su se mogle ostvariti na temelju prihoda iz djelatnosti koje nisu povezane sa zračnim prijevozom još se nisu razvile u tom trenutku. Marketinške aktivnosti u tom su pogledu vrlo značajne za povećanje udjela dolaznih putnika u ukupnom udjelu putnika na koji se Ryanair obvezao i poticanje djelatnosti u zračnoj luci koje nisu povezane sa zračnim prijevozom. |
| --- | --- |

(147)

To se posebno odnosi na AOC jer kad je Ryanair započeo održavati letove na liniji Altenburg-London, zračna luka još nije imala redovan promet putnika. Djelatnosti koje su se mogle ostvariti na temelju prihoda iz djelatnosti koje nisu povezane sa zračnim prijevozom još se nisu razvile u tom trenutku. Marketinške aktivnosti u tom su pogledu vrlo značajne za povećanje udjela dolaznih putnika u ukupnom udjelu putnika na koji se Ryanair obvezao i poticanje djelatnosti u zračnoj luci koje nisu povezane sa zračnim prijevozom.

| (148) | Web-mjesto društva Ryanair sa stajališta marketinga ima posebno vrijedne značajke. Web-mjesto društva Ryanair jedno je od najposjećenijih web-mjesta za putovanje u svijetu; marka i web-mjesto društva Ryanair imaju visok stupanj poznatosti; pri stopi odbijanja (eng. bounce rate) od samo [...]* sadržaj je privlačan, prosječno trajanje posjeta na web-mjestu izrazito je dugo i web-mjesto je posebno usmjereno na potencijalne klijente pojedine zračne luke. Te značajke web-mjesta odražavale su se u naknadama za marketing zaračunanima AOC-u. |
| --- | --- |

(148)

Web-mjesto društva Ryanair sa stajališta marketinga ima posebno vrijedne značajke. Web-mjesto društva Ryanair jedno je od najposjećenijih web-mjesta za putovanje u svijetu; marka i web-mjesto društva Ryanair imaju visok stupanj poznatosti; pri stopi odbijanja (eng. bounce rate) od samo [...]* sadržaj je privlačan, prosječno trajanje posjeta na web-mjestu izrazito je dugo i web-mjesto je posebno usmjereno na potencijalne klijente pojedine zračne luke. Te značajke web-mjesta odražavale su se u naknadama za marketing zaračunanima AOC-u.

Web

Web

web

web

bounce rate

web

web

web

| (149) | AMS izjavljuje da su njegove naknade za marketing određene na temelju tržišne cijene. AMS u pogledu svojih klijenata ne razlikuje zračne luke od društava koja djeluju u drugim područjima. Cijene koje je izračunao AMS temelje se na objektivnim kriterijima i navedene su na njegovu web-mjestu (83) na transparentan način. Cijene koje je obračunao AMS odgovaraju cjeniku. Za usporedbu: jednostrani oglas zračne luke u novinama Daily Telegraph koštao bi oko 2 385 000 EUR za trajanje od 45 dana (46 000 GBP dnevno). Osim toga, oglasni prostor koji AMS nudi na web-mjestu društva Ryanair čvrsto je integriran, dok se u pravilu oglasi na brojnim drugim web-mjestima izmjenjuju. |
| --- | --- |

(149)

AMS izjavljuje da su njegove naknade za marketing određene na temelju tržišne cijene. AMS u pogledu svojih klijenata ne razlikuje zračne luke od društava koja djeluju u drugim područjima. Cijene koje je izračunao AMS temelje se na objektivnim kriterijima i navedene su na njegovu web-mjestu (83) na transparentan način. Cijene koje je obračunao AMS odgovaraju cjeniku. Za usporedbu: jednostrani oglas zračne luke u novinama Daily Telegraph koštao bi oko 2 385 000 EUR za trajanje od 45 dana (46 000 GBP dnevno). Osim toga, oglasni prostor koji AMS nudi na web-mjestu društva Ryanair čvrsto je integriran, dok se u pravilu oglasi na brojnim drugim web-mjestima izmjenjuju.

web

83

Daily Telegraph

web

web

| (150) | Dvogodišnjim trajanjem pružanja usluga u okviru ugovora o marketingu s AMS-om iz 2008. bilo je predviđeno da zračna luka za marketinške djelatnosti plaća naknadu koja se temelji na broju pregleda stranica u 2007. godini. I ugovor o marketingu iz 2010. na sličan se način temeljio na pretpostavkama o broju pregleda stranica u 2009. godini. Dostupni podatci iz prošlosti pokazuju da je broj pregleda web-mjesta društva Ryanair u zadnjih nekoliko godina znatno porastao. |
| --- | --- |

(150)

Dvogodišnjim trajanjem pružanja usluga u okviru ugovora o marketingu s AMS-om iz 2008. bilo je predviđeno da zračna luka za marketinške djelatnosti plaća naknadu koja se temelji na broju pregleda stranica u 2007. godini. I ugovor o marketingu iz 2010. na sličan se način temeljio na pretpostavkama o broju pregleda stranica u 2009. godini. Dostupni podatci iz prošlosti pokazuju da je broj pregleda web-mjesta društva Ryanair u zadnjih nekoliko godina znatno porastao.

web

| (151) | AMS zaključuje da nije bio korisnik državne potpore i da je društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH u svojem poslovanju s AMS-om postupalo u skladu s načelom ulagatelja u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(151)

AMS zaključuje da nije bio korisnik državne potpore i da je društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH u svojem poslovanju s AMS-om postupalo u skladu s načelom ulagatelja u tržišnom gospodarstvu.

6.3.   MIŠLJENJE DRUŠTVA LUFTHANSA

| (152) | Lufthansa napominje da se u godišnjim financijskim izvještajima društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH za 2010. i 2011. iskazuju godišnji gubitci u iznosu od 567 000 EUR odnosno 437 000 EUR. To znači da društvo unatoč javnoj potpori još uvijek ne ostvaruje dobit. U skladu s izjavom društva Lufthansa godišnji ulozi članova društva uplaćuju se u dva različita oblika:






  (a) | u proračunu Okruga Altenburger Land za 2014. navodi se da je društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH u skladu s člankom 24. svojeg društvenog ugovora primalo dodatne uloge u iznosu od 228 000 EUR godišnje; |
| --- | --- | --- |

(152)

Lufthansa napominje da se u godišnjim financijskim izvještajima društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH za 2010. i 2011. iskazuju godišnji gubitci u iznosu od 567 000 EUR odnosno 437 000 EUR. To znači da društvo unatoč javnoj potpori još uvijek ne ostvaruje dobit. U skladu s izjavom društva Lufthansa godišnji ulozi članova društva uplaćuju se u dva različita oblika:

(a)

u proračunu Okruga Altenburger Land za 2014. navodi se da je društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH u skladu s člankom 24. svojeg društvenog ugovora primalo dodatne uloge u iznosu od 228 000 EUR godišnje;

| (b) | društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH primilo je između 2009. i 2011. i bespovratna sredstva u iznosu od 2 406 000 EUR. U skladu s godišnjim financijskim izvještajima tim bespovratnim sredstvima osigurava se platna sposobnost društva. Ta bespovratna sredstva osiguravaju se u skladu s proračunom Okruga Altenburger Land i 2014. (350 000 EUR za 2014.). Ukupno su bespovratna sredstva i ulozi članova društva iznosili 409 000 EUR 2014. i 174 000 EUR 2013. |
| --- | --- |

(b)

društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH primilo je između 2009. i 2011. i bespovratna sredstva u iznosu od 2 406 000 EUR. U skladu s godišnjim financijskim izvještajima tim bespovratnim sredstvima osigurava se platna sposobnost društva. Ta bespovratna sredstva osiguravaju se u skladu s proračunom Okruga Altenburger Land i 2014. (350 000 EUR za 2014.). Ukupno su bespovratna sredstva i ulozi članova društva iznosili 409 000 EUR 2014. i 174 000 EUR 2013.

| (153) | U pogledu istražnih postupaka koji su u tijeku Lufthansa napominje da je infrastruktura, kako je dogovorena u ugovoru s društvom Ryanair, očito izgrađena isključivo za Ryanair. Lufthansa izjavljuje da bi privatni ulagatelj u tržišnom gospodarstvu postupio na taj način samo kad bi se Ryanair zauzvrat obvezao poslovati u zračnoj luci određeni broj godina. |
| --- | --- |

(153)

U pogledu istražnih postupaka koji su u tijeku Lufthansa napominje da je infrastruktura, kako je dogovorena u ugovoru s društvom Ryanair, očito izgrađena isključivo za Ryanair. Lufthansa izjavljuje da bi privatni ulagatelj u tržišnom gospodarstvu postupio na taj način samo kad bi se Ryanair zauzvrat obvezao poslovati u zračnoj luci određeni broj godina.

| (154) | Lufthansa navodi i da je društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH od 2003. do 2011. primalo javne potpore za sanaciju jer naknade zračne luke nisu bile dovoljne za pokrivanje troškova poslovanja. Lufthansa definira društvo kao „poduzetnika u teškoćama” u skladu sa Smjernicama Zajednice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje nefinancijskih poduzetnika u teškoćama (84), pri čemu se te Smjernice nisu poštivale jer potpora nije prijavljena. Stoga ta potpora nije spojiva s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(154)

Lufthansa navodi i da je društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH od 2003. do 2011. primalo javne potpore za sanaciju jer naknade zračne luke nisu bile dovoljne za pokrivanje troškova poslovanja. Lufthansa definira društvo kao „poduzetnika u teškoćama” u skladu sa Smjernicama Zajednice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje nefinancijskih poduzetnika u teškoćama (84), pri čemu se te Smjernice nisu poštivale jer potpora nije prijavljena. Stoga ta potpora nije spojiva s unutarnjim tržištem.

84

| (155) | U pogledu naknada zračne luke i potpore za marketing Lufthansa napominje da je Ryanair primio znatne potpore u obliku povoljnih naknada i marketinške potpore. Lufthansa navodi da te prednosti nisu spojive s unutarnjim tržištem jer se kriteriji spojivosti iz Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. nisu mogli primijeniti jer ne vrijede za slučajeve u kojima se operativna potpora dodjeljuje dugotrajno i stalno. Nisu se mogle primijeniti ni Smjernice za zračni prijevoz iz 2014. jer se odnose samo na početne potpore za zračne prijevoznike koje su ili prijavljene ili su odobrene nakon stupanja na snagu tih smjernica. No čak i da su Smjernice za zračni prijevoz iz 2014. primjenjive, kriteriji za spojivost početnih potpora zračnim prijevoznicima ne bi bili ispunjeni. |
| --- | --- |

(155)

U pogledu naknada zračne luke i potpore za marketing Lufthansa napominje da je Ryanair primio znatne potpore u obliku povoljnih naknada i marketinške potpore. Lufthansa navodi da te prednosti nisu spojive s unutarnjim tržištem jer se kriteriji spojivosti iz Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. nisu mogli primijeniti jer ne vrijede za slučajeve u kojima se operativna potpora dodjeljuje dugotrajno i stalno. Nisu se mogle primijeniti ni Smjernice za zračni prijevoz iz 2014. jer se odnose samo na početne potpore za zračne prijevoznike koje su ili prijavljene ili su odobrene nakon stupanja na snagu tih smjernica. No čak i da su Smjernice za zračni prijevoz iz 2014. primjenjive, kriteriji za spojivost početnih potpora zračnim prijevoznicima ne bi bili ispunjeni.

6.4.   MIŠLJENJE SAVEZNE UDRUGE NJEMAČKIH ZRAČNIH PRIJEVOZNIKA

| (156) | U pogledu primjene Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. Savezna udruga njemačkih zračnih prijevoznika (njem. Bundesverband der deutschen Fluggesellschaften – BDF) nije suglasna s primjenom tih smjernica na operativnu potporu koja nije prijavljena i koja je odobrena prije objave smjernica jer je to u suprotnosti s ciljem sprječavanja narušavanja tržišnog natjecanja i stvaranja jednakih uvjeta tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu. BDF smatra da bi primjena tih smjernica predstavljala prednost za poduzetnike koji su postupali u skladu sa smjernicama koje su vrijedile prije 4. travnja 2014. BDF smatra da se novim Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. retroaktivno legalizira nezakonito ponašanje. Početnu potporu za Ryanair i potporu namijenjenu ulaganju za Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH stoga bi na temelju prava primjenjivog u relevantnom razdoblju trebalo ocijeniti kao neprijavljenu potporu. |
| --- | --- |

(156)

U pogledu primjene Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. Savezna udruga njemačkih zračnih prijevoznika (njem. Bundesverband der deutschen Fluggesellschaften – BDF) nije suglasna s primjenom tih smjernica na operativnu potporu koja nije prijavljena i koja je odobrena prije objave smjernica jer je to u suprotnosti s ciljem sprječavanja narušavanja tržišnog natjecanja i stvaranja jednakih uvjeta tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu. BDF smatra da bi primjena tih smjernica predstavljala prednost za poduzetnike koji su postupali u skladu sa smjernicama koje su vrijedile prije 4. travnja 2014. BDF smatra da se novim Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. retroaktivno legalizira nezakonito ponašanje. Početnu potporu za Ryanair i potporu namijenjenu ulaganju za Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH stoga bi na temelju prava primjenjivog u relevantnom razdoblju trebalo ocijeniti kao neprijavljenu potporu.

Bundesverband der deutschen Fluggesellschaften

7.   PRIMJEDBE NJEMAČKE NA PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

PRIMJEDBE NJEMAČKE NA PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

7.1.   PRIMJEDBE NJEMAČKE NA PRIMJEDBE DRUŠTVA RYANAIR

| (157) | U pogledu izvješća društva za poslovno savjetovanje Njemačka zaključuje da se u izvješću upućuje na moguće poslovanje društva Germanwings na AOC-u. Međutim, Njemačka dokazuje da Germanwings nikad nije poslovao u toj zračnoj luci. |
| --- | --- |

(157)

U pogledu izvješća društva za poslovno savjetovanje Njemačka zaključuje da se u izvješću upućuje na moguće poslovanje društva Germanwings na AOC-u. Međutim, Njemačka dokazuje da Germanwings nikad nije poslovao u toj zračnoj luci.

| (158) | U pogledu primjedbi društva Ryanair Njemačka izjavljuje da nadležna tijela savezne pokrajine Tiringije nisu sudjelovala u pregovorima između zračne luke i društva Ryanair odnosno AMS o sklapanju ugovorâ. |
| --- | --- |

(158)

U pogledu primjedbi društva Ryanair Njemačka izjavljuje da nadležna tijela savezne pokrajine Tiringije nisu sudjelovala u pregovorima između zračne luke i društva Ryanair odnosno AMS o sklapanju ugovorâ.

| (159) | S obzirom na ugovore o marketingu između društava Ryanair i AOC Njemačka u velikoj mjeri podržava stajalište društva Ryanair kako ti ugovori o marketingu odgovaraju načelu ulagatelja u tržišnom gospodarstvu i stoga ne sadržavaju državnu potporu. Njemačka se posebno slaže sa zaključkom iz zadnjeg izvješća društva za poslovno savjetovanje koje je Ryanair dostavio 20. prosinca 2013. i izjavljuje da su iznosi plaćeni AMS-u odnosno društvu Ryanair za uslugu pruženu u kontekstu uobičajenog ugovora o uslugama u poslovnoj situaciji bili primjereni. |
| --- | --- |

(159)

S obzirom na ugovore o marketingu između društava Ryanair i AOC Njemačka u velikoj mjeri podržava stajalište društva Ryanair kako ti ugovori o marketingu odgovaraju načelu ulagatelja u tržišnom gospodarstvu i stoga ne sadržavaju državnu potporu. Njemačka se posebno slaže sa zaključkom iz zadnjeg izvješća društva za poslovno savjetovanje koje je Ryanair dostavio 20. prosinca 2013. i izjavljuje da su iznosi plaćeni AMS-u odnosno društvu Ryanair za uslugu pruženu u kontekstu uobičajenog ugovora o uslugama u poslovnoj situaciji bili primjereni.

7.2.   PRIMJEDBE NJEMAČKE NA PRIMJEDBE DRUŠTVA LUFTHANSA

| (160) | Njemačka navodi da iz primjedbi društva Lufthansa ne proizlaze nova saznanja u pogledu istražnog postupka u tijeku i da je Komisija već imala sve relevantne informacije. |
| --- | --- |

(160)

Njemačka navodi da iz primjedbi društva Lufthansa ne proizlaze nova saznanja u pogledu istražnog postupka u tijeku i da je Komisija već imala sve relevantne informacije.

| (161) | Njemačka odbija neke izjave društva Lufthansa jer ih smatra pogrešnima:






  (a) | Njemačka navodi da AOC nije izgrađen niti se njime upravljalo isključivo za Ryanair. U tom pogledu Njemačka upućuje na svoje primjedbe i na dugoročni plan ulaganja za Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH; |
| --- | --- | --- |

(161)

Njemačka odbija neke izjave društva Lufthansa jer ih smatra pogrešnima:

(a)

Njemačka navodi da AOC nije izgrađen niti se njime upravljalo isključivo za Ryanair. U tom pogledu Njemačka upućuje na svoje primjedbe i na dugoročni plan ulaganja za Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH;

| (b) | Njemačka nadalje naglašava da se infrastrukturom može služiti svatko bez diskriminacije. Od 2001. su se i društva Air Berlin i Air Omega redovito služila zračnom lukom; |
| --- | --- |

(b)

Njemačka nadalje naglašava da se infrastrukturom može služiti svatko bez diskriminacije. Od 2001. su se i društva Air Berlin i Air Omega redovito služila zračnom lukom;

| (c) | rezultati društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH poboljšani su zahvaljujući ugovorima s društvom Ryanair. Stoga bi i privatni ulagatelj sklopio te ugovore; |
| --- | --- |

(c)

rezultati društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH poboljšani su zahvaljujući ugovorima s društvom Ryanair. Stoga bi i privatni ulagatelj sklopio te ugovore;

| (d) | takve su odluke uobičajene za društva kao što je Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Primjerice, 2008. i 2009. ispitivano je i to bi li se društvo za obuku pilota moglo služiti AOC-om. Međutim, do ugovora nije došlo jer se zahtjevi društva u pogledu infrastrukture nisu mogli ispuniti u tom trenutku. Drugi je primjer to što je u prosincu 2010. odlučeno da se više neće sklapati novi ugovori s društvom Ryanair; |
| --- | --- |

(d)

takve su odluke uobičajene za društva kao što je Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Primjerice, 2008. i 2009. ispitivano je i to bi li se društvo za obuku pilota moglo služiti AOC-om. Međutim, do ugovora nije došlo jer se zahtjevi društva u pogledu infrastrukture nisu mogli ispuniti u tom trenutku. Drugi je primjer to što je u prosincu 2010. odlučeno da se više neće sklapati novi ugovori s društvom Ryanair;

| (e) | Na temelju studije društva KE-Consult poslovni model društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH preusmjeren je na opće zrakoplovstvo. Time se smanjio iznos potrebnih javnih bespovratnih sredstava. |
| --- | --- |

(e)

Na temelju studije društva KE-Consult poslovni model društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH preusmjeren je na opće zrakoplovstvo. Time se smanjio iznos potrebnih javnih bespovratnih sredstava.

| (162) | Njemačka nadalje navodi da se zbog činjenice da se nadzorni odbor društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH u prosincu 2013. odlučio za privatnog ulagatelja javna bespovratna sredstva mogu dodatno smanjiti. Zbog preusmjeravanja poslovanja zračne luke koja više ne posluje s čarterskim ili redovitim letovima na AOC bi se uskoro trebale prestati primjenjivati smjernice o državnim potporama. |
| --- | --- |

(162)

Njemačka nadalje navodi da se zbog činjenice da se nadzorni odbor društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH u prosincu 2013. odlučio za privatnog ulagatelja javna bespovratna sredstva mogu dodatno smanjiti. Zbog preusmjeravanja poslovanja zračne luke koja više ne posluje s čarterskim ili redovitim letovima na AOC bi se uskoro trebale prestati primjenjivati smjernice o državnim potporama.

| (163) | Njemačka navodi argument da AOC u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005. pripada kategoriji zračne luke D s najviše 150 000 putnika godišnje. Stoga je zračna luka premala za natjecanje s drugim zračnim lukama, a nema govora ni o narušavanju tržišnog natjecanja. Stoga nema utjecaja na trgovinu među državama članicama. Njemačka odbija tvrdnje društva Lufthansa u pogledu navodne potpore odobrene društvu Ryanair. Njemačka odbija i tvrdnju da su društvu Ryanair naknadama zračne luke i potporom za marketing dodijeljene navodne državne potpore i u tom pogledu upućuje na svoje prethodne primjedbe. |
| --- | --- |

(163)

Njemačka navodi argument da AOC u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005. pripada kategoriji zračne luke D s najviše 150 000 putnika godišnje. Stoga je zračna luka premala za natjecanje s drugim zračnim lukama, a nema govora ni o narušavanju tržišnog natjecanja. Stoga nema utjecaja na trgovinu među državama članicama. Njemačka odbija tvrdnje društva Lufthansa u pogledu navodne potpore odobrene društvu Ryanair. Njemačka odbija i tvrdnju da su društvu Ryanair naknadama zračne luke i potporom za marketing dodijeljene navodne državne potpore i u tom pogledu upućuje na svoje prethodne primjedbe.

| (164) | Naposljetku, Njemačka se poziva na priopćenje Komisije za medije od 19. siječnja 2005. (85) kojom se potvrđuje da je program potpore za izgradnju i razvoj regionalnih zračnih luka u strukturno i gospodarski nerazvijenim regijama spojiv s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(164)

Naposljetku, Njemačka se poziva na priopćenje Komisije za medije od 19. siječnja 2005. (85) kojom se potvrđuje da je program potpore za izgradnju i razvoj regionalnih zračnih luka u strukturno i gospodarski nerazvijenim regijama spojiv s unutarnjim tržištem.

85

8.   OCJENA

OCJENA

8.1.   POSTOJANJE POTPORE

| (165) | U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a „svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”. |
| --- | --- |

(165)

U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a „svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”.

| (166) | Kriteriji propisani u članku 107. stavku 1. UFEU-a kumulativni su. Kako bi se na temelju toga moglo utvrditi predstavljaju li predmetne mjere potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, moraju biti ispunjeni svi sljedeći uvjeti. Točnije, za financijsku potporu mora vrijediti sljedeće:






  (a) | dodijelila ju je država članica ili je dodijeljena iz državnih sredstava; |
| --- | --- | --- |

(166)

Kriteriji propisani u članku 107. stavku 1. UFEU-a kumulativni su. Kako bi se na temelju toga moglo utvrditi predstavljaju li predmetne mjere potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, moraju biti ispunjeni svi sljedeći uvjeti. Točnije, za financijsku potporu mora vrijediti sljedeće:

(a)

dodijelila ju je država članica ili je dodijeljena iz državnih sredstava;

| (b) | stavlja određene poduzetnike ili proizvodnju određene robe u povoljniji položaj; |
| --- | --- |

(b)

stavlja određene poduzetnike ili proizvodnju određene robe u povoljniji položaj;

| (c) | narušava se ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje; i |
| --- | --- |

(c)

narušava se ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje; i

| (d) | utječe se na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(d)

utječe se na trgovinu među državama članicama.

Pojam poduzetnika i gospodarske djelatnosti

Pojam poduzetnika i gospodarske djelatnosti

| (167) | U skladu s ustaljenom sudskom praksom Komisija najprije mora utvrditi je li Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH poduzetnik u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Pojmom poduzetnika obuhvaćen je svaki subjekt koji obavlja gospodarsku djelatnost, neovisno o pravnom obliku, vlasničkim odnosima ili vrsti financiranja. (86) Sve djelatnosti koje se sastoje od ponude robe ili usluga na tržištu gospodarske su djelatnosti (87). |
| --- | --- |

(167)

U skladu s ustaljenom sudskom praksom Komisija najprije mora utvrditi je li Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH poduzetnik u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Pojmom poduzetnika obuhvaćen je svaki subjekt koji obavlja gospodarsku djelatnost, neovisno o pravnom obliku, vlasničkim odnosima ili vrsti financiranja. (86) Sve djelatnosti koje se sastoje od ponude robe ili usluga na tržištu gospodarske su djelatnosti (87).

86

87

| (168) | U presudi u predmetu Flughafen Leipzig-Halle Sud je potvrdio da upravljanje zračnom lukom u komercijalne svrhe i izgradnja infrastrukture zračne luke čine gospodarsku djelatnost. (88) Čim upravitelj zračne luke ponudom usluga zračne luke u zamjenu za naknadu obavlja gospodarsku djelatnost, on neovisno o svojem pravnom obliku i načinu financiranja predstavlja poduzetnika u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Stoga se na prednosti koje predmetnom upravitelju zračne luke odobri država članica ili mu se odobre iz državnih sredstava mogu primjenjivati odredbe iz ugovora o državnim potporama. (89) |
| --- | --- |

(168)

U presudi u predmetu Flughafen Leipzig-Halle Sud je potvrdio da upravljanje zračnom lukom u komercijalne svrhe i izgradnja infrastrukture zračne luke čine gospodarsku djelatnost. (88) Čim upravitelj zračne luke ponudom usluga zračne luke u zamjenu za naknadu obavlja gospodarsku djelatnost, on neovisno o svojem pravnom obliku i načinu financiranja predstavlja poduzetnika u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Stoga se na prednosti koje predmetnom upravitelju zračne luke odobri država članica ili mu se odobre iz državnih sredstava mogu primjenjivati odredbe iz ugovora o državnim potporama. (89)

88

89

| (169) | U pogledu trenutka u kojem izgradnja zračne luke i upravljanje njome postaju gospodarska djelatnost Komisija podsjeća na to da postupni razvoj tržišnih sila u sektoru zračnih luka onemogućuje određivanje točnog datuma. Međutim, europski sudovi priznali su razvoj u svojstvima djelatnostî zračnih luka. U pogledu zračne luke Leipzig/Halle Opći sud naveo je da se od 2000. više ne može isključiti primjena pravila o državnim potporama na financiranje infrastrukture zračne luke. Posljedično, izgradnju infrastrukture zračne luke i upravljanje njome od datuma presude u predmetu Aéroports de Pariz (12. prosinca 2000.) mora se smatrati gospodarskom djelatnošću. |
| --- | --- |

(169)

U pogledu trenutka u kojem izgradnja zračne luke i upravljanje njome postaju gospodarska djelatnost Komisija podsjeća na to da postupni razvoj tržišnih sila u sektoru zračnih luka onemogućuje određivanje točnog datuma. Međutim, europski sudovi priznali su razvoj u svojstvima djelatnostî zračnih luka. U pogledu zračne luke Leipzig/Halle Opći sud naveo je da se od 2000. više ne može isključiti primjena pravila o državnim potporama na financiranje infrastrukture zračne luke. Posljedično, izgradnju infrastrukture zračne luke i upravljanje njome od datuma presude u predmetu Aéroports de Pariz (12. prosinca 2000.) mora se smatrati gospodarskom djelatnošću.

Aéroports de Pariz

| (170) | U skladu s ocjenom iz uvodnih izjava 168. i 169. upravljanje zračnom lukom gospodarska je djelatnost. Do tržišnog natjecanja s jedne strane dolazi među zračnim lukama u pogledu pridobivanja zračnih prijevoznika i odgovarajućeg zračnog prijevoza (putnici i teret), a s druge strane među upraviteljima zračnih luka. Oni se mogu međusobno natjecati za upravljanje određenom zračnom lukom. Osim toga, posebno s obzirom na niskotarifne i čarterske prijevoznike, među zračnim lukama koje se ne nalaze u istom prihvatnom području, pa čak ni u istoj državi članici, može postojati tržišno natjecanje u pogledu pridobivanja tih zračnih prijevoznika. |
| --- | --- |

(170)

U skladu s ocjenom iz uvodnih izjava 168. i 169. upravljanje zračnom lukom gospodarska je djelatnost. Do tržišnog natjecanja s jedne strane dolazi među zračnim lukama u pogledu pridobivanja zračnih prijevoznika i odgovarajućeg zračnog prijevoza (putnici i teret), a s druge strane među upraviteljima zračnih luka. Oni se mogu međusobno natjecati za upravljanje određenom zračnom lukom. Osim toga, posebno s obzirom na niskotarifne i čarterske prijevoznike, među zračnim lukama koje se ne nalaze u istom prihvatnom području, pa čak ni u istoj državi članici, može postojati tržišno natjecanje u pogledu pridobivanja tih zračnih prijevoznika.

| (171) | Komisija utvrđuje da bi infrastrukturom zračne luke na koju se odnosi ova odluka upravitelj zračne luke, društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, trebao upravljati na komercijalnoj osnovi. Budući da će upravitelj zračne luke od korisnikâ naplaćivati naknade za upotrebu te infrastrukture, ona je gospodarski isplativa. Iz toga slijedi da za potrebe članka 107. stavka 1. UFEU-a subjekt koji iskorištava tu infrastrukturu predstavlja poduzetnika. |
| --- | --- |

(171)

Komisija utvrđuje da bi infrastrukturom zračne luke na koju se odnosi ova odluka upravitelj zračne luke, društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, trebao upravljati na komercijalnoj osnovi. Budući da će upravitelj zračne luke od korisnikâ naplaćivati naknade za upotrebu te infrastrukture, ona je gospodarski isplativa. Iz toga slijedi da za potrebe članka 107. stavka 1. UFEU-a subjekt koji iskorištava tu infrastrukturu predstavlja poduzetnika.

Poslovi od javnog interesa

Poslovi od javnog interesa

| (172) | Nisu nužno sve djelatnosti upravitelja zračne luke gospodarske (90). Sud (91) je naveo da djelatnosti za koje je obično nadležna država u okviru svoje službene funkcije kao javno tijelo nisu gospodarske i da ne spadaju u područje primjene pravila o državnim potporama. U takve djelatnosti spadaju primjerice obrana od opasnosti, kontrola zračnog prometa, policija, carina itd. Financiranje tih djelatnosti potrebno je strogo ograničiti na naknadu nastalih troškova i nije dopuštena upotreba u svrhu financiranja drugih gospodarskih djelatnosti. (92) |
| --- | --- |

(172)

Nisu nužno sve djelatnosti upravitelja zračne luke gospodarske (90). Sud (91) je naveo da djelatnosti za koje je obično nadležna država u okviru svoje službene funkcije kao javno tijelo nisu gospodarske i da ne spadaju u područje primjene pravila o državnim potporama. U takve djelatnosti spadaju primjerice obrana od opasnosti, kontrola zračnog prometa, policija, carina itd. Financiranje tih djelatnosti potrebno je strogo ograničiti na naknadu nastalih troškova i nije dopuštena upotreba u svrhu financiranja drugih gospodarskih djelatnosti. (92)

90

91

92

| (173) | Stoga financiranje djelatnosti koje spadaju u područje javnog interesa ili infrastrukture koja je neposredno povezana s tim djelatnostima općenito ne predstavlja državnu potporu. (93) Djelatnosti u zračnoj luci poput kontrole zračnog prometa, djelatnosti policije, carine, vatrogasaca i djelatnosti potrebne za zaštitu civilnog zrakoplovstva od nezakonitih radnji te ulaganja povezana s infrastrukturom i opremom potrebnom za provođenje tih djelatnosti općenito se smatraju negospodarskima. (94) |
| --- | --- |

(173)

Stoga financiranje djelatnosti koje spadaju u područje javnog interesa ili infrastrukture koja je neposredno povezana s tim djelatnostima općenito ne predstavlja državnu potporu. (93) Djelatnosti u zračnoj luci poput kontrole zračnog prometa, djelatnosti policije, carine, vatrogasaca i djelatnosti potrebne za zaštitu civilnog zrakoplovstva od nezakonitih radnji te ulaganja povezana s infrastrukturom i opremom potrebnom za provođenje tih djelatnosti općenito se smatraju negospodarskima. (94)

93

94

| (174) | Javno financiranje negospodarskih djelatnosti koje su nužno povezane s obavljanjem ekonomske djelatnosti ne mora dovesti do nedopuštene diskriminacije među zračnim prijevoznicima i upraviteljima zračnih luka. Činjenica je da u skladu s ustaljenom sudskom praksom prednost postoji kada javna tijela rasterećuju poduzetnike od troškova svojstvenih njihovim gospodarskim djelatnostima. (95) Dakle, ako je u određenom zakonodavstvu uobičajeno da zračni prijevoznici ili upravitelji zračne luke snose troškove određenih usluga, dok neki zračni prijevoznici ili upravitelji zračne luke koji po nalogu istih javnih tijela pružaju iste usluge ne moraju snositi te troškove, potonji imaju prednost eventualno i onda kad se predmetne usluge same po sebi smatraju negospodarskim djelatnostima. Stoga je potrebna analiza pravnog okvira koji vrijedi za upravitelja zračne luke kako bi se moglo ocijeniti moraju li upravitelji zračne luke ili zračni prijevoznici u skladu s tim pravnim okvirom snositi troškove za provedbu djelatnosti koje same po sebi nisu gospodarskog karaktera, ali su sastavni dio obavljanja njihovih gospodarskih djelatnosti. |
| --- | --- |

(174)

Javno financiranje negospodarskih djelatnosti koje su nužno povezane s obavljanjem ekonomske djelatnosti ne mora dovesti do nedopuštene diskriminacije među zračnim prijevoznicima i upraviteljima zračnih luka. Činjenica je da u skladu s ustaljenom sudskom praksom prednost postoji kada javna tijela rasterećuju poduzetnike od troškova svojstvenih njihovim gospodarskim djelatnostima. (95) Dakle, ako je u određenom zakonodavstvu uobičajeno da zračni prijevoznici ili upravitelji zračne luke snose troškove određenih usluga, dok neki zračni prijevoznici ili upravitelji zračne luke koji po nalogu istih javnih tijela pružaju iste usluge ne moraju snositi te troškove, potonji imaju prednost eventualno i onda kad se predmetne usluge same po sebi smatraju negospodarskim djelatnostima. Stoga je potrebna analiza pravnog okvira koji vrijedi za upravitelja zračne luke kako bi se moglo ocijeniti moraju li upravitelji zračne luke ili zračni prijevoznici u skladu s tim pravnim okvirom snositi troškove za provedbu djelatnosti koje same po sebi nisu gospodarskog karaktera, ali su sastavni dio obavljanja njihovih gospodarskih djelatnosti.

95

| (175) | Njemačka objašnjava da su javne subvencije za ulaganja u infrastrukturu navedene u uvodnoj izjavi 71. povezane isključivo s negospodarskim djelatnostima. Njemačka ulaganja u sigurnost te ulaganja u javnu obranu od opasnosti i sigurnost zračnog prijevoza ubraja u te negospodarske djelatnosti. Njemačka posebno upućuje na to da poslovi obrane od opasnosti i policijski poslovi, mjere zaštite od požara, javna sigurnost i sigurnost rada, meteorološka služba i sigurnost zračnog prometa spadaju u poslove od javnog interesa. |
| --- | --- |

(175)

Njemačka objašnjava da su javne subvencije za ulaganja u infrastrukturu navedene u uvodnoj izjavi 71. povezane isključivo s negospodarskim djelatnostima. Njemačka ulaganja u sigurnost te ulaganja u javnu obranu od opasnosti i sigurnost zračnog prijevoza ubraja u te negospodarske djelatnosti. Njemačka posebno upućuje na to da poslovi obrane od opasnosti i policijski poslovi, mjere zaštite od požara, javna sigurnost i sigurnost rada, meteorološka služba i sigurnost zračnog prometa spadaju u poslove od javnog interesa.

| (176) | Mjerodavni pravni okvir u Njemačkoj posebno je određen člankom 8. njemačkog Zakona o sigurnosti zračnog prometa (njem. Luftsicherheitsgesetz), kojim se uređuju mjere sigurnosti zračnih luka, i člankom 27. točkom (c) podtočkom 2. njemačkog Zakona o zračnom prometu (njem. Luftverkehrsgesetz), kojim se uređuju mjere za jamčenje zaštite rada, kontrole zračnog prometa i sigurnosti zračnog prometa. |
| --- | --- |

(176)

Mjerodavni pravni okvir u Njemačkoj posebno je određen člankom 8. njemačkog Zakona o sigurnosti zračnog prometa (njem. Luftsicherheitsgesetz), kojim se uređuju mjere sigurnosti zračnih luka, i člankom 27. točkom (c) podtočkom 2. njemačkog Zakona o zračnom prometu (njem. Luftverkehrsgesetz), kojim se uređuju mjere za jamčenje zaštite rada, kontrole zračnog prometa i sigurnosti zračnog prometa.

Luftsicherheitsgesetz

Luftverkehrsgesetz

| (177) | Komisija smatra da se za mjere u skladu s člankom 8. zakona Luftsicherheitsgesetz, mjere u skladu s člankom 27. točkom (c) podtočkom 2. zakona Luftverkehrsgesetz, meteorološku i vatrogasnu službu u načelu može smatrati da spadaju u područje poslova od javnog interesa. |
| --- | --- |

(177)

Komisija smatra da se za mjere u skladu s člankom 8. zakona Luftsicherheitsgesetz, mjere u skladu s člankom 27. točkom (c) podtočkom 2. zakona Luftverkehrsgesetz, meteorološku i vatrogasnu službu u načelu može smatrati da spadaju u područje poslova od javnog interesa.

Luftsicherheitsgesetz

Luftverkehrsgesetz

| (178) | Međutim, u pogledu mjera koje su povezane samo sa sigurnošću rada Komisija smatra da jamčenje sigurnog rada zračne luke čini uobičajen sastavni dio gospodarske djelatnosti upravljanja zračnom lukom. (96) Pod uvjetom da se provede detaljna provjera pojedinih djelatnosti i troškova Komisija utvrđuje da mjere usmjerene na jamčenje sigurnog rada zračne luke ne predstavljaju djelatnosti koje spadaju u poslove od javnog interesa. Svako društvo koje želi upravljati zračnom lukom mora zajamčiti sigurnost objekata, kao što su uzletno-sletna staza i stajanke. |
| --- | --- |

(178)

Međutim, u pogledu mjera koje su povezane samo sa sigurnošću rada Komisija smatra da jamčenje sigurnog rada zračne luke čini uobičajen sastavni dio gospodarske djelatnosti upravljanja zračnom lukom. (96) Pod uvjetom da se provede detaljna provjera pojedinih djelatnosti i troškova Komisija utvrđuje da mjere usmjerene na jamčenje sigurnog rada zračne luke ne predstavljaju djelatnosti koje spadaju u poslove od javnog interesa. Svako društvo koje želi upravljati zračnom lukom mora zajamčiti sigurnost objekata, kao što su uzletno-sletna staza i stajanke.

96

| (179) | U pogledu zaštite od požara Komisija napominje da naknada troškova spada u regionalnu nadležnost i da te troškove obično nadoknađuju mjerodavna regionalna tijela. Naknada tih troškova ograničena je na iznos potreban za pokrivanje predmetnih troškova. |
| --- | --- |

(179)

U pogledu zaštite od požara Komisija napominje da naknada troškova spada u regionalnu nadležnost i da te troškove obično nadoknađuju mjerodavna regionalna tijela. Naknada tih troškova ograničena je na iznos potreban za pokrivanje predmetnih troškova.

| (180) | U pogledu kontrole zračnog prometa i mjera za kontrolu zračnog prometa u članku 27. točki (d) zakona Luftverkehrsgesetz predviđeno je da troškove povezane s mjerama u skladu s člankom 27. točkom (c) zakona Luftverkehrsgesetz u nekim određenim zračnim lukama pokriva država. Zračne luke mogle bi dobiti oslobođenje od troškova kao „priznate zračne luke” u skladu s člankom 27. točkom (d) zakona Luftverkehrsgesetz ako je Savezno ministarstvo prometa zbog sigurnosnih razloga i interesa povezanih s prometnom politikom prepoznalo potrebu za službama i mjerama za kontrolu zračnog prometa. (97) Njemačke zračne luke koje nisu dobile takvo priznanje nemaju pravo na oslobođenje od troškova u skladu s člankom 27. točkom (d) zakona Luftverkehrsgesetz i stoga u načelu moraju same snositi troškove povezane s mjerama predviđenima u članku 27. točki (c) zakona Luftverkehrsgesetz. Ti su troškovi sastavni dio poslovanja zračne luke. Budući da neke zračne luke same moraju snositi te troškove, a druge ne, potonjima se mogla dodijeliti prednost i onda kada se mjere kontrole i mjere za kontrolu zračnog prometa smatraju negospodarskim mjerama. Komisija prima na znanje da AOC ne spada u zračne luke obuhvaćene člankom 27. točkom (d) navedenog zakona i utvrđuje da se ulaganja povezana sa službama i mjerama za kontrolu zračnog prometa ne mogu smatrati troškovima koji spadaju u područje poslova od javnog interesa. |
| --- | --- |

(180)

U pogledu kontrole zračnog prometa i mjera za kontrolu zračnog prometa u članku 27. točki (d) zakona Luftverkehrsgesetz predviđeno je da troškove povezane s mjerama u skladu s člankom 27. točkom (c) zakona Luftverkehrsgesetz u nekim određenim zračnim lukama pokriva država. Zračne luke mogle bi dobiti oslobođenje od troškova kao „priznate zračne luke” u skladu s člankom 27. točkom (d) zakona Luftverkehrsgesetz ako je Savezno ministarstvo prometa zbog sigurnosnih razloga i interesa povezanih s prometnom politikom prepoznalo potrebu za službama i mjerama za kontrolu zračnog prometa. (97) Njemačke zračne luke koje nisu dobile takvo priznanje nemaju pravo na oslobođenje od troškova u skladu s člankom 27. točkom (d) zakona Luftverkehrsgesetz i stoga u načelu moraju same snositi troškove povezane s mjerama predviđenima u članku 27. točki (c) zakona Luftverkehrsgesetz. Ti su troškovi sastavni dio poslovanja zračne luke. Budući da neke zračne luke same moraju snositi te troškove, a druge ne, potonjima se mogla dodijeliti prednost i onda kada se mjere kontrole i mjere za kontrolu zračnog prometa smatraju negospodarskim mjerama. Komisija prima na znanje da AOC ne spada u zračne luke obuhvaćene člankom 27. točkom (d) navedenog zakona i utvrđuje da se ulaganja povezana sa službama i mjerama za kontrolu zračnog prometa ne mogu smatrati troškovima koji spadaju u područje poslova od javnog interesa.

Luftverkehrsgesetz

Luftverkehrsgesetz

Luftverkehrsgesetz

97

Luftverkehrsgesetz

Luftverkehrsgesetz

| (181) | U pogledu mjera iz članka 8. zakona Luftsicherheitsgesetz čini se da Njemačka smatra da sve troškove povezane s mjerama propisanima u tom članku mogu snositi mjerodavna javna tijela. Međutim, Komisija napominje da se u skladu s člankom 8. stavkom 3. zakona Luftsicherheitsgesetz mogu nadoknaditi samo troškovi za osiguravanje i održavanje prostora i površina nužnih za provedbu mjera u skladu s člankom 5. zakona Luftsicherheitsgesetz. Sve ostale troškove mora snositi upravitelj zračne luke. U mjeri u kojoj je zbog javnog financiranja odobrenog društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH to društvo oslobođeno od troškova koje je moralo snositi u skladu s člankom 8. stavkom 3. zakona Luftsicherheitsgesetz, to javno financiranje nije izuzeto iz detaljne istrage u skladu s pravilima Unije o državnim potporama. |
| --- | --- |

(181)

U pogledu mjera iz članka 8. zakona Luftsicherheitsgesetz čini se da Njemačka smatra da sve troškove povezane s mjerama propisanima u tom članku mogu snositi mjerodavna javna tijela. Međutim, Komisija napominje da se u skladu s člankom 8. stavkom 3. zakona Luftsicherheitsgesetz mogu nadoknaditi samo troškovi za osiguravanje i održavanje prostora i površina nužnih za provedbu mjera u skladu s člankom 5. zakona Luftsicherheitsgesetz. Sve ostale troškove mora snositi upravitelj zračne luke. U mjeri u kojoj je zbog javnog financiranja odobrenog društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH to društvo oslobođeno od troškova koje je moralo snositi u skladu s člankom 8. stavkom 3. zakona Luftsicherheitsgesetz, to javno financiranje nije izuzeto iz detaljne istrage u skladu s pravilima Unije o državnim potporama.

Luftsicherheitsgesetz

Luftsicherheitsgesetz

Luftsicherheitsgesetz

Luftsicherheitsgesetz

| (182) | Naposljetku Komisija s obzirom na ulaganja u infrastrukturu provedena između 2000. i 2011. i nastale troškove poslovanja prihvaća da se rashodi neposredno povezani sa zaštitom od požara i osiguranjem meteoroloških službi mogu smatrati rashodima povezanima s poslovima od javnog interesa ako se naknada tih troškova odnosi isključivo na ono što je nužno za provedbu tih djelatnosti. U pogledu ulaganja i troškova poslovanja u vezi s mjerama donesenima u skladu s člankom 8. zakona Luftsicherheitsgesetz Komisija smatra da se samo troškovi za koje je upravitelj zračne luke odredio pravo na naknadu u skladu s člankom 8. stavkom 3, zakona Luftsicherheitsgesetz mogu smatrati troškovima iz područja poslova od javnog interesa. |
| --- | --- |

(182)

Naposljetku Komisija s obzirom na ulaganja u infrastrukturu provedena između 2000. i 2011. i nastale troškove poslovanja prihvaća da se rashodi neposredno povezani sa zaštitom od požara i osiguranjem meteoroloških službi mogu smatrati rashodima povezanima s poslovima od javnog interesa ako se naknada tih troškova odnosi isključivo na ono što je nužno za provedbu tih djelatnosti. U pogledu ulaganja i troškova poslovanja u vezi s mjerama donesenima u skladu s člankom 8. zakona Luftsicherheitsgesetz Komisija smatra da se samo troškovi za koje je upravitelj zračne luke odredio pravo na naknadu u skladu s člankom 8. stavkom 3, zakona Luftsicherheitsgesetz mogu smatrati troškovima iz područja poslova od javnog interesa.

Luftsicherheitsgesetz

Luftsicherheitsgesetz

| (183) | S obzirom na ulaganja povezana sa službama i mjerama za kontrolu zračnog prometa u skladu s člankom 27. točkom (c) podtočkom 2. zakona Luftverkehrsgesetz Komisija, uzimajući u obzir činjenicu da se AOC ne ubraja u zračne luke obuhvaćene člankom 27. točkom (d) tog zakona, utvrđuje da se ulaganja i troškovi poslovanja povezani sa službama i mjerama za kontrolu zračnog prometa ne mogu smatrati troškovima iz područja poslova od javnog interesa. Naposljetku, ulaganja i troškovi poslovanja povezani s jamčenjem sigurnosti rada zračne luke ne smatraju se troškovima iz područja od javnog interesa. To posebno znači da se ulaganja u modernizaciju i produženje uzletno-sletne staze te instalacija aerodromske rasvjete itd. ne mogu ubrajati u poslove od javnog interesa. |
| --- | --- |

(183)

S obzirom na ulaganja povezana sa službama i mjerama za kontrolu zračnog prometa u skladu s člankom 27. točkom (c) podtočkom 2. zakona Luftverkehrsgesetz Komisija, uzimajući u obzir činjenicu da se AOC ne ubraja u zračne luke obuhvaćene člankom 27. točkom (d) tog zakona, utvrđuje da se ulaganja i troškovi poslovanja povezani sa službama i mjerama za kontrolu zračnog prometa ne mogu smatrati troškovima iz područja poslova od javnog interesa. Naposljetku, ulaganja i troškovi poslovanja povezani s jamčenjem sigurnosti rada zračne luke ne smatraju se troškovima iz područja od javnog interesa. To posebno znači da se ulaganja u modernizaciju i produženje uzletno-sletne staze te instalacija aerodromske rasvjete itd. ne mogu ubrajati u poslove od javnog interesa.

Luftverkehrsgesetz

| (184) | Neovisno o tome svrstavaju li se ti troškovi s pravnog gledišta u područje javnih zadaća ili ne, dokazano je da te troškove u skladu s važećim zakonskim okvirom mora snositi upravitelj zračne luke. Dakle, kad bi država plaćala te troškove, upravitelj zračne luke oslobodio bi se troškova koji bi mu inače nastali. |
| --- | --- |

(184)

Neovisno o tome svrstavaju li se ti troškovi s pravnog gledišta u područje javnih zadaća ili ne, dokazano je da te troškove u skladu s važećim zakonskim okvirom mora snositi upravitelj zračne luke. Dakle, kad bi država plaćala te troškove, upravitelj zračne luke oslobodio bi se troškova koji bi mu inače nastali.

| (185) | Komisija stoga smatra da se javnim sredstvima dodijeljenima društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH za financiranje ulaganja u infrastrukturu i gubitaka iz poslovanja to društvo oslobađa od troškova povezanih s njegovom gospodarskom djelatnošću. Iz toga su izuzeti troškovi iz područja od javnog interesa navedeni u uvodnim izjavama 182. i 183. Financijska sredstva savezne pokrajine Tiringije navedena u tablici 7. za pokrivanje kontrole zračnog prometa i kontrolnih službi zračne luke stoga, za razliku od mišljenja Njemačke, ne mogu se smatrati djelatnostima iz područja od javnog interesa. Isto tako dio ulaganja u infrastrukturu navedenih u tablici 3., suprotno mišljenju Njemačke, ne spada u područje od javnog interesa. To se posebno odnosi na modernizaciju i produženje uzletno-sletne staze. |
| --- | --- |

(185)

Komisija stoga smatra da se javnim sredstvima dodijeljenima društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH za financiranje ulaganja u infrastrukturu i gubitaka iz poslovanja to društvo oslobađa od troškova povezanih s njegovom gospodarskom djelatnošću. Iz toga su izuzeti troškovi iz područja od javnog interesa navedeni u uvodnim izjavama 182. i 183. Financijska sredstva savezne pokrajine Tiringije navedena u tablici 7. za pokrivanje kontrole zračnog prometa i kontrolnih službi zračne luke stoga, za razliku od mišljenja Njemačke, ne mogu se smatrati djelatnostima iz područja od javnog interesa. Isto tako dio ulaganja u infrastrukturu navedenih u tablici 3., suprotno mišljenju Njemačke, ne spada u područje od javnog interesa. To se posebno odnosi na modernizaciju i produženje uzletno-sletne staze.

8.1.1.   Mjera 1.: Financiranje ulaganja u infrastrukturu u razdoblju 2000.–2011.

Mjera 1.: Financiranje ulaganja u infrastrukturu u razdoblju 2000.–2011.

Državna sredstva i pripisivanje odgovornosti državi

Državna sredstva i pripisivanje odgovornosti državi

| (186) | Državna potpora postoji uvijek kad država ili posredno tijelo na koje je država prenijela nadležnost odobri prednost iz državnih sredstava (98). Na sredstva lokalnih tijela primjenjuje se članak 107. UFEU-a o državnim potporama (99). |
| --- | --- |

(186)

Državna potpora postoji uvijek kad država ili posredno tijelo na koje je država prenijela nadležnost odobri prednost iz državnih sredstava (98). Na sredstva lokalnih tijela primjenjuje se članak 107. UFEU-a o državnim potporama (99).

98

99

| (187) | U ovom predmetu bespovratna sredstva dodijeljena društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH za pokrivanje ulaganja u infrastrukturu financirana su iz proračuna javnih subjekata, tj. ili javnih članova poduzeća (100), savezne pokrajine Tiringije ili drugih javnih subjekata te regionalnih i lokalnih nadležnih tijela. Stoga su bespovratna sredstva sadržavala državna sredstva i mogu se pripisati državi. |
| --- | --- |

(187)

U ovom predmetu bespovratna sredstva dodijeljena društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH za pokrivanje ulaganja u infrastrukturu financirana su iz proračuna javnih subjekata, tj. ili javnih članova poduzeća (100), savezne pokrajine Tiringije ili drugih javnih subjekata te regionalnih i lokalnih nadležnih tijela. Stoga su bespovratna sredstva sadržavala državna sredstva i mogu se pripisati državi.

100

Gospodarska prednost

Gospodarska prednost

| (188) | Za provjeru pitanja je li za društvo nastala gospodarska prednost na temelju dodjele financijskih sredstava po povlaštenim uvjetima Komisija primjenjuje načelo „ulagatelja u tržišnom gospodarstvu”. U skladu s tim načelom financijska sredstva koja država stavlja na raspolaganje društvu posredno ili neposredno u okolnostima koje odgovaraju uobičajenim tržišnim uvjetima ne bi se trebala smatrati državnom potporom (101). |
| --- | --- |

(188)

Za provjeru pitanja je li za društvo nastala gospodarska prednost na temelju dodjele financijskih sredstava po povlaštenim uvjetima Komisija primjenjuje načelo „ulagatelja u tržišnom gospodarstvu”. U skladu s tim načelom financijska sredstva koja država stavlja na raspolaganje društvu posredno ili neposredno u okolnostima koje odgovaraju uobičajenim tržišnim uvjetima ne bi se trebala smatrati državnom potporom (101).

101

| (189) | U ovom predmetu Komisija mora ocijeniti nastaje li na temelju uvjeta javnih subvencija dodijeljenih društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH gospodarska prednost za to društvo koju korisnik ne bi imao u uobičajenim tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(189)

U ovom predmetu Komisija mora ocijeniti nastaje li na temelju uvjeta javnih subvencija dodijeljenih društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH gospodarska prednost za to društvo koju korisnik ne bi imao u uobičajenim tržišnim uvjetima.

| (190) | Javna bespovratna sredstva obuhvaćena predmetnom mjerom dodijeljena su društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH „besplatno”, bez kamata ili obveze povrata (102). Tako je zbog bespovratnih sredstava koja su osigurala njemačka tijela za ulaganje u infrastrukturu društvo oslobođeno od opterećenja da infrastrukturu mora u potpunosti financirati samo, bilo bankovnim zajmovima ili iz vlastitog kapitala. Stoga je zbog tih sredstava za zračnu luku nastala gospodarska prednost. |
| --- | --- |

(190)

Javna bespovratna sredstva obuhvaćena predmetnom mjerom dodijeljena su društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH „besplatno”, bez kamata ili obveze povrata (102). Tako je zbog bespovratnih sredstava koja su osigurala njemačka tijela za ulaganje u infrastrukturu društvo oslobođeno od opterećenja da infrastrukturu mora u potpunosti financirati samo, bilo bankovnim zajmovima ili iz vlastitog kapitala. Stoga je zbog tih sredstava za zračnu luku nastala gospodarska prednost.

102

Selektivnost

Selektivnost

| (191) | Člankom 107. stavkom 1. UFEU-a propisano je da se mjerom „određeni poduzetnici ili proizvodnja određene robe” moraju stavljati u povoljniji položaj kako bi je se moglo definirati kao državnu potporu. Komisija upućuje na to da su bespovratna sredstva za ulaganja u infrastrukturu plaćena samo društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Stoga su ta bespovratna sredstva selektivne mjere u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(191)

Člankom 107. stavkom 1. UFEU-a propisano je da se mjerom „određeni poduzetnici ili proizvodnja određene robe” moraju stavljati u povoljniji položaj kako bi je se moglo definirati kao državnu potporu. Komisija upućuje na to da su bespovratna sredstva za ulaganja u infrastrukturu plaćena samo društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Stoga su ta bespovratna sredstva selektivne mjere u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

Narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu

Narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu

| (192) | Ako se potporom koju je odobrila država članica jača položaj jednog poduzetnika u odnosu na druge s kojima se natječe na unutarnjem tržištu, potrebno je pretpostaviti da se potonjima šteti predmetnom potporom. U skladu s ustaljenom sudskom praksom (103) narušavanje tržišnog natjecanja već postoji ako je korisnik potpore u tržišnom natjecanju s drugim poduzetnicima na tržištu otvorenom za natjecanje. |
| --- | --- |

(192)

Ako se potporom koju je odobrila država članica jača položaj jednog poduzetnika u odnosu na druge s kojima se natječe na unutarnjem tržištu, potrebno je pretpostaviti da se potonjima šteti predmetnom potporom. U skladu s ustaljenom sudskom praksom (103) narušavanje tržišnog natjecanja već postoji ako je korisnik potpore u tržišnom natjecanju s drugim poduzetnicima na tržištu otvorenom za natjecanje.

103

| (193) | Kako je navedeno, upravljanje zračnom lukom predstavlja gospodarsku djelatnost i među zračnim lukama postoji tržišno natjecanje u pogledu pridobivanja putnika i zračnih prijevoznika. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH na tržištu otvorenom za natjecanje natječe se s drugim poduzetnicima. Primljena gospodarska prednost jača njegov položaj u odnosu na konkurente na europskom tržištu usluga zračnih luka. |
| --- | --- |

(193)

Kako je navedeno, upravljanje zračnom lukom predstavlja gospodarsku djelatnost i među zračnim lukama postoji tržišno natjecanje u pogledu pridobivanja putnika i zračnih prijevoznika. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH na tržištu otvorenom za natjecanje natječe se s drugim poduzetnicima. Primljena gospodarska prednost jača njegov položaj u odnosu na konkurente na europskom tržištu usluga zračnih luka.

| (194) | Stoga se javnim financijskim sredstvima koja se istražuju u ovom postupku narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje. Osim toga utječu na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(194)

Stoga se javnim financijskim sredstvima koja se istražuju u ovom postupku narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje. Osim toga utječu na trgovinu među državama članicama.

Zaključak

Zaključak

| (195) | Zbog navedenih razloga Komisija zaključuje da bespovratna sredstva koja su u razdoblju nakon 12. prosinca 2000. dodijelila njemačka regionalna i općinska tijela za ulaganje u infrastrukturu AOC-a predstavljaju državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(195)

Zbog navedenih razloga Komisija zaključuje da bespovratna sredstva koja su u razdoblju nakon 12. prosinca 2000. dodijelila njemačka regionalna i općinska tijela za ulaganje u infrastrukturu AOC-a predstavljaju državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

8.1.2.   Mjera 2.: Financiranje gubitaka iz poslovanja društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH u razdoblju 2000.–2011.

Mjera 2.: Financiranje gubitaka iz poslovanja društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH u razdoblju 2000.–2011.

Državna sredstva i pripisivanje odgovornosti državi

Državna sredstva i pripisivanje odgovornosti državi

| (196) | Državna potpora postoji uvijek kad država ili posredno tijelo na koje je država prenijela nadležnost odobri prednost iz državnih sredstava. (104) Na sredstva lokalnih tijela primjenjuje se članak 107. UFEU-a o državnim potporama. (105) |
| --- | --- |

(196)

Državna potpora postoji uvijek kad država ili posredno tijelo na koje je država prenijela nadležnost odobri prednost iz državnih sredstava. (104) Na sredstva lokalnih tijela primjenjuje se članak 107. UFEU-a o državnim potporama. (105)

104

105

| (197) | U ovom predmetu bespovratna sredstva dodijeljena društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH za pokrivanje gubitaka iz poslovanja financirana su iz proračuna javnih subjekata, tj. ili javnih članova društva (106), savezne pokrajine Tiringije ili drugih javnih subjekata te regionalnih i lokalnih nadležnih tijela. Stoga su bespovratna sredstva sadržavala državna sredstva i mogu se pripisati državi. |
| --- | --- |

(197)

U ovom predmetu bespovratna sredstva dodijeljena društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH za pokrivanje gubitaka iz poslovanja financirana su iz proračuna javnih subjekata, tj. ili javnih članova društva (106), savezne pokrajine Tiringije ili drugih javnih subjekata te regionalnih i lokalnih nadležnih tijela. Stoga su bespovratna sredstva sadržavala državna sredstva i mogu se pripisati državi.

106

Gospodarska prednost

Gospodarska prednost

| (198) | U smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a prednost je svaka gospodarska korist koju poduzetnik ne bi ostvario u uobičajenima tržišnim uvjetima, odnosno u nedostatku intervencije države. (107) Mjerodavan je samo utjecaj mjere na poduzetnika, a ne uzrok ili svrha državne intervencije. (108) Prednost je prisutna kad god se financijska situacija poduzetnika poboljša kao rezultat intervencije države. |
| --- | --- |

(198)

U smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a prednost je svaka gospodarska korist koju poduzetnik ne bi ostvario u uobičajenima tržišnim uvjetima, odnosno u nedostatku intervencije države. (107) Mjerodavan je samo utjecaj mjere na poduzetnika, a ne uzrok ili svrha državne intervencije. (108) Prednost je prisutna kad god se financijska situacija poduzetnika poboljša kao rezultat intervencije države.

107

108

| (199) | Komisija dalje podsjeća da se „sredstva koja je država izravno ili neizravno stavila na raspolaganje poduzetniku u okolnostima koje odgovaraju uobičajenim tržišnim uvjetima ne mogu smatrati državnom potporom”. (109) Kako bi se u ovom predmetu moglo utvrditi nastaje li zbog javnog financiranja društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH prednost za to društvo, koju ne bi dobilo u uobičajenim tržišnim uvjetima, Komisija mora usporediti postupanje javnih tijela koja su provela dokapitalizaciju s postupanjem subjekta u tržišnom gospodarstvu koji slijedi dugoročne izglede dobiti. (110) |
| --- | --- |

(199)

Komisija dalje podsjeća da se „sredstva koja je država izravno ili neizravno stavila na raspolaganje poduzetniku u okolnostima koje odgovaraju uobičajenim tržišnim uvjetima ne mogu smatrati državnom potporom”. (109) Kako bi se u ovom predmetu moglo utvrditi nastaje li zbog javnog financiranja društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH prednost za to društvo, koju ne bi dobilo u uobičajenim tržišnim uvjetima, Komisija mora usporediti postupanje javnih tijela koja su provela dokapitalizaciju s postupanjem subjekta u tržišnom gospodarstvu koji slijedi dugoročne izglede dobiti. (110)

109

110

| (200) | Njemačka navodi da je potrebno ocijeniti utjecaj predmetnih javnih bespovratnih sredstava s obzirom na ukupnu gospodarsku prednost koja je nastala za regiju i da je glavni član društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, Okrug Altenburger Land, stoga postupao kao ulagatelj u privatnom gospodarstvu u uobičajenim tržišnim uvjetima. Njemačka navodi da je, ako se uzmu u obzir prednosti za regiju, korist za okrug Altenburger Land bila veća od plaćenih sredstava. Njemačka čak priznaje da se ulozi članova društva mogu smatrati „izgubljenim bespovratnim sredstvima” (111) za zračnu luku. Međutim, u ocjeni na temelju načela ulagatelja u tržišnom gospodarstvu ne mogu se uzeti u obzir moguće prednosti za regiju. U okviru ocjene potrebno je zanemariti sve pozitivne posljedice za gospodarstvo u regiji u kojoj se nalazi zračna luka jer je Sud objasnio da je relevantno pitanje za primjenu načela subjekta u tržišnom gospodarstvu „bi li privatni član društva u sličnoj situaciji i uzimajući u obzir izglede u pogledu isplativosti te neovisno o svim socijalnim ili regionalnopolitičkim pitanjima ili razmatranjima o sektorskoj politici prihvatio predmetni kapital” (112). |
| --- | --- |

(200)

Njemačka navodi da je potrebno ocijeniti utjecaj predmetnih javnih bespovratnih sredstava s obzirom na ukupnu gospodarsku prednost koja je nastala za regiju i da je glavni član društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, Okrug Altenburger Land, stoga postupao kao ulagatelj u privatnom gospodarstvu u uobičajenim tržišnim uvjetima. Njemačka navodi da je, ako se uzmu u obzir prednosti za regiju, korist za okrug Altenburger Land bila veća od plaćenih sredstava. Njemačka čak priznaje da se ulozi članova društva mogu smatrati „izgubljenim bespovratnim sredstvima” (111) za zračnu luku. Međutim, u ocjeni na temelju načela ulagatelja u tržišnom gospodarstvu ne mogu se uzeti u obzir moguće prednosti za regiju. U okviru ocjene potrebno je zanemariti sve pozitivne posljedice za gospodarstvo u regiji u kojoj se nalazi zračna luka jer je Sud objasnio da je relevantno pitanje za primjenu načela subjekta u tržišnom gospodarstvu „bi li privatni član društva u sličnoj situaciji i uzimajući u obzir izglede u pogledu isplativosti te neovisno o svim socijalnim ili regionalnopolitičkim pitanjima ili razmatranjima o sektorskoj politici prihvatio predmetni kapital” (112).

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

111

112

| (201) | U ovom predmetu potpore društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH „besplatno” su, bez kamata ili obveze povrata, dodijeljena javna sredstva. Javni subjekti dodijelili su upravitelju zračne luke sredstva, a da od njega nisu tražili protuuslugu te su ga posljedično oslobodili od opterećenja da se mora sam financirati bankovnim zajmovima ili vlastitim kapitalom. |
| --- | --- |

(201)

U ovom predmetu potpore društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH „besplatno” su, bez kamata ili obveze povrata, dodijeljena javna sredstva. Javni subjekti dodijelili su upravitelju zračne luke sredstva, a da od njega nisu tražili protuuslugu te su ga posljedično oslobodili od opterećenja da se mora sam financirati bankovnim zajmovima ili vlastitim kapitalom.

| (202) | Godišnja dokapitalizacija članova društva služila je za pokrivanje godišnjih gubitaka društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Naposljetku je godišnja dokapitalizacija služila pokrivanju uobičajenih rashoda iz poslovanja zračne luke te se njome društvo oslobodilo od gospodarskog opterećenja koje bi u uobičajenim uvjetima moralo samo snositi. Njemačka nije objasnila zašto bi subjekt u tržišnom gospodarstvu i dalje uplaćivao kapital u društvo koje neprestano ostvaruje gubitke. |
| --- | --- |

(202)

Godišnja dokapitalizacija članova društva služila je za pokrivanje godišnjih gubitaka društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Naposljetku je godišnja dokapitalizacija služila pokrivanju uobičajenih rashoda iz poslovanja zračne luke te se njome društvo oslobodilo od gospodarskog opterećenja koje bi u uobičajenim uvjetima moralo samo snositi. Njemačka nije objasnila zašto bi subjekt u tržišnom gospodarstvu i dalje uplaćivao kapital u društvo koje neprestano ostvaruje gubitke.

| (203) | S obzirom na navedeno Komisija smatra da subjekt u tržišnom gospodarstvu ne bi odlučio iz godine u godinu pokrivati sve veće gubitke društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Stoga se bespovratnim sredstvima njemačkih regionalnih tijela i javnih subjekata za pokrivanje gubitaka iz poslovanja društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH oslobodilo od opterećenja da pokrije sve vlastite gubitke iz poslovanja i za njega je nastala gospodarska prednost koju ne bi imalo u uobičajenim tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(203)

S obzirom na navedeno Komisija smatra da subjekt u tržišnom gospodarstvu ne bi odlučio iz godine u godinu pokrivati sve veće gubitke društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Stoga se bespovratnim sredstvima njemačkih regionalnih tijela i javnih subjekata za pokrivanje gubitaka iz poslovanja društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH oslobodilo od opterećenja da pokrije sve vlastite gubitke iz poslovanja i za njega je nastala gospodarska prednost koju ne bi imalo u uobičajenim tržišnim uvjetima.

Selektivnost

Selektivnost

| (204) | Člankom 107. stavkom 1. UFEU-a propisano je da se mjerom „određeni poduzetnici ili proizvodnja određene robe” moraju stavljati u povoljniji položaj kako bi je se moglo definirati kao državnu potporu. Komisija upućuje na to da su bespovratna sredstva za gubitke iz poslovanja plaćena samo društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Stoga su ta bespovratna sredstva selektivne mjere u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(204)

Člankom 107. stavkom 1. UFEU-a propisano je da se mjerom „određeni poduzetnici ili proizvodnja određene robe” moraju stavljati u povoljniji položaj kako bi je se moglo definirati kao državnu potporu. Komisija upućuje na to da su bespovratna sredstva za gubitke iz poslovanja plaćena samo društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Stoga su ta bespovratna sredstva selektivne mjere u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

Narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu

Narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu

| (205) | Ako se potporom koju je odobrila država članica jača položaj jednog poduzetnika u odnosu na druge s kojima se natječe na unutarnjem tržištu, potrebno je pretpostaviti da se potonjima šteti predmetnom potporom. U skladu s ustaljenom sudskom praksom (113) narušavanje tržišnog natjecanja postoji već ako je korisnik potpore u tržišnom natjecanju s drugim društvima na tržištu otvorenom za natjecanje. |
| --- | --- |

(205)

Ako se potporom koju je odobrila država članica jača položaj jednog poduzetnika u odnosu na druge s kojima se natječe na unutarnjem tržištu, potrebno je pretpostaviti da se potonjima šteti predmetnom potporom. U skladu s ustaljenom sudskom praksom (113) narušavanje tržišnog natjecanja postoji već ako je korisnik potpore u tržišnom natjecanju s drugim društvima na tržištu otvorenom za natjecanje.

113

| (206) | Kako je navedeno, upravljanje zračnom lukom predstavlja gospodarsku djelatnost i među zračnim lukama postoji tržišno natjecanje u pogledu pridobivanja putnika i zračnih prijevoznika. Stoga se Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH na tržištu otvorenom za natjecanje natječe s drugim društvima. Gospodarskom prednošću koju to društvo dobiva jača se njegov položaj u odnosu na njegove konkurente na europskom tržištu usluga zračnih luka. |
| --- | --- |

(206)

Kako je navedeno, upravljanje zračnom lukom predstavlja gospodarsku djelatnost i među zračnim lukama postoji tržišno natjecanje u pogledu pridobivanja putnika i zračnih prijevoznika. Stoga se Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH na tržištu otvorenom za natjecanje natječe s drugim društvima. Gospodarskom prednošću koju to društvo dobiva jača se njegov položaj u odnosu na njegove konkurente na europskom tržištu usluga zračnih luka.

| (207) | Stoga se javnim financijskim sredstvima koja se istražuju u ovom postupku narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje. Osim toga ugrožavaju trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(207)

Stoga se javnim financijskim sredstvima koja se istražuju u ovom postupku narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje. Osim toga ugrožavaju trgovinu među državama članicama.

Zaključak

Zaključak

| (208) | Zbog navedenih razloga Komisija zaključuje da bespovratna sredstva njemačkih regionalnih tijela i javnih subjekata za pokrivanje gubitaka iz poslovanja društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH dodijeljena nakon 12. prosinca 2000. predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(208)

Zbog navedenih razloga Komisija zaključuje da bespovratna sredstva njemačkih regionalnih tijela i javnih subjekata za pokrivanje gubitaka iz poslovanja društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH dodijeljena nakon 12. prosinca 2000. predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

8.1.3.   Mjera 3.: Naknade zračne luke i plaćanja društvu Ryanair u okviru ugovorâ o uslugama zračne luke i marketingu

Mjera 3.: Naknade zračne luke i plaćanja društvu Ryanair u okviru ugovorâ o uslugama zračne luke i marketingu

| (209) | Komisija iz istrage izuzima zadnji ugovor o marketingu sklopljen s društvom AMS 21. rujna 2010. i „dodatni sporazum” jer su te ugovore financirala privatna regionalna društva koja su se obvezala na održavanje djelatnosti društva Ryanair u zračnoj luci. (114) |
| --- | --- |

(209)

Komisija iz istrage izuzima zadnji ugovor o marketingu sklopljen s društvom AMS 21. rujna 2010. i „dodatni sporazum” jer su te ugovore financirala privatna regionalna društva koja su se obvezala na održavanje djelatnosti društva Ryanair u zračnoj luci. (114)

114

Pojam poduzetnika i gospodarske djelatnosti

Pojam poduzetnika i gospodarske djelatnosti

| (210) | U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a pravila o državnim potporama vrijede samo ako je primatelj „poduzetnik”. Sud Europske unije dosljedno definira poduzetnika kao svaki subjekt koji obavlja gospodarsku djelatnost, neovisno o pravnom obliku, vlasničkim odnosima ili vrsti financiranja (115). Sve djelatnosti koje se sastoje od ponude robe ili usluga na tržištu gospodarske su djelatnosti (116). |
| --- | --- |

(210)

U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a pravila o državnim potporama vrijede samo ako je primatelj „poduzetnik”. Sud Europske unije dosljedno definira poduzetnika kao svaki subjekt koji obavlja gospodarsku djelatnost, neovisno o pravnom obliku, vlasničkim odnosima ili vrsti financiranja (115). Sve djelatnosti koje se sastoje od ponude robe ili usluga na tržištu gospodarske su djelatnosti (116).

115

116

| (211) | Ryanair na tržištu nudi usluge redovitog zračnog prijevoza putnika. On nesumnjivo obavlja gospodarsku djelatnost. |
| --- | --- |

(211)

Ryanair na tržištu nudi usluge redovitog zračnog prijevoza putnika. On nesumnjivo obavlja gospodarsku djelatnost.

| (212) | AMS je društvo kći u stopostotnom vlasništvu društva Ryanair. Stoga se može pretpostaviti da je Ryanair imao odlučujući utjecaj na postupke AMS-a. Osim toga, ugovori o marketingu iz 2008. i 2010. potpisani su u ime AMS-a i gospodina Eddieja Wilsona, koji je u to vrijeme obnašao funkciju direktora u AMS-u, a istodobno i u društvu Ryanair. (117) U preambuli predmetnih ugovora o marketingu izjavljuje se da „AMS ima isključivu licenciju da nudi marketinške usluge na web-mjestu za putovanja www.ryanair.com, web-mjestu irskog niskotarifnog prijevoznika Ryanair”. Za potrebe primjene pravila o državnim potporama stoga se društva AMS i Ryanair u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a smatraju jednim poduzetnikom. |
| --- | --- |

(212)

AMS je društvo kći u stopostotnom vlasništvu društva Ryanair. Stoga se može pretpostaviti da je Ryanair imao odlučujući utjecaj na postupke AMS-a. Osim toga, ugovori o marketingu iz 2008. i 2010. potpisani su u ime AMS-a i gospodina Eddieja Wilsona, koji je u to vrijeme obnašao funkciju direktora u AMS-u, a istodobno i u društvu Ryanair. (117) U preambuli predmetnih ugovora o marketingu izjavljuje se da „AMS ima isključivu licenciju da nudi marketinške usluge na web-mjestu za putovanja www.ryanair.com, web-mjestu irskog niskotarifnog prijevoznika Ryanair”. Za potrebe primjene pravila o državnim potporama stoga se društva AMS i Ryanair u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a smatraju jednim poduzetnikom.

117

web

www.ryanair.com

web

Državna sredstva

Državna sredstva

| (213) | Državna potpora postoji uvijek kad država ili posredno tijelo na koje je država prenijela nadležnost odobri prednost iz državnih sredstava. (118) Na sredstva lokalnih tijela primjenjuje se članak 107. UFEU-a o državnim potporama. (119) |
| --- | --- |

(213)

Državna potpora postoji uvijek kad država ili posredno tijelo na koje je država prenijela nadležnost odobri prednost iz državnih sredstava. (118) Na sredstva lokalnih tijela primjenjuje se članak 107. UFEU-a o državnim potporama. (119)

118

119

| (214) | U ovom predmetu država je u svim bitnim trenutcima imala neizravnu ili izravnu kontrolu nad sredstvima koja se razmatraju u ovom predmetu. Od trenutka u kojem je društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH uspostavilo poslovne odnose s društvom Ryanair ono se nalazilo u većinskom vlasništvu javnih članova društva. Trenutačno se nalazi u stopostotnom vlasništvu javnih članova društva: svi su članovi društva javna tijela ili se u potpunosti nalaze u javnom vlasništvu, a samo društvo drži 32 % svojih udjela. |
| --- | --- |

(214)

U ovom predmetu država je u svim bitnim trenutcima imala neizravnu ili izravnu kontrolu nad sredstvima koja se razmatraju u ovom predmetu. Od trenutka u kojem je društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH uspostavilo poslovne odnose s društvom Ryanair ono se nalazilo u većinskom vlasništvu javnih članova društva. Trenutačno se nalazi u stopostotnom vlasništvu javnih članova društva: svi su članovi društva javna tijela ili se u potpunosti nalaze u javnom vlasništvu, a samo društvo drži 32 % svojih udjela.

| (215) | Stoga Komisija smatra da se sva sredstva društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH moraju smatrati državnim sredstvima. |
| --- | --- |

(215)

Stoga Komisija smatra da se sva sredstva društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH moraju smatrati državnim sredstvima.

Pripisivanje odgovornosti državi

Pripisivanje odgovornosti državi

| (216) | Sud je odlučio da se čak i kad je država u mogućnosti da kontrolira javno društvo i ima prevladavajući utjecaj nad njegovim operativnim poslovanjem u konkretnom slučaju ne može automatski pretpostaviti da je ta kontrola zaista izvršavana. Javno društvo može, ovisno o stupnju samostalnosti koji mu država prepusti, postupati više ili manje neovisno. Sama činjenica da je javno društvo pod državnom kontrolom stoga nije dovoljna da se mjere tog društva, poput ugovora od 3. ožujka 2003. i kasnijih ugovora o marketingu, pripišu državi (120). |
| --- | --- |

(216)

Sud je odlučio da se čak i kad je država u mogućnosti da kontrolira javno društvo i ima prevladavajući utjecaj nad njegovim operativnim poslovanjem u konkretnom slučaju ne može automatski pretpostaviti da je ta kontrola zaista izvršavana. Javno društvo može, ovisno o stupnju samostalnosti koji mu država prepusti, postupati više ili manje neovisno. Sama činjenica da je javno društvo pod državnom kontrolom stoga nije dovoljna da se mjere tog društva, poput ugovora od 3. ožujka 2003. i kasnijih ugovora o marketingu, pripišu državi (120).

120

| (217) | Sud smatra da su pokazatelji na temelju kojih je moguće odrediti pripisivost sljedeći (121):






  (a) | činjenica da predmetno društvo nije moglo donijeti spornu odluku bez uzimanja u obzir zahtjeva javnih tijela; |
| --- | --- | --- |

(217)

Sud smatra da su pokazatelji na temelju kojih je moguće odrediti pripisivost sljedeći (121):

121

(a)

činjenica da predmetno društvo nije moglo donijeti spornu odluku bez uzimanja u obzir zahtjeva javnih tijela;

| (b) | činjenica je društvo moralo poštovati odluke javnih tijela; |
| --- | --- |

(b)

činjenica je društvo moralo poštovati odluke javnih tijela;

| (c) | integracija javnog društva u strukture javne uprave; |
| --- | --- |

(c)

integracija javnog društva u strukture javne uprave;

| (d) | priroda djelatnosti javnog društva i obavljanje tih djelatnosti na tržištu u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja s privatnim gospodarskim subjektima; |
| --- | --- |

(d)

priroda djelatnosti javnog društva i obavljanje tih djelatnosti na tržištu u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja s privatnim gospodarskim subjektima;

| (e) | pravni položaj društva; |
| --- | --- |

(e)

pravni položaj društva;

| (f) | stupanj nadzora koji nadležna tijela provode u pogledu upravljanja društvom; |
| --- | --- |

(f)

stupanj nadzora koji nadležna tijela provode u pogledu upravljanja društvom;

| (g) | drugi pokazatelji koji u konkretnom slučaju upućuju na sudjelovanje nadležnih tijela u donošenju mjere ili na to da postoji mala vjerojatnost da nadležna tijela nisu u tome sudjelovala, pri čemu je potrebno uzeti u obzir opseg mjere, njezin sadržaj ili njezine uvjete. |
| --- | --- |

(g)

drugi pokazatelji koji u konkretnom slučaju upućuju na sudjelovanje nadležnih tijela u donošenju mjere ili na to da postoji mala vjerojatnost da nadležna tijela nisu u tome sudjelovala, pri čemu je potrebno uzeti u obzir opseg mjere, njezin sadržaj ili njezine uvjete.

| (218) | Njemačka navodi argument da Ministarstvo graditeljstva i prometa savezne pokrajine Tiringije pri sklapanju ugovorâ s društvom Ryanair odnosno AMS nije imalo pravo izvršavati utjecaj. Njemačka navodi da su mjerodavno ministarstvo i vlada savezne pokrajine Tiringije sudjelovali samo u postupku donošenja odluke o ulaganju u infrastrukturu zračne luke. Njemačka odbija argumente Komisije u pogledu nadzorne funkcije Ministarstva graditeljstva i prometa savezne pokrajine Tiringije, a time i moguću pripisivost predmetne potpore državi. |
| --- | --- |

(218)

Njemačka navodi argument da Ministarstvo graditeljstva i prometa savezne pokrajine Tiringije pri sklapanju ugovorâ s društvom Ryanair odnosno AMS nije imalo pravo izvršavati utjecaj. Njemačka navodi da su mjerodavno ministarstvo i vlada savezne pokrajine Tiringije sudjelovali samo u postupku donošenja odluke o ulaganju u infrastrukturu zračne luke. Njemačka odbija argumente Komisije u pogledu nadzorne funkcije Ministarstva graditeljstva i prometa savezne pokrajine Tiringije, a time i moguću pripisivost predmetne potpore državi.

| (219) | Njemačka odbija i argument Komisije da određivanje naknada zračne luke prije njihova stupanja na snagu u skladu s njemačkim Zakonom o zračnom prometu, tj. člankom 43.a zakona LuftVZO, mora odobriti nadzorno tijelo. Njemačka navodi da je društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH moglo odrediti naknade zračne luke i bez dozvole nadzornog tijela jer nadležno tijelo mora samo provjeriti jesu li naknade manje od određenog iznosa. |
| --- | --- |

(219)

Njemačka odbija i argument Komisije da određivanje naknada zračne luke prije njihova stupanja na snagu u skladu s njemačkim Zakonom o zračnom prometu, tj. člankom 43.a zakona LuftVZO, mora odobriti nadzorno tijelo. Njemačka navodi da je društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH moglo odrediti naknade zračne luke i bez dozvole nadzornog tijela jer nadležno tijelo mora samo provjeriti jesu li naknade manje od određenog iznosa.

| (220) | U kolovozu 2010. Trgovačka komora u Geri, javni subjekt, provela je kampanju za nastavak koncepta niskotarifnih letova na AOC-u i zatražila od vlade savezne pokrajine Tiringije hitne pregovore s društvom Ryanair o odredištima i marketinškim aktivnostima (122). Njemačka navodi da se tim argumentom podupire ispitivanje na temelju načela ulagatelja u tržišnom gospodarstvu u skladu s kojim su održavanje i podupiranje linija društva Ryanair bili gospodarski održivi. |
| --- | --- |

(220)

U kolovozu 2010. Trgovačka komora u Geri, javni subjekt, provela je kampanju za nastavak koncepta niskotarifnih letova na AOC-u i zatražila od vlade savezne pokrajine Tiringije hitne pregovore s društvom Ryanair o odredištima i marketinškim aktivnostima (122). Njemačka navodi da se tim argumentom podupire ispitivanje na temelju načela ulagatelja u tržišnom gospodarstvu u skladu s kojim su održavanje i podupiranje linija društva Ryanair bili gospodarski održivi.

122

| (221) | Međutim, Komisija smatra da su nadležna ministarstva savezne pokrajine Tiringije sudjelovala u sklapanju ugovorâ s društvom Ryanair. Čini se da je savezna pokrajina Tiringija sudjelovala u pregovorima prije nego što je društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH sklopilo ugovor o uslugama zračne luke s društvom Ryanair. Iz jednog novinskog članka proizlazi da su pregovori dulje trajali jer su ministarstva savezne pokrajine Tiringije pokušavala blokirati sklapanje posla (123). Istodobno je tirinški ministar gospodarstva Schuster tvrdio da je savezna pokrajina u stanju odobriti nužne mjere. Citira se njegova izjava da će se u slučaju da društvu Ryanair bude potrebna duža uzletno-sletna staza to produživanje provesti. U članku se izjavljuje i da bi se početkom poslovanja društva Ryanair na AOC-u broj putnika u zračnim lukama Dresden i Leipzig-Halle mogao smanjiti (124). |
| --- | --- |

(221)

Međutim, Komisija smatra da su nadležna ministarstva savezne pokrajine Tiringije sudjelovala u sklapanju ugovorâ s društvom Ryanair. Čini se da je savezna pokrajina Tiringija sudjelovala u pregovorima prije nego što je društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH sklopilo ugovor o uslugama zračne luke s društvom Ryanair. Iz jednog novinskog članka proizlazi da su pregovori dulje trajali jer su ministarstva savezne pokrajine Tiringije pokušavala blokirati sklapanje posla (123). Istodobno je tirinški ministar gospodarstva Schuster tvrdio da je savezna pokrajina u stanju odobriti nužne mjere. Citira se njegova izjava da će se u slučaju da društvu Ryanair bude potrebna duža uzletno-sletna staza to produživanje provesti. U članku se izjavljuje i da bi se početkom poslovanja društva Ryanair na AOC-u broj putnika u zračnim lukama Dresden i Leipzig-Halle mogao smanjiti (124).

123

124

| (222) | Ministarstvo graditeljstva i prometa savezne pokrajine Tiringije nadzorno je tijelo društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Osim toga, u skladu s njemačkim Zakonom o zračnom prometu tj. s člankom 43. zakona LuftVZO, za određivanje naknada zračne luke prije njihova stupanja na snagu, potrebna je dozvola nadzornog tijela. Usto je u pravilniku o naknadama AOC-a od 18. rujna 2006. predviđen potpis predstavnika Ministarstva graditeljstva i prometa. |
| --- | --- |

(222)

Ministarstvo graditeljstva i prometa savezne pokrajine Tiringije nadzorno je tijelo društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Osim toga, u skladu s njemačkim Zakonom o zračnom prometu tj. s člankom 43. zakona LuftVZO, za određivanje naknada zračne luke prije njihova stupanja na snagu, potrebna je dozvola nadzornog tijela. Usto je u pravilniku o naknadama AOC-a od 18. rujna 2006. predviđen potpis predstavnika Ministarstva graditeljstva i prometa.

| (223) | Sudjelovanje ministarstava na političkoj razini razvidno je i iz rasprave u parlamentu savezne pokrajine Tiringije. Tamo se, na temelju opsežnog zapisnika s rasprave, nije razgovaralo samo o stručnim pitanjima, nego i o općenitoj gospodarskoj isplativosti zračne luke (125). |
| --- | --- |

(223)

Sudjelovanje ministarstava na političkoj razini razvidno je i iz rasprave u parlamentu savezne pokrajine Tiringije. Tamo se, na temelju opsežnog zapisnika s rasprave, nije razgovaralo samo o stručnim pitanjima, nego i o općenitoj gospodarskoj isplativosti zračne luke (125).

125

| (224) | Ugovori o marketingu s društvom Ryanair usto su se razmatrali i na razini okružnog parlamenta. U novijem novinskom članku izvještava se da je okružni parlament odobrio plaćanje iznosa od 670 000 EUR za marketinške aktivnosti u pogledu uspostave nove linije društva Ryanair. (126) Citira se izjava parlamenta savezne pokrajine da bi se redovite linije ukinule bez plaćanja za marketing. |
| --- | --- |

(224)

Ugovori o marketingu s društvom Ryanair usto su se razmatrali i na razini okružnog parlamenta. U novijem novinskom članku izvještava se da je okružni parlament odobrio plaćanje iznosa od 670 000 EUR za marketinške aktivnosti u pogledu uspostave nove linije društva Ryanair. (126) Citira se izjava parlamenta savezne pokrajine da bi se redovite linije ukinule bez plaćanja za marketing.

126

| (225) | Naposljetku Komisija napominje da sudjelovanje Trgovačke komore u Geri, samoupravnog tijela javnog prava, u sklapanju ugovorâ s društvom Ryanair potvrđuje postojanje javnog utjecaja na postupak odlučivanja o tim ugovorima. |
| --- | --- |

(225)

Naposljetku Komisija napominje da sudjelovanje Trgovačke komore u Geri, samoupravnog tijela javnog prava, u sklapanju ugovorâ s društvom Ryanair potvrđuje postojanje javnog utjecaja na postupak odlučivanja o tim ugovorima.

| (226) | Ako se naposljetku razmatra provođenje nadzora Ministarstva graditeljstva i prometa savezne pokrajine Tiringije, sudjelovanje ministarstava na političkoj razini, razne rasprave u parlamentu savezne pokrajine Tiringije i sudjelovanje javnih subjekata, čini se da su javna tijela bila u stanju kontrolirati djelatnosti društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Čini se i da su sudjelovala u važnim odlukama o gospodarskom korištenju zračnom lukom. Posebno u trenutku kad je poslovanje zračne luke bilo suočeno s problemima javna tijela sudjelovala su u raspravama o budućnosti zračne luke. Na političkoj razini u saveznoj pokrajini Tiringiji održavale su se kontroverzne rasprave. Promjena vlade na razini pokrajine 2010. pridonijela je odluci o preusmjeravanju poslovanja zračne luke i obustavi tamošnjeg niskotarifnog prijevoza (127). |
| --- | --- |

(226)

Ako se naposljetku razmatra provođenje nadzora Ministarstva graditeljstva i prometa savezne pokrajine Tiringije, sudjelovanje ministarstava na političkoj razini, razne rasprave u parlamentu savezne pokrajine Tiringije i sudjelovanje javnih subjekata, čini se da su javna tijela bila u stanju kontrolirati djelatnosti društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Čini se i da su sudjelovala u važnim odlukama o gospodarskom korištenju zračnom lukom. Posebno u trenutku kad je poslovanje zračne luke bilo suočeno s problemima javna tijela sudjelovala su u raspravama o budućnosti zračne luke. Na političkoj razini u saveznoj pokrajini Tiringiji održavale su se kontroverzne rasprave. Promjena vlade na razini pokrajine 2010. pridonijela je odluci o preusmjeravanju poslovanja zračne luke i obustavi tamošnjeg niskotarifnog prijevoza (127).

127

| (227) | Stoga Komisija smatra da su odluka o provedbi ugovora od 3. ožujka 2003. i ugovora o marketingu od 7. travnja 2003. koje su sklopila društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i Ryanair te ugovori o marketingu koje su naknadno sklopila društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i Airport Marketing Services pripisivi javnim tijelima. |
| --- | --- |

(227)

Stoga Komisija smatra da su odluka o provedbi ugovora od 3. ožujka 2003. i ugovora o marketingu od 7. travnja 2003. koje su sklopila društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i Ryanair te ugovori o marketingu koje su naknadno sklopila društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i Airport Marketing Services pripisivi javnim tijelima.

Gospodarska prednost

Gospodarska prednost

| (228) | Kako bi se utvrdilo je li društvu Ryanair odnosno AMS ugovorima o uslugama zračne luke i marketingu dodijeljena prednost, Komisija mora ispitati bi li zračna luka u uobičajenim tržišnim uvjetima koja slijedi dugoročne izglede dobiti u sličnim okolnostima sklopila jednake ili slične trgovinske sporazume kao društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Postojanje prednosti obično se može isključiti ako (a) cijena naplaćena za usluge zračne luke odgovara tržišnoj cijeni ili (b) ako se na temelju analize provedene ex ante može dokazati da ugovori sa zračnom lukom dodatno pridonose isplativosti zračne luke i da su sastavni dio ukupne strategije koja će dugoročno dovesti do isplativosti. |
| --- | --- |

(228)

Kako bi se utvrdilo je li društvu Ryanair odnosno AMS ugovorima o uslugama zračne luke i marketingu dodijeljena prednost, Komisija mora ispitati bi li zračna luka u uobičajenim tržišnim uvjetima koja slijedi dugoročne izglede dobiti u sličnim okolnostima sklopila jednake ili slične trgovinske sporazume kao društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Postojanje prednosti obično se može isključiti ako (a) cijena naplaćena za usluge zračne luke odgovara tržišnoj cijeni ili (b) ako se na temelju analize provedene ex ante može dokazati da ugovori sa zračnom lukom dodatno pridonose isplativosti zračne luke i da su sastavni dio ukupne strategije koja će dugoročno dovesti do isplativosti.

ex ante

| (229) | U skladu s presudom u predmetu Charleroi (128) Komisija u ocjeni spornih mjera mora uzeti u obzir sve relevantne značajke mjera i njihov kontekst. Drugim riječima: Komisija mora ispitati očekivani učinak ugovorâ na AOC uzimajući u obzir sve relevantne značajke spornih mjera. |
| --- | --- |

(229)

U skladu s presudom u predmetu Charleroi (128) Komisija u ocjeni spornih mjera mora uzeti u obzir sve relevantne značajke mjera i njihov kontekst. Drugim riječima: Komisija mora ispitati očekivani učinak ugovorâ na AOC uzimajući u obzir sve relevantne značajke spornih mjera.

128

| (230) | U presudi u predmetu Stardust Marine Sud je utvrdio da „...u cilju ispitivanja je li država postupila kao razumni ulagatelj u tržišnom gospodarstvu nužno je staviti se u kontekst razdoblja u kojem su poduzete mjere financijske potpore radi ocjene gospodarske razumnosti postupanja države i suzdržati se od ocjenjivanja utemeljenog na kasnijoj situaciji”. (129) |
| --- | --- |

(230)

U presudi u predmetu Stardust Marine Sud je utvrdio da „...u cilju ispitivanja je li država postupila kao razumni ulagatelj u tržišnom gospodarstvu nužno je staviti se u kontekst razdoblja u kojem su poduzete mjere financijske potpore radi ocjene gospodarske razumnosti postupanja države i suzdržati se od ocjenjivanja utemeljenog na kasnijoj situaciji”. (129)

129

| (231) | Kako bi se mogao primijeniti test subjekta u tržišnom gospodarstvu, Komisija se mora vratiti u razdoblje u kojem su sklopljeni ugovori između društava AOC i Ryanair odnosno AMS, to jest u 2003. za ugovor o uslugama zračne luke i prvi ugovor o marketingu, u 2008. za drugi ugovor o marketingu i u 2010. za treći ugovor. Nadalje, Komisija mora svoju ocjenu temeljiti na informacijama i pretpostavkama koje je zračna luka imala na raspolaganju u vrijeme potpisivanja ugovorâ. |
| --- | --- |

(231)

Kako bi se mogao primijeniti test subjekta u tržišnom gospodarstvu, Komisija se mora vratiti u razdoblje u kojem su sklopljeni ugovori između društava AOC i Ryanair odnosno AMS, to jest u 2003. za ugovor o uslugama zračne luke i prvi ugovor o marketingu, u 2008. za drugi ugovor o marketingu i u 2010. za treći ugovor. Nadalje, Komisija mora svoju ocjenu temeljiti na informacijama i pretpostavkama koje je zračna luka imala na raspolaganju u vrijeme potpisivanja ugovorâ.

Analiza tržišne cijene

Analiza tržišne cijene

| (232) | Komisija mora utvrditi jesu li uvjeti u pogledu cijene koje je društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH primjenjivalo za Ryanair odnosno AMS odgovarali tržišnoj cijeni. U tom pogledu Njemačka navodi argument da je ugovor o uslugama zračne luke koji su 3. ožujka 2003. sklopili AOC i Ryanair u skladu s tržištem i da su naknade zračne luke koje vrijede za Ryanair u skladu s naknadama utvrđenima Pravilnikom o naknadama zračne luke opisanim u odjeljku 3.4.1. Pravilnici o naknadama vrijede za sve zračne prijevoznike koji možda lete prema zračnoj luci odnosno s nje. Njemačka smatra da je činjenica da je Ryanair u razdoblju 2003.–2011. bio jedino društvo koje je poslovalo u zračnoj luci Altenburg-Nobitz nevažna. |
| --- | --- |

(232)

Komisija mora utvrditi jesu li uvjeti u pogledu cijene koje je društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH primjenjivalo za Ryanair odnosno AMS odgovarali tržišnoj cijeni. U tom pogledu Njemačka navodi argument da je ugovor o uslugama zračne luke koji su 3. ožujka 2003. sklopili AOC i Ryanair u skladu s tržištem i da su naknade zračne luke koje vrijede za Ryanair u skladu s naknadama utvrđenima Pravilnikom o naknadama zračne luke opisanim u odjeljku 3.4.1. Pravilnici o naknadama vrijede za sve zračne prijevoznike koji možda lete prema zračnoj luci odnosno s nje. Njemačka smatra da je činjenica da je Ryanair u razdoblju 2003.–2011. bio jedino društvo koje je poslovalo u zračnoj luci Altenburg-Nobitz nevažna.

| (233) | Njemačka smatra da je ugovore o marketinškim uslugama sklopljene s društvima Ryanair i AMS potrebno razmatrati odvojeno. Međutim, Komisija upućuje na to da je AMS društvo kći u stopostotnom vlasništvu društva Ryanair. Stoga Komisija smatra da je obje vrste ugovora s društvima Ryanair i AMS potrebno razmatrati zajedno. Nadalje, u pogledu mogućeg odvojenog razmatranja ugovora s društvom Ryanair o uslugama zračne luke i marketingu od 7. travnja 2003., u samom ugovoru o marketingu navodi se da je za izračun neto naknade koju plaća Ryanair potrebno oduzeti naknadu za uspjeh. U samom ugovoru odlučilo se s jedne strane za neto rezultat na temelju naknada za zračne luke koje plaća Ryanair, a s druge strane za naknade za marketing koje plaća zračna luka. |
| --- | --- |

(233)

Njemačka smatra da je ugovore o marketinškim uslugama sklopljene s društvima Ryanair i AMS potrebno razmatrati odvojeno. Međutim, Komisija upućuje na to da je AMS društvo kći u stopostotnom vlasništvu društva Ryanair. Stoga Komisija smatra da je obje vrste ugovora s društvima Ryanair i AMS potrebno razmatrati zajedno. Nadalje, u pogledu mogućeg odvojenog razmatranja ugovora s društvom Ryanair o uslugama zračne luke i marketingu od 7. travnja 2003., u samom ugovoru o marketingu navodi se da je za izračun neto naknade koju plaća Ryanair potrebno oduzeti naknadu za uspjeh. U samom ugovoru odlučilo se s jedne strane za neto rezultat na temelju naknada za zračne luke koje plaća Ryanair, a s druge strane za naknade za marketing koje plaća zračna luka.

| (234) | Kako bi se utvrdilo je li predmetno društvo plaćalo tržišnu cijenu, Komisija mora uzeti u obzir ukupnu cijenu koju je plaćao zračni prijevoznik. Ryanair je u razdoblju 2003.–2011., u kojem je poslovao na AOC-u, zaista plaćao naknade zračne luke društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i od zračne luke primao plaćanja za marketinške usluge. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 49., AOC, u skladu s izjavom njemačkih nadležnih tijela, od društva Ryanair naplaćuje fiksnu naknadu za slijetanje u iznosu od [...]* po zrakoplovu te naknadu za putnike u iznosu od [...]* po putniku. Čini se da ne postoji posebna naknada za otpremu jer je otprema uključena u naknade koje plaća Ryanair (130). Međutim, te naknade umanjuju se za „naknadu za uspjeh” za marketing, tako da Ryanair zračnoj luci naposljetku plaća samo fiksnu naknadu od [...]* (131) po otpremljenom putniku. Ryanair posljedično dobiva smanjenje službenih naknada utvrđenih u pravilniku o naknadama AOC-a i opisanih u odjeljku 3.4.1. |
| --- | --- |

(234)

Kako bi se utvrdilo je li predmetno društvo plaćalo tržišnu cijenu, Komisija mora uzeti u obzir ukupnu cijenu koju je plaćao zračni prijevoznik. Ryanair je u razdoblju 2003.–2011., u kojem je poslovao na AOC-u, zaista plaćao naknade zračne luke društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i od zračne luke primao plaćanja za marketinške usluge. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 49., AOC, u skladu s izjavom njemačkih nadležnih tijela, od društva Ryanair naplaćuje fiksnu naknadu za slijetanje u iznosu od [...]* po zrakoplovu te naknadu za putnike u iznosu od [...]* po putniku. Čini se da ne postoji posebna naknada za otpremu jer je otprema uključena u naknade koje plaća Ryanair (130). Međutim, te naknade umanjuju se za „naknadu za uspjeh” za marketing, tako da Ryanair zračnoj luci naposljetku plaća samo fiksnu naknadu od [...]* (131) po otpremljenom putniku. Ryanair posljedično dobiva smanjenje službenih naknada utvrđenih u pravilniku o naknadama AOC-a i opisanih u odjeljku 3.4.1.

130

131

| (235) | Kako bi se moglo utvrditi odgovara li cijena koju zračna luka zahtijeva od zračnog prijevoznika tržišnoj cijeni, potrebno je utvrditi odgovarajuću referentnu vrijednost. Međutim, Komisija čvrsto sumnja u to da se u ovom predmetu za određivanje stvarne tržišne cijene usluga koje su pružili Ryanair odnosno AMS može u okviru postupka određivanja referentne vrijednosti odrediti odgovarajuća referentna vrijednost. Komisija u svakom slučaju smatra da se postupak određivanja referentne vrijednosti mora temeljiti na usporedbi naknada zračne luke, umanjenih za usluge odobrene pojedinom zračnom prijevozniku (primjerice potpora za marketing, popusti ili drugi poticaji), i da se taj postupak mora odnositi na dovoljan broj primjerenih usporednih zračnih luka s upraviteljima koji djeluju u tržišnom gospodarstvu. S obzirom na to da je u ovom predmetu teško odrediti usporedne zračne luke Komisija uzima u obzir analizu dodatne isplativosti provedenu ex ante kao najrelevantniji kriterij za ocjenu ugovora koje su sklopili AOC i Ryanair odnosno AMS. |
| --- | --- |

(235)

Kako bi se moglo utvrditi odgovara li cijena koju zračna luka zahtijeva od zračnog prijevoznika tržišnoj cijeni, potrebno je utvrditi odgovarajuću referentnu vrijednost. Međutim, Komisija čvrsto sumnja u to da se u ovom predmetu za određivanje stvarne tržišne cijene usluga koje su pružili Ryanair odnosno AMS može u okviru postupka određivanja referentne vrijednosti odrediti odgovarajuća referentna vrijednost. Komisija u svakom slučaju smatra da se postupak određivanja referentne vrijednosti mora temeljiti na usporedbi naknada zračne luke, umanjenih za usluge odobrene pojedinom zračnom prijevozniku (primjerice potpora za marketing, popusti ili drugi poticaji), i da se taj postupak mora odnositi na dovoljan broj primjerenih usporednih zračnih luka s upraviteljima koji djeluju u tržišnom gospodarstvu. S obzirom na to da je u ovom predmetu teško odrediti usporedne zračne luke Komisija uzima u obzir analizu dodatne isplativosti provedenu ex ante kao najrelevantniji kriterij za ocjenu ugovora koje su sklopili AOC i Ryanair odnosno AMS.

ex ante

Ex ante analiza za dokazivanje isplativosti zračne luke

Ex ante

| (236) | Komisija smatra da se sporazumi sklopljeni između zračnih prijevoznika i zračne luke mogu smatrati usklađenima s testom subjekta u tržišnom gospodarstvu kada, promatrajući ex ante, dodatno pridonose isplativosti zračne luke. Zračna luka trebala bi dokazati da je pri sklapanju sporazuma sa zračnom lukom (primjerice pojedinačnim ugovorom ili opsežnim pravilnikom o naknadama zračne luke) u stanju pokrivati sve troškove povezane s tim sporazumom tijekom trajanja sporazuma primjerenom profitnom maržom (132) na temelju stabilnih srednjoročnih izgleda (133). |
| --- | --- |

(236)

Komisija smatra da se sporazumi sklopljeni između zračnih prijevoznika i zračne luke mogu smatrati usklađenima s testom subjekta u tržišnom gospodarstvu kada, promatrajući ex ante, dodatno pridonose isplativosti zračne luke. Zračna luka trebala bi dokazati da je pri sklapanju sporazuma sa zračnom lukom (primjerice pojedinačnim ugovorom ili opsežnim pravilnikom o naknadama zračne luke) u stanju pokrivati sve troškove povezane s tim sporazumom tijekom trajanja sporazuma primjerenom profitnom maržom (132) na temelju stabilnih srednjoročnih izgleda (133).

ex ante

132

133

| (237) | Komisija će stoga uzeti u obzir sve očekivane dodatne troškove koji nastanu za zračnu luku u vezi s poslovanjem zračnog prijevoznika u zračnoj luci (134). Dodatni troškovi mogu obuhvaćati sve vrste rashoda ili ulaganja, primjerice dodatne troškove za osoblje, opremu i ulaganja koji nastanu zbog prisutnosti zračnog prijevoznika u zračnoj luci. Primjerice, ako zračna luka mora pretežito zbog ispunjivanja zahtjeva određenog zračnog prijevoznika povećati terminal ili izgraditi novi terminal odnosno drugu opremu, takve je troškove potrebno uzeti u obzir pri izračunu dodatnih troškova. |
| --- | --- |

(237)

Komisija će stoga uzeti u obzir sve očekivane dodatne troškove koji nastanu za zračnu luku u vezi s poslovanjem zračnog prijevoznika u zračnoj luci (134). Dodatni troškovi mogu obuhvaćati sve vrste rashoda ili ulaganja, primjerice dodatne troškove za osoblje, opremu i ulaganja koji nastanu zbog prisutnosti zračnog prijevoznika u zračnoj luci. Primjerice, ako zračna luka mora pretežito zbog ispunjivanja zahtjeva određenog zračnog prijevoznika povećati terminal ili izgraditi novi terminal odnosno drugu opremu, takve je troškove potrebno uzeti u obzir pri izračunu dodatnih troškova.

134

| (238) | Komisija će svoju dodatnu ex ante analizu temeljiti na izvornom vremenskom rasporedu predviđenom u ugovoru, čak i ako je ugovor stvarno završio prije izvorno planiranog termina. |
| --- | --- |

(238)

Komisija će svoju dodatnu ex ante analizu temeljiti na izvornom vremenskom rasporedu predviđenom u ugovoru, čak i ako je ugovor stvarno završio prije izvorno planiranog termina.

ex ante

| (239) | Za ocjenu isplativosti svih četiriju ugovora koje su sklopili zračna luka i Ryanair odnosno AMS Komisija će uzeti u obzir tri dodatne analize:






  (a) | dodatnu analizu ugovora o uslugama zračne luke i ugovora o marketinškim uslugama, oba sklopljena 2003. na trajanje od deset godina; |
| --- | --- | --- |

(239)

Za ocjenu isplativosti svih četiriju ugovora koje su sklopili zračna luka i Ryanair odnosno AMS Komisija će uzeti u obzir tri dodatne analize:

(a)

dodatnu analizu ugovora o uslugama zračne luke i ugovora o marketinškim uslugama, oba sklopljena 2003. na trajanje od deset godina;

| (b) | dodatnu analizu u pogledu zajedničkog razmatranja ugovora o uslugama zračne luke iz 2003., ugovora o marketinškim uslugama iz 2003. i ugovora o marketinškim uslugama iz 2008.: ugovorom o marketingu iz 2008. sklopljenim s AMS-om uvedena su fiksna plaćanja za marketinške usluge dok je ugovor o marketinškim uslugama iz 2003. sklopljen s društvom Ryanair još bio na snazi; |
| --- | --- |

(b)

dodatnu analizu u pogledu zajedničkog razmatranja ugovora o uslugama zračne luke iz 2003., ugovora o marketinškim uslugama iz 2003. i ugovora o marketinškim uslugama iz 2008.: ugovorom o marketingu iz 2008. sklopljenim s AMS-om uvedena su fiksna plaćanja za marketinške usluge dok je ugovor o marketinškim uslugama iz 2003. sklopljen s društvom Ryanair još bio na snazi;

| (c) | dodatnu analizu u pogledu zajedničkog razmatranja ugovora o uslugama zračne luke iz 2003., ugovora o marketinškim uslugama iz 2003. i ugovora o marketinškim uslugama iz 2010.: ugovorom o marketingu iz 2010. sklopljenim s AMS-om zamijenjen je ugovor iz 2008. i uvedeno je jednokratno plaćanje za marketinške usluge. Ugovor o marketinškim uslugama iz 2003. sklopljen s društvom Ryanair još je bio na snazi. |
| --- | --- |

(c)

dodatnu analizu u pogledu zajedničkog razmatranja ugovora o uslugama zračne luke iz 2003., ugovora o marketinškim uslugama iz 2003. i ugovora o marketinškim uslugama iz 2010.: ugovorom o marketingu iz 2010. sklopljenim s AMS-om zamijenjen je ugovor iz 2008. i uvedeno je jednokratno plaćanje za marketinške usluge. Ugovor o marketinškim uslugama iz 2003. sklopljen s društvom Ryanair još je bio na snazi.

—   Ugovori o uslugama zračne luke i marketingu iz 2003.

| (240) | Komisija će najprije ex ante analizom koja će se na temelju toga što je u oba ugovora predviđeno trajanje od deset godina provesti za razdoblje 2003.–2013. ispitati pridonosi li se ugovorom o uslugama zračne luke od 3. ožujka 2003. sklopljenim s društvom Ryanair i prvim ugovorom o marketingu sklopljenim 7. travnja 2003. s društvom Ryanair dodatno isplativosti zračne luke. |
| --- | --- |

(240)

Komisija će najprije ex ante analizom koja će se na temelju toga što je u oba ugovora predviđeno trajanje od deset godina provesti za razdoblje 2003.–2013. ispitati pridonosi li se ugovorom o uslugama zračne luke od 3. ožujka 2003. sklopljenim s društvom Ryanair i prvim ugovorom o marketingu sklopljenim 7. travnja 2003. s društvom Ryanair dodatno isplativosti zračne luke.

ex ante

| (241) | Za potrebe ocjene doprinosa tih dvaju ugovora s društvom Ryanair isplativosti zračne luke Komisija će utvrditi dodatne troškove i prihode koje je društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH moglo očekivati na temelju informacija koje su mu bile dostupne pri uspostavljanju poslovnog odnosa s društvom Ryanair 2003. Komisija će svoju ocjenu temeljiti na podatcima koje je Njemačka dostavila u tablici koju je zračna luka sastavila pa predstavila na skupštini članova društva održanoj 22. travnja 2003. Tablica pokazuje da bi iz uspostave poslovnih odnosa s društvom Ryanair proizišli godišnji dodatni rezultati od [...]* (135). |
| --- | --- |

(241)

Za potrebe ocjene doprinosa tih dvaju ugovora s društvom Ryanair isplativosti zračne luke Komisija će utvrditi dodatne troškove i prihode koje je društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH moglo očekivati na temelju informacija koje su mu bile dostupne pri uspostavljanju poslovnog odnosa s društvom Ryanair 2003. Komisija će svoju ocjenu temeljiti na podatcima koje je Njemačka dostavila u tablici koju je zračna luka sastavila pa predstavila na skupštini članova društva održanoj 22. travnja 2003. Tablica pokazuje da bi iz uspostave poslovnih odnosa s društvom Ryanair proizišli godišnji dodatni rezultati od [...]* (135).

135

| (242) | U dodatne troškove spadaju:






  (a) | troškovi za marketinške usluge; |
| --- | --- | --- |

(242)

U dodatne troškove spadaju:

(a)

troškovi za marketinške usluge;

| (b) | troškovi ulaganja izravno povezani s ugovorima s društvom Ryanair; |
| --- | --- |

(b)

troškovi ulaganja izravno povezani s ugovorima s društvom Ryanair;

| (c) | dodatni troškovi iz poslovanja neposredno uzrokovani ugovorima s društvom Ryanair. |
| --- | --- |

(c)

dodatni troškovi iz poslovanja neposredno uzrokovani ugovorima s društvom Ryanair.

| (243) | Troškovi marketinških usluga odražavaju se u skladu s ugovorom o marketingu iz 2003. u neto naknadi koju Ryanair plaća po otpremljenom putniku. |
| --- | --- |

(243)

Troškovi marketinških usluga odražavaju se u skladu s ugovorom o marketingu iz 2003. u neto naknadi koju Ryanair plaća po otpremljenom putniku.

| (244) | U pogledu dodatnih troškova ulaganja Komisija napominje da je produživanje uzletno-sletne staze obveza AOC-a koja proizlazi iz ugovora između njega i društva Ryanair. Iako Njemačka izjavljuje da uzletno-sletna staza nije produžena u opsegu koji se zahtijevao u okviru ugovora s društvom Ryanair, produženje je potvrđeno u godišnjim financijskim izvještajima društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH za 2003. i 2004. Tamo se navodi da je u vezi s ugovorom o uslugama sklopljenim s društvom Ryanair produživanje uzletno-sletne staze bilo nužno kako bi Ryanair mogao poslovati u zračnoj luci. Zato će Komisija uključiti produživanje uzletno-sletne staze 2003. i 2004. Budući da Njemačka nije izradila ex ante predviđanje s tim povezanih troškova, Komisija će uzeti u obzir efektivni ukupni iznos od 687 882 EUR (136) za oba produživanja, od kojih je prvo izvršeno 2003., a drugo 2004. (137) Njemačka navodi da uzletno-sletna staza nije produljena u opsegu koji je tražio Ryanair, nego u manjem opsegu. Takva je pretpostavka povoljna za Ryanair. |
| --- | --- |

(244)

U pogledu dodatnih troškova ulaganja Komisija napominje da je produživanje uzletno-sletne staze obveza AOC-a koja proizlazi iz ugovora između njega i društva Ryanair. Iako Njemačka izjavljuje da uzletno-sletna staza nije produžena u opsegu koji se zahtijevao u okviru ugovora s društvom Ryanair, produženje je potvrđeno u godišnjim financijskim izvještajima društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH za 2003. i 2004. Tamo se navodi da je u vezi s ugovorom o uslugama sklopljenim s društvom Ryanair produživanje uzletno-sletne staze bilo nužno kako bi Ryanair mogao poslovati u zračnoj luci. Zato će Komisija uključiti produživanje uzletno-sletne staze 2003. i 2004. Budući da Njemačka nije izradila ex ante predviđanje s tim povezanih troškova, Komisija će uzeti u obzir efektivni ukupni iznos od 687 882 EUR (136) za oba produživanja, od kojih je prvo izvršeno 2003., a drugo 2004. (137) Njemačka navodi da uzletno-sletna staza nije produljena u opsegu koji je tražio Ryanair, nego u manjem opsegu. Takva je pretpostavka povoljna za Ryanair.

ex ante

136

137

| (245) | U pogledu dodatnih troškova poslovanja izravno povezanih s društvom Ryanair Komisija će uzeti u obzir mjesečni iznos od 12 137,50 EUR koji je Njemačka iskazala u tablici od 22. travnja 2003. i koji ukupno iznosi 145 650 EUR godišnje. Taj se iznos svake godine prilagođava s obzirom na inflaciju (2 % godišnje). |
| --- | --- |

(245)

U pogledu dodatnih troškova poslovanja izravno povezanih s društvom Ryanair Komisija će uzeti u obzir mjesečni iznos od 12 137,50 EUR koji je Njemačka iskazala u tablici od 22. travnja 2003. i koji ukupno iznosi 145 650 EUR godišnje. Taj se iznos svake godine prilagođava s obzirom na inflaciju (2 % godišnje).

| (246) | U pogledu dodatnih prihoda očekivanih na temelju te nove djelatnosti s društvom Ryanair Komisija će uzeti u obzir sljedeće prihode:






  (a) | prihodi koji se odnose na zračni prijevoz: prihodi koji se očekuju na temelju djelatnosti društva Ryanair po otpremljenom putniku u prvih bi pet godina trebali iznositi [...]*, a u zadnjih pet godina [...]*. Ti su iznosi u ugovoru o marketingu od 7. travnja 2003. utvrđeni kao neto naknada koju Ryanair plaća AOC-u za jednu do četiri rotacije po otpremljenom putniku i koja obuhvaća sve naknade (138). Komisija će za 2008. uzeti u obzir ponderiranu prosječnu naknadu od [...]* (139). |
| --- | --- | --- |

(246)

U pogledu dodatnih prihoda očekivanih na temelju te nove djelatnosti s društvom Ryanair Komisija će uzeti u obzir sljedeće prihode:

(a)

prihodi koji se odnose na zračni prijevoz: prihodi koji se očekuju na temelju djelatnosti društva Ryanair po otpremljenom putniku u prvih bi pet godina trebali iznositi [...]*, a u zadnjih pet godina [...]*. Ti su iznosi u ugovoru o marketingu od 7. travnja 2003. utvrđeni kao neto naknada koju Ryanair plaća AOC-u za jednu do četiri rotacije po otpremljenom putniku i koja obuhvaća sve naknade (138). Komisija će za 2008. uzeti u obzir ponderiranu prosječnu naknadu od [...]* (139).

138

139

| (b) | prihodi koji se ne odnose na zračni prijevoz: Njemačka nije dostavila informacije o privremenim ex ante podatcima o prihodima koji se ne odnose na zračni prijevoz (140). Komisija utvrđuje da zračna luka u svojim prognozama od 22. travnja 2003. nije uzela u obzir prihode koji se ne odnose na zračni prijevoz po putniku. Njemačka je Komisiji stavila na raspolaganje ex post podatke o prihodima koji se ne odnose na zračni prijevoz iz razdoblja 2006.–2011. Oni se nalaze u tablici 16. U nedostatku relevantnih ex ante podataka Komisija će svoju analizu iznimno temeljiti na prosječnoj vrijednosti podataka koje je dostavila Njemačka. Ta vrijednost iznosi 1,50–2,00 [...]* EUR po putniku. Budući da se ta prosječna vrijednost izračunava za razdoblje 2006.–2011., Komisija će je smatrati referentnom vrijednošću za 2009. Na tu se prosječnu vrijednost zatim primjenjuje stopa inflacije od 2 %. Navedeni iznos od 1,50–2,00 [...]* EUR za prihode koji se ne odnose na zračni prijevoz odnosi se i na otpremljene i primljene putnike.

  Tablica 16.



  Ex post podatci o prihodima koji se ne odnose na zračni prijevoz
   (141)












  (u EUR) |
| --- | --- |
| | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. |
| Prihodi koji se ne odnose na zračni prijevoz | 30 000 –40 000 [...]* | 80 000 –90 000 [...]* | 280 000 –290 000 [...]* | 290 000 –300 000 [...]* | 330 000 –340 000 [...]* | 25 000 –30 000 [...]* |
| Broj putnika | 105 213 | 147 100 | 138 400 | 140 800 | 119 000 | 15 000 |
| Prihodi koji se ne odnose na zračni prijevoz po putniku | 0,10–0,50 [...]* | 0,30–0,80 [...]* | 1,80–2,20 [...]* | 2,00–2,20 [...]* | 2,50–3,00 [...]* | 1,50–2,00 [...]* |

(b)

prihodi koji se ne odnose na zračni prijevoz: Njemačka nije dostavila informacije o privremenim ex ante podatcima o prihodima koji se ne odnose na zračni prijevoz (140). Komisija utvrđuje da zračna luka u svojim prognozama od 22. travnja 2003. nije uzela u obzir prihode koji se ne odnose na zračni prijevoz po putniku. Njemačka je Komisiji stavila na raspolaganje ex post podatke o prihodima koji se ne odnose na zračni prijevoz iz razdoblja 2006.–2011. Oni se nalaze u tablici 16. U nedostatku relevantnih ex ante podataka Komisija će svoju analizu iznimno temeljiti na prosječnoj vrijednosti podataka koje je dostavila Njemačka. Ta vrijednost iznosi 1,50–2,00 [...]* EUR po putniku. Budući da se ta prosječna vrijednost izračunava za razdoblje 2006.–2011., Komisija će je smatrati referentnom vrijednošću za 2009. Na tu se prosječnu vrijednost zatim primjenjuje stopa inflacije od 2 %. Navedeni iznos od 1,50–2,00 [...]* EUR za prihode koji se ne odnose na zračni prijevoz odnosi se i na otpremljene i primljene putnike.

ex ante

140

ex post

ex ante

Tablica 16.

Tablica 16.

Ex post podatci o prihodima koji se ne odnose na zračni prijevoz
   (141)

Ex post

141

(u EUR)

2006.

2007.

2008.

2009.

2010.

2011.

Prihodi koji se ne odnose na zračni prijevoz

30 000 –40 000 [...]*

80 000 –90 000 [...]*

280 000 –290 000 [...]*

290 000 –300 000 [...]*

330 000 –340 000 [...]*

25 000 –30 000 [...]*

Broj putnika

105 213

147 100

138 400

140 800

119 000

15 000

Prihodi koji se ne odnose na zračni prijevoz po putniku

0,10–0,50 [...]*

0,30–0,80 [...]*

1,80–2,20 [...]*

2,00–2,20 [...]*

2,50–3,00 [...]*

1,50–2,00 [...]*

| (247) | Komisija će poći od broja putnika kakav je društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH trebalo očekivati 2003. Godine 2003. ugovoren je svakodnevni let sa zračne luke Altenburg-Nobitz prema Londonu. Ako se uzme u obzir iskorištenost kapaciteta od 80 %, što odgovara još optimističnijem pristupu od onog na kojem je zračna luka temeljila svoje prognoze iz travnja 2003. (70 %), broj putnika u jednom danu iznosi 118 (142). Iz toga proizlazi dodatan broj putnika povezan s društvom Ryanair od 43 216 (143) godišnje. |
| --- | --- |

(247)

Komisija će poći od broja putnika kakav je društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH trebalo očekivati 2003. Godine 2003. ugovoren je svakodnevni let sa zračne luke Altenburg-Nobitz prema Londonu. Ako se uzme u obzir iskorištenost kapaciteta od 80 %, što odgovara još optimističnijem pristupu od onog na kojem je zračna luka temeljila svoje prognoze iz travnja 2003. (70 %), broj putnika u jednom danu iznosi 118 (142). Iz toga proizlazi dodatan broj putnika povezan s društvom Ryanair od 43 216 (143) godišnje.

142

143

| (248) | Njemačka za zračnu luku nije dostavila ni diskontnu stopu ni ponderirane prosječne troškove kapitala. Komisija će stoga na temelju svoje Komunikacije o referentnim diskontnim stopama iz 2008. (144), iz koje za razdoblje od 1. siječnja 2003. do 31. srpnja 2003. proizlazi referentna kamatna stopa od 4,80 %, uzeti u obzir diskontnu stopu od 4,80 %. |
| --- | --- |

(248)

Njemačka za zračnu luku nije dostavila ni diskontnu stopu ni ponderirane prosječne troškove kapitala. Komisija će stoga na temelju svoje Komunikacije o referentnim diskontnim stopama iz 2008. (144), iz koje za razdoblje od 1. siječnja 2003. do 31. srpnja 2003. proizlazi referentna kamatna stopa od 4,80 %, uzeti u obzir diskontnu stopu od 4,80 %.

144

| (249) | Iz tablice 17. proizlazi na tome utemeljeni dodatni gospodarski plan uz uključivanje svih opisanih pretpostavki. Kako bi se osiguralo da se ugovorima s društvom Ryanair dodatno pridonosi isplativosti zračne luke, društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH trebalo je uzeti u obzir taj plan prije uspostave poslovnih odnosa s društvom Ryanair. Neto kapitalna vrijednost novčanog toka pozitivna je. To dokazuje da bi ugovor o uslugama s društvom Ryanair u vezi s prvim ugovorom o marketingu iz 2003. u ex ante predviđanju bio isplativ za zračnu luku.

  Tablica 17.



  Ex ante gospodarski plan za ugovor o uslugama zračne luke i ugovor o marketingu iz 2003.

















  Godina | 1.5.2003. | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | 30.4.2013. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | | |
| Broj otpremljenih putnika godišnje | 28 811 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 14 405 |
| | | | | | | | | | | | |
| OČEKIVANI PRIHODI (u EUR) |
| Neto naknada koju Ryanair plaća po otpremljenom putniku | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Ukupni prihodi koji se odnose na zračni prijevoz | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Prihodi koji se ne odnose na zračni prijevoz po putniku | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Ukupni prihodi koji se ne odnose na zračni prijevoz | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Ukupni godišnji prihodi | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| | | | | | | | | | | | |
| OČEKIVANE NAKNADE (u EUR) |
| Mjesečne naknade za poslovanje | 12 138 | 12 381 | 12 628 | 12 881 | 13 139 | 13 401 | 13 669 | 13 943 | 14 222 | 14 506 | 14 796 |
| Godišnje naknade za poslovanje | 97 104 | 148 569 | 151 541 | 154 571 | 157 663 | 160 816 | 164 032 | 167 313 | 170 659 | 174 072 | 59 185 |
| Troškovi ulaganja u produživanje uzletno-sletne staze | 408 491 | 279 391 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Ukupne godišnje naknade | 505 595 | 427 960 | 151 541 | 154 571 | 157 663 | 160 816 | 164 032 | 167 313 | 170 659 | 174 072 | 59 185 |
| | | | | | | | | | | | |
| NETO GODIŠNJI REZULTAT (u EUR) | – 302 213 | – 120 415 | 158 525 | 158 065 | 157 596 | 165 761 | 169 595 | 169 098 | 168 590 | 168 073 | 55 848 |

(249)

Iz tablice 17. proizlazi na tome utemeljeni dodatni gospodarski plan uz uključivanje svih opisanih pretpostavki. Kako bi se osiguralo da se ugovorima s društvom Ryanair dodatno pridonosi isplativosti zračne luke, društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH trebalo je uzeti u obzir taj plan prije uspostave poslovnih odnosa s društvom Ryanair. Neto kapitalna vrijednost novčanog toka pozitivna je. To dokazuje da bi ugovor o uslugama s društvom Ryanair u vezi s prvim ugovorom o marketingu iz 2003. u ex ante predviđanju bio isplativ za zračnu luku.

ex ante

Tablica 17.

Tablica 17.

Ex ante gospodarski plan za ugovor o uslugama zračne luke i ugovor o marketingu iz 2003.

Ex ante

Godina

1.5.2003.

2004.

2005.

2006.

2007.

2008.

2009.

2010.

2011.

2012.

30.4.2013.

Broj otpremljenih putnika godišnje

28 811

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

14 405

OČEKIVANI PRIHODI (u EUR)

(u EUR)

Neto naknada koju Ryanair plaća po otpremljenom putniku

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Ukupni prihodi koji se odnose na zračni prijevoz

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Prihodi koji se ne odnose na zračni prijevoz po putniku

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Ukupni prihodi koji se ne odnose na zračni prijevoz

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Ukupni godišnji prihodi

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

OČEKIVANE NAKNADE (u EUR)

(u EUR)

Mjesečne naknade za poslovanje

12 138

12 381

12 628

12 881

13 139

13 401

13 669

13 943

14 222

14 506

14 796

Godišnje naknade za poslovanje

97 104

148 569

151 541

154 571

157 663

160 816

164 032

167 313

170 659

174 072

59 185

Troškovi ulaganja u produživanje uzletno-sletne staze

408 491

279 391

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Ukupne godišnje naknade

505 595

427 960

151 541

154 571

157 663

160 816

164 032

167 313

170 659

174 072

59 185

NETO GODIŠNJI REZULTAT (u EUR)

(u EUR)

– 302 213

– 120 415

158 525

158 065

157 596

165 761

169 595

169 098

168 590

168 073

55 848

| Diskontna stopa | 4,8 % | Neto kapitalna vrijednost (u EUR) | 637 143 |
| --- | --- | --- | --- |

Diskontna stopa

4,8 %

Neto kapitalna vrijednost (u EUR)

Neto kapitalna vrijednost (u EUR)

637 143

637 143

—   Ugovor o uslugama zračne luke i ugovori o marketingu iz 2003. te ugovor o marketingu od 28. kolovoza 2008.

| (250) | Komisija će ex ante analizom ispitati ostvaruje li se ugovorom o marketingu sklopljenim 28. kolovoza 2008. s AMS-om te ugovorom o uslugama zračne luke i ugovorom o marketingu iz 2003. dodatan doprinos isplativosti zračne luke. Komisija će posljedično utvrditi dodatne troškove i prihode koje je društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH moglo očekivati iz tog novog ugovora na temelju informacija koje su joj bile na raspolaganju 2008. Budući da je trajanje ugovora iz 2008. iznosilo dvije godine, analiza se provodi za dvije godine (145). |
| --- | --- |

(250)

Komisija će ex ante analizom ispitati ostvaruje li se ugovorom o marketingu sklopljenim 28. kolovoza 2008. s AMS-om te ugovorom o uslugama zračne luke i ugovorom o marketingu iz 2003. dodatan doprinos isplativosti zračne luke. Komisija će posljedično utvrditi dodatne troškove i prihode koje je društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH moglo očekivati iz tog novog ugovora na temelju informacija koje su joj bile na raspolaganju 2008. Budući da je trajanje ugovora iz 2008. iznosilo dvije godine, analiza se provodi za dvije godine (145).

ex ante

145

| (251) | U dodatne troškove spadaju:






  (a) | troškovi za marketinške usluge; |
| --- | --- | --- |

(251)

U dodatne troškove spadaju:

(a)

troškovi za marketinške usluge;

| (b) | dodatni troškovi iz poslovanja neposredno uzrokovani ugovorima s društvom Ryanair. |
| --- | --- |

(b)

dodatni troškovi iz poslovanja neposredno uzrokovani ugovorima s društvom Ryanair.

| (252) | Troškovi marketinških usluga odražavaju se u ugovoru o marketingu iz 2003. s obzirom na neto naknadu u iznosu od [...]* koju Ryanair plaća po otpremljenom putniku (146). Usto je drugim ugovorom o marketingu iz 2008. uveden fiksni iznos od [...]* EUR za 2008. i [...]* EUR za 2009. koji zračna luka plaća AMS-u. |
| --- | --- |

(252)

Troškovi marketinških usluga odražavaju se u ugovoru o marketingu iz 2003. s obzirom na neto naknadu u iznosu od [...]* koju Ryanair plaća po otpremljenom putniku (146). Usto je drugim ugovorom o marketingu iz 2008. uveden fiksni iznos od [...]* EUR za 2008. i [...]* EUR za 2009. koji zračna luka plaća AMS-u.

146

| (253) | U pogledu dodatnih troškova poslovanja neposredno povezanih s društvom Ryanair Komisija će uzeti u obzir mjesečni iznos od 12 137,50 EUR, koji je Njemačka u početku navela u tablici iz travnja 2003. i koji za 2008. uz godišnju stopu inflacije od 2 % postaje 13 401 EUR Taj će se iznos i dalje ažurirati na godišnjoj razini s obzirom na stopu inflacije (2 %). |
| --- | --- |

(253)

U pogledu dodatnih troškova poslovanja neposredno povezanih s društvom Ryanair Komisija će uzeti u obzir mjesečni iznos od 12 137,50 EUR, koji je Njemačka u početku navela u tablici iz travnja 2003. i koji za 2008. uz godišnju stopu inflacije od 2 % postaje 13 401 EUR Taj će se iznos i dalje ažurirati na godišnjoj razini s obzirom na stopu inflacije (2 %).

| (254) | Za ocjenu dodatnih prihoda Komisija će uzeti u obzir sljedeće prihode:






  (a) | prihodi koji se odnose na zračni prijevoz: prihodi koji se očekuju na temelju djelatnosti društva Ryanair po otpremljenom putniku trebali bi u skladu s ugovorom o marketingu od 7. travnja 2003. u predmetnom razdoblju iznositi [...]* i predstavljati neto naknadu koju Ryanair plaća AOC-u za jednu do četiri rotacije i koja obuhvaća sve neto naknade po otpremljenom putniku (147). |
| --- | --- | --- |

(254)

Za ocjenu dodatnih prihoda Komisija će uzeti u obzir sljedeće prihode:

(a)

prihodi koji se odnose na zračni prijevoz: prihodi koji se očekuju na temelju djelatnosti društva Ryanair po otpremljenom putniku trebali bi u skladu s ugovorom o marketingu od 7. travnja 2003. u predmetnom razdoblju iznositi [...]* i predstavljati neto naknadu koju Ryanair plaća AOC-u za jednu do četiri rotacije i koja obuhvaća sve neto naknade po otpremljenom putniku (147).

147

| (b) | prihodi koji se ne odnose na zračni prijevoz: kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 246. točki (b), Komisija će se svoju analizu u nedostatku relevantnih ex ante informacija iznimno temeljiti na ex post podatcima. Prosječna vrijednost od 1,50–2,00 [...]* EUR čini se primjerenom za 2009. Taj se broj prilagođava s obzirom na stopu inflacije od 2 %. Ti prihodi koji se ne odnose na zračni prijevoz vrijede i za otpremljene i za primljene putnike. |
| --- | --- |

(b)

prihodi koji se ne odnose na zračni prijevoz: kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 246. točki (b), Komisija će se svoju analizu u nedostatku relevantnih ex ante informacija iznimno temeljiti na ex post podatcima. Prosječna vrijednost od 1,50–2,00 [...]* EUR čini se primjerenom za 2009. Taj se broj prilagođava s obzirom na stopu inflacije od 2 %. Ti prihodi koji se ne odnose na zračni prijevoz vrijede i za otpremljene i za primljene putnike.

ex ante

ex post

| (255) | Komisija će poći od broja putnika kakav je društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH trebalo očekivati 2008. U ugovoru o marketinškim uslugama iz 2008. u predmetu ugovora spominju se linije između AOC-a i Londona koje bi se u zimskoj sezoni trebale održavati četiri puta tjedno, a ljeti svakodnevno te linija prema Gironi koja bi se samo ljeti trebala održavati triput tjedno (148). S obzirom na iskorištenost kapaciteta od 80 % u zrakoplovu sa 189 mjesta (149) Komisija dolazi do očekivanog godišnjeg broja putnika od 45 333 za letove prema Londonu i 13 797 za letove prema Gironi. |
| --- | --- |

(255)

Komisija će poći od broja putnika kakav je društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH trebalo očekivati 2008. U ugovoru o marketinškim uslugama iz 2008. u predmetu ugovora spominju se linije između AOC-a i Londona koje bi se u zimskoj sezoni trebale održavati četiri puta tjedno, a ljeti svakodnevno te linija prema Gironi koja bi se samo ljeti trebala održavati triput tjedno (148). S obzirom na iskorištenost kapaciteta od 80 % u zrakoplovu sa 189 mjesta (149) Komisija dolazi do očekivanog godišnjeg broja putnika od 45 333 za letove prema Londonu i 13 797 za letove prema Gironi.

148

149

| (256) | Njemačka za zračnu luku nije dostavila ni diskontnu stopu ni ponderirane prosječne troškove kapitala. Komisija će stoga na temelju svoje Komunikacije o referentnim diskontnim stopama iz 2008. (150), u kojoj se za Njemačku za razdoblje od 1. srpnja 2008. do 31. kolovoza 2008. navodi osnovna kamatna stopa od 4,59 %, kojoj se pridodaje 100 baznih bodova, uzeti u obzir diskontnu stopu od 5,59 %. |
| --- | --- |

(256)

Njemačka za zračnu luku nije dostavila ni diskontnu stopu ni ponderirane prosječne troškove kapitala. Komisija će stoga na temelju svoje Komunikacije o referentnim diskontnim stopama iz 2008. (150), u kojoj se za Njemačku za razdoblje od 1. srpnja 2008. do 31. kolovoza 2008. navodi osnovna kamatna stopa od 4,59 %, kojoj se pridodaje 100 baznih bodova, uzeti u obzir diskontnu stopu od 5,59 %.

150

| (257) | Iz tablice 18. proizlazi na tome utemeljeni dodatni gospodarski plan uz uključivanje svih opisanih pretpostavki. Kako bi se osiguralo da se tim ugovorom dodatno pridonosi isplativosti zračne luke, društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH trebalo je uzeti u obzir taj plan prije potpisivanja ugovora o marketingu s društvom AMS 2008. Neto kapitalna vrijednost novčanog toka pozitivna je. To dokazuje da bi taj drugi ugovor o marketingu u vezi s ugovorom o uslugama zračne luke i prvim ugovorom o marketingu iz 2003. u ex ante predviđanju bio isplativ za zračnu luku.

  Tablica 18.



  Ex ante gospodarski plan za ugovor o uslugama zračne luke i ugovor o marketingu iz 2003. te ugovor o marketingu od 28. kolovoza 2008. | Godina 1. | Godina 2. |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| Broj otpremljenih putnika godišnje | 59 130 | 59 130 |
| | | |
| OČEKIVANI PRIHODI (u EUR) |
| Neto naknada koju Ryanair plaća po otpremljenom putniku | [...]* | [...]* |
| Ukupni prihodi koji se odnose na zračni prijevoz | [...]* | [...]* |
| Prihodi koji se ne odnose na zračni prijevoz po putniku | [...]* | [...]* |
| Ukupni prihodi koji se ne odnose na zračni prijevoz | [...]* | [...]* |
| Ukupni godišnji prihodi | [...]* | [...]* |
| | | |
| OČEKIVANE NAKNADE (u EUR) |
| Fiksne naknade za marketing | [...]* | [...]* |
| Mjesečne naknade za poslovanje | 13 401 | 13 669 |
| Godišnje naknade za poslovanje | 160 812 | 164 028 |
| Ukupne godišnje naknade | [...]* | [...]* |
| | | |
| NETO GODIŠNJI REZULTAT (u EUR) | 141 938 | 42 455 |
| | | |
| Diskontna stopa | 5,59 % | |
| Neto kapitalna vrijednost (u EUR) | 182 146 | |

(257)

Iz tablice 18. proizlazi na tome utemeljeni dodatni gospodarski plan uz uključivanje svih opisanih pretpostavki. Kako bi se osiguralo da se tim ugovorom dodatno pridonosi isplativosti zračne luke, društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH trebalo je uzeti u obzir taj plan prije potpisivanja ugovora o marketingu s društvom AMS 2008. Neto kapitalna vrijednost novčanog toka pozitivna je. To dokazuje da bi taj drugi ugovor o marketingu u vezi s ugovorom o uslugama zračne luke i prvim ugovorom o marketingu iz 2003. u ex ante predviđanju bio isplativ za zračnu luku.

ex ante

Tablica 18.

Tablica 18.

Ex ante gospodarski plan za ugovor o uslugama zračne luke i ugovor o marketingu iz 2003. te ugovor o marketingu od 28. kolovoza 2008.

Ex ante

Godina 1.

Godina 2.

Broj otpremljenih putnika godišnje

59 130

59 130

OČEKIVANI PRIHODI (u EUR)

(u EUR)

Neto naknada koju Ryanair plaća po otpremljenom putniku

[...]*

[...]*

Ukupni prihodi koji se odnose na zračni prijevoz

[...]*

[...]*

Prihodi koji se ne odnose na zračni prijevoz po putniku

[...]*

[...]*

Ukupni prihodi koji se ne odnose na zračni prijevoz

[...]*

[...]*

Ukupni godišnji prihodi

[...]*

[...]*

OČEKIVANE NAKNADE (u EUR)

(u EUR)

Fiksne naknade za marketing

[...]*

[...]*

Mjesečne naknade za poslovanje

13 401

13 669

Godišnje naknade za poslovanje

160 812

164 028

Ukupne godišnje naknade

[...]*

[...]*

NETO GODIŠNJI REZULTAT (u EUR)

(u EUR)

141 938

42 455

Diskontna stopa

5,59 %

Neto kapitalna vrijednost (u EUR)

Neto kapitalna vrijednost (u EUR)

182 146

182 146

—   Ugovor o uslugama zračne luke i ugovori o marketingu iz 2003. te ugovor o marketingu od 25. siječnja 2010.

| (258) | Komisija će ex ante analizom ispitati ostvaruje li se ugovorom o marketingu sklopljenim 25. siječnja 2010. s AMS-om te ugovorom o uslugama zračne luke i ugovorom o marketingu iz 2003. dodatan doprinos isplativosti zračne luke. Komisija će posljedično utvrditi dodatne troškove i prihode koje je društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH moglo očekivati iz tog novog ugovora na temelju informacija koje su joj bile na raspolaganju 2010. |
| --- | --- |

(258)

Komisija će ex ante analizom ispitati ostvaruje li se ugovorom o marketingu sklopljenim 25. siječnja 2010. s AMS-om te ugovorom o uslugama zračne luke i ugovorom o marketingu iz 2003. dodatan doprinos isplativosti zračne luke. Komisija će posljedično utvrditi dodatne troškove i prihode koje je društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH moglo očekivati iz tog novog ugovora na temelju informacija koje su joj bile na raspolaganju 2010.

ex ante

| (259) | Trajanje ugovora iz 2010. iznosi više od jedne godine (počinje 25. siječnja 2010. i završava jednu godinu nakon uspostave prve zračne linije koja je trebala početi u ljetnoj sezoni 2010.). Međutim, usluge koje je pružio Ryanair trajale su sedam mjeseci (ljetna sezona u skladu s IATA-om). Stoga će Komisija svoju dodatnu analizu provesti za razdoblje od sedam mjeseci. |
| --- | --- |

(259)

Trajanje ugovora iz 2010. iznosi više od jedne godine (počinje 25. siječnja 2010. i završava jednu godinu nakon uspostave prve zračne linije koja je trebala početi u ljetnoj sezoni 2010.). Međutim, usluge koje je pružio Ryanair trajale su sedam mjeseci (ljetna sezona u skladu s IATA-om). Stoga će Komisija svoju dodatnu analizu provesti za razdoblje od sedam mjeseci.

| (260) | U dodatne troškove spadaju:






  (a) | troškovi za marketinške usluge; |
| --- | --- | --- |

(260)

U dodatne troškove spadaju:

(a)

troškovi za marketinške usluge;

| (b) | dodatni troškovi iz poslovanja neposredno uzrokovani ugovorima s društvom Ryanair. |
| --- | --- |

(b)

dodatni troškovi iz poslovanja neposredno uzrokovani ugovorima s društvom Ryanair.

| (261) | Troškovi marketinških usluga odražavaju se u ugovoru o marketingu iz 2003. s obzirom na neto naknadu u iznosu od [...]* koju Ryanair plaća po otpremljenom putniku (151). Usto je trećim ugovorom o marketingu iz 2010. uveden fiksni iznos od [...]* EUR za 2010. koji zračna luka plaća AMS-u. |
| --- | --- |

(261)

Troškovi marketinških usluga odražavaju se u ugovoru o marketingu iz 2003. s obzirom na neto naknadu u iznosu od [...]* koju Ryanair plaća po otpremljenom putniku (151). Usto je trećim ugovorom o marketingu iz 2010. uveden fiksni iznos od [...]* EUR za 2010. koji zračna luka plaća AMS-u.

151

| (262) | U pogledu dodatnih troškova poslovanja neposredno povezanih s društvom Ryanair Komisija će uzeti u obzir mjesečni iznos od 12 137,50 EUR, koji je Njemačka u početku navela u tablici iz travnja 2003.i koji za 2010. uz godišnju stopu inflacije od 2 % postaje 13 942 EUR |
| --- | --- |

(262)

U pogledu dodatnih troškova poslovanja neposredno povezanih s društvom Ryanair Komisija će uzeti u obzir mjesečni iznos od 12 137,50 EUR, koji je Njemačka u početku navela u tablici iz travnja 2003.i koji za 2010. uz godišnju stopu inflacije od 2 % postaje 13 942 EUR

| (263) | Za ocjenu dodatnih prihoda Komisija će uzeti u obzir sljedeće prihode:






  (a) | prihodi koji se odnose na zračni prijevoz: prihodi koji se očekuju na temelju djelatnosti društva Ryanair po otpremljenom putniku trebali bi u skladu s ugovorom o marketingu od 7. travnja 2003. u predmetnom razdoblju iznositi [...]* i predstavljati neto naknadu koju Ryanair plaća AOC-u za jednu do četiri rotacije i koja obuhvaća sve neto naknade po otpremljenom putniku (152). |
| --- | --- | --- |

(263)

Za ocjenu dodatnih prihoda Komisija će uzeti u obzir sljedeće prihode:

(a)

prihodi koji se odnose na zračni prijevoz: prihodi koji se očekuju na temelju djelatnosti društva Ryanair po otpremljenom putniku trebali bi u skladu s ugovorom o marketingu od 7. travnja 2003. u predmetnom razdoblju iznositi [...]* i predstavljati neto naknadu koju Ryanair plaća AOC-u za jednu do četiri rotacije i koja obuhvaća sve neto naknade po otpremljenom putniku (152).

152

| (b) | prihodi koji se ne odnose na zračni prijevoz: kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 246. točki (b), Komisija će se svoju analizu u nedostatku relevantnih ex ante informacija iznimno temeljiti na ex post podatcima koje je Njemačka dostavila u tablici 16. Komisija će pretpostaviti da je zračna luka u siječnju 2010., kad je potpisan treći ugovor o marketingu, u određivanju vjerojatno ostvarivih prihoda koji se ne odnose na zračni prijevoz uzela u obzir svoje stvarne prihode iz prethodnih godina, koji su se znatno povećali u odnosu na 2006. i 2007. S obzirom na to čini se vjerojatnim da je zračna luka 2010. svoja predviđanja u pogledu prihoda koji se ne odnose na zračni prijevoz temeljila na dvjema prethodnim godinama, u kojima je za 2008. i 2009. ostvaren prosječan iznos od 1,80–2,30 [...]* EUR po putniku. Ti prihodi koji se ne odnose na zračni prijevoz vrijede i za otpremljene i za primljene putnike. |
| --- | --- |

(b)

prihodi koji se ne odnose na zračni prijevoz: kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 246. točki (b), Komisija će se svoju analizu u nedostatku relevantnih ex ante informacija iznimno temeljiti na ex post podatcima koje je Njemačka dostavila u tablici 16. Komisija će pretpostaviti da je zračna luka u siječnju 2010., kad je potpisan treći ugovor o marketingu, u određivanju vjerojatno ostvarivih prihoda koji se ne odnose na zračni prijevoz uzela u obzir svoje stvarne prihode iz prethodnih godina, koji su se znatno povećali u odnosu na 2006. i 2007. S obzirom na to čini se vjerojatnim da je zračna luka 2010. svoja predviđanja u pogledu prihoda koji se ne odnose na zračni prijevoz temeljila na dvjema prethodnim godinama, u kojima je za 2008. i 2009. ostvaren prosječan iznos od 1,80–2,30 [...]* EUR po putniku. Ti prihodi koji se ne odnose na zračni prijevoz vrijede i za otpremljene i za primljene putnike.

ex ante

ex post

| (264) | Komisija će poći od broja putnika kakav je društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH trebalo očekivati 2008. od potpisivanja ugovora o marketinškim uslugama iz 2010. U predmetu ugovora spominje se da će se od ljetne sezone 2010. održavati sljedeće linije: između AOC-a i Londona svakodnevno, prema Gironi triput tjedno i prema Alicanteu dvaput tjedno. S obzirom na iskorištenost kapaciteta od 80 % u zrakoplovu sa 189 mjesta (153) Komisija u pogledu tih sedam mjeseci dolazi do očekivanog godišnjeg broja putnika od 32 193 za letove prema Londonu, 13 797 za letove prema Barceloni i 9 198 za letove prema Alicanteu. |
| --- | --- |

(264)

Komisija će poći od broja putnika kakav je društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH trebalo očekivati 2008. od potpisivanja ugovora o marketinškim uslugama iz 2010. U predmetu ugovora spominje se da će se od ljetne sezone 2010. održavati sljedeće linije: između AOC-a i Londona svakodnevno, prema Gironi triput tjedno i prema Alicanteu dvaput tjedno. S obzirom na iskorištenost kapaciteta od 80 % u zrakoplovu sa 189 mjesta (153) Komisija u pogledu tih sedam mjeseci dolazi do očekivanog godišnjeg broja putnika od 32 193 za letove prema Londonu, 13 797 za letove prema Barceloni i 9 198 za letove prema Alicanteu.

153

| (265) | Iz tablice 19. proizlazi na tome utemeljeni dodatni gospodarski plan uz uključivanje svih opisanih pretpostavki. Kako bi se osiguralo da se tim ugovorom dodatno pridonosi isplativosti zračne luke, društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH trebalo je uzeti u obzir taj plan prije potpisivanja ugovora o marketingu s društvom AMS 2010. Novčani je tok u predmetnom razdoblju negativan. To dokazuje da je taj treći ugovor o marketingu u vezi s ugovorom o uslugama zračne luke i ugovorom o marketingu iz 2003. u ex ante predviđanju bio neisplativ za zračnu luku.

  Tablica 19.



  Ex ante gospodarski plan za ugovor o uslugama zračne luke i ugovor o marketingu iz 2003. te ugovor o marketingu od 25. siječnja 2010. | Ljetna sezona 2010. |
| --- | --- | --- |
| | |
| Broj otpremljenih putnika | 55 188 |
| | |
| OČEKIVANI PRIHODI (u EUR) |
| Neto naknada koju Ryanair plaća po otpremljenom putniku | [...]* |
| Ukupni prihodi koji se odnose na zračni prijevoz | [...]* |
| Prihodi koji se ne odnose na zračni prijevoz po putniku | [...]* |
| Ukupni prihodi koji se ne odnose na zračni prijevoz | [...]* |
| Ukupni prihodi | [...]* |
| | |
| OČEKIVANE NAKNADE (u EUR) |
| Fiksne naknade za marketing | [...]* |
| Mjesečne naknade za poslovanje | 13 943 |
| Ukupne naknade za poslovanje | 97 601 |
| Ukupne naknade | [...]* |
| | |
| NETO REZULTAT (u EUR) | – 318 569 |

(265)

Iz tablice 19. proizlazi na tome utemeljeni dodatni gospodarski plan uz uključivanje svih opisanih pretpostavki. Kako bi se osiguralo da se tim ugovorom dodatno pridonosi isplativosti zračne luke, društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH trebalo je uzeti u obzir taj plan prije potpisivanja ugovora o marketingu s društvom AMS 2010. Novčani je tok u predmetnom razdoblju negativan. To dokazuje da je taj treći ugovor o marketingu u vezi s ugovorom o uslugama zračne luke i ugovorom o marketingu iz 2003. u ex ante predviđanju bio neisplativ za zračnu luku.

ex ante

Tablica 19.

Tablica 19.

Ex ante gospodarski plan za ugovor o uslugama zračne luke i ugovor o marketingu iz 2003. te ugovor o marketingu od 25. siječnja 2010.

Ex ante

Ljetna sezona 2010.

Broj otpremljenih putnika

55 188

OČEKIVANI PRIHODI (u EUR)

(u EUR)

Neto naknada koju Ryanair plaća po otpremljenom putniku

[...]*

Ukupni prihodi koji se odnose na zračni prijevoz

[...]*

Prihodi koji se ne odnose na zračni prijevoz po putniku

[...]*

Ukupni prihodi koji se ne odnose na zračni prijevoz

[...]*

Ukupni prihodi

[...]*

OČEKIVANE NAKNADE (u EUR)

(u EUR)

Fiksne naknade za marketing

[...]*

Mjesečne naknade za poslovanje

13 943

Ukupne naknade za poslovanje

97 601

Ukupne naknade

[...]*

NETO REZULTAT (u EUR)

NETO REZULTAT (u EUR)

– 318 569

– 318 569

| (266) | Prema tome, zračna je luka 2010. društvu Ryanair odnosno AMS platila [...]* EUR za sedam mjeseci usluga zračne luke, koje su joj donijele prihode koji se odnose na zračni prijevoz u iznosu od [...]* EUR i prihode koji se ne odnose na zračni prijevoz u iznosu od [...]* EUR. U tom razdoblju i u razdoblju od 2003., godine u kojoj je zračna luka uspostavila poslovni odnos s društvom Ryanair, zračna luka nikad nije bila isplativa, pa ni na operativnoj razini bez javnih bespovratnih sredstava. |
| --- | --- |

(266)

Prema tome, zračna je luka 2010. društvu Ryanair odnosno AMS platila [...]* EUR za sedam mjeseci usluga zračne luke, koje su joj donijele prihode koji se odnose na zračni prijevoz u iznosu od [...]* EUR i prihode koji se ne odnose na zračni prijevoz u iznosu od [...]* EUR. U tom razdoblju i u razdoblju od 2003., godine u kojoj je zračna luka uspostavila poslovni odnos s društvom Ryanair, zračna luka nikad nije bila isplativa, pa ni na operativnoj razini bez javnih bespovratnih sredstava.

—   Zaključak

| (267) | Komisija dolazi do ukupnog zaključka da su uvjeti ponuđeni društvu Ryanair odnosno AMS u okviru kombinacije ugovora o uslugama zračne luke sklopljenog 3. ožujka 2003. i ugovora o marketingu sklopljenih 7. travnja 2003. odnosno 28. kolovoza 2008. između društava Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i Ryanair odnosno AMS u skladu s tržištem. Komisija stoga smatra da za Ryanair odnosno AMS tom kombinacijom ugovora nije nastala selektivna gospodarska prednost. |
| --- | --- |

(267)

Komisija dolazi do ukupnog zaključka da su uvjeti ponuđeni društvu Ryanair odnosno AMS u okviru kombinacije ugovora o uslugama zračne luke sklopljenog 3. ožujka 2003. i ugovora o marketingu sklopljenih 7. travnja 2003. odnosno 28. kolovoza 2008. između društava Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i Ryanair odnosno AMS u skladu s tržištem. Komisija stoga smatra da za Ryanair odnosno AMS tom kombinacijom ugovora nije nastala selektivna gospodarska prednost.

| (268) | Komisija s druge strane zaključuje da uvjeti ponuđeni društvu Ryanair odnosno AMS u okviru kombinacije ugovora o uslugama zračne luke sklopljenog 3. ožujka 2003. i ugovora o marketingu sklopljenih 7. travnja 2003. odnosno 25. siječnja 2010. između društava Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i Ryanair odnosno AMS nisu u skladu s tržištem. Komisija stoga smatra da je za Ryanair odnosno AMS tom kombinacijom ugovora nastala selektivna gospodarska prednost. |
| --- | --- |

(268)

Komisija s druge strane zaključuje da uvjeti ponuđeni društvu Ryanair odnosno AMS u okviru kombinacije ugovora o uslugama zračne luke sklopljenog 3. ožujka 2003. i ugovora o marketingu sklopljenih 7. travnja 2003. odnosno 25. siječnja 2010. između društava Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i Ryanair odnosno AMS nisu u skladu s tržištem. Komisija stoga smatra da je za Ryanair odnosno AMS tom kombinacijom ugovora nastala selektivna gospodarska prednost.

Selektivnost

Selektivnost

| (269) | Člankom 107. stavkom 1. UFEU-a propisano je da se mjerom „određeni poduzetnici ili proizvodnja određene robe” moraju stavljati u povoljniji položaj kako bi je se moglo definirati kao državnu potporu. Komisija zaključuje da su ugovori o uslugama zračne luke i marketingu sklopljeni samo s društvom Ryanair i AMS-om, društvom kćeri za marketinške usluge u njegovu stopostotnom vlasništvu. |
| --- | --- |

(269)

Člankom 107. stavkom 1. UFEU-a propisano je da se mjerom „određeni poduzetnici ili proizvodnja određene robe” moraju stavljati u povoljniji položaj kako bi je se moglo definirati kao državnu potporu. Komisija zaključuje da su ugovori o uslugama zračne luke i marketingu sklopljeni samo s društvom Ryanair i AMS-om, društvom kćeri za marketinške usluge u njegovu stopostotnom vlasništvu.

| (270) | Iako su u razdoblju 2000.–2002. i drugi zračni prijevoznici (Eurowings i Air Berlin) polijetali s Altenburga, oni nisu imali koristi od takvih ugovora o marketingu. Njemačka navodi da su uvjeti ugovora o uslugama s društvom Ryanair pripremljeni u skladu s pravilnikom o naknadama zračne luke koji je vrijedio u to vrijeme i primjenjivao se na sve potencijalne zračne prijevoznike. Međutim, Komisija smatra da je na temelju kombinacije tog posebnog ugovora o uslugama s kasnijim ugovorima o marketingu nastala prednost za Ryanair. Stoga svi ti ugovori predstavljaju selektivne mjere u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a: |
| --- | --- |

(270)

Iako su u razdoblju 2000.–2002. i drugi zračni prijevoznici (Eurowings i Air Berlin) polijetali s Altenburga, oni nisu imali koristi od takvih ugovora o marketingu. Njemačka navodi da su uvjeti ugovora o uslugama s društvom Ryanair pripremljeni u skladu s pravilnikom o naknadama zračne luke koji je vrijedio u to vrijeme i primjenjivao se na sve potencijalne zračne prijevoznike. Međutim, Komisija smatra da je na temelju kombinacije tog posebnog ugovora o uslugama s kasnijim ugovorima o marketingu nastala prednost za Ryanair. Stoga svi ti ugovori predstavljaju selektivne mjere u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a:

Narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu

Narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu

| (271) | Ako se potporom koju je odobrila država članica jača položaj jednog poduzetnika u odnosu na druge s kojima se natječe u trgovini unutar EU-a, potrebno je pretpostaviti da se potonjima šteti predmetnom potporom (154). U skladu s ustaljenom sudskom praksom (155) narušavanje tržišnog natjecanja postoji već ako je korisnik potpore u tržišnom natjecanju s drugim društvima na tržištima na kojima postoji natjecanje. |
| --- | --- |

(271)

Ako se potporom koju je odobrila država članica jača položaj jednog poduzetnika u odnosu na druge s kojima se natječe u trgovini unutar EU-a, potrebno je pretpostaviti da se potonjima šteti predmetnom potporom (154). U skladu s ustaljenom sudskom praksom (155) narušavanje tržišnog natjecanja postoji već ako je korisnik potpore u tržišnom natjecanju s drugim društvima na tržištima na kojima postoji natjecanje.

154

155

| (272) | Predmetnim ugovorima o uslugama i marketingu pridonosi se znatnom sniženju naknada zračne luke koje plaća Ryanair. Time se smanjuju uobičajeni troškovi poslovanja zračnog prijevoznika koji je korisnik tog popusta. Stoga taj zračni prijevoznik ima mogućnost jačati svoj položaj na tržištu. Osim toga, sektor zračnog prijevoza obilježen je žestokim tržišnim natjecanjem među upraviteljima iz različitih država članica, posebno od stupanja na snagu trećeg stupnja liberalizacije zračnog prijevoza („treći paket za zračni prijevoz”) 1. siječnja 1993. (156) Iz toga slijedi da se sniženim naknadama utječe na trgovinu među državama članicama i narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje u sektoru zračnog prijevoza. |
| --- | --- |

(272)

Predmetnim ugovorima o uslugama i marketingu pridonosi se znatnom sniženju naknada zračne luke koje plaća Ryanair. Time se smanjuju uobičajeni troškovi poslovanja zračnog prijevoznika koji je korisnik tog popusta. Stoga taj zračni prijevoznik ima mogućnost jačati svoj položaj na tržištu. Osim toga, sektor zračnog prijevoza obilježen je žestokim tržišnim natjecanjem među upraviteljima iz različitih država članica, posebno od stupanja na snagu trećeg stupnja liberalizacije zračnog prijevoza („treći paket za zračni prijevoz”) 1. siječnja 1993. (156) Iz toga slijedi da se sniženim naknadama utječe na trgovinu među državama članicama i narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje u sektoru zračnog prijevoza.

156

| (273) | Stoga se ugovorima o uslugama i marketingu sklopljenima s društvom Ryanair narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje. Osim toga utječu na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(273)

Stoga se ugovorima o uslugama i marketingu sklopljenima s društvom Ryanair narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje. Osim toga utječu na trgovinu među državama članicama.

Zaključak

Zaključak

| (274) | Komisija zaključuje da ugovor o uslugama zračne luke sklopljen 3. ožujka 2003. u vezi s ugovorima o marketingu koje su sklopila društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i Ryanair odnosno AMS 7. travnja 2003. odnosno 28. kolovoza 2008., u skladu s presudom u predmetu Aéroports de Pariz, ne predstavljaju državnu potporu društvu Ryanair odnosno AMS u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(274)

Komisija zaključuje da ugovor o uslugama zračne luke sklopljen 3. ožujka 2003. u vezi s ugovorima o marketingu koje su sklopila društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i Ryanair odnosno AMS 7. travnja 2003. odnosno 28. kolovoza 2008., u skladu s presudom u predmetu Aéroports de Pariz, ne predstavljaju državnu potporu društvu Ryanair odnosno AMS u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

Aéroports de Pariz

| (275) | Komisija zaključuje da ugovor o uslugama zračne luke sklopljen 3. ožujka 2003. u vezi s ugovorima o marketingu koje su sklopila društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i Ryanair odnosno AMS 7. travnja 2003. odnosno 25. siječnja 2010., u skladu s presudom u predmetu Aéroports de Pariz, predstavljaju državnu potporu društvu Ryanair odnosno AMS u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(275)

Komisija zaključuje da ugovor o uslugama zračne luke sklopljen 3. ožujka 2003. u vezi s ugovorima o marketingu koje su sklopila društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i Ryanair odnosno AMS 7. travnja 2003. odnosno 25. siječnja 2010., u skladu s presudom u predmetu Aéroports de Pariz, predstavljaju državnu potporu društvu Ryanair odnosno AMS u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

Aéroports de Pariz

8.2.   SPOJIVOST POTPORE

8.2.1.   Mjera 1.: Financiranje infrastrukture zračne luke AOC

Mjera 1.: Financiranje infrastrukture zračne luke AOC

| (276) | Komisija je ispitala može li se predmetna potpora smatrati spojivom s unutarnjim tržištem. U članku 107. stavku 3. Ugovora predviđene su određene iznimke od općeg pravila iz članka 107. stavka 1. Ugovora da državna potpora nije spojiva s unutarnjim tržištem. Predmetna potpora može se ocijeniti samo na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a, u kojoj je propisano da se „potpore za olakšavanje razvoja određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja ako takve potpore ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu” mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(276)

Komisija je ispitala može li se predmetna potpora smatrati spojivom s unutarnjim tržištem. U članku 107. stavku 3. Ugovora predviđene su određene iznimke od općeg pravila iz članka 107. stavka 1. Ugovora da državna potpora nije spojiva s unutarnjim tržištem. Predmetna potpora može se ocijeniti samo na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a, u kojoj je propisano da se „potpore za olakšavanje razvoja određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja ako takve potpore ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu” mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem.

| (277) | U tom pogledu Smjernice za zračni prijevoz iz 2014. služe kao okvir za odgovor na pitanje može li se potpore za zračne luke proglasiti spojivima s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a. Kako je predviđeno uvodnom izjavom 173. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., Komisija će na nezakonite potpore namijenjene ulaganju u zračne luke primijeniti pravila koja vrijede u trenutku dodjele potpore. U skladu s tim na nezakonite potpore namijenjene ulaganju u zračne luke dodijeljene prije 4. travnja 2014., dana objave tih smjernica, ne primjenjuje načela navedena u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. |
| --- | --- |

(277)

U tom pogledu Smjernice za zračni prijevoz iz 2014. služe kao okvir za odgovor na pitanje može li se potpore za zračne luke proglasiti spojivima s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a. Kako je predviđeno uvodnom izjavom 173. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., Komisija će na nezakonite potpore namijenjene ulaganju u zračne luke primijeniti pravila koja vrijede u trenutku dodjele potpore. U skladu s tim na nezakonite potpore namijenjene ulaganju u zračne luke dodijeljene prije 4. travnja 2014., dana objave tih smjernica, ne primjenjuje načela navedena u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014.

| (278) | Financiranje za infrastrukturu AOC-a odobreno je između 2000. i 2011. Stoga za ocjenu spojivosti financiranja infrastrukture odobrenog između 2005. i 2011. vrijede načela navedena u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005. U pogledu financiranja infrastrukture odobrene prije 2005. u predmetnom razdoblju nisu bili na snazi posebni kriteriji za ocjenu spojivosti potpora namijenjenih ulaganju u zračne luke. Zbog toga Komisija te mjere, uzimajući u obzir svoju praksu odlučivanja u ovom kontekstu, mora ocijeniti izravno na temelju članka 107. stavka 3 točke (c) UFEU-a. Praksa Komisije u pogledu ocjene spojivosti potpora dodijeljenih upraviteljima zračnih luka sažeta je u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005. Stoga će Komisija spojivost potpora namijenjenih ulaganju i dodijeljenih društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH prije 2005. ocjenjivati na temelju kriterija utvrđenih u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005. |
| --- | --- |

(278)

Financiranje za infrastrukturu AOC-a odobreno je između 2000. i 2011. Stoga za ocjenu spojivosti financiranja infrastrukture odobrenog između 2005. i 2011. vrijede načela navedena u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005. U pogledu financiranja infrastrukture odobrene prije 2005. u predmetnom razdoblju nisu bili na snazi posebni kriteriji za ocjenu spojivosti potpora namijenjenih ulaganju u zračne luke. Zbog toga Komisija te mjere, uzimajući u obzir svoju praksu odlučivanja u ovom kontekstu, mora ocijeniti izravno na temelju članka 107. stavka 3 točke (c) UFEU-a. Praksa Komisije u pogledu ocjene spojivosti potpora dodijeljenih upraviteljima zračnih luka sažeta je u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005. Stoga će Komisija spojivost potpora namijenjenih ulaganju i dodijeljenih društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH prije 2005. ocjenjivati na temelju kriterija utvrđenih u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005.

| (279) | Smjernice za zračni prijevoz iz 2005. služe kao okvir za ocjenu u skladu s pravilima o državnoj potpori u pogledu toga mogu li se potpore namijenjene ulaganju dodijeljene upraviteljima zračnih luka smatrati spojivima s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. UFEU-a. U skladu s točkom 61. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. Komisija mora ispitati:






  (a) | ispunjuju li gradnja i upotreba infrastrukture jasno definirane ciljeve od općeg interesa (regionalni razvoj, dostupnost itd.); |
| --- | --- | --- |

(279)

Smjernice za zračni prijevoz iz 2005. služe kao okvir za ocjenu u skladu s pravilima o državnoj potpori u pogledu toga mogu li se potpore namijenjene ulaganju dodijeljene upraviteljima zračnih luka smatrati spojivima s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. UFEU-a. U skladu s točkom 61. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. Komisija mora ispitati:

(a)

ispunjuju li gradnja i upotreba infrastrukture jasno definirane ciljeve od općeg interesa (regionalni razvoj, dostupnost itd.);

| (b) | je li infrastruktura nužna i razmjerna postavljenom cilju; |
| --- | --- |

(b)

je li infrastruktura nužna i razmjerna postavljenom cilju;

| (c) | jesu li zadovoljavajući srednjoročni izgledi za upotrebu infrastrukture, posebno postojeće infrastrukture; |
| --- | --- |

(c)

jesu li zadovoljavajući srednjoročni izgledi za upotrebu infrastrukture, posebno postojeće infrastrukture;

| (d) | imaju li svi potencijalni korisnici pristup infrastrukturi na jednak i nediskriminirajući način; |
| --- | --- |

(d)

imaju li svi potencijalni korisnici pristup infrastrukturi na jednak i nediskriminirajući način;

| e) | utječe li se na razvoj trgovine u mjeri koja je protivna interesu Unije. |
| --- | --- |

e)

utječe li se na razvoj trgovine u mjeri koja je protivna interesu Unije.

| (280) | Uz zahtjev ispunjenja određenih kriterija spojivosti utvrđenih u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005. državne potpore za zračne luke trebale bi, kao i sve ostale državne potpore, imati učinak poticaja. Usto bi trebale biti nužne i razmjerne željenom zakonitom cilju kako bi ih se moglo proglasiti spojivima s unutarnjim tržištem (157). |
| --- | --- |

(280)

Uz zahtjev ispunjenja određenih kriterija spojivosti utvrđenih u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005. državne potpore za zračne luke trebale bi, kao i sve ostale državne potpore, imati učinak poticaja. Usto bi trebale biti nužne i razmjerne željenom zakonitom cilju kako bi ih se moglo proglasiti spojivima s unutarnjim tržištem (157).

157

8.2.1.1.   Gradnja i upotreba infrastrukture ispunjuju jasno definiran cilj od općeg interesa (regionalni razvoj, dostupnost itd.)

Gradnja i upotreba infrastrukture ispunjuju jasno definiran cilj od općeg interesa (regionalni razvoj, dostupnost itd.)

| (281) | Na temelju izjave Njemačke i društvenog ugovora upravitelja zračne luke svrha je potonjega poboljšati ekonomski relevantnu infrastrukturu radi povećanja gospodarske snage Istočne Tiringije i Zapadne Saske. |
| --- | --- |

(281)

Na temelju izjave Njemačke i društvenog ugovora upravitelja zračne luke svrha je potonjega poboljšati ekonomski relevantnu infrastrukturu radi povećanja gospodarske snage Istočne Tiringije i Zapadne Saske.

| (282) | Financiranjem najvažnijih infrastrukturnih projekata zračne luke u predmetnom razdoblju savezna pokrajina Tiringija nastojala je poboljšati pristupačnost regije te time potaknuti regionalni razvoj i stvoriti nova radna mjesta u slabije razvijenoj regiji jer su dobre prometne veze za prijevoz osoba i tereta od ključne važnosti za konkurentnost lokalnih društava i industrije. |
| --- | --- |

(282)

Financiranjem najvažnijih infrastrukturnih projekata zračne luke u predmetnom razdoblju savezna pokrajina Tiringija nastojala je poboljšati pristupačnost regije te time potaknuti regionalni razvoj i stvoriti nova radna mjesta u slabije razvijenoj regiji jer su dobre prometne veze za prijevoz osoba i tereta od ključne važnosti za konkurentnost lokalnih društava i industrije.

| (283) | Njemačka je 2007. svoju ocjenu u pogledu financiranja infrastrukturnih mjera zaista temeljila na Klophausovoj studiji, iz koje je posebno proizišlo da su izravni, neizravni i inducirani učinci te katalizatorski učinak AOC-a na gospodarstvo i privlačnost regije pozitivni i znatni, posebno u pogledu radnih mjesta. Zbog sve većeg broja putnika AOC bi postao regionalna zračna luka i okrug Altenburger Land dobio bi priliku za izmjenu svojeg međunarodnog profila te jačanje svoje gospodarske i trgovinske strukture. U skladu s tom studijom AOC bi cijeloj regiji središnje Njemačke donio znatnu i opsežnu gospodarsku korist od općeg interesa. |
| --- | --- |

(283)

Njemačka je 2007. svoju ocjenu u pogledu financiranja infrastrukturnih mjera zaista temeljila na Klophausovoj studiji, iz koje je posebno proizišlo da su izravni, neizravni i inducirani učinci te katalizatorski učinak AOC-a na gospodarstvo i privlačnost regije pozitivni i znatni, posebno u pogledu radnih mjesta. Zbog sve većeg broja putnika AOC bi postao regionalna zračna luka i okrug Altenburger Land dobio bi priliku za izmjenu svojeg međunarodnog profila te jačanje svoje gospodarske i trgovinske strukture. U skladu s tom studijom AOC bi cijeloj regiji središnje Njemačke donio znatnu i opsežnu gospodarsku korist od općeg interesa.

| (284) | S obzirom na to, u skladu s tablicom 1., broj putnika u zračnoj luci do razdoblja 2007.–2010. znatno je porastao. Zračna luka privukla je određen broj putnika u regiju, što je od posebne važnosti za gospodarstvo tog područja. Od početka 2000. do otprilike 2007. prognoze u pogledu prometa bile su pozitivne i dokazivale su nužnost daljnjih infrastrukturnih projekata. Usto je sama zračna luka imala važnu ulogu kao poslodavac i neizravno je dovela do stvaranja induciranih radnih mjesta u regiji (158). |
| --- | --- |

(284)

S obzirom na to, u skladu s tablicom 1., broj putnika u zračnoj luci do razdoblja 2007.–2010. znatno je porastao. Zračna luka privukla je određen broj putnika u regiju, što je od posebne važnosti za gospodarstvo tog područja. Od početka 2000. do otprilike 2007. prognoze u pogledu prometa bile su pozitivne i dokazivale su nužnost daljnjih infrastrukturnih projekata. Usto je sama zračna luka imala važnu ulogu kao poslodavac i neizravno je dovela do stvaranja induciranih radnih mjesta u regiji (158).

158

| (285) | Predmetna ulaganja u infrastrukturu ne predstavljaju udvostručavanje postojećih infrastruktura. Najbliža zračna luka AOC-u zračna je luka Leipzig-Halle, koja je od njega udaljena oko 85 km i više od jednog sata vožnje. Osim toga je zračna luka Leipzig-Halle međunarodna zračna luka, kojom se služe i Leipzig (Saska) i Halle (Saska-Anhalt). AOC služi južnom dijelu savezne pokrajine Tiringije kao regionalna zračna luka. S poslovnog gledišta zračna je luka važna za društva u okolnom industrijskom području. |
| --- | --- |

(285)

Predmetna ulaganja u infrastrukturu ne predstavljaju udvostručavanje postojećih infrastruktura. Najbliža zračna luka AOC-u zračna je luka Leipzig-Halle, koja je od njega udaljena oko 85 km i više od jednog sata vožnje. Osim toga je zračna luka Leipzig-Halle međunarodna zračna luka, kojom se služe i Leipzig (Saska) i Halle (Saska-Anhalt). AOC služi južnom dijelu savezne pokrajine Tiringije kao regionalna zračna luka. S poslovnog gledišta zračna je luka važna za društva u okolnom industrijskom području.

| (286) | Komisija stoga može zaključiti da je financiranje infrastrukture zračne luke AOC služilo jasno definiranom cilju od općeg interesa. |
| --- | --- |

(286)

Komisija stoga može zaključiti da je financiranje infrastrukture zračne luke AOC služilo jasno definiranom cilju od općeg interesa.

8.2.1.2.   Infrastruktura je nužna i razmjerna postavljenom cilju

Infrastruktura je nužna i razmjerna postavljenom cilju

| (287) | Na temelju društvenog ugovora društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH svrha je društva poboljšati ekonomski relevantnu infrastrukturu radi povećanja gospodarske snage Istočne Tiringije i Zapadne Saske. U razdoblju od 2000. do 2011. zračna luka provela je ulaganja u infrastrukturu potrebna za ispunjivanje zahtjeva u okviru tog cilja. |
| --- | --- |

(287)

Na temelju društvenog ugovora društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH svrha je društva poboljšati ekonomski relevantnu infrastrukturu radi povećanja gospodarske snage Istočne Tiringije i Zapadne Saske. U razdoblju od 2000. do 2011. zračna luka provela je ulaganja u infrastrukturu potrebna za ispunjivanje zahtjeva u okviru tog cilja.

| (288) | Na početku predmetnog razdoblja u pogledu pretvorbe bivšeg vojnog aerodroma u civilnu zračnu luku bila su potrebna ulaganja radi prilagodbe opće infrastrukture zahtjevima zračnih prijevoznika. |
| --- | --- |

(288)

Na početku predmetnog razdoblja u pogledu pretvorbe bivšeg vojnog aerodroma u civilnu zračnu luku bila su potrebna ulaganja radi prilagodbe opće infrastrukture zahtjevima zračnih prijevoznika.

| (289) | Zatim su, kako izjavljuje Njemačka, bile potrebne infrastrukturne mjere na AOC-u kako bi se ispunili zahtjevi u pogledu sigurnosti i obrane od opasnosti nastali na temelju sve većeg broja putnika koji se nastojao ostvariti ugovorom o uslugama s društvom Ryanair. Sanacija i modernizacija zračne luke isto su tako zahtijevale ulaganja. Za prilagodbu zračne luke očekivanom povećanom broju putnika društva Ryanair tijekom cijelog su se razdoblja provodile mjere u pogledu sigurnosti i obrane od opasnosti. U svim studijama (159) provedenima 2007. o ocjeni gospodarske isplativosti zračne luke za razdoblje 2007.–2015. predviđala se povećana aktivnost na AOC-u. |
| --- | --- |

(289)

Zatim su, kako izjavljuje Njemačka, bile potrebne infrastrukturne mjere na AOC-u kako bi se ispunili zahtjevi u pogledu sigurnosti i obrane od opasnosti nastali na temelju sve većeg broja putnika koji se nastojao ostvariti ugovorom o uslugama s društvom Ryanair. Sanacija i modernizacija zračne luke isto su tako zahtijevale ulaganja. Za prilagodbu zračne luke očekivanom povećanom broju putnika društva Ryanair tijekom cijelog su se razdoblja provodile mjere u pogledu sigurnosti i obrane od opasnosti. U svim studijama (159) provedenima 2007. o ocjeni gospodarske isplativosti zračne luke za razdoblje 2007.–2015. predviđala se povećana aktivnost na AOC-u.

159

| (290) | Radovi na preuređenju 2009. provedeni su radi ispunjenja zahtjeva u pogledu sigurnosti i odvojene otpreme putnika iz država iz schengenskog prostora i onih izvan njega. Njemačka navodi da su se razmatrale alternative tom preuređenju. Međutim, s obzirom na veći broj putnika i veliki trošak tih alternativnih opcija odabrano je dugoročno rješenje u obliku preuređenja terminala. |
| --- | --- |

(290)

Radovi na preuređenju 2009. provedeni su radi ispunjenja zahtjeva u pogledu sigurnosti i odvojene otpreme putnika iz država iz schengenskog prostora i onih izvan njega. Njemačka navodi da su se razmatrale alternative tom preuređenju. Međutim, s obzirom na veći broj putnika i veliki trošak tih alternativnih opcija odabrano je dugoročno rješenje u obliku preuređenja terminala.

| (291) | Budući da upravitelj zračne luke nije raspolagao dovoljnim sredstvima i Njemačka navodi da su glavna ulaganja spadala u područje poslova od javnog interesa, bila su nužna javna sredstva. |
| --- | --- |

(291)

Budući da upravitelj zračne luke nije raspolagao dovoljnim sredstvima i Njemačka navodi da su glavna ulaganja spadala u područje poslova od javnog interesa, bila su nužna javna sredstva.

| (292) | Komisija stoga smatra da su ulaganja u infrastrukturu radi prilagodbe sve većem broju putnika te radi ispunjenja današnjih zahtjeva u pogledu moderne infrastrukture zračne luke bila nužna. Samo uz izgrađenu infrastrukturu zračna je luka mogla služiti za prometno povezivanje i razvoj regije. |
| --- | --- |

(292)

Komisija stoga smatra da su ulaganja u infrastrukturu radi prilagodbe sve većem broju putnika te radi ispunjenja današnjih zahtjeva u pogledu moderne infrastrukture zračne luke bila nužna. Samo uz izgrađenu infrastrukturu zračna je luka mogla služiti za prometno povezivanje i razvoj regije.

| (293) | Nužnost i razmjernost potpore namijenjene ulaganju za Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH stoga proizlaze iz nužnosti ispunjenja današnjih zahtjeva u pogledu moderne infrastrukture zračne luke. Komisija stoga zaključuje da su sporna ulaganja u infrastrukturu bila nužna i razmjerna postavljenom cilju. |
| --- | --- |

(293)

Nužnost i razmjernost potpore namijenjene ulaganju za Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH stoga proizlaze iz nužnosti ispunjenja današnjih zahtjeva u pogledu moderne infrastrukture zračne luke. Komisija stoga zaključuje da su sporna ulaganja u infrastrukturu bila nužna i razmjerna postavljenom cilju.

8.2.1.3.   Srednjoročni izgledi za upotrebu infrastrukture, posebno postojeće infrastrukture, zadovoljavajući su.

Srednjoročni izgledi za upotrebu infrastrukture, posebno postojeće infrastrukture, zadovoljavajući su.

| (294) | Srednjoročni izgledi za upotrebu postojeće infrastrukture bili su zadovoljavajući, barem do 2009. Uprava društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH već je na svojoj sjednici 23. lipnja 2000. predvidjela očekivani ukupni iznos od cca. 20 milijuna EUR za ulaganja u infrastrukturu za cijelo razdoblje od 2000. do 2010. Godišnji broj putnika povećavao se do najboljeg razdoblja 2008.–2009. |
| --- | --- |

(294)

Srednjoročni izgledi za upotrebu postojeće infrastrukture bili su zadovoljavajući, barem do 2009. Uprava društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH već je na svojoj sjednici 23. lipnja 2000. predvidjela očekivani ukupni iznos od cca. 20 milijuna EUR za ulaganja u infrastrukturu za cijelo razdoblje od 2000. do 2010. Godišnji broj putnika povećavao se do najboljeg razdoblja 2008.–2009.

| (295) | Nakon razdoblja znatnog rasta gospodarska i financijska kriza 2009. negativno je utjecala na zračni prijevoz u Njemačkoj, tako da se u Njemačkoj zračni prijevoz osoba 2009. smanjio za 4,6 %, što je bila jedna od najgorih godina za zračni prijevoz. Međutim, opći trend rasta u zračnom prijevozu nije zaustavljen, nego samo usporen. Od lipnja 2010. mjesečne stope rasta u zračnom prijevozu osoba u Njemačkoj ponovo su rasle te su premašile mjesečne stope rasta iz prethodne godine za 7 %. Iz predviđanja proizlazi da je Njemačka od 2009. doživjela snažan rast gospodarstva od oko 3 % godišnje. Rast na tržištu zračnog prometa obično je veći od općega gospodarskog rasta (160). |
| --- | --- |

(295)

Nakon razdoblja znatnog rasta gospodarska i financijska kriza 2009. negativno je utjecala na zračni prijevoz u Njemačkoj, tako da se u Njemačkoj zračni prijevoz osoba 2009. smanjio za 4,6 %, što je bila jedna od najgorih godina za zračni prijevoz. Međutim, opći trend rasta u zračnom prijevozu nije zaustavljen, nego samo usporen. Od lipnja 2010. mjesečne stope rasta u zračnom prijevozu osoba u Njemačkoj ponovo su rasle te su premašile mjesečne stope rasta iz prethodne godine za 7 %. Iz predviđanja proizlazi da je Njemačka od 2009. doživjela snažan rast gospodarstva od oko 3 % godišnje. Rast na tržištu zračnog prometa obično je veći od općega gospodarskog rasta (160).

160

| (296) | Tri studije provedene 2007. (161) dijele izjavu da je upravitelj zračne luke trebao poboljšati svoj godišnji rezultat i do 2015. u prihodima iz poslovanja ostvariti gotovo izjednačen rezultat. Usto bi se trebalo osnažiti okolno industrijsko područje. To je potvrđeno u nacrtu gospodarskog plana sastavljenom za razdoblje 2007.–2015. Njemačka je svoje argumente temeljila na isplativosti niskotarifnog zračnog prijevoza i mogućem scenariju da bi AOC do 2015. mogao ostvariti 500 000 putnika. |
| --- | --- |

(296)

Tri studije provedene 2007. (161) dijele izjavu da je upravitelj zračne luke trebao poboljšati svoj godišnji rezultat i do 2015. u prihodima iz poslovanja ostvariti gotovo izjednačen rezultat. Usto bi se trebalo osnažiti okolno industrijsko područje. To je potvrđeno u nacrtu gospodarskog plana sastavljenom za razdoblje 2007.–2015. Njemačka je svoje argumente temeljila na isplativosti niskotarifnog zračnog prijevoza i mogućem scenariju da bi AOC do 2015. mogao ostvariti 500 000 putnika.

161

| (297) | Stoga bi se, u skladu s informacijama koje je dostavila Njemačka, predmetnom infrastrukturom ispunila srednjoročna potražnja zračnih prijevoznika i putnika te bi se nudili dobri izgledi u pogledu upotrebe zračne luke. |
| --- | --- |

(297)

Stoga bi se, u skladu s informacijama koje je dostavila Njemačka, predmetnom infrastrukturom ispunila srednjoročna potražnja zračnih prijevoznika i putnika te bi se nudili dobri izgledi u pogledu upotrebe zračne luke.

8.2.1.4.   Svi potencijalni korisnici infrastrukture imaju pristup toj infrastrukturi na jednak i nediskriminirajući način

Svi potencijalni korisnici infrastrukture imaju pristup toj infrastrukturi na jednak i nediskriminirajući način

| (298) | Njemačka potvrđuje da je infrastruktura unatoč činjenici da je Ryanair u razdoblju 2003.–2011. bio jedini zračni prijevoznik koji je djelovao na AOC-u potencijalno bila otvorena svim potencijalnim korisnicima bez gospodarski neopravdane diskriminacije. |
| --- | --- |

(298)

Njemačka potvrđuje da je infrastruktura unatoč činjenici da je Ryanair u razdoblju 2003.–2011. bio jedini zračni prijevoznik koji je djelovao na AOC-u potencijalno bila otvorena svim potencijalnim korisnicima bez gospodarski neopravdane diskriminacije.

8.2.1.5.   Na razvoj trgovine ne utječe se u mjeri koja je protivna interesu Unije

Na razvoj trgovine ne utječe se u mjeri koja je protivna interesu Unije

| (299) | U skladu s točkom 39. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. kategorija zračne luke pokazatelj je za mjeru u kojoj se zračne luke međusobno natječu, a posljedično i za mjeru u kojoj se javnim sredstvima dodijeljenima zračnoj luci može narušiti tržišno natjecanje. U Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005. izjavljuje se da je u slučaju javnih sredstava dodijeljenih malim regionalnim zračnim lukama (kategorija D) mala vjerojatnost da će se narušiti tržišno natjecanje ili utjecati na trgovinu u mjeri koja je protivna zajedničkom interesu. Međutim, iz toga se ne može izvesti značenje ili izjava da su isključeni narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu. |
| --- | --- |

(299)

U skladu s točkom 39. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. kategorija zračne luke pokazatelj je za mjeru u kojoj se zračne luke međusobno natječu, a posljedično i za mjeru u kojoj se javnim sredstvima dodijeljenima zračnoj luci može narušiti tržišno natjecanje. U Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005. izjavljuje se da je u slučaju javnih sredstava dodijeljenih malim regionalnim zračnim lukama (kategorija D) mala vjerojatnost da će se narušiti tržišno natjecanje ili utjecati na trgovinu u mjeri koja je protivna zajedničkom interesu. Međutim, iz toga se ne može izvesti značenje ili izjava da su isključeni narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu.

| (300) | AOC je u predmetnom razdoblju uvijek imao manje od 150 000 putnika godišnje pa se u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005. može nazvati malom regionalnom zračnom lukom (kategorija D). |
| --- | --- |

(300)

AOC je u predmetnom razdoblju uvijek imao manje od 150 000 putnika godišnje pa se u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005. može nazvati malom regionalnom zračnom lukom (kategorija D).

| (301) | AOC je tipična zračna luka usmjerena na regiju. To se može zaključiti po tomu što je znatan broj putnika koji se služe tom zračnom lukom bio iz savezne pokrajine Tiringije. Ako se uzme u obzir koncept prihvatnog područja od oko 100 km i vožnje u trajanju od 60 minuta, može se zaključiti da se najbliža zračna luka, zračna luka Leipzig-Halle (udaljena od AOC-a 85 km i oko 1 sata i 10 minuta vožnje) nalazi na vanjskom rubu tog prihvatnog područja. Zračna luka Leipzig-Halle međunarodna je zračna luka, kojom se služe i Leipzig (Saska) i Halle (Saska-Anhalt). AOC služi južnom dijelu savezne pokrajine Tiringije kao regionalna zračna luka. |
| --- | --- |

(301)

AOC je tipična zračna luka usmjerena na regiju. To se može zaključiti po tomu što je znatan broj putnika koji se služe tom zračnom lukom bio iz savezne pokrajine Tiringije. Ako se uzme u obzir koncept prihvatnog područja od oko 100 km i vožnje u trajanju od 60 minuta, može se zaključiti da se najbliža zračna luka, zračna luka Leipzig-Halle (udaljena od AOC-a 85 km i oko 1 sata i 10 minuta vožnje) nalazi na vanjskom rubu tog prihvatnog područja. Zračna luka Leipzig-Halle međunarodna je zračna luka, kojom se služe i Leipzig (Saska) i Halle (Saska-Anhalt). AOC služi južnom dijelu savezne pokrajine Tiringije kao regionalna zračna luka.

| (302) | Neovisno o njihovoj zemljopisnoj udaljenosti dvije zračne luke usto imaju vrlo različite poslovne modele i usmjerene su na različite vrste putnika. Zračna luka Leipzig-Halle zračna je luka kojom se dobro upravlja i koja raspolaže zahtjevnijom infrastrukturom s većom udobnošću za putnike. U njoj se nude međunarodni i domaći letovi, niz odredišta za godišnji odmor te zračni prijevoz tereta. Infrastruktura AOC-a u usporedbi s tim nudi manju udobnost i njegov se poslovni model oslanjao na niskotarifne zračne prijevoznike. |
| --- | --- |

(302)

Neovisno o njihovoj zemljopisnoj udaljenosti dvije zračne luke usto imaju vrlo različite poslovne modele i usmjerene su na različite vrste putnika. Zračna luka Leipzig-Halle zračna je luka kojom se dobro upravlja i koja raspolaže zahtjevnijom infrastrukturom s većom udobnošću za putnike. U njoj se nude međunarodni i domaći letovi, niz odredišta za godišnji odmor te zračni prijevoz tereta. Infrastruktura AOC-a u usporedbi s tim nudi manju udobnost i njegov se poslovni model oslanjao na niskotarifne zračne prijevoznike.

| (303) | S obzirom na navedeno Komisija je stoga mogla zaključiti da se potporom namijenjenom ulaganju za društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ne narušava tržišno natjecanje niti se utječe na trgovinu u mjeri u kojoj je to protivno zajedničkom interesu. |
| --- | --- |

(303)

S obzirom na navedeno Komisija je stoga mogla zaključiti da se potporom namijenjenom ulaganju za društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ne narušava tržišno natjecanje niti se utječe na trgovinu u mjeri u kojoj je to protivno zajedničkom interesu.

8.2.1.6.   Potpora ima učinak poticaja te je nužna i razmjerna.

Potpora ima učinak poticaja te je nužna i razmjerna.

| (304) | Potpora za financiranje infrastrukture koju je Njemačka dodijelila društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH trebala je imati učinak poticaja te biti nužna i razmjerna u pogledu zakonitog cilja koji se nastojao ostvariti. |
| --- | --- |

(304)

Potpora za financiranje infrastrukture koju je Njemačka dodijelila društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH trebala je imati učinak poticaja te biti nužna i razmjerna u pogledu zakonitog cilja koji se nastojao ostvariti.

| (305) | Komisija mora utvrditi je li se državnom potporom dodijeljenom društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH utjecalo na ponašanje poduzetnika koji je korisnik potpore na način da obavlja djelatnosti kojima se pridonosi ostvarenju cilja od javnog interesa i: i. koje ne bi mogao obavljati bez potpore; ili ii. koje bi mogao obavljati samo na ograničen ili drugi način. Osim toga potpora se smatra razmjernom samo ako se jednak rezultat ne bi mogao ostvariti uz manju potporu i manje narušavanje tržišnog natjecanja. To znači da se iznos i intenzitet potpore moraju ograničiti na minimum potreban za održavanje djelatnosti za koju se dodjeljuje potpora. |
| --- | --- |

(305)

Komisija mora utvrditi je li se državnom potporom dodijeljenom društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH utjecalo na ponašanje poduzetnika koji je korisnik potpore na način da obavlja djelatnosti kojima se pridonosi ostvarenju cilja od javnog interesa i: i. koje ne bi mogao obavljati bez potpore; ili ii. koje bi mogao obavljati samo na ograničen ili drugi način. Osim toga potpora se smatra razmjernom samo ako se jednak rezultat ne bi mogao ostvariti uz manju potporu i manje narušavanje tržišnog natjecanja. To znači da se iznos i intenzitet potpore moraju ograničiti na minimum potreban za održavanje djelatnosti za koju se dodjeljuje potpora.

| (306) | U skladu s informacijama koje je dostavila Njemačka ulaganja u infrastrukturu koja su bila nužna za ostvarivanje standarda funkcionalne zračne luke otvorene za komercijalne letove ne bi se mogla provesti bez potpore. Zračna je luka u većem dijelu predmetnog razdoblja ostvarivala gubitke. Njemačka je uvijek smatrala da se takvom regionalnom zračnom lukom ne može upravljati bez javnog financiranja. Točnije, zračna luka bez potpore ne bi ispunila očekivanu razinu usluga za zračne prijevoznike i putnike u zračnom prijevozu te bi se smanjio opseg gospodarske djelatnosti zračne luke. |
| --- | --- |

(306)

U skladu s informacijama koje je dostavila Njemačka ulaganja u infrastrukturu koja su bila nužna za ostvarivanje standarda funkcionalne zračne luke otvorene za komercijalne letove ne bi se mogla provesti bez potpore. Zračna je luka u većem dijelu predmetnog razdoblja ostvarivala gubitke. Njemačka je uvijek smatrala da se takvom regionalnom zračnom lukom ne može upravljati bez javnog financiranja. Točnije, zračna luka bez potpore ne bi ispunila očekivanu razinu usluga za zračne prijevoznike i putnike u zračnom prijevozu te bi se smanjio opseg gospodarske djelatnosti zračne luke.

| (307) | Iz toga se može zaključiti da je predmetna mjera potpore imala učinak poticaja jer je zahvaljujući njoj primatelj bio u stanju provesti nužna ulaganja. |
| --- | --- |

(307)

Iz toga se može zaključiti da je predmetna mjera potpore imala učinak poticaja jer je zahvaljujući njoj primatelj bio u stanju provesti nužna ulaganja.

| (308) | S obzirom na ocjenu razmjernosti potpore može se pretpostaviti da je intenzitet potpore za projekt bio ograničen na ulaganja potrebna za pretvorbu zračne luke iz bivšeg vojnog aerodroma u civilnu zračnu luku koja je otvorena za sve potencijalne zračne prijevoznike. Osim toga, postupak za financiranje ulaganja u društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH bio je osmišljen na način da se izbjegavala prekomjerna naknada. Na kraju svake godine dogovaran je gospodarski plan za sljedeću godinu, koji je tijekom godine provjeravan radi prilagodbe stvarnoj poslovnoj situaciji (162). Zračna je luka u slučaju prekomjernog financiranja projekta javnim ulagateljima morala vraćati sredstva. Budući da je iznos potpore bio ograničen na minimum potreban kako bi se omogućile djelatnosti koje primaju potporu, potpora namijenjena ulaganju u ovom se predmetu stoga može smatrati nužnom i razmjernom zakonitom cilju. |
| --- | --- |

(308)

S obzirom na ocjenu razmjernosti potpore može se pretpostaviti da je intenzitet potpore za projekt bio ograničen na ulaganja potrebna za pretvorbu zračne luke iz bivšeg vojnog aerodroma u civilnu zračnu luku koja je otvorena za sve potencijalne zračne prijevoznike. Osim toga, postupak za financiranje ulaganja u društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH bio je osmišljen na način da se izbjegavala prekomjerna naknada. Na kraju svake godine dogovaran je gospodarski plan za sljedeću godinu, koji je tijekom godine provjeravan radi prilagodbe stvarnoj poslovnoj situaciji (162). Zračna je luka u slučaju prekomjernog financiranja projekta javnim ulagateljima morala vraćati sredstva. Budući da je iznos potpore bio ograničen na minimum potreban kako bi se omogućile djelatnosti koje primaju potporu, potpora namijenjena ulaganju u ovom se predmetu stoga može smatrati nužnom i razmjernom zakonitom cilju.

162

8.2.1.7.   Zaključak

Zaključak

| (309) | S obzirom na navedenu ocjenu Komisija zaključuje da je potpora namijenjena ulaganju dodijeljena društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH spojiva s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a jer je u skladu s uvjetima spojivosti utvrđenima u točki 61. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. Stoga je mjera spojiva s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(309)

S obzirom na navedenu ocjenu Komisija zaključuje da je potpora namijenjena ulaganju dodijeljena društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH spojiva s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a jer je u skladu s uvjetima spojivosti utvrđenima u točki 61. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. Stoga je mjera spojiva s unutarnjim tržištem.

8.2.2.   Mjera 2.: Financiranje gubitaka iz poslovanja društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH u razdoblju 2000.–2011.

Mjera 2.: Financiranje gubitaka iz poslovanja društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH u razdoblju 2000.–2011.

| (310) | U skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. Komisija smatra da se njezina Obavijest o utvrđivanju pravila koja se primjenjuju na ocjenu nezakonite državne potpore ne bi trebala primjenjivati na tekuće slučajeve nezakonitih državnih potpora zračnim lukama odobrene prije 4. travnja 2014. Umjesto toga Komisija će načela navedena u tim smjernicama primijeniti na sve slučajeve povezane s operativnim potporama (neriješene prijave i neprijavljene nezakonite potpore) zračnim lukama, čak i ako je potpora dodijeljena prije 4. travnja 2014. i početka prijelaznog razdoblja. (163) |
| --- | --- |

(310)

U skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. Komisija smatra da se njezina Obavijest o utvrđivanju pravila koja se primjenjuju na ocjenu nezakonite državne potpore ne bi trebala primjenjivati na tekuće slučajeve nezakonitih državnih potpora zračnim lukama odobrene prije 4. travnja 2014. Umjesto toga Komisija će načela navedena u tim smjernicama primijeniti na sve slučajeve povezane s operativnim potporama (neriješene prijave i neprijavljene nezakonite potpore) zračnim lukama, čak i ako je potpora dodijeljena prije 4. travnja 2014. i početka prijelaznog razdoblja. (163)

163

| (311) | U Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. utvrđeni su uvjeti u kojima se operativne potpore zračnim lukama mogu proglasiti spojivima s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a (164). U skladu s točkom 137. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. (165) potrebno je ispuniti sljedeće kumulativne uvjete kako bi se operativne potpore dodijeljene prije objave tih smjernica mogle smatrati spojivima s unutarnjim tržištem:






  (a) | mjerom se mora pridonositi jasno definiranom cilju od zajedničkog interesa; |
| --- | --- | --- |

(311)

U Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. utvrđeni su uvjeti u kojima se operativne potpore zračnim lukama mogu proglasiti spojivima s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a (164). U skladu s točkom 137. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. (165) potrebno je ispuniti sljedeće kumulativne uvjete kako bi se operativne potpore dodijeljene prije objave tih smjernica mogle smatrati spojivima s unutarnjim tržištem:

164

165

(a)

mjerom se mora pridonositi jasno definiranom cilju od zajedničkog interesa;

| (b) | mjere države moraju biti potrebne; |
| --- | --- |

(b)

mjere države moraju biti potrebne;

| (c) | mjera potpore mora biti primjeren instrument politike namijenjen ostvarivanju cilja od zajedničkog interesa; |
| --- | --- |

(c)

mjera potpore mora biti primjeren instrument politike namijenjen ostvarivanju cilja od zajedničkog interesa;

| (d) | mora postojati učinak poticaja; |
| --- | --- |

(d)

mora postojati učinak poticaja;

| (e) | potpora mora biti ograničena na nužni minimum i |
| --- | --- |

(e)

potpora mora biti ograničena na nužni minimum i

| (f) | potrebno je izbjegavati neopravdane negativne učinke na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(f)

potrebno je izbjegavati neopravdane negativne učinke na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama.

8.2.2.1.   Doprinos jasno definiranom cilju od zajedničkog interesa

Doprinos jasno definiranom cilju od zajedničkog interesa

| (312) | U skladu s odjeljkom 5.1.2. točkom (a) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., kako bi se zračnim lukama omogućilo dovoljno vremena da se prilagode novom stanju na tržištu i kako bi izbjegli prekidi u zračnom prometu i povezivosti regije, smatrat će se da operativne potpore zračnim lukama pridonose ostvarenju cilja od zajedničkog interesa ako: i. povećavaju mobilnost građana Unije i povezanost regija uspostavom pristupnih točaka za letove unutar Unije; ili ii. se bore protiv zagušenja prometa u najvećim zračnim lukama Unije; ili iii. olakšavaju regionalni razvoj. |
| --- | --- |

(312)

U skladu s odjeljkom 5.1.2. točkom (a) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., kako bi se zračnim lukama omogućilo dovoljno vremena da se prilagode novom stanju na tržištu i kako bi izbjegli prekidi u zračnom prometu i povezivosti regije, smatrat će se da operativne potpore zračnim lukama pridonose ostvarenju cilja od zajedničkog interesa ako: i. povećavaju mobilnost građana Unije i povezanost regija uspostavom pristupnih točaka za letove unutar Unije; ili ii. se bore protiv zagušenja prometa u najvećim zračnim lukama Unije; ili iii. olakšavaju regionalni razvoj.

| (313) | Njemačka tijela navode da je financiranje gubitaka iz poslovanja društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH bilo nužno za održavanje rada zračne luke kako bi se mogla ispuniti svrha društva navedena u društvenom ugovoru, tj. poboljšanje ekonomski relevantne infrastrukture radi povećanja gospodarske snage Istočne Tiringije i Zapadne Saske. |
| --- | --- |

(313)

Njemačka tijela navode da je financiranje gubitaka iz poslovanja društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH bilo nužno za održavanje rada zračne luke kako bi se mogla ispuniti svrha društva navedena u društvenom ugovoru, tj. poboljšanje ekonomski relevantne infrastrukture radi povećanja gospodarske snage Istočne Tiringije i Zapadne Saske.

| (314) | Ako se uzme u obzir da su za olakšavanje regionalnog razvoja središnje Njemačke nužne dobre mogućnosti pristupa, održavanje funkcionalnosti zračne luke bilo je prijeko potrebno. Rad zračne luke služio je regionalnom razvoju i stvaranju radnih mjesta. Stoga je cilj dodijeljene operativne potpore nedvojbeno bilo poticanje regionalnog razvoja. |
| --- | --- |

(314)

Ako se uzme u obzir da su za olakšavanje regionalnog razvoja središnje Njemačke nužne dobre mogućnosti pristupa, održavanje funkcionalnosti zračne luke bilo je prijeko potrebno. Rad zračne luke služio je regionalnom razvoju i stvaranju radnih mjesta. Stoga je cilj dodijeljene operativne potpore nedvojbeno bilo poticanje regionalnog razvoja.

8.2.2.2.   Potreba za intervencijom države

Potreba za intervencijom države

| (315) | U skladu s odjeljkom 5.1.2. točkom (b) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., kako bi se procijenilo jesu li državne potpore učinkovite u ostvarenju cilja od zajedničkog interesa, nužno je najprije identificirati problem koji treba riješiti. S obzirom na to svaka državna potpora zračnoj luci mora biti usmjerena na situaciju u kojoj se njome mogu ostvariti bitna poboljšanja koja tržište ne može samo ostvariti. |
| --- | --- |

(315)

U skladu s odjeljkom 5.1.2. točkom (b) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., kako bi se procijenilo jesu li državne potpore učinkovite u ostvarenju cilja od zajedničkog interesa, nužno je najprije identificirati problem koji treba riješiti. S obzirom na to svaka državna potpora zračnoj luci mora biti usmjerena na situaciju u kojoj se njome mogu ostvariti bitna poboljšanja koja tržište ne može samo ostvariti.

| (316) | Njemačka navodi da je intervencija države bila potrebna jer je zračna luka imala poteškoće u pogledu toga da samostalno osigurava financiranje svojeg rada. U financijskim izvještajima društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH često se navodi da je financijski položaj zračne luke usko povezan s ulozima članova društva odnosno s drugim javnim sredstvima. Bez uloženog javnog kapitala čak bi bio ugrožen opstanak društva (166). |
| --- | --- |

(316)

Njemačka navodi da je intervencija države bila potrebna jer je zračna luka imala poteškoće u pogledu toga da samostalno osigurava financiranje svojeg rada. U financijskim izvještajima društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH često se navodi da je financijski položaj zračne luke usko povezan s ulozima članova društva odnosno s drugim javnim sredstvima. Bez uloženog javnog kapitala čak bi bio ugrožen opstanak društva (166).

166

| (317) | Dodjelom operativne potpore zračna je luka dobila potrebna sredstva za osiguranje rada i prilagodbu poslovnog modela zahtjevima niskotarifnih zračnih prijevoznika. |
| --- | --- |

(317)

Dodjelom operativne potpore zračna je luka dobila potrebna sredstva za osiguranje rada i prilagodbu poslovnog modela zahtjevima niskotarifnih zračnih prijevoznika.

| (318) | Komisija priznaje da je AOC mala regionalna zračna luka s manje od 150 000 putnika godišnje koja u uobičajenim tržišnim uvjetima ne bi mogla u potpunosti pokrivati svoje troškove iz poslovanja. Stoga je bila potrebna intervencija države. |
| --- | --- |

(318)

Komisija priznaje da je AOC mala regionalna zračna luka s manje od 150 000 putnika godišnje koja u uobičajenim tržišnim uvjetima ne bi mogla u potpunosti pokrivati svoje troškove iz poslovanja. Stoga je bila potrebna intervencija države.

8.2.2.3.   Primjerenost državne potpore

Primjerenost državne potpore

| (319) | U skladu s odjeljkom 5.1.2. točkom (c) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. svaka mjera potpore zračnoj luci mora biti prikladan instrument politike za ostvarivanje cilja od zajedničkog interesa. Stoga država članica mora dokazati da se isti cilj ne može ostvariti i drugim instrumentima politike ili potpore kojima bi se manje narušavalo tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(319)

U skladu s odjeljkom 5.1.2. točkom (c) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. svaka mjera potpore zračnoj luci mora biti prikladan instrument politike za ostvarivanje cilja od zajedničkog interesa. Stoga država članica mora dokazati da se isti cilj ne može ostvariti i drugim instrumentima politike ili potpore kojima bi se manje narušavalo tržišno natjecanje.

| (320) | Njemačka navodi da je predmetna mjera potpore primjeren instrument za ostvarivanje cilja od zajedničkog interesa koji se ne bi mogao ostvariti drugim instrumentima politike kojima se manje narušava tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(320)

Njemačka navodi da je predmetna mjera potpore primjeren instrument za ostvarivanje cilja od zajedničkog interesa koji se ne bi mogao ostvariti drugim instrumentima politike kojima se manje narušava tržišno natjecanje.

| (321) | Iznos potpore bio je usmjeren na pokrivanje očekivanog nedostatka financijskih sredstava u pogledu troškova iz poslovanja izračunanih za sljedeću godinu. |
| --- | --- |

(321)

Iznos potpore bio je usmjeren na pokrivanje očekivanog nedostatka financijskih sredstava u pogledu troškova iz poslovanja izračunanih za sljedeću godinu.

| (322) | S obzirom na navedeno Komisija smatra da je predmetna mjera bila primjerena za ostvarivanje cilja od zajedničkog interesa koji se nastojao ostvariti. |
| --- | --- |

(322)

S obzirom na navedeno Komisija smatra da je predmetna mjera bila primjerena za ostvarivanje cilja od zajedničkog interesa koji se nastojao ostvariti.

8.2.2.4.   Postojanje učinka poticaja

Postojanje učinka poticaja

| (323) | U skladu s odjeljkom 5.1.2. točkom (d) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. operativna potpora ima učinak poticaja ako bi bez operativne potpore razina gospodarske djelatnosti predmetne zračne luke bila znatno smanjena. U toj je ocjeni potrebno uzeti u obzir postojanje potpora namijenjenih ulaganju i promet u zračnoj luci. |
| --- | --- |

(323)

U skladu s odjeljkom 5.1.2. točkom (d) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. operativna potpora ima učinak poticaja ako bi bez operativne potpore razina gospodarske djelatnosti predmetne zračne luke bila znatno smanjena. U toj je ocjeni potrebno uzeti u obzir postojanje potpora namijenjenih ulaganju i promet u zračnoj luci.

| (324) | U financijskim izvještajima društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH naglašava se da bi bez uloženog javnog kapitala opstanak tog društva bio ugrožen. Bez operativne potpore za pokrivanje gubitaka upravitelja zračne luke zračna bi luka zbog nepokrivenih gubitaka iz poslovanja naposljetku bila isključena s tržišta. |
| --- | --- |

(324)

U financijskim izvještajima društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH naglašava se da bi bez uloženog javnog kapitala opstanak tog društva bio ugrožen. Bez operativne potpore za pokrivanje gubitaka upravitelja zračne luke zračna bi luka zbog nepokrivenih gubitaka iz poslovanja naposljetku bila isključena s tržišta.

| (325) | S obzirom na navedeno Komisija smatra da je predmetna mjera potpore imala učinak poticaja. |
| --- | --- |

(325)

S obzirom na navedeno Komisija smatra da je predmetna mjera potpore imala učinak poticaja.

8.2.2.5.   Razmjernost iznosa potpore (potpora ograničena na minimum)

Razmjernost iznosa potpore (potpora ograničena na minimum)

| (326) | U skladu s odjeljkom 5.1.2. točkom (e) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. operativne potpore zračnim lukama, kako bi bile razmjerne, moraju se ograničiti na minimum nužan za ostvarenje djelatnosti za koju se potpora odobrava. |
| --- | --- |

(326)

U skladu s odjeljkom 5.1.2. točkom (e) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. operativne potpore zračnim lukama, kako bi bile razmjerne, moraju se ograničiti na minimum nužan za ostvarenje djelatnosti za koju se potpora odobrava.

| (327) | U ovom predmetu javni članovi društva koje upravlja zračnom lukom odredili su iznos operativne potpore na temelju godišnjeg ex ante gospodarskog plana i ograničili ga na financijske potrebe zračne luke. |
| --- | --- |

(327)

U ovom predmetu javni članovi društva koje upravlja zračnom lukom odredili su iznos operativne potpore na temelju godišnjeg ex ante gospodarskog plana i ograničili ga na financijske potrebe zračne luke.

ex ante

| (328) | Parametri tih gospodarskih planova u pojedinoj su se poslovnoj godini ažurirali na temelju najnovijih rezultata zračne luke. Primjerice, uprava je 8. studenoga 2002. odobrila gospodarski plan za 2003. na temelju podataka koji su bili dostupni u rujnu 2002. Taj je gospodarski plan kasnije ažuriran na sjednici uprave održanoj 24. listopada 2003. na kojem je predstavljen ažurirani gospodarski plan s podatcima dostupnima u listopadu 2003. (167) |
| --- | --- |

(328)

Parametri tih gospodarskih planova u pojedinoj su se poslovnoj godini ažurirali na temelju najnovijih rezultata zračne luke. Primjerice, uprava je 8. studenoga 2002. odobrila gospodarski plan za 2003. na temelju podataka koji su bili dostupni u rujnu 2002. Taj je gospodarski plan kasnije ažuriran na sjednici uprave održanoj 24. listopada 2003. na kojem je predstavljen ažurirani gospodarski plan s podatcima dostupnima u listopadu 2003. (167)

167

| (329) | S obzirom na navedeno Komisija utvrđuje da se operativnom potporom upravitelju zračne luke u tom razdoblju omogućilo da svoj poslovni model prilagodi novim zahtjevima u pogledu poslovanja povezanima s ugovorom o uslugama sklopljenim s društvom Ryanair. Pritom se stalno kontrolirao iznos financijskih sredstava potrebnih za pokrivanje gubitaka. Time je iznos potpore bio ograničen na očekivane gubitke iz poslovanja. |
| --- | --- |

(329)

S obzirom na navedeno Komisija utvrđuje da se operativnom potporom upravitelju zračne luke u tom razdoblju omogućilo da svoj poslovni model prilagodi novim zahtjevima u pogledu poslovanja povezanima s ugovorom o uslugama sklopljenim s društvom Ryanair. Pritom se stalno kontrolirao iznos financijskih sredstava potrebnih za pokrivanje gubitaka. Time je iznos potpore bio ograničen na očekivane gubitke iz poslovanja.

| (330) | Njemačka dalje navodi da se preusmjeravanjem poslovanja zračne luke koje se odvijalo u okviru nekoliko projekata (168) od razdoblja 2010.–2012. pridonijelo smanjenju općeg financijskog jaza zračne luke, a time i smanjenju uloga članova društva. Operativna potpora nadzirala se tijekom cijelog predmetnog razdoblja kako bi se mogla prilagoditi stvarnim potrebama zračne luke. |
| --- | --- |

(330)

Njemačka dalje navodi da se preusmjeravanjem poslovanja zračne luke koje se odvijalo u okviru nekoliko projekata (168) od razdoblja 2010.–2012. pridonijelo smanjenju općeg financijskog jaza zračne luke, a time i smanjenju uloga članova društva. Operativna potpora nadzirala se tijekom cijelog predmetnog razdoblja kako bi se mogla prilagoditi stvarnim potrebama zračne luke.

168

| (331) | Stoga Komisija smatra da je operativna potpora u ovom predmetu bila razmjerna i ograničena na minimum nužan za ostvarenje djelatnosti za koju se potpora odobrava. |
| --- | --- |

(331)

Stoga Komisija smatra da je operativna potpora u ovom predmetu bila razmjerna i ograničena na minimum nužan za ostvarenje djelatnosti za koju se potpora odobrava.

8.2.2.6.   Izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama

Izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama

| (332) | U skladu s odjeljkom 5.1.2. točkom (f) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. Komisija će pri procjenjivanju usklađenosti operativnih potpora uzeti u obzir narušavanje tržišnog natjecanja i učinke na trgovinu. Pokazatelj za moguće narušavanje tržišnog natjecanja ili učinke na trgovinu može biti to da se zračna luka nalazi u istom prihvatnom području kao druga zračna luka neiskorištenih kapaciteta. |
| --- | --- |

(332)

U skladu s odjeljkom 5.1.2. točkom (f) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. Komisija će pri procjenjivanju usklađenosti operativnih potpora uzeti u obzir narušavanje tržišnog natjecanja i učinke na trgovinu. Pokazatelj za moguće narušavanje tržišnog natjecanja ili učinke na trgovinu može biti to da se zračna luka nalazi u istom prihvatnom području kao druga zračna luka neiskorištenih kapaciteta.

| (333) | Komisija u ovom predmetu utvrđuje da je najbliža zračna luka Leipzig-Halle, koja je od AOC-a udaljena 85 km odnosno 1 sat i 10 minuta vožnje osobnim automobilom. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 299. i 300., poslovni model društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH otpočetka se sastojao u tome da se zračna luka uspostavi kao regionalna zračna luka u cilju razvoja okolnoga gospodarskog područja. Čak i da se ostvarilo predviđanje prof. Klophausa iz 2007., zračna bi luka do 2015. ostvarila broj od 500 000 putnika, čime i dalje ne bi bila u mogućnosti konkurirati zračnoj luci s brojem putnika većim od dva milijuna, kao što je zračna luka Leipzig-Halle. |
| --- | --- |

(333)

Komisija u ovom predmetu utvrđuje da je najbliža zračna luka Leipzig-Halle, koja je od AOC-a udaljena 85 km odnosno 1 sat i 10 minuta vožnje osobnim automobilom. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 299. i 300., poslovni model društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH otpočetka se sastojao u tome da se zračna luka uspostavi kao regionalna zračna luka u cilju razvoja okolnoga gospodarskog područja. Čak i da se ostvarilo predviđanje prof. Klophausa iz 2007., zračna bi luka do 2015. ostvarila broj od 500 000 putnika, čime i dalje ne bi bila u mogućnosti konkurirati zračnoj luci s brojem putnika većim od dva milijuna, kao što je zračna luka Leipzig-Halle.

| (334) | Njemačka upućuje na to da je infrastruktura AOC-a radi dodatnog ograničavanja negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu bila otvorena svim potencijalnim korisnicima, a ne posebno usmjerena na jednog određenog korisnika. |
| --- | --- |

(334)

Njemačka upućuje na to da je infrastruktura AOC-a radi dodatnog ograničavanja negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu bila otvorena svim potencijalnim korisnicima, a ne posebno usmjerena na jednog određenog korisnika.

| (335) | S obzirom na navedeno Komisija smatra da su neopravdani negativni učinci na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama ograničeni na minimum. |
| --- | --- |

(335)

S obzirom na navedeno Komisija smatra da su neopravdani negativni učinci na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama ograničeni na minimum.

8.2.2.7.   Zaključak

Zaključak

| (336) | S obzirom na navedeno Komisija zaključuje da je financiranje gubitaka iz poslovanja društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH u razdoblju 2000.–2011. na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a te na temelju uvjeta spojivosti utvrđenih u odjeljku 5.1.2. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. spojivo s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(336)

S obzirom na navedeno Komisija zaključuje da je financiranje gubitaka iz poslovanja društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH u razdoblju 2000.–2011. na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a te na temelju uvjeta spojivosti utvrđenih u odjeljku 5.1.2. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. spojivo s unutarnjim tržištem.

8.2.3.   Mjera 3.: naknade zračne luke i isplate društvu Ryanair na temelju kombinacije ugovora o uslugama zračne luke iz 2003., ugovora o marketingu iz 2003. i ugovora o marketingu iz 2010.

Mjera 3.: naknade zračne luke i isplate društvu Ryanair na temelju kombinacije ugovora o uslugama zračne luke iz 2003., ugovora o marketingu iz 2003. i ugovora o marketingu iz 2010.

| (337) | Njemačka navodi da ugovor o uslugama zračne luke i ugovori o marketinškim uslugama ne predstavljaju državnu potporu. Stoga Njemačka nije dostavila pravnu osnovu za njihovu moguću spojivost s unutarnjim tržištem. U tim okolnostima i s obzirom na to da teret dokazivanja spojivosti potpore s unutarnjim tržištem putem odredbe o izuzećima od članka 107. stavka 1. u načelu snosi predmetna država članica, koja mora dokazati ispunjenost uvjeta za tu odredbu o izuzećima, može se zaključiti da potpora nije spojiva s unutarnjim tržištem. Osim toga, Komisija smatra da se državna potpora iz ovog predmeta u skladu s mjerodavnim propisima ne može smatrati početnom potporom spojivom s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(337)

Njemačka navodi da ugovor o uslugama zračne luke i ugovori o marketinškim uslugama ne predstavljaju državnu potporu. Stoga Njemačka nije dostavila pravnu osnovu za njihovu moguću spojivost s unutarnjim tržištem. U tim okolnostima i s obzirom na to da teret dokazivanja spojivosti potpore s unutarnjim tržištem putem odredbe o izuzećima od članka 107. stavka 1. u načelu snosi predmetna država članica, koja mora dokazati ispunjenost uvjeta za tu odredbu o izuzećima, može se zaključiti da potpora nije spojiva s unutarnjim tržištem. Osim toga, Komisija smatra da se državna potpora iz ovog predmeta u skladu s mjerodavnim propisima ne može smatrati početnom potporom spojivom s unutarnjim tržištem.

8.2.3.1.   Važeća pravna osnova

Važeća pravna osnova

| (338) | U pogledu početne potpore u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. izjavljuje se sljedeće:

  „Komisija će primjenjivati načela navedena u ovim smjernicama na sve prijavljene mjere početnih potpora povodom kojih je pozvana donijeti odluku od trenutka objavljivanja ovih smjernica, čak i ako su mjere prijavljene prije toga datuma. U skladu s obaviješću Komisije o utvrđivanju važećih pravila za procjenu nezakonitih državnih potpora Komisija će na nezakonite početne potpore zračnim prijevoznicima primjenjivati pravila koja su na snazi u trenutku dodjele potpora. U skladu s time ove će smjernice primjenjivati u slučaju nezakonitih početnih potpora zračnim prijevoznicima koje su dodijeljene prije 4. travnja 2014. godine.”
   (169) |
| --- | --- |

(338)

U pogledu početne potpore u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. izjavljuje se sljedeće:

„Komisija će primjenjivati načela navedena u ovim smjernicama na sve prijavljene mjere početnih potpora povodom kojih je pozvana donijeti odluku od trenutka objavljivanja ovih smjernica, čak i ako su mjere prijavljene prije toga datuma. U skladu s obaviješću Komisije o utvrđivanju važećih pravila za procjenu nezakonitih državnih potpora Komisija će na nezakonite početne potpore zračnim prijevoznicima primjenjivati pravila koja su na snazi u trenutku dodjele potpora. U skladu s time ove će smjernice primjenjivati u slučaju nezakonitih početnih potpora zračnim prijevoznicima koje su dodijeljene prije 4. travnja 2014. godine.”
   (169)

169

| (339) | S druge strane, u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005. navodi se sljedeće:

  „Komisija će procijeniti usklađenost svih [...] potpora za započinjanje poslovanja odobrenih bez njenog ovlaštenja i koje stoga krše članak 88. stavak 3. Ugovora [sada članak 108. stavak 3. Ugovora], na osnovi ovih smjernica ako je plaćanje potpore počelo nakon što su smjernice objavljene u Službenom listu Europske unije.” |
| --- | --- |

(339)

S druge strane, u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005. navodi se sljedeće:

„Komisija će procijeniti usklađenost svih [...] potpora za započinjanje poslovanja odobrenih bez njenog ovlaštenja i koje stoga krše članak 88. stavak 3. Ugovora [sada članak 108. stavak 3. Ugovora], na osnovi ovih smjernica ako je plaćanje potpore počelo nakon što su smjernice objavljene u Službenom listu Europske unije.”

8.2.3.2.   Ocjena spojivosti ugovora sklopljenog 25. siječnja 2010. u vezi s ugovorom o uslugama zračne luke sklopljenim 3. ožujka 2003. i ugovorom o marketingu sklopljenim 7. travnja 2003.

Ocjena spojivosti ugovora sklopljenog 25. siječnja 2010. u vezi s ugovorom o uslugama zračne luke sklopljenim 3. ožujka 2003. i ugovorom o marketingu sklopljenim 7. travnja 2003.

| (340) | Ugovor s AMS-om sklopljen je 2010., nakon objave Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. Predmetna potpora odobrena je ugovorom o marketingu iz 2010., čiji se učinci zbrajaju s dvama ugovorima sklopljenima 2003. i koji, ako ih se razmatra pojedinačno, ne predstavljaju državnu potporu. Stoga je spojivost državne potpore potrebno ispitati u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005. |
| --- | --- |

(340)

Ugovor s AMS-om sklopljen je 2010., nakon objave Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. Predmetna potpora odobrena je ugovorom o marketingu iz 2010., čiji se učinci zbrajaju s dvama ugovorima sklopljenima 2003. i koji, ako ih se razmatra pojedinačno, ne predstavljaju državnu potporu. Stoga je spojivost državne potpore potrebno ispitati u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005.

| (341) | S obzirom na to da su uvjeti za spojivost početnih potpora utvrđeni u točki 79. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. kumulativni, za dokazivanje da potpora dodijeljena zračnom prijevozniku nije spojiva trebalo bi dokazati samo da jedan od tih uvjeta nije ispunjen. Međutim, za ocjenu spojivosti predmetne mjere potpore Komisija će ispitati nekoliko kriterija navedenih u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005. |
| --- | --- |

(341)

S obzirom na to da su uvjeti za spojivost početnih potpora utvrđeni u točki 79. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. kumulativni, za dokazivanje da potpora dodijeljena zračnom prijevozniku nije spojiva trebalo bi dokazati samo da jedan od tih uvjeta nije ispunjen. Međutim, za ocjenu spojivosti predmetne mjere potpore Komisija će ispitati nekoliko kriterija navedenih u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005.

| (342) | U stavku 79. točki (c) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. utvrđuje se da je jedan od uvjeta spojivosti potpore taj da se ona primjenjuje samo na otvaranje novih linija ili na nove redove letenja. Ugovorom iz 2010. obuhvaćena je svakodnevna linija prema Londonu, koja je postojala od 2003., i linija prema Gironi uspostavljena 2007. Godine 2010. uspostavljena je samo linija prema Alicanteu. Stoga predmetna mjera potpore ne ispunjuje taj kriterij. |
| --- | --- |

(342)

U stavku 79. točki (c) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. utvrđuje se da je jedan od uvjeta spojivosti potpore taj da se ona primjenjuje samo na otvaranje novih linija ili na nove redove letenja. Ugovorom iz 2010. obuhvaćena je svakodnevna linija prema Londonu, koja je postojala od 2003., i linija prema Gironi uspostavljena 2007. Godine 2010. uspostavljena je samo linija prema Alicanteu. Stoga predmetna mjera potpore ne ispunjuje taj kriterij.

| (343) | U stavku 79. točki (d) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. zahtijeva se dugoročna održivost i degresivnost predmetne potpore: „Linija koja prima potporu mora se na kraju pokazati profitabilnom, tj. mora barem pokrivati svoje troškove bez javnog financiranja. Iz tog razloga, potpora za započinjanje poslovanja mora biti degresivna i ograničenog trajanja.” Ništa ne upućuje na to da bi predmetne linije bez financiranja iz javnih sredstava dodijeljenog u okviru ugovorâ o marketingu bile isplative za Ryanair. To potvrđuje činjenica da je Ryanair obustavio linije završetkom javnog financiranja. |
| --- | --- |

(343)

U stavku 79. točki (d) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. zahtijeva se dugoročna održivost i degresivnost predmetne potpore: „Linija koja prima potporu mora se na kraju pokazati profitabilnom, tj. mora barem pokrivati svoje troškove bez javnog financiranja. Iz tog razloga, potpora za započinjanje poslovanja mora biti degresivna i ograničenog trajanja.” Ništa ne upućuje na to da bi predmetne linije bez financiranja iz javnih sredstava dodijeljenog u okviru ugovorâ o marketingu bile isplative za Ryanair. To potvrđuje činjenica da je Ryanair obustavio linije završetkom javnog financiranja.

Linija koja prima potporu mora se na kraju pokazati profitabilnom, tj. mora barem pokrivati svoje troškove bez javnog financiranja. Iz tog razloga, potpora za započinjanje poslovanja mora biti degresivna i ograničenog trajanja

| (344) | U stavku 79. točki (e) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. dodaje se i kriterij naknade za dodatne troškove za započinjanje poslovanja: „Iznos potpore mora biti strogo povezan s dodatnim troškovima za započinjanje poslovanja nastalim lansiranjem nove linije ili učestalosti i koje operator neće morati snositi kad se jednom osnuje i bude radio.” Ne čini se da je potpora povezana s posebnim troškovima za započinjanje poslovanja. Plaćanja društvu Ryanair za marketing nastavila su se tijekom cijelog razdoblja u kojem je zračna luka održavala poslovne odnose sa zračnim prijevoznikom. Stoga ni taj kriterij nije ispunjen. |
| --- | --- |

(344)

U stavku 79. točki (e) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. dodaje se i kriterij naknade za dodatne troškove za započinjanje poslovanja: „Iznos potpore mora biti strogo povezan s dodatnim troškovima za započinjanje poslovanja nastalim lansiranjem nove linije ili učestalosti i koje operator neće morati snositi kad se jednom osnuje i bude radio.” Ne čini se da je potpora povezana s posebnim troškovima za započinjanje poslovanja. Plaćanja društvu Ryanair za marketing nastavila su se tijekom cijelog razdoblja u kojem je zračna luka održavala poslovne odnose sa zračnim prijevoznikom. Stoga ni taj kriterij nije ispunjen.

Iznos potpore mora biti strogo povezan s dodatnim troškovima za započinjanje poslovanja nastalim lansiranjem nove linije ili učestalosti i koje operator neće morati snositi kad se jednom osnuje i bude radio

| (345) | Naposljetku u skladu sa stavkom 79. točkom (f) potpora ne smije u godini premašivati 50 % opravdanih troškova pojedine godine. Nema dokaza da su stvarni rashodi za marketing iznosili dvostruko više od iznosa potpore. |
| --- | --- |

(345)

Naposljetku u skladu sa stavkom 79. točkom (f) potpora ne smije u godini premašivati 50 % opravdanih troškova pojedine godine. Nema dokaza da su stvarni rashodi za marketing iznosili dvostruko više od iznosa potpore.

8.2.3.3.   Zaključak

Zaključak

| (346) | Ukupno gledajući, potporu društvima Ryanair i AMS ne može se smatrati početnom potporom spojivom s unutarnjim tržištem jer nisu ispunjeni uvjeti spojivosti. Stoga državna potpora dodijeljena društvima Ryanair i AMS u okviru kombinacije ugovora o uslugama zračne luke od 3. ožujka 2003., ugovora o marketingu od 7. travnja 2003. i ugovora o marketingu od 25. siječnja 2010. predstavlja nezakonitu državnu potporu koja nije spojiva s unutarnjim tržištem i koju je potrebno vratiti. |
| --- | --- |

(346)

Ukupno gledajući, potporu društvima Ryanair i AMS ne može se smatrati početnom potporom spojivom s unutarnjim tržištem jer nisu ispunjeni uvjeti spojivosti. Stoga državna potpora dodijeljena društvima Ryanair i AMS u okviru kombinacije ugovora o uslugama zračne luke od 3. ožujka 2003., ugovora o marketingu od 7. travnja 2003. i ugovora o marketingu od 25. siječnja 2010. predstavlja nezakonitu državnu potporu koja nije spojiva s unutarnjim tržištem i koju je potrebno vratiti.

9.   ZAKLJUČAK

ZAKLJUČAK

9.1.   MJERA 1.: FINANCIRANJE ULAGANJA U INFRASTRUKTURU U RAZDOBLJU 2000.–2011.

| (347) | Komisija smatra da je potpora dodijeljena društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH u obliku financiranja ulaganja u infrastrukturu tijekom cijelog razdoblja od 2000. do 2011. spojiva s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(347)

Komisija smatra da je potpora dodijeljena društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH u obliku financiranja ulaganja u infrastrukturu tijekom cijelog razdoblja od 2000. do 2011. spojiva s unutarnjim tržištem.

9.2.   MJERA 2.: FINANCIRANJE GUBITAKA IZ POSLOVANJA DRUŠTVA FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH U RAZDOBLJU 2000.–2011.

| (348) | Komisija smatra da je potpora dodijeljena društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz u obliku financiranja gubitaka iz poslovanja tijekom cijelog razdoblja od 2000. do 2011. spojiva s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(348)

Komisija smatra da je potpora dodijeljena društvu Flugplatz Altenburg-Nobitz u obliku financiranja gubitaka iz poslovanja tijekom cijelog razdoblja od 2000. do 2011. spojiva s unutarnjim tržištem.

9.3.   MJERA 3.: UGOVORI O USLUGAMA I MARKETINGU SKLOPLJENI S DRUŠTVOM RYANAIR

| (349) | Komisija smatra da kombinacija ugovora o uslugama zračne luke od 3. ožujka 2003., ugovora o marketingu od 7. travnja 2003. i ugovora o marketingu od 28. kolovoza 2008. ne predstavlja državnu potporu društvu Ryanair odnosno AMS. |
| --- | --- |

(349)

Komisija smatra da kombinacija ugovora o uslugama zračne luke od 3. ožujka 2003., ugovora o marketingu od 7. travnja 2003. i ugovora o marketingu od 28. kolovoza 2008. ne predstavlja državnu potporu društvu Ryanair odnosno AMS.

| (350) | Komisija utvrđuje da je Njemačka kombinacijom ugovora o uslugama zračne luke od 3. ožujka 2003., ugovora o marketingu od 7. travnja 2003. i ugovora o marketingu od 25. siječnja 2010. društvu Ryanair Ltd. i AMS-u, njegovu društvu kćeri u stopostotnom vlasništvu, dodijelila nezakonitu potporu kršeći članak 108. stavak 3. UFEU-a. |
| --- | --- |

(350)

Komisija utvrđuje da je Njemačka kombinacijom ugovora o uslugama zračne luke od 3. ožujka 2003., ugovora o marketingu od 7. travnja 2003. i ugovora o marketingu od 25. siječnja 2010. društvu Ryanair Ltd. i AMS-u, njegovu društvu kćeri u stopostotnom vlasništvu, dodijelila nezakonitu potporu kršeći članak 108. stavak 3. UFEU-a.

| (351) | Potpisivanjem ugovora s društvima Ryanair i AMS 2010. društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, gledajući sa stajališta ex ante, nije moglo pokriti sve dodatne troškove povezane s djelatnošću društva Ryanair u zračnoj luci. Ryanair odnosno AMS primio je neopravdanu prednost u obliku iznosa potpore koji je potrebno vratiti Njemačkoj. |
| --- | --- |

(351)

Potpisivanjem ugovora s društvima Ryanair i AMS 2010. društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, gledajući sa stajališta ex ante, nije moglo pokriti sve dodatne troškove povezane s djelatnošću društva Ryanair u zračnoj luci. Ryanair odnosno AMS primio je neopravdanu prednost u obliku iznosa potpore koji je potrebno vratiti Njemačkoj.

ex ante

Povrat potpore dodijeljene društvu Ryanair odnosno AMS

Povrat potpore dodijeljene društvu Ryanair odnosno AMS

| (352) | U skladu s UFEU-om i ustaljenom sudskom praksom Suda Komisija je ovlaštena odlučiti mora li predmetna država članica ukinuti ili izmijeniti potporu (170) za koju je ustanovila da nije spojiva s unutarnjim tržištem. Obveza države članice da ukine potporu za koju Komisija smatra da nije spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s ustaljenom sudskom praksom Suda služi ponovnoj uspostavi prethodne situacije (171). U tom kontekstu Sud je utvrdio da je taj cilj ostvaren u onom trenutku kad primatelj vrati iznose koji su mu dodijeljeni kao nezakonita potpora, pri čemu gubi pravo na prednost koju je imao na tržištu u odnosu na svoje konkurente, te se ponovno uspostavlja situacija koja je postojala prije plaćanja potpore (172). |
| --- | --- |

(352)

U skladu s UFEU-om i ustaljenom sudskom praksom Suda Komisija je ovlaštena odlučiti mora li predmetna država članica ukinuti ili izmijeniti potporu (170) za koju je ustanovila da nije spojiva s unutarnjim tržištem. Obveza države članice da ukine potporu za koju Komisija smatra da nije spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s ustaljenom sudskom praksom Suda služi ponovnoj uspostavi prethodne situacije (171). U tom kontekstu Sud je utvrdio da je taj cilj ostvaren u onom trenutku kad primatelj vrati iznose koji su mu dodijeljeni kao nezakonita potpora, pri čemu gubi pravo na prednost koju je imao na tržištu u odnosu na svoje konkurente, te se ponovno uspostavlja situacija koja je postojala prije plaćanja potpore (172).

170

171

172

| (353) | U skladu s tom sudskom praksom u članku 14. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (173) utvrđeno je sljedeće: „U slučaju kada se u slučajevima nezakonite potpore donesu negativne odluke, Komisija donosi odluku kojom se od dotične države članice zahtijeva da poduzme sve potrebne mjere kako bi od korisnika povukla sredstva potpore.” |
| --- | --- |

(353)

U skladu s tom sudskom praksom u članku 14. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (173) utvrđeno je sljedeće: „U slučaju kada se u slučajevima nezakonite potpore donesu negativne odluke, Komisija donosi odluku kojom se od dotične države članice zahtijeva da poduzme sve potrebne mjere kako bi od korisnika povukla sredstva potpore.”

173

U slučaju kada se u slučajevima nezakonite potpore donesu negativne odluke, Komisija donosi odluku kojom se od dotične države članice zahtijeva da poduzme sve potrebne mjere kako bi od korisnika povukla sredstva potpore

| (354) | Stoga se navedena državna potpora, ako je isplaćena, mora vratiti Njemačkoj. |
| --- | --- |

(354)

Stoga se navedena državna potpora, ako je isplaćena, mora vratiti Njemačkoj.

| (355) | U pogledu iznosa koje je potrebno vratiti Komisija će uzeti u obzir ex ante gospodarske planove navedene u tablici 19. u odjeljku 8.1.3. uz sljedeća dodatna razmatranja:






  (a) | iznos potpore koji je potrebno vratiti trebao bi odgovarati negativnom dodatnom novčanom toku koji je postojao u trenutku donošenja odluke o potpisivanju ugovora. Negativni novčani tok odgovara iznosu financijskih sredstava koja su potrebna kako bi ugovor bio u skladu s tržištem; |
| --- | --- | --- |

(355)

U pogledu iznosa koje je potrebno vratiti Komisija će uzeti u obzir ex ante gospodarske planove navedene u tablici 19. u odjeljku 8.1.3. uz sljedeća dodatna razmatranja:

ex ante

(a)

iznos potpore koji je potrebno vratiti trebao bi odgovarati negativnom dodatnom novčanom toku koji je postojao u trenutku donošenja odluke o potpisivanju ugovora. Negativni novčani tok odgovara iznosu financijskih sredstava koja su potrebna kako bi ugovor bio u skladu s tržištem;

| (b) | Komisija smatra da je kao vremenski okvir za taj gospodarski plan potrebno uzeti u obzir ljetnu sezonu 2010. Istina je da je efektivna prednost koju je primio zračni prijevoznik ograničena na stvarno trajanje predmetnog ugovora jer je Ryanair odnosno AMS prestao dobivati prednosti od zračne luke čim je ugovor završio. |
| --- | --- |

(b)

Komisija smatra da je kao vremenski okvir za taj gospodarski plan potrebno uzeti u obzir ljetnu sezonu 2010. Istina je da je efektivna prednost koju je primio zračni prijevoznik ograničena na stvarno trajanje predmetnog ugovora jer je Ryanair odnosno AMS prestao dobivati prednosti od zračne luke čim je ugovor završio.

| (356) | Rezultati u pogledu privremenih iznosa čiji povrat Njemačka mora zatražiti nalaze se u tablici 20. |
| --- | --- |

(356)

Rezultati u pogledu privremenih iznosa čiji povrat Njemačka mora zatražiti nalaze se u tablici 20.

| (357) | Kako bi se uzela u obzir stvarna prednost koju su zračni prijevoznik i njegova društva kćeri dobili u okviru kombinacije ugovora o uslugama zračne luke od 3. ožujka 2003., ugovora o marketingu od 7. travnja 2003. i ugovora o marketingu od 25. siječnja 2010. moguće je dodatno prilagoditi iznose navedene u tablici 20. na temelju dokaza i potvrda koje je dostavila Njemačka. Tu je prilagodbu potrebno temeljiti: i. na razlici između stvarnih plaćanja zračnog prijevoznika u pogledu naknada zračne luke prikazanih ex post s jedne strane i predviđenih novčanih tokova (ex ante) za tu stavku prihoda navedenih u tablici 19. s druge strane; i ii. na razlici između stvarnih iznosa za marketing plaćenih zračnom prijevozniku i njegovim društvima kćerima u okviru ugovora o marketingu prikazanih ex post s jedne strane i troškova za marketing predviđenih ex ante koji odgovaraju iznosima navedenima u tablici 19. s druge strane. |
| --- | --- |

(357)

Kako bi se uzela u obzir stvarna prednost koju su zračni prijevoznik i njegova društva kćeri dobili u okviru kombinacije ugovora o uslugama zračne luke od 3. ožujka 2003., ugovora o marketingu od 7. travnja 2003. i ugovora o marketingu od 25. siječnja 2010. moguće je dodatno prilagoditi iznose navedene u tablici 20. na temelju dokaza i potvrda koje je dostavila Njemačka. Tu je prilagodbu potrebno temeljiti: i. na razlici između stvarnih plaćanja zračnog prijevoznika u pogledu naknada zračne luke prikazanih ex post s jedne strane i predviđenih novčanih tokova (ex ante) za tu stavku prihoda navedenih u tablici 19. s druge strane; i ii. na razlici između stvarnih iznosa za marketing plaćenih zračnom prijevozniku i njegovim društvima kćerima u okviru ugovora o marketingu prikazanih ex post s jedne strane i troškova za marketing predviđenih ex ante koji odgovaraju iznosima navedenima u tablici 19. s druge strane.

ex post

ex ante

ex post

ex ante

| (358) | Kako je već objašnjeno u uvodnoj izjavi 212., Komisija smatra da je društva AMS i Ryanair za potrebe primjene pravila o državnim potporama potrebno smatrati jednim poduzetnikom. Stoga bi Ryanair i AMS zajednički trebali odgovarati za cjelokupan povrat potpore primljene u okviru kombinacije ugovora o uslugama zračne luke od 3. ožujka 2003., ugovora o marketingu od 7. travnja 2003. i ugovora o marketingu od 25. siječnja 2010. |
| --- | --- |

(358)

Kako je već objašnjeno u uvodnoj izjavi 212., Komisija smatra da je društva AMS i Ryanair za potrebe primjene pravila o državnim potporama potrebno smatrati jednim poduzetnikom. Stoga bi Ryanair i AMS zajednički trebali odgovarati za cjelokupan povrat potpore primljene u okviru kombinacije ugovora o uslugama zračne luke od 3. ožujka 2003., ugovora o marketingu od 7. travnja 2003. i ugovora o marketingu od 25. siječnja 2010.

| (359) | Osim toga, Njemačka u skladu s poglavljem V. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 (174) iznosu potpore mora dodati kamate na iznos povrata izračunane od dana na koji je nezakonita potpora stavljena na raspolaganje korisniku do dana njezina povrata (175). Budući da su u ovom slučaju novčani tokovi koji odgovaraju iznosima potpore složeni i tekli su tijekom cijelog razdoblja valjanosti kombinacije ugovora o uslugama zračne luke od 3. ožujka 2003., ugovora o marketingu od 7. travnja 2003. i ugovora o marketingu od 25. siječnja 2010., Komisija smatra da je za izračun kamata na iznos povrata prihvatljivo pretpostaviti da je trenutak isplate potpore bio kraj ljetne sezone 2010. u skladu s IATA-om (tj. 30. listopada 2010.).

  Tablica 20.


  Iznos koji je potrebno vratiti za ugovor o uslugama zračne luke i ugovor o marketingu iz 2003. te za ugovor o marketingu iz 2010. | Ljetna sezona 2010. |
| --- | --- | --- |
| | |
| Broj otpremljenih putnika | 55 188 |
| | |
| OČEKIVANI PRIHODI (u EUR) |
| Neto naknada koju Ryanair plaća po otpremljenom putniku | [...]* |
| Ukupni prihodi koji se odnose na zračni prijevoz | [...]* |
| Prihodi koji se ne odnose na zračni prijevoz po putniku | [...]* |
| Ukupni prihodi koji se ne odnose na zračni prijevoz | [...]* |
| Ukupni prihodi | [...]* |
| | |
| OČEKIVANE NAKNADE (u EUR) |
| Fiksne naknade za marketing | [...]* |
| Mjesečne naknade za poslovanje | 13 943 |
| Ukupne naknade za poslovanje | 97 601 |
| Ukupne naknade | [...]* |
| | |
| NETO REZULTAT (u EUR)


  IZNOS KOJI JE POTREBNO VRATITI | – 318 569 |

(359)

Osim toga, Njemačka u skladu s poglavljem V. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 (174) iznosu potpore mora dodati kamate na iznos povrata izračunane od dana na koji je nezakonita potpora stavljena na raspolaganje korisniku do dana njezina povrata (175). Budući da su u ovom slučaju novčani tokovi koji odgovaraju iznosima potpore složeni i tekli su tijekom cijelog razdoblja valjanosti kombinacije ugovora o uslugama zračne luke od 3. ožujka 2003., ugovora o marketingu od 7. travnja 2003. i ugovora o marketingu od 25. siječnja 2010., Komisija smatra da je za izračun kamata na iznos povrata prihvatljivo pretpostaviti da je trenutak isplate potpore bio kraj ljetne sezone 2010. u skladu s IATA-om (tj. 30. listopada 2010.).

174

175

Tablica 20.

Tablica 20.

Iznos koji je potrebno vratiti za ugovor o uslugama zračne luke i ugovor o marketingu iz 2003. te za ugovor o marketingu iz 2010.

Iznos koji je potrebno vratiti za ugovor o uslugama zračne luke i ugovor o marketingu iz 2003. te za ugovor o marketingu iz 2010.

Ljetna sezona 2010.

Broj otpremljenih putnika

55 188

OČEKIVANI PRIHODI (u EUR)

(u EUR)

Neto naknada koju Ryanair plaća po otpremljenom putniku

[...]*

Ukupni prihodi koji se odnose na zračni prijevoz

[...]*

Prihodi koji se ne odnose na zračni prijevoz po putniku

[...]*

Ukupni prihodi koji se ne odnose na zračni prijevoz

[...]*

Ukupni prihodi

[...]*

OČEKIVANE NAKNADE (u EUR)

(u EUR)

Fiksne naknade za marketing

[...]*

Mjesečne naknade za poslovanje

13 943

Ukupne naknade za poslovanje

97 601

Ukupne naknade

[...]*

NETO REZULTAT (u EUR)

(u EUR)

IZNOS KOJI JE POTREBNO VRATITI

IZNOS KOJI JE POTREBNO VRATITI

– 318 569

– 318 569

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

1.   Državna potpora koju je Njemačka nezakonito dodijelila kršeći članak 108. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije između 2000. i 2011. u korist društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH financiranjem ulaganja u infrastrukturu u razdoblju od 2000. do 2011. spojiva je s unutarnjim tržištem.

2.   Državna potpora koju je Njemačka nezakonito dodijelila kršeći članak 108. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije između 2000. i 2011. u korist društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH financiranjem gubitaka iz poslovanja u razdoblju od 2000. do 2011. spojiva je s unutarnjim tržištem.

3.   Ugovor o uslugama zračne luke koji su 3. ožujka 2003. sklopila društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i Ryanair u vezi s ugovorom o marketinškim uslugama koji su 7. travnja 2003. sklopila društva Altenburg-Nobitz GmbH i Ryanair te ugovorom o marketinškim uslugama koji su 28. kolovoza 2008. sklopila društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i AMS ne predstavlja potporu.

4.   Državna potpora koju je Njemačka nezakonito dodijelila kršeći članak 108. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u korist društva Ryanair odnosno AMS kombinacijom ugovora o uslugama zračne luke koji su 3. ožujka 2003. sklopila društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i Ryanair, ugovora o marketinškim uslugama koji su 7. travnja 2003. sklopila društva Altenburg-Nobitz GmbH i Ryanair te ugovora o marketinškim uslugama koji su 25. siječnja 2010. sklopila društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i AMS nije spojiva s unutarnjim tržištem.

Članak 2.

1.   Njemačka zahtijeva povrat nespojive potpore navedene u članku 1. stavku 4. od korisnikâ.

2.   S obzirom na to da Ryanair i AMS za potrebe ove odluke predstavljaju jedan gospodarski subjekt, oni zajednički odgovaraju za povrat državne potpore koju je svatko do njih dobio na temelju zajedničke primjene ugovora o uslugama zračne luke od 3. ožujka 2003., ugovora o marketingu od 7. travnja 2003. i ugovora o marketingu od 25. siječnja 2010.

3.   Iznos za povrat uključuje kamate koje se obračunavaju od datuma stavljanja potpore na raspolaganje korisniku do dana njezina stvarnog povrata.

4.   Kamate se obračunavaju složenim kamatnim računom u skladu s poglavljem V. Uredbe (EZ) br. 794/2004.

5.   Njemačka s datumom objave ove odluke obustavlja sva preostala plaćanja potpore iz članka 1. stavka 4.

Članak 3.

1.   Povrat potpore iz članka 1. stavka 4. trenutačan je i stvaran.

2.   Njemačka osigurava da se ova odluka provede u roku od četiri mjeseca od dana njezine objave.

Članak 4.

1.   U roku od dva mjeseca od objave ove odluke Njemačka dostavlja sljedeće podatke:

| (a) | ukupan iznos (glavnicu i kamate) potpore koju su primili korisnici; |
| --- | --- |

(a)

ukupan iznos (glavnicu i kamate) potpore koju su primili korisnici;

| (b) | ukupan iznos (glavnicu i kamate) čiji je povrat potrebno tražiti od korisnikâ u skladu s člankom 2.; |
| --- | --- |

(b)

ukupan iznos (glavnicu i kamate) čiji je povrat potrebno tražiti od korisnikâ u skladu s člankom 2.;

| (c) | detaljan opis već poduzetih i planiranih mjera kojima će se ispuniti uvjeti iz ove odluke; |
| --- | --- |

(c)

detaljan opis već poduzetih i planiranih mjera kojima će se ispuniti uvjeti iz ove odluke;

| (d) | dokumente kojima se dokazuje da je korisnicima naložen povrat potpore. |
| --- | --- |

(d)

dokumente kojima se dokazuje da je korisnicima naložen povrat potpore.

2.   Njemačka redovito obavješćuje Komisiju o napretku svojih mjera poduzetih radi provedbe ove odluke dok se ne završi povrat potpore iz članka 2. Njemačka na zahtjev Komisije odmah dostavlja informacije o već poduzetim i planiranim mjerama kojima će se ispuniti uvjeti iz ove odluke. Nadalje, Njemačka dostavlja detaljne podatke o iznosima potpore i kamatama koje su korisnici već vratili.

Članak 5.

Ova je odluka upućena Saveznoj Republici Njemačkoj.

Sastavljeno u Bruxellesu 15. listopada 2014.

Za Komisiju

Joaquín ALMUNIA

Potpredsjednik

---

(1)  
  SL C 149, 25.5.2012., str. 5.

1

(2)  S učinkom od 1. prosinca 2009. članak 87. i članak 88. Ugovora o EZ-u postali su članak 107. odnosno članak 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Pojedini članci u načelu su identični. U okviru ove Odluke upućivanja na članke 107. i 108. UFEU-a potrebno je tumačiti kao upućivanja na članke 87. i 88. Ugovora o EZ-u, kad je to primjereno. UFEU-om su uvedene i određene promjene u terminologiji, kao na primjer zamjena izraza „Zajednica” izrazom „Unija” i izraza „zajedničko tržište” izrazom „unutarnje tržište”. Terminologija UFEU-a upotrebljava se u cijeloj ovoj Odluci.

2

(3)  Vidjeti bilješku 1.

3

(4)  Airport Marketing Services Limited društvo je kći u stopostotnom vlasništvu društva Ryanair. Njegova je glavna djelatnost prodaja oglasnog prostora na web-mjestu društva Ryanair.

4

web

(5)  Ryanair je dostavio zajedničke primjedbe o nekoliko predmeta u pogledu zračnog prijevoza, a među njima i u pogledu predmetne potpore.

5

(6)  Komunikacija Komisije – Smjernice o državnim potporama zračnim lukama i zračnim prijevoznicima (SL C 99, 4.4.2014., str. 3.).

6

(7)  Primjena članaka 92. i 93. Ugovora o EZ-u i članka 61. Sporazuma o EGP-u na državne potpore u sektoru zrakoplovstva (SL C 350, 10.12.1994., str. 5.).

7

(8)  Smjernice Zajednice za financiranje zračnih luka i potpora za započinjanje poslovanja zračnih prijevoznika koji lete iz regionalnih zračnih luka (SL C 312, 9.12.2005., str. 1.).

8

(9)  
  SL C 113, 15.4.2014., str. 30.

9

(10)  Članovi društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH trenutačno su sljedeći: Okrug Altenburger Land (60 %), Općina Nobitz (5 %), društvo THÜSAC Personennahverkehrsgesellschaft mbH (3 %). Svi su članovi društva javna tijela ili su u potpunosti u javnom vlasništvu. Samo društvo drži 32 % svojih udjela. Izvor: financijski izvještaj društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH iz 2012. To je zadnji izvještaj koji je Njemačka stavila na raspolaganje Komisiji.

10

(11)

11

Izvor: financijski izvještaji društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i navodi Njemačke.

Izvor:

(12)

12

Izvor: financijski izvještaji društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH.

Izvor:

(13)  Njemačka je navela da između 17.12.2004. i 11.1.2005. nije bilo letova društva Ryanair. Sav je zračni promet 2006. prekinut na dva tjedna zbog građevinskih radova.

13

(14)  Komisija smatra da je putnike u redovitom zračnom prijevozu u razdoblju od 2003. do 2011. potrebno svrstati u letove društva Ryanair.

14

(15)  Studija o zračnoj luci Leipzig-Altenburg i susjednom industrijskom području, KE-Consult, Kurte & Esser GbR, rujan 2010.

15

(16)  Izvor: izvješće o stanju društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, „Entwicklungskonzept der Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH” od 9. rujna 2011.

16

(17)  
  „Nedostatak sredstava za pokriće rashoda”.

17

(18)  To je potvrđeno u studiji društva KE Consult.

18

(19)  Izvor: izvješće o stanju društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, „Entwicklungskonzept der Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH” od 9. rujna 2011.

19

(20)  U društvenom ugovoru upravitelja zračne luke godišnji iznos uloženog kapitala za svakog člana društva ograničen je na peterostruki iznos njegova udjela (članak 24. stavak 3.).

20

(21)

21

Izvor: godišnji financijski izvještaji društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH na sljedećim stranicama:

Izvor:

| | godina 2000. str. 28. i Prilog 6., str. 20. |
| --- | --- |

godina 2000. str. 28. i Prilog 6., str. 20.

| | godina 2001. str. 28. i Prilog 6., str. 23. |
| --- | --- |

godina 2001. str. 28. i Prilog 6., str. 23.

| | godina 2002. str. 28. i Prilog 6., str. 21. |
| --- | --- |

godina 2002. str. 28. i Prilog 6., str. 21.

| | godina 2003. str. 7. i Prilog 6., str. 21. |
| --- | --- |

godina 2003. str. 7. i Prilog 6., str. 21.

| | godina 2004. Prilog 3., str. 5. i Prilog 6., str. 19. |
| --- | --- |

godina 2004. Prilog 3., str. 5. i Prilog 6., str. 19.

| | godina 2005. Prilog VI. list 13. i Prilog III. list 19. |
| --- | --- |

godina 2005. Prilog VI. list 13. i Prilog III. list 19.

| | godina 2006. Prilog VI. list 12. i Prilog III. listovi 15.–16. |
| --- | --- |

godina 2006. Prilog VI. list 12. i Prilog III. listovi 15.–16.

| | godina 2007. Prilog VI. list 13. i Prilog III. listovi 15.–16. |
| --- | --- |

godina 2007. Prilog VI. list 13. i Prilog III. listovi 15.–16.

| | godina 2008. Prilog VI. list 12. i Prilog III. listovi 15.–16. |
| --- | --- |

godina 2008. Prilog VI. list 12. i Prilog III. listovi 15.–16.

| | godina 2009. Prilog VI., str. 15. i Prilog III., str. 14. |
| --- | --- |

godina 2009. Prilog VI., str. 15. i Prilog III., str. 14.

| | godina 2010. Prilog VI., str. 15. i Prilog III., str. 14. |
| --- | --- |

godina 2010. Prilog VI., str. 15. i Prilog III., str. 14.

| | godina 2011. Prilog VI., str. 13. i Prilog III., str. 14. |
| --- | --- |

godina 2011. Prilog VI., str. 13. i Prilog III., str. 14.

(22)  Ta bespovratna sredstva uglavnom je osigurala Savezna pokrajina Tiringija, iako su i drugi javni subjekti mogli dodijeliti bespovratna sredstva.

22

(23)  www.nachrichten.lvz-online.de: „Aus für Linienflüge ab Altenburg – Ryanair zieht sich komplett zurück”.

23

(24)

24

Izvor: Njemačka.

Izvor:

(25)  Vlastita sredstva društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH.

25

(26)  Taj se iznos trenutačno provjerava i osporava pred nadležnim njemačkim upravnim sudom; posljedično može doći do promjena.

26

(27)  Iznos uz pridržaj promjena – vidjeti bilješku 3.

27

(28)  Posebno se u financijskom izvještaju za 2004. izjavljuje da su uzletno-sletne staze na manevarskoj površini produžene i da omogućuju prometovanje zrakoplova B 737-800. U skladu s ugovorom između društava AOC i Ryanair Ryanair je na AOC-u upotrebljavao zrakoplove B 737-300 ili druge varijante zrakoplova B 737.

28

(29)

29

Izvor: informacije Njemačke i godišnji financijski izvještaji društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH.

Izvor:

(30)  Na temelju podataka iz godišnjih financijskih izvještaja društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH rezultat poslovanja izračunava se tako da se od prihoda iz poslovanja – od kojih je oduzet zbroj javnih bespovratnih sredstava navedenih u tablici 2. – oduzmu izravni poslovni rashodi (osoblje + materijal + ostali rashodi).

30

(31)  Iznosi ulaganja navedeni u tablici 4. potječu iz godišnjih financijskih izvještaja društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i razlikuju se od iznosa ulaganja koje su njemačka nadležna tijela navela u tablici 3.

31

(32)  Neto financijski rezultat proizlazi iz razlike između financijskih prihoda i financijskih rashoda. Njemačka je navela da društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH u predmetnom razdoblju nije imalo bankovnih zajmova; financijski rashodi uglavnom su se odnosili na kamate plaćene na bespovratna sredstva koja su u prošlosti primljena, ali još nisu upotrijebljena.

32

(33)  Podatci iz tablice 5. koje je dostavila Njemačka razlikuju se od podataka navedenih u godišnjim financijskim izvještajima društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i razvidnih iz tablice 2.

33

(1)

1

| [...]* | Podliježe obvezi čuvanja poslovne tajne. |
| --- | --- |

[...]*

Podliježe obvezi čuvanja poslovne tajne.

(34)  Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, Godišnji financijski izvještaji na 31. prosinca 2002., Izvješće o stanju društva za 2002., str. 4.

34

(35)

35

Izvor: Njemačka. Njemačka napominje da troškovi poslova od javnog interesa premašuju iznose navedene u tablici 6., ali ne navodi dodatne informacije o točnom iznosu.

Izvor:

(36)

36

Izvor: Njemačka

Izvor:

(37)  Cijene iz tablica 8. i 9. vrijede za zrakoplove zabilježene u posebnoj evidenciji koja se naziva „popisom povlaštenih zrakoplova”. Na tom popisu nalaze se različiti tipovi zrakoplova na temelju tehničkih svojstava u pogledu emisija koje onečišćuju okoliš. Zrakoplovi s najboljim rezultatima u pogledu okoliša unose se u popis, a novi zrakoplovi na njemu se pojavljuju automatski.

37

(38)

38

Izvor: Njemačka

Izvor:

(39)

39

Izvor: Njemačka

Izvor:

(40)  Njemački izraz koji se upotrebljava za planirane rotacije jest Linienflugbetrieb (redoviti zračni prijevoz).

40

(41)

41

Izvor: Njemačka

Izvor:

(42)  Komisija upućuje na razliku između broja izraženog u riječima i brojkama.

42

(43)  Njemačka je dostavila račun za lipanj 2009. koji je društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH poslalo društvu Ryanair. Unatoč daljnjim zahtjevima Komisije Njemačka nije dostavila dodatne informacije o točnim iznosima naknada koje je Ryanair tijekom cijelog razdoblja 2003.–2011. plaćao po putniku i po zrakoplovu.

43

(44)  Ovo je samo nabrajanje određenih usluga. Prilog B sadržava cjelokupan pregled usluga.

44

(45)  Ugovor se odnosi na tadašnji cjenik društva AMS.

45

(46)  Ljetna sezona u skladu s Međunarodnom udrugom zračnih prijevoznika (IATA) počela je 28. ožujka 2010. i završila 30. listopada 2010.

46

(47)  U odjeljku 3.2. ugovora od 25. siječnja 2010. AMS je dobio mogućnost da obavlja dodatne usluge oglašavanja na temelju sporazuma ugovornih strana.

47

(48)  Njemačka tvrdi da je u razvoj područja u kojem je trenutačno zaposleno oko 250 osoba na oko 58 hektara uloženo više od 16,5 milijuna EUR.

48

(49)  Izvješće „Entwicklungskonzept der Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH”, 9. rujna 2011.

49

(50)  Članak 23. Pravilnika o proračunu Savezne pokrajine Tiringije (njem. Thüringer Landeshaushaltsordnung).

50

Thüringer Landeshaushaltsordnung

(51)  U tom je pogledu Njemačka dostavila primjer subvencije koja je odobrena i isplaćena 2009. te 2012. bila predmetom ex post kontrole i djelomičnog povrata.

51

ex post

(52)  Vidjeti tablicu 3.

52

(53)  U Pravilniku o proračunu savezne pokrajine Tiringije utvrđeni su propisi o proračunu savezne pokrajine Tiringije. U članku 23. Pravilnika o proračunu navedeni su zahtjevi koje je potrebno ispuniti radi primitka sredstava iz pokrajinskog proračuna. Savezna pokrajina Tiringija mora imati bitan interes u pogledu provedbe projekta za koji se odobravaju sredstva i koji bez sredstava ne bi bio ostvariv ili se ne bi mogao ostvariti u dovoljnom opsegu. Preduvjeti za primitak sredstava pobliže su objašnjeni u Općim sporednim odredbama za sredstva namijenjena podupiranju projekata (njem. Allgemeine Nebenbestimmungen für Zuwendungen zur Projektförderung – ANBest-P).

53

Allgemeine Nebenbestimmungen für Zuwendungen zur Projektförderung

(54)  SA 16588 (N 644i/2002) – Njemačka – Izgradnja ili širenje regionalnih zračnih luka.

54

(55)  Vidjeti uvodnu izjavu 50.a.

55

(56)  Studije „Plausibilitätsprüfung über die Wirtschaftlichkeit der Flugplatz Altenburg- Nobitz GmbH unter Berücksichtigung des Wirtschafts- und Finanzplanes für die Jahre 2007 bis 2010” (31. kolovoza 2007.) i „Kapitalflussrechnungen FAN für die Geschäftsjahre 2007 bis 2015” (16. studenoga 2007.) koje je provelo društvo BDO – Deutsche Warentreuhand Aktiengesellschaft Wirtschaftsprüfungsgesellschaft; studija „Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Altenburg-Nobitz” koju je proveo prof. dr. Richard Klophaus, rujan 2007.; „Planentwurf für den Zeitraum 2011–2015: Wirtschafts-, Vermögens-, Finanz- und Investitionsplan”, društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, 15. studenoga 2007.

56

(57)  
  „Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Altenburg-Nobitz”, prof. dr. Richard Klophaus, rujan 2007.

57

(58)  Udruženje njemačkih zračnih luka (njem. Arbeitsgemeinschaft Deutscher Verkehrsflughäfen – ADV).

58

Arbeitsgemeinschaft Deutscher Verkehrsflughäfen

(59)  Njemačka je Komisiji dostavila gospodarske planove sastavljene za razdoblje 2000.–2005. i odgovarajuće dodatke gospodarskom planu sastavljene u sljedećoj godini.

59

(60)  Pristup naplate iz jedne blagajne (eng. single-till) znači da je potrebno uzeti u obzir svu dobit te sve prihode povezane sa zračnim prijevozom (naknade za putnike) i one koji nisu povezani sa zračnim prijevozom (najamnine za poslovne subjekte u zračnoj luci, naknade za parkiranje), a ne samo broj putnika i naknade za putnike koje iz njega proizlaze.

60

single-till

(61)  Njemačka se poziva na predmet T-196/04, Ryanair protiv Komisije, Zb. 2008., II-3643, točka 59. („presuda u predmetu Charleroi”).

61

(62)  
  „Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Altenburg-Nobitz”, prof. dr. Richard Klophaus, rujan 2007.

62

(63)  
  „Pregled prometa uz Ryanair” – tu je tablicu sastavilo društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH na temelju različitih pretpostavki o broju dnevnih letova (1 do 10) i iskorištenosti putničkih kapaciteta (70 % do 90 %).

63

(64)  Konzervativni scenarij uz jedan let dnevno.

64

(65)  Njemačka svoja predviđanja temelji na pretpostavci da su zrakoplovi koje je Ryanair upotrebljavao 2003. imali putnički kapacitet od 148 sjedećih mjesta

65

(66)  Ti iznosi proizlaze iz mjesečnog računa koji je društvo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH dostavilo društvu Ryanair u lipnju 2009. Unatoč zahtjevu Komisije Njemačka nije dostavila informacije o mjesečnim naknadama po putniku i zrakoplovu koje je Ryanair morao plaćati tijekom cijelog razdoblja od 2003. do 2011.

66

(67)  U tom pogledu Njemačka dostavlja podatke o broju putnika koji odstupaju od podataka o broju putnika navedenih u financijskim izvještajima upravitelja zračne luke – vidjeti tablicu 1.

67

(68)  Informacije koje je dostavila Njemačka.

68

(69)  Izvješće „Entwicklungskonzept der Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH”, 9. rujna 2011.

69

(70)  Vidjeti Odluku Komisije o pokretanju postupka, uvodne izjave 133. do 134.

70

(71)  Zakon o dozvolama u zračnom prometu (njem. Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung – LuftVZO) – vidjeti Odluku Komisije o pokretanju postupka, uvodna izjava 134.

71

Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung

(72)  Vidjeti Odluku Komisije o pokretanju postupka, uvodna izjava 137.

72

(73)  Predmeti potpore u pogledu društva Ryanair, sastavilo društvo za poslovno savjetovanje po nalogu društva Ryanair, 9. travnja 2013.

73

(74)  Subjekt u tržišnom gospodarstvu.

74

(75)  Vidjeti bilješku 49.

75

(76)  Sastavljeno za Ryanair 10. travnja 2013.

76

(77)  
  „Are prices set by AMS in line with the market rate?” [Odgovaraju li cijene koje je odredio AMS tržišnim stopama?] Sastavljeno za Ryanair 20. prosinca 2013.

77

(78)  Izvješće „Behandlung der AMS-Verträge in der als Teil des ‚Marktwirtschaftsteilnehmer-Tests’ durchgeführten Rentabilitätsanalyse” sastavljeno za Ryanair, 17. siječnja 2014.

78

(79)  Prema izvješću društva York Aviation (2007.) pod naslovom „
  Social benefits of low fare airlines in Europe
  ”
  [Socijalne prednosti niskotarifnih zračnih prijevoznika u Europi] Ryanair je zračnu luku Eindhoven učinio privlačnom lokacijom za poslovanje drugim niskotarifnim zračnim prijevoznicima.

79

Social benefits of low fare airlines in Europe

[Socijalne prednosti niskotarifnih zračnih prijevoznika u Europi]

(80)  Ovdje se posebno upućuje na izvješće profesora Damiena P. McLoughlina (2013.) koje je Ryanair dostavio 13. travnja 2013. i koje ima sljedeći naslov: „
  Brand building: why and how small brands should invest in marketing
  ” [Izgradnja marke: zašto i kako bi male marke trebale ulagati u marketing].

80

Brand building: why and how small brands should invest in marketing

(81)  Europska komisija, državna potpora NN 72/2005 – Njemačka, Povećanje kapitala društva BayernLB, točke 27.–29.

81

(82)  Odluka Komisije od 4. srpnja 2007. o postupku provedbe članka 82. Ugovora o EZ-u (predmet COMP/38.874 – Wanadoo España/Telefónica), točke 360. i 363.

82

(83)  www.airportmarketingservices.com.

83

(84)  
  SL C 249, 31.7.2014., str. 1.

84

(85)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-05-58_de.htm?locale=FR.

85

(86)  Predmet C-35/96, Komisija protiv Italije, Zb. 1998., I-3851; predmet C-41/90, Höfner und Elser, Zb. 1991., I-1979; predmet C-244/94, Fédération Française des Sociétés d'Assurances protiv Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, Zb. 1995., I-4013; predmet C-55/96, Job Centre, Zb. 1997., I-7119.

86

Komisija protiv Italije

Höfner und Elser

Fédération Française des Sociétés d'Assurances protiv Ministère de l'Agriculture et de la Pêche

(87)  Predmet 118/85, Komisija protiv Italije, Zb. 1987., 2599; predmet 35/96, Komisija protiv Italije, Zb. 1998., I-3851.

87

Komisija protiv Italije

Komisija protiv Italije

(88)  Presuda u predmetu Leipzig/Halle, posebno točke 93.–94., potvrđena predmetom C-288/11 P, Mitteldeutsche Flughafen und Flughafen Leipzig-Halle protiv Komisije, 2012., još nije objavljena; vidjeti i predmet T-128/89, Aéroports de Pariz protiv Komisije, Zb. 2000., II-3929, potvrđen predmetom C-82/01P, Aéroports de Pariz protiv Komisije, Zb. 2002., I-9297 i predmetom T-196/04, Ryanair protiv Komisije (dalje u tekstu „presuda u predmetu Charleroi”), Zb. 2008., II-3643.

88

Mitteldeutsche Flughafen und Flughafen Leipzig-Halle protiv Komisije

Aéroports de Pariz protiv Komisije

Aéroports de Pariz protiv Komisije

Ryanair protiv Komisije

(89)  Predmeti C-159/91 i C-160/91 Poucet/AGV i Pistre/Cancave, Zb. 1993., I-637.

89

Poucet/AGV i Pistre/Cancave

(90)  Predmet C-364/92 SAT, Zračni prijevoznik protiv Eurocontrola, Zb. 1994., I-43.

90

Zračni prijevoznik protiv Eurocontrola

(91)  Odluka Komisije 309/2002 od 19. ožujka 2003., Sigurnost zračnog prometa – naknada troškova nakon napada 11. rujna 2001.

91

(92)  Predmet C-343/95, Cali & Figli protiv Servizi ecologici porto di Genova, Zb. 1997., I-1547; Odluka Komisije 309/2002 od 19. ožujka 2003.; Odluka Komisije 438/2002 od 16. listopada 2002., Potpora za funkcije javnih tijela u sektoru luka.

92

Cali & Figli protiv Servizi ecologici porto di Genova

(93)  Odluka Komisije 309/2002 od 19. ožujka 2003.

93

(94)  Vidjeti posebno predmet C-364/92, SAT/Eurocontrol, Zb. 1994., I-43, točka 30. i predmet C-113/07 P, Selex Sistemi Integrati protiv Komisije, Zb. 2009., I-2207, točka 71.

94

SAT/Eurocontrol

Selex Sistemi Integrati protiv Komisije

(95)  Vidjeti među ostalim i predmet C-172/03, Wolfgang Heiser protiv Finanzamt Innsbruck, Zb. 2005., I-01627, točka 36. i citiranu sudsku praksu.

95

Wolfgang Heiser protiv Finanzamt Innsbruck

(96)  Odluka Komisije od 20. veljače 2014. u predmetu potpore SA.35847 (2012/N) – Češka Republika – zračna luka Ostrava, još nije objavljena u SL-u, uvodna izjava 16.

96

(97)  Članak 27. točka (d) podtočka 1. zakona Luftverkehrsgesetz. „Flugsicherungsdienste und die dazu erforderlichen flugsicherungstechnischen Einrichtungen werden an den Flugplätzen vorgehalten, bei denen das Bundesministerium für Verkehr, Bau und Stadtentwicklung einen Bedarf aus Gründen der Sicherheit und aus verkehrspolitischen Interessen anerkennt”. [„Službe za kontrolu zračnog prometa i potrebna tehnička oprema za kontrolu zračnog prometa osigurani su u onim zračnim lukama u kojima je Savezno ministarstvo prometa, graditeljstva i razvoja gradova prepoznalo potrebu zbog sigurnosnih razloga i interesa povezanih s prometnom politikom.”]

97

Luftverkehrsgesetz

(98)  Predmet C-482/99, Francuska protiv Komisije (dalje u tekstu: „Stardust Marine”), Zb. 2002., I-4397.

98

Francuska protiv Komisije

(99)  Presuda od 12. svibnja 2011. u spojenim predmetima T-267/08 i T-279/08, Nord-Pas-de-Calais, još nije objavljena, stavak 108.

99

Nord-Pas-de-Calais

(100)  Vidjeti bilješku 10.

100

(101)  Komunikacija Komisije državama članicama: Primjena članaka 92. i 93. Ugovora o EEZ-u i članka 5. Direktive Komisije 80/723/EEZ na javna poduzeća u sektoru proizvodnje (SL C 307, 13.11.1993., str. 3.), točka 11. U toj komunikaciji govori se o sektoru proizvodnje, no primjenjiva je i na druge sektore. Vidjeti i predmet T-16/96, Cityflyer, Zb. 1998., II-757, točka 51.

101

Cityflyer

(102)  Povrat iznosa izvršen je samo u određenim slučajevima u kojima predmetna javna sredstva nisu u potpunosti iskorištena za ulaganje kojem su namijenjena.

102

(103)  Predmet T-214/95, Het Vlaamse Gewest protiv Komisije, Zb. 1998., II-717.

103

Het Vlaamse Gewest protiv Komisije

(104)  Predmet C-482/99, Francuska protiv Komisije (dalje u tekstu: „Stardust Marine”), Zb. 2002., I-4397.

104

Francuska protiv Komisije

(105)  Presuda od 12. svibnja 2011. u spojenim predmetima T-267/08 i T-279/08, Nord-Pas-de-Calais, još nije objavljena, stavak 108.

105

Nord-Pas-de-Calais

(106)  Vidjeti bilješku 10.

106

(107)  Predmet C-39/94, Syndicat français de l'Express international (SFEI) i drugi protiv La Poste i drugih iz 1996., Zb. I-3547, točka 60., i predmet C-342/96, Kraljevina Španjolska protiv Komisije Europskih zajednica, Zb. 1999., I-2459, točka 41.

107

Syndicat français de l'Express international

La Poste

Kraljevina Španjolska protiv Komisije Europskih zajednica

(108)  Predmet 173/73, Talijanska Republika protiv Komisije Europskih zajednica, Zb. 1974., 709, točka 13.

108

Talijanska Republika protiv Komisije Europskih zajednica

(109)  Predmet C-482/99, Francuska protiv Komisije („
  Stardust Marine
  ”), Zb. 2002., I-4397, točka 69.

109

Francuska protiv Komisije

Stardust Marine

(110)  Predmet C-305/89, Italija protiv Komisije („
  Alfa Romeo
  ”), Zb. 1991., I-1603, točka 23.; predmet T-296/97, Alitalia protiv Komisije, Zb. 2000., II-03871, točka 84.

110

Italija protiv Komisije

Alfa Romeo

Alitalia protiv Komisije

(111)  
  „izgubljena bespovratna sredstva” – vidjeti Obavijest njemačkih nadležnih tijela od 30.3.2012.

111

(112)  Predmet 40/85, Belgija protiv Komisije, Zb. 1986., I-2321.

112

Belgija protiv Komisije

(113)  Predmet T-214/95, Het Vlaamse Gewest protiv Komisije, Zb. 1998., II-717.

113

Het Vlaamse Gewest protiv Komisije

(114)  Vidjeti uvodnu izjavu 105.

114

(115)  Vidjeti Komunikaciju Komisije o primjeni pravila o državnoj potpori Europske unije na kompenzaciju za pružanje usluga od općega gospodarskog interesa (SL C 8, 11.1.2012., str. 4.) dio 2.1. i pripadajuću sudsku praksu, posebno spojene predmete C-180/98 do C-184/98 Pavlov i ostali, Zb. 2000., I-6451.

115

Pavlov i ostali

(116)  Predmet 118/85, Komisija protiv Italije, Zb. 1987., 2599, točka 7.; predmet C-35/96, Komisija protiv Italije, Zb. 1998., I-3851, točka 36., Pavlov i ostali, točka 75.

116

Komisija protiv Italije

Komisija protiv Italije

Pavlov i ostali

(117)  Vidjeti http://corporate.ryanair.com/investors/biographies/, pristup 23. lipnja 2014.

117

(118)  Predmet C-482/99, Francuska protiv Komisije (dalje u tekstu: „Stardust Marine”), Zb. 2002., I-4397.

118

Francuska protiv Komisije

(119)  Presuda od 12. svibnja 2011. u spojenim predmetima T-267/08 i T-279/08, Nord-Pas-de-Calais, još nije objavljena, stavak 108.

119

Nord-Pas-de-Calais

(120)  Presuda u predmetu Stardust Marine, točke 52. i 57.

120

Stardust Marine

(121)  Ibid.

121

(122)  http://www.altenburg-tourismus.de/reiseveranstalter/pressemitteilungen.htm, novine Osterländer Volkszeitung od 24. „
  Er forderte deshalb die Landesregierung auf, umgehend mit Ryanair über den Aufbau von drei bis fünf Linienverbindungen zu verhandeln und parallel in den Zielländern die Tourismus-Werbung aufzubauen.” [„Stoga je od pokrajinske vlade zatražio da odmah pregovara s društvom Ryanair o uspostavi triju do pet linija i usporedno s tim u odredišnim zemljama ustroji oglašavanje u pogledu turizma.”]

122

Osterländer Volkszeitung

Er forderte deshalb die Landesregierung auf, umgehend mit Ryanair über den Aufbau von drei bis fünf Linienverbindungen zu verhandeln und parallel in den Zielländern die Tourismus-Werbung aufzubauen

(123)  Novine Dresdner Neue Nachrichten od 5.3.2003.: „
  Der Regionalflughafen Altenburg-Nobitz war in den vergangenen Jahren mit mehreren Millionen Euro Fördermitteln modernisiert worden und hatte sich immer wieder um die Ansiedlung eines Billig-Fliegers bemüht. Die Verhandlungen mit Ryanair waren über viele Monate geführt worden. Als letztes Hindernis erwies sich der hinhaltende Widerstand Erfurter Ministerien, die diese Ansiedlung zu blockieren versuchten.” [„Regionalna zračna luka Altenburg-Nobitz proteklih je godina modernizirana s pomoću potpora u iznosu od nekoliko milijuna eura i stalno je nastojala dovesti niskotarifnog zračnog prijevoznika. Međutim, pregovori s društvom Ryanair trajali su mnogo mjeseci. Posljednja je prepreka bio stalni otpor ministarstava grada Erfurta koja su pokušala blokirati te pregovore.”]

123

Dresdner Neue Nachrichten

Der Regionalflughafen Altenburg-Nobitz war in den vergangenen Jahren mit mehreren Millionen Euro Fördermitteln modernisiert worden und hatte sich immer wieder um die Ansiedlung eines Billig-Fliegers bemüht. Die Verhandlungen mit Ryanair waren über viele Monate geführt worden. Als letztes Hindernis erwies sich der hinhaltende Widerstand Erfurter Ministerien, die diese Ansiedlung zu blockieren versuchten

(124)  http://www.radio-lotte.de/nachricht/14036: „Tiringija želi milijunskim ulaganjima privući irskog niskotarifnog zračnog prijevoznika Ryanair u zračnu luku Altenburg-Nobitz. U skladu s novinama Leipziger Volkszeitung u tu svrhu stoji na raspolaganju iznos od oko 28 milijuna EUR iz posebnog programa za infrastrukturu. Ministar gospodarstva Tiringije Schuster rekao je da postoji dovoljna fleksibilnost za odobrenje nužnih mjera već u ovoj godini. Primjerice, ako društvu Ryanair bude potrebna duža uzletno-sletna staza, to će se produživanje provesti. Ako se Ryanair odluči za Altenburg-Nobitz, zračnim lukama Dresden i Leipzig/Halle prijeti dodatan gubitak putnika. Nekadašnji vojni aerodrom zemljopisno se nalazi u sredini. Zračna luka Dresden ove je godine već ostvarila manjak od oko 15 posto, a zračna luka Leipzig/Halle manjak od oko 12 posto.”

124

Leipziger Volkszeitung

(125)  Parlament Tiringije, 4. izborno razdoblje, plenarni zapisnik 4/11, 28. siječnja 2005., 11. sjednica, petak, 28. siječnja 2005., perspektive zračne luke Altenburg-Nobitz, str. 1097.

125

(126)  http://www.neues-deutschland.de/artikel/161087.ein-flughafen-an-jeder-muelltonne.html: „
  Zuvor hatte der Kreistag beschlossen, dem irischen Billigflieger Ryanair für die Einrichtung einer zusätzlichen Flugverbindung 670 000 Euro Marketingzuschüsse zu gewähren. ‚Ohne diese Beschlussfassung wäre der Linienflugbetrieb faktisch am Ende gewesen und der Flugplatz hätte seine Bedeutung zwangsläufig verloren’, rechtfertigte der Landrat und Aufsichtsratsvorsitzende der Betreibergesellschaft Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH die Finanzspritze. Zu den bisherigen Verbindungen von und nach Stansted (London), Edinburgh (Schottland) und Girona (Barcelona) soll ab März 2010 zweimal in der Woche eine Verbindung nach Alicante hinzukommen.” [„Prije toga okružni je parlament odlučio irskom zračnom prijevozniku Ryanair za uspostavu dodatne linije odobriti bespovratna sredstva za marketing u iznosu od 670 000 EUR. Bez te odluke redoviti zračni prijevoz bio bi obustavljen i zračna bi luka morala izgubiti na važnosti', riječi su kojima je načelnik okruga i predsjednik nadzornog odbora upravitelja, društva Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, opravdao dodatno financiranje. Uz dosadašnje linije prema zračnim lukama Stansted (London), Edinburgh (Škotska) i Girona (Barcelona) i iz njih od ožujka 2010. trebala bi se uspostaviti linija prema Alicanteu koja bi se održavala dvaput tjedno.”]

126

Zuvor hatte der Kreistag beschlossen, dem irischen Billigflieger Ryanair für die Einrichtung einer zusätzlichen Flugverbindung 670 000 Euro Marketingzuschüsse zu gewähren. ‚Ohne diese Beschlussfassung wäre der Linienflugbetrieb faktisch am Ende gewesen und der Flugplatz hätte seine Bedeutung zwangsläufig verloren’, rechtfertigte der Landrat und Aufsichtsratsvorsitzende der Betreibergesellschaft Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH die Finanzspritze. Zu den bisherigen Verbindungen von und nach Stansted (London), Edinburgh (Schottland) und Girona (Barcelona) soll ab März 2010 zweimal in der Woche eine Verbindung nach Alicante hinzukommen

(127)  Vidjeti uvodnu izjavu 32.d.

127

(128)  Predmet T-196/04, Ryanair protiv Komisije, Zb. 2008., II-3643, točka 59. („presuda u predmetu Charleroi”).

128

Ryanair protiv Komisije

(129)  Predmet C-482/99, Francuska protiv Komisije, Zb. 2002., I-04397, točka 71. („presuda u predmetu Charleroi”).

129

Francuska protiv Komisije

(130)  Vidjeti uvodnu izjavu 52.

130

(131)  Za prvih pet godina i manje od četiri rotacije vidjeti tablicu 12.

131

(132)  Primjerena profitna marža jest uobičajena stopa povrata od uloženog kapitala, odnosno stopa povrata od uloženog kapitala koju bi uobičajeni poduzetnik zahtijevao za ulaganje sa sličnom stopom rizika. Stopa povrata od uloženog kapitala mjeri se kao unutarnja stopa povrata za očekivane novčane tokove na temelju sporazuma sa zračnim prijevoznikom.

132

(133)  To ne isključuje da se predviđa kompenziranje početnih gubitaka budućim primitcima tijekom trajanja sporazuma.

133

(134)  Presuda u predmetu Charleroi, točka 59.

134

(135)  Vidjeti uvodnu izjavu 99.

135

(136)  Vidjeti tablicu 3. u uvodnoj izjavi 38.

136

(137)  Budući da Komisija nije primila raščlambu na 2003. i 2004., pretpostavlja da je u svakoj godini plaćena polovina iznosa vlastitih sredstava (187 882 EUR).

137

(138)  2003. ugovorena je samo jedna linija između zračnih luka London Stansted i Altenburg.

138

(139)  U ugovoru se za prvih pet godina planira iznos od [...]*, pri čemu je datum isteka 30. travnja 2008. Nakon toga, za razdoblje od 1. svibnja 2008. do 30. travnja 2013., naknada raste na [...]*. Ponderirani prosjek iznosi [...]* za cijelu 2008.

139

(140)  Unatoč nekoliko zahtjeva Komisije Njemačka nije dostavila ex ante podatke o prihodima koji se ne odnose na zračni prijevoz i uputila je na tablicu 13. – vidjeti uvodnu izjavu 99.

140

ex ante

(141)  Podatci koje je dostavila Njemačka. Broj putnika odgovara podatcima iz tablice 1.

141

(142)  Njemačka u svojoj tablici od 22. travnja 2003. iskazuje kapacitet od 148 putnika po letu.

142

(143)  Komisija će sve izračune temeljiti na standardnom broju od 365 dana u godini.

143

(144)  Komunikacija Komisije o reviziji metode za utvrđivanje referentnih kamatnih i diskontnih stopa (SL C 14, 19.1.2008., str. 6.). Pripadajuća tablica uz referentne kamatne i diskontne stope za 15 država članica EU-a (od 1.8.1997. do 1.5.2004.).

144

(145)  Druga bi mogućnost bila provesti analizu za razdoblje 28. kolovoza 2008.–27. kolovoza 2010., stvarno razdoblje trajanja ugovora. Budući da sve pretpostavke ostaju jednake, Komisija se odlučila za provedbu analize za razdoblje od dvije godine bez dodatnih utvrđenja. Time se pojednostavnjuje analiza i dolazi do istog rezultata.

145

(146)  Na dan potpisivanja drugog ugovora o marketingu (28. kolovoza 2008.) neto naknada koju je Ryanair plaćao AOC-u iznosila je [...]* EUR jer je broj rotacija iznosio najviše četiri.

146

(147)  2003. ugovorena je samo jedna linija između zračnih luka London Stansted i Altenburg.

147

(148)  Kako je navedeno u bilješci 48., ljetna sezona u skladu s IATA-om traje sedam mjeseci, a zimska sezona pet mjeseci.

148

(149)  Iskorištenost leta navedena u ugovoru o marketingu iz 2008.

149

(150)  Komunikacija Komisije o reviziji metode za utvrđivanje referentnih kamatnih i diskontnih stopa (SL C 14, 19.1.2008., str. 6.). – Pripadajuća tablica uz referentne kamatne i diskontne stope za 27 država članica EU-a (od 1.7.2008. do 30.6.2013.).

150

(151)  Na dan potpisivanja trećeg ugovora o marketingu (25. siječnja 2010.) neto naknada koju je Ryanair plaćao AOC-u iznosila je [...]* jer je broj rotacija iznosio najviše četiri.

151

(152)  2003. ugovorena je samo jedna linija između zračnih luka London Stansted i Altenburg.

152

(153)  Iskorištenost leta navedena u ugovoru o marketingu iz 2010.

153

(154)  Predmet 730/79, Philip Morris, Zb. 1980., I-2671, točka 11.

154

Philip Morris

(155)  Predmet T-214/95, Het Vlaamse Gewest protiv Komisije, Zb. 1998., II-717, točka 46.

155

Het Vlaamse Gewest protiv Komisije

(156)  Vidjeti Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2407/92 (SL L 240, 28.8.1992., str. 1.), (EEZ) br. 2408/92 (SL L 240, 28.8.1992., str. 8.) i (EEZ) br. 2409/92 (SL L 240, 28.8.1992., str. 15.).

156

(157)  U skladu s ustaljenom sudskom praksom Komisija potporu može proglasiti spojivom s unutarnjim tržištem samo ako je nužna za ostvarivanje zakonitog cilja (vidjeti primjerice predmet 730/79, Philipp Morris; predmet C-390/06, Nuova Agricast; predmet T-162/06, Kronoply).

157

(158)  Vidjeti uvodnu izjavu 96.

158

(159)  Vidjeti bilješku 34.

159

(160)  
  Aktualisierte Stellungnahme zur Nachfrageprognose für den Flughafen Kassel-Calden [Aktualizirano mišljenje o predviđanjima potražnje za zračnu luku Kassel-Calden], Intraplan Consult GmbH, 12. ožujka 2012., str. 8.

160

Aktualisierte Stellungnahme zur Nachfrageprognose für den Flughafen Kassel-Calden

(161)  Vidjeti bilješku 34.

161

(162)  Njemačka je za razdoblje 2000.–2005. dostavila godišnje gospodarske planove s pojedinim dodatcima gospodarskom planu.

162

(163)  Točka 172. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

163

(164)  Komunikacija Komisije, Smjernice o državnim potporama zračnim lukama i zračnim prijevoznicima (SL C 99, 4.4.2014., str. 3.), točka 104.

164

(165)  Komunikacija Komisije, Smjernice o državnim potporama zračnim lukama i zračnim prijevoznicima, točka 137.

165

(166)  Vidjeti uvodnu izjavu 43.

166

(167)  Njemačka je Komisiji dostavila gospodarske planove za razdoblje 2000.–2005. kao i dodatke gospodarskim planovima za razdoblje 2002.–2005.

167

(168)  Vidjeti uvodnu izjavu 34.

168

(169)  Smjernice za zračni prijevoz iz 2014., točka 174.

169

(170)  Predmet C-70/72, Komisija protiv Njemačke, Zb. 1973., 813, točka 13.

170

Komisija protiv Njemačke

(171)  Spojeni predmeti C-278/92, C-279/92 i C-280/92, Španjolska protiv Komisije, Zb. 1994., I-04103, točka 75.

171

Španjolska protiv Komisije

(172)  Predmet C-75/97, Belgija protiv Komisije, Zb. 1999., I-3671, točke 64.–65.

172

Belgija protiv Komisije

(173)  Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 83, 27.3.1999., str. 1.).

173

(174)  Uredba Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 93. Ugovora o EZ-u (SL L 140, 30.4.2004., str. 1.).

174

(175)  Vidjeti članak 14. stavak 2. Uredbe (EZ) br. 659/1999.

175

---

| 4.3.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 59/87 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 59/87

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/288

od 27. ožujka 2015.

o programu potpora SA.34775 (13/C) (ex 12/NN) koji je provela Ujedinjena Kraljevina – Porez na agregate

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 2141)

(Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon što je pozvala zainteresirane strane da iznesu svoje primjedbe u skladu s gore navedenim odredbama (1), i uzimajući u obzir njihove primjedbe,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

| (1) | Dopisom od 20. prosinca 2001. (koji je evidentiran 28. prosinca 2001.), nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine obavijestila su Komisiju o programu potpora pod naslovom „postupno uvođenje poreza na agregate u Sjevernoj Irskoj”. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine u svojoj su obavijesti obavijestila Komisiju da namjeravaju uvesti porez na agregate s primjenom od 1. travnja 2002. Taj je porez trebao biti uveden temeljem članaka 16. do 49. drugoga dijela Zakona o financijama iz 2001. i njegovih dodataka 4. do 10. Sam program potpore (postupno uvođenje poreza na agregate u Sjevernoj Irskoj) opisan je kao program koji se sastoji od uvođenja poreza u Sjevernoj Irskoj u nekoliko faza kako bi se sačuvala međunarodna konkurentnost trgovačkih društava iz Sjeverne Irske koja iz agregata proizvode prerađene proizvode poput betona i asfalta. To postupno uvođenje poreza za Sjevernu Irsku trebalo je biti uvedeno Zakonom o financijama iz 2002. |
| --- | --- |

(1)

Dopisom od 20. prosinca 2001. (koji je evidentiran 28. prosinca 2001.), nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine obavijestila su Komisiju o programu potpora pod naslovom „postupno uvođenje poreza na agregate u Sjevernoj Irskoj”. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine u svojoj su obavijesti obavijestila Komisiju da namjeravaju uvesti porez na agregate s primjenom od 1. travnja 2002. Taj je porez trebao biti uveden temeljem članaka 16. do 49. drugoga dijela Zakona o financijama iz 2001. i njegovih dodataka 4. do 10. Sam program potpore (postupno uvođenje poreza na agregate u Sjevernoj Irskoj) opisan je kao program koji se sastoji od uvođenja poreza u Sjevernoj Irskoj u nekoliko faza kako bi se sačuvala međunarodna konkurentnost trgovačkih društava iz Sjeverne Irske koja iz agregata proizvode prerađene proizvode poput betona i asfalta. To postupno uvođenje poreza za Sjevernu Irsku trebalo je biti uvedeno Zakonom o financijama iz 2002.

| (2) | Osim obavijesti, Komisija je 27. rujna 2001. primila pritužbu dvaju trgovačkih društava koja posluju u području vađenja i prerade agregata te, 15. travnja 2002., dodatnu pritužbu koju je podnijelo Britansko udruženje za agregate („BAA”). Podnositelji pritužbi smatrali su da su Zakonom o financijama iz 2001. predviđene državne potpore za proizvode i postupke koji su izuzeti od poreza na agregate („AGL”) te su smatrali da su odstupanja koja se odnose na Sjevernu Irsku činila potporu nespojivu s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(2)

Osim obavijesti, Komisija je 27. rujna 2001. primila pritužbu dvaju trgovačkih društava koja posluju u području vađenja i prerade agregata te, 15. travnja 2002., dodatnu pritužbu koju je podnijelo Britansko udruženje za agregate („BAA”). Podnositelji pritužbi smatrali su da su Zakonom o financijama iz 2001. predviđene državne potpore za proizvode i postupke koji su izuzeti od poreza na agregate („AGL”) te su smatrali da su odstupanja koja se odnose na Sjevernu Irsku činila potporu nespojivu s unutarnjim tržištem.

| (3) | Nakon što su dostavljene dodatne informacije 21. veljače 2002., Komisija je 24. travnja 2002. donijela odluku o neulaganju prigovora u pogledu AGL-a (2). Smatrala je da su različita izuzeća predviđena Zakonom o financijama iz 2001. opravdana zbog logike poreza te da Zakonom o financijama iz 2001. nisu predviđene državne potpore. Komisija je nadalje smatrala da postupno uvođenje AGL-a u Sjevernoj Irskoj čini potporu koja je u skladu s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(3)

Nakon što su dostavljene dodatne informacije 21. veljače 2002., Komisija je 24. travnja 2002. donijela odluku o neulaganju prigovora u pogledu AGL-a (2). Smatrala je da su različita izuzeća predviđena Zakonom o financijama iz 2001. opravdana zbog logike poreza te da Zakonom o financijama iz 2001. nisu predviđene državne potpore. Komisija je nadalje smatrala da postupno uvođenje AGL-a u Sjevernoj Irskoj čini potporu koja je u skladu s unutarnjim tržištem.

2

| (4) | Udruženje BAA je 12. srpnja 2002. podnijelo tužbu za poništenje Odluke Komisije od 24. travnja 2002., koja je evidentirana kao predmet T-210/02. Dana 13. rujna 2006. Opći sud u cijelosti ju je odbio. Dana 27. studenoga 2006. udruženje BAA podnijelo je žalbu na presudu Općeg suda. Presudom od 22. prosinca 2008. u predmetu C-487/06 P, Sud je ukinuo presudu na koju je podnesena žalba i predmet vratio Općem sudu. |
| --- | --- |

(4)

Udruženje BAA je 12. srpnja 2002. podnijelo tužbu za poništenje Odluke Komisije od 24. travnja 2002., koja je evidentirana kao predmet T-210/02. Dana 13. rujna 2006. Opći sud u cijelosti ju je odbio. Dana 27. studenoga 2006. udruženje BAA podnijelo je žalbu na presudu Općeg suda. Presudom od 22. prosinca 2008. u predmetu C-487/06 P, Sud je ukinuo presudu na koju je podnesena žalba i predmet vratio Općem sudu.

| (5) | Dana 7. ožujka 2012. u svojoj presudi u predmetu T-210/02 RENV, Opći sud poništio je odluku Komisije navedenu u uvodnoj izjavi 3. Opći sud zaključio je da Komisija nije uspjela dokazati da je diferencijacija porezne stope povezana s izuzećem opravdana na temelju uobičajenog načela oporezivanja koji je osnova AGL-a ili na temelju ekološkog cilja AGL-a. Opći sud osobito je presudio da Komisija nije uzela u obzir uobičajena načela oporezivanja prilikom određivanja selektivne naravi pogodnosti koje proizlaze iz AGL-a. U tom smislu, Opći sud je upozorio na nedosljednosti u terminologiji koju je Komisija upotrijebila u svojoj odluci, posebno što se tiče izraza „neobrađeni”, „primarni” i „sekundarni” agregati, koji ne odgovaraju izrazima koji su upotrijebljeni u Zakonu o financijama iz 2001., kako je izmijenjen. Osim toga, Komisija u svojoj odluci nije objasnila zašto određeni izuzeti materijali (koji se upotrebljavaju kao agregati, poput glinenih agregata) nisu u istom pravnom i činjeničnom položaju kao i oporezivi materijali. |
| --- | --- |

(5)

Dana 7. ožujka 2012. u svojoj presudi u predmetu T-210/02 RENV, Opći sud poništio je odluku Komisije navedenu u uvodnoj izjavi 3. Opći sud zaključio je da Komisija nije uspjela dokazati da je diferencijacija porezne stope povezana s izuzećem opravdana na temelju uobičajenog načela oporezivanja koji je osnova AGL-a ili na temelju ekološkog cilja AGL-a. Opći sud osobito je presudio da Komisija nije uzela u obzir uobičajena načela oporezivanja prilikom određivanja selektivne naravi pogodnosti koje proizlaze iz AGL-a. U tom smislu, Opći sud je upozorio na nedosljednosti u terminologiji koju je Komisija upotrijebila u svojoj odluci, posebno što se tiče izraza „neobrađeni”, „primarni” i „sekundarni” agregati, koji ne odgovaraju izrazima koji su upotrijebljeni u Zakonu o financijama iz 2001., kako je izmijenjen. Osim toga, Komisija u svojoj odluci nije objasnila zašto određeni izuzeti materijali (koji se upotrebljavaju kao agregati, poput glinenih agregata) nisu u istom pravnom i činjeničnom položaju kao i oporezivi materijali.

| (6) | Nakon poništenja Odluke Komisije od 24. travnja 2002. od Komisije je zatraženo da ponovno ocijeni jesu li izuzeća, isključenja i porezna oslobođenja predviđena Zakonom o financijama iz 2001., kako je izmijenjen Zakonom o financijama iz 2002. i Zakonom o financijama iz 2007., državna potpora. Komisija je taj spis evidentirala pod oznakom NN s obzirom na to da je AGL na snazi od 1. travnja 2002. Pitanje sukladnosti postupnog uvođenja AGL-a u Sjevernoj Irskoj ispitano je u kontekstu drugog postupka (vidjeti SA.18859 (11/C) – Ujedinjena Kraljevina – oslobođenje od poreza na agregate u Sjevernoj Irskoj). |
| --- | --- |

(6)

Nakon poništenja Odluke Komisije od 24. travnja 2002. od Komisije je zatraženo da ponovno ocijeni jesu li izuzeća, isključenja i porezna oslobođenja predviđena Zakonom o financijama iz 2001., kako je izmijenjen Zakonom o financijama iz 2002. i Zakonom o financijama iz 2007., državna potpora. Komisija je taj spis evidentirala pod oznakom NN s obzirom na to da je AGL na snazi od 1. travnja 2002. Pitanje sukladnosti postupnog uvođenja AGL-a u Sjevernoj Irskoj ispitano je u kontekstu drugog postupka (vidjeti SA.18859 (11/C) – Ujedinjena Kraljevina – oslobođenje od poreza na agregate u Sjevernoj Irskoj).

| (7) | Pored opažanja i podnesaka dostavljenih tijekom postupka pred sudovima Unije, podnositelj pritužbe Komisiji je 13. lipnja 2012. i 26. listopada 2012. dostavio dodatne primjedbe i informacije. Te su primjedbe proslijeđene Ujedinjenoj Kraljevini 15. svibnja 2013.. Dana 27. rujna 2012. i 27. svibnja 2013. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su dodatne informacije o AGL-u. |
| --- | --- |

(7)

Pored opažanja i podnesaka dostavljenih tijekom postupka pred sudovima Unije, podnositelj pritužbe Komisiji je 13. lipnja 2012. i 26. listopada 2012. dostavio dodatne primjedbe i informacije. Te su primjedbe proslijeđene Ujedinjenoj Kraljevini 15. svibnja 2013.. Dana 27. rujna 2012. i 27. svibnja 2013. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su dodatne informacije o AGL-u.

| (8) | Dopisom od 31. srpnja 2013. Komisija je obavijestila Ujedinjenu Kraljevinu da je odlučila pokrenuti postupak utvrđen u članku 108. stavku 2. Ugovora u pogledu izuzeća od poreza, isključenja od poreza i poreznih olakšica utvrđenih u članku 17. stavku 3. točki (e), članku 17. stavku 3. točki (f) podtočkama i. i ii., članku 17. stavku 4. točki (a) (u mjeri u kojoj se izuzeti materijal u cijelosti sastoji od ugljena, lignita, škriljevca, lisnatog škriljevca koji se upotrebljava kao agregat ili se uglavnom sastoji od ugljena, lignita, škriljevca i lisnatog škriljevca), članku 17. stavku 4. točki (c) podtočkama i. i ii. (kada se uglavnom sastoji od jalovine), članku 17. stavku 4. točki (f) (u mjeri u kojoj se odnosi na glinu), članku 18. stavku 2. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na izuzeti postupak kojim se osiguravaju materijali koji se upotrebljavaju kao agregati) i članku 30. stavku 1. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na izuzeti postupak u smislu članka 18. stavka 2. točke (b) kojim se osiguravaju materijali koji se upotrebljavaju kao agregati) Zakona o financijama iz 2001., kako je izmijenjen Zakonom o financijama iz 2002. i Zakonom o financijama iz 2007. Komisija nije uložila prigovore na izuzeća od poreza, isključenja od poreza i porezna oslobođenja utvrđena u članku 17. stavku 2. točkama (b), (c) i (d), članku 17. stavku 3. točkama (c), (d) i (da), članku 17. stavku 4. točkama (d) i (e), članku 17. stavku 4. točki (a) (u mjeri u kojoj se izuzeti materijal u cijelosti sastoji od ugljena, lignita, škriljevca, lisnatog škriljevca koji se upotrebljavaju za druge namjene osim kao agregat), članku 17. stavku 4. točki (c) (kada se izuzeti materijali u cijelosti sastoje od jalovine), članku 17. stavku 4. točki (f) (osim za glinu), članku 18. stavku 2. točki (a), članku 18. stavku 2. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na materijale koji se ne upotrebljavaju kao agregati), članku 18. stavku 2. točki (c), članku 30. stavku 1. točki (a), članku 30. stavku 1. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na izuzeti proces u smislu članka 18. stavka 2. točaka (a) i (c)), članku 30. stavku 1. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na izuzeti proces u smislu članka 18. stavka 2. točke (b) kojom se predviđaju izuzeća za materijale koji se ne upotrebljavaju kao agregati) i članku 30. stavku 1. točki (c) Zakona o financijama iz 2001., kako je izmijenjen Zakonom o financijama iz 2002. i Zakonom o financijama iz 2007., na osnovi toga da ona nisu državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. |
| --- | --- |

(8)

Dopisom od 31. srpnja 2013. Komisija je obavijestila Ujedinjenu Kraljevinu da je odlučila pokrenuti postupak utvrđen u članku 108. stavku 2. Ugovora u pogledu izuzeća od poreza, isključenja od poreza i poreznih olakšica utvrđenih u članku 17. stavku 3. točki (e), članku 17. stavku 3. točki (f) podtočkama i. i ii., članku 17. stavku 4. točki (a) (u mjeri u kojoj se izuzeti materijal u cijelosti sastoji od ugljena, lignita, škriljevca, lisnatog škriljevca koji se upotrebljava kao agregat ili se uglavnom sastoji od ugljena, lignita, škriljevca i lisnatog škriljevca), članku 17. stavku 4. točki (c) podtočkama i. i ii. (kada se uglavnom sastoji od jalovine), članku 17. stavku 4. točki (f) (u mjeri u kojoj se odnosi na glinu), članku 18. stavku 2. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na izuzeti postupak kojim se osiguravaju materijali koji se upotrebljavaju kao agregati) i članku 30. stavku 1. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na izuzeti postupak u smislu članka 18. stavka 2. točke (b) kojim se osiguravaju materijali koji se upotrebljavaju kao agregati) Zakona o financijama iz 2001., kako je izmijenjen Zakonom o financijama iz 2002. i Zakonom o financijama iz 2007. Komisija nije uložila prigovore na izuzeća od poreza, isključenja od poreza i porezna oslobođenja utvrđena u članku 17. stavku 2. točkama (b), (c) i (d), članku 17. stavku 3. točkama (c), (d) i (da), članku 17. stavku 4. točkama (d) i (e), članku 17. stavku 4. točki (a) (u mjeri u kojoj se izuzeti materijal u cijelosti sastoji od ugljena, lignita, škriljevca, lisnatog škriljevca koji se upotrebljavaju za druge namjene osim kao agregat), članku 17. stavku 4. točki (c) (kada se izuzeti materijali u cijelosti sastoje od jalovine), članku 17. stavku 4. točki (f) (osim za glinu), članku 18. stavku 2. točki (a), članku 18. stavku 2. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na materijale koji se ne upotrebljavaju kao agregati), članku 18. stavku 2. točki (c), članku 30. stavku 1. točki (a), članku 30. stavku 1. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na izuzeti proces u smislu članka 18. stavka 2. točaka (a) i (c)), članku 30. stavku 1. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na izuzeti proces u smislu članka 18. stavka 2. točke (b) kojom se predviđaju izuzeća za materijale koji se ne upotrebljavaju kao agregati) i članku 30. stavku 1. točki (c) Zakona o financijama iz 2001., kako je izmijenjen Zakonom o financijama iz 2002. i Zakonom o financijama iz 2007., na osnovi toga da ona nisu državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

| (9) | Odluka Komisije o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije (3) (dalje u tekstu: „odluka o pokretanju postupka”). Komisija je pozvala zainteresirane strane da iznesu svoje primjedbe povezane s potporom. |
| --- | --- |

(9)

Odluka Komisije o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije (3) (dalje u tekstu: „odluka o pokretanju postupka”). Komisija je pozvala zainteresirane strane da iznesu svoje primjedbe povezane s potporom.

Službenom listu Europske unije

3

| (10) | Komisija je u razdoblju od 20. prosinca 2013. do 17. siječnja 2014. primila opsežne primjedbe koje je dostavilo šesnaest zainteresiranih strana, dodatne informacije koje je 10. veljače 2014. dostavio član Britanskog udruženja za agregate te 5. ožujka 2014. Britansko udruženje za agregate. One su 27. svibnja 2014. i 13. lipnja 2014. proslijeđene Ujedinjenoj Kraljevini kojoj je potom dana mogućnost da na njih odgovori. Ujedinjena Kraljevina dostavila je svoj odgovor u dopisu od 30. lipnja 2014. Osim toga, 1. listopada 2013., 31. listopada 2013. i 28. veljače 2014. dostavila je svoja opažanja povezana s odlukom o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je u razdoblju od 20. prosinca 2013. do 17. siječnja 2014. primila opsežne primjedbe koje je dostavilo šesnaest zainteresiranih strana, dodatne informacije koje je 10. veljače 2014. dostavio član Britanskog udruženja za agregate te 5. ožujka 2014. Britansko udruženje za agregate. One su 27. svibnja 2014. i 13. lipnja 2014. proslijeđene Ujedinjenoj Kraljevini kojoj je potom dana mogućnost da na njih odgovori. Ujedinjena Kraljevina dostavila je svoj odgovor u dopisu od 30. lipnja 2014. Osim toga, 1. listopada 2013., 31. listopada 2013. i 28. veljače 2014. dostavila je svoja opažanja povezana s odlukom o pokretanju postupka.

| (11) | Komisija je 14. srpnja 2014., 1. rujna 2014., 8. rujna 2014. i 28. studenoga 2014. od Ujedinjene Kraljevine zatražila dodatne informacije. Ujedinjena Kraljevina dostavila je te informacije 29. kolovoza 2014., 9. rujna 2014., 18. rujna 2014. te 8. i 9. prosinca 2014. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 14. srpnja 2014., 1. rujna 2014., 8. rujna 2014. i 28. studenoga 2014. od Ujedinjene Kraljevine zatražila dodatne informacije. Ujedinjena Kraljevina dostavila je te informacije 29. kolovoza 2014., 9. rujna 2014., 18. rujna 2014. te 8. i 9. prosinca 2014.

| (12) | Nakon trostranog sastanka održanog 15. srpnja 2014. Komisija je 18. srpnja 2014. zatražila dodatne informacije koje su zajedno trebale dostaviti Ujedinjena Kraljevina i udruženje BAA. Te informacije dostavljene su Komisiji 8. rujna 2014. U odgovoru na pitanja Komisije udruženje BAA je 15. rujna 2014. dostavilo dodatne informacije. Dostavljene informacije potom su 17. listopada 2014. proslijeđene nadležnim tijelima Ujedinjene Kraljevine koja su odgovorila 12. studenoga 2014., 14. studenoga 2014. i 17. studenoga 2014. |
| --- | --- |

(12)

Nakon trostranog sastanka održanog 15. srpnja 2014. Komisija je 18. srpnja 2014. zatražila dodatne informacije koje su zajedno trebale dostaviti Ujedinjena Kraljevina i udruženje BAA. Te informacije dostavljene su Komisiji 8. rujna 2014. U odgovoru na pitanja Komisije udruženje BAA je 15. rujna 2014. dostavilo dodatne informacije. Dostavljene informacije potom su 17. listopada 2014. proslijeđene nadležnim tijelima Ujedinjene Kraljevine koja su odgovorila 12. studenoga 2014., 14. studenoga 2014. i 17. studenoga 2014.

| (13) | Komisija je 10. srpnja 2014. i 16. listopada 2014. od udruženja BAA zatražila dodatne informacije. Udruženje BAA dostavilo je te informacije 6. studenoga 2014. i 21. studenoga 2014. Te su informacije 2. prosinca 2014. proslijeđene nadležnim tijelima Ujedinjene Kraljevine koja su odgovorila 18. prosinca 2014. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je 10. srpnja 2014. i 16. listopada 2014. od udruženja BAA zatražila dodatne informacije. Udruženje BAA dostavilo je te informacije 6. studenoga 2014. i 21. studenoga 2014. Te su informacije 2. prosinca 2014. proslijeđene nadležnim tijelima Ujedinjene Kraljevine koja su odgovorila 18. prosinca 2014.

2.   DETALJAN OPIS MJERE

DETALJAN OPIS MJERE

2.1.   POJAM AGREGATA

POJAM AGREGATA

| (14) | Agregati se upotrebljavaju u građevinskom sektoru. Općenito se mogu (4) opisati kao zrnati ili samljeveni materijal koji je zbog svojih fizikalnih i kemijskih nepromjenjivih svojstava prikladan za uporabu samostalno ili uz dodatak cementa, vapna ili bitumena u izgradnji betonskih (5), kamenih, asfaltnih ili odvodnih putova (6), ili kao ispuna u građevinarstvu (7). Agregat može biti prirodan, proizveden ili recikliran (8). U uvodnim izjavama 8. do 13. odluke o pokretanju postupka detaljno se opisuje pojam agregata i uporaba agregata. |
| --- | --- |

(14)

Agregati se upotrebljavaju u građevinskom sektoru. Općenito se mogu (4) opisati kao zrnati ili samljeveni materijal koji je zbog svojih fizikalnih i kemijskih nepromjenjivih svojstava prikladan za uporabu samostalno ili uz dodatak cementa, vapna ili bitumena u izgradnji betonskih (5), kamenih, asfaltnih ili odvodnih putova (6), ili kao ispuna u građevinarstvu (7). Agregat može biti prirodan, proizveden ili recikliran (8). U uvodnim izjavama 8. do 13. odluke o pokretanju postupka detaljno se opisuje pojam agregata i uporaba agregata.

4

5

6

7

8

| (15) | Definicija agregata neodvojivo je povezana s mogućim uporabama određenih zrnatih ili samljevenih čestica materijala izvađenih iz kamenoloma u građevinskom sektoru, kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 14., s obzirom na to da je to ono po čemu se pojam agregata razlikuje od pojma minerala. |
| --- | --- |

(15)

Definicija agregata neodvojivo je povezana s mogućim uporabama određenih zrnatih ili samljevenih čestica materijala izvađenih iz kamenoloma u građevinskom sektoru, kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 14., s obzirom na to da je to ono po čemu se pojam agregata razlikuje od pojma minerala.

| (16) | Prirodni agregati su agregati koji se pojavljuju u prirodi i mogu se upotrebljavati bez industrijske prerade. To su pijesak, šljunak i drobljeni kamen (9), a vade se iz kamenoloma i šljunčara ili jaružanjem mora. |
| --- | --- |

(16)

Prirodni agregati su agregati koji se pojavljuju u prirodi i mogu se upotrebljavati bez industrijske prerade. To su pijesak, šljunak i drobljeni kamen (9), a vade se iz kamenoloma i šljunčara ili jaružanjem mora.

9

| (17) | Reciklirani agregati nastaju ponovnom obradom materijala koji su prethodno upotrijebljeni u građevinarstvu, uključujući ostatke nastale u građevinarstvu i prilikom rušenja (10). |
| --- | --- |

(17)

Reciklirani agregati nastaju ponovnom obradom materijala koji su prethodno upotrijebljeni u građevinarstvu, uključujući ostatke nastale u građevinarstvu i prilikom rušenja (10).

10

| (18) | Proizvedeni agregati općenito su lagani agregati visoke gustoće proizvedeni za posebne namjene. Proizvode se u industrijskom procesu (obično je to termički proces). Primjeri su: agregat troske, agregat ekspandirane gline, agregat ekspandiranog perlita, agregat ekspandiranog polistirena (11). |
| --- | --- |

(18)

Proizvedeni agregati općenito su lagani agregati visoke gustoće proizvedeni za posebne namjene. Proizvode se u industrijskom procesu (obično je to termički proces). Primjeri su: agregat troske, agregat ekspandirane gline, agregat ekspandiranog perlita, agregat ekspandiranog polistirena (11).

11

| (19) | Materijali koji su prikladni za uporabu kao agregati mogu se upotrebljavati i za proizvodnju drugih proizvoda. U tom smislu, u industriji se razlikuje uporaba pijeska, šljunka i drobljenog kamena kao agregata i uporaba pijeska, šljunka i drobljenog kamena u druge svrhe, a ne kao agregata (12). Uporabe kamena, pijeska i šljunka u druge svrhe, a ne kao agregata su, primjerice, proizvodnja cementa, stakla i druge industrijske (13) ili poljoprivredne svrhe (14). |
| --- | --- |

(19)

Materijali koji su prikladni za uporabu kao agregati mogu se upotrebljavati i za proizvodnju drugih proizvoda. U tom smislu, u industriji se razlikuje uporaba pijeska, šljunka i drobljenog kamena kao agregata i uporaba pijeska, šljunka i drobljenog kamena u druge svrhe, a ne kao agregata (12). Uporabe kamena, pijeska i šljunka u druge svrhe, a ne kao agregata su, primjerice, proizvodnja cementa, stakla i druge industrijske (13) ili poljoprivredne svrhe (14).

12

13

14

2.2.   POZADINA AGL-A I NJEGOV CILJ

POZADINA AGL-A I NJEGOV CILJ

| (20) | Agregat je ograničeni prirodni resurs, u smislu lokaliteta na kojima se može vaditi na prihvatljiv način (15). Vađenjem agregata zauzima se zemljište u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju te se uzrokuje šteta za okoliš i onečišćenje. |
| --- | --- |

(20)

Agregat je ograničeni prirodni resurs, u smislu lokaliteta na kojima se može vaditi na prihvatljiv način (15). Vađenjem agregata zauzima se zemljište u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju te se uzrokuje šteta za okoliš i onečišćenje.

15

| (21) | Nakon niza aktivnosti usmjerenih na rješavanje ekoloških pitanja povezanih s vađenjem agregata opisanih u uvodnim izjavama 15. do 18. odluke o pokretanju postupka, u travnju 2002. uveden je AGL s ciljem poticanja učinkovitije upotrebe agregata u građevinskoj industriji na način da se:






  — | u cijenu agregata uključe neki ekološki troškovi vađenja agregata, poput buke, prašine, vizualnog ometanja i gubitka biološke raznolikosti. U tom smislu, AGL-om bi se trebalo potaknuti učinkovito vađenje agregata i potaknuti ekonomična upotreba te stvaranje manje otpada na gradilištu, |
| --- | --- | --- |

(21)

Nakon niza aktivnosti usmjerenih na rješavanje ekoloških pitanja povezanih s vađenjem agregata opisanih u uvodnim izjavama 15. do 18. odluke o pokretanju postupka, u travnju 2002. uveden je AGL s ciljem poticanja učinkovitije upotrebe agregata u građevinskoj industriji na način da se:

—

u cijenu agregata uključe neki ekološki troškovi vađenja agregata, poput buke, prašine, vizualnog ometanja i gubitka biološke raznolikosti. U tom smislu, AGL-om bi se trebalo potaknuti učinkovito vađenje agregata i potaknuti ekonomična upotreba te stvaranje manje otpada na gradilištu,

| — | potiče preusmjeravanje potražnje od namjerno izvađenih agregata prema alternativama poput:






  — | recikliranih agregata, |
| --- | --- | --- |

—

potiče preusmjeravanje potražnje od namjerno izvađenih agregata prema alternativama poput:

—

recikliranih agregata,

| — | otpada i nusproizvoda iz ostalih procesa, uključujući vađenje drugih minerala (otpad nastao prilikom vađenja gline i ugljena, otpad od stakla i guma) (16). |
| --- | --- |

—

otpada i nusproizvoda iz ostalih procesa, uključujući vađenje drugih minerala (otpad nastao prilikom vađenja gline i ugljena, otpad od stakla i guma) (16).

16

| (22) | U vezi s time, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine objasnila su povodom odluke o otvaranju postupka da su agregati koji se upotrebljavaju u građevinarstvu proizvod relativno male vrijednosti, osobito u usporedbi s ukupnim troškovima građevinskih projekata u kojima se agregati upotrebljavaju kao materijal. Agregati se iz tla mogu izvaditi relativno lako. Prema tome, bez dodatnih signala u pogledu cijene, poput onoga koji se daje AGL-om, ne postoji osobiti poticaj za učinkovitu uporabu agregata. |
| --- | --- |

(22)

U vezi s time, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine objasnila su povodom odluke o otvaranju postupka da su agregati koji se upotrebljavaju u građevinarstvu proizvod relativno male vrijednosti, osobito u usporedbi s ukupnim troškovima građevinskih projekata u kojima se agregati upotrebljavaju kao materijal. Agregati se iz tla mogu izvaditi relativno lako. Prema tome, bez dodatnih signala u pogledu cijene, poput onoga koji se daje AGL-om, ne postoji osobiti poticaj za učinkovitu uporabu agregata.

| (23) | Osim toga, bez dodatnih signala u pogledu cijene, recikliranje agregata ne bi bilo ekonomski održivo. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine smatrala su da je poticanje upotrebe recikliranih agregata, iako i ono stvara ekološke troškove poput troškova uporabe energije i stvaranja buke, važan aspekt smanjenja ekoloških troškova povezanih s vađenjem materijala iz tla (kao što su dugoročni učinci na bioraznolikost). Doista, upotreba recikliranog materijala ne zahtijeva eksploataciju novih zemljišta ili morskog dna. |
| --- | --- |

(23)

Osim toga, bez dodatnih signala u pogledu cijene, recikliranje agregata ne bi bilo ekonomski održivo. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine smatrala su da je poticanje upotrebe recikliranih agregata, iako i ono stvara ekološke troškove poput troškova uporabe energije i stvaranja buke, važan aspekt smanjenja ekoloških troškova povezanih s vađenjem materijala iz tla (kao što su dugoročni učinci na bioraznolikost). Doista, upotreba recikliranog materijala ne zahtijeva eksploataciju novih zemljišta ili morskog dna.

| (24) | Osim poticanja upotrebe recikliranih agregata kao alternative za novoizvađene materijale, strukturom AGL-a nastoji se smanjiti i vađenje pijeska, šljunka i kamena posebno za upotrebu u agregatima, tako da se potiče upotreba drugih materijala koji bi inače bili odbačeni kao otpad. Obično se smatra da su nusproizvodi, jalovine i otpaci drugih postupaka vađenja ili industrijskih postupaka niže kvalitete i specifikacija od materijala koji se posebno vade i iskorištavaju da bi se upotrebljavali kao agregati. Takvi materijali mogu imati neznatno različite uporabe i primjene. Primjerice, zbog svoje niže gustoće ili nejednake veličine možda nisu sigurni za uporabu u izgradnji određenih vrsta kolnika ili u drugim situacijama kada agregati moraju izdržati visoki pritisak i trošenje. Međutim, nusproizvodi, otpad i jalovina u brojnim situacijama još uvijek mogu biti održiva alternativa agregatima najviše kakvoće. Nusproizvodi, otpad i jalovina nastali u postupcima navedenima u Zakonu o financijama iz 2001. bili bi odbačeni da nema AGL-a. Međutim, kako su neizbježni nusproizvod niza postupaka u kojima se dobivaju važni materijali za građevinsku industriju (kao što su crjepovi od škriljevca) ili druge industrije (poput glinenca (feldspata) koji se upotrebljava u staklarskoj industriji), nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine smatrala su ekološki učinkovitijim poticati upotrebu tih materijala kao agregata, umjesto da ih se odlaže kao otpad. Time se izbjegavaju dodatni ekološki troškovi korištenjem već izvađenih proizvoda koji bi inače bili odbačeni kao otpad, za razliku od (dodatnog) vađenja svježih agregata uz nepotrebne dodatne ekološke troškove (eksploatacija novih zemljišta). Osim toga, time se pomaže u obnovi zemljišta koja su već nagrđena velikim odlagalištima otpada i jalovine. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine napomenula su da je primjena AGL-a na takve materijale mogla imati neželjeni učinak odvraćanja od ono malo postojeće uporabe tih materijala, čime bi se prije povećalo nego smanjilo njihovo odlaganje kao otpad. U uvodnoj izjavi 23. odluke o pokretanju postupka sadržan je detaljan popis procjene raspoloživih količina alternativnih materijala. |
| --- | --- |

(24)

Osim poticanja upotrebe recikliranih agregata kao alternative za novoizvađene materijale, strukturom AGL-a nastoji se smanjiti i vađenje pijeska, šljunka i kamena posebno za upotrebu u agregatima, tako da se potiče upotreba drugih materijala koji bi inače bili odbačeni kao otpad. Obično se smatra da su nusproizvodi, jalovine i otpaci drugih postupaka vađenja ili industrijskih postupaka niže kvalitete i specifikacija od materijala koji se posebno vade i iskorištavaju da bi se upotrebljavali kao agregati. Takvi materijali mogu imati neznatno različite uporabe i primjene. Primjerice, zbog svoje niže gustoće ili nejednake veličine možda nisu sigurni za uporabu u izgradnji određenih vrsta kolnika ili u drugim situacijama kada agregati moraju izdržati visoki pritisak i trošenje. Međutim, nusproizvodi, otpad i jalovina u brojnim situacijama još uvijek mogu biti održiva alternativa agregatima najviše kakvoće. Nusproizvodi, otpad i jalovina nastali u postupcima navedenima u Zakonu o financijama iz 2001. bili bi odbačeni da nema AGL-a. Međutim, kako su neizbježni nusproizvod niza postupaka u kojima se dobivaju važni materijali za građevinsku industriju (kao što su crjepovi od škriljevca) ili druge industrije (poput glinenca (feldspata) koji se upotrebljava u staklarskoj industriji), nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine smatrala su ekološki učinkovitijim poticati upotrebu tih materijala kao agregata, umjesto da ih se odlaže kao otpad. Time se izbjegavaju dodatni ekološki troškovi korištenjem već izvađenih proizvoda koji bi inače bili odbačeni kao otpad, za razliku od (dodatnog) vađenja svježih agregata uz nepotrebne dodatne ekološke troškove (eksploatacija novih zemljišta). Osim toga, time se pomaže u obnovi zemljišta koja su već nagrđena velikim odlagalištima otpada i jalovine. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine napomenula su da je primjena AGL-a na takve materijale mogla imati neželjeni učinak odvraćanja od ono malo postojeće uporabe tih materijala, čime bi se prije povećalo nego smanjilo njihovo odlaganje kao otpad. U uvodnoj izjavi 23. odluke o pokretanju postupka sadržan je detaljan popis procjene raspoloživih količina alternativnih materijala.

| (25) | Prema početnim predviđanjima AGL-om bi se smanjila potražnja za neobrađenim agregatima u prosjeku za 20 milijuna tona godišnje. |
| --- | --- |

(25)

Prema početnim predviđanjima AGL-om bi se smanjila potražnja za neobrađenim agregatima u prosjeku za 20 milijuna tona godišnje.

| (26) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine navela su da se s obzirom na cilj, a to je poticanje učinkovitijeg vađenja i učinkovitije upotrebe neobrađenih agregata, „porez odnosi na one koji poduzimaju vađenje za potrebe komercijalnog iskorištavanja agregata” (17). U vezi s tim, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine objasnila su da iako vađenjem materijala visokih specifikacija za upotrebu u građevinskom sektoru nastaju i materijali manje kakvoće te stoga i cijene, u praksi nije moguće osloboditi te materijale nameta na sličan način kao nusproizvode industrijskih postupaka ili drugih aktivnosti vađenja. Prvo, udio agregata visoke kakvoće i agregata niske kakvoće razlikuje se od nalazišta do nalazišta zbog geoloških čimbenika, ali to nije nepromjenjivi broj ni za koje nalazište, s obzirom na to da se učinkovitijim praksama može pomoći da se smanji udio agregata niske kakvoće. Osim toga, izraz agregat niske kakvoće u određenoj je mjeri subjektivan izraz. Ono što jedan operator u nalazištu smatra niskom kakvoćom mogao bi biti dio primarnog proizvodnog raspona nekog drugog operatora. Izuzeće agregata niske kakvoće moglo bi tako dovesti do nejednakog postupanja prema operatorima i dovesti do izbjegavanja plaćanja ili utaje poreza. Široka javna rasprava koja je vođena s industrijom o tom pitanju u trenutku uvođenja AGL-a nije za rezultat imala primjenjivu definiciju toga kako razlikovati materijale visoke kakvoće – koje bi trebalo oporezivati – i nusproizvode niže kakvoće nastale u postupku vađenja visokovrijednih agregata. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine uz to su napomenula da oporezivanje agregata niske kakvoće odražava i želju da se riješi problem okolišnih troškova vađenja agregata, bez obzira na to smatra li se u konačnici da je izvađeni proizvod visoke ili niske kakvoće. |
| --- | --- |

(26)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine navela su da se s obzirom na cilj, a to je poticanje učinkovitijeg vađenja i učinkovitije upotrebe neobrađenih agregata, „porez odnosi na one koji poduzimaju vađenje za potrebe komercijalnog iskorištavanja agregata” (17). U vezi s tim, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine objasnila su da iako vađenjem materijala visokih specifikacija za upotrebu u građevinskom sektoru nastaju i materijali manje kakvoće te stoga i cijene, u praksi nije moguće osloboditi te materijale nameta na sličan način kao nusproizvode industrijskih postupaka ili drugih aktivnosti vađenja. Prvo, udio agregata visoke kakvoće i agregata niske kakvoće razlikuje se od nalazišta do nalazišta zbog geoloških čimbenika, ali to nije nepromjenjivi broj ni za koje nalazište, s obzirom na to da se učinkovitijim praksama može pomoći da se smanji udio agregata niske kakvoće. Osim toga, izraz agregat niske kakvoće u određenoj je mjeri subjektivan izraz. Ono što jedan operator u nalazištu smatra niskom kakvoćom mogao bi biti dio primarnog proizvodnog raspona nekog drugog operatora. Izuzeće agregata niske kakvoće moglo bi tako dovesti do nejednakog postupanja prema operatorima i dovesti do izbjegavanja plaćanja ili utaje poreza. Široka javna rasprava koja je vođena s industrijom o tom pitanju u trenutku uvođenja AGL-a nije za rezultat imala primjenjivu definiciju toga kako razlikovati materijale visoke kakvoće – koje bi trebalo oporezivati – i nusproizvode niže kakvoće nastale u postupku vađenja visokovrijednih agregata. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine uz to su napomenula da oporezivanje agregata niske kakvoće odražava i želju da se riješi problem okolišnih troškova vađenja agregata, bez obzira na to smatra li se u konačnici da je izvađeni proizvod visoke ili niske kakvoće.

17

| (27) | Naposljetku, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine napomenula su da AGL nije zamišljen kao opći porez na vađenje minerala, nego kao porez na vađenje kamena, pijeska i šljunka koji se upotrebljavaju kao agregati u građevinskom sektoru i koji se komercijalno iskorištavaju u Ujedinjenoj Kraljevini. Tijela Ujedinjene Kraljevine objasnila su da iako vađenje drugih materijala može imati sličan učinak na okoliš, nemaju svi primjerene mogućnosti za smanjenje intenziteta vađenja uporabom alternativnih materijala poput recikliranih materijala i jalovine. Osim toga, vađenje agregata bila je najveća djelatnost vađenja minerala u Ujedinjenoj Kraljevini (2002. u tonama je iznosila 70 % svih aktivnosti vađenja minerala) pa je prema tome bila glavni izvor štete za okoliš nastale uslijed vađenja minerala u Ujedinjenoj Kraljevini kao cjelini. Područje primjene poreza bilo je definirano kako bi se postigla najveća korist za okoliš u obliku smanjenja vađenja agregata i u smislu očuvanja strateških resursa, a da se istodobno ne uvede teško porezno opterećenje za materijale za koje ne postoji alternativa. |
| --- | --- |

(27)

Naposljetku, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine napomenula su da AGL nije zamišljen kao opći porez na vađenje minerala, nego kao porez na vađenje kamena, pijeska i šljunka koji se upotrebljavaju kao agregati u građevinskom sektoru i koji se komercijalno iskorištavaju u Ujedinjenoj Kraljevini. Tijela Ujedinjene Kraljevine objasnila su da iako vađenje drugih materijala može imati sličan učinak na okoliš, nemaju svi primjerene mogućnosti za smanjenje intenziteta vađenja uporabom alternativnih materijala poput recikliranih materijala i jalovine. Osim toga, vađenje agregata bila je najveća djelatnost vađenja minerala u Ujedinjenoj Kraljevini (2002. u tonama je iznosila 70 % svih aktivnosti vađenja minerala) pa je prema tome bila glavni izvor štete za okoliš nastale uslijed vađenja minerala u Ujedinjenoj Kraljevini kao cjelini. Područje primjene poreza bilo je definirano kako bi se postigla najveća korist za okoliš u obliku smanjenja vađenja agregata i u smislu očuvanja strateških resursa, a da se istodobno ne uvede teško porezno opterećenje za materijale za koje ne postoji alternativa.

2.3.   ZAKON O FINANCIJAMA IZ 2001., STUPANJE NA SNAGU, IZMJENE I TRAJANJE

ZAKON O FINANCIJAMA IZ 2001., STUPANJE NA SNAGU, IZMJENE I TRAJANJE

| (28) | Primarno zakonodavstvo o AGL-u utvrđeno je u Zakonu o financijama iz 2001., člancima 16. do 49. i prilozima 4. do 10. Zakon o financijama iz 2001. donesen je 11. svibnja 2001. godine i pretrpio je nekoliko izmjena kako je opisano u uvodnim izjavama 28. i 29. odluke o pokretanju postupka. Ova Odluka odnosi se na Zakon o financijama iz 2001, kako je naknadno izmijenjen. AGL je stupio na snagu 1. travnja 2002. i dalje se primjenjuje. Zakonom se ne ograničava primjena AGL-a u vremenu. |
| --- | --- |

(28)

Primarno zakonodavstvo o AGL-u utvrđeno je u Zakonu o financijama iz 2001., člancima 16. do 49. i prilozima 4. do 10. Zakon o financijama iz 2001. donesen je 11. svibnja 2001. godine i pretrpio je nekoliko izmjena kako je opisano u uvodnim izjavama 28. i 29. odluke o pokretanju postupka. Ova Odluka odnosi se na Zakon o financijama iz 2001, kako je naknadno izmijenjen. AGL je stupio na snagu 1. travnja 2002. i dalje se primjenjuje. Zakonom se ne ograničava primjena AGL-a u vremenu.

| (29) | Nakon odluke o pokretanju postupka, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine izmijenila su Zakon o financijama iz 2001. obustavom izuzeća za materijale u pogledu kojih je Komisija izrazila sumnju od 1. travnja 2014. |
| --- | --- |

(29)

Nakon odluke o pokretanju postupka, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine izmijenila su Zakon o financijama iz 2001. obustavom izuzeća za materijale u pogledu kojih je Komisija izrazila sumnju od 1. travnja 2014.

| (30) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine objasnila su da su u pripremi potrebnog zakonodavstva za obustavu, na temelju primjedaba industrije, zaključili da određivanje toga jesu li određeni materijali bili „izvađeni za uporabu kao agregati” ne bi bilo praktično. U skladu s tim osmislili su novi kriterij, „za potrebe građevinarstva” koji je u skladu s definicijama iz postojećeg zakonodavstva. Međutim, kako bi se primjenom potonjeg kriterija postigao isti rezultat koji je predviđen odlukom o pokretanju postupka, u zakonodavstvu za obustavu dodatno se predviđa da se: (i.) glina (uključujući kugličnu glinu, porculansku glinu i vatrostalnu glinu) te škriljevac koji se upotrebljavaju za izradu keramičkih proizvoda u građevinarstvu; te (ii.) gips koji se upotrebljava u izradi žbuke i gipsanih ploča, trebaju smatrati izuzetim postupcima. To je zbog činjenice da bi mogli biti uključeni u materijale izvađene „za potrebe građevinarstva”, ali oni ne predstavljaju upotrebu dotičnih materijala kao agregata. |
| --- | --- |

(30)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine objasnila su da su u pripremi potrebnog zakonodavstva za obustavu, na temelju primjedaba industrije, zaključili da određivanje toga jesu li određeni materijali bili „izvađeni za uporabu kao agregati” ne bi bilo praktično. U skladu s tim osmislili su novi kriterij, „za potrebe građevinarstva” koji je u skladu s definicijama iz postojećeg zakonodavstva. Međutim, kako bi se primjenom potonjeg kriterija postigao isti rezultat koji je predviđen odlukom o pokretanju postupka, u zakonodavstvu za obustavu dodatno se predviđa da se: (i.) glina (uključujući kugličnu glinu, porculansku glinu i vatrostalnu glinu) te škriljevac koji se upotrebljavaju za izradu keramičkih proizvoda u građevinarstvu; te (ii.) gips koji se upotrebljava u izradi žbuke i gipsanih ploča, trebaju smatrati izuzetim postupcima. To je zbog činjenice da bi mogli biti uključeni u materijale izvađene „za potrebe građevinarstva”, ali oni ne predstavljaju upotrebu dotičnih materijala kao agregata.

2.4.   STRUKTURA AGL-A I DOGAĐAJI KOJI SU UZROKOVALI TAJ POREZ

STRUKTURA AGL-A I DOGAĐAJI KOJI SU UZROKOVALI TAJ POREZ

| (31) | U članku 16. stavku 1. Zakona o financijama iz 2001. navodi se da se „porez, poznat kao porez na agregate, naplaćuje u skladu s ovim Dijelom o agregatima koji se komercijalno iskorištavaju”. U članku 16. stavku 2. stoji: „Do naplate poreza dolazi uvijek kada se neka količina agregata na dan početka primjene tog poreza ili nakon tog dana, komercijalno iskorištava u Ujedinjenoj Kraljevini”. |
| --- | --- |

(31)

U članku 16. stavku 1. Zakona o financijama iz 2001. navodi se da se „porez, poznat kao porez na agregate, naplaćuje u skladu s ovim Dijelom o agregatima koji se komercijalno iskorištavaju”. U članku 16. stavku 2. stoji: „Do naplate poreza dolazi uvijek kada se neka količina agregata na dan početka primjene tog poreza ili nakon tog dana, komercijalno iskorištava u Ujedinjenoj Kraljevini”.

| (32) | U skladu s člankom 17. stavkom 1. „agregat”„znači (podložno članku 18. u nastavku) sav kamen, šljunak ili pijesak, zajedno s bilo kojom tvari koja se u tom trenutku nalazi u tom kamenu, šljunku ili pijesku ili se prirodno pojavljuje pomiješana s njima”. |
| --- | --- |

(32)

U skladu s člankom 17. stavkom 1. „agregat”„znači (podložno članku 18. u nastavku) sav kamen, šljunak ili pijesak, zajedno s bilo kojom tvari koja se u tom trenutku nalazi u tom kamenu, šljunku ili pijesku ili se prirodno pojavljuje pomiješana s njima”.

| (33) | U članku 18. stavku 1. predviđa se da: „U ovom Dijelu upućivanja na agregate: (a) uključuju upućivanja na jalovine, otpad, ostatke i druge nusproizvode koji proizlaze iz primjene bilo kojeg izuzetog postupka na bilo koji agregat (b) ali ne uključuju upućivanja na bilo što drugo što proizlazi iz primjene takvog postupka na bilo koji agregat”. |
| --- | --- |

(33)

U članku 18. stavku 1. predviđa se da: „U ovom Dijelu upućivanja na agregate: (a) uključuju upućivanja na jalovine, otpad, ostatke i druge nusproizvode koji proizlaze iz primjene bilo kojeg izuzetog postupka na bilo koji agregat (b) ali ne uključuju upućivanja na bilo što drugo što proizlazi iz primjene takvog postupka na bilo koji agregat”.

| (34) | U skladu s člankom 18. stavkom 2. izuzeti postupci su:






  „(a) | rezanje stijena za proizvodnju kamena s jednom ili više ravnih površina; |
| --- | --- | --- |

(34)

U skladu s člankom 18. stavkom 2. izuzeti postupci su:

„(a)

rezanje stijena za proizvodnju kamena s jednom ili više ravnih površina;

| (b) | svaki postupak kojim se relevantna tvar vadi ili na neki drugi način odvaja (bilo kao dio postupka dobivanja te tvari iz bilo kojeg zemljišta ili na neki drugi način) od agregata; |
| --- | --- |

(b)

svaki postupak kojim se relevantna tvar vadi ili na neki drugi način odvaja (bilo kao dio postupka dobivanja te tvari iz bilo kojeg zemljišta ili na neki drugi način) od agregata;

| (c) | svaki postupak za proizvodnju vapna ili cementa iz vapnenca ili iz vapnenca i nekog drugog materijala.” |
| --- | --- |

(c)

svaki postupak za proizvodnju vapna ili cementa iz vapnenca ili iz vapnenca i nekog drugog materijala.”

| (35) | U članku 18. stavku 3. navodi se da su relevantne tvari (a) anhidrit; (b) kuglična glina; (c) bariti; (e) porculanska glina; (f) glinenac (feldspat); (g) vatrostalna glina;( i) fluorit; (j) suknarska zemlja; (k) drago i poludrago kamenje; (l) gips; (m) sve kovine ili rude svih kovina; (n) muskovit; (o) perlit; (p) potaša; (q) plovućac, (r) kameni fosfati; (e) natrijev klorid; (t) talk; (u) vermikulit. Izmjenama koje su uvedene Zakonom o financijama iz 2002. retroaktivno su od 1. travnja 2002. izostavljene točke (d) i (h) stavka 3. članka 18. |
| --- | --- |

(35)

U članku 18. stavku 3. navodi se da su relevantne tvari (a) anhidrit; (b) kuglična glina; (c) bariti; (e) porculanska glina; (f) glinenac (feldspat); (g) vatrostalna glina;( i) fluorit; (j) suknarska zemlja; (k) drago i poludrago kamenje; (l) gips; (m) sve kovine ili rude svih kovina; (n) muskovit; (o) perlit; (p) potaša; (q) plovućac, (r) kameni fosfati; (e) natrijev klorid; (t) talk; (u) vermikulit. Izmjenama koje su uvedene Zakonom o financijama iz 2002. retroaktivno su od 1. travnja 2002. izostavljene točke (d) i (h) stavka 3. članka 18.

| (36) | U članku 16. stavku 2. Zakona o financijama iz 2001. u vezi s člankom 19. stavkom 1. i člankom 19. stavkom 2. utvrđuje se da se AGL aktivira jednom od sljedeće četiri vrste komercijalnog iskorištavanja unutar Ujedinjene Kraljevine koja započne najprije:






  (a) | uklanja se iz izvornog lokaliteta ili bilo kojeg lokaliteta koji je registriran na ime osobe koja je operator izvornog lokaliteta (18), ili bilo kojeg drugog lokaliteta na koji je premještena određena količina agregata kako bi se na nju na tom lokalitetu primjenjivao izuzeti postupak, ali na kojem na nju nikakav takav postupak nije primijenjen; |
| --- | --- | --- |

(36)

U članku 16. stavku 2. Zakona o financijama iz 2001. u vezi s člankom 19. stavkom 1. i člankom 19. stavkom 2. utvrđuje se da se AGL aktivira jednom od sljedeće četiri vrste komercijalnog iskorištavanja unutar Ujedinjene Kraljevine koja započne najprije:

(a)

uklanja se iz izvornog lokaliteta ili bilo kojeg lokaliteta koji je registriran na ime osobe koja je operator izvornog lokaliteta (18), ili bilo kojeg drugog lokaliteta na koji je premještena određena količina agregata kako bi se na nju na tom lokalitetu primjenjivao izuzeti postupak, ali na kojem na nju nikakav takav postupak nije primijenjen;

18

| (b) | postaje podložno sporazumu o opskrbi bilo koje osobe (19); |
| --- | --- |

(b)

postaje podložno sporazumu o opskrbi bilo koje osobe (19);

19

| (c) | upotrebljava se u građevinarstvu (20); ili |
| --- | --- |

(c)

upotrebljava se u građevinarstvu (20); ili

20

| (d) | miješa se, na neki drugi način od dopuštenih okolnosti (21), s bilo kojim materijalom ili tvari osim s vodom. |
| --- | --- |

(d)

miješa se, na neki drugi način od dopuštenih okolnosti (21), s bilo kojim materijalom ili tvari osim s vodom.

21

| (37) | Za potrebe AGL-a Zakonom o financijama iz 2001. razlikuju se u osnovi tri vrste izvornih lokaliteta:






  (a) | luka ili drugo iskrcajno mjesto na kojem se agregat izvučen s morskog dna Ujedinjene Kraljevine najprije iskrcava (članak 20. stavak 1. točka (a)); |
| --- | --- | --- |

(37)

Za potrebe AGL-a Zakonom o financijama iz 2001. razlikuju se u osnovi tri vrste izvornih lokaliteta:

(a)

luka ili drugo iskrcajno mjesto na kojem se agregat izvučen s morskog dna Ujedinjene Kraljevine najprije iskrcava (članak 20. stavak 1. točka (a));

| (b) | lokalitet na kojem je obavljen izuzeti postupak (članak 20. stavak 1. točka (b)). To se odnosi na situacije kada je primijenjen izuzeti postupak, izuzeta tvar je izvučena i preostalo je nešto agregata koji se iskorištava. Lokalitet na kojem je izvađena izuzeta tvar postaje izvornim lokalitetom agregata; |
| --- | --- |

(b)

lokalitet na kojem je obavljen izuzeti postupak (članak 20. stavak 1. točka (b)). To se odnosi na situacije kada je primijenjen izuzeti postupak, izuzeta tvar je izvučena i preostalo je nešto agregata koji se iskorištava. Lokalitet na kojem je izvađena izuzeta tvar postaje izvornim lokalitetom agregata;

| (c) | lokalitet na kojem je agregat izvađen iz tla (članak 20. stavak 1. točka (d)). |
| --- | --- |

(c)

lokalitet na kojem je agregat izvađen iz tla (članak 20. stavak 1. točka (d)).

| (38) | Kao rezultat koncepta komercijalnog iskorištavanja, AGL se primjenjuje i na agregate izvađene u Ujedinjenoj Kraljevini i na uvezene agregate. Na uvezene agregate AGL se neće primjenjivati prilikom njihova iskrcaja u Ujedinjenoj Kraljevini (22), nego kada postanu predmetom ugovora (a agregat se već nalazi u Ujedinjenoj Kraljevini) ili kada se upotrebljavaju u građevinarstvu (u Ujedinjenoj Kraljevini) ili kada se miješaju (u Ujedinjenoj Kraljevini) s bilo kojim materijalom ili tvari osim vode, osim u dopuštenim okolnostima (23). |
| --- | --- |

(38)

Kao rezultat koncepta komercijalnog iskorištavanja, AGL se primjenjuje i na agregate izvađene u Ujedinjenoj Kraljevini i na uvezene agregate. Na uvezene agregate AGL se neće primjenjivati prilikom njihova iskrcaja u Ujedinjenoj Kraljevini (22), nego kada postanu predmetom ugovora (a agregat se već nalazi u Ujedinjenoj Kraljevini) ili kada se upotrebljavaju u građevinarstvu (u Ujedinjenoj Kraljevini) ili kada se miješaju (u Ujedinjenoj Kraljevini) s bilo kojim materijalom ili tvari osim vode, osim u dopuštenim okolnostima (23).

22

23

| (39) | Članak 19. stavak 3. Zakona o financijama iz 2001 sadržava daljnje pojedinosti o konceptu komercijalnog iskorištavanja. U točki (e) utvrđuje se da nema komercijalnog iskorištavanja kada materijal – ako nije podvrgnut nekom postupku u kojem se miješa s bilo kojom drugom tvari ili materijalom (osim vode) – ponovno postane dio zemljišta na lokalitetu iz kojeg je izvađen (24). |
| --- | --- |

(39)

Članak 19. stavak 3. Zakona o financijama iz 2001 sadržava daljnje pojedinosti o konceptu komercijalnog iskorištavanja. U točki (e) utvrđuje se da nema komercijalnog iskorištavanja kada materijal – ako nije podvrgnut nekom postupku u kojem se miješa s bilo kojom drugom tvari ili materijalom (osim vode) – ponovno postane dio zemljišta na lokalitetu iz kojeg je izvađen (24).

24

| (40) | U odjeljcima 21. i 22. definira se tko je operator lokaliteta te je li operator lokaliteta ili neka druga osoba ona osoba koja je odgovorna za iskorištavanje (i stoga odgovorna za AGL) u danoj situaciji. |
| --- | --- |

(40)

U odjeljcima 21. i 22. definira se tko je operator lokaliteta te je li operator lokaliteta ili neka druga osoba ona osoba koja je odgovorna za iskorištavanje (i stoga odgovorna za AGL) u danoj situaciji.

2.5.   POJAM OPOREZIVIH AGREGATA – IZUZEĆA OD AGL-A I POREZNI ODBICI

POJAM OPOREZIVIH AGREGATA – IZUZEĆA OD AGL-A I POREZNI ODBICI

| (41) | U članku 17. stavku 2. Zakona o financijama iz 2001. predviđa se da agregat nije oporezivi agregat u četiri slučaja:






  (a) | ako je izričito izuzet; |
| --- | --- | --- |

(41)

U članku 17. stavku 2. Zakona o financijama iz 2001. predviđa se da agregat nije oporezivi agregat u četiri slučaja:

(a)

ako je izričito izuzet;

| (b) | ako je prethodno upotrijebljen u građevinarstvu (bilo prije ili nakon početka primjene AGL-a); |
| --- | --- |

(b)

ako je prethodno upotrijebljen u građevinarstvu (bilo prije ili nakon početka primjene AGL-a);

| (c) | ako se radi o bilo kojem agregatu, ili ako je izveden od bilo kojeg agregata, na koji je već primijenjen AGL; |
| --- | --- |

(c)

ako se radi o bilo kojem agregatu, ili ako je izveden od bilo kojeg agregata, na koji je već primijenjen AGL;

| (d) | ako se radi o agregatu koji je uklonjen s izvornog lokaliteta prije početka primjene AGL-a. |
| --- | --- |

(d)

ako se radi o agregatu koji je uklonjen s izvornog lokaliteta prije početka primjene AGL-a.

| (42) | Smatra se da se agregat upotrebljava za potrebe građevinarstva ako se upotrebljava kao materijal ili potpora u građevinarstvu ili poboljšanju neke strukture (uključujući ceste, staze, trase na kojoj je položen ili će biti položen željeznički kolosijek, nasipe, zgrade i mostove) ili kada je pomiješan s bilo čime kao dio postupka izrade žbuke, betona, makadama penetriranog katranom, obloženog drobljenca ili bilo kojeg sličnog građevinskog materijala (25). |
| --- | --- |

(42)

Smatra se da se agregat upotrebljava za potrebe građevinarstva ako se upotrebljava kao materijal ili potpora u građevinarstvu ili poboljšanju neke strukture (uključujući ceste, staze, trase na kojoj je položen ili će biti položen željeznički kolosijek, nasipe, zgrade i mostove) ili kada je pomiješan s bilo čime kao dio postupka izrade žbuke, betona, makadama penetriranog katranom, obloženog drobljenca ili bilo kojeg sličnog građevinskog materijala (25).

25

| (43) | U članku 17. stavku 3. određuje se da je agregat izuzet od AGL-a u sljedećim slučajevima:






  „(b) | sastoji se u cijelosti od agregata koji je dobiven uklanjanjem iz tla na lokalitetu neke građevine ili predložene građevine tijekom iskapanja koje se obavlja zakonito: (i.) u vezi s preinakom ili izgradnjom zgrade; i (ii.) isključivo za potrebe postavljanja temelja ili polaganja bilo kakvih cijevi ili kabela; |
| --- | --- | --- |

(43)

U članku 17. stavku 3. određuje se da je agregat izuzet od AGL-a u sljedećim slučajevima:

„(b)

sastoji se u cijelosti od agregata koji je dobiven uklanjanjem iz tla na lokalitetu neke građevine ili predložene građevine tijekom iskapanja koje se obavlja zakonito: (i.) u vezi s preinakom ili izgradnjom zgrade; i (ii.) isključivo za potrebe postavljanja temelja ili polaganja bilo kakvih cijevi ili kabela;

| (c) | sastoji se u cijelosti od agregata koji je dobiven (i.) vađenjem s dna neke rijeke, umjetnog kanala ili vodenog toka (prirodnog ili umjetnog) ili nekog kanala u ili na prilazu u neku luku ili pristanište (prirodno ili umjetno); i (ii.) tijekom obavljanja jaružanja koje se provodi isključivo radi stvaranja, obnavljanja, poboljšavanja ili održavanja te rijeke, umjetnog kanala, vodenog toka, prirodnog kanala ili pristupa; |
| --- | --- |

(c)

sastoji se u cijelosti od agregata koji je dobiven (i.) vađenjem s dna neke rijeke, umjetnog kanala ili vodenog toka (prirodnog ili umjetnog) ili nekog kanala u ili na prilazu u neku luku ili pristanište (prirodno ili umjetno); i (ii.) tijekom obavljanja jaružanja koje se provodi isključivo radi stvaranja, obnavljanja, poboljšavanja ili održavanja te rijeke, umjetnog kanala, vodenog toka, prirodnog kanala ili pristupa;

| (d) | sastoji se u cijelosti od agregata koji je dobiven iz tla duž trase ili predložene trase neke autoceste ili predložene autoceste i tijekom iskapanja koja se obavljaju: (i.) radi poboljšanja ili održavanja autoceste ili izgradnje predložene autoceste; i (ii.) ne radi vađenja tog agregata; |
| --- | --- |

(d)

sastoji se u cijelosti od agregata koji je dobiven iz tla duž trase ili predložene trase neke autoceste ili predložene autoceste i tijekom iskapanja koja se obavljaju: (i.) radi poboljšanja ili održavanja autoceste ili izgradnje predložene autoceste; i (ii.) ne radi vađenja tog agregata;

| (da) | sastoji se u cijelosti od agregata koji je dobiven iz tla duž trase ili predložene trase nekog željezničkog kolosijeka, tramvajskog kolosijeka ili jednotračnog željezničkog kolosijeka ili predloženog željezničkog kolosijeka, tramvajskog kolosijeka ili jednotračnog željezničkog kolosijeka i tijekom iskapanja koja se obavljaju: (i.) radi poboljšanja ili održavanja željezničkog kolosijeka, tramvajskog kolosijeka ili jednotračnog željezničkog kolosijeka ili izgradnje predloženog željezničkog kolosijeka, tramvajskog kolosijeka ili jednotračnog željezničkog kolosijeka; i (ii.) ne radi vađenja tog agregata; |
| --- | --- |

(da)

sastoji se u cijelosti od agregata koji je dobiven iz tla duž trase ili predložene trase nekog željezničkog kolosijeka, tramvajskog kolosijeka ili jednotračnog željezničkog kolosijeka ili predloženog željezničkog kolosijeka, tramvajskog kolosijeka ili jednotračnog željezničkog kolosijeka i tijekom iskapanja koja se obavljaju: (i.) radi poboljšanja ili održavanja željezničkog kolosijeka, tramvajskog kolosijeka ili jednotračnog željezničkog kolosijeka ili izgradnje predloženog željezničkog kolosijeka, tramvajskog kolosijeka ili jednotračnog željezničkog kolosijeka; i (ii.) ne radi vađenja tog agregata;

| (e) | sastoji se u cijelosti od jalovine, otpada ili drugih nusproizvoda, ne uključujući pokrovne stijene, dobivenih vađenjem ili drugim odvajanjem od bilo koje količine agregata bilo koje porculanske gline ili kuglične gline; ili |
| --- | --- |

(e)

sastoji se u cijelosti od jalovine, otpada ili drugih nusproizvoda, ne uključujući pokrovne stijene, dobivenih vađenjem ili drugim odvajanjem od bilo koje količine agregata bilo koje porculanske gline ili kuglične gline; ili

| (f) | sastoji se u cijelosti od jalovine nastale tijekom bilo kojeg postupka kojim je (i.) ugljen, lignit, škriljevac ili lisnati škriljevac ili (ii.) tvar iz članka 18. stavka 3. u nastavku odvojen od drugog kamena nakon što su izvađeni ili dobiveni s tim drugim kamenom.” |
| --- | --- |

(f)

sastoji se u cijelosti od jalovine nastale tijekom bilo kojeg postupka kojim je (i.) ugljen, lignit, škriljevac ili lisnati škriljevac ili (ii.) tvar iz članka 18. stavka 3. u nastavku odvojen od drugog kamena nakon što su izvađeni ili dobiveni s tim drugim kamenom.”

| (44) | Stavak 3. točka (da) članka 17. umetnuta člankom 22. stavkom 3. Zakona o financijama iz 2007. primjenjuje se od 1. kolovoza 2007. |
| --- | --- |

(44)

Stavak 3. točka (da) članka 17. umetnuta člankom 22. stavkom 3. Zakona o financijama iz 2007. primjenjuje se od 1. kolovoza 2007.

| (45) | Osim toga, stavkom 4. članka 17. izuzeti su agregati koji se sastoje u cijelosti ili uglavnom od jedne ili više sljedećih tvari, ili su dio nečega što ima takav sastav, odnosno:






  „(a) | ugljena, lignita, škriljevca ili lisnatog škriljevca; |
| --- | --- | --- |

(45)

Osim toga, stavkom 4. članka 17. izuzeti su agregati koji se sastoje u cijelosti ili uglavnom od jedne ili više sljedećih tvari, ili su dio nečega što ima takav sastav, odnosno:

„(a)

ugljena, lignita, škriljevca ili lisnatog škriljevca;

| (c) | jalovine ili otpada, ili drugih nusproizvoda (i.) bilo kojeg industrijskog procesa izgaranja, ili (ii.) taljenja ili rafiniranja metala; |
| --- | --- |

(c)

jalovine ili otpada, ili drugih nusproizvoda (i.) bilo kojeg industrijskog procesa izgaranja, ili (ii.) taljenja ili rafiniranja metala;

| (d) | otpadaka od bušenja nastalih tijekom operacija koje se provode u skladu s dozvolom koja je dodijeljena temeljem Zakona o nafti iz 1998. [ili Zakona o nafti (proizvodnji nafte) (Sjeverna Irska) iz 1964.; |
| --- | --- |

(d)

otpadaka od bušenja nastalih tijekom operacija koje se provode u skladu s dozvolom koja je dodijeljena temeljem Zakona o nafti iz 1998. [ili Zakona o nafti (proizvodnji nafte) (Sjeverna Irska) iz 1964.;

| (e) | svega što nastaje tijekom radova koji se obavljaju temeljem ovlasti koje se moraju provoditi u skladu s, ili su dodijeljene, temeljem odredaba donesenih u okviru ili temeljem Zakona o radovima na novim cestama i ulicama iz 1991., Uredbe o cestama (Sjeverna Irska) iz 1993. ili Uredbe o radovima na ulicama (Sjeverna Irska) iz 1995.; |
| --- | --- |

(e)

svega što nastaje tijekom radova koji se obavljaju temeljem ovlasti koje se moraju provoditi u skladu s, ili su dodijeljene, temeljem odredaba donesenih u okviru ili temeljem Zakona o radovima na novim cestama i ulicama iz 1991., Uredbe o cestama (Sjeverna Irska) iz 1993. ili Uredbe o radovima na ulicama (Sjeverna Irska) iz 1995.;

| (f) | gline, tla ili biljne ili druge organske tvari.” |
| --- | --- |

(f)

gline, tla ili biljne ili druge organske tvari.”

| (46) | U skladu s obavijesti o AGL-u br. 1., „u cijelosti” znači da je 100 % predmetnog materijala jedan je od izuzetih materijala. „Uglavnom” znači da je više od 50 % materijala jedan od izuzetih materijala. Umjetno miješanje agregata s većom količinom izuzetih materijala neće proizvesti izuzetu smjesu, ali će značiti da se AGL primjenjuje na agregat u trenutku miješanja. |
| --- | --- |

(46)

U skladu s obavijesti o AGL-u br. 1., „u cijelosti” znači da je 100 % predmetnog materijala jedan je od izuzetih materijala. „Uglavnom” znači da je više od 50 % materijala jedan od izuzetih materijala. Umjetno miješanje agregata s većom količinom izuzetih materijala neće proizvesti izuzetu smjesu, ali će značiti da se AGL primjenjuje na agregat u trenutku miješanja.

| (47) | U članku 30. stavku 1. Zakona o financijama iz 2001 predviđa se da se donesu propisi o utvrđivanju prava osobe na porezni odbitak ako:






  (a) | je agregat koji podliježe AGL-u izvezen iz Ujedinjene Kraljevine u obliku agregata; |
| --- | --- | --- |

(47)

U članku 30. stavku 1. Zakona o financijama iz 2001 predviđa se da se donesu propisi o utvrđivanju prava osobe na porezni odbitak ako:

(a)

je agregat koji podliježe AGL-u izvezen iz Ujedinjene Kraljevine u obliku agregata;

| (b) | je izuzeti postupak primijenjen na agregat koji podliježe AGL-u; |
| --- | --- |

(b)

je izuzeti postupak primijenjen na agregat koji podliježe AGL-u;

| (c) | je agregat koji podliježe AGL-u upotrijebljen u propisanom industrijskom ili poljoprivrednom postupku; |
| --- | --- |

(c)

je agregat koji podliježe AGL-u upotrijebljen u propisanom industrijskom ili poljoprivrednom postupku;

| (d) | se agregatom koji podliježe AGL-u raspolaže na način koji ne čini njegovu uporabu za potrebe građevinarstva, kako može biti propisano (26); ili |
| --- | --- |

(d)

se agregatom koji podliježe AGL-u raspolaže na način koji ne čini njegovu uporabu za potrebe građevinarstva, kako može biti propisano (26); ili

26

| (e) | se čitavi ili dio duga koji se duguje osobi odgovornoj za komercijalno iskorištavanje agregata u njegovim knjigama otpisuje kao loš dug. |
| --- | --- |

(e)

se čitavi ili dio duga koji se duguje osobi odgovornoj za komercijalno iskorištavanje agregata u njegovim knjigama otpisuje kao loš dug.

| (48) | U članku 30. stavku 1. točki (b) Zakona o financijama iz 2001 predviđaju se porezna oslobođenja u slučaju kada se izuzeti postupak u smislu članka 18. stavka 2. točaka (a), (b) i (c) Zakona o financijama iz 2001. primjenjuje na materijal kada je na materijal već bio primijenjen AGL. Ona stoga odražavaju izuzeća iz članka 18. stavka 2. |
| --- | --- |

(48)

U članku 30. stavku 1. točki (b) Zakona o financijama iz 2001 predviđaju se porezna oslobođenja u slučaju kada se izuzeti postupak u smislu članka 18. stavka 2. točaka (a), (b) i (c) Zakona o financijama iz 2001. primjenjuje na materijal kada je na materijal već bio primijenjen AGL. Ona stoga odražavaju izuzeća iz članka 18. stavka 2.

| (49) | Industrijski i poljoprivredni postupci na koje se mogu primijeniti porezna oslobođenja iz članka 30. stavka 1. točke (c) navedeni su u Prilogu „Industrijski i poljoprivredni postupci” Uredbi br. 13 (Općih) uredaba o porezu na agregate iz 2002. U Obavijesti AGL 2. (27) podrobnije se opisuje vrsta predmetnih postupaka. To su sljedeći postupci:

  Industrijski postupci







  — | Oznaka 001: Proizvodnja i taljenje željeza, čelika i neželjeznih metala, uključujući i postupke lijevanja, odlijevanja, postrojenja za sinteriranje i izvlačenje žica |
| --- | --- | --- |

(49)

Industrijski i poljoprivredni postupci na koje se mogu primijeniti porezna oslobođenja iz članka 30. stavka 1. točke (c) navedeni su u Prilogu „Industrijski i poljoprivredni postupci” Uredbi br. 13 (Općih) uredaba o porezu na agregate iz 2002. U Obavijesti AGL 2. (27) podrobnije se opisuje vrsta predmetnih postupaka. To su sljedeći postupci:

27

Industrijski postupci

Industrijski postupci

—

Oznaka 001: Proizvodnja i taljenje željeza, čelika i neželjeznih metala, uključujući i postupke lijevanja, odlijevanja, postrojenja za sinteriranje i izvlačenje žica

| — | Oznaka 002: Legiranje |
| --- | --- |

—

Oznaka 002: Legiranje

| — | Oznaka 003: Smanjenje emisija u zrak, tlo i vodu |
| --- | --- |

—

Oznaka 003: Smanjenje emisija u zrak, tlo i vodu

| — | Oznaka 004: Filtriranje i pročišćavanje vode za piće, zraka i ulja |
| --- | --- |

—

Oznaka 004: Filtriranje i pročišćavanje vode za piće, zraka i ulja

| — | Oznaka 005: Pročišćavanje otpadnih voda |
| --- | --- |

—

Oznaka 005: Pročišćavanje otpadnih voda

| — | Oznaka 006: Proizvodnja energije |
| --- | --- |

—

Oznaka 006: Proizvodnja energije

| — | Oznaka 007: Keramički postupci |
| --- | --- |

—

Oznaka 007: Keramički postupci

| — | Oznaka 008: Vatrostalni postupci |
| --- | --- |

—

Oznaka 008: Vatrostalni postupci

| — | Oznaka 009: Proizvodnja stakla i proizvoda od stakla |
| --- | --- |

—

Oznaka 009: Proizvodnja stakla i proizvoda od stakla

| — | Oznaka 010: Proizvodnja staklenih vlakana |
| --- | --- |

—

Oznaka 010: Proizvodnja staklenih vlakana

| — | Oznaka 011: Sintetička vlakna |
| --- | --- |

—

Oznaka 011: Sintetička vlakna

| — | Oznaka 012: Proizvodnja i prerada hrane i pića |
| --- | --- |

—

Oznaka 012: Proizvodnja i prerada hrane i pića

| — | Oznaka 013: Proizvodnja plastičnih masa, gume i PVC-a |
| --- | --- |

—

Oznaka 013: Proizvodnja plastičnih masa, gume i PVC-a

| — | Oznaka 014: Kemijska proizvodnja, primjerice natrijevog karbonata, magnezijevog oksida iz morske vode, aluminijevog oksida, silicijevog dioksida |
| --- | --- |

—

Oznaka 014: Kemijska proizvodnja, primjerice natrijevog karbonata, magnezijevog oksida iz morske vode, aluminijevog oksida, silicijevog dioksida

| — | Oznaka 015: Proizvodnja precipitiranog kalcijevog karbonata |
| --- | --- |

—

Oznaka 015: Proizvodnja precipitiranog kalcijevog karbonata

| — | Oznaka 016: Proizvodnja farmaceutskih proizvoda, izbjeljivača, toaletnih proizvoda i deterdženata |
| --- | --- |

—

Oznaka 016: Proizvodnja farmaceutskih proizvoda, izbjeljivača, toaletnih proizvoda i deterdženata

| — | Oznaka 017: Postupci gaziranja |
| --- | --- |

—

Oznaka 017: Postupci gaziranja

| — | Oznaka 018: Proizvodnja punila za premazivanje, brtvila, ljepila, boja, rijetke žbuke, mastiksa (smole), kita i drugih vezivnih sredstava ili modifikatora |
| --- | --- |

—

Oznaka 018: Proizvodnja punila za premazivanje, brtvila, ljepila, boja, rijetke žbuke, mastiksa (smole), kita i drugih vezivnih sredstava ili modifikatora

| — | Oznaka 019: Proizvodnja pigmenata, lakova i crnila |
| --- | --- |

—

Oznaka 019: Proizvodnja pigmenata, lakova i crnila

| — | Oznaka 020: Proizvodnja uzgojnih supstrata i linijskih oznaka za sportske terene i druge rekreacijske objekte |
| --- | --- |

—

Oznaka 020: Proizvodnja uzgojnih supstrata i linijskih oznaka za sportske terene i druge rekreacijske objekte

| — | Oznaka 021: Spaljivanje |
| --- | --- |

—

Oznaka 021: Spaljivanje

| — | Oznaka 022: Proizvodnja isušivača |
| --- | --- |

—

Oznaka 022: Proizvodnja isušivača

| — | Oznaka 023: Proizvodnja podloga za tepihe, podmetača i pjene |
| --- | --- |

—

Oznaka 023: Proizvodnja podloga za tepihe, podmetača i pjene

| — | Oznaka 024: Postupci smoliranja |
| --- | --- |

—

Oznaka 024: Postupci smoliranja

| — | Oznaka 025: Proizvodnja aditiva za maziva |
| --- | --- |

—

Oznaka 025: Proizvodnja aditiva za maziva

| — | Oznaka 026: Štavljenje kože |
| --- | --- |

—

Oznaka 026: Štavljenje kože

| — | Oznaka 027: Proizvodnja papira |
| --- | --- |

—

Oznaka 027: Proizvodnja papira

| — | Oznaka 028: Proizvodnja materijala za upotrebu u umjetnosti |
| --- | --- |

—

Oznaka 028: Proizvodnja materijala za upotrebu u umjetnosti

| — | Oznaka 029: Proizvodnja pijeska za igru npr. za dječje pješčanike |
| --- | --- |

—

Oznaka 029: Proizvodnja pijeska za igru npr. za dječje pješčanike

| — | Oznaka 030: Proizvodnja glinenih golubova |
| --- | --- |

—

Oznaka 030: Proizvodnja glinenih golubova

| — | Oznaka 031: Postupci brušenja: specijalizirano pjeskarenje, mljevenje bez željeza(mlinovi na oblutke) i proizvodnja brusnog papira |
| --- | --- |

—

Oznaka 031: Postupci brušenja: specijalizirano pjeskarenje, mljevenje bez željeza(mlinovi na oblutke) i proizvodnja brusnog papira

| — | Oznaka 032: Uporaba kao agensa za podupiranje u istraživanju nalazišta nafte (ili proizvodnji nafte), na primjer, potporni pijesak za pukotine i ispirni fluid |
| --- | --- |

—

Oznaka 032: Uporaba kao agensa za podupiranje u istraživanju nalazišta nafte (ili proizvodnji nafte), na primjer, potporni pijesak za pukotine i ispirni fluid

| — | Oznaka 033: Odsumporavanja dimnih plinova i pranje dimnih plinova |
| --- | --- |

—

Oznaka 033: Odsumporavanja dimnih plinova i pranje dimnih plinova

| — | Oznaka 034: Proizvodnja sredstava za gašenje za uporabu u rudnicima |
| --- | --- |

—

Oznaka 034: Proizvodnja sredstava za gašenje za uporabu u rudnicima

| — | Oznaka 035: Proizvodnja aparata za gašenje požara |
| --- | --- |

—

Oznaka 035: Proizvodnja aparata za gašenje požara

| — | Oznaka 036: Proizvodnja materijala koji se upotrebljavaju za osiguranje vatrootpornosti |
| --- | --- |

—

Oznaka 036: Proizvodnja materijala koji se upotrebljavaju za osiguranje vatrootpornosti

| — | Oznaka 037: Neutralizacija kiselina |
| --- | --- |

—

Oznaka 037: Neutralizacija kiselina

| — | Oznaka 038: Proizvodnja tarnih materijala, na primjer automobilskih dijelova |
| --- | --- |

—

Oznaka 038: Proizvodnja tarnih materijala, na primjer automobilskih dijelova

Poljoprivredni postupci

Poljoprivredni postupci

| — | Oznaka 039: Proizvodnja aditiva za tlo |
| --- | --- |

—

Oznaka 039: Proizvodnja aditiva za tlo

| — | Oznaka 040: Proizvodnja hrane za životinje |
| --- | --- |

—

Oznaka 040: Proizvodnja hrane za životinje

| — | Oznaka 041: Proizvodnja materijala za životinjske stelje |
| --- | --- |

—

Oznaka 041: Proizvodnja materijala za životinjske stelje

| — | Oznaka 042: Proizvodnja gnojiva |
| --- | --- |

—

Oznaka 042: Proizvodnja gnojiva

| — | Oznaka 043: Proizvodnja pesticida i herbicida |
| --- | --- |

—

Oznaka 043: Proizvodnja pesticida i herbicida

| — | Oznaka 044: Proizvodnja uzgojnih supstrata, uključujući kompost, samo za uporabu u poljoprivredi i vrtlarstvu |
| --- | --- |

—

Oznaka 044: Proizvodnja uzgojnih supstrata, uključujući kompost, samo za uporabu u poljoprivredi i vrtlarstvu

| — | Oznaka 045: Tretiranje tla, uključujući obogaćivanje mineralima i smanjivanje kiselosti |
| --- | --- |

—

Oznaka 045: Tretiranje tla, uključujući obogaćivanje mineralima i smanjivanje kiselosti

2.6.   STOPA

STOPA

| (50) | Prvotno se AGL naplaćivao po stopi od 1,60 GBP po toni. Stopa je povećana na 1,95 GBP po toni za agregate koji su komercijalno iskorištavani od 1. travnja 2008. Stopa koja se trenutačno primjenjuje je 2 GBP po toni (od 1. travnja 2009.). |
| --- | --- |

(50)

Prvotno se AGL naplaćivao po stopi od 1,60 GBP po toni. Stopa je povećana na 1,95 GBP po toni za agregate koji su komercijalno iskorištavani od 1. travnja 2008. Stopa koja se trenutačno primjenjuje je 2 GBP po toni (od 1. travnja 2009.).

2.7.   RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

| (51) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 170. odluke o pokretanju postupka Komisija je dvojila o tome jesu li izuzeća i isključenja iz uvodne izjave 139. odluke o pokretanju postupka (28) („izuzeća na koja se odnosi istražni postupak”) bila opravdana općim načelima i logikom AGL-a. Činilo se da se predmetnim izuzećima i isključenjima korisnike oslobađa od poreza koji bi inače morali platiti i da ona čine operativnu potporu. S obzirom na to da nije raspolagala s dovoljno elemenata kako bi zaključila ispunjuje li mjera uvjete iz Smjernica Zajednice o državnim potporama za zaštitu okoliša (29) („EAG iz 2001.”) i Smjernica Zajednice o državnim potporama za zaštitu okoliša iz 2008. (30) („EAG iz 2008.”), Komisija je izrazila sumnju u sukladnost izuzeća na koje se odnosi istražni postupak i isključenja s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(51)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 170. odluke o pokretanju postupka Komisija je dvojila o tome jesu li izuzeća i isključenja iz uvodne izjave 139. odluke o pokretanju postupka (28) („izuzeća na koja se odnosi istražni postupak”) bila opravdana općim načelima i logikom AGL-a. Činilo se da se predmetnim izuzećima i isključenjima korisnike oslobađa od poreza koji bi inače morali platiti i da ona čine operativnu potporu. S obzirom na to da nije raspolagala s dovoljno elemenata kako bi zaključila ispunjuje li mjera uvjete iz Smjernica Zajednice o državnim potporama za zaštitu okoliša (29) („EAG iz 2001.”) i Smjernica Zajednice o državnim potporama za zaštitu okoliša iz 2008. (30) („EAG iz 2008.”), Komisija je izrazila sumnju u sukladnost izuzeća na koje se odnosi istražni postupak i isključenja s unutarnjim tržištem.

28

29

30

3.   PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

| (52) | Kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 10., Komisija je nakon objave odluke o pokretanju postupka primila opsežne primjedbe zainteresiranih strana. |
| --- | --- |

(52)

Kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 10., Komisija je nakon objave odluke o pokretanju postupka primila opsežne primjedbe zainteresiranih strana.

| (53) | Primjedbe zainteresiranih strana odnosile su se na: (i.) samu odluku o pokretanju postupka, (ii.) logiku AGL-a, (iii.) izuzeća za koja je prethodno utvrđeno da ne čine državne potporu već u odluci o pokretanju postupka i (iv.) izuzeća na koja se odnosi istražni postupak. |
| --- | --- |

(53)

Primjedbe zainteresiranih strana odnosile su se na: (i.) samu odluku o pokretanju postupka, (ii.) logiku AGL-a, (iii.) izuzeća za koja je prethodno utvrđeno da ne čine državne potporu već u odluci o pokretanju postupka i (iv.) izuzeća na koja se odnosi istražni postupak.

| (54) | Radi lakšeg upućivanja, u ovom se odjeljku iznose primjedbe koje su primljene u odnosu na odluku o pokretanju postupka. Preostale kategorije primljenih primjedaba predstavljene su u relevantnim odjeljcima ove odluke. |
| --- | --- |

(54)

Radi lakšeg upućivanja, u ovom se odjeljku iznose primjedbe koje su primljene u odnosu na odluku o pokretanju postupka. Preostale kategorije primljenih primjedaba predstavljene su u relevantnim odjeljcima ove odluke.

3.1.   PRIMJEDBE U POGLEDU SADRŽAJA ODLUKE O POKRETANJU POSTUPKA

PRIMJEDBE U POGLEDU SADRŽAJA ODLUKE O POKRETANJU POSTUPKA

(a)   Primjedbe Richarda Birda, BAA, primljene 20. i 23. prosinca 2013.

Primjedbe Richarda Birda, BAA, primljene 20. i 23. prosinca 2013.

| (55) | Gospodin Bird dostavio je Komisiji svoj doprinos javnoj raspravi koju su organizirala nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine u pogledu pristupa obustavi izuzeća od AGL-a u vezi s kojima je Komisija izrazila sumnje u odluci o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(55)

Gospodin Bird dostavio je Komisiji svoj doprinos javnoj raspravi koju su organizirala nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine u pogledu pristupa obustavi izuzeća od AGL-a u vezi s kojima je Komisija izrazila sumnje u odluci o pokretanju postupka.

| (56) | Gospodin Bird tvrdi da postoji niz netočnosti u odluci o pokretanju postupka, kao što su:






  i. | Utvrđeni su razni lokaliteti za vađenje čime se pokazuje da ne postoji rizik da će se u Ujedinjenoj Kraljevini iscrpiti izvori agregata. |
| --- | --- | --- |

(56)

Gospodin Bird tvrdi da postoji niz netočnosti u odluci o pokretanju postupka, kao što su:

i.

Utvrđeni su razni lokaliteti za vađenje čime se pokazuje da ne postoji rizik da će se u Ujedinjenoj Kraljevini iscrpiti izvori agregata.

| ii. | Agregati od troske, agregati od drobljenog lisnatog škriljevca te silikatni pijesak nastao u proizvodnji porculanske gline uvijek su bili glavni izvor agregata. |
| --- | --- |

ii.

Agregati od troske, agregati od drobljenog lisnatog škriljevca te silikatni pijesak nastao u proizvodnji porculanske gline uvijek su bili glavni izvor agregata.

| iii. | Izuzeti agregati i reciklirani agregati ne mogu zamijeniti agregate visoke kakvoće koji su potrebni u građevinarstvu i koji se vade zajedno s agregatima niže kakvoće (jedna tona agregata dobre kakvoće s jednom tonom agregata slabije kakvoće). Zbog tog materijala nastala su nova odlagališta otpada. |
| --- | --- |

iii.

Izuzeti agregati i reciklirani agregati ne mogu zamijeniti agregate visoke kakvoće koji su potrebni u građevinarstvu i koji se vade zajedno s agregatima niže kakvoće (jedna tona agregata dobre kakvoće s jednom tonom agregata slabije kakvoće). Zbog tog materijala nastala su nova odlagališta otpada.

| iv. | Dolazi do niza zlouporaba AGL-a. |
| --- | --- |

iv.

Dolazi do niza zlouporaba AGL-a.

| v. | Otvaraju se kamenolomi samo za proizvodnju izuzetih agregata (31). Gospodin Bird tvrdi da postoje kamelonomi lisnatog škriljevca koji proizvode samo lisnati škriljevac kao kamen, a ne i krovni škriljevac. Gospodin Bird kao primjer navodi imena dva kamenoloma. |
| --- | --- |

v.

Otvaraju se kamenolomi samo za proizvodnju izuzetih agregata (31). Gospodin Bird tvrdi da postoje kamelonomi lisnatog škriljevca koji proizvode samo lisnati škriljevac kao kamen, a ne i krovni škriljevac. Gospodin Bird kao primjer navodi imena dva kamenoloma.

31

| vi. | Kamenolomi agregata škriljevca proizvode i prodaju neoporezive agregate. Milijun tona škriljevca upotrijebljeno je za izgradnju ceste u blizini Edinburga. |
| --- | --- |

vi.

Kamenolomi agregata škriljevca proizvode i prodaju neoporezive agregate. Milijun tona škriljevca upotrijebljeno je za izgradnju ceste u blizini Edinburga.

| vii. | U odluci o pokretanju postupka navodno se ne prepoznaje što je agregat: kamenje manjih veličina, drobljeno ili nedrobljeno, uključujući prirodni pijesak i šljunak. Stijene za oblaganje obale radi obrane od mora, kamen za zaštitu rijeka, kamen za zidove, kamen za kamine, kamen za oblaganje jaraka, oblutci za ceste i kamen za zidne ispune morskih lukobrana oporezuju se kao agregati ako nisu geološki lisnati škriljevac ili škriljevac. |
| --- | --- |

vii.

U odluci o pokretanju postupka navodno se ne prepoznaje što je agregat: kamenje manjih veličina, drobljeno ili nedrobljeno, uključujući prirodni pijesak i šljunak. Stijene za oblaganje obale radi obrane od mora, kamen za zaštitu rijeka, kamen za zidove, kamen za kamine, kamen za oblaganje jaraka, oblutci za ceste i kamen za zidne ispune morskih lukobrana oporezuju se kao agregati ako nisu geološki lisnati škriljevac ili škriljevac.

| viii. | AGL je besmislen jer se razvrstani kamen za zidove, koji nije rezan oporezuje. |
| --- | --- |

viii.

AGL je besmislen jer se razvrstani kamen za zidove, koji nije rezan oporezuje.

| ix. | Samo škriljevac iz Sjevernog Walesa može se upotrebljavati kao krovni škriljevac. Lisnati škriljevac iz drugih područja lisnatog škriljevca u Ujedinjenoj Kraljevini ne upotrebljava se kao krovni škriljevac, nego kao kamen za zidove ili kamen za popločavanje. Pješčenjak, kamen za zidove i za popločavanje oporezuje se. Škriljevac se ne upotrebljava za krovove. Kamenolomi za vađenje lisnatog škriljevca i škriljevca otvoreni su jer su ti materijali izuzeti od poreza (32). |
| --- | --- |

ix.

Samo škriljevac iz Sjevernog Walesa može se upotrebljavati kao krovni škriljevac. Lisnati škriljevac iz drugih područja lisnatog škriljevca u Ujedinjenoj Kraljevini ne upotrebljava se kao krovni škriljevac, nego kao kamen za zidove ili kamen za popločavanje. Pješčenjak, kamen za zidove i za popločavanje oporezuje se. Škriljevac se ne upotrebljava za krovove. Kamenolomi za vađenje lisnatog škriljevca i škriljevca otvoreni su jer su ti materijali izuzeti od poreza (32).

32

| x. | Navodno, AGL je zapravo imao negativni utjecaj na okoliš s obzirom na to da su operacije povezane s recikliranim agregatom štetne za okoliš i zbog dodatnih udaljenosti koje je potrebno prijeći prilikom prijevoza izuzetih materijala. |
| --- | --- |

x.

Navodno, AGL je zapravo imao negativni utjecaj na okoliš s obzirom na to da su operacije povezane s recikliranim agregatom štetne za okoliš i zbog dodatnih udaljenosti koje je potrebno prijeći prilikom prijevoza izuzetih materijala.

| xi. | Silikatni pijesak nastao tijekom obrade porculanske gline uvijek je bio izvor agregata. U Cornwallu ima malo pijeska, stoga se zbog pijeska iz kamenoloma za vađenje porculanske gline ne smanjuje vađenje prirodnog pijeska. On je zapravo važan izvor pijeska u tom području. Ovim pijeskom narušava se tržište finih čestica drobljenog kamena koje su nusproizvod lokalnih kamenoloma za vađenje agregata od čvrstih stijena čiji je glavni cilj proizvodnja agregata od kamene sitneži za beton, asfalt i građevinske radove. |
| --- | --- |

xi.

Silikatni pijesak nastao tijekom obrade porculanske gline uvijek je bio izvor agregata. U Cornwallu ima malo pijeska, stoga se zbog pijeska iz kamenoloma za vađenje porculanske gline ne smanjuje vađenje prirodnog pijeska. On je zapravo važan izvor pijeska u tom području. Ovim pijeskom narušava se tržište finih čestica drobljenog kamena koje su nusproizvod lokalnih kamenoloma za vađenje agregata od čvrstih stijena čiji je glavni cilj proizvodnja agregata od kamene sitneži za beton, asfalt i građevinske radove.

| xii. | Nusproizvodi porculanske gline izuzeti su dok se nusproizvodi vapnenca oporezuju čak i kada se vapnenac upotrebljava za poljoprivredu ili za industrijsku preradu. Oni stvaraju 20 % otpadnih nusproizvoda. |
| --- | --- |

xii.

Nusproizvodi porculanske gline izuzeti su dok se nusproizvodi vapnenca oporezuju čak i kada se vapnenac upotrebljava za poljoprivredu ili za industrijsku preradu. Oni stvaraju 20 % otpadnih nusproizvoda.

| xiii. | Navodno je ponovno otvoren niz iskorištenih kamenoloma za vađenje porculanske gline samo radi vađenja izuzetih agregata s obzirom na to da je kaolin iskorišten. S druge strane, netko tko želi eksploatirati staro nalazište granita morao bi platiti porez. |
| --- | --- |

xiii.

Navodno je ponovno otvoren niz iskorištenih kamenoloma za vađenje porculanske gline samo radi vađenja izuzetih agregata s obzirom na to da je kaolin iskorišten. S druge strane, netko tko želi eksploatirati staro nalazište granita morao bi platiti porez.

| xiv. | Nusproizvodi prerade i taljenja metala doista nisu isti kao prirodni agregati, ali nikada nisu bili otpad i imaju vrlo dobro tržište. Gospodin Bird smatra da bi se AGL trebao primjenjivati na proizvode koji nisu otpad. |
| --- | --- |

xiv.

Nusproizvodi prerade i taljenja metala doista nisu isti kao prirodni agregati, ali nikada nisu bili otpad i imaju vrlo dobro tržište. Gospodin Bird smatra da bi se AGL trebao primjenjivati na proizvode koji nisu otpad.

| xv. | Gospodin Bird smatra da nije moguće zamijeniti kvalitetne agregate agregatima iz većine djelatnosti povezanih s lisnatim škriljevcem, škriljevcem ili porculanskom glinom. |
| --- | --- |

xv.

Gospodin Bird smatra da nije moguće zamijeniti kvalitetne agregate agregatima iz većine djelatnosti povezanih s lisnatim škriljevcem, škriljevcem ili porculanskom glinom.

| (57) | Gospodin Bird dopunio je te informacije podneskom od 10. veljače 2014. u pogledu uporaba agregata od troske, nusproizvoda industrije proizvodnje čelika. Cilj podneska je pokazati da troska nije otpad, nego prvorazredni agregat koji se može upotrebljavati kao alternativa cementu. |
| --- | --- |

(57)

Gospodin Bird dopunio je te informacije podneskom od 10. veljače 2014. u pogledu uporaba agregata od troske, nusproizvoda industrije proizvodnje čelika. Cilj podneska je pokazati da troska nije otpad, nego prvorazredni agregat koji se može upotrebljavati kao alternativa cementu.

(b)   Primjedbe udruženja BAA-a primljene 10. siječnja 2014.

Primjedbe udruženja BAA-a primljene 10. siječnja 2014.

| (58) | Udruženje BAA smatra da se pojam agregata ne bi trebao upotrebljavati za određivanje toga uzrokuje li AGL državnu potporu ili ne s obzirom na to da ne postoji jasna definicija agregata koja odgovara području primjene poreza. Komisija u odluci o pokretanju postupka definira agregate kao „kamen, šljunak i pijesak koji se vade kako bi se građevinarstvo opskrbilo nasipnim materijalom”. Međutim, AGL-om se navodno oporezuju mnogi materijali koji se upotrebljavaju za različite upotrebe osim „opskrbe građevinarstva nasipnim materijalom”, poput nerezanog kamena za gradnju koji se upotrebljava za izgradnju zidova, stijena za oblaganje obala, željezničkog tucanika, kamena visoke vrijednosti polirnosti („PSV-a”) za asfalt otporan na klizanje itd. Udruženje BAA navodi da su britanska tijela nadležna za tržišno natjecanje u više navrata ocijenila tržišta agregata i općenito zaključila da se specijalizirani materijali kao što su željeznički tucanik i kamen visoke vrijednosti polirnosti nalaze na međusobno različitim tržištima i tržištima koja se razlikuju od tržišta „agregata za građevinarstvo” jer se upotrebljavaju u različitim primjenama i ne postoji ni zamjena potražnje ni zamjena ponude (33). |
| --- | --- |

(58)

Udruženje BAA smatra da se pojam agregata ne bi trebao upotrebljavati za određivanje toga uzrokuje li AGL državnu potporu ili ne s obzirom na to da ne postoji jasna definicija agregata koja odgovara području primjene poreza. Komisija u odluci o pokretanju postupka definira agregate kao „kamen, šljunak i pijesak koji se vade kako bi se građevinarstvo opskrbilo nasipnim materijalom”. Međutim, AGL-om se navodno oporezuju mnogi materijali koji se upotrebljavaju za različite upotrebe osim „opskrbe građevinarstva nasipnim materijalom”, poput nerezanog kamena za gradnju koji se upotrebljava za izgradnju zidova, stijena za oblaganje obala, željezničkog tucanika, kamena visoke vrijednosti polirnosti („PSV-a”) za asfalt otporan na klizanje itd. Udruženje BAA navodi da su britanska tijela nadležna za tržišno natjecanje u više navrata ocijenila tržišta agregata i općenito zaključila da se specijalizirani materijali kao što su željeznički tucanik i kamen visoke vrijednosti polirnosti nalaze na međusobno različitim tržištima i tržištima koja se razlikuju od tržišta „agregata za građevinarstvo” jer se upotrebljavaju u različitim primjenama i ne postoji ni zamjena potražnje ni zamjena ponude (33).

33

| (59) | Udruženje BAA tvrdi da su tri izuzeća od izuzeća o kojima je Komisija donijela pozitivnu odluku u odluci o pokretanju postupka selektivna, odnosno izuzeće za reciklirani građevinski otpad, agregat iskopan tijekom izgradnje cesta, željeznica, zgrada itd., i industrijski otpad/nusproizvod. Udruženje BAA tvrdi da su iz perspektive cilja „preusmjeravanja potražnje” te tri kategorije izuzetih materijala u istom položaju kao i otpad/nusproizvod, između ostalog, porculanske gline, lisnatog škriljevca i ugljena u vezi s kojima je Komisija izrazila sumnju u odluci o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(59)

Udruženje BAA tvrdi da su tri izuzeća od izuzeća o kojima je Komisija donijela pozitivnu odluku u odluci o pokretanju postupka selektivna, odnosno izuzeće za reciklirani građevinski otpad, agregat iskopan tijekom izgradnje cesta, željeznica, zgrada itd., i industrijski otpad/nusproizvod. Udruženje BAA tvrdi da su iz perspektive cilja „preusmjeravanja potražnje” te tri kategorije izuzetih materijala u istom položaju kao i otpad/nusproizvod, između ostalog, porculanske gline, lisnatog škriljevca i ugljena u vezi s kojima je Komisija izrazila sumnju u odluci o pokretanju postupka.

(c)   Primjedbe primljene od kamenoloma Lantoom 16. siječnja 2014.

Primjedbe primljene od kamenoloma Lantoom 16. siječnja 2014.

| (60) | Kamenolom Lantoom tvrdi da je odluka o pokretanju postupka stvorila nesigurnost i utjecala na ulaganje i zapošljavanje. |
| --- | --- |

(60)

Kamenolom Lantoom tvrdi da je odluka o pokretanju postupka stvorila nesigurnost i utjecala na ulaganje i zapošljavanje.

4.   PRIMJEDBE UJEDINJENE KRALJEVINE

PRIMJEDBE UJEDINJENE KRALJEVINE

| (61) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su opsežne primjedbe na dvojbe izražene u odluci o pokretanju postupka i dodatne informacije te obrazloženja o spojivosti s unutarnjim tržištem izuzeća na koja se odnosi istražni postupak. |
| --- | --- |

(61)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su opsežne primjedbe na dvojbe izražene u odluci o pokretanju postupka i dodatne informacije te obrazloženja o spojivosti s unutarnjim tržištem izuzeća na koja se odnosi istražni postupak.

| (62) | Nisu primljene nikakve primjedbe nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine na sadržaj same odluke o pokretanju postupka. Radi lakšeg upućivanja, primljene primjedbe i informacije predstavljene su u odgovarajućim odjeljcima ove odluke. |
| --- | --- |

(62)

Nisu primljene nikakve primjedbe nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine na sadržaj same odluke o pokretanju postupka. Radi lakšeg upućivanja, primljene primjedbe i informacije predstavljene su u odgovarajućim odjeljcima ove odluke.

5.   OCJENA MJERE

OCJENA MJERE

| (63) | Komisija je donošenjem odluke o pokretanju postupka već odlučila da neće podnijeti prigovore u pogledu izuzeća, isključenja i poreznih olakšica utvrđenih u članku 17. stavku 2. točkama (b), (c) i (d), članku 17. stavku 3. točkama (b), (c), (d) i (da), članku 17. stavku 4. točkama (d) i (e), članku 17. stavku 4. točki (a) (u mjeri u kojoj se izuzeti materijal u cijelosti sastoji od ugljena, lignita, škriljevca, lisnatog škriljevca koji se upotrebljava u druge svrhe osim kao agregat), članku 17. stavku 4. točki (c) (kada se uglavnom sastoji od jalovine), članku 17. stavku 4. točki (f) (osim za glinu), članku 18. stavku 2. točki (a), članku 18. stavku 2. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na materijale koji se ne upotrebljavaju kao agregati), članku 18. stavku 2. točki (c), članku 30. stavku 1. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na izuzete postupke u smislu članka 18. stavka 2. točaka (a) i (c)), članku 30. stavku 1. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na izuzeti postupak u smislu članka 18. stavka 2. točke (b) u kojem se dobivaju materijali koji se ne upotrebljavaju kao agregati) i članku 30. stavku 1. točki (c) Zakona o financijama iz 2001., kako je izmijenjen Zakonom o financijama iz 2002. i Zakonom o financijama iz 2007., u odnosu na AGL, s obzirom na to da je Komisija smatrala da se njima ne proizvodi državna potpora u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Komisija stoga neće ocjenjivati ta izuzeća, isključenja i porezne olakšice predviđene Zakonom o financijama iz 2001., kako je izmijenjen Zakonom o financijama iz 2002. i Zakonom o financijama iz 2007. u odnosu na AGL te će ograničiti svoju ocjenu na izuzeća na koja se odnosi istražni postupak. |
| --- | --- |

(63)

Komisija je donošenjem odluke o pokretanju postupka već odlučila da neće podnijeti prigovore u pogledu izuzeća, isključenja i poreznih olakšica utvrđenih u članku 17. stavku 2. točkama (b), (c) i (d), članku 17. stavku 3. točkama (b), (c), (d) i (da), članku 17. stavku 4. točkama (d) i (e), članku 17. stavku 4. točki (a) (u mjeri u kojoj se izuzeti materijal u cijelosti sastoji od ugljena, lignita, škriljevca, lisnatog škriljevca koji se upotrebljava u druge svrhe osim kao agregat), članku 17. stavku 4. točki (c) (kada se uglavnom sastoji od jalovine), članku 17. stavku 4. točki (f) (osim za glinu), članku 18. stavku 2. točki (a), članku 18. stavku 2. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na materijale koji se ne upotrebljavaju kao agregati), članku 18. stavku 2. točki (c), članku 30. stavku 1. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na izuzete postupke u smislu članka 18. stavka 2. točaka (a) i (c)), članku 30. stavku 1. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na izuzeti postupak u smislu članka 18. stavka 2. točke (b) u kojem se dobivaju materijali koji se ne upotrebljavaju kao agregati) i članku 30. stavku 1. točki (c) Zakona o financijama iz 2001., kako je izmijenjen Zakonom o financijama iz 2002. i Zakonom o financijama iz 2007., u odnosu na AGL, s obzirom na to da je Komisija smatrala da se njima ne proizvodi državna potpora u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Komisija stoga neće ocjenjivati ta izuzeća, isključenja i porezne olakšice predviđene Zakonom o financijama iz 2001., kako je izmijenjen Zakonom o financijama iz 2002. i Zakonom o financijama iz 2007. u odnosu na AGL te će ograničiti svoju ocjenu na izuzeća na koja se odnosi istražni postupak.

5.1.   OCJENA PRIMJEDABA KOJE SU PRIMLJENE U POGLEDU SADRŽAJA ODLUKE O POKRETANJU POSTUPKA

OCJENA PRIMJEDABA KOJE SU PRIMLJENE U POGLEDU SADRŽAJA ODLUKE O POKRETANJU POSTUPKA

| (64) | Udruženje BAA, kako je prethodno spomenuto u uvodnoj izjavi 59., smatra da izuzeća za reciklirani građevinski otpad, agregate iskopane tijekom izgradnje cesta, željeznica, zgrada itd., i industrijski otpad/nusproizvod nisu obuhvaćeni logikom AGL-a iz perspektive cilja „preusmjeravanja potražnje”. |
| --- | --- |

(64)

Udruženje BAA, kako je prethodno spomenuto u uvodnoj izjavi 59., smatra da izuzeća za reciklirani građevinski otpad, agregate iskopane tijekom izgradnje cesta, željeznica, zgrada itd., i industrijski otpad/nusproizvod nisu obuhvaćeni logikom AGL-a iz perspektive cilja „preusmjeravanja potražnje”.

| (65) | Komisija je u odluci o pokretanju postupka zaključila da reciklirani agregati i svježe izvađeni agregati nisu u usporedivoj situaciji s obzirom na cilj AGL-a te da razlika između recikliranih i svježe izvađenih agregata proizlazi iz prirode i logike AGL-a. Jasno je da se uporabom recikliranog agregata, iako je postupak recikliranja manje prihvatljiv za okoliš od postupka iskopavanja svježeg agregata, sprečava iskopavanje iste količine svježeg agregata. Nadalje, poticanjem upotrebe materijala koji su neizbježni rezultat određenih aktivnosti koje bi se u svakom slučaju dogodile jasno se pomaže smanjenju stvaranja otpada i sprečava se iskopavanje iste količine svježeg agregata. |
| --- | --- |

(65)

Komisija je u odluci o pokretanju postupka zaključila da reciklirani agregati i svježe izvađeni agregati nisu u usporedivoj situaciji s obzirom na cilj AGL-a te da razlika između recikliranih i svježe izvađenih agregata proizlazi iz prirode i logike AGL-a. Jasno je da se uporabom recikliranog agregata, iako je postupak recikliranja manje prihvatljiv za okoliš od postupka iskopavanja svježeg agregata, sprečava iskopavanje iste količine svježeg agregata. Nadalje, poticanjem upotrebe materijala koji su neizbježni rezultat određenih aktivnosti koje bi se u svakom slučaju dogodile jasno se pomaže smanjenju stvaranja otpada i sprečava se iskopavanje iste količine svježeg agregata.

| (66) | Stoga ta tri izuzeća pridonose postizanju veće koristi za okoliš sprečavanjem dodatnog vađenja agregata. |
| --- | --- |

(66)

Stoga ta tri izuzeća pridonose postizanju veće koristi za okoliš sprečavanjem dodatnog vađenja agregata.

| (67) | Nekoliko zainteresiranih strana u tom su pogledu naveli da je bilo slučajeva dodatnih iskopavanja isključivo u svrhu dobivanja agregata za prodaju. Međutim, to su slučajevi jasne zlouporabe koje bi trebalo prijaviti i rješavati u skladu s nacionalnim pravom Ujedinjene Kraljevine i ne čine pitanje koje se rješava u okviru zakonodavstva o državnim potporama. |
| --- | --- |

(67)

Nekoliko zainteresiranih strana u tom su pogledu naveli da je bilo slučajeva dodatnih iskopavanja isključivo u svrhu dobivanja agregata za prodaju. Međutim, to su slučajevi jasne zlouporabe koje bi trebalo prijaviti i rješavati u skladu s nacionalnim pravom Ujedinjene Kraljevine i ne čine pitanje koje se rješava u okviru zakonodavstva o državnim potporama.

| (68) | Razlozi za sumnje koje je izrazila Komisija u odluci o pokretanju postupka u pogledu otpada/nusproizvoda, između ostalog, porculanske gline, lisnatog škriljevca i ugljena ne utječu na ocjenu tri prethodno navedena izuzeća, prvenstveno sumnje koje je izrazila Komisija ne isključuju konačne rezultate službenog istražnog postupka, a materijali koji podliježu izuzećima razlikuju se i rezultiraju različitim okolnostima. |
| --- | --- |

(68)

Razlozi za sumnje koje je izrazila Komisija u odluci o pokretanju postupka u pogledu otpada/nusproizvoda, između ostalog, porculanske gline, lisnatog škriljevca i ugljena ne utječu na ocjenu tri prethodno navedena izuzeća, prvenstveno sumnje koje je izrazila Komisija ne isključuju konačne rezultate službenog istražnog postupka, a materijali koji podliježu izuzećima razlikuju se i rezultiraju različitim okolnostima.

| (69) | Gospodin Bird ukazuje na upotrebu niza materijala koji su izuzeti od AGL-a kao agregata, čime se dokazuje da se izuzećima od AGL-a pomaže u ostvarenju ekoloških ciljeva s obzirom na to da oni uspješno zamjenjuju svježe izvađene agregate. |
| --- | --- |

(69)

Gospodin Bird ukazuje na upotrebu niza materijala koji su izuzeti od AGL-a kao agregata, čime se dokazuje da se izuzećima od AGL-a pomaže u ostvarenju ekoloških ciljeva s obzirom na to da oni uspješno zamjenjuju svježe izvađene agregate.

| (70) | Podaci koje su dostavila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine, kako ćemo pokazati u nastavku u uvodnoj izjavi 143. pokazuju da se nakon uvođenja AGL-a nije povećao broj kamenoloma koji proizvode izuzete materijale, nego se zapravo smanjio. |
| --- | --- |

(70)

Podaci koje su dostavila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine, kako ćemo pokazati u nastavku u uvodnoj izjavi 143. pokazuju da se nakon uvođenja AGL-a nije povećao broj kamenoloma koji proizvode izuzete materijale, nego se zapravo smanjio.

| (71) | Prema navodima na web-mjestu jednog od kamenoloma koje je gospodin Bird naveo kao kamenolome u kojima se navodno proizvodi samo lisnati škriljevac kao kamen, a ne i krovni škriljevac, taj kamenolom proizvodi i krovni škriljevac. U pogledu drugog kamenoloma nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine obvezala su se da će istražiti koji materijal zapravo proizvodi i započeti postupak u okviru nacionalnog zakonodavstva ovisno o rezultatima istrage. |
| --- | --- |

(71)

Prema navodima na web-mjestu jednog od kamenoloma koje je gospodin Bird naveo kao kamenolome u kojima se navodno proizvodi samo lisnati škriljevac kao kamen, a ne i krovni škriljevac, taj kamenolom proizvodi i krovni škriljevac. U pogledu drugog kamenoloma nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine obvezala su se da će istražiti koji materijal zapravo proizvodi i započeti postupak u okviru nacionalnog zakonodavstva ovisno o rezultatima istrage.

| (72) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine i udruženje BAA tvrde da nemaju informacije o tome da su bivši iskorišteni kamenolomi porculanske gline nedavno ponovno otvoreni. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine ne znaju niti za jedno odobrenje dodijeljeno u tom pogledu, a dva proizvođača porculanske i kuglične gline ne znaju za takva ponovna otvaranja. |
| --- | --- |

(72)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine i udruženje BAA tvrde da nemaju informacije o tome da su bivši iskorišteni kamenolomi porculanske gline nedavno ponovno otvoreni. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine ne znaju niti za jedno odobrenje dodijeljeno u tom pogledu, a dva proizvođača porculanske i kuglične gline ne znaju za takva ponovna otvaranja.

5.2.   DRŽAVNA POTPORA U SMISLU ČLANKA 107. STAVKA 1. UGOVORA (BIVŠI ČL. 87. STAVAK 1. EZ-A)

DRŽAVNA POTPORA U SMISLU ČLANKA 107. STAVKA 1. UGOVORA (BIVŠI ČL. 87. STAVAK 1. EZ-A)

| (73) | Mjera je državna potpora u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a ako ispunjuje četiri uvjeta. Prvo, mjerom se korisnicima dodjeljuje prednost. Drugo, mjerom se pogoduje određenim poduzetnicima ili gospodarskim djelatnostima (selektivnost). Treće, mjeru financira država ili se financira iz državnih sredstava i četvrto, mjera bi mogla utjecati na trgovinu među državama članicama i narušiti tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu. |
| --- | --- |

(73)

Mjera je državna potpora u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a ako ispunjuje četiri uvjeta. Prvo, mjerom se korisnicima dodjeljuje prednost. Drugo, mjerom se pogoduje određenim poduzetnicima ili gospodarskim djelatnostima (selektivnost). Treće, mjeru financira država ili se financira iz državnih sredstava i četvrto, mjera bi mogla utjecati na trgovinu među državama članicama i narušiti tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu.

| (74) | Prema ustaljenoj sudskoj praksi pojam potpore općenitiji je od pojma subvencije jer obuhvaća ne samo pozitivne koristi, poput samih subvencija, nego i državne mjere koje, u različitim oblicima, ublažavaju namete koji su obično uključeni u proračun poduzetnika i koje stoga, iako nisu subvencije u strogom smislu te riječi, imaju istu narav i proizvode isti učinak (34). |
| --- | --- |

(74)

Prema ustaljenoj sudskoj praksi pojam potpore općenitiji je od pojma subvencije jer obuhvaća ne samo pozitivne koristi, poput samih subvencija, nego i državne mjere koje, u različitim oblicima, ublažavaju namete koji su obično uključeni u proračun poduzetnika i koje stoga, iako nisu subvencije u strogom smislu te riječi, imaju istu narav i proizvode isti učinak (34).

34

| (75) | S obzirom na kriterij selektivnosti dodijeljene prednosti, potrebno je razmotriti je li, u okviru određenog zakonskog sustava ili specifičnog poreznog sustava, državna mjera takva da se njome pogoduje određenim poduzetnicima ili proizvodnji određene robe u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a u usporedbi s drugim poduzetnicima u usporedivom pravnom i činjeničnom položaju s obzirom na cilj koji se nastoji postići predmetnim zakonskim ili poreznim sustavom (35). |
| --- | --- |

(75)

S obzirom na kriterij selektivnosti dodijeljene prednosti, potrebno je razmotriti je li, u okviru određenog zakonskog sustava ili specifičnog poreznog sustava, državna mjera takva da se njome pogoduje određenim poduzetnicima ili proizvodnji određene robe u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a u usporedbi s drugim poduzetnicima u usporedivom pravnom i činjeničnom položaju s obzirom na cilj koji se nastoji postići predmetnim zakonskim ili poreznim sustavom (35).

35

| (76) | Međutim, mjera koja je, iako se njome dodjeljuje prednost njezinim primateljima, opravdana zbog naravi ili općeg ustroja poreznog sustava kojeg je dio ne ispunjuje taj uvjet selektivnosti (36). Država članica stoga može pokazati da je mjera izravna posljedica temeljnih ili vodećih načela njezinog poreznog sustava. |
| --- | --- |

(76)

Međutim, mjera koja je, iako se njome dodjeljuje prednost njezinim primateljima, opravdana zbog naravi ili općeg ustroja poreznog sustava kojeg je dio ne ispunjuje taj uvjet selektivnosti (36). Država članica stoga može pokazati da je mjera izravna posljedica temeljnih ili vodećih načela njezinog poreznog sustava.

36

| (77) | Za potrebe ocjene selektivne naravi prednosti koja je dodijeljena predmetnom mjerom, važno je odrediti što čini referentni okvir, s obzirom na to da se postojanje prednost može utvrditi samo u usporedbi s tim referentnim okvirom (37). |
| --- | --- |

(77)

Za potrebe ocjene selektivne naravi prednosti koja je dodijeljena predmetnom mjerom, važno je odrediti što čini referentni okvir, s obzirom na to da se postojanje prednost može utvrditi samo u usporedbi s tim referentnim okvirom (37).

37

| (78) | Ukratko, selektivnost se može ocjenjivati tako da se slijedi pristup koji se sastoji od tri koraka:






  i. | utvrđivanje referentnog sustava (ili uobičajenog sustava oporezivanja) u kojem su utvrđeni uobičajeno načelo oporezivanja AGL-a i (ekološki) cilj; |
| --- | --- | --- |

(78)

Ukratko, selektivnost se može ocjenjivati tako da se slijedi pristup koji se sastoji od tri koraka:

i.

utvrđivanje referentnog sustava (ili uobičajenog sustava oporezivanja) u kojem su utvrđeni uobičajeno načelo oporezivanja AGL-a i (ekološki) cilj;

| ii. | utvrđivanje toga predstavlja li diferencijacija poreznih stopa odstupanje od uobičajenog poreznog režima jer se njome pravi razlika između gospodarskih subjekata koji su u usporedivom pravnom i činjeničnom položaju; te |
| --- | --- |

ii.

utvrđivanje toga predstavlja li diferencijacija poreznih stopa odstupanje od uobičajenog poreznog režima jer se njome pravi razlika između gospodarskih subjekata koji su u usporedivom pravnom i činjeničnom položaju; te

| iii. | u slučaju usporedivosti pravnog i činjeničnog položaja, diferencijacija poreznih stopa ne predstavlja odstupanje ako se može opravdati ciljem poreznog sustava. U nedostatku takvog obrazloženje mjera se de facto smatra selektivnom. Kada se opravdava diferencijacija poreznih stopa može se pozivati samo na unutarnje mehanizme poreznog sustava koji su potrebni za ostvarivanje zacrtanog cilja. Ciljevi koji nisu povezani s poreznim sustavom ne mogu se razmatrati u tom pogledu. |
| --- | --- |

iii.

u slučaju usporedivosti pravnog i činjeničnog položaja, diferencijacija poreznih stopa ne predstavlja odstupanje ako se može opravdati ciljem poreznog sustava. U nedostatku takvog obrazloženje mjera se de facto smatra selektivnom. Kada se opravdava diferencijacija poreznih stopa može se pozivati samo na unutarnje mehanizme poreznog sustava koji su potrebni za ostvarivanje zacrtanog cilja. Ciljevi koji nisu povezani s poreznim sustavom ne mogu se razmatrati u tom pogledu.

de facto

| (79) | Kako je Opći sud potvrdio (38), referentni okvir na temelju kojeg se treba utvrditi uobičajeno oporezivanje i postojanje selektivne prednosti sastoji se od samog AGL-a s obzirom na to da je njime uveden poseban porezni sustav koji se primjenjuje na sektor agregata u Ujedinjenoj Kraljevini. Stoga je upućivanjem na uobičajeno oporezivanje i cilj AGL-a potrebno ispitati je li diferencijacija poreznih stopa opravdana. |
| --- | --- |

(79)

Kako je Opći sud potvrdio (38), referentni okvir na temelju kojeg se treba utvrditi uobičajeno oporezivanje i postojanje selektivne prednosti sastoji se od samog AGL-a s obzirom na to da je njime uveden poseban porezni sustav koji se primjenjuje na sektor agregata u Ujedinjenoj Kraljevini. Stoga je upućivanjem na uobičajeno oporezivanje i cilj AGL-a potrebno ispitati je li diferencijacija poreznih stopa opravdana.

38

| (80) | Komisija je ispitala Zakon o financijama iz 2001., kako je retroaktivno izmijenjen Zakonom o financijama iz 2002. Kako je AGL program koji je u tijeku, Komisija je ispitala i izuzeće iz članka 17. stavka 3. točke (da), koje je uvedeno Zakonom o financijama iz 2007. |
| --- | --- |

(80)

Komisija je ispitala Zakon o financijama iz 2001., kako je retroaktivno izmijenjen Zakonom o financijama iz 2002. Kako je AGL program koji je u tijeku, Komisija je ispitala i izuzeće iz članka 17. stavka 3. točke (da), koje je uvedeno Zakonom o financijama iz 2007.

5.3.   UOBIČAJENO OPOREZIVANJE U OKVIRU AGL-A I CILJ AGL-A

UOBIČAJENO OPOREZIVANJE U OKVIRU AGL-A I CILJ AGL-A

| (81) | AGL je porez koji se naplaćuje na agregate. U pododjeljcima 1. i 2. članka 16. Zakona o financijama iz 2001. utvrđuje se porez na oporezive agregate koji su podvrgnuti komercijalnom iskorištavanju u Ujedinjenoj Kraljevini na datum početka primjene tog zakona ili nakon njega. |
| --- | --- |

(81)

AGL je porez koji se naplaćuje na agregate. U pododjeljcima 1. i 2. članka 16. Zakona o financijama iz 2001. utvrđuje se porez na oporezive agregate koji su podvrgnuti komercijalnom iskorištavanju u Ujedinjenoj Kraljevini na datum početka primjene tog zakona ili nakon njega.

| (82) | AGL je uveden 1. travnja 2002. U članku 19. definirano je što je komercijalno iskorištavanje. Predviđene su četiri vrste komercijalnog iskorištavanja: (a) uklanjanje agregata s izvornog lokaliteta; (b) zaključenje sporazuma o isporuci; (c) uporaba za potrebe građevinarstva; ili (d) miješanje s nekim materijalom ili nekom tvari, osim s vodom. |
| --- | --- |

(82)

AGL je uveden 1. travnja 2002. U članku 19. definirano je što je komercijalno iskorištavanje. Predviđene su četiri vrste komercijalnog iskorištavanja: (a) uklanjanje agregata s izvornog lokaliteta; (b) zaključenje sporazuma o isporuci; (c) uporaba za potrebe građevinarstva; ili (d) miješanje s nekim materijalom ili nekom tvari, osim s vodom.

| (83) | S obzirom na pojam agregata, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine potvrdila su u više navrata da AGL nije zamišljen kao porez na sve izvađene minerale ili čak na sav izvađeni kamen, šljunak ili pijesak, nego samo na kamen, šljunak i pijesak izvađen kako bi se građevinarstvo opskrbilo materijalom u rasutom stanju. |
| --- | --- |

(83)

S obzirom na pojam agregata, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine potvrdila su u više navrata da AGL nije zamišljen kao porez na sve izvađene minerale ili čak na sav izvađeni kamen, šljunak ili pijesak, nego samo na kamen, šljunak i pijesak izvađen kako bi se građevinarstvo opskrbilo materijalom u rasutom stanju.

| (84) | To je dodatno potvrđeno pripremnim aktivnostima u pogledu AGL-a (39). Tim aktivnostima potvrđuje se da je od samog početka AGL trebao biti porez na agregate, a ne na neki određeni izvađeni mineral. To je prepoznao i Opći sud (40). |
| --- | --- |

(84)

To je dodatno potvrđeno pripremnim aktivnostima u pogledu AGL-a (39). Tim aktivnostima potvrđuje se da je od samog početka AGL trebao biti porez na agregate, a ne na neki određeni izvađeni mineral. To je prepoznao i Opći sud (40).

39

40

| (85) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 14., agregati se općenito mogu opisati kao zrnati ili samljeveni materijali koji su zbog svojih fizikalnih i kemijskih nepromjenjivih svojstava prikladni za uporabu samostalno ili uz dodatak cementa, vapna ili bitumena u izgradnji betonskih, kamenih, asfaltnih ili odvodnih putova, ili za punilo u građevinarstvu. Prirodni agregati su pijesak, kamen i šljunak. Međutim, materijali koji se rabe kao agregati mogu poslužiti i u druge svrhe. Drugim riječima, za potrebe AGL-a odgovor na pitanje treba li se neki materijal smatrati agregatom ili ne ovisit će o njegovoj uporabi, a ne o njegovom geološkom sastavu. |
| --- | --- |

(85)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 14., agregati se općenito mogu opisati kao zrnati ili samljeveni materijali koji su zbog svojih fizikalnih i kemijskih nepromjenjivih svojstava prikladni za uporabu samostalno ili uz dodatak cementa, vapna ili bitumena u izgradnji betonskih, kamenih, asfaltnih ili odvodnih putova, ili za punilo u građevinarstvu. Prirodni agregati su pijesak, kamen i šljunak. Međutim, materijali koji se rabe kao agregati mogu poslužiti i u druge svrhe. Drugim riječima, za potrebe AGL-a odgovor na pitanje treba li se neki materijal smatrati agregatom ili ne ovisit će o njegovoj uporabi, a ne o njegovom geološkom sastavu.

| (86) | Tijekom izrade nacrta zakonodavstva o AGL-u, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine shvatila su da će se definicija područja primjene poreza koja se temelji na uporabi pokazati problematičnom, s obzirom na to da bi se planirana uporaba proizvoda mogla promijeniti nakon prolaska porezne točke (41). Kako bi riješila tu poteškoću, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine odlučila su se za drugi pristup. Umjesto upotrebe precizne definicije pojma „agregat” ili općeg kriterija oporezivanja, Zakon o financijama iz 2001. započinje podvrgavanjem pijeska, šljunka ili kamena obvezi plaćanja poreza, ali potom sužava primjenu i područje primjene s pomoću izuzeća, isključenja i poreznih oslobođenja za kamen, pijesak ili šljunak koji se upotrebljavaju za određene svrhe ili su podvrgnuti određenim postupcima. |
| --- | --- |

(86)

Tijekom izrade nacrta zakonodavstva o AGL-u, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine shvatila su da će se definicija područja primjene poreza koja se temelji na uporabi pokazati problematičnom, s obzirom na to da bi se planirana uporaba proizvoda mogla promijeniti nakon prolaska porezne točke (41). Kako bi riješila tu poteškoću, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine odlučila su se za drugi pristup. Umjesto upotrebe precizne definicije pojma „agregat” ili općeg kriterija oporezivanja, Zakon o financijama iz 2001. započinje podvrgavanjem pijeska, šljunka ili kamena obvezi plaćanja poreza, ali potom sužava primjenu i područje primjene s pomoću izuzeća, isključenja i poreznih oslobođenja za kamen, pijesak ili šljunak koji se upotrebljavaju za određene svrhe ili su podvrgnuti određenim postupcima.

41

| (87) | Cilj AGL-a je osigurati da se utjecaj vađenja agregata na okoliš (osobito šteta za biološku raznolikost i vizualnu ugodu) jasnije odrazi u cijenama kako bi se potaknulo učinkovitije vađenje i upotreba agregata. Još jedan cilj je i poticanje preusmjeravanja potražnje od svježe izvađenih agregata prema alternativnim agregatima kao što su reciklirani agregati i agregati koji su nusproizvod ili otpad određenih postupaka vađenja ili industrijskih postupaka. Samim preusmjeravanjem potražnje smanjit će se potreba za svježe izvađenim agregatima te će se tako ograničiti šteta za okoliš povezana s aktivnostima vađenja. |
| --- | --- |

(87)

Cilj AGL-a je osigurati da se utjecaj vađenja agregata na okoliš (osobito šteta za biološku raznolikost i vizualnu ugodu) jasnije odrazi u cijenama kako bi se potaknulo učinkovitije vađenje i upotreba agregata. Još jedan cilj je i poticanje preusmjeravanja potražnje od svježe izvađenih agregata prema alternativnim agregatima kao što su reciklirani agregati i agregati koji su nusproizvod ili otpad određenih postupaka vađenja ili industrijskih postupaka. Samim preusmjeravanjem potražnje smanjit će se potreba za svježe izvađenim agregatima te će se tako ograničiti šteta za okoliš povezana s aktivnostima vađenja.

| (88) | Komisija u odluci o pokretanju postupka smatra da je bilo nužno odrediti cilj poreznog sustava AGL-a bez pozivanja na terminologiju neobrađenih ili primarnih agregata, već pozivanjem na njegov sadržaj. Terminologija je podrobno opisana u uvodnim izjavama 64. i 65. odluke o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(88)

Komisija u odluci o pokretanju postupka smatra da je bilo nužno odrediti cilj poreznog sustava AGL-a bez pozivanja na terminologiju neobrađenih ili primarnih agregata, već pozivanjem na njegov sadržaj. Terminologija je podrobno opisana u uvodnim izjavama 64. i 65. odluke o pokretanju postupka.

| (89) | Bez obzira na upotrijebljenu terminologiju, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine suprotstavljaju agregate koji su (svježe) izvađeni da bi se upotrijebili kao agregati i različite materijale koji nisu svježe izvađeni kao agregati ili su neizbježno dobiveni kao rezultat drugih aktivnosti koje nisu bile usmjerene na vađenje agregata, ali koji ipak mogu poslužiti kao alternativa za svježe i posebno izvađene agregate. |
| --- | --- |

(89)

Bez obzira na upotrijebljenu terminologiju, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine suprotstavljaju agregate koji su (svježe) izvađeni da bi se upotrijebili kao agregati i različite materijale koji nisu svježe izvađeni kao agregati ili su neizbježno dobiveni kao rezultat drugih aktivnosti koje nisu bile usmjerene na vađenje agregata, ali koji ipak mogu poslužiti kao alternativa za svježe i posebno izvađene agregate.

| (90) | Uzimajući u obzir objašnjenja koja su dostavila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine, Komisija je u odluci o pokretanju postupka zaključila da je uobičajeno načelo oporezivanje iz AGL-a oporezivanje kamena, šljunka i pijeska (svježe) izvađenih da bi se upotrebljavali kao agregati i podvrgnuli komercijalnom iskorištavanju u Ujedinjenoj Kraljevini 1. travnja 2002. ili nakon tog datuma. |
| --- | --- |

(90)

Uzimajući u obzir objašnjenja koja su dostavila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine, Komisija je u odluci o pokretanju postupka zaključila da je uobičajeno načelo oporezivanje iz AGL-a oporezivanje kamena, šljunka i pijeska (svježe) izvađenih da bi se upotrebljavali kao agregati i podvrgnuli komercijalnom iskorištavanju u Ujedinjenoj Kraljevini 1. travnja 2002. ili nakon tog datuma.

| (91) | U pogledu tog cilja, Komisija je napomenula da AGL ima za cilj postizanje učinkovitijeg vađenja agregata internalizacijom troškova okoliša te aktivnosti. Osim toga cilj mu je ostvariti preusmjeravanje potražnje: od namjernog vađenja kamena, šljunka i pijeska da bi se upotrebljavali kao agregati u građevinarstvu prema upotrebi agregata koji su nusproizvod ili otpad određenih postupaka ili prema upotrebi recikliranih agregata. |
| --- | --- |

(91)

U pogledu tog cilja, Komisija je napomenula da AGL ima za cilj postizanje učinkovitijeg vađenja agregata internalizacijom troškova okoliša te aktivnosti. Osim toga cilj mu je ostvariti preusmjeravanje potražnje: od namjernog vađenja kamena, šljunka i pijeska da bi se upotrebljavali kao agregati u građevinarstvu prema upotrebi agregata koji su nusproizvod ili otpad određenih postupaka ili prema upotrebi recikliranih agregata.

| (92) | Komisija je primila opsežne primjedbe zainteresiranih strana u pogledu uobičajenog načela oporezivanja i cilja AGL-a. |
| --- | --- |

(92)

Komisija je primila opsežne primjedbe zainteresiranih strana u pogledu uobičajenog načela oporezivanja i cilja AGL-a.

5.4.   PRIMJEDBE KOJE SU PRIMLJENE U POGLEDU UOBIČAJENOG NAČELA OPOREZIVANJA I CILJA AGL-A

PRIMJEDBE KOJE SU PRIMLJENE U POGLEDU UOBIČAJENOG NAČELA OPOREZIVANJA I CILJA AGL-A

(a)   Primjedbe udruženja BAA primljene 15. rujna 2014.

Primjedbe udruženja BAA primljene 15. rujna 2014.

| (93) | Udruženje BAA ponovilo je svoje izjave iz prijašnjih podnesaka da je AGL sam po sebi nelogičan. Udruženje BAA tvrdi da ne postoji jasna definicija agregata kojom se može objasniti područje primjene AGL-a. Udruženje BAA tvrdi da se AGL-om oporezuju mnogi materijali koji su izvan područja primjene definicije utvrđene u odluci o pokretanju postupka tj. materijali koji se upotrebljavaju za namjene koje se razlikuju od „opskrbe građevinarstva materijalom u rasutom stanju” ili uporabe za betonske, kamene, asfaltne, odvodne putove, ili za punilo u građevinarstvu. Tvrde da se stijene za oblaganje obale radi obrane od mora, koje se oporezuju, ne upotrebljavaju radi dodavanja rasutog materijala u građevinarstvu te da su mnogo veće i teže od agregata koji se upotrebljavaju za beton ili druge navedene uporabe. Osim toga, AGL se primjenjuje na nerezani građevni kamen iako se upotrebljava za izgradnju zidova zgrada i tradicionalne živice (tj. zidova za odvajanje polja), a ne za neku drugu navedenu namjenu. Udruženje BAA smatra da se ne može tvrditi da su ti materijali „agregat” i da krovni škriljevac, rezani građevni kamen ili glina za proizvodnju opeke nisu „agregat”. Svi ti materijali su kamen izvađen iz tla, ali se upotrebljavaju za različite namjene i nisu međusobno zamjenjivi. Nadalje, navodno ne bi bilo temelja u pogledu okoliša da se neke od tih materijala označi kao „agregat”, a druge ne. |
| --- | --- |

(93)

Udruženje BAA ponovilo je svoje izjave iz prijašnjih podnesaka da je AGL sam po sebi nelogičan. Udruženje BAA tvrdi da ne postoji jasna definicija agregata kojom se može objasniti područje primjene AGL-a. Udruženje BAA tvrdi da se AGL-om oporezuju mnogi materijali koji su izvan područja primjene definicije utvrđene u odluci o pokretanju postupka tj. materijali koji se upotrebljavaju za namjene koje se razlikuju od „opskrbe građevinarstva materijalom u rasutom stanju” ili uporabe za betonske, kamene, asfaltne, odvodne putove, ili za punilo u građevinarstvu. Tvrde da se stijene za oblaganje obale radi obrane od mora, koje se oporezuju, ne upotrebljavaju radi dodavanja rasutog materijala u građevinarstvu te da su mnogo veće i teže od agregata koji se upotrebljavaju za beton ili druge navedene uporabe. Osim toga, AGL se primjenjuje na nerezani građevni kamen iako se upotrebljava za izgradnju zidova zgrada i tradicionalne živice (tj. zidova za odvajanje polja), a ne za neku drugu navedenu namjenu. Udruženje BAA smatra da se ne može tvrditi da su ti materijali „agregat” i da krovni škriljevac, rezani građevni kamen ili glina za proizvodnju opeke nisu „agregat”. Svi ti materijali su kamen izvađen iz tla, ali se upotrebljavaju za različite namjene i nisu međusobno zamjenjivi. Nadalje, navodno ne bi bilo temelja u pogledu okoliša da se neke od tih materijala označi kao „agregat”, a druge ne.

| (94) | Udruženje BAA tvrdi da je činjenica da su izuzeća utemeljena na geologiji materijala problematična jer geološka definicija gline, škriljevca i lisnatog škriljevca obuhvaća vrlo širok geološki raspon kamena koji se vadi iz kamenoloma od kojeg se ne bi mogao proizvesti krovni škriljevac ili keramički proizvodi. Međutim, iz geološke perspektive taj materijal još uvijek ispunjuje uvjete za izuzetu glinu, škriljevac i lisnati škriljevac. Udruženje BAA navodi neke izjave dr. Rachel Hardie, specijalistice geologije, u pogledu lošeg izbora geoloških definicija za razlikovanje kamena. Osim toga, izuzeća za materijal koji se uglavnom sastoji od određenih geoloških skupina donose još više poteškoća. Udruženje BAA je u tom pogledu dostavilo izvješće koje je 2003. za porezna tijela Ujedinjene Kraljevine pripremilo Britansko geološko društvo kako bi pomoglo poreznim službenicima s primjenom izuzeća za lisnati škriljevac, škriljevac i glinu na geološki ispravan način („Izvješće”). U izvješću se nastoji definirati škriljevac, lisnati škriljevac i glinu, s obzirom na njihove osobine i geološko podrijetlo kako bi se pomoglo poreznim tijelima Ujedinjene Kraljevine. Međutim, u njemu se navodi i da „se vjeruje da je izvorni izbor tih definicija za potrebe Zakona utemeljen na njihovoj upotrebi kao ekonomske mineralne robe, a ne kao geoloških subjekata”. U njemu stoji i da „[g]line, škriljevca, muljnjaka i lisnatog škriljevaca u Ujedinjenoj Kraljevini ima u velikim količinama”, i da se škriljevac često „pojavljuje zajedno s pješčenjakom”. |
| --- | --- |

(94)

Udruženje BAA tvrdi da je činjenica da su izuzeća utemeljena na geologiji materijala problematična jer geološka definicija gline, škriljevca i lisnatog škriljevca obuhvaća vrlo širok geološki raspon kamena koji se vadi iz kamenoloma od kojeg se ne bi mogao proizvesti krovni škriljevac ili keramički proizvodi. Međutim, iz geološke perspektive taj materijal još uvijek ispunjuje uvjete za izuzetu glinu, škriljevac i lisnati škriljevac. Udruženje BAA navodi neke izjave dr. Rachel Hardie, specijalistice geologije, u pogledu lošeg izbora geoloških definicija za razlikovanje kamena. Osim toga, izuzeća za materijal koji se uglavnom sastoji od određenih geoloških skupina donose još više poteškoća. Udruženje BAA je u tom pogledu dostavilo izvješće koje je 2003. za porezna tijela Ujedinjene Kraljevine pripremilo Britansko geološko društvo kako bi pomoglo poreznim službenicima s primjenom izuzeća za lisnati škriljevac, škriljevac i glinu na geološki ispravan način („Izvješće”). U izvješću se nastoji definirati škriljevac, lisnati škriljevac i glinu, s obzirom na njihove osobine i geološko podrijetlo kako bi se pomoglo poreznim tijelima Ujedinjene Kraljevine. Međutim, u njemu se navodi i da „se vjeruje da je izvorni izbor tih definicija za potrebe Zakona utemeljen na njihovoj upotrebi kao ekonomske mineralne robe, a ne kao geoloških subjekata”. U njemu stoji i da „[g]line, škriljevca, muljnjaka i lisnatog škriljevaca u Ujedinjenoj Kraljevini ima u velikim količinama”, i da se škriljevac često „pojavljuje zajedno s pješčenjakom”.

| (95) | Udruženje BAA tvrdi da su nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine postupala sa škriljevcem i muljnjakom kao sa sinonimima i da se shodno tome s čitavom porodicom kamenja postupalo kao s izuzetim materijalima. Nadalje, udruženje BAA tvrdi da su definicije za tri materijala utvrđene u izvješću vrlo ograničavajuće te da su drugi materijali još uvijek mogli biti razvrstani u škriljevac, lisnati škriljevca ili glinu. Na primjer kamen lisnatog škriljevca s potrebnom „kalavom strukturom” za proizvodnju krovnih crjepova relativno je rijedak i kamenje koje ima slabije izraženu kalavu strukturu, koja ne bi bilo prikladna za cijepanje, možda je mnogo rasprostranjenije, ali se još uvijek može razvrstati u lisnati škriljevac. Djelomično citirajući Izvješće, udruženje BAA nadalje tvrdi da se lisnati škriljevac vadi i za dekorativnu primjenu u arhitekturi, odnosno kao arhitektonski kamen, kamene zidne obloge, kameni popločnjaci, prozorske daske, kamen za kamine, ploče stolova i ukrase za kuću i vrt, za koje bi struktura pločastog rascjepa bila manje važna od rezanja i poliranja. Udruženje BAA navodi i primjer kamenoloma lisnatog škriljevca koji proizvodi škriljevac koji se razlikuje od krovnog škriljevca i u odnosu na koji je, navodno, nejasno bi li materijal uopće trebalo razvrstati kao škriljevac. |
| --- | --- |

(95)

Udruženje BAA tvrdi da su nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine postupala sa škriljevcem i muljnjakom kao sa sinonimima i da se shodno tome s čitavom porodicom kamenja postupalo kao s izuzetim materijalima. Nadalje, udruženje BAA tvrdi da su definicije za tri materijala utvrđene u izvješću vrlo ograničavajuće te da su drugi materijali još uvijek mogli biti razvrstani u škriljevac, lisnati škriljevca ili glinu. Na primjer kamen lisnatog škriljevca s potrebnom „kalavom strukturom” za proizvodnju krovnih crjepova relativno je rijedak i kamenje koje ima slabije izraženu kalavu strukturu, koja ne bi bilo prikladna za cijepanje, možda je mnogo rasprostranjenije, ali se još uvijek može razvrstati u lisnati škriljevac. Djelomično citirajući Izvješće, udruženje BAA nadalje tvrdi da se lisnati škriljevac vadi i za dekorativnu primjenu u arhitekturi, odnosno kao arhitektonski kamen, kamene zidne obloge, kameni popločnjaci, prozorske daske, kamen za kamine, ploče stolova i ukrase za kuću i vrt, za koje bi struktura pločastog rascjepa bila manje važna od rezanja i poliranja. Udruženje BAA navodi i primjer kamenoloma lisnatog škriljevca koji proizvodi škriljevac koji se razlikuje od krovnog škriljevca i u odnosu na koji je, navodno, nejasno bi li materijal uopće trebalo razvrstati kao škriljevac.

| (96) | Udruženje BAA tvrdi da se, prema njihovom iskustvu, za potrebe AGL-a obično traži stručno mišljenje geologa kako bi se utvrdilo koji je kamen prisutan u kamenolomu i je li propisano izuzeće za njegovo vađenje. |
| --- | --- |

(96)

Udruženje BAA tvrdi da se, prema njihovom iskustvu, za potrebe AGL-a obično traži stručno mišljenje geologa kako bi se utvrdilo koji je kamen prisutan u kamenolomu i je li propisano izuzeće za njegovo vađenje.

| (97) | Udruženje BAA tvrdi da iako nemaju informacije o širenju odlagališta jalovine lisnatog škriljevca i škriljevca od uvođenja AGL-a, proširila su se odlagališta nusproizvoda oporezivih agregata. Udruženje BAA navodi primjere tri kamenolomima u kojima su se nakupila odlagališta nusproizvoda. Jedan je kamenolom morao poslati višak od 1 milijuna tona nusproizvoda dok je drugi morao uložiti 2 milijuna GBP u novo postrojenje za daljnju preradu nusproizvoda kako bi ih mogao prodati. |
| --- | --- |

(97)

Udruženje BAA tvrdi da iako nemaju informacije o širenju odlagališta jalovine lisnatog škriljevca i škriljevca od uvođenja AGL-a, proširila su se odlagališta nusproizvoda oporezivih agregata. Udruženje BAA navodi primjere tri kamenolomima u kojima su se nakupila odlagališta nusproizvoda. Jedan je kamenolom morao poslati višak od 1 milijuna tona nusproizvoda dok je drugi morao uložiti 2 milijuna GBP u novo postrojenje za daljnju preradu nusproizvoda kako bi ih mogao prodati.

(b)   Primjedbe udruženja BAA primljene 17. siječnja 2014.

Primjedbe udruženja BAA primljene 17. siječnja 2014.

| (98) | Udruženje BAA tvrdi da kada su nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine obustavila izuzeća od AGL-a u pogledu kojih je Komisija izrazila sumnje u odluci o pokretanju postupka, ta tijela su, zapravo, uvela dva nova izuzeća, tj. za glinu i škriljevac koji se upotrebljavaju za keramičke građevinske proizvode i gips koji se upotrebljava u žbukanju i u gipsanim pločama. Smatraju da se ne može smatrati da su ti materijali u drugačijem položaju od materijala koji se oporezuju u okviru AGL-a s obzirom na njegovu ekološku logiku. Udruženje BAA tvrdi da su ti materijali u jednakom položaju kao kamen, pijesak i šljunak jer su izvađeni kako bi se upotrebljavali u građevinarstvu. Tvrde da su ta dodatna izuzeća državna potpora za koju Komisija ne bi mogla utvrditi da je spojiva potpora s obzirom na to da nisu ispunjeni relevantni uvjeti. |
| --- | --- |

(98)

Udruženje BAA tvrdi da kada su nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine obustavila izuzeća od AGL-a u pogledu kojih je Komisija izrazila sumnje u odluci o pokretanju postupka, ta tijela su, zapravo, uvela dva nova izuzeća, tj. za glinu i škriljevac koji se upotrebljavaju za keramičke građevinske proizvode i gips koji se upotrebljava u žbukanju i u gipsanim pločama. Smatraju da se ne može smatrati da su ti materijali u drugačijem položaju od materijala koji se oporezuju u okviru AGL-a s obzirom na njegovu ekološku logiku. Udruženje BAA tvrdi da su ti materijali u jednakom položaju kao kamen, pijesak i šljunak jer su izvađeni kako bi se upotrebljavali u građevinarstvu. Tvrde da su ta dodatna izuzeća državna potpora za koju Komisija ne bi mogla utvrditi da je spojiva potpora s obzirom na to da nisu ispunjeni relevantni uvjeti.

| (99) | Udruženje BAA smatra da bi se vađenje gline i škriljevca koji se upotrebljava za proizvodnju keramičkih građevinskih proizvoda moglo smanjiti upotrebom betonskih građevinskih proizvoda koji se mogu proizvesti od otpada/nusproizvoda kamenoloma (koji se često oporezuju). |
| --- | --- |

(99)

Udruženje BAA smatra da bi se vađenje gline i škriljevca koji se upotrebljava za proizvodnju keramičkih građevinskih proizvoda moglo smanjiti upotrebom betonskih građevinskih proizvoda koji se mogu proizvesti od otpada/nusproizvoda kamenoloma (koji se često oporezuju).

| (100) | Udruženje BAA tvrdi da nije važno što glina prolazi kroz kemijsku promjenu kada se upotrebljava u proizvodnji opeke i ostalih keramičkih proizvoda koji se upotrebljavaju u građevinarstvu s obzirom na to da je to nebitno iz ekološke perspektive. |
| --- | --- |

(100)

Udruženje BAA tvrdi da nije važno što glina prolazi kroz kemijsku promjenu kada se upotrebljava u proizvodnji opeke i ostalih keramičkih proizvoda koji se upotrebljavaju u građevinarstvu s obzirom na to da je to nebitno iz ekološke perspektive.

(c)   Primjedbe društva Cloburn Quarry Company Ltd primljene 17. siječnja 2014.

Primjedbe društva Cloburn Quarry Company Ltd primljene 17. siječnja 2014.

| (101) | Kamenolom Cloburn tvrdi da vadi granit i kamen greywacke. Potonji se upotrebljava za agregate otporne na klizanje vrijednosti polirnosti (PSV-a) više od 70. S obzirom na to da nema izuzeća za nusproizvode takvih materijala, nakupljaju se velike zalihe prašine kamena greywacke, što će s vremenom postati veliki problem. |
| --- | --- |

(101)

Kamenolom Cloburn tvrdi da vadi granit i kamen greywacke. Potonji se upotrebljava za agregate otporne na klizanje vrijednosti polirnosti (PSV-a) više od 70. S obzirom na to da nema izuzeća za nusproizvode takvih materijala, nakupljaju se velike zalihe prašine kamena greywacke, što će s vremenom postati veliki problem.

| (102) | Kamenolom Cloburn tvrdi da je obujam prodaje kamenoloma nedavno pao s 1,3 milijuna tona u 2007./2008. na 0,5 milijuna tona. To je, navodno, manje zbog recesije, a više zbog izuzetih prodaja konkurentnih kamenoloma. |
| --- | --- |

(102)

Kamenolom Cloburn tvrdi da je obujam prodaje kamenoloma nedavno pao s 1,3 milijuna tona u 2007./2008. na 0,5 milijuna tona. To je, navodno, manje zbog recesije, a više zbog izuzetih prodaja konkurentnih kamenoloma.

| (103) | Prema kamenolomu Cloburn, zbog AGL-a umanjuju se šanse kamenoloma koji se natječe s uvoznim agregatima, s obzirom na to da se njihovi nusproizvodi prodaju bez poreza negdje drugdje, a u inozemstvu, u natjecanju s kamenolomima koji ne moraju plaćati sličan namet. |
| --- | --- |

(103)

Prema kamenolomu Cloburn, zbog AGL-a umanjuju se šanse kamenoloma koji se natječe s uvoznim agregatima, s obzirom na to da se njihovi nusproizvodi prodaju bez poreza negdje drugdje, a u inozemstvu, u natjecanju s kamenolomima koji ne moraju plaćati sličan namet.

| (104) | Kamenolom Cloburn smatra da je AGL uzrokovao pad tržišta, tj. niske cijene za agregate, a izuzeti kamenolomi mogu prevoziti svoje materijale dalje. |
| --- | --- |

(104)

Kamenolom Cloburn smatra da je AGL uzrokovao pad tržišta, tj. niske cijene za agregate, a izuzeti kamenolomi mogu prevoziti svoje materijale dalje.

| (105) | Prema kamenolomu Cloburn, 2013. izgubljen je obujam prodaje u iznosu od 50 000 tona agregata zbog izuzetih kamenoloma. Postoji poseban problem s odlagalištima škriljevca koja se upotrebljavaju na velikim gradilištima, osobito duž koridora Glasgow Edinburgh. Oko 1 milijun tona škriljevca upotrijebljeno je za izgradnju cesta. To je utjecalo na tržišno natjecanje s obzirom na to da ostali kamenolomi nisu mogli prodati svoje nusproizvode niske vrijednosti. Osim toga, svijetlocrveni agregati tog kamenoloma natječu se s tamnocrvenim dekorativnim škriljevcem koji je izuzet. |
| --- | --- |

(105)

Prema kamenolomu Cloburn, 2013. izgubljen je obujam prodaje u iznosu od 50 000 tona agregata zbog izuzetih kamenoloma. Postoji poseban problem s odlagalištima škriljevca koja se upotrebljavaju na velikim gradilištima, osobito duž koridora Glasgow Edinburgh. Oko 1 milijun tona škriljevca upotrijebljeno je za izgradnju cesta. To je utjecalo na tržišno natjecanje s obzirom na to da ostali kamenolomi nisu mogli prodati svoje nusproizvode niske vrijednosti. Osim toga, svijetlocrveni agregati tog kamenoloma natječu se s tamnocrvenim dekorativnim škriljevcem koji je izuzet.

| (106) | Kamenolom tvrdi da je suočen s tržišnim natjecanjem i da je izgubio natječaje za projekte koje su dobili kamenolomi za koje sumnja da ostvaruju korist od nekog izuzeća u okviru AGL-a. Prema tvrdnjama kamenoloma, jedan od ugovora je izgubljen, a dobio ga je kamenolom kojemu je dodijeljena suglasnost za rad na odlagalištu izuzetog škriljevca radi vađenja agregata. Prema tvrdnjama kamenoloma, bilo je dostupno najmanje 800 000 tona škriljevca koji se mogao avansno prodati glavnom izvođaču. |
| --- | --- |

(106)

Kamenolom tvrdi da je suočen s tržišnim natjecanjem i da je izgubio natječaje za projekte koje su dobili kamenolomi za koje sumnja da ostvaruju korist od nekog izuzeća u okviru AGL-a. Prema tvrdnjama kamenoloma, jedan od ugovora je izgubljen, a dobio ga je kamenolom kojemu je dodijeljena suglasnost za rad na odlagalištu izuzetog škriljevca radi vađenja agregata. Prema tvrdnjama kamenoloma, bilo je dostupno najmanje 800 000 tona škriljevca koji se mogao avansno prodati glavnom izvođaču.

| (107) | Kamenolom je dostavio i niz općih primjedaba o nedostatku ekološke dimenzije AGL-a. |
| --- | --- |

(107)

Kamenolom je dostavio i niz općih primjedaba o nedostatku ekološke dimenzije AGL-a.

(d)   Primjedbe društva Blinkbonny Quarry (Borders) Ltd. („Kamenolom Blinkbonny”) primljene 8. siječnja 2014.

Primjedbe društva Blinkbonny Quarry (Borders) Ltd. („Kamenolom Blinkbonny”) primljene 8. siječnja 2014.

| (108) | Kamenolom Blinkbonny izvijestio je da je suočen s konkurencijom iz drugog kamenoloma koji, moguće je, prodaje izuzeti materijal uključen u gotovi beton te je stoga mogao ponuditi niže cijene. Smatra da se, da nema izuzeća, konkurentski kamenolom ne bi otvorio i ne bi bio u stanju natjecati se na tržištu. Kamenolom tvrdi da se izuzećem njihovom konkurentu omogućuje da svoj materijal prevozi na dulje udaljenosti čime se stvara veća šteta za okoliš. |
| --- | --- |

(108)

Kamenolom Blinkbonny izvijestio je da je suočen s konkurencijom iz drugog kamenoloma koji, moguće je, prodaje izuzeti materijal uključen u gotovi beton te je stoga mogao ponuditi niže cijene. Smatra da se, da nema izuzeća, konkurentski kamenolom ne bi otvorio i ne bi bio u stanju natjecati se na tržištu. Kamenolom tvrdi da se izuzećem njihovom konkurentu omogućuje da svoj materijal prevozi na dulje udaljenosti čime se stvara veća šteta za okoliš.

| (109) | Kamenolom Blinkbonny potom je dao niz primjedaba kao odgovor na odluku o pokretanju postupka. Tvrdi da se mjerom pogoduje onima koji ostvaruju korist od izuzeća jer im se omogućuje da prodaju proizvode na otvorenom tržištu bez troškova koje imaju oni koji nemaju koristi od te prednosti. |
| --- | --- |

(109)

Kamenolom Blinkbonny potom je dao niz primjedaba kao odgovor na odluku o pokretanju postupka. Tvrdi da se mjerom pogoduje onima koji ostvaruju korist od izuzeća jer im se omogućuje da prodaju proizvode na otvorenom tržištu bez troškova koje imaju oni koji nemaju koristi od te prednosti.

| (110) | Kamenolom Blinkbonny smatra da AGL nije ostvario svoj cilj u pogledu zaštite okoliša jer je došlo do stvaranja jeftinijeg materijala koji se prevozi na dalje udaljenosti, čime se potiče vađenje izuzetog agregata radi proizvodnje jeftinijih materijala koji nisu nusproizvod ili otpad. Osim toga, Kamenolom tvrdi da se izuzeti škriljevac i lisnati škriljevac prodaju kao agregati za građevinarstvo, a zbog izuzeća, vadi se više škriljevca i lisnatog škriljevca da bi se upotrebljavali kao agregat. |
| --- | --- |

(110)

Kamenolom Blinkbonny smatra da AGL nije ostvario svoj cilj u pogledu zaštite okoliša jer je došlo do stvaranja jeftinijeg materijala koji se prevozi na dalje udaljenosti, čime se potiče vađenje izuzetog agregata radi proizvodnje jeftinijih materijala koji nisu nusproizvod ili otpad. Osim toga, Kamenolom tvrdi da se izuzeti škriljevac i lisnati škriljevac prodaju kao agregati za građevinarstvo, a zbog izuzeća, vadi se više škriljevca i lisnatog škriljevca da bi se upotrebljavali kao agregat.

(e)   Primjedbe društva Kinegar Quarries Ltd („Kamenolomi Kinegar”) primljene 15. siječnja 2014.

Primjedbe društva Kinegar Quarries Ltd („Kamenolomi Kinegar”) primljene 15. siječnja 2014.

| (111) | Kamenolomi Kinegar tvrde da svi kamenolomi proizvode agregate niže klase. Prema njihovom mišljenju, svejedno je je li proizvod lisnati škriljevac koje se izvozi u cijeli svijet ili svakodnevni agregat koji se upotrebljava u okruženju od 15 milja od kamenoloma. Kamenolomi Kinegar smatraju da se, s obzirom na to da su sekundarni proizvod, agregati mogu upotrebljavati na različite načine i da su uvijek bili jeftini. Kamenolomi Kinegar dalje smatraju da je cijena agregata niska jer su nusproizvod proizvoda više klase, a kako bi se održala ravnoteža zaliha, cijena će se određivati u skladu s ponudom i potražnjom. Unatoč tome, oni tvrde da su do uvođenja AGL-a agregati uvijek donosili neki prihod. Nakon toga, od sekundarnih agregata zahtijevalo se da konkuriraju agregatima koji su ostvarivali korist od izuzeća, a u određenim okolnostima oni to nisu mogli. Međutim, proizvodnja sekundarnih agregata nije se smanjila s obzirom na to da postoji potražnja za proizvodima veće kakvoće. Samo ih se ne može prodavati u istoj mjeri. To, navodno dovodi do povećavanja zaliha sekundarnih agregata. Nadalje, kamenolomi Kinegar tvrde da nema koristi za okoliš zbog dodatnog prijevoza agregata. |
| --- | --- |

(111)

Kamenolomi Kinegar tvrde da svi kamenolomi proizvode agregate niže klase. Prema njihovom mišljenju, svejedno je je li proizvod lisnati škriljevac koje se izvozi u cijeli svijet ili svakodnevni agregat koji se upotrebljava u okruženju od 15 milja od kamenoloma. Kamenolomi Kinegar smatraju da se, s obzirom na to da su sekundarni proizvod, agregati mogu upotrebljavati na različite načine i da su uvijek bili jeftini. Kamenolomi Kinegar dalje smatraju da je cijena agregata niska jer su nusproizvod proizvoda više klase, a kako bi se održala ravnoteža zaliha, cijena će se određivati u skladu s ponudom i potražnjom. Unatoč tome, oni tvrde da su do uvođenja AGL-a agregati uvijek donosili neki prihod. Nakon toga, od sekundarnih agregata zahtijevalo se da konkuriraju agregatima koji su ostvarivali korist od izuzeća, a u određenim okolnostima oni to nisu mogli. Međutim, proizvodnja sekundarnih agregata nije se smanjila s obzirom na to da postoji potražnja za proizvodima veće kakvoće. Samo ih se ne može prodavati u istoj mjeri. To, navodno dovodi do povećavanja zaliha sekundarnih agregata. Nadalje, kamenolomi Kinegar tvrde da nema koristi za okoliš zbog dodatnog prijevoza agregata.

| (112) | Kamenolomi Kinegar tvrde da je vlada Ujedinjene Kraljevine nastojala osigurati da oni koji nisu proizvođači agregata mogu prodati svoje nusproizvode kao agregate izuzete od poreza čime bi se smanjile njihove zalihe nusproizvoda. Smatraju da je taj cilj ostvaren s pomoću izuzeća odobrenih onima koji nisu proizvođači agregata (i sve većem broju proizvođača agregata) za proizvode koji bi se ustvari trebali nazivati agregatima jer se prodaju za istu namjenu kao materijal proizvođača agregata. Međutim, zalihe nusproizvoda premjestile su se od onih koji nisu proizvođači agregata na proizvođače agregata koji plaćaju porez. |
| --- | --- |

(112)

Kamenolomi Kinegar tvrde da je vlada Ujedinjene Kraljevine nastojala osigurati da oni koji nisu proizvođači agregata mogu prodati svoje nusproizvode kao agregate izuzete od poreza čime bi se smanjile njihove zalihe nusproizvoda. Smatraju da je taj cilj ostvaren s pomoću izuzeća odobrenih onima koji nisu proizvođači agregata (i sve većem broju proizvođača agregata) za proizvode koji bi se ustvari trebali nazivati agregatima jer se prodaju za istu namjenu kao materijal proizvođača agregata. Međutim, zalihe nusproizvoda premjestile su se od onih koji nisu proizvođači agregata na proizvođače agregata koji plaćaju porez.

| (113) | Kamenolomi Kinegar spominju da je nakon uvođenja AGL-a njihova prodaja sekundarnih agregata pala s preko 50 000 tona u 2007. na 9 000 tona u 2013., a to se ne može u cijelosti pripisati gospodarskoj recesiji. Oni tvrde da više nisu u stanju natjecati se s izuzetim agregatima jer su njihove cijene 1,5 GBP – 2,0 GBP više od cijena njihovih konkurenata. |
| --- | --- |

(113)

Kamenolomi Kinegar spominju da je nakon uvođenja AGL-a njihova prodaja sekundarnih agregata pala s preko 50 000 tona u 2007. na 9 000 tona u 2013., a to se ne može u cijelosti pripisati gospodarskoj recesiji. Oni tvrde da više nisu u stanju natjecati se s izuzetim agregatima jer su njihove cijene 1,5 GBP – 2,0 GBP više od cijena njihovih konkurenata.

(f)   Primjedbe društva Torrington Stone Ltd. (Beam Quarry & Vyse Quarry) („
  Torrington Stone
  ”) primljene 17. siječnja 2014.

Primjedbe društva Torrington Stone Ltd. (Beam Quarry & Vyse Quarry) („
  Torrington Stone

| (114) | Prema tvrdnjama društva Torrington Stone, da njegova dva kamenoloma nisu u istom vlasništvu, danas ne bi bila održiva zbog uvođenja AGL-a. Ono tvrdi da klijent svoju odluku o kupnji donosi na temelju opisa materijala, poput kakvoće i veličine, a ne na temelju geologije materijala. Klijenti ne znaju oporezuje li se materijal ili ne. |
| --- | --- |

(114)

Prema tvrdnjama društva Torrington Stone, da njegova dva kamenoloma nisu u istom vlasništvu, danas ne bi bila održiva zbog uvođenja AGL-a. Ono tvrdi da klijent svoju odluku o kupnji donosi na temelju opisa materijala, poput kakvoće i veličine, a ne na temelju geologije materijala. Klijenti ne znaju oporezuje li se materijal ili ne.

| (115) | Jedan od kamenoloma proizvodi prvenstveno škriljevac s nusproizvodima muljnjaka dok drugi proizvodi prvenstveno krupnozrni pješčenjak s jalovinom škriljevca. Svi se prodaju kao agregati. Nusproizvod muljnjaka ne može se prodavati uz dobit pa se stoga odlaže. |
| --- | --- |

(115)

Jedan od kamenoloma proizvodi prvenstveno škriljevac s nusproizvodima muljnjaka dok drugi proizvodi prvenstveno krupnozrni pješčenjak s jalovinom škriljevca. Svi se prodaju kao agregati. Nusproizvod muljnjaka ne može se prodavati uz dobit pa se stoga odlaže.

(g)   Primjedbe društva Mineral Products Association Ltd. („Udruženje proizvođača proizvoda od minerala”) primljene 2. siječnja 2014.

Primjedbe društva Mineral Products Association Ltd. („Udruženje proizvođača proizvoda od minerala”) primljene 2. siječnja 2014.

| (116) | Udruženje proizvođača proizvoda od minerala tvrdi da je mogućnost nekih operatora da vade izuzete materijale poput škriljevca i lisnatog škriljevca radi opskrbe tržišta agregata protivno izvornim načelima AGL-a. Udruženje smatra da bi se AGL trebao primjenjivati na izvađene materijale koji se upotrebljavaju kao agregati i da bi izuzeća trebala biti ograničena na slučajeve kada se ti materijali ne upotrebljavaju kao agregati. |
| --- | --- |

(116)

Udruženje proizvođača proizvoda od minerala tvrdi da je mogućnost nekih operatora da vade izuzete materijale poput škriljevca i lisnatog škriljevca radi opskrbe tržišta agregata protivno izvornim načelima AGL-a. Udruženje smatra da bi se AGL trebao primjenjivati na izvađene materijale koji se upotrebljavaju kao agregati i da bi izuzeća trebala biti ograničena na slučajeve kada se ti materijali ne upotrebljavaju kao agregati.

| (117) | Udruženje smatra da su materijali koji nastaju kao rezultat pojedinačnog postupka izgaranja ili taljenja i rafiniranja metala pravi nusproizvodi tih postupaka i da bi ih trebalo izuzeti s obzirom na to da ispunjuju temeljni cilj AGL-a, a to je poticanje upotrebe recikliranih materijala i učinkovitosti resursa. Za usporedbu, izuzeća za škriljevac, lisnati škriljevac i ostale izvađene materijale dovode do narušavanja lokalnih tržišta jer dovode do zamjene oporezivanih materijala neoporezivim materijalima. |
| --- | --- |

(117)

Udruženje smatra da su materijali koji nastaju kao rezultat pojedinačnog postupka izgaranja ili taljenja i rafiniranja metala pravi nusproizvodi tih postupaka i da bi ih trebalo izuzeti s obzirom na to da ispunjuju temeljni cilj AGL-a, a to je poticanje upotrebe recikliranih materijala i učinkovitosti resursa. Za usporedbu, izuzeća za škriljevac, lisnati škriljevac i ostale izvađene materijale dovode do narušavanja lokalnih tržišta jer dovode do zamjene oporezivanih materijala neoporezivim materijalima.

(h)   Primjedbe Udruženje BAA primljene 10. siječnja 2014.

Primjedbe Udruženje BAA primljene 10. siječnja 2014.

| (118) | Udruženje BAA tvrdi da je okolišni cilj AGL-a rast potražnje u korist materijala koji su otpad/nusproizvod, a ne provedba načela „onečišćivač plaća”, kako je Komisija navodno izjavila u odluci o pokretanju postupka. Taj predloženi primarni cilj načela „onečišćivač plaća”, ako je u stvari primjenjiv, značio bi selektivni pristup materijalima („sektoru agregata”, ali ne drugim djelatnostima vađenja minerala), što neizbježno rezultira državnom potporom. Nasuprot tome, okolišni cilj AGL-a je promicanje upotrebe agregata koji su nusproizvodi otpada iz određenih postupaka ili recikliranih agregata, čime se smanjuje upotreba agregata izvađenih iz kamenoloma (logika preusmjeravanja potražnje). |
| --- | --- |

(118)

Udruženje BAA tvrdi da je okolišni cilj AGL-a rast potražnje u korist materijala koji su otpad/nusproizvod, a ne provedba načela „onečišćivač plaća”, kako je Komisija navodno izjavila u odluci o pokretanju postupka. Taj predloženi primarni cilj načela „onečišćivač plaća”, ako je u stvari primjenjiv, značio bi selektivni pristup materijalima („sektoru agregata”, ali ne drugim djelatnostima vađenja minerala), što neizbježno rezultira državnom potporom. Nasuprot tome, okolišni cilj AGL-a je promicanje upotrebe agregata koji su nusproizvodi otpada iz određenih postupaka ili recikliranih agregata, čime se smanjuje upotreba agregata izvađenih iz kamenoloma (logika preusmjeravanja potražnje).

| (119) | Udruženje BAA tvrdi da bi učinak potencijalne porezne logike „preusmjeravanja potražnje” u praksi značio da bi AGL bio ograničen na kamen, pijesak ili šljunak koji se upotrebljavaju za dodavanje rasutih materijala u građevinarstvu te da bi, s obzirom na taj cilj, samo nusproizvodi ili otpad koji bi mogli zamijeniti izvađene minerale trebali ostvarivati korist od izuzeća. Međutim, udruženje BAA ističe da to ograničenje nije načelo kojim se vodi porezna politika AGL-a kojom se omogućuje da se oporezuju materijali koji se ne mogu zamijeniti. |
| --- | --- |

(119)

Udruženje BAA tvrdi da bi učinak potencijalne porezne logike „preusmjeravanja potražnje” u praksi značio da bi AGL bio ograničen na kamen, pijesak ili šljunak koji se upotrebljavaju za dodavanje rasutih materijala u građevinarstvu te da bi, s obzirom na taj cilj, samo nusproizvodi ili otpad koji bi mogli zamijeniti izvađene minerale trebali ostvarivati korist od izuzeća. Međutim, udruženje BAA ističe da to ograničenje nije načelo kojim se vodi porezna politika AGL-a kojom se omogućuje da se oporezuju materijali koji se ne mogu zamijeniti.

| (120) | Udruženje BAA smatra da čak i ako se uklone izuzeća na koja se odnosi istražni postupak, područje primjeneAGL-a ne bi bilo u skladu s njegovom ekološkom logikom, odnosno logikom „preusmjeravanja potražnje”. Prema tvrdnjama udruženja BAA, uklanjanje izuzeća za materijale nastale od nusproizvoda/otpada dovelo bi do toga da AGL bude manje usklađen sa svojim ekološkim ciljem. Nasuprot tome, tvrde da bi uklanjanje izuzeća za materijale izvađene da bi se „upotrebljavali kao agregat”, poput lisnatog škriljevca i škriljevca, bilo u skladu s ekološkim ciljem AGL-a. |
| --- | --- |

(120)

Udruženje BAA smatra da čak i ako se uklone izuzeća na koja se odnosi istražni postupak, područje primjeneAGL-a ne bi bilo u skladu s njegovom ekološkom logikom, odnosno logikom „preusmjeravanja potražnje”. Prema tvrdnjama udruženja BAA, uklanjanje izuzeća za materijale nastale od nusproizvoda/otpada dovelo bi do toga da AGL bude manje usklađen sa svojim ekološkim ciljem. Nasuprot tome, tvrde da bi uklanjanje izuzeća za materijale izvađene da bi se „upotrebljavali kao agregat”, poput lisnatog škriljevca i škriljevca, bilo u skladu s ekološkim ciljem AGL-a.

| (121) | Udruženje BAA smatra da činjenicu da opseg AGL-a ne odgovara ekološkom cilju „preusmjeravanja potražnje” podupire činjenica da se nusproizvod/otpad vapna ili rezanog kamena za gradnju i materijali kao što su željeznički tucanik i kamen visoke vrijednosti polirnosti (PSV-a), za koje nema zamjene, oporezuju. |
| --- | --- |

(121)

Udruženje BAA smatra da činjenicu da opseg AGL-a ne odgovara ekološkom cilju „preusmjeravanja potražnje” podupire činjenica da se nusproizvod/otpad vapna ili rezanog kamena za gradnju i materijali kao što su željeznički tucanik i kamen visoke vrijednosti polirnosti (PSV-a), za koje nema zamjene, oporezuju.

| (122) | Udruženje BAA smatra da je područje primjene AGL-a previše udaljeno od njegove ekološke logike. To je zbog činjenice da bi neki od materijala koji se ne oporezuju mogli biti zamijenjeni nusproizvodima ili otpadom. Kao primjer navode glinu koja se upotrebljava za opeke i kugličnu glinu koja se upotrebljava za pločice. |
| --- | --- |

(122)

Udruženje BAA smatra da je područje primjene AGL-a previše udaljeno od njegove ekološke logike. To je zbog činjenice da bi neki od materijala koji se ne oporezuju mogli biti zamijenjeni nusproizvodima ili otpadom. Kao primjer navode glinu koja se upotrebljava za opeke i kugličnu glinu koja se upotrebljava za pločice.

i.   Primjedbe udruženje BAA primljene 17. siječnja 2014.

Primjedbe udruženje BAA primljene 17. siječnja 2014.

| (123) | Udruženje BAA dostavilo je primjerak Kornvalskih smjernica za građevni kamen i lisnati škriljevac iz 2007. i primijetio da je u tom priručniku nekoliko kamenoloma za vađenje granita i lisnatog škriljevca oglašavalo proizvodnju sličnih vrsta proizvoda i građevnog kamena. Udruženje BAA tvrdi da Smjernice otkrivaju da izuzeća od AGL-a nisu u skladu s njegovom logikom, tj. postizanjem preusmjeravanja potražnje od materijala koji se vade iz kamenoloma kako bi se upotrebljavali kao agregati prema otpadu koji se može upotrebljavati kao agregat. |
| --- | --- |

(123)

Udruženje BAA dostavilo je primjerak Kornvalskih smjernica za građevni kamen i lisnati škriljevac iz 2007. i primijetio da je u tom priručniku nekoliko kamenoloma za vađenje granita i lisnatog škriljevca oglašavalo proizvodnju sličnih vrsta proizvoda i građevnog kamena. Udruženje BAA tvrdi da Smjernice otkrivaju da izuzeća od AGL-a nisu u skladu s njegovom logikom, tj. postizanjem preusmjeravanja potražnje od materijala koji se vade iz kamenoloma kako bi se upotrebljavali kao agregati prema otpadu koji se može upotrebljavati kao agregat.

| (124) | Udruženje BAA tvrdi da postoje dokazi da je dostupnost izuzeća za nusproizvod/otpad kamenoloma za vađenje porculanske gline potaknula vađenje više materijala nego što je potrebno, isključivo kako bi se ostvarila korist za navodne nusproizvode, tj. visokokvalitetni granit (42). Udruženje BAA dalje tvrdi da postoje i dokazi da neki operatori kamenoloma za vađenje porculanske gline usmjeravaju svoje napore na vađenje tih navodnih nusproizvoda umjesto na izvorni materijal, a to je porculanska glina (43). Udruženje BAA poziva se na elektroničku poruku koju je jedan operator kamenoloma poslao udruženju BAA (44) u kojoj se navodi da su od uvođenja AGL-a iskusili ozbiljne poteškoće u tržišnom natjecanju s agregatima iz kamenoloma za vađenje porculanske gline s obzirom na to da su agregati koje oni proizvode jeftiniji i preuzeli su tržište. Prema navodima iz te elektroničke poruke, agregati koje prodaju kamenolomi za vađenje porculanske gline visoke su kvalitete, a ne sekundarni proizvod ili nusproizvod. Proizvodnja predmetnog operatora kamenoloma prepolovljena je, a dobit nisu ostvarili više od devet godina. Njihov otpadni materijal ne mogu prodati. |
| --- | --- |

(124)

Udruženje BAA tvrdi da postoje dokazi da je dostupnost izuzeća za nusproizvod/otpad kamenoloma za vađenje porculanske gline potaknula vađenje više materijala nego što je potrebno, isključivo kako bi se ostvarila korist za navodne nusproizvode, tj. visokokvalitetni granit (42). Udruženje BAA dalje tvrdi da postoje i dokazi da neki operatori kamenoloma za vađenje porculanske gline usmjeravaju svoje napore na vađenje tih navodnih nusproizvoda umjesto na izvorni materijal, a to je porculanska glina (43). Udruženje BAA poziva se na elektroničku poruku koju je jedan operator kamenoloma poslao udruženju BAA (44) u kojoj se navodi da su od uvođenja AGL-a iskusili ozbiljne poteškoće u tržišnom natjecanju s agregatima iz kamenoloma za vađenje porculanske gline s obzirom na to da su agregati koje oni proizvode jeftiniji i preuzeli su tržište. Prema navodima iz te elektroničke poruke, agregati koje prodaju kamenolomi za vađenje porculanske gline visoke su kvalitete, a ne sekundarni proizvod ili nusproizvod. Proizvodnja predmetnog operatora kamenoloma prepolovljena je, a dobit nisu ostvarili više od devet godina. Njihov otpadni materijal ne mogu prodati.

42

43

44

| (125) | Udruženje BAA tvrdi da je način na koji se AGL primjenjuje u kontekstu vađenja vapna problematičan. Samo vađenje vapna ne oporezuje se, ali oporezuju se njegov otpad ili nusproizvodi. Osim toga, AGL se primjenjuje na finu prašinu, nusproizvod ili otpad određenih kamenoloma, koji se mogu upotrijebiti u proizvodnji betonskih blokova, koja bi mogla zamijeniti proizvodnju opeke s neoporezivom glinom. |
| --- | --- |

(125)

Udruženje BAA tvrdi da je način na koji se AGL primjenjuje u kontekstu vađenja vapna problematičan. Samo vađenje vapna ne oporezuje se, ali oporezuju se njegov otpad ili nusproizvodi. Osim toga, AGL se primjenjuje na finu prašinu, nusproizvod ili otpad određenih kamenoloma, koji se mogu upotrijebiti u proizvodnji betonskih blokova, koja bi mogla zamijeniti proizvodnju opeke s neoporezivom glinom.

(j)   Primjedbe društva Quarry Products Association Northern Ireland Limited („QPANI”) primljene 8. siječnja 2014.

Primjedbe društva Quarry Products Association Northern Ireland Limited („QPANI”) primljene 8. siječnja 2014.

| (126) | QPANI tvrdi da predstavlja približno 95 % trgovačkih društava uključenih u opskrbu građevinske industrije u Sjevernoj Irskoj proizvodima kamenoloma. QPANI smatra da je AGL manjkav projekt od početka s obzirom na to da je materijale trebalo oporezivati na temelju njihove upotrebe, a ne na temelju njihove geologije. |
| --- | --- |

(126)

QPANI tvrdi da predstavlja približno 95 % trgovačkih društava uključenih u opskrbu građevinske industrije u Sjevernoj Irskoj proizvodima kamenoloma. QPANI smatra da je AGL manjkav projekt od početka s obzirom na to da je materijale trebalo oporezivati na temelju njihove upotrebe, a ne na temelju njihove geologije.

| (127) | QPANI vjeruje da ne bi trebalo postojati izuzeće od poreza na agregate za škriljevac i lisnati škriljevca ako se upotrebljavaju kao agregati. Lisnati škriljevac i škriljevac upotrebljavaju se kao agregati na građevinskom tržištu Ujedinjene Kraljevine i mogu imati znatan utjecaj na lokalna tržišta, ako se njima opskrbljuju tržišta agregata. To osobito vrijedi za Sjevernu Irsku. Iako se ponuda lisnatog škriljevca i škriljevca za agregate može sastojati od materijala koji su u biti nusproizvod vađenja za neke druge uporabe, a ne kao agregat (npr. vađenje lisnatog škriljevca za proizvodnju krovnog škriljevca), i ti su materijali prvenstveno izvađeni radi opskrbe tržišta agregata. |
| --- | --- |

(127)

QPANI vjeruje da ne bi trebalo postojati izuzeće od poreza na agregate za škriljevac i lisnati škriljevca ako se upotrebljavaju kao agregati. Lisnati škriljevac i škriljevac upotrebljavaju se kao agregati na građevinskom tržištu Ujedinjene Kraljevine i mogu imati znatan utjecaj na lokalna tržišta, ako se njima opskrbljuju tržišta agregata. To osobito vrijedi za Sjevernu Irsku. Iako se ponuda lisnatog škriljevca i škriljevca za agregate može sastojati od materijala koji su u biti nusproizvod vađenja za neke druge uporabe, a ne kao agregat (npr. vađenje lisnatog škriljevca za proizvodnju krovnog škriljevca), i ti su materijali prvenstveno izvađeni radi opskrbe tržišta agregata.

| (128) | Osim toga, QPANI preispituje i izuzeće za materijale koji se sastoje „uglavnom” od ugljena, lignita, lisnatog škriljevca ili škriljevca. Prema tvrdnjama QPANI-ja bilo bi jednostavnije i dosljednije ako bi se jednostavno razlikovali, s jedne strane, materijali koji se upotrebljavaju kao agregati i, s druge strane, materijali koji se ne upotrebljavaju kao agregati. Na materijale koji se upotrebljavaju kao agregati trebao bi se primjenjivati AGL, a na materijale koji se ne upotrebljavaju kao agregati AGL se ne bi trebao primjenjivati. |
| --- | --- |

(128)

Osim toga, QPANI preispituje i izuzeće za materijale koji se sastoje „uglavnom” od ugljena, lignita, lisnatog škriljevca ili škriljevca. Prema tvrdnjama QPANI-ja bilo bi jednostavnije i dosljednije ako bi se jednostavno razlikovali, s jedne strane, materijali koji se upotrebljavaju kao agregati i, s druge strane, materijali koji se ne upotrebljavaju kao agregati. Na materijale koji se upotrebljavaju kao agregati trebao bi se primjenjivati AGL, a na materijale koji se ne upotrebljavaju kao agregati AGL se ne bi trebao primjenjivati.

| (129) | QPANI smatra da je AGL doveo do štete za okoliš zbog mogućnosti da se izuzeti materijali prevoze na dulje udaljenosti. |
| --- | --- |

(129)

QPANI smatra da je AGL doveo do štete za okoliš zbog mogućnosti da se izuzeti materijali prevoze na dulje udaljenosti.

| (130) | QPANI tvrdi da je u Sjevernu Irsku uvezeno na stotine tisuća tona škriljevca iz Donegala u Irskoj. Škriljevac iz Irske prodaje se na građevinskim tržištima diljem Sjeverne Irske. U građevinskim projektima duž granice s Irskom upotrebljavali su se izuzeti agregati iz Irske koji su razvrstani kao škriljevac. |
| --- | --- |

(130)

QPANI tvrdi da je u Sjevernu Irsku uvezeno na stotine tisuća tona škriljevca iz Donegala u Irskoj. Škriljevac iz Irske prodaje se na građevinskim tržištima diljem Sjeverne Irske. U građevinskim projektima duž granice s Irskom upotrebljavali su se izuzeti agregati iz Irske koji su razvrstani kao škriljevac.

| (131) | QPANI dalje upućuje na kamen koji je opisan kao škriljevac pa tako nepropisno ostvaruje koristi od izuzeća. |
| --- | --- |

(131)

QPANI dalje upućuje na kamen koji je opisan kao škriljevac pa tako nepropisno ostvaruje koristi od izuzeća.

(k)   Primjedbe nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine

Primjedbe nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine

| (132) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine ustraju na svojem stajalištu da izuzeća i oslobođenja na koja se odnosi istražni postupak ne čine državnu potporu. Ona osobito tvrde da je razlikovanje koje je uvedeno tim porezom opravdano zbog naravi ili općeg ustroja poreznog sustava te prema tome on ne ispunjuje uvjet selektivnosti. |
| --- | --- |

(132)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine ustraju na svojem stajalištu da izuzeća i oslobođenja na koja se odnosi istražni postupak ne čine državnu potporu. Ona osobito tvrde da je razlikovanje koje je uvedeno tim porezom opravdano zbog naravi ili općeg ustroja poreznog sustava te prema tome on ne ispunjuje uvjet selektivnosti.

| (133) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine priznaju opis agregata kako je naveden u uvodnoj izjavi 8. odluke o pokretanju postupka. Nadalje, suglasna su s logikom AGL-a kako je opisana u uvodnoj izjavi 67. odluke o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(133)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine priznaju opis agregata kako je naveden u uvodnoj izjavi 8. odluke o pokretanju postupka. Nadalje, suglasna su s logikom AGL-a kako je opisana u uvodnoj izjavi 67. odluke o pokretanju postupka.

| (134) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine spominju da je Opći sud u stavku 55. svoje presude od 7. ožujka 2012. primijetio: „uobičajeno načelo oporezivanja koje je u pozadini AGL-a temelji se isključivo na pojmu komercijalnog iskorištavanja u Ujedinjenoj Kraljevini materijala koji je oporeziv kao ‚agregat’”. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da s obzirom na to da cilj AGL-a nije oporezivanje kamena, pijeska ili šljunka za uporabu u industrijskim i poljoprivrednim postupcima, sav porez plaćen na materijale koji se upotrebljavaju za takve svrhe, a ne kao agregati, povrativ je kao porezni odbitak. Prema istoj toj logici kamen, pijesak ili šljunak koji se vadi, ali se ne iskorištava komercijalno (kako je definirano u zakonodavstvu) izvan je područja primjene tog poreza. |
| --- | --- |

(134)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine spominju da je Opći sud u stavku 55. svoje presude od 7. ožujka 2012. primijetio: „uobičajeno načelo oporezivanja koje je u pozadini AGL-a temelji se isključivo na pojmu komercijalnog iskorištavanja u Ujedinjenoj Kraljevini materijala koji je oporeziv kao ‚agregat’”. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da s obzirom na to da cilj AGL-a nije oporezivanje kamena, pijeska ili šljunka za uporabu u industrijskim i poljoprivrednim postupcima, sav porez plaćen na materijale koji se upotrebljavaju za takve svrhe, a ne kao agregati, povrativ je kao porezni odbitak. Prema istoj toj logici kamen, pijesak ili šljunak koji se vadi, ali se ne iskorištava komercijalno (kako je definirano u zakonodavstvu) izvan je područja primjene tog poreza.

| (135) | Citirajući presudu Općeg suda Ujedinjena Kraljevina objasnila je da cilj AGL-a: „... uglavnom uključuje promicanje uporabe u građevinskoj industriji agregata koji su nusproizvodi ili otpad iz određenih postupaka (poznatih i kao ‚sekundarni’ agregati), ili recikliranih agregata, čime se smanjuje upotreba agregata iz kamenoloma (poznatih i kao ‚primarni’ agregati), koji su neobnovljivi prirodni resurs, i time ograničiti štetu za okoliš povezanu s tim postupkom vađenja (‚cilj preusmjeravanja potražnje’ ili ‚ekološki cilj AGL-a’).” |
| --- | --- |

(135)

Citirajući presudu Općeg suda Ujedinjena Kraljevina objasnila je da cilj AGL-a: „... uglavnom uključuje promicanje uporabe u građevinskoj industriji agregata koji su nusproizvodi ili otpad iz određenih postupaka (poznatih i kao ‚sekundarni’ agregati), ili recikliranih agregata, čime se smanjuje upotreba agregata iz kamenoloma (poznatih i kao ‚primarni’ agregati), koji su neobnovljivi prirodni resurs, i time ograničiti štetu za okoliš povezanu s tim postupkom vađenja (‚cilj preusmjeravanja potražnje’ ili ‚ekološki cilj AGL-a’).”

| (136) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je logika poreza od početka jasno utvrđena u Ocjeni regulatornog utjecaj: „Glavni cilj opcije koju je izabrala Vlada bio bi smanjiti ekološke troškove vađenja iz kamenoloma koji se nameću općenito pojedincima i poduzećima u društvu, te potaknuti recikliranje.” |
| --- | --- |

(136)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je logika poreza od početka jasno utvrđena u Ocjeni regulatornog utjecaj: „Glavni cilj opcije koju je izabrala Vlada bio bi smanjiti ekološke troškove vađenja iz kamenoloma koji se nameću općenito pojedincima i poduzećima u društvu, te potaknuti recikliranje.”

| (137) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se AGL-om nastoji ostvariti njegov ekološki cilj na dva različita, ali međusobno povezana načina. Prvo, uvođenje pristojbi pomaže da se internalizira dio štete uzrokovane vađenjem i prijevozom agregata. Taj porez stoga uzrokuje smanjenje potražnje za svježe izvađenim agregatima kako rastu troškovi. Drugo, izuzeća i olakšice odobravaju se za otpadne i reciklirane materijale kako bi se potaknulo preusmjeravanje potražnje sa svježe izvađenih agregata na takve materijale, a da se istodobno ne ometa proizvodnja materijala koji se ne upotrebljavaju kao agregati. Kako bi se postigao ekološki cilj AGL-a, on je zamišljen tako da osigura postojanje ekonomski privlačne alternative za svježe izvađene oporezive agregate. |
| --- | --- |

(137)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se AGL-om nastoji ostvariti njegov ekološki cilj na dva različita, ali međusobno povezana načina. Prvo, uvođenje pristojbi pomaže da se internalizira dio štete uzrokovane vađenjem i prijevozom agregata. Taj porez stoga uzrokuje smanjenje potražnje za svježe izvađenim agregatima kako rastu troškovi. Drugo, izuzeća i olakšice odobravaju se za otpadne i reciklirane materijale kako bi se potaknulo preusmjeravanje potražnje sa svježe izvađenih agregata na takve materijale, a da se istodobno ne ometa proizvodnja materijala koji se ne upotrebljavaju kao agregati. Kako bi se postigao ekološki cilj AGL-a, on je zamišljen tako da osigura postojanje ekonomski privlačne alternative za svježe izvađene oporezive agregate.

| (138) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se s pomoću njegovih izuzeća AGL-om nastoji poticati upotreba recikliranog materijala ili nusproizvoda (koji nastaje tijekom postupka u kojem se ne namjerava proizvesti agregat), kako bi se smanjila potražnja za neobrađenim agregatima i time smanjila šteta u okolišu koja je povezana s vađenjem agregata. Odstupanja od područja primjene poreza mogu se svrstati u dvije kategorije: reciklirani agregati i neizbježni otpadni nusproizvodi. Potonji se može definirati kao materijal koji se komercijalno iskorištava u Ujedinjenoj Kraljevini i upotrebljava kao građevinski agregat, ali koji nastaje kao neizbježna posljedica postupka koji nije proveden namjerno za proizvodnju agregata. Takvi proizvodi svrstani su u dvije kategorije: (a) oni materijali koji neizbježno nastaju prilikom vađenja minerala koji nisu agregati; ili (b) oni materijali koji neizbježno nastaju prilikom postupka iskapanja ili jaružanja kojemu cilj nije vađenje materijala za komercijalno iskorištavanje. |
| --- | --- |

(138)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se s pomoću njegovih izuzeća AGL-om nastoji poticati upotreba recikliranog materijala ili nusproizvoda (koji nastaje tijekom postupka u kojem se ne namjerava proizvesti agregat), kako bi se smanjila potražnja za neobrađenim agregatima i time smanjila šteta u okolišu koja je povezana s vađenjem agregata. Odstupanja od područja primjene poreza mogu se svrstati u dvije kategorije: reciklirani agregati i neizbježni otpadni nusproizvodi. Potonji se može definirati kao materijal koji se komercijalno iskorištava u Ujedinjenoj Kraljevini i upotrebljava kao građevinski agregat, ali koji nastaje kao neizbježna posljedica postupka koji nije proveden namjerno za proizvodnju agregata. Takvi proizvodi svrstani su u dvije kategorije: (a) oni materijali koji neizbježno nastaju prilikom vađenja minerala koji nisu agregati; ili (b) oni materijali koji neizbježno nastaju prilikom postupka iskapanja ili jaružanja kojemu cilj nije vađenje materijala za komercijalno iskorištavanje.

| (139) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da su ti materijali koji su izvađeni za komercijalno iskorištavanje kao agregati, ili koji nastaju kao nusproizvodi u postupku koji je namijenjen za proizvodnju agregata za komercijalno iskorištavanje, u različitom činjeničnom položaju od izuzetih materijala. |
| --- | --- |

(139)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da su ti materijali koji su izvađeni za komercijalno iskorištavanje kao agregati, ili koji nastaju kao nusproizvodi u postupku koji je namijenjen za proizvodnju agregata za komercijalno iskorištavanje, u različitom činjeničnom položaju od izuzetih materijala.

| (140) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se, u skladu s prethodno opisanim odstupanjima, izuzećima od poreza razlikuju otpadni materijali koji nastaju kao nusproizvod vađenja minerala koji nisu agregati, koji su izuzeti, i otpadni materijali koji su nusproizvod vađenja agregata (poput otpada od vapnenca), koji i dalje podliježu porezu. Razlika, prema njihovom mišljenju, proizlazi iz cilja da se odvraća od vađenja vapnenca za agregat dok se ne odvraća od proizvodnje materijala koji nisu agregati. AGL-om se odvraća od vađenje agregata od prirodnog kamena dok se potiče upotreba alternativnih izvora agregata. |
| --- | --- |

(140)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se, u skladu s prethodno opisanim odstupanjima, izuzećima od poreza razlikuju otpadni materijali koji nastaju kao nusproizvod vađenja minerala koji nisu agregati, koji su izuzeti, i otpadni materijali koji su nusproizvod vađenja agregata (poput otpada od vapnenca), koji i dalje podliježu porezu. Razlika, prema njihovom mišljenju, proizlazi iz cilja da se odvraća od vađenja vapnenca za agregat dok se ne odvraća od proizvodnje materijala koji nisu agregati. AGL-om se odvraća od vađenje agregata od prirodnog kamena dok se potiče upotreba alternativnih izvora agregata.

| (141) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da su izuzeća od poreza ključna za postizanje ekoloških ciljeva AGL-a jer se njima smanjuje šteta koja nastaje vađenjem svježih materijala iz kamenoloma. Tvrde da je razlika u cijeni između izuzetih i oporezivih materijala to što preusmjerava potražnju dalje od vađenja svježih materijala iz kamenoloma. Izuzeća su u skladu s ekološkim ciljem AGL-a u mjeri u kojoj se upotrebom izuzetih materijala u konačnici smanjuje potražnja za vađenjem svježih agregata i ekološka šteta koja je s tim povezana. |
| --- | --- |

(141)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da su izuzeća od poreza ključna za postizanje ekoloških ciljeva AGL-a jer se njima smanjuje šteta koja nastaje vađenjem svježih materijala iz kamenoloma. Tvrde da je razlika u cijeni između izuzetih i oporezivih materijala to što preusmjerava potražnju dalje od vađenja svježih materijala iz kamenoloma. Izuzeća su u skladu s ekološkim ciljem AGL-a u mjeri u kojoj se upotrebom izuzetih materijala u konačnici smanjuje potražnja za vađenjem svježih agregata i ekološka šteta koja je s tim povezana.

| (142) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da postoje brojni primjeri u kojima se agregati vrhunske kakvoće zamjenjuju izuzetim materijalima. Na primjer, za izgradnju Olimpijskog parka 2012. bilo je potrebno više od milijun tona agregata za ispunu. Nusproizvodi proizvodnje porculanske gline iz Cornwalla upotrijebljeni su zajedno s recikliranim agregatima umjesto vrhunskih agregata poput svježe izvađenog vapnenca ili granita. Otpad lisnatog škriljevca iz [...] (*1) kamenoloma lisnatog škriljevca upotrijebljen je kao podloga za cjevovod u [...]. [...]. Taj drobljeni lisnati škriljevac upotrebljavao se umjesto drugih agregata dobivenih od drobljenog kamena. Nusproizvod iz istog kamenolom upotrijebljen je i u građevinarstvu u [...] umjesto agregata vrhunske kakvoće. |
| --- | --- |

(142)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da postoje brojni primjeri u kojima se agregati vrhunske kakvoće zamjenjuju izuzetim materijalima. Na primjer, za izgradnju Olimpijskog parka 2012. bilo je potrebno više od milijun tona agregata za ispunu. Nusproizvodi proizvodnje porculanske gline iz Cornwalla upotrijebljeni su zajedno s recikliranim agregatima umjesto vrhunskih agregata poput svježe izvađenog vapnenca ili granita. Otpad lisnatog škriljevca iz [...] (*1) kamenoloma lisnatog škriljevca upotrijebljen je kao podloga za cjevovod u [...]. [...]. Taj drobljeni lisnati škriljevac upotrebljavao se umjesto drugih agregata dobivenih od drobljenog kamena. Nusproizvod iz istog kamenolom upotrijebljen je i u građevinarstvu u [...] umjesto agregata vrhunske kakvoće.

*1

| (143) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine pokazuju da se broj izuzetih kamenoloma nije povećao nakon uvođenja AGL-a kako je prikazano u tablici u nastavku koja sadržava broj aktivnih kamenoloma u određenom trenutku: | 2001. | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | 2006.. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuglična glina | 20 | 20 | 22 | 18 | 18 | 18 |
| Porculanska glina | 17 | 17 | 17 | 17 | 15 | 15 |
| Vapnenac | 348 | 348 | 359 | 336 | 340 | 319 |
| Magmatske i metamorfne stijene | 211 | 211 | 210 | 204 | 213 | 199 |
| Lisnati škriljevac | 43 | 43 | 44 | 43 | 40 | 35 |
| Glina i škriljevac | 177 | 177 | 180 | 172 | 169 | 172 |

(143)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine pokazuju da se broj izuzetih kamenoloma nije povećao nakon uvođenja AGL-a kako je prikazano u tablici u nastavku koja sadržava broj aktivnih kamenoloma u određenom trenutku:

2001.

2002.

2003.

2004.

2005.

2006..

Kuglična glina

20

20

22

18

18

18

Porculanska glina

17

17

17

17

15

15

Vapnenac

348

348

359

336

340

319

Magmatske i metamorfne stijene

211

211

210

204

213

199

Lisnati škriljevac

43

43

44

43

40

35

Glina i škriljevac

177

177

180

172

169

172

| | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuglična glina | 18 | 18 | 18 | 18 | 18 | 18 |
| Porculanska glina | 13 | 12 | 16 | 17 | 16 | 15 |
| Vapnenac | 338 | 335 | 324 | 331 | 317 | 322 |
| Magmatske i metamorfne stijene | 208 | 203 | 207 | 195 | 204 | 191 |
| Lisnati škriljevac | 36 | 37 | 32 | 33 | 33 | 32 |
| Glina i škriljevac | 175 | 165 | 156 | 159 | 155 | 155 |

2007.

2008.

2009.

2010.

2011.

2012.

Kuglična glina

18

18

18

18

18

18

Porculanska glina

13

12

16

17

16

15

Vapnenac

338

335

324

331

317

322

Magmatske i metamorfne stijene

208

203

207

195

204

191

Lisnati škriljevac

36

37

32

33

33

32

Glina i škriljevac

175

165

156

159

155

155

| (144) | 2009., prodaja drobljenog kamena činila je 59,4 % ukupne prodaje agregata u Ujedinjenoj Kraljevini. Preostali dio prodaje odnosio se na pijesak i šljunak. Vapnenac je bio daleko najvažniji izvor agregata drobljenog kamena i činio je 66 % ukupnih izvora, slijedile su magmatska stijene kao što su granit (24 %) i pješčenjak (9 %). Vapnenac, magmatska stijena i pješčenjak upotrebljavaju se i u druge svrhe, npr. kao građevni kamen, ili u slučaju vapnenca, kao industrijsko vapno. |
| --- | --- |

(144)

2009., prodaja drobljenog kamena činila je 59,4 % ukupne prodaje agregata u Ujedinjenoj Kraljevini. Preostali dio prodaje odnosio se na pijesak i šljunak. Vapnenac je bio daleko najvažniji izvor agregata drobljenog kamena i činio je 66 % ukupnih izvora, slijedile su magmatska stijene kao što su granit (24 %) i pješčenjak (9 %). Vapnenac, magmatska stijena i pješčenjak upotrebljavaju se i u druge svrhe, npr. kao građevni kamen, ili u slučaju vapnenca, kao industrijsko vapno.

| (145) | 2012. jedna tona agregata vapnenca prodavala se za 7,16 GBP do 11,70 GBP po toni. Jedna tona granita prodavala se za 6,12 GBP do 12,82 GBP po toni. Jedna tona agregata škriljevca prodavala se za između 2 GBP i 8 GBP po toni. |
| --- | --- |

(145)

2012. jedna tona agregata vapnenca prodavala se za 7,16 GBP do 11,70 GBP po toni. Jedna tona granita prodavala se za 6,12 GBP do 12,82 GBP po toni. Jedna tona agregata škriljevca prodavala se za između 2 GBP i 8 GBP po toni.

| (146) | Što se tiče dekorativnih agregata, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine zajedno s udruženjem BAA dostavila su informaciju da je to netipična upotreba agregata. Oni koji se upotrebljavaju u krajobraznom uređenju upotrebljavaju se u malim količinama i odabiru se na temelju njihovih vizualnih svojstva, poput boje i oblika, pri čemu su građevinska svojstva kao što su čvrstoća manje važna, za razliku od drugih uporaba agregata. S obzirom na male količine, dekorativni agregati čine mali dio tržišne potražnje za agregatima u Ujedinjenoj Kraljevini. |
| --- | --- |

(146)

Što se tiče dekorativnih agregata, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine zajedno s udruženjem BAA dostavila su informaciju da je to netipična upotreba agregata. Oni koji se upotrebljavaju u krajobraznom uređenju upotrebljavaju se u malim količinama i odabiru se na temelju njihovih vizualnih svojstva, poput boje i oblika, pri čemu su građevinska svojstva kao što su čvrstoća manje važna, za razliku od drugih uporaba agregata. S obzirom na male količine, dekorativni agregati čine mali dio tržišne potražnje za agregatima u Ujedinjenoj Kraljevini.

5.5.   OCJENA PRIMLJENIH PRIMJEDABA

OCJENA PRIMLJENIH PRIMJEDABA

| (147) | Komisija je u odluci o pokretanju postupka već zaključila da se uobičajeno načelo oporezivanja AGL-a može sažeti kao oporezivanje kamenja, šljunka i pijeska koji su svježe/namjerno izvađeni da bi se upotrebljavali kao agregati i podvrgnuli komercijalnom iskorištavanju u Ujedinjenoj Kraljevini 1. travnja 2002. ili nakon tog datuma. |
| --- | --- |

(147)

Komisija je u odluci o pokretanju postupka već zaključila da se uobičajeno načelo oporezivanja AGL-a može sažeti kao oporezivanje kamenja, šljunka i pijeska koji su svježe/namjerno izvađeni da bi se upotrebljavali kao agregati i podvrgnuli komercijalnom iskorištavanju u Ujedinjenoj Kraljevini 1. travnja 2002. ili nakon tog datuma.

| (148) | Pored prethodnih očitovanja nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine u pogledu poreznog načela koje se nalazi u temelju AGL-a, Komisija daje sljedeće napomene. |
| --- | --- |

(148)

Pored prethodnih očitovanja nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine u pogledu poreznog načela koje se nalazi u temelju AGL-a, Komisija daje sljedeće napomene.

| (149) | Nekoliko trećih strana primijetilo je da se AGL-om materijali ne tretiraju na dosljedan način jer nisu izuzeti nusproizvodi drugih izuzetih materijala (stijene za proizvodnju kamena s jednom ili više ravnih površina (dalje u tekstu „rezani kamen”), vapno, kamen s visokom vrijednosti polirnosti, stijene za oblaganje obale radi obrane od mora, kamen za zidove i nusproizvodi/otpad od vađenja primarnih visokokvalitetnih agregata. Oni bi navodno bili u istom pravnom i činjeničnom položaju kao trenutačno izuzeti nusproizvodi materijala koji nisu agregati ili kao materijali koji imaju specijalizirane namjene koje se ne oporezuju. |
| --- | --- |

(149)

Nekoliko trećih strana primijetilo je da se AGL-om materijali ne tretiraju na dosljedan način jer nisu izuzeti nusproizvodi drugih izuzetih materijala (stijene za proizvodnju kamena s jednom ili više ravnih površina (dalje u tekstu „rezani kamen”), vapno, kamen s visokom vrijednosti polirnosti, stijene za oblaganje obale radi obrane od mora, kamen za zidove i nusproizvodi/otpad od vađenja primarnih visokokvalitetnih agregata. Oni bi navodno bili u istom pravnom i činjeničnom položaju kao trenutačno izuzeti nusproizvodi materijala koji nisu agregati ili kao materijali koji imaju specijalizirane namjene koje se ne oporezuju.

| (150) | Sama Komisija u odluci o pokretanju postupka postavila je pitanje o tome zašto se smatra opravdanim odobriti izuzeća za nusproizvode kuglične gline, porculanske gline, ugljena, lignita, škriljevca i lisnatog škriljevac, ali ne za nusproizvode vapna za uporabu u poljoprivredi i rezanog kamena. |
| --- | --- |

(150)

Sama Komisija u odluci o pokretanju postupka postavila je pitanje o tome zašto se smatra opravdanim odobriti izuzeća za nusproizvode kuglične gline, porculanske gline, ugljena, lignita, škriljevca i lisnatog škriljevac, ali ne za nusproizvode vapna za uporabu u poljoprivredi i rezanog kamena.

5.5.1.   OPOREZIVANJE NUSPROIZVODA VAĐENJA REZANOG KAMENA I VAPNA

| (151) | Nakon primitka opsežnih informacija od trećih strana i od nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, Komisija primjećuje da se otpad ili nusproizvodi vađenja rezanog kamena i vapna sastoje od iste vrste stijena kao i rezani kamen i vapno: i. otpad od vađenja vapnenca koji se upotrebljava za proizvodnju vapna vjerojatno se isto sastoji od vapnenca, a ii. otpad koji nastaje prilikom vađenja stijena za proizvodnju rezanog kamena vjerojatno se uglavnom sastoji od kamene sitneži iste vrste stijene koja se reže. |
| --- | --- |

(151)

Nakon primitka opsežnih informacija od trećih strana i od nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, Komisija primjećuje da se otpad ili nusproizvodi vađenja rezanog kamena i vapna sastoje od iste vrste stijena kao i rezani kamen i vapno: i. otpad od vađenja vapnenca koji se upotrebljava za proizvodnju vapna vjerojatno se isto sastoji od vapnenca, a ii. otpad koji nastaje prilikom vađenja stijena za proizvodnju rezanog kamena vjerojatno se uglavnom sastoji od kamene sitneži iste vrste stijene koja se reže.

| (152) | Izuzećima od AGL-a razlikuju se otpadni materijali koji nastaju kao nusproizvod materijala koji nisu izvađeni za uporabu kao agregati (poput otpada nastalog prilikom vađenja porculanske i kuglične gline, ugljena, lignita i lisnatog škriljevca), koji su izuzeti, i otpadni materijali koji su nusproizvod namjernog vađenja materijala za uporabu kao agregata (poput otpada od vapnenca), koji i dalje podliježu porezu. |
| --- | --- |

(152)

Izuzećima od AGL-a razlikuju se otpadni materijali koji nastaju kao nusproizvod materijala koji nisu izvađeni za uporabu kao agregati (poput otpada nastalog prilikom vađenja porculanske i kuglične gline, ugljena, lignita i lisnatog škriljevca), koji su izuzeti, i otpadni materijali koji su nusproizvod namjernog vađenja materijala za uporabu kao agregata (poput otpada od vapnenca), koji i dalje podliježu porezu.

| (153) | Ta porezna razlika proizlazi iz cilja da se odvrati od svježeg vađenja vapnenca, granita, pješčenjaka itd., za upotrebu kao agregata, a da se ne utječe proizvodnju materijala koji se ne upotrebljavaju kao agregati. |
| --- | --- |

(153)

Ta porezna razlika proizlazi iz cilja da se odvrati od svježeg vađenja vapnenca, granita, pješčenjaka itd., za upotrebu kao agregata, a da se ne utječe proizvodnju materijala koji se ne upotrebljavaju kao agregati.

| (154) | Kako su opisala nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine, vapnenac, pješčenjak i granit najčešći su materijali izvađeni kako bi se upotrebljavali kao agregati. Izuzimanje od AGL-a nusproizvoda rezanog kamena ili vapnenca koji se upotrebljava za proizvodnju vapna zapravo bi u najmanju ruku održalo razinu vađenja, ako ne bi i potaklo svježe vađenje tih materijala. |
| --- | --- |

(154)

Kako su opisala nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine, vapnenac, pješčenjak i granit najčešći su materijali izvađeni kako bi se upotrebljavali kao agregati. Izuzimanje od AGL-a nusproizvoda rezanog kamena ili vapnenca koji se upotrebljava za proizvodnju vapna zapravo bi u najmanju ruku održalo razinu vađenja, ako ne bi i potaklo svježe vađenje tih materijala.

| (155) | Osim toga, nema dodatnih troškova (prerade) za dobivanje rezanog kamena i vapna iz glavnih izvađenih materijala. To se razlikuje od, na primjer, vađenja kuglične i porculanske gline gdje je odvajanje tih materijala iz otpada vrlo skupo. |
| --- | --- |

(155)

Osim toga, nema dodatnih troškova (prerade) za dobivanje rezanog kamena i vapna iz glavnih izvađenih materijala. To se razlikuje od, na primjer, vađenja kuglične i porculanske gline gdje je odvajanje tih materijala iz otpada vrlo skupo.

| (156) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine objasnila su da se kamen koji se reže i vapnenac koji se upotrebljava za dobivanje vapna namjerno vade da bi se upotrebljavali kao agregati. Osim toga, njihovi nusproizvodi i otpad mogu se prodavati samostalno čak i bez glavnog materijala s obzirom na to da je to visokokvalitetni materijal koji se upotrebljava kao agregat. Kao dokaz ove tvrdnje nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su podatke koji doista pokazuju da cijene vapna i rezanog kamena u većini slučajeva nisu puno više od cijena njihovih odnosnih nusproizvoda. Trošak vapnenca za vapno je oko 12,50 GBP do 19,50 GBP po toni, dok cijena njegovog nusproizvoda iznosi 7,16 GBP do 11,70 GBP po toni. Magmatske stijene (uključujući granit), koje se upotrebljavaju i za proizvodnju rezanog kamena koštaju oko 5,51 GBP do 12,91 GBP po toni, dok se njihov nusproizvod prodaje za otprilike 6,12 GBP do 12,82 GBP po toni. To bi značilo da bi, ako nema potražnje za visokokvalitetnim specijaliziranim proizvodom, kamenolom još uvijek nastavio sa svježim vađenjem s obzirom na to da je ekonomski smisleno prodavati svježe izvađeni proizvod i njegov nusproizvod da bi se upotrebljavali kao agregati. Ne može se isključiti da bi izuzeće nusproizvoda tako potaknulo dodatno svježe vađenje iz kamenoloma i time ugrozilo ekološku logiku AGL-a. |
| --- | --- |

(156)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine objasnila su da se kamen koji se reže i vapnenac koji se upotrebljava za dobivanje vapna namjerno vade da bi se upotrebljavali kao agregati. Osim toga, njihovi nusproizvodi i otpad mogu se prodavati samostalno čak i bez glavnog materijala s obzirom na to da je to visokokvalitetni materijal koji se upotrebljava kao agregat. Kao dokaz ove tvrdnje nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su podatke koji doista pokazuju da cijene vapna i rezanog kamena u većini slučajeva nisu puno više od cijena njihovih odnosnih nusproizvoda. Trošak vapnenca za vapno je oko 12,50 GBP do 19,50 GBP po toni, dok cijena njegovog nusproizvoda iznosi 7,16 GBP do 11,70 GBP po toni. Magmatske stijene (uključujući granit), koje se upotrebljavaju i za proizvodnju rezanog kamena koštaju oko 5,51 GBP do 12,91 GBP po toni, dok se njihov nusproizvod prodaje za otprilike 6,12 GBP do 12,82 GBP po toni. To bi značilo da bi, ako nema potražnje za visokokvalitetnim specijaliziranim proizvodom, kamenolom još uvijek nastavio sa svježim vađenjem s obzirom na to da je ekonomski smisleno prodavati svježe izvađeni proizvod i njegov nusproizvod da bi se upotrebljavali kao agregati. Ne može se isključiti da bi izuzeće nusproizvoda tako potaknulo dodatno svježe vađenje iz kamenoloma i time ugrozilo ekološku logiku AGL-a.

| (157) | Osim toga, ne postoji objektivni način razlikovanja vapnenca kao nusproizvoda proizvodnje poljoprivrednog vapna i vapnenca koji se posebno vadi da bi se upotrebljavao kao agregat. Isto vrijedi i za granit i pješčenjak i nusproizvode rezanog kamena. Stoga su ti svježe izvađeni materijali i njihovi nusproizvodi međusobno zamjenjivi te operator kamenoloma može, ovisno o potražnji, odlučiti da oba proda za istu namjenu „kao agregate”. |
| --- | --- |

(157)

Osim toga, ne postoji objektivni način razlikovanja vapnenca kao nusproizvoda proizvodnje poljoprivrednog vapna i vapnenca koji se posebno vadi da bi se upotrebljavao kao agregat. Isto vrijedi i za granit i pješčenjak i nusproizvode rezanog kamena. Stoga su ti svježe izvađeni materijali i njihovi nusproizvodi međusobno zamjenjivi te operator kamenoloma može, ovisno o potražnji, odlučiti da oba proda za istu namjenu „kao agregate”.

| (158) | Na temelju razmatranja iz uvodnih izjava 151. do 157., Komisija primjećuje da nusproizvodi vađenja vapna i rezanog kamena nisu u različitom činjeničnom i pravnom položaju od svježe izvađenih proizvoda. Osim toga, moguća izuzeća za jalovinu koja nastaje prilikom vađenja vapnenca/stijena koje se upotrebljavaju za rezani kamen ili za druge svrhe osim za uporabu kao agregata samo će poslužiti za poticanje pojačanog vađenja svježih stijena i vapnenca i neće pridonijeti preusmjeravanju potražnje. |
| --- | --- |

(158)

Na temelju razmatranja iz uvodnih izjava 151. do 157., Komisija primjećuje da nusproizvodi vađenja vapna i rezanog kamena nisu u različitom činjeničnom i pravnom položaju od svježe izvađenih proizvoda. Osim toga, moguća izuzeća za jalovinu koja nastaje prilikom vađenja vapnenca/stijena koje se upotrebljavaju za rezani kamen ili za druge svrhe osim za uporabu kao agregata samo će poslužiti za poticanje pojačanog vađenja svježih stijena i vapnenca i neće pridonijeti preusmjeravanju potražnje.

5.5.2.   KAMEN VISOKE VRIJEDNOSTI POLIRNOSTI, STIJENE ZA OBLAGANJE OBALE RADI OBRANE OD MORA, KAMEN ZA ZIDOVE, PRIMARNI VISOKOKVALITETNI AGREGATI I NJIHOVI NUSPROIZVODI/OTPAD

| (159) | Materijali koji se upotrebljavaju za kamen visoke vrijednosti polirnosti, stijene za oblaganje obale radi obrane od mora, kamen za zidove i primarni visokokvalitetni agregati doista predstavljaju ili specijalizirane uporabe dotičnih materijala, ili uporabe u kojima ih ne mogu zamijeniti reciklirani agregati ili otpad od materijala koji ne podliježu porezu. |
| --- | --- |

(159)

Materijali koji se upotrebljavaju za kamen visoke vrijednosti polirnosti, stijene za oblaganje obale radi obrane od mora, kamen za zidove i primarni visokokvalitetni agregati doista predstavljaju ili specijalizirane uporabe dotičnih materijala, ili uporabe u kojima ih ne mogu zamijeniti reciklirani agregati ili otpad od materijala koji ne podliježu porezu.

| (160) | Međutim, svi materijali koji se upotrebljavaju za kamen visoke vrijednosti polirnosti, stijene za oblaganje obale radi obrane od mora, kamen za zidove i primarne visokokvalitetne agregate i njihove nusproizvode od iste su stijene. Primjerice, stijene za oblaganje obale radi obrane od mora proizvedene su od iste stijene kao mala kamena sitnež agregata koji su nastali kao nusproizvod. |
| --- | --- |

(160)

Međutim, svi materijali koji se upotrebljavaju za kamen visoke vrijednosti polirnosti, stijene za oblaganje obale radi obrane od mora, kamen za zidove i primarne visokokvalitetne agregate i njihove nusproizvode od iste su stijene. Primjerice, stijene za oblaganje obale radi obrane od mora proizvedene su od iste stijene kao mala kamena sitnež agregata koji su nastali kao nusproizvod.

| (161) | Te su stijene općenito prikladne za uporabu kao agregati i operatori kamenoloma mogu izabrati kako prodati ili iskoristiti određenu stijenu u skladu s potražnjom. |
| --- | --- |

(161)

Te su stijene općenito prikladne za uporabu kao agregati i operatori kamenoloma mogu izabrati kako prodati ili iskoristiti određenu stijenu u skladu s potražnjom.

| (162) | Iz razloga koji su objašnjeni u uvodnim izjavama 151. do 157. u pogledu nusproizvoda rezanog kamena i vapna, Komisija ne može isključiti mogućnost da bi izuzeće za kamen visoke vrijednosti polirnosti, stijene za oblaganje obale radi obrane od mora, kamen za zidove, primarne visokokvalitetne agregate i njihove nusproizvode/otpad potaknulo vađenje tih materijala kako bi se upotrebljavali kao agregati. |
| --- | --- |

(162)

Iz razloga koji su objašnjeni u uvodnim izjavama 151. do 157. u pogledu nusproizvoda rezanog kamena i vapna, Komisija ne može isključiti mogućnost da bi izuzeće za kamen visoke vrijednosti polirnosti, stijene za oblaganje obale radi obrane od mora, kamen za zidove, primarne visokokvalitetne agregate i njihove nusproizvode/otpad potaknulo vađenje tih materijala kako bi se upotrebljavali kao agregati.

| (163) | Budući da je nekoliko zainteresiranih strana dovelo u pitanje logiku AGL-a s obzirom na to da se kamen visoke vrijednosti polirnosti i stijene za oblaganje obale radi obrane od mora oporezuju, dok se glina za obranu od poplava ili materijali za druge specijalizirane namjene ne oporezuju, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine zajedno s udruženjem BAA dostavila su informacije da je polirnost mjera otpora agregata na poliranje; agregati s visokom vrijednosti polirnosti upotrebljavaju se u bitumenskim mješavinama koje se postavljaju na površinu cesta kako bi se dobila visoka razina otpornosti na klizanje. Agregati s najvišom vrijednosti polirnosti upotrebljavaju se na lokacijama kao što su zavoji i zone kočenja, i specificirani su s obzirom na svoje vrijednosti polirnosti i abrazivne vrijednosti agregata (AAV). To su svojstva koja su prisutna u stijenama i koja se poboljšavaju u proizvodnom postupku. Materijali su još uvijek agregati, a ta se uporaba za potrebe AGL-a razvrstava u uporabe materijala kao agregata. |
| --- | --- |

(163)

Budući da je nekoliko zainteresiranih strana dovelo u pitanje logiku AGL-a s obzirom na to da se kamen visoke vrijednosti polirnosti i stijene za oblaganje obale radi obrane od mora oporezuju, dok se glina za obranu od poplava ili materijali za druge specijalizirane namjene ne oporezuju, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine zajedno s udruženjem BAA dostavila su informacije da je polirnost mjera otpora agregata na poliranje; agregati s visokom vrijednosti polirnosti upotrebljavaju se u bitumenskim mješavinama koje se postavljaju na površinu cesta kako bi se dobila visoka razina otpornosti na klizanje. Agregati s najvišom vrijednosti polirnosti upotrebljavaju se na lokacijama kao što su zavoji i zone kočenja, i specificirani su s obzirom na svoje vrijednosti polirnosti i abrazivne vrijednosti agregata (AAV). To su svojstva koja su prisutna u stijenama i koja se poboljšavaju u proizvodnom postupku. Materijali su još uvijek agregati, a ta se uporaba za potrebe AGL-a razvrstava u uporabe materijala kao agregata.

| (164) | Stijene za oblaganje obale upotrebljavaju se za zaštitu obala Ujedinjene Kraljevine od erozije. Zahtjevi specifikacije ovise o specifičnim uvjetima morskog okruženja. Značajke koje su specificirane uključuju gustoću i abrazivnu vrijednost agregata. Ta se uporaba za potrebe AGL-a razvrstava kao uporaba u svojstvu agregata, s obzirom na to da se upotrebljava zbog čvrstoće i rasutog stanja. |
| --- | --- |

(164)

Stijene za oblaganje obale upotrebljavaju se za zaštitu obala Ujedinjene Kraljevine od erozije. Zahtjevi specifikacije ovise o specifičnim uvjetima morskog okruženja. Značajke koje su specificirane uključuju gustoću i abrazivnu vrijednost agregata. Ta se uporaba za potrebe AGL-a razvrstava kao uporaba u svojstvu agregata, s obzirom na to da se upotrebljava zbog čvrstoće i rasutog stanja.

| (165) | Nadalje, je li materijal koji se upotrebljava za određenu svrhu zamjenjiv ili ne, ne utječe na logiku AGL-a i izuzeća odobrenih za druge materijale. Doista, Komisija napominje da se tu AGL primjenjuje na niz različitih uporaba koje nisu međusobno zamjenjive. Međutim, sve dok se takvi materijali mogu upotrebljavati i uvelike se upotrebljavaju kao agregati i njihova uporaba kao agregata ima ekonomskog smisla, izuzeće za takve materijale, čak i za određene uporabe, ugrozilo bi cilj AGL-a. |
| --- | --- |

(165)

Nadalje, je li materijal koji se upotrebljava za određenu svrhu zamjenjiv ili ne, ne utječe na logiku AGL-a i izuzeća odobrenih za druge materijale. Doista, Komisija napominje da se tu AGL primjenjuje na niz različitih uporaba koje nisu međusobno zamjenjive. Međutim, sve dok se takvi materijali mogu upotrebljavati i uvelike se upotrebljavaju kao agregati i njihova uporaba kao agregata ima ekonomskog smisla, izuzeće za takve materijale, čak i za određene uporabe, ugrozilo bi cilj AGL-a.

| (166) | Brojne zainteresirane strane upućuju na činjenicu da izuzeti agregati zamjenjuju proizvode sekundarnih agregata, a ne proizvode više klase. Komisija napominje, kao prvo, da to razmatranje ne dovodi u pitanje činjenicu da se AGL-om postiže njegovo ekološko područje primjene s obzirom na to da izuzeti materijali koji su neizbježan nusproizvod materijala izvađenih kako se ne bi upotrebljavali kao agregati zamjenjuju svježe izvađene agregate. Nije bitno zamjenjuju li agregate više ili niže klase sve dok je smanjeno svježe vađenje. Osim toga, Komisija primjećuje da bi izuzeti materijali povremeno mogli zamijeniti čak i agregate višeg razreda, kako su nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine opisala u uvodnoj izjavi 142. |
| --- | --- |

(166)

Brojne zainteresirane strane upućuju na činjenicu da izuzeti agregati zamjenjuju proizvode sekundarnih agregata, a ne proizvode više klase. Komisija napominje, kao prvo, da to razmatranje ne dovodi u pitanje činjenicu da se AGL-om postiže njegovo ekološko područje primjene s obzirom na to da izuzeti materijali koji su neizbježan nusproizvod materijala izvađenih kako se ne bi upotrebljavali kao agregati zamjenjuju svježe izvađene agregate. Nije bitno zamjenjuju li agregate više ili niže klase sve dok je smanjeno svježe vađenje. Osim toga, Komisija primjećuje da bi izuzeti materijali povremeno mogli zamijeniti čak i agregate višeg razreda, kako su nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine opisala u uvodnoj izjavi 142.

| (167) | Komisija potvrđuje probleme s provedbom AGL-a i njegovim izuzećima na temelju geologije materijala. Međutim, Komisija napominje i da bi bilo teže izuzeća temeljiti na uporabama materijala s obzirom na to da bi to moglo dovesti do poteškoća u provedbi i ostaviti više prostora za zlouporabu. Štoviše, čini se da su nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dobila Izvješće kao potporu za provedbu AGL-a te slijede definicije i ispitivanja za materijal, koja su u njemu navedena. Samo udruženje BAA priznalo je da se nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine koriste stručnim mišljenjima geologa kako bi odredila materijale koji se proizvode u kamenolomima. |
| --- | --- |

(167)

Komisija potvrđuje probleme s provedbom AGL-a i njegovim izuzećima na temelju geologije materijala. Međutim, Komisija napominje i da bi bilo teže izuzeća temeljiti na uporabama materijala s obzirom na to da bi to moglo dovesti do poteškoća u provedbi i ostaviti više prostora za zlouporabu. Štoviše, čini se da su nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dobila Izvješće kao potporu za provedbu AGL-a te slijede definicije i ispitivanja za materijal, koja su u njemu navedena. Samo udruženje BAA priznalo je da se nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine koriste stručnim mišljenjima geologa kako bi odredila materijale koji se proizvode u kamenolomima.

| (168) | U pogledu isključenja gline i škriljevca koji se upotrebljavaju za keramičke proizvode od obustave AGL-a, Komisija napominje da je to izuzeti industrijski postupak koji je već razmotren u odluci o pokretanju postupka i za koji se utvrdilo da nije državna potpora. |
| --- | --- |

(168)

U pogledu isključenja gline i škriljevca koji se upotrebljavaju za keramičke proizvode od obustave AGL-a, Komisija napominje da je to izuzeti industrijski postupak koji je već razmotren u odluci o pokretanju postupka i za koji se utvrdilo da nije državna potpora.

| (169) | Što se tiče sadržaja Kornvalskih smjernica za građevni kamen i lisnati škriljevac iz 2007., koje je dostavilo udruženje BAA, Komisija napominje da se one ne mogu smatrati točnim izvorom informacija za sveobuhvatni pregled svih proizvoda kamenoloma. To su smjernice izrađene u promotivne svrhe u kojima kamenolomi oglašavaju svoje proizvode namijenjene građevinskoj industriji. Komisija, dakle, smatra da su kamenolomi koji se pojavljuju u Kornvalskim smjernicama za građevni kamen i lisnati škriljevac iz 2007. predstavili proizvode u skladu s njihovom marketinškom strategijom usmjerenom na građevinsku industriju. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine spomenula su da omogućuju kamenolomima da oglašavaju svoje proizvode kako žele bez obzira na geološki sastav dotičnog materijala i ne smatraju takve promidžbene opise bitnim za razvrstavanje materijala za potrebe AGL-a. |
| --- | --- |

(169)

Što se tiče sadržaja Kornvalskih smjernica za građevni kamen i lisnati škriljevac iz 2007., koje je dostavilo udruženje BAA, Komisija napominje da se one ne mogu smatrati točnim izvorom informacija za sveobuhvatni pregled svih proizvoda kamenoloma. To su smjernice izrađene u promotivne svrhe u kojima kamenolomi oglašavaju svoje proizvode namijenjene građevinskoj industriji. Komisija, dakle, smatra da su kamenolomi koji se pojavljuju u Kornvalskim smjernicama za građevni kamen i lisnati škriljevac iz 2007. predstavili proizvode u skladu s njihovom marketinškom strategijom usmjerenom na građevinsku industriju. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine spomenula su da omogućuju kamenolomima da oglašavaju svoje proizvode kako žele bez obzira na geološki sastav dotičnog materijala i ne smatraju takve promidžbene opise bitnim za razvrstavanje materijala za potrebe AGL-a.

| (170) | Iz toga slijedi da je oporezivanje kamena visoke vrijednosti polirnosti, stijena za oblaganje obale radi obrane od mora, kamena za zidove, primarnih visokokvalitetnih agregata i njihovih nusproizvoda/otpada obuhvaćeno uobičajenim načelom oporezivanja AGL-a i opravdano ciljem koji se želi postići. |
| --- | --- |

(170)

Iz toga slijedi da je oporezivanje kamena visoke vrijednosti polirnosti, stijena za oblaganje obale radi obrane od mora, kamena za zidove, primarnih visokokvalitetnih agregata i njihovih nusproizvoda/otpada obuhvaćeno uobičajenim načelom oporezivanja AGL-a i opravdano ciljem koji se želi postići.

5.5.3.   ZAKLJUČAK O UOBIČAJENIM OPOREZIVANJU U OKVIRU AGL-A I CILJU AGL-A

| (171) | Komisija smatra da primjedbe koje su dostavile sve zainteresirane strane ne daju razloga za odstupanje od njezinih zaključaka iz odluke o pokretanju postupka u pogledu uobičajenog načela oporezivanja u okviru AGL-a i cilja AGL-a. |
| --- | --- |

(171)

Komisija smatra da primjedbe koje su dostavile sve zainteresirane strane ne daju razloga za odstupanje od njezinih zaključaka iz odluke o pokretanju postupka u pogledu uobičajenog načela oporezivanja u okviru AGL-a i cilja AGL-a.

| (172) | Uobičajeno načelo oporezivanja AGL-a je da se kamen, šljunak i pijesak, koji su u skladu s člankom 17. stavkom 1. definiraju kao agregati, trebaju oporezivati ako su u Ujedinjenoj Kraljevini podvrgnuti komercijalnom iskorištavanju kako je utvrđeno u članku 19. 1. travnja 2002. ili nakon tog datuma (45). |
| --- | --- |

(172)

Uobičajeno načelo oporezivanja AGL-a je da se kamen, šljunak i pijesak, koji su u skladu s člankom 17. stavkom 1. definiraju kao agregati, trebaju oporezivati ako su u Ujedinjenoj Kraljevini podvrgnuti komercijalnom iskorištavanju kako je utvrđeno u članku 19. 1. travnja 2002. ili nakon tog datuma (45).

45

| (173) | U skladu s opisom koji su dostavila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine prije odluke o pokretanju postupka i kako je potvrđeno pripremnim aktivnostima u pogledu AGL-a (46), Komisija je u odluci o pokretanju postupka zaključila (47) da se agregati općenito mogu opisati kao zrnati ili samljeveni materijali koji su zbog svojih fizikalnih i kemijskih nepromjenjivih svojstava prikladni za uporabu samostalno ili uz dodatak cementa, vapna ili bitumena u izgradnji betonskih, kamenih, asfaltnih ili odvodnih putova, ili kao ispuna e u građevinarstvu („uporaba kao agregata”). |
| --- | --- |

(173)

U skladu s opisom koji su dostavila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine prije odluke o pokretanju postupka i kako je potvrđeno pripremnim aktivnostima u pogledu AGL-a (46), Komisija je u odluci o pokretanju postupka zaključila (47) da se agregati općenito mogu opisati kao zrnati ili samljeveni materijali koji su zbog svojih fizikalnih i kemijskih nepromjenjivih svojstava prikladni za uporabu samostalno ili uz dodatak cementa, vapna ili bitumena u izgradnji betonskih, kamenih, asfaltnih ili odvodnih putova, ili kao ispuna e u građevinarstvu („uporaba kao agregata”).

46

47

| (174) | Sve zainteresirane strane i tijela Ujedinjene Kraljevine u svojim podnescima priznala su izraz „uporaba kao agregata” te su svoje primjedbe predstavili u skladu s tim. Udruženje BAA doista je podnijelo primjedbe kojima je cilj bio pokazati da je AGL nelogičan s obzirom na to da se određeni materijali koji ne odgovaraju toj definiciji oporezuju. Komisija je detaljno razmotrila te primjedbe u uvodnim izjavama 151.–158. i 159.–165. |
| --- | --- |

(174)

Sve zainteresirane strane i tijela Ujedinjene Kraljevine u svojim podnescima priznala su izraz „uporaba kao agregata” te su svoje primjedbe predstavili u skladu s tim. Udruženje BAA doista je podnijelo primjedbe kojima je cilj bio pokazati da je AGL nelogičan s obzirom na to da se određeni materijali koji ne odgovaraju toj definiciji oporezuju. Komisija je detaljno razmotrila te primjedbe u uvodnim izjavama 151.–158. i 159.–165.

| (175) | Stoga, drugim riječima, uobičajeno načelo oporezivanja AGL-a je oporezivanje kamena, šljunka ili pijeska kada su izvađeni za „uporabu kao agregat”/izvađeni za komercijalno iskorištavanje kao agregat, kako je prethodno opisano. |
| --- | --- |

(175)

Stoga, drugim riječima, uobičajeno načelo oporezivanja AGL-a je oporezivanje kamena, šljunka ili pijeska kada su izvađeni za „uporabu kao agregat”/izvađeni za komercijalno iskorištavanje kao agregat, kako je prethodno opisano.

| (176) | Gore navedeni opis u skladu je i s ciljem AGL-a, a to je postići da vađenje agregata bude učinkovitije s pomoću internalizacije troškova okoliša te aktivnosti. Kao što je potvrdio i Opći sud (48), cilj AGL-a je u građevinskoj industriji promicati upotrebu agregata koji su nusproizvodi ili otpad iz određenih postupaka (poznatih i kao „sekundarnih” agregata), ili recikliranih agregata, čime se smanjuje upotreba agregata izvađenih iz kamenoloma (poznatih i kao „primarnih” agregata), koji su neobnovljivi prirodni resursi, i time ograničiti ekološku štetu povezanu s tim postupkom vađenja (cilj „preusmjeravanje potražnje”). |
| --- | --- |

(176)

Gore navedeni opis u skladu je i s ciljem AGL-a, a to je postići da vađenje agregata bude učinkovitije s pomoću internalizacije troškova okoliša te aktivnosti. Kao što je potvrdio i Opći sud (48), cilj AGL-a je u građevinskoj industriji promicati upotrebu agregata koji su nusproizvodi ili otpad iz određenih postupaka (poznatih i kao „sekundarnih” agregata), ili recikliranih agregata, čime se smanjuje upotreba agregata izvađenih iz kamenoloma (poznatih i kao „primarnih” agregata), koji su neobnovljivi prirodni resursi, i time ograničiti ekološku štetu povezanu s tim postupkom vađenja (cilj „preusmjeravanje potražnje”).

48

5.6.   DIFERENCIJACIJA POREZNIH STOPA

DIFERENCIJACIJA POREZNIH STOPA

| (177) | Zakonom o financijama iz 2001. prvotno se utvrđuje široki temelj za uvođenje AGL-a. Područje primjene tog poreza potom je suženo isključenjima i izuzećima. Osim toga, Zakonom o financijama iz 2001. predviđa se i određeni broj poreznih olakšica. Komisija će ponovno razmotriti jesu li isključenja, izuzeća i porezna oslobođenja u pogledu kojih je iznijela dvojbe u odluci o pokretanju postupka u skladu s uobičajenim načelima oporezivanja u svjetlu cilja AGL-a. |
| --- | --- |

(177)

Zakonom o financijama iz 2001. prvotno se utvrđuje široki temelj za uvođenje AGL-a. Područje primjene tog poreza potom je suženo isključenjima i izuzećima. Osim toga, Zakonom o financijama iz 2001. predviđa se i određeni broj poreznih olakšica. Komisija će ponovno razmotriti jesu li isključenja, izuzeća i porezna oslobođenja u pogledu kojih je iznijela dvojbe u odluci o pokretanju postupka u skladu s uobičajenim načelima oporezivanja u svjetlu cilja AGL-a.

| (178) | Za potrebe procjene diferencijacije poreznih stopa u okviru AGL-a, referentni okvir/uobičajeno načelo oporezivanja koje upotrebljava Komisija je uvođenje AGL-a za materijale koji se komercijalno iskorištavaju u Ujedinjenoj Kraljevini kao agregati (49). Kako je opisano u uvodnoj izjavi 173., „uporaba kao agregata” suštinski je povezana s komercijalnim iskorištavanjem kamena, šljunka i pijeska u građevinarstvu, odnosno njihovom upotrebom kao materijala ili potpore u građevinarstvu ili poboljšanju neke strukture (uključujući ceste, staze, trase na kojoj je položen ili će biti položen željeznički kolosijek i nasipe) ili njihovog miješanja kao dio postupka izrade žbuke, betona, makadama penetriranog katranom, presvučenog cestovnog kamena ili bilo kojeg sličnog građevinskog materijala (50). |
| --- | --- |

(178)

Za potrebe procjene diferencijacije poreznih stopa u okviru AGL-a, referentni okvir/uobičajeno načelo oporezivanja koje upotrebljava Komisija je uvođenje AGL-a za materijale koji se komercijalno iskorištavaju u Ujedinjenoj Kraljevini kao agregati (49). Kako je opisano u uvodnoj izjavi 173., „uporaba kao agregata” suštinski je povezana s komercijalnim iskorištavanjem kamena, šljunka i pijeska u građevinarstvu, odnosno njihovom upotrebom kao materijala ili potpore u građevinarstvu ili poboljšanju neke strukture (uključujući ceste, staze, trase na kojoj je položen ili će biti položen željeznički kolosijek i nasipe) ili njihovog miješanja kao dio postupka izrade žbuke, betona, makadama penetriranog katranom, presvučenog cestovnog kamena ili bilo kojeg sličnog građevinskog materijala (50).

49

50

| (179) | Osim toga, pojam uporabe kao agregata, kako je prethodno definiran, upotrebljava se u Zakonu o financijama iz 2001. u članku 30. stavku 1. točki (d) Zakona u financijama iz 2001. u kojemu se utvrđuje pravo osobe da zatraži porezni odbitak ako „agregatom na koji se primjenjuje AGL raspolaže na način koji ne predstavlja uporabu u građevinarstvu, kako bude propisana”. |
| --- | --- |

(179)

Osim toga, pojam uporabe kao agregata, kako je prethodno definiran, upotrebljava se u Zakonu o financijama iz 2001. u članku 30. stavku 1. točki (d) Zakona u financijama iz 2001. u kojemu se utvrđuje pravo osobe da zatraži porezni odbitak ako „agregatom na koji se primjenjuje AGL raspolaže na način koji ne predstavlja uporabu u građevinarstvu, kako bude propisana”.

| (180) | Ako je izuzeti materijal izvađen za uporabu kao agregat ili se podvrgava komercijalnom iskorištavanju u građevinarstvu, kako je gore opisano, treba biti obuhvaćen uobičajenim oporezivanjem u okviru AGL-a jer je u usporedivom činjeničnom i pravnom položaju kao oporezivi materijali i njegovo bi izuzeće moglo biti opravdano samo u svjetlu cilja koji se nastoji ostvariti AGL-om. |
| --- | --- |

(180)

Ako je izuzeti materijal izvađen za uporabu kao agregat ili se podvrgava komercijalnom iskorištavanju u građevinarstvu, kako je gore opisano, treba biti obuhvaćen uobičajenim oporezivanjem u okviru AGL-a jer je u usporedivom činjeničnom i pravnom položaju kao oporezivi materijali i njegovo bi izuzeće moglo biti opravdano samo u svjetlu cilja koji se nastoji ostvariti AGL-om.

| (181) | Što se tiče izuzeća na koja se odnosi istražni postupak u pogledu nusproizvoda, otpada ili jalovine drugih materijala ili postupaka, Komisija će zadržati kriterije ocjenjivanja primijenjene u odluci o pokretanju postupka. Komisija će u svojoj ocjeni uzeti u obzir jesu li odgovarajući otpad, jalovina ili nusproizvod neizbježni rezultat aktivnosti koja nije povezana s namjernim vađenjem materijala za uporabu kao agregata, tj. vađenja materijala koji nije namjerno izvađen za uporabu kao agregata ili postupka koji nije povezan s vađenjem agregata. Vađenje glavnog materijala za druge uporabe, a ne za uporabu kao agregata, ukazuje na to može li izuzeće odgovarajućeg otpada, jalovine ili nusproizvoda pridonijeti cilju AGL-a. |
| --- | --- |

(181)

Što se tiče izuzeća na koja se odnosi istražni postupak u pogledu nusproizvoda, otpada ili jalovine drugih materijala ili postupaka, Komisija će zadržati kriterije ocjenjivanja primijenjene u odluci o pokretanju postupka. Komisija će u svojoj ocjeni uzeti u obzir jesu li odgovarajući otpad, jalovina ili nusproizvod neizbježni rezultat aktivnosti koja nije povezana s namjernim vađenjem materijala za uporabu kao agregata, tj. vađenja materijala koji nije namjerno izvađen za uporabu kao agregata ili postupka koji nije povezan s vađenjem agregata. Vađenje glavnog materijala za druge uporabe, a ne za uporabu kao agregata, ukazuje na to može li izuzeće odgovarajućeg otpada, jalovine ili nusproizvoda pridonijeti cilju AGL-a.

| (182) | Za nusproizvode, otpad ili jalovinu koji nastaju prilikom vađenja materijala za uporabu kao agregata, Komisija će ocijeniti mogu li njihova izuzeća dovesti do smanjenja svježeg vađenja materijala za uporabu kao agregata te tako pridonijeti cilju AGL-a. |
| --- | --- |

(182)

Za nusproizvode, otpad ili jalovinu koji nastaju prilikom vađenja materijala za uporabu kao agregata, Komisija će ocijeniti mogu li njihova izuzeća dovesti do smanjenja svježeg vađenja materijala za uporabu kao agregata te tako pridonijeti cilju AGL-a.

| (183) | Gore navedeni kriteriji ocjenjivanja u skladu su s uobičajenim načelom oporezivanja AGL-a koje se primjenjuje pri određivanju toga jesu li izuzeti materijali u istom činjeničnom i pravnom položaju kao oporezivi materijali te se njima uzimaju u obzir razmatranja nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine da AGL ne bi trebao utjecati na postupke koji nisu povezani s vađenjem materijala za uporabu kao agregata. |
| --- | --- |

(183)

Gore navedeni kriteriji ocjenjivanja u skladu su s uobičajenim načelom oporezivanja AGL-a koje se primjenjuje pri određivanju toga jesu li izuzeti materijali u istom činjeničnom i pravnom položaju kao oporezivi materijali te se njima uzimaju u obzir razmatranja nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine da AGL ne bi trebao utjecati na postupke koji nisu povezani s vađenjem materijala za uporabu kao agregata.

5.6.1.   ISKLJUČENJE ODREĐENIH MINERALA I POREZNO OSLOBOĐENJE ZA ODREĐENE MINERALE (ČLANAK 18. PODODJELJAK 2. TOČKA (b) (51) I ČLANAK 30. PODODJELJAK 1. TOČKA (b) (52) U MJERI U KOJOJ SE ODNOSE NA IZUZETI PROCES PREDVIĐEN ZA MATERIJALE KOJI SE UPOTREBLJAVAJU KAO AGREGATI

51

52

| (184) | U kontekstu svojih podnesaka prije donošenja odluke o pokretanju postupka, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine navela su da se nijedna tvar izuzeta temeljem članka 18. (53) ne vadi iz kamenoloma ili rudnika da bi se upotrebljavala kao agregat. |
| --- | --- |

(184)

U kontekstu svojih podnesaka prije donošenja odluke o pokretanju postupka, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine navela su da se nijedna tvar izuzeta temeljem članka 18. (53) ne vadi iz kamenoloma ili rudnika da bi se upotrebljavala kao agregat.

53

| (185) | Sve dok se ti minerali ne upotrebljavaju kao rasuti materijal u građevinskom sektoru, Komisija smatra da je isključivanje tih minerala iz područja primjene AGL-a bilo u skladu s njegovim uobičajenim načelima oporezivanja (54). |
| --- | --- |

(185)

Sve dok se ti minerali ne upotrebljavaju kao rasuti materijal u građevinskom sektoru, Komisija smatra da je isključivanje tih minerala iz područja primjene AGL-a bilo u skladu s njegovim uobičajenim načelima oporezivanja (54).

54

| (186) | Komisija je u uvodnoj izjavi 74. odluke o pokretanju postupka zaključila da ako se predmetni minerali ne upotrebljavaju kao agregati, njihovo izuzeće od AGL-a/isključivanje iz AGL-a ne dovodi do selektivne prednosti u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(186)

Komisija je u uvodnoj izjavi 74. odluke o pokretanju postupka zaključila da ako se predmetni minerali ne upotrebljavaju kao agregati, njihovo izuzeće od AGL-a/isključivanje iz AGL-a ne dovodi do selektivne prednosti u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

| (187) | Međutim, utvrdila je da se neki od tih minerala ponekad vade i kako bi se upotrebljavali kao agregati. Primjerice, vermikulit i perlit služe za proizvodnju laganih agregata (55). Smatralo se da isključenje tih minerala, u mjeri u kojoj su izvađeni za proizvodnju laganih agregata i upotrebljavaju se u tu svrhu, nije u skladu s uobičajenim načelima oporezivanja AGL-a. Stoga Komisiji nije bilo jasno zašto vađenje tih minerala ne bi bilo u usporedivom položaju kao i vađenje drugih oporezivih agregata. |
| --- | --- |

(187)

Međutim, utvrdila je da se neki od tih minerala ponekad vade i kako bi se upotrebljavali kao agregati. Primjerice, vermikulit i perlit služe za proizvodnju laganih agregata (55). Smatralo se da isključenje tih minerala, u mjeri u kojoj su izvađeni za proizvodnju laganih agregata i upotrebljavaju se u tu svrhu, nije u skladu s uobičajenim načelima oporezivanja AGL-a. Stoga Komisiji nije bilo jasno zašto vađenje tih minerala ne bi bilo u usporedivom položaju kao i vađenje drugih oporezivih agregata.

55

| (188) | Kako Komisija nije imala relevantne informacije potrebne za donošenje ocjene, izrazila je sumnje oko toga je li opće izuzeće tih materijala, kojim kako se čini nije uzeta u obzir njihova uporaba kao agregata, u skladu s uobičajenim načelima oporezivanja na kojima se temelji AGL. |
| --- | --- |

(188)

Kako Komisija nije imala relevantne informacije potrebne za donošenje ocjene, izrazila je sumnje oko toga je li opće izuzeće tih materijala, kojim kako se čini nije uzeta u obzir njihova uporaba kao agregata, u skladu s uobičajenim načelima oporezivanja na kojima se temelji AGL.

| (189) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su popis uporaba svakog od materijala navedenih u članku 18. stavku 3. Zakona o financijama iz 2001. navodeći upotrebljavaju li se ili bi se mogli upotrebljavati kao agregati. U skladu s takvim popisom jedini materijali koji su primjenjivi za uporabu kao agregati od materijala navedenih na popisu iz članka 18. stavka 3. Zakona o financijama iz 2001 su perlit, plovućac i vermikulit. |
| --- | --- |

(189)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su popis uporaba svakog od materijala navedenih u članku 18. stavku 3. Zakona o financijama iz 2001. navodeći upotrebljavaju li se ili bi se mogli upotrebljavati kao agregati. U skladu s takvim popisom jedini materijali koji su primjenjivi za uporabu kao agregati od materijala navedenih na popisu iz članka 18. stavka 3. Zakona o financijama iz 2001 su perlit, plovućac i vermikulit.

| (190) | Kako se preostali materijali navedeni u članku 18. stavku 3. Zakona o financijama iz 2001. ne upotrebljavaju kao agregati ili nisu primjenjivi za uporabu kao agregati, oni nisu u istom pravnom i činjeničnom položaju kao oporezivi agregati. |
| --- | --- |

(190)

Kako se preostali materijali navedeni u članku 18. stavku 3. Zakona o financijama iz 2001. ne upotrebljavaju kao agregati ili nisu primjenjivi za uporabu kao agregati, oni nisu u istom pravnom i činjeničnom položaju kao oporezivi agregati.

| (191) | Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, perlit se može naći u Sjevernoj Irskoj, ali vađenje je prekinuto prije uvođenja poreza na agregate. I dalje se taj materijal uvozi u Ujedinjenu Kraljevinu, a koristan je zbog svojih izolacijskih svojstava i lagane mase nakon prerade. |
| --- | --- |

(191)

Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, perlit se može naći u Sjevernoj Irskoj, ali vađenje je prekinuto prije uvođenja poreza na agregate. I dalje se taj materijal uvozi u Ujedinjenu Kraljevinu, a koristan je zbog svojih izolacijskih svojstava i lagane mase nakon prerade.

| (192) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se perlit može upotrebljavati u proizvodnji laganih građevinskih materijala (gipsa, žbuke, izolacija, stropnih pločica) i kao poboljšivač tla. Prilikom zagrijavanja jako se širi i stoga nije prirodni agregat. Perlit se može upotrebljavati kao lagani agregat, npr. u betonu ili portland-cementu. Međutim, prije nego ga se može upotrebljavati u te svrhe, mora ga se podvrgnuti fizičkoj transformaciji koja nadilazi jednostavno drobljenje i separaciju. I njegova posebna svojstva isključuju njegovu zamjenu recikliranim materijalima ili nusproizvodima proizvodnje materijala koji nisu agregati. |
| --- | --- |

(192)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se perlit može upotrebljavati u proizvodnji laganih građevinskih materijala (gipsa, žbuke, izolacija, stropnih pločica) i kao poboljšivač tla. Prilikom zagrijavanja jako se širi i stoga nije prirodni agregat. Perlit se može upotrebljavati kao lagani agregat, npr. u betonu ili portland-cementu. Međutim, prije nego ga se može upotrebljavati u te svrhe, mora ga se podvrgnuti fizičkoj transformaciji koja nadilazi jednostavno drobljenje i separaciju. I njegova posebna svojstva isključuju njegovu zamjenu recikliranim materijalima ili nusproizvodima proizvodnje materijala koji nisu agregati.

| (193) | Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, nije poznato da se plovućac prirodno pojavljuje u Ujedinjenoj Kraljevini, ali se uvozi. Zbog svoje šupljikavosti ima nisku gustoću koja mu omogućuje da pluta na vodi. Može se upotrebljavati kao abraziv i u proizvodnji laganih građevinskih materijala. Mnogo je lakši od oporezivih materijala za agregate. |
| --- | --- |

(193)

Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, nije poznato da se plovućac prirodno pojavljuje u Ujedinjenoj Kraljevini, ali se uvozi. Zbog svoje šupljikavosti ima nisku gustoću koja mu omogućuje da pluta na vodi. Može se upotrebljavati kao abraziv i u proizvodnji laganih građevinskih materijala. Mnogo je lakši od oporezivih materijala za agregate.

| (194) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da postoje neki dokazi da se plovućac u Ujedinjenoj Kraljevini upotrebljava kao lagani agregat u građevinarstvu, lagani beton, prefabricirani beton i u proizvodnji betonskih blokova. U tim se okolnostima upotrebljava zbog svoje izrazito niske gustoće. Kao i u slučaju perlita i vermikulita njegova osobita svojstva i uporabe onemogućuju zamjenu drugim recikliranim materijalima ili nusproizvodima proizvodnje materijala koji nisu agregati. |
| --- | --- |

(194)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da postoje neki dokazi da se plovućac u Ujedinjenoj Kraljevini upotrebljava kao lagani agregat u građevinarstvu, lagani beton, prefabricirani beton i u proizvodnji betonskih blokova. U tim se okolnostima upotrebljava zbog svoje izrazito niske gustoće. Kao i u slučaju perlita i vermikulita njegova osobita svojstva i uporabe onemogućuju zamjenu drugim recikliranim materijalima ili nusproizvodima proizvodnje materijala koji nisu agregati.

| (195) | Komisija je razmotrila treba li plovućac usporediti s kamenom visoke vrijednosti polirnosti ili stijenama za oblaganje obale, koji su isto tako specijalizirani proizvodi koji se ne mogu zamijeniti izuzetim materijalima. Međutim, čini se da se plovućac razlikuje od kamena visoke vrijednosti polirnosti ili stijena za oblaganje obale s obzirom na to da se kada se upotrebljava kao agregat, može upotrebljavati samo u specijaliziranom području primjene, kao lagani agregat. S druge strane, materijali koji se upotrebljavaju za proizvodnju kamena visoke vrijednosti polirnosti ili stijena za oblaganje obale mogu se upotrebljavati i uvelike se upotrebljavaju kao agregati kada se ne upotrebljavaju u tim posebnim specijaliziranim okolnostima. |
| --- | --- |

(195)

Komisija je razmotrila treba li plovućac usporediti s kamenom visoke vrijednosti polirnosti ili stijenama za oblaganje obale, koji su isto tako specijalizirani proizvodi koji se ne mogu zamijeniti izuzetim materijalima. Međutim, čini se da se plovućac razlikuje od kamena visoke vrijednosti polirnosti ili stijena za oblaganje obale s obzirom na to da se kada se upotrebljava kao agregat, može upotrebljavati samo u specijaliziranom području primjene, kao lagani agregat. S druge strane, materijali koji se upotrebljavaju za proizvodnju kamena visoke vrijednosti polirnosti ili stijena za oblaganje obale mogu se upotrebljavati i uvelike se upotrebljavaju kao agregati kada se ne upotrebljavaju u tim posebnim specijaliziranim okolnostima.

| (196) | Vermikulit je, prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, jedan oblik mike koji, poput perlita, ima neuobičajenu osobinu da se uvelike širi prilikom zagrijavanja. Nije poznato da se pojavljuje u Ujedinjenoj Kraljevini, iako se uvozi. |
| --- | --- |

(196)

Vermikulit je, prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, jedan oblik mike koji, poput perlita, ima neuobičajenu osobinu da se uvelike širi prilikom zagrijavanja. Nije poznato da se pojavljuje u Ujedinjenoj Kraljevini, iako se uvozi.

| (197) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se poput perlita, vermikulit može upotrebljavati za izolaciju, kao lagani agregat za proizvodnju gipsa i betona, i kao poboljšivač tla. Međutim, prije nego ga je moguće upotrebljavati u te svrhe, mora ga se podvrgnuti fizičkoj transformaciji koja nadilazi jednostavno drobljenje i separaciju. I njegova posebna svojstva isključuju njegovu zamjenu recikliranim materijalima ili nusproizvodima proizvodnje materijala koji nisu agregati. |
| --- | --- |

(197)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se poput perlita, vermikulit može upotrebljavati za izolaciju, kao lagani agregat za proizvodnju gipsa i betona, i kao poboljšivač tla. Međutim, prije nego ga je moguće upotrebljavati u te svrhe, mora ga se podvrgnuti fizičkoj transformaciji koja nadilazi jednostavno drobljenje i separaciju. I njegova posebna svojstva isključuju njegovu zamjenu recikliranim materijalima ili nusproizvodima proizvodnje materijala koji nisu agregati.

| (198) | Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, uvezene količine takvih proizvoda su sljedeće (podaci za perlit i vermikulit u uvoznoj statistici bilježe se zajedno od 2010.: | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Perlite
  (tonnes) | 45 064 | 36 315 | 58 456 | 98 437 | 66 298 |
| Vermiculite
  (tonnes) | 29 200 | 25 515 |
| Pumice
  (tonnes) | 2 259 | 1 668 | 2 062 | 2 067 | 1 255 |

(198)

Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, uvezene količine takvih proizvoda su sljedeće (podaci za perlit i vermikulit u uvoznoj statistici bilježe se zajedno od 2010.:

2008.

2009.

2010.

2011.

2012.

Perlite

(tonnes)

45 064

36 315

58 456

98 437

66 298

Vermiculite

(tonnes)

29 200

25 515

Pumice

(tonnes)

2 259

1 668

2 062

2 067

1 255

| (199) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je trošak uvezenog plovućca u prosjeku iznosio 408 GBP po toni 2012., a trošak vermikulita i perlita u prosjeku je iznosio 128 GBP po toni. Te visoke cijene proizlaze iz specijaliziranih primjena tih minerala, te ukazuju na to da ih se ne bi upotrebljavalo kao zamjenu za agregate izvađene u Ujedinjenoj Kraljevini. |
| --- | --- |

(199)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je trošak uvezenog plovućca u prosjeku iznosio 408 GBP po toni 2012., a trošak vermikulita i perlita u prosjeku je iznosio 128 GBP po toni. Te visoke cijene proizlaze iz specijaliziranih primjena tih minerala, te ukazuju na to da ih se ne bi upotrebljavalo kao zamjenu za agregate izvađene u Ujedinjenoj Kraljevini.

| (200) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se perlit, plovućac i vermikulit ne iskorištavaju komercijalno kao agregati u Ujedinjenoj Kraljevini i da nisu u istom pravnom i činjeničnom položaju kao oporezivi agregati, u svjetlu ekološkog cilja koji se nastoji ostvariti AGL-om. |
| --- | --- |

(200)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se perlit, plovućac i vermikulit ne iskorištavaju komercijalno kao agregati u Ujedinjenoj Kraljevini i da nisu u istom pravnom i činjeničnom položaju kao oporezivi agregati, u svjetlu ekološkog cilja koji se nastoji ostvariti AGL-om.

| (201) | S obzirom na to da se perlit i vermikulit podvrgnavaju fizičkoj transformaciji koja nadilazi jednostavno drobljenje i separaciju kako bi ih bilo moguće upotrebljavati kao agregate, Komisija smatra da nisu usporedivi s oporezivim materijalima koji se ne podvrgavaju takvim transformacijama. |
| --- | --- |

(201)

S obzirom na to da se perlit i vermikulit podvrgnavaju fizičkoj transformaciji koja nadilazi jednostavno drobljenje i separaciju kako bi ih bilo moguće upotrebljavati kao agregate, Komisija smatra da nisu usporedivi s oporezivim materijalima koji se ne podvrgavaju takvim transformacijama.

| (202) | Prirodna svojstva perlita, plovućka i vermikulita razlikuju se od svojstava ostalih agregata. Osim toga, sva ta tri materijala nisu prirodni agregati, nego se upotrebljavaju kao specijalizirani lagani agregati koji se ne mogu zamijeniti drugim materijalima, niti mogu zamijeniti druge materijale. Njihova cijena odražava njihovu specijaliziranu uporabu kao i činjenicu da nikako ne bi mogli zamijeniti agregate izvađene u Ujedinjenoj Kraljevini. |
| --- | --- |

(202)

Prirodna svojstva perlita, plovućka i vermikulita razlikuju se od svojstava ostalih agregata. Osim toga, sva ta tri materijala nisu prirodni agregati, nego se upotrebljavaju kao specijalizirani lagani agregati koji se ne mogu zamijeniti drugim materijalima, niti mogu zamijeniti druge materijale. Njihova cijena odražava njihovu specijaliziranu uporabu kao i činjenicu da nikako ne bi mogli zamijeniti agregate izvađene u Ujedinjenoj Kraljevini.

| (203) | Osim toga, ni jedan od tih materijala trenutačno se ne vadi u Ujedinjenoj Kraljevini s obzirom na to da je vađenje perlita prekinuto prije uvođenja AGL-a. |
| --- | --- |

(203)

Osim toga, ni jedan od tih materijala trenutačno se ne vadi u Ujedinjenoj Kraljevini s obzirom na to da je vađenje perlita prekinuto prije uvođenja AGL-a.

| (204) | Komisija nije primila nikakve primjedbe zainteresiranih strana u pogledu tih materijala. |
| --- | --- |

(204)

Komisija nije primila nikakve primjedbe zainteresiranih strana u pogledu tih materijala.

| (205) | Komisija zaključuje da perlit, plovućac i vermikulit nisu u istom pravnom i činjeničnom položaju kao oporezivi agregati u svjetlu cilja AGL-a. |
| --- | --- |

(205)

Komisija zaključuje da perlit, plovućac i vermikulit nisu u istom pravnom i činjeničnom položaju kao oporezivi agregati u svjetlu cilja AGL-a.

| (206) | Komisija stoga smatra da se isključivanjem određenih minerala i poreznim olakšicama za određene minerale, kako je predviđeno člankom 18. stavkom 2. točkom (b) i člankom 30. stavkom 1. točkom (b) Zakona o financijama iz 2001. tim materijalima ne dodjeljuje selektivna prednost. |
| --- | --- |

(206)

Komisija stoga smatra da se isključivanjem određenih minerala i poreznim olakšicama za određene minerale, kako je predviđeno člankom 18. stavkom 2. točkom (b) i člankom 30. stavkom 1. točkom (b) Zakona o financijama iz 2001. tim materijalima ne dodjeljuje selektivna prednost.

5.6.2.   IZUZEĆE MATERIJALA KOJI SE U CIJELOSTI ILI UGLAVNOM SASTOJI OD UGLJENA, LIGNITA, LISNATOG ŠKRILJEVCA ILI ŠKRILJEVCA ILI JE DIO NEČEGA ŠTO SE SASTOJI OD UGLJENA, LIGNITA, LISNATOG ŠKRILJEVCA ILI ŠKRILJEVCA (ČLANAK 17. PODODJELJAK 4. TOČKA (a)) U MJERI U KOJOJ SE IZUZETI MATERIJAL U CIJELOSTI SASTOJI OD UGLJENA, LIGNITA, ŠKRILJEVCA, LISNATOG ŠKRILJEVCA KOJI SE UPOTREBLJAVA KAO AGREGAT ILI SE SASTOJI UGLAVNOM OD UGLJENA, LIGNITA, ŠKRILJEVCA I LISNATOG ŠKRILJEVCA

| (207) | Komisija je primijetila da svi ti materijali ispunjuju uvjete da ih se razvrsta kao kamen te su stoga agregati u smislu članka 17. stavka 1. Zakona iz 2001. |
| --- | --- |

(207)

Komisija je primijetila da svi ti materijali ispunjuju uvjete da ih se razvrsta kao kamen te su stoga agregati u smislu članka 17. stavka 1. Zakona iz 2001.

| (208) | Što se tiče lisnatog škriljevca i škriljevca, oni se često režu na način da imaju jednu ili više ravnih površina. U tom slučaju, oni bi isto tako ostvarivali korist od olakšice u pogledu AGL-a temeljem članka 18. stavka 2. točke (a) (izuzeti proces rezanja kamena). Porezni odbitak za materijale na koje se primjenjuje izuzeti postupak u skladu je s uobičajenim načelima oporezivanja na kojima se temelji AGL. |
| --- | --- |

(208)

Što se tiče lisnatog škriljevca i škriljevca, oni se često režu na način da imaju jednu ili više ravnih površina. U tom slučaju, oni bi isto tako ostvarivali korist od olakšice u pogledu AGL-a temeljem članka 18. stavka 2. točke (a) (izuzeti proces rezanja kamena). Porezni odbitak za materijale na koje se primjenjuje izuzeti postupak u skladu je s uobičajenim načelima oporezivanja na kojima se temelji AGL.

| (209) | U kontekstu njihovih podnesaka prije donošenja odluke o pokretanju postupka, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine objasnila su da se ugljen, lignit, lisnati škriljevac ili škriljevac ne vade primarno za uporabu kao agregati. Lisnati škriljevac tradicionalno se vadi kako bi se upotrebljavao kao specijalizirani građevinski materijal (npr. kao krovna ili podna obloga). U nekim regijama njegova se uporaba potiče radi očuvanja baštine. Škriljevac je kalavi mineral koji ima visoki sadržaj gline. Kako se nalazišta prirodne gline iscrpljuju, škriljevac se sve više upotrebljava u proizvodnji opeke i pločica. Može se upotrebljavati i kao sastojak u proizvodnji cementa. Ugljen je sedimentna stijena sastavljena prvenstveno od ugljika. Lignit ima mnogo niži sadržaj ugljika od ugljena i vrlo visok sadržaj vlage. Oba se upotrebljavaju kao energetski proizvod. |
| --- | --- |

(209)

U kontekstu njihovih podnesaka prije donošenja odluke o pokretanju postupka, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine objasnila su da se ugljen, lignit, lisnati škriljevac ili škriljevac ne vade primarno za uporabu kao agregati. Lisnati škriljevac tradicionalno se vadi kako bi se upotrebljavao kao specijalizirani građevinski materijal (npr. kao krovna ili podna obloga). U nekim regijama njegova se uporaba potiče radi očuvanja baštine. Škriljevac je kalavi mineral koji ima visoki sadržaj gline. Kako se nalazišta prirodne gline iscrpljuju, škriljevac se sve više upotrebljava u proizvodnji opeke i pločica. Može se upotrebljavati i kao sastojak u proizvodnji cementa. Ugljen je sedimentna stijena sastavljena prvenstveno od ugljika. Lignit ima mnogo niži sadržaj ugljika od ugljena i vrlo visok sadržaj vlage. Oba se upotrebljavaju kao energetski proizvod.

| (210) | Komisija je zaključila da je isključivanje tih materijala kada se upotrebljavaju za druge namjene osim kao agregati bilo u skladu s uobičajenim načelom oporezivanja na kojemu se temelji AGL. |
| --- | --- |

(210)

Komisija je zaključila da je isključivanje tih materijala kada se upotrebljavaju za druge namjene osim kao agregati bilo u skladu s uobičajenim načelom oporezivanja na kojemu se temelji AGL.

| (211) | Komisija je napomenula (56) da se, prema dokazima koje je dostavilo udruženje BAA i koje je priložilo svojem odgovoru koji je dostavilo Općem sudu u predmetu T-210/02, lisnati škriljevac i škriljevac upotrebljavaju kao agregati. (57). To se ne odnosi na ugljen i lignit. |
| --- | --- |

(211)

Komisija je napomenula (56) da se, prema dokazima koje je dostavilo udruženje BAA i koje je priložilo svojem odgovoru koji je dostavilo Općem sudu u predmetu T-210/02, lisnati škriljevac i škriljevac upotrebljavaju kao agregati. (57). To se ne odnosi na ugljen i lignit.

56

57

| (212) | Komisija je u uvodnoj izjavi 84. odluke o pokretanju postupka zaključila da se čini da opće izuzeće škriljevca i lisnatog škriljevca, čak i kada se upotrebljavaju kao agregati ili rasuti materijal u građevinarstvu, nije su skladu s uobičajenim načelima oporezivanja na kojima se temelji AGL te da se čini da nije rezultat naravi i logike AGL-a. |
| --- | --- |

(212)

Komisija je u uvodnoj izjavi 84. odluke o pokretanju postupka zaključila da se čini da opće izuzeće škriljevca i lisnatog škriljevca, čak i kada se upotrebljavaju kao agregati ili rasuti materijal u građevinarstvu, nije su skladu s uobičajenim načelima oporezivanja na kojima se temelji AGL te da se čini da nije rezultat naravi i logike AGL-a.

| (213) | Osim toga, Komisija je u uvodnoj izjavi 85. odluke o pokretanju postupka smatrala da se argumentom da se škriljevac i lisnati škriljevac u većini slučajeva ne bi upotrebljavali kao agregati nije opravdalo njihovo opće izuzeće od AGL-a. Upravo iz razloga što je bilo teško unaprijed odrediti za što će se materijali upotrebljavati, Ujedinjena Kraljevina odlučila je odobriti porezni odbitak u slučaju da se neki od oporezivih materijala budu upotrebljavali za industrijske i poljoprivredne svrhe. Komisija smatra da bi, umjesto dodjele izravnog izuzeća, primjerenije bilo poreznim oslobođenjem obuhvatiti i škriljevac i lisnati škriljevac. |
| --- | --- |

(213)

Osim toga, Komisija je u uvodnoj izjavi 85. odluke o pokretanju postupka smatrala da se argumentom da se škriljevac i lisnati škriljevac u većini slučajeva ne bi upotrebljavali kao agregati nije opravdalo njihovo opće izuzeće od AGL-a. Upravo iz razloga što je bilo teško unaprijed odrediti za što će se materijali upotrebljavati, Ujedinjena Kraljevina odlučila je odobriti porezni odbitak u slučaju da se neki od oporezivih materijala budu upotrebljavali za industrijske i poljoprivredne svrhe. Komisija smatra da bi, umjesto dodjele izravnog izuzeća, primjerenije bilo poreznim oslobođenjem obuhvatiti i škriljevac i lisnati škriljevac.

| (214) | Osim toga, Komisija je izrazila sumnje u pogledu opravdanosti proširenja izuzeća na materijal koji se uglavnom (tj. iznad 50 %) sastoji od od ugljena, lignita, škriljevca ili lisnatog škriljevca. |
| --- | --- |

(214)

Osim toga, Komisija je izrazila sumnje u pogledu opravdanosti proširenja izuzeća na materijal koji se uglavnom (tj. iznad 50 %) sastoji od od ugljena, lignita, škriljevca ili lisnatog škriljevca.

| (215) | Komisija je zaključila da opće izuzeće tih materijala, osobito lisnatog škriljevca i škriljevca, čak i kada se upotrebljavaju kao agregati, tj. kao rasuti materijal u građevinarstvu, ne bi bilo u skladu s uobičajenim načelima oporezivanja na kojima se temelji AGL. |
| --- | --- |

(215)

Komisija je zaključila da opće izuzeće tih materijala, osobito lisnatog škriljevca i škriljevca, čak i kada se upotrebljavaju kao agregati, tj. kao rasuti materijal u građevinarstvu, ne bi bilo u skladu s uobičajenim načelima oporezivanja na kojima se temelji AGL.

| (216) | Nakon objave odluke o pokretanju postupka Komisija je primila brojne podneske zainteresiranih strana u tom pogledu. |
| --- | --- |

(216)

Nakon objave odluke o pokretanju postupka Komisija je primila brojne podneske zainteresiranih strana u tom pogledu.

5.6.2.1.   
  Lisnati škriljevac

Lisnati škriljevac

(a)   Primjedbe udruženja BAA primljene 15. rujna 2014.

Primjedbe udruženja BAA primljene 15. rujna 2014.

| (217) | Udruženje BAA slaže se s nadležnim tijelima Ujedinjene Kraljevine u pogledu uporabe nusproizvoda lisnatog škriljevca kao agregata, uključujući i to da je alternativa svježe izvađenim agregatima u proizvodnji betona i srednje-čvrstih materijala za primjenu u građevinarstvu. |
| --- | --- |

(217)

Udruženje BAA slaže se s nadležnim tijelima Ujedinjene Kraljevine u pogledu uporabe nusproizvoda lisnatog škriljevca kao agregata, uključujući i to da je alternativa svježe izvađenim agregatima u proizvodnji betona i srednje-čvrstih materijala za primjenu u građevinarstvu.

| (218) | Udruženje BAA tvrdi da su se lisnati škriljevac, škriljevac (i glina) uvijek (i, stoga, čak i prije uvođenja AGL-a) upotrebljavali „kao agregat”, ako je to bilo prikladno za specifičnu svrhu i ako je materijal bio dostupan po odgovarajućoj cijeni. Primjerice, otprilike 230 000 tona agregata lisnatog škriljevca upotrijebljeno je za izgradnju obilaznice Bangor A 55 1980./81. i 1990./1991. |
| --- | --- |

(218)

Udruženje BAA tvrdi da su se lisnati škriljevac, škriljevac (i glina) uvijek (i, stoga, čak i prije uvođenja AGL-a) upotrebljavali „kao agregat”, ako je to bilo prikladno za specifičnu svrhu i ako je materijal bio dostupan po odgovarajućoj cijeni. Primjerice, otprilike 230 000 tona agregata lisnatog škriljevca upotrijebljeno je za izgradnju obilaznice Bangor A 55 1980./81. i 1990./1991.

| (219) | Pozivajući se na izjavu specijalistice geologije dr. Rachel Hardie, udruženje BAA tvrdi da postoje kamenolomi miješane geologije u kojima su ležišta stijena koje se razvrstavaju u glinu ili lisnati škriljevac pomiješana s drugim stijenama. Prema toj izjavi, postoje kamenolomi u Škotskoj i u drugim dijelovima Ujedinjene Kraljevine u kojima većina proizvedenih agregata podliježe AGL-u, ali u kojima slojevi stijena sadržavaju i određeni udio izuzetih vrsta stijena. Proizvodi tih kamenoloma obuhvaćaju zalihe koje se u cijelosti ili uglavnom sastoje od izuzetih vrsta stijena poput škriljevca ili lisnatog škriljevca (58). |
| --- | --- |

(219)

Pozivajući se na izjavu specijalistice geologije dr. Rachel Hardie, udruženje BAA tvrdi da postoje kamenolomi miješane geologije u kojima su ležišta stijena koje se razvrstavaju u glinu ili lisnati škriljevac pomiješana s drugim stijenama. Prema toj izjavi, postoje kamenolomi u Škotskoj i u drugim dijelovima Ujedinjene Kraljevine u kojima većina proizvedenih agregata podliježe AGL-u, ali u kojima slojevi stijena sadržavaju i određeni udio izuzetih vrsta stijena. Proizvodi tih kamenoloma obuhvaćaju zalihe koje se u cijelosti ili uglavnom sastoje od izuzetih vrsta stijena poput škriljevca ili lisnatog škriljevca (58).

58

| (220) | Udruženje BAA tvrdi da postoji niz kamenoloma lisnatog škriljevca u kojima materijal nije dovoljno kalav za izradu građevinskih pločica, ali u kojima se taj materijal još uvijek razvrstava u lisnati škriljevac. Udruženje BAA dostavilo je popis od sedam kamenoloma lisnatog škriljevca iz Direktorija rudnika i kamenoloma Britanskog geološkog prikaza („BGS”) za 2010. koji se spominju kako kamenolomi u kojima se vadi kamen isključivo za uporabu kao agregat, poput građevinskog agregata, kamena za omeđivanje, nerezanog građevnog kamena i kamenoloma koji proizvode samo malu količinu rezanog građevnog kamena. Udruženje BAA tvrdi da se ti kamenolomi ne razlikuju od kamenoloma granita ili pješčenjaka u kojima se isto tako proizvodi građevni kamen. Proizvodi obje vrste kamenoloma iste su prirode, međutim kamenolomi lisnatog škriljevca izuzeti su dok ostali nisu. |
| --- | --- |

(220)

Udruženje BAA tvrdi da postoji niz kamenoloma lisnatog škriljevca u kojima materijal nije dovoljno kalav za izradu građevinskih pločica, ali u kojima se taj materijal još uvijek razvrstava u lisnati škriljevac. Udruženje BAA dostavilo je popis od sedam kamenoloma lisnatog škriljevca iz Direktorija rudnika i kamenoloma Britanskog geološkog prikaza („BGS”) za 2010. koji se spominju kako kamenolomi u kojima se vadi kamen isključivo za uporabu kao agregat, poput građevinskog agregata, kamena za omeđivanje, nerezanog građevnog kamena i kamenoloma koji proizvode samo malu količinu rezanog građevnog kamena. Udruženje BAA tvrdi da se ti kamenolomi ne razlikuju od kamenoloma granita ili pješčenjaka u kojima se isto tako proizvodi građevni kamen. Proizvodi obje vrste kamenoloma iste su prirode, međutim kamenolomi lisnatog škriljevca izuzeti su dok ostali nisu.

| (221) | Što se tiče naravi kamenoloma koji iskorištavaju oporezive stijene, poput granita, udruženje BAA tvrdi da ti kamenolomi prodaju različite količine nerezanih kamenih blokova. Ako kamenolom ima kamen koji je prirodno u obliku „bloka” i lako ga je obraditi, udruženje BAA tvrdi da će takav kamenolom vjerojatno prodati određenu količinu tog proizvoda, ovisno o potražnji na lokalnom tržištu (npr. stambeni, vrtni centri) i boji izvađenog kamenog bloka. |
| --- | --- |

(221)

Što se tiče naravi kamenoloma koji iskorištavaju oporezive stijene, poput granita, udruženje BAA tvrdi da ti kamenolomi prodaju različite količine nerezanih kamenih blokova. Ako kamenolom ima kamen koji je prirodno u obliku „bloka” i lako ga je obraditi, udruženje BAA tvrdi da će takav kamenolom vjerojatno prodati određenu količinu tog proizvoda, ovisno o potražnji na lokalnom tržištu (npr. stambeni, vrtni centri) i boji izvađenog kamenog bloka.

| (222) | Udruženje BAA dostavilo je informacije u pogledu prodaje lisnatog škriljevca i udjela krovnih crjepova u prodaji u odnosu na ispune za druge namjene, tj. uporabu kao agregata. Udruženje BAA dostavilo je i informacije u pogledu kamenoloma vapnenca. Iz njih je vidljivo da prodaja poljoprivrednog vapna uvelike nadmašuje prodaju agregata koji nastaju kao nusproizvod. U 2013. omjer je bio 4,2:1. Udruženje BAA tvrdi da je taj omjer moguće objasniti činjenicom da je zbog AGL-a prodaja nusproizvoda vapnenca postala nekonkurentna. Udruženje BAA dostavilo je prodajne cijene poljoprivrednog vapna iz jednog kamenoloma (franko cijena tvornice za izvoz varira između 5,02 GBP i 5,95 GBP po toni) i za agregat koji je nastao kao nusproizvod (5 GBP do 8,5 GBP po toni što uključuje AGL). Udruženje BAA navelo je i cijene drugog kamenoloma za prah kalcijevog karbonata visoke čistoće (franko cijena tvornice je 25 GBP do 55 GBP po toni za određene specijalizirane proizvode), za vapnenac koji se upotrebljava za proizvodnju stakla (franko cijena tvornice je 23 GBP po toni), za poljoprivredno vapno (11 GBP po toni) i za materijale nastale kao otpad/nusproizvod (2 GBP do 7,5 GBP po toni bez AGL-a). |
| --- | --- |

(222)

Udruženje BAA dostavilo je informacije u pogledu prodaje lisnatog škriljevca i udjela krovnih crjepova u prodaji u odnosu na ispune za druge namjene, tj. uporabu kao agregata. Udruženje BAA dostavilo je i informacije u pogledu kamenoloma vapnenca. Iz njih je vidljivo da prodaja poljoprivrednog vapna uvelike nadmašuje prodaju agregata koji nastaju kao nusproizvod. U 2013. omjer je bio 4,2:1. Udruženje BAA tvrdi da je taj omjer moguće objasniti činjenicom da je zbog AGL-a prodaja nusproizvoda vapnenca postala nekonkurentna. Udruženje BAA dostavilo je prodajne cijene poljoprivrednog vapna iz jednog kamenoloma (franko cijena tvornice za izvoz varira između 5,02 GBP i 5,95 GBP po toni) i za agregat koji je nastao kao nusproizvod (5 GBP do 8,5 GBP po toni što uključuje AGL). Udruženje BAA navelo je i cijene drugog kamenoloma za prah kalcijevog karbonata visoke čistoće (franko cijena tvornice je 25 GBP do 55 GBP po toni za određene specijalizirane proizvode), za vapnenac koji se upotrebljava za proizvodnju stakla (franko cijena tvornice je 23 GBP po toni), za poljoprivredno vapno (11 GBP po toni) i za materijale nastale kao otpad/nusproizvod (2 GBP do 7,5 GBP po toni bez AGL-a).

| (223) | Udruženje BAA smatra da su cijene lisnatog škriljevca koje su dostavila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine previsoke i ne odražavaju tržišne vrijednosti. Oni tvrde da su cijene nusproizvoda lisnatog škriljevca pale s 6 GBP na 3 GBP. Cijene za uvezeni krovni škriljevac u 2010. bile su 390 GBP po toni, a za izvezeni krovni škriljevac 618 GBP po toni. |
| --- | --- |

(223)

Udruženje BAA smatra da su cijene lisnatog škriljevca koje su dostavila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine previsoke i ne odražavaju tržišne vrijednosti. Oni tvrde da su cijene nusproizvoda lisnatog škriljevca pale s 6 GBP na 3 GBP. Cijene za uvezeni krovni škriljevac u 2010. bile su 390 GBP po toni, a za izvezeni krovni škriljevac 618 GBP po toni.

(b)   Primjedbe društva Welsh Slate Ltd. („Welsh Slate”) primljene 20. prosinca 2013.

Primjedbe društva Welsh Slate Ltd. („Welsh Slate”) primljene 20. prosinca 2013.

| (224) | Trenutačno Ujedinjena Kraljevina proizvodi manje od 10 % krovnog škriljevca u odnosu na potražnju za prirodnim lisnatim škriljevcem u Ujedinjenoj Kraljevini. |
| --- | --- |

(224)

Trenutačno Ujedinjena Kraljevina proizvodi manje od 10 % krovnog škriljevca u odnosu na potražnju za prirodnim lisnatim škriljevcem u Ujedinjenoj Kraljevini.

| (225) | Glavna aktivnost društva Welsh Slate je proizvodnja i prodaja krovnog škriljevca. Tvrde da prihod od krovnog škriljevca predstavlja oko 65 % njihovog prihoda dok prihod od drobljenog lisnatog škriljevca predstavlja samo 30 % prihoda, a preostali prihod ostvaruju od arhitektonskih proizvoda i drugih proizvoda. Vađenje drobljenog škriljevca potrebno je kako bi se moglo pristupiti materijalu za krovni škriljevac. Nusproizvodi dobiveni prilikom vađenja krovnog škriljevca predstavljaju znatan postotak proizvodnje (trenutno 95 % svog izvađenog materijala). |
| --- | --- |

(225)

Glavna aktivnost društva Welsh Slate je proizvodnja i prodaja krovnog škriljevca. Tvrde da prihod od krovnog škriljevca predstavlja oko 65 % njihovog prihoda dok prihod od drobljenog lisnatog škriljevca predstavlja samo 30 % prihoda, a preostali prihod ostvaruju od arhitektonskih proizvoda i drugih proizvoda. Vađenje drobljenog škriljevca potrebno je kako bi se moglo pristupiti materijalu za krovni škriljevac. Nusproizvodi dobiveni prilikom vađenja krovnog škriljevca predstavljaju znatan postotak proizvodnje (trenutno 95 % svog izvađenog materijala).

| (226) | Prema navodima društva Welsh Slate, drobljeni lisnati škriljevac proizvodi se iz sljedećih izvora: otpada iz kamenoloma (31 %), otpada od kalanja (12 %), starih odlagališta (31 %) te bušenja i eksplozija (27 %). Tvrde da je trošak proizvodnje agregata lisnatog škriljevca veći od troškova tipičnog kamenoloma za proizvodnju agregata. Trošak proizvodnje standardnih proizvoda agregata, što isključuje dodatne troškove specifične za to trgovačko društvo, iznosi [...] GBP do [...] GBP po toni, što znači da bi trošak poreza bio [...] trošak. Agregati se trenutačno prodaju po cijenama između [...] GBP i [...] GBP po toni. Krovni škriljevac prodaje se u prosjeku za [...] GBP po toni, dok gornja vrijednost krovnog škriljevca iznosi više od [...] GBP po toni. |
| --- | --- |

(226)

Prema navodima društva Welsh Slate, drobljeni lisnati škriljevac proizvodi se iz sljedećih izvora: otpada iz kamenoloma (31 %), otpada od kalanja (12 %), starih odlagališta (31 %) te bušenja i eksplozija (27 %). Tvrde da je trošak proizvodnje agregata lisnatog škriljevca veći od troškova tipičnog kamenoloma za proizvodnju agregata. Trošak proizvodnje standardnih proizvoda agregata, što isključuje dodatne troškove specifične za to trgovačko društvo, iznosi [...] GBP do [...] GBP po toni, što znači da bi trošak poreza bio [...] trošak. Agregati se trenutačno prodaju po cijenama između [...] GBP i [...] GBP po toni. Krovni škriljevac prodaje se u prosjeku za [...] GBP po toni, dok gornja vrijednost krovnog škriljevca iznosi više od [...] GBP po toni.

(c)   Primjedbe udruženja BAA primljene 10. siječnja 2014.

Primjedbe udruženja BAA primljene 10. siječnja 2014.

| (227) | Udruženje BAA dostavilo je primjerak Kornvalskih smjernica za građevni kamen i lisnati škriljevac iz 2007. koje je sastavilo Vijeće okruga Cornwall. One sadržavaju podatke o nizu kamenoloma koji proizvode građevinski materijal, uključujući kamenolome lisnatog škriljevca. |
| --- | --- |

(227)

Udruženje BAA dostavilo je primjerak Kornvalskih smjernica za građevni kamen i lisnati škriljevac iz 2007. koje je sastavilo Vijeće okruga Cornwall. One sadržavaju podatke o nizu kamenoloma koji proizvode građevinski materijal, uključujući kamenolome lisnatog škriljevca.

(d)   Primjedbe Udruženje proizvođača proizvoda od minerala primljene 2. siječnja 2014.

Primjedbe Udruženje proizvođača proizvoda od minerala primljene 2. siječnja 2014.

| (228) | Prema navodima Udruženja proizvođača proizvoda od minerala, lisnati škriljevac i škriljevac u Ujedinjenoj Kraljevini upotrebljavaju se kao agregati. Iako lisnati škriljevac i škriljevac koji se upotrebljavaju kao agregati mogu biti materijali koji su nusproizvod vađenja materijala koji se ne upotrebljavaju kao agregati, primjerice vađenja lisnatog škriljevca za proizvodnju krovnog škriljevca, ti se materijali vade i primarno za opskrbu tržišta agregata. |
| --- | --- |

(228)

Prema navodima Udruženja proizvođača proizvoda od minerala, lisnati škriljevac i škriljevac u Ujedinjenoj Kraljevini upotrebljavaju se kao agregati. Iako lisnati škriljevac i škriljevac koji se upotrebljavaju kao agregati mogu biti materijali koji su nusproizvod vađenja materijala koji se ne upotrebljavaju kao agregati, primjerice vađenja lisnatog škriljevca za proizvodnju krovnog škriljevca, ti se materijali vade i primarno za opskrbu tržišta agregata.

(e)   Primjedbe kamenoloma Lantoom primljene 16. siječnja 2014.

Primjedbe kamenoloma Lantoom primljene 16. siječnja 2014.

| (229) | Kamenolom Lantoom tvrdi da okrug Cornwall ima velike količine agregata koji su nastali kao nusproizvod industrije lisnatog škriljevca i porculanske gline. Trenutačno postoji veliki višak tih materijala, iako su izuzeti od AGL-a. Tržišta su vrlo osjetljiva na cijenu pa se nikakvo povećanje cijene ne bi moglo prenijeti na potrošače. |
| --- | --- |

(229)

Kamenolom Lantoom tvrdi da okrug Cornwall ima velike količine agregata koji su nastali kao nusproizvod industrije lisnatog škriljevca i porculanske gline. Trenutačno postoji veliki višak tih materijala, iako su izuzeti od AGL-a. Tržišta su vrlo osjetljiva na cijenu pa se nikakvo povećanje cijene ne bi moglo prenijeti na potrošače.

| (230) | Prema navodima koje su dostavili, cijena vrste agregata za koji bi kamenolom Lantoom morao platiti porez ako se utvrdi da je izuzeće nespojiva državna potpora trenutačno iznosi otprilike 2 GBP po toni (franko cijena tvornice varira između 1,5 GBP i 3 GBP). To znači da bi porez udvostručio cijene. |
| --- | --- |

(230)

Prema navodima koje su dostavili, cijena vrste agregata za koji bi kamenolom Lantoom morao platiti porez ako se utvrdi da je izuzeće nespojiva državna potpora trenutačno iznosi otprilike 2 GBP po toni (franko cijena tvornice varira između 1,5 GBP i 3 GBP). To znači da bi porez udvostručio cijene.

| (231) | Kamenolom tvrdi da je izuzeće od AGL-a bilo od pomoći u poticanju tržišta agregata proizvedenih od izuzetih materijala. Tvrde da otpad može činiti do 75 % izvađenih minerala. Agregati lisnatog škriljevca koji su nusproizvod kamenoloma prodaju se samo u okruženju od 30 milja od kamenoloma. |
| --- | --- |

(231)

Kamenolom tvrdi da je izuzeće od AGL-a bilo od pomoći u poticanju tržišta agregata proizvedenih od izuzetih materijala. Tvrde da otpad može činiti do 75 % izvađenih minerala. Agregati lisnatog škriljevca koji su nusproizvod kamenoloma prodaju se samo u okruženju od 30 milja od kamenoloma.

| (232) | Prema navodima kamenoloma Lantoom, lisnati škriljevac nije osobito dobar materijal za uporabu kao agregat jer je mekši i ne može se upotrebljavati za izradu betona ili bitumenskog makadama. |
| --- | --- |

(232)

Prema navodima kamenoloma Lantoom, lisnati škriljevac nije osobito dobar materijal za uporabu kao agregat jer je mekši i ne može se upotrebljavati za izradu betona ili bitumenskog makadama.

(f)   Primjedbe društva Burlington Slate Limited („BSL”) primljene 10. siječnja 2014.

Primjedbe društva Burlington Slate Limited („BSL”) primljene 10. siječnja 2014.

| (233) | Glavna djelatnost BSL-a je proizvodnja proizvoda od lisnatog škriljevca standardnih veličina, poput krovnih obloga, zidnih obloga, podnih obloga, materijala za popločavanje i arhitektonskih proizvoda. |
| --- | --- |

(233)

Glavna djelatnost BSL-a je proizvodnja proizvoda od lisnatog škriljevca standardnih veličina, poput krovnih obloga, zidnih obloga, podnih obloga, materijala za popločavanje i arhitektonskih proizvoda.

| (234) | BSL smatra da izuzeća za lisnati škriljevac nisu državna potpora jer su opravdana logikom i naravi ekoloških ciljeva AGL-a i s njima su u potpunosti u skladu. Lisnati škriljevac tradicionalno se ne vadi za uporabu kao agregat, naprotiv, vadi se za uporabu kao građevinski materijal za pokrivanje krovova, oblaganje zidova, podova, popločavanje i često se upotrebljava iz tradicionalnih razloga radi očuvanja povijesnih zgrada u Ujedinjenoj Kraljevini. |
| --- | --- |

(234)

BSL smatra da izuzeća za lisnati škriljevac nisu državna potpora jer su opravdana logikom i naravi ekoloških ciljeva AGL-a i s njima su u potpunosti u skladu. Lisnati škriljevac tradicionalno se ne vadi za uporabu kao agregat, naprotiv, vadi se za uporabu kao građevinski materijal za pokrivanje krovova, oblaganje zidova, podova, popločavanje i često se upotrebljava iz tradicionalnih razloga radi očuvanja povijesnih zgrada u Ujedinjenoj Kraljevini.

| (235) | BSL tvrdi da je jalovina lisnatog škriljevca u drugačijem činjeničnom položaju u usporedbi sa svježe izvađenim agregatima koji se posebno vade za uporabu kao agregati jer su agregati koji proizlaze iz vađenja lisnatog škriljevca nužan i neizbježan nusproizvod postupaka u kojima se proizvode proizvodi lisnatog škriljevca standardnih veličina. |
| --- | --- |

(235)

BSL tvrdi da je jalovina lisnatog škriljevca u drugačijem činjeničnom položaju u usporedbi sa svježe izvađenim agregatima koji se posebno vade za uporabu kao agregati jer su agregati koji proizlaze iz vađenja lisnatog škriljevca nužan i neizbježan nusproizvod postupaka u kojima se proizvode proizvodi lisnatog škriljevca standardnih veličina.

| (236) | BSL smatra da izuzeća djeluju kao poticaj kamenolomima lisnatog škriljevca da recikliraju otpadni materijal kao agregate. Ako bi kamenolomi lisnatog škriljevca prestali reciklirati otpad kao agregate, više otpada i jalovine nastalih prilikom vađenja lisnatog škriljevca bilo bi odbačeno na odlagališta otpada ili bi se odlagalo kao jalovina. |
| --- | --- |

(236)

BSL smatra da izuzeća djeluju kao poticaj kamenolomima lisnatog škriljevca da recikliraju otpadni materijal kao agregate. Ako bi kamenolomi lisnatog škriljevca prestali reciklirati otpad kao agregate, više otpada i jalovine nastalih prilikom vađenja lisnatog škriljevca bilo bi odbačeno na odlagališta otpada ili bi se odlagalo kao jalovina.

| (237) | Prema navodima BSL-a, postupak vađenja lisnatog škriljevca vrlo je skup s obzirom na fizičku dubinu na kojoj se materijali vade, nepovoljne geološke formacije na koje se ponekad nailazi te inženjerske i geotehničke aspekte oblikovanja kamenoloma kako bi se osigurala stabilnost površine i očuvalo sigurno radno okruženje. Škriljevac se vadi iz kamenoloma u pločama u rasponu od otprilike 1 metar × 0,5 metara do 3,5 metara × 1,5 metara, pri čemu je tipična masa u rasponu od 500 kg do 12 tona po komadu. Prerada koja se odvija ovisit će o prirodi proizvoda koji se proizvodi: crjepovi, ploče za oblaganje zidova, podova ili arhitektonski proizvodi. Prerada obično uključuje početno rezanje nakon čega slijedi cijepanje, obrada, daljnje rezanje ili oblikovanje. Oko 50 % prodaje arhitektonskih proizvoda od lisnatog škriljevca BSL-a proizvodi su izvezeni iz Ujedinjene Kraljevine. |
| --- | --- |

(237)

Prema navodima BSL-a, postupak vađenja lisnatog škriljevca vrlo je skup s obzirom na fizičku dubinu na kojoj se materijali vade, nepovoljne geološke formacije na koje se ponekad nailazi te inženjerske i geotehničke aspekte oblikovanja kamenoloma kako bi se osigurala stabilnost površine i očuvalo sigurno radno okruženje. Škriljevac se vadi iz kamenoloma u pločama u rasponu od otprilike 1 metar × 0,5 metara do 3,5 metara × 1,5 metara, pri čemu je tipična masa u rasponu od 500 kg do 12 tona po komadu. Prerada koja se odvija ovisit će o prirodi proizvoda koji se proizvodi: crjepovi, ploče za oblaganje zidova, podova ili arhitektonski proizvodi. Prerada obično uključuje početno rezanje nakon čega slijedi cijepanje, obrada, daljnje rezanje ili oblikovanje. Oko 50 % prodaje arhitektonskih proizvoda od lisnatog škriljevca BSL-a proizvodi su izvezeni iz Ujedinjene Kraljevine.

| (238) | BSL pokazuje da su otpaci i jalovina lisnatog škriljevca neizbježan nusproizvod svake faze postupka. BSL procjenjuje da je samo oko 4 % izvađenih materijala prerađeno u gotove proizvode standardnih veličina (koji se obično upotrebljavaju za krovne obloge, popločavanje ili podne obloge), što znači da je 96 % materijala otpad. Recikliranjem otpada i lomljevine lisnatog škriljevca u agregate smanjuje se količina otpadnih materijala koje bi BSL morao poslati na odlagališta otpada ili prikupljati u kamenolomima. Recikliranje dijela otpada i lomljevine škriljevca pomaže da se nadoknade neki troškovi vađenja lisnatog škriljevca, ali takva prodaja nije ništa više od pomoćne djelatnosti koja se obavlja uz redovitu djelatnost vađenja lisnatog škriljevca za proizvodnju i prodaju proizvoda lisnatog škriljevca standardnih veličina. |
| --- | --- |

(238)

BSL pokazuje da su otpaci i jalovina lisnatog škriljevca neizbježan nusproizvod svake faze postupka. BSL procjenjuje da je samo oko 4 % izvađenih materijala prerađeno u gotove proizvode standardnih veličina (koji se obično upotrebljavaju za krovne obloge, popločavanje ili podne obloge), što znači da je 96 % materijala otpad. Recikliranjem otpada i lomljevine lisnatog škriljevca u agregate smanjuje se količina otpadnih materijala koje bi BSL morao poslati na odlagališta otpada ili prikupljati u kamenolomima. Recikliranje dijela otpada i lomljevine škriljevca pomaže da se nadoknade neki troškovi vađenja lisnatog škriljevca, ali takva prodaja nije ništa više od pomoćne djelatnosti koja se obavlja uz redovitu djelatnost vađenja lisnatog škriljevca za proizvodnju i prodaju proizvoda lisnatog škriljevca standardnih veličina.

| (239) | Prema navodima BSL-a, kamenolomi škriljevca nemaju poticaja za vađenje materijala samo za proizvodnju agregata s obzirom na to da su troškovi vađenja puno veći, a vađenje predstavlja puno veći izazov (u inženjerskom smislu) od onoga s kojim se suočava tipični kamenolom za proizvodnju agregata (koji je površinski kamenolom) te vađenje ne bi imalo komercijalnog smisla ako bi se jedini izvađeni materijal upotrebljavao kao agregat. |
| --- | --- |

(239)

Prema navodima BSL-a, kamenolomi škriljevca nemaju poticaja za vađenje materijala samo za proizvodnju agregata s obzirom na to da su troškovi vađenja puno veći, a vađenje predstavlja puno veći izazov (u inženjerskom smislu) od onoga s kojim se suočava tipični kamenolom za proizvodnju agregata (koji je površinski kamenolom) te vađenje ne bi imalo komercijalnog smisla ako bi se jedini izvađeni materijal upotrebljavao kao agregat.

| (240) | Prema njihovim navodima, BSL je dobio suglasnost za rad na temelju toga što vadi kamen kao izvor lokalnog „domaćeg” građevinskog materijala. Zahtjev za vađenjem samo agregata iz njihovog kamenoloma vrlo vjerojatno bio bi odbijen s obzirom na lokaciju unutar ili u blizini nacionalnog parka Lake District. |
| --- | --- |

(240)

Prema njihovim navodima, BSL je dobio suglasnost za rad na temelju toga što vadi kamen kao izvor lokalnog „domaćeg” građevinskog materijala. Zahtjev za vađenjem samo agregata iz njihovog kamenoloma vrlo vjerojatno bio bi odbijen s obzirom na lokaciju unutar ili u blizini nacionalnog parka Lake District.

| (241) | Prema navodima BSL-a izuzećem za agregate nastale prilikom vađenja lisnatog škriljevca nije im omogućeno vađenje više agregata lisnatog škriljevca. |
| --- | --- |

(241)

Prema navodima BSL-a izuzećem za agregate nastale prilikom vađenja lisnatog škriljevca nije im omogućeno vađenje više agregata lisnatog škriljevca.

| (242) | BSL vodi i dva kamenoloma za vađenje vapnenca. On tvrdi da se jalovina nastala prilikom vađenja lisnatog škriljevca može razlikovati od materijala koji je rezultat vađenja vapnenca za proizvodnju vapna jer se, za razliku od lisnatog škriljevca, vapnenac prvenstveno vadi kao sirovina za uporabu kao građevinski agregat i isplativo je samo vađenje vapnenca s površine dok je lisnati škriljevac sedimentna stijena koja zahtijeva vađenje na većim dubinama. Vapnenac je sličniji vrstama agregata koje nisu izuzete i koje se vade isključivo za uporabu kao agregati nego lisnatom škriljevcu. Prema BSL-u, postoji samo vrlo ograničen broj rudnika u kojima bi kvaliteta vapnenca mogla biti takva da se isplati vaditi „kamenje standardnih veličina” (tj. kamen za popločavanje). |
| --- | --- |

(242)

BSL vodi i dva kamenoloma za vađenje vapnenca. On tvrdi da se jalovina nastala prilikom vađenja lisnatog škriljevca može razlikovati od materijala koji je rezultat vađenja vapnenca za proizvodnju vapna jer se, za razliku od lisnatog škriljevca, vapnenac prvenstveno vadi kao sirovina za uporabu kao građevinski agregat i isplativo je samo vađenje vapnenca s površine dok je lisnati škriljevac sedimentna stijena koja zahtijeva vađenje na većim dubinama. Vapnenac je sličniji vrstama agregata koje nisu izuzete i koje se vade isključivo za uporabu kao agregati nego lisnatom škriljevcu. Prema BSL-u, postoji samo vrlo ograničen broj rudnika u kojima bi kvaliteta vapnenca mogla biti takva da se isplati vaditi „kamenje standardnih veličina” (tj. kamen za popločavanje).

(g)   Primjedbe društva Eunomia Research and Consulting Ltd. („društvo Eunomia”) primljene 17. siječnja 2014.

Primjedbe društva Eunomia Research and Consulting Ltd. („društvo Eunomia”) primljene 17. siječnja 2014.

| (243) | Primjedbe društva Eunomia poslane su u ime konzorcija proizvođača sekundarnih agregata (lisnatog škriljevca, rudarske jalovine i pepela s rešetke ložišta peći za spaljivanje) Ujedinjene Kraljevine. |
| --- | --- |

(243)

Primjedbe društva Eunomia poslane su u ime konzorcija proizvođača sekundarnih agregata (lisnatog škriljevca, rudarske jalovine i pepela s rešetke ložišta peći za spaljivanje) Ujedinjene Kraljevine.

| (244) | Nastanak materijala prikladnog samo za uporabu kao agregat neizbježan je dio postupka vađenja lisnatog škriljevca za proizvodnju krovnih obloga ili drugih visokovrijednih postupaka. Cijena koja se dobije za taj materijal kada se upotrebljava kao agregat puno je manja i sama po sebi ne bi bila dovoljan poticaj za vađenje. Društvo Welsh Slate ukazuje na to da se krovni škriljevac prodaje u prosjeku za [...] GBP/toni, pri čemu je gornja vrijednost [...] GBP po toni. Nasuprot tome, sekundarni agregati prodaju se po cijeni između [...] GBP po toni i [...] GBP po toni. Prema tome, izuzeće nije dovelo do porasta primarnog vađenja, niti se vađenje potiče postojanjem izuzeća. |
| --- | --- |

(244)

Nastanak materijala prikladnog samo za uporabu kao agregat neizbježan je dio postupka vađenja lisnatog škriljevca za proizvodnju krovnih obloga ili drugih visokovrijednih postupaka. Cijena koja se dobije za taj materijal kada se upotrebljava kao agregat puno je manja i sama po sebi ne bi bila dovoljan poticaj za vađenje. Društvo Welsh Slate ukazuje na to da se krovni škriljevac prodaje u prosjeku za [...] GBP/toni, pri čemu je gornja vrijednost [...] GBP po toni. Nasuprot tome, sekundarni agregati prodaju se po cijeni između [...] GBP po toni i [...] GBP po toni. Prema tome, izuzeće nije dovelo do porasta primarnog vađenja, niti se vađenje potiče postojanjem izuzeća.

| (245) | Postojanje odlagališta otpada lisnatog škriljevca nastalih prije uvođenja AGL-a, isključuje potrebu za bilo kakvim dodatnim vađenjem lisnatog škriljevca koji bi se upotrebljavao kao agregat. |
| --- | --- |

(245)

Postojanje odlagališta otpada lisnatog škriljevca nastalih prije uvođenja AGL-a, isključuje potrebu za bilo kakvim dodatnim vađenjem lisnatog škriljevca koji bi se upotrebljavao kao agregat.

| (246) | Društvo Eunomia smatra da ako bi se ukinulo izuzeće za lisnati škriljevac AGL bi [...] proizvodne troškove koji nastaju nakon vađenja agregata lisnatog škriljevca koji iznose [...] GBP do [...] GBP. |
| --- | --- |

(246)

Društvo Eunomia smatra da ako bi se ukinulo izuzeće za lisnati škriljevac AGL bi [...] proizvodne troškove koji nastaju nakon vađenja agregata lisnatog škriljevca koji iznose [...] GBP do [...] GBP.

(h)   Primjedbe društva Wincilate Ltd („društvo Wincilate”) primljene 7. siječnja 2014.

Primjedbe društva Wincilate Ltd („društvo Wincilate”) primljene 7. siječnja 2014.

| (247) | Društvo Wincilate je kamenolom lisnatog škriljevca koji podupire izuzeće lisnatog škriljevca od AGL-a. Taj kamenolom navodi da, pored svojih redovitih djelatnosti, drobe i lisnati škriljevac s odlagališta lisnatog škriljevca koja su nastala prije više od 100 godina. Smatraju da je izuzeće i dalje potrebno radi smanjenja odlagališta otpada i zamjene vađenja primarnih agregata. |
| --- | --- |

(247)

Društvo Wincilate je kamenolom lisnatog škriljevca koji podupire izuzeće lisnatog škriljevca od AGL-a. Taj kamenolom navodi da, pored svojih redovitih djelatnosti, drobe i lisnati škriljevac s odlagališta lisnatog škriljevca koja su nastala prije više od 100 godina. Smatraju da je izuzeće i dalje potrebno radi smanjenja odlagališta otpada i zamjene vađenja primarnih agregata.

(i)   Primjedbe društva Torrington Stone primljene 17. siječnja 2014.

Primjedbe društva Torrington Stone primljene 17. siječnja 2014.

| (248) | Prema navodima društva Torrington Stone, jedan od njihovih kamenoloma, čiji je primarni proizvod oporezivi krupnozrni pješčenjak, nudi proizvode od prirodnog kamena poput kamena za zidove, kamena za omeđivanje, kamena za gabione. Taj oporezivi krupnozrni pješčenjak natječe se izravno s kamenolomima lisnatog škriljevca koji nude potpuno iste proizvode. Kamen za zidove vadi se ručno i ne reže se u kamenolomu pa stoga ne može ostvarivati korist od izuzeća od AGL-a. Kamen reže klesar na gradilištu, ali AGL je već plaćen |
| --- | --- |

(248)

Prema navodima društva Torrington Stone, jedan od njihovih kamenoloma, čiji je primarni proizvod oporezivi krupnozrni pješčenjak, nudi proizvode od prirodnog kamena poput kamena za zidove, kamena za omeđivanje, kamena za gabione. Taj oporezivi krupnozrni pješčenjak natječe se izravno s kamenolomima lisnatog škriljevca koji nude potpuno iste proizvode. Kamen za zidove vadi se ručno i ne reže se u kamenolomu pa stoga ne može ostvarivati korist od izuzeća od AGL-a. Kamen reže klesar na gradilištu, ali AGL je već plaćen

| (249) | Društvo Torrington Stone s druge strane tvrdi da je lisnati škriljevac prirodno nepravilna oblika i mora biti izrezan (piljen) pa makar i na širinu vodilice. |
| --- | --- |

(249)

Društvo Torrington Stone s druge strane tvrdi da je lisnati škriljevac prirodno nepravilna oblika i mora biti izrezan (piljen) pa makar i na širinu vodilice.

(j)   Primjedbe kamenoloma Berwyn Slate primljene 9. siječnja 2014.

Primjedbe kamenoloma Berwyn Slate primljene 9. siječnja 2014.

| (250) | Kamenolom Berwyn Slate proizvodi gotove ploče lisnatog škriljevca prilikom čega kao nusproizvod nastaje otpadni materijal. Tijekom povijesti, otkad je započelo vađenje lisnatog škriljevca prije 200 do 300 godina, taj je otpad odlagan u blizini kamenoloma. Prema njihovim navodima, kamenolom planira obraditi otpad u utrživi agregat. Ukidanje AGL-a spriječilo bi ostvarivanje tih planova. |
| --- | --- |

(250)

Kamenolom Berwyn Slate proizvodi gotove ploče lisnatog škriljevca prilikom čega kao nusproizvod nastaje otpadni materijal. Tijekom povijesti, otkad je započelo vađenje lisnatog škriljevca prije 200 do 300 godina, taj je otpad odlagan u blizini kamenoloma. Prema njihovim navodima, kamenolom planira obraditi otpad u utrživi agregat. Ukidanje AGL-a spriječilo bi ostvarivanje tih planova.

(k)   Primjedbe Udruženja proizvođača proizvoda od minerala primljene 2. siječnja 2014.

Primjedbe Udruženja proizvođača proizvoda od minerala primljene 2. siječnja 2014.

| (251) | Udruženje tvrdi da se izuzeće ne bi trebalo primjenjivati na materijale koji se sastoje uglavnom od ugljena, lignita, lisnatog škriljevca i škriljevca u takvim materijalima koji se upotrebljavaju na tržištima agregata ili kao agregati. |
| --- | --- |

(251)

Udruženje tvrdi da se izuzeće ne bi trebalo primjenjivati na materijale koji se sastoje uglavnom od ugljena, lignita, lisnatog škriljevca i škriljevca u takvim materijalima koji se upotrebljavaju na tržištima agregata ili kao agregati.

(l)   Primjedbe nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine

Primjedbe nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine

| (252) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine ukazala su na činjenicu da je Opći sud u svojoj presudi od 7. ožujka 2012. u predmetu T-210/02 RENV presudio da materijali kao što su glina, lisnati škriljevac i škriljevac u načelu zadovoljavaju uobičajena načela poreza jer se radi o „agregatima” u smislu Zakona o financijama iz 2001. (članak 71.) i „u mjeri u kojoj se upotrebljavaju i komercijalno iskorištavaju kao takvi”, i da su u položaju koji je usporediv s položajem drugih oporezivih alternativnih agregata (članak 72.). Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, Opći sud jasno je utvrdio da „potencijalno” uključivanje tih materijala u područje primjene poreza „ovisi samo o njihovom stvarnom i utvrđenom iskorištavanju kao agregata”. |
| --- | --- |

(252)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine ukazala su na činjenicu da je Opći sud u svojoj presudi od 7. ožujka 2012. u predmetu T-210/02 RENV presudio da materijali kao što su glina, lisnati škriljevac i škriljevac u načelu zadovoljavaju uobičajena načela poreza jer se radi o „agregatima” u smislu Zakona o financijama iz 2001. (članak 71.) i „u mjeri u kojoj se upotrebljavaju i komercijalno iskorištavaju kao takvi”, i da su u položaju koji je usporediv s položajem drugih oporezivih alternativnih agregata (članak 72.). Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, Opći sud jasno je utvrdio da „potencijalno” uključivanje tih materijala u područje primjene poreza „ovisi samo o njihovom stvarnom i utvrđenom iskorištavanju kao agregata”.

| (253) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da ne postoje jasni dokazi, uključujući podneske udruženja BAA tijekom sudskog postupka, iz kojih je vidljivo da se lisnati škriljevac, škriljevac, ugljen ili lignit u Ujedinjenoj kraljevini namjerno vade za uporabu kao agregata. |
| --- | --- |

(253)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da ne postoje jasni dokazi, uključujući podneske udruženja BAA tijekom sudskog postupka, iz kojih je vidljivo da se lisnati škriljevac, škriljevac, ugljen ili lignit u Ujedinjenoj kraljevini namjerno vade za uporabu kao agregata.

| (254) | Što se tiče lisnatog škriljevca, nadežna tijela Ujedinjene Kraljevine napomenula su da je lisnati škriljevac stijena koja se može cijepati na tanke ploče. On se uglavnom upotrebljava za pokrivanje krovova, ali i kao dekorativna oplata te kao kamen za spomenike. Proizvodi se u Sjevernom Walesu, Lake Districtu, Devonu i Cornwallu. |
| --- | --- |

(254)

Što se tiče lisnatog škriljevca, nadežna tijela Ujedinjene Kraljevine napomenula su da je lisnati škriljevac stijena koja se može cijepati na tanke ploče. On se uglavnom upotrebljava za pokrivanje krovova, ali i kao dekorativna oplata te kao kamen za spomenike. Proizvodi se u Sjevernom Walesu, Lake Districtu, Devonu i Cornwallu.

| (255) | Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine lisnati škriljevac izuzet je od AGL-a jer se visokokvalitetni lisnati škriljevac vadi radi uporabe u pokrivanju krovova i podova i zbog svojih dekorativnih svojstava, a ne da bi se upotrebljavao kao agregat. Proizvodi od lisnatog škriljevca mogu obuhvaćati krovni škriljevac, namještaj, arhitektonske proizvode (potprozornjake i poklopne ploče, kuhinjske i kupaonske radne površine, pultove, obloge za peći, obruče kamina, fasadne obloge, znakove na kućama, spomenike i podne pločice) i ukrase (dalje u tekstu zajednički nazvane i „specijalizirani arhitektonski proizvodi”). Međutim, kamena sitnež i ljuskice lisnatog škriljevca koji nastaju prilikom vađenja i oblikovanja visokokvalitetnog lisnatog škriljevca mogu se zamijeniti svježe izvađenim agregatima. Izuzećima se prema tome potiče i uporaba otpadne kamene sitneži lisnatog škriljevca i drugih povezanih nusproizvoda, čime se osigurava neto dobit za okoliš smanjenjem ekološke štete koja bi proizašla iz dodatnog vađenja agregata. |
| --- | --- |

(255)

Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine lisnati škriljevac izuzet je od AGL-a jer se visokokvalitetni lisnati škriljevac vadi radi uporabe u pokrivanju krovova i podova i zbog svojih dekorativnih svojstava, a ne da bi se upotrebljavao kao agregat. Proizvodi od lisnatog škriljevca mogu obuhvaćati krovni škriljevac, namještaj, arhitektonske proizvode (potprozornjake i poklopne ploče, kuhinjske i kupaonske radne površine, pultove, obloge za peći, obruče kamina, fasadne obloge, znakove na kućama, spomenike i podne pločice) i ukrase (dalje u tekstu zajednički nazvane i „specijalizirani arhitektonski proizvodi”). Međutim, kamena sitnež i ljuskice lisnatog škriljevca koji nastaju prilikom vađenja i oblikovanja visokokvalitetnog lisnatog škriljevca mogu se zamijeniti svježe izvađenim agregatima. Izuzećima se prema tome potiče i uporaba otpadne kamene sitneži lisnatog škriljevca i drugih povezanih nusproizvoda, čime se osigurava neto dobit za okoliš smanjenjem ekološke štete koja bi proizašla iz dodatnog vađenja agregata.

| (256) | Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, kamenolomi koji nude agregate lisnatog škriljevca, kamenu sitnež lisnatog škriljevca za uporabu kao agregat u svojem oglašavanju ističu svoje visokokvalitetne proizvode od lisnatog škriljevca, poput krovnog škriljevca, radnih površina, kamina, podnih obloga i spomeničkih ploča, na koje je očito stavljen naglasak u djelatnostima vađenja (59). |
| --- | --- |

(256)

Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, kamenolomi koji nude agregate lisnatog škriljevca, kamenu sitnež lisnatog škriljevca za uporabu kao agregat u svojem oglašavanju ističu svoje visokokvalitetne proizvode od lisnatog škriljevca, poput krovnog škriljevca, radnih površina, kamina, podnih obloga i spomeničkih ploča, na koje je očito stavljen naglasak u djelatnostima vađenja (59).

59

| (257) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da lisnati škriljevac nije pogodan za uporabu kao agregat jer oblikuje plosnate „viskozne” i neujednačene oblike umjesto kubusnih oblika koji su poželjniji u većini primjena agregata. Visokokvalitetni škriljevac ne upotrebljava se kao agregat jer zbog svojih fizičkih i/ili kemijskih svojstava nije prikladan za tu upotrebu i jer se prodaje za uporabe veće vrijednosti. |
| --- | --- |

(257)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da lisnati škriljevac nije pogodan za uporabu kao agregat jer oblikuje plosnate „viskozne” i neujednačene oblike umjesto kubusnih oblika koji su poželjniji u većini primjena agregata. Visokokvalitetni škriljevac ne upotrebljava se kao agregat jer zbog svojih fizičkih i/ili kemijskih svojstava nije prikladan za tu upotrebu i jer se prodaje za uporabe veće vrijednosti.

| (258) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine izračunala su da se za svaku tonu izvađenog lisnatog škriljevca proizvede 95 % otpadne kamene sitneži i oko 5 % lisnatog škriljevca prikladnog za visokokvalitetne uporabe poput crjepova ili fasadnih obloga (60). Veliki dio stijena u kojima ima visokokvalitetnog lisnatog škriljevca ima manje savršeni klivaž zbog čega nisu prikladne za kalanje na tanke ploče. I u proizvodnji istovjetno rezanih i kalanih ploča od materijala više kakvoće nastaju velike količine ljuskica. Kao rezultat toga, velike hrpe otpada lisnatog škriljevca sastavljene od kamene sitneži lisnatog škriljevca tradicionalno se povezuju s lokalitetima na kojima se on obrađivao. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su informacije iz studija na tu temu. Ona ukazuju na činjenicu da je proizvodnja otpada lisnatog škriljevca još uvijek veća od potražnje na tržištu minerala kao agregata i da se još uvijek stvaraju odlagališta otpada lisnatog škriljevca. Proizvodnja proizvoda od lisnatog škriljevca smanjuje se od 2000. s obzirom na to da je smanjena proizvodnja krovnog škriljevca. Od obustave AGL-a u travnju 2014. proizvođači proizvoda od lisnatog škriljevca uočili su pad potražnje za otpadom lisnatog škriljevca i više materijala je dodano odlagalištima otpada. |
| --- | --- |

(258)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine izračunala su da se za svaku tonu izvađenog lisnatog škriljevca proizvede 95 % otpadne kamene sitneži i oko 5 % lisnatog škriljevca prikladnog za visokokvalitetne uporabe poput crjepova ili fasadnih obloga (60). Veliki dio stijena u kojima ima visokokvalitetnog lisnatog škriljevca ima manje savršeni klivaž zbog čega nisu prikladne za kalanje na tanke ploče. I u proizvodnji istovjetno rezanih i kalanih ploča od materijala više kakvoće nastaju velike količine ljuskica. Kao rezultat toga, velike hrpe otpada lisnatog škriljevca sastavljene od kamene sitneži lisnatog škriljevca tradicionalno se povezuju s lokalitetima na kojima se on obrađivao. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su informacije iz studija na tu temu. Ona ukazuju na činjenicu da je proizvodnja otpada lisnatog škriljevca još uvijek veća od potražnje na tržištu minerala kao agregata i da se još uvijek stvaraju odlagališta otpada lisnatog škriljevca. Proizvodnja proizvoda od lisnatog škriljevca smanjuje se od 2000. s obzirom na to da je smanjena proizvodnja krovnog škriljevca. Od obustave AGL-a u travnju 2014. proizvođači proizvoda od lisnatog škriljevca uočili su pad potražnje za otpadom lisnatog škriljevca i više materijala je dodano odlagalištima otpada.

60

| (259) | Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, nusproizvodi lisnatog škriljevca mogu se upotrebljavati kao niskokvalitetni agregat za ispune u građevinarstvu i kao dekorativni agregat, a pažljivim odabirom i drobljenjem mogu se ispuniti uvjeti za uporabu kao podloga u izgradnji cesta (61). Iako otpad lisnatog škriljevca nije toliko čvrst kao ostali agregati utvrđeno je da se ponaša na odgovarajući način u toj ulozi te je stoga prikladan kao alternativa za svježe izvađeni agregat u proizvodnji betona i srednje čvrstih materijala za primjenu u građevinarstvu. Neki otpad lisnatog škriljevca drobi se u prah i granule za industrijsku uporabu u proizvodnji bituminizirane tkanine i bitumenskih boja. Izuzećima za lisnati škriljevac potiče se uporaba kamene sitneži iz otpada lisnatog škriljevca, čime se smanjuje šteta za prirodna staništa i vizualna šteta uzrokovana hrpama jalovine. Time bi se poticali projekti kao što su obilaznica A 55 Bangor koju je udruženje BAA spomenulo. |
| --- | --- |

(259)

Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, nusproizvodi lisnatog škriljevca mogu se upotrebljavati kao niskokvalitetni agregat za ispune u građevinarstvu i kao dekorativni agregat, a pažljivim odabirom i drobljenjem mogu se ispuniti uvjeti za uporabu kao podloga u izgradnji cesta (61). Iako otpad lisnatog škriljevca nije toliko čvrst kao ostali agregati utvrđeno je da se ponaša na odgovarajući način u toj ulozi te je stoga prikladan kao alternativa za svježe izvađeni agregat u proizvodnji betona i srednje čvrstih materijala za primjenu u građevinarstvu. Neki otpad lisnatog škriljevca drobi se u prah i granule za industrijsku uporabu u proizvodnji bituminizirane tkanine i bitumenskih boja. Izuzećima za lisnati škriljevac potiče se uporaba kamene sitneži iz otpada lisnatog škriljevca, čime se smanjuje šteta za prirodna staništa i vizualna šteta uzrokovana hrpama jalovine. Time bi se poticali projekti kao što su obilaznica A 55 Bangor koju je udruženje BAA spomenulo.

61

| (260) | Prema nadležnim tijelima Ujedinjene Kraljevine, od obustave određenih izuzeća u travnju 2014. [...] bili su prisiljeni prodati svoj otpad lisnatog škriljevca uz gubitak od 3 %, iz čega je vidljivo da bez izuzeća ne bi postojalo tržište za otpad lisnatog škriljevca. |
| --- | --- |

(260)

Prema nadležnim tijelima Ujedinjene Kraljevine, od obustave određenih izuzeća u travnju 2014. [...] bili su prisiljeni prodati svoj otpad lisnatog škriljevca uz gubitak od 3 %, iz čega je vidljivo da bez izuzeća ne bi postojalo tržište za otpad lisnatog škriljevca.

| (261) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da, iako je samo 5 % materijala izvađenog prilikom vađenja lisnatog škriljevca visokokvalitetni materijal, relativna vrijednost ploča lisnatog škriljevca odgovarajuće veličine koje se prodaju kao krovne ili podne obloge, ili za oblaganje i druge dekorativne svrhe, opravdava njihovo vađenje. Visokokvalitetni lisnati škriljevac prodaje se po cijeni između 727 GBP i 1 076 GBP po toni. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su cijene proizvoda jednog proizvođača lisnatog škriljevca, koje su kako slijedi (GBP/tona):













  Godina | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [...] krovni | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Arhitektonski | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(261)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da, iako je samo 5 % materijala izvađenog prilikom vađenja lisnatog škriljevca visokokvalitetni materijal, relativna vrijednost ploča lisnatog škriljevca odgovarajuće veličine koje se prodaju kao krovne ili podne obloge, ili za oblaganje i druge dekorativne svrhe, opravdava njihovo vađenje. Visokokvalitetni lisnati škriljevac prodaje se po cijeni između 727 GBP i 1 076 GBP po toni. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su cijene proizvoda jednog proizvođača lisnatog škriljevca, koje su kako slijedi (GBP/tona):

Godina

2007.

2008.

2009.

2010.

2011.

2012.

2013.

2014.

[...] krovni

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Arhitektonski

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je drugi proizvođač lisnatog škriljevca prodao krovni škriljevac za otprilike 700 GBP po toni. A njihovi arhitektonski proizvodi od lisnatog škriljevca prodaju se kako slijedi:

| Godina | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBP po kvadratnom metru | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

Godina

2008.

2009.

2010.

2011.

2012.

2013.

GBP po kvadratnom metru

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (262) | Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine trošak proizvodnje nusproizvoda lisnatog škriljevca iznosi 5,7 GBP do 6,5 GBP po toni (62). Međutim, prodajne cijene mijenjale su se tijekom godina od 7,36 GBP po toni do najniže cijene od 4,10 GBP po toni. Jedan drugi proizvođač lisnatog škriljevca prodao je građevinski agregat od lisnatog škriljevca po cijeni koja se kretala u rasponu od 4,40 GBP do 6,42 GBP. Visoka vrijednost lisnatog škriljevca dobre kakvoće čini ga žarištem aktivnosti na onim lokalitetima na kojima postoje nalazišta lisnatog škriljevca. Za svakog operatora bilo bi ekonomski iracionalno vaditi lisnati škriljevac s namjerom da ga se proda kao agregat, a ne kao sredstvo dobivanja visokokvalitetnog lisnatog škriljevca. |
| --- | --- |

(262)

Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine trošak proizvodnje nusproizvoda lisnatog škriljevca iznosi 5,7 GBP do 6,5 GBP po toni (62). Međutim, prodajne cijene mijenjale su se tijekom godina od 7,36 GBP po toni do najniže cijene od 4,10 GBP po toni. Jedan drugi proizvođač lisnatog škriljevca prodao je građevinski agregat od lisnatog škriljevca po cijeni koja se kretala u rasponu od 4,40 GBP do 6,42 GBP. Visoka vrijednost lisnatog škriljevca dobre kakvoće čini ga žarištem aktivnosti na onim lokalitetima na kojima postoje nalazišta lisnatog škriljevca. Za svakog operatora bilo bi ekonomski iracionalno vaditi lisnati škriljevac s namjerom da ga se proda kao agregat, a ne kao sredstvo dobivanja visokokvalitetnog lisnatog škriljevca.

62

| (263) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su podatke izvađene iz financijskih izvješća proizvođača lisnatog škriljevca iz kojih je vidljivo da prihod od arhitektonskih proizvoda te proizvode čini primarnim proizvodima tih trgovačkih društava. Omjer krovnog škriljevca i agregata s obzirom na prihod tijekom godina mijenjao se između 2,54 do 3,52. |
| --- | --- |

(263)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su podatke izvađene iz financijskih izvješća proizvođača lisnatog škriljevca iz kojih je vidljivo da prihod od arhitektonskih proizvoda te proizvode čini primarnim proizvodima tih trgovačkih društava. Omjer krovnog škriljevca i agregata s obzirom na prihod tijekom godina mijenjao se između 2,54 do 3,52.

| (264) | U pogledu podataka o cijenama lisnatog škriljevca koje je dostavilo udruženje BAA u kojima su upotrijebljeni podaci o cijenama uvoznih proizvoda, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine pokazala su da se arhitektonski proizvodi od lisnatog škriljevca iz Ujedinjene Kraljevine razlikuju od uvezenih arhitektonskih proizvoda od lisnatog škriljevca te da se natječu na različitim tržištima. Prema tome, podaci o cijenama uvezenih proizvoda nisu relevantni za usporedbu cijena. |
| --- | --- |

(264)

U pogledu podataka o cijenama lisnatog škriljevca koje je dostavilo udruženje BAA u kojima su upotrijebljeni podaci o cijenama uvoznih proizvoda, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine pokazala su da se arhitektonski proizvodi od lisnatog škriljevca iz Ujedinjene Kraljevine razlikuju od uvezenih arhitektonskih proizvoda od lisnatog škriljevca te da se natječu na različitim tržištima. Prema tome, podaci o cijenama uvezenih proizvoda nisu relevantni za usporedbu cijena.

| (265) | Nadležna tijela tvrde da se dekorativni lisnati škriljevac proizvodi kao nusproizvod vađenja visokokvalitetnog lisnatog škriljevca. On se prodaje za otprilike 15 GBP po toni. Iako je ta cijena viša od prodajne cijene građevinskih spuna, kako je prethodno prikazano, još uvijek je puno niža od cijene krovnog škriljevca (koja je viša od 200 GBP po toni). Cijena dekorativnog lisnatog škriljevca usporediva je s onom za druge dekorativne agregate dostupne u maloprodaji u Ujedinjenoj Kraljevini. Ekološka logika izuzeća lisnatog škriljevca i dalje vrijedi s obzirom na to da je dekorativni lisnati škriljevac neizbježan nusproizvod proizvodnje visokokvalitetnog lisnatog škriljevca, dok je dekorativno tržište primarno tržište za one koji proizvode vapnenac ili granit. |
| --- | --- |

(265)

Nadležna tijela tvrde da se dekorativni lisnati škriljevac proizvodi kao nusproizvod vađenja visokokvalitetnog lisnatog škriljevca. On se prodaje za otprilike 15 GBP po toni. Iako je ta cijena viša od prodajne cijene građevinskih spuna, kako je prethodno prikazano, još uvijek je puno niža od cijene krovnog škriljevca (koja je viša od 200 GBP po toni). Cijena dekorativnog lisnatog škriljevca usporediva je s onom za druge dekorativne agregate dostupne u maloprodaji u Ujedinjenoj Kraljevini. Ekološka logika izuzeća lisnatog škriljevca i dalje vrijedi s obzirom na to da je dekorativni lisnati škriljevac neizbježan nusproizvod proizvodnje visokokvalitetnog lisnatog škriljevca, dok je dekorativno tržište primarno tržište za one koji proizvode vapnenac ili granit.

| (266) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je u skladu s ekološkim ciljem AGL-a da se lisnati škriljevac i nusproizvodi lisnatog škriljevca izuzmu od poreza kako bi se potakla uporaba tih alternativnih otpadnih nusproizvoda kao zamjena za svježe izvađene agregate. |
| --- | --- |

(266)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je u skladu s ekološkim ciljem AGL-a da se lisnati škriljevac i nusproizvodi lisnatog škriljevca izuzmu od poreza kako bi se potakla uporaba tih alternativnih otpadnih nusproizvoda kao zamjena za svježe izvađene agregate.

| (267) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se čini da se, isto kao i škriljevac, lisnati škriljevac može naći zajedno s nizom drugih vrsta stijena. Često ih se može naći izmiješane s pješčenjakom i/ili vapnencem. Namjena pojma „uglavnom” je obuhvatiti smjese koje se većim dijelom, ali ne u potpunosti, sastoje od izuzetog materijala jer se tako pojavljuju u prirodi. Kada se smjese sastoje uglavnom od škriljevca ili lisnatog škriljevca, njihova fizikalna svojstva čine ih manje prikladnim za uporabu kao agregata nego da su uglavnom oblikovane od materijala za koje je vjerojatnije da će se upotrebljavati kao agregati. |
| --- | --- |

(267)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se čini da se, isto kao i škriljevac, lisnati škriljevac može naći zajedno s nizom drugih vrsta stijena. Često ih se može naći izmiješane s pješčenjakom i/ili vapnencem. Namjena pojma „uglavnom” je obuhvatiti smjese koje se većim dijelom, ali ne u potpunosti, sastoje od izuzetog materijala jer se tako pojavljuju u prirodi. Kada se smjese sastoje uglavnom od škriljevca ili lisnatog škriljevca, njihova fizikalna svojstva čine ih manje prikladnim za uporabu kao agregata nego da su uglavnom oblikovane od materijala za koje je vjerojatnije da će se upotrebljavati kao agregati.

| (268) | Ujedinjena Kraljevina procijenila je da se godišnje proizvede oko 6,33 milijuna tona otpadne kamene sitneži lisnatog škriljevca, a da stare, iskoristive zalihe iznose oko 277 milijuna tona. Od toga, samo je 0,66 milijuna tona prodano za uporabu kao agregat prije uvođenja AGL-a (63). Ostatak je iskorišten za zatrpavanje ili je ostavljen na odlagalištu. |
| --- | --- |

(268)

Ujedinjena Kraljevina procijenila je da se godišnje proizvede oko 6,33 milijuna tona otpadne kamene sitneži lisnatog škriljevca, a da stare, iskoristive zalihe iznose oko 277 milijuna tona. Od toga, samo je 0,66 milijuna tona prodano za uporabu kao agregat prije uvođenja AGL-a (63). Ostatak je iskorišten za zatrpavanje ili je ostavljen na odlagalištu.

63

| (269) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se postojanjem izuzeća za nusproizvode lisnatog škriljevca ne potiče daljnje vađenje lisnatog škriljevca s obzirom na to da operatori kamenoloma već imaju problema u pronalaženju tržišta za izuzete otpadne proizvode koji nastaju tijekom njihovih postojećih aktivnosti vađenja. Tvrde da je ukupan broj kamenoloma/pogona za obradu lisnatog škriljevca od uvođenja poreza na agregate ostao uglavnom nepromijenjen, te je iznosio 50 u 2000. i 49 u 2010. |
| --- | --- |

(269)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se postojanjem izuzeća za nusproizvode lisnatog škriljevca ne potiče daljnje vađenje lisnatog škriljevca s obzirom na to da operatori kamenoloma već imaju problema u pronalaženju tržišta za izuzete otpadne proizvode koji nastaju tijekom njihovih postojećih aktivnosti vađenja. Tvrde da je ukupan broj kamenoloma/pogona za obradu lisnatog škriljevca od uvođenja poreza na agregate ostao uglavnom nepromijenjen, te je iznosio 50 u 2000. i 49 u 2010.

| (270) | Ujedinjena Kraljevina smatra da se otpadna kamena sitnež lisnatog škriljevca ispravno tretira kao neizbježan nusproizvod postupka vađenja koji se ne provodi kako bi se proizveo agregat, nego da bi se dobio visokokvalitetni lisnati škriljevac za proizvodnju krovnih obloga, fasadnih obloga i drugih vrijednih proizvoda. |
| --- | --- |

(270)

Ujedinjena Kraljevina smatra da se otpadna kamena sitnež lisnatog škriljevca ispravno tretira kao neizbježan nusproizvod postupka vađenja koji se ne provodi kako bi se proizveo agregat, nego da bi se dobio visokokvalitetni lisnati škriljevac za proizvodnju krovnih obloga, fasadnih obloga i drugih vrijednih proizvoda.

| (271) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da nije moguće razlikovati nusproizvode proizvodnje rezanog lisnatog škriljevca od škriljevca namjerno proizvedenog kao agregat. |
| --- | --- |

(271)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da nije moguće razlikovati nusproizvode proizvodnje rezanog lisnatog škriljevca od škriljevca namjerno proizvedenog kao agregat.

| (272) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine osporavaju navode udruženje BAA iznesene tijekom sudskog postupka u predmetu T-210/02 te u podnescima Komisiji prema kojima postoje kamenolomi lisnatog škriljevca koji iskorištavaju lisnati škriljevac isključivo za proizvodnju agregata. Nakon što su istražila sva imena kamenoloma koja je udruženje BAA dostavilo tijekom postupaka, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine ustraju na svojem zaključku. Osim toga, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine izrazila su sumnje u pogledu dokaza, s obzirom na to da se neki kamenolomi spominju kao kamenolomi koji proizvode krovni škriljevac i kao kamenolomi koji iskorištavaju lisnati škriljevac prvenstveno radi proizvodnje agregata. |
| --- | --- |

(272)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine osporavaju navode udruženje BAA iznesene tijekom sudskog postupka u predmetu T-210/02 te u podnescima Komisiji prema kojima postoje kamenolomi lisnatog škriljevca koji iskorištavaju lisnati škriljevac isključivo za proizvodnju agregata. Nakon što su istražila sva imena kamenoloma koja je udruženje BAA dostavilo tijekom postupaka, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine ustraju na svojem zaključku. Osim toga, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine izrazila su sumnje u pogledu dokaza, s obzirom na to da se neki kamenolomi spominju kao kamenolomi koji proizvode krovni škriljevac i kao kamenolomi koji iskorištavaju lisnati škriljevac prvenstveno radi proizvodnje agregata.

| (273) | U pogledu BGS-a, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se podaci temelje na samoopisu materijala koje su proizveli kamenolomi i njihove krajnje upotrebe. Napominju da kamenolomi mogu neki materijal opisati na drugačiji način od onoga kako bi bio razvrstan za potrebe AGL-a, a materijali koje neki kamenolom proizvodi mogu se s vremenom promijeniti. Ti su podaci, stoga, najtočniji popis kamenoloma u Ujedinjenoj Kraljevini i krajnjih uporaba postojećih materijala, ali nije moguće reći da daju potpuno točan popis kamenoloma u Ujedinjenoj Kraljevini i konačnih uporaba izvađenih materijala. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde i da su podaci zastarjeli i da znaju da neki navedeni kamenolomi više nisu aktivni. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde i da se na popisu nalaze trgovačka društva koja imaju valjanu dozvolu za rad kao kamenolomi, ali da zapravo ne djeluju i nikada nisu ni djelovali kao kamenolomi. |
| --- | --- |

(273)

U pogledu BGS-a, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se podaci temelje na samoopisu materijala koje su proizveli kamenolomi i njihove krajnje upotrebe. Napominju da kamenolomi mogu neki materijal opisati na drugačiji način od onoga kako bi bio razvrstan za potrebe AGL-a, a materijali koje neki kamenolom proizvodi mogu se s vremenom promijeniti. Ti su podaci, stoga, najtočniji popis kamenoloma u Ujedinjenoj Kraljevini i krajnjih uporaba postojećih materijala, ali nije moguće reći da daju potpuno točan popis kamenoloma u Ujedinjenoj Kraljevini i konačnih uporaba izvađenih materijala. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde i da su podaci zastarjeli i da znaju da neki navedeni kamenolomi više nisu aktivni. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde i da se na popisu nalaze trgovačka društva koja imaju valjanu dozvolu za rad kao kamenolomi, ali da zapravo ne djeluju i nikada nisu ni djelovali kao kamenolomi.

| (274) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine pokazala su da je za osam kamenoloma s popisa koji je dostavilo udruženje BAA, a na kojem se nalaze kamenolomi koji proizvode lisnati škriljevac, škriljevac i glinu isključivo za uporabu kao agregata, utvrđeno da nikada nisu iskorištavali agregate, da obavljaju druge djelatnosti koje nisu obuhvaćene AGL-om ili da nisu aktivni od prije uvođenja AGL-a. Neki od tih kamenoloma upotrebljavaju se kao odlagališta. |
| --- | --- |

(274)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine pokazala su da je za osam kamenoloma s popisa koji je dostavilo udruženje BAA, a na kojem se nalaze kamenolomi koji proizvode lisnati škriljevac, škriljevac i glinu isključivo za uporabu kao agregata, utvrđeno da nikada nisu iskorištavali agregate, da obavljaju druge djelatnosti koje nisu obuhvaćene AGL-om ili da nisu aktivni od prije uvođenja AGL-a. Neki od tih kamenoloma upotrebljavaju se kao odlagališta.

| (275) | Nadalje, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine pokazuju da su se koristila definicijama iz Izvješća posebno sastavljenog 2003. kako bi se pomoglo poreznim tijelima u provedbi AGL-a. Prema objektivnom kriteriju kojim su se služila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine kako bi razlikovala usko povezane vrste stijena, materijal koji je razvrstan kao lisnati škriljevac mora se „cijepati samo dlijetom na oštre pahuljice i pločice”. Ako materijal nema taj kalavi klivaž, za potrebe AGL-a ne tretira se kao lisnati škriljevac, tj. nije izuzet. Materijal poput onog na koji upućuje udruženje BAA bio bi razvrstan kao muljnjak i na njega bi se primjenjivao porez. |
| --- | --- |

(275)

Nadalje, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine pokazuju da su se koristila definicijama iz Izvješća posebno sastavljenog 2003. kako bi se pomoglo poreznim tijelima u provedbi AGL-a. Prema objektivnom kriteriju kojim su se služila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine kako bi razlikovala usko povezane vrste stijena, materijal koji je razvrstan kao lisnati škriljevac mora se „cijepati samo dlijetom na oštre pahuljice i pločice”. Ako materijal nema taj kalavi klivaž, za potrebe AGL-a ne tretira se kao lisnati škriljevac, tj. nije izuzet. Materijal poput onog na koji upućuje udruženje BAA bio bi razvrstan kao muljnjak i na njega bi se primjenjivao porez.

| (276) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine primila su na znanje podneske različitih zainteresiranih strana u pogledu mogućeg lažnog predstavljanja proizvoda jednog određenog kamenoloma kao proizvoda od lisnatog škriljevca. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da ako materijal ispunjuje kriterij kojim se koriste za utvrđivanje postojanja lisnatog škriljevca, a to je cijepanje s dlijetom, tada je materijal pravilno označen kao lisnati škriljevac za potrebe AGL-a. Međutim, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine napominju da na web-mjestu tog kamenoloma proizvodi koji se obično dobivaju od lisnatog škriljevca koji se cijepa dlijetom djeluju kao uvezeni. Geologiju tog materijala na tom lokalitetu još nisu provjerila porezna tijela Ujedinjene Kraljevine („Her Majesty's Revenue and Customs” ili „HMRC”). |
| --- | --- |

(276)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine primila su na znanje podneske različitih zainteresiranih strana u pogledu mogućeg lažnog predstavljanja proizvoda jednog određenog kamenoloma kao proizvoda od lisnatog škriljevca. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da ako materijal ispunjuje kriterij kojim se koriste za utvrđivanje postojanja lisnatog škriljevca, a to je cijepanje s dlijetom, tada je materijal pravilno označen kao lisnati škriljevac za potrebe AGL-a. Međutim, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine napominju da na web-mjestu tog kamenoloma proizvodi koji se obično dobivaju od lisnatog škriljevca koji se cijepa dlijetom djeluju kao uvezeni. Geologiju tog materijala na tom lokalitetu još nisu provjerila porezna tijela Ujedinjene Kraljevine („Her Majesty's Revenue and Customs” ili „HMRC”).

| (277) | Budući da se u režimu provedbe HMRC-a primjenjuje pristup koji se temelji na riziku i budući da on djeluje na temelju informacije da neki kamenolom možda ne postupa u skladu s poreznim sustavom, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine obvezala su se istražiti taj i druge slučajeve kada istraživanje provedeno kao rezultat prikupljanja dokaza za Komisiju uzrokuje zabrinutost u pogledu pogrešnog razvrstavanja materijala. HMRC se obvezao zatražiti ili uzeti geološke uzorke s tih lokaliteta. Ako se pokaže da materijal nije lisnati škriljevac, za izvađeni materijal platit će se porez, a može se naplatiti i kazna zbog pogrešnog opisa materijala. |
| --- | --- |

(277)

Budući da se u režimu provedbe HMRC-a primjenjuje pristup koji se temelji na riziku i budući da on djeluje na temelju informacije da neki kamenolom možda ne postupa u skladu s poreznim sustavom, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine obvezala su se istražiti taj i druge slučajeve kada istraživanje provedeno kao rezultat prikupljanja dokaza za Komisiju uzrokuje zabrinutost u pogledu pogrešnog razvrstavanja materijala. HMRC se obvezao zatražiti ili uzeti geološke uzorke s tih lokaliteta. Ako se pokaže da materijal nije lisnati škriljevac, za izvađeni materijal platit će se porez, a može se naplatiti i kazna zbog pogrešnog opisa materijala.

| (278) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dalje pokazuju da prilikom oglašavanja kamena radi prodaje, kamenolomi mogu odabrati opis koji ne odgovara objektivnom ispitivanju kojim se koristi HMRC za potrebe utvrđivanja porezne obveze. |
| --- | --- |

(278)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dalje pokazuju da prilikom oglašavanja kamena radi prodaje, kamenolomi mogu odabrati opis koji ne odgovara objektivnom ispitivanju kojim se koristi HMRC za potrebe utvrđivanja porezne obveze.

| (279) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine preispitala su povjerljive porezne evidencije i javne podatke koji se odnose na svaki od kamenoloma za koje je udruženje BAA tvrdilo da proizvode lisnati škriljevac isključivo za uporabu kao agregat ili koji su navodno pogrešno označavali proizvode kao lisnati škriljevac kako bi ostvarili korist od izuzeća. Rezultati preispitivanja predstavljeni su Komisiji i pokazalo se da možda postoje određena sporna pitanja u pogledu jednog kamenoloma. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine obvezala su se istražiti koje materijale taj kamenolom zapravo proizvodi i jesu li oni pravilno označeni kao lisnati škriljevac. Međutim, u pogledu ostalih kamenoloma za koje je utvrđeno da jesu aktivni ili da su bili aktivni, nije bilo pokazatelja da bi se lisnati škriljevac vadio namjerno za uporabu kao agregat. |
| --- | --- |

(279)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine preispitala su povjerljive porezne evidencije i javne podatke koji se odnose na svaki od kamenoloma za koje je udruženje BAA tvrdilo da proizvode lisnati škriljevac isključivo za uporabu kao agregat ili koji su navodno pogrešno označavali proizvode kao lisnati škriljevac kako bi ostvarili korist od izuzeća. Rezultati preispitivanja predstavljeni su Komisiji i pokazalo se da možda postoje određena sporna pitanja u pogledu jednog kamenoloma. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine obvezala su se istražiti koje materijale taj kamenolom zapravo proizvodi i jesu li oni pravilno označeni kao lisnati škriljevac. Međutim, u pogledu ostalih kamenoloma za koje je utvrđeno da jesu aktivni ili da su bili aktivni, nije bilo pokazatelja da bi se lisnati škriljevac vadio namjerno za uporabu kao agregat.

| (280) | Treba napomenuti da je u svojem pregledu informacija koje su dostavila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine, Komisija u obzir uzela činjenicu da se specijalizirani arhitektonski proizvodi od lisnatog škriljevca režu na određenu veličinu. Prema tome, Komisija je smatrala da kamenolomi lisnatog škriljevca, u kojima je rezani kamen glavni proizvod, proizvode specijalizirane arhitektonske proizvode (i stoga ne agregate), prvenstveno zato što su agregati lisnatog škriljevca rezultat drobljenja. |
| --- | --- |

(280)

Treba napomenuti da je u svojem pregledu informacija koje su dostavila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine, Komisija u obzir uzela činjenicu da se specijalizirani arhitektonski proizvodi od lisnatog škriljevca režu na određenu veličinu. Prema tome, Komisija je smatrala da kamenolomi lisnatog škriljevca, u kojima je rezani kamen glavni proizvod, proizvode specijalizirane arhitektonske proizvode (i stoga ne agregate), prvenstveno zato što su agregati lisnatog škriljevca rezultat drobljenja.

| (281) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su statistike kako bi potkrijepila svoje stajalište da lisnati škriljevac ne remeti prodaju sekundarnih agregata i da iako je potražnja za visokokvalitetnim drobljenim kamenom i visokokvalitetnim pijeskom i šljunkom pala tijekom razdoblja u kojem je AGL- bio na snazi, prodaja lisnatog škriljevca, gline i škriljevca za građevinarstvo nije porasla u istim razmjerima. Očito, udio prodaje onog prvogu u skladu je s padom potražnje. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine zaključuju da lisnati škriljevac, glina i škriljevac nisu u velikoj mjeri zamijenili visokokvalitetni drobljeni kamen, pijesak ili šljunak. |
| --- | --- |

(281)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su statistike kako bi potkrijepila svoje stajalište da lisnati škriljevac ne remeti prodaju sekundarnih agregata i da iako je potražnja za visokokvalitetnim drobljenim kamenom i visokokvalitetnim pijeskom i šljunkom pala tijekom razdoblja u kojem je AGL- bio na snazi, prodaja lisnatog škriljevca, gline i škriljevca za građevinarstvo nije porasla u istim razmjerima. Očito, udio prodaje onog prvogu u skladu je s padom potražnje. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine zaključuju da lisnati škriljevac, glina i škriljevac nisu u velikoj mjeri zamijenili visokokvalitetni drobljeni kamen, pijesak ili šljunak.

5.6.2.2.   
  Škriljevac

Škriljevac

(a)   Primjedbe Udruženja BAA primljene 15. rujna 2014.

Primjedbe Udruženja BAA primljene 15. rujna 2014.

| (282) | Udruženje BAA tvrdi da se škriljevac može upotrebljavati kao agregat, tj. kao agregat niže klase, kako je vidljivo i u Izvješću (64). Škriljevac, glina i muljnjak mogu se pojavljivati kao pokrovne stijene ispod kojih su nalazišta drobljenog kamena i mogu se prodavati kao punjenja niže klase. |
| --- | --- |

(282)

Udruženje BAA tvrdi da se škriljevac može upotrebljavati kao agregat, tj. kao agregat niže klase, kako je vidljivo i u Izvješću (64). Škriljevac, glina i muljnjak mogu se pojavljivati kao pokrovne stijene ispod kojih su nalazišta drobljenog kamena i mogu se prodavati kao punjenja niže klase.

64

| (283) | Prema navodima udruženja BAA škriljevac i glina mogu se upotrebljavati za posebne uporabe kao agregati za koje nije dostupan drugi materijal ili je manje dostupan, poput oblaganja i poklapanja odlagališta otpada i oblaganja ribnjaka i kanala. Tvrde da te uporabe predstavljaju uporabe gline i škriljevca kao agregata na isti način na koji uporabe materijala za drenažu i obranu od mora predstavljaju uporabu agregata. Udruženje BAA tvrdi da iako se škriljevac vadi kao nusproizvod gline i ugljena, u Ujedinjenoj Kraljevini postoje i vrlo velika područja u kojima se čvršći, zreliji škriljevac pojavljuje zajedno s pješčenjakom. |
| --- | --- |

(283)

Prema navodima udruženja BAA škriljevac i glina mogu se upotrebljavati za posebne uporabe kao agregati za koje nije dostupan drugi materijal ili je manje dostupan, poput oblaganja i poklapanja odlagališta otpada i oblaganja ribnjaka i kanala. Tvrde da te uporabe predstavljaju uporabe gline i škriljevca kao agregata na isti način na koji uporabe materijala za drenažu i obranu od mora predstavljaju uporabu agregata. Udruženje BAA tvrdi da iako se škriljevac vadi kao nusproizvod gline i ugljena, u Ujedinjenoj Kraljevini postoje i vrlo velika područja u kojima se čvršći, zreliji škriljevac pojavljuje zajedno s pješčenjakom.

| (284) | Udruženje BAA tvrdi da su se čvršće vrste škriljevca, slične tvrdim stijenama, uvijek upotrebljavale kao agregati, čak i prije uvođenja AGL-a. Udruženje BAA navelo je primjer kamenoloma škriljevca koji posluje od 1981. i koji proizvodi građevni kamen i kamen za zidove, kamen za kamenjare i neravno rezani kamen za popločavanje s nešto materijala za ispunjavanje. |
| --- | --- |

(284)

Udruženje BAA tvrdi da su se čvršće vrste škriljevca, slične tvrdim stijenama, uvijek upotrebljavale kao agregati, čak i prije uvođenja AGL-a. Udruženje BAA navelo je primjer kamenoloma škriljevca koji posluje od 1981. i koji proizvodi građevni kamen i kamen za zidove, kamen za kamenjare i neravno rezani kamen za popločavanje s nešto materijala za ispunjavanje.

| (285) | Udruženje BAA dostavilo je popis 20 kamenoloma gline i škriljevca izvađen iz Direktorija rudnika i kamenoloma BGS-a za 2010., koji navodno iskorištavaju materijal samo za uporabu kao agregat. |
| --- | --- |

(285)

Udruženje BAA dostavilo je popis 20 kamenoloma gline i škriljevca izvađen iz Direktorija rudnika i kamenoloma BGS-a za 2010., koji navodno iskorištavaju materijal samo za uporabu kao agregat.

| (286) | Tvrde da neki kamenolomi koji su u Direktoriju rudnika i kamenoloma BGS-a razvrstani kao kamenolomi „pješčenjaka” zapravo ostvaruju korist od izuzeća od AGL-a na temelju toga što su zapravo kamenolomi škriljevca koji su u sastavu nalazišta Caithness Shale Beds u Škotskoj. |
| --- | --- |

(286)

Tvrde da neki kamenolomi koji su u Direktoriju rudnika i kamenoloma BGS-a razvrstani kao kamenolomi „pješčenjaka” zapravo ostvaruju korist od izuzeća od AGL-a na temelju toga što su zapravo kamenolomi škriljevca koji su u sastavu nalazišta Caithness Shale Beds u Škotskoj.

| (287) | Udruženje BAA tvrdi da postoje brojni kamenolomi miješane geologije uključujući škriljevac koji ostvaruju korist od izuzeća za materijal koji se sastoji uglavnom od škriljevca, s obzirom na to da u Ujedinjenoj Kraljevini ima mnogo nalazišta škriljevca i da je često izmiješan s drugim stijenama. Udruženje BAA navodi primjer kamenoloma u kojem se proizvode isključivo agregati i koji na taj način ostvaruje korist od izuzeća. |
| --- | --- |

(287)

Udruženje BAA tvrdi da postoje brojni kamenolomi miješane geologije uključujući škriljevac koji ostvaruju korist od izuzeća za materijal koji se sastoji uglavnom od škriljevca, s obzirom na to da u Ujedinjenoj Kraljevini ima mnogo nalazišta škriljevca i da je često izmiješan s drugim stijenama. Udruženje BAA navodi primjer kamenoloma u kojem se proizvode isključivo agregati i koji na taj način ostvaruje korist od izuzeća.

| (288) | Udruženje BAA tvrdi da nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine imaju informacije u pogledu imena kamenoloma koji su bili izuzeti od AGL-a na temelju toga što su u cijelosti ili uglavnom bili kamenolomi lisnatog škriljevca ili škriljevca. Međutim takve informacije nisu se mogle dostaviti udruženju BAA zbog njihove povjerljivosti. |
| --- | --- |

(288)

Udruženje BAA tvrdi da nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine imaju informacije u pogledu imena kamenoloma koji su bili izuzeti od AGL-a na temelju toga što su u cijelosti ili uglavnom bili kamenolomi lisnatog škriljevca ili škriljevca. Međutim takve informacije nisu se mogle dostaviti udruženju BAA zbog njihove povjerljivosti.

(b)   Primjedbe Roberta Durwarda iz udruženja BAA primljene 17. siječnja 2014.

Primjedbe Roberta Durwarda iz udruženja BAA primljene 17. siječnja 2014.

| (289) | Udruženje BAA tvrdi da se ne može smatrati da su glina i škriljevac za keramičke proizvode i gips u drugačijem položaju od materijala koji se oporezuju u okviru AGL-a u svjetlu njegovog ekološkog cilja. Tvrde da su ti materijali usporedivi s kamenjem, pijeskom ili šljunkom koji se vade radi primjene u građevinarstvu jer se vade radi primjene u građevinarstvu, a glina i škriljevac su stijene. Navodno, velike količine gline i škriljevca upotrebljavaju se za proizvodnju keramičkih građevinskih proizvoda. Vađenje gline za proizvodnju opeke može se smanjiti uporabom betonskih proizvoda koji se mogu proizvesti od otpada/nusproizvoda kamenoloma koji se često oporezuju. Prema tvrdnjama udruženja BAA, neoporezivanje gline i škriljevca koji se upotrebljavaju u keramičkim građevinskim proizvodima potkopava AGL. |
| --- | --- |

(289)

Udruženje BAA tvrdi da se ne može smatrati da su glina i škriljevac za keramičke proizvode i gips u drugačijem položaju od materijala koji se oporezuju u okviru AGL-a u svjetlu njegovog ekološkog cilja. Tvrde da su ti materijali usporedivi s kamenjem, pijeskom ili šljunkom koji se vade radi primjene u građevinarstvu jer se vade radi primjene u građevinarstvu, a glina i škriljevac su stijene. Navodno, velike količine gline i škriljevca upotrebljavaju se za proizvodnju keramičkih građevinskih proizvoda. Vađenje gline za proizvodnju opeke može se smanjiti uporabom betonskih proizvoda koji se mogu proizvesti od otpada/nusproizvoda kamenoloma koji se često oporezuju. Prema tvrdnjama udruženja BAA, neoporezivanje gline i škriljevca koji se upotrebljavaju u keramičkim građevinskim proizvodima potkopava AGL.

(c)   Primjedbe društva Torrington Stone primljene 17. siječnja 2014.

Primjedbe društva Torrington Stone primljene 17. siječnja 2014.

| (290) | Prema tvrdnjama društva Torrington Stone jedan od njihovih kamenoloma proizvodi škriljevac kao nusproizvod krupnozrnog pješčenjaka. Dobre je kakvoće i može se upotrebljavati kao rasuti materijal za ispune. Drugi njihov kamenolom proizvodi škriljevac kao glavni proizvod i pješčenjak kao sekundarni proizvod, koji podliježe porezu. Čini se da društvo Torrington Stone navodi da su proizvodi koje prodaju kamena sitnež, donji nosivi sloj, materijal nepogodan za drobljenje ili materijal za punjenje, koji se mogu se dobiti iz svih njihovih materijala. |
| --- | --- |

(290)

Prema tvrdnjama društva Torrington Stone jedan od njihovih kamenoloma proizvodi škriljevac kao nusproizvod krupnozrnog pješčenjaka. Dobre je kakvoće i može se upotrebljavati kao rasuti materijal za ispune. Drugi njihov kamenolom proizvodi škriljevac kao glavni proizvod i pješčenjak kao sekundarni proizvod, koji podliježe porezu. Čini se da društvo Torrington Stone navodi da su proizvodi koje prodaju kamena sitnež, donji nosivi sloj, materijal nepogodan za drobljenje ili materijal za punjenje, koji se mogu se dobiti iz svih njihovih materijala.

| (291) | Nakon uvođenja AGL-a cijene škriljevca porasle su zbog tržišnih snaga. |
| --- | --- |

(291)

Nakon uvođenja AGL-a cijene škriljevca porasle su zbog tržišnih snaga.

| (292) | Društvo Torrington Stone dostavilo je i podatke u pogledu kamenoloma Venn koji je proizvodio škriljevac kao nusproizvod koji je idealan za popunjavanje nasipa, a natjecao se s oporezivim nusproizvodom iz jednog od kamenoloma društva Torrington Stone. Cijena škriljevca kao nusproizvoda bila je oko 3,50 GBP uključujući prijevoz procijenjen na 3,00 GBP. |
| --- | --- |

(292)

Društvo Torrington Stone dostavilo je i podatke u pogledu kamenoloma Venn koji je proizvodio škriljevac kao nusproizvod koji je idealan za popunjavanje nasipa, a natjecao se s oporezivim nusproizvodom iz jednog od kamenoloma društva Torrington Stone. Cijena škriljevca kao nusproizvoda bila je oko 3,50 GBP uključujući prijevoz procijenjen na 3,00 GBP.

(d)   Primjedbe društva Eunomia primljene 17. siječnja 2014.

Primjedbe društva Eunomia primljene 17. siječnja 2014.

| (293) | Primjedbe društva Eunomia poslane su u ime konzorcija proizvođača sekundarnih agregata (lisnatog škriljevca, rudarske jalovine i pepela s rešetke ložišta peći za spaljivanje) Ujedinjene Kraljevine. |
| --- | --- |

(293)

Primjedbe društva Eunomia poslane su u ime konzorcija proizvođača sekundarnih agregata (lisnatog škriljevca, rudarske jalovine i pepela s rešetke ložišta peći za spaljivanje) Ujedinjene Kraljevine.

| (294) | Prema navodima društva Eunomia, rudarska jalovina (obično se sastoji od škriljevca) dostupna je za ponovnu uporabu iz aktivnih dubokih rudnika ili zatvorenih/održavanih neaktivnih dubokih rudnika. Rudarska jalovina dobiva se vađenjem ugljena iz dubokih rudnika. Kvalitativna svojstva rudarske jalovine uvelike se razlikuju među različitim rudnicima i u različitim fazama vađenja, ovisno o geologiji slojeva u trenutku vađenja. Zbog neujednačenih svojstava rudarske jalovine, to je materijal vrlo niske klase i ima vrlo malu ponovnu uporabnuu vrijednost. |
| --- | --- |

(294)

Prema navodima društva Eunomia, rudarska jalovina (obično se sastoji od škriljevca) dostupna je za ponovnu uporabu iz aktivnih dubokih rudnika ili zatvorenih/održavanih neaktivnih dubokih rudnika. Rudarska jalovina dobiva se vađenjem ugljena iz dubokih rudnika. Kvalitativna svojstva rudarske jalovine uvelike se razlikuju među različitim rudnicima i u različitim fazama vađenja, ovisno o geologiji slojeva u trenutku vađenja. Zbog neujednačenih svojstava rudarske jalovine, to je materijal vrlo niske klase i ima vrlo malu ponovnu uporabnuu vrijednost.

| (295) | Društvo Eunomia tvrdi da rudarska jalovina obično ne ostvaruje dobre cijene. Međutim, postojanje ispusta omogućuje predmetnom rudniku da posluje tako što se ispražnjuju odlagališta jalovine. Društvo Eunomia tvrdi da bez mogućnost besplatnog davanja rudarske jalovine ili prodaje po konkurentnoj cijeni, kojom se odražava njezina slabija kvaliteta, ne postoje druga financijski održiva opcija za uklanjanje rudarske jalovine škriljevca kako bi se omogućio daljnji razvoj. Društvo Eunomia tvrdi da za rudarsku pokvaru trošak proizvodnje nakon vađenja, uz isporuku unutar 5 km od lokaliteta vađenja, obično iznosi [...] GBP po toni za aktivne duboke rudnike i [...] GBP po toni za zatvorene/održavane neaktivne duboke rudnike. Stoga bi uvođenje AGL-a od 2 GBP po toni [...] troškove. Tada bi bilo povoljnije da se rudarska jalovina škriljevca odlaže na odlagališta. |
| --- | --- |

(295)

Društvo Eunomia tvrdi da rudarska jalovina obično ne ostvaruje dobre cijene. Međutim, postojanje ispusta omogućuje predmetnom rudniku da posluje tako što se ispražnjuju odlagališta jalovine. Društvo Eunomia tvrdi da bez mogućnost besplatnog davanja rudarske jalovine ili prodaje po konkurentnoj cijeni, kojom se odražava njezina slabija kvaliteta, ne postoje druga financijski održiva opcija za uklanjanje rudarske jalovine škriljevca kako bi se omogućio daljnji razvoj. Društvo Eunomia tvrdi da za rudarsku pokvaru trošak proizvodnje nakon vađenja, uz isporuku unutar 5 km od lokaliteta vađenja, obično iznosi [...] GBP po toni za aktivne duboke rudnike i [...] GBP po toni za zatvorene/održavane neaktivne duboke rudnike. Stoga bi uvođenje AGL-a od 2 GBP po toni [...] troškove. Tada bi bilo povoljnije da se rudarska jalovina škriljevca odlaže na odlagališta.

(e)   Primjedbe nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine

Primjedbe nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine

| (296) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je škriljevac izuzet zbog toga što se velika većina škriljevca ne upotrebljava kao agregat. Naime, većina škriljevca općenito nije prikladna za uporabu kao agregat. Škriljevac svoju visokokvalitetnu uporabu ima u proizvodnji opeke, što je keramički postupak pa je stoga izuzet od AGL-a. Svi nusproizvodi škriljevca izvađenog za proizvodnju opeke stoga bi bili nusproizvod materijala izvađenog za drugu uporabu, a ne za uporabu kao agregat. |
| --- | --- |

(296)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je škriljevac izuzet zbog toga što se velika većina škriljevca ne upotrebljava kao agregat. Naime, većina škriljevca općenito nije prikladna za uporabu kao agregat. Škriljevac svoju visokokvalitetnu uporabu ima u proizvodnji opeke, što je keramički postupak pa je stoga izuzet od AGL-a. Svi nusproizvodi škriljevca izvađenog za proizvodnju opeke stoga bi bili nusproizvod materijala izvađenog za drugu uporabu, a ne za uporabu kao agregat.

| (297) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je škriljevac dio iste porodice stijena kao i glina. Gline se kreću u rasponu od mekih i plastičnih do čvrstog muljnjaka. Njihova fizikalna i kemijska svojstva i mineralni sastav određuju za koju su uporabu najprikladniji. Ovisno o stupnju kalavosti (65) može biti teško razlikovati škriljevac i glinu na jednom kraju spektra te škriljevac i lisnati škriljevac na drugom kraju spektra. |
| --- | --- |

(297)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je škriljevac dio iste porodice stijena kao i glina. Gline se kreću u rasponu od mekih i plastičnih do čvrstog muljnjaka. Njihova fizikalna i kemijska svojstva i mineralni sastav određuju za koju su uporabu najprikladniji. Ovisno o stupnju kalavosti (65) može biti teško razlikovati škriljevac i glinu na jednom kraju spektra te škriljevac i lisnati škriljevac na drugom kraju spektra.

65

| (298) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je škriljevac usko povezan s vađenjem gline, a na njega se nailazi i prilikom vađenja ugljena. Kao i glina, škriljevac se može upotrebljavati u proizvodnji fasadne opeke, opeke za popločavanje i visokokvalitetne prešane opeke (90 % potražnje za glinom od koje se proizvodi opeka odnosi se na uporabu u proizvodnji fasadnih opeka za domaće tržište nekretnina), krovnih crjepova i obloga te glaziranih cijevi za odvodnjavanje i kanalizaciju. Velike količine upotrebljavaju se u proizvodnji cementa. Druge uporabe uključuju oblaganje i poklapanje odlagališta za otpad, oblaganje ribnjaka i kanala, uporabu u krajobraznom uređenju, proizvodnji laganih agregata za blokove i kao opću građevinsku ispunu. |
| --- | --- |

(298)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je škriljevac usko povezan s vađenjem gline, a na njega se nailazi i prilikom vađenja ugljena. Kao i glina, škriljevac se može upotrebljavati u proizvodnji fasadne opeke, opeke za popločavanje i visokokvalitetne prešane opeke (90 % potražnje za glinom od koje se proizvodi opeka odnosi se na uporabu u proizvodnji fasadnih opeka za domaće tržište nekretnina), krovnih crjepova i obloga te glaziranih cijevi za odvodnjavanje i kanalizaciju. Velike količine upotrebljavaju se u proizvodnji cementa. Druge uporabe uključuju oblaganje i poklapanje odlagališta za otpad, oblaganje ribnjaka i kanala, uporabu u krajobraznom uređenju, proizvodnji laganih agregata za blokove i kao opću građevinsku ispunu.

| (299) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se škriljevac može upotrebljavati kao agregat niske kakvoće, najčešće za popunjavanje prostora i kao rasuti materijal ispod površine cesta. Neke vrste škriljevca prikladne su i za proizvodnju laganih agregata, ali samo nakon što budu podvrgnuti proizvodnom postupku koji obuhvaća izlaganje materijala visokim temperaturama. U nekim okolnostima, geološki uvjeti (tlak i toplina) doveli su do stvaranja čvršćeg škriljevca koji prilikom drobljenja oblikuje granule u obliku blokova koje mogu biti prikladne za neke primjene kao agregat niže klase poput građevinske ispune. |
| --- | --- |

(299)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se škriljevac može upotrebljavati kao agregat niske kakvoće, najčešće za popunjavanje prostora i kao rasuti materijal ispod površine cesta. Neke vrste škriljevca prikladne su i za proizvodnju laganih agregata, ali samo nakon što budu podvrgnuti proizvodnom postupku koji obuhvaća izlaganje materijala visokim temperaturama. U nekim okolnostima, geološki uvjeti (tlak i toplina) doveli su do stvaranja čvršćeg škriljevca koji prilikom drobljenja oblikuje granule u obliku blokova koje mogu biti prikladne za neke primjene kao agregat niže klase poput građevinske ispune.

| (300) | Prema tvrdnjama nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, kako su škriljevac i glina geološki slični, u nacionalnoj statistici Ujedinjene Kraljevine svrstani su zajedno. Godine 2000. u Ujedinjenoj Kraljevini prodano je 10 838 000 tona gline i škriljevca, 7 880 000 tona upotrijebljeno je za opeku, cijevi i pločice, a 2 958 000 tona gline i škriljevca prodano je za druge uporabe. Godine 2012. u Ujedinjenoj Kraljevini prodano je 5 497 000 tona gline i škriljevca, 3 569 000 tona upotrijebljeno je za opeke, cijevi i pločice. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da s obzirom na to da je vađenje gline i škriljevca prepolovljeno u razdoblju između 2000. i 2012. i da je prodaja gline i škriljevca za druge svrhe osim za opeke, cijevi i pločice 2012. bila 35 % niža nego u 2002., nije vjerojatno da je uvođenjem poreza pojačano vađenje za uporabu tih materijala kao agregata. |
| --- | --- |

(300)

Prema tvrdnjama nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, kako su škriljevac i glina geološki slični, u nacionalnoj statistici Ujedinjene Kraljevine svrstani su zajedno. Godine 2000. u Ujedinjenoj Kraljevini prodano je 10 838 000 tona gline i škriljevca, 7 880 000 tona upotrijebljeno je za opeku, cijevi i pločice, a 2 958 000 tona gline i škriljevca prodano je za druge uporabe. Godine 2012. u Ujedinjenoj Kraljevini prodano je 5 497 000 tona gline i škriljevca, 3 569 000 tona upotrijebljeno je za opeke, cijevi i pločice. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da s obzirom na to da je vađenje gline i škriljevca prepolovljeno u razdoblju između 2000. i 2012. i da je prodaja gline i škriljevca za druge svrhe osim za opeke, cijevi i pločice 2012. bila 35 % niža nego u 2002., nije vjerojatno da je uvođenjem poreza pojačano vađenje za uporabu tih materijala kao agregata.

| (301) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je otpadni škriljevac koji nastaje tijekom vađenja ugljena neplanirani i neželjeni nusproizvod. Općenito je prikladan samo kao osnovna ispuna u cestogradnji ili nasipima za obranu od poplava i zbog toga se prodaje po zanemarivoj cijeni. Otpadni proizvodi općenito se odlažu na konsolidirana odlagališta materijala ili se upotrebljavaju kao dodatni materijal za ispunu, ako se u blizini nalazi površinski rudnik. Dok se sam ugljen prodaje za otprilike 50 GBP po toni, škriljevac se obično prodaje za vrlo nisku cijenu, u prosjeku za najviše 1 – 2 GBP po toni, ako se pojavi potražnja u blizini mjesta vađenja. Procjenjuje se da proizvodni troškovi iznose između 0,50 GBP i 2 GBP po toni. Ponekad se škriljevac daje čak i besplatno, ako se kupci sami pobrinu za prijevoz. |
| --- | --- |

(301)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je otpadni škriljevac koji nastaje tijekom vađenja ugljena neplanirani i neželjeni nusproizvod. Općenito je prikladan samo kao osnovna ispuna u cestogradnji ili nasipima za obranu od poplava i zbog toga se prodaje po zanemarivoj cijeni. Otpadni proizvodi općenito se odlažu na konsolidirana odlagališta materijala ili se upotrebljavaju kao dodatni materijal za ispunu, ako se u blizini nalazi površinski rudnik. Dok se sam ugljen prodaje za otprilike 50 GBP po toni, škriljevac se obično prodaje za vrlo nisku cijenu, u prosjeku za najviše 1 – 2 GBP po toni, ako se pojavi potražnja u blizini mjesta vađenja. Procjenjuje se da proizvodni troškovi iznose između 0,50 GBP i 2 GBP po toni. Ponekad se škriljevac daje čak i besplatno, ako se kupci sami pobrinu za prijevoz.

| (302) | To isto vrijedi i za ostale rudarske jalovine, koje se općenito upotrebljavaju samo kao agregat niže klase, ako se pojavi potražnja u blizini mjesta vađenja. |
| --- | --- |

(302)

To isto vrijedi i za ostale rudarske jalovine, koje se općenito upotrebljavaju samo kao agregat niže klase, ako se pojavi potražnja u blizini mjesta vađenja.

| (303) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se neki nusproizvodi škriljevca koji nastaju prilikom vađenja drugih materijala prodaju kao agregati, ali u načelu, zbog troškova prijevoza, uporaba škriljevca kao agregata isplativa je samo ako se potražnja pojavi u blizini mjesta vađenja. Budući da se takav škriljevac ne vadi kako bi se komercijalno iskorištavao kao agregat i kako se zbog njega smanjuje potražnja za svježe izvađenim agregatima, ona tvrde da je njegovo izuzeće u skladu s ekološkim ciljem te naravi i logikom AGL-a. |
| --- | --- |

(303)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se neki nusproizvodi škriljevca koji nastaju prilikom vađenja drugih materijala prodaju kao agregati, ali u načelu, zbog troškova prijevoza, uporaba škriljevca kao agregata isplativa je samo ako se potražnja pojavi u blizini mjesta vađenja. Budući da se takav škriljevac ne vadi kako bi se komercijalno iskorištavao kao agregat i kako se zbog njega smanjuje potražnja za svježe izvađenim agregatima, ona tvrde da je njegovo izuzeće u skladu s ekološkim ciljem te naravi i logikom AGL-a.

| (304) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da BGS i Godišnjak minerala Ujedinjene Kraljevine, godišnja zbirka podataka Ujedinjene Kraljevine, glinu i škriljevac tretiraju kao jednu kategoriju. Njihova prosječna prodajna cijena, prema Uredu za nacionalnu statistiku, kreće se između 2,52 GBP i 2,88 GBP po toni. U 2012. cijene su iznosile između 3,34 GBP do 4,44 GBP po toni. |
| --- | --- |

(304)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da BGS i Godišnjak minerala Ujedinjene Kraljevine, godišnja zbirka podataka Ujedinjene Kraljevine, glinu i škriljevac tretiraju kao jednu kategoriju. Njihova prosječna prodajna cijena, prema Uredu za nacionalnu statistiku, kreće se između 2,52 GBP i 2,88 GBP po toni. U 2012. cijene su iznosile između 3,34 GBP do 4,44 GBP po toni.

| (305) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su informacije u pogledu kamenoloma koji proizvodi krupnozrni pješčenjak koji se upotrebljava u proizvodnji asfalta za primjenu u površinskom sloju cesta. Taj kamenolom proizvodi i prodaje i škriljevac koji se pojavljuje unutar slojeva krupnozrnog pješčenjaka. Kamenolom procjenjuje da trošak proizvodnje njegovih proizvoda od škriljevca iznosi 6,31 GBP po toni. |
| --- | --- |

(305)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su informacije u pogledu kamenoloma koji proizvodi krupnozrni pješčenjak koji se upotrebljava u proizvodnji asfalta za primjenu u površinskom sloju cesta. Taj kamenolom proizvodi i prodaje i škriljevac koji se pojavljuje unutar slojeva krupnozrnog pješčenjaka. Kamenolom procjenjuje da trošak proizvodnje njegovih proizvoda od škriljevca iznosi 6,31 GBP po toni.

| (306) | Što se tiče škriljevca koji se upotrebljava u keramičkim postupcima, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine priložila su informacije koje im je je dostavila Britanska konfederacija keramičara („BCC”), trgovačko udruženje keramičke industrije Ujedinjene Kraljevine. Primijetili su da postoje znatne razlike u troškovima proizvodnje škriljevca, što ovisi o brojnim čimbenicima. Oni procjenjuju da se trošak vađenja općenito kreće u rasponu od [...] – [...] GBP po toni. |
| --- | --- |

(306)

Što se tiče škriljevca koji se upotrebljava u keramičkim postupcima, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine priložila su informacije koje im je je dostavila Britanska konfederacija keramičara („BCC”), trgovačko udruženje keramičke industrije Ujedinjene Kraljevine. Primijetili su da postoje znatne razlike u troškovima proizvodnje škriljevca, što ovisi o brojnim čimbenicima. Oni procjenjuju da se trošak vađenja općenito kreće u rasponu od [...] – [...] GBP po toni.

| (307) | Udruženje BCC procjenjuje da bi prodajna cijena škriljevca za uporabu kao agregata bila [...] GBP do [...] GBP po toni. Tvrde da se škriljevac može prodavati s gubitkom kako bi se došlo do kvalitetnih materijala za proizvodnju opeke koji se nalaze ispod predmetnog nalazišta škriljevca. |
| --- | --- |

(307)

Udruženje BCC procjenjuje da bi prodajna cijena škriljevca za uporabu kao agregata bila [...] GBP do [...] GBP po toni. Tvrde da se škriljevac može prodavati s gubitkom kako bi se došlo do kvalitetnih materijala za proizvodnju opeke koji se nalaze ispod predmetnog nalazišta škriljevca.

| (308) | Udruženje BCC nadalje napominje da se veći dio proizvodnje opeke odvija na lokalitetima povezanima s kamenolomima, pa se stoga ne određuje cijena materijala. Međutim, prema njihovoj procjeni trošak – ako se prodaje trećoj strani – iznosi [...] GBP do [...] GBP po toni, plus troškovi dostave. Napominju da je prodajna cijena škriljevca niža od cijene visokokvalitetne gline. |
| --- | --- |

(308)

Udruženje BCC nadalje napominje da se veći dio proizvodnje opeke odvija na lokalitetima povezanima s kamenolomima, pa se stoga ne određuje cijena materijala. Međutim, prema njihovoj procjeni trošak – ako se prodaje trećoj strani – iznosi [...] GBP do [...] GBP po toni, plus troškovi dostave. Napominju da je prodajna cijena škriljevca niža od cijene visokokvalitetne gline.

| (309) | U pogledu izuzeća za materijale koji se uglavnom sastoje od ugljena, lignita, lisnatog škriljevca i škriljevca, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine pokazuju da je izuzeće potrebno s obzirom na to da prirodni minerali nemaju čistoću od 100 %. |
| --- | --- |

(309)

U pogledu izuzeća za materijale koji se uglavnom sastoje od ugljena, lignita, lisnatog škriljevca i škriljevca, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine pokazuju da je izuzeće potrebno s obzirom na to da prirodni minerali nemaju čistoću od 100 %.

| (310) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine smatraju da se škriljevac ne vadi isključivo za uporabu kao agregat te su istražila početne tvrdnje udruženja BAA u tom pogledu u postupku pred sudovima Unije. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine ustraju na tvrdnji da se škriljevac i dalje proizvodi kao nusproizvod drugih aktivnosti vađenja, osobito gline, ugljena i vapnenca. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da niti iz jednog dokumenta koje je udruženje BAA dostavilo sudovima Unije ili Komisiji, prije donošenja odluke o pokretanju postupka, nije vidljivo da ima kamenoloma koji iskorištavaju škriljevac i glinu prvenstveno za uporabu kao agregat. |
| --- | --- |

(310)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine smatraju da se škriljevac ne vadi isključivo za uporabu kao agregat te su istražila početne tvrdnje udruženja BAA u tom pogledu u postupku pred sudovima Unije. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine ustraju na tvrdnji da se škriljevac i dalje proizvodi kao nusproizvod drugih aktivnosti vađenja, osobito gline, ugljena i vapnenca. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da niti iz jednog dokumenta koje je udruženje BAA dostavilo sudovima Unije ili Komisiji, prije donošenja odluke o pokretanju postupka, nije vidljivo da ima kamenoloma koji iskorištavaju škriljevac i glinu prvenstveno za uporabu kao agregat.

| (311) | Komisija je zatražila od nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine da dostave podatke u pogledu proizvoda četiri kamenoloma koja se spominju u podnesku jedne zainteresirane strane kao izuzeti kamenolomi koji su dobili ugovore isključivo zbog tog izuzeća i koji dostavljaju istu vrstu proizvoda koju je mogao dostavljati i njihov kamenolom koji se oporezuje. Spominje se da je jedan od kamenoloma dobio odobrenje za iskorištavanje škriljevca. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine utvrdila su da su sva četiri kamenoloma bila registrirana za plaćanje AGL-a i da to i čine od njegova uvođenja 2002. Čini se da ti kamenolomi prodaju (66) izvađeni kamen, pijesak, šljunak, agregat uključujući reciklirane proizvode i proizvode od betona, agregat od čvrstog kamena, agregate i ispune, proizvode za građevinarstvo, dekorativne agregate, ploče za popločavanje od pješčenjaka te pijesak, šljunak i druge agregate. Nije utvrđeno da je ijedan od tih kamenoloma ostvario korist od izuzeća za škriljevac. |
| --- | --- |

(311)

Komisija je zatražila od nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine da dostave podatke u pogledu proizvoda četiri kamenoloma koja se spominju u podnesku jedne zainteresirane strane kao izuzeti kamenolomi koji su dobili ugovore isključivo zbog tog izuzeća i koji dostavljaju istu vrstu proizvoda koju je mogao dostavljati i njihov kamenolom koji se oporezuje. Spominje se da je jedan od kamenoloma dobio odobrenje za iskorištavanje škriljevca. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine utvrdila su da su sva četiri kamenoloma bila registrirana za plaćanje AGL-a i da to i čine od njegova uvođenja 2002. Čini se da ti kamenolomi prodaju (66) izvađeni kamen, pijesak, šljunak, agregat uključujući reciklirane proizvode i proizvode od betona, agregat od čvrstog kamena, agregate i ispune, proizvode za građevinarstvo, dekorativne agregate, ploče za popločavanje od pješčenjaka te pijesak, šljunak i druge agregate. Nije utvrđeno da je ijedan od tih kamenoloma ostvario korist od izuzeća za škriljevac.

66

| (312) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine razmotrila su i osam kamenoloma koji su u bazi podataka BGS-a navedeni kao kamenolomi koji namjerno vade škriljevac za uporabu kao agregat. Tvrde da barem neki od tih kamenoloma vade i druge proizvode osim škriljevca. Ona stoga očito nisu mogla nedvojbeno utvrditi kamenolome škriljevca koji vade škriljevac isključivo za uporabu kao agregat. |
| --- | --- |

(312)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine razmotrila su i osam kamenoloma koji su u bazi podataka BGS-a navedeni kao kamenolomi koji namjerno vade škriljevac za uporabu kao agregat. Tvrde da barem neki od tih kamenoloma vade i druge proizvode osim škriljevca. Ona stoga očito nisu mogla nedvojbeno utvrditi kamenolome škriljevca koji vade škriljevac isključivo za uporabu kao agregat.

| (313) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine objašnjavaju da bi škriljevac trebao ostvarivati koristi od izuzeća i kada je nusproizvod oporezivih agregata. Na primjer, škriljevac se može vaditi kao neizbježni nusproizvod vađenja vapnenca ili krupnozrnog pješčenjaka. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je škriljevac materijal niže vrijednosti od vapnenca, i nije prikladan za široki raspon primjena agregata. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je škriljevac proizveden na taj način kao nusproizvod bio izuzet u skladu s ekološkim ciljem poreza kako bi se kamenolomima koji ga proizvode kao nusproizvod omogućilo da ga prodaju kao zamjenu za ostale svježe izvađene agregate za uporabu u ograničenom rasponu primjena za koje je prikladan. Ako je za materijal prvotno plaćen porez kao za vapnenac, kamenolomi ga ne bi mogli prodati kao otpadni škriljevac. |
| --- | --- |

(313)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine objašnjavaju da bi škriljevac trebao ostvarivati koristi od izuzeća i kada je nusproizvod oporezivih agregata. Na primjer, škriljevac se može vaditi kao neizbježni nusproizvod vađenja vapnenca ili krupnozrnog pješčenjaka. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je škriljevac materijal niže vrijednosti od vapnenca, i nije prikladan za široki raspon primjena agregata. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je škriljevac proizveden na taj način kao nusproizvod bio izuzet u skladu s ekološkim ciljem poreza kako bi se kamenolomima koji ga proizvode kao nusproizvod omogućilo da ga prodaju kao zamjenu za ostale svježe izvađene agregate za uporabu u ograničenom rasponu primjena za koje je prikladan. Ako je za materijal prvotno plaćen porez kao za vapnenac, kamenolomi ga ne bi mogli prodati kao otpadni škriljevac.

| (314) | Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, s obzirom na to da je škriljevac općenito prikladan samo za ograničene i posebne primjene kao agregat, te da je škriljevac u načelu isplativo upotrebljavati kao agregat samo ako se potražnja pojavi u blizini mjesta vađenja, nije vjerojatno da bi u blizini bilo kojeg kamenoloma u kojem se prvenstveno vade drugi agregati (npr. krupnozrni pješčenjak) bilo dovoljno potražnje kojom bi se potaklo vađenje dodatnog oporezivog agregata kako bi se došlo do neoporezivog nusproizvoda škriljevca. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da nisu upoznata niti s jednom situacijom u kojoj se to dogodilo ili je vjerojatno da će se dogoditi u budućnosti. |
| --- | --- |

(314)

Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, s obzirom na to da je škriljevac općenito prikladan samo za ograničene i posebne primjene kao agregat, te da je škriljevac u načelu isplativo upotrebljavati kao agregat samo ako se potražnja pojavi u blizini mjesta vađenja, nije vjerojatno da bi u blizini bilo kojeg kamenoloma u kojem se prvenstveno vade drugi agregati (npr. krupnozrni pješčenjak) bilo dovoljno potražnje kojom bi se potaklo vađenje dodatnog oporezivog agregata kako bi se došlo do neoporezivog nusproizvoda škriljevca. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da nisu upoznata niti s jednom situacijom u kojoj se to dogodilo ili je vjerojatno da će se dogoditi u budućnosti.

| (315) | U odgovoru na podnesak koji je zainteresirana strana dostavila Komisiji, u kojem se navodi da su primarni materijali kamenoloma Vyse (koji pripada kamenolomu Torrington Stone) u Sjevernom Devonu muljnjak i škriljevac koji se upotrebljavaju kao agregati, uz sekundarni materijal nečisti pješčenjak, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dovode u pitanje tvrdnju da je škriljevac primarni materijal tog kamenoloma s obzirom na to da se na njihovom web-mjestu detaljno opisuju njihovi visokokvalitetni proizvodi od pješčenjaka te da se napominje da „opće priznati zbog svoje iznimne trajnosti i kvalitete, Braunton Aggregates isporučuju niz proizvoda od pješčenjaka, od ukrasnog kamena, kamena za omeđivanje, vrtne kamene sitneži, kamenja za kamenjare do ispuna za rešetkaste pregrade i agregata u rasutom stanju”. U Direktoriju rudnika i kamenoloma iz 2010. koji je sastavio Britanski centar za geološka istraživanja kamenolom Beam Quarry naveden je kao kamenolom koji proizvodi „pješčenjak, karbon, kamenje sa stratificiranim uzorkom”. Ona stoga ne prihvaćaju da je kamenolom Vyse dokaz toga da se škriljevac vadi namjerno za uporabu kao agregat. |
| --- | --- |

(315)

U odgovoru na podnesak koji je zainteresirana strana dostavila Komisiji, u kojem se navodi da su primarni materijali kamenoloma Vyse (koji pripada kamenolomu Torrington Stone) u Sjevernom Devonu muljnjak i škriljevac koji se upotrebljavaju kao agregati, uz sekundarni materijal nečisti pješčenjak, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dovode u pitanje tvrdnju da je škriljevac primarni materijal tog kamenoloma s obzirom na to da se na njihovom web-mjestu detaljno opisuju njihovi visokokvalitetni proizvodi od pješčenjaka te da se napominje da „opće priznati zbog svoje iznimne trajnosti i kvalitete, Braunton Aggregates isporučuju niz proizvoda od pješčenjaka, od ukrasnog kamena, kamena za omeđivanje, vrtne kamene sitneži, kamenja za kamenjare do ispuna za rešetkaste pregrade i agregata u rasutom stanju”. U Direktoriju rudnika i kamenoloma iz 2010. koji je sastavio Britanski centar za geološka istraživanja kamenolom Beam Quarry naveden je kao kamenolom koji proizvodi „pješčenjak, karbon, kamenje sa stratificiranim uzorkom”. Ona stoga ne prihvaćaju da je kamenolom Vyse dokaz toga da se škriljevac vadi namjerno za uporabu kao agregat.

| (316) | Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, u pogledu škriljevca, HMRC primjenjuje kriterij – kako je opisano u Izvješću – prema kojem se taj materijal mora „lako cijepati (džepnim nožićem) u pahuljice čija se debljina mjeri u milimetrima”. Materijal koji se cijepa u male blokove čija se debljina mjeri u centimetrima (i stoga je prikladniji za uporabu kao agregat) razvrstava se kao muljnjak i predmet je oporezivanja. Udruženje BAA u svojem podnesku tvrdi da niz kamenoloma zbog poreza vadi isključivo materijal koji je razvrstan kao škriljevac te taj materijal prodaje kao agregat. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine pokazuju da, ako bi postojali bilo kakvi materijalni dokazi da postoje takvi slučajevi lažnog opisivanja kamenja kao škriljevca radi izuzeća od AGL-a, HMRC bi to istražio kao potencijalnu poreznu prijevaru. |
| --- | --- |

(316)

Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, u pogledu škriljevca, HMRC primjenjuje kriterij – kako je opisano u Izvješću – prema kojem se taj materijal mora „lako cijepati (džepnim nožićem) u pahuljice čija se debljina mjeri u milimetrima”. Materijal koji se cijepa u male blokove čija se debljina mjeri u centimetrima (i stoga je prikladniji za uporabu kao agregat) razvrstava se kao muljnjak i predmet je oporezivanja. Udruženje BAA u svojem podnesku tvrdi da niz kamenoloma zbog poreza vadi isključivo materijal koji je razvrstan kao škriljevac te taj materijal prodaje kao agregat. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine pokazuju da, ako bi postojali bilo kakvi materijalni dokazi da postoje takvi slučajevi lažnog opisivanja kamenja kao škriljevca radi izuzeća od AGL-a, HMRC bi to istražio kao potencijalnu poreznu prijevaru.

| (317) | Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, sve porezne aktivnosti koje obavlja HMRC temelje se na riziku. To znači da se ne provjeravaju sva poduzeća registrirana u HMRC-u ako ne postoji razlog da se ispitaju porezne prijave koje su predala HMRC-u. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine svjesna su da postoji rizik da bi kamenolomi mogli ostvarivati korist od izuzeća od AGL-a lažnim opisivanjem materijala koje proizvode. HMRC provodi provjere kako bi osigurao da se AGL pravilno primjenjuje, te provodi istrage kada postoje dokazi o lažnom opisivanju materijala. |
| --- | --- |

(317)

Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, sve porezne aktivnosti koje obavlja HMRC temelje se na riziku. To znači da se ne provjeravaju sva poduzeća registrirana u HMRC-u ako ne postoji razlog da se ispitaju porezne prijave koje su predala HMRC-u. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine svjesna su da postoji rizik da bi kamenolomi mogli ostvarivati korist od izuzeća od AGL-a lažnim opisivanjem materijala koje proizvode. HMRC provodi provjere kako bi osigurao da se AGL pravilno primjenjuje, te provodi istrage kada postoje dokazi o lažnom opisivanju materijala.

| (318) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine preispitala su povjerljive porezne evidencije i javne informacije u pogledu kamenoloma koje je udruženje BAA navelo kao kamenolome koji proizvode glinu i škriljevac isključivo za uporabu kao agregat ili koji su svoje proizvode pogrešno označili kao škriljevac kako bi mogli ostvariti korist od izuzeća. Rezultati preispitivanja u pogledu svakog kamenoloma predstavljeni su Komisiji. Preispitivanje je pokazalo da možda postoje određena sporna pitanja u pogledu jednog kamenoloma, a nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine obvezala su se to istražiti. Što se tiče većine kamenoloma za koje je utvrđeno da su aktivni ili da su bili aktivni, nije bilo pokazatelja da iskorištavaju škriljevac ili glinu isključivo za uporabu kao agregat. Međutim, iz podataka koji su dostavljeni Komisiji vidljivo je da barem četiri ili pet (67) kamenoloma ostvaruju korist od izuzeća iako im je glavni proizvod rezani kamen, a škriljevac se vadi uz njega. |
| --- | --- |

(318)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine preispitala su povjerljive porezne evidencije i javne informacije u pogledu kamenoloma koje je udruženje BAA navelo kao kamenolome koji proizvode glinu i škriljevac isključivo za uporabu kao agregat ili koji su svoje proizvode pogrešno označili kao škriljevac kako bi mogli ostvariti korist od izuzeća. Rezultati preispitivanja u pogledu svakog kamenoloma predstavljeni su Komisiji. Preispitivanje je pokazalo da možda postoje određena sporna pitanja u pogledu jednog kamenoloma, a nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine obvezala su se to istražiti. Što se tiče većine kamenoloma za koje je utvrđeno da su aktivni ili da su bili aktivni, nije bilo pokazatelja da iskorištavaju škriljevac ili glinu isključivo za uporabu kao agregat. Međutim, iz podataka koji su dostavljeni Komisiji vidljivo je da barem četiri ili pet (67) kamenoloma ostvaruju korist od izuzeća iako im je glavni proizvod rezani kamen, a škriljevac se vadi uz njega.

67

5.6.2.3.   
  Ugljen

Ugljen

(a)   Primjedbe nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine

Primjedbe nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine

| (319) | Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, ugljen je zapaljiva, sedimentna stijena. Ugljen proizveden u Britaniji ima visoki sadržaj sumpora i upotrebljava se gotovo isključivo u elektranama na ugljen za odsumporavanje dimnih plinova, iako se nešto malo ugljena troši i u domaćinstvima. Sav koksni ugljen (koji se upotrebljava u visokim pećima za proizvodnju čelika) trenutačno se uvozi. Ugljen nije prikladan za uporabu kao agregat. |
| --- | --- |

(319)

Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, ugljen je zapaljiva, sedimentna stijena. Ugljen proizveden u Britaniji ima visoki sadržaj sumpora i upotrebljava se gotovo isključivo u elektranama na ugljen za odsumporavanje dimnih plinova, iako se nešto malo ugljena troši i u domaćinstvima. Sav koksni ugljen (koji se upotrebljava u visokim pećima za proizvodnju čelika) trenutačno se uvozi. Ugljen nije prikladan za uporabu kao agregat.

| (320) | Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, ako se ugljen vadi iz površinskih kopova, pokrovne stijene (68) i slojevi koji se nalaze između ugljenih slojeva podižu se odvojeno od ugljenih slojeva i vatrostalne gline koja leži ispod nekih slojeva. Vatrostalna glina, koja je nusproizvod vađenja ugljena, vadi se odvojeno i prodaje za oko 10 % od cijene ugljena, prvenstveno kao bojilo u proizvodnji opeke. U svim slučajevima, pokrovna stijena, prašina koja se nalazi između slojeva i svi ostaci koji preostanu nakon prerade minerala (npr. radi uklanjanja visokog sadržaja pepela i drugih nečistoća) nakon vađenja se odlažu u prazne šupljine. |
| --- | --- |

(320)

Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, ako se ugljen vadi iz površinskih kopova, pokrovne stijene (68) i slojevi koji se nalaze između ugljenih slojeva podižu se odvojeno od ugljenih slojeva i vatrostalne gline koja leži ispod nekih slojeva. Vatrostalna glina, koja je nusproizvod vađenja ugljena, vadi se odvojeno i prodaje za oko 10 % od cijene ugljena, prvenstveno kao bojilo u proizvodnji opeke. U svim slučajevima, pokrovna stijena, prašina koja se nalazi između slojeva i svi ostaci koji preostanu nakon prerade minerala (npr. radi uklanjanja visokog sadržaja pepela i drugih nečistoća) nakon vađenja se odlažu u prazne šupljine.

68

| (321) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da svi podzemni rudnici svoj ugljen obrađuju u postrojenjima za odvajanje čestica po gustoći. Otpad iz tog procesa u načelu se odlaže na odlagališta i konsolidira. Stara odlagališta otpada uljepšana su i pokrivena vegetacijom kako bi se smanjio njihov vizualni učinak. Ako u blizini postoji površinski kop ugljena i/ili drugih minerala, otpad se ponekad upotrebljava kao dodatna ispuna za zatrpavanje tih šupljina. |
| --- | --- |

(321)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da svi podzemni rudnici svoj ugljen obrađuju u postrojenjima za odvajanje čestica po gustoći. Otpad iz tog procesa u načelu se odlaže na odlagališta i konsolidira. Stara odlagališta otpada uljepšana su i pokrivena vegetacijom kako bi se smanjio njihov vizualni učinak. Ako u blizini postoji površinski kop ugljena i/ili drugih minerala, otpad se ponekad upotrebljava kao dodatna ispuna za zatrpavanje tih šupljina.

| (322) | Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, neke se jalovine ili otpad iz proizvodnje ugljena mogu upotrijebiti, primjerice, kao rasuta ispuna u građevinarstvu ili za nasipe za obranu od poplava. Otpad se sastoji od sitnog zrnja i nije prikladan za uporabu u građevinarstvu kao potpora. |
| --- | --- |

(322)

Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, neke se jalovine ili otpad iz proizvodnje ugljena mogu upotrijebiti, primjerice, kao rasuta ispuna u građevinarstvu ili za nasipe za obranu od poplava. Otpad se sastoji od sitnog zrnja i nije prikladan za uporabu u građevinarstvu kao potpora.

| (323) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da nema dokaza da ijedan kamenolom u Ujedinjenoj Kraljevini vadi ugljen isključivo za dobivanje agregata. Tvrde da je AGL osmišljen kako bi se osiguralo da se materijal koji se u cijelosti sastoji od jalovine koja je nastala prilikom vađenja ugljena ne oporezuje. Čisti slojevi agregata koji se vade prilikom kopanja do ugljena podliježu AGL-u. |
| --- | --- |

(323)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da nema dokaza da ijedan kamenolom u Ujedinjenoj Kraljevini vadi ugljen isključivo za dobivanje agregata. Tvrde da je AGL osmišljen kako bi se osiguralo da se materijal koji se u cijelosti sastoji od jalovine koja je nastala prilikom vađenja ugljena ne oporezuje. Čisti slojevi agregata koji se vade prilikom kopanja do ugljena podliježu AGL-u.

5.6.2.4.   
  Lignit

Lignit

(a)   Primjedbe nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine

Primjedbe nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine

| (324) | Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, lignit je materijal koji se po svojim svojstvima nalazi između treseta i ugljena. Jedino značajno nalazište lignita u Velikoj Britaniji je u Devonu, gdje se dobiva kao nusproizvod vađenja kuglične gline. Male količine prodaju se za uporabu u vrtlarstvu. Velika nalazišta postoje i u Sjevernoj Irskoj, ali tamo nije bilo komercijalne proizvodnje lignita zbog znatnog otpora takvoj proizvodnji u lokalnoj zajednici. Lignit nije prikladan za uporabu kao agregat, posebno zbog visokog sadržaja vlage i hlapivih tvari. |
| --- | --- |

(324)

Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, lignit je materijal koji se po svojim svojstvima nalazi između treseta i ugljena. Jedino značajno nalazište lignita u Velikoj Britaniji je u Devonu, gdje se dobiva kao nusproizvod vađenja kuglične gline. Male količine prodaju se za uporabu u vrtlarstvu. Velika nalazišta postoje i u Sjevernoj Irskoj, ali tamo nije bilo komercijalne proizvodnje lignita zbog znatnog otpora takvoj proizvodnji u lokalnoj zajednici. Lignit nije prikladan za uporabu kao agregat, posebno zbog visokog sadržaja vlage i hlapivih tvari.

5.6.2.5.   
  Ocjena Komisije

Ocjena Komisije

5.6.2.5.1.   Lisnati škriljevac

Lisnati škriljevac

| (325) | Iako je lisnati škriljevac agregat u smislu članka 17. stavka 1. Zakona iz 2001. iz podnesaka nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine i zainteresiranih strana proizlazi da se lisnati škriljevac vadi radi dobivanja arhitektonskih proizvoda i proizvoda standardnih veličina koji se prodaju po puno višoj cijeni od lisnatog škriljevca koji se prodaje za uporabu kao agregat. Ne bi bilo ekonomski smisleno iskorištavati kamenolome samo kako bi se izvadio lisnati škriljevac za uporabu kao agregat koji zbog svojih osobina, u većini slučajeva, nije prikladan za primjene kao visokokvalitetan agregat, nego se upotrebljava kao agregat niže klase. Osim toga, metode vađenja daleko su skuplje od standardnih metoda vađenja agregata – bilo bi ekonomski nelogično namjerno proizvoditi agregat na tako skup način. Na primjer, trošak proizvodnje agregata lisnatog škriljevca iznosi 5,7 GBP do 6,5 GBP po toni, dok se prodaje po cijeni od najviše 6,42 GBP po toni. |
| --- | --- |

(325)

Iako je lisnati škriljevac agregat u smislu članka 17. stavka 1. Zakona iz 2001. iz podnesaka nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine i zainteresiranih strana proizlazi da se lisnati škriljevac vadi radi dobivanja arhitektonskih proizvoda i proizvoda standardnih veličina koji se prodaju po puno višoj cijeni od lisnatog škriljevca koji se prodaje za uporabu kao agregat. Ne bi bilo ekonomski smisleno iskorištavati kamenolome samo kako bi se izvadio lisnati škriljevac za uporabu kao agregat koji zbog svojih osobina, u većini slučajeva, nije prikladan za primjene kao visokokvalitetan agregat, nego se upotrebljava kao agregat niže klase. Osim toga, metode vađenja daleko su skuplje od standardnih metoda vađenja agregata – bilo bi ekonomski nelogično namjerno proizvoditi agregat na tako skup način. Na primjer, trošak proizvodnje agregata lisnatog škriljevca iznosi 5,7 GBP do 6,5 GBP po toni, dok se prodaje po cijeni od najviše 6,42 GBP po toni.

| (326) | Materijal koji se upotrebljava kao visokokvalitetni lisnati škriljevac ima rezano lice zbog načina na koji se vadi; teške ploče škriljevca režu se poprečno u utvrđene veličine s pomoću pile, a i tada obično imaju najmanje jedno lice koje se kala duž prirodne ravnine u stijeni pravljenjem rascjepa (razdvajanje maljem i dlijetom). U tom slučaju, na lisnati škriljevac odnosio bi se izuzeti postupak u skladu s člankom 18. stavkom 2. Zakona o financijama iz 2001. te bi ostvarivao korist od poreznog odbitka u skladu s člankom 30. |
| --- | --- |

(326)

Materijal koji se upotrebljava kao visokokvalitetni lisnati škriljevac ima rezano lice zbog načina na koji se vadi; teške ploče škriljevca režu se poprečno u utvrđene veličine s pomoću pile, a i tada obično imaju najmanje jedno lice koje se kala duž prirodne ravnine u stijeni pravljenjem rascjepa (razdvajanje maljem i dlijetom). U tom slučaju, na lisnati škriljevac odnosio bi se izuzeti postupak u skladu s člankom 18. stavkom 2. Zakona o financijama iz 2001. te bi ostvarivao korist od poreznog odbitka u skladu s člankom 30.

| (327) | Udruženje BAA i nekoliko zainteresiranih strana tvrdili su da su ploče stolova, kamen za zidove i kamen za omeđivanje agregati i da bi kamenolomi koji proizvode takve proizvode kao primarne proizvode trebali plaćati porez. Glavni argument za to je da se struktura proizvoda odgovarajućih kamenoloma ne razlikuje od strukture proizvoda kamenoloma koji vade kamen (poput granita ili pješčenjaka) i koji isto tako proizvode kamen za zidove, a potom sekundarne agregate niže klase. |
| --- | --- |

(327)

Udruženje BAA i nekoliko zainteresiranih strana tvrdili su da su ploče stolova, kamen za zidove i kamen za omeđivanje agregati i da bi kamenolomi koji proizvode takve proizvode kao primarne proizvode trebali plaćati porez. Glavni argument za to je da se struktura proizvoda odgovarajućih kamenoloma ne razlikuje od strukture proizvoda kamenoloma koji vade kamen (poput granita ili pješčenjaka) i koji isto tako proizvode kamen za zidove, a potom sekundarne agregate niže klase.

| (328) | Za razliku od ostalih agregata poput vapnenca, čini se da škriljevac zahtijeva duboko kopanje, što njegovo vađenje čini skupim u odnosu na troškove uobičajenog kamenoloma. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine i zainteresirane strane pokazali su da postoji važna razlika između uobičajenih kamenoloma agregata (kao što su granit, pješčenjak i vapnenac) i kamenoloma lisnatog škriljevca i da je potpuno opravdano tretirati ih različito u poreznom smislu. |
| --- | --- |

(328)

Za razliku od ostalih agregata poput vapnenca, čini se da škriljevac zahtijeva duboko kopanje, što njegovo vađenje čini skupim u odnosu na troškove uobičajenog kamenoloma. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine i zainteresirane strane pokazali su da postoji važna razlika između uobičajenih kamenoloma agregata (kao što su granit, pješčenjak i vapnenac) i kamenoloma lisnatog škriljevca i da je potpuno opravdano tretirati ih različito u poreznom smislu.

| (329) | Udruženje BAA i nekoliko zainteresiranih strana tvrde da ima kamenoloma lisnatog škriljevca koji ne proizvode specijalizirane arhitektonske proizvoda, nego iskorištavaju lisnati škriljevac namjerno za uporabu kao agregat. Nadalje, ima kamenoloma koji tvrde da bi trebali biti obuhvaćeni izuzećem jer proizvode lisnati škriljevac, ali zapravo materijal koji proizvode nema odgovarajuću kalavu strukturu ili je pogrešno označen. |
| --- | --- |

(329)

Udruženje BAA i nekoliko zainteresiranih strana tvrde da ima kamenoloma lisnatog škriljevca koji ne proizvode specijalizirane arhitektonske proizvoda, nego iskorištavaju lisnati škriljevac namjerno za uporabu kao agregat. Nadalje, ima kamenoloma koji tvrde da bi trebali biti obuhvaćeni izuzećem jer proizvode lisnati škriljevac, ali zapravo materijal koji proizvode nema odgovarajuću kalavu strukturu ili je pogrešno označen.

| (330) | U tom pogledu Komisija napominje, kao prvo, da prema tvrdnjama nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine ne postoje naznake da bi kamenolomi namjerno vadili škriljevac za uporabu kao agregat. Doista, u nedostatku jasnih dokaza o suprotnom, od nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine nije se moglo očekivati da će dokazati negativnu činjenicu, tj. da nema kamenoloma koji namjerno vade škriljevac za uporabu kao agregat. Kada su joj bili dostavljeni primjeri kamenoloma koji navodno iskorištavaju lisnati škriljevac namjerno za uporabu kao agregat, Komisija je zatražila da nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostave informacije u pogledu tih kamenoloma. Informacije pokazuju da nijedan od tih kamenolomima ne iskorištava lisnati škriljevac namjerno i prvenstveno radi uporabe kao agregata. Informacije jedino ostavljaju sumnju u pogledu kvalifikacija proizvoda jednog određenog kamenoloma kao lisnatog škriljevca, što su se tijela Ujedinjene Kraljevine obvezala istražiti. Lažno predstavljanje materijala predstavlja zlouporabu AGL-a, a ne pitanje povezano s državnom potporom. |
| --- | --- |

(330)

U tom pogledu Komisija napominje, kao prvo, da prema tvrdnjama nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine ne postoje naznake da bi kamenolomi namjerno vadili škriljevac za uporabu kao agregat. Doista, u nedostatku jasnih dokaza o suprotnom, od nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine nije se moglo očekivati da će dokazati negativnu činjenicu, tj. da nema kamenoloma koji namjerno vade škriljevac za uporabu kao agregat. Kada su joj bili dostavljeni primjeri kamenoloma koji navodno iskorištavaju lisnati škriljevac namjerno za uporabu kao agregat, Komisija je zatražila da nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostave informacije u pogledu tih kamenoloma. Informacije pokazuju da nijedan od tih kamenolomima ne iskorištava lisnati škriljevac namjerno i prvenstveno radi uporabe kao agregata. Informacije jedino ostavljaju sumnju u pogledu kvalifikacija proizvoda jednog određenog kamenoloma kao lisnatog škriljevca, što su se tijela Ujedinjene Kraljevine obvezala istražiti. Lažno predstavljanje materijala predstavlja zlouporabu AGL-a, a ne pitanje povezano s državnom potporom.

| (331) | Drugo, kako je opisano u uvodnoj izjavi 169. Komisija smatra da oglasi u kojima kamenolomi opisuju svoje proizvode radi privlačenja klijenata nisu u potpunosti relevantni za ocjenu uporabe tih materijala za potrebe AGL-a. Sama nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine ne uzimaju u obzir takve opise za potrebe ubiranja poreza. |
| --- | --- |

(331)

Drugo, kako je opisano u uvodnoj izjavi 169. Komisija smatra da oglasi u kojima kamenolomi opisuju svoje proizvode radi privlačenja klijenata nisu u potpunosti relevantni za ocjenu uporabe tih materijala za potrebe AGL-a. Sama nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine ne uzimaju u obzir takve opise za potrebe ubiranja poreza.

| (332) | Kriterij kojim su se nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine služila za provjeru je li materijal koji je izvadio određeni kamenolom lisnati škriljevac u skladu je s Izvješćem (69), a provjerava se može li se materijal „cijepati samo dlijetom na oštre pahuljice i pločice”. Stoga, ako bi bilo kamenoloma koji tvrde da proizvode lisnati škriljevac i tako ostvaruju korist od izuzeća, a zapravo proizvode materijal koji nema dovoljno kalavu strukturu, kako tvrdi udruženje BAA, ti se kamenolomi ne bi prijavili za plaćanje AGL-a, kršeći tako zakon. To bi predstavljalo pitanje provedbe zakona koje bi kao prijevaru istraživao HMRC. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine obvezala su se istražiti prethodno spomenuti kamenolom i sve druge slučajeve u kojima istraživanje poduzeto radi prikupljanja dokaza za Komisiju izaziva zabrinutost u pogledu pogrešnog razvrstavanja materijala. Ako se pokaže da materijal nije lisnati škriljevac, naplaćuju se porez i kazna. |
| --- | --- |

(332)

Kriterij kojim su se nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine služila za provjeru je li materijal koji je izvadio određeni kamenolom lisnati škriljevac u skladu je s Izvješćem (69), a provjerava se može li se materijal „cijepati samo dlijetom na oštre pahuljice i pločice”. Stoga, ako bi bilo kamenoloma koji tvrde da proizvode lisnati škriljevac i tako ostvaruju korist od izuzeća, a zapravo proizvode materijal koji nema dovoljno kalavu strukturu, kako tvrdi udruženje BAA, ti se kamenolomi ne bi prijavili za plaćanje AGL-a, kršeći tako zakon. To bi predstavljalo pitanje provedbe zakona koje bi kao prijevaru istraživao HMRC. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine obvezala su se istražiti prethodno spomenuti kamenolom i sve druge slučajeve u kojima istraživanje poduzeto radi prikupljanja dokaza za Komisiju izaziva zabrinutost u pogledu pogrešnog razvrstavanja materijala. Ako se pokaže da materijal nije lisnati škriljevac, naplaćuju se porez i kazna.

69

| (333) | U skladu sa zaključcima Općeg suda (70) uključivanje određenih materijala u područje primjene poreza temeljem uobičajenog primjenjivog poreznog pravila ovisi „samo o njihovom stvarnom i utvrđenom iskorištavanju kao agregata”. Za svježe izvađeni lisnati škriljevac to se može tumačiti tako da, ako nema dokaza da kamenolomi namjerno vade lisnati škriljevac za uporabu kao agregat, lisnati škriljevac nije usporediv s oporezivim materijalima te je stoga izuzeće povezano s lisnatim škriljevcem obuhvaćeno općim načelima AGL-a. |
| --- | --- |

(333)

U skladu sa zaključcima Općeg suda (70) uključivanje određenih materijala u područje primjene poreza temeljem uobičajenog primjenjivog poreznog pravila ovisi „samo o njihovom stvarnom i utvrđenom iskorištavanju kao agregata”. Za svježe izvađeni lisnati škriljevac to se može tumačiti tako da, ako nema dokaza da kamenolomi namjerno vade lisnati škriljevac za uporabu kao agregat, lisnati škriljevac nije usporediv s oporezivim materijalima te je stoga izuzeće povezano s lisnatim škriljevcem obuhvaćeno općim načelima AGL-a.

70

| (334) | Komisiji je dokazano da se škriljevac ne vadi namjerno za uporabu kao agregat, nego se iz kamenoloma vadi kako bi se dobili proizvodi standardnih veličina i dekorativni proizvodi. |
| --- | --- |

(334)

Komisiji je dokazano da se škriljevac ne vadi namjerno za uporabu kao agregat, nego se iz kamenoloma vadi kako bi se dobili proizvodi standardnih veličina i dekorativni proizvodi.

| (335) | Komisija stoga zaključuje da je svježe izvađeni škriljevac u drugačijem činjeničnom i pravnom položaju od oporezivih materijala i stoga nije obuhvaćen uobičajenim načelom oporezivanja AGL-a. |
| --- | --- |

(335)

Komisija stoga zaključuje da je svježe izvađeni škriljevac u drugačijem činjeničnom i pravnom položaju od oporezivih materijala i stoga nije obuhvaćen uobičajenim načelom oporezivanja AGL-a.

| (336) | Iako iz podnesaka proizlazi da je samo mali dio (oko 5 %) materijala izvađenih iz kamenoloma lisnatog škriljevca visokokvalitetni lisnati škriljevac koji se u pločama odgovarajućih veličina može prodati kao arhitektonski proizvod standardne veličine te, prema tome, ne za uporabu kao agregat, preostali dio materijala izvađenog iz kamenoloma čini lisnati škriljevac kao nusproizvod ili otpad koji se može upotrijebiti kao agregat (izuzeće jalovine dobivene vađenjem lisnatog škriljevca ocjenjuje se u odjeljku 5.6.4. u nastavku). |
| --- | --- |

(336)

Iako iz podnesaka proizlazi da je samo mali dio (oko 5 %) materijala izvađenih iz kamenoloma lisnatog škriljevca visokokvalitetni lisnati škriljevac koji se u pločama odgovarajućih veličina može prodati kao arhitektonski proizvod standardne veličine te, prema tome, ne za uporabu kao agregat, preostali dio materijala izvađenog iz kamenoloma čini lisnati škriljevac kao nusproizvod ili otpad koji se može upotrijebiti kao agregat (izuzeće jalovine dobivene vađenjem lisnatog škriljevca ocjenjuje se u odjeljku 5.6.4. u nastavku).

| (337) | Međutim, s obzirom na to da je vađenje lisnatog škriljevca kao nusproizvoda neizbježno prilikom vađenja visokokvalitetnog lisnatog škriljevca za dekorativni materijal i materijal standardnih veličina koji se upotrebljava u građevinarstvu i da se do njega ne može doći kada se vade drugi materijali, njegovo izuzeće pridonosi cilju AGL-a. Njime se doista može pomoći da se potražnja za svježe izvađenim materijalima za uporabu kao agregat preusmjeri prema lisnatom škriljevcu kao nusproizvodu. Štoviše, ne postoji rizik da bi se tim izuzećem moglo potaknuti svježe vađenje lisnatog škriljevca s obzirom na visoke troškove vađenja škriljevca koji se mogu pokriti samo kada se dobiva lisnati škriljevac iz kojeg se proizvode dekorativni materijali i materijali standardnih veličina. To je potvrđeno i time što je nakon uvođenja AGL-a broj aktivnih kamenoloma lisnatog škriljevca sve manji (s 43 broj kamenoloma pao je na 32), kako su obavijestile vlasti Ujedinjene Kraljevine (71). |
| --- | --- |

(337)

Međutim, s obzirom na to da je vađenje lisnatog škriljevca kao nusproizvoda neizbježno prilikom vađenja visokokvalitetnog lisnatog škriljevca za dekorativni materijal i materijal standardnih veličina koji se upotrebljava u građevinarstvu i da se do njega ne može doći kada se vade drugi materijali, njegovo izuzeće pridonosi cilju AGL-a. Njime se doista može pomoći da se potražnja za svježe izvađenim materijalima za uporabu kao agregat preusmjeri prema lisnatom škriljevcu kao nusproizvodu. Štoviše, ne postoji rizik da bi se tim izuzećem moglo potaknuti svježe vađenje lisnatog škriljevca s obzirom na visoke troškove vađenja škriljevca koji se mogu pokriti samo kada se dobiva lisnati škriljevac iz kojeg se proizvode dekorativni materijali i materijali standardnih veličina. To je potvrđeno i time što je nakon uvođenja AGL-a broj aktivnih kamenoloma lisnatog škriljevca sve manji (s 43 broj kamenoloma pao je na 32), kako su obavijestile vlasti Ujedinjene Kraljevine (71).

71

| (338) | Komisija napominje da se u prirodi može pojaviti lisnati škriljevac koji nije 100 % čist, ali koji još uvijek ispunjuje zahtjev da se cijepa samo dlijetom na oštre pahuljice i pločice. U takvim slučajevima, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine smatrala su da bi se izuzećem trebao obuhvati i materijal koji se sastoji uglavnom od škriljevca. |
| --- | --- |

(338)

Komisija napominje da se u prirodi može pojaviti lisnati škriljevac koji nije 100 % čist, ali koji još uvijek ispunjuje zahtjev da se cijepa samo dlijetom na oštre pahuljice i pločice. U takvim slučajevima, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine smatrala su da bi se izuzećem trebao obuhvati i materijal koji se sastoji uglavnom od škriljevca.

| (339) | Prema tome, s obzirom na to da nisu dostavljeni dokazi da je takav materijal koji se uglavnom sastoji od lisnatog škriljevca namjerno vađen da bi se upotrebljavao kao agregat, Komisija smatra da bi se isto obrazloženje koje se primjenjuje na materijal koji se u cijelosti sastoji od lisnatog škriljevca trebalo primjenjivati i na materijal koji se sastoji uglavnom od škriljevca, čime je obuhvaćena situacija opisana u uvodnoj izjavi 338. |
| --- | --- |

(339)

Prema tome, s obzirom na to da nisu dostavljeni dokazi da je takav materijal koji se uglavnom sastoji od lisnatog škriljevca namjerno vađen da bi se upotrebljavao kao agregat, Komisija smatra da bi se isto obrazloženje koje se primjenjuje na materijal koji se u cijelosti sastoji od lisnatog škriljevca trebalo primjenjivati i na materijal koji se sastoji uglavnom od škriljevca, čime je obuhvaćena situacija opisana u uvodnoj izjavi 338.

| (340) | Prema tome, izuzeće iz članka 17. stavka 4. točke (a) Zakona o financijama iz 2001. odobreno za materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od lisnatog škriljevca, ili je dio bilo čega što se sastoji od škriljevca, ne odstupa od uobičajenog načela oporezivanja AGL-a. |
| --- | --- |

(340)

Prema tome, izuzeće iz članka 17. stavka 4. točke (a) Zakona o financijama iz 2001. odobreno za materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od lisnatog škriljevca, ili je dio bilo čega što se sastoji od škriljevca, ne odstupa od uobičajenog načela oporezivanja AGL-a.

5.6.2.5.2.   Škriljevac

Škriljevac

| (341) | S obzirom na to da je škriljevac stijena i stoga agregat u smislu članka 17. stavka 1. Zakona o financijama iz 2001., njegovo izuzeće od AGL-a ne predstavlja odstupanje od uobičajenog načela oporezivanja AGL-a, ako se škriljevac ne vadi namjerno za uporabu kao agregat. U slučaju takvog vađenja njegovo izuzeće moglo bi se opravdati samo ako pridonosi ekološkom cilju AGL-a, tj. preusmjeravanju potražnje. |
| --- | --- |

(341)

S obzirom na to da je škriljevac stijena i stoga agregat u smislu članka 17. stavka 1. Zakona o financijama iz 2001., njegovo izuzeće od AGL-a ne predstavlja odstupanje od uobičajenog načela oporezivanja AGL-a, ako se škriljevac ne vadi namjerno za uporabu kao agregat. U slučaju takvog vađenja njegovo izuzeće moglo bi se opravdati samo ako pridonosi ekološkom cilju AGL-a, tj. preusmjeravanju potražnje.

| (342) | Podnesci zainteresiranih strana i nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine ukazali su na niz uporaba škriljevca kao agregata, uglavnom kao agregata niže klase za ispunu i uporabu kao rasuti materijal ispod površina cesta ili kao ispunu nasipa. |
| --- | --- |

(342)

Podnesci zainteresiranih strana i nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine ukazali su na niz uporaba škriljevca kao agregata, uglavnom kao agregata niže klase za ispunu i uporabu kao rasuti materijal ispod površina cesta ili kao ispunu nasipa.

| (343) | Osim toga, Komisija napominje da se škriljevac često pojavljuje s pješčenjakom ili drugim oporezivim materijalima. U takvim slučajevima, može se smatrati da se škriljevac namjerno vadi zajedno s takvim materijalima za komercijalno iskorištavanje kao agregat. |
| --- | --- |

(343)

Osim toga, Komisija napominje da se škriljevac često pojavljuje s pješčenjakom ili drugim oporezivim materijalima. U takvim slučajevima, može se smatrati da se škriljevac namjerno vadi zajedno s takvim materijalima za komercijalno iskorištavanje kao agregat.

| (344) | Sama nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrdila su da su oni materijali koji se vade za uporabu kao agregat, ili koji nastaju kao nusproizvod postupka za proizvodnju agregata za komercijalno iskorištavanje, u drugačijem činjeničnom položaju od izuzetih materijala. Stoga je škriljevac koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat isto tako u različitom činjeničnom položaju od izuzetih materijala, isto kao i svi drugi svježe izvađeni oporezivi materijali. Prema tome, ne bi bilo opravdano da materijal ostvari korist od izuzeća od AGL-a ako se namjerno vadi za uporabu kao agregat. |
| --- | --- |

(344)

Sama nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrdila su da su oni materijali koji se vade za uporabu kao agregat, ili koji nastaju kao nusproizvod postupka za proizvodnju agregata za komercijalno iskorištavanje, u drugačijem činjeničnom položaju od izuzetih materijala. Stoga je škriljevac koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat isto tako u različitom činjeničnom položaju od izuzetih materijala, isto kao i svi drugi svježe izvađeni oporezivi materijali. Prema tome, ne bi bilo opravdano da materijal ostvari korist od izuzeća od AGL-a ako se namjerno vadi za uporabu kao agregat.

| (345) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine pokazala su da se veći dio škriljevca ne upotrebljava kao agregat jer je veći dio škriljevca općenito neprikladan za uporabu kao agregat. Škriljevac je visokokvalitetni materijal za uporabu u proizvodnji opeke, što je keramički postupak. |
| --- | --- |

(345)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine pokazala su da se veći dio škriljevca ne upotrebljava kao agregat jer je veći dio škriljevca općenito neprikladan za uporabu kao agregat. Škriljevac je visokokvalitetni materijal za uporabu u proizvodnji opeke, što je keramički postupak.

| (346) | Na temelju informacija primljenih od zainteresiranih strana Komisija napominje da se svježe izvađeni škriljevac može upotrebljavati kao agregat, iako ne u širokoj primjeni te da se, za razliku od lisnatog škriljevca, od škriljevca ne proizvode luksuzni specijalizirani proizvodi koji bi podrazumijevali izuzeće. Osim toga, sami škriljevac je materijal koji može imati vrlo različite osobine, ovisno o lokalitetu vađenja. |
| --- | --- |

(346)

Na temelju informacija primljenih od zainteresiranih strana Komisija napominje da se svježe izvađeni škriljevac može upotrebljavati kao agregat, iako ne u širokoj primjeni te da se, za razliku od lisnatog škriljevca, od škriljevca ne proizvode luksuzni specijalizirani proizvodi koji bi podrazumijevali izuzeće. Osim toga, sami škriljevac je materijal koji može imati vrlo različite osobine, ovisno o lokalitetu vađenja.

| (347) | Komisija prima na znanje podnesak nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, iznesen u uvodnoj izjavi 297., da škriljevac pripada istoj porodici stijena kao i glina, no da se može smatrati da čvršći škriljevac pripada istoj porodici kao i lisnati škriljevac. |
| --- | --- |

(347)

Komisija prima na znanje podnesak nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, iznesen u uvodnoj izjavi 297., da škriljevac pripada istoj porodici stijena kao i glina, no da se može smatrati da čvršći škriljevac pripada istoj porodici kao i lisnati škriljevac.

| (348) | Štoviše, za razliku od gline, neke vrste škriljevca mogu se upotrebljavati i upotrebljavaju se kao rasuti materijal u građevinarstvu i u tom pogledu ne zahtijevaju fizičku preobrazbu (uvodna izjava 299.). |
| --- | --- |

(348)

Štoviše, za razliku od gline, neke vrste škriljevca mogu se upotrebljavati i upotrebljavaju se kao rasuti materijal u građevinarstvu i u tom pogledu ne zahtijevaju fizičku preobrazbu (uvodna izjava 299.).

| (349) | Prvo, iz primjedaba zainteresiranih strana koje je Komisija primila vidljivo je da se škriljevac može namjerno vaditi za komercijalno iskorištavanje kao agregat i da se to doista i događa. Škriljevac postiže cijenu u rasponu između [...] GBP i 4,44 GBP (vidjeti uvodne izjave 292., 304. i 307.). Od te cijene, u nekim slučajevima, 3 GBP je samo cijena prijevoza škriljevca. Međutim, Komisija napominje da nije primila informacije o određivanju cijena za škriljevac koji se vadi kao glavni proizvod kamenoloma, nego samo za škriljevac koji se vadi kao nusproizvod nekog drugog materijala. |
| --- | --- |

(349)

Prvo, iz primjedaba zainteresiranih strana koje je Komisija primila vidljivo je da se škriljevac može namjerno vaditi za komercijalno iskorištavanje kao agregat i da se to doista i događa. Škriljevac postiže cijenu u rasponu između [...] GBP i 4,44 GBP (vidjeti uvodne izjave 292., 304. i 307.). Od te cijene, u nekim slučajevima, 3 GBP je samo cijena prijevoza škriljevca. Međutim, Komisija napominje da nije primila informacije o određivanju cijena za škriljevac koji se vadi kao glavni proizvod kamenoloma, nego samo za škriljevac koji se vadi kao nusproizvod nekog drugog materijala.

| (350) | U pogledu svježeg vađenja škriljevca, Komisija je primila dokaze u vezi s najmanje četiri ili pet (72) kamenoloma kojima se dokazuje da prvenstveno vade škriljevac za uporabu kao agregat. Kako je opisano u uvodnoj izjavi 318., kao odgovor na popis kamenoloma iz Direktorija rudnika i kamenoloma BGS-a za 2010. koji primarno vade škriljevac za komercijalno iskorištavanje agregata škriljevca, koji je dostavilo udruženje BAA, Komisija je zatražila od nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine da dostave informacije o tim kamenolomima iz povjerljivih poreznih evidencija. Tako je otkriveno da je četiri ili pet (72) kamenoloma registrirano kao kamenolomi koji ostvaruju korist od izuzeća za škriljevac, a proizvode rezani kamen i škriljevac za uporabu kao agregat. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine objasnila su da bi, s obzirom na to da ti kamenolomi proizvode rezani kamen, škriljevac trebalo promatrati kao nusproizvod rezanog kamena te on prema tome ima pravo ostvariti korist od izuzeća. Međutim, Komisija ne može prihvatiti to objašnjenje. Kako je opisano u uvodnim izjavama 151. do 158., nusproizvodi rezanog kamena nisu izuzeti od oporezivanja u okviru AGL-a. Osim toga, svi kamenolomi za vađenje agregata proizvodili bi nešto rezanog kamena da postoji potražnja za njim i da je kamen prikladan za rezanje. Međutim, to ne znači da, ako postoji potražnja i ako je to isplativo, neće prvenstveno proizvoditi agregate kada nema potražnje za rezanim kamenom. Prema tome, ti se kamenolomi moraju smatrati kamenolomima koji namjerno vade škriljevac za uporabu kao agregat. |
| --- | --- |

(350)

U pogledu svježeg vađenja škriljevca, Komisija je primila dokaze u vezi s najmanje četiri ili pet (72) kamenoloma kojima se dokazuje da prvenstveno vade škriljevac za uporabu kao agregat. Kako je opisano u uvodnoj izjavi 318., kao odgovor na popis kamenoloma iz Direktorija rudnika i kamenoloma BGS-a za 2010. koji primarno vade škriljevac za komercijalno iskorištavanje agregata škriljevca, koji je dostavilo udruženje BAA, Komisija je zatražila od nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine da dostave informacije o tim kamenolomima iz povjerljivih poreznih evidencija. Tako je otkriveno da je četiri ili pet (72) kamenoloma registrirano kao kamenolomi koji ostvaruju korist od izuzeća za škriljevac, a proizvode rezani kamen i škriljevac za uporabu kao agregat. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine objasnila su da bi, s obzirom na to da ti kamenolomi proizvode rezani kamen, škriljevac trebalo promatrati kao nusproizvod rezanog kamena te on prema tome ima pravo ostvariti korist od izuzeća. Međutim, Komisija ne može prihvatiti to objašnjenje. Kako je opisano u uvodnim izjavama 151. do 158., nusproizvodi rezanog kamena nisu izuzeti od oporezivanja u okviru AGL-a. Osim toga, svi kamenolomi za vađenje agregata proizvodili bi nešto rezanog kamena da postoji potražnja za njim i da je kamen prikladan za rezanje. Međutim, to ne znači da, ako postoji potražnja i ako je to isplativo, neće prvenstveno proizvoditi agregate kada nema potražnje za rezanim kamenom. Prema tome, ti se kamenolomi moraju smatrati kamenolomima koji namjerno vade škriljevac za uporabu kao agregat.

72

72

| (351) | Komisija primjećuje postojanje proturječnosti koja proizlazi iz jednog podneska koji je primila. Primjedba koju je dostavio kamenolom Torrington Stone odnosi se na njihovo vađenje i prodaju agregata škriljevca dobivenog kao primarni proizvod u jednom od njihovih kamenoloma (Vyse). Međutim, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde, na temelju toga kako su proizvodi kamenoloma predstavljeni na njegovom web-mjestu, da kamenolom uopće ne proizvodi škriljevac. Međutim, Komisija napominje da je škriljevac naveden na web-mjestu kamenoloma Vyse, ne u opisu njegovih proizvoda, nego u tehničkim specifikacijama različitih proizvoda koje vade (73). |
| --- | --- |

(351)

Komisija primjećuje postojanje proturječnosti koja proizlazi iz jednog podneska koji je primila. Primjedba koju je dostavio kamenolom Torrington Stone odnosi se na njihovo vađenje i prodaju agregata škriljevca dobivenog kao primarni proizvod u jednom od njihovih kamenoloma (Vyse). Međutim, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde, na temelju toga kako su proizvodi kamenoloma predstavljeni na njegovom web-mjestu, da kamenolom uopće ne proizvodi škriljevac. Međutim, Komisija napominje da je škriljevac naveden na web-mjestu kamenoloma Vyse, ne u opisu njegovih proizvoda, nego u tehničkim specifikacijama različitih proizvoda koje vade (73).

73

| (352) | Nadalje, s obzirom na to da je to podnesak samog kamenoloma, Komisija ga mora uzeti u obzir. Može biti da je materijal koji proizvode bio krivo označen kao škriljevac, ali sam kamenolom tvrdi da je ostvario korist od izuzeća za škriljevac. Osim toga, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine u različitim su prilikama izjavila da za potrebe AGL-a ne uzimaju u obzir način na koji kamenolom predstavlja svoje proizvode javnosti. Ne spominje se da su u kamenolomu provedena bilo kakva geološka ispitivanja. |
| --- | --- |

(352)

Nadalje, s obzirom na to da je to podnesak samog kamenoloma, Komisija ga mora uzeti u obzir. Može biti da je materijal koji proizvode bio krivo označen kao škriljevac, ali sam kamenolom tvrdi da je ostvario korist od izuzeća za škriljevac. Osim toga, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine u različitim su prilikama izjavila da za potrebe AGL-a ne uzimaju u obzir način na koji kamenolom predstavlja svoje proizvode javnosti. Ne spominje se da su u kamenolomu provedena bilo kakva geološka ispitivanja.

| (353) | Na temelju dostupnih informacija i dokaza Komisija smatra da je svježe izvađeni škriljevac u činjeničnom i pravnom položaju usporedivom s onim drugih oporezivih materijala. |
| --- | --- |

(353)

Na temelju dostupnih informacija i dokaza Komisija smatra da je svježe izvađeni škriljevac u činjeničnom i pravnom položaju usporedivom s onim drugih oporezivih materijala.

| (354) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine nisu utvrdila da se izuzeće svježe izvađenog škriljevca za uporabu kao agregata može opravdati ciljem AGL-a, tj. „preusmjeravanjem potražnje”. Doista, tim izuzećem omogućuje se barem održavanje svježeg vađenja škriljevca za uporabu kao agregata te stoga predstavlja odstupanje od uobičajenog načela oporezivanje AGL-a, što je suprotno cilju AGL-a. |
| --- | --- |

(354)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine nisu utvrdila da se izuzeće svježe izvađenog škriljevca za uporabu kao agregata može opravdati ciljem AGL-a, tj. „preusmjeravanjem potražnje”. Doista, tim izuzećem omogućuje se barem održavanje svježeg vađenja škriljevca za uporabu kao agregata te stoga predstavlja odstupanje od uobičajenog načela oporezivanje AGL-a, što je suprotno cilju AGL-a.

| (355) | Izuzeće za jalovine škriljevca koje nastaju kao posljedica vađenja škriljevca ocjenjuje se u odjeljku 5.6.4. u nastavku. |
| --- | --- |

(355)

Izuzeće za jalovine škriljevca koje nastaju kao posljedica vađenja škriljevca ocjenjuje se u odjeljku 5.6.4. u nastavku.

| (356) | Međutim, Komisija napominje da škriljevac koji nastaje kao nusproizvod vađenja ugljena, uz izuzeće iz članka 17. stavka 4. točke (a), ostvaruje korist i od izuzeća iz članka 17. stavka 3. točke (f) Zakona o financijama iz 2001. Kao što će se utvrditi u nastavku u uvodnoj izjavi 367. ove Odluke, ugljen nije agregat i ne može se upotrebljavati kao agregat. |
| --- | --- |

(356)

Međutim, Komisija napominje da škriljevac koji nastaje kao nusproizvod vađenja ugljena, uz izuzeće iz članka 17. stavka 4. točke (a), ostvaruje korist i od izuzeća iz članka 17. stavka 3. točke (f) Zakona o financijama iz 2001. Kao što će se utvrditi u nastavku u uvodnoj izjavi 367. ove Odluke, ugljen nije agregat i ne može se upotrebljavati kao agregat.

| (357) | Škriljevac koji je neizbježni nusproizvod vađenja ugljena prikladan je za uporabu kao agregat te je stoga obuhvaćen područjem primjene uobičajenog oporezivanja u okviru AGL-a. Međutim njegovo se izuzeće može opravdati ciljem AGL-a, tj. „preusmjeravanjem potražnje”. Osim toga, zbog svoje vrijednosti, iznimno je malo vjerojatno da bi izuzeti škriljevac kao nusproizvod mogao uzrokovati povećanje svježeg vađenja ugljena, s obzirom na to da to ne bi bilo ekonomski opravdano. |
| --- | --- |

(357)

Škriljevac koji je neizbježni nusproizvod vađenja ugljena prikladan je za uporabu kao agregat te je stoga obuhvaćen područjem primjene uobičajenog oporezivanja u okviru AGL-a. Međutim njegovo se izuzeće može opravdati ciljem AGL-a, tj. „preusmjeravanjem potražnje”. Osim toga, zbog svoje vrijednosti, iznimno je malo vjerojatno da bi izuzeti škriljevac kao nusproizvod mogao uzrokovati povećanje svježeg vađenja ugljena, s obzirom na to da to ne bi bilo ekonomski opravdano.

| (358) | Štoviše, budući da se škriljevac, kao i glina, uglavnom upotrebljava u proizvodnji cijevi, pločica i opeka, koje su keramički proizvodi, on ostvaruje korist od poreznog odbitka koji se dodjeljuje za keramičke postupke temeljem članka 30. stavka 1. točke (c) Zakona o financijama iz 2001. Kako to nije uporaba tih materijala kao agregata i kako materijali koji se upotrebljavaju u keramičkim postupcima prolaze opsežnu fizičku preobrazbu, tj. sjedinjavanje kako bi se oblikovao čvrst, trajan i vodootporan proizvod, opravdano je da škriljevac koji se upotrebljava u keramičkim postupcima ostvaruje korist od oslobođenja od AGL-a. Komisija je već u odluci o pokretanju postupka utvrdila da je oslobođenje za industrijske i poljoprivredne postupke (članak 30. pododjeljak 1. točka (c)) u skladu s uobičajenim načelima oporezivanja na kojima se temelji AGL (uvodna izjava 137.). |
| --- | --- |

(358)

Štoviše, budući da se škriljevac, kao i glina, uglavnom upotrebljava u proizvodnji cijevi, pločica i opeka, koje su keramički proizvodi, on ostvaruje korist od poreznog odbitka koji se dodjeljuje za keramičke postupke temeljem članka 30. stavka 1. točke (c) Zakona o financijama iz 2001. Kako to nije uporaba tih materijala kao agregata i kako materijali koji se upotrebljavaju u keramičkim postupcima prolaze opsežnu fizičku preobrazbu, tj. sjedinjavanje kako bi se oblikovao čvrst, trajan i vodootporan proizvod, opravdano je da škriljevac koji se upotrebljava u keramičkim postupcima ostvaruje korist od oslobođenja od AGL-a. Komisija je već u odluci o pokretanju postupka utvrdila da je oslobođenje za industrijske i poljoprivredne postupke (članak 30. pododjeljak 1. točka (c)) u skladu s uobičajenim načelima oporezivanja na kojima se temelji AGL (uvodna izjava 137.).

| (359) | Komisija napominje da su udruženje BAA i druge zainteresirane strane iznijeli stav da materijali koji se upotrebljavaju u proizvodnji opeka ne bi trebali ostvarivati korist od izuzeća. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine pokazala su, međutim, da opeke i drugi keramički postupci nisu uporaba kao agregat. Opeke se podvrgavaju složenom proizvodnom postupku. Oblikuju se zagrijavanjem škriljevca ili gline u posebnoj peći za pečenje opeke na visokoj temperaturi (višoj od 1 000 °C) uslijed čega dolazi do promjene strukture škriljevca ili gline kako bi nastala čvrsta, trajna opeka. Ostali keramički proizvodi pale se na sličan način u peći za pečenje opeke, ali se oblikuju u proizvode drugačijih oblika, npr. cijevi ili pločice. |
| --- | --- |

(359)

Komisija napominje da su udruženje BAA i druge zainteresirane strane iznijeli stav da materijali koji se upotrebljavaju u proizvodnji opeka ne bi trebali ostvarivati korist od izuzeća. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine pokazala su, međutim, da opeke i drugi keramički postupci nisu uporaba kao agregat. Opeke se podvrgavaju složenom proizvodnom postupku. Oblikuju se zagrijavanjem škriljevca ili gline u posebnoj peći za pečenje opeke na visokoj temperaturi (višoj od 1 000 °C) uslijed čega dolazi do promjene strukture škriljevca ili gline kako bi nastala čvrsta, trajna opeka. Ostali keramički proizvodi pale se na sličan način u peći za pečenje opeke, ali se oblikuju u proizvode drugačijih oblika, npr. cijevi ili pločice.

| (360) | Opeke se ne proizvode da bi se upotrebljavale kao rasuta ispuna poput drobljenog kamena. Izrađene su tako da se mogu slagati na uredan način kako bi oblikovale zidove. |
| --- | --- |

(360)

Opeke se ne proizvode da bi se upotrebljavale kao rasuta ispuna poput drobljenog kamena. Izrađene su tako da se mogu slagati na uredan način kako bi oblikovale zidove.

| (361) | Na temelju prethodno navedenog, Komisija zaključuje da se na uporabu škriljevca u keramičkim postupcima može primjenjivati oslobođenje od AGL-a s obzirom na to da to nije uporaba škriljevca kao agregata. |
| --- | --- |

(361)

Na temelju prethodno navedenog, Komisija zaključuje da se na uporabu škriljevca u keramičkim postupcima može primjenjivati oslobođenje od AGL-a s obzirom na to da to nije uporaba škriljevca kao agregata.

| (362) | Osim toga, škriljevac se može upotrebljavati umjesto gline, troske ili drugih materijala kao izvor aluminosilikata u proizvodnji cementa. Miješa se s vapnencem, a to je postupak koji je izuzet od AGL-a. Uporaba vapnenca, ili vapnenca i drugih materijala u cementu, izuzima se od poreza u skladu s člankom 18. stavkom 2. točkom (c) Zakona o financijama iz 2001. s obzirom na to da su u toj uporabi važna kemijska svojstva materijala (vapnenac osigurava kalcijev silikat, a glina ili škriljevac aluminosilikat). Prema tome, škriljevac koji se upotrebljava za proizvodnju cementa zajedno s vapnencem opravdano bi bio izuzet temeljem tog članka Zakona o financijama iz 2001. Komisija je u odluci o pokretanju postupka već utvrdila da je izuzeće za taj postupak u skladu s uobičajenim načelima oporezivanja AGL-a (uvodna izjava 90.). |
| --- | --- |

(362)

Osim toga, škriljevac se može upotrebljavati umjesto gline, troske ili drugih materijala kao izvor aluminosilikata u proizvodnji cementa. Miješa se s vapnencem, a to je postupak koji je izuzet od AGL-a. Uporaba vapnenca, ili vapnenca i drugih materijala u cementu, izuzima se od poreza u skladu s člankom 18. stavkom 2. točkom (c) Zakona o financijama iz 2001. s obzirom na to da su u toj uporabi važna kemijska svojstva materijala (vapnenac osigurava kalcijev silikat, a glina ili škriljevac aluminosilikat). Prema tome, škriljevac koji se upotrebljava za proizvodnju cementa zajedno s vapnencem opravdano bi bio izuzet temeljem tog članka Zakona o financijama iz 2001. Komisija je u odluci o pokretanju postupka već utvrdila da je izuzeće za taj postupak u skladu s uobičajenim načelima oporezivanja AGL-a (uvodna izjava 90.).

| (363) | Proizvođači škriljevca morali bi pokazati kako se upotrebljava materijal koji se u potpunosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji su proizveli kako bi mogli zatražiti izuzeće od AGL-a. |
| --- | --- |

(363)

Proizvođači škriljevca morali bi pokazati kako se upotrebljava materijal koji se u potpunosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji su proizveli kako bi mogli zatražiti izuzeće od AGL-a.

| (364) | Na primjer, škriljevac nastaje i kao neizbježan nusproizvod vađenja gline. Kada je to slučaj i kada škriljevac već ne ostvaruje korist od nekog drugog izuzeća ili oslobođenja, može se ocijeniti bi li predmetni škriljevac mogao ostvariti izuzeće u okviru AGL-a s obzirom na to da nije namjerno izvađen za uporabu kao agregat. Izuzeće bi bilo u skladu s načelima AGL-a jer se odnosi na škriljevac koji je dobiven kao neizbježni nusproizvod materijala koji nije agregat niti se upotrebljava kao agregat i koji bi se mogao upotrebljavati umjesto svježe izvađenih agregata. |
| --- | --- |

(364)

Na primjer, škriljevac nastaje i kao neizbježan nusproizvod vađenja gline. Kada je to slučaj i kada škriljevac već ne ostvaruje korist od nekog drugog izuzeća ili oslobođenja, može se ocijeniti bi li predmetni škriljevac mogao ostvariti izuzeće u okviru AGL-a s obzirom na to da nije namjerno izvađen za uporabu kao agregat. Izuzeće bi bilo u skladu s načelima AGL-a jer se odnosi na škriljevac koji je dobiven kao neizbježni nusproizvod materijala koji nije agregat niti se upotrebljava kao agregat i koji bi se mogao upotrebljavati umjesto svježe izvađenih agregata.

| (365) | S obzirom na škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, kao što su krupnozrni pješčenjak ili vapnenac, Komisija primjećuje da se izuzećem pravi razlika između škriljevca i ostalih oporezivih materijala. Međutim, potrebno je razmotriti može li takva diferencijacija poreznih stopa biti opravdana ciljem AGL-a. Čak i ako bi izuzeće moglo dovesti do povećanja primjene škriljevca kao nusproizvoda za uporabu kao agregata na štetu drugih nusproizvoda koji nisu izuzeti, Komisija nije primila nikakve dokaze od nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine ili zainteresiranih strana iz kojih bi bilo vidljivo da to izuzeće pridonosi postizanju cilja AGL-a kojim se nastoji smanjiti svježe vađenje materijala za uporabu kao agregata. |
| --- | --- |

(365)

S obzirom na škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, kao što su krupnozrni pješčenjak ili vapnenac, Komisija primjećuje da se izuzećem pravi razlika između škriljevca i ostalih oporezivih materijala. Međutim, potrebno je razmotriti može li takva diferencijacija poreznih stopa biti opravdana ciljem AGL-a. Čak i ako bi izuzeće moglo dovesti do povećanja primjene škriljevca kao nusproizvoda za uporabu kao agregata na štetu drugih nusproizvoda koji nisu izuzeti, Komisija nije primila nikakve dokaze od nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine ili zainteresiranih strana iz kojih bi bilo vidljivo da to izuzeće pridonosi postizanju cilja AGL-a kojim se nastoji smanjiti svježe vađenje materijala za uporabu kao agregata.

| (366) | Komisija stoga smatra da je materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji se namjerno vadi za uporabu kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji se pojavljuje kao nusproizvod svježeg vađenja drugih oporezivih materijala, u istom činjeničnom i pravnom položaju kao i drugi agregati koji se oporezuju u svjetlu uobičajenog načela oporezivanja AGL-a i njegovog ekološkog cilja. Prema tome, to je izuzeće de facto selektivno. |
| --- | --- |

(366)

Komisija stoga smatra da je materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji se namjerno vadi za uporabu kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji se pojavljuje kao nusproizvod svježeg vađenja drugih oporezivih materijala, u istom činjeničnom i pravnom položaju kao i drugi agregati koji se oporezuju u svjetlu uobičajenog načela oporezivanja AGL-a i njegovog ekološkog cilja. Prema tome, to je izuzeće de facto selektivno.

de facto

5.6.2.5.3.   Ugljen

Ugljen

| (367) | Zajednički podnesak koji su dostavila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine i udruženje BAA kao i informacije koje su u drugim prigodama dostavila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine potvrđuju da ugljen nije agregat i da se ne može upotrebljavati kao agregat. Prema tome, ugljen nije u istom pravnom i činjeničnom položaju kao materijal koji se oporezuje temeljem AGL-a u skladu s ciljem AGL-a. Isto vrijedi i za materijal koji se uglavnom sastoji od ugljena, čime je obuhvaćena situacija u kojoj izvađeni ugljen nema čisti geološki sastav. |
| --- | --- |

(367)

Zajednički podnesak koji su dostavila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine i udruženje BAA kao i informacije koje su u drugim prigodama dostavila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine potvrđuju da ugljen nije agregat i da se ne može upotrebljavati kao agregat. Prema tome, ugljen nije u istom pravnom i činjeničnom položaju kao materijal koji se oporezuje temeljem AGL-a u skladu s ciljem AGL-a. Isto vrijedi i za materijal koji se uglavnom sastoji od ugljena, čime je obuhvaćena situacija u kojoj izvađeni ugljen nema čisti geološki sastav.

5.6.2.5.4.   Lignit

Lignit

| (368) | Zajednički podnesak koji su dostavila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine i udruženje BAA kao i informacije koje su u drugim prigodama dostavila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine potvrđuju da lignit nije agregat i da se ne može upotrebljavati kao agregat. Prema tome, lignit nije u istom pravnom i činjeničnom položaju kao materijal koji se oporezuje temeljem AGL-a u skladu s ciljem AGL-a. Isto vrijedi i za materijal koji se uglavnom sastoji od lignita, čime je obuhvaćena situacija u kojoj izvađeni lignit nema čisti geološki sastav. |
| --- | --- |

(368)

Zajednički podnesak koji su dostavila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine i udruženje BAA kao i informacije koje su u drugim prigodama dostavila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine potvrđuju da lignit nije agregat i da se ne može upotrebljavati kao agregat. Prema tome, lignit nije u istom pravnom i činjeničnom položaju kao materijal koji se oporezuje temeljem AGL-a u skladu s ciljem AGL-a. Isto vrijedi i za materijal koji se uglavnom sastoji od lignita, čime je obuhvaćena situacija u kojoj izvađeni lignit nema čisti geološki sastav.

5.6.3.   IZUZEĆE AGREGATA KOJI SE U CIJELOSTI SASTOJE OD JALOVINE, OTPADA ILI DRUGIH NUSPROIZVODA, NE UKLJUČUJUĆI POKROVNE STIJENE, DOBIVENIH VAĐENJEM ILI DRUGIM ODVAJANJEM OD BILO KOJE KOLIČINE AGREGATA SVIH PORCULANSKIH GLINA ILI KUGLIČNIH GLINA (ČLANAK 17. PODODJELJAK 3. TOČKA (e) I ČLANAK 17. PODODJELJAK 3. TOČKA (f) PODTOČKA ii.)

| (369) | U svojim podnescima Komisiji prije donošenja odluke o pokretanju postupka, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine objasnila su da su porculanska glina (poznata i kao „kaolin”) (74) i kuglična glina (75) vrijedni minerali. Oni se obično ne vade kako bi se upotrebljavali kao agregati. Jalovina koja se sastoji od otpadnog kamena i pijeska neizbježan je proizvod tog vađenja. Otpad porculanske gline može se upotrebljavati u izgradnji nasipa i općenito kao ispuna, u proizvodnji bitumenom vezanih materijala za izgradnju autocesta, te se može zamijeniti drugim sitnijim agregatima u proizvodnji betona. Otpad kuglične gline može se prodati i kao agregat na građevinskom tržištu. |
| --- | --- |

(369)

U svojim podnescima Komisiji prije donošenja odluke o pokretanju postupka, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine objasnila su da su porculanska glina (poznata i kao „kaolin”) (74) i kuglična glina (75) vrijedni minerali. Oni se obično ne vade kako bi se upotrebljavali kao agregati. Jalovina koja se sastoji od otpadnog kamena i pijeska neizbježan je proizvod tog vađenja. Otpad porculanske gline može se upotrebljavati u izgradnji nasipa i općenito kao ispuna, u proizvodnji bitumenom vezanih materijala za izgradnju autocesta, te se može zamijeniti drugim sitnijim agregatima u proizvodnji betona. Otpad kuglične gline može se prodati i kao agregat na građevinskom tržištu.

74

75

| (370) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine naglasila su da se, s obzirom na to da je jalovina nastala prilikom vađenja kuglične gline i porculanske gline dostupna čim se kuglična glina i porculanska glina izvade i s obzirom na to da ta jalovina može poslužiti kao alternativa za različite vrste pijeska, šljunka i kamena koji se posebno vade da bi se upotrebljavali kao agregati, izuzećem pomaže da se smanji vađenje pijeska, šljunka i kamena koji su posebno izvađeni za uporabu kao agregati te se, sve u svemu, izuzećem pomaže da se smanji utjecaj vađenja agregata na okoliš. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su informacije u pogledu otpada nastalog prilikom vađenja porculanske gline i kuglične gline i stvorenih odlagališta otpada. |
| --- | --- |

(370)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine naglasila su da se, s obzirom na to da je jalovina nastala prilikom vađenja kuglične gline i porculanske gline dostupna čim se kuglična glina i porculanska glina izvade i s obzirom na to da ta jalovina može poslužiti kao alternativa za različite vrste pijeska, šljunka i kamena koji se posebno vade da bi se upotrebljavali kao agregati, izuzećem pomaže da se smanji vađenje pijeska, šljunka i kamena koji su posebno izvađeni za uporabu kao agregati te se, sve u svemu, izuzećem pomaže da se smanji utjecaj vađenja agregata na okoliš. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su informacije u pogledu otpada nastalog prilikom vađenja porculanske gline i kuglične gline i stvorenih odlagališta otpada.

| (371) | Komisija je u uvodnoj izjavi 106. odluke o pokretanju postupka razmatrala bi li takav materijal mogao biti u usporedivom položaju s položajem neizuzetih agregata, ali je utvrdila da može postojati razlika između izuzetih materijala i neizuzetih materijala utoliko što su izuzeti materijali jalovina nastala vađenjem porculanske gline i kuglične gline. Oni su neizbježan nusproizvod tog vađenja, koji se ne pojavljuje nužno prilikom vađenja agregata, nego općenito prilikom vađenja porculanske gline i kuglične gline. I doista, i porculanska glina i kuglična glina posjeduju posebna svojstva koja se ne mogu uvijek ponoviti. |
| --- | --- |

(371)

Komisija je u uvodnoj izjavi 106. odluke o pokretanju postupka razmatrala bi li takav materijal mogao biti u usporedivom položaju s položajem neizuzetih agregata, ali je utvrdila da može postojati razlika između izuzetih materijala i neizuzetih materijala utoliko što su izuzeti materijali jalovina nastala vađenjem porculanske gline i kuglične gline. Oni su neizbježan nusproizvod tog vađenja, koji se ne pojavljuje nužno prilikom vađenja agregata, nego općenito prilikom vađenja porculanske gline i kuglične gline. I doista, i porculanska glina i kuglična glina posjeduju posebna svojstva koja se ne mogu uvijek ponoviti.

| (372) | Komisija je u uvodnoj izjavi 107. odluke o pokretanju postupka razmatrala je li ta razlika dovoljna da bi se pokazalo da je to izuzeće od poreza opravdano zbog naravi i logike AGL-a, te je zaključila da joj je potrebno više informacija. |
| --- | --- |

(372)

Komisija je u uvodnoj izjavi 107. odluke o pokretanju postupka razmatrala je li ta razlika dovoljna da bi se pokazalo da je to izuzeće od poreza opravdano zbog naravi i logike AGL-a, te je zaključila da joj je potrebno više informacija.

| (373) | Nakon objave odluke o pokretanju postupka, Komisija je primila brojne podneske zainteresiranih strana u tom pogledu. |
| --- | --- |

(373)

Nakon objave odluke o pokretanju postupka, Komisija je primila brojne podneske zainteresiranih strana u tom pogledu.

5.6.3.1.   
  Primjedbe koje je primila Komisija

Primjedbe koje je primila Komisija

(a)   Primjedbe društva Sibelco Europe primljene 16. siječnja 2014.

Primjedbe društva Sibelco Europe primljene 16. siječnja 2014.

| (374) | Sudeći prema njegovom podnesku, Sibelco je trgovačko društvo koje se bavi vađenjem, preradom i prodajom porculanske gline (kaolina) i kuglične gline. Veći dio, odnosno 80 % do 90 %, proizvodnje kuglične gline i porculanske gline izvozi se. Sibelco tvrdi da je primarni razlog za eksploataciju njegovih kamenoloma vađenje kuglične gline i porculanske gline. Drugi materijali koji se nužno vade mogu se smatrati sekundarnim materijalima koji mogu i ne moraju biti prikladni za uporabu kao agregati, ovisno o sastavu i mogućoj obradi. |
| --- | --- |

(374)

Sudeći prema njegovom podnesku, Sibelco je trgovačko društvo koje se bavi vađenjem, preradom i prodajom porculanske gline (kaolina) i kuglične gline. Veći dio, odnosno 80 % do 90 %, proizvodnje kuglične gline i porculanske gline izvozi se. Sibelco tvrdi da je primarni razlog za eksploataciju njegovih kamenoloma vađenje kuglične gline i porculanske gline. Drugi materijali koji se nužno vade mogu se smatrati sekundarnim materijalima koji mogu i ne moraju biti prikladni za uporabu kao agregati, ovisno o sastavu i mogućoj obradi.

| (375) | Sibelco tvrdi da se porculanska glina i kuglična glina, kao i proizvodi dobiveni od njih, ne mogu upotrebljavati kao agregati. To su specijalizirani industrijski minerali koji se upotrebljavaju samo u primjenama koje nisu primjene agregata. Porculanska glina i kuglična glina izdvajaju se po svojim jedinstvenim fizikalnim i kemijskim svojstvima te su vrlo rijetki pa su stoga iznimno vrijedni. |
| --- | --- |

(375)

Sibelco tvrdi da se porculanska glina i kuglična glina, kao i proizvodi dobiveni od njih, ne mogu upotrebljavati kao agregati. To su specijalizirani industrijski minerali koji se upotrebljavaju samo u primjenama koje nisu primjene agregata. Porculanska glina i kuglična glina izdvajaju se po svojim jedinstvenim fizikalnim i kemijskim svojstvima te su vrlo rijetki pa su stoga iznimno vrijedni.

| (376) | Prema navodima Sibelca, jalovine koje nastaju prilikom vađenja tih minerala nisu materijal koji se posebno vadi da bi se upotrebljavao kao agregat. Jalovine se vade kao nužna posljedica dobivanja porculanske gline i kuglične gline. Nusproizvodi se u potpunosti razlikuju od minerala kuglične gline i porculanske gline, a njihove uporabe nisu iste ili na bilo koji način zamjenjive. Osim toga, Sibelco tvrdi da, bez vađenja kuglične gline i porculanske gline u tim kamenolomima, tržištu ne bi bili dostupni materijali koji bi se potencijalno mogli upotrebljavati kao agregati, s obzirom na to da je upravljanje kamenolomima ekonomski isplativo samo ako se vade kuglična glina i porculanska glina. Prodajna cijena porculanske gline i kuglične gline znatno je viša od cijene sekundarnih agregata dobivenih na tom lokalitetu. Doista, prodajna vrijednost je oko [...] do [...] puta veća za porculansku glinu i nekih [...] do [...] puta veća za kugličnu glinu. Prema tvrdnjama Sibelca, uz porculansku glinu izvadi se 8 do 10 puta više volumena neizbježne jalovine, a uz kugličnu glinu do dvostruko više volumena drugih materijala. |
| --- | --- |

(376)

Prema navodima Sibelca, jalovine koje nastaju prilikom vađenja tih minerala nisu materijal koji se posebno vadi da bi se upotrebljavao kao agregat. Jalovine se vade kao nužna posljedica dobivanja porculanske gline i kuglične gline. Nusproizvodi se u potpunosti razlikuju od minerala kuglične gline i porculanske gline, a njihove uporabe nisu iste ili na bilo koji način zamjenjive. Osim toga, Sibelco tvrdi da, bez vađenja kuglične gline i porculanske gline u tim kamenolomima, tržištu ne bi bili dostupni materijali koji bi se potencijalno mogli upotrebljavati kao agregati, s obzirom na to da je upravljanje kamenolomima ekonomski isplativo samo ako se vade kuglična glina i porculanska glina. Prodajna cijena porculanske gline i kuglične gline znatno je viša od cijene sekundarnih agregata dobivenih na tom lokalitetu. Doista, prodajna vrijednost je oko [...] do [...] puta veća za porculansku glinu i nekih [...] do [...] puta veća za kugličnu glinu. Prema tvrdnjama Sibelca, uz porculansku glinu izvadi se 8 do 10 puta više volumena neizbježne jalovine, a uz kugličnu glinu do dvostruko više volumena drugih materijala.

| (377) | Sibelco tvrdi da, s obzirom na lokaciju i razmještaj nalazišta porculanske gline i kuglične gline, specifične geološke uvjete i znatna kapitalna ulaganja potrebna da bi se u tim područjima pokrenule operacije vađenja, bez vađenja porculanske gline i kuglične gline, ni na jednoj od tih lokacija ne bi se odvijale aktivnosti vađenja jalovine. |
| --- | --- |

(377)

Sibelco tvrdi da, s obzirom na lokaciju i razmještaj nalazišta porculanske gline i kuglične gline, specifične geološke uvjete i znatna kapitalna ulaganja potrebna da bi se u tim područjima pokrenule operacije vađenja, bez vađenja porculanske gline i kuglične gline, ni na jednoj od tih lokacija ne bi se odvijale aktivnosti vađenja jalovine.

| (378) | Prema tvrdnjama Sibelca, sva prodaja agregata dobivenih od nusproizvoda vađenja porculanske i kuglične gline uzrokuju izravno smanjenje volumena materijala koji se odlaže na hrpe i brežuljke na lokalitetu vađenja. |
| --- | --- |

(378)

Prema tvrdnjama Sibelca, sva prodaja agregata dobivenih od nusproizvoda vađenja porculanske i kuglične gline uzrokuju izravno smanjenje volumena materijala koji se odlaže na hrpe i brežuljke na lokalitetu vađenja.

| (379) | U skladu s informacijama koje je dostavio Sibelco, u nalazištima gline mineral gline (kaolin) nastaje raspadanjem i djelomičnim raspadanjem minerala glinenca (feldspata) u granitu. Taj se proces naziva kaolinizacija i dok se udio kaolina i njegove značajke razlikuju unutar nalazišta, ukupni prinos kaolina u čitavoj masi stijene obično je oko 10 %. Iako su mogući neki elementi selektivnog vađenja, u većini slučajeva mora se izvaditi čitava masa stijene (međusloj) prije nego je moguće odvojiti kaolin. Nakon postupka odvajanja kaolina vodom, metodom gravitacije te nakon nekoliko faza separacije i dimenzioniranja kao rezultat dobiva se nusproizvod koji se sastoji od raspadnutog i neraspadnutog granita, nekaoliniziranog granita (stijena), kvarca i mike. Taj nusproizvod, u obliku u kojem je izvađen, nije prikladan za uporabu kao agregat. Potrebno ga je obraditi kako bi neki njegovi dijelovi postali prikladni za krajnju uporabu kao agregati. |
| --- | --- |

(379)

U skladu s informacijama koje je dostavio Sibelco, u nalazištima gline mineral gline (kaolin) nastaje raspadanjem i djelomičnim raspadanjem minerala glinenca (feldspata) u granitu. Taj se proces naziva kaolinizacija i dok se udio kaolina i njegove značajke razlikuju unutar nalazišta, ukupni prinos kaolina u čitavoj masi stijene obično je oko 10 %. Iako su mogući neki elementi selektivnog vađenja, u većini slučajeva mora se izvaditi čitava masa stijene (međusloj) prije nego je moguće odvojiti kaolin. Nakon postupka odvajanja kaolina vodom, metodom gravitacije te nakon nekoliko faza separacije i dimenzioniranja kao rezultat dobiva se nusproizvod koji se sastoji od raspadnutog i neraspadnutog granita, nekaoliniziranog granita (stijena), kvarca i mike. Taj nusproizvod, u obliku u kojem je izvađen, nije prikladan za uporabu kao agregat. Potrebno ga je obraditi kako bi neki njegovi dijelovi postali prikladni za krajnju uporabu kao agregati.

| (380) | Prema navodima Sibelca, u nalazištima kuglične gline glina se ponovno uglavnom sastoji od minerala kaolina, ali položenog sedimentnim geološkim procesom prilikom čega su često nastajali jasno razdvojeni slojevi. U slojevima se pojavljuju kuglična glina, lignitska kuglična glina te slojevi pijeska. Ti se međuslojevi moraju izvaditi kako bi se došlo do uzastopnih slojeva kuglične gline. Slojevi kuglične gline kao i međuslojevi moraju se pažljivo odabrati kako bi se spriječila kontaminacija kuglične gline s drugim materijalom i neplanirano miješanje slojeva kuglične gline različite kakvoće. Na međusloj obično otpada više od 50 % ukupnog izvađenog obujma. Nakon vađenja slojeva kuglične gline, oni se miješaju u u precizne mješavine ovisno o specifičnim krajnjim upotrebama. |
| --- | --- |

(380)

Prema navodima Sibelca, u nalazištima kuglične gline glina se ponovno uglavnom sastoji od minerala kaolina, ali položenog sedimentnim geološkim procesom prilikom čega su često nastajali jasno razdvojeni slojevi. U slojevima se pojavljuju kuglična glina, lignitska kuglična glina te slojevi pijeska. Ti se međuslojevi moraju izvaditi kako bi se došlo do uzastopnih slojeva kuglične gline. Slojevi kuglične gline kao i međuslojevi moraju se pažljivo odabrati kako bi se spriječila kontaminacija kuglične gline s drugim materijalom i neplanirano miješanje slojeva kuglične gline različite kakvoće. Na međusloj obično otpada više od 50 % ukupnog izvađenog obujma. Nakon vađenja slojeva kuglične gline, oni se miješaju u u precizne mješavine ovisno o specifičnim krajnjim upotrebama.

| (381) | Prema navodima Sibelca, glavna razlika između kamenoloma porculanske gline i kuglične gline te kamenoloma za vađenje agregata je ta što su u kamenolomima za vađenje agregata otpad ili nusproizvod uglavnom isti materijal. U kamenolomima kuglične gline i porculanske gline nusproizvodi koji nastaju izrazito se razlikuju od gline koja sevadi kao primarni mineral. |
| --- | --- |

(381)

Prema navodima Sibelca, glavna razlika između kamenoloma porculanske gline i kuglične gline te kamenoloma za vađenje agregata je ta što su u kamenolomima za vađenje agregata otpad ili nusproizvod uglavnom isti materijal. U kamenolomima kuglične gline i porculanske gline nusproizvodi koji nastaju izrazito se razlikuju od gline koja sevadi kao primarni mineral.

| (382) | Prema navodima Sibelca, postojeće izuzeće za agregate koji se prodaju, a nastali su tijekom odgovarajuće obrade materijala koji je dobiven kao neizbježan nusproizvod vađenja porculanske gline i kuglične gline, neće dovesti do rasta aktivnosti vađenja porculanske gline i kuglične gline. Potražnja i prodaja porculanske gline i kuglične gline ono su što potiče razvoj kamenoloma. Iako se određena količina nusproizvoda vađenja porculanske i kuglične gline naknadno obrađuje kako bi postali prikladni za krajnju uporabu kao agregati, veći dio nastalih nusproizvoda još uvijek se odlaže na odlagališta i hrpe. To je tako jer nema daljnje potražnje za agregatima (bez obzira na trenutačno izuzeće od poreza), ali vađenje u kamenolomima mora se nastaviti kako bi se proizvela ona količina porculanske gline i kuglične gline za kojom postoji potražnja na tržištu. Trenutačno je u Sibelcovim kamenolomima porculanske i kuglične gline količina tretirane jalovine, otpada i nusproizvoda oko pet puta veća od prodaje agregata. To je dokaz da se čak ni trenutačnim izuzećem od poreza ne može dodatno potaknuti vađenje materijala za uporabu kao agregata. Osim toga, čini se da prodaja gline i prodaja agregata slijede potpuno različiti uzorak. U proizvodnji agregata ugovor o isporuci odnosi se na jedan određeni projekt i traje relativno kratko razdoblje. S druge strane, industrija kuglične i porculanske gline mora opskrbiti proizvođače keramičkih proizvoda s dosljednom mješavinom materijala za razdoblje od mnogo godina. |
| --- | --- |

(382)

Prema navodima Sibelca, postojeće izuzeće za agregate koji se prodaju, a nastali su tijekom odgovarajuće obrade materijala koji je dobiven kao neizbježan nusproizvod vađenja porculanske gline i kuglične gline, neće dovesti do rasta aktivnosti vađenja porculanske gline i kuglične gline. Potražnja i prodaja porculanske gline i kuglične gline ono su što potiče razvoj kamenoloma. Iako se određena količina nusproizvoda vađenja porculanske i kuglične gline naknadno obrađuje kako bi postali prikladni za krajnju uporabu kao agregati, veći dio nastalih nusproizvoda još uvijek se odlaže na odlagališta i hrpe. To je tako jer nema daljnje potražnje za agregatima (bez obzira na trenutačno izuzeće od poreza), ali vađenje u kamenolomima mora se nastaviti kako bi se proizvela ona količina porculanske gline i kuglične gline za kojom postoji potražnja na tržištu. Trenutačno je u Sibelcovim kamenolomima porculanske i kuglične gline količina tretirane jalovine, otpada i nusproizvoda oko pet puta veća od prodaje agregata. To je dokaz da se čak ni trenutačnim izuzećem od poreza ne može dodatno potaknuti vađenje materijala za uporabu kao agregata. Osim toga, čini se da prodaja gline i prodaja agregata slijede potpuno različiti uzorak. U proizvodnji agregata ugovor o isporuci odnosi se na jedan određeni projekt i traje relativno kratko razdoblje. S druge strane, industrija kuglične i porculanske gline mora opskrbiti proizvođače keramičkih proizvoda s dosljednom mješavinom materijala za razdoblje od mnogo godina.

| (383) | Osim svojeg podneska, Sibelco je Komisiji dostavio i pregled geologije, vađenja i prerade kuglične gline i porculanske gline. |
| --- | --- |

(383)

Osim svojeg podneska, Sibelco je Komisiji dostavio i pregled geologije, vađenja i prerade kuglične gline i porculanske gline.

(b)   Primjedbe društva Imerys Minerals Limited („IML”) primljene 17. siječnja 2014.

Primjedbe društva Imerys Minerals Limited („IML”) primljene 17. siječnja 2014.

| (384) | IML upravlja kamenolomom za vađenje porculanske i kuglične gline koji se rasprostire na više od 5 000 hektara zemlje u Cornwallu, Devonu i Dorsetu na sjeverozapadu Engleske. |
| --- | --- |

(384)

IML upravlja kamenolomom za vađenje porculanske i kuglične gline koji se rasprostire na više od 5 000 hektara zemlje u Cornwallu, Devonu i Dorsetu na sjeverozapadu Engleske.

| (385) | IML tvrdi da je Ujedinjena Kraljevina vodeći svjetski proizvođač i izvoznik visokokvalitetne kuglične gline potkrepljujući to podatkom da se više od 80 % proizvodnje izvozi. Kuglična glina uglavnom se upotrebljava kao sirovina u proizvodnji keramike (osobito sanitarija, zidnih i podnih pločica te keramičkog posuđa). Druge uporabe uključuju uporabu u emajlu i glazurama, zidarskoj opeci, proizvodnji vatrostalnih predmeta te ispunama i brtvilima. Zbog svojstava materijala od kojeg se kuglična glina sastoji, nije prikladna za uporabu kao agregat. Agregati općenito trebaju biti tvrdi, zrnati materijali. Nasuprot tome, kuglična glina je mekana, a njezina su zrna vrlo mala. I relativna vrijednost kuglične gline isključuje njezinu uporabu kao agregata. To je relativno rijedak i važan materijal, čija franko cijena tvornice iznosi do [...] GBP po toni, ovisno o njegovoj kvaliteti i razini potražnje na tržištu. |
| --- | --- |

(385)

IML tvrdi da je Ujedinjena Kraljevina vodeći svjetski proizvođač i izvoznik visokokvalitetne kuglične gline potkrepljujući to podatkom da se više od 80 % proizvodnje izvozi. Kuglična glina uglavnom se upotrebljava kao sirovina u proizvodnji keramike (osobito sanitarija, zidnih i podnih pločica te keramičkog posuđa). Druge uporabe uključuju uporabu u emajlu i glazurama, zidarskoj opeci, proizvodnji vatrostalnih predmeta te ispunama i brtvilima. Zbog svojstava materijala od kojeg se kuglična glina sastoji, nije prikladna za uporabu kao agregat. Agregati općenito trebaju biti tvrdi, zrnati materijali. Nasuprot tome, kuglična glina je mekana, a njezina su zrna vrlo mala. I relativna vrijednost kuglične gline isključuje njezinu uporabu kao agregata. To je relativno rijedak i važan materijal, čija franko cijena tvornice iznosi do [...] GBP po toni, ovisno o njegovoj kvaliteti i razini potražnje na tržištu.

| (386) | IML tvrdi da je Ujedinjena Kraljevina jedan od najvećih proizvođača i izvoznika porculanske gline u svijetu potkrepljujući to podatkom da se više od 90 % proizvodnje izvozi. |
| --- | --- |

(386)

IML tvrdi da je Ujedinjena Kraljevina jedan od najvećih proizvođača i izvoznika porculanske gline u svijetu potkrepljujući to podatkom da se više od 90 % proizvodnje izvozi.

| (387) | IML tvrdi da je porculanska glina cijenjena zbog njezine bjeline, sitnih čestica i plosnatog oblika tih čestica, mekane neabrazivne teksture i kemijske inertnosti. Upotrebljava se uglavnom u proizvodnji papira kao punilo i pigment premaza, sanitarnih proizvoda i keramičkog posuđa. Specijaliziranije uporabe su uporaba kao punilo u bojama, ljepilima, plastici, gumi i brtvilima, te u proizvodnji staklenih vlakana i farmaceutskih proizvoda. |
| --- | --- |

(387)

IML tvrdi da je porculanska glina cijenjena zbog njezine bjeline, sitnih čestica i plosnatog oblika tih čestica, mekane neabrazivne teksture i kemijske inertnosti. Upotrebljava se uglavnom u proizvodnji papira kao punilo i pigment premaza, sanitarnih proizvoda i keramičkog posuđa. Specijaliziranije uporabe su uporaba kao punilo u bojama, ljepilima, plastici, gumi i brtvilima, te u proizvodnji staklenih vlakana i farmaceutskih proizvoda.

| (388) | Prema tvrdnjama IML-a, zbog svojstava materijala od kojeg se porculanska glina sastoji, ona nije prikladna za uporabu kao agregat. I relativna vrijednost porculanske gline isključuje njezinu uporabu kao agregata. Porculanska glina vrlo je rijedak proizvod, i na nacionalnoj i na međunarodnoj razini. S obzirom na to da je vrlo rijetka i s obzirom na njezinu važnost zbog potražnje u brojnim industrijama, porculanska glina postiže relativno visoku cijenu. Proizvod lošije kakvoće za osnovne uporabe prodaje se za oko [...] GBP franko cijene tvornice, dok visokorafinirani specijalizirani proizvod za uporabu u tehničkim aplikacijama postiže cijenu od više od [...] GBP po toni. |
| --- | --- |

(388)

Prema tvrdnjama IML-a, zbog svojstava materijala od kojeg se porculanska glina sastoji, ona nije prikladna za uporabu kao agregat. I relativna vrijednost porculanske gline isključuje njezinu uporabu kao agregata. Porculanska glina vrlo je rijedak proizvod, i na nacionalnoj i na međunarodnoj razini. S obzirom na to da je vrlo rijetka i s obzirom na njezinu važnost zbog potražnje u brojnim industrijama, porculanska glina postiže relativno visoku cijenu. Proizvod lošije kakvoće za osnovne uporabe prodaje se za oko [...] GBP franko cijene tvornice, dok visokorafinirani specijalizirani proizvod za uporabu u tehničkim aplikacijama postiže cijenu od više od [...] GBP po toni.

| (389) | Prema tvrdnjama IML-a, oni ostvaruju skroman prihod od prosječno [...] GBP po toni za materijal koji se prodaje kao sekundarni agregat. Prema tvrdnjama IML-a, vađenje kuglične gline i porculanske gline odvijalo bi se bez obzira na bilo koje druge čimbenike, a stvaranje otpadnih proizvoda je neizbježno. Njezina uporaba kao agregata donosi daleko više koristi za okoliš od vađenja primarnih agregata. Bez stabilnog tržišta za otpad više materijala će se morati odlagati na površini. |
| --- | --- |

(389)

Prema tvrdnjama IML-a, oni ostvaruju skroman prihod od prosječno [...] GBP po toni za materijal koji se prodaje kao sekundarni agregat. Prema tvrdnjama IML-a, vađenje kuglične gline i porculanske gline odvijalo bi se bez obzira na bilo koje druge čimbenike, a stvaranje otpadnih proizvoda je neizbježno. Njezina uporaba kao agregata donosi daleko više koristi za okoliš od vađenja primarnih agregata. Bez stabilnog tržišta za otpad više materijala će se morati odlagati na površini.

| (390) | Prema tvrdnjama IML-a, od 8,47 milijuna tona ukupno izvađenog materijala, 6,5 milijuna spada u kategoriju materijala koji bi se potencijalno mogli upotrijebiti za proizvodnju agregata. Breča, drobljeni kamen, šljunak, međusloj, stijene i nekaolinizirani granit mogu se obrađivati kako bi se dobili drobljeni agregati jedne ili druge vrste, od kamene sitneži iste veličine do materijala za donji nosivi sloj/ispunu. U postupku drobljenja dobivaju se i šljunak i pijesak. Osim toga, pijesak nastaje i tijekom postupka odvajanja porculanske gline u rotoru. Nije moguće obraditi svih 6,5 milijuna tona kako bi se dobili sekundarni agregati za prodaju, a obujam otpada varira ovisno o prirodi područja na kojem se vadi porculanska glina. Postojeći prerađivač otpada porculanske gline računa da je prinos od 65 % tipičan, što znači da se od 6,5 milijuna tona godišnje količine otpada iz rudnika može proizvesti preko 4 milijuna tona proizvoda za tržište. |
| --- | --- |

(390)

Prema tvrdnjama IML-a, od 8,47 milijuna tona ukupno izvađenog materijala, 6,5 milijuna spada u kategoriju materijala koji bi se potencijalno mogli upotrijebiti za proizvodnju agregata. Breča, drobljeni kamen, šljunak, međusloj, stijene i nekaolinizirani granit mogu se obrađivati kako bi se dobili drobljeni agregati jedne ili druge vrste, od kamene sitneži iste veličine do materijala za donji nosivi sloj/ispunu. U postupku drobljenja dobivaju se i šljunak i pijesak. Osim toga, pijesak nastaje i tijekom postupka odvajanja porculanske gline u rotoru. Nije moguće obraditi svih 6,5 milijuna tona kako bi se dobili sekundarni agregati za prodaju, a obujam otpada varira ovisno o prirodi područja na kojem se vadi porculanska glina. Postojeći prerađivač otpada porculanske gline računa da je prinos od 65 % tipičan, što znači da se od 6,5 milijuna tona godišnje količine otpada iz rudnika može proizvesti preko 4 milijuna tona proizvoda za tržište.

| (391) | Prema tvrdnjama IML-a, u prosjeku se „suho separirani” betonski pijesak prodaje za [...] GBP franko cijene tvornice, a drobljeni proizvod (agregati) za [...] GBP franko cijene tvornice. Prodajom se ne bavi sam IML, nego prerađivač otpada porculanske gline. |
| --- | --- |

(391)

Prema tvrdnjama IML-a, u prosjeku se „suho separirani” betonski pijesak prodaje za [...] GBP franko cijene tvornice, a drobljeni proizvod (agregati) za [...] GBP franko cijene tvornice. Prodajom se ne bavi sam IML, nego prerađivač otpada porculanske gline.

| (392) | IML tvrdi da izuzeće od AGL-a nikako ne bi moglo dovesti do više vađenja kuglične/porculanske gline radi dobivanja više materijala izuzetog od poreza. IML već sada odlaže više otpada nego što ga dostavlja za proizvodnju agregata, što je dokaz da razina vađenja ovisi u potpunosti o tržišnoj potražnji za primarnim mineralnom; porculanskom/kugličnom glinom. |
| --- | --- |

(392)

IML tvrdi da izuzeće od AGL-a nikako ne bi moglo dovesti do više vađenja kuglične/porculanske gline radi dobivanja više materijala izuzetog od poreza. IML već sada odlaže više otpada nego što ga dostavlja za proizvodnju agregata, što je dokaz da razina vađenja ovisi u potpunosti o tržišnoj potražnji za primarnim mineralnom; porculanskom/kugličnom glinom.

| (393) | IMl tvrdi da se u postupku vađenja već proizvodi više otpada nego što se trenutačno prodaje i bilo bi nelogično vaditi još porculanske/kuglične gline kako bi se dobio nusproizvod za proizvodnju sekundarnih agregata. |
| --- | --- |

(393)

IMl tvrdi da se u postupku vađenja već proizvodi više otpada nego što se trenutačno prodaje i bilo bi nelogično vaditi još porculanske/kuglične gline kako bi se dobio nusproizvod za proizvodnju sekundarnih agregata.

| (394) | Prema navodima IML-a, za proizvodnju utrživih agregata potrebna je dodatna obrada. Tvrde da postrojenje za suhu separaciju za proizvodnju pijeska stoji oko 0,75 milijuna GBP, postrojenje za drobljenje stoji oko 2 milijuna GBP, a postrojenje za pranje za proizvodnju pijeska za žbuku stajalo bi do 1,5 milijuna GBP. Koristeći se prosječnim prodajnim cijenama pijeska od [...] GBP po toni i drobljenog agregata od [...] GBP po toni, troškovi proizvodnje obično bi činili 35 % za pijesak i 50 % za drobljene agregate. |
| --- | --- |

(394)

Prema navodima IML-a, za proizvodnju utrživih agregata potrebna je dodatna obrada. Tvrde da postrojenje za suhu separaciju za proizvodnju pijeska stoji oko 0,75 milijuna GBP, postrojenje za drobljenje stoji oko 2 milijuna GBP, a postrojenje za pranje za proizvodnju pijeska za žbuku stajalo bi do 1,5 milijuna GBP. Koristeći se prosječnim prodajnim cijenama pijeska od [...] GBP po toni i drobljenog agregata od [...] GBP po toni, troškovi proizvodnje obično bi činili 35 % za pijesak i 50 % za drobljene agregate.

| (395) | Prema tvrdnjama IML-a, da nema sadržaja porculanske gline koja se prva vadi, ne bi bilo isplativo vršiti vađenje u kamenolomima radi njihovog potencijala u pogledu proizvodnje agregata. Materijali za potencijalne agregate dostupni su na tržištu samo zbog vađenja porculanske i kuglične gline, jer bez toga kamenolomi ne bi bili ekonomski održivi. S obzirom na vrlo visoke troškove vađenja minerala i relativno nisku kvalitetu nusproizvoda dobivenih u tom postupku u usporedbi s primarnim agregatima, da ne sadržavaju minerale, na tim lokalitetima uopće se ne bi proizvodili agregati. |
| --- | --- |

(395)

Prema tvrdnjama IML-a, da nema sadržaja porculanske gline koja se prva vadi, ne bi bilo isplativo vršiti vađenje u kamenolomima radi njihovog potencijala u pogledu proizvodnje agregata. Materijali za potencijalne agregate dostupni su na tržištu samo zbog vađenja porculanske i kuglične gline, jer bez toga kamenolomi ne bi bili ekonomski održivi. S obzirom na vrlo visoke troškove vađenja minerala i relativno nisku kvalitetu nusproizvoda dobivenih u tom postupku u usporedbi s primarnim agregatima, da ne sadržavaju minerale, na tim lokalitetima uopće se ne bi proizvodili agregati.

| (396) | Prema navodima IML-a, izuzećem od AGL-a pravi se razlika između otpadnih materijala koji nastaju kao nusproizvod vađenja minerala koji nisu agregati (poput otpada od vađenja porculanske/kuglične gline), koji su izuzeti, i otpadnih materijala koji su nusproizvod vađenja agregata (poput otpada od vapnenca), koji ostaju podložni AGL-u. |
| --- | --- |

(396)

Prema navodima IML-a, izuzećem od AGL-a pravi se razlika između otpadnih materijala koji nastaju kao nusproizvod vađenja minerala koji nisu agregati (poput otpada od vađenja porculanske/kuglične gline), koji su izuzeti, i otpadnih materijala koji su nusproizvod vađenja agregata (poput otpada od vapnenca), koji ostaju podložni AGL-u.

| (397) | IML tvrdi da se nusproizvodi kamenoloma vapnenca i rezanog kamena namjerno vade i upotrebljavaju kao agregati, dok se nusproizvodi vađenja porculanske ili kuglične gline neizbježna posljedica vađenja tih minerala. |
| --- | --- |

(397)

IML tvrdi da se nusproizvodi kamenoloma vapnenca i rezanog kamena namjerno vade i upotrebljavaju kao agregati, dok se nusproizvodi vađenja porculanske ili kuglične gline neizbježna posljedica vađenja tih minerala.

| (398) | IML je Komisiji dostavio i studiju slučaja objavljenu u časopisu „Construction News” u kojoj se govori o uporabi recikliranih i sekundarnih agregata nastalih vađenjem porculanske gline u proizvodnji betona na jednom velikom gradilištu u Londonu. |
| --- | --- |

(398)

IML je Komisiji dostavio i studiju slučaja objavljenu u časopisu „Construction News” u kojoj se govori o uporabi recikliranih i sekundarnih agregata nastalih vađenjem porculanske gline u proizvodnji betona na jednom velikom gradilištu u Londonu.

(c)   Primjedbe Udruženja za kaolinsku i kugličnu glinu primljene 17. siječnja 2014.

Primjedbe Udruženja za kaolinsku i kugličnu glinu primljene 17. siječnja 2014.

| (399) | Prema navodima Udruženja za kaolinsku i kugličnu glinu, u postupku iskorištavanja kamenoloma porculanske i kuglične gline drugi materijali koji se neizbježno vade mogu se smatrati „sekundarnim” materijalima, koji mogu ili ne moraju biti prikladni za uporabu kao agregati. Trenutačno izuzeće od AGL-a za te sekundarne materijale uvedeno je kako bi se potaknula njihova uporaba i smanjila količina takvih materijala koji se odlažu na površinskim odlagalištima. Udruženje za kaolinsku i kugličnu glinu tvrdi da se porculanska glina i kuglična glina ne mogu upotrebljavati kao agregati i da se nikada ne vade da bi se tako upotrebljavali. |
| --- | --- |

(399)

Prema navodima Udruženja za kaolinsku i kugličnu glinu, u postupku iskorištavanja kamenoloma porculanske i kuglične gline drugi materijali koji se neizbježno vade mogu se smatrati „sekundarnim” materijalima, koji mogu ili ne moraju biti prikladni za uporabu kao agregati. Trenutačno izuzeće od AGL-a za te sekundarne materijale uvedeno je kako bi se potaknula njihova uporaba i smanjila količina takvih materijala koji se odlažu na površinskim odlagalištima. Udruženje za kaolinsku i kugličnu glinu tvrdi da se porculanska glina i kuglična glina ne mogu upotrebljavati kao agregati i da se nikada ne vade da bi se tako upotrebljavali.

| (400) | Prema tvrdnjama Udruženja za kaolinsku i kugličnu glinu, da nema vađenja porculanske i kuglične gline, materijali za proizvodnju agregata koji se dobivaju prilikom tog vađenja nikada ne bi bili dostupni tržištu. Sasvim jednostavno, trošak odvajanja porculanske gline i kuglične gline iz agregata te vrijednost samih agregata to bi učinilo potpuno neodrživim. Prodajne cijene porculanske gline i kuglične gline znatno su više od cijena agregata, a to je razlog zašto ih je isplativo vaditi, bez obzira na agregate. |
| --- | --- |

(400)

Prema tvrdnjama Udruženja za kaolinsku i kugličnu glinu, da nema vađenja porculanske i kuglične gline, materijali za proizvodnju agregata koji se dobivaju prilikom tog vađenja nikada ne bi bili dostupni tržištu. Sasvim jednostavno, trošak odvajanja porculanske gline i kuglične gline iz agregata te vrijednost samih agregata to bi učinilo potpuno neodrživim. Prodajne cijene porculanske gline i kuglične gline znatno su više od cijena agregata, a to je razlog zašto ih je isplativo vaditi, bez obzira na agregate.

| (401) | Udruženje za kaolinsku i kugličnu glinu tvrdi da je dodatni dokaz tome činjenica da se trenutačno, čak i uz izuzeće od poreza na agregate, obrađuje samo otprilike jedna trećina materijala koji bi se mogao preraditi u agregate. |
| --- | --- |

(401)

Udruženje za kaolinsku i kugličnu glinu tvrdi da je dodatni dokaz tome činjenica da se trenutačno, čak i uz izuzeće od poreza na agregate, obrađuje samo otprilike jedna trećina materijala koji bi se mogao preraditi u agregate.

| (402) | Prema tvrdnjama Udruženja za kaolinsku i kugličnu glinu, prodaja materijala koji su nusproizvod sigurno će pasti ako se uvede porez za te trenutačno izuzete minerale, zapravo već postoje dokazi da se to događa za projekte koji su započeli u travnju 2014. |
| --- | --- |

(402)

Prema tvrdnjama Udruženja za kaolinsku i kugličnu glinu, prodaja materijala koji su nusproizvod sigurno će pasti ako se uvede porez za te trenutačno izuzete minerale, zapravo već postoje dokazi da se to događa za projekte koji su započeli u travnju 2014.

(d)   Primjedbe udruženja BCC primljene 17. siječnja 2014.

Primjedbe udruženja BCC primljene 17. siječnja 2014.

| (403) | Udruženje BCC tvrdi da je primarna svrha razvoja kamenoloma porculanske i kuglične gline vađenje i obrada tih materijala, koji su specijalizirani proizvodi koji se ističu jedinstvenim fizikalnim i kemijskim svojstvima i činjenicom da su rijetki. Prema tvrdnjama udruženja BCC, porculanska glina i kuglična glina te proizvodi dobiveni od njih ne mogu se upotrebljavati kao agregati i nikada se ne vade za takve svrhe. Drugi materijali koji se neizbježno vade mogu se smatrati sekundarnim materijalima, koji mogu ili ne moraju biti prikladni za uporabu kao agregati. Prema tvrdnjama udruženja BCC, ne bi se vadili samostalno za uporabu kao agregati i postaju dostupni samo kada se vade porculanska glina ili kuglična glina jer inače kamenolom ne bi bio ekonomski održiv. |
| --- | --- |

(403)

Udruženje BCC tvrdi da je primarna svrha razvoja kamenoloma porculanske i kuglične gline vađenje i obrada tih materijala, koji su specijalizirani proizvodi koji se ističu jedinstvenim fizikalnim i kemijskim svojstvima i činjenicom da su rijetki. Prema tvrdnjama udruženja BCC, porculanska glina i kuglična glina te proizvodi dobiveni od njih ne mogu se upotrebljavati kao agregati i nikada se ne vade za takve svrhe. Drugi materijali koji se neizbježno vade mogu se smatrati sekundarnim materijalima, koji mogu ili ne moraju biti prikladni za uporabu kao agregati. Prema tvrdnjama udruženja BCC, ne bi se vadili samostalno za uporabu kao agregati i postaju dostupni samo kada se vade porculanska glina ili kuglična glina jer inače kamenolom ne bi bio ekonomski održiv.

| (404) | Udruženje BCC tvrdi da je prodajna cijena kuglične gline 5 do 6 puta viša, a porculanske gline najmanje 10 do 12 puta viša od prodajne cijene nusproizvoda koji se potencijalno može prodati kao sekundarni agregat. Zbog ekonomskih razloga i ograničenja lokaliteta ne bi došlo do situacije da se vadi više porculanske gline i kuglične gline nego što se može prodati kako bi se dobio dodatni nusproizvod za proizvodnju agregata. Čak i uz izuzeće, veći dio (pet puta više) nusproizvoda porculanske i kuglične gline još uvijek nije prodan, nego se odlaže na hrpe na lokalitetu kamenoloma. |
| --- | --- |

(404)

Udruženje BCC tvrdi da je prodajna cijena kuglične gline 5 do 6 puta viša, a porculanske gline najmanje 10 do 12 puta viša od prodajne cijene nusproizvoda koji se potencijalno može prodati kao sekundarni agregat. Zbog ekonomskih razloga i ograničenja lokaliteta ne bi došlo do situacije da se vadi više porculanske gline i kuglične gline nego što se može prodati kako bi se dobio dodatni nusproizvod za proizvodnju agregata. Čak i uz izuzeće, veći dio (pet puta više) nusproizvoda porculanske i kuglične gline još uvijek nije prodan, nego se odlaže na hrpe na lokalitetu kamenoloma.

| (405) | Prema tvrdnjama udruženja BCC, izuzeti i neizuzeti kamenolomi znatno se razlikuju. U kamenolomima za vađenje agregata koji nisu izuzeti uglavnom se vadi jedan materijal koji je i njihov primarni proizvod i otpadni proizvod ili nusproizvod. Međutim, u kamenolomima porculanske i kuglične gline, otpad se razlikuje od glavnih materijala. Ovi prvi su minerali glinenca (feldspata), dok ove potonje uglavnom čini pijesak na bazi silike. |
| --- | --- |

(405)

Prema tvrdnjama udruženja BCC, izuzeti i neizuzeti kamenolomi znatno se razlikuju. U kamenolomima za vađenje agregata koji nisu izuzeti uglavnom se vadi jedan materijal koji je i njihov primarni proizvod i otpadni proizvod ili nusproizvod. Međutim, u kamenolomima porculanske i kuglične gline, otpad se razlikuje od glavnih materijala. Ovi prvi su minerali glinenca (feldspata), dok ove potonje uglavnom čini pijesak na bazi silike.

| (406) | Udruženje BCC tvrdi da će prodaja nusproizvoda iz kamenoloma porculanske gline i kuglične gline pasti ako se na njih uvede porez. Da bi se zadovoljile potrebe, morat će se vaditi dodatne količine neobrađenih agregata. |
| --- | --- |

(406)

Udruženje BCC tvrdi da će prodaja nusproizvoda iz kamenoloma porculanske gline i kuglične gline pasti ako se na njih uvede porez. Da bi se zadovoljile potrebe, morat će se vaditi dodatne količine neobrađenih agregata.

(e)   Primjedbe udruženja BAA primljene 15. rujna 2014.

Primjedbe udruženja BAA primljene 15. rujna 2014.

| (407) | Udruženje BAA dostavilo je informacije svojih članova iz Cornwalla u pogledu činjenice da cijene porculanske gline mogu izrazito varirati u rasponu između 50 GBP do 5 000 GBP po toni, ovisno o razredu i kakvoći. |
| --- | --- |

(407)

Udruženje BAA dostavilo je informacije svojih članova iz Cornwalla u pogledu činjenice da cijene porculanske gline mogu izrazito varirati u rasponu između 50 GBP do 5 000 GBP po toni, ovisno o razredu i kakvoći.

(f)   Primjedbe nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine

Primjedbe nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine

| (408) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da ne samo da značajke porculanske gline i kuglične gline sprečavaju njihovu upotrebu kao agregata, nego takvu uporabu sprečava i relativna vrijednost kuglične gline i porculanske gline. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da zapravo ne postoji stvarno i utvrđeno iskorištavanje kuglične gline i porculanske gline kao agregata. U skladu s tim, sažetak Komisije u pogledu razlike između položaja jalovine, otpada ili nusproizvoda vađenja tih materijala u potpunosti je točan. Izuzeće neizbježnih nusproizvoda materijala koji se ne mogu upotrebljavati kao agregati i ne upotrebljavaju se kao agregati u potpunosti je u skladu s ekološkim ciljem AGL-a. |
| --- | --- |

(408)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da ne samo da značajke porculanske gline i kuglične gline sprečavaju njihovu upotrebu kao agregata, nego takvu uporabu sprečava i relativna vrijednost kuglične gline i porculanske gline. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da zapravo ne postoji stvarno i utvrđeno iskorištavanje kuglične gline i porculanske gline kao agregata. U skladu s tim, sažetak Komisije u pogledu razlike između položaja jalovine, otpada ili nusproizvoda vađenja tih materijala u potpunosti je točan. Izuzeće neizbježnih nusproizvoda materijala koji se ne mogu upotrebljavati kao agregati i ne upotrebljavaju se kao agregati u potpunosti je u skladu s ekološkim ciljem AGL-a.

| (409) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su iscrpan opis kuglične gline i porculanske gline i objasnila zašto se one ne upotrebljavaju kao agregati i zašto se ne mogu upotrebljavati kao agregati. Osim toga, oba materijala postižu visoku cijenu. Prema tvrdnjama nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, kuglična glina relativno je rijedak materijal, vrijednosti joj se penje do 100 GBP po toni, ovisno o potrebnoj specifičnoj klasi kuglične gline i razini potražnje na tržištu. Porculanska glina vrlo je rijedak materijal koji na tržištu postiže vrlo visoku cijenu koja se kreće u rasponu između 70 GBP i 400 GBP po toni. Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, i troškovi proizvodnje porculanske gline i kuglične gline vrlo su visoki u usporedbi s troškovima proizvodnje drugih vrsta agregata. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su informacije prikupljene od trgovačkih društava koja su aktivna u tom području. Jedno trgovačko društvo dostavilo je podatak o prosječnoj cijeni od [...] GBP po toni porculanske gline, pri čemu se cijene različitih proizvoda od porculanske gline kreću u rasponu od [...] GBP do [...] GBP. Drugo trgovačko društvo navelo je cijenu od [...] GBP po toni. Prosječni trošak proizvodnje za tonu kuglične gline je [...] GBP u Dorsetu i [...] GBP u Devonu. Drugo trgovačko društvo navelo je cijenu od [...] GBP po toni. |
| --- | --- |

(409)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su iscrpan opis kuglične gline i porculanske gline i objasnila zašto se one ne upotrebljavaju kao agregati i zašto se ne mogu upotrebljavati kao agregati. Osim toga, oba materijala postižu visoku cijenu. Prema tvrdnjama nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, kuglična glina relativno je rijedak materijal, vrijednosti joj se penje do 100 GBP po toni, ovisno o potrebnoj specifičnoj klasi kuglične gline i razini potražnje na tržištu. Porculanska glina vrlo je rijedak materijal koji na tržištu postiže vrlo visoku cijenu koja se kreće u rasponu između 70 GBP i 400 GBP po toni. Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, i troškovi proizvodnje porculanske gline i kuglične gline vrlo su visoki u usporedbi s troškovima proizvodnje drugih vrsta agregata. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su informacije prikupljene od trgovačkih društava koja su aktivna u tom području. Jedno trgovačko društvo dostavilo je podatak o prosječnoj cijeni od [...] GBP po toni porculanske gline, pri čemu se cijene različitih proizvoda od porculanske gline kreću u rasponu od [...] GBP do [...] GBP. Drugo trgovačko društvo navelo je cijenu od [...] GBP po toni. Prosječni trošak proizvodnje za tonu kuglične gline je [...] GBP u Dorsetu i [...] GBP u Devonu. Drugo trgovačko društvo navelo je cijenu od [...] GBP po toni.

| (410) | Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine u Ujedinjenoj Kraljevini trenutačno postoje dva trgovačka društva koja tržište opskrbljuju kugličnom glinom i porculanskom glinom. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su primjer jednog ugovora o nabavi nusproizvoda porculanske i kuglične gline u kojem je cijena 2012. iznosila [...] GBP po toni. U slučaju drugog ugovora cijena je iznosila [...] GBP po toni prodanog otpada porculanske gline. Cijena otpada kuglične gline bila je [...] GBP. Nijedno od ta dva trgovačka društva ne prodaje pokvaru ili neizbježne nusproizvode njihovih djelatnosti izravno krajnjim korisnicima tih agregata u građevinarstvu. Umjesto toga, oba trgovačka društva potpisala su sporazume s trećim stranama (koje su se specijalizirale za prodaju agregata) prema kojima pristaju dostaviti određenu količinu agregata po fiksnoj cijeni, bez obzira na količinu koja je zaista dostavljena. U skladu s tim, kako cijena nije određena izravno za svaku tonu agregata koji proizvedu, kamenolomi kuglične gline i porculanske gline nemaju poticaja povećati količinu jalovine koju vade preko razine koja je dogovorena. Treće strane potom agregat prodaju krajnjim korisnicima. Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, zbog gospodarske krize, čak niti čitavu količinu agregata nije moguće prodati. |
| --- | --- |

(410)

Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine u Ujedinjenoj Kraljevini trenutačno postoje dva trgovačka društva koja tržište opskrbljuju kugličnom glinom i porculanskom glinom. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su primjer jednog ugovora o nabavi nusproizvoda porculanske i kuglične gline u kojem je cijena 2012. iznosila [...] GBP po toni. U slučaju drugog ugovora cijena je iznosila [...] GBP po toni prodanog otpada porculanske gline. Cijena otpada kuglične gline bila je [...] GBP. Nijedno od ta dva trgovačka društva ne prodaje pokvaru ili neizbježne nusproizvode njihovih djelatnosti izravno krajnjim korisnicima tih agregata u građevinarstvu. Umjesto toga, oba trgovačka društva potpisala su sporazume s trećim stranama (koje su se specijalizirale za prodaju agregata) prema kojima pristaju dostaviti određenu količinu agregata po fiksnoj cijeni, bez obzira na količinu koja je zaista dostavljena. U skladu s tim, kako cijena nije određena izravno za svaku tonu agregata koji proizvedu, kamenolomi kuglične gline i porculanske gline nemaju poticaja povećati količinu jalovine koju vade preko razine koja je dogovorena. Treće strane potom agregat prodaju krajnjim korisnicima. Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, zbog gospodarske krize, čak niti čitavu količinu agregata nije moguće prodati.

| (411) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da proizvodnju porculanske gline nije moguće odvojiti od proizvodnje otpada porculanske gline. Priroda postupka mokrog vađenja je takva da crpke nužno odvajaju poželjni kaolin i otpadne proizvode. Tradicionalno prvi korak u odvajanju ili vađenju porculanske gline bio je uklanjanje pokrovne stijene i dolazak do stijene u kojoj se nalazi glina. Druga faza postupka bila je da operator kamenoloma otkrivenu glinu ili kop izloži mlazu vode pod visokim pritiskom. Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, tako bi se uklonila porculanska glina zajedno s ostalim proizvodima s kojima bi bila pomiješana (pijesak i mika). |
| --- | --- |

(411)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da proizvodnju porculanske gline nije moguće odvojiti od proizvodnje otpada porculanske gline. Priroda postupka mokrog vađenja je takva da crpke nužno odvajaju poželjni kaolin i otpadne proizvode. Tradicionalno prvi korak u odvajanju ili vađenju porculanske gline bio je uklanjanje pokrovne stijene i dolazak do stijene u kojoj se nalazi glina. Druga faza postupka bila je da operator kamenoloma otkrivenu glinu ili kop izloži mlazu vode pod visokim pritiskom. Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, tako bi se uklonila porculanska glina zajedno s ostalim proizvodima s kojima bi bila pomiješana (pijesak i mika).

| (412) | Prema navodima nadležnih tijela ujedinjene Kraljevine, pokrovna stijena koja se dobiva vađenjem podliježe AGL-u. Ostatak materijala koji je neizbježan u postupku vađenja porculanske gline obuhvaćen je izuzećem. |
| --- | --- |

(412)

Prema navodima nadležnih tijela ujedinjene Kraljevine, pokrovna stijena koja se dobiva vađenjem podliježe AGL-u. Ostatak materijala koji je neizbježan u postupku vađenja porculanske gline obuhvaćen je izuzećem.

| (413) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se kuglična glina u potpunosti vadi metodama otvorenog kopa. Vađenje metodom otvorenog kopa podrazumijeva uporabu hidrauličkih rovokopača i kamiona samoistovarivača kako bi se selektivno kopalo, tovarilo i isporučivalo glinu u skladišta i postrojenja za miješanje. Ukupni omjer gline i otpada za industriju je 1 naprama 1,5. |
| --- | --- |

(413)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se kuglična glina u potpunosti vadi metodama otvorenog kopa. Vađenje metodom otvorenog kopa podrazumijeva uporabu hidrauličkih rovokopača i kamiona samoistovarivača kako bi se selektivno kopalo, tovarilo i isporučivalo glinu u skladišta i postrojenja za miješanje. Ukupni omjer gline i otpada za industriju je 1 naprama 1,5.

| (414) | Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, kada operator ne bi mogao dobiti visokovrijedni proizvod porculanske gline ili kuglične gline, ne bi bilo poticaja da se vade sami nusproizvodi, posebno zbog njihove niske ekonomske vrijednosti. Prisutnost kaolinita ili bilo koje druge vrste gline u stijeni smanjuje jakost materijala i stoga ima negativan učinak na njegovu moguću učinkovitost kao agregata. Čak i ako operator ne bi želio dobiti visokovrijedni materijal, tu su još uvijek visoki troškovi uklanjanja i odlaganja sitnozrnog materijala tj. kaolinita, ostale gline i mike. Prema tome, bilo bi nelogično ukloniti proizvod visoke vrijednosti i odložiti ga na otpad kako bi se dobili nusproizvodi male vrijednosti koje se mogu upotrebljavati kao agregati. Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, čak i uz izuzeće od poreza navodno ne bi bilo ekonomski razumno da se na lokalitetima poduzimaju aktivnosti vađenja kako bi se dobila izuzeta jalovina, ako se ne vadi i porculanska glina i kuglična glina, čija je vrijednost viša. |
| --- | --- |

(414)

Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, kada operator ne bi mogao dobiti visokovrijedni proizvod porculanske gline ili kuglične gline, ne bi bilo poticaja da se vade sami nusproizvodi, posebno zbog njihove niske ekonomske vrijednosti. Prisutnost kaolinita ili bilo koje druge vrste gline u stijeni smanjuje jakost materijala i stoga ima negativan učinak na njegovu moguću učinkovitost kao agregata. Čak i ako operator ne bi želio dobiti visokovrijedni materijal, tu su još uvijek visoki troškovi uklanjanja i odlaganja sitnozrnog materijala tj. kaolinita, ostale gline i mike. Prema tome, bilo bi nelogično ukloniti proizvod visoke vrijednosti i odložiti ga na otpad kako bi se dobili nusproizvodi male vrijednosti koje se mogu upotrebljavati kao agregati. Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, čak i uz izuzeće od poreza navodno ne bi bilo ekonomski razumno da se na lokalitetima poduzimaju aktivnosti vađenja kako bi se dobila izuzeta jalovina, ako se ne vadi i porculanska glina i kuglična glina, čija je vrijednost viša.

| (415) | Prema tvrdnjama nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine neizbježni nusproizvodi koji nastaju prilikom vađenja kuglične i porculanske gline prikladni su za neke uporabe kao agregati. |
| --- | --- |

(415)

Prema tvrdnjama nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine neizbježni nusproizvodi koji nastaju prilikom vađenja kuglične i porculanske gline prikladni su za neke uporabe kao agregati.

| (416) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine komentirala su razliku između vađenja vapnenca za proizvodnju vapna i rezanog kamena te neizbježnih nusproizvoda koji nastaju prilikom vađenja kuglične gline i porculanske gline. Ističu da se rezani kamen i vapnenac vade da bi se upotrebljavali kao agregati, kao i za uporabe u kojima nisu agregati. Rezani kamen proizvodi se od pješčenjaka ili granita – a oba se vade da bi se upotrebljavali kao agregati. I jalovine, otpad ili nusproizvodi nastali u proizvodnji rezanog kamena i vapnenca mogu se upotrebljavati kao agregati. |
| --- | --- |

(416)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine komentirala su razliku između vađenja vapnenca za proizvodnju vapna i rezanog kamena te neizbježnih nusproizvoda koji nastaju prilikom vađenja kuglične gline i porculanske gline. Ističu da se rezani kamen i vapnenac vade da bi se upotrebljavali kao agregati, kao i za uporabe u kojima nisu agregati. Rezani kamen proizvodi se od pješčenjaka ili granita – a oba se vade da bi se upotrebljavali kao agregati. I jalovine, otpad ili nusproizvodi nastali u proizvodnji rezanog kamena i vapnenca mogu se upotrebljavati kao agregati.

| (417) | Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, činjenica da se i vapnenac i njegovi proizvodi mogu upotrebljavati kao agregati dijelom je objašnjena njihovim fizikalnim svojstvima. Otpad koji proizlazi iz vađenja vapnenca, koji se upotrebljava u proizvodnji vapna, vjerojatno se ne sastoji od drugačijeg otpadnog materijala, nego prije od dodatnog vapnenca. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da, u malom broju slučajeva, „otpad” vapnenca koji nastaje vađenjem vapnenca za proizvodnju vapna može biti kemijski neprikladan za proizvodnju vapna. Međutim, u većini slučajeva, bio bi potpuno prikladan ili za uporabu kao agregat ili za proizvodnju vapna. Krajnju uporabu vapnenca više određuje lokalna potražnja nego njegov kemijski sastav. |
| --- | --- |

(417)

Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, činjenica da se i vapnenac i njegovi proizvodi mogu upotrebljavati kao agregati dijelom je objašnjena njihovim fizikalnim svojstvima. Otpad koji proizlazi iz vađenja vapnenca, koji se upotrebljava u proizvodnji vapna, vjerojatno se ne sastoji od drugačijeg otpadnog materijala, nego prije od dodatnog vapnenca. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da, u malom broju slučajeva, „otpad” vapnenca koji nastaje vađenjem vapnenca za proizvodnju vapna može biti kemijski neprikladan za proizvodnju vapna. Međutim, u većini slučajeva, bio bi potpuno prikladan ili za uporabu kao agregat ili za proizvodnju vapna. Krajnju uporabu vapnenca više određuje lokalna potražnja nego njegov kemijski sastav.

| (418) | Štoviše, prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, otpad koji nastaje prilikom vađenja kamena za proizvodnju rezanog kamena vjerojatno se sastoji uglavnom od kamene sitneži iste te stijene koja se vadi. Za razliku od kuglične gline i porculanske gline nema dodatnih troškova povezanih s odvajanjem viših i nižih stupnjeva kakvoće istog materijala. |
| --- | --- |

(418)

Štoviše, prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, otpad koji nastaje prilikom vađenja kamena za proizvodnju rezanog kamena vjerojatno se sastoji uglavnom od kamene sitneži iste te stijene koja se vadi. Za razliku od kuglične gline i porculanske gline nema dodatnih troškova povezanih s odvajanjem viših i nižih stupnjeva kakvoće istog materijala.

| (419) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde, citirajući BGS, da se svježe izvađeni materijali i njihovi nusproizvodi namjerno vade i upotrebljavaju kao agregati (76). Vađenjem vapnenca i stijena za proizvodnju rezanog kamena nastaju visokokvalitetni agregati koje bi se vadilo za prodaju, čak i da nema lokalne potražnje za vapnencem ili rezanim kamenom. Trošak vapnenca za vapno je oko 12,50 GBP do 19,50 GBP po toni, dok cijena njegovog nusproizvoda iznosi 7,16 GBP do 11,70 GBP po toni. Cijena po toni pješčenjaka i kvarcita koji se upotrebljavaju za proizvodnju rezanog kamena je oko 45,76 GBP do 82,42 GBP, dok je trošak agregata koji nastaje kao njegov nusproizvod oko 6,58 GBP do 10,04 GBP. |
| --- | --- |

(419)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde, citirajući BGS, da se svježe izvađeni materijali i njihovi nusproizvodi namjerno vade i upotrebljavaju kao agregati (76). Vađenjem vapnenca i stijena za proizvodnju rezanog kamena nastaju visokokvalitetni agregati koje bi se vadilo za prodaju, čak i da nema lokalne potražnje za vapnencem ili rezanim kamenom. Trošak vapnenca za vapno je oko 12,50 GBP do 19,50 GBP po toni, dok cijena njegovog nusproizvoda iznosi 7,16 GBP do 11,70 GBP po toni. Cijena po toni pješčenjaka i kvarcita koji se upotrebljavaju za proizvodnju rezanog kamena je oko 45,76 GBP do 82,42 GBP, dok je trošak agregata koji nastaje kao njegov nusproizvod oko 6,58 GBP do 10,04 GBP.

76

| (420) | Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, kamenolom granita proizvodi različite omjere rezanog kamena za podne obloge, uredske zgrade, kuhinje u domaćinstvima itd. i agregata. Magmatska stijena (uključujući granit) koja se upotrebljava za proizvodnju rezanog kamena košta oko 5,51 GBP do 12,91 GBP po toni, dok se agregat nastao kao njezin nusproizvod prodaje za otprilike 6,12 GBP do 12,82 GBP po toni. |
| --- | --- |

(420)

Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, kamenolom granita proizvodi različite omjere rezanog kamena za podne obloge, uredske zgrade, kuhinje u domaćinstvima itd. i agregata. Magmatska stijena (uključujući granit) koja se upotrebljava za proizvodnju rezanog kamena košta oko 5,51 GBP do 12,91 GBP po toni, dok se agregat nastao kao njezin nusproizvod prodaje za otprilike 6,12 GBP do 12,82 GBP po toni.

| (421) | Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, ujednačenost cijena vapnenca/rezanog kamena i njihove jalovine (koja je u svakom slučaju ista tvar) znači da postoje poticaji da se vadi i jedno i drugo, ovisno o lokalnoj potražnji. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je razlika između neizbježnih nusproizvoda porculanske gline i kuglične gline i nusproizvoda vapnenca i rezanog kamena opravdana i da bi bilo kakav drugi porezni tretman doveo do nekontroliranih zlouporaba i da ga ne bi bilo moguće provesti. |
| --- | --- |

(421)

Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, ujednačenost cijena vapnenca/rezanog kamena i njihove jalovine (koja je u svakom slučaju ista tvar) znači da postoje poticaji da se vadi i jedno i drugo, ovisno o lokalnoj potražnji. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je razlika između neizbježnih nusproizvoda porculanske gline i kuglične gline i nusproizvoda vapnenca i rezanog kamena opravdana i da bi bilo kakav drugi porezni tretman doveo do nekontroliranih zlouporaba i da ga ne bi bilo moguće provesti.

| (422) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dalje pokazuju da je u potpunosti u skladu s ciljem poreza poticati uporabu neizbježnih nusproizvoda vađenja porculanske gline i kuglične gline, s obzirom na to da ih je moguće upotrebljavati kao agregate. Kako se i vapnenac/rezani kamen i nusproizvodi dobiveni u njihovoj proizvodnji mogu upotrebljavati kao agregati, a i vade se u tu svrhu, izuzeće jalovine nastale prilikom vađenja vapnenca/kamena koji se upotrebljavaju za rezani kamen služilo bi samo tome da se potakne pojačano vađenje svježih agregata te ne bi preusmjerilo potražnju sa svježe izvađenim agregatima prema recikliranim agregatima i otpadnim nusproizvodima. |
| --- | --- |

(422)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dalje pokazuju da je u potpunosti u skladu s ciljem poreza poticati uporabu neizbježnih nusproizvoda vađenja porculanske gline i kuglične gline, s obzirom na to da ih je moguće upotrebljavati kao agregate. Kako se i vapnenac/rezani kamen i nusproizvodi dobiveni u njihovoj proizvodnji mogu upotrebljavati kao agregati, a i vade se u tu svrhu, izuzeće jalovine nastale prilikom vađenja vapnenca/kamena koji se upotrebljavaju za rezani kamen služilo bi samo tome da se potakne pojačano vađenje svježih agregata te ne bi preusmjerilo potražnju sa svježe izvađenim agregatima prema recikliranim agregatima i otpadnim nusproizvodima.

| (423) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je vapnenac visokokvalitetni agregat za kojim postoji i tržišna potražnja. Postoji tržište vapnenca koji se vadi da bi se upotrebljavao isključivo kao agregat (88 kamenoloma u Ujedinjenoj Kraljevini, kako je prikazano u zajedničkom podnesku udruženja BAA i nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine), a s obzirom na to da je tako, ekološki je opravdano zamijeniti taj materijal nusproizvodima drugih vrsta vađenja. Navodno ne postoji objektivan način razlikovanja vapnenca proizvedenog kao nusproizvod proizvodnje poljoprivrednog vapna i vapnenca koji se ciljano vadi kako bi se upotrebljavao kao agregat. |
| --- | --- |

(423)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je vapnenac visokokvalitetni agregat za kojim postoji i tržišna potražnja. Postoji tržište vapnenca koji se vadi da bi se upotrebljavao isključivo kao agregat (88 kamenoloma u Ujedinjenoj Kraljevini, kako je prikazano u zajedničkom podnesku udruženja BAA i nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine), a s obzirom na to da je tako, ekološki je opravdano zamijeniti taj materijal nusproizvodima drugih vrsta vađenja. Navodno ne postoji objektivan način razlikovanja vapnenca proizvedenog kao nusproizvod proizvodnje poljoprivrednog vapna i vapnenca koji se ciljano vadi kako bi se upotrebljavao kao agregat.

| (424) | Jedna zainteresirana strana navela je da postoje kopovi porculanske gline i kuglične gline koji su ponovno otvoreni zbog uvođenja poreza isključivo radi vađenja izuzetih agregata. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dobila su potvrdu od dva nacionalna proizvođača kuglične gline i porculanske gline da to nije tako te su izjavila da im nije poznato da su dodijeljena odobrenja za takva ponovna otvaranja. |
| --- | --- |

(424)

Jedna zainteresirana strana navela je da postoje kopovi porculanske gline i kuglične gline koji su ponovno otvoreni zbog uvođenja poreza isključivo radi vađenja izuzetih agregata. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dobila su potvrdu od dva nacionalna proizvođača kuglične gline i porculanske gline da to nije tako te su izjavila da im nije poznato da su dodijeljena odobrenja za takva ponovna otvaranja.

| (425) | U pogledu primjedbe jedne zainteresirane strane da se silikatni pijesak koji je nusproizvod vađenja porculanske gline u Cornwallu uvijek upotrebljavao kao izvor agregata te da se izuzećem ne smanjuje vađenje svježeg pijeska, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine provjerila su taj navod i dostavila djelomične podatke o prodaji pijeska za područje Devona i Cornwalla i pokazala da nijedan dio proizvodnje ne mogu pripisati nusproizvodima vađenja porculanske gline. |
| --- | --- |

(425)

U pogledu primjedbe jedne zainteresirane strane da se silikatni pijesak koji je nusproizvod vađenja porculanske gline u Cornwallu uvijek upotrebljavao kao izvor agregata te da se izuzećem ne smanjuje vađenje svježeg pijeska, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine provjerila su taj navod i dostavila djelomične podatke o prodaji pijeska za područje Devona i Cornwalla i pokazala da nijedan dio proizvodnje ne mogu pripisati nusproizvodima vađenja porculanske gline.

5.6.3.2.   
  Ocjena Komisije

Ocjena Komisije

| (426) | Iz podnesaka proizvođača kuglične gline i porculanske gline, njihovih trgovačkih udruženja i nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine jasno je vidljivo da nusproizvodi nastaju nenamjerno i neizbježno. Skup i složen postupak vađenja kuglične gline i porculanske gline i činjenica da se proizvede veća količina otpada od one za koju proizvođači porculanske i kuglične gline mogu naći tržište, pokazuju da se kuglična glina i porculanska glina ne vade namjerno da bi se proizveo izuzeti nusproizvod za uporabu kao agregat. |
| --- | --- |

(426)

Iz podnesaka proizvođača kuglične gline i porculanske gline, njihovih trgovačkih udruženja i nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine jasno je vidljivo da nusproizvodi nastaju nenamjerno i neizbježno. Skup i složen postupak vađenja kuglične gline i porculanske gline i činjenica da se proizvede veća količina otpada od one za koju proizvođači porculanske i kuglične gline mogu naći tržište, pokazuju da se kuglična glina i porculanska glina ne vade namjerno da bi se proizveo izuzeti nusproizvod za uporabu kao agregat.

| (427) | Osim toga, kamenolomi kuglične gline i porculanske gline svojim komercijalnim poslovanjem upravljaju drugačije od kamenoloma koji proizvode agregate za građevinarstvo, s obzirom na to da moraju poštovati dugoročne ugovore kako bi osigurali stalnu proizvodnju odnosnog krajnjeg proizvoda. To znači da ne mogu vaditi ni više ni manje od onoga što im je potrebno da bi dobili količinu kuglične gline i porculanske gline predviđenu ugovorom, čime bi količina vađenja nusproizvoda ostala ista. Uvođenje AGL-a za nusproizvode kuglične gline i porculanske gline utjecalo bi samo na financijsku situaciju odnosnih poduzeća, a ne bi donijelo nikakvu ekološku korist. |
| --- | --- |

(427)

Osim toga, kamenolomi kuglične gline i porculanske gline svojim komercijalnim poslovanjem upravljaju drugačije od kamenoloma koji proizvode agregate za građevinarstvo, s obzirom na to da moraju poštovati dugoročne ugovore kako bi osigurali stalnu proizvodnju odnosnog krajnjeg proizvoda. To znači da ne mogu vaditi ni više ni manje od onoga što im je potrebno da bi dobili količinu kuglične gline i porculanske gline predviđenu ugovorom, čime bi količina vađenja nusproizvoda ostala ista. Uvođenje AGL-a za nusproizvode kuglične gline i porculanske gline utjecalo bi samo na financijsku situaciju odnosnih poduzeća, a ne bi donijelo nikakvu ekološku korist.

| (428) | Za razliku od nusproizvoda vapnenca i rezanog kamena, nusproizvodi kuglične gline i porculanske gline nikada se ne bi vadili sami po sebi kako bi se proizvelo više izuzetih agregata. Izuzeće za nusproizvode kuglične gline i porculanske gline ne dovodi do više vađenja svježe kuglične i porculanske gline i njihova je prodajna vrijednost puno niža. Nema ujednačenosti cijena kao u slučaju vapnenca i rezanog kamena. Zapravo, razlika u cijeni mnogo je veća. Stoga, ne postoji rizik da bi izuzeće moglo dovesti do namjernog povećanje svježeg vađenja. Izuzećem za nusproizvode vađenja kuglične gline i porculanske gline potiče se njihova uporaba umjesto svježe izvađenih novih agregata i ono je u skladu s načelima na kojima se temelji AGL. |
| --- | --- |

(428)

Za razliku od nusproizvoda vapnenca i rezanog kamena, nusproizvodi kuglične gline i porculanske gline nikada se ne bi vadili sami po sebi kako bi se proizvelo više izuzetih agregata. Izuzeće za nusproizvode kuglične gline i porculanske gline ne dovodi do više vađenja svježe kuglične i porculanske gline i njihova je prodajna vrijednost puno niža. Nema ujednačenosti cijena kao u slučaju vapnenca i rezanog kamena. Zapravo, razlika u cijeni mnogo je veća. Stoga, ne postoji rizik da bi izuzeće moglo dovesti do namjernog povećanje svježeg vađenja. Izuzećem za nusproizvode vađenja kuglične gline i porculanske gline potiče se njihova uporaba umjesto svježe izvađenih novih agregata i ono je u skladu s načelima na kojima se temelji AGL.

5.6.4.   IZUZEĆE AGREGATA KOJI SE SASTOJE U CIJELOSTI OD JALOVINE IZ BILO KOJEG POSTUPKA KOJIM SE UGLJEN, LIGNIT, LISNATI ŠKRILJEVAC ILI ŠKRILJEVAC ODVAJAJU OD OSTATKA STIJENE NAKON ŠTO SU IZVAĐENI ILI DOBIVENI S TIM OSTATKOM STIJENE ILI JALOVINE IZ BILO KOJEG POSTUPKA U KOJEM SU TVARI IZ ČLANKA 18. STAVKA 3. ZAKONA O FINANCIJAMA IZ 2001. ODVOJENE OD OSTATKA STIJENE NAKON VAĐENJA ILI DOBIVANJA S TIM OSTATKOM STIJENE (ČLANAK 17. PODODJELJAK 3. TOČKA (f) PODTOČKE i. I ii.)

| (429) | Ugljen, lignit, škriljevac i lisnati škriljevac te tvari navedene u članku 18. stavku 3. Zakona o financijama iz 2001. obično se ne vade kako bi se upotrebljavali kao agregati, nego za druge svrhe. Prije donošenja odluke o pokretanju postupka, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine objasnila su da je izuzeće osmišljeno kako bi se potaknula uporaba jalovine, a ne njezino odlaganje na odlagališta jalovine. Na oba ova načina poboljšava se vizualni krajolik i smanjuje potreba za vađenjem drugih materijala za uporabu kao agregata. |
| --- | --- |

(429)

Ugljen, lignit, škriljevac i lisnati škriljevac te tvari navedene u članku 18. stavku 3. Zakona o financijama iz 2001. obično se ne vade kako bi se upotrebljavali kao agregati, nego za druge svrhe. Prije donošenja odluke o pokretanju postupka, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine objasnila su da je izuzeće osmišljeno kako bi se potaknula uporaba jalovine, a ne njezino odlaganje na odlagališta jalovine. Na oba ova načina poboljšava se vizualni krajolik i smanjuje potreba za vađenjem drugih materijala za uporabu kao agregata.

| (430) | U odluci o pokretanju postupka, Komisija je primijetila da, prvo, može postojati razlika između izuzetih materijala i materijala koji nisu izuzeti, u smislu da izuzeti materijali čine pokvaru dobivenu vađenjem ugljena, lignita, lisnatog škriljevca, škriljevca i tvari navedenih u članku 18. stavku 3. Oni su neizbježan nusproizvod tog vađenja, koje se obično ne obavlja radi vađenja materijala za uporabu kao agregata, nego radi vađenja predmetnih materijala i tvari koje se (uobičajeno) ne upotrebljavaju kao agregati. Na temelju toga, čini se da, u svjetlu cilja AGL-a, jalovine nastale vađenjem ugljena, lignita, lisnatog škriljevca, škriljevca i tvari navedenih u članku 18. stavku 3. nisu u položaju koji je usporediv s položajem agregata na koje se plaća porez. |
| --- | --- |

(430)

U odluci o pokretanju postupka, Komisija je primijetila da, prvo, može postojati razlika između izuzetih materijala i materijala koji nisu izuzeti, u smislu da izuzeti materijali čine pokvaru dobivenu vađenjem ugljena, lignita, lisnatog škriljevca, škriljevca i tvari navedenih u članku 18. stavku 3. Oni su neizbježan nusproizvod tog vađenja, koje se obično ne obavlja radi vađenja materijala za uporabu kao agregata, nego radi vađenja predmetnih materijala i tvari koje se (uobičajeno) ne upotrebljavaju kao agregati. Na temelju toga, čini se da, u svjetlu cilja AGL-a, jalovine nastale vađenjem ugljena, lignita, lisnatog škriljevca, škriljevca i tvari navedenih u članku 18. stavku 3. nisu u položaju koji je usporediv s položajem agregata na koje se plaća porez.

| (431) | Međutim, Komisija je dvojila oko toga je li ta razlika dovoljna da se dokaže da je izuzeće od poreza opravdano načelima na kojima se temelji AGL. Smatrala je da je razlika u odnosu na agregate na koje se plaća porez opravdana samo ako je izuzeće ograničeno na neizbježnu pokvaru nastalu prilikom vađenja tih tvari. Komisija je smatrala da to jest tako s obzirom na to da je izuzeće ograničeno na materijal koji je 100 % jalovina nastala u postupku separacije. |
| --- | --- |

(431)

Međutim, Komisija je dvojila oko toga je li ta razlika dovoljna da se dokaže da je izuzeće od poreza opravdano načelima na kojima se temelji AGL. Smatrala je da je razlika u odnosu na agregate na koje se plaća porez opravdana samo ako je izuzeće ograničeno na neizbježnu pokvaru nastalu prilikom vađenja tih tvari. Komisija je smatrala da to jest tako s obzirom na to da je izuzeće ograničeno na materijal koji je 100 % jalovina nastala u postupku separacije.

| (432) | Komisija je dvojila o razlici u položaju izuzetih materijala u odnosu na materijale na koje se plaća porez i koji nastaju kao jalovina vađenja vapnenca kada se vapnenac vadi da bi se proizvelo vapno ili u usporedbi s pokvarom vađenja kamenja za proizvodnu rezanog kamena s jednom ili više ravnih površina. Osim toga, Komisija je razmatrala može li se izuzeće opravdati u svjetlu cilja AGL-a ako bi se, na primjer, lisnati škriljevac i škriljevac ili bilo koja druga tvar navedena u članku 18. stavku 3. vadila da bi se upotrebljavala kao agregat. |
| --- | --- |

(432)

Komisija je dvojila o razlici u položaju izuzetih materijala u odnosu na materijale na koje se plaća porez i koji nastaju kao jalovina vađenja vapnenca kada se vapnenac vadi da bi se proizvelo vapno ili u usporedbi s pokvarom vađenja kamenja za proizvodnu rezanog kamena s jednom ili više ravnih površina. Osim toga, Komisija je razmatrala može li se izuzeće opravdati u svjetlu cilja AGL-a ako bi se, na primjer, lisnati škriljevac i škriljevac ili bilo koja druga tvar navedena u članku 18. stavku 3. vadila da bi se upotrebljavala kao agregat.

| (433) | Komisija je primila opsežne primjedbe zainteresiranih strana koje su predstavljene u odgovarajućim odjeljcima u odnosu na izuzeća za ugljen, lignit, lisnati škriljevac ili škriljevac. |
| --- | --- |

(433)

Komisija je primila opsežne primjedbe zainteresiranih strana koje su predstavljene u odgovarajućim odjeljcima u odnosu na izuzeća za ugljen, lignit, lisnati škriljevac ili škriljevac.

5.6.4.1.   
  Primjedbe koje je primila Komisija

Primjedbe koje je primila Komisija

(a)   Primjedbe nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine

Primjedbe nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine

| (434) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine ustraju na tvrdnji da se izuzećem od AGL-a pravi razlika između otpadnih materijala koji nastaju kao nusproizvod vađenja minerala koji nisu agregati (poput otpada nastalog prilikom vađenja porculanske i kuglične gline), koji su izuzeti, i otpadnih materijala koji su nusproizvod vađenja agregata (poput otpada od vapnenca), koji i dalje podliježu porezu. |
| --- | --- |

(434)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine ustraju na tvrdnji da se izuzećem od AGL-a pravi razlika između otpadnih materijala koji nastaju kao nusproizvod vađenja minerala koji nisu agregati (poput otpada nastalog prilikom vađenja porculanske i kuglične gline), koji su izuzeti, i otpadnih materijala koji su nusproizvod vađenja agregata (poput otpada od vapnenca), koji i dalje podliježu porezu.

| (435) | Što se tiče jalovine nastale prilikom vađenja ugljena, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine ustraju na tvrdnji da neznatne cijene jalovine lisnatog škriljevca i rudarske jalovine pokazuju da nema poticaja za vađenje dodatnog ugljena kako bi se dobio dodatni nusproizvod, bez obzira na to je li taj nusproizvod izuzet od poreza ili ne. |
| --- | --- |

(435)

Što se tiče jalovine nastale prilikom vađenja ugljena, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine ustraju na tvrdnji da neznatne cijene jalovine lisnatog škriljevca i rudarske jalovine pokazuju da nema poticaja za vađenje dodatnog ugljena kako bi se dobio dodatni nusproizvod, bez obzira na to je li taj nusproizvod izuzet od poreza ili ne.

| (436) | Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, izuzeće za otpad koji nastaje prilikom vađenja lisnatog škriljevca ne dovodi do pojačanog vađenja lisnatog škriljevca radi dobivanja njegovih ljuskica zato što se u proizvodnji lisnatog škriljevca već stvaraju velike količine otpadnih ljuskica, od kojih se samo oko 10 % trenutačno upotrebljava kao agregat i zato što ne bi bilo ekonomski izvedivo da kamenolom posluje u te svrhe. |
| --- | --- |

(436)

Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, izuzeće za otpad koji nastaje prilikom vađenja lisnatog škriljevca ne dovodi do pojačanog vađenja lisnatog škriljevca radi dobivanja njegovih ljuskica zato što se u proizvodnji lisnatog škriljevca već stvaraju velike količine otpadnih ljuskica, od kojih se samo oko 10 % trenutačno upotrebljava kao agregat i zato što ne bi bilo ekonomski izvedivo da kamenolom posluje u te svrhe.

| (437) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da razlika između otpada lisnatog škriljevca s jedne strane i otpada rezanog kamena i vapnenca s druge strane proizlazi iz cilja odvraćanja od dodatnog svježeg vađenja vapnenca za uporabu kao agregat, dok se istodobno ne odvraća od proizvodnje materijala koji nisu agregati. Čak i ako se vapnenac vadi za uporabe koje nisu uporabe kao agregat ili se stijene vade da bi se proizveo rezani kamen, jalovina koja nastaje istodobno se vadi namjerno da bi se upotrebljavala kao agregat te je primjerena za tu svrhu. Vađenjem nastaju visokokvalitetni agregati koji bi se i dalje vadili za prodaju čak i da nema lokalne potražnje za vapnom ili rezanim kamenom. Isto očito ne vrijedi za pokvaru lisnatog škriljevca, škriljevca, ugljena, lignita, gline i tvari navedene u članku 18. stavku 3. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da nema dokaza da ijedan kamenolom namjerno vadi lisnati škriljevac, škriljevac, ugljen, lignit, glinu ili tvari iz članka 18. stavka 3. izričito kako bi dobio pokvaru za uporabu kao agregat. Isto tako, prema tvrdnjama nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, izuzećem se ne potiče dodatno vađenje kako bi se dobila jalovina za uporabu kao izuzeti agregat. |
| --- | --- |

(437)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da razlika između otpada lisnatog škriljevca s jedne strane i otpada rezanog kamena i vapnenca s druge strane proizlazi iz cilja odvraćanja od dodatnog svježeg vađenja vapnenca za uporabu kao agregat, dok se istodobno ne odvraća od proizvodnje materijala koji nisu agregati. Čak i ako se vapnenac vadi za uporabe koje nisu uporabe kao agregat ili se stijene vade da bi se proizveo rezani kamen, jalovina koja nastaje istodobno se vadi namjerno da bi se upotrebljavala kao agregat te je primjerena za tu svrhu. Vađenjem nastaju visokokvalitetni agregati koji bi se i dalje vadili za prodaju čak i da nema lokalne potražnje za vapnom ili rezanim kamenom. Isto očito ne vrijedi za pokvaru lisnatog škriljevca, škriljevca, ugljena, lignita, gline i tvari navedene u članku 18. stavku 3. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da nema dokaza da ijedan kamenolom namjerno vadi lisnati škriljevac, škriljevac, ugljen, lignit, glinu ili tvari iz članka 18. stavka 3. izričito kako bi dobio pokvaru za uporabu kao agregat. Isto tako, prema tvrdnjama nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, izuzećem se ne potiče dodatno vađenje kako bi se dobila jalovina za uporabu kao izuzeti agregat.

| (438) | Međutim, prema mišljenju nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, izuzimanjem jalovine nastale vađenjem vapnenca (bez obzira na to planira li se upotrebljavati kao vapno, tj. ne kao agregat, ili ne) i stijena za rezani kamen vjerojatno bi se potaknulo dodatno vađenje kako bi se dobila jalovina za uporabu kao izuzeti agregat. To je zato što se jalovina sastoji od iste tvari kao glavni materijal koji se vadi, zato što joj je cijena vrlo slična cijeni glavnog materijala i zato što je prikladna za uporabu kao visokokvalitetni agregat. Izuzimanje takvih materijala od poreza vjerojatno bi potaknulo dodatno vađenje i bilo bi u suprotnosti s ekološkom logikom AGL-a. |
| --- | --- |

(438)

Međutim, prema mišljenju nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, izuzimanjem jalovine nastale vađenjem vapnenca (bez obzira na to planira li se upotrebljavati kao vapno, tj. ne kao agregat, ili ne) i stijena za rezani kamen vjerojatno bi se potaknulo dodatno vađenje kako bi se dobila jalovina za uporabu kao izuzeti agregat. To je zato što se jalovina sastoji od iste tvari kao glavni materijal koji se vadi, zato što joj je cijena vrlo slična cijeni glavnog materijala i zato što je prikladna za uporabu kao visokokvalitetni agregat. Izuzimanje takvih materijala od poreza vjerojatno bi potaknulo dodatno vađenje i bilo bi u suprotnosti s ekološkom logikom AGL-a.

| (439) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine navela su da su u jednom trenutku razmatrala uvođenje izuzeća za otpad iz proizvodnje primarnih agregata ili iz proizvodnje kvalitetnijih agregata. Međutim, savjetovanja s industrijom pokazala su da to ne bi bilo izvedivo s obzirom na to da se raspon proizvoda kamenoloma znatno razlikuje i ono što neki kamenolomi smatraju visokokvalitetnim agregatima u drugim kamenolomima bio bi otpad. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da bi, osim što bi se pojavio veliki rizik od izbjegavanja poreza, utvrđivanje izuzeća za „otpad” nastao prilikom vađenja agregata bilo u suprotnosti i s logikom i glavnim ekološkim ciljem AGL-a. Ono bi, zapravo, poslužilo da se smanji relativna cijena agregata niže klase, što bi dovelo do rasta potražnje i potencijalno uzrokovalo jače vađenje agregata (i s tim povezanu ekološku štetu) na predmetnim lokalitetima. |
| --- | --- |

(439)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine navela su da su u jednom trenutku razmatrala uvođenje izuzeća za otpad iz proizvodnje primarnih agregata ili iz proizvodnje kvalitetnijih agregata. Međutim, savjetovanja s industrijom pokazala su da to ne bi bilo izvedivo s obzirom na to da se raspon proizvoda kamenoloma znatno razlikuje i ono što neki kamenolomi smatraju visokokvalitetnim agregatima u drugim kamenolomima bio bi otpad. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da bi, osim što bi se pojavio veliki rizik od izbjegavanja poreza, utvrđivanje izuzeća za „otpad” nastao prilikom vađenja agregata bilo u suprotnosti i s logikom i glavnim ekološkim ciljem AGL-a. Ono bi, zapravo, poslužilo da se smanji relativna cijena agregata niže klase, što bi dovelo do rasta potražnje i potencijalno uzrokovalo jače vađenje agregata (i s tim povezanu ekološku štetu) na predmetnim lokalitetima.

| (440) | Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, kamenolom lisnatog škriljevca proizvodi visokokvalitetne arhitektonske proizvode koji se prodaju za više od 200 GBP po toni. Zbog njegove geološke formacije tek oko 5 % izvađenog lisnatog škriljevca prikladno je za tu svrhu pa se tako proizvode velike količine otpada lisnatog škriljevca. Taj otpad lisnatog škriljevca prikladan je za prodaju za neke primjene kao agregat, a mali udio nastalog otpada prodaje se po cijeni između 2 GBP i 8 GBP po toni, dok se ostatak odlaže u hrpama. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da su troškovi proizvodnje po toni proizvoda za uporabu kao agregat veći od troškova tipičnih agregata nastalih bušenjem ili eksplozijom u kamenolomima vapnenca ili granita jer se lisnati škriljevac dobiva u različitim postupcima i obrađuje se mnogo puta prije drobljenja. Marketinška strategija jest povećati vrijednost dostupnih resursa i povećati prinos materijala visoke vrijednosti. |
| --- | --- |

(440)

Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, kamenolom lisnatog škriljevca proizvodi visokokvalitetne arhitektonske proizvode koji se prodaju za više od 200 GBP po toni. Zbog njegove geološke formacije tek oko 5 % izvađenog lisnatog škriljevca prikladno je za tu svrhu pa se tako proizvode velike količine otpada lisnatog škriljevca. Taj otpad lisnatog škriljevca prikladan je za prodaju za neke primjene kao agregat, a mali udio nastalog otpada prodaje se po cijeni između 2 GBP i 8 GBP po toni, dok se ostatak odlaže u hrpama. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da su troškovi proizvodnje po toni proizvoda za uporabu kao agregat veći od troškova tipičnih agregata nastalih bušenjem ili eksplozijom u kamenolomima vapnenca ili granita jer se lisnati škriljevac dobiva u različitim postupcima i obrađuje se mnogo puta prije drobljenja. Marketinška strategija jest povećati vrijednost dostupnih resursa i povećati prinos materijala visoke vrijednosti.

5.6.4.2.   
  Ocjena Komisije

Ocjena Komisije

| (441) | S obzirom na to da je dokazano da je barem jedan kamenolom namjerno vadio lisnati škriljevac da bi se upotrebljavao kao agregat, Komisija je već u uvodnoj izjavi 366. zaključila da njegovo izuzeće temeljem članka 17. stavka 4. točke (a) Zakona o financijama iz 2001. nije opravdano načelima na kojima se temelji AGL. |
| --- | --- |

(441)

S obzirom na to da je dokazano da je barem jedan kamenolom namjerno vadio lisnati škriljevac da bi se upotrebljavao kao agregat, Komisija je već u uvodnoj izjavi 366. zaključila da njegovo izuzeće temeljem članka 17. stavka 4. točke (a) Zakona o financijama iz 2001. nije opravdano načelima na kojima se temelji AGL.

| (442) | Komisija je isto tako u uvodnim izjavama 205., 303., 367. i 368. utvrdila da se ugljen, lignit, lisnati škriljevac i tvari iz članka 18. stavka 3. ne mogu svježe vaditi ili se ne vade da bi se upotrebljavali kao agregati te prema tome nisu u istom pravnom i činjeničnom položaju kao oporezivi materijali. |
| --- | --- |

(442)

Komisija je isto tako u uvodnim izjavama 205., 303., 367. i 368. utvrdila da se ugljen, lignit, lisnati škriljevac i tvari iz članka 18. stavka 3. ne mogu svježe vaditi ili se ne vade da bi se upotrebljavali kao agregati te prema tome nisu u istom pravnom i činjeničnom položaju kao oporezivi materijali.

| (443) | Osim toga, Komisija je ocijenila razliku između tih izuzeća i jalovine nastale prilikom vađenja vapnenca kada se vapnenac vadi radi proizvodnje vapna ili jalovine nastale prilikom vađenja stijena radi proizvodnje rezanog kamena s jednom ili više ravnih površina u kontekstu utvrđivanja načela na kojima se temelji AGL, kako je opisano u uvodnim izjavama 149. do 158. |
| --- | --- |

(443)

Osim toga, Komisija je ocijenila razliku između tih izuzeća i jalovine nastale prilikom vađenja vapnenca kada se vapnenac vadi radi proizvodnje vapna ili jalovine nastale prilikom vađenja stijena radi proizvodnje rezanog kamena s jednom ili više ravnih površina u kontekstu utvrđivanja načela na kojima se temelji AGL, kako je opisano u uvodnim izjavama 149. do 158.

| (444) | Što se tiče jalovine nastale u postupku vađenja lisnatog škriljevca, koja bi se mogla upotrebljavati kao agregat i koja se isto tako sastoji od lisnatog škriljevca, Komisija primjećuje da ne bi dolazilo do namjernog svježeg vađenja lisnatog škriljevca radi dobivanja tih proizvoda zbog njihove niske vrijednosti (vidjeti uvodne izjave 226. i 237.-240). Jalovina nastala vađenjem lisnatog škriljevca postiže prodajnu cijenu koja se kreće u rasponu od [...] GBP do [...] GBP po toni. Čini se da visokokvalitetni arhitektonski proizvodi lisnatog škriljevca postižu prodajnu cijenu koja se kreće u rasponu od početnih 200 GBP po toni i penje se do gornje cijene od 1 000 GBP po toni. Samo mali dio jalovine nastale vađenjem lisnatog škriljevca zapravo može pronaći tržište i prodati se, čak i uz izuzeće od AGL-a. Osim toga, vađenje lisnatog škriljevca iznimno je skup postupak tijekom kojeg nastaje više troškova nego u slučaju redovitog vađenja. Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine trošak proizvodnje jalovine lisnatog škriljevca iznosi od 5,7 GBP do 6,5 GBP po toni (uvodna izjava 263.). Iz toga je vidljivo da nema ekonomskog smisla namjerno vaditi lisnati škriljevac isključivo kako bi se ostvarila korist od izuzete jalovine nastale u postupku tog vađenja. Prema tome, tim se izuzećem vjerojatno neće povećati svježe vađenje. |
| --- | --- |

(444)

Što se tiče jalovine nastale u postupku vađenja lisnatog škriljevca, koja bi se mogla upotrebljavati kao agregat i koja se isto tako sastoji od lisnatog škriljevca, Komisija primjećuje da ne bi dolazilo do namjernog svježeg vađenja lisnatog škriljevca radi dobivanja tih proizvoda zbog njihove niske vrijednosti (vidjeti uvodne izjave 226. i 237.-240). Jalovina nastala vađenjem lisnatog škriljevca postiže prodajnu cijenu koja se kreće u rasponu od [...] GBP do [...] GBP po toni. Čini se da visokokvalitetni arhitektonski proizvodi lisnatog škriljevca postižu prodajnu cijenu koja se kreće u rasponu od početnih 200 GBP po toni i penje se do gornje cijene od 1 000 GBP po toni. Samo mali dio jalovine nastale vađenjem lisnatog škriljevca zapravo može pronaći tržište i prodati se, čak i uz izuzeće od AGL-a. Osim toga, vađenje lisnatog škriljevca iznimno je skup postupak tijekom kojeg nastaje više troškova nego u slučaju redovitog vađenja. Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine trošak proizvodnje jalovine lisnatog škriljevca iznosi od 5,7 GBP do 6,5 GBP po toni (uvodna izjava 263.). Iz toga je vidljivo da nema ekonomskog smisla namjerno vaditi lisnati škriljevac isključivo kako bi se ostvarila korist od izuzete jalovine nastale u postupku tog vađenja. Prema tome, tim se izuzećem vjerojatno neće povećati svježe vađenje.

| (445) | U skladu s tipičnim prihodima kamenoloma škriljevca, specijalizirani arhitektonski proizvodi, iako u proizvodnji sudjeluju samo s 5 %, kamenolomima donose prihode koji su 2,54 do 3,52 puta viši od prihoda koji donosi jalovina lisnatog škriljevca (vidjeti uvodnu izjavu 263.). |
| --- | --- |

(445)

U skladu s tipičnim prihodima kamenoloma škriljevca, specijalizirani arhitektonski proizvodi, iako u proizvodnji sudjeluju samo s 5 %, kamenolomima donose prihode koji su 2,54 do 3,52 puta viši od prihoda koji donosi jalovina lisnatog škriljevca (vidjeti uvodnu izjavu 263.).

| (446) | Budući da se jalovina koja nastaje vađenjem lisnatog škriljevca može upotrebljavati i upotrebljava se kao agregat, može se smatrati da je u činjenično i pravno usporedivom položaju kao i drugi oporezivi materijali. |
| --- | --- |

(446)

Budući da se jalovina koja nastaje vađenjem lisnatog škriljevca može upotrebljavati i upotrebljava se kao agregat, može se smatrati da je u činjenično i pravno usporedivom položaju kao i drugi oporezivi materijali.

| (447) | Komisija stoga zaključuje da izuzeće od AGL-a za jalovine nastale prilikom vađenja lisnatog škriljevca predstavlja prvo, izuzeće za jalovine nastale prilikom vađenja materijala koji nije svježe izvađen za uporabu kao agregat, i drugo, ne dovodi do nikakvog dodatnog svježeg vađenja materijala, nego može dovesti do povećanja uporabe kao agregata materijala koji bi u suprotnom bio odbačen ili odložen kao otpad. Prema tome, to je izuzeće opravdano ciljem AGL-a tj. „preusmjeravanjem potražnje” |
| --- | --- |

(447)

Komisija stoga zaključuje da izuzeće od AGL-a za jalovine nastale prilikom vađenja lisnatog škriljevca predstavlja prvo, izuzeće za jalovine nastale prilikom vađenja materijala koji nije svježe izvađen za uporabu kao agregat, i drugo, ne dovodi do nikakvog dodatnog svježeg vađenja materijala, nego može dovesti do povećanja uporabe kao agregata materijala koji bi u suprotnom bio odbačen ili odložen kao otpad. Prema tome, to je izuzeće opravdano ciljem AGL-a tj. „preusmjeravanjem potražnje”

| (448) | Isto vrijedi za jalovine ugljena, lignita i tvari iz članka 18. stavka 3. Zakona o financijama iz 2001. koje nisu agregati ili se ne vade za uporabu kao agregati. |
| --- | --- |

(448)

Isto vrijedi za jalovine ugljena, lignita i tvari iz članka 18. stavka 3. Zakona o financijama iz 2001. koje nisu agregati ili se ne vade za uporabu kao agregati.

| (449) | Prvo, vađenjem lignita ne nastaje jalovina. U skladu s informacijama iz nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, sam lignit je nusproizvod vađenja kuglične gline u Devonu. Nalazišta lignita u Sjevernoj Irskoj ne iskorištavaju se. |
| --- | --- |

(449)

Prvo, vađenjem lignita ne nastaje jalovina. U skladu s informacijama iz nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, sam lignit je nusproizvod vađenja kuglične gline u Devonu. Nalazišta lignita u Sjevernoj Irskoj ne iskorištavaju se.

| (450) | Drugo, prema podnescima zainteresiranih strana i nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, jalovine nastale prilikom vađenja ugljena, koje mogu uključivati lisnati škriljevac, ili nisu prikladne za uporabu kao agregati, primjerice vatrostalna glina, ili se općenito odlažu kao konsolidirani otpad. Neke jalovine ili otpad nastao vađenjem ugljena prikladni su za uporabu kao agregati te prema tome mogu zamijeniti svježe izvađene agregate. |
| --- | --- |

(450)

Drugo, prema podnescima zainteresiranih strana i nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, jalovine nastale prilikom vađenja ugljena, koje mogu uključivati lisnati škriljevac, ili nisu prikladne za uporabu kao agregati, primjerice vatrostalna glina, ili se općenito odlažu kao konsolidirani otpad. Neke jalovine ili otpad nastao vađenjem ugljena prikladni su za uporabu kao agregati te prema tome mogu zamijeniti svježe izvađene agregate.

| (451) | Informacije o cijenama ugljena (50 GBP) nasuprot cijene za koju se prodaje jalovina ugljena (1 do 2 GBP), kada postoji potražnja za takvim proizvodima, pokazuju da izuzeće za pokvaru ugljena ne može prouzrokovati više vađenja ugljena samo kako bi se dobili izuzeti materijali. |
| --- | --- |

(451)

Informacije o cijenama ugljena (50 GBP) nasuprot cijene za koju se prodaje jalovina ugljena (1 do 2 GBP), kada postoji potražnja za takvim proizvodima, pokazuju da izuzeće za pokvaru ugljena ne može prouzrokovati više vađenja ugljena samo kako bi se dobili izuzeti materijali.

| (452) | Izuzeće od AGL-a za jalovine nastale prilikom vađenja ugljena pomaže u ostvarivanju ekološkog područja primjene AGL-a. |
| --- | --- |

(452)

Izuzeće od AGL-a za jalovine nastale prilikom vađenja ugljena pomaže u ostvarivanju ekološkog područja primjene AGL-a.

| (453) | Treće, kako je objašnjeno u odjeljku 5.6.2., tvari navedene u članku 18. stavku 3. Zakona o financijama iz 2001. ne vade se namjerno da bi se upotrebljavale kao agregati s obzirom na to da većina njih nisu agregati ili nisu prikladni za uporabu kao agregati. Jedine tvari prikladne za uporabu kao lagani agregati su perlit, plovućac i vermikulit koji se ne vade u Ujedinjenoj Kraljevini. Nadalje, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine pokazala su da tvari navedene u članku 18. stavku 3. Zakona o financijama iz 2001. ne stvaraju jalovine koje bi se mogle upotrebljavati kao agregati, da su same jalovina nastala prilikom vađenja nečeg drugog ili da se više ne vade. Stoga, izuzeće za jalovine tvari navedenih u članku 18. stavku 3. Zakona o financijama 2001, ako postoje, ne može dovesti do više vađenja glavnog materijala kako bi se dobio izuzeti proizvod agregata. |
| --- | --- |

(453)

Treće, kako je objašnjeno u odjeljku 5.6.2., tvari navedene u članku 18. stavku 3. Zakona o financijama iz 2001. ne vade se namjerno da bi se upotrebljavale kao agregati s obzirom na to da većina njih nisu agregati ili nisu prikladni za uporabu kao agregati. Jedine tvari prikladne za uporabu kao lagani agregati su perlit, plovućac i vermikulit koji se ne vade u Ujedinjenoj Kraljevini. Nadalje, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine pokazala su da tvari navedene u članku 18. stavku 3. Zakona o financijama iz 2001. ne stvaraju jalovine koje bi se mogle upotrebljavati kao agregati, da su same jalovina nastala prilikom vađenja nečeg drugog ili da se više ne vade. Stoga, izuzeće za jalovine tvari navedenih u članku 18. stavku 3. Zakona o financijama 2001, ako postoje, ne može dovesti do više vađenja glavnog materijala kako bi se dobio izuzeti proizvod agregata.

| (454) | Prema tome, Komisija sada može zaključiti da je, s obzirom na cilj AGL-a, izuzeće agregata, koji se sastoje u cijelosti od jalovine nastale u bilo kojem postupku u kojem se ugljen, lignit ili lisnati škriljevac odvajaju od ostatka stijene nakon što su izvađeni ili dobiveni s tim ostatkom stijene ili jalovine nastale u bilo kojem postupku u kojem su tvari iz članka 18. stavka 3. odvojene od ostatka stijene nakon vađenja ili dobivanja s tim ostatkom stijene, u različitom činjeničnom i pravnom položaju od materijala koji se oporezuju u okviru AGL-a. |
| --- | --- |

(454)

Prema tome, Komisija sada može zaključiti da je, s obzirom na cilj AGL-a, izuzeće agregata, koji se sastoje u cijelosti od jalovine nastale u bilo kojem postupku u kojem se ugljen, lignit ili lisnati škriljevac odvajaju od ostatka stijene nakon što su izvađeni ili dobiveni s tim ostatkom stijene ili jalovine nastale u bilo kojem postupku u kojem su tvari iz članka 18. stavka 3. odvojene od ostatka stijene nakon vađenja ili dobivanja s tim ostatkom stijene, u različitom činjeničnom i pravnom položaju od materijala koji se oporezuju u okviru AGL-a.

| (455) | Jalovina nastala prilikom vađenja škriljevca, kada se škriljevac namjerno vadi za uporabu kao agregat, usporediva je s pokvarom nastalom prilikom vađenja bilo kojeg drugog oporezivog materijala (primjerice vapnenca, granita i pješčenjaka). Komisija napominje da je primila vrlo malo informacija u pogledu troška vađenja škriljevca i cijene koju škriljevac postiže kada se vadi kao primarni proizvod kamenoloma. Primila je neke informacije o određivanju cijena za škriljevac koji se upotrebljava za proizvodnju opeke, škriljevac kao nusproizvod drugog materijala ili škriljevac zajedno s glinom. Međutim, činjenica da se namjerno vađenje škriljevca za uporabu kao agregata odvija (vidjeti uvodnu izjavu 350. i 351.) baca sumnju na to da je tim izuzećem ostvarena ekološka svrha AGL-a, kao što je utvrdio i Opći sud (77). |
| --- | --- |

(455)

Jalovina nastala prilikom vađenja škriljevca, kada se škriljevac namjerno vadi za uporabu kao agregat, usporediva je s pokvarom nastalom prilikom vađenja bilo kojeg drugog oporezivog materijala (primjerice vapnenca, granita i pješčenjaka). Komisija napominje da je primila vrlo malo informacija u pogledu troška vađenja škriljevca i cijene koju škriljevac postiže kada se vadi kao primarni proizvod kamenoloma. Primila je neke informacije o određivanju cijena za škriljevac koji se upotrebljava za proizvodnju opeke, škriljevac kao nusproizvod drugog materijala ili škriljevac zajedno s glinom. Međutim, činjenica da se namjerno vađenje škriljevca za uporabu kao agregata odvija (vidjeti uvodnu izjavu 350. i 351.) baca sumnju na to da je tim izuzećem ostvarena ekološka svrha AGL-a, kao što je utvrdio i Opći sud (77).

77

| (456) | Jalovine svakog postupka kojim se škriljevac odvaja od ostatka stijene još uvijek se mogu upotrebljavati kao agregati. Mogućnost da se prodaje jalovina dobivena vađenjem škriljevca za uporabu kao agregata, što je izuzeto od AGL-a, proizvođačima škriljevca daje dodatnu financijsku polugu i može, potencijalno, poticati svježe vađenja škriljevca, kao što je primijetio Opći sud (78). Kada je glavni proizvod, čini se da se u nekim slučajevima škriljevac namjerno vadi za uporabu kao agregat. I jalovina iz postupka dobivanja škriljevca potencijalno bi se mogla prodati kao agregat. Prema tome, nema jamstva da izuzeće za jalovine škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat ne uzrokuje više svježeg vađenja škriljevca, čime se podriva okolišni cilj AGL-a. |
| --- | --- |

(456)

Jalovine svakog postupka kojim se škriljevac odvaja od ostatka stijene još uvijek se mogu upotrebljavati kao agregati. Mogućnost da se prodaje jalovina dobivena vađenjem škriljevca za uporabu kao agregata, što je izuzeto od AGL-a, proizvođačima škriljevca daje dodatnu financijsku polugu i može, potencijalno, poticati svježe vađenja škriljevca, kao što je primijetio Opći sud (78). Kada je glavni proizvod, čini se da se u nekim slučajevima škriljevac namjerno vadi za uporabu kao agregat. I jalovina iz postupka dobivanja škriljevca potencijalno bi se mogla prodati kao agregat. Prema tome, nema jamstva da izuzeće za jalovine škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat ne uzrokuje više svježeg vađenja škriljevca, čime se podriva okolišni cilj AGL-a.

78

| (457) | Jalovina nastala prilikom vađenja škriljevca, kada se škriljevac namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, obuhvaćena je područjem primjene uobičajenog pravila oporezivanja AGL-a i, s obzirom na ekološki cilj AGL-a, nije u drugačijem činjeničnom i pravnom položaju od materijala koji se oporezuju u okviru AGL-a. Osim toga, izuzeće za takve jalovine ne može biti opravdano na temelju naravi i logike AGL-a, kako je prikazano u uvodnoj izjavi 456. |
| --- | --- |

(457)

Jalovina nastala prilikom vađenja škriljevca, kada se škriljevac namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, obuhvaćena je područjem primjene uobičajenog pravila oporezivanja AGL-a i, s obzirom na ekološki cilj AGL-a, nije u drugačijem činjeničnom i pravnom položaju od materijala koji se oporezuju u okviru AGL-a. Osim toga, izuzeće za takve jalovine ne može biti opravdano na temelju naravi i logike AGL-a, kako je prikazano u uvodnoj izjavi 456.

| (458) | S obzirom na škriljevac kao pokvaru nastalu prilikom vađenja škriljevca za druge uporabe, a ne kao agregat (primjerice za proizvodnju opeke), Komisija smatra – na temelju dostupnih informacija – da iako je u usporedivom pravnom i činjeničnom položaju kao i drugi oporezivi materijali, ne može se dokazati da izuzeće takve jalovine može dovesti do pojačanog svježeg vađenja škriljevca za druge uporabe, a ne za uporabu kao agregat. S obzirom na relativno nisku cijenu škriljevca kao nusproizvoda kada se prodaje za uporabu kao agregat ([...] GBP do 4,4 GBP po toni, uključujući troškove prijevoza), iznimno je malo vjerojatno da bi izuzeće za jalovine dobivene vađenjem škriljevca moglo dovesti do pojačanog vađenja škriljevca. U svakom slučaju takvo povećanje svježeg vađenja škriljevca za uporabe koji nisu uporabe kao agregati ne bi bilo u suprotnosti s ciljem AGL-a. |
| --- | --- |

(458)

S obzirom na škriljevac kao pokvaru nastalu prilikom vađenja škriljevca za druge uporabe, a ne kao agregat (primjerice za proizvodnju opeke), Komisija smatra – na temelju dostupnih informacija – da iako je u usporedivom pravnom i činjeničnom položaju kao i drugi oporezivi materijali, ne može se dokazati da izuzeće takve jalovine može dovesti do pojačanog svježeg vađenja škriljevca za druge uporabe, a ne za uporabu kao agregat. S obzirom na relativno nisku cijenu škriljevca kao nusproizvoda kada se prodaje za uporabu kao agregat ([...] GBP do 4,4 GBP po toni, uključujući troškove prijevoza), iznimno je malo vjerojatno da bi izuzeće za jalovine dobivene vađenjem škriljevca moglo dovesti do pojačanog vađenja škriljevca. U svakom slučaju takvo povećanje svježeg vađenja škriljevca za uporabe koji nisu uporabe kao agregati ne bi bilo u suprotnosti s ciljem AGL-a.

| (459) | Proizvođači škriljevca morati bi pokazati za što se upotrebljavao škriljevac koji su proizveli kako bi mogli zatražiti izuzeće od AGL-a za pokvaru, tj. morali bi pokazati je li se komercijalno iskorištavala za uporabu kao agregat. |
| --- | --- |

(459)

Proizvođači škriljevca morati bi pokazati za što se upotrebljavao škriljevac koji su proizveli kako bi mogli zatražiti izuzeće od AGL-a za pokvaru, tj. morali bi pokazati je li se komercijalno iskorištavala za uporabu kao agregat.

5.6.5.   AGREGATI KOJI SE UGLAVNOM SASTOJE OD, ILI SU DIO BILO ČEGA ŠTO SE SASTOJI UGLAVNOM OD, JALOVINE ILI OTPADA, ILI NUSPROIZVODA SVIH INDUSTRIJSKIH POSTUPAKA IZGARANJA ILI TALJENJA ILI RAFINIRANJA METALA (ČLANAK 17. PODODJELJAK 4. TOČKA (c) PODTOČKE i. I ii.)

| (460) | Prije donošenja odluke o pokretanju postupka, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine navela su da je primarni cilj predmetnih industrijskih postupaka (npr. proizvodnja električne energije u elektranama na ugljen, taljenje željezne rude za proizvodnju čelika) proizvesti proizvod koji se ne upotrebljava kao agregat. Predmetne jalovine, otpad i nusproizvodi su, primjerice, industrijska troska (troska iz visoke peći, čelična troska iz osnovne visoke peći na kisik, čelična troska električne peći i pepeo od izgaranja). |
| --- | --- |

(460)

Prije donošenja odluke o pokretanju postupka, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine navela su da je primarni cilj predmetnih industrijskih postupaka (npr. proizvodnja električne energije u elektranama na ugljen, taljenje željezne rude za proizvodnju čelika) proizvesti proizvod koji se ne upotrebljava kao agregat. Predmetne jalovine, otpad i nusproizvodi su, primjerice, industrijska troska (troska iz visoke peći, čelična troska iz osnovne visoke peći na kisik, čelična troska električne peći i pepeo od izgaranja).

| (461) | Svrha je izuzeća poticati uporabu, a ne odlaganje otpada na deponije (preusmjeravanje potražnje). Time se poboljšava vizualni krajolik i smanjuje potreba za vađenjem neobrađenih agregata. |
| --- | --- |

(461)

Svrha je izuzeća poticati uporabu, a ne odlaganje otpada na deponije (preusmjeravanje potražnje). Time se poboljšava vizualni krajolik i smanjuje potreba za vađenjem neobrađenih agregata.

| (462) | Komisija je sumnjala u to da će primjena izuzeća na materijale koji su uglavnom (tj. više od 50 %) sastavljeni od jalovine ili otpada, ili su nusproizvodi svih industrijskih postupaka izgaranja ili taljenja ili rafiniranja metala još uvijek biti u skladu s naravi i logikom AGL-a. |
| --- | --- |

(462)

Komisija je sumnjala u to da će primjena izuzeća na materijale koji su uglavnom (tj. više od 50 %) sastavljeni od jalovine ili otpada, ili su nusproizvodi svih industrijskih postupaka izgaranja ili taljenja ili rafiniranja metala još uvijek biti u skladu s naravi i logikom AGL-a.

| (463) | Komisija je primila nekoliko primjedaba zainteresiranih strana u tom pogledu. |
| --- | --- |

(463)

Komisija je primila nekoliko primjedaba zainteresiranih strana u tom pogledu.

5.6.5.1.   
  Primjedbe koje je primila Komisija

Primjedbe koje je primila Komisija

(a)   Primjedbe Udruženje proizvođača proizvoda od minerala primljene 2. siječnja 2014.

Primjedbe Udruženje proizvođača proizvoda od minerala primljene 2. siječnja 2014.

| (464) | Udruženje proizvođača proizvoda od minerala podržava zaključke Komisije iznesene u odluci o pokretanju postupka da ti materijali nisu u istom pravnom i činjeničnom položaju kao oporezivi materijal. Obrazloženje je jasno za materijale koji se sastoje u cijelosti od jalovine ili otpada. Ali za materijale koji se uglavnom sastoje od jalovine ili otpada izuzeće bi bilo opravdano samo ako postoji mala količina ostataka drugih materijala pomiješana s izuzetim materijalom. |
| --- | --- |

(464)

Udruženje proizvođača proizvoda od minerala podržava zaključke Komisije iznesene u odluci o pokretanju postupka da ti materijali nisu u istom pravnom i činjeničnom položaju kao oporezivi materijal. Obrazloženje je jasno za materijale koji se sastoje u cijelosti od jalovine ili otpada. Ali za materijale koji se uglavnom sastoje od jalovine ili otpada izuzeće bi bilo opravdano samo ako postoji mala količina ostataka drugih materijala pomiješana s izuzetim materijalom.

(b)   Primjedbe udruženja QPANI primljene 8. siječnja 2014.

Primjedbe udruženja QPANI primljene 8. siječnja 2014.

| (465) | Prema navodima udruženja QPANI, postoji znatna ponuda materijala na tržištu agregata koji su nusproizvod industrijskih postupaka izgaranja ili taljenja ili rafiniranja metala poput željezne i čelične troske i pepela s rešetke ložišta. Udruženje podržava zaključak iz uvodne izjave 124. da ti materijali nisu „u istom pravnom i činjeničnom položaju kao oporezivi materijali u odnosu na cilj AGL-a”. Postoji jasno obrazloženje da se materijali koji su „u cijelosti” jalovina ili otpad, ili nusproizvodi tih postupaka izuzmu od AGL-a u trenutku komercijalnog iskorištavanja. |
| --- | --- |

(465)

Prema navodima udruženja QPANI, postoji znatna ponuda materijala na tržištu agregata koji su nusproizvod industrijskih postupaka izgaranja ili taljenja ili rafiniranja metala poput željezne i čelične troske i pepela s rešetke ložišta. Udruženje podržava zaključak iz uvodne izjave 124. da ti materijali nisu „u istom pravnom i činjeničnom položaju kao oporezivi materijali u odnosu na cilj AGL-a”. Postoji jasno obrazloženje da se materijali koji su „u cijelosti” jalovina ili otpad, ili nusproizvodi tih postupaka izuzmu od AGL-a u trenutku komercijalnog iskorištavanja.

(c)   Primjedbe udruženja BAA primljene 17. siječnja 2014.

Primjedbe udruženja BAA primljene 17. siječnja 2014.

| (466) | Udruženje BAA dostavilo je pismo kamenoloma HART, kamenoloma poljoprivrednog vapna, u kojem su opisane poteškoće s kojima se kamenolom susreo zbog tržišnog natjecanja njegovih sekundarnih proizvoda s agregatima troske iz obližnje čeličane. Agregati koje proizvedi kamenolom izuzeti su iako je ekološki učinak čeličane puno veći od onoga kamenoloma Hart. AGL je navodno onemogućio kamenolomu Hart da se natječe na tržištu agregata. Prema navodima udruženja BAA, kamenolom prodaje sve vapno koje proizvodi, a količina agregata proizvedenih kao nusproizvod ostala je konstantna u odnosu na ukupnu proizvodnju, ne može se smanjiti ili povećati. Prema tome, ne postoje velike hrpe neprodanih agregata koje su se nakupile tijekom provedbe AGL-a. Kamenolom, navodno, ne može povećati svoju proizvodnju vapna kako bi odgovorio na potražnju iz inozemstva zbog neprodanih nusproizvoda. |
| --- | --- |

(466)

Udruženje BAA dostavilo je pismo kamenoloma HART, kamenoloma poljoprivrednog vapna, u kojem su opisane poteškoće s kojima se kamenolom susreo zbog tržišnog natjecanja njegovih sekundarnih proizvoda s agregatima troske iz obližnje čeličane. Agregati koje proizvedi kamenolom izuzeti su iako je ekološki učinak čeličane puno veći od onoga kamenoloma Hart. AGL je navodno onemogućio kamenolomu Hart da se natječe na tržištu agregata. Prema navodima udruženja BAA, kamenolom prodaje sve vapno koje proizvodi, a količina agregata proizvedenih kao nusproizvod ostala je konstantna u odnosu na ukupnu proizvodnju, ne može se smanjiti ili povećati. Prema tome, ne postoje velike hrpe neprodanih agregata koje su se nakupile tijekom provedbe AGL-a. Kamenolom, navodno, ne može povećati svoju proizvodnju vapna kako bi odgovorio na potražnju iz inozemstva zbog neprodanih nusproizvoda.

(d)   Dodatne informacije primljene od gospodina Birda iz udruženja BAA 10. veljače 2014.

Dodatne informacije primljene od gospodina Birda iz udruženja BAA 10. veljače 2014.

| (467) | Gospodin Bird tvrdi da agregati troske nisu otpadni proizvod čelične industrije, nego nusproizvod koji se može upotrebljavati kao agregat. Gospodin Bird priložio je informacije koje se odnose na trosku iz konačnog izvješća Komisije Ujedinjene Kraljevine za tržišno natjecanje na tržištima agregata i cementa u Ujedinjenoj Kraljevini. Prema navodima gospodina Birda, troska se može samljeti u aditiv ili biti alternativa običnom portland-cementu, što je čini važnim proizvodom od kojeg se dobiva prvoklasni agregat. |
| --- | --- |

(467)

Gospodin Bird tvrdi da agregati troske nisu otpadni proizvod čelične industrije, nego nusproizvod koji se može upotrebljavati kao agregat. Gospodin Bird priložio je informacije koje se odnose na trosku iz konačnog izvješća Komisije Ujedinjene Kraljevine za tržišno natjecanje na tržištima agregata i cementa u Ujedinjenoj Kraljevini. Prema navodima gospodina Birda, troska se može samljeti u aditiv ili biti alternativa običnom portland-cementu, što je čini važnim proizvodom od kojeg se dobiva prvoklasni agregat.

(e)   Primjedbe nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine

Primjedbe nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine

| (468) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se izuzeće odnosi na kemikalije dodane materijalima nastalim u bilo kojem industrijskom postupku izgaranja ili taljenja ili rafiniranja metala tako da se mogu upotrebljavati kao agregati. |
| --- | --- |

(468)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se izuzeće odnosi na kemikalije dodane materijalima nastalim u bilo kojem industrijskom postupku izgaranja ili taljenja ili rafiniranja metala tako da se mogu upotrebljavati kao agregati.

| (469) | Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, iz niza razloga, nusproizvod industrijskih postupaka izgaranja nije uvijek sam po sebi odgovarajuće ili dovoljne kakvoće da bi se upotrebljavao kao agregat. Međutim, ako se doda dodatni materijal, on može poboljšati prikladnost tog nusproizvoda za takvu uporabu. Na primjer, u proizvodnji nehrđajućeg čelika po hlađenju nastaje dikalcijev silikat. Ta tvar pretvara trosku (nazvanu AOD (79) troska) u prah, zbog kojeg se pojavljuje problem prašenja što tu trosku čini neprikladnom za uporabu kao građevinski agregat ili nekako drugačije. Ako proizvođač čelika u rastopljenu trosku nakon što je otopljena u peći doda kemikaliju bezvodni natrijev tetra borat (boraks), ta će kemikalija stabilizirati trosku. Dodavanjem kemikalije uklanja se problem prašenja i dobiva se stabilizirana troska koja se oblikuje u kristalni materijal nalik kamenu koji se potom može podvrgnuti postupku obnove metala, drobljenju, separaciji, raspadanju, nakon čega postaje prikladan za određene uporabe kao agregat, npr. u pripremi asfaltnih materijala. |
| --- | --- |

(469)

Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, iz niza razloga, nusproizvod industrijskih postupaka izgaranja nije uvijek sam po sebi odgovarajuće ili dovoljne kakvoće da bi se upotrebljavao kao agregat. Međutim, ako se doda dodatni materijal, on može poboljšati prikladnost tog nusproizvoda za takvu uporabu. Na primjer, u proizvodnji nehrđajućeg čelika po hlađenju nastaje dikalcijev silikat. Ta tvar pretvara trosku (nazvanu AOD (79) troska) u prah, zbog kojeg se pojavljuje problem prašenja što tu trosku čini neprikladnom za uporabu kao građevinski agregat ili nekako drugačije. Ako proizvođač čelika u rastopljenu trosku nakon što je otopljena u peći doda kemikaliju bezvodni natrijev tetra borat (boraks), ta će kemikalija stabilizirati trosku. Dodavanjem kemikalije uklanja se problem prašenja i dobiva se stabilizirana troska koja se oblikuje u kristalni materijal nalik kamenu koji se potom može podvrgnuti postupku obnove metala, drobljenju, separaciji, raspadanju, nakon čega postaje prikladan za određene uporabe kao agregat, npr. u pripremi asfaltnih materijala.

79

| (470) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da dodavanje kemikalije nusproizvodu industrijskog postupka izgaranja ne dovodi izuzeće u sukob s ciljem poreza, budući da nastali materijal nije oporezivi agregat. |
| --- | --- |

(470)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da dodavanje kemikalije nusproizvodu industrijskog postupka izgaranja ne dovodi izuzeće u sukob s ciljem poreza, budući da nastali materijal nije oporezivi agregat.

5.6.5.2.   
  Ocjena Komisije

Ocjena Komisije

| (471) | Komisija je u uvodnoj izjavi 124. odluke o pokretanju postupka već zaključila da agregati koji se u cijelosti sastoje od, ili su dio bilo čega što se sastoji uglavnom od, jalovine ili otpada, ili nusproizvoda svih industrijskih postupaka izgaranja ili taljenja ili rafiniranja metala („nusproizvodi industrijskih postupaka izgaranja ili taljenja ili rafiniranja metala”), s obzirom na cilj AGL-a, nisu u istom pravnom i činjeničnom položaju kao oporezivi materijali. |
| --- | --- |

(471)

Komisija je u uvodnoj izjavi 124. odluke o pokretanju postupka već zaključila da agregati koji se u cijelosti sastoje od, ili su dio bilo čega što se sastoji uglavnom od, jalovine ili otpada, ili nusproizvoda svih industrijskih postupaka izgaranja ili taljenja ili rafiniranja metala („nusproizvodi industrijskih postupaka izgaranja ili taljenja ili rafiniranja metala”), s obzirom na cilj AGL-a, nisu u istom pravnom i činjeničnom položaju kao oporezivi materijali.

| (472) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine i Udruženje proizvođača proizvoda od minerala pokazali su da agregati koji se uglavnom sastoje od nusproizvoda industrijskih postupaka izgaranja ili taljenja ili rafiniranja metala, s obzirom na cilj AGL-a, nisu u istom pravnom i činjeničnom položaju kao oporezivi materijali. |
| --- | --- |

(472)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine i Udruženje proizvođača proizvoda od minerala pokazali su da agregati koji se uglavnom sastoje od nusproizvoda industrijskih postupaka izgaranja ili taljenja ili rafiniranja metala, s obzirom na cilj AGL-a, nisu u istom pravnom i činjeničnom položaju kao oporezivi materijali.

| (473) | Doista, Komisija je primila podneske koji pokazuju da su nusproizvodi industrijskih postupaka izgaranja ili taljenja ili rafiniranja metala visokovrijedni agregati i da imaju različite namjene. Udruženje BAA dostavilo je primjer kamenoloma vapnenca koji primarno proizvodi poljoprivredno vapno, ali koji se natječe s nusproizvodima industrijskih postupaka izgaranja ili taljenja ili rafiniranja metala na tržištu njegovih sekundarnih proizvoda, tj. agregata vapnenca. To pokazuje da je izuzeće za nusproizvode industrijskih postupaka izgaranja ili taljenja ili rafiniranja metala još opravdanije, jer takav neizbježni nusproizvod zapravo zamjenjuje druge svježe izvađene agregate, poput agregata vapnenca. |
| --- | --- |

(473)

Doista, Komisija je primila podneske koji pokazuju da su nusproizvodi industrijskih postupaka izgaranja ili taljenja ili rafiniranja metala visokovrijedni agregati i da imaju različite namjene. Udruženje BAA dostavilo je primjer kamenoloma vapnenca koji primarno proizvodi poljoprivredno vapno, ali koji se natječe s nusproizvodima industrijskih postupaka izgaranja ili taljenja ili rafiniranja metala na tržištu njegovih sekundarnih proizvoda, tj. agregata vapnenca. To pokazuje da je izuzeće za nusproizvode industrijskih postupaka izgaranja ili taljenja ili rafiniranja metala još opravdanije, jer takav neizbježni nusproizvod zapravo zamjenjuje druge svježe izvađene agregate, poput agregata vapnenca.

| (474) | Komisija je već u uvodnim izjavama 151. do 158. razmotrila razliku između nusproizvoda nastalih prilikom vađenja vapnenca za proizvodnju poljoprivrednog vapna i izuzetih nusproizvoda postupaka u kojima ne nastaju agregati. |
| --- | --- |

(474)

Komisija je već u uvodnim izjavama 151. do 158. razmotrila razliku između nusproizvoda nastalih prilikom vađenja vapnenca za proizvodnju poljoprivrednog vapna i izuzetih nusproizvoda postupaka u kojima ne nastaju agregati.

| (475) | Udruženje BAA tvrdi da nusproizvodi industrijskih postupaka izgaranja ili taljenja ili rafiniranja metala ne bi trebali ostvarivati korist od izuzeća u okviru AGL-a s obzirom na to da je utjecaj čeličana na okolinu puno veći od utjecaja koji se na okolinu vrši vađenjem agregata. To može biti točno. Međutim, čeličane su postupak koji se ne odnosi na AGL. Izuzeće za nusproizvode industrijskih postupaka izgaranja ili taljenja ili rafiniranja metala služi samo tome da se ti nusproizvodi prodaju kao agregati kako bi se time zamijenilo svježe vađenje agregata. |
| --- | --- |

(475)

Udruženje BAA tvrdi da nusproizvodi industrijskih postupaka izgaranja ili taljenja ili rafiniranja metala ne bi trebali ostvarivati korist od izuzeća u okviru AGL-a s obzirom na to da je utjecaj čeličana na okolinu puno veći od utjecaja koji se na okolinu vrši vađenjem agregata. To može biti točno. Međutim, čeličane su postupak koji se ne odnosi na AGL. Izuzeće za nusproizvode industrijskih postupaka izgaranja ili taljenja ili rafiniranja metala služi samo tome da se ti nusproizvodi prodaju kao agregati kako bi se time zamijenilo svježe vađenje agregata.

| (476) | Prema tome, Komisija smatra da primjedbe koje je primila nisu razlog da odustane od svoje prvotne ocjene iz odluke o pokretanju postupka (uvodna izjava 124.). |
| --- | --- |

(476)

Prema tome, Komisija smatra da primjedbe koje je primila nisu razlog da odustane od svoje prvotne ocjene iz odluke o pokretanju postupka (uvodna izjava 124.).

| (477) | U pogledu izuzeća koje se odnosi na materijal koji je uglavnom, ali ne u cijelosti, nusproizvod industrijskih postupaka izgaranja ili taljenja/rafiniranja metala, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine objasnila su da je ponekad potrebno dodati dodatne kemikalije da bi se materijal stabilizirao kako bi se prilagodio za uporabu kao agregat. |
| --- | --- |

(477)

U pogledu izuzeća koje se odnosi na materijal koji je uglavnom, ali ne u cijelosti, nusproizvod industrijskih postupaka izgaranja ili taljenja/rafiniranja metala, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine objasnila su da je ponekad potrebno dodati dodatne kemikalije da bi se materijal stabilizirao kako bi se prilagodio za uporabu kao agregat.

| (478) | Komisija napominje da se u Direktivi o otpadu od vađenja minerala (Direktiva 2006/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća) (80) u članku 3. stavku 3. opisuje „inertni otpad” kao otpad koji ne podliježe nikakvoj značajnoj fizikalnoj, kemijskoj ili biološkoj promjeni te prema tome ne bi trebao predstavljati opasnost od onečišćenja. Primjer koji su dostavila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine (u uvodnoj izjavi 469.), koji uključuje upotrebu „boraksa”, mogao bi se tumačiti kao primjer koji je povezan s primjerom dodatne kemikalije koja bi mogla povećati rizik od onečišćenja, ovisno o upotrijebljenim količinama, koncentraciji i zahvaćenim područjima (tlo, voda itd.). Unatoč tome, uporaba boraksa nije obuhvaćena područjem primjene ove Odluke. |
| --- | --- |

(478)

Komisija napominje da se u Direktivi o otpadu od vađenja minerala (Direktiva 2006/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća) (80) u članku 3. stavku 3. opisuje „inertni otpad” kao otpad koji ne podliježe nikakvoj značajnoj fizikalnoj, kemijskoj ili biološkoj promjeni te prema tome ne bi trebao predstavljati opasnost od onečišćenja. Primjer koji su dostavila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine (u uvodnoj izjavi 469.), koji uključuje upotrebu „boraksa”, mogao bi se tumačiti kao primjer koji je povezan s primjerom dodatne kemikalije koja bi mogla povećati rizik od onečišćenja, ovisno o upotrijebljenim količinama, koncentraciji i zahvaćenim područjima (tlo, voda itd.). Unatoč tome, uporaba boraksa nije obuhvaćena područjem primjene ove Odluke.

Direktiva 2006/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

80

| (479) | Udruženje proizvođača proizvoda od minerala predložilo je da, u slučajevima kada su materijali pomiješani s materijalima koji podliježu porezu, porezna obveza bude razmjerna količini oporezivog materijala u smjesi. S obzirom na to kako je AGL strukturiran, to je već tako. Smatra se da je agregat koji je bio „pomiješana s drugim materijalom osim vode” bio komercijalno iskorišten, i kao takav, već podliježe porezu (članak 19. pododjeljak 1. točka (d) Zakona). |
| --- | --- |

(479)

Udruženje proizvođača proizvoda od minerala predložilo je da, u slučajevima kada su materijali pomiješani s materijalima koji podliježu porezu, porezna obveza bude razmjerna količini oporezivog materijala u smjesi. S obzirom na to kako je AGL strukturiran, to je već tako. Smatra se da je agregat koji je bio „pomiješana s drugim materijalom osim vode” bio komercijalno iskorišten, i kao takav, već podliježe porezu (članak 19. pododjeljak 1. točka (d) Zakona).

| (480) | Komisija stoga zaključuje da je izuzeće iz članka 17. stavka 4. točke (c) podtočaka i. i ii. Zakona obuhvaćeno načelima na kojima se temelji AGL i da ne čini selektivnu prednost. |
| --- | --- |

(480)

Komisija stoga zaključuje da je izuzeće iz članka 17. stavka 4. točke (c) podtočaka i. i ii. Zakona obuhvaćeno načelima na kojima se temelji AGL i da ne čini selektivnu prednost.

5.6.6.   IZUZEĆE ZA MATERIJALE KOJI SE U CIJELOSTI ILI UGLAVNOM SASTOJE OD GLINE (ČLANAK 17. PODODJELJAK 4. TOČKA (f))

| (481) | U pogledu gline, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine prije donošenja odluke o pokretanju postupka objasnila su da se zbog svojih svojstava plastičnosti, glina uobičajeno ne smatra stijenom. Izuzećem se to objašnjava i izbjegava se potreba da se utvrdi i uvede AGL na sav pijesak ili kamen koji se u prirodi pojavljuje zajedno s glinom. |
| --- | --- |

(481)

U pogledu gline, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine prije donošenja odluke o pokretanju postupka objasnila su da se zbog svojih svojstava plastičnosti, glina uobičajeno ne smatra stijenom. Izuzećem se to objašnjava i izbjegava se potreba da se utvrdi i uvede AGL na sav pijesak ili kamen koji se u prirodi pojavljuje zajedno s glinom.

| (482) | Komisija je, međutim, primijetila da se u geološkom smislu glina smatra stijenom i da se može upotrebljavati kao agregat (81). U mjeri u kojoj je materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od gline izvađen da bi se upotrebljavao kao agregat, Komisija je smatrala nejasnim kako bi se izuzeće moglo opravdati na temelju uobičajenih načela oporezivanja ili u kojoj se mjeri može smatrati da je, s obzirom na cilj AGL-a, takav materijal u drugačijem položaju od oporezivih materijala. |
| --- | --- |

(482)

Komisija je, međutim, primijetila da se u geološkom smislu glina smatra stijenom i da se može upotrebljavati kao agregat (81). U mjeri u kojoj je materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od gline izvađen da bi se upotrebljavao kao agregat, Komisija je smatrala nejasnim kako bi se izuzeće moglo opravdati na temelju uobičajenih načela oporezivanja ili u kojoj se mjeri može smatrati da je, s obzirom na cilj AGL-a, takav materijal u drugačijem položaju od oporezivih materijala.

81

| (483) | Komisija je od udruženja BAA primila sljedeće primjedbe. |
| --- | --- |

(483)

Komisija je od udruženja BAA primila sljedeće primjedbe.

5.6.6.1.   
  Primjedbe koje je primila Komisija

Primjedbe koje je primila Komisija

(a)   Primjedbe udruženja BAA-a primljene 15. rujna 2014.

Primjedbe udruženja BAA-a primljene 15. rujna 2014.

| (484) | Udruženje BAA tvrdi da se glina može upotrebljavati kao agregat, a da je se ne mijenja kemijski ili fizikalno. Tvrde da je glina obuhvaćena definicijom agregata iz odluke o pokretanju postupka. Može se upotrebljavati u brojnim primjenama kao agregat, uključujući upotrebu kao ispune u građevinarstvu. Udruženje BAA dostavilo je poglavlje jedne knjige u kojemu se govori o uporabama gline u niskogradnji i visokogradnji. Prema navodima udruženja BAA, i Agencija Ujedinjene Kraljevine za ceste u cestovnim radovima glinu upotrebljava u velikim količinama. Udruženje BAA tvrdi da je to uporaba za svrhe u kojima se upotrebljavaju agregati. Glina je obuhvaćena jednom od kategorija prihvatljivih materijala utvrđenih u Specifikacijama za cestovne radove u Ujedinjenoj Kraljevini. Može se upotrebljavati kao vezivna ispuna u cestogradnji. Udruženje BAA dostavilo je primjere kamenoloma koji navodno vade glinu prikladnu za uporabu u cestogradnji. Nadalje, glina je prikladna za specifične uporabe agregata za koje druge stijene nisu prikladne, npr. oblaganje i pokrivanje odlagališta otpada i oblaganje ribnjaka i kanala. |
| --- | --- |

(484)

Udruženje BAA tvrdi da se glina može upotrebljavati kao agregat, a da je se ne mijenja kemijski ili fizikalno. Tvrde da je glina obuhvaćena definicijom agregata iz odluke o pokretanju postupka. Može se upotrebljavati u brojnim primjenama kao agregat, uključujući upotrebu kao ispune u građevinarstvu. Udruženje BAA dostavilo je poglavlje jedne knjige u kojemu se govori o uporabama gline u niskogradnji i visokogradnji. Prema navodima udruženja BAA, i Agencija Ujedinjene Kraljevine za ceste u cestovnim radovima glinu upotrebljava u velikim količinama. Udruženje BAA tvrdi da je to uporaba za svrhe u kojima se upotrebljavaju agregati. Glina je obuhvaćena jednom od kategorija prihvatljivih materijala utvrđenih u Specifikacijama za cestovne radove u Ujedinjenoj Kraljevini. Može se upotrebljavati kao vezivna ispuna u cestogradnji. Udruženje BAA dostavilo je primjere kamenoloma koji navodno vade glinu prikladnu za uporabu u cestogradnji. Nadalje, glina je prikladna za specifične uporabe agregata za koje druge stijene nisu prikladne, npr. oblaganje i pokrivanje odlagališta otpada i oblaganje ribnjaka i kanala.

| (485) | Udruženje BAA dostavilo je popis osam kamenoloma koji navodno vade glinu za uporabu kao agregat. Popis je izvađen iz Direktorija rudnika i kamenoloma BGS-a za 2010. Nadalje, udruženje BAA dostavilo je primjere dva kamenoloma koja vade glinu prikladnu za obalne zidove/obranu od poplava, projekte niskogradnje, pokrivanje odlagališta otpada, oblaganje ribnjaka, materijal za ispunu i melioraciju, što su sve, navodno, uporabe kao agregati. Izvađeni materijal obuhvaćen je i kategorijom vezivnih materijala koji su prikladni za cestogradnju. Udruženje BAA nadalje navodi primjer upotrebe gline iz jednog od kamenoloma za izgradnju ceste. |
| --- | --- |

(485)

Udruženje BAA dostavilo je popis osam kamenoloma koji navodno vade glinu za uporabu kao agregat. Popis je izvađen iz Direktorija rudnika i kamenoloma BGS-a za 2010. Nadalje, udruženje BAA dostavilo je primjere dva kamenoloma koja vade glinu prikladnu za obalne zidove/obranu od poplava, projekte niskogradnje, pokrivanje odlagališta otpada, oblaganje ribnjaka, materijal za ispunu i melioraciju, što su sve, navodno, uporabe kao agregati. Izvađeni materijal obuhvaćen je i kategorijom vezivnih materijala koji su prikladni za cestogradnju. Udruženje BAA nadalje navodi primjer upotrebe gline iz jednog od kamenoloma za izgradnju ceste.

| (486) | Udruženje BAA stoga smatra da postoje brojni kamenolomi koji proizvode i prodaju glinu za uporabu kao agregat, a ne samo za keramičke postupke. Prema navodima udruženja BAA, postoji i nekoliko kamenoloma u kojima su slojevi gline pomiješani s drugim materijalima od kojih bi materijal koji se uglavnom sastoji od gline bio izuzet. |
| --- | --- |

(486)

Udruženje BAA stoga smatra da postoje brojni kamenolomi koji proizvode i prodaju glinu za uporabu kao agregat, a ne samo za keramičke postupke. Prema navodima udruženja BAA, postoji i nekoliko kamenoloma u kojima su slojevi gline pomiješani s drugim materijalima od kojih bi materijal koji se uglavnom sastoji od gline bio izuzet.

(b)   Primjedbe nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine

Primjedbe nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine

| (487) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se glina jasno razlikuje od ostalih vrsta sitnozrnatih sedimentnih stijena po tome što je plastična i što je se može rezati nožem ili zidarskom žlicom (definicija u Izvješću (82)). Zbog tih plastičnih svojstava glina nije prikladna za većinu primjena u kojima se upotrebljavaju agregati zato što nabubri kada upije vodu, a puca kada se isuši. |
| --- | --- |

(487)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se glina jasno razlikuje od ostalih vrsta sitnozrnatih sedimentnih stijena po tome što je plastična i što je se može rezati nožem ili zidarskom žlicom (definicija u Izvješću (82)). Zbog tih plastičnih svojstava glina nije prikladna za većinu primjena u kojima se upotrebljavaju agregati zato što nabubri kada upije vodu, a puca kada se isuši.

82

| (488) | Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, glina je većinom mekana i nema zrnatu strukturu, a bez kemijske ili fizikalne preobrazbe prikladna je samo za uporabu kao ispuna u zemljanim radovima, npr. u oblaganju odlagališta otpada i obrani od poplava. Glina se u načelu ne upotrebljava za ispunu u temeljima ispod građevina zbog toga što je vrlo vjerojatno da bi njezina slaba čvrstoća te osjetljivost na zbijanje, stezanje i bubrenje uzrokovala pomicanje građevine izvan dopuštenih granica, čime bi se izazvalo njezino pucanje i propadanje. Za tu svrhu primjereniji su čvrsti, zrnati agregati jer čine mnogo stabilniju platformu za građevinu. Prema tome, neobrađene gline općenito se smatraju neprikladnim za „tipične uporabe agregata” (kao što su ispune temelja građevina, proizvodnja betona, tucanika ili žbuke). Na te uporabe odlazi veliki udio proizvodnje u Ujedinjenoj Kraljevini. „Tipična uporaba agregata” gotovo uvijek zahtijeva tvrdi zrnati materijal – obično pijesak, šljunak i/ili drobljene tvrde stijene poput vapnenca, magmatske stijene ili pješčenjaka, ili zrnati materijal koji je reciklirani otpad od rušenja ili cesta. Jedine okolnosti u kojima se glina može upotrijebiti za „tipičnu uporabu agregata” su kade se od gline izrade peleti i zagriju na preko 1 000 °C kako bi se u industrijskom postupku oblikovao lagani čvrsti pelet koji se može upotrebljavati kao zrnati agregat u betonu za neke specijalizirane, ali rjeđe primjene. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine izjavila su da nisu identificirala nijedan kamenolom za koji bi se moglo reći da se u njemu glina vadi posebno za uporabu kao agregat. |
| --- | --- |

(488)

Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, glina je većinom mekana i nema zrnatu strukturu, a bez kemijske ili fizikalne preobrazbe prikladna je samo za uporabu kao ispuna u zemljanim radovima, npr. u oblaganju odlagališta otpada i obrani od poplava. Glina se u načelu ne upotrebljava za ispunu u temeljima ispod građevina zbog toga što je vrlo vjerojatno da bi njezina slaba čvrstoća te osjetljivost na zbijanje, stezanje i bubrenje uzrokovala pomicanje građevine izvan dopuštenih granica, čime bi se izazvalo njezino pucanje i propadanje. Za tu svrhu primjereniji su čvrsti, zrnati agregati jer čine mnogo stabilniju platformu za građevinu. Prema tome, neobrađene gline općenito se smatraju neprikladnim za „tipične uporabe agregata” (kao što su ispune temelja građevina, proizvodnja betona, tucanika ili žbuke). Na te uporabe odlazi veliki udio proizvodnje u Ujedinjenoj Kraljevini. „Tipična uporaba agregata” gotovo uvijek zahtijeva tvrdi zrnati materijal – obično pijesak, šljunak i/ili drobljene tvrde stijene poput vapnenca, magmatske stijene ili pješčenjaka, ili zrnati materijal koji je reciklirani otpad od rušenja ili cesta. Jedine okolnosti u kojima se glina može upotrijebiti za „tipičnu uporabu agregata” su kade se od gline izrade peleti i zagriju na preko 1 000 °C kako bi se u industrijskom postupku oblikovao lagani čvrsti pelet koji se može upotrebljavati kao zrnati agregat u betonu za neke specijalizirane, ali rjeđe primjene. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine izjavila su da nisu identificirala nijedan kamenolom za koji bi se moglo reći da se u njemu glina vadi posebno za uporabu kao agregat.

| (489) | Međutim, prema mišljenju nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, svojstva gline čine ju prikladnom za primjene u kojima nije agregat i u kojima ostaje hidrirana, a njezina vodonepropusnost je ključni zahtjev. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine smatraju da se kod oblaganja i prekrivanja odlagališta otpada materijal ne upotrebljava kao agregat – tu se ne traži rasutost materijala nego nepropusnost za vodu i filterate. Specijalizirane uporabe gline uključuju oblaganje odlagališta otpada, oblaganje vodenih tokova i jezera ili ribnjaka i obranu od poplava. Glina koja se upotrebljava u te svrhe nije agregat; umjesto da se upotrebljava kao rasuto punilo kada se od materijala traže čvrstoća i zrnatost, glina – koja niti je čvrsta niti zrnata – upotrebljava se za stvaranje zapreke kroz koju je prolazak tekućine ograničen. |
| --- | --- |

(489)

Međutim, prema mišljenju nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, svojstva gline čine ju prikladnom za primjene u kojima nije agregat i u kojima ostaje hidrirana, a njezina vodonepropusnost je ključni zahtjev. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine smatraju da se kod oblaganja i prekrivanja odlagališta otpada materijal ne upotrebljava kao agregat – tu se ne traži rasutost materijala nego nepropusnost za vodu i filterate. Specijalizirane uporabe gline uključuju oblaganje odlagališta otpada, oblaganje vodenih tokova i jezera ili ribnjaka i obranu od poplava. Glina koja se upotrebljava u te svrhe nije agregat; umjesto da se upotrebljava kao rasuto punilo kada se od materijala traže čvrstoća i zrnatost, glina – koja niti je čvrsta niti zrnata – upotrebljava se za stvaranje zapreke kroz koju je prolazak tekućine ograničen.

| (490) | U odgovoru na opažanje udruženja BAA da se glina može upotrebljavati u cestogradnji, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine primjećuju da je Agencija za ceste obavijestila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine o uporabi gline. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se glina iskopana na gradilištu neke ceste zbog svoje propusnosti može upotrijebiti za rasute zemljene radove poput punjenja i izgradnje nasipa, ako je nije potrebno prevoziti (odnosno glina se ne vadi posebno, nego je nusproizvod izgradnje ceste). Glina se može tretirati vapnom ili cementom kako bi se poboljšao njezin kapacitet nosivosti ceste. Može se upotrijebiti za oblaganje odvodnih kanala (ako je njezina propusnost važna) ili kao sredstvo za zatrpavanje za manje strukture kada nije potrebno nositi velike mase. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine primjećuju da se višak gline iskopan na gradilištu ceste može poslati na odlagalište otpada kao otpadni materijal, a komercijalna tijela povremeno mogu termički obraditi glinu kako bi proizvela lagane agregate za cestogradnju. |
| --- | --- |

(490)

U odgovoru na opažanje udruženja BAA da se glina može upotrebljavati u cestogradnji, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine primjećuju da je Agencija za ceste obavijestila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine o uporabi gline. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se glina iskopana na gradilištu neke ceste zbog svoje propusnosti može upotrijebiti za rasute zemljene radove poput punjenja i izgradnje nasipa, ako je nije potrebno prevoziti (odnosno glina se ne vadi posebno, nego je nusproizvod izgradnje ceste). Glina se može tretirati vapnom ili cementom kako bi se poboljšao njezin kapacitet nosivosti ceste. Može se upotrijebiti za oblaganje odvodnih kanala (ako je njezina propusnost važna) ili kao sredstvo za zatrpavanje za manje strukture kada nije potrebno nositi velike mase. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine primjećuju da se višak gline iskopan na gradilištu ceste može poslati na odlagalište otpada kao otpadni materijal, a komercijalna tijela povremeno mogu termički obraditi glinu kako bi proizvela lagane agregate za cestogradnju.

| (491) | Citirajući Agenciju za ceste nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine objasnila su da se materijali za zemljane radove mogu podijeliti na kategoriju zrnatih (razred 1) i vezivnih (razred 2) materijala. Zrnati materijali su agregati – materijali koji se upotrebljavaju kao stabilno, rasuto punilo. Vezivni materijali nisu agregati, ali sadržavaju materijale manjih veličina čestica kako bi se mogli ponašati kao vezivo, odnosno ljepljivi su i propusnost za vodu im je ograničena. |
| --- | --- |

(491)

Citirajući Agenciju za ceste nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine objasnila su da se materijali za zemljane radove mogu podijeliti na kategoriju zrnatih (razred 1) i vezivnih (razred 2) materijala. Zrnati materijali su agregati – materijali koji se upotrebljavaju kao stabilno, rasuto punilo. Vezivni materijali nisu agregati, ali sadržavaju materijale manjih veličina čestica kako bi se mogli ponašati kao vezivo, odnosno ljepljivi su i propusnost za vodu im je ograničena.

| (492) | Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine glina se može upotrebljavati kao zrnati materijal samo ako se termički obradi i oblikuje u pelete. Međutim, bez termičke obrade može se upotrebljavati kao vezivni materijal. U tim uporabama, glinu ne mogu zamijeniti agregati, npr. drobljeni granit ili vapnenac, jer su to zrnati materijali. Glinu može zamijeniti lebdeći pepeo (npr. iz elektrana na ugljen), s obzirom na to da i on posjeduje vezivna svojstva. |
| --- | --- |

(492)

Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine glina se može upotrebljavati kao zrnati materijal samo ako se termički obradi i oblikuje u pelete. Međutim, bez termičke obrade može se upotrebljavati kao vezivni materijal. U tim uporabama, glinu ne mogu zamijeniti agregati, npr. drobljeni granit ili vapnenac, jer su to zrnati materijali. Glinu može zamijeniti lebdeći pepeo (npr. iz elektrana na ugljen), s obzirom na to da i on posjeduje vezivna svojstva.

| (493) | Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, stijene za oblaganje obale radi obrane od mora su agregati. Tu se radi o svojstvu rasutosti kada čvrsti, zrnati, nerezani, nepravilni komadi stijena oblikuju stabilni materijal koji štiti mekšu zemlju od erozije izazvane morem. Uporaba stijena za oblaganje obale radi obrane od mora jako se razlikuje od uporabe gline u obrani od poplava; stijene pružaju otpor eroziji izazvanoj vodom, a ne zadržavaju vodu na način da su nepropusne za nju. Zahtjevi specifikacije ovise o surovosti morskog okoliša, ali gustoća i postotak otpornosti agregata na trošenje ključna su svojstva. |
| --- | --- |

(493)

Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, stijene za oblaganje obale radi obrane od mora su agregati. Tu se radi o svojstvu rasutosti kada čvrsti, zrnati, nerezani, nepravilni komadi stijena oblikuju stabilni materijal koji štiti mekšu zemlju od erozije izazvane morem. Uporaba stijena za oblaganje obale radi obrane od mora jako se razlikuje od uporabe gline u obrani od poplava; stijene pružaju otpor eroziji izazvanoj vodom, a ne zadržavaju vodu na način da su nepropusne za nju. Zahtjevi specifikacije ovise o surovosti morskog okoliša, ali gustoća i postotak otpornosti agregata na trošenje ključna su svojstva.

| (494) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da ne postoje jasni dokazi, uključujući i materijale koje je identificirala Komisija ili materijale koje je udruženje BAA dostavilo Općem sudu, iz kojih je vidljivo da se u Ujedinjenoj Kraljevini glina vadi za uporabu kao agregat. Stajalište Općeg suda izričito je okvalificirano kao „podložno dokazima kojima se dokazuje suprotno” (vidjeti stavke 86. – 91. njegove presude u predmetu T-210/02 RENV). Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine istražila su navode koje je dostavilo udruženje BAA u pogledu kamenoloma koji navodno iskorištavaju glinu isključivo za uporabu kao agregat i zaključila su da to nije točno. Komisiji su dostavljeni podaci iz povjerljivih poreznih evidencija. |
| --- | --- |

(494)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da ne postoje jasni dokazi, uključujući i materijale koje je identificirala Komisija ili materijale koje je udruženje BAA dostavilo Općem sudu, iz kojih je vidljivo da se u Ujedinjenoj Kraljevini glina vadi za uporabu kao agregat. Stajalište Općeg suda izričito je okvalificirano kao „podložno dokazima kojima se dokazuje suprotno” (vidjeti stavke 86. – 91. njegove presude u predmetu T-210/02 RENV). Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine istražila su navode koje je dostavilo udruženje BAA u pogledu kamenoloma koji navodno iskorištavaju glinu isključivo za uporabu kao agregat i zaključila su da to nije točno. Komisiji su dostavljeni podaci iz povjerljivih poreznih evidencija.

| (495) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine stupila su u kontakt s kamenolomom za kojeg je udruženje BAA tvrdilo da je upotrijebio svoju glinu za izgradnju ceste. Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, kamenolom je objasnio da je glina upotrijebljena za izgradnju ceste kao stabilan, nepropustan sloj kako bi se cesta izdigla iznad razine poplave na koju su stavljeni kameni agregat i makadam penetriran katranom. Nije upotrijebljena kako bi zamijenila kameni agregat jer bez obrade ne bi bila prikladna za tu uporabu. |
| --- | --- |

(495)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine stupila su u kontakt s kamenolomom za kojeg je udruženje BAA tvrdilo da je upotrijebio svoju glinu za izgradnju ceste. Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, kamenolom je objasnio da je glina upotrijebljena za izgradnju ceste kao stabilan, nepropustan sloj kako bi se cesta izdigla iznad razine poplave na koju su stavljeni kameni agregat i makadam penetriran katranom. Nije upotrijebljena kako bi zamijenila kameni agregat jer bez obrade ne bi bila prikladna za tu uporabu.

| (496) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je, zbog osobina materijala i zbog vrijednosti gline, njezino vađenje kako bi se upotrebljavala kao agregat malo vjerojatno. |
| --- | --- |

(496)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je, zbog osobina materijala i zbog vrijednosti gline, njezino vađenje kako bi se upotrebljavala kao agregat malo vjerojatno.

| (497) | Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, prirodna glina, tlo ili organske tvari nisu 100 % čiste. U definiranju materijala gline, tla, biljne ili druge organske tvari kao izuzete od poreza na agregate, bilo je stoga neophodno uključiti materijale koji se uglavnom sastoje od tih materijala. |
| --- | --- |

(497)

Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, prirodna glina, tlo ili organske tvari nisu 100 % čiste. U definiranju materijala gline, tla, biljne ili druge organske tvari kao izuzete od poreza na agregate, bilo je stoga neophodno uključiti materijale koji se uglavnom sastoje od tih materijala.

5.6.6.2.   
  Ocjena Komisije

Ocjena Komisije

| (498) | Zainteresirane strane i nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine ne slažu se u pogledu uporabe gline kao agregata. Glina bi bila u činjeničnom i pravnom položaju usporedivom s položajem oporezivih materijala samo ako se takva uporaba može utvrditi. |
| --- | --- |

(498)

Zainteresirane strane i nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine ne slažu se u pogledu uporabe gline kao agregata. Glina bi bila u činjeničnom i pravnom položaju usporedivom s položajem oporezivih materijala samo ako se takva uporaba može utvrditi.

| (499) | Glina se razlikuje od drugih materijala po tome što je plastična i što je se može rezati i oblikovati nožem ili zidarskom žlicom te zbog svoje nepropustnosti zbog koje nije prikladna za većinu primjena agregata jer bubri kada upija vodu i puca kada se isušuje. |
| --- | --- |

(499)

Glina se razlikuje od drugih materijala po tome što je plastična i što je se može rezati i oblikovati nožem ili zidarskom žlicom te zbog svoje nepropustnosti zbog koje nije prikladna za većinu primjena agregata jer bubri kada upija vodu i puca kada se isušuje.

| (500) | Udruženje BAA tvrdilo je da su uporabe gline za oblaganje odlagališta otpada, obranu od poplava i kao vezivnog materijala u cestogradnji uporabe agregata. Međutim, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da to nisu uporabe gline kao agregata. S obzirom na to da se sve te uporabe temelje se na posebnim svojstvima gline, a to su nepropustnost i plastičnost, a ne svojstvu rastresitosti materijala, Komisija smatra da nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine imaju pravo uporabu gline za oblaganje odlagališta otpada, obranu od poplave i kao vezivnog materijala u cestogradnji smatrati uporabama koje nisu uporabe agregata. |
| --- | --- |

(500)

Udruženje BAA tvrdilo je da su uporabe gline za oblaganje odlagališta otpada, obranu od poplava i kao vezivnog materijala u cestogradnji uporabe agregata. Međutim, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da to nisu uporabe gline kao agregata. S obzirom na to da se sve te uporabe temelje se na posebnim svojstvima gline, a to su nepropustnost i plastičnost, a ne svojstvu rastresitosti materijala, Komisija smatra da nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine imaju pravo uporabu gline za oblaganje odlagališta otpada, obranu od poplave i kao vezivnog materijala u cestogradnji smatrati uporabama koje nisu uporabe agregata.

| (501) | Komisija je pozvala nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine da pristupe povjerljivim poreznim evidencijama u vezi s osam kamenoloma gline koje je udruženje BAA navelo kao kamenolome koji vade glinu kako bi je upotrebljavali kao agregat. Iz informacija koje je Komisija primila od nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine vidljivo je da nijedan od tih kamenoloma ne iskorištava glinu za uporabu kao agregat. Neka od tih lokaliteta čak ni nisu bila kamenolomi, nego odlagališta otpada. |
| --- | --- |

(501)

Komisija je pozvala nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine da pristupe povjerljivim poreznim evidencijama u vezi s osam kamenoloma gline koje je udruženje BAA navelo kao kamenolome koji vade glinu kako bi je upotrebljavali kao agregat. Iz informacija koje je Komisija primila od nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine vidljivo je da nijedan od tih kamenoloma ne iskorištava glinu za uporabu kao agregat. Neka od tih lokaliteta čak ni nisu bila kamenolomi, nego odlagališta otpada.

| (502) | Na temelju dobivenih informacija Komisija zaključuje da se glina ne vadi kako bi se upotrebljavala kao agregat. Ne upotrebljava se u svrhe u kojima se upotrebljavaju agregati i ne može se upotrebljavati u svrhe u kojima se upotrebljavaju agregati, osim ako se podvrgne fizikalnoj preobrazbi, odnosno peletizira se i u industrijskom postupku grije na preko 1 000 °C kako bi se oblikovali lagani čvrsti peleti. |
| --- | --- |

(502)

Na temelju dobivenih informacija Komisija zaključuje da se glina ne vadi kako bi se upotrebljavala kao agregat. Ne upotrebljava se u svrhe u kojima se upotrebljavaju agregati i ne može se upotrebljavati u svrhe u kojima se upotrebljavaju agregati, osim ako se podvrgne fizikalnoj preobrazbi, odnosno peletizira se i u industrijskom postupku grije na preko 1 000 °C kako bi se oblikovali lagani čvrsti peleti.

| (503) | Komisija prema tome zaključuje da se glina ne može upotrebljavati kao agregat i da se ne vadi za uporabu kao agregat, i da je, s obzirom na uobičajeno pravilo oporezivanja, u drugačijem pravnom i činjeničnom položaju od oporezivih materijala. |
| --- | --- |

(503)

Komisija prema tome zaključuje da se glina ne može upotrebljavati kao agregat i da se ne vadi za uporabu kao agregat, i da je, s obzirom na uobičajeno pravilo oporezivanja, u drugačijem pravnom i činjeničnom položaju od oporezivih materijala.

| (504) | Osim toga, kako glina nije 100 % čista, i materijal koji se sastoji uglavnom od gline u drugačijem je pravnom i činjeničnom položaju od oporezivih materijala s obzirom na uobičajeno pravilo oporezivanja AGL-a. |
| --- | --- |

(504)

Osim toga, kako glina nije 100 % čista, i materijal koji se sastoji uglavnom od gline u drugačijem je pravnom i činjeničnom položaju od oporezivih materijala s obzirom na uobičajeno pravilo oporezivanja AGL-a.

5.7.   ZAKLJUČAK O SELEKTIVNOSTI

ZAKLJUČAK O SELEKTIVNOSTI

| (505) | Na temelju prethodno navedenog, Komisija zaključuje da su i. materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovina škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, u istom pravnom i činjeničnom položaju kao oporezivi agregati s obzirom na uobičajeno pravilo oporezivanja i izuzeća za takve materijale ne mogu se objasniti na temelju naravi i logike AGL-a. Prema tome, ta su izuzeća selektivna. |
| --- | --- |

(505)

Na temelju prethodno navedenog, Komisija zaključuje da su i. materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovina škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, u istom pravnom i činjeničnom položaju kao oporezivi agregati s obzirom na uobičajeno pravilo oporezivanja i izuzeća za takve materijale ne mogu se objasniti na temelju naravi i logike AGL-a. Prema tome, ta su izuzeća selektivna.

| (506) | Komisija nadalje zaključuje da se izuzeća od poreza, isključenja od poreza i porezna oslobođenja utvrđena u članku 17. stavku 3. točki (e), članku 17. stavku 3. točki (f) podtočkama i. i ii. (osim za jalovine škriljevca koje se namjerno vade za komercijalno iskorištavanje kao agregati), članku 17. stavku 4. točki (a) (osim za materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala), članku 17. stavku 4. točki (c) podtočkama i. i ii., članku 17. stavku 4. točki (f) (u mjeri u kojoj se odnosi na glinu), članku 18. stavku 2. točki (b) i članku 30. stavku 1. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na izuzeti postupak u smislu članka 18. stavka 2. točke (b)) Zakona o financijama iz 2001. kako je izmijenjen Zakonom o financijama iz 2002. i Zakonom o financijama iz 2007. odnose na materijale koji nisu u istom činjeničnom i pravnom položaju kao oporezivi materijali s obzirom na cilj AGL-a, te prema tome nisu selektivna. |
| --- | --- |

(506)

Komisija nadalje zaključuje da se izuzeća od poreza, isključenja od poreza i porezna oslobođenja utvrđena u članku 17. stavku 3. točki (e), članku 17. stavku 3. točki (f) podtočkama i. i ii. (osim za jalovine škriljevca koje se namjerno vade za komercijalno iskorištavanje kao agregati), članku 17. stavku 4. točki (a) (osim za materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala), članku 17. stavku 4. točki (c) podtočkama i. i ii., članku 17. stavku 4. točki (f) (u mjeri u kojoj se odnosi na glinu), članku 18. stavku 2. točki (b) i članku 30. stavku 1. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na izuzeti postupak u smislu članka 18. stavka 2. točke (b)) Zakona o financijama iz 2001. kako je izmijenjen Zakonom o financijama iz 2002. i Zakonom o financijama iz 2007. odnose na materijale koji nisu u istom činjeničnom i pravnom položaju kao oporezivi materijali s obzirom na cilj AGL-a, te prema tome nisu selektivna.

5.8.   PREDNOST

PREDNOST

| (507) | Dodjeljivanjem izuzeća za i. materijale koji se u cijelosti ili uglavnom sastoje od škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, umjesto da ih oporezuje, Ujedinjena Kraljevina odriče se sredstava i korisnike tih izuzeća oslobađa od naknade koju bi inače trebali platiti. Prema tome, mjera uključuje selektivnu prednost korisnicima izuzeća za i. materijale koji se u cijelosti ili uglavnom sastoje od škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat |
| --- | --- |

(507)

Dodjeljivanjem izuzeća za i. materijale koji se u cijelosti ili uglavnom sastoje od škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, umjesto da ih oporezuje, Ujedinjena Kraljevina odriče se sredstava i korisnike tih izuzeća oslobađa od naknade koju bi inače trebali platiti. Prema tome, mjera uključuje selektivnu prednost korisnicima izuzeća za i. materijale koji se u cijelosti ili uglavnom sastoje od škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat

5.9.   DRŽAVNA SREDSTVA I PRIPISIVOST MJERE

DRŽAVNA SREDSTVA I PRIPISIVOST MJERE

| (508) | Mjera se financira iz državnih sredstava s obzirom na to da se država odriče sredstava. Mjera se isto tako može pripisati državi s obzirom na to da je utvrđena u zakonodavstvu. |
| --- | --- |

(508)

Mjera se financira iz državnih sredstava s obzirom na to da se država odriče sredstava. Mjera se isto tako može pripisati državi s obzirom na to da je utvrđena u zakonodavstvu.

5.10.   NARUŠAVANJE TRŽIŠNOG NATJECANJA I UČINAK NA TRGOVINU

NARUŠAVANJE TRŽIŠNOG NATJECANJA I UČINAK NA TRGOVINU

| (509) | U sektoru agregata postoji trgovina među državama članicama, a proizvođači izuzetih agregata na tržištu se natječu s drugim proizvođačima agregata. Komisija je primila i opsežan podnesak o narušavanju tržišnog natjecanja uzrokovanog izuzećima od AGL-a. Osim toga, Ujedinjena Kraljevina ima prirodnu kopnenu granicu s Republikom Irskom, a trgovina agregatima u tom graničnom području vrlo je raširena (83). |
| --- | --- |

(509)

U sektoru agregata postoji trgovina među državama članicama, a proizvođači izuzetih agregata na tržištu se natječu s drugim proizvođačima agregata. Komisija je primila i opsežan podnesak o narušavanju tržišnog natjecanja uzrokovanog izuzećima od AGL-a. Osim toga, Ujedinjena Kraljevina ima prirodnu kopnenu granicu s Republikom Irskom, a trgovina agregatima u tom graničnom području vrlo je raširena (83).

83

| (510) | Prema tome, izuzeća od AGL-a za i. materijale koji se u cijelosti ili uglavnom sastoje od škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, mogla bi narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu. |
| --- | --- |

(510)

Prema tome, izuzeća od AGL-a za i. materijale koji se u cijelosti ili uglavnom sastoje od škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, mogla bi narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu.

5.11.   ZAKLJUČAK O POSTOJANJU POTPORE

ZAKLJUČAK O POSTOJANJU POTPORE

| (511) | Komisija zaključuje da su izuzeća od AGL-a za i. materijale koji se u cijelosti ili uglavnom sastoje od škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, državna potpora. |
| --- | --- |

(511)

Komisija zaključuje da su izuzeća od AGL-a za i. materijale koji se u cijelosti ili uglavnom sastoje od škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, državna potpora.

| (512) | Komisija zaključuje da izuzeća od poreza, isključenja od poreza i porezna oslobođenja utvrđena u članku 17. stavku 3. točki (e), članku 17. stavku 3. točki (f) podtočkama i. i ii. (osim za jalovine škriljevca koje se namjerno vade za komercijalno iskorištavanje kao agregati), članku 17. stavku 4. točki (a) (osim za materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala), članku 17. stavku 4. točki (c) podtočkama i. i ii., članku 17. stavku 4. točki (f) (u mjeri u kojoj se odnosi na glinu), članku 18. stavku 2. točki (b) i članku 30. stavku 1. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na izuzeti postupak u smislu članka 18. stavka 2. točke (b)) Zakona o financijama iz 2001. kako je izmijenjen Zakonom o financijama iz 2002. i Zakonom o financijama iz 2007. nisu državna potpora. |
| --- | --- |

(512)

Komisija zaključuje da izuzeća od poreza, isključenja od poreza i porezna oslobođenja utvrđena u članku 17. stavku 3. točki (e), članku 17. stavku 3. točki (f) podtočkama i. i ii. (osim za jalovine škriljevca koje se namjerno vade za komercijalno iskorištavanje kao agregati), članku 17. stavku 4. točki (a) (osim za materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala), članku 17. stavku 4. točki (c) podtočkama i. i ii., članku 17. stavku 4. točki (f) (u mjeri u kojoj se odnosi na glinu), članku 18. stavku 2. točki (b) i članku 30. stavku 1. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na izuzeti postupak u smislu članka 18. stavka 2. točke (b)) Zakona o financijama iz 2001. kako je izmijenjen Zakonom o financijama iz 2002. i Zakonom o financijama iz 2007. nisu državna potpora.

6.   ZAKONITOST POTPORE

ZAKONITOST POTPORE

| (513) | Iako su nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine obavijestila Komisiju o AGL-u prije nego što je stupio na snagu, Ujedinjena Kraljevina nije poštovala klauzulu o mirovanju iz članka 108. stavka 3. s obzirom na to da je AGL stupio na snagu 1. travnja 2002., prije nego što je Komisija donijela odluku od 24. travnja 2002. da neće uložiti prigovor. Odluka Komisije pravovremeno je osporena, a potom i poništena odlukom Općeg suda od 7. ožujka 2012. (T-210/02 RENV). Tu se odluku stoga mora smatrati ništavom u pogledu svih osoba od datuma njezina donošenja. Budući da je poništenjem odluke Komisije retroaktivno prekinuta pretpostavka u pogledu njezine zakonitosti, provedba predmetne potpore od 1. travnja 2002. mora se stoga smatrati nezakonitom (84). U skladu sa sudskom praksom primatelji potpore ne mogu imati legitimna očekivanja u pogledu zakonitosti provedbe potpore, s obzirom na to da je odluka Komisije da neće uložiti prigovore na mjeru pravovremeno osporena pred Općim sudom (85). |
| --- | --- |

(513)

Iako su nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine obavijestila Komisiju o AGL-u prije nego što je stupio na snagu, Ujedinjena Kraljevina nije poštovala klauzulu o mirovanju iz članka 108. stavka 3. s obzirom na to da je AGL stupio na snagu 1. travnja 2002., prije nego što je Komisija donijela odluku od 24. travnja 2002. da neće uložiti prigovor. Odluka Komisije pravovremeno je osporena, a potom i poništena odlukom Općeg suda od 7. ožujka 2012. (T-210/02 RENV). Tu se odluku stoga mora smatrati ništavom u pogledu svih osoba od datuma njezina donošenja. Budući da je poništenjem odluke Komisije retroaktivno prekinuta pretpostavka u pogledu njezine zakonitosti, provedba predmetne potpore od 1. travnja 2002. mora se stoga smatrati nezakonitom (84). U skladu sa sudskom praksom primatelji potpore ne mogu imati legitimna očekivanja u pogledu zakonitosti provedbe potpore, s obzirom na to da je odluka Komisije da neće uložiti prigovore na mjeru pravovremeno osporena pred Općim sudom (85).

84

85

7.   OCJENA SPOJIVOSTI DRŽAVNE POTPORE

OCJENA SPOJIVOSTI DRŽAVNE POTPORE

7.1.   PRAVNA OSNOVA

PRAVNA OSNOVA

| (514) | S obzirom na ekološki cilj AGL-a, Komisija je u odluci o pokretanju postupka ispitala spojivost s unutarnjim tržištem izuzeća i oslobođenja od AGL-a u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a te u svjetlu Smjernica o državnoj potpori za zaštitu okoliša. |
| --- | --- |

(514)

S obzirom na ekološki cilj AGL-a, Komisija je u odluci o pokretanju postupka ispitala spojivost s unutarnjim tržištem izuzeća i oslobođenja od AGL-a u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a te u svjetlu Smjernica o državnoj potpori za zaštitu okoliša.

| (515) | Kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 513., rezultat poništenja odluke Komisije je da se potpora mora smatrati nezakonitom. U skladu s Obavijesti Komisije o utvrđivanju pravila koja se primjenjuju na ocjenu nezakonite državne potpore (86), stavkom 81. EAG-a iz 2001. i stavkom 205. EAG-a iz 2008., Komisija je ocijenila spojivost poreznih izuzeća i oslobođenja u okviru EAG-a iz 2001. u onoj mjeri u kojoj se primjenjivao u razdoblju između 1. travnja 2002. i 31. ožujka 2008. te u okviru EAG-a iz 2008. u onoj mjeri u kojoj se primjenjivao u razdoblju između 2. travnja 2008. i 31. ožujka 2014., tj. datuma obustave izuzeća. |
| --- | --- |

(515)

Kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 513., rezultat poništenja odluke Komisije je da se potpora mora smatrati nezakonitom. U skladu s Obavijesti Komisije o utvrđivanju pravila koja se primjenjuju na ocjenu nezakonite državne potpore (86), stavkom 81. EAG-a iz 2001. i stavkom 205. EAG-a iz 2008., Komisija je ocijenila spojivost poreznih izuzeća i oslobođenja u okviru EAG-a iz 2001. u onoj mjeri u kojoj se primjenjivao u razdoblju između 1. travnja 2002. i 31. ožujka 2008. te u okviru EAG-a iz 2008. u onoj mjeri u kojoj se primjenjivao u razdoblju između 2. travnja 2008. i 31. ožujka 2014., tj. datuma obustave izuzeća.

86

| (516) | Komisija je primila primjedbe udruženja BAA i argumente nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine u pogledu spojivosti izuzeća od AGL-a. Komisija će predstaviti i razmotriti samo primjedbe koje se odnose na izuzeće od AGL-a za škriljevac i proizvode koji se sastoje uglavnom od škriljevca kada se upotrebljavaju kao agregati i pokvaru škriljevca kada se vadi zajedno sa škriljevcem koji se upotrebljava kao agregat. |
| --- | --- |

(516)

Komisija je primila primjedbe udruženja BAA i argumente nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine u pogledu spojivosti izuzeća od AGL-a. Komisija će predstaviti i razmotriti samo primjedbe koje se odnose na izuzeće od AGL-a za škriljevac i proizvode koji se sastoje uglavnom od škriljevca kada se upotrebljavaju kao agregati i pokvaru škriljevca kada se vadi zajedno sa škriljevcem koji se upotrebljava kao agregat.

| (517) | Treba napomenuti da se primjedbe udruženja BAA i argumenti koje su podnijela nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine većinom odnose na sva ili na neka izuzeća u pogledu kojih je Komisija izrazila sumnju u odluci o pokretanju postupka, a bilo je i nekoliko specifičnih argumenata koji su se odnosili isključivo na škriljevac. |
| --- | --- |

(517)

Treba napomenuti da se primjedbe udruženja BAA i argumenti koje su podnijela nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine većinom odnose na sva ili na neka izuzeća u pogledu kojih je Komisija izrazila sumnju u odluci o pokretanju postupka, a bilo je i nekoliko specifičnih argumenata koji su se odnosili isključivo na škriljevac.

| (518) | Osim toga, podnesak nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine temelji se na pretpostavci da se škriljevac ne vadi namjerno radi komercijalnog iskorištavanja kao agregat te ona nisu dostavila nikakve razloge za spojivost, specifične za situaciju u kojoj je Komisija utvrdila da postoje slučajevi kada se škriljevac namjerno vadi radi komercijalnog iskorištavanja kao agregat. |
| --- | --- |

(518)

Osim toga, podnesak nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine temelji se na pretpostavci da se škriljevac ne vadi namjerno radi komercijalnog iskorištavanja kao agregat te ona nisu dostavila nikakve razloge za spojivost, specifične za situaciju u kojoj je Komisija utvrdila da postoje slučajevi kada se škriljevac namjerno vadi radi komercijalnog iskorištavanja kao agregat.

7.1.1.   PRIMJEDBE KOJE JE PRIMILA KOMISIJA

(a)   Primjedbe udruženja BAA primljene 17. siječnja 2014.

Primjedbe udruženja BAA primljene 17. siječnja 2014.

| (519) | Udruženje BAA smatra da se izuzeća, isključenja i porezna oslobođenja od AGL-a ne mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a i Smjernicama o potporama za zaštitu okoliša te je u tom pogledu dostavilo opsežne primjedbe. Tvrde da se primjenom tih izuzeća potkopava ekološki cilj koji se nastoji ostvariti AGL-om, naime, preusmjeravanje potražnje prema alternativnim izvorima agregata. |
| --- | --- |

(519)

Udruženje BAA smatra da se izuzeća, isključenja i porezna oslobođenja od AGL-a ne mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a i Smjernicama o potporama za zaštitu okoliša te je u tom pogledu dostavilo opsežne primjedbe. Tvrde da se primjenom tih izuzeća potkopava ekološki cilj koji se nastoji ostvariti AGL-om, naime, preusmjeravanje potražnje prema alternativnim izvorima agregata.

| (520) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se nijedno od izuzeća na koja se odnosi istražni postupak ne odnosi na materijale koji se namjerno vade da bi se upotrebljavali kao agregati. Tvrde da se izuzeća u pogledu kojih je Komisija izrazila sumnju u odluci o pokretanju postupka odnose samo na materijale koji nastaju nenamjerno i neizbježno tijekom vađenja materijala koji nisu agregati. Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, nisu pronađeni nikakvi dokazi da su izuzeti materijali namjerno vađeni da bi se upotrebljavali kao agregati. |
| --- | --- |

(520)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se nijedno od izuzeća na koja se odnosi istražni postupak ne odnosi na materijale koji se namjerno vade da bi se upotrebljavali kao agregati. Tvrde da se izuzeća u pogledu kojih je Komisija izrazila sumnju u odluci o pokretanju postupka odnose samo na materijale koji nastaju nenamjerno i neizbježno tijekom vađenja materijala koji nisu agregati. Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, nisu pronađeni nikakvi dokazi da su izuzeti materijali namjerno vađeni da bi se upotrebljavali kao agregati.

| (521) | Prema stajalištu nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, uporaba nenamjernih nusproizvoda ili otpada kao agregata ekološki je prihvatljivija od dodatnog vađenja agregata. Tvrde da predmetna izuzeća nisu državna potpora. Svako izuzeće na koje se odnosi istražni postupak dovodi do poboljšanja zaštite okoliša na najmanje jedan od sljedeća dva načina:






  i. | izuzeće pomaže da se potražnja preusmjeri s daljnjeg vađenja agregata; i/ili |
| --- | --- | --- |

(521)

Prema stajalištu nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, uporaba nenamjernih nusproizvoda ili otpada kao agregata ekološki je prihvatljivija od dodatnog vađenja agregata. Tvrde da predmetna izuzeća nisu državna potpora. Svako izuzeće na koje se odnosi istražni postupak dovodi do poboljšanja zaštite okoliša na najmanje jedan od sljedeća dva načina:

i.

izuzeće pomaže da se potražnja preusmjeri s daljnjeg vađenja agregata; i/ili

| ii. | izuzeće pomaže da se smanji nakupljanje otpada. |
| --- | --- |

ii.

izuzeće pomaže da se smanji nakupljanje otpada.

| (522) | Ujedinjena Kraljevina tvrdi da ako bilo koje od izuzeća na koje se odnosi istražni postupak dovodi do državne potpore, ta je potpora u svakom slučaju spojiva a s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c), uključujući u svjetlu Smjernica o potporama za zaštitu okoliša iz 2001. i 2008. i/ili na temelju izravne primjene članka 107. stavka 3. točke (b) ili članka 107. stavka 3. točke (c). |
| --- | --- |

(522)

Ujedinjena Kraljevina tvrdi da ako bilo koje od izuzeća na koje se odnosi istražni postupak dovodi do državne potpore, ta je potpora u svakom slučaju spojiva a s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c), uključujući u svjetlu Smjernica o potporama za zaštitu okoliša iz 2001. i 2008. i/ili na temelju izravne primjene članka 107. stavka 3. točke (b) ili članka 107. stavka 3. točke (c).

| (523) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da izuzeća od AGL-a nisu obuhvaćena strogim područjem primjene Smjernica o državnim potporama i da bi se njihova spojivost trebala ocjenjivati izravno na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) ili članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine navode kao primjer predmet N 629/2008 u odnosu na program smanjenja emisija ugljika Ujedinjene Kraljevine. Komisija je smatrala da, s obzirom na to da su predmetni program i njegovi modaliteti osmišljeni za zaštitu okoliša kroz preraspodjelu sredstava u korist poduzetnika koji najviše štite okoliš, smjernice nisu primjenjive te je nastavila s donošenjem ocjene na temelju ugovora. |
| --- | --- |

(523)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da izuzeća od AGL-a nisu obuhvaćena strogim područjem primjene Smjernica o državnim potporama i da bi se njihova spojivost trebala ocjenjivati izravno na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) ili članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine navode kao primjer predmet N 629/2008 u odnosu na program smanjenja emisija ugljika Ujedinjene Kraljevine. Komisija je smatrala da, s obzirom na to da su predmetni program i njegovi modaliteti osmišljeni za zaštitu okoliša kroz preraspodjelu sredstava u korist poduzetnika koji najviše štite okoliš, smjernice nisu primjenjive te je nastavila s donošenjem ocjene na temelju ugovora.

| (524) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se u EAG-u iz 2008., u poglavlju koje se odnosi na porezna izuzeća, razmatraju situacije u kojima je poduzetnik izuzet iz područja primjene poreza za zaštitu okoliša zbog: (a) razmatranja o utjecaju poreza na konkurentnost određenih poduzetnika; (b) drugih ekonomskih razmatranja; i (c) nemogućnosti države članice da uvede višu stopu poreza bez dodjele nekih izuzeća određenim poduzetnicima. Tvrde da su Smjernice osmišljene kako bi se osiguralo da izuzeća od poreza za zaštitu okoliša barem posredno pridonesu ekološkom cilju poreza koji se uvodi i da se izuzećima ne potkopava opći ekološki cilj kojemu se teži. |
| --- | --- |

(524)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se u EAG-u iz 2008., u poglavlju koje se odnosi na porezna izuzeća, razmatraju situacije u kojima je poduzetnik izuzet iz područja primjene poreza za zaštitu okoliša zbog: (a) razmatranja o utjecaju poreza na konkurentnost određenih poduzetnika; (b) drugih ekonomskih razmatranja; i (c) nemogućnosti države članice da uvede višu stopu poreza bez dodjele nekih izuzeća određenim poduzetnicima. Tvrde da su Smjernice osmišljene kako bi se osiguralo da izuzeća od poreza za zaštitu okoliša barem posredno pridonesu ekološkom cilju poreza koji se uvodi i da se izuzećima ne potkopava opći ekološki cilj kojemu se teži.

| (525) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je cilj AGL-a kao cjeline zaštita okoliša te da su odobrena izuzeća od primjene AGL-a namjerno osmišljena kako bi se ostvarila dva cilja: (a) preusmjeravanje potražnje sa svježe izvađenih agregata na otpad i druge nusproizvode; i (b) smanjenje nakupljanja otpada na odlagalištima. Prema tome, izuzećima se pridonosi cilju AGL-a i osigurava da cilj AGL-a bude ispunjen. Ona su jedan od ključnih načina na koji se postiže ekološki cilj AGL-a. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine stoga tvrde da može biti da niti EAG iz 2001. niti EAG iz 2008. nisu primjenjivi na predmetnu mjeru. |
| --- | --- |

(525)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je cilj AGL-a kao cjeline zaštita okoliša te da su odobrena izuzeća od primjene AGL-a namjerno osmišljena kako bi se ostvarila dva cilja: (a) preusmjeravanje potražnje sa svježe izvađenih agregata na otpad i druge nusproizvode; i (b) smanjenje nakupljanja otpada na odlagalištima. Prema tome, izuzećima se pridonosi cilju AGL-a i osigurava da cilj AGL-a bude ispunjen. Ona su jedan od ključnih načina na koji se postiže ekološki cilj AGL-a. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine stoga tvrde da može biti da niti EAG iz 2001. niti EAG iz 2008. nisu primjenjivi na predmetnu mjeru.

| (526) | Prema tome, oslanjajući se izravno na članak 107. stavak 3. UFEU-a Ujedinjena Kraljevina tvrdi da se svrha svake potpore koja proizlazi iz izuzeća na koja se odnosi istražni postupak može kategorizirati kao: i. potpora za promicanje provedbe važnog projekta od zajedničkog europskog interesa, tj. zaštite okoliša (članak 107. stavak 3. točka (b) UFEU-a; ili ii. potpora olakšavanju razvoja određenih gospodarskih djelatnosti (uporaba recikliranih agregata ili otpadnih proizvoda kao agregata), ako ta potpora ne utječe nepovoljno na uvjete trgovanja u mjeri koja je suprotna zajedničkim interesima (članak 107. stavak 3. točka(c)). |
| --- | --- |

(526)

Prema tome, oslanjajući se izravno na članak 107. stavak 3. UFEU-a Ujedinjena Kraljevina tvrdi da se svrha svake potpore koja proizlazi iz izuzeća na koja se odnosi istražni postupak može kategorizirati kao: i. potpora za promicanje provedbe važnog projekta od zajedničkog europskog interesa, tj. zaštite okoliša (članak 107. stavak 3. točka (b) UFEU-a; ili ii. potpora olakšavanju razvoja određenih gospodarskih djelatnosti (uporaba recikliranih agregata ili otpadnih proizvoda kao agregata), ako ta potpora ne utječe nepovoljno na uvjete trgovanja u mjeri koja je suprotna zajedničkim interesima (članak 107. stavak 3. točka(c)).

| (527) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da su izuzeća nužno i razmjerno sredstvo za postizanje ekološkog cilja AGL-a i da bi potpore koje proizlaze iz izuzeća vrlo malo narušile tržišno natjecanje ili ga uopće ne bi narušile. Izuzeća stoga ne utječu nepovoljno na uvjete trgovanja u mjeri koja je suprotna zajedničkom interesu. |
| --- | --- |

(527)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da su izuzeća nužno i razmjerno sredstvo za postizanje ekološkog cilja AGL-a i da bi potpore koje proizlaze iz izuzeća vrlo malo narušile tržišno natjecanje ili ga uopće ne bi narušile. Izuzeća stoga ne utječu nepovoljno na uvjete trgovanja u mjeri koja je suprotna zajedničkom interesu.

| (528) | Komisija će ocijeniti mjeru u okviru EAG-a iz 2001. i EAG-a iz 2008 i provesti alternativnu ocjenu izravno na temelju članka 107. stavka 3. točke (c). Kako je objašnjeno u nastavku, Komisija smatra da se članak 107. stavak 3. točka (b) ne može primijeniti na predmetnu mjeru. |
| --- | --- |

(528)

Komisija će ocijeniti mjeru u okviru EAG-a iz 2001. i EAG-a iz 2008 i provesti alternativnu ocjenu izravno na temelju članka 107. stavka 3. točke (c). Kako je objašnjeno u nastavku, Komisija smatra da se članak 107. stavak 3. točka (b) ne može primijeniti na predmetnu mjeru.

7.2.   OCJENA NA TEMELJU EAG-A IZ 2001.

OCJENA NA TEMELJU EAG-A IZ 2001.

| (529) | U stavku 47. EAGH-a iz 2001. stoji sljedeće: „Pri donošenju poreza koji se naplaćuju na određene aktivnosti radi zaštite okoliša, države članice mogu smatrati da je potrebno predvidjeti privremena izuzeća za određene tvrtke posebno zbog nepostojanja usklađenosti na europskoj razini ili zbog privremenih rizika od gubitka međunarodne konkurentnosti. Općenito, takva izuzeća predstavljaju operativne potpore obuhvaćene člankom 87. Ugovora o EZ-u. U analizi tih mjera, potrebno je utvrditi među ostalim radi li se u slučaju o porezu koji se ubire kao rezultat odluke Zajednice ili samostalne odluke države članice.” |
| --- | --- |

(529)

U stavku 47. EAGH-a iz 2001. stoji sljedeće: „Pri donošenju poreza koji se naplaćuju na određene aktivnosti radi zaštite okoliša, države članice mogu smatrati da je potrebno predvidjeti privremena izuzeća za određene tvrtke posebno zbog nepostojanja usklađenosti na europskoj razini ili zbog privremenih rizika od gubitka međunarodne konkurentnosti. Općenito, takva izuzeća predstavljaju operativne potpore obuhvaćene člankom 87. Ugovora o EZ-u. U analizi tih mjera, potrebno je utvrditi među ostalim radi li se u slučaju o porezu koji se ubire kao rezultat odluke Zajednice ili samostalne odluke države članice.”

| (530) | U stavku 48. nadalje se predviđa: „Ako se porez ubire kao rezultat samostalne odluke države članice, obuhvaćene tvrtke mogu imati poteškoće u brzoj prilagodi novom poreznom opterećenju. U takvim okolnostima može postojati opravdanje za privremeno izuzeće kojim se nekim tvrtkama omogućuje da se prilagode novoj situaciji.” |
| --- | --- |

(530)

U stavku 48. nadalje se predviđa: „Ako se porez ubire kao rezultat samostalne odluke države članice, obuhvaćene tvrtke mogu imati poteškoće u brzoj prilagodi novom poreznom opterećenju. U takvim okolnostima može postojati opravdanje za privremeno izuzeće kojim se nekim tvrtkama omogućuje da se prilagode novoj situaciji.”

| (531) | U tom pogledu, Komisija je u uvodnoj izjavi 149. odluke o pokretanju postupka utvrdila da je AGL porez koji se naplaćuje na vađenje agregata radi zaštite okoliša. Komisija je nadalje utvrdila da je AGL uveden kao rezultat samostalne odluke nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine. |
| --- | --- |

(531)

U tom pogledu, Komisija je u uvodnoj izjavi 149. odluke o pokretanju postupka utvrdila da je AGL porez koji se naplaćuje na vađenje agregata radi zaštite okoliša. Komisija je nadalje utvrdila da je AGL uveden kao rezultat samostalne odluke nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine.

| (532) | Jedan podnositelj pritužbe (87) tvrdio je da su neka izuzeća odobrena kako bi se zaštitila međunarodna konkurentnost proizvođača izuzetih materijala. Čini se da su određena društva mogla imati teškoće u brzom prilagođavanju novom poreznom opterećenju i, u tom slučaju, izuzeća od AGL-a mogla bi se ocjenjivati na temelju stavaka 47. i 48. EAG-a iz 2001. |
| --- | --- |

(532)

Jedan podnositelj pritužbe (87) tvrdio je da su neka izuzeća odobrena kako bi se zaštitila međunarodna konkurentnost proizvođača izuzetih materijala. Čini se da su određena društva mogla imati teškoće u brzom prilagođavanju novom poreznom opterećenju i, u tom slučaju, izuzeća od AGL-a mogla bi se ocjenjivati na temelju stavaka 47. i 48. EAG-a iz 2001.

87

| (533) | U vrijeme donošenja odluke o pokretanju postupka nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine nisu dostavila obrazloženja za spojivost mjere i Komisija nije imala dovoljno elemenata na temelju kojih bi zaključila jesu li ispunjeni uvjeti iz stavaka 47. i 48. EAG-a iz 2001. Komisija nije imala dovoljno elemenata ni za donošenje zaključka u pogledu toga mogu li se izuzeća smatrati spojivima s unutarnjim tržištem na temelju drugih odredaba osim stavaka 47. i 48. EAG-a iz 2001. |
| --- | --- |

(533)

U vrijeme donošenja odluke o pokretanju postupka nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine nisu dostavila obrazloženja za spojivost mjere i Komisija nije imala dovoljno elemenata na temelju kojih bi zaključila jesu li ispunjeni uvjeti iz stavaka 47. i 48. EAG-a iz 2001. Komisija nije imala dovoljno elemenata ni za donošenje zaključka u pogledu toga mogu li se izuzeća smatrati spojivima s unutarnjim tržištem na temelju drugih odredaba osim stavaka 47. i 48. EAG-a iz 2001.

| (534) | Udruženje BAA tvrdi da se izuzeća od AGL-a ne mogu smatrati spojivima u skladu s EAG-om iz 2001. Prema tvrdnjama udruženja BAA, izuzećima za škriljevac, lisnati škriljevac i glinu ne ostvaruje se znatan doprinos zaštiti okoliša (stavak 50. i stavak 51. podstavak 2. točka (a)). Izuzećima se, zbog same njihove prirode, narušavaju opći ciljevi i ona nemaju znatan pozitivan učinak u pogledu zaštite okoliša. |
| --- | --- |

(534)

Udruženje BAA tvrdi da se izuzeća od AGL-a ne mogu smatrati spojivima u skladu s EAG-om iz 2001. Prema tvrdnjama udruženja BAA, izuzećima za škriljevac, lisnati škriljevac i glinu ne ostvaruje se znatan doprinos zaštiti okoliša (stavak 50. i stavak 51. podstavak 2. točka (a)). Izuzećima se, zbog same njihove prirode, narušavaju opći ciljevi i ona nemaju znatan pozitivan učinak u pogledu zaštite okoliša.

| (535) | Udruženje BAA tvrdi da izuzeća za škriljevac, lisnati škriljevac i glinu nisu privremena izuzeća opravdana na temelju stavaka 47. i 48. Tvrde da se AGL-om namjerava učiniti da materijali poput škriljevca koji se vadi za uporabu kao agregat postane konkurentan. |
| --- | --- |

(535)

Udruženje BAA tvrdi da izuzeća za škriljevac, lisnati škriljevac i glinu nisu privremena izuzeća opravdana na temelju stavaka 47. i 48. Tvrde da se AGL-om namjerava učiniti da materijali poput škriljevca koji se vadi za uporabu kao agregat postane konkurentan.

| (536) | Udruženje BAA tvrdi da izuzeća nisu operativna potpora koja se može odobriti na temelju stavka 51. Nisu zaključeni nikakvi sporazumi prema kojima bi se tvrtke primateljice obvezale ostvariti ciljeve zaštite okoliša tijekom razdoblja izuzeća. Nadalje, prema navodima udruženja BAA, alternativni uvjet iz stavka 51. podstavka 1. točke (b) nije ispunjen, s obzirom na to da tvrtke prihvatljive za smanjenje nisu platile znatan dio AGL-a. |
| --- | --- |

(536)

Udruženje BAA tvrdi da izuzeća nisu operativna potpora koja se može odobriti na temelju stavka 51. Nisu zaključeni nikakvi sporazumi prema kojima bi se tvrtke primateljice obvezale ostvariti ciljeve zaštite okoliša tijekom razdoblja izuzeća. Nadalje, prema navodima udruženja BAA, alternativni uvjet iz stavka 51. podstavka 1. točke (b) nije ispunjen, s obzirom na to da tvrtke prihvatljive za smanjenje nisu platile znatan dio AGL-a.

| (537) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da bi rezultat primjene AGL-a na izuzete materijale bio povećanje proizvodnih troškova za operatore u specifičnim sektorima tržišta, koji se ne bi mogli prenijeti na njihove kupce. To bi dovelo do znatnog smanjenja količine otpada i nusproizvoda koji se prodaju za uporabu kao agregati, i do odgovarajućeg povećanja vađenja svježih agregata. |
| --- | --- |

(537)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da bi rezultat primjene AGL-a na izuzete materijale bio povećanje proizvodnih troškova za operatore u specifičnim sektorima tržišta, koji se ne bi mogli prenijeti na njihove kupce. To bi dovelo do znatnog smanjenja količine otpada i nusproizvoda koji se prodaju za uporabu kao agregati, i do odgovarajućeg povećanja vađenja svježih agregata.

| (538) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da bi učinak primjene AGL-a na izuzete materijale bio takav da bi narušio njegov ekološki cilj jer se AGL-om više ne bi djelovalo na preusmjeravanje potražnje na neizbježni otpad i nusproizvode dobivene prilikom vađenja tih materijala. |
| --- | --- |

(538)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da bi učinak primjene AGL-a na izuzete materijale bio takav da bi narušio njegov ekološki cilj jer se AGL-om više ne bi djelovalo na preusmjeravanje potražnje na neizbježni otpad i nusproizvode dobivene prilikom vađenja tih materijala.

7.2.1.   OCJENA KOMISIJE

| (539) | U opravdavanju spojivosti predmetnih mjera nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine oslanjaju se isključivo na stavke 47. i 48. EAG-a iz 2001. |
| --- | --- |

(539)

U opravdavanju spojivosti predmetnih mjera nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine oslanjaju se isključivo na stavke 47. i 48. EAG-a iz 2001.

| (540) | Čini se da oni tvrde da će kamenolomi koji iskorištavaju izuzete agregate naići na ozbiljne poteškoće u postupanju s poreznim opterećenjem, kako je sažeto u uvodnoj izjavi 537. |
| --- | --- |

(540)

Čini se da oni tvrde da će kamenolomi koji iskorištavaju izuzete agregate naići na ozbiljne poteškoće u postupanju s poreznim opterećenjem, kako je sažeto u uvodnoj izjavi 537.

| (541) | Komisija, međutim, primjećuje da se EAG-om iz 2001. dopuštaju samo privremena izuzeća kojima se tvrtkama omogućuje da se prilagode novoj situaciji, što nije slučaj za izuzeća u okviru AGL-a. Predmetna izuzeća nisu vremenski ograničena i provode se već 12 godina. Primjena izuzeća privremeno je obustavljena zbog službenog istražnog postupka Komisije, međutim, u zakonodavstvu o obustavama jasno je rečeno da će sva izuzeća biti ponovno uspostavljena kada se završi istraga Komisije i ako rezultati budu pozitivni. |
| --- | --- |

(541)

Komisija, međutim, primjećuje da se EAG-om iz 2001. dopuštaju samo privremena izuzeća kojima se tvrtkama omogućuje da se prilagode novoj situaciji, što nije slučaj za izuzeća u okviru AGL-a. Predmetna izuzeća nisu vremenski ograničena i provode se već 12 godina. Primjena izuzeća privremeno je obustavljena zbog službenog istražnog postupka Komisije, međutim, u zakonodavstvu o obustavama jasno je rečeno da će sva izuzeća biti ponovno uspostavljena kada se završi istraga Komisije i ako rezultati budu pozitivni.

| (542) | Komisija stoga zaključuje da stavci 47. i 48. EAG-a iz 2001. ne mogu služiti kao osnova na temelju koje bi se izuzeća od AGL-a za škriljevac i proizvode koji se sastoje uglavnom od škriljevca kada se upotrebljavaju kao agregat i jalovine škriljevca kada su izvađene zajedno sa škriljevcem koji se upotrebljava kao agregat proglasila spojivima s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(542)

Komisija stoga zaključuje da stavci 47. i 48. EAG-a iz 2001. ne mogu služiti kao osnova na temelju koje bi se izuzeća od AGL-a za škriljevac i proizvode koji se sastoje uglavnom od škriljevca kada se upotrebljavaju kao agregat i jalovine škriljevca kada su izvađene zajedno sa škriljevcem koji se upotrebljava kao agregat proglasila spojivima s unutarnjim tržištem.

| (543) | Komisija napominje i da nema drugih odredbi EAG-a iz 2001. koje bi mogle poslužiti kao temelj za utvrđivanje spojivosti AGL-a s obzirom na to da proizvođači škriljevca ne plaćaju znatan dio poreza (stavak 51. podstavak 1. točka (b)) i da nisu sklopljeni nikakvi sporazumi između nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine i proizvođača škriljevca (stavak 51. podstavak 1. točka (a)). |
| --- | --- |

(543)

Komisija napominje i da nema drugih odredbi EAG-a iz 2001. koje bi mogle poslužiti kao temelj za utvrđivanje spojivosti AGL-a s obzirom na to da proizvođači škriljevca ne plaćaju znatan dio poreza (stavak 51. podstavak 1. točka (b)) i da nisu sklopljeni nikakvi sporazumi između nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine i proizvođača škriljevca (stavak 51. podstavak 1. točka (a)).

| (544) | Na temelju prethodno navedenog Komisija zaključuje da se izuzeća od AGL-a za i. materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat ne mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem na temelju EAG-a iz 2001. |
| --- | --- |

(544)

Na temelju prethodno navedenog Komisija zaključuje da se izuzeća od AGL-a za i. materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat ne mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem na temelju EAG-a iz 2001.

7.3.   OCJENA NA TEMELJU EAG-A IZ 2008.

OCJENA NA TEMELJU EAG-A IZ 2008.

| (545) | S obzirom na ekološki cilj AGL-a u odluci o pokretanju postupka Komisija je ispitala i porezna izuzeća i isključenja u skladu s poglavljem 4. EAG-a iz 2008. koje se odnosi na operativnu potporu u obliku smanjenja poreza za zaštitu okoliša. |
| --- | --- |

(545)

S obzirom na ekološki cilj AGL-a u odluci o pokretanju postupka Komisija je ispitala i porezna izuzeća i isključenja u skladu s poglavljem 4. EAG-a iz 2008. koje se odnosi na operativnu potporu u obliku smanjenja poreza za zaštitu okoliša.

| (546) | Porezi za zaštitu okoliša definirani su u stavku 70. podstavku 14. EAG-a iz 2008. kao „porezi čija posebna porezna osnovica ima jasni negativni učinak na okoliš odnosno kojima se nastoje oporezovati određene djelatnosti, dobra ili usluge tako da troškovi za očuvanje okoliša mogu biti uključeni u njihovu cijenu i/ili da se proizvođači i potrošači usmjere djelatnostima koje više poštuju okoliš”. |
| --- | --- |

(546)

Porezi za zaštitu okoliša definirani su u stavku 70. podstavku 14. EAG-a iz 2008. kao „porezi čija posebna porezna osnovica ima jasni negativni učinak na okoliš odnosno kojima se nastoje oporezovati određene djelatnosti, dobra ili usluge tako da troškovi za očuvanje okoliša mogu biti uključeni u njihovu cijenu i/ili da se proizvođači i potrošači usmjere djelatnostima koje više poštuju okoliš”.

| (547) | Komisija je priznala da nije sporno da vađenje agregata ima negativni učinak na okoliš, posebno u obliku štete za biološku raznolikost, prašinu, buku i vizualnu ugodu. To je dodatno potkrijepljeno studijama iz uvodne izjave 17. odluke o pokretanju postupka, koje su naručila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine. Stoga je AGL porez za zaštitu okoliša u smislu stavka 70. podstavka 14. EAG-a iz 2008., a porezna izuzeća mogu se ocjenjivati temeljem poglavlja 4. EAG-a iz 2008. u mjeri u kojoj se primjenjuju od 2. travnja 2008. |
| --- | --- |

(547)

Komisija je priznala da nije sporno da vađenje agregata ima negativni učinak na okoliš, posebno u obliku štete za biološku raznolikost, prašinu, buku i vizualnu ugodu. To je dodatno potkrijepljeno studijama iz uvodne izjave 17. odluke o pokretanju postupka, koje su naručila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine. Stoga je AGL porez za zaštitu okoliša u smislu stavka 70. podstavka 14. EAG-a iz 2008., a porezna izuzeća mogu se ocjenjivati temeljem poglavlja 4. EAG-a iz 2008. u mjeri u kojoj se primjenjuju od 2. travnja 2008.

7.3.1.   KORIST ZA ZAŠTITU OKOLIŠA

| (548) | U skladu sa stavkom 151. EAG-a iz 2008. potpore u obliku smanjenja poreza za zaštitu okoliša smatraju se spojivima s unutarnjim tržištem pod uvjetom da te potpore barem posredno pridonose povećanju razine zaštite okoliša i da smanjenja poreza ne narušavaju opći cilj kojem se teži. Kako je objašnjeno u stavku 57. EAG-a iz 2008., smanjenja poreza za zaštitu okoliša, koja se odnose na pojedine sektore ili kategorije poduzetnika, prihvaćaju se temeljem poglavlja 4. EAG-a iz 2008. ako čine izvedivim uvođenje viših poreza za ostale poduzetnike, tvoreći tako sveukupno poboljšanje u internalizaciji troškova i stvarajući daljnje poticaje za poboljšanje zaštite okoliša. Komisija smatra da ta vrsta potpora može biti nužna za neizravno suzbijanje negativnih vanjskih učinaka olakšavajući uvođenje ili očuvanje relativno visokih nacionalnih poreza za zaštitu okoliša. |
| --- | --- |

(548)

U skladu sa stavkom 151. EAG-a iz 2008. potpore u obliku smanjenja poreza za zaštitu okoliša smatraju se spojivima s unutarnjim tržištem pod uvjetom da te potpore barem posredno pridonose povećanju razine zaštite okoliša i da smanjenja poreza ne narušavaju opći cilj kojem se teži. Kako je objašnjeno u stavku 57. EAG-a iz 2008., smanjenja poreza za zaštitu okoliša, koja se odnose na pojedine sektore ili kategorije poduzetnika, prihvaćaju se temeljem poglavlja 4. EAG-a iz 2008. ako čine izvedivim uvođenje viših poreza za ostale poduzetnike, tvoreći tako sveukupno poboljšanje u internalizaciji troškova i stvarajući daljnje poticaje za poboljšanje zaštite okoliša. Komisija smatra da ta vrsta potpora može biti nužna za neizravno suzbijanje negativnih vanjskih učinaka olakšavajući uvođenje ili očuvanje relativno visokih nacionalnih poreza za zaštitu okoliša.

| (549) | Komisija smatra da je, u ovom slučaju, mogućnost dodjele izuzeća za određene materijale možda omogućila Ujedinjenoj Kraljevini da uvede AGL. |
| --- | --- |

(549)

Komisija smatra da je, u ovom slučaju, mogućnost dodjele izuzeća za određene materijale možda omogućila Ujedinjenoj Kraljevini da uvede AGL.

| (550) | Udruženje BAA tvrdi da izuzeća ne ispunjuju kriterije iz EAG-a iz 2008. i da se ne mogu smatrati spojivima na toj osnovi. |
| --- | --- |

(550)

Udruženje BAA tvrdi da izuzeća ne ispunjuju kriterije iz EAG-a iz 2008. i da se ne mogu smatrati spojivima na toj osnovi.

| (551) | Udruženje BAA tvrdi da izuzeća ne pridonose povećanju razine zaštite okoliša i zapravo narušavaju opći cilj kojem se teži (stavak 151. EAG-a iz 2008.). |
| --- | --- |

(551)

Udruženje BAA tvrdi da izuzeća ne pridonose povećanju razine zaštite okoliša i zapravo narušavaju opći cilj kojem se teži (stavak 151. EAG-a iz 2008.).

| (552) | Udruženje BAA poziva se na kamenolom spomenut u Kornvalskim smjernicama za građevni kamen i lisnati škriljevac iz 2007. kao kamenolom lisnatog škriljevca i škriljevca koji proizvodi kamen za zidove kako bi pokazalo da su kamenolomi izuzeti samo zato što proizvode lisnati škriljevac i škriljevac, čime se dovodi u pitanje cilj poreza jer se u građevinskoj industriji stvara čak i veća potražnja za takvim materijalima. Kako je navedeno u njihovom podnesku, udruženje BAA upoznato je (88) s nizom primjera u kojima su operatori kamenoloma otvorili kamenolome lisnatog škriljevca i škriljevca samo zbog uvođenja AGL-a i kako bi ostvarili korist od prednosti koje donose izuzeća od AGL-a. Osim toga, kamenolomi na koje se primjenjuje AGL iskusili su znatan pad prodaje nusproizvoda male vrijednosti ili otpada, poput materijala nepogodnog za drobljenje i sitne prašine iz kamenoloma. Zalihe tih materijala povećale su se za više od 500 %. Prema tvrdnjama udruženja BAA, iz toga je vidljivo da je AGL potpuno podbacio u ostvarivanju svojih ekoloških ciljeva jer se jedne hrpe otpada zamjenjuju drugima. |
| --- | --- |

(552)

Udruženje BAA poziva se na kamenolom spomenut u Kornvalskim smjernicama za građevni kamen i lisnati škriljevac iz 2007. kao kamenolom lisnatog škriljevca i škriljevca koji proizvodi kamen za zidove kako bi pokazalo da su kamenolomi izuzeti samo zato što proizvode lisnati škriljevac i škriljevac, čime se dovodi u pitanje cilj poreza jer se u građevinskoj industriji stvara čak i veća potražnja za takvim materijalima. Kako je navedeno u njihovom podnesku, udruženje BAA upoznato je (88) s nizom primjera u kojima su operatori kamenoloma otvorili kamenolome lisnatog škriljevca i škriljevca samo zbog uvođenja AGL-a i kako bi ostvarili korist od prednosti koje donose izuzeća od AGL-a. Osim toga, kamenolomi na koje se primjenjuje AGL iskusili su znatan pad prodaje nusproizvoda male vrijednosti ili otpada, poput materijala nepogodnog za drobljenje i sitne prašine iz kamenoloma. Zalihe tih materijala povećale su se za više od 500 %. Prema tvrdnjama udruženja BAA, iz toga je vidljivo da je AGL potpuno podbacio u ostvarivanju svojih ekoloških ciljeva jer se jedne hrpe otpada zamjenjuju drugima.

88

| (553) | Udruženja BAA dostavilo je primjere kamenoloma vapnenca čiji je primarni proizvod neoporezivo poljoprivredno vapno, u kojima su se nakupile tako velike hrpe otpada i neprodanih nusproizvoda da je otežana proizvodnja poljoprivrednog vapna, iako je potražnja za njim povećana. |
| --- | --- |

(553)

Udruženja BAA dostavilo je primjere kamenoloma vapnenca čiji je primarni proizvod neoporezivo poljoprivredno vapno, u kojima su se nakupile tako velike hrpe otpada i neprodanih nusproizvoda da je otežana proizvodnja poljoprivrednog vapna, iako je potražnja za njim povećana.

| (554) | Udruženje BAA tvrdi da je cilj stavka 158. točaka (b) i (c) EAG-a iz 2008. spriječiti stavljanje poduzeća u tržišno nepovoljan položaj na temelju toga što je predmet oporezivanja dok njegovi izravni konkurenti nisu. Međutim, prema navodima udruženja BAA, u ovom slučaju jasno je da konkurenti proizvođača koji ostvaruju korist od izuzeća zapravo jesu predmet oporezivanja i nisu u mogućnosti prodavati svoje proizvode zbog štete uzrokovane izuzećima od AGL-a. |
| --- | --- |

(554)

Udruženje BAA tvrdi da je cilj stavka 158. točaka (b) i (c) EAG-a iz 2008. spriječiti stavljanje poduzeća u tržišno nepovoljan položaj na temelju toga što je predmet oporezivanja dok njegovi izravni konkurenti nisu. Međutim, prema navodima udruženja BAA, u ovom slučaju jasno je da konkurenti proizvođača koji ostvaruju korist od izuzeća zapravo jesu predmet oporezivanja i nisu u mogućnosti prodavati svoje proizvode zbog štete uzrokovane izuzećima od AGL-a.

| (555) | Udruženje BAA tvrdi da izuzeće za škriljevac nije nužno i razmjerno (odlomci od 155. do 159.). Udruženje BAA tvrdi da izuzeća za lisnati škriljevac, glinu i škriljevac nisu utemeljena na objektivnim kriterijima i da se s operatorima koji proizvode iste proizvode postupa vrlo različito, na temelju geologije njihovih područja. Osim toga, nije ispunjen nijedan od uvjeta za razmjernost, a izuzeća traju dulje od razdoblja od deset godina. |
| --- | --- |

(555)

Udruženje BAA tvrdi da izuzeće za škriljevac nije nužno i razmjerno (odlomci od 155. do 159.). Udruženje BAA tvrdi da izuzeća za lisnati škriljevac, glinu i škriljevac nisu utemeljena na objektivnim kriterijima i da se s operatorima koji proizvode iste proizvode postupa vrlo različito, na temelju geologije njihovih područja. Osim toga, nije ispunjen nijedan od uvjeta za razmjernost, a izuzeća traju dulje od razdoblja od deset godina.

| (556) | Udruženje BAA dostavilo je Komisiji zasebno pismo jednog kamenoloma u pogledu učinaka AGL-a na njihovu prodaju proizvoda niske vrijednosti (sekundarnih agregata), odnosno materijala za donje nosive slojeve, materijala nepogodnog za drobljenje, drobljenih agregata, fine prašine iz kamenoloma, koja je pala za dvije trećine. |
| --- | --- |

(556)

Udruženje BAA dostavilo je Komisiji zasebno pismo jednog kamenoloma u pogledu učinaka AGL-a na njihovu prodaju proizvoda niske vrijednosti (sekundarnih agregata), odnosno materijala za donje nosive slojeve, materijala nepogodnog za drobljenje, drobljenih agregata, fine prašine iz kamenoloma, koja je pala za dvije trećine.

| (557) | Udruženje BAA dostavilo je Komisiji studiju utjecaja na proizvodnju agregata od uvođenja AGL-a 2002., koju je za udruženje BAA izradilo društvo za markentiška istraživanja BDS Marketing Research Ltd. u veljači 2014. |
| --- | --- |

(557)

Udruženje BAA dostavilo je Komisiji studiju utjecaja na proizvodnju agregata od uvođenja AGL-a 2002., koju je za udruženje BAA izradilo društvo za markentiška istraživanja BDS Marketing Research Ltd. u veljači 2014.

| (558) | Zaključci studije su sljedeći: |
| --- | --- |

(558)

Zaključci studije su sljedeći:

| (559) | Porez na agregate od 2 GBP po toni može predstavljati polovicu ili trećinu ukupnog troška agregata niže vrijednosti za kupca. |
| --- | --- |

(559)

Porez na agregate od 2 GBP po toni može predstavljati polovicu ili trećinu ukupnog troška agregata niže vrijednosti za kupca.

| (560) | Zaključak studije je da je glavni učinak AGL-a povećanje upotrebe izuzetih agregata (primarnih i nusproizvoda) na štetu oporezivih nusproizvoda oporezivih materijala visoke vrijednosti. Trgovačkim društvima koja upravljaju kamenolomima teško je – često nemoguće – pronaći tržišta za te preostale materijale niže vrijednosti. Zbog toga su ta trgovačka društva bila prisiljena odlagati te materijale na odlagališta otpada. Prema tome, neto promjena je šira upotreba neoporezivih agregata (primarnih i nusproizvoda) na štetu oporezivih agregata koji su nusproizvod, a koji su se ranije prodavali, ali su sada otpadni materijala. Jedan otpadni materijal jednostavno je zamijenjen drugim otpadnim materijalom. Povremeno, to je uključivalo sterilizaciju kvalitetnih rezervi. |
| --- | --- |

(560)

Zaključak studije je da je glavni učinak AGL-a povećanje upotrebe izuzetih agregata (primarnih i nusproizvoda) na štetu oporezivih nusproizvoda oporezivih materijala visoke vrijednosti. Trgovačkim društvima koja upravljaju kamenolomima teško je – često nemoguće – pronaći tržišta za te preostale materijale niže vrijednosti. Zbog toga su ta trgovačka društva bila prisiljena odlagati te materijale na odlagališta otpada. Prema tome, neto promjena je šira upotreba neoporezivih agregata (primarnih i nusproizvoda) na štetu oporezivih agregata koji su nusproizvod, a koji su se ranije prodavali, ali su sada otpadni materijala. Jedan otpadni materijal jednostavno je zamijenjen drugim otpadnim materijalom. Povremeno, to je uključivalo sterilizaciju kvalitetnih rezervi.

| (561) | U izvješću se navodi da je od 2001. prodaja primarnih agregata (visoke vrijednosti) pala za 24,9 % zbog recesije. Od uvođenja AGL-a 2002. prodaja oporezivih nusproizvoda agregata pala je za 60 %, tj. 31,5 milijuna tona. Prodaja oporezivih nusproizvoda 2001. iznosila je 52 190, a 2011. 20 648, a prodaja oporezivih primarnih agregata (visoke vrijednosti) pala je sa 188 843 u 2001. na 141 754 u 2011. Pad prodaje prikazan je i u dijagramu:



  Pregled prodaje oporezivih nusproizvoda od 2001. – Ukupno
  . |
| --- | --- |

(561)

U izvješću se navodi da je od 2001. prodaja primarnih agregata (visoke vrijednosti) pala za 24,9 % zbog recesije. Od uvođenja AGL-a 2002. prodaja oporezivih nusproizvoda agregata pala je za 60 %, tj. 31,5 milijuna tona. Prodaja oporezivih nusproizvoda 2001. iznosila je 52 190, a 2011. 20 648, a prodaja oporezivih primarnih agregata (visoke vrijednosti) pala je sa 188 843 u 2001. na 141 754 u 2011. Pad prodaje prikazan je i u dijagramu:

Pregled prodaje oporezivih nusproizvoda od 2001. – Ukupno

.

| (562) | Uključena su tri detaljna grafikona u kojima je prikazan razvoj prodaje oporezivanih proizvoda u sljedećim kategorijama: tvrdi kamen, pješčenjak, vapnenac te pijesak i šljunak. Iako se u pogledu pijeska i šljunka čini da se prodaja održava na konstantnoj razini uz nedavni blagi porast, čini se da je prodaja prethodna tri materijala pala. |
| --- | --- |

(562)

Uključena su tri detaljna grafikona u kojima je prikazan razvoj prodaje oporezivanih proizvoda u sljedećim kategorijama: tvrdi kamen, pješčenjak, vapnenac te pijesak i šljunak. Iako se u pogledu pijeska i šljunka čini da se prodaja održava na konstantnoj razini uz nedavni blagi porast, čini se da je prodaja prethodna tri materijala pala.

| (563) | Čini se da je od uvođenja AGL-a obujam prodaje izuzetih agregata porastao s manje od 5 milijuna tona na gotovo 30 milijuna tona. Tim brojkama nisu obuhvaćeni kamenolomi koji proizvode samo izuzete agregate jer se od tih lokaliteta ne zahtijeva da ostvare povrat. Stoga bi, prema studiji, ukupno povećanje obujma prodaje izuzetih materijala trebalo biti i više od šesterostrukog povećanja koje se može iščitati iz brojki. Studija pokazuje da je svake godine vidljiv stalan porast obujma prodaje izuzetih agregata. Zaključuje se da sve veći broj kamenoloma dobiva potpuna ili djelomična izuzeća, tj. oporezive prodaje pretvaraju se u izuzete prodaje. |
| --- | --- |

(563)

Čini se da je od uvođenja AGL-a obujam prodaje izuzetih agregata porastao s manje od 5 milijuna tona na gotovo 30 milijuna tona. Tim brojkama nisu obuhvaćeni kamenolomi koji proizvode samo izuzete agregate jer se od tih lokaliteta ne zahtijeva da ostvare povrat. Stoga bi, prema studiji, ukupno povećanje obujma prodaje izuzetih materijala trebalo biti i više od šesterostrukog povećanja koje se može iščitati iz brojki. Studija pokazuje da je svake godine vidljiv stalan porast obujma prodaje izuzetih agregata. Zaključuje se da sve veći broj kamenoloma dobiva potpuna ili djelomična izuzeća, tj. oporezive prodaje pretvaraju se u izuzete prodaje.

| (564) | Potražnja za recikliranim agregatima od uvođenja AGL-a 2002. povećala se tek neznatno. Do povećanja potražnje za recikliranim materijalima došlo je uvođenjem poreza na odlagališta otpada 1996. Prema studiji BDS-a, mjesto oporezivih agregata niske vrijednosti zauzeli su agregati niske vrijednosti koji ostvaruju korist od izuzeća, kako je prikazano u tablici u nastavku:

  Procjene BDS-a u pogledu tržišta agregata niske vrijednosti, prema vrsti agregata | 2001. | 2012. | Promjena (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| MT | % | MT | % |
| Kamenolomi
  (samo oporezivi materijali niske vrijednosti) | 52,2 | 51,1 | 19 | 19,8 | (63,6) |
| Reciklirani agregati | 45 | 44,0 | 47 | 49,0 | 4,4 |
| Izuzeti agregati | 5 | 4,9 | 30 | 31,2 | 500,0 |
| |
| Ukupno | 102,2 | 100,0 | 96 | 100,0 | (6,1) |

(564)

Potražnja za recikliranim agregatima od uvođenja AGL-a 2002. povećala se tek neznatno. Do povećanja potražnje za recikliranim materijalima došlo je uvođenjem poreza na odlagališta otpada 1996. Prema studiji BDS-a, mjesto oporezivih agregata niske vrijednosti zauzeli su agregati niske vrijednosti koji ostvaruju korist od izuzeća, kako je prikazano u tablici u nastavku:

Procjene BDS-a u pogledu tržišta agregata niske vrijednosti, prema vrsti agregata

Procjene BDS-a u pogledu tržišta agregata niske vrijednosti, prema vrsti agregata

2001.

2012.

Promjena (%)

MT

%

MT

%

Kamenolomi

(samo oporezivi materijali niske vrijednosti)

52,2

51,1

19

19,8

(63,6)

Reciklirani agregati

45

44,0

47

49,0

4,4

Izuzeti agregati

5

4,9

30

31,2

500,0

Ukupno

102,2

100,0

96

100,0

(6,1)

| (565) | Ujedinjena Kraljevina tvrdi da su, ako se smatra da izuzeća dovode do državne potpore, ona u skladu s EAG-om iz 2008. jer:






  i. | barem posredno pridonose povećanju razine zaštite okoliša; i/ili jer su |
| --- | --- | --- |

(565)

Ujedinjena Kraljevina tvrdi da su, ako se smatra da izuzeća dovode do državne potpore, ona u skladu s EAG-om iz 2008. jer:

i.

barem posredno pridonose povećanju razine zaštite okoliša; i/ili jer su

| ii. | omogućila Ujedinjenoj Kraljevini da uvede AGL s obzirom na to da su izuzeća učinila izvedivim uvođenje viših poreza za zaštitu okoliša za ostale poduzetnike uključene u proizvodnju agregata, čime se dodatno potiče ostvarivanje ekološkog cilja AGL-a i što je dovelo do sveukupnog poboljšanja u internalizaciji troškova. |
| --- | --- |

ii.

omogućila Ujedinjenoj Kraljevini da uvede AGL s obzirom na to da su izuzeća učinila izvedivim uvođenje viših poreza za zaštitu okoliša za ostale poduzetnike uključene u proizvodnju agregata, čime se dodatno potiče ostvarivanje ekološkog cilja AGL-a i što je dovelo do sveukupnog poboljšanja u internalizaciji troškova.

| (566) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se s pomoću izuzeća, AGL-om nastoji poticati upotreba recikliranih materijala ili materijala koji su nusproizvod (koji nastaje tijekom postupka kojemu cilj nije proizvesti agregat), kako bi se smanjila potražnja za neobrađenim agregatima i time smanjila šteta u okolišu povezana s vađenjem agregata. |
| --- | --- |

(566)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se s pomoću izuzeća, AGL-om nastoji poticati upotreba recikliranih materijala ili materijala koji su nusproizvod (koji nastaje tijekom postupka kojemu cilj nije proizvesti agregat), kako bi se smanjila potražnja za neobrađenim agregatima i time smanjila šteta u okolišu povezana s vađenjem agregata.

| (567) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da svako izuzeće na koje se odnosi istražni postupak dovodi do poboljšanja zaštite okoliša na najmanje jedan od sljedeća dva načina: i. pomaže da se potražnja preusmjeri s daljnjeg vađenja agregata; i/ili ii. pomaže da se smanji nakupljanje otpada. |
| --- | --- |

(567)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da svako izuzeće na koje se odnosi istražni postupak dovodi do poboljšanja zaštite okoliša na najmanje jedan od sljedeća dva načina: i. pomaže da se potražnja preusmjeri s daljnjeg vađenja agregata; i/ili ii. pomaže da se smanji nakupljanje otpada.

| (568) | Izuzeće za škriljevac ispunjuje kriterije utvrđene u poglavlju 4. EAG-a za 2008. Škriljevac je prikladan za uporabu kao agregat u nekim slučajevima, ali je zbog svojeg fizikalnog sastava i pločastog oblika neprikladan za visoko zahtjevne krajnje uporabe. S obzirom na to da nije poznato da se škriljevac vadi izričito kako bi se komercijalno iskorištavao kao agregat, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se on dobiva samo kao neizbježan nusproizvod. Upotrebom škriljevca smanjuje se potražnja za svježe izvađenim agregatima pa se stoga izuzećem od AGL-a smanjuje šteta u okolišu koja je povezana s vađenjem agregata. Tim izuzećem od poreza pomaže se i da se smanji nakupljanje hrpa otpada i vizualna šteta povezana s tim. |
| --- | --- |

(568)

Izuzeće za škriljevac ispunjuje kriterije utvrđene u poglavlju 4. EAG-a za 2008. Škriljevac je prikladan za uporabu kao agregat u nekim slučajevima, ali je zbog svojeg fizikalnog sastava i pločastog oblika neprikladan za visoko zahtjevne krajnje uporabe. S obzirom na to da nije poznato da se škriljevac vadi izričito kako bi se komercijalno iskorištavao kao agregat, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se on dobiva samo kao neizbježan nusproizvod. Upotrebom škriljevca smanjuje se potražnja za svježe izvađenim agregatima pa se stoga izuzećem od AGL-a smanjuje šteta u okolišu koja je povezana s vađenjem agregata. Tim izuzećem od poreza pomaže se i da se smanji nakupljanje hrpa otpada i vizualna šteta povezana s tim.

| (569) | Nadalje, što se tiče jalovine dobivene vađenjem škriljevca, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se poticanjem uporabe jalovine koja nastaje nenamjerno i neizbježno, izuzećima potražnja preusmjerava od agregata koji se vade, čime se smanjuje šteta za okoliš koju to vađenje uzrokuje. |
| --- | --- |

(569)

Nadalje, što se tiče jalovine dobivene vađenjem škriljevca, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se poticanjem uporabe jalovine koja nastaje nenamjerno i neizbježno, izuzećima potražnja preusmjerava od agregata koji se vade, čime se smanjuje šteta za okoliš koju to vađenje uzrokuje.

| (570) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da bi, čak i ako Komisija ocijeni da postoji dokaz da su neki izuzeti materijali bili namjerno vađeni za uporabu kao agregat, izuzeće koje je dodijeljeno tim materijalima i dalje izravno pridonosilo postizanju ekološkog cilja AGL-a. Tvrde da bi se, ako postoji dokaz da su izuzeti materijali u stvarnosti bili namjerno vađeni za uporabu kao agregati, tu radilo o vrlo malim razmjerima u strogo ograničenom broju kamenoloma. Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, ako je doista slučaj da je bilo namjernog vađenja vrlo ograničene količine izuzetog materijala za uporabu kao agregat, to ne mijenja činjenicu da postoji objektivno opravdanje za izuzeće relevantnih materijala. Opravdanje bi bilo da se (a) ti materijali uobičajeno ne vade za uporabu kao agregati; i (b) da se vađenjem tih materijala stvara velika količina neizbježnog nusproizvoda i otpada koji se mogu upotrijebiti kao agregati ako postoje pravi komercijalni poticaji. |
| --- | --- |

(570)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da bi, čak i ako Komisija ocijeni da postoji dokaz da su neki izuzeti materijali bili namjerno vađeni za uporabu kao agregat, izuzeće koje je dodijeljeno tim materijalima i dalje izravno pridonosilo postizanju ekološkog cilja AGL-a. Tvrde da bi se, ako postoji dokaz da su izuzeti materijali u stvarnosti bili namjerno vađeni za uporabu kao agregati, tu radilo o vrlo malim razmjerima u strogo ograničenom broju kamenoloma. Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, ako je doista slučaj da je bilo namjernog vađenja vrlo ograničene količine izuzetog materijala za uporabu kao agregat, to ne mijenja činjenicu da postoji objektivno opravdanje za izuzeće relevantnih materijala. Opravdanje bi bilo da se (a) ti materijali uobičajeno ne vade za uporabu kao agregati; i (b) da se vađenjem tih materijala stvara velika količina neizbježnog nusproizvoda i otpada koji se mogu upotrijebiti kao agregati ako postoje pravi komercijalni poticaji.

| (571) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da čak i ako bi mali broj kamenoloma namjerno vadio izuzeti materijal za uporabu kao agregat, izuzeća bi i dalje bila opravdana ako bi učinila izvedivim uvođenje viših poreza za ostale poduzetnike, što bi dovelo do sveukupnog poboljšanja u internalizaciji troškova i pružilo dodatne poticaje za postizanje ekološkog cilja AGL-a. |
| --- | --- |

(571)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da čak i ako bi mali broj kamenoloma namjerno vadio izuzeti materijal za uporabu kao agregat, izuzeća bi i dalje bila opravdana ako bi učinila izvedivim uvođenje viših poreza za ostale poduzetnike, što bi dovelo do sveukupnog poboljšanja u internalizaciji troškova i pružilo dodatne poticaje za postizanje ekološkog cilja AGL-a.

| (572) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su argumente u tom pogledu za jalovine škriljevca iz rudnika. |
| --- | --- |

(572)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su argumente u tom pogledu za jalovine škriljevca iz rudnika.

7.3.1.1.   
  Ocjena Komisije

Ocjena Komisije

| (573) | Komisija je već utvrdila da je AGL porez čiji je cilj zaštita okoliša. |
| --- | --- |

(573)

Komisija je već utvrdila da je AGL porez čiji je cilj zaštita okoliša.

| (574) | Međutim, čini se da se općim izuzećem za škriljevac ugrožava ekološki cilj AGL-a jer bi ono moglo potaknuti vađenje škriljevca i jalovine škriljevca, kako je utvrdio i Opći sud (89). |
| --- | --- |

(574)

Međutim, čini se da se općim izuzećem za škriljevac ugrožava ekološki cilj AGL-a jer bi ono moglo potaknuti vađenje škriljevca i jalovine škriljevca, kako je utvrdio i Opći sud (89).

89

| (575) | Škriljevac je materijal koji se može upotrebljavati kao agregat, premda u ponešto ograničenim primjenama kao agregat niže vrijednosti, i koji se upotrebljava i vadi posebno za uporabu kao agregat, što je vidljivo iz podnesaka i dokaza koje su Komisiji dostavile zainteresirane strane. Škriljevac koji se posebno vadi za uporabu kao agregat je, zapravo, svježe izvađeni materijal i izuzeće samo dodatno potiče njegovo vađenje. |
| --- | --- |

(575)

Škriljevac je materijal koji se može upotrebljavati kao agregat, premda u ponešto ograničenim primjenama kao agregat niže vrijednosti, i koji se upotrebljava i vadi posebno za uporabu kao agregat, što je vidljivo iz podnesaka i dokaza koje su Komisiji dostavile zainteresirane strane. Škriljevac koji se posebno vadi za uporabu kao agregat je, zapravo, svježe izvađeni materijal i izuzeće samo dodatno potiče njegovo vađenje.

| (576) | Stoga, budući da je Komisija utvrdila da postoje slučajevi u kojima je škriljevac namjerno vađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, općim izuzećem za vađenje škriljevca njegovo se vađenje samo čini još konkurentnijim i potiče se daljnje vađenje. |
| --- | --- |

(576)

Stoga, budući da je Komisija utvrdila da postoje slučajevi u kojima je škriljevac namjerno vađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, općim izuzećem za vađenje škriljevca njegovo se vađenje samo čini još konkurentnijim i potiče se daljnje vađenje.

| (577) | Osim toga, škriljevac je trenutačno izuzet kada se vadi kao nusproizvod oporezivog materijala (poput krupnozrnog pješčenjaka, pješčenjaka i vapnenca). Komisija je prethodno u uvodnoj izjavi 365. utvrdila da se izuzećem pravi razlika između škriljevca i drugih oporezivih materijala, poput drugih nusproizvoda glavnog vađenja krupnozrnog pješčenjaka, pješčenjaka i vapnenca. Komisija je razmatrala i može li takva diferencijacija poreznih stopa biti opravdana s obzirom na cilj AGL-a. Međutim, Komisija od nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine ili zainteresiranih strana nije primila nikakve dokaze iz kojih bi bilo vidljivo da to izuzeće pridonosi postizanju cilja AGL-a, a to je smanjenje svježeg vađenja materijala za uporabu kao agregata. |
| --- | --- |

(577)

Osim toga, škriljevac je trenutačno izuzet kada se vadi kao nusproizvod oporezivog materijala (poput krupnozrnog pješčenjaka, pješčenjaka i vapnenca). Komisija je prethodno u uvodnoj izjavi 365. utvrdila da se izuzećem pravi razlika između škriljevca i drugih oporezivih materijala, poput drugih nusproizvoda glavnog vađenja krupnozrnog pješčenjaka, pješčenjaka i vapnenca. Komisija je razmatrala i može li takva diferencijacija poreznih stopa biti opravdana s obzirom na cilj AGL-a. Međutim, Komisija od nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine ili zainteresiranih strana nije primila nikakve dokaze iz kojih bi bilo vidljivo da to izuzeće pridonosi postizanju cilja AGL-a, a to je smanjenje svježeg vađenja materijala za uporabu kao agregata.

| (578) | Osim toga, izuzeće općenito ne pomaže u smanjivanju nakupljanja otpada jer se nakupljanje hrpa otpada škriljevca jednostavno zamjenjuje nakupljanjem hrpa otpada oporezivih agregata niske vrijednosti za koje se više ne mogu pronaći kupci. |
| --- | --- |

(578)

Osim toga, izuzeće općenito ne pomaže u smanjivanju nakupljanja otpada jer se nakupljanje hrpa otpada škriljevca jednostavno zamjenjuje nakupljanjem hrpa otpada oporezivih agregata niske vrijednosti za koje se više ne mogu pronaći kupci.

| (579) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je izuzećem za škriljevac omogućeno uvođenje viših poreza za druge poduzetnike; međutim, za takvu tvrdnju nisu dostavila argumente koji bi omogućili Komisiji da u svojoj ocjeni razmotri to opravdanje. Jedini argument koji su dostavila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine u tom pogledu odnosi se na rudarske jalovine, izuzeće za koje je Komisija već utvrdila da nije državna potpora. |
| --- | --- |

(579)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je izuzećem za škriljevac omogućeno uvođenje viših poreza za druge poduzetnike; međutim, za takvu tvrdnju nisu dostavila argumente koji bi omogućili Komisiji da u svojoj ocjeni razmotri to opravdanje. Jedini argument koji su dostavila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine u tom pogledu odnosi se na rudarske jalovine, izuzeće za koje je Komisija već utvrdila da nije državna potpora.

| (580) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da čak i ako je Komisija pronašla dokaze da se škriljevac vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, izuzeće bi još uvijek služilo postizanju ekološkog cilja zbog ograničene količine namjernog vađenja. Međutim, Komisija je utvrdila da samo izuzeća od AGL-a dodijeljena za i. materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, čine državnu potporu, a ne opće izuzeće za škriljevac i pokvaru škriljevca dobivenu vađenjem škriljevca. Prema tome, procjenom Komisije već se razlikuje škriljevac s obzirom na namjerno vađenje za komercijalno iskorištavanje kao agregat i ne uzima se u obzir velika količina škriljevca i neizbježne jalovine škriljevca kada se ne vadi namjerno za komercijalno iskorištavanje kao agregat. Prema tome, obrazloženje nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine utemeljeno na ograničenom iskorištavanju kao agregata ne može poslužiti kao temelj za zajedničku ocjenu svog škriljevca i sve jalovine škriljevca. |
| --- | --- |

(580)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da čak i ako je Komisija pronašla dokaze da se škriljevac vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, izuzeće bi još uvijek služilo postizanju ekološkog cilja zbog ograničene količine namjernog vađenja. Međutim, Komisija je utvrdila da samo izuzeća od AGL-a dodijeljena za i. materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, čine državnu potporu, a ne opće izuzeće za škriljevac i pokvaru škriljevca dobivenu vađenjem škriljevca. Prema tome, procjenom Komisije već se razlikuje škriljevac s obzirom na namjerno vađenje za komercijalno iskorištavanje kao agregat i ne uzima se u obzir velika količina škriljevca i neizbježne jalovine škriljevca kada se ne vadi namjerno za komercijalno iskorištavanje kao agregat. Prema tome, obrazloženje nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine utemeljeno na ograničenom iskorištavanju kao agregata ne može poslužiti kao temelj za zajedničku ocjenu svog škriljevca i sve jalovine škriljevca.

| (581) | U skladu s nalazima Općeg suda (90), ako postoje kamenolomi koji namjerno vade škriljevac za komercijalno iskorištavanje kao agregat, više ne postoji nikakvo jamstvo da izuzeće ne dovodi do više svježeg vađenja izuzetog materijala. |
| --- | --- |

(581)

U skladu s nalazima Općeg suda (90), ako postoje kamenolomi koji namjerno vade škriljevac za komercijalno iskorištavanje kao agregat, više ne postoji nikakvo jamstvo da izuzeće ne dovodi do više svježeg vađenja izuzetog materijala.

90

| (582) | Komisija stoga zaključuje da opće izuzeće za škriljevac i jalovine škriljevca potkopava opći cilj zaštite okoliša kojemu AGL teži, s obzirom na to da može poticati svježe vađenje takvih materijala. |
| --- | --- |

(582)

Komisija stoga zaključuje da opće izuzeće za škriljevac i jalovine škriljevca potkopava opći cilj zaštite okoliša kojemu AGL teži, s obzirom na to da može poticati svježe vađenje takvih materijala.

7.3.2.   RAZMJERNOST

| (583) | Oporezivanje agregata nije usklađeno na razini Unije i Komisija je stoga analizirala razmjernost predloženih mjera u smislu stavka 159. EAG-a iz 2008. |
| --- | --- |

(583)

Oporezivanje agregata nije usklađeno na razini Unije i Komisija je stoga analizirala razmjernost predloženih mjera u smislu stavka 159. EAG-a iz 2008.

| (584) | S obzirom na razmjernost, svaki korisnik smanjenja ili izuzeća mora u skladu sa stavkom 159. EAG-a iz 2008. ispunjavati jedan od sljedećih kriterija:






  (a) | Mora platiti dio nacionalnog poreza koji je općenito razmjeran učinkovitosti zaštite okoliša svakog pojedinog korisnika u usporedbi s učinkovitosti vezanom uz najučinkovitiju metodu unutar Europskoga gospodarskog prostora. Korisnici mogu najviše ostvariti smanjenje koje odgovara povećanju proizvodnih troškova zbog poreza, koristeći najučinkovitiju metodu, a koje se ne može prenijeti potrošačima. |
| --- | --- | --- |

(584)

S obzirom na razmjernost, svaki korisnik smanjenja ili izuzeća mora u skladu sa stavkom 159. EAG-a iz 2008. ispunjavati jedan od sljedećih kriterija:

(a)

Mora platiti dio nacionalnog poreza koji je općenito razmjeran učinkovitosti zaštite okoliša svakog pojedinog korisnika u usporedbi s učinkovitosti vezanom uz najučinkovitiju metodu unutar Europskoga gospodarskog prostora. Korisnici mogu najviše ostvariti smanjenje koje odgovara povećanju proizvodnih troškova zbog poreza, koristeći najučinkovitiju metodu, a koje se ne može prenijeti potrošačima.

| (b) | Mora platiti barem 20 % nacionalnog poreza, osim ako se niža stopa može opravdati. |
| --- | --- |

(b)

Mora platiti barem 20 % nacionalnog poreza, osim ako se niža stopa može opravdati.

| (c) | Može sklopiti sporazume s državom članicom pri čemu se obvezuju da će postići ekološke ciljeve s istim učinkom kakav bi se postigao temeljem točaka (a) ili (b), ili ako se primijene minimumi Zajednice. |
| --- | --- |

(c)

Može sklopiti sporazume s državom članicom pri čemu se obvezuju da će postići ekološke ciljeve s istim učinkom kakav bi se postigao temeljem točaka (a) ili (b), ili ako se primijene minimumi Zajednice.

| (585) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da iako se izuzećem ne osigurava da korisnik plaća barem 20 % nacionalnog poreza, potpuno izuzeće može se opravdati ograničenim narušavanjem tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(585)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da iako se izuzećem ne osigurava da korisnik plaća barem 20 % nacionalnog poreza, potpuno izuzeće može se opravdati ograničenim narušavanjem tržišnog natjecanja.

| (586) | Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, čak i kada su pomiješani s drugim materijalima, izuzeti materijali na koje se odnosi istražni postupak čine samo vrlo mali dio tržišta agregata u Ujedinjenoj Kraljevini. Služeći se podacima dostupnim iz Ureda za nacionalnu statistiku, Odjela za lokalne zajednice i Vladu i Odjela za poduzeća, inovacije i vještine, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je od ukupno 205 milijuna tona prodaje agregata u Velikoj Britaniji svake godine, samo 6 milijuna dobiveno od materijala na koje se odnosi istraga Komisije, a od toga je 3 milijuna dobiveno od otpada porculanske i kuglične gline. Prema navodima Udruženja proizvođača proizvoda od minerala, najvećeg trgovinskog tijela za proizvođače agregata u Ujedinjenoj Kraljevini, izuzeća na koja se odnosi istražni postupak na tržištu agregata Ujedinjene Kraljevine zastupljena su samo s 3 %. |
| --- | --- |

(586)

Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, čak i kada su pomiješani s drugim materijalima, izuzeti materijali na koje se odnosi istražni postupak čine samo vrlo mali dio tržišta agregata u Ujedinjenoj Kraljevini. Služeći se podacima dostupnim iz Ureda za nacionalnu statistiku, Odjela za lokalne zajednice i Vladu i Odjela za poduzeća, inovacije i vještine, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je od ukupno 205 milijuna tona prodaje agregata u Velikoj Britaniji svake godine, samo 6 milijuna dobiveno od materijala na koje se odnosi istraga Komisije, a od toga je 3 milijuna dobiveno od otpada porculanske i kuglične gline. Prema navodima Udruženja proizvođača proizvoda od minerala, najvećeg trgovinskog tijela za proizvođače agregata u Ujedinjenoj Kraljevini, izuzeća na koja se odnosi istražni postupak na tržištu agregata Ujedinjene Kraljevine zastupljena su samo s 3 %.

| (587) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je učinak izuzetih materijala na tržišno natjecanje ograničen zbog troškova prijevoza agregata. Oni tvrde da trošak prijevoza iznosi 8,55 penija po toni. To onda u prosjeku znači da će se izuzećem od poreza u iznosu od 2 GBP po toni proizvođačima izuzetih materijala osigurati prednost u tržišnom natjecanju samo unutar radijusa od 23 milje. Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, u slučaju putovanja u krugu izuzete materijale može se prevoziti samo dodatnih 11,6 milja. Osim toga, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da su isporučene količine općenito vrlo male s obzirom na to da su izuzeti materijali prikladni samo za agregate niske vrijednosti. Ako su za neki projekt potrebni tradicionalniji agregati, neće doći do narušavanja tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(587)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je učinak izuzetih materijala na tržišno natjecanje ograničen zbog troškova prijevoza agregata. Oni tvrde da trošak prijevoza iznosi 8,55 penija po toni. To onda u prosjeku znači da će se izuzećem od poreza u iznosu od 2 GBP po toni proizvođačima izuzetih materijala osigurati prednost u tržišnom natjecanju samo unutar radijusa od 23 milje. Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, u slučaju putovanja u krugu izuzete materijale može se prevoziti samo dodatnih 11,6 milja. Osim toga, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da su isporučene količine općenito vrlo male s obzirom na to da su izuzeti materijali prikladni samo za agregate niske vrijednosti. Ako su za neki projekt potrebni tradicionalniji agregati, neće doći do narušavanja tržišnog natjecanja.

7.3.2.1.   
  Ocjena Komisije

Ocjena Komisije

| (588) | Iz informacija koje je primila Komisija otkriva se da je izuzećem za škriljevac značajno narušeno tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(588)

Iz informacija koje je primila Komisija otkriva se da je izuzećem za škriljevac značajno narušeno tržišno natjecanje.

| (589) | Brojne zainteresirane strane tvrdile su da se škriljevac upotrebljava kao agregat i ima značajan utjecaj na lokalnim tržištima, posebno u Sjevernoj Irskoj. Izgleda da su u Sjevernu Irsku uvezene stotine tisuća tona škriljevca iz Donegala u Irskoj. Škriljevac iz Irske prodaje se na građevinskim tržištima diljem Sjeverne Irske. Građevinski projekti duž granice s Irskom upotrebljavaju izuzete agregate iz Irske, razvrstane kao škriljevac. |
| --- | --- |

(589)

Brojne zainteresirane strane tvrdile su da se škriljevac upotrebljava kao agregat i ima značajan utjecaj na lokalnim tržištima, posebno u Sjevernoj Irskoj. Izgleda da su u Sjevernu Irsku uvezene stotine tisuća tona škriljevca iz Donegala u Irskoj. Škriljevac iz Irske prodaje se na građevinskim tržištima diljem Sjeverne Irske. Građevinski projekti duž granice s Irskom upotrebljavaju izuzete agregate iz Irske, razvrstane kao škriljevac.

| (590) | Zainteresirane strane ukazale su i na posebni problem sa zalihama škriljevca koji se upotrebljava na velikim gradilištima, posebno duž koridora Glasgow – Edinburgh. Oko 1 milijun tona škriljevca upotrijebljeno je u cestogradnji. To je utjecalo na tržišno natjecanje između različitih kamenoloma i onemogućilo drugim kamenolomima od prodaju svoje nusproizvode niske vrijednosti. |
| --- | --- |

(590)

Zainteresirane strane ukazale su i na posebni problem sa zalihama škriljevca koji se upotrebljava na velikim gradilištima, posebno duž koridora Glasgow – Edinburgh. Oko 1 milijun tona škriljevca upotrijebljeno je u cestogradnji. To je utjecalo na tržišno natjecanje između različitih kamenoloma i onemogućilo drugim kamenolomima od prodaju svoje nusproizvode niske vrijednosti.

| (591) | Osim toga, Komisija napominje da je tržište agregata škriljevca uvelike lokalno i da nacionalno tržište agregata u Ujedinjenoj Kraljevini nije dobar temelj za donošenje ocjene. Zbog niske cijene agregata škriljevca i visokih troškova prijevoza, kao što su to istaknula i nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine, proizvođači agregate mogu prevoziti samo na ograničenim udaljenostima kako bi opskrbili kupce i kako bi se mogli natjecati s drugim proizvođačima agregata niže klase. Prema tome, ocjena te vrste bile bi relevantnija na lokalnoj razini. Informacije koje je Komisija primila od zainteresiranih strana upućuju na činjenicu da se izuzećem za škriljevac istiskuje prodaja oporezivih agregata niže klase s kojima se škriljevac natječe na lokalnoj razini. |
| --- | --- |

(591)

Osim toga, Komisija napominje da je tržište agregata škriljevca uvelike lokalno i da nacionalno tržište agregata u Ujedinjenoj Kraljevini nije dobar temelj za donošenje ocjene. Zbog niske cijene agregata škriljevca i visokih troškova prijevoza, kao što su to istaknula i nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine, proizvođači agregate mogu prevoziti samo na ograničenim udaljenostima kako bi opskrbili kupce i kako bi se mogli natjecati s drugim proizvođačima agregata niže klase. Prema tome, ocjena te vrste bile bi relevantnija na lokalnoj razini. Informacije koje je Komisija primila od zainteresiranih strana upućuju na činjenicu da se izuzećem za škriljevac istiskuje prodaja oporezivih agregata niže klase s kojima se škriljevac natječe na lokalnoj razini.

| (592) | Komisija stoga zaključuje da se općim izuzećem za škriljevac i jalovine škriljevca narušava tržišno natjecanje na lokalnim tržištima agregata. Ne mogu se prihvatiti argumenti nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine u pogledu ograničenog učinka izuzeća za škriljevac na narušavanje tržišnog natjecanja. Prema tome, time se ne može opravdati isključenje od plaćanja 20 % AGL-a. |
| --- | --- |

(592)

Komisija stoga zaključuje da se općim izuzećem za škriljevac i jalovine škriljevca narušava tržišno natjecanje na lokalnim tržištima agregata. Ne mogu se prihvatiti argumenti nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine u pogledu ograničenog učinka izuzeća za škriljevac na narušavanje tržišnog natjecanja. Prema tome, time se ne može opravdati isključenje od plaćanja 20 % AGL-a.

| (593) | Mjera stoga nije razmjerna kako je propisano stavkom 159. EAG-a iz 2008. |
| --- | --- |

(593)

Mjera stoga nije razmjerna kako je propisano stavkom 159. EAG-a iz 2008.

| (594) | Komisija zaključuje, ne uzimajući u obzir to da je potrebno ocijeniti i nužnost mjere, da izuzeća od AGL-a dodijeljena za i. materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, nisu spojiva s unutranjim tržištem na temelju EAG-a iz 2008. |
| --- | --- |

(594)

Komisija zaključuje, ne uzimajući u obzir to da je potrebno ocijeniti i nužnost mjere, da izuzeća od AGL-a dodijeljena za i. materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, nisu spojiva s unutranjim tržištem na temelju EAG-a iz 2008.

7.4.   ALTERNATIVNA OCJENA NA TEMELJU ČLANKA 107. STAVKA 3. TOČKE (b) UFEU-A – POTPORA KOJOM SE PROMIČE IZVRŠENJE VAŽNOG PROJEKTA OD ZAJEDNIČKOG EUROPSKOG INTERESA

ALTERNATIVNA OCJENA NA TEMELJU ČLANKA 107. STAVKA 3. TOČKE (b) UFEU-A – POTPORA KOJOM SE PROMIČE IZVRŠENJE VAŽNOG PROJEKTA OD ZAJEDNIČKOG EUROPSKOG INTERESA

| (595) | Kao što je prethodno spomenuto, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se izuzeće za proizvode koji se sastoje u cijelosti ili uglavnom od škriljevca i jalovine škriljevca može smatrati spojivim s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a kao potpora kojom se promiče zaštita okoliša kao projekt od zajedničkog europskog interesa. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine nisu dostavila nikakve argumente za ocjenu spojivosti mjere s obzirom na tu odredbu. |
| --- | --- |

(595)

Kao što je prethodno spomenuto, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se izuzeće za proizvode koji se sastoje u cijelosti ili uglavnom od škriljevca i jalovine škriljevca može smatrati spojivim s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a kao potpora kojom se promiče zaštita okoliša kao projekt od zajedničkog europskog interesa. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine nisu dostavila nikakve argumente za ocjenu spojivosti mjere s obzirom na tu odredbu.

| (596) | Komisija je u stavku 147. EAG-a iz 2008. utvrdila uvjete prema kojima će razmatrati može li se potpora smatrati spojivom sa zajedničkim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a. |
| --- | --- |

(596)

Komisija je u stavku 147. EAG-a iz 2008. utvrdila uvjete prema kojima će razmatrati može li se potpora smatrati spojivom sa zajedničkim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a.

| (597) | Ti uvjeti su sljedeći:






  (a) | prijedlog potpore odnosi se na projekt koji je poseban i točno određen u smislu uvjeta provedbe uključujući sudionike projekta, ciljeve projekta te učinke i sredstva postizanja tih ciljeva. Komisija može smatrati i da skupina projekata zajedno predstavlja jedan projekt; |
| --- | --- | --- |

(597)

Ti uvjeti su sljedeći:

(a)

prijedlog potpore odnosi se na projekt koji je poseban i točno određen u smislu uvjeta provedbe uključujući sudionike projekta, ciljeve projekta te učinke i sredstva postizanja tih ciljeva. Komisija može smatrati i da skupina projekata zajedno predstavlja jedan projekt;

| (b) | projekt mora biti u zajedničkom europskom interesu: mora pridonositi interesu Zajednice na konkretan, primjeren i prepoznatljiv način u području zaštite okoliša, primjerice ako je od velike važnosti strategiji zaštite okoliša Europske unije. Prednosti koje se ostvaruju ciljem projekta ne smiju biti ograničene na državu članicu ili države članice koje ga primjenjuju, nego se moraju odnositi na cjelokupnu Zajednicu. Projekt mora predstavljati značajan doprinos ciljevima Zajednice. Nije dostatna tek činjenica da projekt izvode poduzetnici iz različitih država članica; |
| --- | --- |

(b)

projekt mora biti u zajedničkom europskom interesu: mora pridonositi interesu Zajednice na konkretan, primjeren i prepoznatljiv način u području zaštite okoliša, primjerice ako je od velike važnosti strategiji zaštite okoliša Europske unije. Prednosti koje se ostvaruju ciljem projekta ne smiju biti ograničene na državu članicu ili države članice koje ga primjenjuju, nego se moraju odnositi na cjelokupnu Zajednicu. Projekt mora predstavljati značajan doprinos ciljevima Zajednice. Nije dostatna tek činjenica da projekt izvode poduzetnici iz različitih država članica;

| (c) | potpore su nužne i predstavljaju poticaj za provedbu projekta, koji mora uključivati visoku razinu rizika; |
| --- | --- |

(c)

potpore su nužne i predstavljaju poticaj za provedbu projekta, koji mora uključivati visoku razinu rizika;

| (d) | projekt je od velike važnosti s obzirom na svoj opseg: on mora biti znatne veličine i mora proizvesti znatne učinke za okoliš. |
| --- | --- |

(d)

projekt je od velike važnosti s obzirom na svoj opseg: on mora biti znatne veličine i mora proizvesti znatne učinke za okoliš.

| (598) | Osim toga, kako bi Komisija mogla propisno ocijeniti takve projekte, zajednički europski interes mora biti praktično dokazan: primjerice, mora se pokazati da projekt omogućuje da se ostvari znatan napredak prema postizanju specifičnih ciljeva Zajednice u pogledu zaštite okoliša (stavak 148. EAG-a iz 2008.). |
| --- | --- |

(598)

Osim toga, kako bi Komisija mogla propisno ocijeniti takve projekte, zajednički europski interes mora biti praktično dokazan: primjerice, mora se pokazati da projekt omogućuje da se ostvari znatan napredak prema postizanju specifičnih ciljeva Zajednice u pogledu zaštite okoliša (stavak 148. EAG-a iz 2008.).

| (599) | Komisija napominje da iako AGL služi određenoj politici pojedine države članice, ne čini se da se odnosi na projekt i a fortiori ne na projekt koji bi bio „poseban i točno određen u smislu uvjeta provedbe”. |
| --- | --- |

(599)

Komisija napominje da iako AGL služi određenoj politici pojedine države članice, ne čini se da se odnosi na projekt i a fortiori ne na projekt koji bi bio „poseban i točno određen u smislu uvjeta provedbe”.

a fortiori

| (600) | Nadalje, ne čini se mogućim da se mjera može smatrati projektom od zajedničkog europskog interesa jer se i dalje radi o politici koja je po svojem opsegu nacionalna. |
| --- | --- |

(600)

Nadalje, ne čini se mogućim da se mjera može smatrati projektom od zajedničkog europskog interesa jer se i dalje radi o politici koja je po svojem opsegu nacionalna.

| (601) | Osim toga, s obzirom na to da se ne čini da sama izuzeća od AGL-a dodijeljena za i. materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, donose korist za zaštitu okoliša, s obzirom na to da samo potiču vađenje takvog materijala, ne može se reći kako takva izuzeća pridonose povećanju zaštite okoliša. |
| --- | --- |

(601)

Osim toga, s obzirom na to da se ne čini da sama izuzeća od AGL-a dodijeljena za i. materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, donose korist za zaštitu okoliša, s obzirom na to da samo potiču vađenje takvog materijala, ne može se reći kako takva izuzeća pridonose povećanju zaštite okoliša.

| (602) | Što je još važnije, kao što je Opći sud pojasnio u spojenim predmetima T-254/00, T-270/00 i T-277/00, Hotel Cipriani, „potpora može iskoristiti odstupanje iz [članka 107. stavka 3. točke (b) Ugovora] samo ako od nje korist ne ostvaruju uglavnom gospodarski subjekti jedne države članice, a ne Zajednice kao cjeline” (91). Taj uvjet nije ispunjen ako se nacionalnim programom potpora samo nastoji poboljšati konkurentnost dotičnih poduzetnika, u ovome slučaju poticanjem uporabe jedne vrste agregata. |
| --- | --- |

(602)

Što je još važnije, kao što je Opći sud pojasnio u spojenim predmetima T-254/00, T-270/00 i T-277/00, Hotel Cipriani, „potpora može iskoristiti odstupanje iz [članka 107. stavka 3. točke (b) Ugovora] samo ako od nje korist ne ostvaruju uglavnom gospodarski subjekti jedne države članice, a ne Zajednice kao cjeline” (91). Taj uvjet nije ispunjen ako se nacionalnim programom potpora samo nastoji poboljšati konkurentnost dotičnih poduzetnika, u ovome slučaju poticanjem uporabe jedne vrste agregata.

Hotel Cipriani

91

| (603) | Komisija stoga smatra da se izuzeća od AGL-a dodijeljena za i. materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, ne mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (b). |
| --- | --- |

(603)

Komisija stoga smatra da se izuzeća od AGL-a dodijeljena za i. materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, ne mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (b).

7.5.   ALTERNATIVNA OCJENA TEMELJEM ČLANKA 107. STAVKA 3. TOČKE (c) UFEU-A – RAZVOJ ODREĐENIH GOSPODARSKIH DJELATNOSTI ILI ODREĐENIH GOSPODARSKIH PODRUČJA

ALTERNATIVNA OCJENA TEMELJEM ČLANKA 107. STAVKA 3. TOČKE (c) UFEU-A – RAZVOJ ODREĐENIH GOSPODARSKIH DJELATNOSTI ILI ODREĐENIH GOSPODARSKIH PODRUČJA

| (604) | Za ocjenu mjere potpore temeljem članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora, treba ispitati ispunjuje li predmetna potpora:






  (a) | jasno određeni cilj od zajedničkog interesa; |
| --- | --- | --- |

(604)

Za ocjenu mjere potpore temeljem članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora, treba ispitati ispunjuje li predmetna potpora:

(a)

jasno određeni cilj od zajedničkog interesa;

| (b) | je li nužna, odgovarajuća i razmjerna za postizanje tog cilja; |
| --- | --- |

(b)

je li nužna, odgovarajuća i razmjerna za postizanje tog cilja;

| (c) | utječe li na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama u mjeri koja je suprotna zajedničkom interesu. |
| --- | --- |

(c)

utječe li na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama u mjeri koja je suprotna zajedničkom interesu.

| (605) | Prvo, Komisija napominje da su mjere koje uključuju operativnu potpora u načelu nespojive temeljem članka 107. stavka 3. točke (c). |
| --- | --- |

(605)

Prvo, Komisija napominje da su mjere koje uključuju operativnu potpora u načelu nespojive temeljem članka 107. stavka 3. točke (c).

| (606) | AGL pridonosi zaštiti okoliša kao što je već utvrđeno u uvodnoj izjavi 87. u skladu s nalazima Općeg suda. Zaštita okoliša može se smatrati ciljem od zajedničkog interesa EU-a. |
| --- | --- |

(606)

AGL pridonosi zaštiti okoliša kao što je već utvrđeno u uvodnoj izjavi 87. u skladu s nalazima Općeg suda. Zaštita okoliša može se smatrati ciljem od zajedničkog interesa EU-a.

| (607) | Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, i izuzećima od AGL-a dodijeljenim za proizvode koji se u cijelosti ili uglavnom sastoje od škriljevca i jalovine škriljevca, nastoji se ostvariti cilj zaštite okoliša tako što se potražnja pokušava preusmjeriti sa svježe izvađenih agregata na škriljevac (u cijelosti ili uglavnom) i na pokvaru škriljevca. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se ti materijali nisu tradicionalno vadili za uporabu kao agregati i da nemaju naznaka da su namjerno vađeni za uporabu kao agregati. |
| --- | --- |

(607)

Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, i izuzećima od AGL-a dodijeljenim za proizvode koji se u cijelosti ili uglavnom sastoje od škriljevca i jalovine škriljevca, nastoji se ostvariti cilj zaštite okoliša tako što se potražnja pokušava preusmjeriti sa svježe izvađenih agregata na škriljevac (u cijelosti ili uglavnom) i na pokvaru škriljevca. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se ti materijali nisu tradicionalno vadili za uporabu kao agregati i da nemaju naznaka da su namjerno vađeni za uporabu kao agregati.

| (608) | Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su informacije o stanju sektora agregata prije uvođenja AGL-a i o potrebi uvođenja poreza kojim bi se smanjilo svježe vađenje agregata, a istodobno pružila prikladna alternativa. |
| --- | --- |

(608)

Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su informacije o stanju sektora agregata prije uvođenja AGL-a i o potrebi uvođenja poreza kojim bi se smanjilo svježe vađenje agregata, a istodobno pružila prikladna alternativa.

| (609) | Komisija napominje da su, u načelu, izuzeća od AGL-a poslužila kao još jedno sredstvo da on ispuni svoju ekološku svrhu. |
| --- | --- |

(609)

Komisija napominje da su, u načelu, izuzeća od AGL-a poslužila kao još jedno sredstvo da on ispuni svoju ekološku svrhu.

| (610) | Također postoje naznake da isto smanjenje vađenja svježih agregata ne bi bilo moguće postići bez AGL-a i njegovih izuzeća. U tom pogledu, brojne primjedbe zainteresiranih strana upućuju na činjenicu da su materijali izuzeti od AGL-a uspješno zamijenili svježe izvađene proizvode agregata. Izuzeti materijali zamijenili su visokokvalitetne primarne agregate, ali osobito i sekundarne agregate lošije kvalitete. To ne uključuje i. materijale koji se u cijelosti ili uglavnom sastoje od škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat. |
| --- | --- |

(610)

Također postoje naznake da isto smanjenje vađenja svježih agregata ne bi bilo moguće postići bez AGL-a i njegovih izuzeća. U tom pogledu, brojne primjedbe zainteresiranih strana upućuju na činjenicu da su materijali izuzeti od AGL-a uspješno zamijenili svježe izvađene proizvode agregata. Izuzeti materijali zamijenili su visokokvalitetne primarne agregate, ali osobito i sekundarne agregate lošije kvalitete. To ne uključuje i. materijale koji se u cijelosti ili uglavnom sastoje od škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat.

| (611) | Čini se da se škriljevac može upotrebljavati na različite načine kao agregat i da se posebno vadi kako bi se upotrebljavao kao agregat, kako je opisano u uvodnoj izjavi 341. |
| --- | --- |

(611)

Čini se da se škriljevac može upotrebljavati na različite načine kao agregat i da se posebno vadi kako bi se upotrebljavao kao agregat, kako je opisano u uvodnoj izjavi 341.

| (612) | Stoga, izuzeće za škriljevac i jalovine namjerno izvađenog škriljevca samo čini njegovo vađenje konkurentnijim i predstavlja rizik od poticanja daljnjeg vađenja škriljevca. Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 575. do 580. škriljevac koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat sličan je oporezivim materijalima koji se svježe vade za uporabu kao agregati, isto vrijedi i za škriljevac izvađen kao nusproizvod oporezivih materijala koji je isti kao i drugi nusproizvodi oporezivih materijala koji se oporezuju. Izuzeća samo čine jednu kategoriju svježe izvađenog materijala (škriljevac) jeftinijom od drugih. Tako se može potaknuti svježe vađenje škriljevca. Zaključak podupiru i nalazi Općeg suda (92). |
| --- | --- |

(612)

Stoga, izuzeće za škriljevac i jalovine namjerno izvađenog škriljevca samo čini njegovo vađenje konkurentnijim i predstavlja rizik od poticanja daljnjeg vađenja škriljevca. Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 575. do 580. škriljevac koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat sličan je oporezivim materijalima koji se svježe vade za uporabu kao agregati, isto vrijedi i za škriljevac izvađen kao nusproizvod oporezivih materijala koji je isti kao i drugi nusproizvodi oporezivih materijala koji se oporezuju. Izuzeća samo čine jednu kategoriju svježe izvađenog materijala (škriljevac) jeftinijom od drugih. Tako se može potaknuti svježe vađenje škriljevca. Zaključak podupiru i nalazi Općeg suda (92).

92

| (613) | Škriljevac je stijena i njegovo vađenje ima slične učinke na okoliš kao i vađenje drugih minerala. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine nisu iznijela nikakve tvrdnje kojima bi cilj bio pokazati da je škriljevac ekološki prihvatljivija alternativa drugim izvorima agregata čak i ako se izričito vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat. Zainteresirane strane tvrdile su i da izuzeće od AGL-a šteti okolišu čak i više od samog postupka vađenja jer se izuzećem omogućuje da se škriljevac prevozi na veće udaljenosti i još uvijek natječe s drugim oporezivim materijalima. Prijevoz obavljaju kamioni koji onečišćuju zrak i zbog svoje težine oštećuju ceste. Komisija napominje da trošak prijevoza predstavlja vrlo velik dio troškova prodaje škriljevca (vidjeti uvodnu izjavu 292.), što znači da se proizvođači škriljevca koriste maržom koju im je omogućio AGL kako bi prevezli materijal na veće udaljenosti no što bi to inače činili te se natječu s drugim kamenolomima na širem području. |
| --- | --- |

(613)

Škriljevac je stijena i njegovo vađenje ima slične učinke na okoliš kao i vađenje drugih minerala. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine nisu iznijela nikakve tvrdnje kojima bi cilj bio pokazati da je škriljevac ekološki prihvatljivija alternativa drugim izvorima agregata čak i ako se izričito vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat. Zainteresirane strane tvrdile su i da izuzeće od AGL-a šteti okolišu čak i više od samog postupka vađenja jer se izuzećem omogućuje da se škriljevac prevozi na veće udaljenosti i još uvijek natječe s drugim oporezivim materijalima. Prijevoz obavljaju kamioni koji onečišćuju zrak i zbog svoje težine oštećuju ceste. Komisija napominje da trošak prijevoza predstavlja vrlo velik dio troškova prodaje škriljevca (vidjeti uvodnu izjavu 292.), što znači da se proizvođači škriljevca koriste maržom koju im je omogućio AGL kako bi prevezli materijal na veće udaljenosti no što bi to inače činili te se natječu s drugim kamenolomima na širem području.

| (614) | Osim toga, iako su općenito tvrdila da je cilj izuzeća na koja se odnosi istražni postupak smanjiti nakupljanje otpada, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine nisu dokazala da se izuzećima koja se smatraju državnom potporom u pogledu škriljevca doista može pridonijeti takvom smanjenju. Komisija smatra da se tim izuzećima zapravo zamjenjuje nakupljanje hrpa jalovine nastale prilikom svježeg vađenja škriljevca za uporabu kao agregat i škriljevca kao nusproizvoda vađenja oporezivih materijala nakupljanjem hrpa oporezivih agregata niske kakvoće za koje se više ne mogu naći kupci. |
| --- | --- |

(614)

Osim toga, iako su općenito tvrdila da je cilj izuzeća na koja se odnosi istražni postupak smanjiti nakupljanje otpada, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine nisu dokazala da se izuzećima koja se smatraju državnom potporom u pogledu škriljevca doista može pridonijeti takvom smanjenju. Komisija smatra da se tim izuzećima zapravo zamjenjuje nakupljanje hrpa jalovine nastale prilikom svježeg vađenja škriljevca za uporabu kao agregat i škriljevca kao nusproizvoda vađenja oporezivih materijala nakupljanjem hrpa oporezivih agregata niske kakvoće za koje se više ne mogu naći kupci.

| (615) | Komisija stoga zaključuje da čak i ako je zaštita okoliša cilj od zajedničkog interesa, opće izuzeće za škriljevac i jalovine škriljevca kada su svježe izvađeni, kao što je to trenutačno slučaj, zapravo mogu ugroziti taj interes i ne predstavljaju odgovarajući instrument za njegovo postizanje. |
| --- | --- |

(615)

Komisija stoga zaključuje da čak i ako je zaštita okoliša cilj od zajedničkog interesa, opće izuzeće za škriljevac i jalovine škriljevca kada su svježe izvađeni, kao što je to trenutačno slučaj, zapravo mogu ugroziti taj interes i ne predstavljaju odgovarajući instrument za njegovo postizanje.

| (616) | Komisija nadalje ukazuje na to da se, kao što je opisano u uvodnim izjavama 589. i 590. operativnom potporom koja je dodijeljena proizvođačima škriljevca iznimno narušava tržišno natjecanje te da su, prema navodima iz podnesaka zainteresiranih strana, njome s tržišta otjerani drugi proizvođači agregata ili su istisnuti drugi agregati niske klase koji bi se inače natjecali sa škriljevcem, jer se ne mogu natjecati s niskim cijenama koje mogu ponuditi proizvođači škriljevca. |
| --- | --- |

(616)

Komisija nadalje ukazuje na to da se, kao što je opisano u uvodnim izjavama 589. i 590. operativnom potporom koja je dodijeljena proizvođačima škriljevca iznimno narušava tržišno natjecanje te da su, prema navodima iz podnesaka zainteresiranih strana, njome s tržišta otjerani drugi proizvođači agregata ili su istisnuti drugi agregati niske klase koji bi se inače natjecali sa škriljevcem, jer se ne mogu natjecati s niskim cijenama koje mogu ponuditi proizvođači škriljevca.

| (617) | Budući da je Komisija utvrdila da je činjenični i pravni položaj i. materijala koji se u cijelosti ili uglavnom sastoje od škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovina škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, usporediv s položajem agregata koji se oporezuju u okviru AGL-a, porezno izuzeće tih materijala može biti opravdano u skladu s ekološkim ciljevima AGL-a samo ako se može dokazati da se tim materijalima mogu ostvariti ti ekološki ciljevi. |
| --- | --- |

(617)

Budući da je Komisija utvrdila da je činjenični i pravni položaj i. materijala koji se u cijelosti ili uglavnom sastoje od škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovina škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, usporediv s položajem agregata koji se oporezuju u okviru AGL-a, porezno izuzeće tih materijala može biti opravdano u skladu s ekološkim ciljevima AGL-a samo ako se može dokazati da se tim materijalima mogu ostvariti ti ekološki ciljevi.

| (618) | Međutim, kako je prethodno objašnjeno u uvodnim izjavama 611. do 615. i u skladu s nalazima Općeg suda (93), Komisija smatra da s obzirom na to da se škriljevac posebno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat i da s obzirom na to da nema pokazatelja da bi bio ekološki prihvatljiviji od drugih agregata, ekološki ciljevi AGL-a ne mogu se postići izuzećima za i. materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat. |
| --- | --- |

(618)

Međutim, kako je prethodno objašnjeno u uvodnim izjavama 611. do 615. i u skladu s nalazima Općeg suda (93), Komisija smatra da s obzirom na to da se škriljevac posebno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat i da s obzirom na to da nema pokazatelja da bi bio ekološki prihvatljiviji od drugih agregata, ekološki ciljevi AGL-a ne mogu se postići izuzećima za i. materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat.

93

| (619) | Komisija od nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine nije primila nikakve razloge za spojivost u pogledu škriljevca ili jalovine škriljevca koji se namjerno vade za komercijalno iskorištavanje kao agregati, koje bi mogla uzeti u obzir u svojoj ocjeni spojivosti predmetnih izuzeća od AGL-a s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(619)

Komisija od nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine nije primila nikakve razloge za spojivost u pogledu škriljevca ili jalovine škriljevca koji se namjerno vade za komercijalno iskorištavanje kao agregati, koje bi mogla uzeti u obzir u svojoj ocjeni spojivosti predmetnih izuzeća od AGL-a s unutarnjim tržištem.

| (620) | Prema tome, Komisija zaključuje da se izuzeća od AGL-a, dodijeljena za i. materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, ne mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a. |
| --- | --- |

(620)

Prema tome, Komisija zaključuje da se izuzeća od AGL-a, dodijeljena za i. materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, ne mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a.

8.   ZAKLJUČAK I POVRAT

ZAKLJUČAK I POVRAT

| (621) | Komisija zaključuje da izuzeća od AGL-a, dodijeljena za i. materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, koja su nezakonito provedena, čine državnu potporu koja je nespojiva s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(621)

Komisija zaključuje da izuzeća od AGL-a, dodijeljena za i. materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, koja su nezakonito provedena, čine državnu potporu koja je nespojiva s unutarnjim tržištem.

| (622) | U skladu s Ugovorom i utvrđenom sudskom praksom, Komisija je nadležna odlučiti da predmetna država članica mora ukinuti ili izmijeniti potporu kada utvrdi da je potpora nespojiva s unutarnjim tržištem (94). Sud je također dosljedno smatrao da je svrha obveze države da ukine potporu koju Komisija smatra nespojivom s unutarnjim tržištem obnoviti prethodno stanje (95). |
| --- | --- |

(622)

U skladu s Ugovorom i utvrđenom sudskom praksom, Komisija je nadležna odlučiti da predmetna država članica mora ukinuti ili izmijeniti potporu kada utvrdi da je potpora nespojiva s unutarnjim tržištem (94). Sud je također dosljedno smatrao da je svrha obveze države da ukine potporu koju Komisija smatra nespojivom s unutarnjim tržištem obnoviti prethodno stanje (95).

94

95

| (623) | U tom je kontekstu Sud utvrdio da je taj cilj ostvaren kada je primatelj otplatio iznose isplaćene temeljem nezakonite potpore i time se odrekao prednosti koju je imao nad konkurentima na tržištu i kada je obnovljeno stanje koje je postojalo prije plaćanja potpore (96). |
| --- | --- |

(623)

U tom je kontekstu Sud utvrdio da je taj cilj ostvaren kada je primatelj otplatio iznose isplaćene temeljem nezakonite potpore i time se odrekao prednosti koju je imao nad konkurentima na tržištu i kada je obnovljeno stanje koje je postojalo prije plaćanja potpore (96).

96

| (624) | U skladu s tom sudskom praksom, u članku 14. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (97) propisano je da „kada je donesena negativna odluka o nezakonitoj potpori, Komisija odlučuje da predmetna država članica poduzima sve nužne mjere kako bi osigurala povrat potpore od korisnika”. |
| --- | --- |

(624)

U skladu s tom sudskom praksom, u članku 14. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (97) propisano je da „kada je donesena negativna odluka o nezakonitoj potpori, Komisija odlučuje da predmetna država članica poduzima sve nužne mjere kako bi osigurala povrat potpore od korisnika”.

97

| (625) | Stoga, s obzirom na to da su izuzeća od AGL-a dodijeljena za materijal naveden u uvodnoj izjavi 620. ove odluke provedena na način da je prekršen članak 108. Ugovora, i smatraju se nezakonitim i nespojivim potporama, moraju se vratiti kako bi se ponovo uspostavila situacija koja je na tržištu postojala prije njihove dodjele. Povrat treba obuhvaćati vrijeme od kada je potpora stavljena na raspolaganje korisniku (tj. dan od kojeg bi korisnik imao obvezu platiti AGL da nije bilo nezakonitih i nespojivih izuzeća od AGL-a) do dana kada je prednost korisnika prestala postojati. Na iznose koje treba vratiti treba, do stvarnog povrata, zaračunavati kamate. |
| --- | --- |

(625)

Stoga, s obzirom na to da su izuzeća od AGL-a dodijeljena za materijal naveden u uvodnoj izjavi 620. ove odluke provedena na način da je prekršen članak 108. Ugovora, i smatraju se nezakonitim i nespojivim potporama, moraju se vratiti kako bi se ponovo uspostavila situacija koja je na tržištu postojala prije njihove dodjele. Povrat treba obuhvaćati vrijeme od kada je potpora stavljena na raspolaganje korisniku (tj. dan od kojeg bi korisnik imao obvezu platiti AGL da nije bilo nezakonitih i nespojivih izuzeća od AGL-a) do dana kada je prednost korisnika prestala postojati. Na iznose koje treba vratiti treba, do stvarnog povrata, zaračunavati kamate.

| (626) | Kako izuzeća čine prihode kojih su se odrekla nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine, povrat potpore podrazumijeva da korisnici izuzeća trebaju platiti AGL za razdoblje njegove primjene, zajedno s kamatama do stvarnog povrata. |
| --- | --- |

(626)

Kako izuzeća čine prihode kojih su se odrekla nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine, povrat potpore podrazumijeva da korisnici izuzeća trebaju platiti AGL za razdoblje njegove primjene, zajedno s kamatama do stvarnog povrata.

| (627) | Komisija priznaje da se za materijal škriljevca koji i. se vadi kao nusproizvod vađenja ugljena, ili ii. se upotrebljava u keramičkim postupcima, ili iii. se upotrebljava umjesto gline, troske ili drugih materijala kao izvor aluminosilikata u proizvodnji cementa, ili iv. se na neki drugi dokazivi način upotrebljava za druge svrhe, osim kao agregat, ne bi trebalo smatrati da se komercijalno iskorištava kao agregat te bi ga stoga trebalo isključiti iz povrata. |
| --- | --- |

(627)

Komisija priznaje da se za materijal škriljevca koji i. se vadi kao nusproizvod vađenja ugljena, ili ii. se upotrebljava u keramičkim postupcima, ili iii. se upotrebljava umjesto gline, troske ili drugih materijala kao izvor aluminosilikata u proizvodnji cementa, ili iv. se na neki drugi dokazivi način upotrebljava za druge svrhe, osim kao agregat, ne bi trebalo smatrati da se komercijalno iskorištava kao agregat te bi ga stoga trebalo isključiti iz povrata.

| (628) | Ne bi trebala postojati obveza da se povrat potpore koja je dodijeljena na temelju programa koji ispunjuje sve uvjete utvrđene Uredbom o potpori de minimis ili Uredbom o skupnom izuzeću donesenom na temelju članaka 1. i 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 994/98 (98), koja je bila primjenjiva u vrijeme dodjele potpore. |
| --- | --- |

(628)

Ne bi trebala postojati obveza da se povrat potpore koja je dodijeljena na temelju programa koji ispunjuje sve uvjete utvrđene Uredbom o potpori de minimis ili Uredbom o skupnom izuzeću donesenom na temelju članaka 1. i 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 994/98 (98), koja je bila primjenjiva u vrijeme dodjele potpore.

de minimis

98

| (629) | Kako se kumulacija isključuje za iste prihvatljive troškove, ako je ukupni iznos potpore koju je korisnik primio viši od 200 000 EUR, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine trebala bi je povratiti u cijelosti, s obzirom na to da se ne mogu primijeniti de minimis uredbe donesene na temelju članka 2. Uredbe (EZ) br. 994/98 koje su se primjenjivale u vrijeme dodjele potpore. |
| --- | --- |

(629)

Kako se kumulacija isključuje za iste prihvatljive troškove, ako je ukupni iznos potpore koju je korisnik primio viši od 200 000 EUR, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine trebala bi je povratiti u cijelosti, s obzirom na to da se ne mogu primijeniti de minimis uredbe donesene na temelju članka 2. Uredbe (EZ) br. 994/98 koje su se primjenjivale u vrijeme dodjele potpore.

de minimis

| (630) | Kako bi se odredili korisnici nezakonite i nespojive potpore i odgovarajući iznosi potpora, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine trebala bi najprije utvrditi sva trgovačka društva koja su proizvodila škriljevac i proizvode koji se sastoje uglavnom od škriljevca tijekom razdoblja između 1. travnja 2002. i sadašnjeg trenutka („proizvođači škriljevca”). Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine trebala bi potom s pomoću svih raspoloživih izvora informacija, uključujući javne podatke i povjerljive porezne evidencije, utvrditi količine materijala škriljevca iz uvodne izjave 621. ove Odluke, koje su ti proizvođači škriljevca komercijalno iskorištavali. Ako ne bude moguće utvrditi te iznose na temelju dostupnih informacija, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine trebala bi zatražiti od proizvođača škriljevca da dokažu u kojoj mjeri je materijal škriljevca koji proizvode (i u kojoj mjeri nije) materijal iz uvodne izjave 621. ove Odluke, |
| --- | --- |

(630)

Kako bi se odredili korisnici nezakonite i nespojive potpore i odgovarajući iznosi potpora, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine trebala bi najprije utvrditi sva trgovačka društva koja su proizvodila škriljevac i proizvode koji se sastoje uglavnom od škriljevca tijekom razdoblja između 1. travnja 2002. i sadašnjeg trenutka („proizvođači škriljevca”). Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine trebala bi potom s pomoću svih raspoloživih izvora informacija, uključujući javne podatke i povjerljive porezne evidencije, utvrditi količine materijala škriljevca iz uvodne izjave 621. ove Odluke, koje su ti proizvođači škriljevca komercijalno iskorištavali. Ako ne bude moguće utvrditi te iznose na temelju dostupnih informacija, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine trebala bi zatražiti od proizvođača škriljevca da dokažu u kojoj mjeri je materijal škriljevca koji proizvode (i u kojoj mjeri nije) materijal iz uvodne izjave 621. ove Odluke,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

1.   Program potpora koji se sastoji od izuzeća od poreza na agregate utvrđenog u članku 17. stavku 4. točki (a) i članku 17. stavku 3. točki (f) podtočki i. Zakona o financijama iz 2001., kako je izmijenjen Zakonom o financijama iz 2002. i Zakonom o financijama iz 2007. dodijeljen za:

| (a) | materijale koji se u cijelosti ili uglavnom sastoje od škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala; i |
| --- | --- |

(a)

materijale koji se u cijelosti ili uglavnom sastoje od škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala; i

| (b) | agregate koji se sastoje u cijelosti od jalovine nastale u bilo kojem postupku u kojem je škriljevac koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat odvojen od ostatka stijene nakon vađenja ili dobivanja s tim ostatkom stijene. |
| --- | --- |

(b)

agregate koji se sastoje u cijelosti od jalovine nastale u bilo kojem postupku u kojem je škriljevac koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat odvojen od ostatka stijene nakon vađenja ili dobivanja s tim ostatkom stijene.

koji je provela Ujedinjena Kraljevina kršeći članak 108. stavak 3. UFEU-a nije spojiv s unutarnjim tržištem.

2.   Porezna izuzeća, porezna isključenja i porezna oslobođenja utvrđena u sljedećim odredbama Zakona o financijama iz 2001., kako je izmijenjen Zakonom o financijama iz 2002. i Zakonom o financijama iz 2007.:

| — | članku 17. stavku 3. točki (e) i članku 17. stavku 3. točki (f) podtočkama i. i ii. (osim za materijale navedene u članku 1. stavku 1. ove Odluke), |
| --- | --- |

—

članku 17. stavku 3. točki (e) i članku 17. stavku 3. točki (f) podtočkama i. i ii. (osim za materijale navedene u članku 1. stavku 1. ove Odluke),

| — | članku 17. stavku 4. točki (a) (osim za materijale navedene u članku 1. stavku 1. ove Odluke), članku 17. stavku 4. točki (c) podtočkama i. i ii., članku 17. stavku 4. točki (f) (u mjeri u kojoj se odnosi na glinu), |
| --- | --- |

—

članku 17. stavku 4. točki (a) (osim za materijale navedene u članku 1. stavku 1. ove Odluke), članku 17. stavku 4. točki (c) podtočkama i. i ii., članku 17. stavku 4. točki (f) (u mjeri u kojoj se odnosi na glinu),

| — | članku 18. stavku 2. točki (b), i |
| --- | --- |

—

članku 18. stavku 2. točki (b), i

| — | članku 30. točki 1. podtočki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na izuzeti proces u smislu članka 18. stavka 2. točke (b)) |
| --- | --- |

—

članku 30. točki 1. podtočki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na izuzeti proces u smislu članka 18. stavka 2. točke (b))

nisu državna potpora.

Članak 2.

Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske ukida program potpore u onoj mjeri u kojoj se odnosi na materijale iz članka 1. stavka 1.

Članak 3.

Pojedinačna potpora dodijeljena u okviru programa iz članka 1. stavka 1. nije potpora ako u trenutku dodjele ispunjuje materijalne uvjete utvrđene uredbom donesenom u skladu s člankom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 994/98, koja je bila na snazi u trenutku dodjele potpore.

Članak 4.

Pojedinačna potpora dodijeljena u okviru programa iz članka 1. stavka 1., koja u trenutku dodjele ispunjuje uvjete utvrđene uredbom donesenom u skladu s člankom 1. Uredbe (EZ) br. 994/98 ili bilo kojim drugim odobrenim programom potpore, spojiva je s unutarnjim tržištem.

Članak 5.

1.   Ujedinjena Kraljevina osigurava povrat od korisnika nespojive potpore dodijeljene u okviru programa iz članka 1. stavka 1.

2.   Iznosi za povrat uključuju kamate od datuma njihovog stavljanja na raspolaganje korisnicima do dana njihovog stvarnog povrata.

3.   Kamatna stopa izračunava se na temelju složenog kamatnog računa u skladu s poglavljem V. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 (99).

Članak 6.

1.   Povrat potpore dodijeljene u okviru programa iz članka 1. stavka 1. neposredan je i učinkovit.

2.   Ujedinjena Kraljevina dužna je osigurati da se ova Odluka provede u roku od četiri mjeseca od datuma obavijesti o ovoj Odluci.

Članak 7.

1.   U roku od dva mjeseca od objave ove Odluke, Ujedinjena Kraljevina dostavlja Komisiji sljedeće informacije:

| (a) | popis svih subjekata koji proizvode materijal iz članka 1. stavka 1. u razdoblju od 1. travnja 2002. i datuma podnošenja popisa; |
| --- | --- |

(a)

popis svih subjekata koji proizvode materijal iz članka 1. stavka 1. u razdoblju od 1. travnja 2002. i datuma podnošenja popisa;

| (b) | za svaki od subjekata iz točke (a):






  i. | ukupni iznos materijala iz članka 1. stavka 1. koji se komercijalno iskorištava od 1. travnja 2002.; |
| --- | --- | --- |

(b)

za svaki od subjekata iz točke (a):

i.

ukupni iznos materijala iz članka 1. stavka 1. koji se komercijalno iskorištava od 1. travnja 2002.;

| ii. | ukupni iznos (glavnica i kamate na povrat) koji se mora povratiti od svakog korisnika; |
| --- | --- |

ii.

ukupni iznos (glavnica i kamate na povrat) koji se mora povratiti od svakog korisnika;

| (c) | detaljni opis već poduzetih i planiranih mjera u svrhu usklađivanja s ovom Odlukom; |
| --- | --- |

(c)

detaljni opis već poduzetih i planiranih mjera u svrhu usklađivanja s ovom Odlukom;

| (d) | dokumente iz kojih je razvidno da je korisnicima naložen povrat sredstava potpore. |
| --- | --- |

(d)

dokumente iz kojih je razvidno da je korisnicima naložen povrat sredstava potpore.

2.   Ujedinjena Kraljevina služi se svim mogućim izvorima informacija za sastavljanje popisa proizvođača škriljevca i ukupne količine materijala iz članka 1. stavka 1. koju su isti komercijalno iskorištavali od 1. travnja 2002., iz javnih izvora i povjerljivih poreznih informacija, poput: poreza, prodaje i drugih evidencija koje vode sama trgovačka društva, poreznih evidencija, uključujući podatke o porezu na dobit, evidencija trgovačkih društava, zemljišno-knjižnih evidencija, statističkih podataka, dozvola/suglasnosti za rad, podataka koje vode lokalna tijela i okružna vijeća, uključujući, bez ograničenja, podatke Carinske uprave (Her Majesty's Revenues and Customs) prikupljene za potrebe poreza na agregate prije i nakon 1. travnja 2014., podataka tijela za gospodarenje mineralima, godišnjih studija o gospodarenju mineralima (Annual Minerals Raised Inquiry), baze podataka BritPits i podataka Britanskog centra za geološka istraživanja (British Geological Survey), Godišnjaka Ujedinjene Kraljevine za minerale (UK Minerals Yearbook) i Kornvalskih smjernica za građevni kamen i lisnati škriljevac iz 2007.(Cornish Building Stone and Slate Guide 2007.).

3.   Ujedinjena Kraljevina obavješćuje Komisiju o napretku nacionalnih mjera koje su poduzete u cilju provedbe ove Odluke sve dok se ne vrate sredstva potpore dodijeljene na temelju programa iz članka 1. stavka 1. Ona na zahtjev Komisije odmah dostavlja informacije o već poduzetim i planiranim mjerama u svrhu usklađivanja s ovom Odlukom.

Također pruža detaljne informacije koje se odnose na iznose potpore i kamate koji su već vraćeni od korisnika.

Članak 8.

Ova Odluka upućena je Ujedinjenoj Kraljevini Velike Britanije i Sjeverne Irske.

Sastavljeno u Bruxellesu 27. ožujka 2015.

Za Komisiju

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  
  SL C 348, 28.11.2013., str. 162.

1

(2)  
  SL C 133, 5.6.2002., str. 11.

2

(3)  Vidjeti bilješku 1.

3

(4)  Wikipedia: https://en.wikipedia.org/wiki/Construction_aggregate (29. svibnja 2013.); portal FAOterm: http://termportal.fao.org/faoterm/search/pages/termUrl.do?id=204 (29. svibnja 2013.), Europska norma BSEN 12620:2002; Dictionary of Building, James H. Maclean i John S. Scott, Penguin Books, četvrto izdanje; Oxford Dictionary of Construction, Surveying & Civil Engineering, Christopher Gorse, David Johnston i Martin Pritchard, Oxford University Press 2012.; Glossary of Building and Civil Engineering Terms, British Standard Institution, Blackwell Scientific Publications, 1993., 100. – 4403.; http://www.uepg.eu/what-are-aggregates. Vidjeti i predmet T-210/02 RENV od 7. ožujka 2012., Britansko udruženje za agregate protiv Komisije, ECLI:EU:T:2012:110, stavak 1.

4

(5)  Beton je smjesa agregata, cementa i vode. Svrha agregata u toj mješavini je osigurati krutu skeletnu strukturu i smanjiti prostor koji zauzima cementna pasta.

5

(6)  Agregati se često upotrebljavaju u drenažama zbog svoje visoke hidrauličke provodljivosti.

6

(7)  Agregati se upotrebljavaju kao podloga ispod temelja, cesta i željezničkih kolosijeka. U tom slučaju, oni pomažu u popunjavanju šupljina i zaštiti cijevi (cijevi koje se polažu za prijenos pročišćene vode ili kao izolacijske cijevi za kabele potrebno je zaštititi od oštrih predmeta u tlu i stoga se polažu u sitni agregat i njime oblažu prije nego što se jarci ponovno napune zemljom). Agregati pomažu i u stvaranju čvrste površine (sprečavaju različito slijeganje ispod cesta ili građevina ili željezničkih kolosijeka – neasfaltirane ceste i parkirališta pokrivaju se površinskim slojem agregata kako bi se osigurala čvršća površina za vozila, od bicikala do kamiona. Time se sprječava propadanje vozila u tlo, osobito za vlažna vremena. Wikipedia: https://en.wikipedia.org/wiki/Construction_aggregate (29. svibnja 2013.); http://sustainableaggregates.com/overview/uses.htm (29. svibnja 2013.).

7

(8)  Europska norma BSEN 12620: 2002.

8

(9)  UEPG, http://www.uepg.eu/what-are-aggregates, posjećena dana 28.3.2013. Vidjeti i http://www.bgs.ac.uk/planning4minerals/assets/downloads/86210_P4M_A_Guide_On_Aggregates.pdf, str. 6.

9

(10)  http://www.bgs.ac.uk/planning4minerals/Resources_1.htm (29.5.2013.); http://sustainableaggregates.com/sourcesofaggregates/recycled/rib_introduction.htm (29.5.2013.); http://www.uepg.eu/what-are-aggregates (29.5.2013.).

10

(11)  Glossary of Building and Civil Engineering Terms, British Standard Institution, Blackwell Scientific Publications, 1993., 630. – 3.

11

(12)  http://sustainableaggregates.com/overview/uses.htm (29.5.2013.); HM Customs & Excises – Consultation on a Potential Aggregates Tax – Summary of Replies (Savjetovanje o potencijalnom porezu na agregate – Sažetak odgovora), travanj 1999., stavak 18.

12

(13)  Primjerice, pijesak, obično silikatni pijesak, upotrebljava se u ljevaonicama za izradu kalupa. Drugi primjer je vapnenac ili kalcijev karbonat. Usitnjen u fini prah upotrebljava se kao agens za izbjeljivanje ili punilo u papiru, ljepilima, bojama, plastici, PVC-u, pasti za zube, medicinskim tabletama i proizvodima za čišćenje. Upotrebljava se i kao izvor dodatnog kalcija u vitaminskim i mineralnim dodacima, brašnu i hrani za životinje. Silikatni pijesak je i glavni medij za filtriranje vode koji upotrebljava industrija vode za izdvajanje krute tvari iz otpadnih voda.

13

(14)  Vapno apsorbiraju biljke (usjevi ili trava) i drveće, ali iz tla nestaje i prirodnim putem uslijed ispiranja kišom ili zbog primjene gnojiva. To može dovesti do povećanja kiselosti, gubitka plodnosti tla i ponekad do nepovoljnog učinka na strukturu tla. Kako bi se povratila ravnoteža, na poljima se upotrebljava, „poljoprivredno vapno” kako bi se održali uvjeti potrebni za uzgoj usjeva ili travnjaka. Vapno može biti jednostavno mljeveni vapnenac ili dolomit (koji sadržava i magnezij) ili pečeni vapnenac, (ili pečeni dolomit), ako se kamen zagrijava u peći.

14

(15)  MPG 6. Guidelines for Aggregates Provision in England 1994 (Smjernice za opskrbu agregatima u Engleskoj iz 1994.), Stavak 6. – 123. (23).

15

(16)  Budget announcement March 2000 – Prudent for a Purpose: Working for a Stronger and Fairer Britain (Proračunska objava iz ožujka 2000. – Razboriti s razlogom: Rad za jaču i pravedniju Britaniju) – poglavlje 6.: Protecting the environment – Regenerating our cities/protecting our countryside – Waste; Aggregates (Zaštita okoliša – obnavljanje naših gradova/zaštita našeg krajolika – otpad; agregati), stavak 6.91.; Pre-Budget Report – November 2001 (Predproračunsko izvješće – studeni 2001.) – poglavlje 7.: Protecting the environment – Protecting Britain's countryside – Aggregates quarrying – The aggregates levy (Zaštita okoliša – Zaštita krajolika Britanije – Vađenje agregata – Porez na agregate), stavak 7.71.; Budget announcement March 2001 (Proračunska objava iz ožujka 2001.) – poglavlje 6.: Protecting the environment (Zaštita okoliša), stavak 6.91.

16

(17)  Dopis od 19. veljače 2002., evidentiran 21. veljače 2002. pod brojem A/31371, stavak 4.10.

17

(18)  Tom se odredbom namjeravalo obuhvatiti slučaj kada se agregat prebacuje s jednog lokaliteta na drugi lokalitet koji je u vlasništvu istog operatora. Prebacivanje s jednog lokaliteta na drugi obično ne podliježe AGL-u, vidjeti članak 19. stavak 3. točku (d) Zakona o financijama iz 2001.

18

(19)  Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine navela su da je agregat predmet sporazuma o isporuci kada se sklopi ugovor ili kada roba prijeđe iz ruke u ruku i izradi se dokument. U članku 19. stavku 6. Zakona o financijama iz 2001. navodi se da će agregat biti predmetom sporazuma u trenutku kada ga je moguće zasebno identificirati. U njemu se predviđa i da za potrebe poreza, prijenos vlasništva nad zemljom na kojoj se nalaze agregati neće automatski značiti i opskrbu agregatom.

19

(20)  Vidjeti članak 48. stavak 2. Zakona o financijama iz 2001.: „Potrebe građevinarstva” znači upotreba agregata kao materijala ili potpore u izgradnji ili poboljšanju neke strukture (uključujući ceste i staze, trase na kojima je položen ili bi trebao biti položen željeznički kolosijek i nasipe) ili miješanje agregata kao dio postupka izrade žbuke, betona, makadama penetriranog katranom, obloženog drobljenca ili bilo kojeg sličnog građevinskog materijala.

20

(21)  Dopuštene okolnosti utvrđene su u stavku 7. članka 19. On se odnosi na situaciju kada se agregat miješa s oporezivim agregatima na koje prethodno nije primijenjen AGL, a svo se miješanje odvija na lokalitetu koji je izvorni lokalitet, lokalitet registriran pod istim imenom kao i izvorni lokalitet ili lokalitet na koji je agregat premješten kako bi se na njega primijenio izuzeti postupak, ali koji još uvijek nije primijenjen.

21

(22)  Lokalitet iskrcaja agregata izvorni je lokalitet samo za agregate koji su izvađeni s morskog dna/iz voda Ujedinjene Kraljevine.

22

(23)  Vidjeti i Obavijest AGL 1.: Porez na agregate, travanj 2011., točka 8.1.

23

(24)  Potonja odredba odnosi na situaciju kada je agregat vraćen u zemlju u kojoj je izvađen i još je u istom stanju u kakvom je izvađen. U takvoj situaciji ne postoji oporeziva isporuka agregata.

24

(25)  Vidjeti Obavijest AGL 1.

25

(26)  (Općim) uredbama o porezu na agregate iz 2002. (SI 2002/761) propisuje se u kojim slučajevima raspolaganje agregatima može dovesti do poreznih oslobođenja. Prema Uredbi 13. osoba ima pravo na porezni odbitak u pogledu svih AGL-a koji su obračunati ako se predmetnim oporezivim agregatom raspolaže (odlaganjem kao otpad ili nekako drugačije) na bilo koji od sljedećih načina:

26

| „i. | vraća se bez daljnje prerade na svoj izvorni lokalitet ili bilo koji drugi lokalitet koji nije njegov izvorni lokalitet, ali je registriran pod istim imenom; |
| --- | --- |

„i.

vraća se bez daljnje prerade na svoj izvorni lokalitet ili bilo koji drugi lokalitet koji nije njegov izvorni lokalitet, ali je registriran pod istim imenom;

| ii. | odlaže se na odlagalište; |
| --- | --- |

ii.

odlaže se na odlagalište;

| iii. | radi se o šljunku ili pijesku i upotrebljava se za potrebe sanacije plaža na lokalitetu koji nije njegov izvorni lokalitet.” |
| --- | --- |

iii.

radi se o šljunku ili pijesku i upotrebljava se za potrebe sanacije plaža na lokalitetu koji nije njegov izvorni lokalitet.”

(27)  Obavijest AGL 2. Oslobođeni industrijski i poljoprivredni postupci, dostupno na web-stranici carinske uprave (HM Revenue & Customs).

27

(28)  Iznimke i isključenja predviđena u članku 17. stavku 3. točki (e), članku 17. stavku 3. točki (f), podtočkama i. i ii., članku 17. stavku 4. točki (a) (u mjeri u kojoj se izuzeti materijal u cijelosti sastoji od ugljena, lignita, škriljevca, lisnatog škriljevca koji se upotrebljava kao agregat ili se sastoji uglavnom od ugljena, lignita, škriljevca i lisnatog škriljevca), članku 17. stavku 4. točki (c) podtočkama i. i ii. (kada se sastoji uglavnom od jalovine), članku 17. stavku 4. točki (f) (u onoj mjeri u kojoj se radi o glini), članku 18. stavku 2. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na izuzeti postupak kojim se dobivaju materijali koji se upotrebljavaju kao agregati) i članku 30. stavku 1. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na izuzeti postupak u smislu članka 18. stavka 2. točke (b) u kojem se dobivaju materijali koji se upotrebljavaju kao agregati) Zakona o financijama iz 2001., kako je izmijenjen Zakonom o financijama iz 2007.

28

(29)  Smjernice Zajednice o državnim potporama za zaštitu okoliša (SL C 37, 3.2.2001., str. 3.).

29

(30)  Smjernice Zajednice o državnim potporama za zaštitu okoliša (SL C 82, 1.4.2008., str. 1.).

30

(31)  Gospodin Bird nije dostavio nikakav primjer ili dokaz u tom pogledu.

31

(32)  Vidjeti bilješku 31.

32

(33)  Vidjeti, primjerice, Istraživanje tržišta koje je u pogledu agregata, cementa i mješavine za beton provelo Povjerenstvo za tržišno natjecanje, radni dokument o tržišnoj definiciji od 1. studenoga 2011., stavak. 19. i Izvješće o privremenim zaključcima od 21. svibnja 2013., stavak 5.5. točka (b), stavak 5.6. točka (b) i stavak 5.24.; Odluka OFT-a od 2. studenoga 2011. Predloženi zajednički pothvat (JV) između društava Anglo American PLC i Lafarge S.A., ME/5007/11, stavak 72.

33

(34)  Vidjeti Spojene predmete C-328/99 i C-399/00 Italija i SIM 2 Multimedia protiv Komisije [2003] ECR I-4035, stavak 35.; Predmet C-222/04 Cassa di Risparmio di Firenze i ostali [2006] ECR I-289,stavak 131.; i Spojene predmete C-393/04 i C-41/05 Air Liquide Industries Belgium [2006] ECR I-5293,stavak 29. i citiranu sudsku praksu.

34

Italija i SIM 2 Multimedia

Komisije

Cassa di Risparmio di Firenze i ostali

Air Liquide Industries Belgium

(35)  Predmet C-143/99 Adria-Wien Pipeline [2001] ECR I-8365, stavak 41.; vidjeti i predmet C-172/03 Heiser [2005] ECR I-1627, stavak 40.; Spojeni predmeti C-182/03 i C-217/03 Belgija i Forum 187 protiv Komisije [2006] ECR I-5479, stavak 119.; Predmet C-88/03 Portugal protiv Komisije[2006] ECR I-7115, stavak 54.; i Spojeni predmeti C-428/06 do C-434/06 UGT-Rioja i ostali [2008] ECR I-6747, stavak 46.; Predmet T-210/02 RENV, Britansko udruženje za agregate protiv Komisije, ECLI:EU:T:2012:110, stavak 47.; Predmet C-487/06 P, Britansko udruženje za agregate protiv Komisije [2008] ECR I-10515, stavak 82.

35

Adria-Wien Pipeline

Heiser

Belgija i Forum 187

Komisije

Portugal

UGT-Rioja i ostali

Britansko udruženje za agregate

Komisije

Britansko udruženje za agregate

Komisije

(36)  
  Adria-Wien Pipeline, prethodno naveden u bilješci 35., stavak 42., i Portugal protiv Komisije, naveden u bilješci 35., stavak 52.; Predmet C-487/06 P, Britansko udruženje za agregate protiv Komisije [2008] ECR I-10515, stavak 83.

36

Adria-Wien Pipeline

Portugal

Komisije

Britansko udruženje za agregate

Komisije

(37)  
  Portugal protiv Komisije, naveden u bilješci 35., stavak 56. i predmet T-308/00 Salzgitter protiv Komisije [2004] ECR II-1933,stavak 81.; predmet T-210/02 RENV, Britansko udruženje za agregate, ECLI:EU:T:2012:110, stavak 49.

37

Portugal

Komisije

Salzgitter

Komisije

Britansko udruženje za agregate

(38)  Predmet T-210/02 RENV, Britansko udruženje za agregate, ECLI:EU:T:2012:110, stavak 51.

38

Britansko udruženje za agregate

(39)  Vidjeti Izvješće o gospodarskoj i fiskalnoj strategiji i Izvješće o financijskom stanju i proračunu za 1999. – poglavlje 5.: Izgradnja pravednijeg društva – Rješavanje poreznih zlouporaba; Zaštita okoliša, str. 27.: „Vlada će uskoro objaviti nacrt zakonodavstva za porez na vađenje tvrdog kamena, pijeska i šljunka koji se upotrebljavaju kao agregati”. Vidjeti i Proračunsku objavu iz ožujka 2000. – Razboriti s razlogom: Rad za jaču i pravedniju Britaniju – poglavlje 6.: Zaštita okoliša – obnavljanje naših gradova/zaštita našeg krajolika – otpad; agregati, stavak 6.91.; Predproračunsko izvješće – studeni 2001. – poglavlje 7.: Zaštita okoliša – Zaštita krajolika Britanije – Vađenje agregata – Porez na agregate, stavak 7.71.; Proračunska objava iz ožujka 2001. – poglavlje 6.: Zaštita okoliša, stavak 6.91.; iz čega je vidljivo da su nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine izričito predvidjela samo porez na agregate.

39

(40)  Predmet T-210/02 RENV, Britansko udruženje za agregate, ECLI:EU:T:2012:110, stavak 66.

40

Britansko udruženje za agregate

(41)  HM Customs & Excises (Carinska uprava Ujedinjene Kraljevine) – Savjetovanje o potencijalnom porezu na agregate – Sažetak odgovora, travanj 1999., stavak 13.

41

(42)  Takvi dokazi nisu dostavljeni Komisiji.

42

(43)  Vidjeti bilješku 42.

43

(44)  Komisiji je dostavljen primjerak elektroničke poruke.

44

(*1)  Poslovna tajna

*1

(45)  Opći sud u svojoj presudi T-210/02 RENV presudio je da se „uobičajeno načelo oporezivanja AGL-a temelji isključivo na pojmu komercijalnog iskorištavanja u Ujedinjenoj Kraljevini materijala koji je oporeziv kao ‚agregat’
  ”. Komisija smatra da tako utvrđeno uobičajeno načelo oporezivanja zahtijeva daljnje utvrđivanje toga kada je „materijal” oporeziv „kao agregat”. Budući da u članku 17. stavku 2. Zakona iz 2001. nema stvarne definicije, već ih se utvrđuje kao agregate koji nisu izuzeti i agregate opisane u točkama b – d, uobičajeno načelo oporezivanja u okviru AGL-a, kako ga je definirao i Opći sud, mora neizbježno ovisiti o odluci kada se „materijal upotrebljava kao agregat”.

45

(46)  Vidjeti bilješku 39.

46

(47)  Uvodne izjave 58. i 59. odluke o pokretanju postupka.

47

(48)  Vidjeti T-210/02 RENV – Britansko udruženje za agregate protiv Komisije ECLI:EU:T:2012:110, stavak 64.

48

(49)  Vidjeti T-210/02 RENV – Britansko udruženje za agregate protiv Komisije ECLI:EU:T:2012:110, stavak 55.

49

(50)  Vidjeti članak 48. stavak 2. Zakona o financijama iz 2001.

50

(51)  Članak 18. stavka 2. točka (b): svaki postupak kojim se relevantna tvar izdvaja ili na neki drugi način odvaja (bilo kao dio postupka dobivanja te tvari iz bilo kojeg zemljišta ili na neki drugi način) od svih agregata. U članku 18. stavku 3. navodi se da su relevantne tvari (a) anhidrit; (b) kuglična glina; (c) barit; (e) porculanska glina; (f) glinenac (feldspat); (g) vatrostalna glina; (i) fluorit; (j) suknarska zemlja; (k) brušeno i poludrago kamenje; (l) gips; (m) sve kovine ili rude svih kovina; (n) muskovit; (o) perlit; (p) potaša; (q) plovućac, (r) kameni fosfati; (s) natrijev klorid; (t) talk; (u) vermikulit). Izmjenama koje su uvedene Zakonom o financijama iz 2002. retroaktivno su od 1. travnja 2002. izostavljene točke (d) i (h) stavka 3. članka 18.

51

(52)  U članku 30. stavku 1. točki (b) Zakona o financijama iz 2001 predviđaju se porezna oslobođenja u slučaju kada se izuzeti postupak u smislu članka 18. stavka 2. točaka (a), (b) i (c) Zakona o financijama iz 2001. primjenjuje na materijal kada je na materijal već bio primijenjen AGL. Ona stoga odražavaju izuzeća iz članka 18. stavka 2.

52

(53)  Te tvari ostvaruju korist od poreznog oslobođenja i kada je porez uplaćen, a izuzeti se postupak odvio nakon toga (članak 30. stavak 1. točka (b)). Ocjena isključenja primjenjuje se mutatis mutandis na porezno oslobođenje.

53

mutatis mutandis

(54)  Uvodna izjava 73. odluke o pokretanju postupka.

54

(55)  Vidjeti Glossary of Building and Civil Engineering Terms, British Standard Institution, Blackwell Scientific Publications, 1993., 630. – 3007 i 630. – 3013.

55

(56)  Uvodna izjava 83. odluke o pokretanju postupka.

56

(57)  Izvatci (od 30. listopada 2002.) s web-stranice Alfreda McAlpinea

57

Objavljeno na: http://www.amslate.com/applications/ima/ima.sbtml; Izvadci iz studije Construction Raw Materials Policy and Supply Practices in Northwestern Europe – Facts and Figures – England, Scotland and Wales (Great Britain), naručeno izvješće Britanskog centra za geološka istraživanja CR/02/082N koje je naručio Institut za ceste i hidrauliku nizozemskog Ministarstva javnih radova i gospodarenja vodama, str. 50. Dokument Geoffa Tophama iz društva Aggregate Industries u pogledu vađenja minerala u kamenolomu Holme Park, 19. lipnja 2002.

(58)  Nije dostavljen nijedan primjer kamenoloma.

58

(59)  Vidjeti, primjerice, http://www.honister.com/; http://www.callywithquarry.co.uk/quarry

59

(60)  
  „Survey of Arisings and Use of Secondary Materials as Aggregates in England and Wales in 2001”, Symonds Group, studeni 2002.

60

(61)  Agregat lisnatog škriljevca upotrijebljen je umjesto visokokvalitetnog agregata na cesti obilaznica Bankor A55 (iskorišteno je 150 000 tona otpada lisnatog škriljevca), te se uvelike upotrebljava u Sjevernom Walesu za opće ispune i nasipe.

61

(62)  [...] procjenjuje da trošak proizvodnje agregata lisnatog škriljevca iznosi 6,50 GBP po toni, od čega trošak drobljenja iznosi otprilike 5 GBP po toni. [...] procijenio je trošak proizvodnje tone agregata lisnatog škriljevca na 5,69 GBP.

62

(63)  Vidjeti bilješku 60.

63

(64)  Izvješće koje je 2003. za porezna tijela Ujedinjene Kraljevine pripremilo Britansko geološko društvo kako bi pomoglo poreznim službenicima s primjenom izuzeća za lisnati škriljevac, škriljevac i glinu na geološki ispravan način.

64

(65)  U kojoj je mjeri moguće lagano rascijepiti materijal duž njegovih bliskih paralelnih ploha.

65

(66)  Podaci su preuzeti iz otvorenih izvora kao što je internet.

66

(67)  Iz podataka koji su dostavljeni nije jasno koji materijal jedan kamenolom zapravo proizvodi, iako se nalazi na popisu kamenoloma koji proizvode škriljevac.

67

(68)  Pokrovne stijene su materijal koji leži iznad minerala koje operator kamenoloma želi izvaditi.

68

(69)  Vidjeti bilješku 64.

69

(70)  Predmet T-210/02 RENV, Britansko udruženje za agregate, ECLI:EU:T:2012:110, stavak 72.

70

Britansko udruženje za agregate

(71)  Vidjeti tablicu u uvodnoj izjavi 143.

71

(72)  Vidjeti bilješku 67.

72

(73)  Informacije su dostupne ovdje: http://www.brauntonaggregates.co.uk/technical-details.html, posjećeno 11. ožujka 2015.

73

(74)  Prema informacijama koje je dostavila Ujedinjena Kraljevina, porculanske gline su sedimentne gline sitnijeg zrna koje se sastoje od kaolinita. Upotrebljavaju se u proizvodnji porculana i sjajnog papira, medicinskih i kozmetičkih proizvoda.

74

(75)  Kuglične gline su kaolinitske sedimentne gline sitnijeg zrna koje se obično sastoje od 20 – 80 % kaolinita, 10 – 25 % mike, 6 – 65 % kvarca. Upotrebljavaju se u proizvodnji keramike za davanje plastičnosti i nepečene jakosti.

75

(76)  British Geological Survey, Mineral Planning Factsheet, Construction aggregates, str. 3.

76

(77)  Predmet T-210/02 RENV, Britansko udruženje za agregate, ECLI:EU:T:2012:110, stavci 89. – 90.

77

(78)  Vidjeti bilješku 77.

78

(79)  Dekarburizacija argonom i kisikom.

79

(80)  Direktiva 2006/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o gospodarenju otpadom od industrija vađenja minerala i o izmjeni Direktive 2004/35/EZ – Izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (SL L 102, 11.4.2006., str. 15.).

80

(81)  Vidjeti Glossary of Building and Civil Engineering Terms, British Standard Institution, Blackwell Scientific Publications, 1993., 630. – 3006.; vidjeti i dokaze koje je Britansko udruženje za agregate dostavilo u svojem odgovoru Sudu u predmetu T-210-02: Construction Raw Materials Policy and Supply Practices in Northwestern Europe – Facts and Figures – England, Scotland and Wales (Great Britain), naručeno izvješće Britanskog centra za geološka istraživanja CR/02/082N koje je naručio Institut za ceste i hidrauliku nizozemskog Ministarstva javnih radova i gospodarenja vodama, str. 50.

81

(82)  Vidjeti bilješku 64.

82

(83)  Vidjeti odluku u SA.18859 Oslobođenje od poreza na agregate u Sjevernoj Irskoj (ex N 2/04), http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/241379/241379_1594138_163_2.pdf.

83

(84)  Vidjeti predmet C-199/06 CELF [2008] ECR I-469, stavci 61. i 64.

84

(85)  Vidjeti predmet C-199/06 CELF [2008] ECR I-469, stavci 63. i 66. do 68.

85

(86)  Obavijest Komisije o utvrđivanju pravila koja se primjenjuju na ocjenu nezakonite državne potpore (SL C 119, 22.5.2002., str. 22.).

86

(87)  Uvodna izjava 150. odluke o pokretanju postupka.

87

(88)  Nisu dostavljeni dokazi.

88

(89)  Vidjeti bilješku 77.

89

(90)  Vidjeti bilješku 77.

90

(91)  Spojeni predmeti T-254/00, T-270/00 i T-277/00, Hotel Cipriani et al., ECLI:EU:T:2008:537, stavak 337.

91

Hotel Cipriani et al.

(92)  Predmet T-210/02 RENV, Britansko udruženje za agregate, ECLI:EU:T:2012:110, stavak 89.

92

Britansko udruženje za agregate

(93)  Vidjeti bilješku 77.

93

(94)  Vidjeti predmet C-70/72, Komisija protiv Njemačke [1973] ECR 813, stavak 13.

94

(95)  Vidjeti spojene predmete C-278/92, C-279/92 i C-280/92 Španjolska protiv Komisije [1994] ECR I-4103, stavak 75.

95

Španjolska protiv Komisije

(96)  Vidjeti predmet C-75/97 Belgija protiv Komisije [1999] ECR I-3671, stavci 64. i 65.

96

Belgija protiv Komisije

(97)  Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 93. Ugovora o EZ-u (SL L 83, 27.3.1999., str. 1.).

97

(98)  Uredba Vijeća (EZ) br. 994/98 od 7. svibnja 1998. o primjeni članaka 92. i 93. Ugovora o osnivanju Europske zajednice na određene kategorije horizontalnih državnih potpora (SL L 142, 14.5.1998., str. 1.).

98

(99)  Uredba Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 93. Ugovora o EZ-u (SL L 140, 30.4.2004., str. 1.).

99

---

| 4.3.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 59/168 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 59/168

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/289

оd 8. lipnja 2015.

o državnoj potpori SA.37792 (2014/C) (ex 2013/N) koju Slovenija planira provesti za Grupu Cimos

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 3770)

(Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak (1),

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

uzimajući u obzir odluku u skladu s kojom je Komisija odlučila pokrenuti postupak utvrđen u članku 108. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u odnosu na potporu SA.37792 (2013/N) (2),

nakon što je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe u skladu s prethodno navedenim odredbama (3), i uzimajući u obzir njihove primjedbe,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

| (1) | Dopisom od 21. studenoga 2013. Slovenija je obavijestila Komisiju o potpori za restrukturiranje koju namjerava provesti za Grupu Cimos (4) (dalje u tekstu: „Cimos”, „društvo”). Objavljenoj je mjeri prethodila dodjela potpore za sanaciju koju je Komisija odobrila 2. srpnja 2013. (5) |
| --- | --- |

(1)

Dopisom od 21. studenoga 2013. Slovenija je obavijestila Komisiju o potpori za restrukturiranje koju namjerava provesti za Grupu Cimos (4) (dalje u tekstu: „Cimos”, „društvo”). Objavljenoj je mjeri prethodila dodjela potpore za sanaciju koju je Komisija odobrila 2. srpnja 2013. (5)

4

5

| (2) | Dopisom od 9. travnja 2014. Komisija je obavijestila Sloveniju da je odlučila pokrenuti postupak utvrđen u članku 108. stavku 2. Ugovora u odnosu na potporu („odluka o pokretanju postupka”). Slovenija je podnijela primjedbe na tu odluku u dopisu od 10. lipnja 2014. Slovenija je dostavila dodatne informacije u dopisima od 24. rujna 2014. i 3. listopada 2014. Komisija se sastala sa slovenskim nadležnim tijelima 4. studenoga 2014. Komisija je zatražila dodatne informacije u dopisu od 18. prosinca 2014. na koji je Slovenija odgovorila 30. siječnja 2015. |
| --- | --- |

(2)

Dopisom od 9. travnja 2014. Komisija je obavijestila Sloveniju da je odlučila pokrenuti postupak utvrđen u članku 108. stavku 2. Ugovora u odnosu na potporu („odluka o pokretanju postupka”). Slovenija je podnijela primjedbe na tu odluku u dopisu od 10. lipnja 2014. Slovenija je dostavila dodatne informacije u dopisima od 24. rujna 2014. i 3. listopada 2014. Komisija se sastala sa slovenskim nadležnim tijelima 4. studenoga 2014. Komisija je zatražila dodatne informacije u dopisu od 18. prosinca 2014. na koji je Slovenija odgovorila 30. siječnja 2015.

| (3) | Odluka Komisije o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije (6). Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe. |
| --- | --- |

(3)

Odluka Komisije o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije (6). Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe.

Službenom listu Europske unije

6

| (4) | Komisija je primila primjedbe jedne zainteresirane strane. Proslijedila ih je Sloveniji, kojoj je dana prilika za reakciju. Slovenija nije odgovorila na primjedbe zainteresirane strane. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je primila primjedbe jedne zainteresirane strane. Proslijedila ih je Sloveniji, kojoj je dana prilika za reakciju. Slovenija nije odgovorila na primjedbe zainteresirane strane.

| (5) | U dopisu od 27. siječnja 2015. Slovenija se pozvala na svoje pravo u skladu s člankom 3. Uredbe br. 1/1958 (7) da se ova Odluka donese na slovenskom jeziku te se složila s time da bi vjerodostojan jezik ove Odluke trebao biti engleski. |
| --- | --- |

(5)

U dopisu od 27. siječnja 2015. Slovenija se pozvala na svoje pravo u skladu s člankom 3. Uredbe br. 1/1958 (7) da se ova Odluka donese na slovenskom jeziku te se složila s time da bi vjerodostojan jezik ove Odluke trebao biti engleski.

7

2.   OPIS

OPIS

2.1.   KORISNIK

| (6) | Društvo Cimos proizvođač je automobilskih dijelova sa sjedištem u Sloveniji, jedno je od najvećih industrijskih poduzeća u Sloveniji i važan poslodavac. Nedavno je izvijestio o godišnjem prometu od preko 400 milijuna EUR te 6 855 zaposlenika (8), od čega je više od 2 500 zaposlenih u Sloveniji. |
| --- | --- |

(6)

Društvo Cimos proizvođač je automobilskih dijelova sa sjedištem u Sloveniji, jedno je od najvećih industrijskih poduzeća u Sloveniji i važan poslodavac. Nedavno je izvijestio o godišnjem prometu od preko 400 milijuna EUR te 6 855 zaposlenika (8), od čega je više od 2 500 zaposlenih u Sloveniji.

8

| (7) | Neovisno o svojoj osnovnoj poslovnoj djelatnosti, društvo je bilo aktivno i u drugim sektorima kroz svoj sektor za proizvodnju strojeva i strojnu obradu („strojarski sektor”) i sektor za energetiku i poljoprivredne strojeve („poljoprivredni sektor”). Nedavno ih je prodao ili integrirao u automobilski sektor koji je sada jedina poslovna djelatnost društva. |
| --- | --- |

(7)

Neovisno o svojoj osnovnoj poslovnoj djelatnosti, društvo je bilo aktivno i u drugim sektorima kroz svoj sektor za proizvodnju strojeva i strojnu obradu („strojarski sektor”) i sektor za energetiku i poljoprivredne strojeve („poljoprivredni sektor”). Nedavno ih je prodao ili integrirao u automobilski sektor koji je sada jedina poslovna djelatnost društva.

| (8) | Slovenija procjenjuje da je tržišni udjel društva Cimos na europskom tržištu za većinu proizvodnih linija ispod 15 %, osim za središnja kućišta i sustave turbopunjača, za koje se procjenjuje udjel od 17 % odnosno 21 %. Glavni su konkurenti Cimosa, među ostalim, Edscha i FlexNGate, Le Bélier, Streit i NWS. |
| --- | --- |

(8)

Slovenija procjenjuje da je tržišni udjel društva Cimos na europskom tržištu za većinu proizvodnih linija ispod 15 %, osim za središnja kućišta i sustave turbopunjača, za koje se procjenjuje udjel od 17 % odnosno 21 %. Glavni su konkurenti Cimosa, među ostalim, Edscha i FlexNGate, Le Bélier, Streit i NWS.

| (9) | Od 31. kolovoza 2014. društvo Cimos sastojalo se od matičnog društva Cimos d.d., i 21 podružnice, koje posluju u Sloveniji, Hrvatskoj, Francuskoj, Njemačkoj, Srbiji, Bosni i Rusiji. Organizacijska struktura Cimosa prikazana je na slici.

  Organizacijska struktura Cimosa |
| --- | --- |

(9)

Od 31. kolovoza 2014. društvo Cimos sastojalo se od matičnog društva Cimos d.d., i 21 podružnice, koje posluju u Sloveniji, Hrvatskoj, Francuskoj, Njemačkoj, Srbiji, Bosni i Rusiji. Organizacijska struktura Cimosa prikazana je na slici.

Organizacijska struktura Cimosa

Organizacijska struktura Cimosa

| (10) | Slovenska država ima neizravno – preko društava pod državnim nadzorom ili općina – više od 39 % udjela u Cimosu. Vlasnička struktura i nadzor, od 31. kolovoza 2014., bili su kako slijedi:

  Tablica 1.


  Vlasnička struktura Cimosa








  Dioničar | Udjel (%) | Nadzor |
| --- | --- | --- | --- |
| Modra Zavarovalnica d.d. | 21,4 | Javni |
| Banka Koper d.d. | 20,4 | Privatni |
| Cimos d.d. | 13,3 | Privatni |
| Kovinoplastika Lož d.d. | 13,1 | Privatni |
| D.S.U. d.o.o. | 6,9 | Javni |
| Drugi | 24,9 | Javni i privatni |
| Izvor: Plan restrukturiranja |

(10)

Slovenska država ima neizravno – preko društava pod državnim nadzorom ili općina – više od 39 % udjela u Cimosu. Vlasnička struktura i nadzor, od 31. kolovoza 2014., bili su kako slijedi:

Tablica 1.

Tablica 1.

Vlasnička struktura Cimosa

Vlasnička struktura Cimosa

Dioničar

Udjel (%)

Nadzor

Modra Zavarovalnica d.d.

21,4

Javni

Banka Koper d.d.

20,4

Privatni

Cimos d.d.

13,3

Privatni

Kovinoplastika Lož d.d.

13,1

Privatni

D.S.U. d.o.o.

6,9

Javni

Drugi

24,9

Javni i privatni

Izvor: Plan restrukturiranja

Izvor:

| (11) | Proteklih je godina tvrtka imala znatne financijske poteškoće. Nakon male dobiti ostvarene 2010. i 2011., društvo Cimos prijavilo je znatan neto gubitak od 97,9 milijuna EUR 2012. i 122 milijuna EUR 2013. Zbog toga je neto aktiva postala je negativna te pala na minus od 103,3 milijuna 2013. Dug (dugoročne i kratkoročne obveze), koji je već prethodnih godina bio na visokoj razini dalje se povećao 2013., a omjer duga i dioničkog kapitala porastao je zbog smanjene neto aktive. Pogoršala se situacija s likvidnošću jer se omjer tekuće aktive prema tekućoj pasivi smanjio s 0,85, koliko je iznosio 2010., na 0,5 tijekom 2013. Odabrani financijski podaci tvrtke prikazani su u tablici 2.

  Tablica 2.


  Odabrani financijski podaci Grupe Cimos od 2010.–2013.










  (milijuni EUR) |
| --- | --- |
| | 2013. | 2012. | 2011. | 2010. |
| Prihod od prodaje | 409,2 | 445,6 | 480,7 | 444,8 |
| Neto rezultat | – 122,0 | – 97,9 | 3,4 | 4,1 |
| Neto aktiva | – 103,3 | 22,5 | 139,3 | 133,1 |
| Dug | 610,4 | 569,3 | 581,6 | 594,2 |
| Sadašnji omjer | 0,5 | 0,54 | 0,85 | 0,85 |
| Izvor: Konsolidirana financijska izvješća za godine 2013., 2012., 2011. i 2010. |

(11)

Proteklih je godina tvrtka imala znatne financijske poteškoće. Nakon male dobiti ostvarene 2010. i 2011., društvo Cimos prijavilo je znatan neto gubitak od 97,9 milijuna EUR 2012. i 122 milijuna EUR 2013. Zbog toga je neto aktiva postala je negativna te pala na minus od 103,3 milijuna 2013. Dug (dugoročne i kratkoročne obveze), koji je već prethodnih godina bio na visokoj razini dalje se povećao 2013., a omjer duga i dioničkog kapitala porastao je zbog smanjene neto aktive. Pogoršala se situacija s likvidnošću jer se omjer tekuće aktive prema tekućoj pasivi smanjio s 0,85, koliko je iznosio 2010., na 0,5 tijekom 2013. Odabrani financijski podaci tvrtke prikazani su u tablici 2.

Tablica 2.

Tablica 2.

Odabrani financijski podaci Grupe Cimos od 2010.–2013.

Odabrani financijski podaci Grupe Cimos od 2010.–2013.

(milijuni EUR)

2013.

2012.

2011.

2010.

Prihod od prodaje

409,2

445,6

480,7

444,8

Neto rezultat

– 122,0

– 97,9

3,4

4,1

Neto aktiva

– 103,3

22,5

139,3

133,1

Dug

610,4

569,3

581,6

594,2

Sadašnji omjer

0,5

0,54

0,85

0,85

Izvor: Konsolidirana financijska izvješća za godine 2013., 2012., 2011. i 2010.

Izvor:

| (12) | Poteškoće društva Cimos uglavnom su rezultat ozbiljnih problema s likvidnošću i prekomjernom zaduženošću. U razdoblju 2000.–2008. tvrtka je brzo rasla, a financirala se prvenstveno iz vanjskih zajmova. Nakon toga došlo je do smanjenja potražnje povezane s gospodarskom krizom u kombinaciji s lošim odlukama o ulaganju i lošim upravljanjem. Tvrtka je tako nagomilala znatan dug te se nije mogla refinancirati niti podmiriti svoje financijske obveze. |
| --- | --- |

(12)

Poteškoće društva Cimos uglavnom su rezultat ozbiljnih problema s likvidnošću i prekomjernom zaduženošću. U razdoblju 2000.–2008. tvrtka je brzo rasla, a financirala se prvenstveno iz vanjskih zajmova. Nakon toga došlo je do smanjenja potražnje povezane s gospodarskom krizom u kombinaciji s lošim odlukama o ulaganju i lošim upravljanjem. Tvrtka je tako nagomilala znatan dug te se nije mogla refinancirati niti podmiriti svoje financijske obveze.

| (13) | Društvo Cimos ima i znatne poslovne izdatke koji prekidaju dobavni lanac i prijete samom opstanku društva ako dobavljači poduzmu mjere za ograničavanje svoje izloženosti. |
| --- | --- |

(13)

Društvo Cimos ima i znatne poslovne izdatke koji prekidaju dobavni lanac i prijete samom opstanku društva ako dobavljači poduzmu mjere za ograničavanje svoje izloženosti.

2.2.   POSTUPAK RESTRUKTURIRANJA DUGA

| (14) | U lipnju 2012. društvo Cimos potpisalo je sporazum o restrukturiranju sa svojim bankama da bi odgodilo otplatu duga. Sporazum je produljen nekoliko puta, no društvo nije uspjelo samo ponovno ostvariti likvidnost pa je u travnju 2013. moralo zatražiti potporu za sanaciju od države kako bi izbjeglo stečaj. |
| --- | --- |

(14)

U lipnju 2012. društvo Cimos potpisalo je sporazum o restrukturiranju sa svojim bankama da bi odgodilo otplatu duga. Sporazum je produljen nekoliko puta, no društvo nije uspjelo samo ponovno ostvariti likvidnost pa je u travnju 2013. moralo zatražiti potporu za sanaciju od države kako bi izbjeglo stečaj.

| (15) | Tvrtka je tada s konzorcijem bankovnih vjerovnika („Club Banks”) dogovorila sveobuhvatan Glavni sporazum o restrukturiranju (Master Restructuring Agreement, MRA) u kojem su trebali biti određeni zahtjevi i uvjeti dobrovoljnog restrukturiranja duga. Dobrovoljno restrukturiranje duga bilo je glavni element plana restrukturiranja koji je Slovenija prijavila u studenome 2013. Društvo Cimos očekivalo je da će MRA biti potpisan do kraja 2013. |
| --- | --- |

(15)

Tvrtka je tada s konzorcijem bankovnih vjerovnika („Club Banks”) dogovorila sveobuhvatan Glavni sporazum o restrukturiranju (Master Restructuring Agreement, MRA) u kojem su trebali biti određeni zahtjevi i uvjeti dobrovoljnog restrukturiranja duga. Dobrovoljno restrukturiranje duga bilo je glavni element plana restrukturiranja koji je Slovenija prijavila u studenome 2013. Društvo Cimos očekivalo je da će MRA biti potpisan do kraja 2013.

| (16) | Međutim u veljači 2014., nakon primitka revizijskog izvješća, uprava Cimosa postala je svjesna činjenice da društvo Cimos ispunjuje kriterije za insolventnost povezano s neadekvatnošću kapitala u skladu sa slovenskim zakonom. Konzorcij bankovnih vjerovnika imao je sve veću sumnju u to mogu li se restrukturiranje i MRA provesti dobrovoljno. Posebno su bili zabrinuti oko toga je li previše tereta povezanog s restrukturiranjem preneseno na glavne vjerovnike i je li zatraženo restrukturiranje poslovanja dostatno obrađeno u planu restrukturiranja. |
| --- | --- |

(16)

Međutim u veljači 2014., nakon primitka revizijskog izvješća, uprava Cimosa postala je svjesna činjenice da društvo Cimos ispunjuje kriterije za insolventnost povezano s neadekvatnošću kapitala u skladu sa slovenskim zakonom. Konzorcij bankovnih vjerovnika imao je sve veću sumnju u to mogu li se restrukturiranje i MRA provesti dobrovoljno. Posebno su bili zabrinuti oko toga je li previše tereta povezanog s restrukturiranjem preneseno na glavne vjerovnike i je li zatraženo restrukturiranje poslovanja dostatno obrađeno u planu restrukturiranja.

| (17) | Kako bi riješili ta pitanja, bankovni vjerovnici odlučili su ne slijediti zaključak Glavnog sporazuma o restrukturiranju, već umjesto toga pokrenuti postupak obvezne nagodbe (CS) uz sudski nadzor, u cilju omogućivanja široj skupini dionika, uključujući kupce, dobavljače i druge vjerovnike, da sudjeluje u restrukturiranju društva u većoj mjeri i uz strože obveze nego u okviru dobrovoljnog postupka sukladno Glavnom sporazumu o restrukturiranju. Sud je 3. lipnja 2014. uveo postupak obvezne nagodbe za Cimos. Istodobno su bankovni vjerovnici započeli rasprave s drugim dionicima kako bi se dogovorili o njihovu doprinosu restrukturiranju. |
| --- | --- |

(17)

Kako bi riješili ta pitanja, bankovni vjerovnici odlučili su ne slijediti zaključak Glavnog sporazuma o restrukturiranju, već umjesto toga pokrenuti postupak obvezne nagodbe (CS) uz sudski nadzor, u cilju omogućivanja široj skupini dionika, uključujući kupce, dobavljače i druge vjerovnike, da sudjeluje u restrukturiranju društva u većoj mjeri i uz strože obveze nego u okviru dobrovoljnog postupka sukladno Glavnom sporazumu o restrukturiranju. Sud je 3. lipnja 2014. uveo postupak obvezne nagodbe za Cimos. Istodobno su bankovni vjerovnici započeli rasprave s drugim dionicima kako bi se dogovorili o njihovu doprinosu restrukturiranju.

| (18) | Kada su vjerovnici u postupku obvezne nagodbe (9) postigli zaključak o uvjetima obveznog restrukturiranja duga i doprinosa drugih dionika (država, kupci, dobavljači, davatelj leasinga i banke izvan postupka obvezne nagodbe), prvobitno objavljen plan restrukturiranja koji se temeljio na Glavnom sporazumu o restrukturiranju morao je biti ažuriran s obzirom na rezultat postupka obvezne nagodbe. Slovenija je tako 3. listopada 2014. dostavila ažurirani plan restrukturiranja. (10) |
| --- | --- |

(18)

Kada su vjerovnici u postupku obvezne nagodbe (9) postigli zaključak o uvjetima obveznog restrukturiranja duga i doprinosa drugih dionika (država, kupci, dobavljači, davatelj leasinga i banke izvan postupka obvezne nagodbe), prvobitno objavljen plan restrukturiranja koji se temeljio na Glavnom sporazumu o restrukturiranju morao je biti ažuriran s obzirom na rezultat postupka obvezne nagodbe. Slovenija je tako 3. listopada 2014. dostavila ažurirani plan restrukturiranja. (10)

9

leasinga

10

| (19) | Ključni element obvezne nagodbe prema slovenskom je zakonu dostavljanje sudu Plana za financijsko restrukturiranje (PRF) u kojemu su određeni dogovoreni uvjeti restrukturiranja. Vjerovnici obuhvaćeni obveznom nagodbom dostavili su Plan financijskog restrukturiranja 3. studenoga 2014. Prema slovenskim propisima, nakon što se Plan financijskog restrukturiranja dostavi, on se više ne može mijenjati. Slovenija je potvrdila da su se sve skupine dionika obvezale sukladno Planu financijskog restrukturiranja. |
| --- | --- |

(19)

Ključni element obvezne nagodbe prema slovenskom je zakonu dostavljanje sudu Plana za financijsko restrukturiranje (PRF) u kojemu su određeni dogovoreni uvjeti restrukturiranja. Vjerovnici obuhvaćeni obveznom nagodbom dostavili su Plan financijskog restrukturiranja 3. studenoga 2014. Prema slovenskim propisima, nakon što se Plan financijskog restrukturiranja dostavi, on se više ne može mijenjati. Slovenija je potvrdila da su se sve skupine dionika obvezale sukladno Planu financijskog restrukturiranja.

| (20) | Plan finacijskog restrukturiranja ispitao je neovisni ovlašteni procjenitelj financijskog poslovanja koji je, u skladu sa slovenskim zakonom o postupku pokrenutom zbog insolventnosti, objavio mišljenje kojim potvrđuje da je društvo Cimos nesolventno, da postoji više od 50 % vjerojatnosti da će provedba Plana financijskog restrukturiranja omogućiti financijsko restrukturiranje društva Cimos kako bi postalo likvidno i solventno u kratkom i duljem roku i da postoji više od 50 % vjerojatnosti da će vjerovnicima društva Cimos biti dani povoljniji uvjeti otplate njihovih potraživanja nego u slučaju da je tvrtka pokrenula stečajni postupak. Procjenitelj financijskog poslovanja ustanovio je da bi u slučaju stečaja obični financijski vjerovnici naplatili 3,88 % svojih potraživanja, dok bi u slučaju obvezne nagodbe naplatili 23,94 % svojih potraživanja. |
| --- | --- |

(20)

Plan finacijskog restrukturiranja ispitao je neovisni ovlašteni procjenitelj financijskog poslovanja koji je, u skladu sa slovenskim zakonom o postupku pokrenutom zbog insolventnosti, objavio mišljenje kojim potvrđuje da je društvo Cimos nesolventno, da postoji više od 50 % vjerojatnosti da će provedba Plana financijskog restrukturiranja omogućiti financijsko restrukturiranje društva Cimos kako bi postalo likvidno i solventno u kratkom i duljem roku i da postoji više od 50 % vjerojatnosti da će vjerovnicima društva Cimos biti dani povoljniji uvjeti otplate njihovih potraživanja nego u slučaju da je tvrtka pokrenula stečajni postupak. Procjenitelj financijskog poslovanja ustanovio je da bi u slučaju stečaja obični financijski vjerovnici naplatili 3,88 % svojih potraživanja, dok bi u slučaju obvezne nagodbe naplatili 23,94 % svojih potraživanja.

2.3.   OBJAVLJENE MJERE

| (21) | Ažuriranim planom restrukturiranja predviđa se provedba mjera sažetih u nastavku. |
| --- | --- |

(21)

Ažuriranim planom restrukturiranja predviđa se provedba mjera sažetih u nastavku.

| (22) | Mjera 1.: Smanjenje potraživanja države protiv društva Cimos za 60 % (21,7 milijuna EUR), koje proizlazi iz jamstva za potporu za sanaciju konverzijom postojećeg duga u kapital, pri čemu se preostalih 40 % (14,5 milijuna EUR) mora uplatiti tijekom razdoblja od 10 godina s kamatnom stopom vezanom uz EURIBOR + 2,5 %. |
| --- | --- |

(22)

Mjera 1.: Smanjenje potraživanja države protiv društva Cimos za 60 % (21,7 milijuna EUR), koje proizlazi iz jamstva za potporu za sanaciju konverzijom postojećeg duga u kapital, pri čemu se preostalih 40 % (14,5 milijuna EUR) mora uplatiti tijekom razdoblja od 10 godina s kamatnom stopom vezanom uz EURIBOR + 2,5 %.

| (23) | Mjera 2.: Smanjenje potraživanja države protiv društva Cimos za 60 % (23,4 milijuna EUR) koje proizlazi iz ostalih jamstava (11) kroz konverziju postojećeg duga u kapital, pri čemu se preostalih 40 % (15,6 milijuna EUR) mora uplatiti tijekom razdoblja od 10 godina s kamatnom stopom vezanom uz EURIBOR + 2,5 %. |
| --- | --- |

(23)

Mjera 2.: Smanjenje potraživanja države protiv društva Cimos za 60 % (23,4 milijuna EUR) koje proizlazi iz ostalih jamstava (11) kroz konverziju postojećeg duga u kapital, pri čemu se preostalih 40 % (15,6 milijuna EUR) mora uplatiti tijekom razdoblja od 10 godina s kamatnom stopom vezanom uz EURIBOR + 2,5 %.

11

| (24) | Mjera 3.: Kombinacija od 60 % smanjenja duga (122 milijuna EUR) konverzijom postojećeg duga prema bankama u kapital, u slučaju nekih banaka smanjenjem iznosa za otplatu (35,7 milijuna EUR (12)) i reprogramiranjem ostatka (99,5 milijuna EUR) tijekom razdoblja od 10 godina s kamatnom stopom vezanom uz EURIBOR + 2,5 %.

  Tablica 3.


  Sažetak mjera 1.–3.










  (milijuni EUR) |
| --- | --- |
| Naziv vjerovnika | Nenaplaćena glavnica | Konverzija postojećeg duga u kapital | Smanjenje iznosa duga za otplatu | Preostali dug |
| Mjera 1. |
| Ministarstvo financija | 36,2 | (21,7) | — | 14,5 |
| Mjera 2. |
| Republika Slovenija | 39,0 | (23,4) | — | 15,6 |
| Mjera 3. |
| DUTB (Društvo za upravljanje bankovnim potraživanjima) | 65,8 | (39,5) | — | 26,3 |
| SID Banka | 47,5 | (1,0) | (27,5) | 19 |
| Banka Celje d.d. | 42,4 | (25,5) | — | 16,9 |
| NLB banka | 26,8 | (16,1) | — | 10,7 |
| Abanka Vipa d.d. | 23,2 | (13,9) | — | 9,3 |
| Međunarodna financijska korporacija (International Finance Corporation, IFC) | 22,1 | (13,3) | — | 8,8 |
| Gorenjska Banka d.d. | 15,5 | (9,3) | — | 6,2 |
| NKBM banka | 5,7 | (3,4) | — | 2,3 |
| Ukupno mjera 3. | 249 | (122) | (27,5) | 99,5 |
| Izvor: Plan restrukturiranja. |

(24)

Mjera 3.: Kombinacija od 60 % smanjenja duga (122 milijuna EUR) konverzijom postojećeg duga prema bankama u kapital, u slučaju nekih banaka smanjenjem iznosa za otplatu (35,7 milijuna EUR (12)) i reprogramiranjem ostatka (99,5 milijuna EUR) tijekom razdoblja od 10 godina s kamatnom stopom vezanom uz EURIBOR + 2,5 %.

12

Tablica 3.

Tablica 3.

Sažetak mjera 1.–3.

Sažetak mjera 1.–3.

(milijuni EUR)

Naziv vjerovnika

Nenaplaćena glavnica

Konverzija postojećeg duga u kapital

Smanjenje iznosa duga za otplatu

Preostali dug

Mjera 1.

Ministarstvo financija

36,2

(21,7)

—

14,5

Mjera 2.

Republika Slovenija

39,0

(23,4)

—

15,6

Mjera 3.

DUTB (Društvo za upravljanje bankovnim potraživanjima)

65,8

(39,5)

—

26,3

SID Banka

47,5

(1,0)

(27,5)

19

Banka Celje d.d.

42,4

(25,5)

—

16,9

NLB banka

26,8

(16,1)

—

10,7

Abanka Vipa d.d.

23,2

(13,9)

—

9,3

Međunarodna financijska korporacija (International Finance Corporation, IFC)

22,1

(13,3)

—

8,8

Gorenjska Banka d.d.

15,5

(9,3)

—

6,2

NKBM banka

5,7

(3,4)

—

2,3

Ukupno mjera 3.

249

(122)

(27,5)

99,5

Izvor: Plan restrukturiranja.

Izvor:

| (25) | Mjera 4.: Nova financijska linija u iznosu od 39,5 milijuna EUR, koja se sastoji od: i. komercijalnog zajma banaka („banka koja osigurava nova financijska sredstva” (13)) u iznosu od 20 milijuna EUR s kamatnom stopom vezanom uz šestomjesečni EURIBOR + 5 % p.a., osiguranog kolateralom i ii. zajma privatnih klijenata društva(„korisnici novih novčanih sredstava” (14)) u iznosu od 19,5 milijuna EUR na neosiguranoj osnovi i bez kamata. |
| --- | --- |

(25)

Mjera 4.: Nova financijska linija u iznosu od 39,5 milijuna EUR, koja se sastoji od: i. komercijalnog zajma banaka („banka koja osigurava nova financijska sredstva” (13)) u iznosu od 20 milijuna EUR s kamatnom stopom vezanom uz šestomjesečni EURIBOR + 5 % p.a., osiguranog kolateralom i ii. zajma privatnih klijenata društva(„korisnici novih novčanih sredstava” (14)) u iznosu od 19,5 milijuna EUR na neosiguranoj osnovi i bez kamata.

13

14

| (26) | Mjera 5.: Dobrovoljno restrukturiranje duga od strane dobavljača (15) s financijskim učinkom od 21,8 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(26)

Mjera 5.: Dobrovoljno restrukturiranje duga od strane dobavljača (15) s financijskim učinkom od 21,8 milijuna EUR.

15

| (27) | Mjera 6.: Dobrovoljno restrukturiranje duga od strane davatelja leasinga (16) s financijskim učinkom od 6 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(27)

Mjera 6.: Dobrovoljno restrukturiranje duga od strane davatelja leasinga (16) s financijskim učinkom od 6 milijuna EUR.

leasinga

16

| (28) | Mjera 7.: Dobrovoljno reprogramiranje duga od strane banaka koje nisu obuhvaćene obveznom nagodbom (17) uz očekivani financijsku učinak od 3 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(28)

Mjera 7.: Dobrovoljno reprogramiranje duga od strane banaka koje nisu obuhvaćene obveznom nagodbom (17) uz očekivani financijsku učinak od 3 milijuna EUR.

17

| (29) | Mjera 8.: Financiranje kapitalnog izdatka snose kupci društva, u obliku zajma, u iznosu od 9,8 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(29)

Mjera 8.: Financiranje kapitalnog izdatka snose kupci društva, u obliku zajma, u iznosu od 9,8 milijuna EUR.

| (30) | Slovenija smatra da samo konverzija postojećeg državnog potraživanja koje proizlazi iz jamstva za potporu za sanaciju u kapital u iznosu od 21,7 milijuna EUR (dio mjere 1.) čini državnu potporu. |
| --- | --- |

(30)

Slovenija smatra da samo konverzija postojećeg državnog potraživanja koje proizlazi iz jamstva za potporu za sanaciju u kapital u iznosu od 21,7 milijuna EUR (dio mjere 1.) čini državnu potporu.

3.   PLAN RESTRUKTURIRANJA

PLAN RESTRUKTURIRANJA

| (31) | Kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 18., prvobitno objavljen plan restrukturiranja ažuriran je s obzirom na izmijenjene uvjete restrukturiranja predložene u okviru postupka obvezne nagodbe. Ključne stavke ažuriranog plana iste su kao one iz izvorno objavljenog plana. Izmjene se temeljno sastoje u proširenju mjera financijskog restrukturiranja kako bi uključivale širi opseg dionika i od jačanja operativnih mjera restrukturiranja kako bi se uzele u obzir implikacije obvezne nagodbe. |
| --- | --- |

(31)

Kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 18., prvobitno objavljen plan restrukturiranja ažuriran je s obzirom na izmijenjene uvjete restrukturiranja predložene u okviru postupka obvezne nagodbe. Ključne stavke ažuriranog plana iste su kao one iz izvorno objavljenog plana. Izmjene se temeljno sastoje u proširenju mjera financijskog restrukturiranja kako bi uključivale širi opseg dionika i od jačanja operativnih mjera restrukturiranja kako bi se uzele u obzir implikacije obvezne nagodbe.

| (32) | U skladu s planom, poteškoće društva proizlaze iz sve većeg porasta duga, opadanja poslovne učinkovitosti i negativnih trendova na automobilskom tržištu uzrokovanih globalnom gospodarskom i financijskom krizom |
| --- | --- |

(32)

U skladu s planom, poteškoće društva proizlaze iz sve većeg porasta duga, opadanja poslovne učinkovitosti i negativnih trendova na automobilskom tržištu uzrokovanih globalnom gospodarskom i financijskom krizom

| (33) | Rast prihoda u razdoblju 2000.–2008. u prosjeku je iznosio više od 20 % godišnje i prvenstveno je financiran iz vanjske posudbe, u većini slučajeva s kratkoročnim zajmovima, što je rezultiralo neusklađenošću dugoročne aktive i kratkoročne pasive iskorištene za financiranje te aktive. Tijekom tog razdoblja neto dug društva povećao se sedam puta i otada je ostao na visokoj razini. Društvo više nije bilo u mogućnosti otplatiti taj dug, a kamoli financirati potrebna kapitalna ulaganja. Osim toga, Cimos je nakupio znatne poslovne izdatke jer je poslovne aktivnosti financirao većinom tako što je odgađao rokove za plaćanje dobavljačima. Neplaćanje dobavljača na vrijeme nije se samo nadovezalo na probleme s likvidnošću, već je i poremetilo poslovanje koje se u automobilskoj industriji oslanja na pravovremenu isporuku. |
| --- | --- |

(33)

Rast prihoda u razdoblju 2000.–2008. u prosjeku je iznosio više od 20 % godišnje i prvenstveno je financiran iz vanjske posudbe, u većini slučajeva s kratkoročnim zajmovima, što je rezultiralo neusklađenošću dugoročne aktive i kratkoročne pasive iskorištene za financiranje te aktive. Tijekom tog razdoblja neto dug društva povećao se sedam puta i otada je ostao na visokoj razini. Društvo više nije bilo u mogućnosti otplatiti taj dug, a kamoli financirati potrebna kapitalna ulaganja. Osim toga, Cimos je nakupio znatne poslovne izdatke jer je poslovne aktivnosti financirao većinom tako što je odgađao rokove za plaćanje dobavljačima. Neplaćanje dobavljača na vrijeme nije se samo nadovezalo na probleme s likvidnošću, već je i poremetilo poslovanje koje se u automobilskoj industriji oslanja na pravovremenu isporuku.

| (34) | Glavni razlozi opadanja poslovne učinkovitosti društva obuhvaćaju lošu kvalitetu, visoke naknade za lom robu, lošije usluge za kupce, prekapacitiranost koja je uzrokovala visoke fiksne troškove, nemogućnost smanjenja troškova koja je dovela do pogoršanja marže i nestašica dobavne robe uzrokovana nepoštovanjem rokova za plaćanje dobavljačima. |
| --- | --- |

(34)

Glavni razlozi opadanja poslovne učinkovitosti društva obuhvaćaju lošu kvalitetu, visoke naknade za lom robu, lošije usluge za kupce, prekapacitiranost koja je uzrokovala visoke fiksne troškove, nemogućnost smanjenja troškova koja je dovela do pogoršanja marže i nestašica dobavne robe uzrokovana nepoštovanjem rokova za plaćanje dobavljačima.

| (35) | Svjetska gospodarska kriza i iznenadno smanjenje raspoloživosti kredita smanjili su potražnju za novim automobilima i povezanu potražnju za automobilskim dijelovima. Prihod od prodaje društva Cimos smanjio se 2008. i 2009., naglo se povećao 2010. i 2011. te se ponovno smanjio 2012. i 2013. Budući da društvo nije uspjelo smanjiti troškove, postalo je neprofitabilno i nije bilo sposobno samostalno stvarati dostatan protok novca za servisiranje duga. |
| --- | --- |

(35)

Svjetska gospodarska kriza i iznenadno smanjenje raspoloživosti kredita smanjili su potražnju za novim automobilima i povezanu potražnju za automobilskim dijelovima. Prihod od prodaje društva Cimos smanjio se 2008. i 2009., naglo se povećao 2010. i 2011. te se ponovno smanjio 2012. i 2013. Budući da društvo nije uspjelo smanjiti troškove, postalo je neprofitabilno i nije bilo sposobno samostalno stvarati dostatan protok novca za servisiranje duga.

| (36) | U cilju rješavanja razloga teškoća društvo Cimos pripremilo je plan restrukturiranja kojim se predviđa provedba financijskih i operativnih mjera restrukturiranja opisanih u nastavku. |
| --- | --- |

(36)

U cilju rješavanja razloga teškoća društvo Cimos pripremilo je plan restrukturiranja kojim se predviđa provedba financijskih i operativnih mjera restrukturiranja opisanih u nastavku.

| (37) | Razdoblje restrukturiranja nije izričito određeno u planu restrukturiranja. Planom se predviđa da je restrukturiranje učinkovito započelo u veljači 2014. i da će se mjere restrukturiranja provesti do 2016., a potpuna bi se korist trebala postići do 2018. (potrebne su dvije do tri godine da bi korist pojedinih mjera bila vidljiva u prognozama). Zbog toga, s obzirom da je društvu prognoziran povrat dugoročne održivosti do 2017. prema svim scenarijima, Komisija smatra da razdoblje restrukturiranja traje od veljače 2014. do kraja 2017. |
| --- | --- |

(37)

Razdoblje restrukturiranja nije izričito određeno u planu restrukturiranja. Planom se predviđa da je restrukturiranje učinkovito započelo u veljači 2014. i da će se mjere restrukturiranja provesti do 2016., a potpuna bi se korist trebala postići do 2018. (potrebne su dvije do tri godine da bi korist pojedinih mjera bila vidljiva u prognozama). Zbog toga, s obzirom da je društvu prognoziran povrat dugoročne održivosti do 2017. prema svim scenarijima, Komisija smatra da razdoblje restrukturiranja traje od veljače 2014. do kraja 2017.

3.1.   FINANCIJSKO RESTRUKTURIRANJE

| (38) | Prvobitno objavljenim planom restrukturiranja predviđa se da država provede konverziju postojećeg potraživanja proizašlog iz jamstva za potporu za sanaciju od 35 milijuna EUR u kapital i da dva javna dionika Cimosa, Modra Zavarovalnica d.d. i D.S.U. d.o.o., upišu dodatni dionički kapital od 6,5 milijuna EUR. Osim toga, prvobitno objavljenim planom predviđeni su konverzija i reprogramiranje Cimosova bankovnog duga u iznosu od približno 250–270 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(38)

Prvobitno objavljenim planom restrukturiranja predviđa se da država provede konverziju postojećeg potraživanja proizašlog iz jamstva za potporu za sanaciju od 35 milijuna EUR u kapital i da dva javna dionika Cimosa, Modra Zavarovalnica d.d. i D.S.U. d.o.o., upišu dodatni dionički kapital od 6,5 milijuna EUR. Osim toga, prvobitno objavljenim planom predviđeni su konverzija i reprogramiranje Cimosova bankovnog duga u iznosu od približno 250–270 milijuna EUR.

| (39) | Prema ažuriranom planu restrukturiranje potraživanja države i bankovni dug ostaju središnji element financijskog restrukturiranja, ali će se provesti uz izmijenjene uvjete dogovorene u okviru postupka obvezne nagodbe. Nadalje, ostali dionici, uključujući kupce, dobavljače, davatelja leasinga i banke izvan postupka obvezne nagodbe dobrovoljno će doprinijeti financijskom restrukturiranju smanjenjem svojih potraživanja ili osiguranjem financiranja. Međutim, dva javna dionika neće više osiguravati kapital, kako je bilo predviđeno prema prvobitno objavljenom planu. |
| --- | --- |

(39)

Prema ažuriranom planu restrukturiranje potraživanja države i bankovni dug ostaju središnji element financijskog restrukturiranja, ali će se provesti uz izmijenjene uvjete dogovorene u okviru postupka obvezne nagodbe. Nadalje, ostali dionici, uključujući kupce, dobavljače, davatelja leasinga i banke izvan postupka obvezne nagodbe dobrovoljno će doprinijeti financijskom restrukturiranju smanjenjem svojih potraživanja ili osiguranjem financiranja. Međutim, dva javna dionika neće više osiguravati kapital, kako je bilo predviđeno prema prvobitno objavljenom planu.

leasinga

| (40) | Financijski dug društva Cimos sastoji se od potraživanja države prema društvu u odnosu na jamstvo za potporu za sanaciju od 36,2 milijuna EUR (uključujući dospjele kamate), potraživanja države prema društvu u ukupnom iznosu od 39 milijuna EUR u odnosu na druga jamstva (18) i razne kredite izdane od niza banaka. Država i banke u postupku obvezne nagodbe dogovorile su se o restrukturiranju ovoga duga kombinacijom konverzije postojećeg duga u kapital, smanjenja iznosa za otplatu i reprogramiranja otplate uz uvjete opisane u uvodnim izjavama 22.–24. Namjera je dovesti dug društva na održivu razinu na kojoj ga je moguće servisirati. Time će se otvoriti i izvori novca potrebni za financiranje poslovanja te poboljšati kreditna vjerodostojnost društva Cimos u očima kupaca, dobavljača i financijskih vjerovnika. |
| --- | --- |

(40)

Financijski dug društva Cimos sastoji se od potraživanja države prema društvu u odnosu na jamstvo za potporu za sanaciju od 36,2 milijuna EUR (uključujući dospjele kamate), potraživanja države prema društvu u ukupnom iznosu od 39 milijuna EUR u odnosu na druga jamstva (18) i razne kredite izdane od niza banaka. Država i banke u postupku obvezne nagodbe dogovorile su se o restrukturiranju ovoga duga kombinacijom konverzije postojećeg duga u kapital, smanjenja iznosa za otplatu i reprogramiranja otplate uz uvjete opisane u uvodnim izjavama 22.–24. Namjera je dovesti dug društva na održivu razinu na kojoj ga je moguće servisirati. Time će se otvoriti i izvori novca potrebni za financiranje poslovanja te poboljšati kreditna vjerodostojnost društva Cimos u očima kupaca, dobavljača i financijskih vjerovnika.

18

| (41) | Cimos će trebati dodatna sredstva za financiranje svojih obrtnih sredstava i otplaćivanje obveza proizašlih iz restrukturiranja duga, koji su neophodan preduvjet za vraćanje solventnosti i profitabilnosti. S tim je ciljem društvo Cimos dogovorilo s bankama i glavnim kupcima da će oni osigurati 39,5 milijuna EUR u obliku nove financijske linije uz uvjete opisane u uvodnoj izjavi 25. |
| --- | --- |

(41)

Cimos će trebati dodatna sredstva za financiranje svojih obrtnih sredstava i otplaćivanje obveza proizašlih iz restrukturiranja duga, koji su neophodan preduvjet za vraćanje solventnosti i profitabilnosti. S tim je ciljem društvo Cimos dogovorilo s bankama i glavnim kupcima da će oni osigurati 39,5 milijuna EUR u obliku nove financijske linije uz uvjete opisane u uvodnoj izjavi 25.

| (42) | Društvo je sklopilo sporazume i sa svojim dobavljačima o dobrovoljnom restrukturiranju redovnih poslovnih tužbi na temelju dobavljačkih ugovora. Sporazumom se predviđa da će dobavljači restrukturirati svoja potraživanja kombinacijom jednokratne otplate dijela potraživanja i reprogramiranjem i otpisom ostatka. Financijski učinak ove mjere u iznosu od 21,8 milijuna odgovara iznosu otpisanih izdataka Cimosa. |
| --- | --- |

(42)

Društvo je sklopilo sporazume i sa svojim dobavljačima o dobrovoljnom restrukturiranju redovnih poslovnih tužbi na temelju dobavljačkih ugovora. Sporazumom se predviđa da će dobavljači restrukturirati svoja potraživanja kombinacijom jednokratne otplate dijela potraživanja i reprogramiranjem i otpisom ostatka. Financijski učinak ove mjere u iznosu od 21,8 milijuna odgovara iznosu otpisanih izdataka Cimosa.

| (43) | Cimos je sklopio ugovor s Hypo Leasing d.o.o. (koji sad posluje kao Heta Asset Resolution d.o.o.), davateljem leasinga, o dobrovoljnom restrukturiranju potraživanja koja proizlaze iz ugovora o financijskom leasingu. Na temelju ugovora davatelj leasinga primit će jednokratnu uplatu (uključujući kaznene kamate) od 2,3 milijuna EUR, otpisati 6 milijuna EUR, što je izjavljeni financijski učinak ove mjere, i reprogramirati otplaćivanje preostalog dugovanja tijekom 4 godine s odgodom plaćanja od godinu dana. |
| --- | --- |

(43)

Cimos je sklopio ugovor s Hypo Leasing d.o.o. (koji sad posluje kao Heta Asset Resolution d.o.o.), davateljem leasinga, o dobrovoljnom restrukturiranju potraživanja koja proizlaze iz ugovora o financijskom leasingu. Na temelju ugovora davatelj leasinga primit će jednokratnu uplatu (uključujući kaznene kamate) od 2,3 milijuna EUR, otpisati 6 milijuna EUR, što je izjavljeni financijski učinak ove mjere, i reprogramirati otplaćivanje preostalog dugovanja tijekom 4 godine s odgodom plaćanja od godinu dana.

leasinga

leasingu

leasinga

| (44) | Izvan okvira postupka obvezne nagodbe Cimos je zaključio ili je u završnoj fazi pregovora da zaključi bilateralne sporazume o restrukturiranju duga sa svojim poslovnim bankama koje nisu iz Slovenije. Financijski učinak ove mjere, koji se sastoji od produljenja ročnosti kredita, promjena u odnosu na kamate i moratorija na otplatu glavnice, procjenjuje se na 3 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(44)

Izvan okvira postupka obvezne nagodbe Cimos je zaključio ili je u završnoj fazi pregovora da zaključi bilateralne sporazume o restrukturiranju duga sa svojim poslovnim bankama koje nisu iz Slovenije. Financijski učinak ove mjere, koji se sastoji od produljenja ročnosti kredita, promjena u odnosu na kamate i moratorija na otplatu glavnice, procjenjuje se na 3 milijuna EUR.

| (45) | Kapitalni je izdatak („capex”) proteklih godina smanjen zbog ograničeno dostupnog novca, što je dovelo do nižeg ulaganja i lošeg održavanja opreme. Cimos namjerava dovesti kapitalni izdatak na razinu potrebnu za provođenje restrukturiranja. To će djelomično financirati kupci, a djelomično Cimos. Kupci su se dogovorili da će financirati strojnu obradu specifičnu za njihove potrebe i izdatke za strojeve u obliku zajma Cimosu u iznosu od 9,8 milijuna EUR. Cimos će financirati preostali potrebni kapitalni izdatak iz vlastitih sredstava. |
| --- | --- |

(45)

Kapitalni je izdatak („capex”) proteklih godina smanjen zbog ograničeno dostupnog novca, što je dovelo do nižeg ulaganja i lošeg održavanja opreme. Cimos namjerava dovesti kapitalni izdatak na razinu potrebnu za provođenje restrukturiranja. To će djelomično financirati kupci, a djelomično Cimos. Kupci su se dogovorili da će financirati strojnu obradu specifičnu za njihove potrebe i izdatke za strojeve u obliku zajma Cimosu u iznosu od 9,8 milijuna EUR. Cimos će financirati preostali potrebni kapitalni izdatak iz vlastitih sredstava.

| (46) | Kako bi dalje poboljšao likvidnost, Cimos je postigao sporazum s kupcima o skraćivanju razdoblja plaćanja s 30 – 60 dana na tjedan dana, do lipnja 2015. Procjenjuje se da bi mjera mogla poboljšati likvidnost za približno 10 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(46)

Kako bi dalje poboljšao likvidnost, Cimos je postigao sporazum s kupcima o skraćivanju razdoblja plaćanja s 30 – 60 dana na tjedan dana, do lipnja 2015. Procjenjuje se da bi mjera mogla poboljšati likvidnost za približno 10 milijuna EUR.

| (47) | Konačno, Cimos planira dobiti zajam od 25 milijuna EUR po tržišnim uvjetima za financiranje poslovanja u razdoblju 2018.–2019. nakon isteka razdoblja restrukturiranja. |
| --- | --- |

(47)

Konačno, Cimos planira dobiti zajam od 25 milijuna EUR po tržišnim uvjetima za financiranje poslovanja u razdoblju 2018.–2019. nakon isteka razdoblja restrukturiranja.

3.2.   RESTRUKTURIRANJE POSLOVANJA

| (48) | Što se tiče restrukturiranja poslovanja, prvobitno objavljenim planom restrukturiranja predviđala se primjena upravljanja koje kontinuirano radi na unapređenju poslovanja društva, konsolidiranje proizvodnih sposobnosti, povećanje uloga poslovnih jedinica i odgovornosti, unapređenje nabave, optimizacija inventara i restrukturiranje ljudskih resursa. Te se mjere provode, iako su u okviru ažuriranog plana pojačane i proširene kako bi se uzele u obzir poslovne implikacije postupka obvezne nagodbe. |
| --- | --- |

(48)

Što se tiče restrukturiranja poslovanja, prvobitno objavljenim planom restrukturiranja predviđala se primjena upravljanja koje kontinuirano radi na unapređenju poslovanja društva, konsolidiranje proizvodnih sposobnosti, povećanje uloga poslovnih jedinica i odgovornosti, unapređenje nabave, optimizacija inventara i restrukturiranje ljudskih resursa. Te se mjere provode, iako su u okviru ažuriranog plana pojačane i proširene kako bi se uzele u obzir poslovne implikacije postupka obvezne nagodbe.

| (49) | Naime, mjere restrukturiranja poslovanja imat će veći učinak na broj zaposlenika grupacije, troškove rada i fiksne režijske troškove od prvobitno planiranoga, u cilju stvaranja neto dobiti i kapitala u najranijoj mogućoj fazi. Za ostvarivanje toga cilja, s obzirom na viši očekivani pad prodaje od prvobitno pretpostavljenoga i povećanje troškova održavanja, očekuje se da će izmijenjene mjere stvoriti veće uštede troškova nego što je prvobitno planirano. |
| --- | --- |

(49)

Naime, mjere restrukturiranja poslovanja imat će veći učinak na broj zaposlenika grupacije, troškove rada i fiksne režijske troškove od prvobitno planiranoga, u cilju stvaranja neto dobiti i kapitala u najranijoj mogućoj fazi. Za ostvarivanje toga cilja, s obzirom na viši očekivani pad prodaje od prvobitno pretpostavljenoga i povećanje troškova održavanja, očekuje se da će izmijenjene mjere stvoriti veće uštede troškova nego što je prvobitno planirano.

| (50) | Rezervirani poslovi društva s vremenom će se smanjivati jer se za tri četvrtine projekata koji su u tijeku očekuje da će biti završeni do 2019. Opadanje postojećeg poslovanja morat će se nadoknaditi novim projektima. U tom će cilju društvo primijeniti trgovinske mjere, od kojih najvažnije uključuju zadržavanje dugoročnih kupaca na način da se s njima surađuje odmah u fazi razvoja proizvoda, ulazak na nova tržišta s postojećim proizvodima i razvoj novih proizvoda za postojeća i nova tržišta. Predviđa se da će prihod od prodaje opadati u razdoblju 2015.–2018. te početi rasti 2019. Očekuje se da mjere neće stvarati dodatne troškove. |
| --- | --- |

(50)

Rezervirani poslovi društva s vremenom će se smanjivati jer se za tri četvrtine projekata koji su u tijeku očekuje da će biti završeni do 2019. Opadanje postojećeg poslovanja morat će se nadoknaditi novim projektima. U tom će cilju društvo primijeniti trgovinske mjere, od kojih najvažnije uključuju zadržavanje dugoročnih kupaca na način da se s njima surađuje odmah u fazi razvoja proizvoda, ulazak na nova tržišta s postojećim proizvodima i razvoj novih proizvoda za postojeća i nova tržišta. Predviđa se da će prihod od prodaje opadati u razdoblju 2015.–2018. te početi rasti 2019. Očekuje se da mjere neće stvarati dodatne troškove.

| (51) | Društvo Cimos planira smanjiti broj zaposlenih s 6 855 zaposlenika u svibnju 2014. na [...] (*1) zaposlenika u [...], čime se očekuje godišnja ušteda troškova od [...] EUR. Povezani troškovi isplate otpremnina procjenjuju se na [...] EUR i nastat će u [...] godini. |
| --- | --- |

(51)

Društvo Cimos planira smanjiti broj zaposlenih s 6 855 zaposlenika u svibnju 2014. na [...] (*1) zaposlenika u [...], čime se očekuje godišnja ušteda troškova od [...] EUR. Povezani troškovi isplate otpremnina procjenjuju se na [...] EUR i nastat će u [...] godini.

*1

| (52) | Društvo je odlučilo smanjiti broj pogona s 20 na 13 u razdoblju 2014. – 2016. kako bi konsolidiralo proizvodni kapacitet i usredotočilo se na osnovnu djelatnost. Očekuje se da će postupci prodaje osigurati 5,1 milijuna EUR, čime će se poboljšati likvidnost. Osim toga, u razdoblju 2013.–2014. Cimos je prodao svoje podružnice TPS Labin, TPS Novi Knezevac (sektor za poljoprivredu), Litostroj Power (sektor za energetiku) i Cimos Titan (sektor za strojeve), koje su ostvarivale ukupni prihod od približno 25 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(52)

Društvo je odlučilo smanjiti broj pogona s 20 na 13 u razdoblju 2014. – 2016. kako bi konsolidiralo proizvodni kapacitet i usredotočilo se na osnovnu djelatnost. Očekuje se da će postupci prodaje osigurati 5,1 milijuna EUR, čime će se poboljšati likvidnost. Osim toga, u razdoblju 2013.–2014. Cimos je prodao svoje podružnice TPS Labin, TPS Novi Knezevac (sektor za poljoprivredu), Litostroj Power (sektor za energetiku) i Cimos Titan (sektor za strojeve), koje su ostvarivale ukupni prihod od približno 25 milijuna EUR.

| (53) | Planom se predviđaju mjere kvalitete za unapređenje radnih procesa, npr. protoka materijala, interne ambalaže, rukovanja alatima za rezanje i upravljanja robom na zalihi. Osim toga mjere će se provesti kako bi se unaprijedili proizvodni postupci, uključujući promjenu i preseljenje pojedinih proizvodnih linija, zamjenu ili izbacivanje određenih proizvodnih materijala i obnavljanje, popravak i zamjenu radne opreme. Očekuje se porast godišnje dobiti od provedbe ovih mjera s 0,9 milijuna EUR 2015. na 5 milijuna EUR nakon 2017. |
| --- | --- |

(53)

Planom se predviđaju mjere kvalitete za unapređenje radnih procesa, npr. protoka materijala, interne ambalaže, rukovanja alatima za rezanje i upravljanja robom na zalihi. Osim toga mjere će se provesti kako bi se unaprijedili proizvodni postupci, uključujući promjenu i preseljenje pojedinih proizvodnih linija, zamjenu ili izbacivanje određenih proizvodnih materijala i obnavljanje, popravak i zamjenu radne opreme. Očekuje se porast godišnje dobiti od provedbe ovih mjera s 0,9 milijuna EUR 2015. na 5 milijuna EUR nakon 2017.

| (54) | U području lanca dobave društvo namjerava smanjiti broj [...], smanjiti troškove premium transporta smanjenjem zaostalih proizvodnih poslova za poznate kupce, pojednostavniti protok materijala među pogonima i smanjiti [...] dodjeljivanjem ugovora na temelju raspisa natječaja. Očekivano smanjenje troškova u lancu nabave konačno će dostići 5,3 milijuna EUR na godinu od 2018. nadalje. Dotada se očekuje da će se ušteda postupno povećati, s 1,8 milijuna EUR 2015. na 4,1 milijuna EUR 2017. |
| --- | --- |

(54)

U području lanca dobave društvo namjerava smanjiti broj [...], smanjiti troškove premium transporta smanjenjem zaostalih proizvodnih poslova za poznate kupce, pojednostavniti protok materijala među pogonima i smanjiti [...] dodjeljivanjem ugovora na temelju raspisa natječaja. Očekivano smanjenje troškova u lancu nabave konačno će dostići 5,3 milijuna EUR na godinu od 2018. nadalje. Dotada se očekuje da će se ušteda postupno povećati, s 1,8 milijuna EUR 2015. na 4,1 milijuna EUR 2017.

premium

| (55) | Društvo također planira unaprijediti postupke nabave tako što će pregovarati o popustima na količinu s postojećim dobavljačima [...] kako bi osiguralo povoljnije cijene, kao i centralizacijom funkcije nabave. Tekući problemi s likvidnošću potaknuli su mnoge dobavljače da odbiju dogovore s društvom Cimos, čime se ograničila njegova mogućnost optimizacije troškova pomoću promjene dobavljača. Očekuje se da će se to promijeniti nakon izlaska iz postupka obvezne nagodbe. Očekuje se da će dobit proizašla iz unapređenja postupka nabave dostići 11,3 milijuna EUR u razdoblju od 2015.–2018. |
| --- | --- |

(55)

Društvo također planira unaprijediti postupke nabave tako što će pregovarati o popustima na količinu s postojećim dobavljačima [...] kako bi osiguralo povoljnije cijene, kao i centralizacijom funkcije nabave. Tekući problemi s likvidnošću potaknuli su mnoge dobavljače da odbiju dogovore s društvom Cimos, čime se ograničila njegova mogućnost optimizacije troškova pomoću promjene dobavljača. Očekuje se da će se to promijeniti nakon izlaska iz postupka obvezne nagodbe. Očekuje se da će dobit proizašla iz unapređenja postupka nabave dostići 11,3 milijuna EUR u razdoblju od 2015.–2018.

| (56) | Mjere smanjenja dodatnih troškova uglavnom su usmjerene na smanjenje troškova usluga (režije, informacijska tehnologija, telekomunikacija, čišćenje i sigurnost), ostali operativni troškovi (npr. bankovne naknade, troškovi najma), i prekid promotivnih aktivnosti nepovezanih s poslovanjem (donacije lokalnim sportskim klubovima). Očekuje se da će mjere rezultirati uštedom od 0,3 milijuna EUR 2015., a poslije 0,6 milijuna EUR na godinu. |
| --- | --- |

(56)

Mjere smanjenja dodatnih troškova uglavnom su usmjerene na smanjenje troškova usluga (režije, informacijska tehnologija, telekomunikacija, čišćenje i sigurnost), ostali operativni troškovi (npr. bankovne naknade, troškovi najma), i prekid promotivnih aktivnosti nepovezanih s poslovanjem (donacije lokalnim sportskim klubovima). Očekuje se da će mjere rezultirati uštedom od 0,3 milijuna EUR 2015., a poslije 0,6 milijuna EUR na godinu.

| (57) | U okviru mjere optimizacije inventara društvo Cimos planira bolje nadzirati zastarjelu zalihu robe, uvesti konsignacijsko skladište, povećati učestalost dostave, smanjiti zalihe sirovina i povećati zalihe gotove robe, u cilju pružanja bolje usluge kupcima. |
| --- | --- |

(57)

U okviru mjere optimizacije inventara društvo Cimos planira bolje nadzirati zastarjelu zalihu robe, uvesti konsignacijsko skladište, povećati učestalost dostave, smanjiti zalihe sirovina i povećati zalihe gotove robe, u cilju pružanja bolje usluge kupcima.

3.3.   PREGLED TROŠKOVA RESTRUKTURIRANJA I IZVORA FINANCIRANJA

| (58) | U skladu s planom restrukturiranja ukupni troškovi restrukturiranja iznose 350,7 milijuna EUR i njihovo financiranje planira se iz vlastitog doprinosa u iznosu od 329 milijuna EUR i iz državne potpore u iznosu od 21,7 milijuna EUR. Troškovi restrukturiranja i izvori financiranja sažeti su u tablici 4.

  Tablica 4.


  Troškovi restrukturiranja i izvori financiranja









  (milijuni EUR) |
| --- | --- |
| Stavka u trošku restrukturiranja | Izvor financiranja |
| Otplata poslovnom vjerovniku | 113,1 | Prijavljeni vlastiti doprinos | 329,0 |
| Prijašnji poslovni gubitci i gubitci iz 2014. | 65,2 |
| Kapitalni izdatak | 18,3 | Prijavljena državna potpora (potpora za sanaciju pretvorena u kapital) | 21,7 |
| Otplata kapitalnog izdatka koji financiraju kupci | 9,8 |
| Gubitak na prodaji podružnice Litostroj Power | 17,5 | | |
| Gubitak na prodaji podružnice Cimos Titan | 2,5 | | |
| Otplata duga koji se odnosi na Litostroj Power | 21,4 | | |
| Uplate otpremnina | 8,4 | | |
| Naknade savjetniku za restrukturiranje | 3,0 | | |
| Kaznene kamate na zajam i zakašnjelo plaćanje | 2,3 | | |
| Raspon ograničenog kapitala i minimalnog novca | 49,0 | | |
| Kamate na potporu za sanaciju | 1,2 | | |
| Otplata novih financijskih sredstava | 39,0 | | |
| Ukupni troškovi | 350,7 | Ukupni izvori financiranja | 350,7 |
| Izvor: Plan restrukturiranja |

(58)

U skladu s planom restrukturiranja ukupni troškovi restrukturiranja iznose 350,7 milijuna EUR i njihovo financiranje planira se iz vlastitog doprinosa u iznosu od 329 milijuna EUR i iz državne potpore u iznosu od 21,7 milijuna EUR. Troškovi restrukturiranja i izvori financiranja sažeti su u tablici 4.

Tablica 4.

Tablica 4.

Troškovi restrukturiranja i izvori financiranja

Troškovi restrukturiranja i izvori financiranja

(milijuni EUR)

Stavka u trošku restrukturiranja

Izvor financiranja

Otplata poslovnom vjerovniku

113,1

Prijavljeni vlastiti doprinos

329,0

Prijašnji poslovni gubitci i gubitci iz 2014.

65,2

Kapitalni izdatak

18,3

Prijavljena državna potpora (potpora za sanaciju pretvorena u kapital)

21,7

Otplata kapitalnog izdatka koji financiraju kupci

9,8

Gubitak na prodaji podružnice Litostroj Power

17,5

Gubitak na prodaji podružnice Cimos Titan

2,5

Otplata duga koji se odnosi na Litostroj Power

21,4

Uplate otpremnina

8,4

Naknade savjetniku za restrukturiranje

3,0

Kaznene kamate na zajam i zakašnjelo plaćanje

2,3

Raspon ograničenog kapitala i minimalnog novca

49,0

Kamate na potporu za sanaciju

1,2

Otplata novih financijskih sredstava

39,0

Ukupni troškovi

350,7

Ukupni izvori financiranja

350,7

Izvor: Plan restrukturiranja

Izvor:

| (59) | Prijavljena razina vlastitog doprinosa iznosi 94 % ukupnih troškova restrukturiranja. |
| --- | --- |

(59)

Prijavljena razina vlastitog doprinosa iznosi 94 % ukupnih troškova restrukturiranja.

Troškovi restrukturiranja

Troškovi restrukturiranja

| (60) | Zbog ograničene likvidnosti društvo Cimos nakupilo je znatne poslovne troškove, koji se moraju otplatiti kako bi se osigurala kontinuirana nabava i stabilnost poslovanja. Društvo je otplatilo poslovne troškove od 20,5 milijuna EUR prije pristupanja postupku obvezne nagodbe i mora otplatiti daljnji dug od 92,6 milijuna EUR prilikom započinjanja postupka obvezne nagodbe. Ukupna otplata iznosi 113,1 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(60)

Zbog ograničene likvidnosti društvo Cimos nakupilo je znatne poslovne troškove, koji se moraju otplatiti kako bi se osigurala kontinuirana nabava i stabilnost poslovanja. Društvo je otplatilo poslovne troškove od 20,5 milijuna EUR prije pristupanja postupku obvezne nagodbe i mora otplatiti daljnji dug od 92,6 milijuna EUR prilikom započinjanja postupka obvezne nagodbe. Ukupna otplata iznosi 113,1 milijuna EUR.

| (61) | Od 2014. predviđeni akumulirani troškovi društva iznosili su 211,4 milijuna EUR, i negativni kapital – 155,6 milijuna EUR. U skladu s pravilima obvezne nagodbe, da bi se restrukturirano društvo smatralo održivim nakon izlaska iz postupka obvezne nagodbe, ono ne može imati negativan kapital. Stoga akumulirani troškovi moraju biti pokriveni. Gornji iznos mora biti prilagođen uz pomoć stavki prikazanih zasebno u tablici 4. (gubici nastali prodajom pogona, uplate otpremnina, naknade za savjetnika za restrukturiranje, kaznene kamate za leasing i otplata poslovnih vjerovnika). Saldirani iznos doseže 65,2 milijuna EUR i čini prijašnje gubitke u poslovanju koje treba pokriti tijekom restrukturiranja. |
| --- | --- |

(61)

Od 2014. predviđeni akumulirani troškovi društva iznosili su 211,4 milijuna EUR, i negativni kapital – 155,6 milijuna EUR. U skladu s pravilima obvezne nagodbe, da bi se restrukturirano društvo smatralo održivim nakon izlaska iz postupka obvezne nagodbe, ono ne može imati negativan kapital. Stoga akumulirani troškovi moraju biti pokriveni. Gornji iznos mora biti prilagođen uz pomoć stavki prikazanih zasebno u tablici 4. (gubici nastali prodajom pogona, uplate otpremnina, naknade za savjetnika za restrukturiranje, kaznene kamate za leasing i otplata poslovnih vjerovnika). Saldirani iznos doseže 65,2 milijuna EUR i čini prijašnje gubitke u poslovanju koje treba pokriti tijekom restrukturiranja.

leasing

| (62) | Kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 45., kapitalni je izdatak nedavnih godina bio nedovoljan zbog deficita novca. To je često dovodilo do odgoda u proizvodnji i nemogućnosti društva Cimos da ispuni svoje obveze prema kupcima. Kapitalni izdatak predviđen prema planu namijenjen je osiguranju da će društvo Cimos ispuniti sve svoje buduće ugovorne obveze te je stoga neophodan za ponovnu uspostavu održivosti. |
| --- | --- |

(62)

Kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 45., kapitalni je izdatak nedavnih godina bio nedovoljan zbog deficita novca. To je često dovodilo do odgoda u proizvodnji i nemogućnosti društva Cimos da ispuni svoje obveze prema kupcima. Kapitalni izdatak predviđen prema planu namijenjen je osiguranju da će društvo Cimos ispuniti sve svoje buduće ugovorne obveze te je stoga neophodan za ponovnu uspostavu održivosti.

| (63) | Dio kapitalnog izdatka u iznosu od 9,8 milijuna EUR financirat će kupci u obliku zajma. Društvo Cimos taj će zajam trebati otplatiti i stoga on čini trošak restrukturiranja. |
| --- | --- |

(63)

Dio kapitalnog izdatka u iznosu od 9,8 milijuna EUR financirat će kupci u obliku zajma. Društvo Cimos taj će zajam trebati otplatiti i stoga on čini trošak restrukturiranja.

| (64) | Prilikom prodaje svojih podružnica Litostroj Power (sektor za energetiku) i Cimos Titan (sektor za strojeve) Cimos je evidentirao gubitak prilikom prodaje od 20 milijuna EUR, čime se povećavaju akumulirani troškovi opisani u uvodnoj izjavi 61. |
| --- | --- |

(64)

Prilikom prodaje svojih podružnica Litostroj Power (sektor za energetiku) i Cimos Titan (sektor za strojeve) Cimos je evidentirao gubitak prilikom prodaje od 20 milijuna EUR, čime se povećavaju akumulirani troškovi opisani u uvodnoj izjavi 61.

| (65) | Prihode od prodaje podružnice Litostroj Power u iznosu od 21,4 milijuna EUR društvo Cimos iskoristilo je za otplatu bankovnih kredita, u skladu sa sporazumima o financijskom instrumentu. |
| --- | --- |

(65)

Prihode od prodaje podružnice Litostroj Power u iznosu od 21,4 milijuna EUR društvo Cimos iskoristilo je za otplatu bankovnih kredita, u skladu sa sporazumima o financijskom instrumentu.

| (66) | Otpuštanje radnika planirano kao dio restrukturiranja poslovanja stvorit će troškove otpremnina od 8,4 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(66)

Otpuštanje radnika planirano kao dio restrukturiranja poslovanja stvorit će troškove otpremnina od 8,4 milijuna EUR.

| (67) | Društvo je angažiralo konzultante da savjetuju upravni odbor o planiranju i izvršavanju postupka restrukturiranja. Procjenjuje se da povezani trošak stručnih usluga iznosi [...] EUR. |
| --- | --- |

(67)

Društvo je angažiralo konzultante da savjetuju upravni odbor o planiranju i izvršavanju postupka restrukturiranja. Procjenjuje se da povezani trošak stručnih usluga iznosi [...] EUR.

| (68) | Kao dio dogovora sklopljenog s davateljem leasinga (vidjeti uvodnu izjavu 43.) Cimos mora unaprijed riješiti dio svojih obveza, uključujući kaznene kamate. |
| --- | --- |

(68)

Kao dio dogovora sklopljenog s davateljem leasinga (vidjeti uvodnu izjavu 43.) Cimos mora unaprijed riješiti dio svojih obveza, uključujući kaznene kamate.

leasinga

| (69) | Kako bi poslovao na tržištu vlastitim snagama, za društvo Cimos nije dovoljno da samo pokrije akumulirane troškove. Uobičajena je praksa u automobilskoj industriji da kupci zahtijevaju dovoljan omjer duga i kapitala da bi ponuditelj sudjelovao u natječajima. Da bi moglo sudjelovati u natječajima, što je nužno za ostvarivanje planiranih ciljeva prodaje i u konačnici ponovnog uspostavljanja održivosti, društvo Cimos mora imati minimalni iznos kapitala procijenjen na 39 milijuna EUR. Osim toga treba mu 10 milijuna EUR za osiguranje sigurnosne granice dostatnog novca da bi se stabilizirala likvidnost i ponovno zadobilo povjerenje na tržištu nakon izlaska iz postupka pokrenutog zbog insolventnosti. |
| --- | --- |

(69)

Kako bi poslovao na tržištu vlastitim snagama, za društvo Cimos nije dovoljno da samo pokrije akumulirane troškove. Uobičajena je praksa u automobilskoj industriji da kupci zahtijevaju dovoljan omjer duga i kapitala da bi ponuditelj sudjelovao u natječajima. Da bi moglo sudjelovati u natječajima, što je nužno za ostvarivanje planiranih ciljeva prodaje i u konačnici ponovnog uspostavljanja održivosti, društvo Cimos mora imati minimalni iznos kapitala procijenjen na 39 milijuna EUR. Osim toga treba mu 10 milijuna EUR za osiguranje sigurnosne granice dostatnog novca da bi se stabilizirala likvidnost i ponovno zadobilo povjerenje na tržištu nakon izlaska iz postupka pokrenutog zbog insolventnosti.

| (70) | Kamata na iznos koji je društvo posudilo na tržištu zahvaljujući jamstvu za potporu za sanaciju, obračunana 3. lipnja 2014., naime na početku postupka obvezne nagodbe, iznosi 1,2 milijuna EUR i mora biti otplaćena kao dio restrukturiranja. |
| --- | --- |

(70)

Kamata na iznos koji je društvo posudilo na tržištu zahvaljujući jamstvu za potporu za sanaciju, obračunana 3. lipnja 2014., naime na početku postupka obvezne nagodbe, iznosi 1,2 milijuna EUR i mora biti otplaćena kao dio restrukturiranja.

| (71) | Društvo Cimos morat će otplatiti i dug proizašao iz nove financijske linije, opisane u uvodnoj izjavi 41. Povezani trošak restrukturiranja koji je prijavila Slovenija iznosi 39 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(71)

Društvo Cimos morat će otplatiti i dug proizašao iz nove financijske linije, opisane u uvodnoj izjavi 41. Povezani trošak restrukturiranja koji je prijavila Slovenija iznosi 39 milijuna EUR.

Izvori financiranja

Izvori financiranja

| (72) | Prijavljeni izvori vlastitog doprinosa uključuju novu financijsku liniju (vidjeti uvodnu izjavu 41.), kapitalni izdatak koji financiraju društvo Cimos i kupci (vidjeti uvodnu izjavu 45.), prihode od prodaje podružnice Litostroj Power (vidjeti uvodnu izjavu 52.), korist od mjera financijskog restrukturiranja opisanih u odjeljku 3.1 i doprinos društva Cimos restrukturiranju duga dobavljača (vidjeti uvodnu izjavu 42.). Izvori vlastitog doprinosa detaljno su analizirani u odjeljku 8.8. |
| --- | --- |

(72)

Prijavljeni izvori vlastitog doprinosa uključuju novu financijsku liniju (vidjeti uvodnu izjavu 41.), kapitalni izdatak koji financiraju društvo Cimos i kupci (vidjeti uvodnu izjavu 45.), prihode od prodaje podružnice Litostroj Power (vidjeti uvodnu izjavu 52.), korist od mjera financijskog restrukturiranja opisanih u odjeljku 3.1 i doprinos društva Cimos restrukturiranju duga dobavljača (vidjeti uvodnu izjavu 42.). Izvori vlastitog doprinosa detaljno su analizirani u odjeljku 8.8.

| (73) | Objavljena državna potpora sastoji se od konverzije potraživanja države prema Cimosu proizašlog iz jamstva za potporu za sanaciju u kapital u iznosu od 21,7 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(73)

Objavljena državna potpora sastoji se od konverzije potraživanja države prema Cimosu proizašlog iz jamstva za potporu za sanaciju u kapital u iznosu od 21,7 milijuna EUR.

3.4.   PONOVNA USPOSTAVA DUGOROČNE ODRŽIVOSTI

| (74) | Planom restrukturiranja predviđa se, prema realnom scenariju, ponovna uspostava održivosti 2015., a prema pesimističnom scenariju 2017., zahvaljujući provedbi mjera restrukturiranja u razdoblju 2014.–2016. Odabrani planirani financijski podaci prema realnom scenariju predstavljeni su u tablici 5.

  Tablica 5.


  Odabrani planirani financijski podaci prema realnom scenariju












  (iznosi u milijunima EUR) |
| --- | --- |
| | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. |
| Neto prodaja | 370,4 | 358,1 | 327,2 | 321,8 | 316,0 | 345,0 |
| Zarada prije kamata i poreza (EBIT) | – 7,7 | 10,1 | 10,7 | 11,6 | 12,1 | 18,8 |
| Neto dobit/gubitak | – 77,8 | 2,1 | 2,9 | 4,2 | 5,0 | 11,1 |
| Protok novca potreban za poslovanje | 2,9 | 19,0 | 32,1 | 40,5 | 34,1 | 27,6 |
| Kapital | – 155,6 | 53,2 | 56,2 | 60,4 | 65,4 | 76,4 |
| Povrat kapitala | — | 3,9 % | 5,2 % | 7,0 % | 7,6 % | 14,5 % |
| Izvor: Plan restrukturiranja. |

(74)

Planom restrukturiranja predviđa se, prema realnom scenariju, ponovna uspostava održivosti 2015., a prema pesimističnom scenariju 2017., zahvaljujući provedbi mjera restrukturiranja u razdoblju 2014.–2016. Odabrani planirani financijski podaci prema realnom scenariju predstavljeni su u tablici 5.

Tablica 5.

Tablica 5.

Odabrani planirani financijski podaci prema realnom scenariju

Odabrani planirani financijski podaci prema realnom scenariju

(iznosi u milijunima EUR)

2014.

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

Neto prodaja

370,4

358,1

327,2

321,8

316,0

345,0

Zarada prije kamata i poreza (EBIT)

– 7,7

10,1

10,7

11,6

12,1

18,8

Neto dobit/gubitak

– 77,8

2,1

2,9

4,2

5,0

11,1

Protok novca potreban za poslovanje

2,9

19,0

32,1

40,5

34,1

27,6

Kapital

– 155,6

53,2

56,2

60,4

65,4

76,4

Povrat kapitala

—

3,9 %

5,2 %

7,0 %

7,6 %

14,5 %

Izvor: Plan restrukturiranja.

Izvor:

3.5.   KOMPENZACIJSKE MJERE

| (75) | Kao kompenzacijsku mjeru Cimos predlaže prodaju triju poslovnih jedinica unutar automobilskog segmenta, njegove osnovne djelatnosti, odnosno pogona u [...]. Ti su pogoni bili profitabilni i doprinosili su s oko 4 % u ukupnom prihodu Cimosa prije restrukturiranja. |
| --- | --- |

(75)

Kao kompenzacijsku mjeru Cimos predlaže prodaju triju poslovnih jedinica unutar automobilskog segmenta, njegove osnovne djelatnosti, odnosno pogona u [...]. Ti su pogoni bili profitabilni i doprinosili su s oko 4 % u ukupnom prihodu Cimosa prije restrukturiranja.

| (76) | Osim toga društvo je prodalo tri poslovne jedinice koje ne pripadaju osnovnoj djelatnosti, odnosno sektor za poljoprivredu, sektor za energetiku i sektor za strojeve koji su u ukupnom prihodu Cimosa doprinosili s oko 20 % u razdoblju prije restrukturiranja i bili su profitabilni.

  Tablica 6.


  Financijska učinkovitost prodanih poslovnih jedinica prije restrukturiranja | 2011. | 2012. | 2013. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Udjel u prihodu Cimosa
  (%) | Bruto dobit, milijuni EUR | Udjel u prihodu Cimosa
  (%) | Bruto dobit, milijuni EUR | Udjel u prihodu Cimosa
  (%) | Bruto dobit, milijuni EUR |
| [...] | 1,1 | 2,3 | 1,0 | 1,5 | 1,0 | 1,2 |
| [...] | 0,9 | 0,9 | 0,8 | 0,8 | 1,0 | 1,0 |
| [...] | 1,6 | 1,9 | 1,4 | 1,5 | 2,0 | 2,2 |
| Ukupna osnovna djelatnost | 3,6 | 5,1 | 3,2 | 3,8 | 4,0 | 4,4 |
| Poljoprivreda | 0,9 | 1,5 | 1,2 | 2,7 | 0,9 | 1,2 |
| Energetika | 11,4 | 22,6 | 12,2 | 28,1 | 9,7 | 14,4 |
| Strojevi | 5,0 | 5,3 | 6,8 | 6,6 | 8,5 | 6,3 |
| Ukupna djelatnost koja ne pripada u osnovnu | 17,3 | 29,4 | 20,2 | 37,4 | 19,1 | 21,9 |
| Izvor: Odgovor na zahtjev za informaciju od 30. siječnja 2015. |

(76)

Osim toga društvo je prodalo tri poslovne jedinice koje ne pripadaju osnovnoj djelatnosti, odnosno sektor za poljoprivredu, sektor za energetiku i sektor za strojeve koji su u ukupnom prihodu Cimosa doprinosili s oko 20 % u razdoblju prije restrukturiranja i bili su profitabilni.

Tablica 6.

Tablica 6.

Financijska učinkovitost prodanih poslovnih jedinica prije restrukturiranja

Financijska učinkovitost prodanih poslovnih jedinica prije restrukturiranja

2011.

2012.

2013.

Udjel u prihodu Cimosa

(%)

Bruto dobit, milijuni EUR

Udjel u prihodu Cimosa

(%)

Bruto dobit, milijuni EUR

Udjel u prihodu Cimosa

(%)

Bruto dobit, milijuni EUR

[...]

1,1

2,3

1,0

1,5

1,0

1,2

[...]

0,9

0,9

0,8

0,8

1,0

1,0

[...]

1,6

1,9

1,4

1,5

2,0

2,2

Ukupna osnovna djelatnost

Ukupna osnovna djelatnost

3,6

3,6

5,1

5,1

3,2

3,2

3,8

3,8

4,0

4,0

4,4

4,4

Poljoprivreda

0,9

1,5

1,2

2,7

0,9

1,2

Energetika

11,4

22,6

12,2

28,1

9,7

14,4

Strojevi

5,0

5,3

6,8

6,6

8,5

6,3

Ukupna djelatnost koja ne pripada u osnovnu

Ukupna djelatnost koja ne pripada u osnovnu

17,3

17,3

29,4

29,4

20,2

20,2

37,4

37,4

19,1

19,1

21,9

21,9

Izvor: Odgovor na zahtjev za informaciju od 30. siječnja 2015.

Izvor:

| (77) | Nakon gore navedenih prodaja jedina preostala djelatnost društva Cimos bit će automobilski sektor, njegova osnovna djelatnost. |
| --- | --- |

(77)

Nakon gore navedenih prodaja jedina preostala djelatnost društva Cimos bit će automobilski sektor, njegova osnovna djelatnost.

3.6.   ODLUKA O POKRETANJU POSTUPKA

| (78) | Komisija je 9. travnja 2014. pokrenula formalni istražni postupak. U odluci o pokretanju postupka Komisija je izrazila sumnje u ponovnu uspostavu dugoročne održivosti, kompenzacijske mjere i vlastiti doprinos. |
| --- | --- |

(78)

Komisija je 9. travnja 2014. pokrenula formalni istražni postupak. U odluci o pokretanju postupka Komisija je izrazila sumnje u ponovnu uspostavu dugoročne održivosti, kompenzacijske mjere i vlastiti doprinos.

| (79) | Ponovna uspostava dugoročne održivosti čini se upitna. U skladu s financijskom projekcijom sadržanom u prvobitno objavljenom planu restrukturiranja očekivalo se da će društvo stvarati neto gubitke i negativni protok kapitala čak i nakon restrukturiranja. Osim toga sposobnost ponovne uspostave održivosti Cimosa prema prvobitno objavljenom planu restrukturiranja oslanjala se većinom na zaključivanje sporazuma o dobrovoljnom restrukturiranju duga. Budući da nije postignut sporazum do trenutka odluke o pokretanju postupka, ta se pretpostavka smatrala nerealnom. To su potvrdili naredni događaji koji su slijedili. Strane nisu uspjele postići sporazum o dobrovoljnom restrukturiranju duga i vjerovnici su umjesto toga pokrenuli postupak obvezne nagodbe. |
| --- | --- |

(79)

Ponovna uspostava dugoročne održivosti čini se upitna. U skladu s financijskom projekcijom sadržanom u prvobitno objavljenom planu restrukturiranja očekivalo se da će društvo stvarati neto gubitke i negativni protok kapitala čak i nakon restrukturiranja. Osim toga sposobnost ponovne uspostave održivosti Cimosa prema prvobitno objavljenom planu restrukturiranja oslanjala se većinom na zaključivanje sporazuma o dobrovoljnom restrukturiranju duga. Budući da nije postignut sporazum do trenutka odluke o pokretanju postupka, ta se pretpostavka smatrala nerealnom. To su potvrdili naredni događaji koji su slijedili. Strane nisu uspjele postići sporazum o dobrovoljnom restrukturiranju duga i vjerovnici su umjesto toga pokrenuli postupak obvezne nagodbe.

| (80) | Čini se da predložene kompenzacijske mjere, koje se sastoje od prodaje sektora za poljoprivredu, sektora za strojeve i sektora za energetiku, nisu zabrinjavale glavno tržište društva i nije bilo dokaza da sve aktivnosti koje se planiralo prekinuti nisu stvarale gubitke prije restrukturiranja, kako se zahtijeva prema točki 40. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje (19) („Smjernice”). |
| --- | --- |

(80)

Čini se da predložene kompenzacijske mjere, koje se sastoje od prodaje sektora za poljoprivredu, sektora za strojeve i sektora za energetiku, nisu zabrinjavale glavno tržište društva i nije bilo dokaza da sve aktivnosti koje se planiralo prekinuti nisu stvarale gubitke prije restrukturiranja, kako se zahtijeva prema točki 40. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje (19) („Smjernice”).

19

| (81) | Konačno, čini se da rekapitalizacija Cimosa od strane dvaju javnih dionika i očekivana novčana korist od restrukturiranja bankovnog duga, koji većim dijelom uključuje dug prema bankama u državnom vlasništvu, koji su prvobitno bili objavljeni kao izvori vlastitog doprinosa, uključuju državnu potporu. Ako se to dokaže istinitim, oni nisu u skladu sa Smjernicama, u kojima se predviđa da vlastiti financijski doprinos mora biti oslobođen potpore. Jedini prihvatljivi izvor vlastitog doprinosa u vrijeme odluke o pokretanju postupka, odnosno prihodi od prodaje sektora za poljoprivredu, iznosili su samo 0,5 % od troškova restrukturiranja, što znači da je to bilo znatno ispod zahtijevane granične vrijednosti od 50 %. |
| --- | --- |

(81)

Konačno, čini se da rekapitalizacija Cimosa od strane dvaju javnih dionika i očekivana novčana korist od restrukturiranja bankovnog duga, koji većim dijelom uključuje dug prema bankama u državnom vlasništvu, koji su prvobitno bili objavljeni kao izvori vlastitog doprinosa, uključuju državnu potporu. Ako se to dokaže istinitim, oni nisu u skladu sa Smjernicama, u kojima se predviđa da vlastiti financijski doprinos mora biti oslobođen potpore. Jedini prihvatljivi izvor vlastitog doprinosa u vrijeme odluke o pokretanju postupka, odnosno prihodi od prodaje sektora za poljoprivredu, iznosili su samo 0,5 % od troškova restrukturiranja, što znači da je to bilo znatno ispod zahtijevane granične vrijednosti od 50 %.

4.   PRIMJEDBE SLOVENIJE

PRIMJEDBE SLOVENIJE

| (82) | U odgovoru na odluku o pokretanju postupka Slovenija je obavijestila Komisiju da će se sadržaj objavljenoga plana restrukturiranja ažurirati s obzirom na rezultat postupka obvezne nagodbe pokrenutog 3. lipnja 2014. |
| --- | --- |

(82)

U odgovoru na odluku o pokretanju postupka Slovenija je obavijestila Komisiju da će se sadržaj objavljenoga plana restrukturiranja ažurirati s obzirom na rezultat postupka obvezne nagodbe pokrenutog 3. lipnja 2014.

| (83) | Kako su pregovori o obveznoj nagodbi bili u tijeku, Slovenija nije dostavila podatke o promjenama, međutim potvrdila je da se više ne razmatra rekapitalizacija Cimosa od strane dvaju javnih dionika. Što se tiče drugih prvobitno objavljenih mjera, Slovenija je izjavila da one ne mogu biti procijenjene dok ih se dostatno ne definira u okviru postupka obvezne nagodbe. Slovenija je ipak dostavila primjedbe na neka pitanja navedena u odluci o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(83)

Kako su pregovori o obveznoj nagodbi bili u tijeku, Slovenija nije dostavila podatke o promjenama, međutim potvrdila je da se više ne razmatra rekapitalizacija Cimosa od strane dvaju javnih dionika. Što se tiče drugih prvobitno objavljenih mjera, Slovenija je izjavila da one ne mogu biti procijenjene dok ih se dostatno ne definira u okviru postupka obvezne nagodbe. Slovenija je ipak dostavila primjedbe na neka pitanja navedena u odluci o pokretanju postupka.

| (84) | U pogledu sumnji Komisije na pripisivost aktivnosti banaka u državnom vlasništvu državi, Slovenija je odgovorila da sve one posluju na tržištu u skladu s komercijalnim načelima. Njihove su se odluke u vezi s Cimosom temeljile na isključivo ekonomskim interesima, nisu bile pod utjecajem vladinih tijela i donesene su u skladu s privatnim vjerovnicima koji su također pokrenuli postupak obvezne nagodbe. |
| --- | --- |

(84)

U pogledu sumnji Komisije na pripisivost aktivnosti banaka u državnom vlasništvu državi, Slovenija je odgovorila da sve one posluju na tržištu u skladu s komercijalnim načelima. Njihove su se odluke u vezi s Cimosom temeljile na isključivo ekonomskim interesima, nisu bile pod utjecajem vladinih tijela i donesene su u skladu s privatnim vjerovnicima koji su također pokrenuli postupak obvezne nagodbe.

| (85) | Što se tiče DUTB-a, Slovenija je tvrdila da je njegovo uključivanje u restrukturiranje Cimosa bilo oslobođeno političkog uplitanja. Četiri od sedam njegovih članova uprave nisu slovenski državljani i imaju veliko međunarodno iskustvo i vjerodostojnost. Odluke o upravljanju kreditom i aktivom donose se na poslovnom organizacijskom odboru s jasno definiranim obvezama i odgovornostima. |
| --- | --- |

(85)

Što se tiče DUTB-a, Slovenija je tvrdila da je njegovo uključivanje u restrukturiranje Cimosa bilo oslobođeno političkog uplitanja. Četiri od sedam njegovih članova uprave nisu slovenski državljani i imaju veliko međunarodno iskustvo i vjerodostojnost. Odluke o upravljanju kreditom i aktivom donose se na poslovnom organizacijskom odboru s jasno definiranim obvezama i odgovornostima.

| (86) | Sudjelovanje SID Banke („SID”) u restrukturiranju Cimosa bilo bi neovisno o slovenskoj vladi. Transakcije iznad određenih granica mora odobriti nadzorni odbor čije članove imenuje vlada, međutim oni su neovisni o vladi. Slovenija je potvrdila da je misija SID-a kao razvojne banke različita od ciljeva komercijalnih banaka (npr. maksimalno povećanje dobiti), ali je tvrdila da korporativno upravljanje SID-om podliježe jednakim pravilima kao u privatnim bankama. |
| --- | --- |

(86)

Sudjelovanje SID Banke („SID”) u restrukturiranju Cimosa bilo bi neovisno o slovenskoj vladi. Transakcije iznad određenih granica mora odobriti nadzorni odbor čije članove imenuje vlada, međutim oni su neovisni o vladi. Slovenija je potvrdila da je misija SID-a kao razvojne banke različita od ciljeva komercijalnih banaka (npr. maksimalno povećanje dobiti), ali je tvrdila da korporativno upravljanje SID-om podliježe jednakim pravilima kao u privatnim bankama.

| (87) | Slovenija je uzela na znanje sumnje Komisije u pogledu ponovne uspostave dugoročne održivosti i izjavila kako će osigurati da se te sumnje otklone pomoću ažuriranog plana restrukturiranja. |
| --- | --- |

(87)

Slovenija je uzela na znanje sumnje Komisije u pogledu ponovne uspostave dugoročne održivosti i izjavila kako će osigurati da se te sumnje otklone pomoću ažuriranog plana restrukturiranja.

| (88) | Što se tiče kompenzacijskih mjera, Slovenija je izjavila da se potpora za restrukturiranje Cimosa može odobriti bez kompenzacijskih mjera jer je tržišni udjel Cimosa malen do nezamjetan i društvo je smješteno u potpomognutom području. Također je tvrdila da se ni u sudskoj praksi ni u Smjernicama ne pretpostavlja da se kompenzacijske mjere moraju provoditi isključivo na glavnim tržištima društva nakon restrukturiranja. Slovenija je na kraju izjavila da bi prodaja sektora za poljoprivredu, sektora za strojeve i sektora za energetiku znatno utjecala na konkurentni položaj Cimosa u automobilskom segmentu ograničavanjem izvora koji su prethodno bili dostupni zahvaljujući dobiti nastaloj prodajom poslovnih jedinica. |
| --- | --- |

(88)

Što se tiče kompenzacijskih mjera, Slovenija je izjavila da se potpora za restrukturiranje Cimosa može odobriti bez kompenzacijskih mjera jer je tržišni udjel Cimosa malen do nezamjetan i društvo je smješteno u potpomognutom području. Također je tvrdila da se ni u sudskoj praksi ni u Smjernicama ne pretpostavlja da se kompenzacijske mjere moraju provoditi isključivo na glavnim tržištima društva nakon restrukturiranja. Slovenija je na kraju izjavila da bi prodaja sektora za poljoprivredu, sektora za strojeve i sektora za energetiku znatno utjecala na konkurentni položaj Cimosa u automobilskom segmentu ograničavanjem izvora koji su prethodno bili dostupni zahvaljujući dobiti nastaloj prodajom poslovnih jedinica.

| (89) | U pogledu vlastitog doprinosa Slovenija je izjavila da se restrukturiranje duga, u mjeri u kojoj ono ne uključuje državnu potporu, kvalificira kao vlastiti doprinos. |
| --- | --- |

(89)

U pogledu vlastitog doprinosa Slovenija je izjavila da se restrukturiranje duga, u mjeri u kojoj ono ne uključuje državnu potporu, kvalificira kao vlastiti doprinos.

5.   PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

| (90) | Komisija je primila primjedbe jedne zainteresirane strane, Cimosa. Društvo Cimos u cijelosti je podržalo primjedbe koje je dostavila Slovenija u odgovoru na odluku o pokretanju postupka. Društvo je isto tako naglasilo svoj društveno-ekonomski značaj toga društva za zemlju i regiju te izrazilo uvjerenje u ponovnu uspostavu održivosti. |
| --- | --- |

(90)

Komisija je primila primjedbe jedne zainteresirane strane, Cimosa. Društvo Cimos u cijelosti je podržalo primjedbe koje je dostavila Slovenija u odgovoru na odluku o pokretanju postupka. Društvo je isto tako naglasilo svoj društveno-ekonomski značaj toga društva za zemlju i regiju te izrazilo uvjerenje u ponovnu uspostavu održivosti.

6.   OSTALE PRIMJEDBE

OSTALE PRIMJEDBE

| (91) | Između rujna 2014. i ožujka 2015. Komisija je primila nekoliko dopisa privatnog građanina, gospođe Olge Filaković, koja zastupa kanadsko društvo Hormess International Limited. U svojem dopisu gđa Filaković tvrdi da je bilanca stanja Cimosa lažno povećana za najmanje 20 milijuna EUR opranoga novca, koji se (uz stečene kamate) pribraja iznosu od 35 milijuna EUR koje je Slovenija dodijelila kao dio potpore za restrukturiranje; tvrdi da njezino društvo ima pravo na odštetu i – kao vjerovnik – potražuje od Cimosa i Slovenije 60 milijuna EUR, nenaplaćeno potraživanje koje je navodno uneseno u zapisnik na Općinskom sudu u Kopru; i da je Cimos krivotvorio financijsku dokumentaciju kako bi prikrio dugove koje ima prema klijentima, u odnosu na jednu poslovnu zgradu koju Cimos nije posjedovao, već ju je prodao za 9,75 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(91)

Između rujna 2014. i ožujka 2015. Komisija je primila nekoliko dopisa privatnog građanina, gospođe Olge Filaković, koja zastupa kanadsko društvo Hormess International Limited. U svojem dopisu gđa Filaković tvrdi da je bilanca stanja Cimosa lažno povećana za najmanje 20 milijuna EUR opranoga novca, koji se (uz stečene kamate) pribraja iznosu od 35 milijuna EUR koje je Slovenija dodijelila kao dio potpore za restrukturiranje; tvrdi da njezino društvo ima pravo na odštetu i – kao vjerovnik – potražuje od Cimosa i Slovenije 60 milijuna EUR, nenaplaćeno potraživanje koje je navodno uneseno u zapisnik na Općinskom sudu u Kopru; i da je Cimos krivotvorio financijsku dokumentaciju kako bi prikrio dugove koje ima prema klijentima, u odnosu na jednu poslovnu zgradu koju Cimos nije posjedovao, već ju je prodao za 9,75 milijuna EUR.

| (92) | Komisija napominje da su zainteresirane treće strane bile pozvane podnijeti primjedbe putem obavijesti objavljene zajedno s odlukom o pokretanju postupka u Službenom listu EU-a od 23. svibnja 2014. (20) Rok za podnošenje primjedaba istekao je 23. lipnja 2014. Međutim, u odgovoru na zahtjev gđe Filaković Komisija je uzela u obzir informaciju koju je dostavila u sadašnjoj istrazi. Optužbe su procijenjene u uvodnoj izjavi 160. u nastavku. |
| --- | --- |

(92)

Komisija napominje da su zainteresirane treće strane bile pozvane podnijeti primjedbe putem obavijesti objavljene zajedno s odlukom o pokretanju postupka u Službenom listu EU-a od 23. svibnja 2014. (20) Rok za podnošenje primjedaba istekao je 23. lipnja 2014. Međutim, u odgovoru na zahtjev gđe Filaković Komisija je uzela u obzir informaciju koju je dostavila u sadašnjoj istrazi. Optužbe su procijenjene u uvodnoj izjavi 160. u nastavku.

Službenom listu EU-a

20

7.   PRIMJEDBE SLOVENIJE NA KOMENTARE ZAINTERESIRANIH STRANA I DRUGE PRIMJEDBE

PRIMJEDBE SLOVENIJE NA KOMENTARE ZAINTERESIRANIH STRANA I DRUGE PRIMJEDBE

| (93) | Slovenija nije odgovorila na primjedbe Cimosa. |
| --- | --- |

(93)

Slovenija nije odgovorila na primjedbe Cimosa.

| (94) | U pogledu primjedaba gđe Filaković, u odgovoru na zahtjev Komisije za informaciju od 18. prosinca 2014. Slovenija je odbacila sve optužbe i izjavila da su one potpuno neistinite, nerazumljive i nepodržane dokazima. Slovenija je posebno objasnila da su financijska izvješća Cimosa bila revidirana od strane neovisnog revizora, kao dio obveznih zahtjeva postupka obvezne nagodbe, koji je izdao nekvalificirano revizijsko mišljenje. U pogledu navodne štete od 60 milijuna EUR Slovenija je tvrdila da društvo Cimos uopće nema obveza prema tvrtki Hormess International. U prosincu 2014. Hormess International i slovensko društvo SOF ING d.d. uložili su sudsku tužbu za potraživanje u vrijednosti od oko 61 milijuna EUR u postupku obvezne nagodbe nad Cimosom, međutim, tužba nije bila uključena u provjeru tužbi koje je provodio administrator postupka obvezne nagodbe i zbog toga nije unesena u zapisnik pri Općinskom sudu u Kopru kao dio postupka obvezne nagodbe. Konačno, u pogledu prodaje poslovne zgrade Slovenija je potvrdila da je Cimos bio vlasnik zgrade koja je prodana kompaniji Berny Commerce d.o.o. 2001., koja se 2002. zakonski upisala u zemljišne knjige kao vlasnik i da protiv Cimosa ne postoji povezana tužba. |
| --- | --- |

(94)

U pogledu primjedaba gđe Filaković, u odgovoru na zahtjev Komisije za informaciju od 18. prosinca 2014. Slovenija je odbacila sve optužbe i izjavila da su one potpuno neistinite, nerazumljive i nepodržane dokazima. Slovenija je posebno objasnila da su financijska izvješća Cimosa bila revidirana od strane neovisnog revizora, kao dio obveznih zahtjeva postupka obvezne nagodbe, koji je izdao nekvalificirano revizijsko mišljenje. U pogledu navodne štete od 60 milijuna EUR Slovenija je tvrdila da društvo Cimos uopće nema obveza prema tvrtki Hormess International. U prosincu 2014. Hormess International i slovensko društvo SOF ING d.d. uložili su sudsku tužbu za potraživanje u vrijednosti od oko 61 milijuna EUR u postupku obvezne nagodbe nad Cimosom, međutim, tužba nije bila uključena u provjeru tužbi koje je provodio administrator postupka obvezne nagodbe i zbog toga nije unesena u zapisnik pri Općinskom sudu u Kopru kao dio postupka obvezne nagodbe. Konačno, u pogledu prodaje poslovne zgrade Slovenija je potvrdila da je Cimos bio vlasnik zgrade koja je prodana kompaniji Berny Commerce d.o.o. 2001., koja se 2002. zakonski upisala u zemljišne knjige kao vlasnik i da protiv Cimosa ne postoji povezana tužba.

8.   PROCJENA POTPORE

PROCJENA POTPORE

8.1.   POSTOJANJE DRŽAVNE POTPORE

| (95) | Člankom 107. stavkom 1. Ugovora propisano je da svaka potpora koju dodijeli država članica ili se dodjeljuje u obliku državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj nespojiva s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(95)

Člankom 107. stavkom 1. Ugovora propisano je da svaka potpora koju dodijeli država članica ili se dodjeljuje u obliku državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj nespojiva s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama.

| (96) | Na temelju toga, da bi se mjera kvalificirala kao državna potpora u okviru članka 107. stavka 1. Ugovora, moraju biti ispunjeni sljedeći kumulativni kriteriji: upotreba državnih sredstava pripisiva državi, selektivna prednost korisnika, učinci narušavanja (ili prijetnje da će do doći do narušavanja) tržišnog natjecanja i trgovine među državama članicama. |
| --- | --- |

(96)

Na temelju toga, da bi se mjera kvalificirala kao državna potpora u okviru članka 107. stavka 1. Ugovora, moraju biti ispunjeni sljedeći kumulativni kriteriji: upotreba državnih sredstava pripisiva državi, selektivna prednost korisnika, učinci narušavanja (ili prijetnje da će do doći do narušavanja) tržišnog natjecanja i trgovine među državama članicama.

Mjera 1.

Mjera 1.

| (97) | Mjeru treba dodijeliti Ministarstvo financija, prema tome ona jasno uključuje državna sredstva i može se pripisati državi. |
| --- | --- |

(97)

Mjeru treba dodijeliti Ministarstvo financija, prema tome ona jasno uključuje državna sredstva i može se pripisati državi.

| (98) | Mjera se dodjeljuje samo jednom određenom poduzeću, odnosno Cimosu. Mjera se sastoji od konverzije duga u kapital u iznosu od 21,7 milijuna EUR i reprogramiranja duga u iznosu od 14,5 milijuna državnih potraživanja prema Cimosu koja proizlaze iz jamstva za potporu za sanaciju (21). U odluci o pokretanju postupka Komisija je zaključila da je konverzija duga, odnosno državnog potraživanja u kapital državna potpora. Taj zaključak ostaje važeći i Slovenija ga nije osporila. |
| --- | --- |

(98)

Mjera se dodjeljuje samo jednom određenom poduzeću, odnosno Cimosu. Mjera se sastoji od konverzije duga u kapital u iznosu od 21,7 milijuna EUR i reprogramiranja duga u iznosu od 14,5 milijuna državnih potraživanja prema Cimosu koja proizlaze iz jamstva za potporu za sanaciju (21). U odluci o pokretanju postupka Komisija je zaključila da je konverzija duga, odnosno državnog potraživanja u kapital državna potpora. Taj zaključak ostaje važeći i Slovenija ga nije osporila.

21

| (99) | Slovenija tvrdi da reprogramiranje državnog potraživanja nije potpora jer se namjerava provesti u skladu s dugom koji Cimos ima prema ostalim vjerovnicima u okviru postupka obvezne nagodbe. Komisija smatra da su jamstvo za potporu za sanaciju i reprogramiranje državnog potraživanja koje iz njega proizlazi dio jedinstvenog postupanja bez obzira na to što uključuju različite financijske instrumente. U tom smislu reprogramiranje samo produljuje prednost koja je Cimosu dodijeljena potporom za sanaciju. To potvrđuje i činjenica da 3. studenoga 2013., kada je Slovenija objavila konverziju svojih cjelokupnih potraživanja koja proizlaze iz potpore za sanaciju u kapital, ostali tekući vjerovnici u okviru postupka obvezne nagodbe nisu pristali restrukturirati dug Cimosa. S obzirom na to Komisija smatra da reprogramiranje državnih potraživanja Cimosu osigurava selektivnu prednost. |
| --- | --- |

(99)

Slovenija tvrdi da reprogramiranje državnog potraživanja nije potpora jer se namjerava provesti u skladu s dugom koji Cimos ima prema ostalim vjerovnicima u okviru postupka obvezne nagodbe. Komisija smatra da su jamstvo za potporu za sanaciju i reprogramiranje državnog potraživanja koje iz njega proizlazi dio jedinstvenog postupanja bez obzira na to što uključuju različite financijske instrumente. U tom smislu reprogramiranje samo produljuje prednost koja je Cimosu dodijeljena potporom za sanaciju. To potvrđuje i činjenica da 3. studenoga 2013., kada je Slovenija objavila konverziju svojih cjelokupnih potraživanja koja proizlaze iz potpore za sanaciju u kapital, ostali tekući vjerovnici u okviru postupka obvezne nagodbe nisu pristali restrukturirati dug Cimosa. S obzirom na to Komisija smatra da reprogramiranje državnih potraživanja Cimosu osigurava selektivnu prednost.

| (100) | Osim toga, ne dovodeći u pitanje zaključak postignut u prethodnoj uvodnoj izjavi, Komisija primjećuje da ni konverzija ni reprogramiranje državnog potraživanja ne bi bili u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 104.–107. u nastavku. |
| --- | --- |

(100)

Osim toga, ne dovodeći u pitanje zaključak postignut u prethodnoj uvodnoj izjavi, Komisija primjećuje da ni konverzija ni reprogramiranje državnog potraživanja ne bi bili u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 104.–107. u nastavku.

| (101) | Konačno, mjera je prikladna za unapređenje konkurentnosti Cimosa na automobilskom tržištu, koje je otvoreno za tržišno natjecanje drugih država članica. Prema tome, njome se narušava tržišno natjecanje i utječe na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(101)

Konačno, mjera je prikladna za unapređenje konkurentnosti Cimosa na automobilskom tržištu, koje je otvoreno za tržišno natjecanje drugih država članica. Prema tome, njome se narušava tržišno natjecanje i utječe na trgovinu među državama članicama.

| (102) | S obzirom na procjenu u uvodnim izjavama 97.–101., Komisija smatra da mjera 1. čini državnu potporu. |
| --- | --- |

(102)

S obzirom na procjenu u uvodnim izjavama 97.–101., Komisija smatra da mjera 1. čini državnu potporu.

Mjera 2.

Mjera 2.

| (103) | Mjeru treba dodijeliti Republika Slovenija, stoga ona jasno uključuje državna sredstva i može se pripisati državi. |
| --- | --- |

(103)

Mjeru treba dodijeliti Republika Slovenija, stoga ona jasno uključuje državna sredstva i može se pripisati državi.

| (104) | U skladu sa sudskom praksom, gospodarske transakcije koje je izvršilo javno tijelo ili javno poduzeće ne osiguravaju prednost drugoj strani i zato nisu potpora, ako su provedene u skladu s uobičajenim tržišnim uvjetima (22) (načelo subjekta u tržišnom gospodarstvu, ili MEOP). Ovo je načelo razvijeno uzimajući u obzir različite gospodarske transakcije. Da bi se ustanovila prisutnost državne potpore u slučajevima transakcija povezanih s potraživanjima duga, potrebno je usporediti ponašanje javnih vjerovnika s onim hipotetskih privatnih vjerovnika koji se nalaze u sličnoj situaciji (ispitivanje načela subjekta u tržišnom gospodarstvu). |
| --- | --- |

(104)

U skladu sa sudskom praksom, gospodarske transakcije koje je izvršilo javno tijelo ili javno poduzeće ne osiguravaju prednost drugoj strani i zato nisu potpora, ako su provedene u skladu s uobičajenim tržišnim uvjetima (22) (načelo subjekta u tržišnom gospodarstvu, ili MEOP). Ovo je načelo razvijeno uzimajući u obzir različite gospodarske transakcije. Da bi se ustanovila prisutnost državne potpore u slučajevima transakcija povezanih s potraživanjima duga, potrebno je usporediti ponašanje javnih vjerovnika s onim hipotetskih privatnih vjerovnika koji se nalaze u sličnoj situaciji (ispitivanje načela subjekta u tržišnom gospodarstvu).

22

| (105) | Svaki bi razboriti vjerovnik tržišnoga gospodarstva uobičajeno proveo vlastitu ex ante analizu financijskoga rezultata restrukturiranja duga, na primjer usporedbom očekivanoga iznosa povrata sredstava u scenariju restrukturiranja duga, uz očekivani iznos povrata sredstava u alternativnom scenariju, u sadašnjem slučaju, stečaju Cimosa. |
| --- | --- |

(105)

Svaki bi razboriti vjerovnik tržišnoga gospodarstva uobičajeno proveo vlastitu ex ante analizu financijskoga rezultata restrukturiranja duga, na primjer usporedbom očekivanoga iznosa povrata sredstava u scenariju restrukturiranja duga, uz očekivani iznos povrata sredstava u alternativnom scenariju, u sadašnjem slučaju, stečaju Cimosa.

ex ante

| (106) | Prema tome, ako država članica tvrdi da je gospodarska transakcija u skladu s ispitivanjem načela subjekta u tržišnom gospodarstvu, ona mora osigurati dokaz koji pokazuje da je odluka za provođenje transakcije donesena na temelju procjene koju je razboriti privatni vjerovnik proveo za određivanje profitabilnosti transakcije. |
| --- | --- |

(106)

Prema tome, ako država članica tvrdi da je gospodarska transakcija u skladu s ispitivanjem načela subjekta u tržišnom gospodarstvu, ona mora osigurati dokaz koji pokazuje da je odluka za provođenje transakcije donesena na temelju procjene koju je razboriti privatni vjerovnik proveo za određivanje profitabilnosti transakcije.

| (107) | U ovom slučaju Slovenija nije dostavila dokaz kojim dokazuje da je prihvaćanjem uvjeta za restrukturiranje duga država postupila kao razumni tržišni vjerovnik. Slovenija se poziva na izvješće neovisnoga procjenitelja plana financijskoga restrukturiranja koji je dokazao da bi svi vjerovnici u skupini naplatili više sredstava iz postupka obvezne nagodbe nego u slučaju stečaja Cimosa (23). U izvješću se međutim ne navodi koliko će sama država naplatiti potraživanja ako odabere alternativni scenarij. Dok bi vjerovnici kao cjelina mogli bolje proći ako prihvate obveznu nagodbu, ne može se isključiti da je država mogla naplatiti više svojih pojedinačnih potraživanja da je odabrala alternativni scenarij. U svakom slučaju, analiza provedena na razini svih vjerovnika ne bi bila dostatna da pojedinačni privatni vjerovnik odluči o tijeku događaja jer bi mogle postojati razlike u odnosu na zadržani kolateral, rangiranje potraživanja itd. Komisija prema tome smatra da je dotična mjera Cimosu osigurala selektivnu gospodarsku prednost. |
| --- | --- |

(107)

U ovom slučaju Slovenija nije dostavila dokaz kojim dokazuje da je prihvaćanjem uvjeta za restrukturiranje duga država postupila kao razumni tržišni vjerovnik. Slovenija se poziva na izvješće neovisnoga procjenitelja plana financijskoga restrukturiranja koji je dokazao da bi svi vjerovnici u skupini naplatili više sredstava iz postupka obvezne nagodbe nego u slučaju stečaja Cimosa (23). U izvješću se međutim ne navodi koliko će sama država naplatiti potraživanja ako odabere alternativni scenarij. Dok bi vjerovnici kao cjelina mogli bolje proći ako prihvate obveznu nagodbu, ne može se isključiti da je država mogla naplatiti više svojih pojedinačnih potraživanja da je odabrala alternativni scenarij. U svakom slučaju, analiza provedena na razini svih vjerovnika ne bi bila dostatna da pojedinačni privatni vjerovnik odluči o tijeku događaja jer bi mogle postojati razlike u odnosu na zadržani kolateral, rangiranje potraživanja itd. Komisija prema tome smatra da je dotična mjera Cimosu osigurala selektivnu gospodarsku prednost.

23

| (108) | Procjena učinka mjere 1. na tržišno natjecanje i trgovinu, opisana u uvodnoj izjavi 101., važeća je i za mjeru 2. |
| --- | --- |

(108)

Procjena učinka mjere 1. na tržišno natjecanje i trgovinu, opisana u uvodnoj izjavi 101., važeća je i za mjeru 2.

| (109) | S obzirom na procjenu u uvodnim izjavama 103.–108., Komisija smatra da je mjera 2. državna potpora. |
| --- | --- |

(109)

S obzirom na procjenu u uvodnim izjavama 103.–108., Komisija smatra da je mjera 2. državna potpora.

Mjera 3.

Mjera 3.

| (110) | Komisija primjećuje da je Gorenjska Banka privatni subjekt, dok IFC pripada Grupi Svjetske banke, stoga se aktivnosti tih dvaju subjekata ne mogu pripisati državi. |
| --- | --- |

(110)

Komisija primjećuje da je Gorenjska Banka privatni subjekt, dok IFC pripada Grupi Svjetske banke, stoga se aktivnosti tih dvaju subjekata ne mogu pripisati državi.

| (111) | Ostale banke koje sudjeluju u mjeri 3., NLB, Abanka, Banka Celje i NKBM, u većinskom su vlasništvu države, koja ima većinu glasova u upravnim i nadzornim odborima. To ukazuje na mogućnost pripisivanja. Međutim Komisija nije pronašla dokaz u internom pravilniku o poslovanju društva, upravljačkoj strukturi ni u bilo kojem drugom izvoru, kojim bi ukazala na to da je država utjecala na odluke dotičnih banaka o prihvaćanju predmetnih mjera, u smislu sudske prakse iz slučaja Stardust-Marine (24). Naprotiv, Slovenija je dostavila interne dokumente kojima pokazuje da je svaka od banaka procijenila predložene uvjete restrukturiranja na temelju ekonomskih analiza i u skladu s njihovim standardnim unutarnjim postupcima donošenja odluke. Nadalje, za konverziju duga u kapital koju je banka NLB provela u predmetu Adria Airways isto se nije smatralo da se može pripisati državi (25). Zbog tih razloga Komisija smatra da se odluke banke NLB, Abanke, Banke Celje i banke NKBM da sudjeluju u mjeri 3. ne mogu pripisati državi. |
| --- | --- |

(111)

Ostale banke koje sudjeluju u mjeri 3., NLB, Abanka, Banka Celje i NKBM, u većinskom su vlasništvu države, koja ima većinu glasova u upravnim i nadzornim odborima. To ukazuje na mogućnost pripisivanja. Međutim Komisija nije pronašla dokaz u internom pravilniku o poslovanju društva, upravljačkoj strukturi ni u bilo kojem drugom izvoru, kojim bi ukazala na to da je država utjecala na odluke dotičnih banaka o prihvaćanju predmetnih mjera, u smislu sudske prakse iz slučaja Stardust-Marine (24). Naprotiv, Slovenija je dostavila interne dokumente kojima pokazuje da je svaka od banaka procijenila predložene uvjete restrukturiranja na temelju ekonomskih analiza i u skladu s njihovim standardnim unutarnjim postupcima donošenja odluke. Nadalje, za konverziju duga u kapital koju je banka NLB provela u predmetu Adria Airways isto se nije smatralo da se može pripisati državi (25). Zbog tih razloga Komisija smatra da se odluke banke NLB, Abanke, Banke Celje i banke NKBM da sudjeluju u mjeri 3. ne mogu pripisati državi.

Stardust-Marine

24

25

| (112) | DUTB je tvrtka u državnom vlasništvu osnovana 2013. kako bi omogućila restrukturiranje banaka koje se suočavaju s ozbiljnim problemima likvidnosti i solventnosti. Ponovno, državno vlasništvo ukazuje na mogućnost pripisivanja državi, međutim samo po sebi nije dostatno da bi se mjera smatrala pripisivom državi. Komisija je pronašla dokaz koji pokazuje da je DUTB bio neovisan pri donošenju odluke u pogledu Cimosa. Prvo, u skladu s osnivačkim zakonskim aktom DUTB-a, za odluke kao što je ona o Cimosu nije potrebno odobrenje vlade. Drugo, upravljačka struktura DUTB-a odražava poslovnu organizaciju banke, u smislu da odluke donosi povjerenstvo za kredite. Posebnu odluku o Cimosu donijelo je povjerenstvo za kredite u okviru odbora rukovodećih osoba. Tri od sedam članova odbora nisu slovenski državljani i svi osim jednoga dolaze iz financijskoga sektora. Jedini član odbora koji zastupa javnu upravu (bivši državni tajnik u Ministarstvu financija) glasao je protiv restrukturiranja Cimosa, ali je bio nadglasan od strane drugih članova odbora. Konačno, Slovenija je dostavila interne dokumente kojima se dokazuje da je i DUTB procijenio predložene uvjete restrukturiranja na temelju ekonomske analize. Prema tome Komisija smatra da odluka DUTB-a da sudjeluje u mjeri 3. nije pripisiva državi. |
| --- | --- |

(112)

DUTB je tvrtka u državnom vlasništvu osnovana 2013. kako bi omogućila restrukturiranje banaka koje se suočavaju s ozbiljnim problemima likvidnosti i solventnosti. Ponovno, državno vlasništvo ukazuje na mogućnost pripisivanja državi, međutim samo po sebi nije dostatno da bi se mjera smatrala pripisivom državi. Komisija je pronašla dokaz koji pokazuje da je DUTB bio neovisan pri donošenju odluke u pogledu Cimosa. Prvo, u skladu s osnivačkim zakonskim aktom DUTB-a, za odluke kao što je ona o Cimosu nije potrebno odobrenje vlade. Drugo, upravljačka struktura DUTB-a odražava poslovnu organizaciju banke, u smislu da odluke donosi povjerenstvo za kredite. Posebnu odluku o Cimosu donijelo je povjerenstvo za kredite u okviru odbora rukovodećih osoba. Tri od sedam članova odbora nisu slovenski državljani i svi osim jednoga dolaze iz financijskoga sektora. Jedini član odbora koji zastupa javnu upravu (bivši državni tajnik u Ministarstvu financija) glasao je protiv restrukturiranja Cimosa, ali je bio nadglasan od strane drugih članova odbora. Konačno, Slovenija je dostavila interne dokumente kojima se dokazuje da je i DUTB procijenio predložene uvjete restrukturiranja na temelju ekonomske analize. Prema tome Komisija smatra da odluka DUTB-a da sudjeluje u mjeri 3. nije pripisiva državi.

| (113) | U tom se smislu isto primjećuje da su, ne dovodeći u pitanje zaključke postignute u prethodnim uvodnim izjavama 110. i 112., svi vjerovnici spomenuti u uvodnoj izjavi 111., kao i DUTB proveli, ex ante analize tako da su usporedili različite tijekove aktivnosti i ustanovili da će povratiti više sredstava u slučaju restrukturiranja društva Cimos nego njegovom likvidacijom. Zato se i dogovor tih vjerovnika o konverziji postojećega duga u kapital isto se može smatrati usklađenim s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu i time ne uključuje gospodarsku prednost za društvo Cimos. |
| --- | --- |

(113)

U tom se smislu isto primjećuje da su, ne dovodeći u pitanje zaključke postignute u prethodnim uvodnim izjavama 110. i 112., svi vjerovnici spomenuti u uvodnoj izjavi 111., kao i DUTB proveli, ex ante analize tako da su usporedili različite tijekove aktivnosti i ustanovili da će povratiti više sredstava u slučaju restrukturiranja društva Cimos nego njegovom likvidacijom. Zato se i dogovor tih vjerovnika o konverziji postojećega duga u kapital isto se može smatrati usklađenim s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu i time ne uključuje gospodarsku prednost za društvo Cimos.

ex ante

| (114) | SID Banka je slovenska izvozna i razvojna banka u 100 % vlasništvu države. Sve članove nadzornog odbora SID-a, koji su odobrili odluku o Cimosu, imenovala je vlada i, osim toga, troje od njih sedmero zapošljava država. U skladu s člankom 8. Zakona o slovenskoj izvoznoj i razvojnoj banci, sve odluke SID-a moraju biti donesene imajući pritom na umu viziju razvoja Slovenije. Slovenija i sama priznaje da se misija SID-a kao razvojne banke razlikuje od ciljeva komercijalnih banaka (npr. ostvarivanje što veće dobiti). SID je, među svim vjerovnicima u postupku obvezne nagodbe, pristao na najmanje povoljne uvjete restrukturiranja duga time što je odobrio 58 % smanjenja iznosa duga za otplatu, dok nijedan od preostalih vjerovnika u postupku obvezne nagodbe nije odobrio smanjenje, već su odabrali konverziju postojećeg duga u kapital, što nudi mogućnost budućih kapitalnih dobitaka od dionica stečenih u Cimosu. Slovenija nije dostavila obrazloženje zašto je SID prihvatio nepovoljnije uvjete od ostalih vjerovnika obvezne nagodbe. Komisija je već utvrdila u prethodnoj odluci da su jamstva koja je SID osigurao bila jednakovrijedna državnim sredstvima i čine potporu (26). U tom pogledu Komisija smatra da je odluka SID-a da sudjeluje u mjeri 3. pripisiva državi. |
| --- | --- |

(114)

SID Banka je slovenska izvozna i razvojna banka u 100 % vlasništvu države. Sve članove nadzornog odbora SID-a, koji su odobrili odluku o Cimosu, imenovala je vlada i, osim toga, troje od njih sedmero zapošljava država. U skladu s člankom 8. Zakona o slovenskoj izvoznoj i razvojnoj banci, sve odluke SID-a moraju biti donesene imajući pritom na umu viziju razvoja Slovenije. Slovenija i sama priznaje da se misija SID-a kao razvojne banke razlikuje od ciljeva komercijalnih banaka (npr. ostvarivanje što veće dobiti). SID je, među svim vjerovnicima u postupku obvezne nagodbe, pristao na najmanje povoljne uvjete restrukturiranja duga time što je odobrio 58 % smanjenja iznosa duga za otplatu, dok nijedan od preostalih vjerovnika u postupku obvezne nagodbe nije odobrio smanjenje, već su odabrali konverziju postojećeg duga u kapital, što nudi mogućnost budućih kapitalnih dobitaka od dionica stečenih u Cimosu. Slovenija nije dostavila obrazloženje zašto je SID prihvatio nepovoljnije uvjete od ostalih vjerovnika obvezne nagodbe. Komisija je već utvrdila u prethodnoj odluci da su jamstva koja je SID osigurao bila jednakovrijedna državnim sredstvima i čine potporu (26). U tom pogledu Komisija smatra da je odluka SID-a da sudjeluje u mjeri 3. pripisiva državi.

26

| (115) | Slovenija nije osigurala pouzdani dokaz kojim bi pokazala da je odluka SID-a o sudjelovanju u mjeri 3. donesena na temelju analize tržišta. Slovenija tvrdi da bi SID naplatio 9,9 milijuna EUR u postupku obvezne nagodbe i da bi trebao platiti dodatnih 6,7 milijuna EUR u slučaju likvidacije Cimosa, što znači da je razlika između ta dva scenarija 16,6 milijuna EUR. Međutim tu tvrdnju ne podržava nijedna analiza kojom bi se dokazalo na koji su način ti iznosi određeni. Slovenija je dostavila takve analize koje su proveli ostali vjerovnici u postupku obvezne nagodbe. Osim toga iznosi za naplatu izazivaju sumnju. Nije jasno zašto bi u slučaju likvidacije SID trpio dodatne gubitke s obzirom da tržišna vrijednost kolaterala SID-a iznosi 4,5 milijuna EUR. S druge strane čini se da se u iznosu koji bi se naplatio u slučaju restrukturiranja ne uzima u obzir gubitak od 27,5 milijuna EUR nastao zbog smanjivanja iznosa duga za otplatu. Svaki razboriti tržišni vjerovnik proveo bi financijsku analizu prije odluke o tijeku postupanja. Na temelju raspoloživih dokaza Komisija smatra da SID nije proveo takvu analizu prije dogovora o smanjivanju iznosa duga, što znači da se nije ponašao kao razboriti tržišni vjerovnik. Tako je mjerom koju je SID dodijelio osigurana selektivna gospodarska prednost društvu Cimos. |
| --- | --- |

(115)

Slovenija nije osigurala pouzdani dokaz kojim bi pokazala da je odluka SID-a o sudjelovanju u mjeri 3. donesena na temelju analize tržišta. Slovenija tvrdi da bi SID naplatio 9,9 milijuna EUR u postupku obvezne nagodbe i da bi trebao platiti dodatnih 6,7 milijuna EUR u slučaju likvidacije Cimosa, što znači da je razlika između ta dva scenarija 16,6 milijuna EUR. Međutim tu tvrdnju ne podržava nijedna analiza kojom bi se dokazalo na koji su način ti iznosi određeni. Slovenija je dostavila takve analize koje su proveli ostali vjerovnici u postupku obvezne nagodbe. Osim toga iznosi za naplatu izazivaju sumnju. Nije jasno zašto bi u slučaju likvidacije SID trpio dodatne gubitke s obzirom da tržišna vrijednost kolaterala SID-a iznosi 4,5 milijuna EUR. S druge strane čini se da se u iznosu koji bi se naplatio u slučaju restrukturiranja ne uzima u obzir gubitak od 27,5 milijuna EUR nastao zbog smanjivanja iznosa duga za otplatu. Svaki razboriti tržišni vjerovnik proveo bi financijsku analizu prije odluke o tijeku postupanja. Na temelju raspoloživih dokaza Komisija smatra da SID nije proveo takvu analizu prije dogovora o smanjivanju iznosa duga, što znači da se nije ponašao kao razboriti tržišni vjerovnik. Tako je mjerom koju je SID dodijelio osigurana selektivna gospodarska prednost društvu Cimos.

| (116) | Procjena učinka mjere 1. na tržišno natjecanje i trgovinu, opisana u uvodnoj izjavi 101., važeća je i za mjeru koju je dodijelio SID. |
| --- | --- |

(116)

Procjena učinka mjere 1. na tržišno natjecanje i trgovinu, opisana u uvodnoj izjavi 101., važeća je i za mjeru koju je dodijelio SID.

| (117) | S obzirom na procjene u uvodnim izjavama 110.–116., Komisija smatra, s jedne strane, da je mjera 3. državna potpora u mjeri u kojoj ju je dodijelio SID. S druge strane, restrukturiranje duga u sklopu mjere 3. koje su proveli Gorenjska Banka, IFC, NLB, Abanka, Banka Celje, NKBM i DUTB ne uključuje državnu potporu. |
| --- | --- |

(117)

S obzirom na procjene u uvodnim izjavama 110.–116., Komisija smatra, s jedne strane, da je mjera 3. državna potpora u mjeri u kojoj ju je dodijelio SID. S druge strane, restrukturiranje duga u sklopu mjere 3. koje su proveli Gorenjska Banka, IFC, NLB, Abanka, Banka Celje, NKBM i DUTB ne uključuje državnu potporu.

Mjera 4.

Mjera 4.

| (118) | Nijedan od kupaca koji doprinose novoj financijskoj liniji nije pod državnim nadzorom, stoga se njihove odluke ne mogu pripisati državi. U pogledu doprinosa banaka koje osiguravaju nova financijska sredstva, njihove su odluke o Cimosu procijenjene kao nepripisive državi u uvodnim izjavama 110. i 112., uz iznimku SID-a. Nadalje, banke u javnom vlasništvu sudjelovale su u novoj financijskoj liniji uz jednake uvjete kao i privatna banka Gorenjska Banka i IFC. |
| --- | --- |

(118)

Nijedan od kupaca koji doprinose novoj financijskoj liniji nije pod državnim nadzorom, stoga se njihove odluke ne mogu pripisati državi. U pogledu doprinosa banaka koje osiguravaju nova financijska sredstva, njihove su odluke o Cimosu procijenjene kao nepripisive državi u uvodnim izjavama 110. i 112., uz iznimku SID-a. Nadalje, banke u javnom vlasništvu sudjelovale su u novoj financijskoj liniji uz jednake uvjete kao i privatna banka Gorenjska Banka i IFC.

| (119) | Osim toga sudjelovanje banaka usklađeno je s privatnim kupcima koji su pristali osigurati sredstva za društvo Cimos u istom iznosu ali uz znatno nepovoljnije uvjete. Doprinos je kupaca neosiguran i na njega se ne obračunavaju kamate. S druge strane, doprinos banaka koje osiguravaju instrument novih financijskih sredstava osiguran je kolateralom super senior i na njega se obračunavaju kamate prema stopi vezanoj uz šestomjesečni EURIBOR + 5 % p.a., odnosno višoj od stope predviđene za tvrtke u financijskim teškoćama s visokim kolateralom sukladno Komunikaciji Komisije o referentnoj stopi (27), koja se nastoji približiti tržišnoj stopi. |
| --- | --- |

(119)

Osim toga sudjelovanje banaka usklađeno je s privatnim kupcima koji su pristali osigurati sredstva za društvo Cimos u istom iznosu ali uz znatno nepovoljnije uvjete. Doprinos je kupaca neosiguran i na njega se ne obračunavaju kamate. S druge strane, doprinos banaka koje osiguravaju instrument novih financijskih sredstava osiguran je kolateralom super senior i na njega se obračunavaju kamate prema stopi vezanoj uz šestomjesečni EURIBOR + 5 % p.a., odnosno višoj od stope predviđene za tvrtke u financijskim teškoćama s visokim kolateralom sukladno Komunikaciji Komisije o referentnoj stopi (27), koja se nastoji približiti tržišnoj stopi.

super senior

27

| (120) | Osiguranje nove financijske linije ključno je za povrat održivosti društva. Bez njega društvo Cimos ne bi bilo sposobno platiti svoje dobavljače u kratkom roku niti nastaviti poslovanje. U tom je smislu također gospodarski razumno za vjerovnike koji su prihvatili restrukturiranje duga da minimalno povećaju svoju izloženost kako bi povećali vjerojatnost ponovnog uspostavljanja održivosti društva i konačne naplate njihova preostalog duga. |
| --- | --- |

(120)

Osiguranje nove financijske linije ključno je za povrat održivosti društva. Bez njega društvo Cimos ne bi bilo sposobno platiti svoje dobavljače u kratkom roku niti nastaviti poslovanje. U tom je smislu također gospodarski razumno za vjerovnike koji su prihvatili restrukturiranje duga da minimalno povećaju svoju izloženost kako bi povećali vjerojatnost ponovnog uspostavljanja održivosti društva i konačne naplate njihova preostalog duga.

| (121) | U pogledu SID-a, Komisija naime primjećuje da osim doprinosa novoj financijskoj liniji uz jednake uvjete kao i druge banke, on također dodjeljuje državnu potporu (vidjeti mjeru 3. gore). Osim toga, zahvaljujući svojem statusu javne razvojne banke, sve su njegove aktivnosti pripisive državi. Mjere 3. i 4. dodijeljene su u istom vremenskom trenutku i teže istome cilju, odnosno restrukturiranju Cimosa. U skladu sa sudskom praksom njihova usklađenost s ispitivanjem načela subjekta u tržišnom gospodarstvu mora se stoga procijeniti zajednički (28). I bez potrebe za detaljnim obračunom jasno je da sveukupni uvjeti za SID nisu na istim temeljima. Prema tome doprinos SID-a novoj financijskoj liniji mora se smatrati državnom potporom. |
| --- | --- |

(121)

U pogledu SID-a, Komisija naime primjećuje da osim doprinosa novoj financijskoj liniji uz jednake uvjete kao i druge banke, on također dodjeljuje državnu potporu (vidjeti mjeru 3. gore). Osim toga, zahvaljujući svojem statusu javne razvojne banke, sve su njegove aktivnosti pripisive državi. Mjere 3. i 4. dodijeljene su u istom vremenskom trenutku i teže istome cilju, odnosno restrukturiranju Cimosa. U skladu sa sudskom praksom njihova usklađenost s ispitivanjem načela subjekta u tržišnom gospodarstvu mora se stoga procijeniti zajednički (28). I bez potrebe za detaljnim obračunom jasno je da sveukupni uvjeti za SID nisu na istim temeljima. Prema tome doprinos SID-a novoj financijskoj liniji mora se smatrati državnom potporom.

28

| (122) | S obzirom na procjene u uvodnim izjavama 118.–120. Komisija smatra da mjera 4., uz iznimku doprinosa SID-a, nije državna potpora. |
| --- | --- |

(122)

S obzirom na procjene u uvodnim izjavama 118.–120. Komisija smatra da mjera 4., uz iznimku doprinosa SID-a, nije državna potpora.

Mjera 5.

Mjera 5.

| (123) | Nijedan od dobavljača uključenih u dobrovoljno restrukturiranje duga Cimosa nije u vlasništvu niti pod nadzorom države, prema tome odluke o sudjelovanju u mjeri 5. ne mogu se pripisati državi te stoga mjera 5. nije državna potpora. |
| --- | --- |

(123)

Nijedan od dobavljača uključenih u dobrovoljno restrukturiranje duga Cimosa nije u vlasništvu niti pod nadzorom države, prema tome odluke o sudjelovanju u mjeri 5. ne mogu se pripisati državi te stoga mjera 5. nije državna potpora.

Mjera 6.

Mjera 6.

| (124) | Davatelj leasinga, Hypo Leasing d.o.o., pripada Hypo Group Alpe Adria („Grupa HGAA”), koja je u vlasništvu države Austrije. Komisija nije pronašla dokaz koji bi ukazao na to da je davatelj leasinga imao bilo koje druge interese osim komercijalnih ili da je Austrija utjecala na odluke o restrukturiranju Cimosovih obveza leasinga. Činilo bi se malo vjerojatnim da bi Austrija vršila pritisak na Grupu HGAA da dodijeli državnu potporu društvu u teškoćama smještenom u drugoj državi članici. Komisija isto tako primjećuje da je HGAA ograničen, s obzirom na uvjete uz koje može poslovati, obvezama sadržanim u Odluci Komisije o državnim potporama (29). Osim toga Austrija se u toj odluci obvezala da neće dodjeljivati daljnju potporu društvima u Grupi HGAA. |
| --- | --- |

(124)

Davatelj leasinga, Hypo Leasing d.o.o., pripada Hypo Group Alpe Adria („Grupa HGAA”), koja je u vlasništvu države Austrije. Komisija nije pronašla dokaz koji bi ukazao na to da je davatelj leasinga imao bilo koje druge interese osim komercijalnih ili da je Austrija utjecala na odluke o restrukturiranju Cimosovih obveza leasinga. Činilo bi se malo vjerojatnim da bi Austrija vršila pritisak na Grupu HGAA da dodijeli državnu potporu društvu u teškoćama smještenom u drugoj državi članici. Komisija isto tako primjećuje da je HGAA ograničen, s obzirom na uvjete uz koje može poslovati, obvezama sadržanim u Odluci Komisije o državnim potporama (29). Osim toga Austrija se u toj odluci obvezala da neće dodjeljivati daljnju potporu društvima u Grupi HGAA.

leasinga

leasinga

leasinga

29

| (125) | Stoga Komisija smatra da odluka davatelja leasinga da restrukturira svoju izloženost prema Cimosu nije pripisiva državi te stoga mjera 6. nije državna potpora. |
| --- | --- |

(125)

Stoga Komisija smatra da odluka davatelja leasinga da restrukturira svoju izloženost prema Cimosu nije pripisiva državi te stoga mjera 6. nije državna potpora.

leasinga

Mjera 7.

Mjera 7.

| (126) | Banke koje sudjeluju u dobrovoljnom restrukturiranju duga nisu pod nadzorom države te time njihove odluke o sudjelovanju u restrukturiranju Cimosa nisu pripisive državi. Stoga mjera 7. ne sadržava državnu potporu. |
| --- | --- |

(126)

Banke koje sudjeluju u dobrovoljnom restrukturiranju duga nisu pod nadzorom države te time njihove odluke o sudjelovanju u restrukturiranju Cimosa nisu pripisive državi. Stoga mjera 7. ne sadržava državnu potporu.

Mjera 8.

Mjera 8.

| (127) | Nijedan od kupaca koji se obvezao osigurati financijska sredstva za kapitalni izdatak nije pod nadzorom države, prema tome njihovo ponašanje nije pripisivo državi. Stoga mjera 8. nije državna potpora. |
| --- | --- |

(127)

Nijedan od kupaca koji se obvezao osigurati financijska sredstva za kapitalni izdatak nije pod nadzorom države, prema tome njihovo ponašanje nije pripisivo državi. Stoga mjera 8. nije državna potpora.

Zaključak o postojanju državne potpore

Zaključak o postojanju državne potpore

| (128) | Komisija zaključuje da mjere 1., 2. i dio mjera 3. i 4. (u mjeri u kojoj ih je dodijelio SID) čine državnu potporu. |
| --- | --- |

(128)

Komisija zaključuje da mjere 1., 2. i dio mjera 3. i 4. (u mjeri u kojoj ih je dodijelio SID) čine državnu potporu.

| (129) | Državna potpora iznosi 80,3 milijuna EUR, što odgovara konverziji postojećeg duga prema državi u kapital te konverziji postojećeg duga prema SID-u u kapital, smanjenju iznosa duga prema SID-u i doprinosu SID-a novoj financijskoj liniji (30). Osim toga državna potpora obuhvaća do 16,6 milijuna EUR uključenih u reprogramiranje duga. Element potpore dodan u reprogramiranje duga određen je kao razlika između nominalne vrijednosti državnih potraživanja i zajmova SID-a od dana obvezne nagodbe i neto sadašnja vrijednost tih potraživanja i zajmova izračunana je u skladu s programom otplate, kako su ga prihvatili vjerovnici u okviru obvezne nagodbe, tj. uz pretpostavku razdoblja otplate od 10 godina s odgodom plaćanja od 2 godine, kamatnom stopom vezanom uz EURIBOR + 2,5 %, eskontiranom po odgovarajućoj eskontnoj stopi (31). Točan iznos potpore uključen u reprogramiranje duga ne može se utvrditi jer je npr. nepoznata buduća stopa EURIBOR-a. |
| --- | --- |

(129)

Državna potpora iznosi 80,3 milijuna EUR, što odgovara konverziji postojećeg duga prema državi u kapital te konverziji postojećeg duga prema SID-u u kapital, smanjenju iznosa duga prema SID-u i doprinosu SID-a novoj financijskoj liniji (30). Osim toga državna potpora obuhvaća do 16,6 milijuna EUR uključenih u reprogramiranje duga. Element potpore dodan u reprogramiranje duga određen je kao razlika između nominalne vrijednosti državnih potraživanja i zajmova SID-a od dana obvezne nagodbe i neto sadašnja vrijednost tih potraživanja i zajmova izračunana je u skladu s programom otplate, kako su ga prihvatili vjerovnici u okviru obvezne nagodbe, tj. uz pretpostavku razdoblja otplate od 10 godina s odgodom plaćanja od 2 godine, kamatnom stopom vezanom uz EURIBOR + 2,5 %, eskontiranom po odgovarajućoj eskontnoj stopi (31). Točan iznos potpore uključen u reprogramiranje duga ne može se utvrditi jer je npr. nepoznata buduća stopa EURIBOR-a.

30

31

8.2.   ZAKONITOST DRŽAVNE POTPORE

| (130) | U skladu s člankom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (32), potpora ne smije imati učinak prije nego što je Komisija donijela, ili se smatra da je donijela odluku kojom odobrava takvu potporu („obveza mirovanja”). |
| --- | --- |

(130)

U skladu s člankom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (32), potpora ne smije imati učinak prije nego što je Komisija donijela, ili se smatra da je donijela odluku kojom odobrava takvu potporu („obveza mirovanja”).

32

| (131) | U skladu s odgovorom Slovenije od 30. siječnja 2015. na zahtjev Komisije za informacije, planirano je da će postupak obvezne nagodbe biti riješen do travnja 2015. Prema saznanju Komisije, Cimosu naime dosada nije dodijeljena potpora za restrukturiranje. Stoga se čini da je Slovenija dosada poštovala obvezu mirovanja. |
| --- | --- |

(131)

U skladu s odgovorom Slovenije od 30. siječnja 2015. na zahtjev Komisije za informacije, planirano je da će postupak obvezne nagodbe biti riješen do travnja 2015. Prema saznanju Komisije, Cimosu naime dosada nije dodijeljena potpora za restrukturiranje. Stoga se čini da je Slovenija dosada poštovala obvezu mirovanja.

8.3.   SPOJIVOST DRŽAVNE POTPORE

| (132) | Člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora propisuje se da se potpora može odobriti tamo gdje se dodjeljuje kako bi promicala razvoj pojedinih gospodarskih sektora i gdje ta potpora ne utječe nepovoljno na uvjete trgovanja u mjeri koja bi bila protivna općem interesu. |
| --- | --- |

(132)

Člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora propisuje se da se potpora može odobriti tamo gdje se dodjeljuje kako bi promicala razvoj pojedinih gospodarskih sektora i gdje ta potpora ne utječe nepovoljno na uvjete trgovanja u mjeri koja bi bila protivna općem interesu.

| (133) | Slovenija je prijavila mjere kao potporu za restrukturiranje u okviru Smjernica. S obzirom na prethodnu odluku Komisije o potpori Cimosu za sanaciju i na financijske teškoće Cimosa opisane u nastavku, Komisija se slaže da sadašnji slučaj uključuje potporu za restrukturiranje koja se mora procijeniti u odnosu na kriterije iz Smjernica kako bi se utvrdilo može li ona biti spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora. |
| --- | --- |

(133)

Slovenija je prijavila mjere kao potporu za restrukturiranje u okviru Smjernica. S obzirom na prethodnu odluku Komisije o potpori Cimosu za sanaciju i na financijske teškoće Cimosa opisane u nastavku, Komisija se slaže da sadašnji slučaj uključuje potporu za restrukturiranje koja se mora procijeniti u odnosu na kriterije iz Smjernica kako bi se utvrdilo može li ona biti spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora.

8.4.   PODUZEĆE U TEŠKOĆAMA

| (134) | U skladu s točkama 12.(a) i 14. Smjernica (33) samo su poduzeća u teškoćama prihvatljiva za dodjelu potpore za restrukturiranje. Kako bi se kvalificiralo kao poduzeće u teškoćama, poduzeće mora ispunjivati kriterije navedene u točki 10. i točki 11. Smjernica. |
| --- | --- |

(134)

U skladu s točkama 12.(a) i 14. Smjernica (33) samo su poduzeća u teškoćama prihvatljiva za dodjelu potpore za restrukturiranje. Kako bi se kvalificiralo kao poduzeće u teškoćama, poduzeće mora ispunjivati kriterije navedene u točki 10. i točki 11. Smjernica.

33

| (135) | Prema točki 10. smatra se da je poduzeće u teškoćama:






  (a) | u slučaju društva s ograničenom odgovornošću, ako je više od polovine temeljnog kapitala nestalo, a više od četvrtine kapitala izgubljeno je u prethodnih dvanaest mjeseci; |
| --- | --- | --- |

(135)

Prema točki 10. smatra se da je poduzeće u teškoćama:

(a)

u slučaju društva s ograničenom odgovornošću, ako je više od polovine temeljnog kapitala nestalo, a više od četvrtine kapitala izgubljeno je u prethodnih dvanaest mjeseci;

| (b) | u slučaju trgovačkog društva u kojem su barem neki članovi neograničeno odgovorni za dugove društva, ako je više od polovine njegova kapitala, prikazanog u financijskim izvješćima društva nestalo, a više od četvrtine tog kapitala izgubljeno je u prethodnih dvanaest mjeseci; |
| --- | --- |

(b)

u slučaju trgovačkog društva u kojem su barem neki članovi neograničeno odgovorni za dugove društva, ako je više od polovine njegova kapitala, prikazanog u financijskim izvješćima društva nestalo, a više od četvrtine tog kapitala izgubljeno je u prethodnih dvanaest mjeseci;

| (c) | u slučaju bilo kojeg oblika trgovačkog društva ako ispunjava uvjete za pokretanje stečajnog postupka na temelju nacionalnih propisa. |
| --- | --- |

(c)

u slučaju bilo kojeg oblika trgovačkog društva ako ispunjava uvjete za pokretanje stečajnog postupka na temelju nacionalnih propisa.

| (136) | U odluci o pokretanju postupka Komisija je navela da je Cimos, kao društvo s ograničenom odgovornošću ispunjivao kriterije navedene u točki 10.(a) Smjernica. U skladu s konsolidiranim financijskim izvješćima od 31. prosinca 2012., ono je izgubilo više od pola svojeg temeljnog kapitala (108 %) i više od četvrtine svojeg temeljnog kapitala u proteklih dvanaest mjeseci (137 %) (34). Zato je Komisija smatrala da je Cimos kvalificiran za poduzeće u teškoćama na temelju točke 10.(a) Smjernica. |
| --- | --- |

(136)

U odluci o pokretanju postupka Komisija je navela da je Cimos, kao društvo s ograničenom odgovornošću ispunjivao kriterije navedene u točki 10.(a) Smjernica. U skladu s konsolidiranim financijskim izvješćima od 31. prosinca 2012., ono je izgubilo više od pola svojeg temeljnog kapitala (108 %) i više od četvrtine svojeg temeljnog kapitala u proteklih dvanaest mjeseci (137 %) (34). Zato je Komisija smatrala da je Cimos kvalificiran za poduzeće u teškoćama na temelju točke 10.(a) Smjernica.

34

| (137) | Otada se financijska situacija Cimosa dalje pogoršavala. Od 31. prosinca 2013. društvo je prijavilo negativni kapital od 103,3 milijuna EUR. Prema preliminarnim (nerevidiranim) rezultatima prvih 10 mjeseci 2014. Cimos je zabilježio neto gubitak od 74,3 milijuna EUR, što znači da se njegov negativni kapital još više povećao. U ranijim slučajevima (35) Komisija je zaključila da, ako društvo ima negativan kapital, postoji a priori pretpostavka da su kriteriji točke 10.(a) Smjernica ispunjeni, što bi bio slučaj s Cimosom. Opći je sud također zaključio (36) da je društvo s negativnim kapitalom društvo u teškoćama. |
| --- | --- |

(137)

Otada se financijska situacija Cimosa dalje pogoršavala. Od 31. prosinca 2013. društvo je prijavilo negativni kapital od 103,3 milijuna EUR. Prema preliminarnim (nerevidiranim) rezultatima prvih 10 mjeseci 2014. Cimos je zabilježio neto gubitak od 74,3 milijuna EUR, što znači da se njegov negativni kapital još više povećao. U ranijim slučajevima (35) Komisija je zaključila da, ako društvo ima negativan kapital, postoji a priori pretpostavka da su kriteriji točke 10.(a) Smjernica ispunjeni, što bi bio slučaj s Cimosom. Opći je sud također zaključio (36) da je društvo s negativnim kapitalom društvo u teškoćama.

35

a priori

36

| (138) | Nadalje, od 3. lipnja 2014. sud je uveo postupak obvezne nagodbe za društvo Cimos prema slovenskom zakonu o postupku zbog insolventnosti na zahtjev njegovih vjerovnika. Prema tome on ispunjuje i uvjet iz točke 10.(c) Smjernica. |
| --- | --- |

(138)

Nadalje, od 3. lipnja 2014. sud je uveo postupak obvezne nagodbe za društvo Cimos prema slovenskom zakonu o postupku zbog insolventnosti na zahtjev njegovih vjerovnika. Prema tome on ispunjuje i uvjet iz točke 10.(c) Smjernica.

| (139) | U skladu s točkom 12. Smjernica, novoosnovana poduzeća ne mogu dobiti potporu za sanaciju ili restrukturiranje. Poduzeće se u načelu smatra novoosnovanim tijekom prve tri godine od početka poslovanja u relevantnom području djelatnosti. Društvo Cimos započelo je s poslovanjem u 1972., u sadašnjem je obliku registrirano 1975. i od tada posluje u sadašnjem području djelatnosti. Stoga se on ne može smatrati novoosnovanim poduzećem. |
| --- | --- |

(139)

U skladu s točkom 12. Smjernica, novoosnovana poduzeća ne mogu dobiti potporu za sanaciju ili restrukturiranje. Poduzeće se u načelu smatra novoosnovanim tijekom prve tri godine od početka poslovanja u relevantnom području djelatnosti. Društvo Cimos započelo je s poslovanjem u 1972., u sadašnjem je obliku registrirano 1975. i od tada posluje u sadašnjem području djelatnosti. Stoga se on ne može smatrati novoosnovanim poduzećem.

| (140) | Točkom 13. Smjernica utvrđuje se da poduzeće koje pripada većoj poslovnoj grupi ili ga je ona preuzela ne može u pravilu dobiti potporu za sanaciju ili restrukturiranje, osim ako se može dokazati da su teškoće poduzeća unutarnje naravi i nisu rezultat arbitrarnog prijenosa troškova unutar grupe te da su teškoće preteške da bi ih grupa mogla sama riješiti. |
| --- | --- |

(140)

Točkom 13. Smjernica utvrđuje se da poduzeće koje pripada većoj poslovnoj grupi ili ga je ona preuzela ne može u pravilu dobiti potporu za sanaciju ili restrukturiranje, osim ako se može dokazati da su teškoće poduzeća unutarnje naravi i nisu rezultat arbitrarnog prijenosa troškova unutar grupe te da su teškoće preteške da bi ih grupa mogla sama riješiti.

| (141) | Cimos ne pripada većoj poslovnoj grupi niti ga je ona preuzela. Prema tome kriteriji određeni u točki 13. Smjernica ne isključuju Cimos iz kvalifikacije za potporu za restrukturiranje. |
| --- | --- |

(141)

Cimos ne pripada većoj poslovnoj grupi niti ga je ona preuzela. Prema tome kriteriji određeni u točki 13. Smjernica ne isključuju Cimos iz kvalifikacije za potporu za restrukturiranje.

| (142) | Komisija zaključuje da je Cimos bio poduzeće u teškoćama od 2012. i da je kvalificiran za potporu za restrukturiranje. |
| --- | --- |

(142)

Komisija zaključuje da je Cimos bio poduzeće u teškoćama od 2012. i da je kvalificiran za potporu za restrukturiranje.

8.5.   NAČELO JEDNOKRATNE DODJELE

| (143) | U skladu s točkom 73. Smjernica, ako je predmetno poduzeće u prošlosti već primilo potporu za sanaciju ili restrukturiranje, uključujući sve neprijavljene potpore, i ako je prošlo manje od deset godina od dodjele potpore za sanaciju ili završetka razdoblja restrukturiranja ili od prekida provedbe plana restrukturiranja (ovisno o tome koji je od tih događaja bio zadnji), Komisija neće odobriti daljnje potpore za sanaciju ili restrukturiranje. |
| --- | --- |

(143)

U skladu s točkom 73. Smjernica, ako je predmetno poduzeće u prošlosti već primilo potporu za sanaciju ili restrukturiranje, uključujući sve neprijavljene potpore, i ako je prošlo manje od deset godina od dodjele potpore za sanaciju ili završetka razdoblja restrukturiranja ili od prekida provedbe plana restrukturiranja (ovisno o tome koji je od tih događaja bio zadnji), Komisija neće odobriti daljnje potpore za sanaciju ili restrukturiranje.

| (144) | Slovenija je obavijestila Komisiju da društvo nije primilo potporu za sanaciju ili restrukturiranje u proteklih deset godina, osim prijavljene potpore za sanaciju koju je odobrila Komisija kako je opisano u uvodnoj izjavi 1. (37) |
| --- | --- |

(144)

Slovenija je obavijestila Komisiju da društvo nije primilo potporu za sanaciju ili restrukturiranje u proteklih deset godina, osim prijavljene potpore za sanaciju koju je odobrila Komisija kako je opisano u uvodnoj izjavi 1. (37)

37

8.6.   PONOVNA USPOSTAVA DUGOROČNE ODRŽIVOSTI

| (145) | Da bi se mjera smatrala spojivom s točkama 34. – 37. Smjernica, planom restrukturiranja mora se ponovno uspostaviti dugoročna održivost poduzeća u razumnom vremenskom roku i na temelju realnih pretpostavki u pogledu budućih uvjeta poslovanja. Planom bi se trebalo omogućiti društvu da pokrije sve svoje troškove nakon restrukturiranja i očekivani povrat kapitala mora biti dovoljan da omogući restrukturiranom poduzeću da se natječe na tržištu vlastitim snagama. U planu restrukturiranja moraju se opisati okolnosti koje su dovele do teškoća te time osigurati osnova za procjenu jesu li predložene mjere restrukturiranja primjerene. |
| --- | --- |

(145)

Da bi se mjera smatrala spojivom s točkama 34. – 37. Smjernica, planom restrukturiranja mora se ponovno uspostaviti dugoročna održivost poduzeća u razumnom vremenskom roku i na temelju realnih pretpostavki u pogledu budućih uvjeta poslovanja. Planom bi se trebalo omogućiti društvu da pokrije sve svoje troškove nakon restrukturiranja i očekivani povrat kapitala mora biti dovoljan da omogući restrukturiranom poduzeću da se natječe na tržištu vlastitim snagama. U planu restrukturiranja moraju se opisati okolnosti koje su dovele do teškoća te time osigurati osnova za procjenu jesu li predložene mjere restrukturiranja primjerene.

| (146) | Planom restrukturiranja predviđa se da će društvo Cimos ponovno uspostaviti dugoročnu održivost 2015. prema realnom scenariju financijskih projekcija i 2017. prema pesimističnom scenariju (vidjeti tablicu 5.). Očekuje se da će društvo stvarati neto dobit i pozitivan protok novca potreban za poslovanje, što znači da će biti u mogućnosti pokriti sve svoje troškove nakon završetka restrukturiranja, kao i deprecijaciju i novčane naknade. Predviđa se da će očekivani povrat kapitala biti 7,6 % u 2018. do 14,5 % 2019., tj. u razdoblju nakon restrukturiranja. S obzirom na to da prinos na desetogodišnje slovenske državne obveznice, općenito promatran kao usklađivanje povrata od nerizičnog ulaganja, približno iznosi 1 %, očekivani povrat kapitala daje ulagačima razumno odgovarajuću naknadu za rizik i može se smatrati dovoljnim da se Cimos može natjecati na tržištu vlastitim snagama. |
| --- | --- |

(146)

Planom restrukturiranja predviđa se da će društvo Cimos ponovno uspostaviti dugoročnu održivost 2015. prema realnom scenariju financijskih projekcija i 2017. prema pesimističnom scenariju (vidjeti tablicu 5.). Očekuje se da će društvo stvarati neto dobit i pozitivan protok novca potreban za poslovanje, što znači da će biti u mogućnosti pokriti sve svoje troškove nakon završetka restrukturiranja, kao i deprecijaciju i novčane naknade. Predviđa se da će očekivani povrat kapitala biti 7,6 % u 2018. do 14,5 % 2019., tj. u razdoblju nakon restrukturiranja. S obzirom na to da prinos na desetogodišnje slovenske državne obveznice, općenito promatran kao usklađivanje povrata od nerizičnog ulaganja, približno iznosi 1 %, očekivani povrat kapitala daje ulagačima razumno odgovarajuću naknadu za rizik i može se smatrati dovoljnim da se Cimos može natjecati na tržištu vlastitim snagama.

| (147) | Financijske se projekcije temelje na razumnim pretpostavkama. Predviđa se da će se prodaja u početku smanjiti zbog očekivanog gubitka kupaca uzrokovanog financijskim neprilikama povezanima s postupkom obvezne nagodbe. Predviđa se da će prihod pasti s 358,1 milijuna EUR 2015. na 316 milijuna EUR 2018., prije nego što počne rasti 2019. To je znatno manje nego u razdoblju prije restrukturiranja, kada je prihod prelazio 400 milijuna EUR. Aktualna je prognoza isto znatno niža od one koja je sadržana u prvobitno objavljenom planu u kojem se predviđalo da će prodaja ostati stabilna na 400 milijuna EUR u razdoblju 2015.–2017. U tom smislu i uzimajući u obzir da je poduzeće već predbilježilo kupce za više od 95 % planirane prodaje 2015. i 2016. i za više od 80 % planirane prodaje 2017. te uzimajući u obzir očekivanu korist od primjene mjera za restrukturiranje prodaje, razumno je smatrati da je moguće ostvariti prognozu prodaje iz ažuriranog plana restrukturiranja. |
| --- | --- |

(147)

Financijske se projekcije temelje na razumnim pretpostavkama. Predviđa se da će se prodaja u početku smanjiti zbog očekivanog gubitka kupaca uzrokovanog financijskim neprilikama povezanima s postupkom obvezne nagodbe. Predviđa se da će prihod pasti s 358,1 milijuna EUR 2015. na 316 milijuna EUR 2018., prije nego što počne rasti 2019. To je znatno manje nego u razdoblju prije restrukturiranja, kada je prihod prelazio 400 milijuna EUR. Aktualna je prognoza isto znatno niža od one koja je sadržana u prvobitno objavljenom planu u kojem se predviđalo da će prodaja ostati stabilna na 400 milijuna EUR u razdoblju 2015.–2017. U tom smislu i uzimajući u obzir da je poduzeće već predbilježilo kupce za više od 95 % planirane prodaje 2015. i 2016. i za više od 80 % planirane prodaje 2017. te uzimajući u obzir očekivanu korist od primjene mjera za restrukturiranje prodaje, razumno je smatrati da je moguće ostvariti prognozu prodaje iz ažuriranog plana restrukturiranja.

| (148) | Troškovi su predviđeni na temelju ranijih rezultata uzimajući u obzir očekivanu korist od provedbe mjera restrukturiranja. Komisija navodi da su znatne uštede troškova povezane s mjerama nad kojima društvo ima relativno veliki utjecaj, kao što su smanjenje broja zaposlenika ili konsolidacija proizvodnih pogona, čime se povećava vjerojatnost da će one biti provedene prema planu. Smanjenje broja zaposlenika posebno bi trebalo dovesti do smanjenja varijabilnih troškova, dok bi prodaja pogona koji nose gubitak trebala smanjiti deprecijaciju i poboljšati profitabilnost. Vjerovnici u postupku obvezne nagodbe i ostali dionici (kupci, dobavljači, davatelj leasinga) pristali su na restrukturiranje duga, čime se osigurava da će mjere financijskoga restrukturiranja isto biti provedene prema planu. Time će se, među ostalim koristima, znatno smanjiti financijski troškovi društva. Prema tome i planirane uštede troškova čine se ostvarivima. |
| --- | --- |

(148)

Troškovi su predviđeni na temelju ranijih rezultata uzimajući u obzir očekivanu korist od provedbe mjera restrukturiranja. Komisija navodi da su znatne uštede troškova povezane s mjerama nad kojima društvo ima relativno veliki utjecaj, kao što su smanjenje broja zaposlenika ili konsolidacija proizvodnih pogona, čime se povećava vjerojatnost da će one biti provedene prema planu. Smanjenje broja zaposlenika posebno bi trebalo dovesti do smanjenja varijabilnih troškova, dok bi prodaja pogona koji nose gubitak trebala smanjiti deprecijaciju i poboljšati profitabilnost. Vjerovnici u postupku obvezne nagodbe i ostali dionici (kupci, dobavljači, davatelj leasinga) pristali su na restrukturiranje duga, čime se osigurava da će mjere financijskoga restrukturiranja isto biti provedene prema planu. Time će se, među ostalim koristima, znatno smanjiti financijski troškovi društva. Prema tome i planirane uštede troškova čine se ostvarivima.

leasinga

| (149) | U odluci o pokretanju postupka Komisija je sumnjala u ponovnu uspostavu održivosti na temelju toga što u to vrijeme banke nisu pristale na restrukturiranje duga Cimosa. Ta je sumnja sada otklonjena jer su banke pristale restrukturirati dug Cimosa u okviru postupka obvezne nagodbe. |
| --- | --- |

(149)

U odluci o pokretanju postupka Komisija je sumnjala u ponovnu uspostavu održivosti na temelju toga što u to vrijeme banke nisu pristale na restrukturiranje duga Cimosa. Ta je sumnja sada otklonjena jer su banke pristale restrukturirati dug Cimosa u okviru postupka obvezne nagodbe.

| (150) | U skladu s planom restrukturiranja društvu Cimos trebat će dodatna financijska sredstva u ukupnom iznosu od 25 milijuna EUR u 2018. i 2019. za financiranje poslovanja. Komisija navodi da će, na temelju plana restrukturiranja, do tog vremena društvo već provesti temeljne mjere restrukturiranja i povratiti profitabilnost. Početni postupak smanjivanja razine duga (konverzijom duga u kapital, otpisom i djelomičnom otplatom) poboljšat će kreditni rejting Cimosa i osloboditi dio aktive koji je trenutačno založen za vjerovnike da bi se upotrijebio kao budući kolateral. To bi trebalo omogućiti Cimosu da prema planu dobije potrebna financijska sredstva na tržištu. |
| --- | --- |

(150)

U skladu s planom restrukturiranja društvu Cimos trebat će dodatna financijska sredstva u ukupnom iznosu od 25 milijuna EUR u 2018. i 2019. za financiranje poslovanja. Komisija navodi da će, na temelju plana restrukturiranja, do tog vremena društvo već provesti temeljne mjere restrukturiranja i povratiti profitabilnost. Početni postupak smanjivanja razine duga (konverzijom duga u kapital, otpisom i djelomičnom otplatom) poboljšat će kreditni rejting Cimosa i osloboditi dio aktive koji je trenutačno založen za vjerovnike da bi se upotrijebio kao budući kolateral. To bi trebalo omogućiti Cimosu da prema planu dobije potrebna financijska sredstva na tržištu.

| (151) | U planu restrukturiranja navode se okolnosti koje su dovele do poteškoća Cimosa, odnosno pretjerana zaduženost i poslovna neučinkovitost. Komisija navodi da se planom predviđaju mjere kojima je cilj rješavanje upravo tih poteškoća. |
| --- | --- |

(151)

U planu restrukturiranja navode se okolnosti koje su dovele do poteškoća Cimosa, odnosno pretjerana zaduženost i poslovna neučinkovitost. Komisija navodi da se planom predviđaju mjere kojima je cilj rješavanje upravo tih poteškoća.

| (152) | Konverzija duga u kapital od strane glavnih vjerovnika dovest će do smanjenja njihovih potraživanja za 60 %. Tako će se ukupne financijske obveze Cimosa smanjiti sa 422 milijuna EUR 2013. na 184 milijuna EUR 2017. Zaduženost će se smanjiti sa 17,7 tijekom 2012. (posljednja godina u kojoj je kapital bio pozitivan) na 3 tijekom 2017., što je znatno održivija razina. Nadalje, preostalih 40 % duga prema vjerovnicima u postupku obvezne nagodbe planira se otplatiti uz povoljnije uvjete, uključujući produljeni rok otplate i mogućnost prekida otplate na 2 godine. Time će se dalje smanjiti sadašnji i budući teret otplate. Predviđa se da će omjer EBITDA (zarada prije obračunane kamate, poreza, deprecijacije i amortizacije) i kamata, kojim se mjeri sposobnost društva da servisira dug, rasti sa 1 koliko je iznosio 2013. na 5,4 tijekom 2017. |
| --- | --- |

(152)

Konverzija duga u kapital od strane glavnih vjerovnika dovest će do smanjenja njihovih potraživanja za 60 %. Tako će se ukupne financijske obveze Cimosa smanjiti sa 422 milijuna EUR 2013. na 184 milijuna EUR 2017. Zaduženost će se smanjiti sa 17,7 tijekom 2012. (posljednja godina u kojoj je kapital bio pozitivan) na 3 tijekom 2017., što je znatno održivija razina. Nadalje, preostalih 40 % duga prema vjerovnicima u postupku obvezne nagodbe planira se otplatiti uz povoljnije uvjete, uključujući produljeni rok otplate i mogućnost prekida otplate na 2 godine. Time će se dalje smanjiti sadašnji i budući teret otplate. Predviđa se da će omjer EBITDA (zarada prije obračunane kamate, poreza, deprecijacije i amortizacije) i kamata, kojim se mjeri sposobnost društva da servisira dug, rasti sa 1 koliko je iznosio 2013. na 5,4 tijekom 2017.

| (153) | Osim toga dobavljači su se dogovorili smanjiti svoja potraživanja, čime će se dalje smanjiti ukupni dug i osigurati kontinuitet poslovanja. Sve mjere financijskoga restrukturiranja, obuhvaćajući ponajprije dogovor od strane kupaca o kraćim rokovima plaćanja, dodatno će poboljšati likvidnost. Olakšani protok novca, ostvaren tako što nije trebalo otplaćivati restrukturirani dug ili što su uplate od strane kupaca stizale ranije, bit će raspoloživ i za financiranje provođenja mjera restrukturiranja poslovanja s ciljem rješavanja drugoga razloga za teškoće, odnosno poslovne neučinkovitosti. |
| --- | --- |

(153)

Osim toga dobavljači su se dogovorili smanjiti svoja potraživanja, čime će se dalje smanjiti ukupni dug i osigurati kontinuitet poslovanja. Sve mjere financijskoga restrukturiranja, obuhvaćajući ponajprije dogovor od strane kupaca o kraćim rokovima plaćanja, dodatno će poboljšati likvidnost. Olakšani protok novca, ostvaren tako što nije trebalo otplaćivati restrukturirani dug ili što su uplate od strane kupaca stizale ranije, bit će raspoloživ i za financiranje provođenja mjera restrukturiranja poslovanja s ciljem rješavanja drugoga razloga za teškoće, odnosno poslovne neučinkovitosti.

| (154) | U okviru restrukturiranja poslovanja društvo Cimos provelo je niz mjera za uštedu troškova, od kojih najvažnije uključuju smanjivanje broja zaposlenika, konsolidaciju poslovanja smanjivanjem broja pogona, smanjivanjem fiksnih troškova i unapređenjem poslovnog upravljanja. Društvo želi ponovno usmjeriti fokus svojih aktivnosti na osnovnu automobilsku djelatnost. Planira se da će se mjerama restrukturiranja poslovanja ostvariti ukupna godišnja ušteda troškova od 27 milijuna EUR, znatno više nego prema prvobitno objavljenom planu restrukturiranja. Smanjivanjem troškova društvo će poboljšati profitabilnost, koja će pri smanjenoj razini zapošljavanja i kapitala prerasti u povećanu poslovnu učinkovitost. |
| --- | --- |

(154)

U okviru restrukturiranja poslovanja društvo Cimos provelo je niz mjera za uštedu troškova, od kojih najvažnije uključuju smanjivanje broja zaposlenika, konsolidaciju poslovanja smanjivanjem broja pogona, smanjivanjem fiksnih troškova i unapređenjem poslovnog upravljanja. Društvo želi ponovno usmjeriti fokus svojih aktivnosti na osnovnu automobilsku djelatnost. Planira se da će se mjerama restrukturiranja poslovanja ostvariti ukupna godišnja ušteda troškova od 27 milijuna EUR, znatno više nego prema prvobitno objavljenom planu restrukturiranja. Smanjivanjem troškova društvo će poboljšati profitabilnost, koja će pri smanjenoj razini zapošljavanja i kapitala prerasti u povećanu poslovnu učinkovitost.

| (155) | S obzirom na utvrđeno u uvodnim izjavama 152.–154. Komisija smatra da su predložene mjere restrukturiranja primjerene za rješavanje razloga poteškoća utvrđenih u planu restrukturiranja. |
| --- | --- |

(155)

S obzirom na utvrđeno u uvodnim izjavama 152.–154. Komisija smatra da su predložene mjere restrukturiranja primjerene za rješavanje razloga poteškoća utvrđenih u planu restrukturiranja.

| (156) | Doprinos privatnih banaka, kupaca i dobavljača financijskom restrukturiranju znak je njihova povjerenja u Cimos i pruža dodatni razlog za razmatranje da je na temelju plana restrukturiranja moguće ponovno uspostaviti dugoročnu održivost. |
| --- | --- |

(156)

Doprinos privatnih banaka, kupaca i dobavljača financijskom restrukturiranju znak je njihova povjerenja u Cimos i pruža dodatni razlog za razmatranje da je na temelju plana restrukturiranja moguće ponovno uspostaviti dugoročnu održivost.

| (157) | Neovisni poslovni procjenitelj plana financijskoga restrukturiranja isto je zaključio kako je vjerojatno da će plan restrukturiranja učiniti Cimos likvidnim i solventnim, kratkoročno i dugoročno. |
| --- | --- |

(157)

Neovisni poslovni procjenitelj plana financijskoga restrukturiranja isto je zaključio kako je vjerojatno da će plan restrukturiranja učiniti Cimos likvidnim i solventnim, kratkoročno i dugoročno.

| (158) | Nadalje, Komisija navodi da je trajanje plana restrukturiranja ograničeno na manje od četiri godine, s početkom u veljači 2014. do 2017. Takvo razdoblje restrukturiranja čini se prikladnim s obzirom na opseg planiranih mjera restrukturiranja, plan njihove provedbe i očekivani datum ponovne uspostave održivosti. |
| --- | --- |

(158)

Nadalje, Komisija navodi da je trajanje plana restrukturiranja ograničeno na manje od četiri godine, s početkom u veljači 2014. do 2017. Takvo razdoblje restrukturiranja čini se prikladnim s obzirom na opseg planiranih mjera restrukturiranja, plan njihove provedbe i očekivani datum ponovne uspostave održivosti.

| (159) | Komisija primjećuje da ažurirani plan restrukturiranja nije novi plan, već samo unaprijeđeni prvobitno objavljeni plan na temelju rezultata postupka obvezne nagodbe. Njime se slijede točno isti ciljevi restrukturiranja kao u prvobitno objavljenom planu, odnosno smanjivanje pretjerane zaduženosti, ponovno uspostavljanje likvidnosti, poboljšanje poslovne učinkovitosti i ponovno usmjeravanje djelatnosti na osnovni automobilski segment. Najvažnije mjere restrukturiranja u smislu financijskoga učinka, konverzija i reprogramiranje financijskoga duga, ostaju iste, iako uz neznatno promijenjene uvjete i u okviru obveznog, a ne dobrovoljnog postupka. Ostale mjere restrukturiranja nisu bitno različite u odnosu na prvobitno objavljen plan ali su pojačane kako bi se ostvarile veće uštede troškova. I prvobitno objavljeni plan i ažurirani plan temelje se na istom poslovnom modelu i strategiji. Komisija je već odobrila slične izmjene objavljenih planova restrukturiranja u prethodnim odlukama (38). |
| --- | --- |

(159)

Komisija primjećuje da ažurirani plan restrukturiranja nije novi plan, već samo unaprijeđeni prvobitno objavljeni plan na temelju rezultata postupka obvezne nagodbe. Njime se slijede točno isti ciljevi restrukturiranja kao u prvobitno objavljenom planu, odnosno smanjivanje pretjerane zaduženosti, ponovno uspostavljanje likvidnosti, poboljšanje poslovne učinkovitosti i ponovno usmjeravanje djelatnosti na osnovni automobilski segment. Najvažnije mjere restrukturiranja u smislu financijskoga učinka, konverzija i reprogramiranje financijskoga duga, ostaju iste, iako uz neznatno promijenjene uvjete i u okviru obveznog, a ne dobrovoljnog postupka. Ostale mjere restrukturiranja nisu bitno različite u odnosu na prvobitno objavljen plan ali su pojačane kako bi se ostvarile veće uštede troškova. I prvobitno objavljeni plan i ažurirani plan temelje se na istom poslovnom modelu i strategiji. Komisija je već odobrila slične izmjene objavljenih planova restrukturiranja u prethodnim odlukama (38).

38

| (160) | U pogledu navoda gđe Filaković, opisanih u uvodnoj izjavi 91., Komisija navodi da je financijska izvješća Cimosa pregledao neovisni revizor koji je izdao nekvalificirano mišljenje o istima i nije ništa izvijestio o navodnoj prijevari i pranju novca. U vezi s 35 milijuna EUR koje je Slovenija dodijelila društvu Cimos kao dio potpore za restrukturiranje, Komisija navodi da je ona u srpnju 2013. odobrila jamstvo za 35 milijuna EUR potpore za sanaciju društva Cimos (39). Jamstvo koje se planira prenijeti u kapital kao dio potpore za restrukturiranje ne povlači za sobom nikakav prijenos novčanih sredstava društvu Cimos, prema tome ne može biti financirano opranim novcem. Konačno, što se tiče navodnih potraživanja poduzeća gospođe Filaković i njezinih kupaca prema Cimosu, na temelju raspoloživih informacija, Komisija nije potvrdila te navode. S obzirom na to Komisija smatra da ti navodi nisu potkrijepljeni dokazima i ne utječu na procjenu potpore za restrukturiranje. |
| --- | --- |

(160)

U pogledu navoda gđe Filaković, opisanih u uvodnoj izjavi 91., Komisija navodi da je financijska izvješća Cimosa pregledao neovisni revizor koji je izdao nekvalificirano mišljenje o istima i nije ništa izvijestio o navodnoj prijevari i pranju novca. U vezi s 35 milijuna EUR koje je Slovenija dodijelila društvu Cimos kao dio potpore za restrukturiranje, Komisija navodi da je ona u srpnju 2013. odobrila jamstvo za 35 milijuna EUR potpore za sanaciju društva Cimos (39). Jamstvo koje se planira prenijeti u kapital kao dio potpore za restrukturiranje ne povlači za sobom nikakav prijenos novčanih sredstava društvu Cimos, prema tome ne može biti financirano opranim novcem. Konačno, što se tiče navodnih potraživanja poduzeća gospođe Filaković i njezinih kupaca prema Cimosu, na temelju raspoloživih informacija, Komisija nije potvrdila te navode. S obzirom na to Komisija smatra da ti navodi nisu potkrijepljeni dokazima i ne utječu na procjenu potpore za restrukturiranje.

39

| (161) | U pogledu prethodno navedenoga Komisija zaključuje da se predloženim mjerama restrukturiranja može ponovno uspostaviti dugoročna održivost društva u razumnom razdoblju i na temelju realnih pretpostavki. |
| --- | --- |

(161)

U pogledu prethodno navedenoga Komisija zaključuje da se predloženim mjerama restrukturiranja može ponovno uspostaviti dugoročna održivost društva u razumnom razdoblju i na temelju realnih pretpostavki.

8.7.   IZBJEGAVANJE NEOPRAVDANOG NARUŠAVANJA TRŽIŠNOG NATJECANJA (KOMPENZACIJSKE MJERE)

| (162) | U skladu s točkama 38.–42. Smjernica, moraju se poduzeti kompenzacijske mjere kako bi se osiguralo što veće smanjenje štetnih učinaka na trgovinske uvjete. Potpora ne smije neopravdano narušavati tržišno natjecanje. To uobičajeno znači ograničavanje prisutnosti koju društvo može uživati na svojim tržištima na kraju razdoblja restrukturiranja. Kompenzacijske mjere trebale bi biti proporcionalne učincima narušavanja tržišta koje uzrokuje potpora i posebno veličini i relativnom značaju tvrtke na njezinom tržištu ili tržištima. Prekid poslovnih aktivnosti koje nose gubitke ne može se smatrati važećom kompenzacijskom mjerom. Stupanj kompenzacijskih mjera mora se određivati od slučaja do slučaja i uzimajući u obzir cilj uspostave dugoročne održivosti poduzeća. Osim toga, u skladu s točkom 7. Smjernica, Komisija će zahtijevati kompenzacijske mjere kojima se što je više moguće umanjuje učinak na konkurente. |
| --- | --- |

(162)

U skladu s točkama 38.–42. Smjernica, moraju se poduzeti kompenzacijske mjere kako bi se osiguralo što veće smanjenje štetnih učinaka na trgovinske uvjete. Potpora ne smije neopravdano narušavati tržišno natjecanje. To uobičajeno znači ograničavanje prisutnosti koju društvo može uživati na svojim tržištima na kraju razdoblja restrukturiranja. Kompenzacijske mjere trebale bi biti proporcionalne učincima narušavanja tržišta koje uzrokuje potpora i posebno veličini i relativnom značaju tvrtke na njezinom tržištu ili tržištima. Prekid poslovnih aktivnosti koje nose gubitke ne može se smatrati važećom kompenzacijskom mjerom. Stupanj kompenzacijskih mjera mora se određivati od slučaja do slučaja i uzimajući u obzir cilj uspostave dugoročne održivosti poduzeća. Osim toga, u skladu s točkom 7. Smjernica, Komisija će zahtijevati kompenzacijske mjere kojima se što je više moguće umanjuje učinak na konkurente.

| (163) | Kompenzacijskim se mjerama ne bi trebala dovesti u pitanje sposobnost društva da ponovno uspostavi dugoročnu održivost nakon provedbe plana restrukturiranja, kako je predviđeno u točki 38. Smjernica. |
| --- | --- |

(163)

Kompenzacijskim se mjerama ne bi trebala dovesti u pitanje sposobnost društva da ponovno uspostavi dugoročnu održivost nakon provedbe plana restrukturiranja, kako je predviđeno u točki 38. Smjernica.

| (164) | Cimos je predložio dvije kompenzacijske mjere:






  — | prodaju svojih sektora za poljoprivredu, strojeve i energetiku, |
| --- | --- | --- |

(164)

Cimos je predložio dvije kompenzacijske mjere:

—

prodaju svojih sektora za poljoprivredu, strojeve i energetiku,

| — | prodaju triju postrojenja u automobilskom segmentu, u [...]. |
| --- | --- |

—

prodaju triju postrojenja u automobilskom segmentu, u [...].

| (165) | U pogledu prve kompenzacijske mjere, Cimos je već prodao tri dotična sektora. Oni su ukupno doprinosili s oko 20 % u prihodu društva i bili su profitabilni prije restrukturiranja. |
| --- | --- |

(165)

U pogledu prve kompenzacijske mjere, Cimos je već prodao tri dotična sektora. Oni su ukupno doprinosili s oko 20 % u prihodu društva i bili su profitabilni prije restrukturiranja.

| (166) | Komisija navodi da se dostatnima mogu smatrati samo kompenzacijske mjere koje utječu na prisutnost korisnika na njegovu glavnom tržištu (40). Stoga se u načelu prodaja tih triju sektora ne može prihvatiti kao kompenzacijska mjera. Međutim prodajom sektora koji ne čini osnovnu djelatnost Cimos nije samo izgubio svoj tržišni udjel u sekundarnim segmentima već je isto znatno oslabio svoj konkurentni položaj i u konačnici svoju tržišnu prisutnost na osnovnom automobilskom tržištu. Razlog je tomu da je dobit od prihoda koju je Cimos mogao zaraditi na sektorima koje je prodao (približno 90 milijuna EUR u razdoblju 2011.–2013.), koji su bili profitabilni prije restrukturiranja, inače mogla biti upotrijebljena za financiranje širenja na osnovnom tržištu. |
| --- | --- |

(166)

Komisija navodi da se dostatnima mogu smatrati samo kompenzacijske mjere koje utječu na prisutnost korisnika na njegovu glavnom tržištu (40). Stoga se u načelu prodaja tih triju sektora ne može prihvatiti kao kompenzacijska mjera. Međutim prodajom sektora koji ne čini osnovnu djelatnost Cimos nije samo izgubio svoj tržišni udjel u sekundarnim segmentima već je isto znatno oslabio svoj konkurentni položaj i u konačnici svoju tržišnu prisutnost na osnovnom automobilskom tržištu. Razlog je tomu da je dobit od prihoda koju je Cimos mogao zaraditi na sektorima koje je prodao (približno 90 milijuna EUR u razdoblju 2011.–2013.), koji su bili profitabilni prije restrukturiranja, inače mogla biti upotrijebljena za financiranje širenja na osnovnom tržištu.

40

| (167) | U pogledu druge kompenzacijske mjere, sva postrojenja povezana su Cimosovim glavnim tržištem i bila su profitabilna prije restrukturiranja, kako je prikazano u tablici 6. Ona čine smanjenje kapaciteta za 15 % u smislu broja pogona i doprinose s oko 4 % ukupnog prihoda i 4,5 % prihoda od automobilskog sektora. Prodajom tih pogona Cimos će se odreći tržišnog udjela u korist svojih konkurenata, izgubiti kupce i smanjiti svoj proizvodni asortiman. |
| --- | --- |

(167)

U pogledu druge kompenzacijske mjere, sva postrojenja povezana su Cimosovim glavnim tržištem i bila su profitabilna prije restrukturiranja, kako je prikazano u tablici 6. Ona čine smanjenje kapaciteta za 15 % u smislu broja pogona i doprinose s oko 4 % ukupnog prihoda i 4,5 % prihoda od automobilskog sektora. Prodajom tih pogona Cimos će se odreći tržišnog udjela u korist svojih konkurenata, izgubiti kupce i smanjiti svoj proizvodni asortiman.

| (168) | Nakon prodaje navedene u uvodnoj izjavi 164. jedina preostala aktivnost društva Cimos bit će automobilski sektor, koji čini osnovnu i jedinu preostalu djelatnost društva te je time neophodan za ponovnu uspostavu održivosti. Automobilski sektor već je smanjen prodajom pogona u okviru kompenzacijskih mjera ili mjera restrukturiranja. Uzimajući to u obzir, svaka daljnja prodaja zaista bi ugrozila cilj ponovne uspostave dugoročne održivosti. |
| --- | --- |

(168)

Nakon prodaje navedene u uvodnoj izjavi 164. jedina preostala aktivnost društva Cimos bit će automobilski sektor, koji čini osnovnu i jedinu preostalu djelatnost društva te je time neophodan za ponovnu uspostavu održivosti. Automobilski sektor već je smanjen prodajom pogona u okviru kompenzacijskih mjera ili mjera restrukturiranja. Uzimajući to u obzir, svaka daljnja prodaja zaista bi ugrozila cilj ponovne uspostave dugoročne održivosti.

| (169) | Provedba kompenzacijskih mjera zajedno s prodajom aktive, koji su predviđeni kao dio plana restrukturiranja, znatno će smanjiti kapacitet Cimosa i onemogućiti mu da stekne neopravdanu konkurentnu prednost koju bi imao zbog potpore za restrukturiranje. |
| --- | --- |

(169)

Provedba kompenzacijskih mjera zajedno s prodajom aktive, koji su predviđeni kao dio plana restrukturiranja, znatno će smanjiti kapacitet Cimosa i onemogućiti mu da stekne neopravdanu konkurentnu prednost koju bi imao zbog potpore za restrukturiranje.

| (170) | Osim toga, u skladu s točkom 56. Smjernica, uvjeti za odobravanje potpora manje su strogi kada je riječ o provedbi kompenzacijskih mjera u potpomognutim područjima. Komisija navodi da se društvo Cimos nalazi u potpomognutom području u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora. |
| --- | --- |

(170)

Osim toga, u skladu s točkom 56. Smjernica, uvjeti za odobravanje potpora manje su strogi kada je riječ o provedbi kompenzacijskih mjera u potpomognutim područjima. Komisija navodi da se društvo Cimos nalazi u potpomognutom području u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora.

| (171) | Prema tome predložene su mjere prava kompenzacija za narušavanje tržišnog natjecanja uzrokovanog dodjeljivanjem potpore i prikladne su za osiguranje toga da nepovoljni učinci na uvjete trgovanja koji proizlaze iz potpore budu svedeni na najmanju moguću mjeru. |
| --- | --- |

(171)

Prema tome predložene su mjere prava kompenzacija za narušavanje tržišnog natjecanja uzrokovanog dodjeljivanjem potpore i prikladne su za osiguranje toga da nepovoljni učinci na uvjete trgovanja koji proizlaze iz potpore budu svedeni na najmanju moguću mjeru.

| (172) | Stoga se prethodno spomenute kompenzacijske mjere smatraju usklađenima s točkama 38.–42. Smjernica. |
| --- | --- |

(172)

Stoga se prethodno spomenute kompenzacijske mjere smatraju usklađenima s točkama 38.–42. Smjernica.

8.8.   POTPORA OGRANIČENA NA NAJMANJU RAZINU, VLASTITI DOPRINOS

| (173) | U skladu s točkama 43.–45. Smjernica, potpora mora biti strogo ograničena na najmanju razinu potrebnu da se može poduzeti restrukturiranje. Od korisnika potpore očekuje se znatan doprinos planu restrukturiranja iz njegovih vlastitih sredstava, uključujući prodaju imovine koja nije neophodna za opstanak poduzeća, ili iz vanjskog izvora financiranja uz tržišne uvjete. Takav doprinos mora biti konkretan, tj. stvaran, isključujući sve moguće buduće dobiti, kao što je protok kapitala, te je znak da tržišta vjeruju u izvedivost ponovne uspostave održivosti društva. On ne smije sadržavati nikakve elemente državne potpore. Za velika poduzeća kao što je Cimos, udjel vlastitog doprinosa mora iznositi najmanje 50 % troškova restrukturiranja. |
| --- | --- |

(173)

U skladu s točkama 43.–45. Smjernica, potpora mora biti strogo ograničena na najmanju razinu potrebnu da se može poduzeti restrukturiranje. Od korisnika potpore očekuje se znatan doprinos planu restrukturiranja iz njegovih vlastitih sredstava, uključujući prodaju imovine koja nije neophodna za opstanak poduzeća, ili iz vanjskog izvora financiranja uz tržišne uvjete. Takav doprinos mora biti konkretan, tj. stvaran, isključujući sve moguće buduće dobiti, kao što je protok kapitala, te je znak da tržišta vjeruju u izvedivost ponovne uspostave održivosti društva. On ne smije sadržavati nikakve elemente državne potpore. Za velika poduzeća kao što je Cimos, udjel vlastitog doprinosa mora iznositi najmanje 50 % troškova restrukturiranja.

| (174) | Prema navodu Slovenije vlastiti predloženi doprinos društva Cimos iznosi 94 % ukupnih troškova restrukturiranja i sastoji se od izvora navedenih u tablici 7.

  Tablica 7.


  Izvori vlastitog doprinosa







  Izvor | milijuni EUR |
| --- | --- | --- |
| Nova financijska linija | 39 |
| Kapitalni izdatak koji financira Cimos | 8,5 |
| Kapitalni izdatak koji financiraju kupci | 9,8 |
| Sredstva stečena prodajom sektora za energetiku (Litostroj Power) | 18,0 |
| Konverzija duga u kapital i neobračunavanje kamata na bankovni dug (osim u slučaju SID-a) | 120,2 |
| Neobračunavanje kamata na zajmove | 5,3 |
| Smanjivanje iznosa duga koji će biti otplaćen dobavljačima | 21,8 |
| Smanjivanje iznosa duga koji će biti otplaćen davatelju leasinga | 6 |
| Smanjivanje iznosa duga koji će biti otplaćen bankama | 8,3 |
| Konverzija postojećeg duga prema SID-u u kapital i smanjivanje iznosa duga koji će biti otplaćen SID-u | 28,5 |
| Konverzija postojećeg duga za državna jamstva u kapital | 23,4 |
| Neobračunavanje kamata na potporu za sanaciju | 1,2 |
| Cimosov doprinos financiranju nagodbe s dobavljačima | 39,0 |
| Ukupni prijavljeni vlastiti doprinos | 329,0 |
| Izvor: Plan restrukturiranja. |

(174)

Prema navodu Slovenije vlastiti predloženi doprinos društva Cimos iznosi 94 % ukupnih troškova restrukturiranja i sastoji se od izvora navedenih u tablici 7.

Tablica 7.

Tablica 7.

Izvori vlastitog doprinosa

Izvori vlastitog doprinosa

Izvor

milijuni EUR

Nova financijska linija

39

Kapitalni izdatak koji financira Cimos

8,5

Kapitalni izdatak koji financiraju kupci

9,8

Sredstva stečena prodajom sektora za energetiku (Litostroj Power)

18,0

Konverzija duga u kapital i neobračunavanje kamata na bankovni dug (osim u slučaju SID-a)

120,2

Neobračunavanje kamata na zajmove

5,3

Smanjivanje iznosa duga koji će biti otplaćen dobavljačima

21,8

Smanjivanje iznosa duga koji će biti otplaćen davatelju leasinga

leasinga

6

Smanjivanje iznosa duga koji će biti otplaćen bankama

8,3

Konverzija postojećeg duga prema SID-u u kapital i smanjivanje iznosa duga koji će biti otplaćen SID-u

28,5

Konverzija postojećeg duga za državna jamstva u kapital

23,4

Neobračunavanje kamata na potporu za sanaciju

1,2

Cimosov doprinos financiranju nagodbe s dobavljačima

39,0

Ukupni prijavljeni vlastiti doprinos

329,0

Izvor: Plan restrukturiranja.

Izvor:

| (175) | Nova financijska linija potvrđena je sporazumom o financiranju na temelju kojeg su se banke koje osiguravaju nova financijska sredstva i kupci koji osiguravaju nova financijska sredstva sporazumjeli da će osigurati Cimosu 38,4 milijuna EUR (svaki po 19,2 milijuna EUR) uz uvjete opisane u uvodnoj izjavi 25. Slovenija je obavijestila Komisiju da se razlika u usporedbi s prijavljenim iznosom njezina vlastitog doprinosa iz ovog izvora u iznosu od 39 milijuna EUR odnosi na kupca Eaton koji je uplatio sredstva početkom siječnja 2015. i koji će pristupiti bankama da bi osigurao dodatna sredstva (sporazumom se predviđa jednako financiranje od strane kupaca i banaka). Komisija nema dokaza da je Eaton zaista uplatio sredstva i da su banke osigurale jednakovrijedna sredstva. Osim toga, kako je zaključeno u odjeljku 8.1., sudjelovanje SID-a u novoj financijskoj liniji s iznosom od 6,7 milijuna EUR čini državnu potporu te se ne može smatrati izvorom vlastitog doprinosa. Komisija zaključuje da je nova financijska linija u iznosu od 31,7 milijuna EUR važeći izvor vlastitog doprinosa. |
| --- | --- |

(175)

Nova financijska linija potvrđena je sporazumom o financiranju na temelju kojeg su se banke koje osiguravaju nova financijska sredstva i kupci koji osiguravaju nova financijska sredstva sporazumjeli da će osigurati Cimosu 38,4 milijuna EUR (svaki po 19,2 milijuna EUR) uz uvjete opisane u uvodnoj izjavi 25. Slovenija je obavijestila Komisiju da se razlika u usporedbi s prijavljenim iznosom njezina vlastitog doprinosa iz ovog izvora u iznosu od 39 milijuna EUR odnosi na kupca Eaton koji je uplatio sredstva početkom siječnja 2015. i koji će pristupiti bankama da bi osigurao dodatna sredstva (sporazumom se predviđa jednako financiranje od strane kupaca i banaka). Komisija nema dokaza da je Eaton zaista uplatio sredstva i da su banke osigurale jednakovrijedna sredstva. Osim toga, kako je zaključeno u odjeljku 8.1., sudjelovanje SID-a u novoj financijskoj liniji s iznosom od 6,7 milijuna EUR čini državnu potporu te se ne može smatrati izvorom vlastitog doprinosa. Komisija zaključuje da je nova financijska linija u iznosu od 31,7 milijuna EUR važeći izvor vlastitog doprinosa.

| (176) | Između siječnja i rujna 2014. društvo Cimos potrošilo je ukupno 17,6 milijuna EUR na kapitalni izdatak iz vlastitih izvora. Prema tome ukupni iznos od 8,5 milijuna EUR, kako je Cimos predložio, može se prihvatiti kao njegov vlastiti doprinos. |
| --- | --- |

(176)

Između siječnja i rujna 2014. društvo Cimos potrošilo je ukupno 17,6 milijuna EUR na kapitalni izdatak iz vlastitih izvora. Prema tome ukupni iznos od 8,5 milijuna EUR, kako je Cimos predložio, može se prihvatiti kao njegov vlastiti doprinos.

| (177) | Društvo Cimos potpisalo je bilateralne sporazume sa svojim kupcima na temelju kojih će oni Cimosu osigurati zajam za financiranje kapitalnog izdatka. Budući da nijedan od dotičnih kupaca nije u vlasništvu države, taj je doprinos stvaran i oslobođen državne potpore te može biti prihvaćen. |
| --- | --- |

(177)

Društvo Cimos potpisalo je bilateralne sporazume sa svojim kupcima na temelju kojih će oni Cimosu osigurati zajam za financiranje kapitalnog izdatka. Budući da nijedan od dotičnih kupaca nije u vlasništvu države, taj je doprinos stvaran i oslobođen državne potpore te može biti prihvaćen.

| (178) | Cimos je 12. svibnja 2014. prodao svoju podružnicu Litostroj Power privatnom poduzeću iz Češke za 21,4 milijuna EUR. Cimos je predložio 18 milijuna EUR kao vlastiti doprinos iz tog izvora. Taj je doprinos stvaran i oslobođen državne potpore pa stoga može biti prihvaćen. |
| --- | --- |

(178)

Cimos je 12. svibnja 2014. prodao svoju podružnicu Litostroj Power privatnom poduzeću iz Češke za 21,4 milijuna EUR. Cimos je predložio 18 milijuna EUR kao vlastiti doprinos iz tog izvora. Taj je doprinos stvaran i oslobođen državne potpore pa stoga može biti prihvaćen.

| (179) | Vlastiti doprinos u obliku konverzije duga koji su banke prenijele u kapital, u mjeri u kojoj je procijenjeno da ne uključuje državnu potporu, procijenjen je kao financijska korist za Cimos koja je proizašla iz činjenice da ne mora otplatiti zajmove čija je sadašnja vrijednost 121 milijun EUR (41). Umjesto otplate tih zajmova Cimos će ih prenijeti u kapital, što za sobom ne povlači nikakve buduće odljeve novca u odnosu na te zajmove. Likvidnost nastala nakon konverzije omogućuje Cimosu financiranje troškova restrukturiranja. Prihvaćanjem konverzije vjerovnici u postupku obvezne nagodbe pretpostavili su postojanje rizika od gubitka kapitala ako kapital Cimosa izgubi vrijednost nakon konverzije, što je znak njihova povjerenja u ponovnu uspostavu održivosti. |
| --- | --- |

(179)

Vlastiti doprinos u obliku konverzije duga koji su banke prenijele u kapital, u mjeri u kojoj je procijenjeno da ne uključuje državnu potporu, procijenjen je kao financijska korist za Cimos koja je proizašla iz činjenice da ne mora otplatiti zajmove čija je sadašnja vrijednost 121 milijun EUR (41). Umjesto otplate tih zajmova Cimos će ih prenijeti u kapital, što za sobom ne povlači nikakve buduće odljeve novca u odnosu na te zajmove. Likvidnost nastala nakon konverzije omogućuje Cimosu financiranje troškova restrukturiranja. Prihvaćanjem konverzije vjerovnici u postupku obvezne nagodbe pretpostavili su postojanje rizika od gubitka kapitala ako kapital Cimosa izgubi vrijednost nakon konverzije, što je znak njihova povjerenja u ponovnu uspostavu održivosti.

41

| (180) | U skladu s uvjetima obvezne nagodbe, kamate se neće obračunavati na bankovne zajmove spomenute u prethodnoj uvodnoj izjavi od 3. lipnja 2014. (datum pokretanja postupka obvezne nagodbe) do donošenja sudske odluke o potvrđivanju obvezne nagodbe, što čini dodatnu korist za Cimos u iznosu od 5,3 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(180)

U skladu s uvjetima obvezne nagodbe, kamate se neće obračunavati na bankovne zajmove spomenute u prethodnoj uvodnoj izjavi od 3. lipnja 2014. (datum pokretanja postupka obvezne nagodbe) do donošenja sudske odluke o potvrđivanju obvezne nagodbe, što čini dodatnu korist za Cimos u iznosu od 5,3 milijuna EUR.

| (181) | Smanjenje iznosa duga koje su odobrili dobavljači i davatelj leasinga, potvrđeno je sporazumima, kako je opisano u uvodnim izjavama 42. odnosno 43., prema tome ono je stvarno. Ono će osloboditi likvidnost sredstava potrebnih za financiranje troškova restrukturiranja, koja bi se inače morala potrošiti na otplatu povezanih izdataka. |
| --- | --- |

(181)

Smanjenje iznosa duga koje su odobrili dobavljači i davatelj leasinga, potvrđeno je sporazumima, kako je opisano u uvodnim izjavama 42. odnosno 43., prema tome ono je stvarno. Ono će osloboditi likvidnost sredstava potrebnih za financiranje troškova restrukturiranja, koja bi se inače morala potrošiti na otplatu povezanih izdataka.

leasinga

| (182) | Smanjenje iznosa bankovnog duga u iznosu od 8,3 milijuna EUR odgovara očekivanom doprinosu vjerovnika koji ne podržavaju obveznu nagodbu, koji nisu pristali na uvjete postupka obvezne nagodbe, ali će ih nadglasati većina vjerovnika koji podržavaju obveznu nagodbu. U nedostatku sporazuma od strane predmetnih banaka Komisija ne smatra ovaj doprinos stvarnim, niti znakom njihova povjerenja u ponovnu uspostavu održivosti Cimosa. |
| --- | --- |

(182)

Smanjenje iznosa bankovnog duga u iznosu od 8,3 milijuna EUR odgovara očekivanom doprinosu vjerovnika koji ne podržavaju obveznu nagodbu, koji nisu pristali na uvjete postupka obvezne nagodbe, ali će ih nadglasati većina vjerovnika koji podržavaju obveznu nagodbu. U nedostatku sporazuma od strane predmetnih banaka Komisija ne smatra ovaj doprinos stvarnim, niti znakom njihova povjerenja u ponovnu uspostavu održivosti Cimosa.

| (183) | Kako je zaključeno u odjeljku 8.1., konverzija postojećeg duga prema SID-u i smanjenje iznosa duga koji će biti otplaćen SID-u čine državnu potporu. Zbog toga se to ne može smatrati izvorom vlastitog doprinosa. |
| --- | --- |

(183)

Kako je zaključeno u odjeljku 8.1., konverzija postojećeg duga prema SID-u i smanjenje iznosa duga koji će biti otplaćen SID-u čine državnu potporu. Zbog toga se to ne može smatrati izvorom vlastitog doprinosa.

| (184) | Isto se tako procjenjuje da konverzija duga u kapital s obzirom na državna potraživanja nastala zbog jamstva i neobračunavanje kamata na državno potraživanje nastalo zbog jamstva za potporu za sanaciju (nakon 3. lipnja 2014.) čine državnu potporu i kao takvi ne mogu se smatrati vlastitim doprinosom. |
| --- | --- |

(184)

Isto se tako procjenjuje da konverzija duga u kapital s obzirom na državna potraživanja nastala zbog jamstva i neobračunavanje kamata na državno potraživanje nastalo zbog jamstva za potporu za sanaciju (nakon 3. lipnja 2014.) čine državnu potporu i kao takvi ne mogu se smatrati vlastitim doprinosom.

| (185) | Konačno, planom restrukturiranja osigurava se da će se doprinos društva Cimos financiranju nagodbe s dobavljačima (otplata reprogramiranog duga) financirati iz „buduće dobiti”. Slovenija je obavijestila Komisiju da taj dug iznosi 34,2 milijuna EUR, s obzirom na to da je preostalih 4,8 milijuna EUR već otplaćeno dobavljačima. U skladu s točkom 43. Smjernica, vlastiti doprinos mora isključiti buduću dobit. Stoga Komisija smatra da se samo 4,8 milijuna EUR može prihvatiti kao zakoniti vlastiti doprinos iz tog izvora. |
| --- | --- |

(185)

Konačno, planom restrukturiranja osigurava se da će se doprinos društva Cimos financiranju nagodbe s dobavljačima (otplata reprogramiranog duga) financirati iz „buduće dobiti”. Slovenija je obavijestila Komisiju da taj dug iznosi 34,2 milijuna EUR, s obzirom na to da je preostalih 4,8 milijuna EUR već otplaćeno dobavljačima. U skladu s točkom 43. Smjernica, vlastiti doprinos mora isključiti buduću dobit. Stoga Komisija smatra da se samo 4,8 milijuna EUR može prihvatiti kao zakoniti vlastiti doprinos iz tog izvora.

| (186) | Na temelju ovih obrazloženja Komisija zaključuje da vlastiti doprinos u iznosu od 226,1 milijuna EUR ispunjuje kriterije Smjernica. Taj iznos čini 64,5 % ukupnog troška restrukturiranja, što je iznad granične vrijednosti od 50 %, propisane za velika poduzeća. |
| --- | --- |

(186)

Na temelju ovih obrazloženja Komisija zaključuje da vlastiti doprinos u iznosu od 226,1 milijuna EUR ispunjuje kriterije Smjernica. Taj iznos čini 64,5 % ukupnog troška restrukturiranja, što je iznad granične vrijednosti od 50 %, propisane za velika poduzeća.

Zaključak o spojivosti potpore za restrukturiranje

Zaključak o spojivosti potpore za restrukturiranje

| (187) | Komisija zaključuje da potpora za restrukturiranje ispunjuje uvjete za spojivost sa Smjernicama. |
| --- | --- |

(187)

Komisija zaključuje da potpora za restrukturiranje ispunjuje uvjete za spojivost sa Smjernicama.

9.   ZAKLJUČAK

ZAKLJUČAK

| (188) | Komisija zaključuje da su mjere 1., 2. i dio mjera 3. i 4. (u mjeri u kojoj ih je dodijelio SID) državna potpora u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, koja je spojiva s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora, tumačeno zajedno sa Smjernicama, |
| --- | --- |

(188)

Komisija zaključuje da su mjere 1., 2. i dio mjera 3. i 4. (u mjeri u kojoj ih je dodijelio SID) državna potpora u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, koja je spojiva s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora, tumačeno zajedno sa Smjernicama,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Državna potpora koju Slovenija namjerava provesti za Grupu Cimos, u iznosu od 96,9 milijuna EUR, spojiva je s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora.

Provedba potpore u iznosu od 96,9 milijuna EUR u skladu s time se odobrava, podložno uvjetu određenom u članku 2.

Članak 2.

Slovenija će dostavljati redovita izvješća o provedbi plana restrukturiranja dostavljenog 3. listopada 2014. Prvo se izvješće dostavlja Komisiji najkasnije šest mjeseci od dana donošenja ove Odluke. Sljedeća se izvješća dostavljaju Komisiji barem jedanput godišnje do kraja 2017.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena Republici Sloveniji.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. lipnja 2015.

Za Komisiju

Margrethe VESTAGER

Član Komisije

---

(1)  S učinkom od 1. prosinca 2009. članci 87. i 88. Ugovora o EZ-u postali su članci 107., odnosno 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”). Ti su članci u biti identični. Za potrebe ove Odluke upućivanja na članke 107. i 108. UFEU-a trebaju se, prema potrebi, smatrati upućivanjima na članak 87. odnosno 88. Ugovora o EZ-u. UFEU-om su uvedene i određene promjene u terminologiji, kao što su zamjena termina „Zajednica” terminom „Unija” i termina „zajedničko tržište” terminom „unutarnje tržište”. Terminologija UFEU-a primijenit će se u ovoj čitavoj Odluci.

1

(2)  
  SL C 156, 23.5.2014., str. 63.

2

(3)  Vidjeti bilješku 2.

3

(4)  Budući da je korisnik potpore za sanaciju bila Grupa Cimos i potpora za restrukturiranje mora se procijeniti na istoj razini, Slovenija je pojasnila da smatra da je Grupa Cimos korisnik potpore za restrukturiranje. Stoga bi se sva upućivanja na društvo Cimos ili na „društvo” nadalje trebale smatrati upućivanjima na Grupu Cimos.

4

(5)  Odluka Komisije od 2. srpnja 2013. u predmetu SA.36548 (2013/N) – Potpora za sanaciju za društvo Cimos (SL C 287, 3.10.2013., str. 1.) („odluka o potpori za sanaciju”).

5

(6)  Vidjeti bilješku 2.

6

(7)  Uredba br. 1 o određivanju jezika koji se koriste u Europskoj ekonomskoj zajednici (SL 17, 6.10.1958., str. 385./58.).

7

(8)  Od 31. svibnja 2014., uključujući privremene zaposlenike.

8

(9)  Vjerovnici u postupku obvezne nagodbe su: Abanka Vipa d.d., Banka Celje d.d., Družba za upravljanje terjatev bank d.d. („DUTB”), Gorenjska banka d.d., Nova Ljubljanska banka d.d., SID – Slovenska izvozna in razvojna banka d.d.

9

(10)  Sve upućivanja na plan restrukturiranja u preostalom dijelu ove Odluke znače upućivanja na ažurirani plan restrukturiranja, osim ako je naznačeno drukčije.

10

(11)  Ta je jamstva dodijelila država u okviru plana „Jamstvena shema” i „Nedelničarska posojila”. Plan „Jamstvena Shema” odobren je Odlukom Komisije od 12. lipnja 2009. Državna potpora NN 34/2009 (ex N 321/2009) – Slovenija „Privremeni okvirni plan – jamstva” i Odlukom Komisije od 16. travnja 2010. Državna potpora N 105/2010 – Slovenija, izmjena i dopuna dokumenta „Privremeni okvirni plan – jamstva” (NN 34/2009). Plan „Nedelničarska posojila” postojao je prije pristupanja Slovenije EU-u.

11

(12)  Uključuje dug koji će otpisati vjerovnici koji nisu poduprli obveznu nagodbu.

12

(13)  Banke koje osiguravaju nova financijska sredstva su: Abanka Vipa d.d., Banka Celje d.d., Družba za upravljanje terjatev bank d.d., Gorenjska banka d.d., Nova Ljubljanska banka d.d., SID – Slovenska izvozna in razvojna banka d.d., Nova kreditna banka Maribor d.d.

13

(14)  Korisnici novih novčanih sredstava su: Audi, BMW, Bosch Mahle, Borg Warner, Eaton Corporation, Ford Motor Company, GM/Opel, Honeywell Turbo Technologies, Magna-Steyr i PSA.

14

(15)  Mjera uključuje više od 1 000 pojedinačnih ugovora s različitim dobavljačima te uključuje financijski gubitak od ulaganja, aranžmane jednokratne uplate, odgođenu otplatu i reprogramiranje poslovnih obveza.

15

(16)  Hypo Leasing d.o.o. (sada posluje kao Heta Asset Resolution d.o.o.).

16

(17)  Banke koje nemaju poslovni nastan u Sloveniji, naime Zagrebačka banka, Razvojna banka, Erste bank, Bosnia Bank International, Banka Intesa, Bawag, RZB, Privredna banka Sarajevo, Fond RS i Nova banka.

17

(18)  Vidjeti napomenu 11.

18

(*1)  Poslovna tajna.

*1

(19)  Smjernice Zajednice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama (SL C 244, 1.10.2004., str. 2.).

19

(20)  Vidjeti bilješku 2.

20

(21)  Na to su se jamstvo pozivale relevantne banke, što je rezultiralo tužbom države protiv društva.

21

(22)  Predmet C-39/94 SFEI i drugi [1996] ECR I-3547, stavci 60.–61.

22

SFEI i drugi

(23)  U skladu s izvješćem, obična financijska potraživanja naplatila bi se po stopi od 3,88 % prema scenariju stečaja i 23,94 % prema scenariju obvezne nagodbe.

23

(24)  Predmet C-482/99, Francuska Republika protiv Komisije (Stardust Marine), [2002] ECR I-4397.

24

(25)  Vidjeti Odluku Komisije (EU) 2015/494 od 9. srpnja 2014. o mjerama SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP) koje je Slovenija provela za Adria Airways d.d. (SL L 78, 24.3.2015., str. 18.).

25

(26)  Vidjeti Odluku Komisije od 12. lipnja 2009. Državna potpora NN 34/2009 (ex N 321/2009) – Slovenija „Privremeni okvirni plan – jamstva”

26

(27)  Komunikacija Komisije o reviziji metode određivanja referentnih i diskontnih stopa (SL C 14, 19.1.2008., str. 6.).

27

(28)  Predmet T-1/12, Francuska protiv Komisije („SeaFrance”), [2015] ECR II-0000, stavak 34. s daljnjim upućivanjima.

28

(29)  Odluka Komisije 2014/341/EU od 3. rujna 2013. – državna potpora SA.32554 (09/C) – Potpora Austrije za restrukturiranje grupacije Hypo Group Alpe Adria (SL L 176, 14.6.2014., str. 1.).

29

(30)  6,7 milijuna EUR.

30

(31)  Eskontna je stopa određena na temelju referentne stope za Sloveniju primjenjive na društvo u teškoćama. U skladu s Komunikacijom Komisije o reviziji metode određivanja referentnih i eskontnih stopa (SL C 14, 19.1.2008., str. 6.), referentna se stopa isto može upotrijebiti kao eskontna stopa za izračunavanje sadašnjih vrijednosti.

31

(32)  Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 108. ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 83, 27.3.1999., str. 1.).

32

(33)  Budući da je potpora za restrukturiranje dostavljena 21. studenoga 2013. trebalo bi je procijeniti prema Smjernicama iz 2004. (vidjeti napomenu 19). U skladu s točkom 136. Smjernica iz 2014. (Smjernice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje nefinancijskih poduzetnika u teškoćama (SL C 249, 31.7.2014., str. 1.)) „obavijesti dostavljene Komisiji prije 1. kolovoza 2014. ispitat će se u skladu s kriterijima koji su na snazi u trenutku obavijesti”.

33

(34)  Gubitak kapitala u prethodnih dvanaest mjeseci veći je od ukupnog gubitka kapitala jer je Cimos izvijestio o prijašnjoj akumuliranoj dobiti.

34

(35)  Odluka Komisije u predmetu C 38/2007, Arbel Fauvet Rail (SL L 238, 5.9.2008., str. 27.).

35

(36)  Zajednički predmeti T-102/07, Savezna pokrajina Saska protiv Komisije, i T-120/07, MB Immobilien i MB System protiv Komisije, [2010] ECR II-585, stavci 95. do 106.

36

(37)  U razdoblju 2009.–2010. Cimosu su dodijeljena državna jamstva u okviru programa opisanih u napomeni 11. U to vrijeme društvo nije bilo poduzeće u teškoćama pa jamstva nisu bila potpora za sanaciju ili restrukturiranje te njima nije prekršeno načelo jednokratne dodjele.

37

(38)  Vidjeti npr. Odluku Komisije (EU) 2015/494 od 9. srpnja 2014. o mjerama SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP) koje je provela Slovenija za trgovačko društvo Adria Airways d.d. (SL L 78, 24.3.2015. str. 18.); Odluku Komisije 2013/151/EU od 19. rujna 2012. o državnoj potpori SA30908 (11/C, ex N 176/10) koju je provela Češka Republika za České aerolinie, a.s. (ČSA – Czech Airlines – plan restrukturiranja) (SL L 92, 3.4.2013., str. 16.).

38

(39)  Vidjeti bilješku 5.

39

(40)  Zajednički predmeti T-115/09 i T-116/09, Electrolux AB i Whirlpool Europe BV protiv Komisije, (FagorBrandt) [2012] ECR II-000.

40

(41)  Od čega je Cimos prijavio 120,2 milijuna EUR kao vlastiti doprinos.

41

---

| 4.3.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 59/194 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 59/194

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/290

оd 16. prosinca 2015.

o mjerama potpore koje je savez Verband der deutschen Milchwirtschaft e.V. poduzeo u vezi sa Zakonom o mlijeku i mastima SA.35484 (2013/C) (ex SA.35484 (2012/NN))

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 9052)

(Vjerodostojan je samo tekst na njemačkom jeziku)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

nakon što je pozvala zainteresirane strane da iznesu svoje primjedbe u skladu s prethodno navedenim propisom (1),

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

| (1) | Dopisima od 28. studenoga 2011. i 27. veljače 2012. Europska komisija (dalje u tekstu: „Komisija”) zatražila je od Njemačke dodatne informacije u pogledu Godišnjeg izvješća za 2010. o potporama u poljoprivrednom sektoru, koje je Njemačka dostavila u skladu s člankom 21. stavkom 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (2). Njemačka je na pitanja Komisije odgovorila dopisima od 16. siječnja 2012. i 27. travnja 2012. S obzirom na odgovore Njemačke ispostavilo se da je Njemačka dodijelila potporu njemačkom sektoru mlijeka i mliječnih proizvoda na temelju Zakona o prometu mlijekom, mliječnim proizvodima i mastima (njem. Gesetz über den Verkehr mit Milch, Milcherzeugnissen und Fetten; dalje u tekstu: „Zakon o mlijeku i mastima” ili „MFG”) iz 1952. |
| --- | --- |

(1)

Dopisima od 28. studenoga 2011. i 27. veljače 2012. Europska komisija (dalje u tekstu: „Komisija”) zatražila je od Njemačke dodatne informacije u pogledu Godišnjeg izvješća za 2010. o potporama u poljoprivrednom sektoru, koje je Njemačka dostavila u skladu s člankom 21. stavkom 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (2). Njemačka je na pitanja Komisije odgovorila dopisima od 16. siječnja 2012. i 27. travnja 2012. S obzirom na odgovore Njemačke ispostavilo se da je Njemačka dodijelila potporu njemačkom sektoru mlijeka i mliječnih proizvoda na temelju Zakona o prometu mlijekom, mliječnim proizvodima i mastima (njem. Gesetz über den Verkehr mit Milch, Milcherzeugnissen und Fetten; dalje u tekstu: „Zakon o mlijeku i mastima” ili „MFG”) iz 1952.

2

Gesetz über den Verkehr mit Milch, Milcherzeugnissen und Fetten

| (2) | Dopisom od 2. listopada 2012. Komisija je obavijestila Njemačku da su predmetne mjere unesene kao neprijavljene potpore pod brojem SA.35484 (2012/NN). Njemačka je dostavila dodatne informacije dopisima od 16. studenoga 2012., 7., 8., 11., 13., 14., 15. i 19. veljače, 21. ožujka, 8. travnja, 28. svibnja, 10. i 25. lipnja te 2. srpnja 2013. |
| --- | --- |

(2)

Dopisom od 2. listopada 2012. Komisija je obavijestila Njemačku da su predmetne mjere unesene kao neprijavljene potpore pod brojem SA.35484 (2012/NN). Njemačka je dostavila dodatne informacije dopisima od 16. studenoga 2012., 7., 8., 11., 13., 14., 15. i 19. veljače, 21. ožujka, 8. travnja, 28. svibnja, 10. i 25. lipnja te 2. srpnja 2013.

| (3) | Dopisom od 17. srpnja 2013. (C(2013) 4457 final) Komisija je obavijestila Njemačku o svojoj odluci da u pogledu određenih podmjera poduzetih na temelju MFG-a pokrene postupak u skladu s člankom 108. stavkom 2. UFEU-a (dalje u tekstu: „Odluka o pokretanju postupka”). U istom je dopisu Komisija utvrdila da su dodatne podmjere za razdoblje od 28. studenoga 2001. do 31. prosinca 2006. ili za razdoblje od 1. siječnja 2007. ili za oba razdoblja spojive s unutarnjim tržištem ili da ne predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a ili da nisu obuhvaćene područjem primjene pravila o državnim potporama (dalje u tekstu: „pozitivna odluka”). |
| --- | --- |

(3)

Dopisom od 17. srpnja 2013. (C(2013) 4457 final) Komisija je obavijestila Njemačku o svojoj odluci da u pogledu određenih podmjera poduzetih na temelju MFG-a pokrene postupak u skladu s člankom 108. stavkom 2. UFEU-a (dalje u tekstu: „Odluka o pokretanju postupka”). U istom je dopisu Komisija utvrdila da su dodatne podmjere za razdoblje od 28. studenoga 2001. do 31. prosinca 2006. ili za razdoblje od 1. siječnja 2007. ili za oba razdoblja spojive s unutarnjim tržištem ili da ne predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a ili da nisu obuhvaćene područjem primjene pravila o državnim potporama (dalje u tekstu: „pozitivna odluka”).

| (4) | Za sve preostale podmjere, uključujući mjere na kojima se temelji trenutačna odluka, a koje je savez Verband der deutschen Milchwirtschaft e.V. (dalje u tekstu: „VDM”) u razdoblju od 28. studenoga 2001. poduzeo u vezi s MFG-om, Komisija je u Odluci o pokretanju postupka pretpostavila postojanje potpore i izrazila sumnju u pogledu njezine spojivosti s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(4)

Za sve preostale podmjere, uključujući mjere na kojima se temelji trenutačna odluka, a koje je savez Verband der deutschen Milchwirtschaft e.V. (dalje u tekstu: „VDM”) u razdoblju od 28. studenoga 2001. poduzeo u vezi s MFG-om, Komisija je u Odluci o pokretanju postupka pretpostavila postojanje potpore i izrazila sumnju u pogledu njezine spojivosti s unutarnjim tržištem.

| (5) | Njemačka je dostavila svoje stajalište u pogledu Odluke o pokretanju postupka dopisom od 20. rujna 2013. |
| --- | --- |

(5)

Njemačka je dostavila svoje stajalište u pogledu Odluke o pokretanju postupka dopisom od 20. rujna 2013.

| (6) | Odluka o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije (3). Komisija je pozvala ostale zainteresirane strane da dostave svoje stajalište u roku od jednog mjeseca. |
| --- | --- |

(6)

Odluka o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije (3). Komisija je pozvala ostale zainteresirane strane da dostave svoje stajalište u roku od jednog mjeseca.

Službenom listu Europske unije

3

| (7) | Komisija je primila ukupno 19 stajališta zainteresiranih strana. Jedna od tih zainteresiranih strana zamolila je Komisiju da ne objavljuje njezin identitet i za to je navela uvjerljive razloge. Ukupno se 6 stajališta, koja su primljena od 6. do 10. veljače 2014., odnosilo na podmjere povezane s VDM-om. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je primila ukupno 19 stajališta zainteresiranih strana. Jedna od tih zainteresiranih strana zamolila je Komisiju da ne objavljuje njezin identitet i za to je navela uvjerljive razloge. Ukupno se 6 stajališta, koja su primljena od 6. do 10. veljače 2014., odnosilo na podmjere povezane s VDM-om.

| (8) | Primljena stajališta dostavljena su Njemačkoj dopisima od 27. veljače, 3. ožujka i 3. listopada 2014. bez navođenja identiteta prethodno navedene zainteresirane strane. |
| --- | --- |

(8)

Primljena stajališta dostavljena su Njemačkoj dopisima od 27. veljače, 3. ožujka i 3. listopada 2014. bez navođenja identiteta prethodno navedene zainteresirane strane.

| (9) | Njemačka se najprije nije izjasnila u pogledu stajališta koja su zainteresirane strane dostavile u veljači 2014. Njemačka je u dopisu od 3. prosinca 2014. dostavila stajalište u pogledu dodatnog stajališta od 8. srpnja 2014. |
| --- | --- |

(9)

Njemačka se najprije nije izjasnila u pogledu stajališta koja su zainteresirane strane dostavile u veljači 2014. Njemačka je u dopisu od 3. prosinca 2014. dostavila stajalište u pogledu dodatnog stajališta od 8. srpnja 2014.

| (10) | U zahtjevu za dostavljanje informacija od 6. lipnja 2014. Komisija je od Njemačke zatražila dodatne informacije koje je Njemačka dostavila dopisom od 16. srpnja 2014. |
| --- | --- |

(10)

U zahtjevu za dostavljanje informacija od 6. lipnja 2014. Komisija je od Njemačke zatražila dodatne informacije koje je Njemačka dostavila dopisom od 16. srpnja 2014.

2.   OPIS

OPIS

| (11) | U nastavku su opisane mjere koje je VDM poduzeo u vezi sa Zakonom o mlijeku i mastima, a koje su u Odluci o pokretanju postupka opisane kao podmjere BW 6, BY 9, HE 5, NI 10, NW 9, RP 8, SL 6 i TH 6 i u pogledu kojih je Komisija izrazila sumnju s obzirom na njihovu spojivost s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(11)

U nastavku su opisane mjere koje je VDM poduzeo u vezi sa Zakonom o mlijeku i mastima, a koje su u Odluci o pokretanju postupka opisane kao podmjere BW 6, BY 9, HE 5, NI 10, NW 9, RP 8, SL 6 i TH 6 i u pogledu kojih je Komisija izrazila sumnju s obzirom na njihovu spojivost s unutarnjim tržištem.

Razlozi za Komisijino pokretanje postupka u skladu s člankom 108. stavkom 2. UFEU-a

Razlozi za Komisijino pokretanje postupka u skladu s člankom 108. stavkom 2. UFEU-a

| (12) | MFG je njemački savezni zakon koji je stupio na snagu 1952. i otad je izmijenjen nekoliko puta, a posljednji put 31. listopada 2006. On predstavlja pravni okvir za predmetne mjere i njegovo je razdoblje valjanosti neograničeno. |
| --- | --- |

(12)

MFG je njemački savezni zakon koji je stupio na snagu 1952. i otad je izmijenjen nekoliko puta, a posljednji put 31. listopada 2006. On predstavlja pravni okvir za predmetne mjere i njegovo je razdoblje valjanosti neograničeno.

| (13) | U članku 22. stavku 1. MFG-a njemačke savezne pokrajine ovlašćuje se da od mljekara naplaćuju pristojbu za mlijeko na temelju količine dostavljenog mlijeka. Prema informacijama koje je Njemačka stavila na raspolaganje to je ovlaštenje iskoristilo devet (od šesnaest) saveznih pokrajina, i to Baden-Württemberg, Bavarska, Brandenburg, Hessen, Donja Saska, Sjeverna Rajna-Vestfalija, Porajnje-Falačka, Saarland i Tiringija. Pristojbe koje naplaćuju savezne pokrajine iznose do 0,0015 EUR po kilogramu mlijeka. |
| --- | --- |

(13)

U članku 22. stavku 1. MFG-a njemačke savezne pokrajine ovlašćuje se da od mljekara naplaćuju pristojbu za mlijeko na temelju količine dostavljenog mlijeka. Prema informacijama koje je Njemačka stavila na raspolaganje to je ovlaštenje iskoristilo devet (od šesnaest) saveznih pokrajina, i to Baden-Württemberg, Bavarska, Brandenburg, Hessen, Donja Saska, Sjeverna Rajna-Vestfalija, Porajnje-Falačka, Saarland i Tiringija. Pristojbe koje naplaćuju savezne pokrajine iznose do 0,0015 EUR po kilogramu mlijeka.

| (14) | Njemačka je navela da pristojba za mlijeko naplaćena u pojedinim saveznim pokrajinama nije primjenjiva na uvozne proizvode. Nasuprot tomu, proizvodi za izvoz mogu biti obuhvaćeni pristojbom za mlijeko. |
| --- | --- |

(14)

Njemačka je navela da pristojba za mlijeko naplaćena u pojedinim saveznim pokrajinama nije primjenjiva na uvozne proizvode. Nasuprot tomu, proizvodi za izvoz mogu biti obuhvaćeni pristojbom za mlijeko.

| (15) | U članku 22. stavku 2. Zakona o mlijeku i mastima predviđeno je da se sredstva dobivena iz pristojbe za mlijeko upotrebljavaju samo u sljedeće svrhe:






  1. | poticanje i održavanje kvalitete na temelju određenih provedbenih propisa; |
| --- | --- | --- |

(15)

U članku 22. stavku 2. Zakona o mlijeku i mastima predviđeno je da se sredstva dobivena iz pristojbe za mlijeko upotrebljavaju samo u sljedeće svrhe:

1.

poticanje i održavanje kvalitete na temelju određenih provedbenih propisa;

| 2. | povećanje higijene pri dobivanju, dostavi, obradi i preradi te prodaji mlijeka i mliječnih proizvoda; |
| --- | --- |

2.

povećanje higijene pri dobivanju, dostavi, obradi i preradi te prodaji mlijeka i mliječnih proizvoda;

| 3. | kontrole mliječnosti; |
| --- | --- |

3.

kontrole mliječnosti;

| 4. | savjetovanje poduzeća u pitanjima mljekarstva i stalno daljnje obrazovanje novih mljekara; |
| --- | --- |

4.

savjetovanje poduzeća u pitanjima mljekarstva i stalno daljnje obrazovanje novih mljekara;

| 5. | oglašavanje radi povećanja potrošnje mlijeka i mliječnih proizvoda; |
| --- | --- |

5.

oglašavanje radi povećanja potrošnje mlijeka i mliječnih proizvoda;

| 6. | ispunjivanje zadataka u skladu sa Zakonom o mlijeku i mastima. |
| --- | --- |

6.

ispunjivanje zadataka u skladu sa Zakonom o mlijeku i mastima.

| (16) | U članku 22. stavku 2.a Zakona o mlijeku i mastima predviđeno je da se, odstupajući od stavka 2., sredstva dobivena u skladu sa stavkom 1. mogu upotrijebiti i u sljedeće svrhe:






  1. | smanjenje strukturno uvjetovanih povećanih troškova prikupljanja pri dostavi mlijeka i vrhnja od proizvođača do mljekare, |
| --- | --- | --- |

(16)

U članku 22. stavku 2.a Zakona o mlijeku i mastima predviđeno je da se, odstupajući od stavka 2., sredstva dobivena u skladu sa stavkom 1. mogu upotrijebiti i u sljedeće svrhe:

1.

smanjenje strukturno uvjetovanih povećanih troškova prikupljanja pri dostavi mlijeka i vrhnja od proizvođača do mljekare,

| 2. | smanjenje povećanih troškova prijevoza mlijeka među mljekarama ako je isporuka potrebna radi osiguranja opskrbe mlijekom za piće na prodajnom području mljekara kojima se vrši isporuka; i |
| --- | --- |

2.

smanjenje povećanih troškova prijevoza mlijeka među mljekarama ako je isporuka potrebna radi osiguranja opskrbe mlijekom za piće na prodajnom području mljekara kojima se vrši isporuka; i

| 3. | poticanje kakvoće pri centraliziranoj prodaji mliječnih proizvoda. |
| --- | --- |

3.

poticanje kakvoće pri centraliziranoj prodaji mliječnih proizvoda.

| (17) | U članku 22. stavku 4. predviđeno je da se doprinosi i naknade koje mljekare ili udruženja mljekara plaćaju mljekarskim institucijama u svrhe navedene u stavku 2. dijelom ili u cijelosti podmiruju sredstvima od pristojbe za mlijeko. |
| --- | --- |

(17)

U članku 22. stavku 4. predviđeno je da se doprinosi i naknade koje mljekare ili udruženja mljekara plaćaju mljekarskim institucijama u svrhe navedene u stavku 2. dijelom ili u cijelosti podmiruju sredstvima od pristojbe za mlijeko.

| (18) | Njemačka je objasnila da je u slučaju financiranja VDM-a u okviru članka 22. stavka 2. točke 6. MFG-a riječ o obavljanju dužnosti javne službe (Leistungsverwaltung) (tj. nije riječ o ostvarivanju prerogativa javne vlasti (Eingriffsverwaltung), kojim se ograničuju prava predmetnih osoba, nego o pozitivnom stjecanju prava na davanja). Materijalnopravni temelj nije potreban jer to područje nije obuhvaćeno zakonskim pridržajem iz članka 20. stavka 3. njemačkog Ustava. Ovdje su dovoljni ovlaštenje u predmetnom planu proračuna saveznih pokrajina i odgovarajuća dodjela na temelju upravnog akta. |
| --- | --- |

(18)

Njemačka je objasnila da je u slučaju financiranja VDM-a u okviru članka 22. stavka 2. točke 6. MFG-a riječ o obavljanju dužnosti javne službe (Leistungsverwaltung) (tj. nije riječ o ostvarivanju prerogativa javne vlasti (Eingriffsverwaltung), kojim se ograničuju prava predmetnih osoba, nego o pozitivnom stjecanju prava na davanja). Materijalnopravni temelj nije potreban jer to područje nije obuhvaćeno zakonskim pridržajem iz članka 20. stavka 3. njemačkog Ustava. Ovdje su dovoljni ovlaštenje u predmetnom planu proračuna saveznih pokrajina i odgovarajuća dodjela na temelju upravnog akta.

Leistungsverwaltung

Eingriffsverwaltung

| (19) | U pojedinačnim saveznim pokrajinama za osiguranje sredstava mjerodavni su bili zakoni o proračunu svake savezne pokrajine. |
| --- | --- |

(19)

U pojedinačnim saveznim pokrajinama za osiguranje sredstava mjerodavni su bili zakoni o proračunu svake savezne pokrajine.

| (20) | Pravni temelj za naplatu pristojbe za mlijeko u predmetnim saveznim pokrajinama čine sljedeće uredbe: |
| --- | --- |

(20)

Pravni temelj za naplatu pristojbe za mlijeko u predmetnim saveznim pokrajinama čine sljedeće uredbe:

| (21) | Baden-Württemberg: Uredba Ministarstva za hranu i poljoprivredu o naplati mljekarskih pristojbi (njem. Verordnung des Ministeriums für Ernährung und Ländlichen Raum über die Erhebung von milchwirtschaftlichen Umlagen) od 18. svibnja 2004. (SL str. 350.), izmijenjena Uredbom od 24. siječnja 2006. (SL str. 40.). |
| --- | --- |

(21)

Baden-Württemberg: Uredba Ministarstva za hranu i poljoprivredu o naplati mljekarskih pristojbi (njem. Verordnung des Ministeriums für Ernährung und Ländlichen Raum über die Erhebung von milchwirtschaftlichen Umlagen) od 18. svibnja 2004. (SL str. 350.), izmijenjena Uredbom od 24. siječnja 2006. (SL str. 40.).

Verordnung des Ministeriums für Ernährung und Ländlichen Raum über die Erhebung von milchwirtschaftlichen Umlagen

| (22) | Bavarska: Uredba o pristojbi za mlijeko (njem. Verordnung über eine Umlage für Milch – BayMilchUmlV) od 17. listopada 2007. |
| --- | --- |

(22)

Bavarska: Uredba o pristojbi za mlijeko (njem. Verordnung über eine Umlage für Milch – BayMilchUmlV) od 17. listopada 2007.

Verordnung über eine Umlage für Milch

| (23) | Hessen: Uredba o naplati pristojbe radi poticanja mliječne industrije (njem. Verordnung über die Erhebung einer Umlage zur Förderung der Milchwirtschaft) od 1. prosinca 1981. |
| --- | --- |

(23)

Hessen: Uredba o naplati pristojbe radi poticanja mliječne industrije (njem. Verordnung über die Erhebung einer Umlage zur Förderung der Milchwirtschaft) od 1. prosinca 1981.

Verordnung über die Erhebung einer Umlage zur Förderung der Milchwirtschaft

| (24) | Donja Saska: Uredba o naplati pristojbe u području mljekarstva (njem. Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft) od 26. studenoga 2004. (SL. Donje Saske br. 36/2004, str. 519.), posljednji put izmijenjena Uredbom o izmjeni Uredbe o naplati pristojbe u području mljekarstva od 22. prosinca 2005. (SL Donje Saske br. 31/2005 str. 475.). |
| --- | --- |

(24)

Donja Saska: Uredba o naplati pristojbe u području mljekarstva (njem. Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft) od 26. studenoga 2004. (SL. Donje Saske br. 36/2004, str. 519.), posljednji put izmijenjena Uredbom o izmjeni Uredbe o naplati pristojbe u području mljekarstva od 22. prosinca 2005. (SL Donje Saske br. 31/2005 str. 475.).

Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft

| (25) | Sjeverna Rajna-Vestfalija: Uredba o pristojbi radi poticanja mliječne industrije (njem. Verordnung über Umlagen zur Förderung der Milchwirtschaft) od 30. studenoga 1965. |
| --- | --- |

(25)

Sjeverna Rajna-Vestfalija: Uredba o pristojbi radi poticanja mliječne industrije (njem. Verordnung über Umlagen zur Förderung der Milchwirtschaft) od 30. studenoga 1965.

Verordnung über Umlagen zur Förderung der Milchwirtschaft

| (26) | Porajnje-Falačka: Uredba savezne pokrajine o naplati pristojbe u području mljekarstva (njem. LVO über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiete der Milchwirtschaft) od 15. listopada 2002., posljednji put izmijenjena 1. uredbom o izmjeni Uredbe savezne pokrajine o naplati pristojbe u području mljekarstva od 4. srpnja 2009. |
| --- | --- |

(26)

Porajnje-Falačka: Uredba savezne pokrajine o naplati pristojbe u području mljekarstva (njem. LVO über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiete der Milchwirtschaft) od 15. listopada 2002., posljednji put izmijenjena 1. uredbom o izmjeni Uredbe savezne pokrajine o naplati pristojbe u području mljekarstva od 4. srpnja 2009.

LVO über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiete der Milchwirtschaft

| (27) | Saarland: Uredba o naplati pristojbe u području mljekarstva (njem. Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft) od 9. prosinca 1982. |
| --- | --- |

(27)

Saarland: Uredba o naplati pristojbe u području mljekarstva (njem. Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft) od 9. prosinca 1982.

Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft

| (28) | Tiringija: Tirinška uredba o naplati pristojbe radi poticanja mliječne industrije (njem. Thüringer Verordnung über die Erhebung einer Umlage zur Förderung der Milchwirtschaft) od 29. prosinca 1999. |
| --- | --- |

(28)

Tiringija: Tirinška uredba o naplati pristojbe radi poticanja mliječne industrije (njem. Thüringer Verordnung über die Erhebung einer Umlage zur Förderung der Milchwirtschaft) od 29. prosinca 1999.

Thüringer Verordnung über die Erhebung einer Umlage zur Förderung der Milchwirtschaft

| (29) | Baden-Württemberg, Bavarska, Hessen, Donja Saska, Sjeverna Rajna-Vestfalija, Porajnje-Falačka, Saarland i Tiringija dodjeljuju financijsku potporu za predmetne mjere koje je poduzeo VDM. Ukupno uložena proračunska sredstva (u svim saveznim pokrajinama) između 2001. i 2011. iznosila su otprilike 4 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(29)

Baden-Württemberg, Bavarska, Hessen, Donja Saska, Sjeverna Rajna-Vestfalija, Porajnje-Falačka, Saarland i Tiringija dodjeljuju financijsku potporu za predmetne mjere koje je poduzeo VDM. Ukupno uložena proračunska sredstva (u svim saveznim pokrajinama) između 2001. i 2011. iznosila su otprilike 4 milijuna EUR.

| (30) | Njemačka je nadalje objasnila da su u saveznim pokrajinama koje ne naplaćuju pristojbu za mlijeko savezi Milcherzeugervereinigung in Schleswig-Holstein e.V., Arbeitsgemeinschaft Milch e.V. u pokrajini Mecklenburg-Vorpommern, Landeskontrollverband Berlin-Brandenburg e.V., Interessengemeinschaft der Erzeugerzusammenschlüsse in Sachsen e.V. i mljekare koje djeluju u saveznoj pokrajini Saska-Anhalt preko Pokrajinskog udruženja mljekara u Donjoj Saskoj dobrovoljno izvršavali plaćanja VDM-u. Plaćanja se utvrđuju na temelju količine mlijeka proizvedene u predmetnoj saveznoj pokrajini, uzimajući u obzir financijske mogućnosti tih organizacija. |
| --- | --- |

(30)

Njemačka je nadalje objasnila da su u saveznim pokrajinama koje ne naplaćuju pristojbu za mlijeko savezi Milcherzeugervereinigung in Schleswig-Holstein e.V., Arbeitsgemeinschaft Milch e.V. u pokrajini Mecklenburg-Vorpommern, Landeskontrollverband Berlin-Brandenburg e.V., Interessengemeinschaft der Erzeugerzusammenschlüsse in Sachsen e.V. i mljekare koje djeluju u saveznoj pokrajini Saska-Anhalt preko Pokrajinskog udruženja mljekara u Donjoj Saskoj dobrovoljno izvršavali plaćanja VDM-u. Plaćanja se utvrđuju na temelju količine mlijeka proizvedene u predmetnoj saveznoj pokrajini, uzimajući u obzir financijske mogućnosti tih organizacija.

| (31) | Osim toga, Baden-Württemberg je istaknuo da je naplata pristojbe za mlijeko u Baden-Württembergu obustavljena 31. prosinca 2012. Mljekarska industrija u Baden-Württembergu je 2013. i 2014. pridonijela financiranju VDM-a preko saveza Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg e.V. (doprinosima članova). |
| --- | --- |

(31)

Osim toga, Baden-Württemberg je istaknuo da je naplata pristojbe za mlijeko u Baden-Württembergu obustavljena 31. prosinca 2012. Mljekarska industrija u Baden-Württembergu je 2013. i 2014. pridonijela financiranju VDM-a preko saveza Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg e.V. (doprinosima članova).

| (32) | Njemačka navodi da zadaće VDM-a posebno uključuju sljedeće:






  — | provedbu i promicanje interesa mliječne industrije, |
| --- | --- | --- |

(32)

Njemačka navodi da zadaće VDM-a posebno uključuju sljedeće:

—

provedbu i promicanje interesa mliječne industrije,

| — | sveobuhvatno prethodno savjetovanje o svim mljekarskim pitanjima na nacionalnoj i međunarodnoj razini, |
| --- | --- |

—

sveobuhvatno prethodno savjetovanje o svim mljekarskim pitanjima na nacionalnoj i međunarodnoj razini,

| — | zastupanje interesa u zakonodavnom postupku pred ministarstvima, parlamentarnim tijelima, odborima i radnim skupinama nacionalnih i međunarodnih tehničkih saveza i organizacija, |
| --- | --- |

—

zastupanje interesa u zakonodavnom postupku pred ministarstvima, parlamentarnim tijelima, odborima i radnim skupinama nacionalnih i međunarodnih tehničkih saveza i organizacija,

| — | organizacija događanja o aktualnim promjenama i kretanjima. |
| --- | --- |

—

organizacija događanja o aktualnim promjenama i kretanjima.

| (33) | Njemačka navodi da je VDM član Međunarodne mljekarske federacije (IDF) i u toj organizaciji predstavlja Njemački nacionalni odbor. Točnije, VDM je odgovoran za cjelokupnu koordinaciju njemačkog sudjelovanja u radu IDF-a. VDM imenuje stručnjake u tijela IDF-a po nalogu saveza članova i njemačke vlade te iznosi stajalište u pogledu međunarodnih upita Njemačkom nacionalnom odboru. Ondje zastupa interese cjelokupnog sektora mlijeka i mliječnih proizvoda u dogovoru sa svojim članovima i u uskoj suradnji s njemačkom vladom i predstavnicima saveznih pokrajina. |
| --- | --- |

(33)

Njemačka navodi da je VDM član Međunarodne mljekarske federacije (IDF) i u toj organizaciji predstavlja Njemački nacionalni odbor. Točnije, VDM je odgovoran za cjelokupnu koordinaciju njemačkog sudjelovanja u radu IDF-a. VDM imenuje stručnjake u tijela IDF-a po nalogu saveza članova i njemačke vlade te iznosi stajalište u pogledu međunarodnih upita Njemačkom nacionalnom odboru. Ondje zastupa interese cjelokupnog sektora mlijeka i mliječnih proizvoda u dogovoru sa svojim članovima i u uskoj suradnji s njemačkom vladom i predstavnicima saveznih pokrajina.

| (34) | Nadalje, VDM kao predstavnik cijelog sektora nadzire normizaciju i standardizaciju na nacionalnoj i međunarodnoj razini u suradnji s nadležnim organizacijama za normizaciju, kao što su npr. ISO, IDF, CEN i DIN. Osim toga, VDM savjetuje njemačku vladu i IDF o Codexu Alimentariusu. Stajalištima, naputcima i smjernicama VDM bitno pridonosi međusobnom razumijevanju mliječne industrije i nadležnih tijela u pogledu ocjene okolišnih i sigurnosnih parametara. Naposljetku, VDM izrađuje materijale za osposobljavanje za sektor i prati cjelokupnu tehničku normizaciju. Tehničke norme neophodne su u području mljekarstva. Njima se postiže proizvodnja sigurne i kvalitetne hrane. |
| --- | --- |

(34)

Nadalje, VDM kao predstavnik cijelog sektora nadzire normizaciju i standardizaciju na nacionalnoj i međunarodnoj razini u suradnji s nadležnim organizacijama za normizaciju, kao što su npr. ISO, IDF, CEN i DIN. Osim toga, VDM savjetuje njemačku vladu i IDF o Codexu Alimentariusu. Stajalištima, naputcima i smjernicama VDM bitno pridonosi međusobnom razumijevanju mliječne industrije i nadležnih tijela u pogledu ocjene okolišnih i sigurnosnih parametara. Naposljetku, VDM izrađuje materijale za osposobljavanje za sektor i prati cjelokupnu tehničku normizaciju. Tehničke norme neophodne su u području mljekarstva. Njima se postiže proizvodnja sigurne i kvalitetne hrane.

Codexu Alimentariusu

| (35) | VDM izgrađuje i mrežu saveza članova, predstavnika države, saveznih pokrajina i znanstvenika. Sve se dionike savjetuje o smjeru nacionalnih i međunarodnih propisa o hrani, u području znanosti i analize mlijeka, u području prehrane, ali i o pitanjima zaštite okoliša, klime i zaštite životinja. U tom pogledu VDM potiče suradnju unutar čitavog sektora. Ciljevi saveza uključivali su i potporu mljekarskoj znanosti te poticanje tehničkog napretka u području mljekarstva. |
| --- | --- |

(35)

VDM izgrađuje i mrežu saveza članova, predstavnika države, saveznih pokrajina i znanstvenika. Sve se dionike savjetuje o smjeru nacionalnih i međunarodnih propisa o hrani, u području znanosti i analize mlijeka, u području prehrane, ali i o pitanjima zaštite okoliša, klime i zaštite životinja. U tom pogledu VDM potiče suradnju unutar čitavog sektora. Ciljevi saveza uključivali su i potporu mljekarskoj znanosti te poticanje tehničkog napretka u području mljekarstva.

| (36) | Članovi VDM-a nisu poduzetnici koji se bave proizvodnjom, preradom ili trgovinom mlijeka, nego samo savezi i znanstvene institucije. Prema web-mjestu VDM-a članovi su npr. Milchindustrie-Verband e.V., Deutscher Bauernverband e.V., Bundesverband der Privaten Milchwirtschaft e.V., ZV Deutscher Milchwirtschaftler e.V., Bundesverband Molkereiprodukte i Arbeitsgemeinschaft Deutscher Rinderzüchter e.V (4). |
| --- | --- |

(36)

Članovi VDM-a nisu poduzetnici koji se bave proizvodnjom, preradom ili trgovinom mlijeka, nego samo savezi i znanstvene institucije. Prema web-mjestu VDM-a članovi su npr. Milchindustrie-Verband e.V., Deutscher Bauernverband e.V., Bundesverband der Privaten Milchwirtschaft e.V., ZV Deutscher Milchwirtschaftler e.V., Bundesverband Molkereiprodukte i Arbeitsgemeinschaft Deutscher Rinderzüchter e.V (4).

web

Deutscher Bauernverband e.V., Bundesverband der Privaten Milchwirtschaft e.V., ZV Deutscher Milchwirtschaftler e.V., Bundesverband Molkereiprodukte i Arbeitsgemeinschaft Deutscher Rinderzüchter e.V

4

| (37) | Njemačka smatra da u slučaju financijske potpore VDM-u nije riječ o državnim potporama jer VDM nije poduzetnik, tj. gospodarski subjekt. VDM ne obavlja gospodarsku djelatnost. VDM je udruženje dionika vrijednosnog lanca u mljekarstvu u Njemačkoj na svim razinama koje samo ne obavlja gospodarsku djelatnost. U skladu s njemačkim Zakonom o porezu na dobit (njem. Körperschaftssteuerrecht) VDM se smatra strukovnom organizacijom te tako ima pravo na određene porezne povlastice koje ne mogu imati društva koja obavljaju gospodarsku djelatnost. |
| --- | --- |

(37)

Njemačka smatra da u slučaju financijske potpore VDM-u nije riječ o državnim potporama jer VDM nije poduzetnik, tj. gospodarski subjekt. VDM ne obavlja gospodarsku djelatnost. VDM je udruženje dionika vrijednosnog lanca u mljekarstvu u Njemačkoj na svim razinama koje samo ne obavlja gospodarsku djelatnost. U skladu s njemačkim Zakonom o porezu na dobit (njem. Körperschaftssteuerrecht) VDM se smatra strukovnom organizacijom te tako ima pravo na određene porezne povlastice koje ne mogu imati društva koja obavljaju gospodarsku djelatnost.

Körperschaftssteuerrecht

| (38) | Njemačka navodi da u skladu s člankom 183. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 (5), ne dovodeći u pitanje primjenu članaka 87., 88. i 89. (sada: članaka 107., 108. i 109.) Ugovora kako je predviđeno člankom 180. ove Uredbe, država članica može za svoje proizvođače mlijeka uvesti promocijsku pristojbu za količine mlijeka ili ekvivalenta mlijeka koje su stavljene na tržište, kako bi financirala mjere za promicanje potrošnje u Zajednici, proširenje tržišta mlijeka i mliječnih proizvoda i poboljšanje kvalitete. |
| --- | --- |

(38)

Njemačka navodi da u skladu s člankom 183. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 (5), ne dovodeći u pitanje primjenu članaka 87., 88. i 89. (sada: članaka 107., 108. i 109.) Ugovora kako je predviđeno člankom 180. ove Uredbe, država članica može za svoje proizvođače mlijeka uvesti promocijsku pristojbu za količine mlijeka ili ekvivalenta mlijeka koje su stavljene na tržište, kako bi financirala mjere za promicanje potrošnje u Zajednici, proširenje tržišta mlijeka i mliječnih proizvoda i poboljšanje kvalitete.

5

| (39) | U svojem je očitovanju od 20. rujna 2013. Njemačka navela da se u praksi odlučivanja savezi (kao VDM) i udruženja samo u iznimnim slučajevima smatraju poduzetnicima u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, i to ako i sami obavljaju gospodarsku djelatnost (npr. davanje zemljišta u zakup, prodaja televizijskih prava) (6). |
| --- | --- |

(39)

U svojem je očitovanju od 20. rujna 2013. Njemačka navela da se u praksi odlučivanja savezi (kao VDM) i udruženja samo u iznimnim slučajevima smatraju poduzetnicima u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, i to ako i sami obavljaju gospodarsku djelatnost (npr. davanje zemljišta u zakup, prodaja televizijskih prava) (6).

6

| (40) | Područja djelovanja uključuju i zastupanje mliječne industrije na nacionalnoj i međunarodnoj razini (npr. u pogledu Codexa Alimentariusa i u Odboru DIN-a). U predmetna tijela VDM donosi prikupljeno i pripremljeno stručno znanje neovisnih vanjskih znanstvenika i stručnjaka. Djeluje kao stručnjak i savjetnik saveznih i pokrajinskih ministarstava. |
| --- | --- |

(40)

Područja djelovanja uključuju i zastupanje mliječne industrije na nacionalnoj i međunarodnoj razini (npr. u pogledu Codexa Alimentariusa i u Odboru DIN-a). U predmetna tijela VDM donosi prikupljeno i pripremljeno stručno znanje neovisnih vanjskih znanstvenika i stručnjaka. Djeluje kao stručnjak i savjetnik saveznih i pokrajinskih ministarstava.

Codexa Alimentariusa

| (41) | Pojedinačni poduzetnici ne mogu ostvariti koristi od tih djelatnosti. Naprotiv, one odgovaraju uobičajenim (neprofitnim) zadaćama saveza. Pogrešno bi bilo smatrati da je VDM lobist mliječne industrije čija se usluga može „kupiti” na tržištu. Isto tako, njegovi se članovi ne mogu obratiti drugom „pružatelju usluga” za usluge koje pruža VDM. Prema tome, ne postoji tržišno natjecanje. VDM stoga ne obavlja gospodarsku djelatnost na tržištu. |
| --- | --- |

(41)

Pojedinačni poduzetnici ne mogu ostvariti koristi od tih djelatnosti. Naprotiv, one odgovaraju uobičajenim (neprofitnim) zadaćama saveza. Pogrešno bi bilo smatrati da je VDM lobist mliječne industrije čija se usluga može „kupiti” na tržištu. Isto tako, njegovi se članovi ne mogu obratiti drugom „pružatelju usluga” za usluge koje pruža VDM. Prema tome, ne postoji tržišno natjecanje. VDM stoga ne obavlja gospodarsku djelatnost na tržištu.

| (42) | Nadalje, Njemačka je navela i da mljekare nisu ostvarile korist od usluga koje je pružao VDM. Točnije, VDM ne nudi „ciljane savjetodavne usluge” mljekarskim poduzetnicima. Naprotiv, djelatnost VDM-a općenite je prirode. VDM obavješćuje sve zainteresirane strane, a time konačno i javnost, o smjeru nacionalnih i međunarodnih propisa o hrani, u području znanosti i analize mlijeka, u području prehrane, ali i o pitanjima zaštite okoliša, klime i zaštite životinja. Pritom se za potrebe širenja informacija prije svega služi općenito dostupnim publikacijama (na internetu) te organiziranjem konferencija. Time savez izvršava zadaću „multiplikatora” koja je uobičajena za djelatnosti saveza i nužna za stavljanje informacija na raspolaganje javnosti. |
| --- | --- |

(42)

Nadalje, Njemačka je navela i da mljekare nisu ostvarile korist od usluga koje je pružao VDM. Točnije, VDM ne nudi „ciljane savjetodavne usluge” mljekarskim poduzetnicima. Naprotiv, djelatnost VDM-a općenite je prirode. VDM obavješćuje sve zainteresirane strane, a time konačno i javnost, o smjeru nacionalnih i međunarodnih propisa o hrani, u području znanosti i analize mlijeka, u području prehrane, ali i o pitanjima zaštite okoliša, klime i zaštite životinja. Pritom se za potrebe širenja informacija prije svega služi općenito dostupnim publikacijama (na internetu) te organiziranjem konferencija. Time savez izvršava zadaću „multiplikatora” koja je uobičajena za djelatnosti saveza i nužna za stavljanje informacija na raspolaganje javnosti.

| (43) | Taj „otvoreni”, opći oblik „savjetovanja” nije tržišna usluga koju prima mliječna industrija. Ne može se usporediti s „ciljanim” savjetovanjem kakvo nude npr. društva za poslovno savjetovanje. Moguće pogodnosti za mljekarske poduzetnike koje oni dobivaju na temelju tih informacija nisu relevantne u pogledu pravila o državnim potporama. Osim toga, nisu poznate nikakve odluke Komisije ili sudova EU-a u kojima je zastupljeno takvo široko razumijevanje državnih potpora. |
| --- | --- |

(43)

Taj „otvoreni”, opći oblik „savjetovanja” nije tržišna usluga koju prima mliječna industrija. Ne može se usporediti s „ciljanim” savjetovanjem kakvo nude npr. društva za poslovno savjetovanje. Moguće pogodnosti za mljekarske poduzetnike koje oni dobivaju na temelju tih informacija nisu relevantne u pogledu pravila o državnim potporama. Osim toga, nisu poznate nikakve odluke Komisije ili sudova EU-a u kojima je zastupljeno takvo široko razumijevanje državnih potpora.

| (44) | Isključena je i neizravna potpora. Time bi se pretpostavilo da su sredstva pružena trećoj osobi usmjerena upravo na stavljanje neposrednog korisnika potpore u povoljniji položaj ili da je to stavljanje u povoljniji položaj poduzetnika ili proizvodnje svojstveno mjeri. To ovdje nije slučaj. Moguće posljedične prednosti na temelju mjere, kao što su opće informacije o kretanjima nacionalnih i međunarodnih propisa o hrani, u području znanosti i analize mlijeka, u području prehrane, ali i o pitanjima zaštite okoliša, klime i zaštite životinja, nisu specifične i na njima se ne može temeljiti državna potpora. Osim toga, njima se kao općim mjerama nije narušilo tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(44)

Isključena je i neizravna potpora. Time bi se pretpostavilo da su sredstva pružena trećoj osobi usmjerena upravo na stavljanje neposrednog korisnika potpore u povoljniji položaj ili da je to stavljanje u povoljniji položaj poduzetnika ili proizvodnje svojstveno mjeri. To ovdje nije slučaj. Moguće posljedične prednosti na temelju mjere, kao što su opće informacije o kretanjima nacionalnih i međunarodnih propisa o hrani, u području znanosti i analize mlijeka, u području prehrane, ali i o pitanjima zaštite okoliša, klime i zaštite životinja, nisu specifične i na njima se ne može temeljiti državna potpora. Osim toga, njima se kao općim mjerama nije narušilo tržišno natjecanje.

| (45) | U ovom predmetu nema naznaka kojima bi se opravdala pretpostavka da je planirano ili izvršeno stavljanje poduzetnika u povoljniji položaj kojim bi se narušilo tržišno natjecanje. Naprotiv, svrha je doprinosa VDM-u bila omogućiti mu izvršenje prethodno opisanih, negospodarskih zadaća. |
| --- | --- |

(45)

U ovom predmetu nema naznaka kojima bi se opravdala pretpostavka da je planirano ili izvršeno stavljanje poduzetnika u povoljniji položaj kojim bi se narušilo tržišno natjecanje. Naprotiv, svrha je doprinosa VDM-u bila omogućiti mu izvršenje prethodno opisanih, negospodarskih zadaća.

Razlozi za Komisijino pokretanje postupka u skladu s člankom 108. stavkom 2. UFEU-a

Razlozi za Komisijino pokretanje postupka u skladu s člankom 108. stavkom 2. UFEU-a

| (46) | U Odluci o pokretanju postupka Komisija je utvrdila da je VDM pružatelj usluga, s obzirom na to da zastupa njemački sektor mlijeka i mliječnih proizvoda na različitim razinama i da, osim toga, pruža ciljane savjetodavne usluge u pogledu proizvodnje mlijeka. Krajnji su korisnici tih usluga cjelokupni sektor mlijeka i mliječnih proizvoda u Njemačkoj, a posebno mljekare koje su poduzetnici. Osim toga se pokazalo da su ispunjeni svi uvjeti za postojanje državne potpore. |
| --- | --- |

(46)

U Odluci o pokretanju postupka Komisija je utvrdila da je VDM pružatelj usluga, s obzirom na to da zastupa njemački sektor mlijeka i mliječnih proizvoda na različitim razinama i da, osim toga, pruža ciljane savjetodavne usluge u pogledu proizvodnje mlijeka. Krajnji su korisnici tih usluga cjelokupni sektor mlijeka i mliječnih proizvoda u Njemačkoj, a posebno mljekare koje su poduzetnici. Osim toga se pokazalo da su ispunjeni svi uvjeti za postojanje državne potpore.

Očitovanje VDM-a

Očitovanje VDM-a

| (47) | VDM je u pogledu sredstava koja su mu dodijeljena u dopisu od 6. veljače 2014. dostavio sljedeće očitovanje: |
| --- | --- |

(47)

VDM je u pogledu sredstava koja su mu dodijeljena u dopisu od 6. veljače 2014. dostavio sljedeće očitovanje:

| (48) | Sredstva koja je VDM dobio iz pristojbe za mlijeko ne mogu se smatrati državnim potporama VDM-u. VDM nije poduzetnik u smislu članka 107. UFEU-a te u svakom slučaju djelatnosti VDM-a koje se financiraju iz sredstava od pristojbe za mlijeko ne predstavljaju poduzetničku djelatnost, tj. gospodarsku djelatnost koja se sastoji od ponude robe ili usluga na tržištu. To znači da se u svakom slučaju VDM s obzirom na te djelatnosti financirane iz pristojbe za mlijeko ne može smatrati poduzetnikom jer je svojstvo poduzetnika u pojedinom slučaju potrebno funkcionalno odrediti s obzirom na određenu djelatnost. |
| --- | --- |

(48)

Sredstva koja je VDM dobio iz pristojbe za mlijeko ne mogu se smatrati državnim potporama VDM-u. VDM nije poduzetnik u smislu članka 107. UFEU-a te u svakom slučaju djelatnosti VDM-a koje se financiraju iz sredstava od pristojbe za mlijeko ne predstavljaju poduzetničku djelatnost, tj. gospodarsku djelatnost koja se sastoji od ponude robe ili usluga na tržištu. To znači da se u svakom slučaju VDM s obzirom na te djelatnosti financirane iz pristojbe za mlijeko ne može smatrati poduzetnikom jer je svojstvo poduzetnika u pojedinom slučaju potrebno funkcionalno odrediti s obzirom na određenu djelatnost.

| (49) | VDM ne nudi usluge na tržištu. Naprotiv, djelatnost VDM-a uobičajena je za saveze. Kao krovni savez VDM okuplja i predstavlja sektor mlijeka i mliječnih proizvoda u Njemačkoj. Pritom bi bilo pogrešno tu djelatnost koja se temelji na članskoj strukturi VDM-a smatrati „uslugom” koja se pruža članovima. Na temelju svoje članske strukture VDM, naprotiv, izvršava zadaće demokratski legitimnog stvaranja mišljenja sektora mlijeka i mliječnih proizvoda u područjima kao što su npr. zakonodavstvo i normizacija. U taj su proces uključeni i predstavnici države, saveznih pokrajina i znanosti od kojih neki u savezu (VDM) imaju savjetodavnu ulogu, a neki imaju pravo glasa. Ta uobičajena djelatnost saveza koja se odnosi na stvaranje mišljenja i zastupanje članova ne predstavlja ponudu usluge „na tržištu”. |
| --- | --- |

(49)

VDM ne nudi usluge na tržištu. Naprotiv, djelatnost VDM-a uobičajena je za saveze. Kao krovni savez VDM okuplja i predstavlja sektor mlijeka i mliječnih proizvoda u Njemačkoj. Pritom bi bilo pogrešno tu djelatnost koja se temelji na članskoj strukturi VDM-a smatrati „uslugom” koja se pruža članovima. Na temelju svoje članske strukture VDM, naprotiv, izvršava zadaće demokratski legitimnog stvaranja mišljenja sektora mlijeka i mliječnih proizvoda u područjima kao što su npr. zakonodavstvo i normizacija. U taj su proces uključeni i predstavnici države, saveznih pokrajina i znanosti od kojih neki u savezu (VDM) imaju savjetodavnu ulogu, a neki imaju pravo glasa. Ta uobičajena djelatnost saveza koja se odnosi na stvaranje mišljenja i zastupanje članova ne predstavlja ponudu usluge „na tržištu”.

| (50) | Čak i ako se bolje promotre pojedinačna područja koja su detaljnije navedena u nastavku, a u kojima VDM obavlja svoju djelatnost saveza, vidljivo je da u slučaju tih područja djelatnosti koja su se financirala iz pristojbe za mlijeko nije riječ o „gospodarskoj djelatnosti” na tržištu. |
| --- | --- |

(50)

Čak i ako se bolje promotre pojedinačna područja koja su detaljnije navedena u nastavku, a u kojima VDM obavlja svoju djelatnost saveza, vidljivo je da u slučaju tih područja djelatnosti koja su se financirala iz pristojbe za mlijeko nije riječ o „gospodarskoj djelatnosti” na tržištu.

| (51) | Znatan dio djelatnosti VDM-a odnosi se na „sveobuhvatno savjetovanje o svim mljekarskim pitanjima na nacionalnoj i međunarodnoj razini”. Tim je područjima dodijeljeno oko 15 % sredstava koja VDM dobiva iz pristojbe za mlijeko. Međutim, u slučaju te djelatnosti nije riječ o savjetovanju poduzetnika u sektoru mljekarstva, nego o savjetovanju nacionalnih i međunarodnih zakonodavnih i regulatornih tijela, tj. prenošenju mišljenja i saznanja sektora mlijeka i mliječnih proizvoda prije donošenja zakona i drugih normi. U tim postupcima VDM ima ulogu stručnjaka i predstavnika mliječne industrije u Njemačkoj. Ni u tom slučaju VDM nije „pružatelj usluga” na tržištu. Naprotiv, djelatnost VDM-a uključuje prenošenje demokratski stvorenog mišljenja članova VDM-a u zakonodavni postupak. Zbog toga se zastupanje interesa cjelokupnog sektora mlijeka u zakonodavnom postupku pred ministarstvima, parlamentarnim tijelima, odborima i radnim skupinama nacionalnih i međunarodnih tehničkih saveza i organizacija ne može smatrati gospodarskom djelatnosti. |
| --- | --- |

(51)

Znatan dio djelatnosti VDM-a odnosi se na „sveobuhvatno savjetovanje o svim mljekarskim pitanjima na nacionalnoj i međunarodnoj razini”. Tim je područjima dodijeljeno oko 15 % sredstava koja VDM dobiva iz pristojbe za mlijeko. Međutim, u slučaju te djelatnosti nije riječ o savjetovanju poduzetnika u sektoru mljekarstva, nego o savjetovanju nacionalnih i međunarodnih zakonodavnih i regulatornih tijela, tj. prenošenju mišljenja i saznanja sektora mlijeka i mliječnih proizvoda prije donošenja zakona i drugih normi. U tim postupcima VDM ima ulogu stručnjaka i predstavnika mliječne industrije u Njemačkoj. Ni u tom slučaju VDM nije „pružatelj usluga” na tržištu. Naprotiv, djelatnost VDM-a uključuje prenošenje demokratski stvorenog mišljenja članova VDM-a u zakonodavni postupak. Zbog toga se zastupanje interesa cjelokupnog sektora mlijeka u zakonodavnom postupku pred ministarstvima, parlamentarnim tijelima, odborima i radnim skupinama nacionalnih i međunarodnih tehničkih saveza i organizacija ne može smatrati gospodarskom djelatnosti.

| (52) | Čak i kad bi se ta djelatnost u svojstvu savjetnika državnih tijela na nacionalnoj i međunarodnoj razini ipak smatrala uslugom, ta državna tijela kao korisnici takvog „savjetovanja” ne bi bili poduzetnici, a time ni korisnici potpora u smislu članka 107. UFEU-a. S obzirom na tu prethodno opisanu djelatnost saveza VDM se stoga ne može smatrati poduzetnikom, a time ni odgovarajućim korisnikom potpore. Nasuprot tome, ciljane savjetodavne usluge u obliku selektivnog savjetovanja poduzetnika u sektoru mljekarstva ne financiraju se iz sredstava od pristojbe za mlijeko koja savezne pokrajine stavljaju na raspolaganje VDM-u. |
| --- | --- |

(52)

Čak i kad bi se ta djelatnost u svojstvu savjetnika državnih tijela na nacionalnoj i međunarodnoj razini ipak smatrala uslugom, ta državna tijela kao korisnici takvog „savjetovanja” ne bi bili poduzetnici, a time ni korisnici potpora u smislu članka 107. UFEU-a. S obzirom na tu prethodno opisanu djelatnost saveza VDM se stoga ne može smatrati poduzetnikom, a time ni odgovarajućim korisnikom potpore. Nasuprot tome, ciljane savjetodavne usluge u obliku selektivnog savjetovanja poduzetnika u sektoru mljekarstva ne financiraju se iz sredstava od pristojbe za mlijeko koja savezne pokrajine stavljaju na raspolaganje VDM-u.

| (53) | Nadalje, VDM je kao predstavnik cijelog sektora uključen u normizaciju i standardizaciju na nacionalnoj i međunarodnoj razini u suradnji s nadležnim organizacijama za normizaciju, kao što su npr. ISO, IDF, CEN i DIN. Osim toga, VDM savjetuje njemačku vladu o Codexu Alimentariusu. Tako VDM kao savjetnik njemačke vlade sudjeluje na sjednicama sljedećih odbora CODEX-a:






  — | CCMMP – Milk and Milk Products (konkretno, od 2001. do 2011. revidirane su sve norme CCMMP-a u pogledu mliječnih proizvoda), |
| --- | --- | --- |

(53)

Nadalje, VDM je kao predstavnik cijelog sektora uključen u normizaciju i standardizaciju na nacionalnoj i međunarodnoj razini u suradnji s nadležnim organizacijama za normizaciju, kao što su npr. ISO, IDF, CEN i DIN. Osim toga, VDM savjetuje njemačku vladu o Codexu Alimentariusu. Tako VDM kao savjetnik njemačke vlade sudjeluje na sjednicama sljedećih odbora CODEX-a:

Codexu Alimentariusu

—

CCMMP – Milk and Milk Products (konkretno, od 2001. do 2011. revidirane su sve norme CCMMP-a u pogledu mliječnih proizvoda),

Milk and Milk Products

| — | CCFH – Food Hygiene, |
| --- | --- |

—

CCFH – Food Hygiene,

Food Hygiene

| — | CCCF – Contaminants in Foods, |
| --- | --- |

—

CCCF – Contaminants in Foods,

Contaminants in Foods

| — | CCFA – Food Additives, |
| --- | --- |

—

CCFA – Food Additives,

Food Additives

| — | CCFICS – Food Import Certificates, |
| --- | --- |

—

CCFICS – Food Import Certificates,

Food Import Certificates

| — | CCFL – Food Labelling, |
| --- | --- |

—

CCFL – Food Labelling,

Food Labelling

| — | CCGP – General Principles, |
| --- | --- |

—

CCGP – General Principles,

General Principles

| — | CCMAS – Methods of Analysis and Sampling, |
| --- | --- |

—

CCMAS – Methods of Analysis and Sampling,

Methods of Analysis and Sampling

| — | CCNFSDU – Nutrition and Foods for Special Dietary Uses, i |
| --- | --- |

—

CCNFSDU – Nutrition and Foods for Special Dietary Uses, i

Nutrition and Foods for Special Dietary Uses

| — | CCRVDF – Residues Veterinary Drugs in Food. |
| --- | --- |

—

CCRVDF – Residues Veterinary Drugs in Food.

Residues Veterinary Drugs in Food

| (54) | Tom području normizacije i standardizacije na nacionalnoj i međunarodnoj razini dodjeljuje se oko 45 % sredstava koja VDM dobiva iz pristojbe za mlijeko. Ni to se područje normizacije i standardizacije ne može smatrati gospodarskom djelatnosti. VDM ne pruža nikakve usluge na tržištu, nego kao krovni savez zastupa cjelokupni sektor mlijeka i mliječnih proizvoda u izvršavanju zadaća koje su od općeg interesa. Općenito je poznato da je u slučaju normizacije i standardizacije prema ISO-u, IDF-u, CEN-u i DIN-u te Codexu Alimentariusu riječ o djelatnosti koja je u interesu javnosti, a ne o selektivnoj mjeri potpore. |
| --- | --- |

(54)

Tom području normizacije i standardizacije na nacionalnoj i međunarodnoj razini dodjeljuje se oko 45 % sredstava koja VDM dobiva iz pristojbe za mlijeko. Ni to se područje normizacije i standardizacije ne može smatrati gospodarskom djelatnosti. VDM ne pruža nikakve usluge na tržištu, nego kao krovni savez zastupa cjelokupni sektor mlijeka i mliječnih proizvoda u izvršavanju zadaća koje su od općeg interesa. Općenito je poznato da je u slučaju normizacije i standardizacije prema ISO-u, IDF-u, CEN-u i DIN-u te Codexu Alimentariusu riječ o djelatnosti koja je u interesu javnosti, a ne o selektivnoj mjeri potpore.

Codexu Alimentariusu

| (55) | Tako je u skladu sa statutom zavoda DIN e.V. „zadaća (svrha) DIN-a ... u korist javnosti i poštujući javni interes u uređenim i transparentnim postupcima poticati, organizirati, voditi i modernizirati normizaciju i standardizaciju. Rezultati njegova rada služe razvoju inovacija, sigurnosti i razumijevanja u gospodarstvu, znanosti, upravi i javnosti te osiguranju kvalitete i racionalizaciji, kao i zaštiti rada, okoliša i potrošača.” |
| --- | --- |

(55)

Tako je u skladu sa statutom zavoda DIN e.V. „zadaća (svrha) DIN-a ... u korist javnosti i poštujući javni interes u uređenim i transparentnim postupcima poticati, organizirati, voditi i modernizirati normizaciju i standardizaciju. Rezultati njegova rada služe razvoju inovacija, sigurnosti i razumijevanja u gospodarstvu, znanosti, upravi i javnosti te osiguranju kvalitete i racionalizaciji, kao i zaštiti rada, okoliša i potrošača.”

| (56) | Isto vrijedi i za Codex Alimentarius, čija je zadaća npr. na web-mjestu Codexa Alimentariusa opisana na sljedeći način:


  „The Codex Alimentarius Commission, established by FAO and WHO in 1963 develops harmonised international food standards, guidelines and codes of practice to protect the health of the consumers and ensure fair practices in the food trade.”
  [„Komisija Codexa Alimentariusa koju su osnovali FAO i WHO 1963. razvija usklađene međunarodne standarde, smjernice i pravila postupanja u pogledu hrane kako bi se zaštitilo zdravlje potrošača i osigurale poštene prakse u trgovini hranom.”] |
| --- | --- |

(56)

Isto vrijedi i za Codex Alimentarius, čija je zadaća npr. na web-mjestu Codexa Alimentariusa opisana na sljedeći način:

Codex Alimentarius

web

Codexa Alimentariusa

„The Codex Alimentarius Commission, established by FAO and WHO in 1963 develops harmonised international food standards, guidelines and codes of practice to protect the health of the consumers and ensure fair practices in the food trade.”
  [„Komisija Codexa Alimentariusa koju su osnovali FAO i WHO 1963. razvija usklađene međunarodne standarde, smjernice i pravila postupanja u pogledu hrane kako bi se zaštitilo zdravlje potrošača i osigurale poštene prakse u trgovini hranom.”]

„The Codex Alimentarius Commission, established by FAO and WHO in 1963 develops harmonised international food standards, guidelines and codes of practice to protect the health of the consumers and ensure fair practices in the food trade.”

Codexa Alimentariusa

| (57) | Osim toga, Codex Alimentarius predstavlja važan temelj ne samo općenito za propise o hrani, tj. zakonske i upravne propise u pogledu hrane, nego konkretno i za sigurnost hrane na razini Zajednice ili pojedinih država članica. Upravo bi ga sa stajališta sigurnosti hrane i zaštite potrošača zakonodavna tijela pri izradi ili prilagodbi propisa o hrani trebala uzeti u obzir kao najvažniju normu propisa o hrani (7). |
| --- | --- |

(57)

Osim toga, Codex Alimentarius predstavlja važan temelj ne samo općenito za propise o hrani, tj. zakonske i upravne propise u pogledu hrane, nego konkretno i za sigurnost hrane na razini Zajednice ili pojedinih država članica. Upravo bi ga sa stajališta sigurnosti hrane i zaštite potrošača zakonodavna tijela pri izradi ili prilagodbi propisa o hrani trebala uzeti u obzir kao najvažniju normu propisa o hrani (7).

Codex Alimentarius

7

| (58) | Ni u tom pogledu ne postoji gospodarska djelatnost VDM-a u smislu ponude usluga na tržištu. To je slučaj i zbog toga što za takve djelatnosti normizacije i standardizacije koje se obavljaju u općem interesu, a posebno i u interesu potrošača, nedostaje tržište (8). |
| --- | --- |

(58)

Ni u tom pogledu ne postoji gospodarska djelatnost VDM-a u smislu ponude usluga na tržištu. To je slučaj i zbog toga što za takve djelatnosti normizacije i standardizacije koje se obavljaju u općem interesu, a posebno i u interesu potrošača, nedostaje tržište (8).

8

| (59) | Nadalje, djelatnost VDM-a uključuje i općenito obavješćivanje o mlijeku i mljekarstvu te širenje znanstvenih saznanja i novih metoda iz tog područja u razumljivom obliku. VDM pritom izdaje odgovarajuća stajališta, naputke i smjernice kako bi time sve zainteresirane krugove, uključujući potrošače, na razumljiv način obavijestio o pitanjima kao što su npr. najbolje raspoložive tehnike u zaštiti okoliša, dobra poljoprivredna praksa, potrošnja vode, emisije CO2 i zaštita životinja na mljekarskim farmama ili u sustavima hranjenja u proizvodnji mlijeka. Tom se području dodjeljuje oko 35 % sredstava koja VDM dobiva iz pristojbe za mlijeko. |
| --- | --- |

(59)

Nadalje, djelatnost VDM-a uključuje i općenito obavješćivanje o mlijeku i mljekarstvu te širenje znanstvenih saznanja i novih metoda iz tog područja u razumljivom obliku. VDM pritom izdaje odgovarajuća stajališta, naputke i smjernice kako bi time sve zainteresirane krugove, uključujući potrošače, na razumljiv način obavijestio o pitanjima kao što su npr. najbolje raspoložive tehnike u zaštiti okoliša, dobra poljoprivredna praksa, potrošnja vode, emisije CO2 i zaštita životinja na mljekarskim farmama ili u sustavima hranjenja u proizvodnji mlijeka. Tom se području dodjeljuje oko 35 % sredstava koja VDM dobiva iz pristojbe za mlijeko.

2

| (60) | Ni ta djelatnost ne predstavlja gospodarsku djelatnost jer nije riječ o pružanju posebnih usluga u natjecanju s drugim ponuditeljima. Budući da nisu pružene nikakve posebne djelatnosti u korist poduzetnika iz sektora mlijeka i mliječnih proizvoda, nego su, naprotiv, sve zainteresirane treće osobe, tj. javnost, obaviještene o pitanjima iz područja mlijeka i mljekarstva, riječ je o ponudi koju je VDM pružio bez naknade te koju ni treća osoba ne bi mogla pružiti uz naknadu. U pojedinačnim se slučajevima za određene publikacije samo traže niske nominalne naknade. |
| --- | --- |

(60)

Ni ta djelatnost ne predstavlja gospodarsku djelatnost jer nije riječ o pružanju posebnih usluga u natjecanju s drugim ponuditeljima. Budući da nisu pružene nikakve posebne djelatnosti u korist poduzetnika iz sektora mlijeka i mliječnih proizvoda, nego su, naprotiv, sve zainteresirane treće osobe, tj. javnost, obaviještene o pitanjima iz područja mlijeka i mljekarstva, riječ je o ponudi koju je VDM pružio bez naknade te koju ni treća osoba ne bi mogla pružiti uz naknadu. U pojedinačnim se slučajevima za određene publikacije samo traže niske nominalne naknade.

| (61) | Nadalje, VDM podupire znanstvenike u državnim visokim školama, a posebno mlade znanstvenike, tako što im na zahtjev nadoknađuje dio troškova putovanja na mljekarske znanstvene skupove. Budući da je ovdje riječ o potpori fizičkim osobama u negospodarskom području, ni u tom pogledu nisu ispunjeni uvjeti za državnu potporu. |
| --- | --- |

(61)

Nadalje, VDM podupire znanstvenike u državnim visokim školama, a posebno mlade znanstvenike, tako što im na zahtjev nadoknađuje dio troškova putovanja na mljekarske znanstvene skupove. Budući da je ovdje riječ o potpori fizičkim osobama u negospodarskom području, ni u tom pogledu nisu ispunjeni uvjeti za državnu potporu.

| (62) | Osim toga, dva su zaposlenika VDM-a održala predavanja na Veleučilištu u Hannoveru, što je djelatnost koja se isto tako ne može smatrati gospodarskom djelatnosti. Ukupno je tom području (potpora mladim znanstvenicima i predavanja zaposlenika VDM-a) prosječno dodijeljeno oko 5 % sredstava koje VDM dobiva iz pristojbe za mlijeko. |
| --- | --- |

(62)

Osim toga, dva su zaposlenika VDM-a održala predavanja na Veleučilištu u Hannoveru, što je djelatnost koja se isto tako ne može smatrati gospodarskom djelatnosti. Ukupno je tom području (potpora mladim znanstvenicima i predavanja zaposlenika VDM-a) prosječno dodijeljeno oko 5 % sredstava koje VDM dobiva iz pristojbe za mlijeko.

| (63) | Ako su troškovi djelatnosti VDM-a u IDF-u i njegova funkcija kao Njemačkog nacionalnog odbora u IDF-u financirani iz sredstava od pristojbe za mlijeko, npr. izdavanje mišljenja u pogledu međunarodnih upita, ta je djelatnost dio uloge savjetnika VDM-a u javnim institucijama ili rada u području normizacije ili pružanja općih informacija. Uostalom, samo sudjelovanje predstavnika VDM-a na sjednicama IDF-a uobičajena je djelatnost saveza i stoga nije nikakva gospodarska djelatnost. Rad IDF-a ovdje je usmjeren na suradnju u pogledu međunarodne normizacije (Codex Alimentarius, ISO, CEN) i pružanja općih, generičkih informacija. |
| --- | --- |

(63)

Ako su troškovi djelatnosti VDM-a u IDF-u i njegova funkcija kao Njemačkog nacionalnog odbora u IDF-u financirani iz sredstava od pristojbe za mlijeko, npr. izdavanje mišljenja u pogledu međunarodnih upita, ta je djelatnost dio uloge savjetnika VDM-a u javnim institucijama ili rada u području normizacije ili pružanja općih informacija. Uostalom, samo sudjelovanje predstavnika VDM-a na sjednicama IDF-a uobičajena je djelatnost saveza i stoga nije nikakva gospodarska djelatnost. Rad IDF-a ovdje je usmjeren na suradnju u pogledu međunarodne normizacije (Codex Alimentarius, ISO, CEN) i pružanja općih, generičkih informacija.

Codex Alimentarius

| (64) | Osim toga, ne postoje nikakve potpore poduzetnicima u sektoru mljekarstva. Ako su državna tijela koristila savjetodavne usluge VDM-a prije ili u okviru zakonodavnog postupka ili drugih postupaka donošenja normi te ako su u pogledu toga, kako bi osigurala njegovu neovisnost, uredila financiranje VDM-a putem obveznog doprinosa, tada tu nije riječ o državnoj potpori poduzetnicima koji obveznim doprinosom moraju financirati pribavljanje informacija državnim tijelima. |
| --- | --- |

(64)

Osim toga, ne postoje nikakve potpore poduzetnicima u sektoru mljekarstva. Ako su državna tijela koristila savjetodavne usluge VDM-a prije ili u okviru zakonodavnog postupka ili drugih postupaka donošenja normi te ako su u pogledu toga, kako bi osigurala njegovu neovisnost, uredila financiranje VDM-a putem obveznog doprinosa, tada tu nije riječ o državnoj potpori poduzetnicima koji obveznim doprinosom moraju financirati pribavljanje informacija državnim tijelima.

| (65) | To vrijedi i za područje normizacije koja je u općem interesu i potpore sveučilišnim znanstvenicima, a posebno mladim znanstvenicima. Konačno, i u slučaju pružanja informacija nedostaje specifično stavljanje poduzetnika u sektoru mljekarstva u povoljniji položaj. Ono, s jedne strane, služi općenitom pojašnjenju mljekarskih pitanja i, s druge strane, prenošenju znanja o važećim pravnim uvjetima, normama, standardima te trenutačnom stanju tehnike kako bi se u interesu javnosti osiguralo poštovanje visokih standarda u pogledu kvalitete i zaštite okoliša. Osim toga, ako poduzetnici iz sektora mljekarstva i ostvaruju koristi od mjera VDM-a, riječ je o nemjerljivim posrednim posljedičnim prednostima koje ne bi bile dostatne da te mjere koje su poduzete s drugim ciljem pretvore u državne potpore. Osim toga, kad bi se pretpostavila potpora „mliječnoj industriji”, ovdje se ne bi moglo govoriti ni o povratu državne potpore jer se ni u najmanjoj mjeri ne bi moglo istražiti koji su poduzetnici ostvarili koliku korist od mjera, niti bi pozitivni učinci u bilo kojem slučaju bili ograničeni na poduzetnike u njemačkom sektoru mljekarstva, nego bi oni koristili i stranim poduzetnicima koji posluju u Njemačkoj, odnosno djelatnosti bi, kao na primjer djelatnost koja se odnosi na međunarodnu normizaciju i Codex Alimentarius, ionako imale učinak na međunarodnoj razini. |
| --- | --- |

(65)

To vrijedi i za područje normizacije koja je u općem interesu i potpore sveučilišnim znanstvenicima, a posebno mladim znanstvenicima. Konačno, i u slučaju pružanja informacija nedostaje specifično stavljanje poduzetnika u sektoru mljekarstva u povoljniji položaj. Ono, s jedne strane, služi općenitom pojašnjenju mljekarskih pitanja i, s druge strane, prenošenju znanja o važećim pravnim uvjetima, normama, standardima te trenutačnom stanju tehnike kako bi se u interesu javnosti osiguralo poštovanje visokih standarda u pogledu kvalitete i zaštite okoliša. Osim toga, ako poduzetnici iz sektora mljekarstva i ostvaruju koristi od mjera VDM-a, riječ je o nemjerljivim posrednim posljedičnim prednostima koje ne bi bile dostatne da te mjere koje su poduzete s drugim ciljem pretvore u državne potpore. Osim toga, kad bi se pretpostavila potpora „mliječnoj industriji”, ovdje se ne bi moglo govoriti ni o povratu državne potpore jer se ni u najmanjoj mjeri ne bi moglo istražiti koji su poduzetnici ostvarili koliku korist od mjera, niti bi pozitivni učinci u bilo kojem slučaju bili ograničeni na poduzetnike u njemačkom sektoru mljekarstva, nego bi oni koristili i stranim poduzetnicima koji posluju u Njemačkoj, odnosno djelatnosti bi, kao na primjer djelatnost koja se odnosi na međunarodnu normizaciju i Codex Alimentarius, ionako imale učinak na međunarodnoj razini.

Codex Alimentarius

| (66) | Kad bi se suprotno prethodnim obrazloženjima upotreba sredstava od pristojbe za mlijeko, koja se VDM-u dodjeljuju u okviru mjera BW 6, BY 9, HE 5, NI 10, NW 9, RP 8, SL 6 i TH 6 iz pristojbe za mlijeko, smatrala državnom potporom, tada bi ona u svakom slučaju bila spojiva s primjenjivim propisima sekundarnog prava. |
| --- | --- |

(66)

Kad bi se suprotno prethodnim obrazloženjima upotreba sredstava od pristojbe za mlijeko, koja se VDM-u dodjeljuju u okviru mjera BW 6, BY 9, HE 5, NI 10, NW 9, RP 8, SL 6 i TH 6 iz pristojbe za mlijeko, smatrala državnom potporom, tada bi ona u svakom slučaju bila spojiva s primjenjivim propisima sekundarnog prava.

| (67) | Kad bi se suprotno ovdje iznesenom stajalištu savjetovanje VDM-a smatralo državnim potporama poduzetnicima u sektoru mljekarstva, to bi bila dopuštena tehnička pomoć u smislu stavka 14. Smjernica Zajednice za državne potpore u poljoprivrednom sektoru 2000. – 2006. (9) (dalje u tekstu: „Smjernice Zajednice 2000. – 2006.”), odnosno odjeljka IV.K Smjernica Zajednice za državne potpore u sektoru poljoprivrede i šumarstva 2007. – 2013. (10) (dalje u tekstu: „Smjernice 2007. – 2013.”). |
| --- | --- |

(67)

Kad bi se suprotno ovdje iznesenom stajalištu savjetovanje VDM-a smatralo državnim potporama poduzetnicima u sektoru mljekarstva, to bi bila dopuštena tehnička pomoć u smislu stavka 14. Smjernica Zajednice za državne potpore u poljoprivrednom sektoru 2000. – 2006. (9) (dalje u tekstu: „Smjernice Zajednice 2000. – 2006.”), odnosno odjeljka IV.K Smjernica Zajednice za državne potpore u sektoru poljoprivrede i šumarstva 2007. – 2013. (10) (dalje u tekstu: „Smjernice 2007. – 2013.”).

9

10

| (68) | Nadalje, VDM je u pogledu razdoblja 2001. – 2006. naveo da su se mjere isključivo odnosile na mlijeko kao proizvod iz Priloga I. Predmet je mjera širenje znanstvenih saznanja, posebno u pogledu trenutačnog stanja tehnike i najbolje prakse, na kojem se temelje norme i standardi u čijoj je izradi VDM sudjelovao, odnosno o kojima je savjetovao ili koje je potrebno uključiti u zakonodavne inicijative. Mjere VDM-a u tom području odnose se stoga redovito na nove metode u smislu članka 14. stavka 1. Smjernica Zajednice 2000. – 2006. Stoga je i djelatnost VDM-a u području normizacije i standardizacije, potrebno pripisati tehničkoj pomoći kao utvrđivanje i širenje znanstvenih saznanja. |
| --- | --- |

(68)

Nadalje, VDM je u pogledu razdoblja 2001. – 2006. naveo da su se mjere isključivo odnosile na mlijeko kao proizvod iz Priloga I. Predmet je mjera širenje znanstvenih saznanja, posebno u pogledu trenutačnog stanja tehnike i najbolje prakse, na kojem se temelje norme i standardi u čijoj je izradi VDM sudjelovao, odnosno o kojima je savjetovao ili koje je potrebno uključiti u zakonodavne inicijative. Mjere VDM-a u tom području odnose se stoga redovito na nove metode u smislu članka 14. stavka 1. Smjernica Zajednice 2000. – 2006. Stoga je i djelatnost VDM-a u području normizacije i standardizacije, potrebno pripisati tehničkoj pomoći kao utvrđivanje i širenje znanstvenih saznanja.

| (69) | Neovisno o tome, širenje znanstvenih saznanja i generičkih činjeničnih podataka (u smislu odjeljka IV.K Smjernica 2007. – 2013.) i uz vremensko ograničenje Smjernica Zajednice mora se smatrati dopuštenim tako da se ono, na primjer, obuhvati pojmom savjetodavnih usluga ili osposobljavanja i daljnjeg obrazovanja (11). |
| --- | --- |

(69)

Neovisno o tome, širenje znanstvenih saznanja i generičkih činjeničnih podataka (u smislu odjeljka IV.K Smjernica 2007. – 2013.) i uz vremensko ograničenje Smjernica Zajednice mora se smatrati dopuštenim tako da se ono, na primjer, obuhvati pojmom savjetodavnih usluga ili osposobljavanja i daljnjeg obrazovanja (11).

11

| (70) | Pri drugom tumačenju Smjernica uostalom proizlazi i proturječje s mjerama oglašavanja koja znatno jače utječu na funkcioniranje tržišta. One su i prije 2007. bile dopuštene na temelju Smjernica Zajednice za oglašavanje proizvoda navedenih u Prilogu I. Ugovoru o EZ-u i nekih proizvoda koji nisu navedeni u Prilogu I. (2001/C-252/03) („Smjernice za oglašavanje”). Kao proizvod kojeg redovito ima previše na tržištu mlijeko ispunjuje pozitivne kriterije potrebne za oglašavanje. |
| --- | --- |

(70)

Pri drugom tumačenju Smjernica uostalom proizlazi i proturječje s mjerama oglašavanja koja znatno jače utječu na funkcioniranje tržišta. One su i prije 2007. bile dopuštene na temelju Smjernica Zajednice za oglašavanje proizvoda navedenih u Prilogu I. Ugovoru o EZ-u i nekih proizvoda koji nisu navedeni u Prilogu I. (2001/C-252/03) („Smjernice za oglašavanje”). Kao proizvod kojeg redovito ima previše na tržištu mlijeko ispunjuje pozitivne kriterije potrebne za oglašavanje.

| (71) | To znači da bi države članice u sektoru mlijeka smjele državnim potporama bez daljnjih ograničenja u 100-postotnom iznosu poticati generičko oglašavanje mlijeka, tj. oglašavanje koje je neutralno s obzirom na podrijetlo proizvoda i poduzetnika. Države članice to su iskoristile u velikoj mjeri. (12) Ako je stoga u razdoblju od 2001. do 2006. generičko oglašavanje mlijeka i mliječnih proizvoda bilo dopušteno bez ograničenja, nema razloga da se na generičke činjenične podatke, odnosno širenje znanstvenih saznanja o mlijeku i mliječnim proizvodima koji očito slabije utječu na funkcioniranje tržišta primjenjuju stroži zahtjevi u pogledu državnih potpora. |
| --- | --- |

(71)

To znači da bi države članice u sektoru mlijeka smjele državnim potporama bez daljnjih ograničenja u 100-postotnom iznosu poticati generičko oglašavanje mlijeka, tj. oglašavanje koje je neutralno s obzirom na podrijetlo proizvoda i poduzetnika. Države članice to su iskoristile u velikoj mjeri. (12) Ako je stoga u razdoblju od 2001. do 2006. generičko oglašavanje mlijeka i mliječnih proizvoda bilo dopušteno bez ograničenja, nema razloga da se na generičke činjenične podatke, odnosno širenje znanstvenih saznanja o mlijeku i mliječnim proizvodima koji očito slabije utječu na funkcioniranje tržišta primjenjuju stroži zahtjevi u pogledu državnih potpora.

12

| (72) | Ni cilj materijalnog prava o državnim potporama ni volja Komisije pri izradi Smjernica Zajednice nisu mogli biti takvi da se marketinška kampanja s porukom „Pijte više mlijeka!” koja je financirana državnim sredstvima smatra dopuštenom potporom oglašavanju, a da se istodobno kampanja u okviru koje se potrošačima daju činjenični podatci o hranjivoj vrijednosti i značenju mlijeka u prehrani djece smatra nedopuštenom potporom. |
| --- | --- |

(72)

Ni cilj materijalnog prava o državnim potporama ni volja Komisije pri izradi Smjernica Zajednice nisu mogli biti takvi da se marketinška kampanja s porukom „Pijte više mlijeka!” koja je financirana državnim sredstvima smatra dopuštenom potporom oglašavanju, a da se istodobno kampanja u okviru koje se potrošačima daju činjenični podatci o hranjivoj vrijednosti i značenju mlijeka u prehrani djece smatra nedopuštenom potporom.

| (73) | Ispunjeni su i ostali uvjeti iz članka 14. Smjernica Zajednice 2000. – 2006. Budući da su mjere općenite mjere koje se ne odnose na pojedinog poduzetnika, one nisu automatski ograničene na određene skupine (članak 14. stavak 2.). Točna financijska podjela mjera s obzirom na pojedine poduzetnike, kako je navedeno, nije moguća zbog nepostojanja izravne veze s određenim poduzetnikom. Na temelju razmjerno malih sredstava dodijeljenih tom području i velikog broja poduzetnika u sektoru mlijeka i mliječnih proizvoda pragovi navedeni u članku 14. stavku 3. nisu ni približno dosegnuti. |
| --- | --- |

(73)

Ispunjeni su i ostali uvjeti iz članka 14. Smjernica Zajednice 2000. – 2006. Budući da su mjere općenite mjere koje se ne odnose na pojedinog poduzetnika, one nisu automatski ograničene na određene skupine (članak 14. stavak 2.). Točna financijska podjela mjera s obzirom na pojedine poduzetnike, kako je navedeno, nije moguća zbog nepostojanja izravne veze s određenim poduzetnikom. Na temelju razmjerno malih sredstava dodijeljenih tom području i velikog broja poduzetnika u sektoru mlijeka i mliječnih proizvoda pragovi navedeni u članku 14. stavku 3. nisu ni približno dosegnuti.

| (74) | U pogledu razdoblja od 2007. VDM je naveo da je odgovarajuće mjere VDM-a potrebno smatrati širenjem znanstvenih saznanja u općenito razumljivom obliku i generičkim činjeničnim podatcima u smislu odjeljka IV.K Smjernica 2007. – 2013. u vezi s člankom 14. Uredbe 1857/2006. U ovom se slučaju ne može primijeniti ograničenje na MSP-ove jer u slučaju generičkih činjeničnih podataka koji se ne odnose na određenog poduzetnika već se temelje na neutralnosti u pogledu poduzetnika ne može postojati ograničenje na male i srednje poduzetnike. Osim toga, i ovdje je potrebno uzeti u obzir činjenicu da se Smjernice ne smiju primjenjivati na način koji je sam po sebi proturječan. Tako ni ovdje nije mogla postojati namjera da se generičko oglašavanje mlijeka i mliječnih proizvoda (koji su poljoprivredni proizvodi) dopusti uz 100-postotne poticaje (usp. t. 157. Smjernica 2007. – 2013.), dok bi se na generičke činjenične podatke, odnosno širenje znanstvenih saznanja o mlijeku i mliječnim proizvodima koji očito slabije utječu na funkcioniranje tržišta trebali primijeniti stroži zahtjevi. U suprotnom bi se države članice gotovo poticalo da rade na tome da se generički činjenični podatci ili širenje znanstvenih saznanja poveže s pozivom na kupnju kako bi bilo nedvojbeno da je to dopuštena mjera oglašavanja. |
| --- | --- |

(74)

U pogledu razdoblja od 2007. VDM je naveo da je odgovarajuće mjere VDM-a potrebno smatrati širenjem znanstvenih saznanja u općenito razumljivom obliku i generičkim činjeničnim podatcima u smislu odjeljka IV.K Smjernica 2007. – 2013. u vezi s člankom 14. Uredbe 1857/2006. U ovom se slučaju ne može primijeniti ograničenje na MSP-ove jer u slučaju generičkih činjeničnih podataka koji se ne odnose na određenog poduzetnika već se temelje na neutralnosti u pogledu poduzetnika ne može postojati ograničenje na male i srednje poduzetnike. Osim toga, i ovdje je potrebno uzeti u obzir činjenicu da se Smjernice ne smiju primjenjivati na način koji je sam po sebi proturječan. Tako ni ovdje nije mogla postojati namjera da se generičko oglašavanje mlijeka i mliječnih proizvoda (koji su poljoprivredni proizvodi) dopusti uz 100-postotne poticaje (usp. t. 157. Smjernica 2007. – 2013.), dok bi se na generičke činjenične podatke, odnosno širenje znanstvenih saznanja o mlijeku i mliječnim proizvodima koji očito slabije utječu na funkcioniranje tržišta trebali primijeniti stroži zahtjevi. U suprotnom bi se države članice gotovo poticalo da rade na tome da se generički činjenični podatci ili širenje znanstvenih saznanja poveže s pozivom na kupnju kako bi bilo nedvojbeno da je to dopuštena mjera oglašavanja.

| (75) | U pogledu navedenih argumenata VDM je zatražio od Komisije da ponovno razmotri svoje dotadašnje pretpostavke o VDM-ovu svojstvu poduzetnika i dopuštenosti njegove djelatnosti s obzirom na pravila o državnim potporama. Osim toga, zbog složenosti postupka VDM je zadržao pravo na dostavljanje dodatnih očitovanja tijekom postupka. |
| --- | --- |

(75)

U pogledu navedenih argumenata VDM je zatražio od Komisije da ponovno razmotri svoje dotadašnje pretpostavke o VDM-ovu svojstvu poduzetnika i dopuštenosti njegove djelatnosti s obzirom na pravila o državnim potporama. Osim toga, zbog složenosti postupka VDM je zadržao pravo na dostavljanje dodatnih očitovanja tijekom postupka.

Stajališta ostalih zainteresiranih strana

Stajališta ostalih zainteresiranih strana

| (76) | Komisija je od 6. do 10. veljače 2014. primila ukupno šest dopisa zainteresiranih strana koje su iznijele svoje stajalište u pogledu predmetnih mjera koje je poduzeo VDM. |
| --- | --- |

(76)

Komisija je od 6. do 10. veljače 2014. primila ukupno šest dopisa zainteresiranih strana koje su iznijele svoje stajalište u pogledu predmetnih mjera koje je poduzeo VDM.

| (77) | Pokrajinsko udruženje bavarskih mljekara (njem. Landesvereinigung der Bayerischen Milchwirtschaft e.V.) (dopis od 7. veljače 2014.) navelo je da se međunarodna razmjena iskustava koju organizira VDM u pogledu preventivne zaštite potrošača novim saznanjima iz drugih zemalja potiče i jako cijeni. Pritom se pojedina poduzeća ne stavljaju u povoljniji položaj. |
| --- | --- |

(77)

Pokrajinsko udruženje bavarskih mljekara (njem. Landesvereinigung der Bayerischen Milchwirtschaft e.V.) (dopis od 7. veljače 2014.) navelo je da se međunarodna razmjena iskustava koju organizira VDM u pogledu preventivne zaštite potrošača novim saznanjima iz drugih zemalja potiče i jako cijeni. Pritom se pojedina poduzeća ne stavljaju u povoljniji položaj.

Landesvereinigung der Bayerischen Milchwirtschaft e.V.

| (78) | U svojem stajalištu od 6. veljače 2014. Pokrajinsko udruženje mljekara iz Tiringije (njem. Landesvereinigung Thüringer Milch e.V.) pozvalo se na stajalište VDM-a i podržalo ga. |
| --- | --- |

(78)

U svojem stajalištu od 6. veljače 2014. Pokrajinsko udruženje mljekara iz Tiringije (njem. Landesvereinigung Thüringer Milch e.V.) pozvalo se na stajalište VDM-a i podržalo ga.

Landesvereinigung Thüringer Milch e.V.

| (79) | U svojem stajalištu od 6. veljače 2014. tijelo za ispitivanje mlijeka Milchprüfring Baden- Württemberg e.V. navelo je da VDM pripada institucijama koje su u Baden-Württembergu dobile sredstva od pristojbe. Sve institucije navedene u stajalištu poduzele su mjere u smislu mliječne industrije iz članka 22. Zakona o mlijeku i mastima. Raspodjela sredstava od pristojbe bila je ograničena na mjeru koja je bila potrebna za izvršenje mjera. |
| --- | --- |

(79)

U svojem stajalištu od 6. veljače 2014. tijelo za ispitivanje mlijeka Milchprüfring Baden- Württemberg e.V. navelo je da VDM pripada institucijama koje su u Baden-Württembergu dobile sredstva od pristojbe. Sve institucije navedene u stajalištu poduzele su mjere u smislu mliječne industrije iz članka 22. Zakona o mlijeku i mastima. Raspodjela sredstava od pristojbe bila je ograničena na mjeru koja je bila potrebna za izvršenje mjera.

| (80) | Mljekarska zajednica Milchwirtschaftliche Arbeitsgemeinschaft Rheinland-Pfalz e.V. u svojem je stajalištu od 10. veljače 2014. iznijela iste argumente koje je Njemačka već navela u svojem stajalištu od 20. rujna 2013. |
| --- | --- |

(80)

Mljekarska zajednica Milchwirtschaftliche Arbeitsgemeinschaft Rheinland-Pfalz e.V. u svojem je stajalištu od 10. veljače 2014. iznijela iste argumente koje je Njemačka već navela u svojem stajalištu od 20. rujna 2013.

| (81) | Savez mljekara iz Baden-Württemberg-a (njem. Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg e.V.) u svojem je stajalištu od 6. veljače 2014. prihvatio obrazloženja tijela za ispitivanje mlijeka Milchprüfring Baden- Württemberg e.V. (vidjeti uvodnu izjavu 79.). |
| --- | --- |

(81)

Savez mljekara iz Baden-Württemberg-a (njem. Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg e.V.) u svojem je stajalištu od 6. veljače 2014. prihvatio obrazloženja tijela za ispitivanje mlijeka Milchprüfring Baden- Württemberg e.V. (vidjeti uvodnu izjavu 79.).

Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg e.V.

| (82) | Pokrajinsko udruženje mljekara iz Donje Saske (njem. Landesvereinigung der Milchwirtschaft Niedersachsen е. V. – LVN) u svojem dopisu od 7. veljače 2014. nije izravno iznijelo stajalište o sredstvima dodijeljenima VDM-u, ali je u načelu zanijekalo postojanje potpore za sve podmjere na temelju MFG-a. |
| --- | --- |

(82)

Pokrajinsko udruženje mljekara iz Donje Saske (njem. Landesvereinigung der Milchwirtschaft Niedersachsen е. V. – LVN) u svojem dopisu od 7. veljače 2014. nije izravno iznijelo stajalište o sredstvima dodijeljenima VDM-u, ali je u načelu zanijekalo postojanje potpore za sve podmjere na temelju MFG-a.

Landesvereinigung der Milchwirtschaft Niedersachsen е. V

| (83) | Točnije, LVN je tvrdio da se mjerama financiranima sredstvima od pristojbe za mlijeko ne opterećuje državni proračun, da država nema ovlaštenje raspolagati sredstvima od pristojbe za mlijeko te da nema kontrolu nad iznosom pristojbe ni nad sadržajem mjera. Stoga se predmetna dodijeljena sredstva ne mogu pripisati državi. Nadalje, država nema kontrolu nad iznosom dodijeljenih sredstava niti ima veze s organizacijom LVN-a. |
| --- | --- |

(83)

Točnije, LVN je tvrdio da se mjerama financiranima sredstvima od pristojbe za mlijeko ne opterećuje državni proračun, da država nema ovlaštenje raspolagati sredstvima od pristojbe za mlijeko te da nema kontrolu nad iznosom pristojbe ni nad sadržajem mjera. Stoga se predmetna dodijeljena sredstva ne mogu pripisati državi. Nadalje, država nema kontrolu nad iznosom dodijeljenih sredstava niti ima veze s organizacijom LVN-a.

| (84) | Isto je tako navedeno da LVN ne nadziru državna tijela, nego Poljoprivredna komora u Hannoveru (njem. Landwirtschaftskammer Hannover), samoupravni subjekt javnog prava koji nije tijelo neposredne državne uprave. |
| --- | --- |

(84)

Isto je tako navedeno da LVN ne nadziru državna tijela, nego Poljoprivredna komora u Hannoveru (njem. Landwirtschaftskammer Hannover), samoupravni subjekt javnog prava koji nije tijelo neposredne državne uprave.

Landwirtschaftskammer Hannover

| (85) | U dodatnom stajalištu od 8. srpnja 2014. LVN je, među ostalim, uputio na odluku Komisije u predmetu Val'Hor (13). U njoj je Komisija priznala da se ni na temelju ovlasti države da prizna sektorsku organizaciju ni na temelju regulatorne potpore pri naplati sektorskih „doprinosa” (u tadašnjem predmetu na temelju mogućnosti proglašavanja univerzalne primjenjivosti) ne može zaključiti da se mjere koje je poduzela sektorska organizacija mogu pripisati državi. O okolnostima pojedinog slučaja i ukupnoj ocjeni koju je potrebno provesti na toj osnovi ovisi dovodi li sudjelovanje države u parafiskalnim sustavima financiranja do toga da se prednosti mogu pripisati državi kao „državna potpora”. Posebno su sljedeći aspekti razvijeni na temelju sudske prakse mjerodavni za ispitivanje postojanja državne potpore:






  — | Tko odlučuje o naplati i upotrebi sredstava? |
| --- | --- | --- |

(85)

U dodatnom stajalištu od 8. srpnja 2014. LVN je, među ostalim, uputio na odluku Komisije u predmetu Val'Hor (13). U njoj je Komisija priznala da se ni na temelju ovlasti države da prizna sektorsku organizaciju ni na temelju regulatorne potpore pri naplati sektorskih „doprinosa” (u tadašnjem predmetu na temelju mogućnosti proglašavanja univerzalne primjenjivosti) ne može zaključiti da se mjere koje je poduzela sektorska organizacija mogu pripisati državi. O okolnostima pojedinog slučaja i ukupnoj ocjeni koju je potrebno provesti na toj osnovi ovisi dovodi li sudjelovanje države u parafiskalnim sustavima financiranja do toga da se prednosti mogu pripisati državi kao „državna potpora”. Posebno su sljedeći aspekti razvijeni na temelju sudske prakse mjerodavni za ispitivanje postojanja državne potpore:

13

—

Tko odlučuje o naplati i upotrebi sredstava?

| — | Ako odlučuje privatna organizacija, kako je uređen utjecaj države? |
| --- | --- |

—

Ako odlučuje privatna organizacija, kako je uređen utjecaj države?

| — | Iz čega se financiraju dodijeljena sredstva? |
| --- | --- |

—

Iz čega se financiraju dodijeljena sredstva?

| — | Koja se vrsta mjera financira? |
| --- | --- |

—

Koja se vrsta mjera financira?

| — | Od koga se naplaćuju sredstva? |
| --- | --- |

—

Od koga se naplaćuju sredstva?

| — | Tko preuzima inicijativu za mjeru? |
| --- | --- |

—

Tko preuzima inicijativu za mjeru?

| (86) | LVN je preko svojeg pravnog zastupnika istražio pravnu situaciju u drugim saveznim pokrajinama i došao do rezultata da pokazatelji za postojanje državne potpore razvijeni na temelju sudske prakse nisu ispunjeni, tako da MFG ukupno ne može imati značajke potpore. |
| --- | --- |

(86)

LVN je preko svojeg pravnog zastupnika istražio pravnu situaciju u drugim saveznim pokrajinama i došao do rezultata da pokazatelji za postojanje državne potpore razvijeni na temelju sudske prakse nisu ispunjeni, tako da MFG ukupno ne može imati značajke potpore.

| (87) | Prema tvrdnji LVN-a pokrajinska udruženja su ta koja donose mjerodavne odluke o naplati pristojbe od mljekara. U skladu s člankom 22. stavkom 1. podstavkom 1. MFG-a pristojba se može naplatiti samo u savjetovanju s pokrajinskim udruženjima. U skladu s člankom 22. stavkom 1. podstavkom 2. MFG-a povećanje pristojbe podliježe zahtjevu pokrajinskog udruženja. |
| --- | --- |

(87)

Prema tvrdnji LVN-a pokrajinska udruženja su ta koja donose mjerodavne odluke o naplati pristojbe od mljekara. U skladu s člankom 22. stavkom 1. podstavkom 1. MFG-a pristojba se može naplatiti samo u savjetovanju s pokrajinskim udruženjima. U skladu s člankom 22. stavkom 1. podstavkom 2. MFG-a povećanje pristojbe podliježe zahtjevu pokrajinskog udruženja.

| (88) | Načini naplate i iznos pristojbe u Donjoj Saskoj i Tiringiji uređeni su Uredbom o naplati pristojbe (njem. Umlageerhebungsverordnung – UmlErhVO) koja je donesena „u savjetovanju” s predmetnim pokrajinskim udruženjem. |
| --- | --- |

(88)

Načini naplate i iznos pristojbe u Donjoj Saskoj i Tiringiji uređeni su Uredbom o naplati pristojbe (njem. Umlageerhebungsverordnung – UmlErhVO) koja je donesena „u savjetovanju” s predmetnim pokrajinskim udruženjem.

Umlageerhebungsverordnung

| (89) | Usto, predmetno pokrajinsko udruženje usmjerava upotrebu sredstava od pristojbe kojima se odvojeno upravlja (vidjeti članak 22. stavak 3. podstavak 1. MFG-a) te se ona ponekad prikupljaju na vlastitom računu predmetnog pokrajinskog udruženja (vidjeti članak 3. stavak 1. uredbe UmlErhVO koja je na snazi u Tiringiji). Tako su pokrajinska udruženja na vlastitu stručnu odgovornost izradila prijedloge za upotrebu sredstava. U Tiringiji se to primjerice čini na temelju zahtjeva koje su pokrajinskom udruženju Landesvereinigung Thüringer Milch (LVTM) postavili njegovi članovi (vidjeti podtočku 6.3. radne smjernice pokrajine Tiringije (njem. Thüringer Arbeitsrichtlinie)). |
| --- | --- |

(89)

Usto, predmetno pokrajinsko udruženje usmjerava upotrebu sredstava od pristojbe kojima se odvojeno upravlja (vidjeti članak 22. stavak 3. podstavak 1. MFG-a) te se ona ponekad prikupljaju na vlastitom računu predmetnog pokrajinskog udruženja (vidjeti članak 3. stavak 1. uredbe UmlErhVO koja je na snazi u Tiringiji). Tako su pokrajinska udruženja na vlastitu stručnu odgovornost izradila prijedloge za upotrebu sredstava. U Tiringiji se to primjerice čini na temelju zahtjeva koje su pokrajinskom udruženju Landesvereinigung Thüringer Milch (LVTM) postavili njegovi članovi (vidjeti podtočku 6.3. radne smjernice pokrajine Tiringije (njem. Thüringer Arbeitsrichtlinie)).

Thüringer Arbeitsrichtlinie

| (90) | Prijedloge upotrebe koje su izradila pokrajinska udruženja „utvrdilo” je (u Donjoj Saskoj u skladu s podtočkom 6.2. Smjernice o dodjeljivanju sredstava (njem. Zuwendungsrichtlinie), a u Tiringiji u skladu s člankom 4. tirinškog UmlErhVO-a)) ili „dopustilo” odnosno „odobrilo” (u Sjevernoj Rajni-Vestfaliji i Bavarskoj) državno tijelo Međutim, time se ne dokazuje mjerodavan državni utjecaj: mjerilo za „ispitivanje” koje provodi država samo su odredbe iz članka 22. stavka 2. MFG-a. Time se mjerodavnim programima ovlast za usmjeravanje novčanih sredstava ili utjecanje na njih prenijela na državna tijela u jednako maloj mjeri kao u predmetu Doux Elevage (14). |
| --- | --- |

(90)

Prijedloge upotrebe koje su izradila pokrajinska udruženja „utvrdilo” je (u Donjoj Saskoj u skladu s podtočkom 6.2. Smjernice o dodjeljivanju sredstava (njem. Zuwendungsrichtlinie), a u Tiringiji u skladu s člankom 4. tirinškog UmlErhVO-a)) ili „dopustilo” odnosno „odobrilo” (u Sjevernoj Rajni-Vestfaliji i Bavarskoj) državno tijelo Međutim, time se ne dokazuje mjerodavan državni utjecaj: mjerilo za „ispitivanje” koje provodi država samo su odredbe iz članka 22. stavka 2. MFG-a. Time se mjerodavnim programima ovlast za usmjeravanje novčanih sredstava ili utjecanje na njih prenijela na državna tijela u jednako maloj mjeri kao u predmetu Doux Elevage (14).

Zuwendungsrichtlinie

14

| (91) | Činjenica je da su sredstva od pristojbe u svim saveznim pokrajinama upotrijebljena u skladu s prijedlozima za upotrebu pokrajinskih udruženja. Već se time, neovisno o konkretnom pravnom uređenju, upućuje na to da se sredstva od pristojbe ne mogu pripisati državi (15). |
| --- | --- |

(91)

Činjenica je da su sredstva od pristojbe u svim saveznim pokrajinama upotrijebljena u skladu s prijedlozima za upotrebu pokrajinskih udruženja. Već se time, neovisno o konkretnom pravnom uređenju, upućuje na to da se sredstva od pristojbe ne mogu pripisati državi (15).

15

| (92) | Prema tvrdnji LVN-a pojedina pokrajinska udruženja imaju status isključivo privatnog subjekta. Kao što proizlazi iz njihovih statuta pokrajinska udruženja smatraju se zastupnicima interesa svojih članova koji dolaze isključivo iz mliječne industrije (uključujući zastupnike potrošača). |
| --- | --- |

(92)

Prema tvrdnji LVN-a pojedina pokrajinska udruženja imaju status isključivo privatnog subjekta. Kao što proizlazi iz njihovih statuta pokrajinska udruženja smatraju se zastupnicima interesa svojih članova koji dolaze isključivo iz mliječne industrije (uključujući zastupnike potrošača).

| (93) | U skladu s člankom 14. MFG-a pokrajinska su udruženja „dobrovoljna” udruženja gospodarskih subjekata iz mljekarskog sektora i potrošača radi zajedničkog zastupanja njihovih gospodarskih interesa. |
| --- | --- |

(93)

U skladu s člankom 14. MFG-a pokrajinska su udruženja „dobrovoljna” udruženja gospodarskih subjekata iz mljekarskog sektora i potrošača radi zajedničkog zastupanja njihovih gospodarskih interesa.

| (94) | Pokrajinska udruženja razlikuju se od udruženja optičara Hoofdbedrijfschap Ambachte iz predmeta Pearle, koje je bilo zaduženo za naplatu i upotrebu obveznog davanja za mjere oglašavanja. Iako je to udruženje optičara imalo javnopravni status, Sud je zanijekao postojanje državne potpore jer se mjere oglašavanja nisu financirale iz sredstava koja su dana na raspolaganje državnim tijelima, nego iz davanja koja su prikupljena od poduzetnika iz sektora (16). |
| --- | --- |

(94)

Pokrajinska udruženja razlikuju se od udruženja optičara Hoofdbedrijfschap Ambachte iz predmeta Pearle, koje je bilo zaduženo za naplatu i upotrebu obveznog davanja za mjere oglašavanja. Iako je to udruženje optičara imalo javnopravni status, Sud je zanijekao postojanje državne potpore jer se mjere oglašavanja nisu financirale iz sredstava koja su dana na raspolaganje državnim tijelima, nego iz davanja koja su prikupljena od poduzetnika iz sektora (16).

Hoofdbedrijfschap Ambachte

Pearle

16

| (95) | Pokrajinska udruženja kao mjerodavna tijela za naplatu i upotrebu pristojbe za mlijeko razlikuju se i od poljoprivrednih odbora u predmetu Plans de Campagne, koji nisu sudjelovali u utvrđivanju mjera i nisu imali nikakav diskrecijski prostor u pogledu primjene mjera (17). |
| --- | --- |

(95)

Pokrajinska udruženja kao mjerodavna tijela za naplatu i upotrebu pristojbe za mlijeko razlikuju se i od poljoprivrednih odbora u predmetu Plans de Campagne, koji nisu sudjelovali u utvrđivanju mjera i nisu imali nikakav diskrecijski prostor u pogledu primjene mjera (17).

Plans de Campagne

17

| (96) | Pokrajinska su udruženja nevladina, isključivo privatna tijela koja kao takva na vlastitu odgovornost odlučuju o pristojbi za mlijeko i njezinoj upotrebi. |
| --- | --- |

(96)

Pokrajinska su udruženja nevladina, isključivo privatna tijela koja kao takva na vlastitu odgovornost odlučuju o pristojbi za mlijeko i njezinoj upotrebi.

| (97) | Nadalje, stavljanje mliječne industrije u povoljniji položaj ne podrazumijeva opterećenje državnog proračuna jer se pristojba za mlijeko naplaćuje subjektima iz mliječne industrije i time se selektivna „prednost” nadoknađuje selektivnim opterećenjem. To znači da nema učinka prednosti i narušavanja tržišnog natjecanja jer se „prednosti” mljekara i proizvođača mlijeka nadoknađuju u potpunosti opterećenjem na temelju pristojbe. |
| --- | --- |

(97)

Nadalje, stavljanje mliječne industrije u povoljniji položaj ne podrazumijeva opterećenje državnog proračuna jer se pristojba za mlijeko naplaćuje subjektima iz mliječne industrije i time se selektivna „prednost” nadoknađuje selektivnim opterećenjem. To znači da nema učinka prednosti i narušavanja tržišnog natjecanja jer se „prednosti” mljekara i proizvođača mlijeka nadoknađuju u potpunosti opterećenjem na temelju pristojbe.

| (98) | U predmetu Vent de Colère Sud je potvrdio postojanje značajki državne potpore sustava davanja među ostalim zato što se opterećenja više ne nadoknađuju samo davanjima pripadnika predmetne industrijske grane (energetike), kao u skladu s ranijim pravom, nego se nakon izmjene zakona nadoknađuju davanjima svih krajnjih korisnika električne energije u zemlji (18). |
| --- | --- |

(98)

U predmetu Vent de Colère Sud je potvrdio postojanje značajki državne potpore sustava davanja među ostalim zato što se opterećenja više ne nadoknađuju samo davanjima pripadnika predmetne industrijske grane (energetike), kao u skladu s ranijim pravom, nego se nakon izmjene zakona nadoknađuju davanjima svih krajnjih korisnika električne energije u zemlji (18).

Vent de Colère

18

| (99) | Nadalje, LVN smatra da nema državne potpore ako je riječ o „kolektivnim mjerama” koje se poduzimaju u interesu određenog sektora i financiraju doprinosima koje su platili pripadnici sektora. |
| --- | --- |

(99)

Nadalje, LVN smatra da nema državne potpore ako je riječ o „kolektivnim mjerama” koje se poduzimaju u interesu određenog sektora i financiraju doprinosima koje su platili pripadnici sektora.

| (100) | Sve su sporne mjere služile poticanju proizvoda „mlijeko”, a time i kolektivnog interesa sektora mlijeka. Dijelom su se tim mjerama štitili interesi potrošača jer se te dvije svrhe nisu mogle međusobno razdvojiti zbog postojećeg preklapanja interesa. |
| --- | --- |

(100)

Sve su sporne mjere služile poticanju proizvoda „mlijeko”, a time i kolektivnog interesa sektora mlijeka. Dijelom su se tim mjerama štitili interesi potrošača jer se te dvije svrhe nisu mogle međusobno razdvojiti zbog postojećeg preklapanja interesa.

| (101) | Uloga države ograničena je na stavljanje zakonskog mehanizma naknada na raspolaganje sektoru mlijeka na temelju MFG-a, čime se osigurava da pripadnici mliječne industrije koji po prirodi stvari imaju koristi od mjera poduzetih u korist proizvoda „mlijeko” plaćaju odgovarajući doprinos za rashode. Država tako, kao u predmetima Pearle, Doux Elevages i VaľHor, služi samo kao sredstvo na temelju kojeg mehanizam naknada koji su pokrenuli privatni gospodarski subjekti postaje obvezujuć i time se stvara pravedna podjela opterećenja (19). |
| --- | --- |

(101)

Uloga države ograničena je na stavljanje zakonskog mehanizma naknada na raspolaganje sektoru mlijeka na temelju MFG-a, čime se osigurava da pripadnici mliječne industrije koji po prirodi stvari imaju koristi od mjera poduzetih u korist proizvoda „mlijeko” plaćaju odgovarajući doprinos za rashode. Država tako, kao u predmetima Pearle, Doux Elevages i VaľHor, služi samo kao sredstvo na temelju kojeg mehanizam naknada koji su pokrenuli privatni gospodarski subjekti postaje obvezujuć i time se stvara pravedna podjela opterećenja (19).

19

| (102) | Inicijativu u pogledu pristojbe pokrenula su pokrajinska udruženja, tj. privatni gospodarski subjekti. Tako se pristojba u skladu s člankom 22. MFG-a naplaćuje samo „uz savjetovanje” s pokrajinskim udruženjima. Ni sama pokrajinska udruženja nisu osnovana na temelju državnih odredaba, nego su „dobrovoljna” udruženja pripadnika mliječne industrije (članak 14. MFG-a). Detaljno je opisano stanje u saveznoj pokrajini Tiringiji u kojoj je pokrajinsko udruženje priznato tek 1999. Na molbu Saveza poljoprivrednika Tiringije (njem. Thüringer Bauernverband) nadležno je ministarstvo „pokrenulo nužne formalne administrativno-tehničke korake” kako bi se pristojba mogla naplaćivati od mljekara i sabirnih stanica za mlijeko. Iz toga logično proizlazi da je pristojba za mlijeko mehanizam naknada isključivo privatnih gospodarskih subjekata gdje je država samo „sredstvo” na temelju kojeg se plaćanje pristojbe čini obvezujućim (20). |
| --- | --- |

(102)

Inicijativu u pogledu pristojbe pokrenula su pokrajinska udruženja, tj. privatni gospodarski subjekti. Tako se pristojba u skladu s člankom 22. MFG-a naplaćuje samo „uz savjetovanje” s pokrajinskim udruženjima. Ni sama pokrajinska udruženja nisu osnovana na temelju državnih odredaba, nego su „dobrovoljna” udruženja pripadnika mliječne industrije (članak 14. MFG-a). Detaljno je opisano stanje u saveznoj pokrajini Tiringiji u kojoj je pokrajinsko udruženje priznato tek 1999. Na molbu Saveza poljoprivrednika Tiringije (njem. Thüringer Bauernverband) nadležno je ministarstvo „pokrenulo nužne formalne administrativno-tehničke korake” kako bi se pristojba mogla naplaćivati od mljekara i sabirnih stanica za mlijeko. Iz toga logično proizlazi da je pristojba za mlijeko mehanizam naknada isključivo privatnih gospodarskih subjekata gdje je država samo „sredstvo” na temelju kojeg se plaćanje pristojbe čini obvezujućim (20).

Thüringer Bauernverband

20

| (103) | U jednom je pregledu LVN uputio na sličnosti i razlike za koje smatra da postoje između različitih sudskih predmeta s jedne strane i MFG-a s druge strane. |
| --- | --- |

(103)

U jednom je pregledu LVN uputio na sličnosti i razlike za koje smatra da postoje između različitih sudskih predmeta s jedne strane i MFG-a s druge strane.

| (104) | U predmetu VaľHor (Odluka 2014/416/EU) (rezultat: nema potpore) sredstva, kao i u slučaju pristojbe za mlijeko, većinom naplaćuje i dodjeljuje sektorska organizacija koju država priznaje i koja je dobrovoljno osnovana, doprinosima pripadnika sektora financiraju se kolektivne mjere u korist sektora, zakonski predviđena mogućnost da država prizna privatnu sektorsku organizaciju sama po sebi ne opravdava pretpostavku o postojanju državne kontrole, država se ne može služiti sredstvima radi pružanja potpore određenim poduzetnicima te sektorska organizacija sama odlučuje o upotrebi sredstava. |
| --- | --- |

(104)

U predmetu VaľHor (Odluka 2014/416/EU) (rezultat: nema potpore) sredstva, kao i u slučaju pristojbe za mlijeko, većinom naplaćuje i dodjeljuje sektorska organizacija koju država priznaje i koja je dobrovoljno osnovana, doprinosima pripadnika sektora financiraju se kolektivne mjere u korist sektora, zakonski predviđena mogućnost da država prizna privatnu sektorsku organizaciju sama po sebi ne opravdava pretpostavku o postojanju državne kontrole, država se ne može služiti sredstvima radi pružanja potpore određenim poduzetnicima te sektorska organizacija sama odlučuje o upotrebi sredstava.

VaľHor

| (105) | U predmetu Vent de Colère (C-262/12) (rezultat: potpora), za razliku od pristojbe za mlijeko, iznos davanja jednostrano je odlučen ministarskim dekretom bez sudjelovanja privatnih subjekata, postoji državno jamstvo, sredstvima upravlja javno tijelo i postoje državni mehanizmi sankcioniranja. |
| --- | --- |

(105)

U predmetu Vent de Colère (C-262/12) (rezultat: potpora), za razliku od pristojbe za mlijeko, iznos davanja jednostrano je odlučen ministarskim dekretom bez sudjelovanja privatnih subjekata, postoji državno jamstvo, sredstvima upravlja javno tijelo i postoje državni mehanizmi sankcioniranja.

Vent de Colère

| (106) | U predmetu Doux Elevage (C-677/11) (rezultat: nema potpore) sredstva, kao i u slučaju pristojbe za mlijeko, većinom naplaćuje i dodjeljuje sektorska organizacija koju država priznaje i koja je dobrovoljno osnovana, zakonski predviđena mogućnost da država prizna privatnu sektorsku organizaciju sama po sebi ne opravdava pretpostavku o postojanju državne kontrole, sredstva se u potpunosti prikupljaju iz doprinosa gospodarskih subjekata, država se ne može služiti sredstvima radi pružanja potpore određenim poduzetnicima te sektorska organizacija sama odlučuje o upotrebi sredstava. |
| --- | --- |

(106)

U predmetu Doux Elevage (C-677/11) (rezultat: nema potpore) sredstva, kao i u slučaju pristojbe za mlijeko, većinom naplaćuje i dodjeljuje sektorska organizacija koju država priznaje i koja je dobrovoljno osnovana, zakonski predviđena mogućnost da država prizna privatnu sektorsku organizaciju sama po sebi ne opravdava pretpostavku o postojanju državne kontrole, sredstva se u potpunosti prikupljaju iz doprinosa gospodarskih subjekata, država se ne može služiti sredstvima radi pružanja potpore određenim poduzetnicima te sektorska organizacija sama odlučuje o upotrebi sredstava.

Doux Elevage

| (107) | U predmetu Plans de Campagne (T-139/09) (rezultat: potpora), za razliku od slučaja pristojbi za mlijeko, nadležno tijelo odlučuje o iznosu doprinosa, prihodi od doprinosa dopunjuju se državnim sredstvima, mjere utvrđuje država (pečat državnog kontrolora itd.), odbori iz tog sektora ne sudjeluju u utvrđivanju te nisu imali nikakav diskrecijski prostor u pogledu primjene mjera te predstavnik ministra sudjeluje na sjednicama odbora. |
| --- | --- |

(107)

U predmetu Plans de Campagne (T-139/09) (rezultat: potpora), za razliku od slučaja pristojbi za mlijeko, nadležno tijelo odlučuje o iznosu doprinosa, prihodi od doprinosa dopunjuju se državnim sredstvima, mjere utvrđuje država (pečat državnog kontrolora itd.), odbori iz tog sektora ne sudjeluju u utvrđivanju te nisu imali nikakav diskrecijski prostor u pogledu primjene mjera te predstavnik ministra sudjeluje na sjednicama odbora.

Plans de Campagne

| (108) | U predmetu Pearle (C-345/02) (rezultat: nema potpore) sredstva su se, kao i u slučaju pristojbe za mlijeko, isključivo upotrebljavala za potrebe pojedinog sektora, udruženje iz određenog sektora zatražilo je naplatu doprinosa od tijela javne vlasti kako bi provelo određene mjere u korist tog sektora te je, za razliku od slučaja pristojbi za mlijeko, u naplatu i upotrebu obveznog doprinosa u velikoj mjeri bilo uključeno javnopravno tijelo, a ne privatno profesionalno udruženje tako da se predmet Pearle u tom pogledu čini problematičnijim od slučaja pristojbe za mlijeko. |
| --- | --- |

(108)

U predmetu Pearle (C-345/02) (rezultat: nema potpore) sredstva su se, kao i u slučaju pristojbe za mlijeko, isključivo upotrebljavala za potrebe pojedinog sektora, udruženje iz određenog sektora zatražilo je naplatu doprinosa od tijela javne vlasti kako bi provelo određene mjere u korist tog sektora te je, za razliku od slučaja pristojbi za mlijeko, u naplatu i upotrebu obveznog doprinosa u velikoj mjeri bilo uključeno javnopravno tijelo, a ne privatno profesionalno udruženje tako da se predmet Pearle u tom pogledu čini problematičnijim od slučaja pristojbe za mlijeko.

Pearle

Pearle

Stajalište Njemačke od 3. prosinca 2014.

Stajalište Njemačke od 3. prosinca 2014.

| (109) | Njemačka se najprije nije izjasnila u pogledu stajališta koja su zainteresirane strane dostavile u veljači 2014. U pogledu dodatnog stajališta LVN-a od 8. srpnja 2014. Njemačka je u dopisu od 3. prosinca 2014. navela sljedeće: |
| --- | --- |

(109)

Njemačka se najprije nije izjasnila u pogledu stajališta koja su zainteresirane strane dostavile u veljači 2014. U pogledu dodatnog stajališta LVN-a od 8. srpnja 2014. Njemačka je u dopisu od 3. prosinca 2014. navela sljedeće:

| (110) | Predmetne savezne pokrajine u svojim su se očitovanjima u istražnom postupku u pogledu pristojbe za mlijeko u skladu s MFG-om usredotočile na dva važna elementa i to, s jedne strane, na usklađenost poduzetih mjera s materijalnim odredbama prava o državnim potporama (posebno u pogledu spojivosti mjera s odredbama Uredbe o izuzećima u poljoprivredi te s poljoprivrednim okvirom koji se primjenjuje u određenom trenutku) te, s druge strane, na okolnosti na kojima se temelji pitanje o postojanju prednosti u skladu s pravilima o državnim potporama u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(110)

Predmetne savezne pokrajine u svojim su se očitovanjima u istražnom postupku u pogledu pristojbe za mlijeko u skladu s MFG-om usredotočile na dva važna elementa i to, s jedne strane, na usklađenost poduzetih mjera s materijalnim odredbama prava o državnim potporama (posebno u pogledu spojivosti mjera s odredbama Uredbe o izuzećima u poljoprivredi te s poljoprivrednim okvirom koji se primjenjuje u određenom trenutku) te, s druge strane, na okolnosti na kojima se temelji pitanje o postojanju prednosti u skladu s pravilima o državnim potporama u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

| (111) | Stajalište LVN-a od 8. srpnja 2014. te trenutačna praksa odlučivanja europskih sudova i Europske komisije povod su za dodatna temeljna razmatranja pitanja postoji li u ovom predmetu uopće element državnih potpora u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, a posebno postoji li ovdje okolnost da se potpora „dodjeljuje putem državnih sredstava”. |
| --- | --- |

(111)

Stajalište LVN-a od 8. srpnja 2014. te trenutačna praksa odlučivanja europskih sudova i Europske komisije povod su za dodatna temeljna razmatranja pitanja postoji li u ovom predmetu uopće element državnih potpora u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, a posebno postoji li ovdje okolnost da se potpora „dodjeljuje putem državnih sredstava”.

| (112) | Zbog stajališta LVN-a od 8. srpnja 2014. te preispitivanja prethodno navedenih odluka pitanje postojanja okolnosti da se potpora dodjeljuje „putem državnih sredstava” u ovom predmetu činilo se u najmanju ruku dvojbenim tako da u slučaju naplate i upotrebe pristojbe za mlijeko nije riječ o državnoj potpori. To se može obrazložiti na sljedeći način: |
| --- | --- |

(112)

Zbog stajališta LVN-a od 8. srpnja 2014. te preispitivanja prethodno navedenih odluka pitanje postojanja okolnosti da se potpora dodjeljuje „putem državnih sredstava” u ovom predmetu činilo se u najmanju ruku dvojbenim tako da u slučaju naplate i upotrebe pristojbe za mlijeko nije riječ o državnoj potpori. To se može obrazložiti na sljedeći način:

| (113) | Kako proizlazi iz predmeta Val'Hor (Odluka 2014/416/EU) i sudskog predmeta Doux Élevage (C-677/11), u slučaju mjera koje financiraju i poduzimaju privatne profesionalne organizacije nije riječ o državnim potporama. Pokrajinska udruženja za mlijeko koja postoje u pojedinim saveznim pokrajinama organizacije su koje se mogu smatrati usporedivima s organizacijama navedenima u citiranim odlukama. Državna tijela nikad nisu bila članovi tih pokrajinskih udruženja. Na sjednicama su samo sudjelovala bez prava glasa, gotovo kao vanjski gost. Sudjelovanjem državnih tijela u isplati pristojbe za mlijeko odnosno nadzoru poštovanja odredbi MFG-a ne mijenja se ništa u pogledu svojstva pokrajinskih udruženja kao mjerodavnog tijela za odabir projekata. |
| --- | --- |

(113)

Kako proizlazi iz predmeta Val'Hor (Odluka 2014/416/EU) i sudskog predmeta Doux Élevage (C-677/11), u slučaju mjera koje financiraju i poduzimaju privatne profesionalne organizacije nije riječ o državnim potporama. Pokrajinska udruženja za mlijeko koja postoje u pojedinim saveznim pokrajinama organizacije su koje se mogu smatrati usporedivima s organizacijama navedenima u citiranim odlukama. Državna tijela nikad nisu bila članovi tih pokrajinskih udruženja. Na sjednicama su samo sudjelovala bez prava glasa, gotovo kao vanjski gost. Sudjelovanjem državnih tijela u isplati pristojbe za mlijeko odnosno nadzoru poštovanja odredbi MFG-a ne mijenja se ništa u pogledu svojstva pokrajinskih udruženja kao mjerodavnog tijela za odabir projekata.

| (114) | Zapravo pojedina pokrajinska udruženja upravljaju prihodima od pristojbe i određuju upotrebu sredstava od pristojbe. Državni utjecaj na temelju „ispitivanja” odnosno „utvrđivanja” prijedloga pokrajinskih udruženja koje provode državna tijela de facto ne postoji jer se ono provodi samo u okviru članka 22. stavka 2. MFG-a te mu je cilj ispitati jesu li se poštovale odredbe iz članka 22. MFG-a. Sredstva od pristojbe upotrebljavaju se prema prijedlozima za upotrebu koje su dala pokrajinska udruženja čime se u skladu s presudom Suda od 16. svibnja 2002. u predmetu Stardust Marine (C-482/99) nedvosmisleno upućuje na nepostojanje državnih sredstava. |
| --- | --- |

(114)

Zapravo pojedina pokrajinska udruženja upravljaju prihodima od pristojbe i određuju upotrebu sredstava od pristojbe. Državni utjecaj na temelju „ispitivanja” odnosno „utvrđivanja” prijedloga pokrajinskih udruženja koje provode državna tijela de facto ne postoji jer se ono provodi samo u okviru članka 22. stavka 2. MFG-a te mu je cilj ispitati jesu li se poštovale odredbe iz članka 22. MFG-a. Sredstva od pristojbe upotrebljavaju se prema prijedlozima za upotrebu koje su dala pokrajinska udruženja čime se u skladu s presudom Suda od 16. svibnja 2002. u predmetu Stardust Marine (C-482/99) nedvosmisleno upućuje na nepostojanje državnih sredstava.

de facto

| (115) | Pokrajinska udruženja isključivo su privatne organizacije. Tom činjenicom te utvrđenjem da pokrajinska udruženja određuju pristojbu za mlijeko i njezinu upotrebu u velikoj se mjeri upućuje na to da se pristojba za mlijeko, u skladu s prethodno navedenim predmetom, ne može smatrati državnom potporom. |
| --- | --- |

(115)

Pokrajinska udruženja isključivo su privatne organizacije. Tom činjenicom te utvrđenjem da pokrajinska udruženja određuju pristojbu za mlijeko i njezinu upotrebu u velikoj se mjeri upućuje na to da se pristojba za mlijeko, u skladu s prethodno navedenim predmetom, ne može smatrati državnom potporom.

| (116) | Nadalje, nepostojanje državne potpore vidljivo je i iz činjenice da su sredstva od pristojbe za mlijeko isključivo privatna sredstva. Riječ je o sredstvima koja proizlaze iz imovine privatnih poduzetnika koji su obvezni plaćati davanja. Državna potpora ili preuzimanje jamstva u slučaju pristojbe za mlijeko ne postoji, za razliku od predmeta C-262/12 (Vent de Colère) i T-139/09 (Plans de Campagne) u kojima je postojanje državne potpore zbog toga potvrđeno. |
| --- | --- |

(116)

Nadalje, nepostojanje državne potpore vidljivo je i iz činjenice da su sredstva od pristojbe za mlijeko isključivo privatna sredstva. Riječ je o sredstvima koja proizlaze iz imovine privatnih poduzetnika koji su obvezni plaćati davanja. Državna potpora ili preuzimanje jamstva u slučaju pristojbe za mlijeko ne postoji, za razliku od predmeta C-262/12 (Vent de Colère) i T-139/09 (Plans de Campagne) u kojima je postojanje državne potpore zbog toga potvrđeno.

| (117) | Osim toga, u slučaju pristojbe za mlijeko riječ je o kolektivnoj sektorskoj mjeri, čime se u skladu s trenutačnom pravnom situacijom (Odluka 2014/416/EU (Val'Hor) i C-677/11 (Doux Élevage)) upućuje na nepostojanje državne potpore. |
| --- | --- |

(117)

Osim toga, u slučaju pristojbe za mlijeko riječ je o kolektivnoj sektorskoj mjeri, čime se u skladu s trenutačnom pravnom situacijom (Odluka 2014/416/EU (Val'Hor) i C-677/11 (Doux Élevage)) upućuje na nepostojanje državne potpore.

| (118) | Jednako tako dvojbeno je i postojanje povoljnijeg položaja koji je nužan za pretpostavku postojanja državne potpore. To se moglo potkrijepiti time da su se prednosti koje su dobivali mljekari i proizvođači mlijeka u cijelosti poništavale, tj. „neutralizirale” pristojbama koje su se naplaćivale od mljekara, a time neizravno i od proizvođača mlijeka. Na to se upućuje i u odluci Suda od 19. prosinca 2013. (C-262/12; Vent de Colère) u kojoj se uvjet za postojanje državne potpore smatra ispunjenim upravo zato što se pristojba više ne naplaćuje samo subjektima unutar sektora, nego svim potrošačima električne energije u zemlji. |
| --- | --- |

(118)

Jednako tako dvojbeno je i postojanje povoljnijeg položaja koji je nužan za pretpostavku postojanja državne potpore. To se moglo potkrijepiti time da su se prednosti koje su dobivali mljekari i proizvođači mlijeka u cijelosti poništavale, tj. „neutralizirale” pristojbama koje su se naplaćivale od mljekara, a time neizravno i od proizvođača mlijeka. Na to se upućuje i u odluci Suda od 19. prosinca 2013. (C-262/12; Vent de Colère) u kojoj se uvjet za postojanje državne potpore smatra ispunjenim upravo zato što se pristojba više ne naplaćuje samo subjektima unutar sektora, nego svim potrošačima električne energije u zemlji.

| (119) | Iz tih točaka, koje djelomično proizlaze i iz ponovljenog ispitivanja sustava pristojbi za mlijeko, te uz zadržavanje dosadašnjeg stajališta predmetnih saveznih pokrajina može se zaključiti da postoje sumnje u pogledu toga je li u slučaju sustava pristojbi za mlijeko riječ o državnoj potpori. Europska komisija treba odgovoriti na pitanje je li riječ o državnoj potpori, a posebno je li ispunjen uvjet koji se odnosi na „državna sredstva”. |
| --- | --- |

(119)

Iz tih točaka, koje djelomično proizlaze i iz ponovljenog ispitivanja sustava pristojbi za mlijeko, te uz zadržavanje dosadašnjeg stajališta predmetnih saveznih pokrajina može se zaključiti da postoje sumnje u pogledu toga je li u slučaju sustava pristojbi za mlijeko riječ o državnoj potpori. Europska komisija treba odgovoriti na pitanje je li riječ o državnoj potpori, a posebno je li ispunjen uvjet koji se odnosi na „državna sredstva”.

3.   OCJENA

OCJENA

Podmjere koje ne predstavljaju državne potpore

Podmjere koje ne predstavljaju državne potpore

Potpora znanstvenicima

Potpora znanstvenicima

| (120) | U pogledu potpore znanstvenicima (vidjeti uvodnu izjavu 61.) Komisija je utvrdila da ona koristi fizičkim osobama. Nadalje, Komisija pretpostavlja da su ti znanstvenici radili na neovisnom istraživanju i razvoju u cilju povećanja znanja i razumijevanja u smislu točke 19. Komunikacije Komisije o primjeni pravila o dodjeljivanju državnih potpora Europske unije na naknade koje se dodjeljuju za pružanje usluga od općega gospodarskog interesa (21). U ovom slučaju Komisija pretpostavlja da je riječ o negospodarskoj djelatnosti. |
| --- | --- |

(120)

U pogledu potpore znanstvenicima (vidjeti uvodnu izjavu 61.) Komisija je utvrdila da ona koristi fizičkim osobama. Nadalje, Komisija pretpostavlja da su ti znanstvenici radili na neovisnom istraživanju i razvoju u cilju povećanja znanja i razumijevanja u smislu točke 19. Komunikacije Komisije o primjeni pravila o dodjeljivanju državnih potpora Europske unije na naknade koje se dodjeljuju za pružanje usluga od općega gospodarskog interesa (21). U ovom slučaju Komisija pretpostavlja da je riječ o negospodarskoj djelatnosti.

21

| (121) | Samo se osoba koja obavlja gospodarsku djelatnost smatra poduzetnikom u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Stoga potpore dodijeljene znanstvenicima u okviru ove podmjere nisu državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(121)

Samo se osoba koja obavlja gospodarsku djelatnost smatra poduzetnikom u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Stoga potpore dodijeljene znanstvenicima u okviru ove podmjere nisu državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

Predavanja na Veleučilištu u Hannoveru

Predavanja na Veleučilištu u Hannoveru

| (122) | U pogledu predavanja koja su zaposlenici VDM-a održali na Veleučilištu u Hannoveru (vidjeti uvodnu izjavu 62.) Komisija je utvrdila da su studiji na javnim veleučilištima dio javnog obrazovanja koje organizira država. |
| --- | --- |

(122)

U pogledu predavanja koja su zaposlenici VDM-a održali na Veleučilištu u Hannoveru (vidjeti uvodnu izjavu 62.) Komisija je utvrdila da su studiji na javnim veleučilištima dio javnog obrazovanja koje organizira država.

| (123) | Prema sudskoj praksi, javno obrazovanje organizirano unutar nacionalnog obrazovnog sustava, a koje nadzire država, može se smatrati negospodarskom djelatnošću. U tom je pogledu Sud utvrdio da država „[...] uspostavom i održavanjem takvog sustava javnog obrazovanja koji se u pravilu financira iz državnog proračuna, a ne financiraju ga učenici ili njihovi roditelji, nije namjeravala obavljati profitabilnu djelatnost, već je izvršavala svoje zadaće prema svojem stanovništvu u društvenim, kulturnim i obrazovnim područjima” (22). |
| --- | --- |

(123)

Prema sudskoj praksi, javno obrazovanje organizirano unutar nacionalnog obrazovnog sustava, a koje nadzire država, može se smatrati negospodarskom djelatnošću. U tom je pogledu Sud utvrdio da država „[...] uspostavom i održavanjem takvog sustava javnog obrazovanja koji se u pravilu financira iz državnog proračuna, a ne financiraju ga učenici ili njihovi roditelji, nije namjeravala obavljati profitabilnu djelatnost, već je izvršavala svoje zadaće prema svojem stanovništvu u društvenim, kulturnim i obrazovnim područjima” (22).

22

| (124) | Predmetna predavanja dio su nastavnog programa javnog veleučilišta. Javno obrazovanje koje organizira to veleučilište ne može se smatrati gospodarskom djelatnosti (vidjeti uvodnu izjavu 123.). S druge strane, u pogledu podučavanja Komisija pretpostavlja da se ono provodi kao sporedno zanimanje i da kao takvo ne predstavlja gospodarsku djelatnost (23). Ako ne postoji gospodarska djelatnost, isključeno je stavljanje poduzetnika u povoljniji položaj u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Stoga nije riječ o državnoj potpori u smislu te odredbe. |
| --- | --- |

(124)

Predmetna predavanja dio su nastavnog programa javnog veleučilišta. Javno obrazovanje koje organizira to veleučilište ne može se smatrati gospodarskom djelatnosti (vidjeti uvodnu izjavu 123.). S druge strane, u pogledu podučavanja Komisija pretpostavlja da se ono provodi kao sporedno zanimanje i da kao takvo ne predstavlja gospodarsku djelatnost (23). Ako ne postoji gospodarska djelatnost, isključeno je stavljanje poduzetnika u povoljniji položaj u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Stoga nije riječ o državnoj potpori u smislu te odredbe.

23

Podmjere koje predstavljaju državne potpore

Podmjere koje predstavljaju državne potpore

| (125) | U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje iz državnih sredstava u bilo kojem obliku kojom se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(125)

U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje iz državnih sredstava u bilo kojem obliku kojom se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama.

Potpore koje dodjeljuje država ili se dodjeljuju iz državnih sredstava

Potpore koje dodjeljuje država ili se dodjeljuju iz državnih sredstava

| (126) | Na temelju raspoloživih informacija i posebno na temelju primjedbi zainteresiranih strana i njemačkih nadležnih tijela potrebno je ispitati je li u slučaju sredstava od pristojbe za mlijeko riječ o državnim sredstvima u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(126)

Na temelju raspoloživih informacija i posebno na temelju primjedbi zainteresiranih strana i njemačkih nadležnih tijela potrebno je ispitati je li u slučaju sredstava od pristojbe za mlijeko riječ o državnim sredstvima u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

| (127) | Prema ustaljenoj sudskoj praksi nije primjereno praviti razliku između slučajeva u kojima potporu izravno dodjeljuje država i slučajeva u kojima potporu dodjeljuju javne ili privatne institucije koje je država odredila ili osnovala u tu svrhu (24). Kako bi se dodijeljene prednosti mogle smatrati državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, moraju se prije svega izravno ili neizravno dodijeliti iz državnih sredstava i zatim se moraju moći pripisati državi (25). |
| --- | --- |

(127)

Prema ustaljenoj sudskoj praksi nije primjereno praviti razliku između slučajeva u kojima potporu izravno dodjeljuje država i slučajeva u kojima potporu dodjeljuju javne ili privatne institucije koje je država odredila ili osnovala u tu svrhu (24). Kako bi se dodijeljene prednosti mogle smatrati državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, moraju se prije svega izravno ili neizravno dodijeliti iz državnih sredstava i zatim se moraju moći pripisati državi (25).

24

25

| (128) | U pogledu mjera opisanih u odjeljku 2. predmetne Odluke vrijedi da se potpore dodjeljuju na temelju pravnih propisa saveznih pokrajina za koje, pak, MFG predstavlja pravni okvir. |
| --- | --- |

(128)

U pogledu mjera opisanih u odjeljku 2. predmetne Odluke vrijedi da se potpore dodjeljuju na temelju pravnih propisa saveznih pokrajina za koje, pak, MFG predstavlja pravni okvir.

| (129) | Točnije, u članku 22. stavku 1. podstavku 1. MFG-a predviđeno je da vlade saveznih pokrajina u savjetovanju s pokrajinskim udruženjem ili profesionalnim organizacijama zajedno od mljekara te sabirnih stanica za mlijeko i vrhnje mogu naplatiti pristojbe za dostavljeno mlijeko u iznosu od najviše 0,1 centa po kilogramu kako bi poticale mljekarstvo. U skladu s člankom 22. stavkom 1. podstavkom 2. MFG-a vlade saveznih pokrajina mogu na zahtjev pokrajinskog udruženja ili profesionalnih organizacija zajedno naplatiti pristojbe u iznosu od najviše 0,2 centa po kilogramu dostavljenog mlijeka ako pristojbe predviđene u podstavku 1. nisu dostatne za ispunjenje zadataka. |
| --- | --- |

(129)

Točnije, u članku 22. stavku 1. podstavku 1. MFG-a predviđeno je da vlade saveznih pokrajina u savjetovanju s pokrajinskim udruženjem ili profesionalnim organizacijama zajedno od mljekara te sabirnih stanica za mlijeko i vrhnje mogu naplatiti pristojbe za dostavljeno mlijeko u iznosu od najviše 0,1 centa po kilogramu kako bi poticale mljekarstvo. U skladu s člankom 22. stavkom 1. podstavkom 2. MFG-a vlade saveznih pokrajina mogu na zahtjev pokrajinskog udruženja ili profesionalnih organizacija zajedno naplatiti pristojbe u iznosu od najviše 0,2 centa po kilogramu dostavljenog mlijeka ako pristojbe predviđene u podstavku 1. nisu dostatne za ispunjenje zadataka.

| (130) | Točno je da vlade saveznih pokrajina naplaćuju pristojbe za mlijeko „u savjetovanju” s pojedinim pokrajinskim udruženjem. Međutim, savjetovanje predstavlja znatno slabiji oblik sudjelovanja od suglasnosti. Dok „suglasnost” znači da je za donošenje nekog pravnog akta (za njegovu zakonitost) nužno potrebna prethodna suglasnost druge strane (npr. zakonodavnog tijela, nadležnog tijela), za odluku koja se donosi „u savjetovanju” s drugim tijelom u konačnici nije nužna njegova suglasnost. U njemačkom upravnom pravu ponekad se upotrebljava takva podjela oblika sudjelovanja (26). Budući da je u članku 22. stavku 1. podstavku 1. MFG-a predviđeno savjetovanje kao oblik sudjelovanja, ovlast za naplatu pristojbe te pravo donošenja odluke o tome imaju samo vlade saveznih pokrajina (27). Nasuprot tome, pokrajinska udruženja „uključena su” samo radi pripreme i tehničke provedbe mjera koje se donose u skladu s člankom 22. (članak 14. stavak 1. MFG-a) i pritom podliježu nadzoru najvišeg pokrajinskog nadležnog tijela (članak 14. stavci 2. i 4. MFG-a). |
| --- | --- |

(130)

Točno je da vlade saveznih pokrajina naplaćuju pristojbe za mlijeko „u savjetovanju” s pojedinim pokrajinskim udruženjem. Međutim, savjetovanje predstavlja znatno slabiji oblik sudjelovanja od suglasnosti. Dok „suglasnost” znači da je za donošenje nekog pravnog akta (za njegovu zakonitost) nužno potrebna prethodna suglasnost druge strane (npr. zakonodavnog tijela, nadležnog tijela), za odluku koja se donosi „u savjetovanju” s drugim tijelom u konačnici nije nužna njegova suglasnost. U njemačkom upravnom pravu ponekad se upotrebljava takva podjela oblika sudjelovanja (26). Budući da je u članku 22. stavku 1. podstavku 1. MFG-a predviđeno savjetovanje kao oblik sudjelovanja, ovlast za naplatu pristojbe te pravo donošenja odluke o tome imaju samo vlade saveznih pokrajina (27). Nasuprot tome, pokrajinska udruženja „uključena su” samo radi pripreme i tehničke provedbe mjera koje se donose u skladu s člankom 22. (članak 14. stavak 1. MFG-a) i pritom podliježu nadzoru najvišeg pokrajinskog nadležnog tijela (članak 14. stavci 2. i 4. MFG-a).

26

ovlast

odluke

27

uključena su

pripreme

tehničke provedbe

nadzoru

| (131) | Pravna osnova za naplatu pristojbe za mlijeko u pojedinim saveznim pokrajinama stoga su uredbe saveznih pokrajina u kojima su uređene pojedinosti u pogledu naplate pristojbi, a među ostalim i njihov iznos (28). Stoga je država (koju predstavlja pojedina vlada savezne pokrajine) ta koja uređuje naplatu pristojbe. Kako je pojašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 130., to nije u suprotnosti s time što su uredbe donesene u savjetovanju s pojedinim pokrajinskim udruženjem u području mljekarstva. |
| --- | --- |

(131)

Pravna osnova za naplatu pristojbe za mlijeko u pojedinim saveznim pokrajinama stoga su uredbe saveznih pokrajina u kojima su uređene pojedinosti u pogledu naplate pristojbi, a među ostalim i njihov iznos (28). Stoga je država (koju predstavlja pojedina vlada savezne pokrajine) ta koja uređuje naplatu pristojbe. Kako je pojašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 130., to nije u suprotnosti s time što su uredbe donesene u savjetovanju s pojedinim pokrajinskim udruženjem u području mljekarstva.

naplatu

28

| (132) | U predmetnom slučaju pristojba se naplaćuje privatnim poduzetnicima. Prihodi od te pristojbe odlaze u proračun pojedine savezne pokrajine prije nego što se iskoriste za financiranje različitih mjera potpore te je potrebno njima ondje odvojeno upravljati u skladu s člankom 22. stavkom 3. podstavkom 1. MFG-a. U skladu s člankom 23. Odgovarajućih financijskih uredbi (usp. uvodnu izjavu 19.) izdatci i sredstva za obveze za plaćanja tijelima koja nisu tijela pokrajinske uprave za izvršenje određene svrhe (dodjela sredstava) određuju se samo ako savezna pokrajina ima znatan interes u tome da takva tijela izvrše svrhu koja se bez dodjele sredstava ne može izvršiti ili se ne može izvršiti u potrebnom opsegu. U toj se odredbi podrazumijeva državni interes u provedbi mjera. Činjenica da se u Tiringiji dospjele pristojbe uplaćuju na skrbnički račun „pristojba za mlijeko” pokrajinskog udruženja Landesvereinigung Thüringer Milch e. V. (uvodna izjava 89., članak 3. stavak 1. uredbe UmlErhVO koja je na snazi u Tiringiji) nije u suprotnosti s državnim interesom. I u Tiringiji se zaostale pristojbe i kamate naplaćuju u skladu s odredbama Poreznog zakonika i njegovih provedbenih odredbi (članak 3. stavak 4. uredbe UmlErhVO koja je na snazi u Tiringiji). Osim toga, bit je skrbničkog računa u tome da vlasnik računa ne može svojevoljno raspolagati raspoloživim sredstvima, nego samo u okviru postojećih zakonskih uvjeta koje je u predmetnom slučaju odredila država. |
| --- | --- |

(132)

U predmetnom slučaju pristojba se naplaćuje privatnim poduzetnicima. Prihodi od te pristojbe odlaze u proračun pojedine savezne pokrajine prije nego što se iskoriste za financiranje različitih mjera potpore te je potrebno njima ondje odvojeno upravljati u skladu s člankom 22. stavkom 3. podstavkom 1. MFG-a. U skladu s člankom 23. Odgovarajućih financijskih uredbi (usp. uvodnu izjavu 19.) izdatci i sredstva za obveze za plaćanja tijelima koja nisu tijela pokrajinske uprave za izvršenje određene svrhe (dodjela sredstava) određuju se samo ako savezna pokrajina ima znatan interes u tome da takva tijela izvrše svrhu koja se bez dodjele sredstava ne može izvršiti ili se ne može izvršiti u potrebnom opsegu. U toj se odredbi podrazumijeva državni interes u provedbi mjera. Činjenica da se u Tiringiji dospjele pristojbe uplaćuju na skrbnički račun „pristojba za mlijeko” pokrajinskog udruženja Landesvereinigung Thüringer Milch e. V. (uvodna izjava 89., članak 3. stavak 1. uredbe UmlErhVO koja je na snazi u Tiringiji) nije u suprotnosti s državnim interesom. I u Tiringiji se zaostale pristojbe i kamate naplaćuju u skladu s odredbama Poreznog zakonika i njegovih provedbenih odredbi (članak 3. stavak 4. uredbe UmlErhVO koja je na snazi u Tiringiji). Osim toga, bit je skrbničkog računa u tome da vlasnik računa ne može svojevoljno raspolagati raspoloživim sredstvima, nego samo u okviru postojećih zakonskih uvjeta koje je u predmetnom slučaju odredila država.

| (133) | U svojem odgovoru na argumente koje su iznijele zainteresirane strane i njemačka nadležna tijela Komisija je utvrdila: |
| --- | --- |

(133)

U svojem odgovoru na argumente koje su iznijele zainteresirane strane i njemačka nadležna tijela Komisija je utvrdila:

| (134) | U pogledu tvrdnje LVN-a da pokrajinska udruženja u znatnoj mjeri odlučuju o naplati pristojbe mljekarima (uvodne izjave 83. do 87. i 91.) Komisija je utvrdila da je Njemačka na temelju članka 22. stavka 1. MFG-a, odnosno zakonom, ovlastila vlade saveznih pokrajina da naplaćuju pristojbe za mlijeko. U propisu je, među ostalim, utvrđeno da pristojba za mlijeko u pravilu smije iznositi najviše 0,1 cent po kilogramu i da na zahtjev pokrajinskog udruženja ili zajednički zahtjev profesionalnih organizacija vlade saveznih pokrajina mogu naplatiti pristojbe u iznosu od najviše 0,2 centa po kilogramu dostavljenog mlijeka. |
| --- | --- |

(134)

U pogledu tvrdnje LVN-a da pokrajinska udruženja u znatnoj mjeri odlučuju o naplati pristojbe mljekarima (uvodne izjave 83. do 87. i 91.) Komisija je utvrdila da je Njemačka na temelju članka 22. stavka 1. MFG-a, odnosno zakonom, ovlastila vlade saveznih pokrajina da naplaćuju pristojbe za mlijeko. U propisu je, među ostalim, utvrđeno da pristojba za mlijeko u pravilu smije iznositi najviše 0,1 cent po kilogramu i da na zahtjev pokrajinskog udruženja ili zajednički zahtjev profesionalnih organizacija vlade saveznih pokrajina mogu naplatiti pristojbe u iznosu od najviše 0,2 centa po kilogramu dostavljenog mlijeka.

vlade saveznih pokrajina

na zahtjev

| (135) | Nadalje, u članku 22. stavku 2. točkama 1. do 6. MFG-a utvrđeno je u koju se svrhu mogu upotrebljavati sredstva od pristojbe za mlijeko. |
| --- | --- |

(135)

Nadalje, u članku 22. stavku 2. točkama 1. do 6. MFG-a utvrđeno je u koju se svrhu mogu upotrebljavati sredstva od pristojbe za mlijeko.

| (136) | U skladu s člankom 22. stavkom 3. podstavkom 3. MFG-a prije upotrebe sredstava potrebno je samo saslušati pokrajinsko udruženje ili profesionalne organizacije. |
| --- | --- |

(136)

U skladu s člankom 22. stavkom 3. podstavkom 3. MFG-a prije upotrebe sredstava potrebno je samo saslušati pokrajinsko udruženje ili profesionalne organizacije.

| (137) | Iz toga proizlazi da je država (na razini cijele Njemačke) pokrajinskim udruženjima dodijelila određena prava sudjelovanja, ali je istodobno odredila i jasan zakonodavni okvir za utvrđivanje iznosa stopa pristojbi za mlijeko i upotrebu sredstava te o tome u konačnici moraju odlučiti pojedine vlade saveznih pokrajina (ili, u slučaju prijenosa ovlasti, najviša nadležna tijela pokrajina). Tako se, na primjer, na zahtjev pokrajinskih udruženja ne bi mogla povećati stopa pristojbe na više od 0,2 centa po kilogramu niti bi se sredstva mogla upotrijebiti u drugu svrhu od svrha koje su navedene u članku 22. stavku 2. točkama 1. do 6. MFG-a. Osim toga, u okviru obveze saslušanja (članak 22. stavak 3. podstavak 3. MFG-a) propisane u pogledu upotrebe sredstava ni na koji se način ne pretpostavlja obveza poštovanja stajališta saslušane strane. Konačnu odluku o upotrebi sredstava donosi pokrajinsko nadležno tijelo, tj. država. |
| --- | --- |

(137)

Iz toga proizlazi da je država (na razini cijele Njemačke) pokrajinskim udruženjima dodijelila određena prava sudjelovanja, ali je istodobno odredila i jasan zakonodavni okvir za utvrđivanje iznosa stopa pristojbi za mlijeko i upotrebu sredstava te o tome u konačnici moraju odlučiti pojedine vlade saveznih pokrajina (ili, u slučaju prijenosa ovlasti, najviša nadležna tijela pokrajina). Tako se, na primjer, na zahtjev pokrajinskih udruženja ne bi mogla povećati stopa pristojbe na više od 0,2 centa po kilogramu niti bi se sredstva mogla upotrijebiti u drugu svrhu od svrha koje su navedene u članku 22. stavku 2. točkama 1. do 6. MFG-a. Osim toga, u okviru obveze saslušanja (članak 22. stavak 3. podstavak 3. MFG-a) propisane u pogledu upotrebe sredstava ni na koji se način ne pretpostavlja obveza poštovanja stajališta saslušane strane. Konačnu odluku o upotrebi sredstava donosi pokrajinsko nadležno tijelo, tj. država.

| (138) | Ovdje postoji bitna razlika u odnosu na predmet Doux Elevage koji je naveo LVN. Naplatu pristojbi za mlijeko i odgovarajuću upotrebu sredstava uređuje država na dvije razine, odnosno na razini Njemačke i na razini saveznih pokrajina. U Njemačkoj zakonodavac nije propisao samo ovlast pokrajinske vlade u pogledu naplate pristojbe, nego je i diskrecijski prostor na razini saveznih pokrajina u pogledu raspolaganja sredstvima od pristojbi ograničio saveznim zakonom. Pokrajinska udruženja ne mogu čak ni u okviru zahtjeva pokušati izmijeniti svrhu potpora utvrđenu u članku 22. stavku 2. točkama 1. do 6. MFG-a. Takvo ograničenje koje je nametnula država nije postojalo u činjeničnom stanju u predmetima Val'Hor i Doux Elevage. |
| --- | --- |

(138)

Ovdje postoji bitna razlika u odnosu na predmet Doux Elevage koji je naveo LVN. Naplatu pristojbi za mlijeko i odgovarajuću upotrebu sredstava uređuje država na dvije razine, odnosno na razini Njemačke i na razini saveznih pokrajina. U Njemačkoj zakonodavac nije propisao samo ovlast pokrajinske vlade u pogledu naplate pristojbe, nego je i diskrecijski prostor na razini saveznih pokrajina u pogledu raspolaganja sredstvima od pristojbi ograničio saveznim zakonom. Pokrajinska udruženja ne mogu čak ni u okviru zahtjeva pokušati izmijeniti svrhu potpora utvrđenu u članku 22. stavku 2. točkama 1. do 6. MFG-a. Takvo ograničenje koje je nametnula država nije postojalo u činjeničnom stanju u predmetima Val'Hor i Doux Elevage.

Doux Elevage

| (139) | Nadalje, MFG se jednako tako ne može smatrati običnim sredstvom za provedbu isključivo gospodarskih interesa sektorske organizacije. Tako je u članku 14. MFG-a utvrđeno da u njima moraju biti zastupljene profesionalne organizacije poljoprivrednika, mljekara i trgovaca mlijekom ako žele sudjelovati, no, osim toga, mora se osigurati i primjereno zastupanje potrošača u tijelima udruženja. Tim uvjetima u pogledu sudjelovanja i zastupanja zakonodavac (tj. država) osigurava da je u postizanju zajedničkih ciljeva navedenih u MFG-u ostvareno sveobuhvatno zastupanje svih interesa koji nadilaze običnu potporu gospodarskom sektoru. |
| --- | --- |

(139)

Nadalje, MFG se jednako tako ne može smatrati običnim sredstvom za provedbu isključivo gospodarskih interesa sektorske organizacije. Tako je u članku 14. MFG-a utvrđeno da u njima moraju biti zastupljene profesionalne organizacije poljoprivrednika, mljekara i trgovaca mlijekom ako žele sudjelovati, no, osim toga, mora se osigurati i primjereno zastupanje potrošača u tijelima udruženja. Tim uvjetima u pogledu sudjelovanja i zastupanja zakonodavac (tj. država) osigurava da je u postizanju zajedničkih ciljeva navedenih u MFG-u ostvareno sveobuhvatno zastupanje svih interesa koji nadilaze običnu potporu gospodarskom sektoru.

| (140) | Za razliku od predmeta Doux Elevage u slučaju ciljeva potpore utvrđenih u MFG-u nije riječ o ciljevima koje su sektorske organizacije same utvrdile i uvele (29). Točnije, u ciljevima u članku 22. stavku 2. točki 1. (Poticanje i zadržavanje kvalitete na temelju propisa donesenih u skladu s člankom 10. ovog Zakona ili u skladu s člankom 37. Zakona o mlijeku od 31. srpnja 1930. (Službeni list I str. 421.)) i točki 2. (Poboljšanje higijene pri dobivanju, dostavi, obradi i preradi te prodaji mlijeka i mliječnih proizvoda) upućuje se, za razliku od predmeta Doux Elevage, na obilježja koja su dio politike koju su utvrdila državna tijela (30) i na dužnosti javne vlasti koje se u skladu s člankom 14. stavkom 3. MFG-a a priori ne smiju prenijeti na pokrajinske saveze. Ako se Njemačka u predmetnom slučaju oslanja na članak 22. stavak 2. točku 6. MFG-a, tada već iz teksta Zakona proizlazi da je riječ o „zadaćama prenesenima u skladu sa Zakonom o mlijeku i mastima” (a time ne o onima koje je VDM sam utvrdio). |
| --- | --- |

(140)

Za razliku od predmeta Doux Elevage u slučaju ciljeva potpore utvrđenih u MFG-u nije riječ o ciljevima koje su sektorske organizacije same utvrdile i uvele (29). Točnije, u ciljevima u članku 22. stavku 2. točki 1. (Poticanje i zadržavanje kvalitete na temelju propisa donesenih u skladu s člankom 10. ovog Zakona ili u skladu s člankom 37. Zakona o mlijeku od 31. srpnja 1930. (Službeni list I str. 421.)) i točki 2. (Poboljšanje higijene pri dobivanju, dostavi, obradi i preradi te prodaji mlijeka i mliječnih proizvoda) upućuje se, za razliku od predmeta Doux Elevage, na obilježja koja su dio politike koju su utvrdila državna tijela (30) i na dužnosti javne vlasti koje se u skladu s člankom 14. stavkom 3. MFG-a a priori ne smiju prenijeti na pokrajinske saveze. Ako se Njemačka u predmetnom slučaju oslanja na članak 22. stavak 2. točku 6. MFG-a, tada već iz teksta Zakona proizlazi da je riječ o „zadaćama prenesenima u skladu sa Zakonom o mlijeku i mastima” (a time ne o onima koje je VDM sam utvrdio).

Doux Elevage

29

Doux Elevage

30

a priori

| (141) | Isto tako, za razliku od predmeta Doux Elevage, u slučaju neplaćanja dospjelih pristojbi za mlijeko za njihovo se plaćanje ne pokreće redovni postupak pred građanskim ili trgovačkim sudom (31). Naime, u članku 23. stavku 2. MFG-a određeno je da se pristojbe mogu naplaćivati u skladu s odredbama Poreznog zakonika i njegovih provedbenih odredbi. Predmetne savezne pokrajine u relevantnim su uredbama o naplati pristojbe za mlijeko utvrdile odgovarajuću naplatu u skladu s odredbama Poreznog zakonika i njegovim provedbenim odredbama (32). Porezni zakonik u njemačkom pravnom sustavu smatra se dijelom javnog prava. Ovrha potraživanja u skladu s javnim pravom u Njemačkoj se provodi upravnim putem, a u skladu s građanskim pravom sudskim putem. Upravni postupak za razliku od sudskog postupka predstavlja pritom učinkovitiju metodu provedbe jer tijela javne vlasti donošenjem upravnog akta sama mogu ostvariti pravo na ovrhu (33), koja se pak u slučaju građanskopravnih potraživanja najprije moraju izboriti sudskim putem (34). To upućuje na to da je državi potrebna što učinkovitija i potpunija naplata (i, prema potrebi, ovrha) dospjelih pristojbi kako bi se osiguralo pravovremeno postizanje ciljeva države koji se financiranju iz sredstava od pristojbi. |
| --- | --- |

(141)

Isto tako, za razliku od predmeta Doux Elevage, u slučaju neplaćanja dospjelih pristojbi za mlijeko za njihovo se plaćanje ne pokreće redovni postupak pred građanskim ili trgovačkim sudom (31). Naime, u članku 23. stavku 2. MFG-a određeno je da se pristojbe mogu naplaćivati u skladu s odredbama Poreznog zakonika i njegovih provedbenih odredbi. Predmetne savezne pokrajine u relevantnim su uredbama o naplati pristojbe za mlijeko utvrdile odgovarajuću naplatu u skladu s odredbama Poreznog zakonika i njegovim provedbenim odredbama (32). Porezni zakonik u njemačkom pravnom sustavu smatra se dijelom javnog prava. Ovrha potraživanja u skladu s javnim pravom u Njemačkoj se provodi upravnim putem, a u skladu s građanskim pravom sudskim putem. Upravni postupak za razliku od sudskog postupka predstavlja pritom učinkovitiju metodu provedbe jer tijela javne vlasti donošenjem upravnog akta sama mogu ostvariti pravo na ovrhu (33), koja se pak u slučaju građanskopravnih potraživanja najprije moraju izboriti sudskim putem (34). To upućuje na to da je državi potrebna što učinkovitija i potpunija naplata (i, prema potrebi, ovrha) dospjelih pristojbi kako bi se osiguralo pravovremeno postizanje ciljeva države koji se financiranju iz sredstava od pristojbi.

Doux Elevage

31

32

33

34

| (142) | Time se pobija tvrdnja LVN-a da sredstva od pristojbe za mlijeko nisu državna sredstva u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(142)

Time se pobija tvrdnja LVN-a da sredstva od pristojbe za mlijeko nisu državna sredstva u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

| (143) | Iz toga proizlazi da je predmetne prihode od pristojbe potrebno smatrati prihodima pod državnim nadzorom (35) te da su mjere financirane sredstvima od pristojbe za mlijeko odobrene putem državnih sredstava i da se mogu pripisati državi. |
| --- | --- |

(143)

Iz toga proizlazi da je predmetne prihode od pristojbe potrebno smatrati prihodima pod državnim nadzorom (35) te da su mjere financirane sredstvima od pristojbe za mlijeko odobrene putem državnih sredstava i da se mogu pripisati državi.

35

Selektivna prednost/poduzetnici

Selektivna prednost/poduzetnici

| (144) | VDM je institucija koja pruža usluge koje koriste poduzetnicima u sektoru mljekarstva, a posebno mljekarama. |
| --- | --- |

(144)

VDM je institucija koja pruža usluge koje koriste poduzetnicima u sektoru mljekarstva, a posebno mljekarama.

| (145) | Njemačka i VDM osporavaju da potonji nudi usluge na tržištu kao poduzetnik. Točnije, upućuje se na djelatnost VDM-a kao saveza koja je samo u iznimnim slučajevima u sudskoj praksi ocijenjena kao poduzetnička djelatnost (vidjeti uvodne izjave 39. i 49.). |
| --- | --- |

(145)

Njemačka i VDM osporavaju da potonji nudi usluge na tržištu kao poduzetnik. Točnije, upućuje se na djelatnost VDM-a kao saveza koja je samo u iznimnim slučajevima u sudskoj praksi ocijenjena kao poduzetnička djelatnost (vidjeti uvodne izjave 39. i 49.).

| (146) | U presudi T-193/02 Piau protiv Komisije koju je Njemačka navela utvrđeno je da savez, odnosno FIFA, obavlja gospodarsku djelatnost. Međutim, Njemačka s druge strane nije mogla uputiti na sudsku praksu u kojoj je izričito utvrđeno suprotno, odnosno da savez (nužno) ne obavlja gospodarsku djelatnost, tj. da je djelatnost saveza kao takva izuzeta od nadzora potpora. |
| --- | --- |

(146)

U presudi T-193/02 Piau protiv Komisije koju je Njemačka navela utvrđeno je da savez, odnosno FIFA, obavlja gospodarsku djelatnost. Međutim, Njemačka s druge strane nije mogla uputiti na sudsku praksu u kojoj je izričito utvrđeno suprotno, odnosno da savez (nužno) ne obavlja gospodarsku djelatnost, tj. da je djelatnost saveza kao takva izuzeta od nadzora potpora.

T-193/02 Piau

Komisije

| (147) | Neosporno je da VDM obavlja djelatnost u interesu i u korist svojih članova. Taj zaključak odgovara percepciji koju VDM ima o sebi, kako proizlazi iz različitih izjava na njegovu web-mjestu o vlastitom području djelatnosti, npr.: „VDM u IDF-u zastupa interese sektora mlijeka”, „provedba i poticanje interesa mliječne industrije”, „zastupanje interesa u zakonodavnom postupku pred ministarstvima”. I LVN u skladu s tim pretpostavlja da su sporne mjere ukupno služile poticanju proizvoda „mlijeko”, a time i kolektivnog interesa sektora mlijeka (vidjeti prethodne uvodne izjave 99. – 100.). |
| --- | --- |

(147)

Neosporno je da VDM obavlja djelatnost u interesu i u korist svojih članova. Taj zaključak odgovara percepciji koju VDM ima o sebi, kako proizlazi iz različitih izjava na njegovu web-mjestu o vlastitom području djelatnosti, npr.: „VDM u IDF-u zastupa interese sektora mlijeka”, „provedba i poticanje interesa mliječne industrije”, „zastupanje interesa u zakonodavnom postupku pred ministarstvima”. I LVN u skladu s tim pretpostavlja da su sporne mjere ukupno služile poticanju proizvoda „mlijeko”, a time i kolektivnog interesa sektora mlijeka (vidjeti prethodne uvodne izjave 99. – 100.).

web

| (148) | Komisija je zadržala stajalište da predmetne djelatnosti koje obavlja VDM imaju obilježja usluga. Te usluge koriste mljekarama u saveznim pokrajinama koje naplaćuju pristojbu za mlijeko. |
| --- | --- |

(148)

Komisija je zadržala stajalište da predmetne djelatnosti koje obavlja VDM imaju obilježja usluga. Te usluge koriste mljekarama u saveznim pokrajinama koje naplaćuju pristojbu za mlijeko.

| (149) | Neke od djelatnosti koje je VDM sam naveo na svojem web-mjestu imaju obilježja usluga u smislu da se njima slijedi cilj zastupanja interesa predmetnih mljekara i proizvođača mlijeka pred njemačkim nadležnim tijelima, zakonodavcem i u međunarodnim tijelima (36). |
| --- | --- |

(149)

Neke od djelatnosti koje je VDM sam naveo na svojem web-mjestu imaju obilježja usluga u smislu da se njima slijedi cilj zastupanja interesa predmetnih mljekara i proizvođača mlijeka pred njemačkim nadležnim tijelima, zakonodavcem i u međunarodnim tijelima (36).

web

36

| (150) | Obavljanje takvih usluga koristi predmetnim mljekarama te im pomaže u obavljanju njihove osnovne djelatnosti, odnosno proizvodnje i prodaje mlijeka i mliječnih proizvoda koje nesumnjivo predstavljaju gospodarske djelatnosti. |
| --- | --- |

(150)

Obavljanje takvih usluga koristi predmetnim mljekarama te im pomaže u obavljanju njihove osnovne djelatnosti, odnosno proizvodnje i prodaje mlijeka i mliječnih proizvoda koje nesumnjivo predstavljaju gospodarske djelatnosti.

| (151) | Djelatnosti koje VDM obavlja, odnosno „savjetovanje pred državnim tijelima”, „sudjelovanje u normizaciji i standardizaciji” te „pružanje općih informacija”, djelatnosti su koje obavlja u interesu i na zahtjev svojih članova, izravno su povezane s njihovom gospodarskom djelatnosti i oslobađaju mljekare od tereta u smislu samostalne provedbe odgovarajućih inicijativa, kao i prikupljanja potrebnih sredstava u tu svrhu, kako bi na taj način stvorile odgovarajuće (tržišno) okruženje za vlastitu prodaju. Članovi su VDM-a, među ostalim, Milchindustrie-Verband e.V. (MIV) i Deutscher Bauernverband e.V. (DBV). Članovi su MIV-a pak njemačke mljekare, uključujući mljekare na koje se odnosi ova odluka u saveznim pokrajinama u kojima se naplaćuje pristojba za mlijeko. |
| --- | --- |

(151)

Djelatnosti koje VDM obavlja, odnosno „savjetovanje pred državnim tijelima”, „sudjelovanje u normizaciji i standardizaciji” te „pružanje općih informacija”, djelatnosti su koje obavlja u interesu i na zahtjev svojih članova, izravno su povezane s njihovom gospodarskom djelatnosti i oslobađaju mljekare od tereta u smislu samostalne provedbe odgovarajućih inicijativa, kao i prikupljanja potrebnih sredstava u tu svrhu, kako bi na taj način stvorile odgovarajuće (tržišno) okruženje za vlastitu prodaju. Članovi su VDM-a, među ostalim, Milchindustrie-Verband e.V. (MIV) i Deutscher Bauernverband e.V. (DBV). Članovi su MIV-a pak njemačke mljekare, uključujući mljekare na koje se odnosi ova odluka u saveznim pokrajinama u kojima se naplaćuje pristojba za mlijeko.

| (152) | Pritom „savjetovanje pred državnim tijelima” i „sudjelovanje u normizaciji i standardizaciji” predstavljaju zastupanje interesa u političkom procesu koje je usmjereno na različite kanale donošenja odluka (zakonodavstvo, tehnička normizacija itd.). Time se u konačnici utječe na pravne okvirne uvjete vlastite djelatnosti proizvodnje i stavljanja na tržište. Jednako tako, mjera „pružanje općih informacija” koristila je predmetnim mljekarama jer su u okviru nje pojašnjene prednosti proizvoda „mlijeko” te joj je cilj bio poticanje prodaje. |
| --- | --- |

(152)

Pritom „savjetovanje pred državnim tijelima” i „sudjelovanje u normizaciji i standardizaciji” predstavljaju zastupanje interesa u političkom procesu koje je usmjereno na različite kanale donošenja odluka (zakonodavstvo, tehnička normizacija itd.). Time se u konačnici utječe na pravne okvirne uvjete vlastite djelatnosti proizvodnje i stavljanja na tržište. Jednako tako, mjera „pružanje općih informacija” koristila je predmetnim mljekarama jer su u okviru nje pojašnjene prednosti proizvoda „mlijeko” te joj je cilj bio poticanje prodaje.

| (153) | Tvrdnjom VDM-a da je njegova djelatnost uključivala „prenošenje demokratski stvorenog mišljenja članova VDM-a u zakonodavni postupak” ta se činjenica ne dovodi u pitanje. Naime, VDM ne zastupa opće interese, nego interese svojih članova kako bi se stajalište mliječne industrije uključilo u postupak donošenja zakona i normi te kako bi se utjecalo na taj postupak. |
| --- | --- |

(153)

Tvrdnjom VDM-a da je njegova djelatnost uključivala „prenošenje demokratski stvorenog mišljenja članova VDM-a u zakonodavni postupak” ta se činjenica ne dovodi u pitanje. Naime, VDM ne zastupa opće interese, nego interese svojih članova kako bi se stajalište mliječne industrije uključilo u postupak donošenja zakona i normi te kako bi se utjecalo na taj postupak.

| (154) | U pogledu djelatnosti „normizacije i standardizacije” VDM je naveo da kao predstavnik cijelog sektora sudjeluje u normizaciji i standardizaciji na nacionalnoj i međunarodnoj razini u suradnji s nadležnim organizacijama za normizaciju, kao npr. ISO, IDF, CEN i DIN (vidjeti uvodnu izjavu 53.). |
| --- | --- |

(154)

U pogledu djelatnosti „normizacije i standardizacije” VDM je naveo da kao predstavnik cijelog sektora sudjeluje u normizaciji i standardizaciji na nacionalnoj i međunarodnoj razini u suradnji s nadležnim organizacijama za normizaciju, kao npr. ISO, IDF, CEN i DIN (vidjeti uvodnu izjavu 53.).

| (155) | Komisija je u tom pogledu utvrdila da su, prije svega, navedene organizacije za normizaciju nadležne za normizaciju i standardizaciju. VDM pritom u postupku normizacije ne djeluje kao neutralno tijelo (ne postoji neovisno savjetovanje), nego, naprotiv, u taj postupak donosi stajalište mliječne industrije. |
| --- | --- |

(155)

Komisija je u tom pogledu utvrdila da su, prije svega, navedene organizacije za normizaciju nadležne za normizaciju i standardizaciju. VDM pritom u postupku normizacije ne djeluje kao neutralno tijelo (ne postoji neovisno savjetovanje), nego, naprotiv, u taj postupak donosi stajalište mliječne industrije.

| (156) | Komisija je i ovdje zaključila da VDM nudi usluge kao privatni savez. Korisnici, ako ne i primatelji, tih usluga ponovno su mljekare u predmetnim saveznim pokrajinama (tj. članovi saveza koji su, pak, članovi VDM-a) čije interese VDM zastupa u organizacijama za normizaciju. |
| --- | --- |

(156)

Komisija je i ovdje zaključila da VDM nudi usluge kao privatni savez. Korisnici, ako ne i primatelji, tih usluga ponovno su mljekare u predmetnim saveznim pokrajinama (tj. članovi saveza koji su, pak, članovi VDM-a) čije interese VDM zastupa u organizacijama za normizaciju.

| (157) | Jednako tako, pružanje općih informacija (vidjeti uvodne izjave 59. i 60.) predstavlja uslugu. Jesu li te informacije više opće ili specifične prirode nije odlučujuće za zaključak da se tim pružanjem informacija potiče gospodarska djelatnost mliječne industrije. |
| --- | --- |

(157)

Jednako tako, pružanje općih informacija (vidjeti uvodne izjave 59. i 60.) predstavlja uslugu. Jesu li te informacije više opće ili specifične prirode nije odlučujuće za zaključak da se tim pružanjem informacija potiče gospodarska djelatnost mliječne industrije.

| (158) | Predmetne usluge koje pruža VDM koriste selektivno određenim poduzetnicima, odnosno poduzetnicima gospodarskog sektora prerade i stavljanja mlijeka na tržište u saveznim pokrajinama u kojima se naplaćuje pristojba za mlijeko. Komisija se u tom pogledu ne slaže s VDM-om da on kao krovni savez zastupa opće interese. Naprotiv, Komisija djelatnost VDM-a smatra zastupanjem interesa sektora u korist mljekara u predmetnim saveznim pokrajinama koje su mu pridružene preko saveza kao članovi. |
| --- | --- |

(158)

Predmetne usluge koje pruža VDM koriste selektivno određenim poduzetnicima, odnosno poduzetnicima gospodarskog sektora prerade i stavljanja mlijeka na tržište u saveznim pokrajinama u kojima se naplaćuje pristojba za mlijeko. Komisija se u tom pogledu ne slaže s VDM-om da on kao krovni savez zastupa opće interese. Naprotiv, Komisija djelatnost VDM-a smatra zastupanjem interesa sektora u korist mljekara u predmetnim saveznim pokrajinama koje su mu pridružene preko saveza kao članovi.

Narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu

Narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu

| (159) | Prema sudskoj praksi Suda jačanje konkurentnog položaja poduzetnika zbog dodjele državne potpore obično dovodi do narušavanja tržišnog natjecanja u odnosu na konkurentske poduzetnike jer oni nisu primili potporu (37). Svakom potporom poduzetniku koji posluje na tržištu na kojem se odvija trgovina unutar Unije može se utjecati na trgovinu među državama članicama (38), i to čak i onda kad poduzetnik koji je korisnik potpore sam ne sudjeluje u trgovini unutar Zajednice (39). U razdoblju 2001. – 2012. opseg trgovine poljoprivrednim proizvodima unutar Unije bio je znatan. Tako su, na primjer, uvoz i izvoz proizvoda obuhvaćenih oznakom KN 0401 (Mlijeko i vrhnje, nekoncentrirani, bez dodanog šećera ili drugih sladila) (40) unutar Zajednice u Njemačku i iz nje 2011. iznosili 1200 milijuna EUR odnosno 957 milijuna EUR (41). |
| --- | --- |

(159)

Prema sudskoj praksi Suda jačanje konkurentnog položaja poduzetnika zbog dodjele državne potpore obično dovodi do narušavanja tržišnog natjecanja u odnosu na konkurentske poduzetnike jer oni nisu primili potporu (37). Svakom potporom poduzetniku koji posluje na tržištu na kojem se odvija trgovina unutar Unije može se utjecati na trgovinu među državama članicama (38), i to čak i onda kad poduzetnik koji je korisnik potpore sam ne sudjeluje u trgovini unutar Zajednice (39). U razdoblju 2001. – 2012. opseg trgovine poljoprivrednim proizvodima unutar Unije bio je znatan. Tako su, na primjer, uvoz i izvoz proizvoda obuhvaćenih oznakom KN 0401 (Mlijeko i vrhnje, nekoncentrirani, bez dodanog šećera ili drugih sladila) (40) unutar Zajednice u Njemačku i iz nje 2011. iznosili 1200 milijuna EUR odnosno 957 milijuna EUR (41).

37

38

39

40

41

| (160) | Mjere ocijenjene u ovoj Odluci služile su kao potpora djelatnostima u poljoprivrednom sektoru. Posebno je riječ o djelatnostima mljekara. Unutar Unije postoji trgovina mljekarskim proizvodima, kao što je prethodno opisano. Komisija stoga smatra da se predmetnim mjerama može utjecati na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(160)

Mjere ocijenjene u ovoj Odluci služile su kao potpora djelatnostima u poljoprivrednom sektoru. Posebno je riječ o djelatnostima mljekara. Unutar Unije postoji trgovina mljekarskim proizvodima, kao što je prethodno opisano. Komisija stoga smatra da se predmetnim mjerama može utjecati na trgovinu među državama članicama.

| (161) | U pogledu znatnog opsega trgovine mliječnim proizvodima stoga se može pretpostaviti da je predmetnim podmjerama narušeno ili se prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje te se njima utječe na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(161)

U pogledu znatnog opsega trgovine mliječnim proizvodima stoga se može pretpostaviti da je predmetnim podmjerama narušeno ili se prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje te se njima utječe na trgovinu među državama članicama.

Zatečena potpora/nova potpora

Zatečena potpora/nova potpora

| (162) | U skladu s člankom 108. stavkom 1. UFEU-a Komisija mora u suradnji s državama članicama neprestano nadzirati postojeće potpore. U tu svrhu Komisija od država članica može zahtijevati sve potrebne informacije kako bi preispitala postojeće programe potpore i, prema potrebi, predložiti relevantne mjere. |
| --- | --- |

(162)

U skladu s člankom 108. stavkom 1. UFEU-a Komisija mora u suradnji s državama članicama neprestano nadzirati postojeće potpore. U tu svrhu Komisija od država članica može zahtijevati sve potrebne informacije kako bi preispitala postojeće programe potpore i, prema potrebi, predložiti relevantne mjere.

| (163) | U skladu s člankom 1. točkom (b) podtočkom i. Uredbe (EZ) br. 659/1999 pojam „zatečena potpora” znači svaka potpora koja je postojala prije stupanja na snagu Ugovora u odgovarajućim državama članicama te se nastavila i nakon stupanja Ugovora na snagu. |
| --- | --- |

(163)

U skladu s člankom 1. točkom (b) podtočkom i. Uredbe (EZ) br. 659/1999 pojam „zatečena potpora” znači svaka potpora koja je postojala prije stupanja na snagu Ugovora u odgovarajućim državama članicama te se nastavila i nakon stupanja Ugovora na snagu.

| (164) | U skladu s člankom 1. točkom (c) Uredbe (EZ) br. 659/1999 svaka izmjena zatečene potpore dovodi do „nove potpore”. U skladu s člankom 4. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 (42) izmjena zatečene potpore znači „svaku promjenu, osim promjene čisto formalne ili administrativne prirode koja ne može utjecati na ocjenu dopuštenosti i usklađenosti mjere potpore sa zajedničkim tržištem”. |
| --- | --- |

(164)

U skladu s člankom 1. točkom (c) Uredbe (EZ) br. 659/1999 svaka izmjena zatečene potpore dovodi do „nove potpore”. U skladu s člankom 4. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 (42) izmjena zatečene potpore znači „svaku promjenu, osim promjene čisto formalne ili administrativne prirode koja ne može utjecati na ocjenu dopuštenosti i usklađenosti mjere potpore sa zajedničkim tržištem”.

42

| (165) | Prema sudskoj praksi (43) početni program potpora pretvara se u novi program potpora samo u slučaju kad izmjena utječe na njegovu samu bit. Izmjena ne utječe na samu bit početnog programa kad je novi element jasno odvojiv od početnog programa. |
| --- | --- |

(165)

Prema sudskoj praksi (43) početni program potpora pretvara se u novi program potpora samo u slučaju kad izmjena utječe na njegovu samu bit. Izmjena ne utječe na samu bit početnog programa kad je novi element jasno odvojiv od početnog programa.

43

| (166) | U skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a Komisiju se obavješćuje o svim novim potporama i ne smije ih se provoditi sve dok ih Komisija ne odobri (obveza mirovanja). |
| --- | --- |

(166)

U skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a Komisiju se obavješćuje o svim novim potporama i ne smije ih se provoditi sve dok ih Komisija ne odobri (obveza mirovanja).

| (167) | U skladu s člankom 1. točkom (f) Uredbe (EZ) br. 659/1999 nova potpora čija je primjena u suprotnosti s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a smatra se nezakonitom. |
| --- | --- |

(167)

U skladu s člankom 1. točkom (f) Uredbe (EZ) br. 659/1999 nova potpora čija je primjena u suprotnosti s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a smatra se nezakonitom.

| (168) | Izuzev samog MFG-a (koji je samo okvirni zakon te zakon kojim se odobravaju programi, ali ne čini pravnu osnovu predmetnih mjera), njemačka nadležna tijela nisu dostavila nikakve informacije kojima se dokazuje da je postojala pravna osnova donesena prije 1958. koja bi se još u svojem izvornom sadržaju primjenjivala na razdoblje ispitivanja. To vrijedi za uredbe o naplati pristojbe kojima se uređuje osnova financiranja predmetnih potpora (npr. u Baden-Württembergu i Bavarskoj primjenjivi propisi postoje od 2004. (Baden-Württemberg) i 2007. (Bavarska), vidjeti uvodne izjave 21. do 22.), ali, osim toga, i za financijske uredbe saveznih pokrajina koje čine pravnu osnovu za upotrebu pristojbe te se, u pogledu svrhe, moraju poštovati samo u okviru članka 22. stavka 2. MFG-a. Na temelju toga pokrajinska nadležna tijela odobravaju u pojedinoj proračunskoj godini upotrebu sredstava na temelju pojedinačnog rješenja o potrošnji. |
| --- | --- |

(168)

Izuzev samog MFG-a (koji je samo okvirni zakon te zakon kojim se odobravaju programi, ali ne čini pravnu osnovu predmetnih mjera), njemačka nadležna tijela nisu dostavila nikakve informacije kojima se dokazuje da je postojala pravna osnova donesena prije 1958. koja bi se još u svojem izvornom sadržaju primjenjivala na razdoblje ispitivanja. To vrijedi za uredbe o naplati pristojbe kojima se uređuje osnova financiranja predmetnih potpora (npr. u Baden-Württembergu i Bavarskoj primjenjivi propisi postoje od 2004. (Baden-Württemberg) i 2007. (Bavarska), vidjeti uvodne izjave 21. do 22.), ali, osim toga, i za financijske uredbe saveznih pokrajina koje čine pravnu osnovu za upotrebu pristojbe te se, u pogledu svrhe, moraju poštovati samo u okviru članka 22. stavka 2. MFG-a. Na temelju toga pokrajinska nadležna tijela odobravaju u pojedinoj proračunskoj godini upotrebu sredstava na temelju pojedinačnog rješenja o potrošnji.

| (169) | Stoga su predmetne mjere nove potpore na koje se primjenjuje obveza prijave u skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a. Budući da Njemačka ni u kojem trenutku nije prijavila predmetni program potpore, on je nezakonit (članak 1. točka (f) Uredbe 659/1999). |
| --- | --- |

(169)

Stoga su predmetne mjere nove potpore na koje se primjenjuje obveza prijave u skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a. Budući da Njemačka ni u kojem trenutku nije prijavila predmetni program potpore, on je nezakonit (članak 1. točka (f) Uredbe 659/1999).

Provjera spojivosti

Provjera spojivosti

Važeći propisi

Važeći propisi

| (170) | U skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a potpore za poticanje razvoja određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja mogu se smatrati spojivima s unutarnjim tržištem ako takve potpore ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu. |
| --- | --- |

(170)

U skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a potpore za poticanje razvoja određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja mogu se smatrati spojivima s unutarnjim tržištem ako takve potpore ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu.

| (171) | U skladu s Obavijesti Komisije o utvrđivanju pravila koja se primjenjuju na ocjenu nezakonite državne potpore (44) nezakonite državne potpore u smislu članka 1. točke (f) Uredbe (EZ) br. 659/1999 potrebno je ocijeniti u skladu s važećim pravilima koja su bila na snazi u vrijeme dodjeljivanja takve potpore. |
| --- | --- |

(171)

U skladu s Obavijesti Komisije o utvrđivanju pravila koja se primjenjuju na ocjenu nezakonite državne potpore (44) nezakonite državne potpore u smislu članka 1. točke (f) Uredbe (EZ) br. 659/1999 potrebno je ocijeniti u skladu s važećim pravilima koja su bila na snazi u vrijeme dodjeljivanja takve potpore.

44

| (172) | Od 1. siječnja 2000. vrijede posebne Smjernice za poljoprivredni sektor. Državne potpore koje su dodijeljene između 28. studenoga 2001. i 31. prosinca 2006. (dalje u tekstu: „razdoblje 2001. – 2006.”) ocjenjuju se prema Smjernicama Zajednice 2000. – 2006. |
| --- | --- |

(172)

Od 1. siječnja 2000. vrijede posebne Smjernice za poljoprivredni sektor. Državne potpore koje su dodijeljene između 28. studenoga 2001. i 31. prosinca 2006. (dalje u tekstu: „razdoblje 2001. – 2006.”) ocjenjuju se prema Smjernicama Zajednice 2000. – 2006.

| (173) | Potpore koje su dodijeljene nakon 1. siječnja 2007. (dalje u tekstu: „razdoblje nakon 2007.”) ispituju se s obzirom na Okvirni program 2007. – 2013. |
| --- | --- |

(173)

Potpore koje su dodijeljene nakon 1. siječnja 2007. (dalje u tekstu: „razdoblje nakon 2007.”) ispituju se s obzirom na Okvirni program 2007. – 2013.

Prva podmjera (razdoblje 2001. – 2006.): „savjetovanje državnih tijela” te „normizacija i standardizacija”

Prva podmjera (razdoblje 2001. – 2006.): „savjetovanje državnih tijela” te „normizacija i standardizacija”

| (174) | U pogledu moguće spojivosti potpora za poticanje djelatnosti savjetovanja državnih tijela s unutarnjim tržištem (vidjeti uvodne izjave 51. i 52.) i djelatnosti VDM-a u okviru normizacije i standardizacije (vidjeti uvodne izjave 53. do 58.) VDM je uputio na odredbe o pružanju tehničke pomoći (uvodne izjave 67. i 68.). |
| --- | --- |

(174)

U pogledu moguće spojivosti potpora za poticanje djelatnosti savjetovanja državnih tijela s unutarnjim tržištem (vidjeti uvodne izjave 51. i 52.) i djelatnosti VDM-a u okviru normizacije i standardizacije (vidjeti uvodne izjave 53. do 58.) VDM je uputio na odredbe o pružanju tehničke pomoći (uvodne izjave 67. i 68.).

| (175) | Pružanje tehničke pomoći uređeno je u odjeljku 14. Smjernica Zajednice 2000. – 2006. U skladu s točkom 14.1. trećom alinejom Smjernica Zajednice 2000. – 2006. naknade za savjetodavne usluge u načelu u spojive s unutarnjim tržištem. U slučaju mljekara riječ je o poduzetnicima iz sektora prerade poljoprivrednih proizvoda. Potpore u korist tog sektora obuhvaćene su, među ostalim, područjem primjene Smjernica Zajednice 2000. – 2006. (točka 2.1. Smjernica Zajednice 2000. – 2006.). Smisao i svrha odredbe iz točke 14.1. treće. alineje jesu da se poticaje kojima je neposredni cilj poboljšati preradu poljoprivrednih proizvoda prenošenjem potrebnog znanja proglasi spojivima s unutarnjim tržištem. Međutim, savjetodavne usluge koje je pružao VDM usmjerene su na državna tijela. Članovi VDM-a, koji uključuju mljekare iz saveznih pokrajina u kojima se naplaćuje pristojba za mlijeko, samo su, međutim, korisnici koji su imali neizravnu korist od potpore. Komisija je utvrdila da se predmetne potpore ne mogu proglasiti spojivima s unutarnjim tržištem u skladu s odjeljkom 14. Smjernica Zajednice 2000. – 2006. |
| --- | --- |

(175)

Pružanje tehničke pomoći uređeno je u odjeljku 14. Smjernica Zajednice 2000. – 2006. U skladu s točkom 14.1. trećom alinejom Smjernica Zajednice 2000. – 2006. naknade za savjetodavne usluge u načelu u spojive s unutarnjim tržištem. U slučaju mljekara riječ je o poduzetnicima iz sektora prerade poljoprivrednih proizvoda. Potpore u korist tog sektora obuhvaćene su, među ostalim, područjem primjene Smjernica Zajednice 2000. – 2006. (točka 2.1. Smjernica Zajednice 2000. – 2006.). Smisao i svrha odredbe iz točke 14.1. treće. alineje jesu da se poticaje kojima je neposredni cilj poboljšati preradu poljoprivrednih proizvoda prenošenjem potrebnog znanja proglasi spojivima s unutarnjim tržištem. Međutim, savjetodavne usluge koje je pružao VDM usmjerene su na državna tijela. Članovi VDM-a, koji uključuju mljekare iz saveznih pokrajina u kojima se naplaćuje pristojba za mlijeko, samo su, međutim, korisnici koji su imali neizravnu korist od potpore. Komisija je utvrdila da se predmetne potpore ne mogu proglasiti spojivima s unutarnjim tržištem u skladu s odjeljkom 14. Smjernica Zajednice 2000. – 2006.

| (176) | Na sličan su način djelatnosti VDM-a u okviru normizacije i standardizacije usmjerene na savjetovanje državnih tijela (odnosno tijela koja priznaje država), kojem je u konačnici cilj zastupati interese članova VDM-a. Normizacija i standardizacija pritom su u konačnici zadaće državnih tijela koja norme i standarde, posebno one izrađene na međunarodnoj razini, u pravilu provode u okviru zakonodavnog odnosno upravnog postupka. Savez kao što je VDM može samo savjetovanjem utjecati na odgovarajuće postupke (pregovore u međunarodnim tijelima, zakonodavni postupak). Zbog tih je razloga isključena spojivost s unutarnjim tržištem u skladu s odjeljkom 14. Smjernica 2000. – 2006. |
| --- | --- |

(176)

Na sličan su način djelatnosti VDM-a u okviru normizacije i standardizacije usmjerene na savjetovanje državnih tijela (odnosno tijela koja priznaje država), kojem je u konačnici cilj zastupati interese članova VDM-a. Normizacija i standardizacija pritom su u konačnici zadaće državnih tijela koja norme i standarde, posebno one izrađene na međunarodnoj razini, u pravilu provode u okviru zakonodavnog odnosno upravnog postupka. Savez kao što je VDM može samo savjetovanjem utjecati na odgovarajuće postupke (pregovore u međunarodnim tijelima, zakonodavni postupak). Zbog tih je razloga isključena spojivost s unutarnjim tržištem u skladu s odjeljkom 14. Smjernica 2000. – 2006.

| (177) | Osim propisa koje su navele zainteresirane strane, spojivost s unutarnjim tržištem ne proizlazi ni iz drugih propisa (a Njemačka se nije pozvala ni na druge propise o spojivosti). Komisija je stoga zaključila da potpore koje su u razdoblju 2001. – 2006. dodijeljene poduzećima u sektoru prerade i stavljanja na tržište nisu spojive s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(177)

Osim propisa koje su navele zainteresirane strane, spojivost s unutarnjim tržištem ne proizlazi ni iz drugih propisa (a Njemačka se nije pozvala ni na druge propise o spojivosti). Komisija je stoga zaključila da potpore koje su u razdoblju 2001. – 2006. dodijeljene poduzećima u sektoru prerade i stavljanja na tržište nisu spojive s unutarnjim tržištem.

Prva podmjera (razdoblje nakon 2007.): „savjetovanje državnih tijela” te „normizacija i standardizacija”

Prva podmjera (razdoblje nakon 2007.): „savjetovanje državnih tijela” te „normizacija i standardizacija”

| (178) | Za razdoblje nakon 2007. promijenile su se odredbe o spojivosti pružanja tehničke pomoći s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(178)

Za razdoblje nakon 2007. promijenile su se odredbe o spojivosti pružanja tehničke pomoći s unutarnjim tržištem.

| (179) | Pružanje tehničke pomoći uređeno je u odjeljku IV.K Smjernica 2007. – 2013. Potpore su koristile mljekarama u saveznim pokrajinama koje naplaćuju pristojbu za mlijeko. U slučaju mljekara riječ je o poduzetnicima iz sektora prerade i stavljanja poljoprivrednih proizvoda na tržište (vidjeti i uvodnu izjavu 175.). |
| --- | --- |

(179)

Pružanje tehničke pomoći uređeno je u odjeljku IV.K Smjernica 2007. – 2013. Potpore su koristile mljekarama u saveznim pokrajinama koje naplaćuju pristojbu za mlijeko. U slučaju mljekara riječ je o poduzetnicima iz sektora prerade i stavljanja poljoprivrednih proizvoda na tržište (vidjeti i uvodnu izjavu 175.).

| (180) | U pogledu potpora od kojih su koristi ostvarila poduzeća za stavljanje proizvoda na tržište i preradu primjenjuje se točka 105. Smjernica 2007. – 2013. u vezi s člankom 5. Uredbe Komisije (EZ) br. 70/2001 (45) kao propis na kojem se temelji spojivost s unutarnjim tržištem. Za razdoblje od stupanja na snagu Uredbe Komisije (EZ) br. 800/2008 (46) točku 105. potrebno je tumačiti kao upućivanje na njezine članke 26. i 27. |
| --- | --- |

(180)

U pogledu potpora od kojih su koristi ostvarila poduzeća za stavljanje proizvoda na tržište i preradu primjenjuje se točka 105. Smjernica 2007. – 2013. u vezi s člankom 5. Uredbe Komisije (EZ) br. 70/2001 (45) kao propis na kojem se temelji spojivost s unutarnjim tržištem. Za razdoblje od stupanja na snagu Uredbe Komisije (EZ) br. 800/2008 (46) točku 105. potrebno je tumačiti kao upućivanje na njezine članke 26. i 27.

45

46

| (181) | Članak 5. Uredbe (EZ) br. 70/2001 te članci 26. i 27. Uredbe (EZ) br. 800/2008 odnose se na usluge u obliku savjetovanja. Međutim, u predmetnom slučaju sa stajališta mljekara nije riječ o savjetovanju, nego, kako je već navedeno u uvodnim izjavama 175. do 177., o zastupanju interesa. |
| --- | --- |

(181)

Članak 5. Uredbe (EZ) br. 70/2001 te članci 26. i 27. Uredbe (EZ) br. 800/2008 odnose se na usluge u obliku savjetovanja. Međutim, u predmetnom slučaju sa stajališta mljekara nije riječ o savjetovanju, nego, kako je već navedeno u uvodnim izjavama 175. do 177., o zastupanju interesa.

| (182) | Uostalom, spojivost s unutarnjim tržištem ne proizlazi ni iz drugih propisa, osim propisa koje su navele zainteresirane strane (a Njemačka se nije pozvala ni na druge propise o spojivosti). Stoga djelatnosti VDM-a u područjima „savjetovanje državnih tijela” te „normizacija i standardizacija” u razdoblju 2007. – 2013. nisu spojive s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(182)

Uostalom, spojivost s unutarnjim tržištem ne proizlazi ni iz drugih propisa, osim propisa koje su navele zainteresirane strane (a Njemačka se nije pozvala ni na druge propise o spojivosti). Stoga djelatnosti VDM-a u područjima „savjetovanje državnih tijela” te „normizacija i standardizacija” u razdoblju 2007. – 2013. nisu spojive s unutarnjim tržištem.

| (183) | Komisija je stoga zaključila da potpore koje su u razdoblju nakon 2007. dodijeljene poduzećima u sektoru prerade i stavljanja proizvoda na tržište nisu spojive s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(183)

Komisija je stoga zaključila da potpore koje su u razdoblju nakon 2007. dodijeljene poduzećima u sektoru prerade i stavljanja proizvoda na tržište nisu spojive s unutarnjim tržištem.

Druga podmjera (razdoblje 2001. – 2006.): Pružanje općih informacija

Druga podmjera (razdoblje 2001. – 2006.): Pružanje općih informacija

| (184) | Spojivost potpora dodijeljenih za pružanje općih informacija (uvodne izjave 59. i 60.) mogla bi možda postojati na temelju odredbi o pružanju tehničke pomoći. |
| --- | --- |

(184)

Spojivost potpora dodijeljenih za pružanje općih informacija (uvodne izjave 59. i 60.) mogla bi možda postojati na temelju odredbi o pružanju tehničke pomoći.

| (185) | Kako je već prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 175., pružanje tehničke pomoći uređeno je u odjeljku 14. Smjernica Zajednice 2000. – 2006. |
| --- | --- |

(185)

Kako je već prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 175., pružanje tehničke pomoći uređeno je u odjeljku 14. Smjernica Zajednice 2000. – 2006.

| (186) | Odgovarajući odjeljak 14. vrijedi, među ostalim, za potpore povezane s djelatnostima prerade i stavljanja poljoprivrednih proizvoda na tržište (vidjeti uvodnu izjavu 175.). |
| --- | --- |

(186)

Odgovarajući odjeljak 14. vrijedi, među ostalim, za potpore povezane s djelatnostima prerade i stavljanja poljoprivrednih proizvoda na tržište (vidjeti uvodnu izjavu 175.).

| (187) | Komisija pretpostavlja da se mjerom dugoročno pridonijelo gospodarskoj održivosti sektora, pri čemu je mogla imati samo mali učinak na uvjete tržišnog natjecanja (točka 14.1. druga rečenica Smjernica Zajednice 2000. – 2006.). |
| --- | --- |

(187)

Komisija pretpostavlja da se mjerom dugoročno pridonijelo gospodarskoj održivosti sektora, pri čemu je mogla imati samo mali učinak na uvjete tržišnog natjecanja (točka 14.1. druga rečenica Smjernica Zajednice 2000. – 2006.).

| (188) | Potpora je dodijeljena za pokrivanje troškova pružanja općih informacija. |
| --- | --- |

(188)

Potpora je dodijeljena za pokrivanje troškova pružanja općih informacija.

| (189) | Prihvatljivi troškovi nastali u okviru pružanja tehničke pomoći konačno su navedeni u pet alineja točke 14.1. Smjernica 2000. – 2006. Predmetno pružanje informacija može se smatrati mjerom širenja novih metoda u smislu pete alineje. Tekst pete alineje može se široko tumačiti u pogledu pojma „širenje novih metoda”. Dodatak „kao, na primjer, pilot-projekti ili pokazni projekt u primjerenom, manjem opsegu” ne treba tumačiti kao ograničenje, nego u skladu s tekstom („na primjer”) samo kao primjer. U tom se pogledu pružanje općih informacija, a posebno objavljivanje znanstvenih saznanja te generičkih činjeničnih podataka o mlijeku u općenito razumljivom obliku, može smatrati sličnim širenju novih metoda. Propisom o spojivosti iz točke 14.1. doista je ispunjena svrha da se dopusti poticanje mjera kojima se, kao i mjerama iz ovog predmeta, korisnike obavješćuje o novim tehnikama u različitim područjima koja su relevantna za poljoprivredu, kao npr. o dobroj poljoprivrednoj praksi ili zaštiti životinja na mljekarskim farmama (usp. uvodnu izjavu 59.). |
| --- | --- |

(189)

Prihvatljivi troškovi nastali u okviru pružanja tehničke pomoći konačno su navedeni u pet alineja točke 14.1. Smjernica 2000. – 2006. Predmetno pružanje informacija može se smatrati mjerom širenja novih metoda u smislu pete alineje. Tekst pete alineje može se široko tumačiti u pogledu pojma „širenje novih metoda”. Dodatak „kao, na primjer, pilot-projekti ili pokazni projekt u primjerenom, manjem opsegu” ne treba tumačiti kao ograničenje, nego u skladu s tekstom („na primjer”) samo kao primjer. U tom se pogledu pružanje općih informacija, a posebno objavljivanje znanstvenih saznanja te generičkih činjeničnih podataka o mlijeku u općenito razumljivom obliku, može smatrati sličnim širenju novih metoda. Propisom o spojivosti iz točke 14.1. doista je ispunjena svrha da se dopusti poticanje mjera kojima se, kao i mjerama iz ovog predmeta, korisnike obavješćuje o novim tehnikama u različitim područjima koja su relevantna za poljoprivredu, kao npr. o dobroj poljoprivrednoj praksi ili zaštiti životinja na mljekarskim farmama (usp. uvodnu izjavu 59.).

| (190) | Komisija pretpostavlja da su te potpore načelno bile na raspolaganju svim fizičkim i pravnim osobama koje imaju pravo na bespovratna sredstva u predmetnom području na temelju objektivno definiranih kriterija (točka 14.2. prva rečenica Smjernica Zajednice 2000. – 2006.), tj. da one mogu bez ograničenja ostvariti koristi od pružanja informacija. |
| --- | --- |

(190)

Komisija pretpostavlja da su te potpore načelno bile na raspolaganju svim fizičkim i pravnim osobama koje imaju pravo na bespovratna sredstva u predmetnom području na temelju objektivno definiranih kriterija (točka 14.2. prva rečenica Smjernica Zajednice 2000. – 2006.), tj. da one mogu bez ograničenja ostvariti koristi od pružanja informacija.

| (191) | Njemačka je zajamčila da ukupan iznos potpore koji je dodijeljen u razdoblju 2001. – 2006. nije premašivao 100 000 EUR po korisniku tijekom razdoblja od tri godine. Ako je poduzetnicima koji su obuhvaćeni područjem primjene definicije malih i srednjih poduzetnika (47) koju je utvrdila Komisija dodijeljen iznos veći od 100 000 EUR, najviša dopuštena stopa potpore nije premašila 50 % prihvatljivih troškova. Za obračun iznosa potpore uzeti su u obzir korisnici koji su iskoristili takve usluge, tj. mljekare u saveznim pokrajinama u kojima se naplaćuje pristojba za mlijeko. |
| --- | --- |

(191)

Njemačka je zajamčila da ukupan iznos potpore koji je dodijeljen u razdoblju 2001. – 2006. nije premašivao 100 000 EUR po korisniku tijekom razdoblja od tri godine. Ako je poduzetnicima koji su obuhvaćeni područjem primjene definicije malih i srednjih poduzetnika (47) koju je utvrdila Komisija dodijeljen iznos veći od 100 000 EUR, najviša dopuštena stopa potpore nije premašila 50 % prihvatljivih troškova. Za obračun iznosa potpore uzeti su u obzir korisnici koji su iskoristili takve usluge, tj. mljekare u saveznim pokrajinama u kojima se naplaćuje pristojba za mlijeko.

47

| (192) | Komisija je zaključila da su potporama ocijenjenima u ovom odjeljku ispunjeni relevantni uvjeti Smjernica Zajednice 2000. – 2006.i stoga su u razdoblju 2001. – 2006. one bile spojive s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(192)

Komisija je zaključila da su potporama ocijenjenima u ovom odjeljku ispunjeni relevantni uvjeti Smjernica Zajednice 2000. – 2006.i stoga su u razdoblju 2001. – 2006. one bile spojive s unutarnjim tržištem.

Druga podmjera (razdoblje nakon 2007.): Pružanje općih informacija

Druga podmjera (razdoblje nakon 2007.): Pružanje općih informacija

| (193) | Kao i za prethodno navedeno razdoblje za potpore djelatnostima pružanja općih informacija uzimaju se u obzir odredbe o pružanju tehničke pomoći. |
| --- | --- |

(193)

Kao i za prethodno navedeno razdoblje za potpore djelatnostima pružanja općih informacija uzimaju se u obzir odredbe o pružanju tehničke pomoći.

| (194) | Pružanje tehničke pomoći uređeno je u odjeljku IV.K Smjernica 2007. – 2013. Potpore su koristile mljekarama u saveznim pokrajinama koje naplaćuju pristojbu za mlijeko. U slučaju mljekara riječ je o poduzetnicima iz sektora prerade i stavljanja poljoprivrednih proizvoda na tržište (vidjeti i uvodnu izjavu 175.). |
| --- | --- |

(194)

Pružanje tehničke pomoći uređeno je u odjeljku IV.K Smjernica 2007. – 2013. Potpore su koristile mljekarama u saveznim pokrajinama koje naplaćuju pristojbu za mlijeko. U slučaju mljekara riječ je o poduzetnicima iz sektora prerade i stavljanja poljoprivrednih proizvoda na tržište (vidjeti i uvodnu izjavu 175.).

| (195) | U Smjernicama 2007. – 2013. prije svega je predviđeno da Komisija ni u kojem slučaju ne odobrava potpore velikim poduzećima (točka 106. Smjernica 2007. – 2013.) te je time isključeno proglašenje spojivosti za velika poduzeća. Potrebno je još ispitati jesu li potpore dodijeljene malim i srednjim poduzetnicima spojive s unutarnjim tržištem. U nastavku je stoga ispitivanje spojivosti ograničeno na potpore dodijeljene malim i srednjim poduzetnicima. |
| --- | --- |

(195)

U Smjernicama 2007. – 2013. prije svega je predviđeno da Komisija ni u kojem slučaju ne odobrava potpore velikim poduzećima (točka 106. Smjernica 2007. – 2013.) te je time isključeno proglašenje spojivosti za velika poduzeća. Potrebno je još ispitati jesu li potpore dodijeljene malim i srednjim poduzetnicima spojive s unutarnjim tržištem. U nastavku je stoga ispitivanje spojivosti ograničeno na potpore dodijeljene malim i srednjim poduzetnicima.

| (196) | U pogledu potpora koje su koristile mljekarama, tj. poduzećima iz sektora prerade i stavljanja proizvoda na tržište, u točki 105. Smjernica 2007. – 2013. upućuje se na relevantne odredbe članka 5. Uredbe (EZ) br. 70/2001. Za razdoblje od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 800/2008 taj je propis potrebno tumačiti kao upućivanje na njezine članke 26. i 27. |
| --- | --- |

(196)

U pogledu potpora koje su koristile mljekarama, tj. poduzećima iz sektora prerade i stavljanja proizvoda na tržište, u točki 105. Smjernica 2007. – 2013. upućuje se na relevantne odredbe članka 5. Uredbe (EZ) br. 70/2001. Za razdoblje od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 800/2008 taj je propis potrebno tumačiti kao upućivanje na njezine članke 26. i 27.

| (197) | Ni u jednom od navedenih propisa iz uredbi (EZ) br. 70/2001 i (EZ) br. 800/2008 nije predviđeno pružanje općih informacija. |
| --- | --- |

(197)

Ni u jednom od navedenih propisa iz uredbi (EZ) br. 70/2001 i (EZ) br. 800/2008 nije predviđeno pružanje općih informacija.

| (198) | Komisija ne može utvrditi ni druge propise prava Unije u kojima je u određenom slučaju predviđena spojivost takvih potpora dodijeljenih poduzećima iz sektora prerade i stavljanja proizvoda na tržište s unutarnjim tržištem (a Njemačka se nije pozvala ni na druge propise o spojivosti). |
| --- | --- |

(198)

Komisija ne može utvrditi ni druge propise prava Unije u kojima je u određenom slučaju predviđena spojivost takvih potpora dodijeljenih poduzećima iz sektora prerade i stavljanja proizvoda na tržište s unutarnjim tržištem (a Njemačka se nije pozvala ni na druge propise o spojivosti).

| (199) | Komisija je zaključila da potpore koje su u razdoblju nakon 2007. dodijeljene poduzećima u sektoru prerade i stavljanja proizvoda na tržište, tj. mljekarama, nisu bile spojive s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(199)

Komisija je zaključila da potpore koje su u razdoblju nakon 2007. dodijeljene poduzećima u sektoru prerade i stavljanja proizvoda na tržište, tj. mljekarama, nisu bile spojive s unutarnjim tržištem.

Parafiskalna davanja

Parafiskalna davanja

| (200) | Budući da su se državne potpore financirale iz parafiskalnih davanja (vidjeti uvodne izjave 13. do 17.), Komisija mora ispitati poticane mjere, odnosno potpore, i njihov način financiranja. Ako je način financiranja potpora, prije svega obveznim doprinosima, sastavni dio mjera potpore, pri ispitivanju mjere potpore Komisija mora uzeti u obzir i način financiranja potpore (48). |
| --- | --- |

(200)

Budući da su se državne potpore financirale iz parafiskalnih davanja (vidjeti uvodne izjave 13. do 17.), Komisija mora ispitati poticane mjere, odnosno potpore, i njihov način financiranja. Ako je način financiranja potpora, prije svega obveznim doprinosima, sastavni dio mjera potpore, pri ispitivanju mjere potpore Komisija mora uzeti u obzir i način financiranja potpore (48).

48

| (201) | Kako bi se davanje ili dio davanja moglo smatrati sastavnim dijelom mjere potpore, u skladu s relevantnim nacionalnim propisom između davanja i potpore mora nužno postojati obvezna povezana upotreba tako da se prihod od davanja nužno upotrebljava za financiranje potpore (49) te iznos davanja mora izravno utjecati na iznos državne potpore (50). |
| --- | --- |

(201)

Kako bi se davanje ili dio davanja moglo smatrati sastavnim dijelom mjere potpore, u skladu s relevantnim nacionalnim propisom između davanja i potpore mora nužno postojati obvezna povezana upotreba tako da se prihod od davanja nužno upotrebljava za financiranje potpore (49) te iznos davanja mora izravno utjecati na iznos državne potpore (50).

49

50

| (202) | Ta je dva kriterija potrebno primijeniti na čitavo razdoblje ispitivanja. |
| --- | --- |

(202)

Ta je dva kriterija potrebno primijeniti na čitavo razdoblje ispitivanja.

| (203) | Čini se da je prvi kriterij ispunjen jer u skladu s člankom 22. stavkom 1. MFG-a savezne pokrajine mogu naplaćivati predmetna parafiskalna davanja. Istodobno je u članku 22. stavcima 2. i 2.a MFG-a detaljnije utvrđeno koje se mjere mogu financirati iz prihoda od pristojbe. Komisija je stoga utvrdila da su prihodi od pristojbe namjenski i da se smiju upotrebljavati samo za konkretne, zakonom propisane svrhe. Uzimajući u obzir pozitivnu odluku i ovu Odluku Komisija pretpostavlja da je u slučaju mjera potpore poduzetih u ovom kontekstu uglavnom riječ o državnim potporama. Osim toga, određivanjem svrhe isključena je upotreba sredstava od pristojbe za druge zadaće države koje nisu navedene u članku 22. stavcima 2. i 2.a MFG-a. |
| --- | --- |

(203)

Čini se da je prvi kriterij ispunjen jer u skladu s člankom 22. stavkom 1. MFG-a savezne pokrajine mogu naplaćivati predmetna parafiskalna davanja. Istodobno je u članku 22. stavcima 2. i 2.a MFG-a detaljnije utvrđeno koje se mjere mogu financirati iz prihoda od pristojbe. Komisija je stoga utvrdila da su prihodi od pristojbe namjenski i da se smiju upotrebljavati samo za konkretne, zakonom propisane svrhe. Uzimajući u obzir pozitivnu odluku i ovu Odluku Komisija pretpostavlja da je u slučaju mjera potpore poduzetih u ovom kontekstu uglavnom riječ o državnim potporama. Osim toga, određivanjem svrhe isključena je upotreba sredstava od pristojbe za druge zadaće države koje nisu navedene u članku 22. stavcima 2. i 2.a MFG-a.

| (204) | U pogledu pitanja utječe li iznos pristojbe izravno na iznos državne potpore potrebno je uputiti na članak 22. stavak 3. MFG-a u skladu s kojim je prihode od pristojbe potrebno držati odvojeno te se ne smiju upotrebljavati za administrativne izdatke pokrajinskih nadležnih tijela. U skladu s informacijama koje je dostavila Njemačka mjere ocijenjene ovom Odlukom ne financiraju se iz drugih državnih sredstava osim iz sredstava od pristojbe za mlijeko. Stoga Komisija zaključuje da iznos pristojbe doista izravno utječe na iznos državne potpore. |
| --- | --- |

(204)

U pogledu pitanja utječe li iznos pristojbe izravno na iznos državne potpore potrebno je uputiti na članak 22. stavak 3. MFG-a u skladu s kojim je prihode od pristojbe potrebno držati odvojeno te se ne smiju upotrebljavati za administrativne izdatke pokrajinskih nadležnih tijela. U skladu s informacijama koje je dostavila Njemačka mjere ocijenjene ovom Odlukom ne financiraju se iz drugih državnih sredstava osim iz sredstava od pristojbe za mlijeko. Stoga Komisija zaključuje da iznos pristojbe doista izravno utječe na iznos državne potpore.

| (205) | Ako su pristojbe sastavni dio mjere potpore, Komisija mora ispitati postoji li pritom diskriminacija između uvezenih i domaćih proizvoda (51) ili izvezenih domaćih proizvoda i domaćih proizvoda koji se stavljaju na domaće tržište (52). |
| --- | --- |

(205)

Ako su pristojbe sastavni dio mjere potpore, Komisija mora ispitati postoji li pritom diskriminacija između uvezenih i domaćih proizvoda (51) ili izvezenih domaćih proizvoda i domaćih proizvoda koji se stavljaju na domaće tržište (52).

51

52

| (206) | Pristojba za mlijeko ne naplaćuje se za uvezene proizvode. Stoga se mjerama potpore u okviru MFG-a uvezeni proizvodi ne stavljaju u nepovoljniji položaj. |
| --- | --- |

(206)

Pristojba za mlijeko ne naplaćuje se za uvezene proizvode. Stoga se mjerama potpore u okviru MFG-a uvezeni proizvodi ne stavljaju u nepovoljniji položaj.

| (207) | Osim toga, potpora za mlijeko mogla bi se smatrati diskriminirajućom domaćom naplatom pristojbe kojom se krši članak 110. UFEU-a ako se pristojba za mlijeko samo djelomično namiruje iz prednosti koje proizlaze iz upotrebe prihoda od te pristojbe, kao što je to slučaj kod robe proizvedene i prerađene na domaćem tržištu, čime se izvezeni domaći proizvodi stavljaju u nepovoljniji položaj. Njemačka nadležna tijela izjavila su da, prema njihovim saznanjima, poduzetnici koji izvoze mliječne proizvode nisu stavljeni u nepovoljniji položaj zbog naplate pristojbe. Ako u budućnosti neki poduzetnik koji izvozi mliječne proizvode dokaže da je zbog naplate pristojbe stavljen u nepovoljniji položaj, Njemačka jamči da će mu se odgovarajući iznosi pristojbe nadoknaditi. Na temelju toga Komisija pretpostavlja da je isključena diskriminacija. |
| --- | --- |

(207)

Osim toga, potpora za mlijeko mogla bi se smatrati diskriminirajućom domaćom naplatom pristojbe kojom se krši članak 110. UFEU-a ako se pristojba za mlijeko samo djelomično namiruje iz prednosti koje proizlaze iz upotrebe prihoda od te pristojbe, kao što je to slučaj kod robe proizvedene i prerađene na domaćem tržištu, čime se izvezeni domaći proizvodi stavljaju u nepovoljniji položaj. Njemačka nadležna tijela izjavila su da, prema njihovim saznanjima, poduzetnici koji izvoze mliječne proizvode nisu stavljeni u nepovoljniji položaj zbog naplate pristojbe. Ako u budućnosti neki poduzetnik koji izvozi mliječne proizvode dokaže da je zbog naplate pristojbe stavljen u nepovoljniji položaj, Njemačka jamči da će mu se odgovarajući iznosi pristojbe nadoknaditi. Na temelju toga Komisija pretpostavlja da je isključena diskriminacija.

| (208) | Komisija je stoga utvrdila da se pristojbom ne krše odredbe članka 110. UFEU-a (53). |
| --- | --- |

(208)

Komisija je stoga utvrdila da se pristojbom ne krše odredbe članka 110. UFEU-a (53).

53

| (209) | Osim toga, mora se ispitati je li naplata pristojbe za mlijeko protivna ciljevima zajedničke organizacije tržišta u poljoprivrednom sektoru. U tom se pogledu mora utvrditi utječe li se pristojbama za mlijeko na cijene domaćih gotovih proizvoda te postoji li stoga diskriminacija između domaćih i uvezenih proizvoda (54). U tom je pogledu Komisija utvrdila da maloprodajna cijena mlijeka u Njemačkoj očito nije niža od 0,45 EUR po litri. Pristojba za mlijeko ne iznosi više od 0,0015 EUR po kilogramu te tako čini samo mali dio prodajne cijene. Komisija stoga zaključuje da naplata pristojbe za mlijeko nije u suprotnosti s ciljevima predmetne zajedničke organizacije tržišta. |
| --- | --- |

(209)

Osim toga, mora se ispitati je li naplata pristojbe za mlijeko protivna ciljevima zajedničke organizacije tržišta u poljoprivrednom sektoru. U tom se pogledu mora utvrditi utječe li se pristojbama za mlijeko na cijene domaćih gotovih proizvoda te postoji li stoga diskriminacija između domaćih i uvezenih proizvoda (54). U tom je pogledu Komisija utvrdila da maloprodajna cijena mlijeka u Njemačkoj očito nije niža od 0,45 EUR po litri. Pristojba za mlijeko ne iznosi više od 0,0015 EUR po kilogramu te tako čini samo mali dio prodajne cijene. Komisija stoga zaključuje da naplata pristojbe za mlijeko nije u suprotnosti s ciljevima predmetne zajedničke organizacije tržišta.

54

Zaključak

Zaključak

| (210) | U skladu s člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 659/1999 ovlasti Komisije u vezi s povratom potpore podliježu roku zastare od deset godina. U skladu s člankom 15. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 659/1999 „rok zastare se prekida bilo kojom radnjom koju Komisija poduzme u vezi s nezakonitom potporom”. |
| --- | --- |

(210)

U skladu s člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 659/1999 ovlasti Komisije u vezi s povratom potpore podliježu roku zastare od deset godina. U skladu s člankom 15. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 659/1999 „rok zastare se prekida bilo kojom radnjom koju Komisija poduzme u vezi s nezakonitom potporom”.

| (211) | Nakon što je Njemačka dostavila godišnje izvješće za 2010. o državnim potporama u poljoprivrednom sektoru, Komisija je dopisom od 28. studenoga 2011. od Njemačke zatražila dodatne informacije o programu. Tom je radnjom Komisija prekinula rok zastare. Stoga se ova odluka, u skladu s rokom zastare od deset godina koji je naveden u prethodnoj uvodnoj izjavi, odnosi na razdoblje od 28. studenoga 2001. |
| --- | --- |

(211)

Nakon što je Njemačka dostavila godišnje izvješće za 2010. o državnim potporama u poljoprivrednom sektoru, Komisija je dopisom od 28. studenoga 2011. od Njemačke zatražila dodatne informacije o programu. Tom je radnjom Komisija prekinula rok zastare. Stoga se ova odluka, u skladu s rokom zastare od deset godina koji je naveden u prethodnoj uvodnoj izjavi, odnosi na razdoblje od 28. studenoga 2001.

| (212) | Komisija je utvrdila da je Njemačka nezakonito dodijelila potpore protivno člancima 107. i 108. UFEU-a. Te su potpore koristile poduzetnicima u sektoru prerade i stavljanja mlijeka na tržište u cijeloj Njemačkoj. Te su potpore djelomično spojive s unutarnjim tržištem (uvodna izjava 192.), a djelomično nisu spojive s unutarnjim tržištem (uvodne izjave 177., 183. i 199.). |
| --- | --- |

(212)

Komisija je utvrdila da je Njemačka nezakonito dodijelila potpore protivno člancima 107. i 108. UFEU-a. Te su potpore koristile poduzetnicima u sektoru prerade i stavljanja mlijeka na tržište u cijeloj Njemačkoj. Te su potpore djelomično spojive s unutarnjim tržištem (uvodna izjava 192.), a djelomično nisu spojive s unutarnjim tržištem (uvodne izjave 177., 183. i 199.).

| (213) | U svrhu povrata potpora koje nisu spojive s unutarnjim tržištem Komisija smatra razboritom sljedeću metodu: plaćanja iz sredstava od pristojbe za mlijeko VDM-u za mjere koje je on poduzeo potrebno je razmjerno uplaćenim iznosima pristojbe za mlijeko predmetnih mljekara podijeliti na potonje kako bi se utvrdile potpore koje je potrebno vratiti. Komisija je spremna s Njemačkom razgovarati o drugim metodama podjele predmetnih sredstava na korisnike potpore, |
| --- | --- |

(213)

U svrhu povrata potpora koje nisu spojive s unutarnjim tržištem Komisija smatra razboritom sljedeću metodu: plaćanja iz sredstava od pristojbe za mlijeko VDM-u za mjere koje je on poduzeo potrebno je razmjerno uplaćenim iznosima pristojbe za mlijeko predmetnih mljekara podijeliti na potonje kako bi se utvrdile potpore koje je potrebno vratiti. Komisija je spremna s Njemačkom razgovarati o drugim metodama podjele predmetnih sredstava na korisnike potpore,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Financijska potpora koju je Njemačka preko saveza Verband der Milchwirtschaft e.V. dodijelila znanstvenicima ne predstavlja potporu u smislu članka 107. stavka 1 UFEU-a.

Financijska potpora koju je Njemačka preko saveza Verband der Milchwirtschaft e.V. dodijelila za predavanja održana na Veleučilištu u Hannoveru ne predstavlja potporu u smislu članka 107. stavka 1 UFEU-a.

Financijske potpore koje je Njemačka dodijelila za djelatnosti saveza Verband der Milchwirtschaft e.V. kao pružatelja općih informacija i savjetodavne usluge saveza Verband der Milchwirtschaft e.V. pružene državnim tijelima te u pogledu normizacije i standardizacije predstavljaju potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

Članak 2.

Potpore koje je Njemačka nezakonito dodijelila za djelatnost saveza Verband der Milchwirtschaft e.V. kao pružatelja općih informacija između 28. studenoga 2001. i 31. prosinca 2006. protivno članku 108. stavku 3 UFEU-a spojive su s unutarnjim tržištem.

Članak 3.

Potpore koje je Njemačka nezakonito dodijelila za savjetodavne usluge saveza Verband der Milchwirtschaft e.V. pružene državnim tijelima te za normizaciju i standardizaciju protivno članku 108. stavku 3 UFEU-a nisu spojive s unutarnjim tržištem.

Potpore koje je Njemačka nezakonito dodijelila za funkciju saveza Verband der Milchwirtschaft e.V. kao pružatelja općih informacija u razdoblju nakon 1. siječnja 2007. protivno članku 108. stavku 3 UFEU-a nisu spojive s unutarnjim tržištem.

Članak 4.

1.   Njemačka je obvezna od korisnika zatražiti povrat potpora koje nisu spojive s unutarnjim tržištem, a koje su dodijeljene u okviru programa potpore iz članka 3.

2.   Na iznos koji je potrebno vratiti obračunavaju se kamate od datuma kada su stavljeni na raspolaganje korisniku do njihova stvarnog povrata.

3.   Kamate se izračunavaju na temelju složenog kamatnog računa u skladu s poglavljem V. Uredbe (EZ) br. 794/2004 i Uredbom Komisije (EZ) br. 271/2008 (55) o izmjeni Uredbe (EZ) br. 794/2004.

4.   Njemačka mora obustaviti sva preostala plaćanja potpore u okviru programa iz članka 3., s učinkom od datuma donošenja ove Odluke.

Članak 5.

1.   Povrat potpore dodijeljene u okviru programa iz članka 3. stupa na snagu odmah i odmah proizvodi učinak.

2.   Njemačka mora osigurati da se ova Odluka provede u roku od četiri mjeseca od dana njezine objave.

Članak 6.

1.   U roku od dva mjeseca od objave ove Odluke Njemačka dostavlja Komisiji sljedeće podatke:

| (a) | popis korisnika koji su primili potporu u okviru programa iz članka 3. te ukupni iznos potpore koji je svaki od njih primio u okviru programa; |
| --- | --- |

(a)

popis korisnika koji su primili potporu u okviru programa iz članka 3. te ukupni iznos potpore koji je svaki od njih primio u okviru programa;

| (b) | ukupni iznos (glavnicu i kamatu) koji svaki korisnik treba vratiti; |
| --- | --- |

(b)

ukupni iznos (glavnicu i kamatu) koji svaki korisnik treba vratiti;

| (c) | detaljan opis već poduzetih i planiranih mjera kojima će se ispuniti uvjeti iz ove Odluke; |
| --- | --- |

(c)

detaljan opis već poduzetih i planiranih mjera kojima će se ispuniti uvjeti iz ove Odluke;

| (d) | dokumente kojima se dokazuje da je korisnicima naređen povrat potpore. |
| --- | --- |

(d)

dokumente kojima se dokazuje da je korisnicima naređen povrat potpore.

2.   Njemačka obavješćuje Komisiju o napretku nacionalnih mjera poduzetih radi provedbe ove Odluke do potpunog povrata potpore dodijeljene u okviru programa iz članka 3. Na zahtjev Komisije dužna je odmah dostaviti informacije o već poduzetim i planiranim mjerama u svrhu usklađivanja s ovom Odlukom. Dužna je dostaviti i detaljne podatke o iznosima potpore i kamata koje su korisnici već vratili.

Članak 7.

Ova je Odluka upućena Saveznoj Republici Njemačkoj.

Njemačkoj se nalaže da bez odgode korisnicima dostavi primjerak ove Odluke.

Sastavljeno u Bruxellesu 16. prosinca 2015.

Za Komisiju

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  
  SL C 7, 10.1.2014., str. 8.

1

(2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 108. ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 83, 27.3.1999., str. 1.).

2

(3)  Vidjeti bilješku 1. Njemačkoj je prije toga dostavljen ispravak dopisom od 9. prosinca 2013.

3

(4)  http://www.idf-germany.com/der-verband/mitglieder-und-foerderer/

4

(5)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (SL L 299, 16.11.2007., str. 1.).

5

(6)  Presuda Suda od 26.1.2005., Piau/Komisija, T-193/02, ECLI:EU:T:2005:22, t. 69.; Komisija, Odluka od 26. travnja 2006., N277/2003 – Prijenos prava vlasništva nad zaštićenim prirodnim područjima.

6

(7)  U tom pogledu VDM upućuje na članak 5. stavak 3. Uredbe (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.).

7

(8)  VDM u tom pogledu upućuje na negospodarsku prirodu određivanja i izrade normi iz presude Suda od 12.12.2006., SELEX/Komisija, ECLI:EU:T:2006:387.

8

(9)  
  SL C 28, 1.2.2000., str. 2.

9

(10)  
  SL C 319, 27.12.2006., str. 1.

10

(11)  VDM u pogledu distribucije izvješća i statističkih podataka upućuje na Odluku Komisije od 27.7.2006., državna potpora N 425/09, t. 9. (na kraju).

11

(12)  VDM u pogledu Njemačke upućuje, na primjer, na državnu potporu N 571/2002 – Zakon o Fondu za poticanje prodaje poljoprivrednih proizvoda (njem. Absatzfondsgesetz).

12

Absatzfondsgesetz

(13)  Odluka Komisije 2014/416/EU od 9. travnja 2014. o sustavu državnih potpora SA.23257 (12/C) (bivši NN 8/10, bivši CP 157/07) koji provodi Francuska (međustrukovni sporazum sklopljen u okviru Francuskog udruženja za vrednovanje proizvoda i strukovnih sektora za hortikulturu i krajobraz – Val'Hor) (SL L 192, 1.7.2014., str. 59.).

13

(14)  Usp. presudu Suda od 30. svibnja 2013., Doux Elevage, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, t. 38.

14

(15)  Usp. presudu Suda od 18. svibnja 2002., Stardust Marine, C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, t. 52.

15

(16)  Presuda Suda od 15. srpnja 2004., Pearle BV, C-345/02, ECLI:EU:C:2004:448, t. 36.

16

(17)  Presuda Suda od 27. rujna 2012., Plans de Campagne, T-139/09, ECLI:EU:T:2012:496, t. 62.

17

(18)  Presuda Suda od 19. prosinca 2013., Vent de Colère, C-262/12, ECLI:EU:C:2013:851, t. 11., i mišljenje nezavisnog odvjetnika Jääskinena od 11. srpnja 2013., Vent de Colère, C-262/12, ECLI:EU:C:2013:469, i dr., t. 49.

18

(19)  Usp. presudu Suda od 15. srpnja 2007., Pearle BV, C-345/02, ECLI:EU:C:2004:448, t. 37.; presudu Suda od 30. svibnja 2013., Doux Elevage, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, t. 40.; Odluku 2014/416/EU.

19

(20)  Usp. presudu Suda od 15. srpnja 2004., Pearle BV, C-345/02, ECLI:EU:C:2004:448, t. 37.; presudu Suda od 30. svibnja 2013., Doux Elevage, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, t. 40.

20

(21)  
  SL C 8, 11.1.2012., str. 4.

21

(22)  Presuda Suda od 11. rujna 2007., Komisija/Savezna Republika Njemačka, C-318/05 ECLI:EU:C:2007:495, t. 68. Vidjeti i Odluku Komisije od 25. travnja 2001. u predmetu N 118/00 – Javne subvencije za profesionalne sportske saveze i Odluku Nadzornog tijela EFTA-e u predmetu 68123 – Norveška – Nasjonal digital læringsarena, 12. listopada 2011., str. 9.

22

Nasjonal digital læringsarena

(23)  Komunikacija Komisije o primjeni pravila o dodjeljivanju državnih potpora Europske unije na naknade koje se dodjeljuju za pružanje usluga od općega gospodarskog interesa, t. 27. (SL C 198, 27.6.2014., str. 1.).

23

(24)  Presuda Suda od 20. studenoga 2003., Ministère de l'Économie, des Finances et de l'Industrie/GEMO, C-126/01, ECLI:EU:C:2003:622, t. 23.

24

(25)  Presuda Suda od 20. studenoga 2003., Ministère de l'Économie, des Finances et de l'Industrie/GEMO, C-126/01, ECLI:EU:C:2003:622, t. 24.

25

(26)  Npr. članak 37. stavak 2. podstavak 3. Građevinskog zakonika (njem. Baugesetzbuch, BauGB), članak 17. stavci 1. i 2., članak 18. stavci 3. i 4. članak 22. stavak 5. Saveznog zakona o zaštiti prirode (njem. Bundesnaturschutzgesetz, BNatSchG), članak 2. stavak 7., članak 11. stavci 2. i 3., članak 12. stavak 7., članak 14. stavak 4. t. 2., članak 26. stavak 3, članak 35.a stavak 3. Općeg zakona o željeznici (njem. Allgemeines Eisenbahngesetz, AEG). U pogledu prethodnog članka 9. BNatSchG-a vidjeti presudu Saveznog upravnog suda od 29.4.1993., broj predmeta: 7 A 4/93, t. 22. („...za odluku u ‚savjetovanju’, za razliku od odluke u ‚suglasnosti’, nije potrebna suglasnost volja. To ne znači ništa više od (stručnog) saslušanja drugog nadležnog tijela koje je time dobilo priliku izraziti svoje stajalište u postupku”) i u pogledu prethodnog članka 18. stavka 2. podstavka 1. točke 2. AEG-a presude Saveznog upravnog suda od 31.10.2000., broj predmeta: 11 VR 12/00, t. 5. („Savjetovanje s podnositeljem zahtjeva propisano u članku 18. stavku 2. podstavku 1. točki 2. AEG-a, za koje za razliku od suglasnosti nije potrebna suglasnost volja...”) te od 7.2.2005., broj predmeta: 9 VR 15/04, t. 11. („Savjetovanje s podnositeljem zahtjeva koje je prema tome jedino potrebno [...] provelo je nadležno tijelo koje odobrava plan tako što je podnositelju zahtjeva [...] dalo priliku da iznese svoje stajalište”).

26

Baugesetzbuch

Bundesnaturschutzgesetz

Allgemeines Eisenbahngesetz

(27)  Vidjeti i članak 22. stavak 1. podstavak 6. MFG-a s upućivanjem na „ovlasti” vlada saveznih pokrajina (i mogućnost njihova prijenosa na najviša pokrajinska nadležna tijela) te članak 23. stavak 2. MFG-a prema kojem se pristojbe naplaćuju prema odredbama Poreznog zakonika (njem. Abgabenordnung, AO), za što je pak potrebno donošenje poreznog rješenja ili sličnog upravnog akta (usp. članke 122. i 251. AO-a). Nasuprot tome, u skladu s člankom 14. stavkom 3. MFG-a dužnosti javne vlasti ne smiju se prenijeti na pojedino pokrajinsko udruženje.

27

Abgabenordnung, AO

(28)  Pojedinačne uredbe saveznih pokrajina navedene su u uvodnim izjavama 21. do 28.

28

(29)  Presuda Suda od 30. svibnja 2013., Doux Elevage, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, t. 40.

29

(30)  Presuda Suda od 30. svibnja 2013., Doux Elevage, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, t. 31.

30

(31)  Presuda Suda od 30. svibnja 2013., Doux Elevage, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, t. 32.

31

(32)  Vidjeti npr. članak 6. stavak 3. Uredbe o pristojbi za mlijeko (BayMilchUmlV) od 17. listopada 2007.

32

(33)  Vidjeti npr. članak 5. Uredbe o pristojbi za mlijeko (BayMilchUmlV) od 17. listopada 2007.

33

(34)  Usp. presudu Suda od 11. rujna 2014., Komisija/Njemačka, C-527/12, ECLI:EU:C:2014:2193, t. 41. i 56.

34

(35)  Presuda Suda od 30. svibnja 2013., Doux Elevage, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, t. 32., 35. i 38.

35

(36)  Vidjeti sljedeće izjave na web-mjestu VDM-a (http://www.idf-germany.com/): „VDM u IDF-u zastupa interese sektora mlijeka”; „provedba i poticanje interesa mliječne industrije”; „zastupanje interesa u zakonodavnom postupku pred ministarstvima”;„...savjetovanje o svim mljekarskim pitanjima izravno ili neizravno koristi pojedinačnim proizvođačima mlijeka ili mljekarama”; „U svim međunarodnim tijelima... [VDM] osigurava da su njemački interesi uzimaju u obzir”; „[zadaća je] interese mliječne industrije, kao usuglašeno mišljenje, prenijeti njemačkim nadležnim tijelima”; „...poticati usklađenost njemačkih nadležnih tijela i mliječne industrije”; „VDM u velikoj mjeri pomaže mliječnoj industriji i nadležnim tijelima u pronalasku zajedničkog jezika”; „Kao zastupnik cjelokupnog sektora mlijeka VMD sudjeluje u normizaciji i standardizaciji...”; „Budući da njemačko Ministarstvo za hranu, poljoprivredu i zaštitu potrošača šalje njemačka izaslanstva na sjednice Odbora Codexa, u tom su pogledu preko VDM-a zastupljeni i interesi sektora mlijeka, a time i njegovih saveza članova”; „VDM zastupa stajalište mliječne industrije u politici”.

36

web

Codexa

(37)  Presuda Suda od 17. rujna 1980., Philip Morris Holland BV/Komisija, C-730/79; ECLI:EU:C:1980:209, t. 11. – 12.

37

(38)  Vidjeti posebno presudu Suda od 13. srpnja 1988., Francuska Republika/Komisija, 102/87, ECLI:EU:C:1988:391.

38

(39)  Presuda Suda od 14. siječnja 2015., Eventech Ltd/Parking Adjudicator, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, t. 67.

39

(40)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 927/2012 od 9. listopada 2012. o izmjeni Priloga I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL L 304, 31.10.2012., str. 1.).

40

(41)  Izvor: Eurostat.

41

(42)  Uredba Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. o provedbi Uredbe Vijeća (EU) 2015/1589 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 140, 30.4.2004., str. 1.).

42

(43)  Presuda Općeg suda od 30. travnja 2002., Gibraltar/Komisija, T-195/01 i T-207/01, ECLI:EU:T:2002:111, t. 111.

43

(44)  
  SL C 119, 22.5.2002., str. 22.

44

(45)  Uredba Komisije (EZ) br. 70/2001 od 12. siječnja 2001. o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u na državne potpore malim i srednjim poduzećima (SL L 10, 13.1.2001., str. 33.).

45

(46)  Uredba Komisije (EZ) br. 800/2008 od 6. kolovoza 2008. o ocjenjivanju određenih kategorija potpora sukladnima sa zajedničkim tržištem u primjeni članaka 87. i 88. Ugovora (Uredba o općem skupnom izuzeću) (SL L 214, 9.8.2008., str. 3.).

46

(47)  
  SL L 107, 30.4.1996., str. 4.

47

(48)  Presuda Općeg suda od 21. listopada 2003., Gibraltar/Komisija, C-261/01 i C-262/01, ECLI:EU:C:2003:571, t. 49.

48

(49)  Presuda Suda od 13. siječnja 2005., Streekgewest Westelijk Noord-Brabant, C-174/02, ECLI:EU:C:2005:10, t. 26.; presuda Suda od 27. listopada 2005., Nazairdis SAS e.a./Caisse nationale de l'organisation autonome d'assurance vieillesse des travailleurs non salariés des professions industrielles et commerciales (Organic), C-266/04 do C-270/04, C-276/04 i C-321/04 do C-325/04, ECLI:EU:C:2005:657, t. 46. do 49.

49

(50)  Presuda Suda od 13. siječnja 2005., Streekgewest Westelijk Noord-Brabant, C-174/02, ECLI:EU:C:2005:10 t. 28. te presuda Suda od 15. lipnja 2006., Air Liquide, spojeni predmeti C-393/04 i C-41/05, ECLI:EU:C:2006:403, t. 46.

50

(51)  U pogledu diskriminacije između domaćih i izvezenih proizvoda vidjeti, među ostalim, presudu Suda od 23. travnja 2002., Nygard, C-234/99, ECLI:EU:C:2002:244, t. 21. – 22.

51

(52)  U pogledu diskriminacije između domaćih i uvezenih proizvoda vidjeti presudu Suda od 11. ožujka 1992., Compagnie Commerciale de l'Ouest, spojeni predmeti C-78/90, C-79/90, C-80/90, C-81/90, C-82/90 i C-83/90, ECLI:EU:C:1992:118, t. 26.

52

(53)  Presuda Suda od 21. listopada 2003., Van Calster, C-261/01 i C-262/01, ECLI:EU:C:2003:571, t. 48.

53

(54)  Presuda Suda od 22. svibnja 2003., Freskot, C-355/00, ECLI:EU:C:2003:298, t. 18. – 32.

54

(55)  Uredba Komisije (EZ) br. 271/2008 od 30. siječnja 2008. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 794/2004 o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 93. Ugovora o EZ-u (SL L 82, 25.3.2008., str. 1.).

55

---