# Europeiska unionens L 114/2009

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2009.114.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 114 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 52 årgången7 maj 2009 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2009.114.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 114

Svensk utgåva

Lagstiftning

52 årgången7 maj 2009

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 369/2009 av den 6 maj 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 370/2009 av den 6 maj 2009 om ändring av förordning (EG) nr 795/2004 om tillämpningsföreskrifter för det system med samlat gårdsstöd som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 | 3 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/3/EG av den 11 mars 2009 om ändring av rådets direktiv 80/181/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning för måttenheter (
  1
  ) | 10 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

Kommissionens förordning (EG) nr 369/2009 av den 6 maj 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

*

Kommissionens förordning (EG) nr 370/2009 av den 6 maj 2009 om ändring av förordning (EG) nr 795/2004 om tillämpningsföreskrifter för det system med samlat gårdsstöd som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1782/2003

3

DIREKTIV

*

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/3/EG av den 11 mars 2009 om ändring av rådets direktiv 80/181/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning för måttenheter (
  1
  )

1

10

| | | IV   Andra rättsakter |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | | Eftas övervakningsmyndighet |
| | * | Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 368/06/KOL av den 29 november 2006 om försäljningen av den isländska statens aktier i Sementsverksmiðjan hf. (Island) | 14 |

IV   Andra rättsakter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Eftas övervakningsmyndighet

*

Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 368/06/KOL av den 29 november 2006 om försäljningen av den isländska statens aktier i Sementsverksmiðjan hf. (Island)

14

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 555/2008 av den 27 juni 2008 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 479/2008 av den 29 april 2008 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin när det gäller stödprogram, handel med tredjeländer, produktionskapacitet och kontroller inom vinsektorn (EUT L 170 av den 30.6.2008) | 23 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 555/2008 av den 27 juni 2008 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 479/2008 av den 29 april 2008 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin när det gäller stödprogram, handel med tredjeländer, produktionskapacitet och kontroller inom vinsektorn (EUT L 170 av den 30.6.2008)

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 7.5.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 114/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 114/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 369/2009

av den 6 maj 2009

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 7 maj 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 maj 2009.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MA | 71,9 |
| TN | 115,0 |
| TR | 141,3 |
| ZZ | 109,4 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 32,7 |
| TR | 135,3 |
| ZZ | 107,8 |
| 0709 90 70 | TR | 118,7 |
| ZZ | 118,7 |
| 0805 10 20 | EG | 41,2 |
| IL | 60,3 |
| MA | 46,8 |
| TN | 49,5 |
| TR | 98,3 |
| US | 55,4 |
| ZZ | 58,6 |
| 0805 50 10 | TR | 41,7 |
| ZA | 69,9 |
| ZZ | 55,8 |
| 0808 10 80 | AR | 77,4 |
| BR | 71,5 |
| CA | 114,7 |
| CL | 79,5 |
| CN | 94,5 |
| NZ | 102,5 |
| US | 121,6 |
| UY | 71,7 |
| ZA | 81,2 |
| ZZ | 90,5 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MA

71,9

TN

115,0

TR

141,3

ZZ

109,4

0707 00 05

JO

155,5

MA

32,7

TR

135,3

ZZ

107,8

0709 90 70

TR

118,7

ZZ

118,7

0805 10 20

EG

41,2

IL

60,3

MA

46,8

TN

49,5

TR

98,3

US

55,4

ZZ

58,6

0805 50 10

TR

41,7

ZA

69,9

ZZ

55,8

0808 10 80

AR

77,4

BR

71,5

CA

114,7

CL

79,5

CN

94,5

NZ

102,5

US

121,6

UY

71,7

ZA

81,2

ZZ

90,5

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 7.5.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 114/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 114/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 370/2009

av den 6 maj 2009

om ändring av förordning (EG) nr 795/2004 om tillämpningsföreskrifter för det system med samlat gårdsstöd som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1782/2003

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 73/2009 av den 19 januari 2009 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, om ändring av förordningarna (EG) nr 1290/2005, (EG) nr 247/2006 och (EG) nr 378/2007 samt om upphävande av förordning (EG) nr 1782/2003 (1), särskilt artikel 34.2 andra stycket och artikel 142 c, d och g, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 73/2009 fastställs nya regler för systemet med samlat gårdsstöd, vilka gäller från och med den 1 januari 2009. Tillämpningsföreskrifterna i kommissionens förordning (EG) nr 795/2004 (2) behöver därför ändras. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 73/2009 fastställs nya regler för systemet med samlat gårdsstöd, vilka gäller från och med den 1 januari 2009. Tillämpningsföreskrifterna i kommissionens förordning (EG) nr 795/2004 (2) behöver därför ändras.

| (2) | De definitioner som anges i artikel 2 förordning (EG) nr 795/2004 bör ta hänsyn till nya stödberättigande arealer inom systemet med samlat gårdsstöd. |
| --- | --- |

(2)

De definitioner som anges i artikel 2 förordning (EG) nr 795/2004 bör ta hänsyn till nya stödberättigande arealer inom systemet med samlat gårdsstöd.

| (3) | Bestämmelserna om stödberättigande i artikel 3b i förordning (EG) nr 795/2004 är föråldrade och bör utgå. I artikel 34.2 a i förordning (EG) nr 73/2009 anges emellertid att stödberättigande hektar får användas för annan verksamhet än jordbruksverksamhet. Det bör antas en ram med kriterier för alla medlemsstater. |
| --- | --- |

(3)

Bestämmelserna om stödberättigande i artikel 3b i förordning (EG) nr 795/2004 är föråldrade och bör utgå. I artikel 34.2 a i förordning (EG) nr 73/2009 anges emellertid att stödberättigande hektar får användas för annan verksamhet än jordbruksverksamhet. Det bör antas en ram med kriterier för alla medlemsstater.

| (4) | Genom förordning (EG) nr 73/2009 avskaffas kravet på arealuttag och vissa av de begränsningar som gällde för stödrättigheter från den nationella reserven, vilket gör att bestämmelserna om detta är föråldrade. |
| --- | --- |

(4)

Genom förordning (EG) nr 73/2009 avskaffas kravet på arealuttag och vissa av de begränsningar som gällde för stödrättigheter från den nationella reserven, vilket gör att bestämmelserna om detta är föråldrade.

| (5) | Artikel 7 i förordning (EG) nr 795/2004 bör förtydligas vad gäller hänvisningarna till rådets förordning (EG) nr 1782/2003 (3) och förordning (EG) nr 73/2009. |
| --- | --- |

(5)

Artikel 7 i förordning (EG) nr 795/2004 bör förtydligas vad gäller hänvisningarna till rådets förordning (EG) nr 1782/2003 (3) och förordning (EG) nr 73/2009.

| (6) | Förordning (EG) nr 73/2009 innehåller inte längre några särskilda regler för ansökan om samlat gårdsstöd under systemets första tillämpningsår. Därför bör de relevanta bestämmelserna i förordning (EG) nr 795/2004 anpassas. |
| --- | --- |

(6)

Förordning (EG) nr 73/2009 innehåller inte längre några särskilda regler för ansökan om samlat gårdsstöd under systemets första tillämpningsår. Därför bör de relevanta bestämmelserna i förordning (EG) nr 795/2004 anpassas.

| (7) | Om det arrende som avses i artiklarna 20 och 22 eller de program som avses i artikel 23 i förordning (EG) nr 795/2004 löper ut efter den sista dagen för ansökan under det första året då systemet med samlat gårdsstöd tillämpas bör tidsfristen för ansökan om fastställande av stödrättigheter förlängas, så att jordbrukarna ges den tid de behöver för att kunna lämna in ansökningar som återspeglar de faktiska förhållandena vid deras anläggningar. |
| --- | --- |

(7)

Om det arrende som avses i artiklarna 20 och 22 eller de program som avses i artikel 23 i förordning (EG) nr 795/2004 löper ut efter den sista dagen för ansökan under det första året då systemet med samlat gårdsstöd tillämpas bör tidsfristen för ansökan om fastställande av stödrättigheter förlängas, så att jordbrukarna ges den tid de behöver för att kunna lämna in ansökningar som återspeglar de faktiska förhållandena vid deras anläggningar.

| (8) | De regionala begränsningar som anges i artikel 26 i förordning (EG) nr 795/2004 bör anpassas efter artikel 43.1 i förordning (EG) nr 73/2009. |
| --- | --- |

(8)

De regionala begränsningar som anges i artikel 26 i förordning (EG) nr 795/2004 bör anpassas efter artikel 43.1 i förordning (EG) nr 73/2009.

| (9) | Bestämmelserna om obligatoriskt arealuttag har blivit föråldrade, men det bör under 2009 ges möjlighet till frivilligt arealuttag i enlighet med artikel 107 i förordning (EG) nr 1782/2003. |
| --- | --- |

(9)

Bestämmelserna om obligatoriskt arealuttag har blivit föråldrade, men det bör under 2009 ges möjlighet till frivilligt arealuttag i enlighet med artikel 107 i förordning (EG) nr 1782/2003.

| (10) | För de fall då medlemsstaterna beslutar att tillämpa artikel 72.4 i förordning (EG) nr 73/2009 bör det antas bestämmelser om inom vilken tidsfrist detta bör meddelas till kommissionen och vilka uppgifter meddelandet bör innehålla. |
| --- | --- |

(10)

För de fall då medlemsstaterna beslutar att tillämpa artikel 72.4 i förordning (EG) nr 73/2009 bör det antas bestämmelser om inom vilken tidsfrist detta bör meddelas till kommissionen och vilka uppgifter meddelandet bör innehålla.

| (11) | Det bör antas bestämmelser för de nya medlemsstater som går över från systemet för enhetlig arealersättning till systemet med samlat gårdsstöd. Bestämmelserna bör särskilt gälla den första fördelningen av stödrättigheter och särskilda stödrättigheter, samt hur beslutet bör meddelas. |
| --- | --- |

(11)

Det bör antas bestämmelser för de nya medlemsstater som går över från systemet för enhetlig arealersättning till systemet med samlat gårdsstöd. Bestämmelserna bör särskilt gälla den första fördelningen av stödrättigheter och särskilda stödrättigheter, samt hur beslutet bör meddelas.

| (12) | I förordning (EG) nr 73/2009 föreskrivs att vinproducenter kan beviljas direktstöd inom systemet med samlat gårdsstöd genom överföring från stödprogrammen för vin till systemet med samlat gårdsstöd. Tillämpningsföreskrifter för fördelningen av stödrättigheterna bör därför antas. Tillämpningsföreskrifterna bör ligga i linje med dem som redan antagits för sektorn för frukt och grönsaker genom förordning (EG) nr 795/2004. |
| --- | --- |

(12)

I förordning (EG) nr 73/2009 föreskrivs att vinproducenter kan beviljas direktstöd inom systemet med samlat gårdsstöd genom överföring från stödprogrammen för vin till systemet med samlat gårdsstöd. Tillämpningsföreskrifter för fördelningen av stödrättigheterna bör därför antas. Tillämpningsföreskrifterna bör ligga i linje med dem som redan antagits för sektorn för frukt och grönsaker genom förordning (EG) nr 795/2004.

| (13) | När det gäller de jordbrukare som tilldelats, köpt eller mottagit stödrättigheter före sista dagen för ansökan om fastställande av stödrättigheter enligt förordning (EG) nr 795/2004 bör antalet stödrättigheter och dessas värde räknas om. Stödrättigheter som omfattas av särskilda villkor bör inte tas med i beräkningen. |
| --- | --- |

(13)

När det gäller de jordbrukare som tilldelats, köpt eller mottagit stödrättigheter före sista dagen för ansökan om fastställande av stödrättigheter enligt förordning (EG) nr 795/2004 bör antalet stödrättigheter och dessas värde räknas om. Stödrättigheter som omfattas av särskilda villkor bör inte tas med i beräkningen.

| (14) | Medlemsstater som tillämpar den regionala modell som fastställs i artikel 59.1 och 59.3 eller i artikel 71f i förordning (EG) nr 1782/2003 bör få befogenhet att fastställa vilket antal stödrättigheter per jordbrukare som följer av överföringen från stödprogrammen för vin enligt bilaga IX del C till förordning (EG) nr 73/2009. |
| --- | --- |

(14)

Medlemsstater som tillämpar den regionala modell som fastställs i artikel 59.1 och 59.3 eller i artikel 71f i förordning (EG) nr 1782/2003 bör få befogenhet att fastställa vilket antal stödrättigheter per jordbrukare som följer av överföringen från stödprogrammen för vin enligt bilaga IX del C till förordning (EG) nr 73/2009.

| (15) | Det bör fastställas bestämmelser för det regionala genomsnitt som används för fastställandet av stödrättigheters värde med tillämpning av bilaga IX del B (röjning) till förordning (EG) nr 73/2009. |
| --- | --- |

(15)

Det bör fastställas bestämmelser för det regionala genomsnitt som används för fastställandet av stödrättigheters värde med tillämpning av bilaga IX del B (röjning) till förordning (EG) nr 73/2009.

| (16) | I bilaga I till förordning (EG) nr 795/2004 fastställs de datum från och med vilka sekundärgrödor tillfälligt får odlas i regioner där sädesslag normalt skördas tidigare av klimatskäl enligt artikel 38 andra stycket i förordning (EG) nr 73/2009. Spanien har begärt att det fastställs olika datum för olika regioner i medlemsstaten mot bakgrund av de olika odlings- och klimatvillkor som råder. Bilagan bör också aktualiseras när det gäller stödberättigande för frukt och grönsaker i de medlemsstater som inte tillämpar uppskjuten integrering. |
| --- | --- |

(16)

I bilaga I till förordning (EG) nr 795/2004 fastställs de datum från och med vilka sekundärgrödor tillfälligt får odlas i regioner där sädesslag normalt skördas tidigare av klimatskäl enligt artikel 38 andra stycket i förordning (EG) nr 73/2009. Spanien har begärt att det fastställs olika datum för olika regioner i medlemsstaten mot bakgrund av de olika odlings- och klimatvillkor som råder. Bilagan bör också aktualiseras när det gäller stödberättigande för frukt och grönsaker i de medlemsstater som inte tillämpar uppskjuten integrering.

| (17) | Förordning (EG) nr 795/2004 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(17)

Förordning (EG) nr 795/2004 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (18) | Ändringarna bör tillämpas från och med den dag som förordning (EG) nr 73/2009 börjar tillämpas. |
| --- | --- |

(18)

Ändringarna bör tillämpas från och med den dag som förordning (EG) nr 73/2009 börjar tillämpas.

| (19) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för direktstöd. |
| --- | --- |

(19)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för direktstöd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 795/2004 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt a ska utgå. |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 2 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt a ska utgå.

| b) | Punkt c ska ersättas med följande:
  ”c)   permanenta grödor: grödor som inte ingår i växtföljden, utom permanent betesmark, och som odlas på marken i fem år eller mer och ger upprepade skördar, även plantskolor, samt skottskog med kort omloppstid (KN-nummer ex 0602 90 41).” |
| --- | --- |

b)

Punkt c ska ersättas med följande:

”c)   permanenta grödor: grödor som inte ingår i växtföljden, utom permanent betesmark, och som odlas på marken i fem år eller mer och ger upprepade skördar, även plantskolor, samt skottskog med kort omloppstid (KN-nummer ex 0602 90 41).”

| c) | Punkt d ska utgå. |
| --- | --- |

c)

Punkt d ska utgå.

| d) | Punkt f ska ersättas med följande:
  ”f)   vall- och betesmark: åkermark som används för produktion av gräs (sått eller naturligt). Vid tillämpning av artikel 49 i rådets förordning (EG) nr 73/2009 (4) ska vall- och betesmark innefatta permanent betesmark. |
| --- | --- |

d)

Punkt f ska ersättas med följande:

”f)   vall- och betesmark: åkermark som används för produktion av gräs (sått eller naturligt). Vid tillämpning av artikel 49 i rådets förordning (EG) nr 73/2009 (4) ska vall- och betesmark innefatta permanent betesmark.

| 2. | Artikel 3b ska utgå. |
| --- | --- |

2.

Artikel 3b ska utgå.

| 3. | Följande artikel ska läggas till som artikel 3c i kapitel I:
  ”Artikel 3c
  Huvudsaklig användning för jordbruksverksamhet
  För tillämpningen av artikel 34.2 a i förordning (EG) nr 73/2009 ska en jordbruksareal som även används för andra ändamål än jordbruksverksamhet betraktas som en areal som huvudsakligen används för jordbruksverksamhet om jordbruksverksamhet kan bedrivas utan större hinder av den andra verksamhetens intensitet, slag, varaktighet eller tidpunkt.
  Medlemsstaterna ska fastställa villkor för genomförandet av första stycket på sina respektive territorier.” |
| --- | --- |

3.

Följande artikel ska läggas till som artikel 3c i kapitel I:

”Artikel 3c

Huvudsaklig användning för jordbruksverksamhet

För tillämpningen av artikel 34.2 a i förordning (EG) nr 73/2009 ska en jordbruksareal som även används för andra ändamål än jordbruksverksamhet betraktas som en areal som huvudsakligen används för jordbruksverksamhet om jordbruksverksamhet kan bedrivas utan större hinder av den andra verksamhetens intensitet, slag, varaktighet eller tidpunkt.

Medlemsstaterna ska fastställa villkor för genomförandet av första stycket på sina respektive territorier.”

| 4. | Artikel 6 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 3 ska ändras på följande sätt:






  i) | Andra stycket ska ersättas med följande:
  ”Enhetsvärdet för varje stödrättighet som jordbrukaren redan äger får ökas.” |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Artikel 6 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 3 ska ändras på följande sätt:

i)

Andra stycket ska ersättas med följande:

”Enhetsvärdet för varje stödrättighet som jordbrukaren redan äger får ökas.”

| ii) | Tredje stycket ska utgå. |
| --- | --- |

ii)

Tredje stycket ska utgå.

| b) | Punkt 4 ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Punkt 4 ska utgå.

| 5. | Artikel 7 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska första och andra stycket ersättas med följande:
  ”Om en medlemsstat tillämpar artikel 42.5 i förordning (EG) nr 1782/2003 får den, på begäran och i enlighet med den här artikeln, fördela stödrättigheter till jordbrukare som i områdena i fråga deklarerar färre hektar än det antal som motsvarar de rättigheter de skulle ha tilldelats i enlighet med artikel 43 i den förordningen och artikel 59 i förordning (EG) nr 73/2009.
  I det fallet ska jordbrukarna till den nationella reserven lämna in alla stödrättigheter de äger eller skulle ha tilldelats, utom stödrättigheter som omfattas av särskilda villkor enligt artikel 49 i förordning (EG) nr 1782/2003.” |
| --- | --- | --- |

5.

Artikel 7 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska första och andra stycket ersättas med följande:

”Om en medlemsstat tillämpar artikel 42.5 i förordning (EG) nr 1782/2003 får den, på begäran och i enlighet med den här artikeln, fördela stödrättigheter till jordbrukare som i områdena i fråga deklarerar färre hektar än det antal som motsvarar de rättigheter de skulle ha tilldelats i enlighet med artikel 43 i den förordningen och artikel 59 i förordning (EG) nr 73/2009.

I det fallet ska jordbrukarna till den nationella reserven lämna in alla stödrättigheter de äger eller skulle ha tilldelats, utom stödrättigheter som omfattas av särskilda villkor enligt artikel 49 i förordning (EG) nr 1782/2003.”

| b) | Punkt 3 ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 ska utgå.

| c) | Punkt 4 ska ersättas med följande:
  ”4.   Enhetsvärdet för de stödrättigheter som fördelas ur den nationella reserven ska beräknas genom att jordbrukarens referensbelopp divideras med antalet deklarerade hektar.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   Enhetsvärdet för de stödrättigheter som fördelas ur den nationella reserven ska beräknas genom att jordbrukarens referensbelopp divideras med antalet deklarerade hektar.”

| 6. | Artikel 8 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska första stycket ersättas med följande:
  ”Outnyttjade stödrättigheter ska anses ha återgått till den nationella reserven dagen efter den sista dagen för ändring av ansökan om samlat gårdsstöd under det kalenderår då den period som avses i artikel 28.3 och 42 i förordning (EG) nr 73/2009 löper ut.” |
| --- | --- | --- |

6.

Artikel 8 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska första stycket ersättas med följande:

”Outnyttjade stödrättigheter ska anses ha återgått till den nationella reserven dagen efter den sista dagen för ändring av ansökan om samlat gårdsstöd under det kalenderår då den period som avses i artikel 28.3 och 42 i förordning (EG) nr 73/2009 löper ut.”

| b) | Punkt 2 ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Punkt 2 ska utgå.

| 7. | I artikel 9.1 ska led c utgå. |
| --- | --- |

7.

I artikel 9.1 ska led c utgå.

| 8. | I artikel 12.4 ska första stycket ersättas med följande:
  ”Stödrättigheterna för det första året då systemet med samlat gårdsstöd tillämpas ska endast fastställas slutgiltigt om en ansökan om stödrättigheter har lämnats in inom den tidsfrist som fastställs i enlighet med artikel 21a.3 i förordning (EG) nr 796/2004.” |
| --- | --- |

8.

I artikel 12.4 ska första stycket ersättas med följande:

”Stödrättigheterna för det första året då systemet med samlat gårdsstöd tillämpas ska endast fastställas slutgiltigt om en ansökan om stödrättigheter har lämnats in inom den tidsfrist som fastställs i enlighet med artikel 21a.3 i förordning (EG) nr 796/2004.”

| 9. | Artikel 18 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 3 ska utgå. |
| --- | --- | --- |

9.

Artikel 18 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 3 ska utgå.

| b) | Punkt 4 ska ersättas med följande:
  ”4.   Om det arrende som avses i artiklarna 20 och 22 eller de program som avses i artikel 23 löper ut efter sista dagen för inlämnande av ansökan om samlat gårdsstöd under det första tillämpningsåret får den berörda jordbrukaren ansöka om fastställande av sina stödrättigheter efter det att arrendet eller programmet löpt ut; ansökan ska lämnas in senast den dag som medlemsstaten fastställer, dock inte senare än sista dagen för ändring av ansökan under det följande året.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   Om det arrende som avses i artiklarna 20 och 22 eller de program som avses i artikel 23 löper ut efter sista dagen för inlämnande av ansökan om samlat gårdsstöd under det första tillämpningsåret får den berörda jordbrukaren ansöka om fastställande av sina stödrättigheter efter det att arrendet eller programmet löpt ut; ansökan ska lämnas in senast den dag som medlemsstaten fastställer, dock inte senare än sista dagen för ändring av ansökan under det följande året.”

| 10. | I artikel 23a ska andra stycket utgå. |
| --- | --- |

10.

I artikel 23a ska andra stycket utgå.

| 11. | I artikel 24 ska punkt 3 ersättas med följande:
  ”3.   Jordbrukare får frivilligt avstå stödrättigheter till den nationella reserven.” |
| --- | --- |

11.

I artikel 24 ska punkt 3 ersättas med följande:

”3.   Jordbrukare får frivilligt avstå stödrättigheter till den nationella reserven.”

| 12. | Artikel 26 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 50.1 och 62.1 i förordning (EG) nr 73/2009 ska en medlemsstat som utnyttjar den möjlighet som ges i artikel 43.1 tredje stycket i den förordningen definiera regionen på lämplig territoriell nivå i enlighet med objektiva kriterier och på ett sådant sätt att likabehandling av jordbrukare kan garanteras och snedvridning av marknaden och konkurrensen undvikas.” |
| --- | --- | --- |

12.

Artikel 26 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 50.1 och 62.1 i förordning (EG) nr 73/2009 ska en medlemsstat som utnyttjar den möjlighet som ges i artikel 43.1 tredje stycket i den förordningen definiera regionen på lämplig territoriell nivå i enlighet med objektiva kriterier och på ett sådant sätt att likabehandling av jordbrukare kan garanteras och snedvridning av marknaden och konkurrensen undvikas.”

| b) | Punkt 4 ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Punkt 4 ska utgå.

| 13. | Artikel 32 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 32
  Villkor för frivilligt arealuttag enligt artikel 107 i förordning (EG) nr 1782/2003
  1.   Uttagen mark måste förbli ur bruk under en period som börjar senast den 15 januari och slutar tidigast den 31 augusti. Medlemsstaterna ska emellertid fastställa villkor för vilka producenter som får så utsäde redan från och med den 15 juli för skörd under det följande året, och villkor för att bete ska få tillåtas från och med den 15 juli, eller, vid exceptionella klimatförhållanden, från och med den 15 juni, i medlemsstater där växling av betesområde traditionellt tillämpas.
  2.   Medlemsstaterna ska anta lämpliga bestämmelser som är förenliga med den uttagna markens särskilda beskaffenhet för att se till att den hålls i god jordbrukshävd och att miljön skyddas.
  Sådana bestämmelser kan gälla växttäcke. I sådana fall ska bestämmelserna se till att växttäcket inte kan användas för produktion av utsäde och att det inte kan användas för jordbruksändamål före den 31 augusti, eller, före den 15 januari påföljande år, för produktion av grödor avsedda att saluföras.
  3.   Medlemsstaterna får i de fall som avses i artikel 31 c i förordning (EG) nr 73/2009 ge alla drabbade producenter tillstånd att använda uttagen mark i fodersyfte under det år som den samlade ansökan gäller. Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den uttagna marken som omfattas av detta tillstånd inte används för vinstgivande verksamhet, och framför allt att inget av det foder som produceras på den uttagna marken säljs. Medlemsstaterna ska meddela kommissionen beslutet om att bevilja tillstånd och anledningarna till det.” |
| --- | --- |

13.

Artikel 32 ska ersättas med följande:

”Artikel 32

Villkor för frivilligt arealuttag enligt artikel 107 i förordning (EG) nr 1782/2003

1.   Uttagen mark måste förbli ur bruk under en period som börjar senast den 15 januari och slutar tidigast den 31 augusti. Medlemsstaterna ska emellertid fastställa villkor för vilka producenter som får så utsäde redan från och med den 15 juli för skörd under det följande året, och villkor för att bete ska få tillåtas från och med den 15 juli, eller, vid exceptionella klimatförhållanden, från och med den 15 juni, i medlemsstater där växling av betesområde traditionellt tillämpas.

2.   Medlemsstaterna ska anta lämpliga bestämmelser som är förenliga med den uttagna markens särskilda beskaffenhet för att se till att den hålls i god jordbrukshävd och att miljön skyddas.

Sådana bestämmelser kan gälla växttäcke. I sådana fall ska bestämmelserna se till att växttäcket inte kan användas för produktion av utsäde och att det inte kan användas för jordbruksändamål före den 31 augusti, eller, före den 15 januari påföljande år, för produktion av grödor avsedda att saluföras.

3.   Medlemsstaterna får i de fall som avses i artikel 31 c i förordning (EG) nr 73/2009 ge alla drabbade producenter tillstånd att använda uttagen mark i fodersyfte under det år som den samlade ansökan gäller. Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den uttagna marken som omfattas av detta tillstånd inte används för vinstgivande verksamhet, och framför allt att inget av det foder som produceras på den uttagna marken säljs. Medlemsstaterna ska meddela kommissionen beslutet om att bevilja tillstånd och anledningarna till det.”

| 14. | Artiklarna 33, 34, 39, 41 och 43 ska utgå. |
| --- | --- |

14.

Artiklarna 33, 34, 39, 41 och 43 ska utgå.

| 15. | I artikel 48 ska punkt 6 ersättas med följande:
  ”6.   Medlemsstater som tillämpar artikel 72.4 i förordning (EG) nr 73/2009 ska, senast den 7 juni 2009, efter det att ändringsförordningen träder i kraft, meddela uppgifter om de betalningar de avser att bevilja, om stödvillkoren, om de sektorer som åtgärderna avser och om de finansiella resurser som används.” |
| --- | --- |

15.

I artikel 48 ska punkt 6 ersättas med följande:

”6.   Medlemsstater som tillämpar artikel 72.4 i förordning (EG) nr 73/2009 ska, senast den 7 juni 2009, efter det att ändringsförordningen träder i kraft, meddela uppgifter om de betalningar de avser att bevilja, om stödvillkoren, om de sektorer som åtgärderna avser och om de finansiella resurser som används.”

| 16. | Kapitel 6a ska ersättas med följande:
  ”KAPITEL 6a

  NYA MEDLEMSSTATER



  Införande av systemet med samlat gårdsstöd i de medlemsstater som har tillämpat systemet för enhetlig arealersättning


  Artikel 48a
  Allmänna bestämmelser
  1.   Om inget annat föreskrivs i detta kapitel ska bestämmelserna i denna förordning gälla för de nya medlemsstater som har tillämpat systemet för enhetlig arealersättning.
  2.   Varje hänvisning som görs i denna förordning till artikel 42 i förordning (EG) nr 1782/2003 och artikel 41 i förordning (EG) nr 73/2009 ska förstås som en hänvisning till artikel 57 i förordning (EG) nr 73/2009.
  3.   För tillämpningen av artikel 57.3 i förordning (EG) nr 73/2009 får de nya medlemsstaterna fastställa en representativ period som föregår det första året då systemet med samlat gårdsstöd tillämpas.
  4.   Varje hänvisning som görs i denna förordning till ’referensperioden’ ska förstås som en hänvisning till det första året då systemet med samlat gårdsstöd tillämpas eller till den representativa period som avses i artikel 59.3 i förordning (EG) nr 73/2009.
  Artikel 48b
  Initial fördelning av stödrättigheter
  1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 59.3 i förordning (EG) nr 73/2009 ska de nya medlemsstaterna, för tillämpningen av artikel 59.2 i samma förordning, fastställa det antal stödberättigande hektar, som avses i samma punkt, på grundval det antal hektar som deklarerats för att fastställa stödrättigheterna under det första året då systemet med samlat gårdsstöd tillämpas.
  2.   Trots vad som sägs i punkt 1 i denna artikel får de nya medlemsstaterna fastställa antalet stödberättigande hektar enligt artikel 59.2 i förordning (EG) nr 73/2009 på grundval av det antal hektar som deklarerats för det år som föregår det första året då systemet med samlat gårdsstöd tillämpas.
  Om det antal stödberättigande hektar som jordbrukaren deklarerat för det första året då systemet med samlat gårdsstöd tillämpas är lägre än antalet stödberättigande hektar som fastställts i enlighet med första stycket får den nya medlemsstaten helt eller delvis omfördela beloppen för de hektar som inte har deklarerats som ett tillägg till varje stödrättighet som tilldelats under systemets första tillämpningsår. Tillägget ska beräknas genom att beloppet i fråga divideras med antalet tilldelade stödrättigheter.
  3.   Värde och antal ska vara provisoriskt för de stödrättigheter som fördelats på grundval av jordbrukarnas deklarationer för fastställande av stödrättigheter under systemets första tillämpningsår. Det slutgiltiga värdet och antalet ska fastställas senast den 1 april året efter det första året då systemet med samlat gårdsstöd tillämpas och efter det att kontroller enligt förordning (EG) nr 796/2004 har genomförts.
  4.   Om en medlemsstat önskar utnyttja den möjlighet som ges i artikel 59.3 i förordning (EG) nr 73/2009 får medlemsstaten, med början det kalenderår som föregår det första år då systemet med samlat gårdsstöd tillämpas, börja identifiera stödberättigade jordbrukare och preliminärt fastställa antalet hektar enligt samma punkt och preliminärt kontrollera att villkoren enligt punkt 6 är uppfyllda.
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 61 i förordning (EG) nr 73/2009 ska stödrättigheternas värde beräknas genom att det belopp som avses i artikel 59.1 i förordning (EG) nr 73/2009 divideras med det sammanlagda antalet stödrättigheter som tilldelas enligt denna punkt.
  5.   Jordbrukarna ska underrättas om den preliminära tilldelningen av stödrättigheter senast en månad före utgången av den tidsfrist för ansökan som fastställs i enlighet med artikel 56.1 i förordning (EG) nr 73/2009.
  6.   De sökande ska på dagen för ansökan om stödrättigheter kunna lägga fram tillfredsställande bevis för medlemsstaten om att de är jordbrukare enligt definitionen i artikel 2 a i förordning (EG) nr 73/2009.
  7.   En medlemsstat får besluta att fastställa vilken minimistorlek i jordbruksareal som ska krävas för att ett jordbruksföretag ska kunna ansöka om stödrättigheter. Minimistorleken får emellertid inte vara större än de gränsvärden som fastställs enligt i artikel 28.1 b i förordning (EG) nr 73/2009.
  Ingen minimistorlek i jordbruksareal ska gälla för fastställandet av stödrättigheter som omfattas av särskilda villkor enligt artikel 60 i förordning (EG) nr 73/2009 på grundval av artikel 28.1 i samma förordning.
  8.   En medlemsstat får besluta att ansökan om slutgiltigt fastställande av stödrättigheter enligt punkt 5 får lämnas in samtidigt som ansökan om stöd enligt systemet med samlat gårdsstöd.
  Artikel 48ba
  Fördelning av särskilda stödrättigheter
  Trots vad som sägs i punkterna 1 och 2 i artikel 30 i denna förordning ska, för omräkningen av jordbruksverksamheten till djurenheter enligt artikel 44.2 i förordning (EG) nr 73/2009, det antal djur som jordbrukaren håller under en period som ska fastställas av medlemsstaten, räknas om till djurenheter i enlighet med följande omräkningstabell:






  Handjur av nötkreatur och kvigor äldre än 24 månader, am- och dikor, mjölkkor | 1,0 djurenhet |
| --- | --- | --- |
| Handjur av nötkreatur och kvigor mellan sex och 24 månader | 0,6 djurenhet |
| Handjur av nötkreatur och kvigor yngre än sex månader | 0,2 djurenhet |
| Får | 0,15 djurenhet |
| Getter | 0,15 djurenhet |

16.

Kapitel 6a ska ersättas med följande:

”KAPITEL 6a

NYA MEDLEMSSTATER

Införande av systemet med samlat gårdsstöd i de medlemsstater som har tillämpat systemet för enhetlig arealersättning

Artikel 48a

Allmänna bestämmelser

1.   Om inget annat föreskrivs i detta kapitel ska bestämmelserna i denna förordning gälla för de nya medlemsstater som har tillämpat systemet för enhetlig arealersättning.

2.   Varje hänvisning som görs i denna förordning till artikel 42 i förordning (EG) nr 1782/2003 och artikel 41 i förordning (EG) nr 73/2009 ska förstås som en hänvisning till artikel 57 i förordning (EG) nr 73/2009.

3.   För tillämpningen av artikel 57.3 i förordning (EG) nr 73/2009 får de nya medlemsstaterna fastställa en representativ period som föregår det första året då systemet med samlat gårdsstöd tillämpas.

4.   Varje hänvisning som görs i denna förordning till ’referensperioden’ ska förstås som en hänvisning till det första året då systemet med samlat gårdsstöd tillämpas eller till den representativa period som avses i artikel 59.3 i förordning (EG) nr 73/2009.

Artikel 48b

Initial fördelning av stödrättigheter

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 59.3 i förordning (EG) nr 73/2009 ska de nya medlemsstaterna, för tillämpningen av artikel 59.2 i samma förordning, fastställa det antal stödberättigande hektar, som avses i samma punkt, på grundval det antal hektar som deklarerats för att fastställa stödrättigheterna under det första året då systemet med samlat gårdsstöd tillämpas.

2.   Trots vad som sägs i punkt 1 i denna artikel får de nya medlemsstaterna fastställa antalet stödberättigande hektar enligt artikel 59.2 i förordning (EG) nr 73/2009 på grundval av det antal hektar som deklarerats för det år som föregår det första året då systemet med samlat gårdsstöd tillämpas.

Om det antal stödberättigande hektar som jordbrukaren deklarerat för det första året då systemet med samlat gårdsstöd tillämpas är lägre än antalet stödberättigande hektar som fastställts i enlighet med första stycket får den nya medlemsstaten helt eller delvis omfördela beloppen för de hektar som inte har deklarerats som ett tillägg till varje stödrättighet som tilldelats under systemets första tillämpningsår. Tillägget ska beräknas genom att beloppet i fråga divideras med antalet tilldelade stödrättigheter.

3.   Värde och antal ska vara provisoriskt för de stödrättigheter som fördelats på grundval av jordbrukarnas deklarationer för fastställande av stödrättigheter under systemets första tillämpningsår. Det slutgiltiga värdet och antalet ska fastställas senast den 1 april året efter det första året då systemet med samlat gårdsstöd tillämpas och efter det att kontroller enligt förordning (EG) nr 796/2004 har genomförts.

4.   Om en medlemsstat önskar utnyttja den möjlighet som ges i artikel 59.3 i förordning (EG) nr 73/2009 får medlemsstaten, med början det kalenderår som föregår det första år då systemet med samlat gårdsstöd tillämpas, börja identifiera stödberättigade jordbrukare och preliminärt fastställa antalet hektar enligt samma punkt och preliminärt kontrollera att villkoren enligt punkt 6 är uppfyllda.

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 61 i förordning (EG) nr 73/2009 ska stödrättigheternas värde beräknas genom att det belopp som avses i artikel 59.1 i förordning (EG) nr 73/2009 divideras med det sammanlagda antalet stödrättigheter som tilldelas enligt denna punkt.

5.   Jordbrukarna ska underrättas om den preliminära tilldelningen av stödrättigheter senast en månad före utgången av den tidsfrist för ansökan som fastställs i enlighet med artikel 56.1 i förordning (EG) nr 73/2009.

6.   De sökande ska på dagen för ansökan om stödrättigheter kunna lägga fram tillfredsställande bevis för medlemsstaten om att de är jordbrukare enligt definitionen i artikel 2 a i förordning (EG) nr 73/2009.

7.   En medlemsstat får besluta att fastställa vilken minimistorlek i jordbruksareal som ska krävas för att ett jordbruksföretag ska kunna ansöka om stödrättigheter. Minimistorleken får emellertid inte vara större än de gränsvärden som fastställs enligt i artikel 28.1 b i förordning (EG) nr 73/2009.

Ingen minimistorlek i jordbruksareal ska gälla för fastställandet av stödrättigheter som omfattas av särskilda villkor enligt artikel 60 i förordning (EG) nr 73/2009 på grundval av artikel 28.1 i samma förordning.

8.   En medlemsstat får besluta att ansökan om slutgiltigt fastställande av stödrättigheter enligt punkt 5 får lämnas in samtidigt som ansökan om stöd enligt systemet med samlat gårdsstöd.

Artikel 48ba

Fördelning av särskilda stödrättigheter

Trots vad som sägs i punkterna 1 och 2 i artikel 30 i denna förordning ska, för omräkningen av jordbruksverksamheten till djurenheter enligt artikel 44.2 i förordning (EG) nr 73/2009, det antal djur som jordbrukaren håller under en period som ska fastställas av medlemsstaten, räknas om till djurenheter i enlighet med följande omräkningstabell:

Handjur av nötkreatur och kvigor äldre än 24 månader, am- och dikor, mjölkkor

1,0 djurenhet

Handjur av nötkreatur och kvigor mellan sex och 24 månader

0,6 djurenhet

Handjur av nötkreatur och kvigor yngre än sex månader

0,2 djurenhet

Får

0,15 djurenhet

Getter

0,15 djurenhet

För kontrollen av miniminivåerna för jordbruksverksamhet i de nya medlemsstaterna ska punkterna 3–5 i artikel 30 i denna förordning tillämpas.

Artikel 48bb

Underrättelse om beslutet

Om en ny medlemsstat har för avsikt att sluta tillämpa systemet för enhetlig arealersättning i enlighet med artikel 122.3 i förordning (EG) nr 73/2009 ska den, senast den 1 augusti året före det första året då systemet med samlat gårdsstöd tillämpas, meddela kommissionen hur systemet med samlat gårdsstöd kommer att genomföras, vilka val medlemsstaten gör i enlighet med artiklarna 55.3, 57, 59 och 61 i samma förordning, samt på vilka objektiva kriterier besluten har fattats.”

| 17. | Följande kapitel ska införas som kapitel 6d:
  ”KAPITEL 6d

  VIN


  Avsnitt 1



  Överföring från stödprogrammen för vin till systemet med samlat gårdsstöd


  Artikel 48i
  Allmänna regler
  1.   Vid fastställandet av antalet stödrättigheter och stödrättigheternas värde i samband med överföringen från stödprogrammen för vin till systemet med samlat gårdsstöd ska bilaga IX del C till förordning (EG) nr 73/2009 tillämpas, med förbehåll för de särskilda regler som fastställs i artikel 48j i denna förordning samt, i de fall då medlemsstaten har utnyttjat den möjlighet som ges i artikel 59 eller artikel 71f i förordning (EG) nr 1782/2003, med förbehåll för artikel 48k i denna förordning.
  2.   Medlemsstaterna får från och med den 1 januari 2009 börja identifiera vilka jordbrukare som är berättigade till stödrättigheter i samband med överföringen från stödprogrammen för vin till systemet med samlat gårdsstöd.
  3.   För tillämpningen av artiklarna 7.1 och 12 i denna förordning inom vinsektorn ska med det första året då systemet med samlat gårdsstöd tillämpas avses det år då medlemsstaten fastställer belopp och stödberättigande hektar enligt bilaga IX del C till förordning (EG) nr 73/2009.
  Artikel 48j
  Särskilda regler
  1.   Jordbrukare som den sista dagen för ansökan om fastställande av stödrättigheter enligt denna förordning inte äger några stödrättigheter eller enbart äger stödrättigheter som omfattas av särskilda villkor ska tilldelas stödrättigheter för vin som beräknas i enlighet med bilaga IX del C till förordning (EG) nr 73/2009.
  Första stycket ska också tillämpas när en jordbrukare har arrenderat stödrättigheter mellan det första tillämpningsåret för samlat gårdsstöd och året för överföring från stödprogrammen.
  2.   Om en jordbrukare har tilldelats, köpt eller mottagit stödrättigheter senast sista dagen för ansökan om fastställande av stödrättigheter enligt denna förordning, ska antalet stödrättigheter och dessas värde räknas om enligt följande metod:






  a) | Antalet stödrättigheter ska vara lika med det antal som jordbrukaren äger, plus det antal hektar som fastställs i enlighet med bilaga IX del C till förordning (EG) nr 73/2009. |
| --- | --- | --- |

17.

Följande kapitel ska införas som kapitel 6d:

”KAPITEL 6d

VIN

Avsnitt 1

Överföring från stödprogrammen för vin till systemet med samlat gårdsstöd

Artikel 48i

Allmänna regler

1.   Vid fastställandet av antalet stödrättigheter och stödrättigheternas värde i samband med överföringen från stödprogrammen för vin till systemet med samlat gårdsstöd ska bilaga IX del C till förordning (EG) nr 73/2009 tillämpas, med förbehåll för de särskilda regler som fastställs i artikel 48j i denna förordning samt, i de fall då medlemsstaten har utnyttjat den möjlighet som ges i artikel 59 eller artikel 71f i förordning (EG) nr 1782/2003, med förbehåll för artikel 48k i denna förordning.

2.   Medlemsstaterna får från och med den 1 januari 2009 börja identifiera vilka jordbrukare som är berättigade till stödrättigheter i samband med överföringen från stödprogrammen för vin till systemet med samlat gårdsstöd.

3.   För tillämpningen av artiklarna 7.1 och 12 i denna förordning inom vinsektorn ska med det första året då systemet med samlat gårdsstöd tillämpas avses det år då medlemsstaten fastställer belopp och stödberättigande hektar enligt bilaga IX del C till förordning (EG) nr 73/2009.

Artikel 48j

Särskilda regler

1.   Jordbrukare som den sista dagen för ansökan om fastställande av stödrättigheter enligt denna förordning inte äger några stödrättigheter eller enbart äger stödrättigheter som omfattas av särskilda villkor ska tilldelas stödrättigheter för vin som beräknas i enlighet med bilaga IX del C till förordning (EG) nr 73/2009.

Första stycket ska också tillämpas när en jordbrukare har arrenderat stödrättigheter mellan det första tillämpningsåret för samlat gårdsstöd och året för överföring från stödprogrammen.

2.   Om en jordbrukare har tilldelats, köpt eller mottagit stödrättigheter senast sista dagen för ansökan om fastställande av stödrättigheter enligt denna förordning, ska antalet stödrättigheter och dessas värde räknas om enligt följande metod:

a)

Antalet stödrättigheter ska vara lika med det antal som jordbrukaren äger, plus det antal hektar som fastställs i enlighet med bilaga IX del C till förordning (EG) nr 73/2009.

| b) | Värdet ska räknas fram genom att summan av värdet på de stödrättigheter som jordbrukaren äger och det referensbelopp som beräknats i enlighet med bilaga IX del C till förordning (EG) nr 73/2009 divideras med det antal som fastställts i enlighet med led a i detta stycke. |
| --- | --- |

b)

Värdet ska räknas fram genom att summan av värdet på de stödrättigheter som jordbrukaren äger och det referensbelopp som beräknats i enlighet med bilaga IX del C till förordning (EG) nr 73/2009 divideras med det antal som fastställts i enlighet med led a i detta stycke.

Stödrättigheter som omfattas av särskilda villkor ska inte tas med i beräkningen enligt detta stycke.

3.   Stödrättigheter som har arrenderats ut före sista dagen för inlämnande av ansökan om samlat gårdsstöd i enlighet med denna förordning ska tas med i den beräkning som avses i punkt 2.

Artikel 48k

Regionalt genomförande

1.   Om en medlemsstat har utnyttjat den möjlighet som ges i artikel 59 eller artikel 71f i förordning (EG) nr 1782/2003 ska jordbrukarna erhålla ett antal stödrättigheter som är lika med antalet nya stödberättigande hektar odlade med vin.

Stödrättigheternas värde ska beräknas på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier.

Det första tillämpningsåret inom vinsektorn i enlighet med artiklarna 59.4 eller 71f i förordning (EG) nr 1782/2003 ska vara 2009.

2.   Genom undantag från punkt 1 får medlemsstaterna fastställa antalet stödrättigheter per jordbrukare på grundval av objektiva kriterier i enlighet med bilaga IX del C till förordning (EG) nr 73/2009.

Avsnitt 2

Röjning

Artikel 48l

Regionalt genomsnitt

För beräkningen av stödrättigheters värde med tillämpning av bilaga IX del B (röjning) till förordning (EG) nr 73/2009 ska varje medlemsstat fastställa ett regionalt genomsnitt på lämplig territoriell nivå. Medlemsstaterna ska besluta vilken dag genomsnittet ska fastställas. Det får ses över årligen. Det ska grunda sig på värdet av de stödrättigheter som fördelats bland jordbrukarna i regionen i fråga. Det ska inte differentieras mellan olika produktionssektorer.”

| 18. | Bilaga I ska ersättas med texten i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

18.

Bilaga I ska ersättas med texten i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 maj 2009.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 30, 31.1.2009, s. 16.

1

(2)  EUT L 141, 30.4.2004, s. 1.

2

(3)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 1.

3

(4)  EUT L 30, 31.1.2009, s. 16.”

4

---

BILAGA

”BILAGA I

| Medlemsstat | Datum |
| --- | --- |
| Danmark | 15 juli |
| Tyskland | 15 juli |
| Spanien: Castilla – la Mancha | 1 juni |
| Spanien: Aragón, Asturias, Baleares, Cantabria, Castilla y León, Cataluña, Galicia, Madrid, Murcia, País Vasco, Rioja, Comunidad Valenciana | 1 juli |
| Spanien: Andalucía | 1 september |
| Spanien: Extremadura | 15 september |
| Spanien: Navarra | 15 augusti |
| Frankrike: Aquitaine, Midi-Pyrénées och Languedoc-Roussillon | 1 juli |
| Frankrike: Alsace, Auvergne, Bourgogne, Bretagne, Centre, Champagne-Ardennes, Korsika, Franche-Comté, Île-de-France, Limousin, Lorraine, Nord-Pas-de-Calais, Basse-Normandie, Haute-Normandie, Pays-de-la-Loire (utom departementen Loire-Atlantique och Vendée), Picardie, Poitou-Charentes, Provence-Alpes-Côte-d’Azur och Rhône-Alpes | 15 juli |
| Frankrike: departementen Loire-Atlantique och Vendée | 15 oktober |
| Italien | 11 juni |
| Österrike | 30 juni” |

Medlemsstat

Datum

Danmark

15 juli

Tyskland

15 juli

Spanien: Castilla – la Mancha

1 juni

Spanien: Aragón, Asturias, Baleares, Cantabria, Castilla y León, Cataluña, Galicia, Madrid, Murcia, País Vasco, Rioja, Comunidad Valenciana

1 juli

Spanien: Andalucía

1 september

Spanien: Extremadura

15 september

Spanien: Navarra

15 augusti

Frankrike: Aquitaine, Midi-Pyrénées och Languedoc-Roussillon

1 juli

Frankrike: Alsace, Auvergne, Bourgogne, Bretagne, Centre, Champagne-Ardennes, Korsika, Franche-Comté, Île-de-France, Limousin, Lorraine, Nord-Pas-de-Calais, Basse-Normandie, Haute-Normandie, Pays-de-la-Loire (utom departementen Loire-Atlantique och Vendée), Picardie, Poitou-Charentes, Provence-Alpes-Côte-d’Azur och Rhône-Alpes

15 juli

Frankrike: departementen Loire-Atlantique och Vendée

15 oktober

Italien

11 juni

Österrike

30 juni”

---

DIREKTIV

| 7.5.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 114/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 114/10

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2009/3/EG

av den 11 mars 2009

om ändring av rådets direktiv 80/181/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning för måttenheter

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt rådets direktiv 80/181/EEG (3) ska Förenade kungariket och Irland bestämma ett datum då undantagen, i de fall de fortfarande tillämpas, för de måttenheter som går under beteckningarna pint för mjölk i returflaskor samt för öl och cider på fat, mile för vägskyltar och hastighetsangivelser, samt troy ounce för handel med ädelmetaller, ska upphöra att gälla. Erfarenheten har dock visat att eftersom undantagen tillämpas endast i vissa områden och för ett begränsat antal produkter, skulle det inte innebära något icke-tariffärt hinder för handeln om undantagen bibehålls, och det är därför inte längre nödvändigt att avskaffa dem. |
| --- | --- |

(1)

Enligt rådets direktiv 80/181/EEG (3) ska Förenade kungariket och Irland bestämma ett datum då undantagen, i de fall de fortfarande tillämpas, för de måttenheter som går under beteckningarna pint för mjölk i returflaskor samt för öl och cider på fat, mile för vägskyltar och hastighetsangivelser, samt troy ounce för handel med ädelmetaller, ska upphöra att gälla. Erfarenheten har dock visat att eftersom undantagen tillämpas endast i vissa områden och för ett begränsat antal produkter, skulle det inte innebära något icke-tariffärt hinder för handeln om undantagen bibehålls, och det är därför inte längre nödvändigt att avskaffa dem.

| (2) | Det är lämpligt att klargöra att tillämpningsområdet för direktiv 80/181/EEG överensstämmer med de mål som avses i artikel 95 i fördraget och att direktivet inte är begränsat till något särskilt område av gemenskapens verksamhet. |
| --- | --- |

(2)

Det är lämpligt att klargöra att tillämpningsområdet för direktiv 80/181/EEG överensstämmer med de mål som avses i artikel 95 i fördraget och att direktivet inte är begränsat till något särskilt område av gemenskapens verksamhet.

| (3) | Genom direktiv 80/181/EEG tillåts, till och med den 31 december 2009, kompletterande visning utöver de författningsenliga enheter som fastställs i kapitel I i bilagan till direktivet. För att undvika att hinder skapas för de gemenskapsföretag som exporterar till vissa tredjeländer som kräver att produkter märks med andra enheter än dem som fastställs i kapitel I, bör dock användning av kompletterande visning fortsätta vara tillåten. |
| --- | --- |

(3)

Genom direktiv 80/181/EEG tillåts, till och med den 31 december 2009, kompletterande visning utöver de författningsenliga enheter som fastställs i kapitel I i bilagan till direktivet. För att undvika att hinder skapas för de gemenskapsföretag som exporterar till vissa tredjeländer som kräver att produkter märks med andra enheter än dem som fastställs i kapitel I, bör dock användning av kompletterande visning fortsätta vara tillåten.

| (4) | Direktiv 80/181/EEG bidrar till att den inre marknaden fungerar smidigt genom den nivå det föreskriver för harmoniseringen av måttenheter. Mot den bakgrunden är det lämpligt att kommissionen övervakar den marknadsutveckling som har samband med det direktivet och genomförandet av detsamma, med särskilt fokus på eventuella hinder för den inre marknadens funktion och behovet av ytterligare harmonisering för att övervinna dessa hinder. |
| --- | --- |

(4)

Direktiv 80/181/EEG bidrar till att den inre marknaden fungerar smidigt genom den nivå det föreskriver för harmoniseringen av måttenheter. Mot den bakgrunden är det lämpligt att kommissionen övervakar den marknadsutveckling som har samband med det direktivet och genomförandet av detsamma, med särskilt fokus på eventuella hinder för den inre marknadens funktion och behovet av ytterligare harmonisering för att övervinna dessa hinder.

| (5) | Det är lämpligt att kommissionen, inom ramen för sina handelsförbindelser med tredjeländer, däribland det transatlantiska ekonomiska rådet, fortsätter att kraftfullt verka för att varor som är märkta endast med enheter enligt internationella enhetssystemet SI accepteras på marknaderna i tredjeländer. |
| --- | --- |

(5)

Det är lämpligt att kommissionen, inom ramen för sina handelsförbindelser med tredjeländer, däribland det transatlantiska ekonomiska rådet, fortsätter att kraftfullt verka för att varor som är märkta endast med enheter enligt internationella enhetssystemet SI accepteras på marknaderna i tredjeländer.

| (6) | Kompletterande visning kan också göra det möjligt att gradvis och smidigt införa nya metriska enheter som kan komma att utvecklas på internationell nivå. |
| --- | --- |

(6)

Kompletterande visning kan också göra det möjligt att gradvis och smidigt införa nya metriska enheter som kan komma att utvecklas på internationell nivå.

| (7) | Allmänna konferensen för vikt och mått beslutade 1995 att avskaffa SI-klassen supplementenheter som en separat klass inom SI och att tolka enheterna ”radian” och ”steradian” som dimensionslösa SI-härledda enheter, vars benämningar och beteckningar kan, men inte behöver, användas i uttryck för andra SI-härledda enheter, om det är lämpligt. |
| --- | --- |

(7)

Allmänna konferensen för vikt och mått beslutade 1995 att avskaffa SI-klassen supplementenheter som en separat klass inom SI och att tolka enheterna ”radian” och ”steradian” som dimensionslösa SI-härledda enheter, vars benämningar och beteckningar kan, men inte behöver, användas i uttryck för andra SI-härledda enheter, om det är lämpligt.

| (8) | Allmänna konferensen för vikt och mått antog 1999, inom ramen för SI-systemet, ”katal” med beteckningen ”kat” som SI-enhet för katalytisk aktivitet. Denna nya harmoniserade SI-enhet skulle garantera samstämmig och enhetlig visning av måttenheter inom medicin och biokemi och därmed undanröja risken för missförstånd som kan uppstå vid användning av icke harmoniserade enheter. |
| --- | --- |

(8)

Allmänna konferensen för vikt och mått antog 1999, inom ramen för SI-systemet, ”katal” med beteckningen ”kat” som SI-enhet för katalytisk aktivitet. Denna nya harmoniserade SI-enhet skulle garantera samstämmig och enhetlig visning av måttenheter inom medicin och biokemi och därmed undanröja risken för missförstånd som kan uppstå vid användning av icke harmoniserade enheter.

| (9) | Allmänna konferensen om vikt och mått antog 2007 en not om definitionen av ”kelvin”, i syfte att eliminera en av huvudkällorna till den iakttagna variabiliteten mellan de olika realiseringarna av trippelpunkten för vatten. En ”kelvin” definieras som en bråkdel av den termodynamiska temperaturen vid vattnets trippelpunkt. Noten avser vatten med en viss isotopisk sammansättning. |
| --- | --- |

(9)

Allmänna konferensen om vikt och mått antog 2007 en not om definitionen av ”kelvin”, i syfte att eliminera en av huvudkällorna till den iakttagna variabiliteten mellan de olika realiseringarna av trippelpunkten för vatten. En ”kelvin” definieras som en bråkdel av den termodynamiska temperaturen vid vattnets trippelpunkt. Noten avser vatten med en viss isotopisk sammansättning.

| (10) | Då ”acre” inte längre används inom lantmäteri i Förenade kungariket och Irland finns det inte längre behov av undantag för denna enhet. |
| --- | --- |

(10)

Då ”acre” inte längre används inom lantmäteri i Förenade kungariket och Irland finns det inte längre behov av undantag för denna enhet.

| (11) | I enlighet med punkt 34 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (4) uppmuntras medlemsstaterna att för sin egen skull och i gemenskapens intresse upprätta egna tabeller som så långt det är möjligt redovisar det inbördes förhållandet mellan detta direktiv och införlivandeåtgärderna, samt offentliggöra dessa tabeller.. |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med punkt 34 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (4) uppmuntras medlemsstaterna att för sin egen skull och i gemenskapens intresse upprätta egna tabeller som så långt det är möjligt redovisar det inbördes förhållandet mellan detta direktiv och införlivandeåtgärderna, samt offentliggöra dessa tabeller..

| (12) | Direktiv 80/181/EEG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(12)

Direktiv 80/181/EEG bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar

Direktiv 80/181/EEG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 b ska ersättas med följande:






  ”b) | de enheter som anges i bilagans kapitel II, men endast i de medlemsstater där de var tillåtna den 21 april 1973.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 1 b ska ersättas med följande:

”b)

de enheter som anges i bilagans kapitel II, men endast i de medlemsstater där de var tillåtna den 21 april 1973.”

| 2. | Artikel 2 a ska ersättas med följande:






  ”a) | Skyldigheterna enligt artikel 1 avser mätdon som används, mätningar som utförs och värden på storheter som anges med hjälp av måttenheter.” |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 2 a ska ersättas med följande:

”a)

Skyldigheterna enligt artikel 1 avser mätdon som används, mätningar som utförs och värden på storheter som anges med hjälp av måttenheter.”

| 3. | Artikel 3.2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Kompletterande visning ska vara tillåten.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 3.2 ska ersättas med följande:

”2.   Kompletterande visning ska vara tillåten.”

| 4. | Följande artikel ska införas:
  ”Artikel 6b
  Kommissionen ska övervaka den marknadsutveckling som har samband med detta direktiv och genomförandet av detsamma med avseende på en väl fungerande inre marknad och internationell handel och ska lägga fram en rapport, om det är lämpligt tillsammans med förslag, för Europaparlamentet och rådet senast den 31 december 2019.” |
| --- | --- |

4.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 6b

Kommissionen ska övervaka den marknadsutveckling som har samband med detta direktiv och genomförandet av detsamma med avseende på en väl fungerande inre marknad och internationell handel och ska lägga fram en rapport, om det är lämpligt tillsammans med förslag, för Europaparlamentet och rådet senast den 31 december 2019.”

| 5. | Bilagan ska ändras på följande sätt:






  a) | I kapitel I punkt 1.1 ska stycket med rubriken ”Grundenheten för termodynamisk temperatur” ersättas med följande:
  ”Grundenheten för termodynamisk temperatur
  En kelvin, enhet för termodynamisk temperatur, är bråkdelen 1/273,16 av den termodynamiska temperaturen vid vattnets trippelpunkt.
  Denna definition avser vatten med en isotopisk sammansättning som definieras genom följande substansmängdsförhållanden: 0,00015576 mol 2H per mol 1H, 0,0003799 mol 17O per mol 16O och 0,0020052 mol 18O per mol 16O.
  (CGPM 1967, trettonde konferensen, resolution nr 4 och CGPM 2007, tjugotredje konferensen, resolution nr 10)” |
| --- | --- | --- |

5.

Bilagan ska ändras på följande sätt:

a)

I kapitel I punkt 1.1 ska stycket med rubriken ”Grundenheten för termodynamisk temperatur” ersättas med följande:

”Grundenheten för termodynamisk temperatur

En kelvin, enhet för termodynamisk temperatur, är bråkdelen 1/273,16 av den termodynamiska temperaturen vid vattnets trippelpunkt.

Denna definition avser vatten med en isotopisk sammansättning som definieras genom följande substansmängdsförhållanden: 0,00015576 mol 2H per mol 1H, 0,0003799 mol 17O per mol 16O och 0,0020052 mol 18O per mol 16O.

(CGPM 1967, trettonde konferensen, resolution nr 4 och CGPM 2007, tjugotredje konferensen, resolution nr 10)”

| b) | I kapitel I punkt 1.1.1 ska rubriken ersättas med följande: |
| --- | --- |

b)

I kapitel I punkt 1.1.1 ska rubriken ersättas med följande:

| c) | I kapitel I punkt 1.2 ska rubriken ersättas med följande: |
| --- | --- |

c)

I kapitel I punkt 1.2 ska rubriken ersättas med följande:

| d) | I kapitel I ska punkt 1.2.1 utgå. |
| --- | --- |

d)

I kapitel I ska punkt 1.2.1 utgå.

| e) | I kapitel I ska punkterna 1.2.2 och 1.2.3 ersättas med följande:
  ”1.2.2.   Allmän regel för härledda SI-enheter
  Enheter, samstämt härledda från SI-grundenheter, uttryckta algebraiskt som en produkt av potenser av SI-grundenheter med en numerisk faktor lika med 1.
  1.2.3.   Härledda SI-enheter med särskilda namn och beteckningar









  Storhet | Enhet | Uttryckt i |
| --- | --- | --- | --- |
| Benämning | Beteckning | andra SI-enheter | SI-grundenhet |
| Plan vinkel | radian | rad | | m · m–1 |
| Rymdvinkel | steradian | sr | | m2 · m–2 |
| Frekvens | hertz | Hz | | s–1 |
| Kraft | newton | N | | m · kg · s–2 |
| Tryck | pascal | Pa | N · m–2 | m–1 · kg · s–2 |
| Energi, arbete, värmemängd | joule | J | N · m | m2 · kg · s–2 |
| Effekt (5), strålningsflöde | watt | W | J · s–1 | m2 · kg · s–3 |
| Elmängd, laddning | coulomb | C | | s · A |
| Elektrisk spänning, elektrisk potential, elektromotorisk kraft | volt | V | W · A–1 | m2 · kg · s–3 · A–1 |
| Resistans | ohm | Ω | V · A–1 | m2 · kg · s–3 · A–2 |
| Konduktans | siemens | S | A · V–1 | m–2 · kg–1 · s3 · A2 |
| Kapacitans | farad | F | C · V–1 | m–2 · kg–1 · s4 · A2 |
| Magnetiskt flöde | weber | Wb | V · s | m2 · kg · s–2 · A–1 |
| Magnetisk flödestäthet | tesla | T | Wb · m–2 | kg · s–2 · A–1 |
| Induktans | henry | H | Wb · A–1 | m2 · kg · s–2 · A–2 |
| Ljusflöde | lumen | lm | cd · sr | cd |
| Belysning | lux | lx | lm · m–2 | m–2 · cd |
| Aktivitet (inom radiologin) | becquerel | Bq | | s–1 |
| Absorberad dos (inom radiologin) | gray | Gy | J · kg–1 | m2 · s–2 |
| Dosekvivalent | sievert | Sv | J · kg–1 | m2 · s–2 |
| Katalytisk aktivitet | katal | kat | | mol · s–1 |

e)

I kapitel I ska punkterna 1.2.2 och 1.2.3 ersättas med följande:

”1.2.2.   Allmän regel för härledda SI-enheter

Enheter, samstämt härledda från SI-grundenheter, uttryckta algebraiskt som en produkt av potenser av SI-grundenheter med en numerisk faktor lika med 1.

1.2.3.   Härledda SI-enheter med särskilda namn och beteckningar

Storhet

Enhet

Uttryckt i

Benämning

Beteckning

andra SI-enheter

SI-grundenhet

Plan vinkel

radian

rad

m · m–1

Rymdvinkel

steradian

sr

m2 · m–2

Frekvens

hertz

Hz

s–1

Kraft

newton

N

m · kg · s–2

Tryck

pascal

Pa

N · m–2

m–1 · kg · s–2

Energi, arbete, värmemängd

joule

J

N · m

m2 · kg · s–2

Effekt (5), strålningsflöde

watt

W

J · s–1

m2 · kg · s–3

Elmängd, laddning

coulomb

C

s · A

Elektrisk spänning, elektrisk potential, elektromotorisk kraft

volt

V

W · A–1

m2 · kg · s–3 · A–1

Resistans

ohm

Ω

V · A–1

m2 · kg · s–3 · A–2

Konduktans

siemens

S

A · V–1

m–2 · kg–1 · s3 · A2

Kapacitans

farad

F

C · V–1

m–2 · kg–1 · s4 · A2

Magnetiskt flöde

weber

Wb

V · s

m2 · kg · s–2 · A–1

Magnetisk flödestäthet

tesla

T

Wb · m–2

kg · s–2 · A–1

Induktans

henry

H

Wb · A–1

m2 · kg · s–2 · A–2

Ljusflöde

lumen

lm

cd · sr

cd

Belysning

lux

lx

lm · m–2

m–2 · cd

Aktivitet (inom radiologin)

becquerel

Bq

s–1

Absorberad dos (inom radiologin)

gray

Gy

J · kg–1

m2 · s–2

Dosekvivalent

sievert

Sv

J · kg–1

m2 · s–2

Katalytisk aktivitet

katal

kat

mol · s–1

Enheter som härletts ur SI-grundenheter kan uttryckas med hjälp av de enheter som räknats upp i kapitel I.

Särskilt kan härledda enheter i SI uttryckas med hjälp av de benämningar och beteckningar som anges i tabellen ovan. SI-enheten för dynamisk viskositet kan till exempel uttryckas som m-1 · kg · s-1 eller N · s · m-2 eller Pa · s.”

| f) | I kapitel II ska följande rad utgå ur tabellen:








  ”Lantmäteri | acre | 1 ac = 4 047 m2 | ac” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

f)

I kapitel II ska följande rad utgå ur tabellen:

”Lantmäteri

acre

1 ac = 4 047 m2

ac”

| g) | I kapitel II ska den sista meningen ersättas med följande: ”Sammansatta enheter får bildas genom att enheter som upptas i detta kapitel sätts samman med varandra eller med enheter som upptas i kapitel I.” |
| --- | --- |

g)

I kapitel II ska den sista meningen ersättas med följande: ”Sammansatta enheter får bildas genom att enheter som upptas i detta kapitel sätts samman med varandra eller med enheter som upptas i kapitel I.”

Artikel 2

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska senast den 31 december 2009 anta och offentliggöra de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen.

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 januari 2010.

När de antas av medlemsstaterna ska dessa bestämmelser innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Strasbourg den 11 mars 2009.

På Europaparlamentets vägnar

H.-G. PÖTTERING

Ordförande

På rådets vägnar

A. VONDRA

Ordförande

---

(1)  EUT C 120, 16.5.2008, s. 14.

1

(2)  Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 november 2007 (EUT C 297 E, 20.11.2008, s. 105), rådets gemensamma ståndpunkt av den 18 november 2008 (EUT C 330 E, 30.12.2008, s. 1) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 16 december 2008 (ännu ej offentliggjord i EUT).

2

(3)  EGT L 39, 15.2.1980, s. 40.

3

(4)  EUT C 321, 31.12.2003, s. 1.

4

(5)  Särskilda benämningar på effektenheten: voltampere, med beteckningen VA, för skenbar växelströmseffekt; var, med beteckningen var, för reaktiv växelströmseffekt. Enheten var ingår inte i någon CPGM-resolution.

5

---

IV Andra rättsakter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Eftas övervakningsmyndighet

| 7.5.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 114/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 114/14

---

BESLUT AV EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET

nr 368/06/KOL

av den 29 november 2006

om försäljningen av den isländska statens aktier i Sementsverksmiðjan hf. (Island)

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET (1) HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (2), särskilt artiklarna 61–63 och protokoll 26,

med beaktande av avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (3), särskilt artikel 24,

med beaktande av artikel 1.3 och artikel 2 i del I och artiklarna 4.2, 4.4, artikel 6 och artikel 7.2 i del II i protokoll 3 till övervakningsavtalet,

med beaktande av övervakningsmyndighetens riktlinjer (4) för tillämpning och tolkning av artiklarna 61 och 62 i EES-avtalet,

med beaktande av myndighetens beslut av den 14 juli 2004 om de tillämpningsföreskrifter som anges i artikel 27 i del II i protokoll 3 till övervakningsavtalet,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha givit berörda parter tillfälle att yttra sig om beslut nr 421/04/KOL (5) och beslut nr 367/06/KOL (6), och

av följande skäl:

I   FAKTA

1.   Förfarande

Islands delegation vid Europeiska unionen vidarebefordrade genom en skrivelse av den 19 augusti 2003 en skrivelse från finansministeriet av den 19 augusti 2003, vilka båda mottogs och registrerades av Eftas övervakningsmyndighet samma dag (dok. nr 03-5685 A). I överensstämmelse med artikel 1.3 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet anmälde de isländska myndigheterna därigenom försäljningen av statens aktier i Sementsverksmiðjan hf.

Den 17 december 2003 inlämnade företaget Aalborg Portland Íslandi ehf. ett klagomål till Eftas övervakningsmyndighet gällande villkoren i samband med isländska statens försäljning av sina andelar i Sementsverksmiðjan hf. Myndigheten tog emot och registrerade skrivelsen den 23 december 2003 (dok. nr 03-9059 A). Klaganden begärde att klagomålet skulle behandlas samtidigt som anmälan av statens försäljning.

Efter olika skriftväxlingar (7) informerade myndigheten de isländska myndigheterna genom en skrivelse av den 21 december 2004 om sitt beslut att inleda det förfarande som föreskrivs i artikel 1.2 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet angående den isländska statens försäljning av sina aktier i Sementsverksmiðjan hf. (diarienummer 296878).

Myndighetens beslut nr 421/04/KOL om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning och i EES-supplementet (8). Myndigheten uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter. De isländska myndigheterna kommenterade beslutet i en skrivelse av den 24 februari 2005 (diarienummer 311243). Den 20 juni 2005 mottog Eftas övervakningsmyndighet synpunkter från Sementsverksmiðjans köpare, Íslenskt sement ehf. (diarienummer 323552). Den 2 september 2005 inkom Aalborg Portland Íslandi ehf. med ytterligare synpunkter (diarienummer 333018).

Myndigheten begärde hjälp av en oberoende expert, Erlend Kvaal, lektor vid handelshögskolan BI i Oslo, för att avgöra huruvida försäljningen av statens aktier i Sementsverksmiðjan hf. hade skett i enlighet med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. Baserat på den oberoende expertens första bedömning av den information om försäljningen som fanns tillgänglig för myndigheten skickades en begäran om upplysningar till de isländska myndigheterna den 12 juli 2005 (diarienummer 326295). De isländska myndigheterna svarade med en skrivelse från Islands delegation vid Europeiska unionen och vidarebefordrade en skrivelse från finansministeriet daterade den 30 respektive 31 augusti 2005. Denna skrivelse mottogs och registrerades av myndigheten den 1 september 2005 (diarienummer 332274).

En andra begäran om upplysningar inom ramen för det formella granskningsförfarandet sändes till de isländska myndigheterna den 28 oktober 2005 (diarienummer 347691). Denna begäran följdes av ett möte i Bryssel den 23 november 2005 mellan företrädare för myndigheten, de isländska myndigheterna, Sementsverksmiðjan hf. och en av investerarna i det konsortium som förvärvade statens aktier. Även den oberoende expert som myndigheten anlitat deltog i mötet.

Genom en skrivelse av den 6 december 2005, som mottogs och registrerades av myndigheten den 7 december 2005 (diarienummer 353483), vidarebefordrade Islands delegation vid Europeiska unionen en skrivelse från finansministeriet av den 2 december 2005, i vilken man svarar på begäran om upplysningar och på några andra frågor som uppkommit under mötet.

Den 31 januari 2006 lade den oberoende experten fram sin slutrapport för myndigheten om huruvida den isländska statens försäljning av aktierna i Sementsverksmiðjan hf. hade genomförts på marknadsvillkor (diarienummer 360438).

Den 16 februari, 9 mars och den 4 augusti 2006 skickade myndigheten skrivelser till de isländska myndigheterna och bad om ytterligare information och förtydliganden på de punkter som fortfarande var oklara (diarienummer 363213, 365145 och 383227). De isländska myndigheterna svarade med skrivelser daterade den 20 februari, 19 april och 25 september (diarienummer 363608, 370425 och 390092).

Vid det årliga mötet om statligt stödpaketet i Reykjavik den 12 oktober 2006 diskuterades ärendet. Som en uppföljning av denna diskussion skickade de isländska myndigheterna en skrivelse till myndigheten den 2 november 2006 (diarienummer 396476).

Den 29 november 2006 antog myndigheten beslut nr 367/06/KOL för att utvidga det formella granskningsförfarande som inleddes med myndighetens beslut nr 421/04/KOL. Utvidgningen har att göra med statens övertagande av Sementsverksmiðjans pensionsrelaterade skulder i samband med att företaget gjordes redo för försäljning. Med detta beslut avslutar myndigheten den formella granskning som inleddes efter försäljningen av den isländska statens aktier i Sementsverksmiðjan hf. till investerargruppen Íslenskt sement ehf. för 68 miljoner isländska kronor. Övriga delar av det formella granskningsförfarandet är fortfarande under utredning.

2.   Beskrivning av de åtgärder som har granskats i detta beslut

Det statligt ägda företaget Sementsverksmiðjan hf. hade ett de facto-monopol på den isländska cementmarknaden fram till dess att en dansk cementimportör trädde in 2000. Den nya konkurrenssituationen förefaller ha lett till ekonomiska svårigheter för Sementsverksmiðjan som började ackumulera förluster. Under dessa omständigheter beslutade sig staten 2003 för att sälja sina aktier i företaget (9). I statens tillkännagivande om försäljning av aktierna sägs följande: ”Privatiseringskommittén och industriministern avser att sälja samtliga aktier som för närvarande ägs av staten i Sementsverksmiðjan hf. med det nominella värdet 450 000 000 isländska kronor till en enskild investerare eller en investerargrupp. Detta berör 100 procent av de emitterade aktierna i företaget. Köpeskillingen förväntas erläggas kontant. Den investerare som söks ska vara intresserad av att fortsätta företagets verksamhet, stärka den och bidra till sund konkurrens på den isländska byggmarknaden.”

Den 2 oktober 2003 undertecknade industriministeriet på den isländska regeringens vägnar ett aktieköpsavtal med investerargruppen Íslenskt sement ehf. På grundval av detta avtal sålde staten, som ägare till 100 procent av aktierna i Sementsverksmiðjan, aktierna till Íslenskt sement ehf. till ett pris av 68 miljoner isländska kronor.

Samtidigt tecknades ett separat avtal mellan Sementsverksmiðjan och företrädare för den isländska statskassan. Enligt detta avtal köpte isländska staten en del fasta och finansiella tillgångar som inte behövdes för cementtillverkningen av Sementsverksmiðjan till ett pris av 450 miljoner isländska kronor. Intäkterna användes till att betala företagets utestående skulder.

Enligt artikel 4 i aktieköpsavtalet mellan den isländska regeringen och Íslenskt sement tog den isländska staten dessutom över Sementsverksmiðjans pensionsförpliktelser genom ett avtal mellan finansministeriet och de statsanställdas pensionsfond.

Med andra ord tömdes företaget, vars aktier Íslenskt sement ehf. köpte, på dessa tillgångar och skulder.

Det är försäljningen av Sementsverksmiðjan till Íslenskt sement som behandlas i detta beslut. Det formella granskningsförfarande av övriga förmodade stödåtgärder till förmån för Sementsverksmiðjan som inleddes med beslut nr 421/04/KOL har med beslut nr 367/06/KOL utvidgats till att omfatta statens övertagande av pensionsrelaterade skulder från företaget och kommer att behandlas i ett annat beslut.

3.   Orsaker till att ett formellt granskningsförfarande inletts

Beträffande statens försäljning av 100 procent av aktierna i Sementsverksmiðjan ifrågasatte myndigheten i beslut nr 421/04/KOL om att inleda ett formellt granskningsförfarande om kapitel 18B i riktlinjerna för statligt stöd för offentliga myndigheters försäljning av mark och byggnader var tillämpligt för ärendet i fråga. Myndigheten ansåg att staten inte bara sålde mark och byggnader i dess ägo utan även aktier i ett företag som till 100 procent ägdes av staten.

Vidare hyste myndigheten tvivel om huruvida försäljningen skett i överensstämmelse med principen om en privat investerare. Det var osäkert i vilken utsträckning staten tog andra än rent ekonomiska hänsyn under förhandlingsprocessen och följaktligen om det erhållna försäljningspriset motsvarade företagets marknadsvärde.

I samband med att transaktionen anmäldes presenterade de isländska myndigheterna en värdering av Sementsverksmiðjan som utförts av en oberoende expert på grundval av likvidationsvärdet. I beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet ifrågasatte myndigheten om värdet av ett företag i drift kan antas motsvara dess likvidationsvärde, som är baserat på att verksamheten upphör. Myndigheten ansåg att om marknadsvärdet på 100 procent av statens aktier i Sementsverksmiðjan var högre än de 68 miljoner isländska kronor som Íslenskt sement betalade, skulle staten ha sålt företaget under marknadspriset. Statliga medel i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet skulle då ha varit för handen i form av uteblivna intäkter, eftersom staten fått ett lägre pris än en privat aktör som agerar enligt marknadens villkor skulle ha fått för samma tillgångar.

4.   Synpunkter från de isländska myndigheterna

I en skrivelse av den 23 februari 2005 lämnade de isländska myndigheterna sina synpunkter på myndighetens beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet beträffande försäljningen av statens aktier i Sementsverksmiðjan.

De isländska myndigheterna framhöll att ett av de viktigaste skälen för villkoret att cementtillverkningen skulle fortsätta var att öka värdet på Sementsverksmiðjan när företaget såldes till en tredje part. De isländska myndigheterna hävdade att om ”inget sådant villkor tillämpades skulle kostnaden för att sanera anläggningen vara omedelbar för köparen. Genom att ställa villkoret att cementtillverkningen skulle fortsätta förblev kostnaden latent. Påpekas bör dessutom att villkoret förhandlades med köparna och införlivades i aktieköpsavtalet som köparnas avsikt att endast fortsätta verksamheten vid Sementsverksmiðjan hf. så länge som den var ekonomiskt lönsam. Staten kan inte ålägga köpare att driva företag om det inte är ekonomiskt lönsamt. Detta kan inte tas till intäkt för att staten tog andra än rent ekonomiska hänsyn.”

De isländska myndigheterna anser, vilket är i linje med myndighetens riktlinjer, att statligt stöd endast kan komma i fråga när det inte finns några objektiva skäl att vänta att en investering skulle ge en rimlig och godtagbar avkastning för en privat investerare i ett motsvarande privat företag som verkar under normala marknadsförhållanden.

De isländska myndigheterna hävdade att det mot ”denna bakgrund inte kan hävdas att det inte fanns några objektiva skäl för staten att tro att försäljningen av Sementsverksmiðjan inte skulle ge staten en rimlig avkastning. Tvärtom kunde staten efter förhandlingar med köparna förvänta ett pris på företaget som var klart högre än marknadsvärdet. Därför måste man dra slutsatsen att staten inte erhöll en lägre avkastning än en privat operatör som agerar på marknadsvillkor skulle ha fått för samma tillgångar. Staten handlade därför i överensstämmelse med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. Det ankommer på myndigheten att visa att staten inte kunde vänta en skälig avkastning. Eftersom detta inte har visats, och enligt statens uppfattning inte kan visas, måste slutsatsen bli att staten agerat enligt den marknadsekonomiska investerarprincipen”.

I sin anmälan av transaktionen anförde de isländska myndigheterna att företagets värde motsvarade dess likvidationsvärde. Sementsverksmiðjans likvidationsvärde hade uppskattats till – 46,5 miljoner isländska kronor utan hänsyn till kostnaden för att sanera anläggningen i Akranes. I beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande ställde sig myndigheten tveksam till att marknadsvärdet på ett företag som säljs på villkor att driften fortsätter ska bestämmas med hjälp av likvidationsvärdet. I sina kommentarer till myndighetens beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet hänvisade de isländska myndigheterna till de kassaflödesvärderingar som inlämnats till myndigheten. Framför allt uppgick, enligt den kassaflödesvärdering som bifogades i deras skrivelse av den 23 februari 2005, marknadsvärdet på Sementsverksmiðjan till – 1,5 miljarder isländska kronor. Mot denna bakgrund ansåg de isländska myndigheterna att marknadsvärdet på Sementsverksmiðjan som ett igångvarande företag var avsevärt lägre än dess likvidationsvärde.

De isländska myndigheterna gjorde vidare gällande att marknadsvärdet på Sementsverksmiðjan, antingen man använder en kassaflödesvärdering eller en likvidationsvärdering, var lägre än försäljningspriset på 68 miljoner isländska kronor. Således hade varken Sementsverksmiðjan eller Íslenskt sement erhållit någon ekonomisk fördel i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet.

De isländska myndigheterna ansåg att myndigheten för att utröna huruvida statligt stöd förekommit borde beakta det totala försäljningspriset på företaget sedan de tillgångar som inte behövdes för cementproduktionen sålts tillbaka till den isländska staten: ”Vidare är det statens uppfattning att om myndigheten bedömer att en [kassaflödesvärdering] av företaget är det korrekta sättet att bestämma försäljningspriset [...] bör kassaflödesmetoden användas för att värdera företaget efter försäljningen av tillgångarna.”

De isländska myndigheterna förklarade att staten inte var beredd att förhandla om ett försäljningspris motsvarande ett beräknat kassaflödesvärde på Sementsverksmiðjan, eftersom ”de förluster som företaget ackumulerat sedan budet lades lett till att företaget måste omstruktureras före försäljningen till köparen. Staten skulle av företaget köpa samtliga tillgångar som inte var av vikt för driften och produktionen för att minska driftskostnaderna och göra verksamheten lönsam.”

Av dessa skäl ansåg de isländska myndigheterna att inget statligt stöd förekommit vid transaktionen. Om myndigheten ändå skulle komma fram till att det varit fråga om statligt stöd menade de att sådant statligt stöd skulle anses vara motiverat i enlighet med det undantag som anges i artikel 61.3 c i EES-avtalet, särskilt bestämmelserna i kapitel 16 i riktlinjerna för statligt stöd till omstrukturering av företag i svårigheter.

I en skrivelse av den 2 november 2006 bad de isländska myndigheterna att myndigheten skulle överväga att inte avsluta vissa delar av den pågående formella granskningen eftersom ”man måste ta hänsyn till transaktionen som helhet för att få en god förståelse för frågan.”

5.   Synpunkter från tredje part

5.1   Synpunkter från Íslenskt sement ehf.

Genom en skrivelse av den 20 juni 2005 lämnade Íslenskt sement ehf. sina synpunkter på myndighetens beslut nr 421/04/KOL om att inleda ett formellt granskningsförfarande av försäljningen av den isländska statens aktier i Sementsverksmiðjan hf. Enligt Íslenskt sement förekom inget statligt stöd vid denna försäljning. Företaget uppgav att ”Islenskt sement är övertygat om att den marknadsekonomiska investerarprincipen följdes, särskilt som det totala försäljningspriset för Sementsverksmiðjan var minst lika högt, om än inte mycket högre, än företagets verkliga marknadsvärde i den berörda transaktionen.”

Íslenskt sement ansåg att en kassaflödesvärdering, som i allmänhet används vid värdering av cementföretag, var den enda tillförlitliga metoden för att värdera företaget. Företaget uppgav emellertid att den isländska staten inte varit villig att förhandla på denna grund, eftersom det hade lett till ett negativt försäljningspris. Enligt Íslenskt sement hade det uppskattade marknadsvärdet varit noll eller till och med negativt om kassaflödesmetoden tillämpats i fallet med Sementsverksmiðjan. Av detta skäl ansåg Íslenskt sement att det värde som erhölls genom att tillämpa likvidationsmetoden motsvarade företagets maximala marknadsvärde vid tiden för köpet. Vidare menade Íslenskt sement att likvidationsvärdet på 69,6 miljoner isländska kronor inte tog hänsyn till utgifter för likvidation och nedläggning av verksamheten, såsom saneringen av marken. Íslenskt sement hävdade att priset på aktierna i Sementsverksmiðjan med god marginal översteg företagets likvidationsvärde.

Íslenskt sement framhöll att de särskilda tillgångar som statskassan köpte inte såldes en och en utan i samband med försäljningen av aktierna, som en integrerad del i det övergripande köpeavtalet. När man därför ”bedömer huruvida statligt stöd förekom vid försäljningen av Semenstverksmiðjan kan myndigheten inte sätta ett värde på varje enskild såld tillgång utan måste ta hänsyn till konsekvenserna av försäljningen av de enskilda tillgångarna för att göra en samlad bedömning av företagets värde vid tiden för försäljningen”.

5.2   Synpunkter från Aalborg Portland Íslandi ehf.

Genom en skrivelse av den 2 september 2005 lämnade Aalborg Portland Íslandi ehf. sina synpunkter på myndighetens beslut nr 421/04/KOL om att inleda ett formellt granskningsförfarande av försäljningen av den isländska statens aktier i Sementsverksmiðjan. Företaget delade de synpunkter och farhågor som myndigheten givit uttryck för i detta beslut men hänvisade också till frågan om den isländska statens övertagande av Sementsverksmiðjans pensionsförpliktelser, som inte behandlats i myndighetens beslut.

II   BEDÖMNING

1.   Förekomsten av statligt stöd vid försäljningen av statens aktier i Sementsverksmiðjan hf.

Enligt de upplysningar som de isländska myndigheterna lämnat sålde staten sina aktier i Sementsverksmiðjan till ett pris av 68 miljoner isländska kronor, i en transaktion knuten till den isländska statskassans förvärv av en del av företagets tillgångar som inte var nödvändiga för driften av företaget. Fastän dessa två delar i transaktionen hör nära ihop, då Íslenskt sement köpte den operativa delen av Sementsverksmiðjan utom aktier och tillgångar som inte behövdes för cementtillverkningen, behandlar myndigheten i detta beslut enbart försäljningen av aktierna. Detta beror på att den potentiella mottagaren av statligt stöd i fallet med försäljningen av statens aktier i Sementsverksmiðjan skulle vara Íslenskt sement, medan den potentiella mottagaren av eventuellt statligt stöd inom ramen för statens omstrukturering av företagets tillgångar och skulder i samband med aktieförsäljningen skulle vara cementtillverkaren, dvs. Sementsverksmiðjan hf. Det är från detta företag som staten köpte olika tillgångar och övertog pensionsförpliktelserna.

I artikel 61.1 i EES-avtalet sägs följande:

”Om inte annat föreskrivs i detta avtal, är stöd som ges av EG-medlemsstater, Eftastater eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med detta avtal i den utsträckning det påverkar handeln mellan de avtalsslutande parterna.”

Myndigheten bemöter först den isländska regeringens argument att det inte förekommit något statligt stöd eftersom man tillämpat kapitel 18B i riktlinjerna för statligt stöd när det gäller ”inslag av stöd vid offentliga myndigheters försäljning av mark och byggnader”, innan myndigheten bedömer huruvida försäljningen innehåller statligt stöd i den mening som avses i artikel 61 i EES-avtalet.

1.1   Kapitel 18B i riktlinjer för statligt stöd vid offentliga myndigheters försäljning av mark och byggnader

Kapitel 18B i riktlinjer för statligt stöd vid offentliga myndigheters försäljning av mark och byggnader

I kapitel 18B i riktlinjerna om ”inslag av stöd vid offentliga myndigheters försäljning av mark och byggnader” ges information om hur myndigheten tolkar och tillämpar EES-avtalets regler om statligt stöd vid bedömning av offentliga myndigheters försäljning av mark och byggnader. Om de förfaranden som fastställs i kapitel 18B i myndighetens riktlinjer för statligt stöd vid offentliga myndigheters försäljning av mark och byggnader följs, antar man att inget statligt stöd förekommit vid försäljningen.

De isländska myndigheterna anmälde transaktionsvillkoren för försäljningen av statens aktier i Sementsverksmiðjan trots att de ansåg att försäljningen skett i överensstämmelse med kapitel 18B i riktlinjer för statligt stöd vid försäljning av mark och byggnader. Därför hade enligt deras uppfattning inget statligt stöd förekommit i transaktionen.

Såsom redan fastställs i beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande anser myndigheten att kapitel 18B inte kan tillämpas på denna transaktion. Staten sålde inte bara statligt ägd mark och byggnader utan också sina aktier i ett företag som den ägde till 100 procent och som fortsätter sin verksamhet. Även om kapitel 18B skulle vara tillämpligt följdes inte de angivna förfarandena för att utesluta förekomsten av statligt stöd.

Det anbudsförfarande som följdes i det aktuella fallet var inte förenligt med den definition som anges i kapitel 18B.2.1.1 b. För det första offentliggjordes det inte i tillräcklig omfattning. Vidare användes det bara för att välja ut en framtida köpare med vilken priset framförhandlades därefter. Beträffande det alternativa förfarandet, dvs. försäljning på grundval av en oberoende experts bedömning, fastställdes i det aktuella ärendet Sementsverksmiðjans likvidationsvärde av en expert, MP-verðbréf hf. Likväl såldes företaget som ett igångvarande företag, vilket innebar att cementproduktionen skulle fortsätta. Under dessa omständigheter kan det inte utan ytterligare bedömning förutsättas att likvidationsvärdet motsvarade marknadsvärdet och på så vis uteslöt förekomsten av statligt stöd.

Det förefaller nödvändigt att avgöra vilken metod som är mest lämplig för att bestämma ett företags marknadsvärde under dessa förhållanden och att i enlighet därmed göra en bedömning. En ytterligare analys av vad företagets marknadspris kunde ha varit och huruvida det fanns inslag av statligt stöd vid försäljningen av Sementsverksmiðjans aktier till Íslenskt sement ges i det följande.

1.2   Bedömning av statligt stöd vid försäljningen av aktier

Bedömning av statligt stöd vid försäljningen av aktier

För att en åtgärd ska betraktas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet, måste den uppfylla följande kumulativa villkor:

| — | Stödet utgör en selektiv fördel. |
| --- | --- |

—

Stödet utgör en selektiv fördel.

| — | Stödet beviljas genom statliga medel. |
| --- | --- |

—

Stödet beviljas genom statliga medel.

| — | Stödet snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- |

—

Stödet snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen.

| — | Stödet påverkar handeln mellan de avtalsslutande parterna till EES-avtalet. |
| --- | --- |

—

Stödet påverkar handeln mellan de avtalsslutande parterna till EES-avtalet.

En åtgärd som ger en fördel till särskilda mottagare och inte är någon generell åtgärd uppfyller det första av ovan nämnda villkor. Det är därför nödvändigt att fastställa huruvida det aktuella företaget får en ekonomisk fördel som det inte hade fått under normala marknadsförhållanden (10). I artikel 61.1 i EES-avtalet görs ingen skillnad mellan statliga interventioner med hänvisning till deras orsaker eller syften utan definierar dem med hänvisning till deras konsekvenser (11). Av detta följer att begreppet stöd är ett objektivt begrepp, och det som är avgörande är huruvida en statlig åtgärd medför en fördel för en eller flera specifika företag (12).

10

11

12

Förvärvet av tillgångar till ett pris som understiger deras marknadsvärde utgör, i princip, en fördel. Om Íslenskt sement således hade betalat ett pris som motsvarade Sementsverksmiðjans marknadsvärde, skulle det inte ha erhållit någon fördel av transaktionen.

För att avgöra huruvida Íslenskt sement betalade ett pris för statens aktier som understeg deras marknadsvärde gav myndigheten en oberoende expert i uppdrag att bedöma Sementsverksmiðjans marknadsvärde vid tiden för försäljningen. Den oberoende experten gjorde en bedömning av företagets marknadsvärde när hela transaktionen var avslutad och tog då hänsyn till att företaget skulle fortsätta sin verksamhet. Den oberoende experten beräknade således Sementsverksmiðjans marknadsvärde efter det att den isländska statskassan hade köpt tillbaka några av företagets tillgångar som inte behövdes för cementproduktionen (13) och finansministeriet övertagit företagets pensionsrelaterade skulder. Detta innebär att den oberoende experten beräknade marknadsvärdet på det som Íslenskt sement faktiskt köpte, dvs. aktierna i ett avskalat företag.

13

Enligt den oberoende experten är det bara genom att diskontera beräknade framtida kassaflöden (nyttjandevärde) som man kan få en uppfattning om ett företags verkliga värde i en transaktion som försäljningen av statens aktier i Sementsverksmiðjan (14). Nuvärdet av de förväntade kassaflödena från framtida användning av en fast tillgång motsvarar en investerares bedömning av resultatet av ett potentiellt projekt. Kassaflödesprojektioner kan således skilja sig åt beroende på varje enskild investerares strategi. Därför ansåg den oberoende experten att det bästa tillvägagångssättet var att identifiera ett spektrum av olika nyttjandevärden samt fastställa en övre och en undre gräns för dem. De isländska myndigheterna ombads att lämna den information och de beräkningar som krävdes för att fastställa dessa gränser (15) för att få en idé om det verkliga värdet på kärnverksamheten, dvs. cementproduktionen. När driftsvärdet hade fastställts utgjorde varje ytterligare tillgång som inte hörde till kärnverksamheten (såsom finansiella tillgångar) ytterligare värde, och varje åtagande (som skuld eller annan finansiell förpliktelse) motsvarade en minskning.

14

15

På den oberoende expertens begäran ombads de isländska myndigheterna att med ovan nämnda förutsättningar presentera två scenarier. I scenario I räknade man med en cementimport till Island på 30 procent av den totala marknaden och i scenario II med att ingen import förekom. Scenario I (det så kallade pessimistiska scenariot) gav ett negativt nettonuvärde av framtida fria kassaflöden på omkring 1 000 miljoner isländska kronor och scenario II (det så kallade optimistiska scenariot) ett positivt nettonuvärde av framtida fria kassaflöden på omkring 200 miljoner isländska kronor. Den isländska regeringen justerade nettonuvärdemåtten genom att långfristiga skulder drogs ifrån och extra rörelsekapital lades till och kom då fram till ett aktievärde på – 897 miljoner isländska kronor för scenario I och 307 miljoner isländska kronor för scenario II. Det var framför allt kapacitetsutnyttjandet som förklarade variationen. Den rörliga produktionskostnaden per ton beräknades till 5 749 isländska kronor under år med fullt kapacitetsutnyttjande (130 000 ton) och till 7 479 isländska kronor under år med mycket lågt kapacitetsutnyttjande (70 000 ton). Det var därför en dubbel skaleffekt i beräkningen, eftersom både rörliga och, per definition, fasta kostnader per ton minskar ju större volym som produceras (16).

16

I den bifogade skrivelsen hävdade de isländska myndigheterna att det optimistiska scenariot inte var realistiskt, eftersom det förutsatte att det inte fanns någon konkurrens på den isländska cementmarknaden. Mot bakgrund av den danska konkurrenten Aalborg Portlands investeringar i anläggningar ansåg man det osannolikt att konkurrensen skulle upphöra på den isländska cementmarknaden. Däremot kommenterade de isländska myndigheterna inte realismen i det mest pessimistiska scenariot.

Experten kritiserade att en hög diskonteringsränta (som inkluderade en riskpremie) hade använts i de modeller som lades fram av de isländska myndigheterna. Med en hög diskonteringsränta kan den skuld som följde av negativa kassaflöden undervärderas och därmed försköna framtidsutsikterna. Trots denna kritik har dock för konsekvensens skull den reala diskonteringsränta på 12,4 procent som de isländska myndigheterna föreslagit använts genom hela analysen i de olika scenarierna.

Scenario I visade ett företag som gjorde återkommande förluster under trettio års tid, vilket tycks fullständigt irrationellt. Med tanke på att den oberoende expertens avsikt med ett pessimistiskt scenario var att fastställa en undre gräns för möjliga resultat var de isländska myndigheternas scenario I helt inadekvat (17). Rationella investeringsbeslut grundas på en förväntning om positiv avkastning. Man kan därför fråga sig hur en rationell investerare skulle reagera om det inte blev någon positiv avkastning. Ett vanligt beteende i dessa fall skulle vara att minimera förlusterna mot bakgrund av reviderade förväntningar.

17

I enlighet med detta omformulerade den oberoende experten det pessimistiska scenariot utifrån antagandet om en femårsperiod med lågt kapacitetsutnyttjande (82 000 ton per år, motsvarande genomsnittet för scenario I), försäljningspriserna kvar på 2003 års låga nivå (7 071 isländska kronor per ton) och med förutsättningen att företaget skulle likvideras efter fem års verksamhet. Vidare förutsattes det att alla negativa kassaflöden överfördes till ägarna. Enligt experten var detta en rimlig strategi för det värsta scenariot, eftersom rationella investeringsbeslut baseras på förväntningar om en positiv avkastning och på möjligheten att reagera om det inte blir någon positiv avkastning.

Ett värsta scenario som skulle leda till att cementproduktionen upphörde efter fem år skulle tvinga fram saneringsåtgärder direkt efter nedläggningen. I hyresavtalet mellan Sementsverksmiðjan hf. och Akranes kommun i juli 2003 sägs att ”om cementproduktionen upphör under en sammanhängande period av 24 månader ska Sementsverksmiðjan på egen bekostnad riva materiallagerutrymmena” (18). På grundval av den information som de isländska myndigheterna lämnat hade saneringskostnaderna beräknats till 460 miljoner isländska kronor, förmodligen i löpande priser (19).

18

19

Mot denna bakgrund simulerades det värsta scenariot med fem års produktion vid låga nivåer och cementpriser som låg kvar på 2003 års nivå. Det diskonterade nuvärdet av relaterade kassaflöden justerades med tillgångar och skulder utanför produktionscykeln på dagen för köpet. Nettoeffekten av en alternativ användning av de fasta tillgångarna (såsom för cementimport) och saneringskostnader lades till.

Enligt den oberoende expertens omformulering gav en kassaflödessimulering med dessa förutsättningar ett negativt kassaflöde från rörelsen om 144 miljoner isländska kronor årligen under fem år och ett diskonterat nuvärde för en negativ utgift på 360 miljoner isländska kronor under det sjätte året. Det diskonterade värdet av dessa kassaflöden beräknades till – 691 miljoner isländska kronor, och efter justering av balansposter utanför verksamhetscykeln bestämdes värdet av investeringen till – 332 miljoner isländska kronor.

Syftet med det optimistiska scenariot var att fastställa en övre gräns för tänkbara resultat, och det centrala var att verksamheten skulle vara i balans efter fem år. Startpunkten var det första verksamhetsåret efter privatiseringen, med en antagen produktion om 100 000 ton, ett cementpris på 7 489 isländska kronor, rörliga kostnader enligt kostnadsformeln (6 381 isländska kronor per ton) och allmänna omkostnader enligt scenario I (127 miljoner isländska kronor). De årliga kassaflödeseffekterna av reinvesteringar antogs vara 40 isländska kronor, vilket mycket väl kunde överskrida värdeminskningen. På grundval av dessa antaganden beräknades nettokassaflödet för det första året till – 38 miljoner isländska kronor. Därefter skulle nettokassaflödet gradvis öka under fem år för att närma sig noll under det sjätte året.

Kassaflödenas nuvärde för de första fem verksamhetsåren beräknades till – 59 miljoner isländska kronor. Under antagandet att rörelseresultatet skulle ligga nära noll därefter, sattes rörelsens nuvärde under de följande åren till noll. I detta scenario ansåg experten det rimligt att underskottsavdragen (20) inte skulle utnyttjas under de första åren. Rörelseresultatet justerades för balansposter utanför verksamhetscykeln (liksom i det pessimistiska scenariot) och resulterade i ett diskonterat nuvärde på 300 miljoner isländska kronor. Som i det pessimistiska scenariot använde experten en diskonteringsränta på 12,4 procent. Han påpekade att denna ränta endast speglar kapitalkostnaden (före skatt), medan investeringsprojektet enligt detta scenario normalt till stor del skulle finansieras med skulder och på så vis sänka det totala avkastningskravet. En lägre diskonteringsränta skulle leda till ett mindre positivt resultat, eftersom samtliga kassaflöden är negativa. Han framhöll dock vikten av att genomgående använda samma ränta i samtliga scenarier.

20

På grundval av dessa beräkningar ansåg den oberoende experten det lämpligt att fastställa en övre och en undre gräns för verkligt värde genom att diskontera framtida kassaflöden. Den undre gränsen skulle relatera till det pessimistiska scenariot, i vilket cementproduktionen skulle avbrytas efter några års drift, då ägarna skulle komma att övertygas om att verksamheten inte skulle bli lönsam. Förutom dräneringen av resurser från dessa förlustbringande år skulle företaget tvingas svara för saneringskostnader när produktionen upphörde (21). På den positiva sidan i detta scenario fanns ingångslager och finansiella medel, som skulle ge positiva intäkter när de avyttrades, liksom en alternativ användning av en del fasta tillgångar. Baserat på kassaflödesvärdering uppskattades det lägsta marknadsvärdet av Sementsverksmiðjan till – 322 miljoner isländska kronor.

21

Den övre gränsen skulle fastställas genom det optimistiska scenariot, där cementproduktionens lönsamhet antogs bli gradvis bättre för att uppnå balans efter några år. Liksom i det pessimistiska scenariot skulle de första åren medföra förluster som dränerade företaget på resurser om än till mer måttliga nivåer. Rörelsens nuvärde efter att ha uppnått jämvikt skulle sannolikt vara försumbart och lämnades därför utan avseende i beräkningen. Även i detta scenario fanns positiva bidrag från ingångslager och finansiella poster. På grundval av kassaflödesvärderingar uppskattades det högsta marknadsvärdet av Sementsverksmiðjan till 300 miljoner isländska kronor.

Kassaflödesberäkningarna tydde därför på ett tämligen symmetriskt intervall för det verkliga värdet runt noll med någorlunda sannolika utfall inom intervallet ± 300 miljoner isländska kronor.

I vissa fall kan en överenskommen transaktion avvika från ett observerbart eller hypotetiskt marknadsvärde på grund av att en aktör har identifierbara privata intressen i den specifika transaktionen. Enligt experten fanns det alldeles klart privata intressen med i bilden vid Íslenskt sements förvärv av statens aktier i Sementsverksmiðjan som kan ha påverkat transaktionspriset.

Íslenskt sement var ett konsortium av tre företag som bildades för att förvärva statens aktier i Sementsverksmiðjan: BM Valla, Björgun och Norcem. BM Valla är ett stort isländskt byggföretag och en betydande cementköpare. Enligt de upplysningar som lämnades vid mötet mellan företrädare för myndigheten, den oberoende experten och företrädare för de isländska myndigheterna och Íslenskt sement, har BM Valla två strategiska intressen i den isländska cementfabriken. Ett är att säkerställa att den isländska marknadens cementutbud inte domineras av en enda leverantör. Det andra är att bibehålla lokal produktutveckling och kompetens till byggbranschens långsiktiga nytta, i synnerhet med tanke på den isländska cementmarknadens tekniska särdrag.

Björgun levererar snäcksand till Sementsverksmiðjan. Om den lokala cementproduktionen upphör skulle Björgun inte ha någon alternativ avsättning för sina produkter.

Norcem är en norsk cementtillverkare som ägs av den tyska koncernen Heidelberger Zement. Norcem kan ha strategiska och konkurrensmässiga intressen av att stärka sin närvaro på den isländska marknaden.

Med hänsyn till köparkonsortiets specifika förutsättningar anser den oberoende experten att det överenskomna försäljningspriset i detta fall påverkats av privata intressen.

Av de skälen drog den oberoende experten slutsatsen (22) att ”även om jag finner det överenskomna priset på 68 miljoner isländska kronor snarast i överkant, kan det finnas omständigheter i ägarnas situation som ökar sannolikheten för att investeringskostnaderna kan återvinnas”.

22

Myndigheten har bedömt de fakta och siffror som de isländska myndigheterna lämnat och i detalj granskat den oberoende expertens bedömning och rapport. Myndigheten har funnit att expertens analys är ett rimligt sätt att fastställa Sementsverksmiðjans värde. Såsom redan anges i beslut nr 421/04/KOL om att inleda det formella granskningsförfarandet kan man inte förutsätta att likvidationsvärdet av ett företag som avser fortsätta verksamheten motsvarar företagets marknadsvärde. Myndigheten delar den oberoende expertens åsikt att en diskonterad kassaflödesanalys är ett lämpligt sätt att beräkna värdet på ett företag som detta. Myndigheten anser dock att en bedömning av företagets värde vid tiden för transaktionen självfallet är förbunden med stor osäkerhet. Därför anser myndigheten det rimligt att i värderingssyfte studera olika scenarier, såsom experten gjorde, för att etablera ett intervall inom vilket man kunde anta att värdet låg. Försäljningspriset av statens aktier i Sementsverksmiðjan låg inom det fastställda intervallet och även över medelvärdet på omkring noll.

Dessutom hade de isländska myndigheterna bedömt att företagets likvidationsvärde motsvarade 69,6 miljoner isländska kronor. I ett avtal mellan Akranes kommun och Sementsverksmiðjan av den 31 juli 2003 sägs att ”om klinkerproduktionen upphör under en sammanhängande period av 24 månader ska Sementsverksmiðjan på egen bekostnad riva materiallagerutrymmena”. Det innebär att likvidationsvärdet av Sementsverksmiðjan var lägre än 69,6 miljoner isländska kronor eftersom kostnaderna för att riva materiallagerutrymmena, i enlighet med det ovan nämnda avtalet, skulle behöva läggas till (23). Således var det pris som Íslenskt sement betalade för statens aktier i Sementsverksmiðjan högre än företagets likvidationsvärde.

23

2.   Slutsatser

Slutsatser

På grundval av dessa faktorer kan myndigheten inte dra slutsatsen att företaget såldes under marknadsvärdet. Således kan myndigheten inte finna att Íslenskt sement ehf., det företag som bildades av investerargruppen för att köpa statens aktier i Sementsverksmiðjan hf., erhöll en ekonomisk fördel i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet.

Enligt artikel 61.1 i EES-avtalet krävs att fyra kumulativa villkor är uppfyllda för att en åtgärd ska utgöra statligt stöd. Mot bakgrund av den ovannämnda bedömningen har myndigheten inte funnit skäl att utreda något av de andra tre villkor som listas ovan för att en åtgärd ska utgöra statligt stöd. Eftersom Íslenskt sement inte har fått någon fördel anser myndigheten att försäljningen av statens aktier i Sementsverksmiðjan till investerargruppen Íslenskt sement inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet.

Antagandet av detta beslut om att avsluta utredningen om försäljningen av statens aktier till Íslenskt sement ehf. för 68 miljoner isländska kronor, inom ramen för det formella granskningsförfarande som inleddes med övervakningsmyndighetens beslut nr 421/04/KOL och utvidgades med beslut nr 367/06/KOL, påverkar inte utgången av den återstående utredningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Eftas övervakningsmyndighet anser att den isländska statens försäljning av sina aktier i Sementsverksmiðjan hf. till Íslenskt sement ehf. till ett pris av 68 miljoner isländska kronor inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 61 i EES-avtalet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Island.

Artikel 3

Endast den engelska texten är giltig.

Utfärdat i Bryssel den 29 november 2006.

För Eftas övervakningsmyndighet

Bjørn T. GRYDELAND

Ordförande

Kristján A. STEFÁNSSON

Ledamot av kollegiet

---

(1)  Nedan kallad myndigheten.

1

myndigheten

(2)  Nedan kallat EES-avtalet.

2

EES-avtalet

(3)  Nedan kallat övervakningsavtalet.

3

övervakningsavtalet

(4)  Riktlinjer för tillämpning och tolkning av artiklarna 61 och 62 i EES-avtalet och artikel 1 i protokoll 3 till övervaknings- och domstolsavtalet, antagna och utfärdade av myndigheten den 19 januari 1994, offentliggjorda i EGT L 231, 3.9.1994, s. 1, och i EES-supplementet nr 32, 3.9.1994. Riktlinjerna ändrades senast den 25 oktober 2006. Nedan kallade riktlinjerna för statligt stöd.

4

riktlinjerna för statligt stöd

(5)  Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 421/04/KOL av den 20 december 2004 om försäljningen av den isländska statens aktier i Sementsverksmiðjan hf., offentliggjorda i EUT C 117, 19.5.2005, s. 17, och i EES-supplementet nr 24, 19.5.2005.

5

(6)  Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 367/06/KOL av den 29 november 2006 om den isländska statens övertagande av pensionsrelaterade skulder från Sementsverksmiðjan hf. är ännu inte offentliggjort.

6

(7)  För närmare uppgifter om skriftväxlingen mellan myndigheten och de isländska myndigheterna hänvisas till myndighetens beslut nr 421/04/KOL om att inleda det formella granskningsförfarandet.

7

(8)  Se fotnot 5.

8

(9)  Skrivelse från de isländska myndigheterna av den 19 augusti 2003, s. 3.

9

(10)  Domstolens dom av den 11 juli 1996 i mål C-39/94, Syndicat français de l'Express international (SFEI) m.fl. mot La Poste m.fl., REG 1996, s. I-3547, punkt 60, domstolens dom av den 29 juni 1999 i mål C-256/97, DM Transport, REG 1999, s. I-3913, punkt 22, förstainstansrättens beslut av den 5 augusti 2003 i de förenade målen T-116/01 och T-118/01, P&O Ferries och Diputación Foral de Vizcaya mot kommissionen, REG 2003, s. II-2957, punkt 112.

10

Syndicat français de l'Express international (SFEI) m.fl.

La Poste m.fl.

DM Transport

P&O Ferries

Diputación Foral de Vizcaya

kommissionen

(11)  Domstolens dom av den 29 februari 1996 i mål C-56/93, Belgien mot kommissionen, REG 1996, s. I-723, punkt 79, och domstolens dom av den 26 september 1996 i mål C-241/94, Frankrike mot kommissionen, REG 1996, s. I-4551, punkterna 19 och 20.

11

Belgien

kommissionen

Frankrike

kommissionen

(12)  Förstainstansrättens beslut av den 27 januari 1998 i mål T-67/94, Ladbroke Racing mot kommissionen, REG 1998, II-1, punkt 52, och förstainstansrättens beslut av den 10 maj 2000 i mål T-46/97, SIC mot kommissionen, REG 2000, II-2125, punkt 83.

12

Ladbroke Racing

kommissionen

SIC

kommissionen

(13)  Enligt avsikten i aktieköpsavtalet mellan Islands regering och Íslenskt sement ehf. och genomfört på grundval av bestämmelserna i köpekontraktet mellan Sementsverksmiðjan hf. och statskassan.

13

(14)  Expertens rapport, s. 2.

14

(15)  Myndighetens skrivelse av den 12 juli 2005.

15

(16)  Expertens rapport, s. 8.

16

(17)  Expertens rapport, s. 8.

17

(18)  Hyresavtal mellan Akranes kommun och Sementsverksmiðjan hf. av den 2 oktober 2003.

18

(19)  Expertens rapport, s. 9.

19

(20)  En skatteförlust under ett år kan användas till att återbetala tidigare betalda skatter under något av de senaste åren eller till att minska skatten för något av de kommande åren.

20

(21)  Såsom nämnts ovan har statens rent moraliska skyldighet att sanera produktionsplatsen i Akranes, genom det arrendeavtal för marken i Akranes som undertecknades mellan företaget och Akranes kommun, övergått till en rättslig skyldighet för Sementsverksmiðjan.

21

(22)  Expertens rapport, s. 13.

22

(23)  I den beräkning av likvidationsvärdet som MP Verdbref utförde i mars 2003 uppskattades kostnaderna för att riva och sanera fabriksanläggningen (byggnader och maskinpark) till 460 miljoner isländska kronor. Även om denna siffra inte skulle vara helt korrekt tyder den på att det finns belastningar på Sementsverksmiðjan som kan minska det uppskattade likvidationsvärdet markant.

23

---

Rättelser

| 7.5.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 114/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 114/23

---

Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 555/2008 av den 27 juni 2008 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 479/2008 av den 29 april 2008 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin när det gäller stödprogram, handel med tredjeländer, produktionskapacitet och kontroller inom vinsektorn

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 170 av den 30 juni 2008
  )

På sidan 28, artikel 64, ska det

i stället för:

”Överföring av planteringsrätter

1.   Vid tillämpningen av artikel 92.5 andra stycket i förordning (EG) nr 479/2008 får medlemsstaterna använda en likvärdig nedsättningskoefficient vid överföring av planteringsrätter mellan företag.”

vara:

”Överföring av planteringsrätter

1.   Vid tillämpningen av artikel 92.5 andra stycket i förordning (EG) nr 479/2008 får medlemsstaterna använda en likvärdig nedsättningskoefficient vid överföring av återplanteringsrätter mellan företag.”

---