# Eiropas Savienības L 108/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 108 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 23. aprīlis |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 108

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 23. aprīlis

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/635 (2016. gada 22. aprīlis), ar ko Regulas (EK) Nr. 2870/2000 pielikumu groza attiecībā uz dažām stipro alkoholisko dzērienu analīzes standartmetodēm | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/636 (2016. gada 22. aprīlis), ar ko darbīgās vielas Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirāta apstiprinājumu atsauc saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un groza Komisijas Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 540/2011 (
  1
  ) | 22 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2016/637 (2016. gada 22. aprīlis), ar ko attiecībā uz konkrētu aromatizējošo vielu svītrošanu no Savienības saraksta groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1334/2008 I pielikumu (
  1
  ) | 24 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/638 (2016. gada 22. aprīlis), ar ko atsauc darbīgās vielas Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetāta apstiprinājumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (
  1
  ) | 28 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/639 (2016. gada 22. aprīlis), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 30 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2016/640 (2016. gada 21. aprīlis), ar ko ieceļ piecus Revīzijas palātas locekļus | 32 |
| | * | Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2016/641 (2016. gada 21. aprīlis), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli, ko izvirzījusi Vācijas Federatīvā Republika | 33 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2016/642 (2016. gada 21. aprīlis), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Rumānija | 34 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2016/643 (2016. gada 21. aprīlis), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Itālijas Republika | 35 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2016/644 (2015. gada 16. janvāris) par valsts atbalstu Nr. SA 31855 (11/C, ex N 503/10), ko Kipra plāno piešķirt Kofinas Centrālās kautuves pārstrukturēšanai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 58) | 36 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/645 (2016. gada 22. aprīlis) par konkrētiem aizsardzības pasākumiem pret nodulāro dermatītu Bulgārijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 3261)

   (
  1
  ) | 61 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/635 (2016. gada 22. aprīlis), ar ko Regulas (EK) Nr. 2870/2000 pielikumu groza attiecībā uz dažām stipro alkoholisko dzērienu analīzes standartmetodēm

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/636 (2016. gada 22. aprīlis), ar ko darbīgās vielas Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirāta apstiprinājumu atsauc saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un groza Komisijas Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 540/2011 (
  1
  )

1

22

*

Komisijas Regula (ES) 2016/637 (2016. gada 22. aprīlis), ar ko attiecībā uz konkrētu aromatizējošo vielu svītrošanu no Savienības saraksta groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1334/2008 I pielikumu (
  1
  )

1

24

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/638 (2016. gada 22. aprīlis), ar ko atsauc darbīgās vielas Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetāta apstiprinājumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (
  1
  )

1

28

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/639 (2016. gada 22. aprīlis), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

30

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2016/640 (2016. gada 21. aprīlis), ar ko ieceļ piecus Revīzijas palātas locekļus

32

*

Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2016/641 (2016. gada 21. aprīlis), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli, ko izvirzījusi Vācijas Federatīvā Republika

33

*

Padomes Lēmums (ES) 2016/642 (2016. gada 21. aprīlis), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Rumānija

34

*

Padomes Lēmums (ES) 2016/643 (2016. gada 21. aprīlis), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Itālijas Republika

35

*

Komisijas Lēmums (ES) 2016/644 (2015. gada 16. janvāris) par valsts atbalstu Nr. SA 31855 (11/C, ex N 503/10), ko Kipra plāno piešķirt Kofinas Centrālās kautuves pārstrukturēšanai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 58)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 58)

36

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/645 (2016. gada 22. aprīlis) par konkrētiem aizsardzības pasākumiem pret nodulāro dermatītu Bulgārijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 3261)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 3261)

1

61

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 23.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 108/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 108/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/635

(2016. gada 22. aprīlis),

ar ko Regulas (EK) Nr. 2870/2000 pielikumu groza attiecībā uz dažām stipro alkoholisko dzērienu analīzes standartmetodēm

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 15. janvāra Regulu (EK) Nr. 110/2008 par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1576/89 (1), un jo īpaši tās 28. panta 2. punktu.

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 2870/2000 (2) uzskaitītas un aprakstītas standartmetodes stipro alkoholisko dzērienu analizēšanai. Tomēr dažas metodes, kas uzskaitītas minētās regulas pielikumā, tostarp metodes, kā noteikt gaistošo skābju saturu un kopējos cukurus stiprajos alkoholiskajos dzērienos, vēl nav aprakstītas. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 2870/2000 (2) uzskaitītas un aprakstītas standartmetodes stipro alkoholisko dzērienu analizēšanai. Tomēr dažas metodes, kas uzskaitītas minētās regulas pielikumā, tostarp metodes, kā noteikt gaistošo skābju saturu un kopējos cukurus stiprajos alkoholiskajos dzērienos, vēl nav aprakstītas.

| (2) | Metodes, kā noteikt gaistošo skābju saturu un kopējos cukurus atsevišķos stiprajos alkoholiskajos dzērienos, ir bijušas divu tādu starptautisku validācijas pētījumu priekšmets, kuri veikti saskaņā ar starptautiski atzītām procedūrām, un to metodes veiktspējas parametri ir atzīti par pieņemamiem. Pētījumus veica kā daļu no pētniecības projekta saskaņā ar Eiropas Komisijas (EK) IV standartu, mērījumu un testēšanas programmu (SMT). Tādēļ šīs metodes apraksts būtu jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 2870/2000 pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Metodes, kā noteikt gaistošo skābju saturu un kopējos cukurus atsevišķos stiprajos alkoholiskajos dzērienos, ir bijušas divu tādu starptautisku validācijas pētījumu priekšmets, kuri veikti saskaņā ar starptautiski atzītām procedūrām, un to metodes veiktspējas parametri ir atzīti par pieņemamiem. Pētījumus veica kā daļu no pētniecības projekta saskaņā ar Eiropas Komisijas (EK) IV standartu, mērījumu un testēšanas programmu (SMT). Tādēļ šīs metodes apraksts būtu jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 2870/2000 pielikumā.

| (3) | Regulā (EK) Nr. 110/2008 ir noteiktas prasības, ko piemēro dažu kategoriju stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kas jāiztur koka tilpnēs, un paredz, ka šādi izturēt var arī citu kategoriju stipros alkoholiskos dzērienus. To galveno savienojumu analīze, kas izdalās no koksnes, var būt noderīga, apsverot, vai paraugs ir saderīgs ar definīciju, kas atbilst attiecīgā stiprā alkoholiskā dzēriena kategorijai. Starptautiskā Vīnkopības un vīna organizācija (OIV) savā Rezolūcijā OIV/OENO 382A/2009 ir atzinusi analīzes metodi šādu savienojumu noteikšanai. Metodes atzīšanas pamatā bija dati, kas iegūti no tāda starptautiska veiktspējas pētījuma par dažādiem stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kurš īstenots pēc starptautiski saskaņotām procedūrām. Šī metode un tās apraksts tādēļ būtu jāiekļauj Savienības standartmetodēs stipro alkoholisko dzērienu analīzei, kuras izklāstītas Regulas (EK) Nr. 2870/2000 pielikumā. |
| --- | --- |

(3)

Regulā (EK) Nr. 110/2008 ir noteiktas prasības, ko piemēro dažu kategoriju stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kas jāiztur koka tilpnēs, un paredz, ka šādi izturēt var arī citu kategoriju stipros alkoholiskos dzērienus. To galveno savienojumu analīze, kas izdalās no koksnes, var būt noderīga, apsverot, vai paraugs ir saderīgs ar definīciju, kas atbilst attiecīgā stiprā alkoholiskā dzēriena kategorijai. Starptautiskā Vīnkopības un vīna organizācija (OIV) savā Rezolūcijā OIV/OENO 382A/2009 ir atzinusi analīzes metodi šādu savienojumu noteikšanai. Metodes atzīšanas pamatā bija dati, kas iegūti no tāda starptautiska veiktspējas pētījuma par dažādiem stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kurš īstenots pēc starptautiski saskaņotām procedūrām. Šī metode un tās apraksts tādēļ būtu jāiekļauj Savienības standartmetodēs stipro alkoholisko dzērienu analīzei, kuras izklāstītas Regulas (EK) Nr. 2870/2000 pielikumā.

| (4) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 2870/2000 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 2870/2000 būtu attiecīgi jāgroza.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Stipro alkoholisko dzērienu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Stipro alkoholisko dzērienu komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 2870/2000 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 22. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 39, 13.2.2008., 16. lpp.

1

(2)  Komisijas 2000. gada 19. decembra Regula (EK) Nr. 2870/2000, ar ko nosaka Kopienas standartmetodes alkoholisko dzērienu analīzei (OV L 333, 29.12.2000., 20. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 2870/2000 pielikumu groza šādi:

| 1) | satura rādītāju groza šādi:






  a) | III.3. punktā un VIII punktā norādi “(p.m.)” svītro; |
| --- | --- | --- |

1)

satura rādītāju groza šādi:

a)

III.3. punktā un VIII punktā norādi “(p.m.)” svītro;

| b) | pievieno šādu punktu:






  “X. | Koksnes sastāvdaļu noteikšana: furfurols, 5-hidroksimetilfurfurols, 5-metilfurfurols, vanilīns, ceriņskābes aldehīds, koniferilaldehīds, sinapaldehīds, gallusskābe, elagskābe, vanilīnskābe, ceriņskābe un skopoletīns”; |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“X.

| 2) | pielikuma III nodaļā pievieno šādu daļu:
  “III. 3.   GAISTOŠĀ SKĀBUMA NOTEIKŠANA ALKOHOLISKAJOS DZĒRIENOS
  1.   Darbības joma

  Metode ir validēta starplaboratoriju pētījumā par rumu, brendiju, augļu izspaidu un augļu spirtu koncentrācijas diapazonā no 30 mg/l līdz 641 mg/l.
  2.   Normatīvās atsauces


  ISO 3696: 1987: Ūdens laboratorijas analīzēm – Specifikācijas un testu metodes.
  3.   Definīcijas

  3.1.   Gaistošo skābumu aprēķina, no kopējā skābuma atņemot negaistošo skābumu.
  3.2.   Kopējais skābums ir tā titrējamo skābumu summa.
  3.3.   Negaistošais skābums ir tā atlikuma skābums, kas paliek pēc spirta iztvaicēšanas, līdz tas ir sauss.
  4.   Princips

  Kopējo skābumu un negaistošo skābumu nosaka potenciometriski vai titrējot.
  5.   Reaģenti un materiāli

  Veicot analīzi, ja vien nav noteikts citādi, lieto vienīgi atzītas analītiskas kvalitātes reaģentus un ūdeni, kam piemīt vismaz 3. tīrības pakāpe, kā noteikts ISO 3696:1987.
  5.1.   0,01 M nātrija hidroksīda šķīdums (NaOH).
  5.2.   Jaukts indikators. | Iesver 0,1 g indigokarmīna un 0,1 g fenolsarkanā. |
| --- | --- | --- |

2)

pielikuma III nodaļā pievieno šādu daļu:

“III. 3.   GAISTOŠĀ SKĀBUMA NOTEIKŠANA ALKOHOLISKAJOS DZĒRIENOS

1.   Darbības joma

Metode ir validēta starplaboratoriju pētījumā par rumu, brendiju, augļu izspaidu un augļu spirtu koncentrācijas diapazonā no 30 mg/l līdz 641 mg/l.

2.   Normatīvās atsauces

ISO 3696: 1987: Ūdens laboratorijas analīzēm – Specifikācijas un testu metodes.

3.   Definīcijas

3.1.   Gaistošo skābumu aprēķina, no kopējā skābuma atņemot negaistošo skābumu.

3.2.   Kopējais skābums ir tā titrējamo skābumu summa.

3.3.   Negaistošais skābums ir tā atlikuma skābums, kas paliek pēc spirta iztvaicēšanas, līdz tas ir sauss.

4.   Princips

Kopējo skābumu un negaistošo skābumu nosaka potenciometriski vai titrējot.

5.   Reaģenti un materiāli

Veicot analīzi, ja vien nav noteikts citādi, lieto vienīgi atzītas analītiskas kvalitātes reaģentus un ūdeni, kam piemīt vismaz 3. tīrības pakāpe, kā noteikts ISO 3696:1987.

5.1.   0,01 M nātrija hidroksīda šķīdums (NaOH).

5.2.   Jaukts indikators.

Iesver 0,1 g indigokarmīna un 0,1 g fenolsarkanā.

| | Izšķīdina to 40 ml ūdens un uzpilda ar etanolu līdz 100 ml atzīmei. |
| --- | --- |

Izšķīdina to 40 ml ūdens un uzpilda ar etanolu līdz 100 ml atzīmei.

6.   Iekārtas un aprīkojums

Netiešā laboratorijas iekārta, A klases stikla trauki un:

| 6.1. | Ūdenssūknis. |
| --- | --- |

6.1.

Ūdenssūknis.

| 6.2. | Rotācijas ietvaicētājs vai ultraskaņas vanna. |
| --- | --- |

6.2.

Rotācijas ietvaicētājs vai ultraskaņas vanna.

| 6.3. | Iekārtas potenciometriskai titrēšanai (pēc izvēles). |
| --- | --- |

6.3.

Iekārtas potenciometriskai titrēšanai (pēc izvēles).

7.   Paraugu ņemšana un paraugi

Paraugus pirms analīzes veikšanas glabā istabas temperatūrā.

8.   Procedūra

8.1.   Kopējais skābums

8.1.1.   Parauga sagatavošana

Spirtu apstaro ar ultraskaņu (ultrasonikācija) vai divas minūtes maisa vakuumā, lai atbrīvotu to no oglekļa dioksīda, ja vajadzīgs.

8.1.2.   Titrēšana

Ar pipeti pārnes 25 ml spirta 500 ml Erlenmeijera kolbā.

Pievieno apmēram 200 ml vārīta destilēta ūdens (katru dienu gatavo svaigu) un 2–6 pilienus jauktā indikatora šķīduma (5.2.).

Titrē ar 0,01 M nātrija hidroksīda šķīdumu (5.1.), līdz krāsa no dzeltenzaļas mainās uz violetu – bezkrāsainiem alkoholiskajiem dzērieniem –, no dzeltenbrūnas uz sarkanbrūnu – brūnganiem alkoholiskajiem dzērieniem.

Titrēšanu var veikt, arī izmantojot potenciometriju līdz pH 7,5.

Pievienotā 0,01 M nātrija hidroksīda šķīduma tilpumu (ml) apzīmē ar n1.

8.1.3.   Aprēķins

Kopējais skābums (TA), kas izteikts miliekvivalentos uz litru, ir vienāds ar 0,4 × n1.

Kopējais skābums (TA′), kas izteikts mg etiķskābes uz litru spirta, ir vienāds ar 24 × n1.

8.2.   Negaistošais skābums

8.2.1.   Parauga pagatavošana

Iztvaicē 25 ml spirta, līdz tas ir sauss.

| | Ar pipeti pārnes 25 ml spirta plakandibena cilindriskā ietvaicēšanas bļodiņā, kuras diametrs ir 55 mm. Iztvaicēšanas pirmajā stundā ietvaicēšanas bļodiņa atrodas verdoša ūdens peldē, tā lai šķidrums nevārītos, jo tas varētu izraisīt zudumus izšļakstīšanās rezultātā. |
| --- | --- |

Ar pipeti pārnes 25 ml spirta plakandibena cilindriskā ietvaicēšanas bļodiņā, kuras diametrs ir 55 mm. Iztvaicēšanas pirmajā stundā ietvaicēšanas bļodiņa atrodas verdoša ūdens peldē, tā lai šķidrums nevārītos, jo tas varētu izraisīt zudumus izšļakstīšanās rezultātā.

| | Pabeidz žāvēšanu, ietvaicēšanas bļodiņu uz divām stundām ievietojot žāvēšanas skapī 105 °C temperatūrā. Ļauj ietvaicēšanas bļodiņai atdzist eksikatorā. |
| --- | --- |

Pabeidz žāvēšanu, ietvaicēšanas bļodiņu uz divām stundām ievietojot žāvēšanas skapī 105 °C temperatūrā. Ļauj ietvaicēšanas bļodiņai atdzist eksikatorā.

8.2.2.   Titrēšana

Pēc iztvaicēšanas izšķīdina atlikumu ar atdzesētu vārītu destilēto ūdeni (katru dienu gatavo svaigu) un uzpilda tilpumu līdz apmēram 100 ml, un pievieno 2–6 pilienus jauktā indikatora šķīduma (5.2.).

Titrē ar 0,01 M nātrija hidroksīda šķīdumu (5.1.).

Titrēšanu var veikt, arī izmantojot potenciometriju līdz pH 7,5.

Pievienotā 0,01 M nātrija hidroksīda šķīduma tilpumu (ml) apzīmē ar n2.

8.2.3.   Aprēķins

Negaistošais skābums (FA), kas izteikts miliekvivalentos uz litru, ir vienāds ar 0,4 × n2.

Negaistošais skābums (FA), kas izteikts mg etiķskābes uz litru spirta, ir vienāds ar 24 × n2.

9.   Gaistošā skābuma aprēķināšana

9.1.   Izsakot miliekvivalentos uz litru,

pieņem, ka:

| TA | = | kopējais skābums miliekvivalentos uz litru, |
| --- | --- | --- |
| FA | = | negaistošais skābums miliekvivalentos uz litru |

TA

=

kopējais skābums miliekvivalentos uz litru,

FA

=

negaistošais skābums miliekvivalentos uz litru

Gaistošais skābums (VA) miliekvivalentos uz litru ir vienāds ar:

TA – FA,

9.2.   Izsakot mg etiķskābes uz litru:

pieņem, ka:

| TA′ | = | kopējais skābums, kas izteikts mg etiķskābes uz litru |
| --- | --- | --- |
| FA′ | = | negaistošais skābums, kas izteikts mg etiķskābes uz litru |

TA′

=

kopējais skābums, kas izteikts mg etiķskābes uz litru

FA′

=

negaistošais skābums, kas izteikts mg etiķskābes uz litru

Gaistošais skābums, VA, kas izteikts mg etiķskābes uz litru, ir vienāds ar:

TA′ – FA′.

9.3.   Izteikts etiķskābes gramos hektolitrā 100 tilp. % spirta, ir vienāds ar:
  Formula
  ,

kur A ir stiprā alkoholiskā dzēriena spirta tilpumkoncentrācija.

10.   Metodes darbības rādītāji (precizitāte)

10.1.   Starplaboratoriju pārbaudes statistikas rezultāti.

Šādi dati tika iegūti starptautiskā metodes darbības pētījumā, kas veikts attiecībā uz starptautiski pieņemtām procedūrām [1] [2].

| Starplaboratoriju pētījuma gads: | 2000 |
| --- | --- |
| Laboratoriju skaits | 18 |
| Paraugu skaits | 6 |

Starplaboratoriju pētījuma gads:

2000

Laboratoriju skaits

18

Paraugu skaits

6

| Paraugi | A | B | C | D | E | F |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laboratoriju skaits pēc galējo rezultātu izslēgšanas | 16 | 18 | 18 | 14 | 18 | 18 |
| Galējo rezultātu skaits (laboratorijas) | 2 | | | 4 | | |
| Akceptēto rezultātu skaits | 32 | 36 | 36 | 28 | 36 | 36 |
| Mean value



  [mg/L] | 272*
  241* | 30 | 591*
  641* | 46 | 107 | 492 |
| Atkārtojamības standartnovirze, sr [mg/L] | 8,0 | 3,6 | 15,0 | 3,7 | 6,7 | 8,5 |
| Atkārtojamības relatīvā standartnovirze, (RSDr [%] | 3,1 | 11,8 | 2,4 | 8,0 | 6,2 | 1,7 |
| Atkārtojamības robeža, r [mg/l] | 23 | 10 | 42 | 10 | 19 | 24 |
| Reproducējamības standartnovirze, sR [mg/l] | 8,5 | 8,4 | 25,0 | 4,55 | 13,4 | 24,4 |
| Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDR [%] | 3,3 | 27,8 | 4,1 | 9,9 | 12,5 | 5,0 |
| Reproducējamības robeža, R [mg/l] | 24 | 23 | 70 | 13 | 38 | 68 |

Paraugi

A

B

C

D

E

F

Laboratoriju skaits pēc galējo rezultātu izslēgšanas

16

18

18

14

18

18

Galējo rezultātu skaits (laboratorijas)

2

4

Akceptēto rezultātu skaits

32

36

36

28

36

36

Formula

272*

241*

30

591*

641*

46

107

492

Atkārtojamības standartnovirze, sr [mg/L]

8,0

3,6

15,0

3,7

6,7

8,5

Atkārtojamības relatīvā standartnovirze, (RSDr [%]

3,1

11,8

2,4

8,0

6,2

1,7

Atkārtojamības robeža, r [mg/l]

23

10

42

10

19

24

Reproducējamības standartnovirze, sR [mg/l]

8,5

8,4

25,0

4,55

13,4

24,4

Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDR [%]

3,3

27,8

4,1

9,9

12,5

5,0

Reproducējamības robeža, R [mg/l]

24

23

70

13

38

68

Paraugu veidi:

| A | Plum spirit; frakcionēšanās līmenis * |
| --- | --- |
| B | Rum I; divkārši paraugi |
| C | Rum II; frakcionēšanās līmenis * |
| D | Slivovitz; divkārši paraugi |
| E | Brandy; divkārši paraugi |
| F | Marc spirit; divkārši paraugi |

A

Plum spirit; frakcionēšanās līmenis *

B

Rum I; divkārši paraugi

C

Rum II; frakcionēšanās līmenis *

D

Slivovitz; divkārši paraugi

E

Brandy; divkārši paraugi

F

Marc spirit; divkārši paraugi

| [1] | Protocol for the Design, Conduct and Interpretation of Method- Performance Studies, Horwitz, W. (1995) Pure and Applied Chemistry 67, 332-343. |
| --- | --- |

[1]

| [2] | Horwitz, W. (1982) Analytical Chemistry 54, 67A-76A.” |
| --- | --- |

[2]

| 3) | iekļauj šādu VIII nodaļu:
  “VIII.   CUKURI KOPĀ

  1.   Darbības joma


  HPLC–RI metodi izmanto, lai noteiktu cukurus kopā (izteikti invertcukurā) stiprajos alkoholiskajos dzērienos, izņemot liķierus, kas satur olu un piena produktus.
  Metode ir apstiprināta starplaboratoriju pētījumā par pastis, destilētu anīsa stipro alkoholisko dzērienu, kiršu liķieri, crème de (kam seko izmantotā augļa vai izejvielas nosaukums) un crème de cassis koncentrācijā no 10,86 g/l līdz 509,7 g/l. Tomēr instrumenta rādījuma linearitāte ir tikusi pierādīta koncentrācijā 2,5 g/l līdz 20,0 g/l.
  Šī metode nav paredzēta nelielas cukuru koncentrācijas noteikšanai.
  2.   Normatīvās atsauces


  ISO 3696:1987: Ūdens laboratorijas analīzēm – Specifikācijas un testu metodes.
  3.   Princips

  Cukuru šķīdumu analīze ar augstas izšķirtspējas šķidruma hromatogrāfiju, lai noteiktu to glikozes, fruktozes, saharozes, maltozes un laktozes koncentrāciju.
  Šī metode izmanto alkilamīna stacionāro fāzi un noteikšanu ar diferenciālo refraktometriju un ir dota kā piemērs. Būtu iespējama arī anjonu apmaiņas sveķu izmantošana par stacionāro fāzi.
  4.   Reaģenti un materiāli

  4.1.   Glikoze (CAS 50-99-7) ar vismaz 99 % tīrību.
  4.2.   Fruktoze (CAS 57-48-7) ar vismaz 99 % tīrību.
  4.3.   Saharoze (CAS 57-50-1) ar vismaz 99 % tīrību.
  4.4.   Laktoze (CAS 5965-66-2) ar vismaz 99 % tīrību.
  4.5.   Maltozes monohidrāts (CAS 6363-53-7) ar vismaz 99 % tīrību.
  4.6.   Tīrs acetonitrils (CAS 75-05-8) HPLC analīzei.
  4.7.   Destilēts vai demineralizēts ūdens, vēlams, mikrofiltrēts.
  4.8.   Šķīdinātāji (piemērs)
  Eluēšanas šķīdinātāju veido: | 75 tilpumdaļas acetonitrila (4.6), |
| --- | --- | --- |

3)

iekļauj šādu VIII nodaļu:

“VIII.   CUKURI KOPĀ

1.   Darbības joma

HPLC–RI metodi izmanto, lai noteiktu cukurus kopā (izteikti invertcukurā) stiprajos alkoholiskajos dzērienos, izņemot liķierus, kas satur olu un piena produktus.

Metode ir apstiprināta starplaboratoriju pētījumā par pastis, destilētu anīsa stipro alkoholisko dzērienu, kiršu liķieri, crème de (kam seko izmantotā augļa vai izejvielas nosaukums) un crème de cassis koncentrācijā no 10,86 g/l līdz 509,7 g/l. Tomēr instrumenta rādījuma linearitāte ir tikusi pierādīta koncentrācijā 2,5 g/l līdz 20,0 g/l.

Šī metode nav paredzēta nelielas cukuru koncentrācijas noteikšanai.

2.   Normatīvās atsauces

ISO 3696:1987: Ūdens laboratorijas analīzēm – Specifikācijas un testu metodes.

3.   Princips

Cukuru šķīdumu analīze ar augstas izšķirtspējas šķidruma hromatogrāfiju, lai noteiktu to glikozes, fruktozes, saharozes, maltozes un laktozes koncentrāciju.

Šī metode izmanto alkilamīna stacionāro fāzi un noteikšanu ar diferenciālo refraktometriju un ir dota kā piemērs. Būtu iespējama arī anjonu apmaiņas sveķu izmantošana par stacionāro fāzi.

4.   Reaģenti un materiāli

4.1.   Glikoze (CAS 50-99-7) ar vismaz 99 % tīrību.

4.2.   Fruktoze (CAS 57-48-7) ar vismaz 99 % tīrību.

4.3.   Saharoze (CAS 57-50-1) ar vismaz 99 % tīrību.

4.4.   Laktoze (CAS 5965-66-2) ar vismaz 99 % tīrību.

4.5.   Maltozes monohidrāts (CAS 6363-53-7) ar vismaz 99 % tīrību.

4.6.   Tīrs acetonitrils (CAS 75-05-8) HPLC analīzei.

4.7.   Destilēts vai demineralizēts ūdens, vēlams, mikrofiltrēts.

4.8.   Šķīdinātāji (piemērs)

Eluēšanas šķīdinātāju veido:

75 tilpumdaļas acetonitrila (4.6),

| | 25 tilpumdaļas destilēta ūdens (4.7). |
| --- | --- |

25 tilpumdaļas destilēta ūdens (4.7).

Laiž cauri hēliju lēnā tempā (5–10 minūtes) pirms atgāzēšanas.

Ja izmantojamais ūdens nav mikrofiltrēts, šķīdinātājs jāfiltrē ar organiskiem šķīdinātājiem paredzētā filtrā, kam poru izmērs nepārsniedz 0,45 μm.

4.9.   Absolūtais etanols (CAS 64-17-5).

4.10.   Etanols, 5 % šķīdums (v/v).

4.11.   Izejas standartšķīduma (20 g/l) pagatavošana

Iesver 2 g analizējamos cukurus (4.1. līdz 4.5.), bez zudumiem pārnes tos 100 ml tilpuma kolbā. (NB. 2,11 g maltozes monohidrāta ir līdzvērtīgi 2 g maltozes).

Koriģē līdz 100 ml ar 5 % spirta šķīduma (4.10.), sakrata un glabā aptuveni + 4 °C. Reizi nedēļā sagatavo jaunu izejas šķīdumu.

4.12.   Darba standartšķīdumu pagatavošana (2,5 g/l, 5,0 g/l, 7,5 g/l, 10,0 g/l un 20,0 g/l)

Izšķīdina 20 g/l (4.11.) izejas šķīduma aptuveni ar 5 % spirta šķīduma (4.10.), lai iegūtu piecus darba standartšķīdumus 2,5 g/l, 5,0 g/l, 7,5 g/l, 10,0 g/l un 20,0 g/l. Filtrē ar filtru, kura poru izmērs nepārsniedz 0,45 μm (5.3.).

5.   Iekārtas un aprīkojums

5.1.   HPLC sistēma, kas spēj sasniegt pamata izšķirtspēju visiem cukuriem.

5.1.1.   Augstas izšķirtspējas šķidruma hromatogrāfs ar sešceļu inžekcijas vārstu, kas aprīkots ar 10 μl cilpu vai kādu citu automātisku vai manuālu ierīci mikroapjomu inžekcijai ar pietiekamu uzticamību.

5.1.2.   Sūknēšanas sistēma, kas ļauj sasniegt un uzturēt pastāvīgu vai ieprogrammētu caurplūdumu ar lielu precizitāti.

5.1.3.   Diferenciālrefraktometrs.

5.1.4.   Datorizēts integrators vai reģistrēšanas iekārta, kuras darbībspēja ir saderīga ar pārējo sistēmu.

5.1.5.   Priekškolonna

Ir ieteicams, lai analītiskajai kolonnai būtu piestiprināta piemērota priekškolonna.

5.1.6.   Kolonna (piemērs)

| Materiāls: | nerūsošais tērauds vai stikls. |
| --- | --- |
| Iekšējais diametrs: | 2–5 mm. |
| Garums: | 100–250 mm (atkarībā no iepakojuma daļiņu izmēra), piemēram, 250 mm, ja daļiņas ir 5 μm diametrā. |
| Nekustīgā fāze: | ar alkilamīna funkcionālo grupu saturošiem radikāļiem savienots silīcija oksīds ar maksimālo daļiņu izmēru 5 μm. |

Materiāls:

nerūsošais tērauds vai stikls.

Iekšējais diametrs:

2–5 mm.

Garums:

100–250 mm (atkarībā no iepakojuma daļiņu izmēra), piemēram, 250 mm, ja daļiņas ir 5 μm diametrā.

Nekustīgā fāze:

ar alkilamīna funkcionālo grupu saturošiem radikāļiem savienots silīcija oksīds ar maksimālo daļiņu izmēru 5 μm.

5.1.7.   Apstākļi hromatogrāfijas veikšanai (piemērs)

| | Eluēšanas šķīdinātājs (4.8.), mazs tecēšanas ātrums – 1 ml/minūtē. |
| --- | --- |

Eluēšanas šķīdinātājs (4.8.), mazs tecēšanas ātrums – 1 ml/minūtē.

| | Detektēšana: ar diferenciālrefraktometriju. |
| --- | --- |

Detektēšana: ar diferenciālrefraktometriju.

Lai nodrošinātu, ka detektors ir absolūti stabils, tas ir jāieslēdz dažas stundas pirms izmantošanas. References kivetei jābūt piepildītai ar eluēšanas šķīdinātāju.

5.2.   Analītiskie svari ar precizitāti līdz 0,1 mg.

5.3.   Filtrēšanas ierīce maziem apjomiem, izmantojot 0,45 μm mikromembrānu.

6.   Paraugu uzglabāšana

Paraugus saņemot, tie pirms analīzes veikšanas jāglabā istabas temperatūrā.

7.   Procedūra

7.1.   A DAĻA. Paraugu sagatavošana

7.1.1.   Paraugu sakrata.

7.1.2.   Paraugu filtrē ar filtru, kura poru izmērs nepārsniedz 0,45 μm (5.3).

7.2.   B DAĻA. HPLC

7.2.1.   Noteikšana

Inžektē 10 μl standartšķīdumu (4.12.) un paraugus (7.1.2.). Analīzi veic piemērotos hromatogrāfijas apstākļos, piemēram, tādos, kādi norādīti iepriekš.

7.2.2.   Ja kādai no parauga smailēm ir lielāks laukums (vai augstums) nekā atbilstošajai smailei viskoncentrētākajā standartšķīdumā, tad paraugu atšķaida ar destilētu ūdeni un analizē no jauna.

8.   Aprēķins

Salīdzina abas – standartšķīduma un spirta – hromatogrammas. Identificē smailes ar to aiztures laikiem. Izmēra to laukumus (vai augstumus) un aprēķina koncentrāciju ar ārējo standarta metodi. Ņem vērā visus parauga atšķaidījumus.

Galīgais rezultāts ir saharoze, laktoze, maltoze, glikoze un fruktoze, izteiktas invertcukura saturā g/l.

Invertcukuru aprēķina kā esošo monosaharīdu un reducējošo disaharīdu summu, kam pieskaita stehiometrisko glikozes un fruktozes apjomu, kurš aprēķināts no esošās saharozes.

| Invertcukurs (g/l) | = | glikoze (g/l) + fruktoze (g/l) + maltoze (g/l) + laktoze (g/l) + (saharoze (g/l) × 1,05) |
| --- | --- | --- |
| 1,05 | = | (fruktozes molekulmasas + glikozes molekulmasas) attiecība pret saharozes molekulmasu |

Invertcukurs (g/l)

=

glikoze (g/l) + fruktoze (g/l) + maltoze (g/l) + laktoze (g/l) + (saharoze (g/l) × 1,05)

1,05

=

(fruktozes molekulmasas + glikozes molekulmasas) attiecība pret saharozes molekulmasu

9.   Metodes darbības rādītāji (precizitāte)

9.1.   Starplaboratoriju pārbaudes statistikas rezultāti.

Šādi dati tika iegūti starptautiskā metodes darbības pētījumā, kas veikts attiecībā uz starptautiski pieņemtām procedūrām [1] [2].

| Starplaboratoriju pētījuma gads: | 2000 |
| --- | --- |
| Laboratoriju skaits | 24 |
| Paraugu skaits | 8 |

Starplaboratoriju pētījuma gads:

2000

Laboratoriju skaits

24

Paraugu skaits

8

| [1] | Protocol for the Design, Conduct and Interpretation of Method- Performance Studies, Horwitz, W. (1995) Pure and Applied Chemistry 67, 332-343. |
| --- | --- |

[1]

| [2] | Horwitz, W. (1982) Analytical Chemistry 54, 67A-76A. |
| --- | --- |

[2]

1. tabula

Fruktoze, glikoze, maltoze

| Analīts | Fruktoze | Glikoze | Maltoze |
| --- | --- | --- | --- |
| Paraugi (× 2) | Crème de Cassis | Standarts (50 g/l) | Stiprie alkoholiskie dzērieni ar anīsa aromātu | Crème de Cassis | Standarts (50 g/l) | Stiprie alkoholiskie dzērieni ar anīsa aromātu | Standarts (10 g/l) |
| Vidējā vērtība [g/l] | 92,78 | 50,61 | 15,62 | 93,16 | 50,06 | 15,81 | 9,32 |
| Laboratoriju skaits (izņemot galējos rezultātus) | 21 | 22 | 21 | 23 | 19 | 21 | 22 |
| Reproducējamības standartnovirze, sr, [g/l] | 2,34 | 2,12 | 0,43 | 3,47 | 1,01 | 0,48 | 0,54 |
| Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDr [%] | 2,53 | 4,2 | 2,76 | 3,72 | 2,03 | 3,02 | 5,77 |
| Atkārtojamības robeža, r [g/l]
  (r = 2,8 × sr) | 6,56 | 5,95 | 1,21 | 9,71 | 2,84 | 1,34 | 1,51 |
| Reproducējamības standartnovirze, sR [g/l] | 7,72 | 3,13 | 0,84 | 9,99 | 2,7 | 0,88 | 1,4 |
| Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDR [%] | 8,32 | 6,18 | 5,37 | 10,72 | 5,4 | 5,54 | 15,06 |
| Reproducējamības robeža R
  [g/l] (R = 2,8 × sR) | 21,62 | 8,76 | 2,35 | 27,97 | 7,57 | 2,45 | 3,93 |

Analīts

Fruktoze

Glikoze

Maltoze

Paraugi (× 2)

Crème de Cassis

Standarts (50 g/l)

Stiprie alkoholiskie dzērieni ar anīsa aromātu

Crème de Cassis

Standarts (50 g/l)

Stiprie alkoholiskie dzērieni ar anīsa aromātu

Standarts (10 g/l)

Vidējā vērtība [g/l]

92,78

50,61

15,62

93,16

50,06

15,81

9,32

Laboratoriju skaits (izņemot galējos rezultātus)

21

22

21

23

19

21

22

Reproducējamības standartnovirze, sr, [g/l]

2,34

2,12

0,43

3,47

1,01

0,48

0,54

Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDr [%]

2,53

4,2

2,76

3,72

2,03

3,02

5,77

Atkārtojamības robeža, r [g/l]

(r = 2,8 × sr)

6,56

5,95

1,21

9,71

2,84

1,34

1,51

Reproducējamības standartnovirze, sR [g/l]

7,72

3,13

0,84

9,99

2,7

0,88

1,4

Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDR [%]

8,32

6,18

5,37

10,72

5,4

5,54

15,06

Reproducējamības robeža R

[g/l] (R = 2,8 × sR)

21,62

8,76

2,35

27,97

7,57

2,45

3,93

2. tabula

Saharoze

| Analīts | Saharoze |
| --- | --- |
| Paraugi | Pastis | Ouzo | Ķiršu liķieris | Crème de Menthe | Crème de Cassis | Standarts (100 g/l) |
| Vidējā vērtība [g/l] | 10,83 | 29,2
  19,7 (*1) | 103,33 | 349,96 | 319,84 | 99,83 |
| Laboratoriju skaits (izņemot galējos rezultātus) | 19 | 19 | 20 | 18 | 18 | 18 |
| Reproducējamības standartnovirze, sr [g/l] | 0,09 | 0,75 | 2,17 | 5,99 | 4,31 | 1,25 |
| Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDr [%] | 0,81 | 3,07 | 2,1 | 1,71 | 1,35 | 1,25 |
| Atkārtojamības robeža, r [g/l]
  (r = 2,8 × sr) | 0,25 | 2,1 | 6,07 | 16,76 | 12,06 | 3,49 |
| Reproducējamības standartnovirze, sR [g/l] | 0,79 | 0,92 | 4,18 | 9,94 | 16,11 | 4,63 |
| Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDR [%] | 7,31 | 3,76 | 4,05 | 2,84 | 5,04 | 4,64 |
| Reproducējamības robeža, R [g/l]
  (R = 2,8 × sR) | 2,22 | 2,57 | 11,7 | 27,84 | 45,12 | 12,97 |

Analīts

Saharoze

Paraugi

Pastis

Ouzo

Ķiršu liķieris

Crème de Menthe

Crème de Cassis

Standarts (100 g/l)

Vidējā vērtība [g/l]

10,83

29,2

19,7 (*1)

103,33

349,96

319,84

99,83

Laboratoriju skaits (izņemot galējos rezultātus)

19

19

20

18

18

18

Reproducējamības standartnovirze, sr [g/l]

0,09

0,75

2,17

5,99

4,31

1,25

Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDr [%]

0,81

3,07

2,1

1,71

1,35

1,25

Atkārtojamības robeža, r [g/l]

(r = 2,8 × sr)

0,25

2,1

6,07

16,76

12,06

3,49

Reproducējamības standartnovirze, sR [g/l]

0,79

0,92

4,18

9,94

16,11

4,63

Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDR [%]

7,31

3,76

4,05

2,84

5,04

4,64

Reproducējamības robeža, R [g/l]

(R = 2,8 × sR)

2,22

2,57

11,7

27,84

45,12

12,97

3. tabula

Cukuri kopā

(Piezīme: šie dati aprēķināti cukuriem kopā, nevis invertcukuram, kā definēts še iepriekš 8. punktā).

| Paraugi | Pastis | Ouzo | Stiprie alkoholiskie dzērieni ar anīsa aromātu | Ķiršu liķieris | Crème de Menthe | Crème de Cassis | Standarts (220 g/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā vērtība [g/l] | 10,86 | 29,2
  19,7 (*2) | 31,59 | 103,33 | 349,73 | 509,69 | 218,78 |
| Laboratoriju skaits (izņemot galējos rezultātus) | 20 | 19 | 20 | 20 | 18 | 18 | 19 |
| Reproducējamības standartnovirze, sr [g/l] | 0,13 | 0,75 | 0,77 | 2,17 | 5,89 | 5,59 | 2,71 |
| Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDr [%] | 1,16 | 3,07 | 2,45 | 2,1 | 1,69 | 1,1 | 1,24 |
| Atkārtojamības robeža, r [g/l]
  (r = 2,8 × sr) | 0,35 | 2,1 | 2,17 | 6,07 | 16,5 | 15,65 | 7,59 |
| Reproducējamības standartnovirze sR [g/l] | 0,79 | 0,92 | 1,51 | 4,18 | 9,98 | 14,81 | 8,53 |
| Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDR [%] | 7,25 | 3,76 | 4,79 | 4,04 | 2,85 | 2,91 | 3,9 |
| Reproducējamības robeža, R [g/l]
  (R = 2,8 × sR) | 2,21 | 2,57 | 4,24 | 11,7 | 27,94 | 41,48 | 23,89 |

Paraugi

Pastis

Ouzo

Stiprie alkoholiskie dzērieni ar anīsa aromātu

Ķiršu liķieris

Crème de Menthe

Crème de Cassis

Standarts (220 g/l)

Vidējā vērtība [g/l]

10,86

29,2

19,7 (*2)

31,59

103,33

349,73

509,69

218,78

Laboratoriju skaits (izņemot galējos rezultātus)

20

19

20

20

18

18

19

Reproducējamības standartnovirze, sr [g/l]

0,13

0,75

0,77

2,17

5,89

5,59

2,71

Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDr [%]

1,16

3,07

2,45

2,1

1,69

1,1

1,24

Atkārtojamības robeža, r [g/l]

(r = 2,8 × sr)

0,35

2,1

2,17

6,07

16,5

15,65

7,59

Reproducējamības standartnovirze sR [g/l]

0,79

0,92

1,51

4,18

9,98

14,81

8,53

Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDR [%]

7,25

3,76

4,79

4,04

2,85

2,91

3,9

Reproducējamības robeža, R [g/l]

(R = 2,8 × sR)

2,21

2,57

4,24

11,7

27,94

41,48

23,89

| 4) | pievieno šādu X nodaļu:
  “X.   “ŠĀDU KOKSNES SAVIENOJUMU NOTEIKŠANA ALKOHOLISKAJOS DZĒRIENOS AR AUGSTAS IZŠĶIRTSPĒJAS ŠĶIDRUMA HROMATOGRĀFIJU (HPLC): FURFUROLS, 5-HIDROKSIMETILFURFUROLS, 5-METILFURFUROLS, VANILĪNS, CERIŅSKĀBES ALDEHĪDS, KONIFERILALDEHĪDS, SINAPALDEHĪDS, GALLUSSKĀBE, ELAGSKĀBE, VANILĪNSKĀBE, CERIŅSKĀBE UN SKOPOLETĪNS

  1.   Darbības joma

  Šī metode attiecas uz furfurola, 5-hidroksimetilfurfurola, 5-metilfurfurola, vanilīna, ceriņskābes aldehīda, koniferilaldehīda, sinapaldehīda, gallusskābes, elagskābes, vanilīnskābes, ceriņskābes un skopoletīna noteikšanu, izmantojot augstas darbībspējas šķidruma hromatogrāfiju.
  2.   Normatīvās atsauces

  Analīzes metode, ko atzinusi Starptautiskās vīnkopības un vīna organizācijas (OIV) Ģenerālā asambleja un publicējusi OIV ar atsauces numuru OIV-MA-BS-16: R2009.

  3.   Princips

  Noteikšana ar augstas izšķirtspējas šķidruma hromatogrāfiju (HPLC), izmantojot noteikšanu ar UV spektrofotometriju dažādos viļņa garumos un spektrofluorimetriju.
  4.   Reaģenti

  Visiem reaģentiem jābūt ar analītisku kvalitāti. Jāizmanto destilēts ūdens vai ūdens ar vismaz līdzvērtīgu tīrību. Ieteicams izmantot mikrofiltrētu ūdeni ar pretestību 18,2 M Ω/cm.
  4.1.   96 % (pēc tilpuma) spirta.
  4.2.   
  HPLC kvalitātes metanols (šķīdinātājs B).
  4.3.   Etiķskābe, atšķaidīta līdz 0,5 tilp. % (šķīdinātājs A).
  4.4.   Kustīgās fāzes (dots vienīgi piemēram)
  šķīdinātājs A (0,5 % etiķskābes) un šķīdinātājs B (tīrs metanols). Filtrē caur membrānu (poru izmērs 0,45 μm). Ja vajadzīgs, atgāzē ultraskaņas vannā.
  4.5.   References standarti ar 99 % minimālo tīrību: furfurols, 5-hidroksimetilfurfurols, 5-metilfurfurols, vanilīns, ceriņskābes aldehīds, koniferilaldehīds, sinapaldehīds, gallusskābe, elagskābe, vanilīnskābe, ceriņskābe un skopoletīns.
  4.6.   Standartšķīdums: standarta vielas izšķīdina 50 tilp. % ūdens un spirta maisījumā. Galīgajai koncentrācijai standartšķīdumā vajadzētu būt apmēram šādai:
  furfurols: 5 mg/l; 5-hidroksimetilfurfurols: 10 mg/l; 5-metilfurfurols: 2 mg/l; vanilīns: 5 mg/l; ceriņskābes aldehīds: 10 mg/l; koniferilaldehīds: 5 mg/l; sinapaldehīds: 5 mg/l; gallusskābe: 10 mg/l; elagskābe: 10 mg/l; vanilīnskābe: 5 mg/l; ceriņskābe: 5 mg/l; skopoletīns: 0,5 mg/l.
  5.   Aparatūra

  Standarta laboratorijas iekārta.
  5.1.   Augstas izšķirtspējas šķidruma hromatogrāfs, kas spēj darboties binārā gradienta režīmā un ir aprīkots šādi:






  5.1.1. | Spektrofotometriskais detektors, kas spēj veikt mērījumus viļņa garumu diapazonā no 260 nm līdz 340 nm. Taču priekšroka dodama darbam ar vairāku viļņa garumu detektoru ar diožu matricu vai tamlīdzīgu, lai apstiprinātu smaiļu tīrību. |
| --- | --- | --- |

4)

pievieno šādu X nodaļu:

“X.   “ŠĀDU KOKSNES SAVIENOJUMU NOTEIKŠANA ALKOHOLISKAJOS DZĒRIENOS AR AUGSTAS IZŠĶIRTSPĒJAS ŠĶIDRUMA HROMATOGRĀFIJU (HPLC): FURFUROLS, 5-HIDROKSIMETILFURFUROLS, 5-METILFURFUROLS, VANILĪNS, CERIŅSKĀBES ALDEHĪDS, KONIFERILALDEHĪDS, SINAPALDEHĪDS, GALLUSSKĀBE, ELAGSKĀBE, VANILĪNSKĀBE, CERIŅSKĀBE UN SKOPOLETĪNS

1.   Darbības joma

Šī metode attiecas uz furfurola, 5-hidroksimetilfurfurola, 5-metilfurfurola, vanilīna, ceriņskābes aldehīda, koniferilaldehīda, sinapaldehīda, gallusskābes, elagskābes, vanilīnskābes, ceriņskābes un skopoletīna noteikšanu, izmantojot augstas darbībspējas šķidruma hromatogrāfiju.

2.   Normatīvās atsauces

Analīzes metode, ko atzinusi Starptautiskās vīnkopības un vīna organizācijas (OIV) Ģenerālā asambleja un publicējusi OIV ar atsauces numuru OIV-MA-BS-16: R2009.

3.   Princips

Noteikšana ar augstas izšķirtspējas šķidruma hromatogrāfiju (HPLC), izmantojot noteikšanu ar UV spektrofotometriju dažādos viļņa garumos un spektrofluorimetriju.

4.   Reaģenti

Visiem reaģentiem jābūt ar analītisku kvalitāti. Jāizmanto destilēts ūdens vai ūdens ar vismaz līdzvērtīgu tīrību. Ieteicams izmantot mikrofiltrētu ūdeni ar pretestību 18,2 M Ω/cm.

4.1.   96 % (pēc tilpuma) spirta.

4.2.   
  HPLC kvalitātes metanols (šķīdinātājs B).

4.3.   Etiķskābe, atšķaidīta līdz 0,5 tilp. % (šķīdinātājs A).

4.4.   Kustīgās fāzes (dots vienīgi piemēram)

šķīdinātājs A (0,5 % etiķskābes) un šķīdinātājs B (tīrs metanols). Filtrē caur membrānu (poru izmērs 0,45 μm). Ja vajadzīgs, atgāzē ultraskaņas vannā.

4.5.   References standarti ar 99 % minimālo tīrību: furfurols, 5-hidroksimetilfurfurols, 5-metilfurfurols, vanilīns, ceriņskābes aldehīds, koniferilaldehīds, sinapaldehīds, gallusskābe, elagskābe, vanilīnskābe, ceriņskābe un skopoletīns.

4.6.   Standartšķīdums: standarta vielas izšķīdina 50 tilp. % ūdens un spirta maisījumā. Galīgajai koncentrācijai standartšķīdumā vajadzētu būt apmēram šādai:

furfurols: 5 mg/l; 5-hidroksimetilfurfurols: 10 mg/l; 5-metilfurfurols: 2 mg/l; vanilīns: 5 mg/l; ceriņskābes aldehīds: 10 mg/l; koniferilaldehīds: 5 mg/l; sinapaldehīds: 5 mg/l; gallusskābe: 10 mg/l; elagskābe: 10 mg/l; vanilīnskābe: 5 mg/l; ceriņskābe: 5 mg/l; skopoletīns: 0,5 mg/l.

5.   Aparatūra

Standarta laboratorijas iekārta.

5.1.   Augstas izšķirtspējas šķidruma hromatogrāfs, kas spēj darboties binārā gradienta režīmā un ir aprīkots šādi:

5.1.1.

Spektrofotometriskais detektors, kas spēj veikt mērījumus viļņa garumu diapazonā no 260 nm līdz 340 nm. Taču priekšroka dodama darbam ar vairāku viļņa garumu detektoru ar diožu matricu vai tamlīdzīgu, lai apstiprinātu smaiļu tīrību.

| 5.1.2. | Spektrofluorometrijas detektors – ierosas viļņu garums: 354 nm, emisijas viļņa garums: 446 nm (skopoletīna mikrodaudzumu noteikšanai; ir konstatējams arī ar spektrofotometriju, ja viļņa garums ir 313 nm). |
| --- | --- |

5.1.2.

Spektrofluorometrijas detektors – ierosas viļņu garums: 354 nm, emisijas viļņa garums: 446 nm (skopoletīna mikrodaudzumu noteikšanai; ir konstatējams arī ar spektrofotometriju, ja viļņa garums ir 313 nm).

| 5.1.3. | Inžekcijas ierīces, kas varētu ievadīt (piemēram) 10 vai 20 μl analizējamā parauga. |
| --- | --- |

5.1.3.

Inžekcijas ierīces, kas varētu ievadīt (piemēram) 10 vai 20 μl analizējamā parauga.

| 5.1.4. | Augstas izšķirtspējas šķidruma hromatogrāfijas kolonna: RP C18 tipa, daļiņu lielums nepārsniedz ar 5 μm. |
| --- | --- |

5.1.4.

Augstas izšķirtspējas šķidruma hromatogrāfijas kolonna: RP C18 tipa, daļiņu lielums nepārsniedz ar 5 μm.

5.2.   Šļirces HPLC vajadzībām.

5.3.   Iekārta mazu apjomu membrānfiltrēšanai.

5.4.   Integrators–skaitļotājs vai augstas darbībspējas ierakstītājs, kas ir saderīgs ar visu iekārtu un kam jo īpaši ir jābūt ar vairākiem [datu] ieguves kanāliem.

6.   Procedūra

6.1.   Inžektējamā šķīduma sagatavošana

Standartšķīdumu un stipro alkoholisko dzērienu vajadzības gadījumā filtrē caur membrānu, kuras poru diametrs nepārsniedz 0,45 μm.

6.2.   Hromatogrāfijas darbības apstākļi: analīzi veic istabas temperatūrā, izmantojot aprīkojumu, kas aprakstīts 5.1. punktā, un kustīgo fāzi (4.4.) ar aptuveni 0,6 ml minūtē lielu plūsmu, ievērojot še turpmāk sniegto gradientu (dots tikai piemēram).

Laiks: 0 min – 50 min – 70 min – 90 min

Šķīdinātājs A (ūdens–skābe): 100 % – 60 % – 100 % – 100 %

Šķīdinātājs B: (metanols): 0 % – 40 % – 0 % – 0 %

Ievērojiet, ka dažos gadījumos šis gradients jāgroza, lai novērstu vienlaicīgu eluāciju.

6.3.   Noteikšana

6.3.1.   Inžektē references standartšķīdumus atsevišķi, pēc tam sajauc.

Pielāgo darba apstākļus tā, lai visu sastāvdaļu smaiļu izšķirtspējas koeficienti būtu vienādi vismaz ar 1.

6.3.2.   Inžektē paraugu, kā tas sagatavots 6.1.

6.3.3.   Izmēra smaiļu laukumu standartšķīdumā un stiprajā alkoholiskajā dzērienā un aprēķina koncentrācijas.

7.   Rezultātu izteikšana

Katra komponenta koncentrāciju izsaka mg/l.

8.   Metodes raksturlielumi (precizitāte)

Šādi dati tika iegūti 2009. gadā starptautiskā veiktspējas pētījumā par dažādiem stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, īstenojot to pēc starptautiski saskaņotām procedūrām [1], [2].

8.1.   Furfurols

| Analīts | Furfurols |
| --- | --- |
| Paraugi | Viskijs | Brendijs | Rums | Konjaks 1 | Burbons | Konjaks 2 |
| Iesaistīto laboratoriju skaits | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 |
| Akceptēto rezultātu skaits (laboratorijas) | 14 | 12 | 13 | 14 | 13 | 13 |
| Vidējā vērtība [mg/l] | 2,9 | 1,2 | 1,7 | 10,6 | 15,3 | 13,9 |
| Atkārtojamības standartnovirze, sr [mg/l] | 0,04 | 0,05 | 0,04 | 0,18 | 0,23 | 0,20 |
| Atkārtojamības relatīvā standartnovirze, RSDr [%] | 1,4 | 4,5 | 2,3 | 1,7 | 1,5 | 1,5 |
| Atkārtojamības robeža, r [mg/l]
  (r = 2,8 × sr) | 0,1 | 0,2 | 0,1 | 0,5 | 0,6 | 0,6 |
| Reproducējamības standartnovirze, sR [mg/l] | 0,24 | 0,18 | 0,09 | 1,4 | 0,49 | 0,69 |
| Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDR [%] | 8 | 15 | 5 | 13 | 3 | 5 |
| Reproducējamības robeža, R [g/l]
  (R = 2,8 × sR) | 0,7 | 0,5 | 0,3 | 3,8 | 1,4 | 1,9 |

Analīts

Furfurols

Paraugi

Viskijs

Brendijs

Rums

Konjaks 1

Burbons

Konjaks 2

Iesaistīto laboratoriju skaits

15

15

15

15

15

15

Akceptēto rezultātu skaits (laboratorijas)

14

12

13

14

13

13

Vidējā vērtība [mg/l]

2,9

1,2

1,7

10,6

15,3

13,9

Atkārtojamības standartnovirze, sr [mg/l]

0,04

0,05

0,04

0,18

0,23

0,20

Atkārtojamības relatīvā standartnovirze, RSDr [%]

1,4

4,5

2,3

1,7

1,5

1,5

Atkārtojamības robeža, r [mg/l]

(r = 2,8 × sr)

0,1

0,2

0,1

0,5

0,6

0,6

Reproducējamības standartnovirze, sR [mg/l]

0,24

0,18

0,09

1,4

0,49

0,69

Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDR [%]

8

15

5

13

3

5

Reproducējamības robeža, R [g/l]

(R = 2,8 × sR)

0,7

0,5

0,3

3,8

1,4

1,9

8.2.   5-hidroksimetilfurfurols

| Analīts | 5-hidroksimetilfurfurols |
| --- | --- |
| Paraugi | Viskijs | Brendijs | Rums | Konjaks 1 | Burbons | Konjaks 2 |
| Iesaistīto laboratoriju skaits | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 |
| Akceptēto rezultātu skaits (laboratorijas) | 14 | 14 | 14 | 14 | 14 | 14 |
| Vidējā vērtība [mg/l] | 5,0 | 11,1 | 9,4 | 33,7 | 5,8 | 17,5 |
| Atkārtojamības standartnovirze, sr [mg/l] | 0,09 | 0,09 | 0,09 | 0,42 | 0,07 | 0,13 |
| Atkārtojamības relatīvā standartnovirze, RSDr [%] | 1,7 | 0,8 | 1,0 | 1,3 | 1,2 | 0,8 |
| Atkārtojamības robeža, r [mg/l]
  (r = 2,8 × sr) | 0,2 | 0,3 | 0,3 | 1,2 | 0,2 | 0,4 |
| Reproducējamības standartnovirze, sR [mg/l] | 0,39 | 1,01 | 0,50 | 4,5 | 0,4 | 1,6 |
| Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDR [%] | 8 | 9 | 5 | 13 | 7 | 9 |
| Reproducējamības robeža, R [g/l]
  (R = 2,8 × sR) | 1,1 | 2,8 | 1,4 | 12,5 | 1,1 | 4,6 |

Analīts

5-hidroksimetilfurfurols

Paraugi

Viskijs

Brendijs

Rums

Konjaks 1

Burbons

Konjaks 2

Iesaistīto laboratoriju skaits

16

16

16

16

16

16

Akceptēto rezultātu skaits (laboratorijas)

14

14

14

14

14

14

Vidējā vērtība [mg/l]

5,0

11,1

9,4

33,7

5,8

17,5

Atkārtojamības standartnovirze, sr [mg/l]

0,09

0,09

0,09

0,42

0,07

0,13

Atkārtojamības relatīvā standartnovirze, RSDr [%]

1,7

0,8

1,0

1,3

1,2

0,8

Atkārtojamības robeža, r [mg/l]

(r = 2,8 × sr)

0,2

0,3

0,3

1,2

0,2

0,4

Reproducējamības standartnovirze, sR [mg/l]

0,39

1,01

0,50

4,5

0,4

1,6

Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDR [%]

8

9

5

13

7

9

Reproducējamības robeža, R [g/l]

(R = 2,8 × sR)

1,1

2,8

1,4

12,5

1,1

4,6

8.3.   5-metilfurfurols

| Analīts | 5-metilfurfurols |
| --- | --- |
| Paraugi | Viskijs | Brendijs | Rums | Konjaks 1 | Burbons | Konjaks 2 |
| Iesaistīto laboratoriju skaits | 11 | 11 | 11 | 11 | 11 | 11 |
| Akceptēto rezultātu skaits (laboratorijas) | 11 | 11 | 8 | 11 | 10 | 11 |
| Vidējā vērtība [mg/l] | 0,1 | 0,2 | 0,1 | 0,5 | 1,7 | 0,8 |
| Atkārtojamības standartnovirze, sr [mg/l] | 0,01 | 0,01 | 0,02 | 0,02 | 0,03 | 0,07 |
| Atkārtojamības relatīvā standartnovirze, RSDr [%] | 10,7 | 6,1 | 13,6 | 4,7 | 2,0 | 10,0 |
| Atkārtojamības robeža, r [mg/l]
  (r = 2,8 × sr) | 0,0 | 0,0 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,2 |
| Reproducējamības standartnovirze, sR [mg/l] | 0,03 | 0,04 | 0,03 | 0,18 | 0,20 | 0,26 |
| Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDR [%] | 35 | 18 | 22 | 39 | 12 | 35 |
| Reproducējamības robeža, R [g/l]
  (R = 2,8 × sR) | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,5 | 0,6 | 0,7 |

Analīts

5-metilfurfurols

Paraugi

Viskijs

Brendijs

Rums

Konjaks 1

Burbons

Konjaks 2

Iesaistīto laboratoriju skaits

11

11

11

11

11

11

Akceptēto rezultātu skaits (laboratorijas)

11

11

8

11

10

11

Vidējā vērtība [mg/l]

0,1

0,2

0,1

0,5

1,7

0,8

Atkārtojamības standartnovirze, sr [mg/l]

0,01

0,01

0,02

0,02

0,03

0,07

Atkārtojamības relatīvā standartnovirze, RSDr [%]

10,7

6,1

13,6

4,7

2,0

10,0

Atkārtojamības robeža, r [mg/l]

(r = 2,8 × sr)

0,0

0,0

0,1

0,1

0,1

0,2

Reproducējamības standartnovirze, sR [mg/l]

0,03

0,04

0,03

0,18

0,20

0,26

Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDR [%]

35

18

22

39

12

35

Reproducējamības robeža, R [g/l]

(R = 2,8 × sR)

0,1

0,1

0,1

0,5

0,6

0,7

8.4.   Vanilīns

| Analīts | Vanilīns |
| --- | --- |
| Paraugi | Viskijs | Brendijs | Rums | Konjaks 1 | Burbons | Konjaks 2 |
| Iesaistīto laboratoriju skaits | 16 | 15 | 16 | 16 | 16 | 16 |
| Akceptēto rezultātu skaits (laboratorijas) | 16 | 15 | 16 | 16 | 16 | 16 |
| Vidējā vērtība [mg/l] | 0,5 | 0,2 | 1,2 | 1,2 | 3,2 | 3,9 |
| Atkārtojamības standartnovirze, sr [mg/l] | 0,03 | 0,02 | 0,06 | 0,11 | 0,11 | 0,09 |
| Atkārtojamības relatīvā standartnovirze, RSDr [%] | 6,8 | 9,6 | 4,6 | 8,9 | 3,5 | 2,3 |
| Atkārtojamības robeža, r [mg/l]
  (r = 2,8 × sr) | 0,1 | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |
| Reproducējamības standartnovirze, sR [mg/l] | 0,09 | 0,06 | 0,18 | 0,27 | 0,41 | 0,62 |
| Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDR [%] | 19 | 25 | 15 | 22 | 13 | 16 |
| Reproducējamības robeža, R [g/l]
  (R = 2,8 × sR) | 0,3 | 0,2 | 0,5 | 0,8 | 1,2 | 1,7 |

Analīts

Vanilīns

Paraugi

Viskijs

Brendijs

Rums

Konjaks 1

Burbons

Konjaks 2

Iesaistīto laboratoriju skaits

16

15

16

16

16

16

Akceptēto rezultātu skaits (laboratorijas)

16

15

16

16

16

16

Vidējā vērtība [mg/l]

0,5

0,2

1,2

1,2

3,2

3,9

Atkārtojamības standartnovirze, sr [mg/l]

0,03

0,02

0,06

0,11

0,11

0,09

Atkārtojamības relatīvā standartnovirze, RSDr [%]

6,8

9,6

4,6

8,9

3,5

2,3

Atkārtojamības robeža, r [mg/l]

(r = 2,8 × sr)

0,1

0,1

0,2

0,3

0,3

0,3

Reproducējamības standartnovirze, sR [mg/l]

0,09

0,06

0,18

0,27

0,41

0,62

Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDR [%]

19

25

15

22

13

16

Reproducējamības robeža, R [g/l]

(R = 2,8 × sR)

0,3

0,2

0,5

0,8

1,2

1,7

8.5.   Ceriņskābes aldehīds

| Analīts | Ceriņskābes aldehīds |
| --- | --- |
| Paraugi | Viskijs | Brendijs | Rums | Konjaks 1 | Burbons | Konjaks 2 |
| Iesaistīto laboratoriju skaits | 16 | 15 | 16 | 16 | 16 | 16 |
| Akceptēto rezultātu skaits (laboratorijas) | 13 | 13 | 13 | 12 | 14 | 13 |
| Vidējā vērtība [mg/l] | 1,0 | 0,2 | 4,8 | 3,2 | 10,5 | 9,7 |
| Atkārtojamības standartnovirze, sr [mg/l] | 0,03 | 0,02 | 0,04 | 0,08 | 0,10 | 0,09 |
| Atkārtojamības relatīvā standartnovirze, RSDr [%] | 2,6 | 8,1 | 0,8 | 2,6 | 0,9 | 0,9 |
| Atkārtojamības robeža, r [mg/l]
  (r = 2,8 × sr) | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,3 |
| Reproducējamības standartnovirze, sR [mg/l] | 0,08 | 0,07 | 0,23 | 0,19 | 0,39 | 0,43 |
| Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDR [%] | 8 | 33 | 5 | 6 | 4 | 4 |
| Reproducējamības robeža, R [g/l]
  (R = 2,8 × sR) | 0,2 | 0,2 | 0,7 | 0,5 | 1,1 | 1,2 |

Analīts

Ceriņskābes aldehīds

Paraugi

Viskijs

Brendijs

Rums

Konjaks 1

Burbons

Konjaks 2

Iesaistīto laboratoriju skaits

16

15

16

16

16

16

Akceptēto rezultātu skaits (laboratorijas)

13

13

13

12

14

13

Vidējā vērtība [mg/l]

1,0

0,2

4,8

3,2

10,5

9,7

Atkārtojamības standartnovirze, sr [mg/l]

0,03

0,02

0,04

0,08

0,10

0,09

Atkārtojamības relatīvā standartnovirze, RSDr [%]

2,6

8,1

0,8

2,6

0,9

0,9

Atkārtojamības robeža, r [mg/l]

(r = 2,8 × sr)

0,1

0,1

0,1

0,2

0,3

0,3

Reproducējamības standartnovirze, sR [mg/l]

0,08

0,07

0,23

0,19

0,39

0,43

Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDR [%]

8

33

5

6

4

4

Reproducējamības robeža, R [g/l]

(R = 2,8 × sR)

0,2

0,2

0,7

0,5

1,1

1,2

8.6.   Koniferilaldehīds

| Analīts | Koniferilaldehīds |
| --- | --- |
| Paraugi | Viskijs | Brendijs | Rums | Konjaks 1 | Burbons | Konjaks 2 |
| Iesaistīto laboratoriju skaits | 13 | 12 | 13 | 12 | 13 | 13 |
| Akceptēto rezultātu skaits (laboratorijas) | 12 | 12 | 13 | 12 | 13 | 13 |
| Vidējā vērtība [mg/l] | 0,2 | 0,2 | 0,6 | 0,8 | 4,6 | 1,3 |
| Reproducējamības standartnovirze, sr [mg/l] | 0,02 | 0,02 | 0,03 | 0,03 | 0,09 | 0,06 |
| Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDr [%] | 9,2 | 9,8 | 4,6 | 4,3 | 1,9 | 4,5 |
| Atkārtojamības robeža, r [mg/l]
  (r = 2,8 × sr) | 0,04 | 0,04 | 0,07 | 0,09 | 0,24 | 0,16 |
| Reproducējamības standartnovirze, sR [mg/l] | 0,04 | 0,04 | 0,11 | 0,18 | 0,38 | 0,25 |
| Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDR [%] | 23 | 27 | 21 | 23 | 8 | 19 |
| Reproducējamības robeža, R [g/l]
  (R = 2,8 × sR) | 0,1 | 0,1 | 0,3 | 0,5 | 1,1 | 0,7 |

Analīts

Koniferilaldehīds

Paraugi

Viskijs

Brendijs

Rums

Konjaks 1

Burbons

Konjaks 2

Iesaistīto laboratoriju skaits

13

12

13

12

13

13

Akceptēto rezultātu skaits (laboratorijas)

12

12

13

12

13

13

Vidējā vērtība [mg/l]

0,2

0,2

0,6

0,8

4,6

1,3

Reproducējamības standartnovirze, sr [mg/l]

0,02

0,02

0,03

0,03

0,09

0,06

Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDr [%]

9,2

9,8

4,6

4,3

1,9

4,5

Atkārtojamības robeža, r [mg/l]

(r = 2,8 × sr)

0,04

0,04

0,07

0,09

0,24

0,16

Reproducējamības standartnovirze, sR [mg/l]

0,04

0,04

0,11

0,18

0,38

0,25

Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDR [%]

23

27

21

23

8

19

Reproducējamības robeža, R [g/l]

(R = 2,8 × sR)

0,1

0,1

0,3

0,5

1,1

0,7

8.7.   Sinapaldehīds

| Analīts | Sinapaldehīds |
| --- | --- |
| Paraugi | Viskijs | Brendijs | Rums | Konjaks 1 | Burbons | Konjaks 2 |
| Iesaistīto laboratoriju skaits | 14 | 14 | 14 | 14 | 15 | 14 |
| Akceptēto rezultātu skaits (laboratorijas) | 14 | 13 | 12 | 13 | 13 | 12 |
| Vidējā vērtība [mg/l] | 0,3 | 0,2 | 0,2 | 1,6 | 8,3 | 0,3 |
| Atkārtojamības standartnovirze, sr [mg/l] | 0,02 | 0,01 | 0,02 | 0,06 | 0,14 | 0,03 |
| Atkārtojamības relatīvā standartnovirze, RSDr [%] | 7,5 | 4,6 | 11,2 | 3,7 | 1,6 | 11,4 |
| Atkārtojamības robeža, r [mg/l]
  (r = 2,8 × sr) | 0,06 | 0,03 | 0,06 | 0,17 | 0,38 | 0,08 |
| Reproducējamības standartnovirze, sR [mg/l] | 0,09 | 0,05 | 0,08 | 0,20 | 0,81 | 0,18 |
| Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDR [%] | 31 | 27 | 46 | 13 | 10 | 73 |
| Reproducējamības robeža, R [g/l]
  (R = 2,8 × sR) | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,6 | 2,3 | 0,5 |

Analīts

Sinapaldehīds

Paraugi

Viskijs

Brendijs

Rums

Konjaks 1

Burbons

Konjaks 2

Iesaistīto laboratoriju skaits

14

14

14

14

15

14

Akceptēto rezultātu skaits (laboratorijas)

14

13

12

13

13

12

Vidējā vērtība [mg/l]

0,3

0,2

0,2

1,6

8,3

0,3

Atkārtojamības standartnovirze, sr [mg/l]

0,02

0,01

0,02

0,06

0,14

0,03

Atkārtojamības relatīvā standartnovirze, RSDr [%]

7,5

4,6

11,2

3,7

1,6

11,4

Atkārtojamības robeža, r [mg/l]

(r = 2,8 × sr)

0,06

0,03

0,06

0,17

0,38

0,08

Reproducējamības standartnovirze, sR [mg/l]

0,09

0,05

0,08

0,20

0,81

0,18

Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDR [%]

31

27

46

13

10

73

Reproducējamības robeža, R [g/l]

(R = 2,8 × sR)

0,2

0,2

0,2

0,6

2,3

0,5

8.8.   Gallusskābe

| Analīts | Gallusskābe |
| --- | --- |
| Paraugs | Viskijs | Brendijs | Rums | Konjaks 1 | Burbons | Konjaks 2 |
| Iesaistīto laboratoriju skaits | 16 | 15 | 16 | 16 | 16 | 16 |
| Akceptēto rezultātu skaits (laboratorijas) | 15 | 14 | 16 | 16 | 16 | 16 |
| Vidējā vērtība [mg/l] | 1,2 | 0,4 | 2,0 | 6,1 | 7,3 | 21,8 |
| Reproducējamības standartnovirze, sr [mg/l] | 0,07 | 0,04 | 0,06 | 0,18 | 0,18 | 0,60 |
| Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDr [%] | 6,1 | 8,1 | 2,9 | 3,0 | 2,4 | 2,8 |
| Atkārtojamības robeža, r [mg/l]
  (r = 2,8 × sr) | 0,2 | 0,1 | 0,2 | 0,5 | 0,5 | 1,7 |
| Reproducējamības standartnovirze, sR [mg/l] | 0,43 | 0,20 | 0,62 | 3,3 | 2,2 | 7,7 |
| Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDR [%] | 36 | 47 | 31 | 53 | 30 | 35 |
| Reproducējamības robeža, R [g/l]
  (R = 2,8 × sR) | 1,2 | 0,6 | 1,7 | 9,1 | 6,2 | 21,7 |

Analīts

Gallusskābe

Paraugs

Viskijs

Brendijs

Rums

Konjaks 1

Burbons

Konjaks 2

Iesaistīto laboratoriju skaits

16

15

16

16

16

16

Akceptēto rezultātu skaits (laboratorijas)

15

14

16

16

16

16

Vidējā vērtība [mg/l]

1,2

0,4

2,0

6,1

7,3

21,8

Reproducējamības standartnovirze, sr [mg/l]

0,07

0,04

0,06

0,18

0,18

0,60

Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDr [%]

6,1

8,1

2,9

3,0

2,4

2,8

Atkārtojamības robeža, r [mg/l]

(r = 2,8 × sr)

0,2

0,1

0,2

0,5

0,5

1,7

Reproducējamības standartnovirze, sR [mg/l]

0,43

0,20

0,62

3,3

2,2

7,7

Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDR [%]

36

47

31

53

30

35

Reproducējamības robeža, R [g/l]

(R = 2,8 × sR)

1,2

0,6

1,7

9,1

6,2

21,7

8.9.   Elagskābe

| Analīts | Elagskābe |
| --- | --- |
| Paraugi | Viskijs | Brendijs | Rums | Konjaks 1 | Burbons | Konjaks 2 |
| Iesaistīto laboratoriju skaits | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 |
| Akceptēto rezultātu skaits (laboratorijas) | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 | 6 |
| Vidējā vērtība [mg/l] | 3,2 | 1,0 | 9,5 | 13 | 13 | 36 |
| Atkārtojamības standartnovirze, sr [mg/l] | 0,20 | 0,16 | 0,30 | 0,41 | 0,95 | 0,34 |
| Atkārtojamības relatīvā standartnovirze, RSDr [%] | 6,3 | 16 | 3,2 | 3,2 | 7,4 | 1,0 |
| Atkārtojamības robeža, r [mg/l]
  (r = 2,8 × sr) | 0,6 | 0,4 | 0,9 | 1,1 | 2,7 | 1,0 |
| Reproducējamības standartnovirze, sR [mg/l] | 1,41 | 0,42 | 4,0 | 5,0 | 4,9 | 14 |
| Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDR [%] | 44 | 43 | 42 | 39 | 39 | 40 |
| Reproducējamības robeža, R [g/l]
  (R = 2,8 × sR) | 4,0 | 1,2 | 11 | 14 | 14 | 40 |

Analīts

Elagskābe

Paraugi

Viskijs

Brendijs

Rums

Konjaks 1

Burbons

Konjaks 2

Iesaistīto laboratoriju skaits

7

7

7

7

7

7

Akceptēto rezultātu skaits (laboratorijas)

7

7

7

7

7

6

Vidējā vērtība [mg/l]

3,2

1,0

9,5

13

13

36

Atkārtojamības standartnovirze, sr [mg/l]

0,20

0,16

0,30

0,41

0,95

0,34

Atkārtojamības relatīvā standartnovirze, RSDr [%]

6,3

16

3,2

3,2

7,4

1,0

Atkārtojamības robeža, r [mg/l]

(r = 2,8 × sr)

0,6

0,4

0,9

1,1

2,7

1,0

Reproducējamības standartnovirze, sR [mg/l]

1,41

0,42

4,0

5,0

4,9

14

Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDR [%]

44

43

42

39

39

40

Reproducējamības robeža, R [g/l]

(R = 2,8 × sR)

4,0

1,2

11

14

14

40

8.10.   Vanilīnskābe

| Analīts | Vanilīnskābe |
| --- | --- |
| Paraugi | Viskijs | Brendijs | Rums | Konjaks 1 | Burbons | Konjaks 2 |
| Iesaistīto laboratoriju skaits | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 |
| Akceptēto rezultātu skaits (laboratorijas) | 12 | 11 | 14 | 14 | 15 | 14 |
| Vidējā vērtība [mg/l] | 0,2 | 0,2 | 1,5 | 0,8 | 2,4 | 2,7 |
| Reproducējamības standartnovirze, sr [mg/l] | 0,03 | 0,04 | 0,03 | 0,10 | 0,13 | 0,21 |
| Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDr [%] | 14,2 | 16,5 | 2,3 | 12,6 | 5,3 | 7,7 |
| Atkārtojamības robeža, r [mg/l]
  (r = 2,8 × sr) | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,3 | 0,4 | 0,6 |
| Reproducējamības standartnovirze, sR [mg/l] | 0,06 | 0,05 | 0,51 | 0,2 | 1,22 | 0,70 |
| Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDR [%] | 28 | 20 | 35 | 31 | 51 | 26 |
| Reproducējamības robeža, R [g/l]
  (R = 2,8 × sR) | 0,2 | 0,1 | 1,4 | 0,7 | 3,4 | 2,0 |

Analīts

Vanilīnskābe

Paraugi

Viskijs

Brendijs

Rums

Konjaks 1

Burbons

Konjaks 2

Iesaistīto laboratoriju skaits

15

15

15

15

15

15

Akceptēto rezultātu skaits (laboratorijas)

12

11

14

14

15

14

Vidējā vērtība [mg/l]

0,2

0,2

1,5

0,8

2,4

2,7

Reproducējamības standartnovirze, sr [mg/l]

0,03

0,04

0,03

0,10

0,13

0,21

Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDr [%]

14,2

16,5

2,3

12,6

5,3

7,7

Atkārtojamības robeža, r [mg/l]

(r = 2,8 × sr)

0,1

0,1

0,1

0,3

0,4

0,6

Reproducējamības standartnovirze, sR [mg/l]

0,06

0,05

0,51

0,2

1,22

0,70

Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDR [%]

28

20

35

31

51

26

Reproducējamības robeža, R [g/l]

(R = 2,8 × sR)

0,2

0,1

1,4

0,7

3,4

2,0

8.11.   Ceriņskābe

| Analīts | Ceriņskābe |
| --- | --- |
| Paraugi | Viskijs | Brendijs | Rums | Konjaks 1 | Burbons | Konjaks 2 |
| Iesaistīto laboratoriju skaits | 16 | 15 | 16 | 16 | 16 | 16 |
| Akceptēto rezultātu skaits (laboratorijas) | 16 | 15 | 15 | 15 | 16 | 15 |
| Vidējā vērtība [mg/l] | 0,4 | 0,2 | 2,5 | 1,4 | 3,4 | 4,8 |
| Atkārtojamības standartnovirze, sr [mg/l] | 0,03 | 0,02 | 0,06 | 0,13 | 0,08 | 0,11 |
| Atkārtojamības relatīvā standartnovirze, RSDr [%] | 6,7 | 12,6 | 2,3 | 9,0 | 2,3 | 2,3 |
| Atkārtojamības robeža, r [mg/l]
  (r = 2,8 × sr) | 0,1 | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,2 | 0,3 |
| Reproducējamības standartnovirze, sR [mg/l] | 0,08 | 0,05 | 0,29 | 0,26 | 0,43 | 0,67 |
| Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDR [%] | 19 | 29 | 11 | 18 | 13 | 14 |
| Reproducējamības robeža, R [g/l]
  (R = 2,8 × sR) | 0,2 | 0,1 | 0,8 | 0,7 | 1,2 | 1,9 |

Analīts

Ceriņskābe

Paraugi

Viskijs

Brendijs

Rums

Konjaks 1

Burbons

Konjaks 2

Iesaistīto laboratoriju skaits

16

15

16

16

16

16

Akceptēto rezultātu skaits (laboratorijas)

16

15

15

15

16

15

Vidējā vērtība [mg/l]

0,4

0,2

2,5

1,4

3,4

4,8

Atkārtojamības standartnovirze, sr [mg/l]

0,03

0,02

0,06

0,13

0,08

0,11

Atkārtojamības relatīvā standartnovirze, RSDr [%]

6,7

12,6

2,3

9,0

2,3

2,3

Atkārtojamības robeža, r [mg/l]

(r = 2,8 × sr)

0,1

0,1

0,2

0,4

0,2

0,3

Reproducējamības standartnovirze, sR [mg/l]

0,08

0,05

0,29

0,26

0,43

0,67

Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDR [%]

19

29

11

18

13

14

Reproducējamības robeža, R [g/l]

(R = 2,8 × sR)

0,2

0,1

0,8

0,7

1,2

1,9

8.12.   Skopoletīns

| Analīts | Skopoletīns |
| --- | --- |
| Paraugi | Viskijs | Brendijs | Rums | Konjaks 1 | Burbons | Konjaks 2 |
| Iesaistīto laboratoriju skaits | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 |
| Akceptēto rezultātu skaits (laboratorijas) | 9 | 8 | 9 | 8 | 8 | 8 |
| Vidējā vērtība [mg/l] | 0,09 | 0,04 | 0,11 | 0,04 | 0,65 | 0,15 |
| Atkārtojamības standartnovirze, sr [mg/l] | 0,0024 | 0,0008 | 0,0018 | 0,0014 | 0,0054 | 0,0040 |
| Atkārtojamības relatīvā standartnovirze, RSDr [%] | 2,6 | 2,2 | 1,6 | 3,3 | 0,8 | 2,7 |
| Atkārtojamības robeža, r [mg/l]
  (r = 2,8 × sr) | 0,007 | 0,002 | 0,005 | 0,004 | 0,015 | 0,011 |
| Reproducējamības standartnovirze, sR [mg/l] | 0,01 | 0,01 | 0,03 | 0,01 | 0,09 | 0,02 |
| Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDR [%] | 15 | 16 | 23 | 17 | 15 | 15 |
| Reproducējamības robeža, R [g/l]
  (R = 2,8 × sR) | 0,04 | 0,02 | 0,07 | 0,02 | 0,26 | 0,06 |

Analīts

Skopoletīns

Paraugi

Viskijs

Brendijs

Rums

Konjaks 1

Burbons

Konjaks 2

Iesaistīto laboratoriju skaits

10

10

10

10

10

10

Akceptēto rezultātu skaits (laboratorijas)

9

8

9

8

8

8

Vidējā vērtība [mg/l]

0,09

0,04

0,11

0,04

0,65

0,15

Atkārtojamības standartnovirze, sr [mg/l]

0,0024

0,0008

0,0018

0,0014

0,0054

0,0040

Atkārtojamības relatīvā standartnovirze, RSDr [%]

2,6

2,2

1,6

3,3

0,8

2,7

Atkārtojamības robeža, r [mg/l]

(r = 2,8 × sr)

0,007

0,002

0,005

0,004

0,015

0,011

Reproducējamības standartnovirze, sR [mg/l]

0,01

0,01

0,03

0,01

0,09

0,02

Reproducējamības relatīvā standartnovirze, RSDR [%]

15

16

23

17

15

15

Reproducējamības robeža, R [g/l]

(R = 2,8 × sR)

0,04

0,02

0,07

0,02

0,26

0,06

| [1] | Protocol for the Design, Conduct and Interpretation of Method- Performance Studies, Horwitz, W. (1995) Pure and Applied Chemistry 67, 332-343. |
| --- | --- |

[1]

| [2] | Horwitz, W. (1982) Analytical Chemistry 54, 67A-76A.” |
| --- | --- |

[2]

---

(*1)  Frakcionēšanās līmenis.

(*2)  Frakcionēšanās līmenis.”

---

| 23.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 108/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 108/22

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/636

(2016. gada 22. aprīlis),

ar ko darbīgās vielas Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirāta apstiprinājumu atsauc saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un groza Komisijas Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 540/2011

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvu 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktā minēto otro alternatīvu un 78. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Direktīva 2008/127/EK (2) Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirātu kā darbīgo vielu iekļāva Padomes Direktīvas 91/414/EEK (3) I pielikumā. Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/308 (4) pieprasīja, lai pieteikuma iesniedzējs līdz 2015. gada 30. jūnijam iesniegtu apstiprinošu informāciju par rūpnieciski ražotā tehniskā materiāla specifikāciju, tostarp informāciju par jebkādiem būtiskiem piemaisījumiem. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Direktīva 2008/127/EK (2) Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirātu kā darbīgo vielu iekļāva Padomes Direktīvas 91/414/EEK (3) I pielikumā. Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/308 (4) pieprasīja, lai pieteikuma iesniedzējs līdz 2015. gada 30. jūnijam iesniegtu apstiprinošu informāciju par rūpnieciski ražotā tehniskā materiāla specifikāciju, tostarp informāciju par jebkādiem būtiskiem piemaisījumiem.

| (2) | Darbīgās vielas, kas iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, uzskatāmas par apstiprinātām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un ir iekļautas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (5) pielikuma A daļā. |
| --- | --- |

(2)

Darbīgās vielas, kas iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, uzskatāmas par apstiprinātām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un ir iekļautas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (5) pielikuma A daļā.

| (3) | Pieteikuma iesniedzējs līdz termiņa beigām 2015. gada 30. jūnijā neiesniedza pieprasīto apstiprinošo informāciju. Pēc tam, kad Komisija paziņoja par informācijas neiesniegšanas sekām, pieteikuma iesniedzējs neizteica nodomu iesniegt apstiprinošo informāciju. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikuma iesniedzējs līdz termiņa beigām 2015. gada 30. jūnijā neiesniedza pieprasīto apstiprinošo informāciju. Pēc tam, kad Komisija paziņoja par informācijas neiesniegšanas sekām, pieteikuma iesniedzējs neizteica nodomu iesniegt apstiprinošo informāciju.

| (4) | Tāpēc ir lietderīgi atsaukt Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirāta apstiprinājumu. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc ir lietderīgi atsaukt Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirāta apstiprinājumu.

| (5) | Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (6) | Būtu jādod dalībvalstīm laiks, lai tās atsauktu atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirātu. |
| --- | --- |

(6)

Būtu jādod dalībvalstīm laiks, lai tās atsauktu atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirātu.

| (7) | Ja attiecībā uz Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirātu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem dalībvalstis nosaka pagarinājuma periodu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu, šim periodam būtu jābeidzas ne vēlāk kā 18 mēnešus pēc tam, kad šī regula stājas spēkā. |
| --- | --- |

(7)

Ja attiecībā uz Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirātu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem dalībvalstis nosaka pagarinājuma periodu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu, šim periodam būtu jābeidzas ne vēlāk kā 18 mēnešus pēc tam, kad šī regula stājas spēkā.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Apstiprinājuma atsaukšana

Darbīgās vielas Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirāta apstiprinājums tiek atsaukts.

2. pants

Grozījums Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011

Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļas 259. rindu par Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirātu svītro.

3. pants

Pārejas pasākumi

Dalībvalstis līdz 2016. gada 13. novembrim atsauc atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirātu kā darbīgo vielu.

4. pants

Pagarinājuma periods

Jebkurš pagarinājuma periods, ko dalībvalstis piešķir saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu, ir iespējami īss un beidzas ne vēlāk kā 2017. gada 13. novembrī.

5. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 22. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2008. gada 18. decembra Direktīva 2008/127/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā iekļautu vairākas darbīgās vielas (OV L 344, 20.12.2008., 89. lpp.).

2

(3)  Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīva 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2015. gada 26. februāra Īstenošanas regula (ES) 2015/308, ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 attiecībā uz darbīgās vielas Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirāta apstiprināšanas nosacījumiem (OV L 56, 27.2.2015., 9. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

5

---

| 23.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 108/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 108/24

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2016/637

(2016. gada 22. aprīlis),

ar ko attiecībā uz konkrētu aromatizējošo vielu svītrošanu no Savienības saraksta groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1334/2008 I pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1334/2008 par aromatizētājiem un dažām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām izmantošanai pārtikā un uz tās un par grozījumiem Padomes Regulā (EEK) Nr. 1601/91, Regulās (EK) Nr. 2232/96 un (EK) Nr. 110/2008 un Direktīvā 2000/13/EK (1) un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu un 25. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1331/2008, ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem (2), un jo īpaši tās 7. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1334/2008 I pielikumā noteikts Savienības saraksts ar aromatizētājiem un izejmateriāliem, kas apstiprināti izmantošanai pārtikā vai uz tās, un to izmantošanas nosacījumi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1334/2008 I pielikumā noteikts Savienības saraksts ar aromatizētājiem un izejmateriāliem, kas apstiprināti izmantošanai pārtikā vai uz tās, un to izmantošanas nosacījumi.

| (2) | Aromatizējošo vielu saraksts tika pieņemts, kā arī iekļauts Regulas (EK) Nr. 1334/2008 I pielikuma A daļā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 872/2012 (3). |
| --- | --- |

(2)

Aromatizējošo vielu saraksts tika pieņemts, kā arī iekļauts Regulas (EK) Nr. 1334/2008 I pielikuma A daļā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 872/2012 (3).

| (3) | Minēto sarakstu var atjaunināt saskaņā ar vienoto procedūru, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1331/2008 3. panta 1. punktā, vai nu pēc Komisijas iniciatīvas, vai pēc dalībvalsts vai ieinteresētas personas pieteikuma saņemšanas. |
| --- | --- |

(3)

Minēto sarakstu var atjaunināt saskaņā ar vienoto procedūru, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1331/2008 3. panta 1. punktā, vai nu pēc Komisijas iniciatīvas, vai pēc dalībvalsts vai ieinteresētas personas pieteikuma saņemšanas.

| (4) | Aromatizētāju un izejmateriālu Savienības sarakstā iekļautas vairākas vielas, par kurām Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“iestāde”) ir pieprasījusi papildu zinātniskos datus, kas jāsniedz, lai pabeigtu novērtēšanu pirms Regulas (EK) Nr. 1334/2008 I pielikuma A daļā noteiktajiem konkrētajiem termiņiem. |
| --- | --- |

(4)

Aromatizētāju un izejmateriālu Savienības sarakstā iekļautas vairākas vielas, par kurām Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“iestāde”) ir pieprasījusi papildu zinātniskos datus, kas jāsniedz, lai pabeigtu novērtēšanu pirms Regulas (EK) Nr. 1334/2008 I pielikuma A daļā noteiktajiem konkrētajiem termiņiem.

| (5) | Savienības sarakstā 2012. gada 31. decembris tika noteikts par termiņu pieprasīto papildu zinātnisko datu iesniegšanai saistībā ar šādām četrām pie FGE.19 2.2. ķīmisko vielu apakšgrupas piederošām vielām: 2,6,6-trimetil-1-cikloheksēn-1-karboksaldehīds (FL Nr. 05.121), mirtenilformiāts (FL Nr. 09.272), mirtenil-2-metilbutirāts (FL Nr. 09.899) un mirtenil-3-metilbutirāts (FL Nr. 09.900). Pieteikuma iesniedzējs minētos datus ir iesniedzis. |
| --- | --- |

(5)

Savienības sarakstā 2012. gada 31. decembris tika noteikts par termiņu pieprasīto papildu zinātnisko datu iesniegšanai saistībā ar šādām četrām pie FGE.19 2.2. ķīmisko vielu apakšgrupas piederošām vielām: 2,6,6-trimetil-1-cikloheksēn-1-karboksaldehīds (FL Nr. 05.121), mirtenilformiāts (FL Nr. 09.272), mirtenil-2-metilbutirāts (FL Nr. 09.899) un mirtenil-3-metilbutirāts (FL Nr. 09.900). Pieteikuma iesniedzējs minētos datus ir iesniedzis.

| (6) | Šajā ķīmisko vielu grupā ietilpst arī viela p-menta-1,8-diēn-7-āls (FL Nr. 05.117), kas tika izmantota kā grupas reprezentatīvā viela, un par to tika iesniegti toksiskuma dati. |
| --- | --- |

(6)

Šajā ķīmisko vielu grupā ietilpst arī viela p-menta-1,8-diēn-7-āls (FL Nr. 05.117), kas tika izmantota kā grupas reprezentatīvā viela, un par to tika iesniegti toksiskuma dati.

| (7) | Iestāde ir novērtējusi iesniegtos datus un 2015. gada 24. jūnija zinātniskajā atzinumā (4) secinājusi, ka viela p-menta-1,8-diēn-7-āls (FL Nr. 05.117) ir genotoksiska in vivo, tādēļ tās lietošana par aromatizējošu vielu rada bažas par kaitīgumu. Ar Komisijas Regulu (ES) 2015/1760 (5) šī viela ir jau svītrota no Savienības saraksta. |
| --- | --- |

(7)

Iestāde ir novērtējusi iesniegtos datus un 2015. gada 24. jūnija zinātniskajā atzinumā (4) secinājusi, ka viela p-menta-1,8-diēn-7-āls (FL Nr. 05.117) ir genotoksiska in vivo, tādēļ tās lietošana par aromatizējošu vielu rada bažas par kaitīgumu. Ar Komisijas Regulu (ES) 2015/1760 (5) šī viela ir jau svītrota no Savienības saraksta.

| (8) | Minētajā atzinumā iestāde arī secinājusi, ka, tā kā p-menta-1,8-diēn-7-āls (FL Nr. 05.117) reprezentē [pārējās] šajā grupā ietilpstošās vielas, ir bažas par šādu vielu iespējamo kaitīgumu. |
| --- | --- |

(8)

Minētajā atzinumā iestāde arī secinājusi, ka, tā kā p-menta-1,8-diēn-7-āls (FL Nr. 05.117) reprezentē [pārējās] šajā grupā ietilpstošās vielas, ir bažas par šādu vielu iespējamo kaitīgumu.

| (9) | Tādēļ 2,6,6-trimetil-1-cikloheksēn-1-karboksaldehīds (FL Nr. 05.121), mirtenilformiāts (FL Nr. 09.272), mirtenil-2-metilbutirāts (FL Nr. 09.899) un mirtenil-3-metilbutirāts (FL Nr. 09.900) būtu jāsvītro no Savienības saraksta. |
| --- | --- |

(9)

Tādēļ 2,6,6-trimetil-1-cikloheksēn-1-karboksaldehīds (FL Nr. 05.121), mirtenilformiāts (FL Nr. 09.272), mirtenil-2-metilbutirāts (FL Nr. 09.899) un mirtenil-3-metilbutirāts (FL Nr. 09.900) būtu jāsvītro no Savienības saraksta.

| (10) | Ņemot vērā tehniskos apsvērumus, būtu jānosaka pārejas periodi attiecībā uz pārtiku, kurai pievienota viena no četrām minētajām aromatizējošajām vielām un kura laista tirgū vai nosūtīta no trešām valstīm uz Savienību pirms šīs regulas stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā tehniskos apsvērumus, būtu jānosaka pārejas periodi attiecībā uz pārtiku, kurai pievienota viena no četrām minētajām aromatizējošajām vielām un kura laista tirgū vai nosūtīta no trešām valstīm uz Savienību pirms šīs regulas stāšanās spēkā.

| (11) | Tāpēc Regulas (EK) Nr. 1334/2008 I pielikuma A daļa būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(11)

Tāpēc Regulas (EK) Nr. 1334/2008 I pielikuma A daļa būtu attiecīgi jāgroza.

| (12) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1334/2008 I pielikuma A daļu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

1.   Pārtikas produktus, kam ir pievienota viena no šīs regulas pielikumā uzskaitītajām aromatizējošajām vielām, izņemot aromatizētāju maisījumus, un kas likumīgi tika laisti tirgū pirms šīs regulas stāšanās spēkā, drīkst tirgot līdz to minimālā derīguma termiņa beigām vai “izlietot līdz” datumam.

2.   Savienībā importētus pārtikas produktus, kam ir pievienota viena no šīs regulas pielikumā uzskaitītajām aromatizējošajām vielām, izņemot aromatizētāju maisījumus, drīkst tirgot līdz to minimālā derīguma termiņa beigām vai “izlietot līdz” datumam, ja šādas pārtikas importētājs var pierādīt, ka pārtikas produkti no attiecīgās trešās valsts tika nosūtīti un bija ceļā uz Savienību pirms šīs regulas stāšanās spēkā dienas.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 22. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 354, 31.12.2008., 34. lpp.

1

(2)  
  OV L 354, 31.12.2008., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas 2012. gada 1. oktobra Īstenošanas regula (ES) Nr. 872/2012, ar ko pieņem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2232/96 paredzēto aromatizējošo vielu sarakstu, iekļauj to Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1334/2008 I pielikumā un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 1565/2000 un Komisijas Lēmumu 1999/217/EK (OV L 267, 2.10.2012., 1. lpp.).

3

(4)  Zinātniskais atzinums Nr. 208 par aromatizētāju grupas novērtēšanu, 1. redakcija (FGE.208Rev1): Consideration of genotoxicity data on representatives for 10 alicyclic aldehydes with the α,β-unsaturation in ring/side-chain and precursors from chemical subgroup 2.2 of FGE.19. EFSA Journal 2015;13(7):4173, 28 lpp. doi:10.2903/j.efsa.2015.4173. Pieejams tiešsaistē: www.efsa.europa.eu/efsajournal.

4

Consideration of genotoxicity data on representatives for 10 alicyclic aldehydes with the α,β-unsaturation in ring/side-chain and precursors from chemical subgroup 2.2 of FGE.19. EFSA Journal

(5)  Komisijas 2015. gada 1. oktobra Regula (ES) 2015/1760, ar ko attiecībā uz aromatizējošās vielas p-menta-1,8-diēn-7-āla svītrošanu no Savienības saraksta groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1334/2008 I pielikumu (OV L 257, 2.10.2015., 27. lpp.).

5

p

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1334/2008 I pielikuma A daļā svītro šādus ierakstus:

| “05.121 | 2,6,6-trimetil-1-cikloheksēn-1-karboksaldehīds | 432-25-7 | 979 | 2133 | | | 2 | EFSA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.272 | Mirtenilformiāts | 72928-52-0 | 983 | 10858 | | | 2 | EFSA |
| 09.899 | Mirtenil-2-metilbutirāts | 138530-44-6 | | | | | 2 | EFSA |
| 09.900 | Mirtenil-3-metilbutirāts | 33900-84-4 | | | | | 2 | EFSA” |

“05.121

2,6,6-trimetil-1-cikloheksēn-1-karboksaldehīds

432-25-7

979

2133

2

EFSA

09.272

Mirtenilformiāts

72928-52-0

983

10858

2

EFSA

09.899

Mirtenil-2-metilbutirāts

138530-44-6

2

EFSA

09.900

Mirtenil-3-metilbutirāts

33900-84-4

2

EFSA”

---

| 23.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 108/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 108/28

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/638

(2016. gada 22. aprīlis),

ar ko atsauc darbīgās vielas Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetāta apstiprinājumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvu 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktā minēto otro alternatīvu un 78. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Direktīvu 2008/127/EK (2) Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetātu kā darbīgo vielu iekļāva Padomes Direktīvas 91/414/EEK (3) I pielikumā. Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/418 (4) pieprasīja, lai pieteikuma iesniedzējs līdz 2015. gada 30. jūnijam iesniegtu apstiprinošu informāciju par rūpnieciski ražotā tehniskā materiāla specifikāciju, tostarp informāciju par jebkādiem būtiskiem piemaisījumiem. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Direktīvu 2008/127/EK (2) Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetātu kā darbīgo vielu iekļāva Padomes Direktīvas 91/414/EEK (3) I pielikumā. Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/418 (4) pieprasīja, lai pieteikuma iesniedzējs līdz 2015. gada 30. jūnijam iesniegtu apstiprinošu informāciju par rūpnieciski ražotā tehniskā materiāla specifikāciju, tostarp informāciju par jebkādiem būtiskiem piemaisījumiem.

| (2) | Darbīgās vielas, kas iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, ir uzskatāmas par apstiprinātām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un ir iekļautas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (5) pielikuma A daļā. |
| --- | --- |

(2)

Darbīgās vielas, kas iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, ir uzskatāmas par apstiprinātām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un ir iekļautas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (5) pielikuma A daļā.

| (3) | Paziņojuma sniedzējs neiesniedza pieprasīto apstiprinošo informāciju līdz termiņam, kas beidzās 2015. gada 30. jūnijā. 2015. gada 10. septembra e-pasta vēstulē tas apstiprināja Komisijai savu nodomu šādu informāciju neiesniegt. |
| --- | --- |

(3)

Paziņojuma sniedzējs neiesniedza pieprasīto apstiprinošo informāciju līdz termiņam, kas beidzās 2015. gada 30. jūnijā. 2015. gada 10. septembra e-pasta vēstulē tas apstiprināja Komisijai savu nodomu šādu informāciju neiesniegt.

| (4) | Tādēļ ir lietderīgi atsaukt Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetāta apstiprinājumu. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ ir lietderīgi atsaukt Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetāta apstiprinājumu.

| (5) | Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (6) | Dalībvalstīm būtu jādod laiks, lai atsauktu atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetātu. |
| --- | --- |

(6)

Dalībvalstīm būtu jādod laiks, lai atsauktu atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetātu.

| (7) | Ja attiecībā uz Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetātu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem dalībvalstis nosaka pagarinājuma periodu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu, minētajam periodam būtu jābeidzas ne vēlāk kā astoņpadsmit mēnešus pēc tam, kad šī regula stājas spēkā. |
| --- | --- |

(7)

Ja attiecībā uz Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetātu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem dalībvalstis nosaka pagarinājuma periodu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu, minētajam periodam būtu jābeidzas ne vēlāk kā astoņpadsmit mēnešus pēc tam, kad šī regula stājas spēkā.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Apstiprinājuma atsaukšana

Darbīgās vielas Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetāta apstiprinājums ir atsaukts.

2. pants

Grozījums Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011

Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļā svītro 258. rindu par Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetātu.

3. pants

Pārejas pasākumi

Dalībvalstis līdz 2016. gada 13. novembrim atsauc tādu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas, kas kā darbīgo vielu satur Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetātu.

4. pants

Pagarinājuma periods

Jebkurš pagarinājuma periods, ko dalībvalstis piešķir saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu, ir iespējami īss un beidzas ne vēlāk kā 2017. gada 13. novembrim.

5. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 22. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2008. gada 18. decembra Direktīva 2008/127/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā iekļautu vairākas darbīgās vielas (OV L 344, 20.12.2008., 89. lpp.).

2

(3)  Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīva 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2015. gada 12. marta Īstenošanas regula (ES) 2015/418, ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 attiecībā uz darbīgās vielas Z-13-heksadecēn-11-in-1-ilacetāta apstiprināšanas nosacījumiem (OV L 68, 13.3.2015., 36. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

5

---

| 23.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 108/30 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 108/30

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/639

(2016. gada 22. aprīlis),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 22. aprīlī

Komisijas

un tās priekšsēdētājs vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 275,5 |
| MA | 97,8 |
| TR | 108,9 |
| ZZ | 160,7 |
| 0707 00 05 | MA | 81,5 |
| TR | 107,2 |
| ZZ | 94,4 |
| 0709 93 10 | MA | 99,6 |
| TR | 128,0 |
| ZZ | 113,8 |
| 0805 10 20 | CR | 66,6 |
| EG | 50,0 |
| IL | 79,4 |
| MA | 60,7 |
| TR | 39,9 |
| ZZ | 59,3 |
| 0805 50 10 | MA | 132,7 |
| ZZ | 132,7 |
| 0808 10 80 | AR | 86,1 |
| BR | 101,0 |
| CL | 115,8 |
| CN | 90,8 |
| NZ | 159,8 |
| US | 177,1 |
| ZA | 85,2 |
| ZZ | 116,5 |
| 0808 30 90 | AR | 128,4 |
| CL | 110,9 |
| CN | 90,6 |
| ZA | 109,5 |
| ZZ | 109,9 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

IL

275,5

MA

97,8

TR

108,9

ZZ

160,7

0707 00 05

MA

81,5

TR

107,2

ZZ

94,4

0709 93 10

MA

99,6

TR

128,0

ZZ

113,8

0805 10 20

CR

66,6

EG

50,0

IL

79,4

MA

60,7

TR

39,9

ZZ

59,3

0805 50 10

MA

132,7

ZZ

132,7

0808 10 80

AR

86,1

BR

101,0

CL

115,8

CN

90,8

NZ

159,8

US

177,1

ZA

85,2

ZZ

116,5

0808 30 90

AR

128,4

CL

110,9

CN

90,6

ZA

109,5

ZZ

109,9

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 23.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 108/32 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 108/32

---

PADOMES LĒMUMS (ES, Euratom) 2016/640

(2016. gada 21. aprīlis),

ar ko ieceļ piecus Revīzijas palātas locekļus

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 286. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,

ņemot vērā Čehijas Republikas, Latvijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumus (1),

tā kā:

| (1) | Jan KINŠT kunga, Igora LUDBORŽA kunga, Augustyn KUBIK kunga, Milan Martin CVIKL kunga un Ladislav BALKO kunga pilnvaru termiņš beidzas 2016. gada 6. maijā. |
| --- | --- |

(1)

Jan KINŠT kunga, Igora LUDBORŽA kunga, Augustyn KUBIK kunga, Milan Martin CVIKL kunga un Ladislav BALKO kunga pilnvaru termiņš beidzas 2016. gada 6. maijā.

| (2) | Tādēļ būtu jāieceļ amatā jauni locekļi, |
| --- | --- |

(2)

Tādēļ būtu jāieceļ amatā jauni locekļi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo par Revīzijas palātas locekļiem laikposmā no 2016. gada 7. maija līdz 2022. gada 6. maijam tiek iecelti:

| — | Jan GREGOR kungs, |
| --- | --- |

—

Jan GREGOR kungs,

| — | Mihails KOZLOVA kungs, |
| --- | --- |

—

Mihails KOZLOVA kungs,

| — | Janusz WOJCIECHOWSKI kungs, |
| --- | --- |

—

Janusz WOJCIECHOWSKI kungs,

| — | Samo JEREB kungs, |
| --- | --- |

—

Samo JEREB kungs,

| — | Ladislav BALKO kungs. |
| --- | --- |

—

Ladislav BALKO kungs.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2016. gada 21. aprīlī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

G.A. VAN DER STEUR

---

(1)  
  2016. gada 13. aprīļa atzinumi (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēti).

1

Oficiālajā Vēstnesī

---

| 23.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 108/33 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 108/33

---

PADOMES LĒMUMS (ES, Euratom) 2016/641

(2016. gada 21. aprīlis),

ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli, ko izvirzījusi Vācijas Federatīvā Republika

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 302. pantu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,

ņemot vērā Vācijas valdības priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2015. gada 18. septembrī un 2015. gada 1. oktobrī pieņēma Lēmumus (ES, Euratom) 2015/1600 (1) un (ES, Euratom) 2015/1790 (2), ar ko laikposmam no 2015. gada 21. septembra līdz 2020. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2015. gada 18. septembrī un 2015. gada 1. oktobrī pieņēma Lēmumus (ES, Euratom) 2015/1600 (1) un (ES, Euratom) 2015/1790 (2), ar ko laikposmam no 2015. gada 21. septembra līdz 2020. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus.

| (2) | Pēc Egbert BIERMANN kunga amata pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Egbert BIERMANN kunga amata pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 20. septembrim, Herr Dr. Norbert KLUGE, Leiter der Abteilung Mitbestimmungsförderung der Hans-Böckler -Stiftung, tiek iecelts par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2016. gada 21. aprīlī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

G.A. VAN DER STEUR

---

(1)  Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2015/1600 (2015. gada 18. septembris), ar ko laikposmam no 2015. gada 21. septembra līdz 2020. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (OV L 248, 24.9.2015., 53. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2015/1790 (2015. gada 1. oktobris), ar ko laikposmam no 2015. gada 21. septembra līdz 2020. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (OV L 260, 7.10.2015., 23. lpp.).

2

---

| 23.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 108/34 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 108/34

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/642

(2016. gada 21. aprīlis),

ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Rumānija

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

ņemot vērā Rumānijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), 2015/190 (2) un 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), 2015/190 (2) un 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

| (2) | Pēc Mihai STEPANESCU kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Mihai STEPANESCU kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta.

| (3) | Pēc Robert Sorin NEGOIȚĂ kunga iecelšanas Reģionu komitejas locekļa amatā ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta, |
| --- | --- |

(3)

Pēc Robert Sorin NEGOIȚĂ kunga iecelšanas Reģionu komitejas locekļa amatā ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā tiek iecelti:

| a) | par locekli:






  — | Robert Sorin NEGOIȚĂ kungs, primarul sectorului 3 al municipiului București; |
| --- | --- | --- |

a)

par locekli:

—

Robert Sorin NEGOIȚĂ kungs, primarul sectorului 3 al municipiului București;

un

| b) | par locekļa aizstājēju:






  — | Ovidiu Iulian PORTARIUC kungs, primarul municipiului Botoșani, județul Botoșani. |
| --- | --- | --- |

b)

par locekļa aizstājēju:

—

Ovidiu Iulian PORTARIUC kungs, primarul municipiului Botoșani, județul Botoșani.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2016. gada 21. aprīlī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

G.A. VAN DER STEUR

---

(1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).

3

---

| 23.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 108/35 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 108/35

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/643

(2016. gada 21. aprīlis),

ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Itālijas Republika

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

ņemot vērā Itālijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

| (2) | Pēc tam, kad beidzies termiņš pilnvarojumam, uz kura pamata tika izvirzīts Mauro D'ATTIS kungs (Consigliere comunale di Brindisi), ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc tam, kad beidzies termiņš pilnvarojumam, uz kura pamata tika izvirzīts Mauro D'ATTIS kungs (Consigliere comunale di Brindisi), ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekli tiek iecelts:

| — | Mauro D'ATTIS kungs, Assessore del Comune di Roccafiorita (ME) (amata maiņa). |
| --- | --- |

—

Mauro D'ATTIS kungs, Assessore del Comune di Roccafiorita (ME) (amata maiņa).

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2016. gada 21. aprīlī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

G.A. VAN DER STEUR

---

(1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).

3

---

| 23.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 108/36 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 108/36

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2016/644

(2015. gada 16. janvāris)

par valsts atbalstu Nr. SA 31855 (11/C, ex N 503/10), ko Kipra plāno piešķirt Kofinas Centrālās kautuves pārstrukturēšanai

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 58)

(Autentisks ir tikai teksts grieķu valodā)

EIROPAS KOMISIJA

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

pēc uzaicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt piezīmes saskaņā ar minētajiem noteikumiem (1) un ņemot vērā to piezīmes,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2010. gada 6. maijā apstiprināja Kofinas Centrālās kautuves (“KCK”) glābšanas atbalstu, ko piešķir, sniedzot valsts garantiju 1,6 miljonu EUR aizdevuma saņemšanai (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2010. gada 6. maijā apstiprināja Kofinas Centrālās kautuves (“KCK”) glābšanas atbalstu, ko piešķir, sniedzot valsts garantiju 1,6 miljonu EUR aizdevuma saņemšanai (2).

2

| (2) | Kipra ar 2010. gada 3. novembra vēstuli saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu iesniedza KCK pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(2)

Kipra ar 2010. gada 3. novembra vēstuli saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu iesniedza KCK pārstrukturēšanas plānu.

| (3) | Komisija savā 2010. gada 7. decembra vēstulē lūdza iesniegt papildu informāciju, ko Kipras iestādes sniedza 2011. gada 10. janvārī. Komisija 2011. gada 20. janvārī saņēma sūdzību no uzņēmuma Cypra Ltd (“Cypra”), KCK konkurenta. |
| --- | --- |

(3)

Komisija savā 2010. gada 7. decembra vēstulē lūdza iesniegt papildu informāciju, ko Kipras iestādes sniedza 2011. gada 10. janvārī. Komisija 2011. gada 20. janvārī saņēma sūdzību no uzņēmuma Cypra Ltd (“Cypra”), KCK konkurenta.

Cypra Ltd

Cypra

| (4) | Komisija 2011. gada 7. februārī adresēja vēstuli Kiprai, aicinot to sniegt piezīmes par sūdzībā izteiktajiem apgalvojumiem, un pieprasīja papildu informāciju par pārstrukturēšanas plānu. Kipra 2011. gada 4. martā sniedza savas piezīmes. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2011. gada 7. februārī adresēja vēstuli Kiprai, aicinot to sniegt piezīmes par sūdzībā izteiktajiem apgalvojumiem, un pieprasīja papildu informāciju par pārstrukturēšanas plānu. Kipra 2011. gada 4. martā sniedza savas piezīmes.

| (5) | Komisija 2011. gada 16. februārī pieprasīja sūdzības iesniedzējam sniegt papildu informāciju. Cypra atbildēja 2011. gada 2. martā. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2011. gada 16. februārī pieprasīja sūdzības iesniedzējam sniegt papildu informāciju. Cypra atbildēja 2011. gada 2. martā.

Cypra

| (6) | Komisija ar 2011. gada 26. aprīļa vēstuli informēja Kipru, ka tā ir nolēmusi attiecībā uz pārstrukturēšanas atbalstu 2011. gada 20. aprīlī ierosināt LESD 108. panta 2. punktā noteikto procedūru. Tā arī informēja Kipru par savu lēmumu izmeklēt saņēmējam, iespējams, vairākkārtīgi piešķirtā atbalsta gadījumus. Šie atbalsta gadījumi bija: i) pastāvīga valsts iecietība attiecībā pret maksājumu termiņu kavējumiem, ii) Pašvaldību savienības aizdevums 512 850 EUR apmērā, iii) iespējamais atbalsts saistībā ar valsts garantētajām obligācijām un iv) esošo darbinieku un viņu pensiju saistību pārņemšana, ko īstenojušas pašvaldības iestādes. |
| --- | --- |

(6)

Komisija ar 2011. gada 26. aprīļa vēstuli informēja Kipru, ka tā ir nolēmusi attiecībā uz pārstrukturēšanas atbalstu 2011. gada 20. aprīlī ierosināt LESD 108. panta 2. punktā noteikto procedūru. Tā arī informēja Kipru par savu lēmumu izmeklēt saņēmējam, iespējams, vairākkārtīgi piešķirtā atbalsta gadījumus. Šie atbalsta gadījumi bija: i) pastāvīga valsts iecietība attiecībā pret maksājumu termiņu kavējumiem, ii) Pašvaldību savienības aizdevums 512 850 EUR apmērā, iii) iespējamais atbalsts saistībā ar valsts garantētajām obligācijām un iv) esošo darbinieku un viņu pensiju saistību pārņemšana, ko īstenojušas pašvaldības iestādes.

| (7) | Komisijas Lēmums ierosināt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt savas piezīmes par atbalstu. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas Lēmums ierosināt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt savas piezīmes par atbalstu.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

3

| (8) | Kipras iestādes ar 2011. gada 25. maija vēstuli lūdza par vienu mēnesi pagarināt piezīmju iesniegšanas termiņu. Komisija ar 2011. gada 7. jūnija vēstuli piešķīra šo termiņa pagarinājumu. |
| --- | --- |

(8)

Kipras iestādes ar 2011. gada 25. maija vēstuli lūdza par vienu mēnesi pagarināt piezīmju iesniegšanas termiņu. Komisija ar 2011. gada 7. jūnija vēstuli piešķīra šo termiņa pagarinājumu.

| (9) | Kipras iestādes savas piezīmes attiecībā uz Komisijas lēmumu iesniedza ar 2011. gada 24. jūnija vēstuli. |
| --- | --- |

(9)

Kipras iestādes savas piezīmes attiecībā uz Komisijas lēmumu iesniedza ar 2011. gada 24. jūnija vēstuli.

| (10) | Komisija saņēma piezīmes arī no ieinteresētajām personām, proti, Cypra, A&A Sfagia Ltd., Kipras Cūku audzētāju asociācijas un četrām ieinteresētajām personām, kas bija lūgušas konfidencialitāti attiecībā uz saviem iesniegumiem. Komisija pārsūtīja no ieinteresētajām personām saņemtās piezīmes Kipras iestādēm, dodot tām iespēju reaģēt; Kipra iesniedza savas piezīmes ar 2011. gada 8. novembra vēstuli. |
| --- | --- |

(10)

Komisija saņēma piezīmes arī no ieinteresētajām personām, proti, Cypra, A&A Sfagia Ltd., Kipras Cūku audzētāju asociācijas un četrām ieinteresētajām personām, kas bija lūgušas konfidencialitāti attiecībā uz saviem iesniegumiem. Komisija pārsūtīja no ieinteresētajām personām saņemtās piezīmes Kipras iestādēm, dodot tām iespēju reaģēt; Kipra iesniedza savas piezīmes ar 2011. gada 8. novembra vēstuli.

Cypra

A&A Sfagia Ltd.

| (11) | Komisija savā 2012. gada 1. marta vēstulē lūdza iesniegt papildu informāciju, ko Kipras iestādes sniedza ar 2012. gada 30. marta vēstuli. |
| --- | --- |

(11)

Komisija savā 2012. gada 1. marta vēstulē lūdza iesniegt papildu informāciju, ko Kipras iestādes sniedza ar 2012. gada 30. marta vēstuli.

| (12) | Komisija savā 2012. gada 24. oktobra vēstulē lūdza iesniegt papildu skaidrojumus un atjauninātu informāciju. Kipras iestādes sniedza atbildi 2012. gada 26. novembrī. |
| --- | --- |

(12)

Komisija savā 2012. gada 24. oktobra vēstulē lūdza iesniegt papildu skaidrojumus un atjauninātu informāciju. Kipras iestādes sniedza atbildi 2012. gada 26. novembrī.

| (13) | Kipras iestādes 2013. gada 14. maijā sniedza papildu informāciju un skaidrojumus. |
| --- | --- |

(13)

Kipras iestādes 2013. gada 14. maijā sniedza papildu informāciju un skaidrojumus.

II.   SĪKS ATBALSTA APRAKSTS

SĪKS ATBALSTA APRAKSTS

II.1.   NOSAUKUMS

| (14) | Paziņojums attiecas uz pārstrukturēšanas atbalstu KCK. Tomēr Komisijas izmeklēšana tika paplašināta, ietverot arī citus iespējamos atbalstus, kas esot piešķirti atbalsta saņēmējam. |
| --- | --- |

(14)

Paziņojums attiecas uz pārstrukturēšanas atbalstu KCK. Tomēr Komisijas izmeklēšana tika paplašināta, ietverot arī citus iespējamos atbalstus, kas esot piešķirti atbalsta saņēmējam.

II.2.   ILGUMS UN BUDŽETS

| (15) | Saskaņā ar Kipras iestāžu sniegto informāciju pārstrukturēšanas atbalstu saņēmējam varētu piešķirt tikai tad, kad to apstiprinājusi Komisija. Sākotnējais atbalsta apjoms, kā paziņots 2010. gada novembrī, bija 15 miljoni EUR. Tomēr 2013. gada 14. maijā Kipras iestādes savā iesniegumā norādīja atbalsta summu 17,8 miljoni EUR, ņemot vērā pārstrukturēšanas izmaksu pieaugumu. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar Kipras iestāžu sniegto informāciju pārstrukturēšanas atbalstu saņēmējam varētu piešķirt tikai tad, kad to apstiprinājusi Komisija. Sākotnējais atbalsta apjoms, kā paziņots 2010. gada novembrī, bija 15 miljoni EUR. Tomēr 2013. gada 14. maijā Kipras iestādes savā iesniegumā norādīja atbalsta summu 17,8 miljoni EUR, ņemot vērā pārstrukturēšanas izmaksu pieaugumu.

II.3.   SAŅĒMĒJS

| (16) | Šā atbalsta saņēmējs ir KCK. KCK uzsāka darbību 1981. gadā kā valstij piederošs sabiedrisko pakalpojumu uzņēmums, kura mērķis bija apkalpot konkrētas Lefkošas, Limasolas un Larnakas apgabala pašvaldības. Attiecīgais regulatīvais režīms tika liberalizēts 2003. gadā, pieņemot 2003. gada Likumu Nr. 26(I) (4). Šis likums reglamentē centrālo kautuvju, tādu kā KCK, struktūru, organizāciju un funkcijas. Saskaņā ar šo likumu šādu organizāciju kustamam un nekustamam īpašumam nevar piemērot parasto izpildes vai apķīlāšanas procedūru, ne arī kādu citu procedūru pēc prasības ierosināšanas pret tām. 2010. gadā (t. i., pārstrukturēšanas atbalsta paziņošanas laikā) KCK tirgus daļa tika lēsta aptuveni 30,7 % apmērā no Kipras tirgus (5). 2012. gada novembrī tirgus daļa bija samazinājusies līdz aptuveni 26,5 %. Kipras iestādes ir apstiprinājušas, ka KCK darbojas atbalstāmā reģionā reģionālā atbalsta nolūkā saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteikto atkāpi. |
| --- | --- |

(16)

Šā atbalsta saņēmējs ir KCK. KCK uzsāka darbību 1981. gadā kā valstij piederošs sabiedrisko pakalpojumu uzņēmums, kura mērķis bija apkalpot konkrētas Lefkošas, Limasolas un Larnakas apgabala pašvaldības. Attiecīgais regulatīvais režīms tika liberalizēts 2003. gadā, pieņemot 2003. gada Likumu Nr. 26(I) (4). Šis likums reglamentē centrālo kautuvju, tādu kā KCK, struktūru, organizāciju un funkcijas. Saskaņā ar šo likumu šādu organizāciju kustamam un nekustamam īpašumam nevar piemērot parasto izpildes vai apķīlāšanas procedūru, ne arī kādu citu procedūru pēc prasības ierosināšanas pret tām. 2010. gadā (t. i., pārstrukturēšanas atbalsta paziņošanas laikā) KCK tirgus daļa tika lēsta aptuveni 30,7 % apmērā no Kipras tirgus (5). 2012. gada novembrī tirgus daļa bija samazinājusies līdz aptuveni 26,5 %. Kipras iestādes ir apstiprinājušas, ka KCK darbojas atbalstāmā reģionā reģionālā atbalsta nolūkā saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteikto atkāpi.

4

5

| (17) | Saskaņā ar Kipras tiesību aktiem bankrota procedūru var piemērot tikai privāto tiesību uzņēmējsabiedrībām, jo attiecīgie uzņēmējdarbības tiesību noteikumi attiecas tikai uz privāto tiesību uzņēmējsabiedrībām. Tādējādi valstij piederošiem sabiedrisko pakalpojumu uzņēmumiem nevar piemērot bankrota procedūru. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Kipras tiesību aktiem bankrota procedūru var piemērot tikai privāto tiesību uzņēmējsabiedrībām, jo attiecīgie uzņēmējdarbības tiesību noteikumi attiecas tikai uz privāto tiesību uzņēmējsabiedrībām. Tādējādi valstij piederošiem sabiedrisko pakalpojumu uzņēmumiem nevar piemērot bankrota procedūru.

| (18) | Saskaņā ar 2009. gada beigās iesniegto finanšu pārskatu KCK bija īstermiņa saistības apmēram 19,4 miljonu EUR apmērā un uzkrātie zaudējumi apmēram 28,6 miljonu EUR apmērā. 2012. gada beigās īstermiņa saistības pārsniedza 30 miljonus EUR un uzkrātie zaudējumi pieauga līdz gandrīz 40 miljoniem EUR. |
| --- | --- |

(18)

Saskaņā ar 2009. gada beigās iesniegto finanšu pārskatu KCK bija īstermiņa saistības apmēram 19,4 miljonu EUR apmērā un uzkrātie zaudējumi apmēram 28,6 miljonu EUR apmērā. 2012. gada beigās īstermiņa saistības pārsniedza 30 miljonus EUR un uzkrātie zaudējumi pieauga līdz gandrīz 40 miljoniem EUR.

| (19) | Pārstrukturēšanas paziņojuma iesniegšanas brīdī KCK bija 110 darbinieki, no kuriem 22 darbiniekiem bija valsts civildienesta ierēdņa statuss, savukārt pārējie bija dienas strādnieki. Uzņēmuma apgrozījums 2009. gadā bija aptuveni 5 miljoni EUR. 2012. gadā apgrozījums nokritās līdz apmēram 3,6 miljoniem EUR. Neskatoties uz zemo apgrozījumu, uzņēmumu nevar uzskatīt par MVU atbilstīgi Komisijas Ieteikumam, kurā definēts mikrouzņēmums, mazs vai vidējs uzņēmums (6), jo vairāk nekā 25 % balsstiesību (šā ieteikuma pielikuma 3. panta 4. punkta nozīmē) kontrolē sabiedriskā struktūra. KCK pilnībā pieder valstij, un visus Valdes locekļus ir iecēlušas vietējās institūcijas, kas ir līdzdalīgas uzņēmumā. |
| --- | --- |

(19)

Pārstrukturēšanas paziņojuma iesniegšanas brīdī KCK bija 110 darbinieki, no kuriem 22 darbiniekiem bija valsts civildienesta ierēdņa statuss, savukārt pārējie bija dienas strādnieki. Uzņēmuma apgrozījums 2009. gadā bija aptuveni 5 miljoni EUR. 2012. gadā apgrozījums nokritās līdz apmēram 3,6 miljoniem EUR. Neskatoties uz zemo apgrozījumu, uzņēmumu nevar uzskatīt par MVU atbilstīgi Komisijas Ieteikumam, kurā definēts mikrouzņēmums, mazs vai vidējs uzņēmums (6), jo vairāk nekā 25 % balsstiesību (šā ieteikuma pielikuma 3. panta 4. punkta nozīmē) kontrolē sabiedriskā struktūra. KCK pilnībā pieder valstij, un visus Valdes locekļus ir iecēlušas vietējās institūcijas, kas ir līdzdalīgas uzņēmumā.

6

| (20) | Kā paskaidrots Komisijas 2010. gada 6. maija Lēmumā par glābšanas atbalstu KCK (lieta Nr. N 60/10), KCK saņēma glābšanas atbalstu, jo vairs nevarēja turpināt darboties savā tābrīža veidolā. Kipras iestādes kā galveno iemeslu, kura dēļ KCK nonāca līdz savam finanšu stāvoklim, norādīja to, ka pretēji tā galvenajiem konkurentiem KCK bija valstij piederošs sabiedrisko pakalpojumu uzņēmums. Tāpēc tas bija neelastīgs (saistībā ar lēmumu pieņemšanu un attiecībām ar personālu), kā arī tam bija augstas darbaspēka izmaksas un trūka uzņēmuma kultūras. Tas, ņemot vērā tirgus liberalizāciju un jaunu privātu kautuvju ienākšanu tirgū, izraisīja KCK tirgus daļu sarukumu, kam sekoja parādu uzkrāšanās. |
| --- | --- |

(20)

Kā paskaidrots Komisijas 2010. gada 6. maija Lēmumā par glābšanas atbalstu KCK (lieta Nr. N 60/10), KCK saņēma glābšanas atbalstu, jo vairs nevarēja turpināt darboties savā tābrīža veidolā. Kipras iestādes kā galveno iemeslu, kura dēļ KCK nonāca līdz savam finanšu stāvoklim, norādīja to, ka pretēji tā galvenajiem konkurentiem KCK bija valstij piederošs sabiedrisko pakalpojumu uzņēmums. Tāpēc tas bija neelastīgs (saistībā ar lēmumu pieņemšanu un attiecībām ar personālu), kā arī tam bija augstas darbaspēka izmaksas un trūka uzņēmuma kultūras. Tas, ņemot vērā tirgus liberalizāciju un jaunu privātu kautuvju ienākšanu tirgū, izraisīja KCK tirgus daļu sarukumu, kam sekoja parādu uzkrāšanās.

| (21) | Komisija savā Lēmumā attiecībā uz lietu Nr. N 60/10 atzina, ka KCK ir grūtībās nonācis uzņēmums. Uzņēmuma 2006.–2009. gada pārskati apstiprināja šo konstatējumu. Tie parādīja, ka uzņēmuma ienākumi nespēja segt kārtējos izdevumus galvenokārt augsto darbaspēka izmaksu dēļ. Rezultātā uzņēmums nespēja atmaksāt aizdevuma maksājumus un citas saistības. KCK bija šādas grūtībās nonākuša uzņēmuma pazīmes: zaudējumu pieaugums, apgrozījuma samazināšanās, jaudas pārpalikuma palielināšanās, naudas plūsmas samazināšanās, parāda pieaugums un neto aktīvu vērtības samazināšanās. Komisija savā 2010. gada 6. maija lēmumā arī konstatēja, ka KCK nevarēja atveseļoties ar pašu resursiem, jo tā līdzekļi un aktīvi strauji samazinājās, un ka uzņēmums nevarēja iegūt līdzekļus no tirgus avotiem. |
| --- | --- |

(21)

Komisija savā Lēmumā attiecībā uz lietu Nr. N 60/10 atzina, ka KCK ir grūtībās nonācis uzņēmums. Uzņēmuma 2006.–2009. gada pārskati apstiprināja šo konstatējumu. Tie parādīja, ka uzņēmuma ienākumi nespēja segt kārtējos izdevumus galvenokārt augsto darbaspēka izmaksu dēļ. Rezultātā uzņēmums nespēja atmaksāt aizdevuma maksājumus un citas saistības. KCK bija šādas grūtībās nonākuša uzņēmuma pazīmes: zaudējumu pieaugums, apgrozījuma samazināšanās, jaudas pārpalikuma palielināšanās, naudas plūsmas samazināšanās, parāda pieaugums un neto aktīvu vērtības samazināšanās. Komisija savā 2010. gada 6. maija lēmumā arī konstatēja, ka KCK nevarēja atveseļoties ar pašu resursiem, jo tā līdzekļi un aktīvi strauji samazinājās, un ka uzņēmums nevarēja iegūt līdzekļus no tirgus avotiem.

| (22) | Kopš tā laika KCK ekonomikas attīstības negatīvās tendences turpinās. 2012. gadā apgrozījums pēc zaudējumu uzkrāšanās strauji nokritās līdz aptuveni 3,6 miljoniem EUR, un vienlaikus negatīvais pašu kapitāls sasniedza gandrīz 40 miljonus EUR. |
| --- | --- |

(22)

Kopš tā laika KCK ekonomikas attīstības negatīvās tendences turpinās. 2012. gadā apgrozījums pēc zaudējumu uzkrāšanās strauji nokritās līdz aptuveni 3,6 miljoniem EUR, un vienlaikus negatīvais pašu kapitāls sasniedza gandrīz 40 miljonus EUR.

| (23) | Uz 2011. gada 31. decembri KCK bija uzkrājis kavēto parādu pret Kipras aizdevumu komisāru apmēram 11 miljonu EUR apmērā, kavētie maksājumi sociālā nodrošinājuma un nodokļu iestādēm bija aptuveni 8,7 miljoni EUR un izdevumi par veterinārajiem pakalpojumiem bija aptuveni 1,3 miljonu EUR apmērā. |
| --- | --- |

(23)

Uz 2011. gada 31. decembri KCK bija uzkrājis kavēto parādu pret Kipras aizdevumu komisāru apmēram 11 miljonu EUR apmērā, kavētie maksājumi sociālā nodrošinājuma un nodokļu iestādēm bija aptuveni 8,7 miljoni EUR un izdevumi par veterinārajiem pakalpojumiem bija aptuveni 1,3 miljonu EUR apmērā.

II.4.   JURIDISKAIS PAMATS

| (24) | Pārstrukturēšanas atbalsta juridiskais pamats ir Kipras Ministru padomes 2010. gada 2. novembrī pieņemtais Lēmums Nr. 71.196. |
| --- | --- |

(24)

Pārstrukturēšanas atbalsta juridiskais pamats ir Kipras Ministru padomes 2010. gada 2. novembrī pieņemtais Lēmums Nr. 71.196.

II.5.   PASĀKUMA APRAKSTS

| (25) | Sākotnēji tika paziņots, ka saņēmējam piešķiramā pārstrukturēšanas atbalsta apjoms ir 15 miljoni EUR. Šī summa atbilda 55,6 % no kopējām pārstrukturēšanas izmaksām, kas ir 26,85 miljoni EUR. Atlikušie 44,4 % bija jāfinansē pašai KCK ar ieguldījumiem (sk. turpmāk 26. apsvērumu). Tomēr 2013. gada 14. maijā Kipras iestādes savā iesniegumā norādīja, ka šajā laikā pārstrukturēšanas izmaksas ir palielinājušās un ka tāpēc pārstrukturēšanas atbalsta summa arī būtu jāpalielina līdz 17,772 miljoniem EUR. Saskaņā ar Kipras iestāžu norādīto pārstrukturēšanas izmaksu sadalījums ir šāds:







  Pārstrukturēšanas pasākums | Izmaksas uz 2010. gada novembri (mlj. EUR) | Izmaksas uz 2013. gada maiju (mlj. EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kompensācija personālam | 3,5 | 3,340 |
| Parādu samaksa sociālā nodrošinājuma organizācijām | 4,891 | 6,140 |
| Parādu samaksa Iekšējo ienākumu nodaļai | 2,361 | 3,646 |
| Darbinieku pensiju maksājumi un citi vienreizēji maksājumi personālam | 4,9 | 3,340 |
| Aizdevuma atmaksa | 11,1 | 13,306 |
| Konsultāciju pakalpojumi | 0,1 | |
| Kopā | 26,852 | 29,772 |

(25)

Sākotnēji tika paziņots, ka saņēmējam piešķiramā pārstrukturēšanas atbalsta apjoms ir 15 miljoni EUR. Šī summa atbilda 55,6 % no kopējām pārstrukturēšanas izmaksām, kas ir 26,85 miljoni EUR. Atlikušie 44,4 % bija jāfinansē pašai KCK ar ieguldījumiem (sk. turpmāk 26. apsvērumu). Tomēr 2013. gada 14. maijā Kipras iestādes savā iesniegumā norādīja, ka šajā laikā pārstrukturēšanas izmaksas ir palielinājušās un ka tāpēc pārstrukturēšanas atbalsta summa arī būtu jāpalielina līdz 17,772 miljoniem EUR. Saskaņā ar Kipras iestāžu norādīto pārstrukturēšanas izmaksu sadalījums ir šāds:

Pārstrukturēšanas pasākums

Izmaksas uz 2010. gada novembri (mlj. EUR)

Izmaksas uz 2013. gada maiju (mlj. EUR)

Kompensācija personālam

3,5

3,340

Parādu samaksa sociālā nodrošinājuma organizācijām

4,891

6,140

Parādu samaksa Iekšējo ienākumu nodaļai

2,361

3,646

Darbinieku pensiju maksājumi un citi vienreizēji maksājumi personālam

4,9

3,340

Aizdevuma atmaksa

11,1

13,306

Konsultāciju pakalpojumi

0,1

Kopā

Kopā

26,852

26,852

29,772

29,772

| (26) | Saskaņā ar Kipras iestāžu norādīto KCK ir paredzējis finansēt savu ieguldījumu, paņemot jaunu aizņēmumu 5 miljonu EUR apmērā un pārdodot savu īpašumu 7 miljonu EUR apmērā. Tādējādi saņēmēja paša ieguldījums 12 miljonu EUR apmērā atbilstu 40,3 % no kopējām atjauninātām pārstrukturēšanas izmaksām. Kipras iestādes ir iesniegušas KCK nekustamā īpašuma vērtējumu uz 2013. gada aprīli, kurā kautuves nekustamo aktīvu vērtība (zeme, ēkas un noma) ir lēsta 8,2 miljonu EUR apmērā. Tomēr attiecībā uz jauna aizdevuma piesaisti Kipras iestādes savā 2013. gada 14. maija iesniegumā ir norādījušas, ka pašreizējās ekonomiskās vides apstākļos šāda aizdevuma saņemšana ir jāvērtē kā apšaubāma. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar Kipras iestāžu norādīto KCK ir paredzējis finansēt savu ieguldījumu, paņemot jaunu aizņēmumu 5 miljonu EUR apmērā un pārdodot savu īpašumu 7 miljonu EUR apmērā. Tādējādi saņēmēja paša ieguldījums 12 miljonu EUR apmērā atbilstu 40,3 % no kopējām atjauninātām pārstrukturēšanas izmaksām. Kipras iestādes ir iesniegušas KCK nekustamā īpašuma vērtējumu uz 2013. gada aprīli, kurā kautuves nekustamo aktīvu vērtība (zeme, ēkas un noma) ir lēsta 8,2 miljonu EUR apmērā. Tomēr attiecībā uz jauna aizdevuma piesaisti Kipras iestādes savā 2013. gada 14. maija iesniegumā ir norādījušas, ka pašreizējās ekonomiskās vides apstākļos šāda aizdevuma saņemšana ir jāvērtē kā apšaubāma.

II.6.   PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS

| (27) | Pārstrukturēšanas plāns tika sagatavots 2010. gada oktobrī un nosūtīts Komisijai kopā ar paziņojumu, kas iesniegts 2010. gada 3. novembrī. Atbildē, ko Kipra sniedza 2012. gada 26. novembrī, tika iekļauta atjaunināta informācija saistībā ar attiecīgajām finanšu prognozēm un tirgus datiem. Sākotnējais pārstrukturēšanas plāns ietver turpmāk minētās sadaļas. |
| --- | --- |

(27)

Pārstrukturēšanas plāns tika sagatavots 2010. gada oktobrī un nosūtīts Komisijai kopā ar paziņojumu, kas iesniegts 2010. gada 3. novembrī. Atbildē, ko Kipra sniedza 2012. gada 26. novembrī, tika iekļauta atjaunināta informācija saistībā ar attiecīgajām finanšu prognozēm un tirgus datiem. Sākotnējais pārstrukturēšanas plāns ietver turpmāk minētās sadaļas.

II.6.1.   Tirgus analīze

Tirgus analīze

| (28) | Šīs pārstrukturēšanas plāna sadaļas sākumā ir sniegts skaidrojums par kautuvju darbību Kiprā. Privātas kautuves tika atļautas no 2003. gada, ņemot vērā Kipras drīzo iestāšanos Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(28)

Šīs pārstrukturēšanas plāna sadaļas sākumā ir sniegts skaidrojums par kautuvju darbību Kiprā. Privātas kautuves tika atļautas no 2003. gada, ņemot vērā Kipras drīzo iestāšanos Eiropas Savienībā.

| (29) | Plāna turpinājumā sniegts pārskats par gaļas ražošanas tirgu (ražošana pēc gaļas veida – cūkgaļa, liellopu un aitas/kazas gaļa, cenas, kvalitāte, nodarbinātība, imports/eksports, konkurenti), kā arī par gaļas patēriņu Kiprā (patēriņš uz cilvēku, importēto produktu patēriņš, patēriņš pa tirdzniecības punktiem – lielveikali / gaļas veikali / HORECA/ gatavo gaļas izstrādājumu nozares, zīmoli, gaļas kvalitāte). Pēc tam plānā sniegtas aplēses par piedāvājuma un pieprasījuma nākotnes prognozēm attiecīgajā tirgū. |
| --- | --- |

(29)

Plāna turpinājumā sniegts pārskats par gaļas ražošanas tirgu (ražošana pēc gaļas veida – cūkgaļa, liellopu un aitas/kazas gaļa, cenas, kvalitāte, nodarbinātība, imports/eksports, konkurenti), kā arī par gaļas patēriņu Kiprā (patēriņš uz cilvēku, importēto produktu patēriņš, patēriņš pa tirdzniecības punktiem – lielveikali / gaļas veikali / HORECA/ gatavo gaļas izstrādājumu nozares, zīmoli, gaļas kvalitāte). Pēc tam plānā sniegtas aplēses par piedāvājuma un pieprasījuma nākotnes prognozēm attiecīgajā tirgū.

HORECA

| (30) | Attiecībā uz kautuvju tirgu Kiprā darbojas 5 uzņēmumi. Atbalsta saņēmēja tirgus daļa saskaņā ar plānu 2010. gadā bija apmēram 31 %. Ja tirgu iedala pēc gaļas kategorijas, tirgus daļas 2009. gadam un 2010. gada pirmajiem astoņiem mēnešiem bija šādas:













  (%) |
| --- | --- |
| Dzīvnieku veids | Aitas/kazas | Liellopi | Cūkas | Kopā (7) |
| Gads | 2009 | 2010 | 2009 | 2010 | 2009 | 2010 | 2009 | 2010 |
| Cypra Ltd | 20,39 | 22,37 | — | — | 63,34 | 70,40 | 50,79 | 56,79 |
| Kofinas Centrālā kautuve | 34,24 | 30,53 | 100 | 100 | 27,26 | 21,96 | 34,84 | 30,72 |
| Agioi Trimithias | 18,97 | 17,15 | — | — | 4,74 | 2,46 | 6,71 | 4,26 |
| A&A kautuves, Ltd | 14,52 | 18,37 | — | — | 4,66 | 5,18 | 5,87 | 6,62 |
| Polis Chrysochous pašvaldības kautuve | 11,89 | 11,58 | — | — | — | — | 1,73 | 1,61 |
| Avots: Veterinārais dienests, Lauksaimniecības, dabas resursu un vides ministrija. |

(30)

Attiecībā uz kautuvju tirgu Kiprā darbojas 5 uzņēmumi. Atbalsta saņēmēja tirgus daļa saskaņā ar plānu 2010. gadā bija apmēram 31 %. Ja tirgu iedala pēc gaļas kategorijas, tirgus daļas 2009. gadam un 2010. gada pirmajiem astoņiem mēnešiem bija šādas:

(%)

Dzīvnieku veids

Aitas/kazas

Liellopi

Cūkas

Kopā (7)

7

Gads

2009

2010

2009

2010

2009

2010

2009

2010

Cypra Ltd

20,39

22,37

—

—

63,34

70,40

50,79

56,79

Kofinas Centrālā kautuve

34,24

30,53

100

100

27,26

21,96

34,84

30,72

Agioi Trimithias

18,97

17,15

—

—

4,74

2,46

6,71

4,26

A&A kautuves, Ltd

A&A

Ltd

14,52

18,37

—

—

4,66

5,18

5,87

6,62

Polis Chrysochous pašvaldības kautuve

Polis Chrysochous

11,89

11,58

—

—

—

—

1,73

1,61

Avots: Veterinārais dienests, Lauksaimniecības, dabas resursu un vides ministrija.

Avots:

| (31) | No informācijas, ko Kipras iestādes iesniedza 2012. gada 26. novembrī, izriet, ka KCK kopējā tirgus daļa 2011. gadā nokritās līdz 29,3 % un 2012. gadā līdz 26,5 %. Kad tirgū ienāca Cypra, tas zaudēja arī liellopu kaušanas monopolu, taču joprojām saglabāja vairāk nekā 92 % tirgus daļu šajā segmentā. Kopumā Kipras tirgus attiecībā uz lopu kaušanu liecina par vispārēju lejupejošu tendenci ar stagnāciju 2010. gadā, 2 % samazinājumu 2011. gadā un tam sekojošu 3,8 % samazinājumu 2012. gadā. |
| --- | --- |

(31)

No informācijas, ko Kipras iestādes iesniedza 2012. gada 26. novembrī, izriet, ka KCK kopējā tirgus daļa 2011. gadā nokritās līdz 29,3 % un 2012. gadā līdz 26,5 %. Kad tirgū ienāca Cypra, tas zaudēja arī liellopu kaušanas monopolu, taču joprojām saglabāja vairāk nekā 92 % tirgus daļu šajā segmentā. Kopumā Kipras tirgus attiecībā uz lopu kaušanu liecina par vispārēju lejupejošu tendenci ar stagnāciju 2010. gadā, 2 % samazinājumu 2011. gadā un tam sekojošu 3,8 % samazinājumu 2012. gadā.

Cypra

| (32) | 2012. gada beigās piecām Kiprā strādājošām kautuvēm Kipras tirgū bija šāda kaušanas jauda dienā:









  Nr. | Kautuves nosaukums | Kaušanas jauda dienā |
| --- | --- | --- | --- |
| Liellopi | Cūkas | Aitas/kazas |
| 1 | Kofinas Centrālā lopkautuve | 200 | 3 040 | 960 |
| 2 | Cypra Ltd | 104 | 1 920 | 1 200 |
| 3 | A + A kautuves, Ltd | — | 1 200 | 880 |
| 4 | Agioi Trimithias | — | 700 | 700 |
| 5 | Polis Chrysochous pašvaldības kautuve | — | — | 500 |

(32)

2012. gada beigās piecām Kiprā strādājošām kautuvēm Kipras tirgū bija šāda kaušanas jauda dienā:

Nr.

Kautuves nosaukums

Kaušanas jauda dienā

Liellopi

Cūkas

Aitas/kazas

1

Kofinas Centrālā lopkautuve

200

3 040

960

2

Cypra Ltd

104

1 920

1 200

3

A + A kautuves, Ltd

A + A

Ltd

—

1 200

880

4

Agioi Trimithias

—

700

700

5

Polis Chrysochous pašvaldības kautuve

Polis Chrysochous

—

—

500

| (33) | Sniegtie rādītāji liecina par patiešām ievērojumu KCK tirgus daļas kritumu pēdējos dažos gados. Vēl 2005. gadā KCK kopējā tirgus daļa bija pat 68 %. Šis rādītājs 2008. gadā nokritās līdz 41 % un 2012. gadā līdz 26,5 %. Šādu notikumu attīstību galvenokārt izraisīja tirgus liberalizācija 2003. gadā un tam sekojošā privātuzņēmumu ienākšana tirgū. |
| --- | --- |

(33)

Sniegtie rādītāji liecina par patiešām ievērojumu KCK tirgus daļas kritumu pēdējos dažos gados. Vēl 2005. gadā KCK kopējā tirgus daļa bija pat 68 %. Šis rādītājs 2008. gadā nokritās līdz 41 % un 2012. gadā līdz 26,5 %. Šādu notikumu attīstību galvenokārt izraisīja tirgus liberalizācija 2003. gadā un tam sekojošā privātuzņēmumu ienākšana tirgū.

| (34) | Attiecībā uz liellopu kaušanu pārstrukturēšanas plāna pamatā bija pieņēmums, ka vismaz divi pašreizējie konkurenti (Cypra un Ayioi Trimithias) bija paredzējuši ienākt tirgū. Turklāt tiek apgalvots, ka vēl viens uzņēmums (Kipras Liellopu audzētāju organizācija) plāno ienākt tirgū. Šī organizācija kontrolē 75 % no liellopu audzēšanas tirgus Kiprā. Cypra acīmredzami ienāca šajā segmentā 2012. gadā un arī atzīst, ka Agioi Trimithias un Kipras Liellopu audzētāju organizācija arī plāno ienākt liellopu kaušanas tirgū. |
| --- | --- |

(34)

Attiecībā uz liellopu kaušanu pārstrukturēšanas plāna pamatā bija pieņēmums, ka vismaz divi pašreizējie konkurenti (Cypra un Ayioi Trimithias) bija paredzējuši ienākt tirgū. Turklāt tiek apgalvots, ka vēl viens uzņēmums (Kipras Liellopu audzētāju organizācija) plāno ienākt tirgū. Šī organizācija kontrolē 75 % no liellopu audzēšanas tirgus Kiprā. Cypra acīmredzami ienāca šajā segmentā 2012. gadā un arī atzīst, ka Agioi Trimithias un Kipras Liellopu audzētāju organizācija arī plāno ienākt liellopu kaušanas tirgū.

Cypra

Ayioi Trimithias

Cypra

Agioi Trimithias

II.6.2.   Atbalsta saņēmēja raksturojums

Atbalsta saņēmēja raksturojums

| (35) | KCK tika izveidots ar ministrijas dekrētu kā sabiedrisko pakalpojumu organizācija, lai apkalpotu vairākas pašvaldības, tostarp galvenās pilsētas Kiprā, kurām bija jāuztur kautuves ražotnes. Valdes sastāvā ir 15 locekļi (6 mēri, 5 pašvaldības padomnieki un 4 Pašvaldību savienības pārstāvji). |
| --- | --- |

(35)

KCK tika izveidots ar ministrijas dekrētu kā sabiedrisko pakalpojumu organizācija, lai apkalpotu vairākas pašvaldības, tostarp galvenās pilsētas Kiprā, kurām bija jāuztur kautuves ražotnes. Valdes sastāvā ir 15 locekļi (6 mēri, 5 pašvaldības padomnieki un 4 Pašvaldību savienības pārstāvji).

| (36) | Kā jau tika skaidrots iepriekš, uzņēmuma konkurētspēja sāka pasliktināties līdz ar tirgus liberalizāciju 2003. gadā. Saskaņā ar Kipras iestāžu teikto galvenie šo stāvokli ietekmējošie faktori ir šādi:






  a) | uzņēmuma darbība un Valdes sastāvs (pašvaldību amatpersonas, kurām ir citas prioritātes un kuras tādēļ ne vienmēr koncentrējas uz uzņēmuma problēmām); |
| --- | --- | --- |

(36)

Kā jau tika skaidrots iepriekš, uzņēmuma konkurētspēja sāka pasliktināties līdz ar tirgus liberalizāciju 2003. gadā. Saskaņā ar Kipras iestāžu teikto galvenie šo stāvokli ietekmējošie faktori ir šādi:

a)

uzņēmuma darbība un Valdes sastāvs (pašvaldību amatpersonas, kurām ir citas prioritātes un kuras tādēļ ne vienmēr koncentrējas uz uzņēmuma problēmām);

| b) | sākotnējā pašu kapitāla bāze; |
| --- | --- |

b)

sākotnējā pašu kapitāla bāze;

| c) | tirgus liberalizācija, neizstrādājot stratēģisku plānu, kā stāties pretī attiecīgajiem izaicinājumiem; |
| --- | --- |

c)

tirgus liberalizācija, neizstrādājot stratēģisku plānu, kā stāties pretī attiecīgajiem izaicinājumiem;

| d) | augstās darbaspēka izmaksas (nevajadzīgi darbinieki, motivācijas trūkums, zema produktivitāte, neelastīga līgumu izbeigšana, uz pakalpojuma sniegšanu neorientēta kultūra utt.); |
| --- | --- |

d)

augstās darbaspēka izmaksas (nevajadzīgi darbinieki, motivācijas trūkums, zema produktivitāte, neelastīga līgumu izbeigšana, uz pakalpojuma sniegšanu neorientēta kultūra utt.);

| e) | zems ražīgums. |
| --- | --- |

e)

zems ražīgums.

| (37) | Uzņēma vadība centās risināt dažas no šīm problēmām, un tika sasniegti daži pozitīvi rezultāti. Tomēr uzņēmuma tirgus daļas krituma dēļ gadu laikā zaudējumi pieauga. |
| --- | --- |

(37)

Uzņēma vadība centās risināt dažas no šīm problēmām, un tika sasniegti daži pozitīvi rezultāti. Tomēr uzņēmuma tirgus daļas krituma dēļ gadu laikā zaudējumi pieauga.

| (38) | Plāns paredz KCK SWOT analīzi (stiprās puses, vājās puses, iespējas un draudi). Tiek apgalvots, ka KCK stiprās puses ir ievērojama ražošanas jauda, zinātība un tradīcijas, kā arī atbilstība ES noteikumiem. Vājās puses ir augstas ražošanas izmaksas, atkarība no vienas darbības, uz pakalpojumu sniegšanu orientētas kultūras trūkums un klientu uzticības zaudēšana attiecībā uz kautuves grafikiem. Turklāt uzņēmumam trūkst elastības attiecībā uz tā darbību, kā arī nodarbinātību. Ja uzņēmums būtu darbojies kā privāts uzņēmums ar privāto ieguldītāju dalību, attiecīgos lēmumus būtu pieņēmusi Valde un tās kopsapulce. Visbeidzot, uzņēmuma darbiniekiem ir valsts civildienesta ierēdņa statuss, kas padara viņu atlaišanu ļoti grūtu un dārgu. |
| --- | --- |

(38)

Plāns paredz KCK SWOT analīzi (stiprās puses, vājās puses, iespējas un draudi). Tiek apgalvots, ka KCK stiprās puses ir ievērojama ražošanas jauda, zinātība un tradīcijas, kā arī atbilstība ES noteikumiem. Vājās puses ir augstas ražošanas izmaksas, atkarība no vienas darbības, uz pakalpojumu sniegšanu orientētas kultūras trūkums un klientu uzticības zaudēšana attiecībā uz kautuves grafikiem. Turklāt uzņēmumam trūkst elastības attiecībā uz tā darbību, kā arī nodarbinātību. Ja uzņēmums būtu darbojies kā privāts uzņēmums ar privāto ieguldītāju dalību, attiecīgos lēmumus būtu pieņēmusi Valde un tās kopsapulce. Visbeidzot, uzņēmuma darbiniekiem ir valsts civildienesta ierēdņa statuss, kas padara viņu atlaišanu ļoti grūtu un dārgu.

SWOT

| (39) | Draudi ir jaunu dalībnieku ienākšana tirgū, gaidāmais gaļas importa pieaugums no citām ES dalībvalstīm, jo importa produkcijas cenas ir zemākas un kvalitāte labāka, kas varētu izraisīt kautuvju samazināšanos Kiprā, dzīvnieku audzēšanas darbību kritumu Kiprā un augstas ražošanas izmaksas. Kā iespējas plāns paredz iespēju iznomāt ražošanas līnijas trešiem uzņēmumiem, uzņēmuma finanšu stāvokļa uzlabošanu, pārdodot nekustamo īpašumu, kā arī sadarbību ar lielajiem tirgus dalībniekiem. |
| --- | --- |

(39)

Draudi ir jaunu dalībnieku ienākšana tirgū, gaidāmais gaļas importa pieaugums no citām ES dalībvalstīm, jo importa produkcijas cenas ir zemākas un kvalitāte labāka, kas varētu izraisīt kautuvju samazināšanos Kiprā, dzīvnieku audzēšanas darbību kritumu Kiprā un augstas ražošanas izmaksas. Kā iespējas plāns paredz iespēju iznomāt ražošanas līnijas trešiem uzņēmumiem, uzņēmuma finanšu stāvokļa uzlabošanu, pārdodot nekustamo īpašumu, kā arī sadarbību ar lielajiem tirgus dalībniekiem.

II.6.3.   Pārstrukturēšanas pasākumi

Pārstrukturēšanas pasākumi

| (40) | Uzņēmuma pārstrukturēšanas kopējās izmaksas sākotnēji tika lēstas apmēram 27 miljonu EUR apmērā. 55,6 % no šīs summas sniegtu valsts, savukārt uzņēmuma dalība būtu atlikušie 44,4 % (12 miljoni EUR). Tomēr, kā paskaidrots iepriekš 25. apsvērumā, Kipras iestādes savā 2013. gada 14. maija iesniegumā norādīja, ka pārstrukturēšanas izmaksas pa šo laiku ir pieaugušas līdz aptuveni 29,8 miljoniem EUR, savukārt KCK ieguldījums paliks nemainīgs. |
| --- | --- |

(40)

Uzņēmuma pārstrukturēšanas kopējās izmaksas sākotnēji tika lēstas apmēram 27 miljonu EUR apmērā. 55,6 % no šīs summas sniegtu valsts, savukārt uzņēmuma dalība būtu atlikušie 44,4 % (12 miljoni EUR). Tomēr, kā paskaidrots iepriekš 25. apsvērumā, Kipras iestādes savā 2013. gada 14. maija iesniegumā norādīja, ka pārstrukturēšanas izmaksas pa šo laiku ir pieaugušas līdz aptuveni 29,8 miljoniem EUR, savukārt KCK ieguldījums paliks nemainīgs.

| (41) | KCK ieguldījums tiks iegūts no i) nekustamā īpašuma pārdošanas (7 miljoni EUR), kas saskaņā ar Kipras iestāžu sniegto informāciju varētu būt bez valsts atbalsta elementa, jo cenu aprēķinās pēc tirgus vērtības neatkarīgs vērtētājs, un ii) jauna aizdevuma līguma noslēgšanas (5 miljoni EUR). Kipras iestādes savā 2013. gada 14. maija iesniegumā tomēr ir atzinušas, ka pašreizējās ekonomiskās vides apstākļos šāda aizdevuma saņemšana ir jāvērtē kā apšaubāma. |
| --- | --- |

(41)

KCK ieguldījums tiks iegūts no i) nekustamā īpašuma pārdošanas (7 miljoni EUR), kas saskaņā ar Kipras iestāžu sniegto informāciju varētu būt bez valsts atbalsta elementa, jo cenu aprēķinās pēc tirgus vērtības neatkarīgs vērtētājs, un ii) jauna aizdevuma līguma noslēgšanas (5 miljoni EUR). Kipras iestādes savā 2013. gada 14. maija iesniegumā tomēr ir atzinušas, ka pašreizējās ekonomiskās vides apstākļos šāda aizdevuma saņemšana ir jāvērtē kā apšaubāma.

| (42) | Plānā ir paredzēti šādi pārstrukturēšanas pasākumi: |
| --- | --- |

(42)

Plānā ir paredzēti šādi pārstrukturēšanas pasākumi:

II.6.3.1.   Elastīgums – juridiskā statusa maiņa

Elastīgums – juridiskā statusa maiņa

| (43) | Lai uzlabotu elastīgumu visās jomās, pārstrukturēšanas plānā ir piedāvāts pārveidot KCK par uzņēmumu, kas darbojas saskaņā ar privāttiesībām. Gaidāms, ka tādā veidā tiks uzlabots uzņēmuma elastīgums attiecībā uz lēmumu pieņemšanu. Tas varētu arī stimulēt privāto ieguldītāju ieinteresētību, lai tie varētu kļūt par uzņēmuma akciju turētājiem. Visbeidzot, darbinieku statusa maiņa atvieglos personāla pieņemšanu un atlaišanu. |
| --- | --- |

(43)

Lai uzlabotu elastīgumu visās jomās, pārstrukturēšanas plānā ir piedāvāts pārveidot KCK par uzņēmumu, kas darbojas saskaņā ar privāttiesībām. Gaidāms, ka tādā veidā tiks uzlabots uzņēmuma elastīgums attiecībā uz lēmumu pieņemšanu. Tas varētu arī stimulēt privāto ieguldītāju ieinteresētību, lai tie varētu kļūt par uzņēmuma akciju turētājiem. Visbeidzot, darbinieku statusa maiņa atvieglos personāla pieņemšanu un atlaišanu.

II.6.3.2.   Uzņēmuma saistību samazināšana

Uzņēmuma saistību samazināšana

| (44) | Pārstrukturēšanas plāns paredz pilnībā samaksāt parādu, kas uzņēmumam ir attiecībā pret Sociālā nodrošinājuma fondu (6,14 miljonus EUR uz 2012. gada beigām) un Iekšējo ienākumu nodaļu (3,646 miljonus EUR uz 2012. gada beigām). Turklāt uzņēmums samaksās parādus, kam pienācis nomaksas termiņš, 13,306 miljonu EUR apmērā (tostarp jau apstiprināto glābšanas aizdevumu 1,6 miljonus EUR). Kopējās šā pasākuma izmaksas ir aprēķinātas apmēram 23,1 miljona EUR apmērā. Turklāt Kipras iestādes savā 2013. gada 14. maija iesniegumā apstiprināja, ka nenokārtotās saistības pret Veterināro dienestu tiks pakāpeniski nokārtotas pēc pārstrukturēšanas. |
| --- | --- |

(44)

Pārstrukturēšanas plāns paredz pilnībā samaksāt parādu, kas uzņēmumam ir attiecībā pret Sociālā nodrošinājuma fondu (6,14 miljonus EUR uz 2012. gada beigām) un Iekšējo ienākumu nodaļu (3,646 miljonus EUR uz 2012. gada beigām). Turklāt uzņēmums samaksās parādus, kam pienācis nomaksas termiņš, 13,306 miljonu EUR apmērā (tostarp jau apstiprināto glābšanas aizdevumu 1,6 miljonus EUR). Kopējās šā pasākuma izmaksas ir aprēķinātas apmēram 23,1 miljona EUR apmērā. Turklāt Kipras iestādes savā 2013. gada 14. maija iesniegumā apstiprināja, ka nenokārtotās saistības pret Veterināro dienestu tiks pakāpeniski nokārtotas pēc pārstrukturēšanas.

II.6.3.3.   Personāls

Personāls

| (45) | Plāns paredz pārcelt visus darbiniekus, kam ir valsts civildienesta ierēdņa statuss, uz pašvaldības iestādēm un atlaist pārējos darbiniekus. Jaunajā statusā uzņēmums tad nomainīs savu personālu pret jauniem darbiniekiem. Jaunie darbinieki tiks nodarbināti saskaņā ar jauniem atalgojuma nosacījumiem un pensiju shēmām. Uzņēmums vajadzības gadījumā izmantos arī ārpakalpojumus. Pēc pārstrukturēšanas paredzēts, ka uzņēmumā būs tikai 9 vadības amata vietas un 67 darbinieki/strādnieki. Visu attiecīgo CKC pasākumu izmaksas būs 6,68 miljoni EUR, kas sadalās attiecīgi personāla kompensācijas izmaksās (3,34 miljoni EUR) un pensijas tiesību maksājumos (3,34 miljoni EUR). Paredzams, ka, tiklīdz plāns būs stājies spēkā, atalgojuma izmaksas būtiski samazināsies. |
| --- | --- |

(45)

Plāns paredz pārcelt visus darbiniekus, kam ir valsts civildienesta ierēdņa statuss, uz pašvaldības iestādēm un atlaist pārējos darbiniekus. Jaunajā statusā uzņēmums tad nomainīs savu personālu pret jauniem darbiniekiem. Jaunie darbinieki tiks nodarbināti saskaņā ar jauniem atalgojuma nosacījumiem un pensiju shēmām. Uzņēmums vajadzības gadījumā izmantos arī ārpakalpojumus. Pēc pārstrukturēšanas paredzēts, ka uzņēmumā būs tikai 9 vadības amata vietas un 67 darbinieki/strādnieki. Visu attiecīgo CKC pasākumu izmaksas būs 6,68 miljoni EUR, kas sadalās attiecīgi personāla kompensācijas izmaksās (3,34 miljoni EUR) un pensijas tiesību maksājumos (3,34 miljoni EUR). Paredzams, ka, tiklīdz plāns būs stājies spēkā, atalgojuma izmaksas būtiski samazināsies.

II.6.4.   Kompensācijas pasākumi

Kompensācijas pasākumi

| (46) | Plānā ir paredzēti šādi kompensācijas pasākumi:






  — | KCK apņemas trīs gadus nepaplašināt savas darbības uz citiem saistītiem tirgiem (gaļas tirdzniecība, gaļas sagriešanas ražotņu izveidošana), |
| --- | --- | --- |

(46)

Plānā ir paredzēti šādi kompensācijas pasākumi:

—

KCK apņemas trīs gadus nepaplašināt savas darbības uz citiem saistītiem tirgiem (gaļas tirdzniecība, gaļas sagriešanas ražotņu izveidošana),

| — | KCK apņemas trīs gadus nemodernizēt cūku kaušanas tehnoloģiju, proti, neiegādāties cūku apdullināšanas līniju, kurā izmanto oglekļa dioksīdu, |
| --- | --- |

—

KCK apņemas trīs gadus nemodernizēt cūku kaušanas tehnoloģiju, proti, neiegādāties cūku apdullināšanas līniju, kurā izmanto oglekļa dioksīdu,

| — | KCK apņemas trīs gadus ar agresīvām darbībām nepalielināt savas tirgus daļas virs līmeņa, kas pārsniedz 2009. gada līmeni. Par agresīvām darbībām Kipras iestādes uzskata šādas darbības: i) aktīvas reklāmas kampaņas, ii) agresīvus cenas samazinājumus, iii) tehnoloģisku modernizāciju kvalitātes uzlabošanai un iv) konkurentu pārņemšanu. |
| --- | --- |

—

KCK apņemas trīs gadus ar agresīvām darbībām nepalielināt savas tirgus daļas virs līmeņa, kas pārsniedz 2009. gada līmeni. Par agresīvām darbībām Kipras iestādes uzskata šādas darbības: i) aktīvas reklāmas kampaņas, ii) agresīvus cenas samazinājumus, iii) tehnoloģisku modernizāciju kvalitātes uzlabošanai un iv) konkurentu pārņemšanu.

| (47) | Saskaņā ar Kipras iestāžu sniegto informāciju KCK nebūtu iespējams samazināt savu jaudu. Tas ir tāpēc, ka KCK ir tikai viena ražošanas līnija katram dzīvnieku veidam. Kipras iestādes apgalvo, ka attiecīgo mašīnu noņemšana jaudas samazināšanas nolūkā būtu līdzvērtīga KCK iziešanai no attiecīgā tirgus segmenta. |
| --- | --- |

(47)

Saskaņā ar Kipras iestāžu sniegto informāciju KCK nebūtu iespējams samazināt savu jaudu. Tas ir tāpēc, ka KCK ir tikai viena ražošanas līnija katram dzīvnieku veidam. Kipras iestādes apgalvo, ka attiecīgo mašīnu noņemšana jaudas samazināšanas nolūkā būtu līdzvērtīga KCK iziešanai no attiecīgā tirgus segmenta.

II.7.   BEZDARBĪBAS PERIODA IEVĒROŠANAS PIENĀKUMS

| (48) | Saskaņā ar Kipras iestāžu sniegto informāciju pārstrukturēšanas atbalstu saņēmējam var piešķirt tikai tad, kad to ir apstiprinājusi Komisija. |
| --- | --- |

(48)

Saskaņā ar Kipras iestāžu sniegto informāciju pārstrukturēšanas atbalstu saņēmējam var piešķirt tikai tad, kad to ir apstiprinājusi Komisija.

II.8.   GADA PĀRSKATI

| (49) | Kipras iestādes ir apņēmušās regulāri iesniegt sīki izstrādātus ziņojumus par pārstrukturēšanas plāna īstenošanu. |
| --- | --- |

(49)

Kipras iestādes ir apņēmušās regulāri iesniegt sīki izstrādātus ziņojumus par pārstrukturēšanas plāna īstenošanu.

III.   SŪDZĪBA

SŪDZĪBA

| (50) | Cypra, KCK konkurents, 2011. gada 20. janvārī iesniedza sūdzību. Cypra ir privāts uzņēmums, kas Kipras kautuvju tirgū sāka darboties 2006. gadā. Sūdzības iesniegšanas brīdī Cypra bija lielākā tirgus daļa cūku kaušanas segmentā (71 %), kā arī kopējā kaušanas tirgū Kiprā (57 %). |
| --- | --- |

(50)

Cypra, KCK konkurents, 2011. gada 20. janvārī iesniedza sūdzību. Cypra ir privāts uzņēmums, kas Kipras kautuvju tirgū sāka darboties 2006. gadā. Sūdzības iesniegšanas brīdī Cypra bija lielākā tirgus daļa cūku kaušanas segmentā (71 %), kā arī kopējā kaušanas tirgū Kiprā (57 %).

Cypra

Cypra

Cypra

| (51) | Sūdzībā tika apgalvots, ka saņēmējs nesenā pagātnē ir vairākkārtīgi saņēmis atbalstu. Proti, tiek apgalvots, ka KCK ir saņēmis šādu atbalstu:






  a) | atbalsts, kas izpaužas kā pastāvīga valsts iecietība attiecībā pret maksājumu termiņu kavējumiem apmēram 29 miljonu EUR apmērā attiecībā uz tādiem maksājumiem kā nodokļi un sociālā nodrošinājuma saistības, aizdevumi, ko piešķīruši aizdevumu komisāri, attiecīgie procenti, kā arī kautuves nodevas. Kā pamatojumu šai sūdzībai tās iesniedzējs sniedza argumentētu atzinumu, ko izdevis Kipras valsts atbalsta komisārs 2007. gada 9. jūlijā un kas publicēts Kipras Republikas Oficiālajā Vēstnesī2007. gada 20. jūlijā. Atzinumā patiešām tiek apstiprināts, ka Kipras iestādes, neveicot visus KCK parāda iekasēšanai nepieciešamos pasākumus, faktiski ir piešķīrušas valsts atbalstu; |
| --- | --- | --- |

(51)

Sūdzībā tika apgalvots, ka saņēmējs nesenā pagātnē ir vairākkārtīgi saņēmis atbalstu. Proti, tiek apgalvots, ka KCK ir saņēmis šādu atbalstu:

a)

atbalsts, kas izpaužas kā pastāvīga valsts iecietība attiecībā pret maksājumu termiņu kavējumiem apmēram 29 miljonu EUR apmērā attiecībā uz tādiem maksājumiem kā nodokļi un sociālā nodrošinājuma saistības, aizdevumi, ko piešķīruši aizdevumu komisāri, attiecīgie procenti, kā arī kautuves nodevas. Kā pamatojumu šai sūdzībai tās iesniedzējs sniedza argumentētu atzinumu, ko izdevis Kipras valsts atbalsta komisārs 2007. gada 9. jūlijā un kas publicēts Kipras Republikas Oficiālajā Vēstnesī2007. gada 20. jūlijā. Atzinumā patiešām tiek apstiprināts, ka Kipras iestādes, neveicot visus KCK parāda iekasēšanai nepieciešamos pasākumus, faktiski ir piešķīrušas valsts atbalstu;

Oficiālajā Vēstnesī

| b) | KCK zemes gabala būvju un plānošanas zonas maiņa no lauksaimniecības uz industriālo zonu 2007. gada martā; |
| --- | --- |

b)

KCK zemes gabala būvju un plānošanas zonas maiņa no lauksaimniecības uz industriālo zonu 2007. gada martā;

| c) | aizdevums 512 850 EUR apmērā, ko izsniedza Pašvaldību savienība 2007. gada decembrī; |
| --- | --- |

c)

aizdevums 512 850 EUR apmērā, ko izsniedza Pašvaldību savienība 2007. gada decembrī;

| d) | glābšanas atbalsts 1,6 miljoni EUR, ko apstiprinājusi Eiropas Komisija 2010. gada maijā, kurš saskaņā ar sūdzības iesniedzēja norādīto nebūtu apstiprināts, ja Kipra nebūtu noklusējusi būtiskus faktus, jo īpaši par agrāk piešķirtajiem valsts atbalstiem. |
| --- | --- |

d)

glābšanas atbalsts 1,6 miljoni EUR, ko apstiprinājusi Eiropas Komisija 2010. gada maijā, kurš saskaņā ar sūdzības iesniedzēja norādīto nebūtu apstiprināts, ja Kipra nebūtu noklusējusi būtiskus faktus, jo īpaši par agrāk piešķirtajiem valsts atbalstiem.

| (52) | Sūdzības iesniedzējs secina, ka pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršana radīs konkurences kropļojumu, jo atbalsta saņēmējs pēdējos gados pastāvīgi baudījis atbalstu, ko sniegusi Kipras valsts. |
| --- | --- |

(52)

Sūdzības iesniedzējs secina, ka pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršana radīs konkurences kropļojumu, jo atbalsta saņēmējs pēdējos gados pastāvīgi baudījis atbalstu, ko sniegusi Kipras valsts.

| (53) | Komisija uzskatīja, ka KCK zemes gabala būvju un plānošanas zonas maiņa, šķiet, neietvēra valsts līdzekļu nodošanu, savukārt jautājumu par glābšanas atbalstu Komisija jau bija rūpīgi pārbaudījusi. Tāpēc Komisija piedāvāja iespēju Kipras iestādēm sniegt piezīmes par apgalvojumiem saistībā ar 51. apsvēruma a) un c) apakšpunktā minētajiem atbalsta piešķiršanas gadījumiem. |
| --- | --- |

(53)

Komisija uzskatīja, ka KCK zemes gabala būvju un plānošanas zonas maiņa, šķiet, neietvēra valsts līdzekļu nodošanu, savukārt jautājumu par glābšanas atbalstu Komisija jau bija rūpīgi pārbaudījusi. Tāpēc Komisija piedāvāja iespēju Kipras iestādēm sniegt piezīmes par apgalvojumiem saistībā ar 51. apsvēruma a) un c) apakšpunktā minētajiem atbalsta piešķiršanas gadījumiem.

| (54) | Kipras iestādes savā 2011. gada 4. marta atbildē nebija sniegušas pietiekamu informāciju, kas liecinātu, ka pastāvīga iecietība attiecībā pret maksājuma termiņu kavējumiem nav valsts atbalsts. Saistībā ar 512 850 EUR lielo aizdevumu Kipras iestādes norādīja, ka pēc negatīvā atzinuma, ko bija sniedzis Kipras valsts atbalsta komisārs, KCK atmaksāja atpakaļ aizdevumu kopā ar procentiem Pašvaldību savienībai, nododot zemes īpašumtiesības. |
| --- | --- |

(54)

Kipras iestādes savā 2011. gada 4. marta atbildē nebija sniegušas pietiekamu informāciju, kas liecinātu, ka pastāvīga iecietība attiecībā pret maksājuma termiņu kavējumiem nav valsts atbalsts. Saistībā ar 512 850 EUR lielo aizdevumu Kipras iestādes norādīja, ka pēc negatīvā atzinuma, ko bija sniedzis Kipras valsts atbalsta komisārs, KCK atmaksāja atpakaļ aizdevumu kopā ar procentiem Pašvaldību savienībai, nododot zemes īpašumtiesības.

IV.   KOMISIJAS 2011. GADA 20. APRĪĻA LĒMUMS

KOMISIJAS 2011. GADA 20. APRĪĻA LĒMUMS

| (55) | Komisija ar 2011. gada 20. aprīļa lēmumu nolēma uzsākt LESD 108. panta 2. punktā noteikto procedūru. Proti, tā secināja, ka saistībā ar pārstrukturēšanas atbalstu visi 107. panta 1. punkta nosacījumi prima facia ir izpildīti. Tika arī konstatēts, ka ir norādes par citiem atbalsta gadījumiem, kas varētu būt īstenoti šādos veidos: i) pastāvīga valsts iecietība attiecībā pret maksājumu termiņu kavējumiem, ii) Pašvaldību savienības aizdevums 512 850 EUR apmērā, iii) iespējamais atbalsts saistībā ar valsts garantētajām obligācijām un iv) esošo darbinieku un viņu pensiju saistību pārņemšana, ko īstenojušas pašvaldības iestādes. |
| --- | --- |

(55)

Komisija ar 2011. gada 20. aprīļa lēmumu nolēma uzsākt LESD 108. panta 2. punktā noteikto procedūru. Proti, tā secināja, ka saistībā ar pārstrukturēšanas atbalstu visi 107. panta 1. punkta nosacījumi prima facia ir izpildīti. Tika arī konstatēts, ka ir norādes par citiem atbalsta gadījumiem, kas varētu būt īstenoti šādos veidos: i) pastāvīga valsts iecietība attiecībā pret maksājumu termiņu kavējumiem, ii) Pašvaldību savienības aizdevums 512 850 EUR apmērā, iii) iespējamais atbalsts saistībā ar valsts garantētajām obligācijām un iv) esošo darbinieku un viņu pensiju saistību pārņemšana, ko īstenojušas pašvaldības iestādes.

prima facia

IV.1.   KIPRAS PIEZĪMES ATTIECĪBĀ UZ KOMISIJAS 2011. GADA 20. APRĪĻA LĒMUMU

| (56) | Kipras iestādes savas piezīmes attiecībā uz Komisijas 2011. gada 20. aprīļa lēmumu sniedza ar 2011. gada 24. jūnija vēstuli. Kipras iestāžu argumenti ir sniegti turpmākajos punktos. |
| --- | --- |

(56)

Kipras iestādes savas piezīmes attiecībā uz Komisijas 2011. gada 20. aprīļa lēmumu sniedza ar 2011. gada 24. jūnija vēstuli. Kipras iestāžu argumenti ir sniegti turpmākajos punktos.

IV.1.1.   Valsts iecietība attiecībā pret maksājumu termiņu kavējumiem

Valsts iecietība attiecībā pret maksājumu termiņu kavējumiem

| (57) | Kipras iestādes savā atbildē apgalvoja, ka vairākas valsts iestādes, tādas kā Iekšējo ienākumu departaments un Sociālā nodrošinājuma departaments, iepriekš bija saņēmušas tiesas nolēmumus, kuros prasīts KCK atmaksāt parādus attiecīgajām iestādēm. Tomēr, pamatojoties uz 2003. gada Likuma Nr. 26(I) 18. pantu, sabiedrisko kautuvju kustamam un nekustamam īpašumam nevar piemērot parasto izpildes vai apķīlāšanas procedūru, ne arī kādu citu procedūru pēc prasības ierosināšanas pret tām. Tāpēc saskaņā ar spēkā esošo regulatīvo režīmu attiecībā uz KCK izdoto tiesas nolēmumu nevar īstenot. |
| --- | --- |

(57)

Kipras iestādes savā atbildē apgalvoja, ka vairākas valsts iestādes, tādas kā Iekšējo ienākumu departaments un Sociālā nodrošinājuma departaments, iepriekš bija saņēmušas tiesas nolēmumus, kuros prasīts KCK atmaksāt parādus attiecīgajām iestādēm. Tomēr, pamatojoties uz 2003. gada Likuma Nr. 26(I) 18. pantu, sabiedrisko kautuvju kustamam un nekustamam īpašumam nevar piemērot parasto izpildes vai apķīlāšanas procedūru, ne arī kādu citu procedūru pēc prasības ierosināšanas pret tām. Tāpēc saskaņā ar spēkā esošo regulatīvo režīmu attiecībā uz KCK izdoto tiesas nolēmumu nevar īstenot.

| (58) | Tiek arī apgalvots, ka, ņemot vērā nespēju īstenot tiesas lēmumus pret KCK un ņemot vērā pārstrukturēšanas procesa gaitu, nekādus citus pasākumus iestādes neveiks līdz pārstrukturēšanas procesa beigām. Tiek arī atzīmēts, ka citi attiecīgo parādu iekasēšanas veidi nevainagotos ne ar kādu summu atgūšanu. Kipras iestādes secina, ka to lēmums piešķirt KCK pārstrukturēšanas atbalstu ir apliecinājums valdības nodomam nokārtot KCK parādus pret valsts pārvaldes iestādēm. |
| --- | --- |

(58)

Tiek arī apgalvots, ka, ņemot vērā nespēju īstenot tiesas lēmumus pret KCK un ņemot vērā pārstrukturēšanas procesa gaitu, nekādus citus pasākumus iestādes neveiks līdz pārstrukturēšanas procesa beigām. Tiek arī atzīmēts, ka citi attiecīgo parādu iekasēšanas veidi nevainagotos ne ar kādu summu atgūšanu. Kipras iestādes secina, ka to lēmums piešķirt KCK pārstrukturēšanas atbalstu ir apliecinājums valdības nodomam nokārtot KCK parādus pret valsts pārvaldes iestādēm.

IV.1.2.   Pašvaldību savienības aizdevuma piešķīrums 512 850 EUR apmērā

Pašvaldību savienības aizdevuma piešķīrums 512 850 EUR apmērā

| (59) | Kipras iestādes atzīst, ka Pašvaldību savienība 2007. gada decembrī ir piešķīrusi KCK aizdevumu 512 850 EUR apmērā. Pēc sūdzības iesniegšanas Kipras valsts atbalsta komisārs nolēma, ka šādas summas piešķiršana ir uzskatāma par nelikumīgu darbības atbalstu, jo tas piešķirts, par to iepriekš neinformējot Eiropas Komisiju. Kipras iestādes papildina, ka KCK atmaksāja Pašvaldību savienībai atpakaļ šo summu kopā ar procentiem 2010. gada 15. janvārī, nododot tai zemes īpašumtiesības 580 000 EUR vērtībā. Zemes novērtējumu veica Zemes reģistra un ģeodēzijas departaments, kas ir uzskatāms par valsts oficiālo vērtētāju. Kipras iestādes apgalvo, ka procenti 67 150 EUR apmērā atbilst gada procentu likmei 6,12 %, ja ir ņemta vērā arī ikgadējā kapitalizācija. Saskaņā ar Kipras iestāžu norādīto procentu likme nav zemāka par tirgus procentu likmēm attiecībā uz nekustamo nodrošinājumu attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(59)

Kipras iestādes atzīst, ka Pašvaldību savienība 2007. gada decembrī ir piešķīrusi KCK aizdevumu 512 850 EUR apmērā. Pēc sūdzības iesniegšanas Kipras valsts atbalsta komisārs nolēma, ka šādas summas piešķiršana ir uzskatāma par nelikumīgu darbības atbalstu, jo tas piešķirts, par to iepriekš neinformējot Eiropas Komisiju. Kipras iestādes papildina, ka KCK atmaksāja Pašvaldību savienībai atpakaļ šo summu kopā ar procentiem 2010. gada 15. janvārī, nododot tai zemes īpašumtiesības 580 000 EUR vērtībā. Zemes novērtējumu veica Zemes reģistra un ģeodēzijas departaments, kas ir uzskatāms par valsts oficiālo vērtētāju. Kipras iestādes apgalvo, ka procenti 67 150 EUR apmērā atbilst gada procentu likmei 6,12 %, ja ir ņemta vērā arī ikgadējā kapitalizācija. Saskaņā ar Kipras iestāžu norādīto procentu likme nav zemāka par tirgus procentu likmēm attiecībā uz nekustamo nodrošinājumu attiecīgajā periodā.

IV.1.3.   Jauns iespējamais atbalsts saistībā ar valsts garantētām obligācijām

Jauns iespējamais atbalsts saistībā ar valsts garantētām obligācijām

| (60) | Kipras iestādes atkārtoti norāda, ka minētās valsts garantētās obligācijas bija emitētas 1985. gadā un atkārtoti emitētas 1992. un 1999. gadā, pamatojoties uz Parlamentā pieņemto likumu. Lefkošas Reģionālā tiesa 2007. gada 9. jūlijā lika valstij kā galvotājam atmaksāt parādu vienam obligāciju īpašniekam. Pēc šā tiesas nolēmuma valdībai bija jāatmaksā attiecīgā summa kopā ar procentiem. Valstij nebija nekādu pretprasību pret KCK, un šā iemesla dēļ prasību anulēšana nenotika. |
| --- | --- |

(60)

Kipras iestādes atkārtoti norāda, ka minētās valsts garantētās obligācijas bija emitētas 1985. gadā un atkārtoti emitētas 1992. un 1999. gadā, pamatojoties uz Parlamentā pieņemto likumu. Lefkošas Reģionālā tiesa 2007. gada 9. jūlijā lika valstij kā galvotājam atmaksāt parādu vienam obligāciju īpašniekam. Pēc šā tiesas nolēmuma valdībai bija jāatmaksā attiecīgā summa kopā ar procentiem. Valstij nebija nekādu pretprasību pret KCK, un šā iemesla dēļ prasību anulēšana nenotika.

IV.1.4.   Personāla pārcelšana uz pašvaldības iestādēm

Personāla pārcelšana uz pašvaldības iestādēm

| (61) | Saistībā ar personāla pārcelšanu uz pašvaldības iestādēm Kipras iestādes apgalvo, ka tas attiecās tikai uz 19 darbiniekiem. Šo personu pensiju pabalsti jau bija ņemti vērā pārstrukturēšanas izmaksās, un saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu to apmērs ir 1,4 miljoni EUR. 13 pašvaldības iestādes piekrita pieņemt darbā 15 no 19 KCK personāla pastāvīgajiem locekļiem, tādā veidā apmierinot savas vajadzības pēc darbiniekiem. Pēc šīs vienošanās Iekšlietu ministrija un Finanšu ministrija neļautu radīt jaunas vai papildu darbavietas iesaistītajās pašvaldībās. |
| --- | --- |

(61)

Saistībā ar personāla pārcelšanu uz pašvaldības iestādēm Kipras iestādes apgalvo, ka tas attiecās tikai uz 19 darbiniekiem. Šo personu pensiju pabalsti jau bija ņemti vērā pārstrukturēšanas izmaksās, un saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu to apmērs ir 1,4 miljoni EUR. 13 pašvaldības iestādes piekrita pieņemt darbā 15 no 19 KCK personāla pastāvīgajiem locekļiem, tādā veidā apmierinot savas vajadzības pēc darbiniekiem. Pēc šīs vienošanās Iekšlietu ministrija un Finanšu ministrija neļautu radīt jaunas vai papildu darbavietas iesaistītajās pašvaldībās.

| (62) | Pēc minētajiem pasākumiem tika nolemts, ka katru KCK pastāvīgo darbinieku pārceltu uz tādu pašu amatu un ar tādu pašu algu, kāda viņam ir bijusi KCK. Tāpēc puses vienojās, ka pašvaldības, kas pieņems KCK bijušos darbiniekus, maksās to algas daļu, kas atbilst no jauna pieņemtā darbinieka sākotnējai algas likmei, un valsts maksātu algas starpību. Valsts maksātās summas attiektos uz periodu no darbinieka pārcelšanas brīža līdz viņa darba karjeras beigām. Tiek lēsts, ka šī summa par 15 KCK darbiniekiem varētu būt apmēram 3,4 miljoni EUR. Saskaņā ar Kipras iestāžu norādīto šī summa neattiecas uz izdevumiem, kas būtu jāuzņemas KCK, un šā iemesla dēļ tā netiek iekļauta pārstrukturēšanas izmaksās. Šī ir standartprakse, ko ievēro līdzīgos apstākļos. Kipras iestādes secina, ka šā iemesla dēļ šis pasākums nav selektīvs un tāpēc neatbilst vienam no valsts atbalsta esamības nosacījumiem. Tomēr Kipras iestādes apgalvo: pat ja tas tiktu uzskatīts par valsts atbalstu, tas būtībā ir sociālais atbalsts, kas neskar atbalsta saņēmēja intereses. Attiecībā uz šādiem atbalsta pasākumiem Pamatnostādnēs ir noteikts, ka Komija pieņem pozitīvu nostāju. |
| --- | --- |

(62)

Pēc minētajiem pasākumiem tika nolemts, ka katru KCK pastāvīgo darbinieku pārceltu uz tādu pašu amatu un ar tādu pašu algu, kāda viņam ir bijusi KCK. Tāpēc puses vienojās, ka pašvaldības, kas pieņems KCK bijušos darbiniekus, maksās to algas daļu, kas atbilst no jauna pieņemtā darbinieka sākotnējai algas likmei, un valsts maksātu algas starpību. Valsts maksātās summas attiektos uz periodu no darbinieka pārcelšanas brīža līdz viņa darba karjeras beigām. Tiek lēsts, ka šī summa par 15 KCK darbiniekiem varētu būt apmēram 3,4 miljoni EUR. Saskaņā ar Kipras iestāžu norādīto šī summa neattiecas uz izdevumiem, kas būtu jāuzņemas KCK, un šā iemesla dēļ tā netiek iekļauta pārstrukturēšanas izmaksās. Šī ir standartprakse, ko ievēro līdzīgos apstākļos. Kipras iestādes secina, ka šā iemesla dēļ šis pasākums nav selektīvs un tāpēc neatbilst vienam no valsts atbalsta esamības nosacījumiem. Tomēr Kipras iestādes apgalvo: pat ja tas tiktu uzskatīts par valsts atbalstu, tas būtībā ir sociālais atbalsts, kas neskar atbalsta saņēmēja intereses. Attiecībā uz šādiem atbalsta pasākumiem Pamatnostādnēs ir noteikts, ka Komija pieņem pozitīvu nostāju.

IV.1.5.   Pārstrukturēšanas plāna pasākumu efektivitāte

Pārstrukturēšanas plāna pasākumu efektivitāte

| (63) | Attiecībā uz pārstrukturēšanas plāna prognozi, ka kautuvju tirgus palielināsies par 2 % visos trijos scenārijos (labākais, sliktākais un vidējais scenārijs), Kipras iestādes atzīmē, ka šis procentuālais rādītājs bija vidējais kautuvju gada pieaugums Kiprā 1998.–2008. gada periodā. Šādu prognozi izteica arī KCK vadība turpmākajiem 5 gadiem. Pieauguma likmes samazinājums par 0,5 % varētu nozīmēt KCK peļņas samazinājumu par 500 000 EUR, tomēr saņēmējs būtu joprojām rentabls pēc pārstrukturēšanas perioda beigām. |
| --- | --- |

(63)

Attiecībā uz pārstrukturēšanas plāna prognozi, ka kautuvju tirgus palielināsies par 2 % visos trijos scenārijos (labākais, sliktākais un vidējais scenārijs), Kipras iestādes atzīmē, ka šis procentuālais rādītājs bija vidējais kautuvju gada pieaugums Kiprā 1998.–2008. gada periodā. Šādu prognozi izteica arī KCK vadība turpmākajiem 5 gadiem. Pieauguma likmes samazinājums par 0,5 % varētu nozīmēt KCK peļņas samazinājumu par 500 000 EUR, tomēr saņēmējs būtu joprojām rentabls pēc pārstrukturēšanas perioda beigām.

| (64) | Attiecībā uz izmaksām par personāla pārcelšanu uz pašvaldības iestādēm Kipras iestādes atkārtoti norāda, ka pārceltas būtu tikai 19 personas un ka vairums liekā personāla tiks atlaisti. |
| --- | --- |

(64)

Attiecībā uz izmaksām par personāla pārcelšanu uz pašvaldības iestādēm Kipras iestādes atkārtoti norāda, ka pārceltas būtu tikai 19 personas un ka vairums liekā personāla tiks atlaisti.

| (65) | Komisija savā 2011. gada 20. aprīļa lēmumā apšauba KCK spēju noslēgt aizdevuma līgumu ar finanšu iestādēm. Kipras iestādes šajā saistībā apgalvo, ka KCK ir noslēdzis aizdevuma līgumus ar komercbankām, un tie tiek normāli un bez kavējumiem atmaksāti. Ņemot vērā iepriekš sniegto skaidrojumu, ka saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem KCK īpašumam nevar piemērot parasto izpildes vai apķīlāšanas procedūru, ar bankām noslēgtie aizdevuma līgumi ir segti ar valsts garantijām. Kipras iestādes piebilst, ka tas mainīsies līdz ar uzņēmuma pārstrukturēšanu un juridiskā statusa maiņu. Turpmākos aizdevumus ar tirgus nosacījumiem būs iespējams iegūt, ņemot vērā uzņēmuma īpašumu, tostarp nekustamo īpašumu, kas ir aptuveni 7 miljonu EUR vērtībā. Attiecībā uz KCK nekustamo īpašumu Kipras iestādes norāda, ka šādu vērtību ir aprēķinājis Iekšlietu ministrijas Zemes reģistra un ģeodēzijas departaments. |
| --- | --- |

(65)

Komisija savā 2011. gada 20. aprīļa lēmumā apšauba KCK spēju noslēgt aizdevuma līgumu ar finanšu iestādēm. Kipras iestādes šajā saistībā apgalvo, ka KCK ir noslēdzis aizdevuma līgumus ar komercbankām, un tie tiek normāli un bez kavējumiem atmaksāti. Ņemot vērā iepriekš sniegto skaidrojumu, ka saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem KCK īpašumam nevar piemērot parasto izpildes vai apķīlāšanas procedūru, ar bankām noslēgtie aizdevuma līgumi ir segti ar valsts garantijām. Kipras iestādes piebilst, ka tas mainīsies līdz ar uzņēmuma pārstrukturēšanu un juridiskā statusa maiņu. Turpmākos aizdevumus ar tirgus nosacījumiem būs iespējams iegūt, ņemot vērā uzņēmuma īpašumu, tostarp nekustamo īpašumu, kas ir aptuveni 7 miljonu EUR vērtībā. Attiecībā uz KCK nekustamo īpašumu Kipras iestādes norāda, ka šādu vērtību ir aprēķinājis Iekšlietu ministrijas Zemes reģistra un ģeodēzijas departaments.

| (66) | Visbeidzot, Kipras iestādes atkārtoti norāda, ka KCK problēmas ir radījuši šādi apstākļi: a) elastīguma trūkums attiecībā uz tā struktūru un darbību, b) augstas darbaspēka izmaksas un c) lieli parādi. Pārstrukturēšanas plānā mēģināts risināt šos iemeslus, mainot uzņēmuma juridisko statusu, samazinot darbaspēka izmaksas un samazinot uzņēmuma parādus. |
| --- | --- |

(66)

Visbeidzot, Kipras iestādes atkārtoti norāda, ka KCK problēmas ir radījuši šādi apstākļi: a) elastīguma trūkums attiecībā uz tā struktūru un darbību, b) augstas darbaspēka izmaksas un c) lieli parādi. Pārstrukturēšanas plānā mēģināts risināt šos iemeslus, mainot uzņēmuma juridisko statusu, samazinot darbaspēka izmaksas un samazinot uzņēmuma parādus.

IV.1.6.   Kompensācijas pasākumu efektivitāte

Kompensācijas pasākumu efektivitāte

| (67) | Saistībā ar kompensācijas pasākumiem Kipras iestādes vispirms atkārtoti norāda uz savām bažām par iespēju, ka Cypra varētu iegūt monopolstāvokli tirgū. Saskaņā ar Kipras iestāžu sniegto informāciju Cypra ir adresējis vēstuli Kipras iekšlietu, tirdzniecības un finanšu ministriem, kurā norāda, ka uzņēmumam cūku kaušanas tirgū ir 71 % tirgus daļa, ka tā cenas ir par 20 % augstākas un ka klienti dod priekšroku šim uzņēmumam citstarp tāpēc, ka tas piedāvā labākas kvalitātes gaļu. Tas, pēc Kipras iestāžu viedokļa, liecina, ka Cypra ir dominējošs stāvoklis un, ja KCK pārstās darboties, cenas palielināsies. Kipras iestādes papildina, ka, lai arī Cypra bija norādījis savu nodomu ieiet liellopu kaušanas tirgū sešu mēnešu laikā, tas joprojām vēl nav izdarīts. Turklāt Kipras iestādes apgalvo, ka Cypra vēl nav saņēmis visas nepieciešamās teritorijas plānošanas licences un citu veidu licences, tāpēc tā ienākšana liellopu kaušanas segmentā noteiktajā termiņā ir maz ticama. Saskaņā ar Kipras iestāžu rīcībā esošo informāciju arī nevienam citam uzņēmumam nav nodoma ienākt šajā segmentā. |
| --- | --- |

(67)

Saistībā ar kompensācijas pasākumiem Kipras iestādes vispirms atkārtoti norāda uz savām bažām par iespēju, ka Cypra varētu iegūt monopolstāvokli tirgū. Saskaņā ar Kipras iestāžu sniegto informāciju Cypra ir adresējis vēstuli Kipras iekšlietu, tirdzniecības un finanšu ministriem, kurā norāda, ka uzņēmumam cūku kaušanas tirgū ir 71 % tirgus daļa, ka tā cenas ir par 20 % augstākas un ka klienti dod priekšroku šim uzņēmumam citstarp tāpēc, ka tas piedāvā labākas kvalitātes gaļu. Tas, pēc Kipras iestāžu viedokļa, liecina, ka Cypra ir dominējošs stāvoklis un, ja KCK pārstās darboties, cenas palielināsies. Kipras iestādes papildina, ka, lai arī Cypra bija norādījis savu nodomu ieiet liellopu kaušanas tirgū sešu mēnešu laikā, tas joprojām vēl nav izdarīts. Turklāt Kipras iestādes apgalvo, ka Cypra vēl nav saņēmis visas nepieciešamās teritorijas plānošanas licences un citu veidu licences, tāpēc tā ienākšana liellopu kaušanas segmentā noteiktajā termiņā ir maz ticama. Saskaņā ar Kipras iestāžu rīcībā esošo informāciju arī nevienam citam uzņēmumam nav nodoma ienākt šajā segmentā.

Cypra

Cypra

Cypra

Cypra

Cypra

| (68) | Attiecībā uz jautājumu par jaudas pārpalikumu Kipras iestādes atzīmē, ka jaudas pārpalikums cūku kaušanas segmentā sasniedz 39 % un ka jauda šajā segmentā ir palielinājusies par 32 % kopš Cypra ienākšanas tirgū 2006. gadā, savukārt aitu/kazu kaušanas segmentā jaudas pārpalikums sasniedz 51 % un ir palielinājies par 17 % kopš Cypra ienākšanas. Tas, pēc Kipras iestāžu apgalvotā, liek secināt, ka jaudas pārpalikums tirgū ir radies līdz ar Cypra ienākšanu. Kipras iestādes secina, ka, ņemot vērā KCK finanšu stāvokli, jebkādi papildu KCK darbību ierobežojumi varētu negatīvi ietekmēt tā dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(68)

Attiecībā uz jautājumu par jaudas pārpalikumu Kipras iestādes atzīmē, ka jaudas pārpalikums cūku kaušanas segmentā sasniedz 39 % un ka jauda šajā segmentā ir palielinājusies par 32 % kopš Cypra ienākšanas tirgū 2006. gadā, savukārt aitu/kazu kaušanas segmentā jaudas pārpalikums sasniedz 51 % un ir palielinājies par 17 % kopš Cypra ienākšanas. Tas, pēc Kipras iestāžu apgalvotā, liek secināt, ka jaudas pārpalikums tirgū ir radies līdz ar Cypra ienākšanu. Kipras iestādes secina, ka, ņemot vērā KCK finanšu stāvokli, jebkādi papildu KCK darbību ierobežojumi varētu negatīvi ietekmēt tā dzīvotspēju.

Cypra

Cypra

Cypra

IV.2.   TREŠO PERSONU PIEZĪMES

IV.2.1.   Sūdzības iesniedzēja piezīmes attiecībā uz Komisijas 2011. gada 20. aprīļa lēmumu

Sūdzības iesniedzēja piezīmes attiecībā uz Komisijas 2011. gada 20. aprīļa lēmumu

| (69) | Sūdzības iesniedzējs savas piezīmes attiecībā uz Komisijas 2011. gada 20. aprīļa lēmumu sniedza ar 2011. gada 4. jūlija vēstuli. Šajā vēstulē Cypra atkārtoti norāda, ka Kipras Liellopu audzētāju organizācijai ir nodoms nodibināt kautuvi. |
| --- | --- |

(69)

Sūdzības iesniedzējs savas piezīmes attiecībā uz Komisijas 2011. gada 20. aprīļa lēmumu sniedza ar 2011. gada 4. jūlija vēstuli. Šajā vēstulē Cypra atkārtoti norāda, ka Kipras Liellopu audzētāju organizācijai ir nodoms nodibināt kautuvi.

Cypra

| (70) | Attiecībā uz kompensācijas pasākumiem Cypra atzīmē, ka, ja pārstrukturēšanas atbalsts tiek apstiprināts un ja cūku audzētāji tiek iesaistīti KCK, ņemot vērā turklāt A&A jaunās kautuves būvniecību, Cypra dzīvotspēja tiks apdraudēta. Iemesls tam ir tas, ka cūku kautuvju skaits, kas to veiks, būtiski samazināsies. Cypra arī atgādina, ka uzņēmums nesen ir ieguldījis nozīmīgas summas savas jaudas palielināšanai. Tas arī piebilda, ka Kipras Cūku audzētāju asociācija (kas pārstāv 100 % salas cūku audzētāju) ir iesaistīta pārstrukturēšanas procesā. Acīmredzot, valdība piedāvā šai asociācijai daļas jaunajā uzņēmumā, kas tiks izveidots pēc pārstrukturēšanas. Tas saskaņā ar Cypra sniegto informāciju pats par sevi ir pretrunā ar apņemšanos trīs gadus neīstenot agresīvas darbības, lai palielinātu tirgus daļu. Saistībā ar jaudu jāmin, ka trim uzņēmumiem – Cypra, A&A un Trimithias – ir vairāk nekā 20 000 cūku kaušanas jauda nedēļā, savukārt attiecīgā ražošana ir apmēram 14 000. |
| --- | --- |

(70)

Attiecībā uz kompensācijas pasākumiem Cypra atzīmē, ka, ja pārstrukturēšanas atbalsts tiek apstiprināts un ja cūku audzētāji tiek iesaistīti KCK, ņemot vērā turklāt A&A jaunās kautuves būvniecību, Cypra dzīvotspēja tiks apdraudēta. Iemesls tam ir tas, ka cūku kautuvju skaits, kas to veiks, būtiski samazināsies. Cypra arī atgādina, ka uzņēmums nesen ir ieguldījis nozīmīgas summas savas jaudas palielināšanai. Tas arī piebilda, ka Kipras Cūku audzētāju asociācija (kas pārstāv 100 % salas cūku audzētāju) ir iesaistīta pārstrukturēšanas procesā. Acīmredzot, valdība piedāvā šai asociācijai daļas jaunajā uzņēmumā, kas tiks izveidots pēc pārstrukturēšanas. Tas saskaņā ar Cypra sniegto informāciju pats par sevi ir pretrunā ar apņemšanos trīs gadus neīstenot agresīvas darbības, lai palielinātu tirgus daļu. Saistībā ar jaudu jāmin, ka trim uzņēmumiem – Cypra, A&A un Trimithias – ir vairāk nekā 20 000 cūku kaušanas jauda nedēļā, savukārt attiecīgā ražošana ir apmēram 14 000.

Cypra

A&A

Cypra

Cypra

Cypra

Cypra

A&A

Trimithias

| (71) | Cypra apgalvo, ka Kipras iestādēm pirms atbalsta apstiprināšanas būtu jāpierāda, ka KCK spēs noslēgt aizdevuma līgumu 5 miljonu EUR apmērā. Jebkurā gadījumā labākais risinājums saskaņā ar sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju ir slēgt cūku kaušanas ražošanas līniju. Tas neradīšot nekādu iztrūkumu tirgū, jo pārējie uzņēmumi var segt valsts vajadzības. Cypra arī izdara pieņēmumus par pašreizējo un iepriekšējo Kipras valdības locekļu un KCK vadības tuvām attiecībām, un, ja tās tiks turpinātas, varētu turpināties arī negodīga attieksme pret privātajām kautuvēm. |
| --- | --- |

(71)

Cypra apgalvo, ka Kipras iestādēm pirms atbalsta apstiprināšanas būtu jāpierāda, ka KCK spēs noslēgt aizdevuma līgumu 5 miljonu EUR apmērā. Jebkurā gadījumā labākais risinājums saskaņā ar sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju ir slēgt cūku kaušanas ražošanas līniju. Tas neradīšot nekādu iztrūkumu tirgū, jo pārējie uzņēmumi var segt valsts vajadzības. Cypra arī izdara pieņēmumus par pašreizējo un iepriekšējo Kipras valdības locekļu un KCK vadības tuvām attiecībām, un, ja tās tiks turpinātas, varētu turpināties arī negodīga attieksme pret privātajām kautuvēm.

Cypra

Cypra

| (72) | Attiecībā uz valsts prasībām pret KCK Cypra norāda, ka KCK ir iekasējis veterinārās nodevas 900 000 EUR apmērā, kas nav atdotas atpakaļ valstij. Attiecībā uz personāla pārcelšanu valsts ir piekritusi subsidēt darbinieku pārcelšanas izmaksas, sedzot jaunajā darbavietā (pašvaldības iestādēs) noteiktās algas un darbinieka pašreizējās algas starpību visiem darbiniekiem, kas tiks pārcelti. Turklāt darbiniekiem, kas paliks jaunajā uzņēmumā, valsts subsidēs 40 % no iepriekšējās algas līdz pat viņu darba attiecību beigām, savukārt jaunais uzņēmums maksās 60 %. |
| --- | --- |

(72)

Attiecībā uz valsts prasībām pret KCK Cypra norāda, ka KCK ir iekasējis veterinārās nodevas 900 000 EUR apmērā, kas nav atdotas atpakaļ valstij. Attiecībā uz personāla pārcelšanu valsts ir piekritusi subsidēt darbinieku pārcelšanas izmaksas, sedzot jaunajā darbavietā (pašvaldības iestādēs) noteiktās algas un darbinieka pašreizējās algas starpību visiem darbiniekiem, kas tiks pārcelti. Turklāt darbiniekiem, kas paliks jaunajā uzņēmumā, valsts subsidēs 40 % no iepriekšējās algas līdz pat viņu darba attiecību beigām, savukārt jaunais uzņēmums maksās 60 %.

Cypra

| (73) | Attiecībā uz uzņēmuma paša ieguldījumu Cypra prasa, lai KCK nekustamā īpašuma pārdošana tiktu veikta brīvā tirgū. Cypra ir aizdomas, ka attiecīgās zemes vērtība, kā redzams no nomas maksas, ko valsts iekasē no kāda cita uzņēmuma (Sigan Management Limited) tajā pašā apgabalā, ir daudz zemāka nekā tā, kas norādīta pārstrukturēšanas plānā. Attiecībā uz aizdevumu 512 850 EUR apmērā, ko piešķīrusi Pašvaldību savienība, Cypra apšauba, ka aizdevums tika atmaksāts, nododot zemes īpašumtiesības. |
| --- | --- |

(73)

Attiecībā uz uzņēmuma paša ieguldījumu Cypra prasa, lai KCK nekustamā īpašuma pārdošana tiktu veikta brīvā tirgū. Cypra ir aizdomas, ka attiecīgās zemes vērtība, kā redzams no nomas maksas, ko valsts iekasē no kāda cita uzņēmuma (Sigan Management Limited) tajā pašā apgabalā, ir daudz zemāka nekā tā, kas norādīta pārstrukturēšanas plānā. Attiecībā uz aizdevumu 512 850 EUR apmērā, ko piešķīrusi Pašvaldību savienība, Cypra apšauba, ka aizdevums tika atmaksāts, nododot zemes īpašumtiesības.

Cypra

Cypra

Sigan Management Limited

Cypra

| (74) | Visbeidzot, sūdzības iesniedzējs piedāvā turpmākajā KCK pārstrukturēšanas procesā iekļaut liellopu kaušanas līnijas pagaidu iznomāšanu Kipras Liellopu audzētāju organizācijai, aitu/kazu kaušanas līnijas pagaidu iznomāšanu jebkuram interesentam un cūku kaušanas līnijas slēgšanu. Tiklīdz Kipras Liellopu audzētāju organizācija būs izveidojusi pati savu kautuvi, KCK kautuve būtu jāslēdz un valdībai jāpārdod attiecīgā zeme trešām personām. |
| --- | --- |

(74)

Visbeidzot, sūdzības iesniedzējs piedāvā turpmākajā KCK pārstrukturēšanas procesā iekļaut liellopu kaušanas līnijas pagaidu iznomāšanu Kipras Liellopu audzētāju organizācijai, aitu/kazu kaušanas līnijas pagaidu iznomāšanu jebkuram interesentam un cūku kaušanas līnijas slēgšanu. Tiklīdz Kipras Liellopu audzētāju organizācija būs izveidojusi pati savu kautuvi, KCK kautuve būtu jāslēdz un valdībai jāpārdod attiecīgā zeme trešām personām.

IV.2.2.   Citu ieinteresēto personu piezīmes attiecībā uz Komisijas 2011. gada 20. aprīļa lēmumu

Citu ieinteresēto personu piezīmes attiecībā uz Komisijas 2011. gada 20. aprīļa lēmumu

| (75) | Par Komisijas 2011. gada 20. aprīļa lēmumu savas piezīmes iesniedza vairākas citas trešās personas. |
| --- | --- |

(75)

Par Komisijas 2011. gada 20. aprīļa lēmumu savas piezīmes iesniedza vairākas citas trešās personas.

| (76) | Viens konkurents (A&A kautuves) norāda, ka tas ir tikko kā pabeidzis savas ražotnes modernizāciju un ka tas šobrīd spēj apmierināt 35–40 % no valsts vajadzībām cūku kaušanas segmentā un 30 % no valsts vajadzībām aitu/kazu kaušanas segmentā. Uzņēmums apgalvo, ka KCK pārstrukturēšanas plānā netika ņemti vērā pilnveidojumi, piemēram, KCK konkurentu – A&A vai uzņēmuma Agioi Trimithias – ražošanas līnijas atjaunināšana. Tādējādi tiek apgalvots, ka atbalsta saņēmēja stāvoklis ir daudz sliktāks, nekā raksturots pārstrukturēšanas plānā, pat ja ņem vērā sliktāko scenāriju. Turklāt A&A uzskata, ka Kipras iestāžu apgalvojums par to, ka Cypra varētu iegūt monopolstāvokli, ja KCK apturēs vienu no savām ražošanas līnijām, nav pamatots, ņemot vērā A&A un Agioi Trimithias atjauninātās ražošanas līnijas un šo uzņēmumu jaudu. A&A uzskata, ka piedāvātie kompensācijas pasākumi nav pieņemami. Vienīgais ticamais kompensācijas pasākums, kas būtu pieņemams, būtu KCK pārtraukt piedāvāt cūku kaušanas pakalpojumus. Vienlaikus KCK vadībā būtu jāieceļ vadības grupa ar pieredzi tirgvedībā un uzņēmumā jāatstāj tikai neliels darbinieku skaits, kas nodrošinātu liellopu un aitu/kazu kaušanas līniju darbību. |
| --- | --- |

(76)

Viens konkurents (A&A kautuves) norāda, ka tas ir tikko kā pabeidzis savas ražotnes modernizāciju un ka tas šobrīd spēj apmierināt 35–40 % no valsts vajadzībām cūku kaušanas segmentā un 30 % no valsts vajadzībām aitu/kazu kaušanas segmentā. Uzņēmums apgalvo, ka KCK pārstrukturēšanas plānā netika ņemti vērā pilnveidojumi, piemēram, KCK konkurentu – A&A vai uzņēmuma Agioi Trimithias – ražošanas līnijas atjaunināšana. Tādējādi tiek apgalvots, ka atbalsta saņēmēja stāvoklis ir daudz sliktāks, nekā raksturots pārstrukturēšanas plānā, pat ja ņem vērā sliktāko scenāriju. Turklāt A&A uzskata, ka Kipras iestāžu apgalvojums par to, ka Cypra varētu iegūt monopolstāvokli, ja KCK apturēs vienu no savām ražošanas līnijām, nav pamatots, ņemot vērā A&A un Agioi Trimithias atjauninātās ražošanas līnijas un šo uzņēmumu jaudu. A&A uzskata, ka piedāvātie kompensācijas pasākumi nav pieņemami. Vienīgais ticamais kompensācijas pasākums, kas būtu pieņemams, būtu KCK pārtraukt piedāvāt cūku kaušanas pakalpojumus. Vienlaikus KCK vadībā būtu jāieceļ vadības grupa ar pieredzi tirgvedībā un uzņēmumā jāatstāj tikai neliels darbinieku skaits, kas nodrošinātu liellopu un aitu/kazu kaušanas līniju darbību.

A&A

A&A

Agioi Trimithias

A&A

Cypra

A&A

Agioi Trimithias

A&A

| (77) | Viena persona, kas lūdza konfidencialitāti attiecībā uz savu iesniegumu, apgalvoja, ka KCK pienācīgi izpilda savas saistības saskaņā ar ES direktīvām attiecībā uz atkritumu apsaimniekošanu. KCK konkurenti savukārt ļaunprātīgi attiecas pret attiecīgo ES direktīvu īstenošanu un vietējo iestāžu veikto kontroli, tādējādi radot tiešu un netiešu negodīgu konkurenci ar KCK, kas savukārt ir viens no uzņēmuma pašreizējā finanšu stāvokļa iemesliem, jo KCK pretēji saviem konkurentiem maksā nodevas par savu atkritumu apsaimniekošanu, bet konkurenti to nedara. |
| --- | --- |

(77)

Viena persona, kas lūdza konfidencialitāti attiecībā uz savu iesniegumu, apgalvoja, ka KCK pienācīgi izpilda savas saistības saskaņā ar ES direktīvām attiecībā uz atkritumu apsaimniekošanu. KCK konkurenti savukārt ļaunprātīgi attiecas pret attiecīgo ES direktīvu īstenošanu un vietējo iestāžu veikto kontroli, tādējādi radot tiešu un netiešu negodīgu konkurenci ar KCK, kas savukārt ir viens no uzņēmuma pašreizējā finanšu stāvokļa iemesliem, jo KCK pretēji saviem konkurentiem maksā nodevas par savu atkritumu apsaimniekošanu, bet konkurenti to nedara.

| (78) | Viena persona, Kipras Cūku audzētāju asociācija, pauda bažas par “dominējoša uzņēmuma agresivitāti cūku kaušanas segmentā”, t. i., par Cypra. Tiek apgalvots, ka Cypra varētu ieņemt monopolstāvokli vismaz cūku kaušanas segmentā, ja KCK pārstās darboties. Turklāt tiek apgalvots, ka ienākšana liellopu kaušanas segmentā nav iespējama. Asociācija arī atzīmē, ka cūku audzētāji nesen ir izveidojuši uzņēmumu, kas šobrīd kontrolē 60 % valsts ražošanas. Šobrīd kautuvi izvēlas klients (gaļas mazumtirgotājs vai vairumtirgotājs). Asociācija tomēr atzīmē, ka nākotnē šāds uzņēmums varētu nosvērt savu izvēli par labu kādai kautuvei atkarībā no kautuves dzīvotspējas, piemēram, prasot, lai tam tiktu sniegti dzīvnieku kaušanas piedāvājumi. Tāpēc, ņemot vērā tirgus struktūru Kiprā, neviena uzņēmuma dzīvotspēju nevar uzskatīt par garantētu. |
| --- | --- |

(78)

Viena persona, Kipras Cūku audzētāju asociācija, pauda bažas par “dominējoša uzņēmuma agresivitāti cūku kaušanas segmentā”, t. i., par Cypra. Tiek apgalvots, ka Cypra varētu ieņemt monopolstāvokli vismaz cūku kaušanas segmentā, ja KCK pārstās darboties. Turklāt tiek apgalvots, ka ienākšana liellopu kaušanas segmentā nav iespējama. Asociācija arī atzīmē, ka cūku audzētāji nesen ir izveidojuši uzņēmumu, kas šobrīd kontrolē 60 % valsts ražošanas. Šobrīd kautuvi izvēlas klients (gaļas mazumtirgotājs vai vairumtirgotājs). Asociācija tomēr atzīmē, ka nākotnē šāds uzņēmums varētu nosvērt savu izvēli par labu kādai kautuvei atkarībā no kautuves dzīvotspējas, piemēram, prasot, lai tam tiktu sniegti dzīvnieku kaušanas piedāvājumi. Tāpēc, ņemot vērā tirgus struktūru Kiprā, neviena uzņēmuma dzīvotspēju nevar uzskatīt par garantētu.

dominējoša uzņēmuma agresivitāti cūku kaušanas segmentā

Cypra

Cypra

IV.3.   KIPRAS PIEZĪMES ATTIECĪBĀ UZ TREŠO PERSONU IESNIEGUMIEM

| (79) | Kipras iestādes ar 2011. gada 8. novembra vēstuli sniedza savas piezīmes attiecībā uz trešo personu iesniegumiem. |
| --- | --- |

(79)

Kipras iestādes ar 2011. gada 8. novembra vēstuli sniedza savas piezīmes attiecībā uz trešo personu iesniegumiem.

| (80) | Attiecībā uz A&A sniegtajām piezīmēm Kipras iestādes apgalvoja, ka pārstrukturēšanas plāns tika izstrādāts, pamatojoties uz tirgus situāciju tā izstrādes laikā. Plānā patiešām tika ņemta vērā Agioi Trimithias un Cypra kautuvju darbība. Attiecībā uz to, ka A&A atver jaunu ražotni, KCK uzskata, ka tas būtiski neietekmēs tirgus apstākļus. Tiek atzīmēts, ka A&A piezīmes gatavoja, pamatojoties uz to, ka uzņēmumam būtu izdevīgi, ja KCK potenciāli izietu no tirgus. Taču, ja tā notiek, KCK izzustu, un tā aktīvi nebūtu pietiekami, lai segtu savus parādus. Šādā gadījumā valsts pārņems KCK saistības, un cits privāts operators varētu atkal atvērt kautuvi. No otras puses, pārstrukturēšanas plāns dod iespēju KCK pašam segt savas saistības, un vienlaikus tā ir iespēja ienākt privātiem ieguldītājiem. Attiecībā uz kompensācijas pasākumiem Kipras iestādes apgalvo, ka A&A nepamato savus priekšlikumus, kuri turklāt ir patvaļīgi, ekonomiski nesaprātīgi un jebkurā gadījumā nav vērsti uz uzņēmuma dzīvotspēju. Kipras iestādes turklāt apgalvo, ka A&A iesniegums rada priekšstatu, ka pārstrukturēšanas plāns nav bijis rūpīgi izstrādāts. Tomēr A&A, šķiet, ignorē attiecīgo tiesību aktu un paša pārstrukturēšanas plāna pamatelementus. |
| --- | --- |

(80)

Attiecībā uz A&A sniegtajām piezīmēm Kipras iestādes apgalvoja, ka pārstrukturēšanas plāns tika izstrādāts, pamatojoties uz tirgus situāciju tā izstrādes laikā. Plānā patiešām tika ņemta vērā Agioi Trimithias un Cypra kautuvju darbība. Attiecībā uz to, ka A&A atver jaunu ražotni, KCK uzskata, ka tas būtiski neietekmēs tirgus apstākļus. Tiek atzīmēts, ka A&A piezīmes gatavoja, pamatojoties uz to, ka uzņēmumam būtu izdevīgi, ja KCK potenciāli izietu no tirgus. Taču, ja tā notiek, KCK izzustu, un tā aktīvi nebūtu pietiekami, lai segtu savus parādus. Šādā gadījumā valsts pārņems KCK saistības, un cits privāts operators varētu atkal atvērt kautuvi. No otras puses, pārstrukturēšanas plāns dod iespēju KCK pašam segt savas saistības, un vienlaikus tā ir iespēja ienākt privātiem ieguldītājiem. Attiecībā uz kompensācijas pasākumiem Kipras iestādes apgalvo, ka A&A nepamato savus priekšlikumus, kuri turklāt ir patvaļīgi, ekonomiski nesaprātīgi un jebkurā gadījumā nav vērsti uz uzņēmuma dzīvotspēju. Kipras iestādes turklāt apgalvo, ka A&A iesniegums rada priekšstatu, ka pārstrukturēšanas plāns nav bijis rūpīgi izstrādāts. Tomēr A&A, šķiet, ignorē attiecīgo tiesību aktu un paša pārstrukturēšanas plāna pamatelementus.

A&A

Agioi Trimithias

Cypra

A&A

A&A

A&A

A&A

A&A

| (81) | Attiecībā uz Cypra sniegtajām piezīmēm Kipras iestādes apgalvo, ka saistībā ar monopolstāvokļa riskiem šobrīd vēl nav skaidrs, vai jaunās kautuves tiks atvērtas. Jebkurā gadījumā iestādes atbalstītu pasākumus, kas ļaus KCK turpināt darbību un kas atturēs monopolu vai oligopolu rašanos. KCK pārstrukturēšana kalpo šim nolūkam, jo īpaši, ja KCK turpinās darbību cūku kaušanas segmentā. Uzņēmuma Cypra bažas par savu dzīvotspēju, šķiet, vairāk attiecas uz A&A kautuves atkārtotu atvēršanos un KCK turpmāku darbību. Attiecībā uz privāto ieguldītāju identitāti Kipras iestādes atzīmē, ka viens no iespējamajiem ieguldītājiem tik tiešām varētu būt Kipras Cūku audzētāju asociācijas biedri. Tomēr tas nenozīmētu, ka viens no nosacījumiem šādai dalībai būtu tas, ka KCK nokauto cūku skaitam būtu jāpieaug vai ka cūku audzētājiem būtu jābūt KCK klientiem. |
| --- | --- |

(81)

Attiecībā uz Cypra sniegtajām piezīmēm Kipras iestādes apgalvo, ka saistībā ar monopolstāvokļa riskiem šobrīd vēl nav skaidrs, vai jaunās kautuves tiks atvērtas. Jebkurā gadījumā iestādes atbalstītu pasākumus, kas ļaus KCK turpināt darbību un kas atturēs monopolu vai oligopolu rašanos. KCK pārstrukturēšana kalpo šim nolūkam, jo īpaši, ja KCK turpinās darbību cūku kaušanas segmentā. Uzņēmuma Cypra bažas par savu dzīvotspēju, šķiet, vairāk attiecas uz A&A kautuves atkārtotu atvēršanos un KCK turpmāku darbību. Attiecībā uz privāto ieguldītāju identitāti Kipras iestādes atzīmē, ka viens no iespējamajiem ieguldītājiem tik tiešām varētu būt Kipras Cūku audzētāju asociācijas biedri. Tomēr tas nenozīmētu, ka viens no nosacījumiem šādai dalībai būtu tas, ka KCK nokauto cūku skaitam būtu jāpieaug vai ka cūku audzētājiem būtu jābūt KCK klientiem.

Cypra

Cypra

A&A

| (82) | Kipras iestādes noraida pārmetumus par pašreizējo un iepriekšējo valdības locekļu un KCK vadības tuvām attiecībām un apgalvo, ka šādas pretenzijas ir nepamatotas. Attiecībā uz veterinārajām nodevām tiek apgalvots, ka tās tiek pakāpeniski atmaksātas. Piemēram, Kipras iestādes atzīmē, ka 2008.–2011. gadā KCK samaksāja nodevas 479 000 EUR apmērā. Attiecībā uz KCK nekustamā īpašuma pārdošanu Kipras iestādes norāda, ka zemes vērtēšanu veica neatkarīgs vērtētājs (Zemes reģistra un ģeodēzijas departaments) un ka Cypra pretenzijas ir tikpat nepamatotas. Kipras iestādes iesniedza valsts Zemes reģistra un ģeodēzijas departamenta vēstuli, kurā pamatota cenu atšķirība attiecībā uz nomu, ko maksā Sigan Management Limited, un KCK zemes novērtējumu. Visbeidzot, Kipras iestādes apgalvo, ka Cypra priekšlikumi nav pieņemami. Pat gadījumā, ja KCK pārstrukturēšana netiek pabeigta, valstij vai KCK likvidatoram būs pienākums un tiesības pārdot vai iznomāt KCK aktīvus privātiem ieguldītājiem vai uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(82)

Kipras iestādes noraida pārmetumus par pašreizējo un iepriekšējo valdības locekļu un KCK vadības tuvām attiecībām un apgalvo, ka šādas pretenzijas ir nepamatotas. Attiecībā uz veterinārajām nodevām tiek apgalvots, ka tās tiek pakāpeniski atmaksātas. Piemēram, Kipras iestādes atzīmē, ka 2008.–2011. gadā KCK samaksāja nodevas 479 000 EUR apmērā. Attiecībā uz KCK nekustamā īpašuma pārdošanu Kipras iestādes norāda, ka zemes vērtēšanu veica neatkarīgs vērtētājs (Zemes reģistra un ģeodēzijas departaments) un ka Cypra pretenzijas ir tikpat nepamatotas. Kipras iestādes iesniedza valsts Zemes reģistra un ģeodēzijas departamenta vēstuli, kurā pamatota cenu atšķirība attiecībā uz nomu, ko maksā Sigan Management Limited, un KCK zemes novērtējumu. Visbeidzot, Kipras iestādes apgalvo, ka Cypra priekšlikumi nav pieņemami. Pat gadījumā, ja KCK pārstrukturēšana netiek pabeigta, valstij vai KCK likvidatoram būs pienākums un tiesības pārdot vai iznomāt KCK aktīvus privātiem ieguldītājiem vai uzņēmumiem.

Cypra

Sigan Management Limited

Cypra

IV.4.   PAPILDU INFORMĀCIJA, KO IESNIEGUŠAS KIPRAS IESTĀDES

| (83) | Pēc Komisijas pieprasījuma Kipras iestādes 2012. gada 30. marta un 2012. gada 26. novembra vēstulē sniedza turpmākus skaidrojumus un atjauninātu informāciju. To iesniegumi tika papildināti ar papildmateriāliem 2013. gada 14. maijā. |
| --- | --- |

(83)

Pēc Komisijas pieprasījuma Kipras iestādes 2012. gada 30. marta un 2012. gada 26. novembra vēstulē sniedza turpmākus skaidrojumus un atjauninātu informāciju. To iesniegumi tika papildināti ar papildmateriāliem 2013. gada 14. maijā.

| (84) | Attiecībā uz KCK nenomaksātajām saistībām Kipra 2012. gada 30. marta vēstulē sniedza to sadalījumu un 2012. gada 26. novembra vēstulē sīkāk norādīja šo saistību būtību un faktiskos maksāšanas termiņus. Kipras iestādes arī vērsa Komisijas uzmanību uz to, ka 2003. gada Likums Nr. 26(I), kas reglamentē centrālo kautuvju, tādu kā KCK, struktūru, organizāciju un darbību un saskaņā ar kuru šādu organizāciju kustamam un nekustamam īpašumam nevar piemērot parasto izpildes vai apķīlāšanas procedūru, ne arī kādu citu procedūru pēc prasības ierosināšanas pret tām, tikai aizstāja 1981. gada Likumu Nr. 69 par kautuvēm, kura 22. pantā bija ietverts tieši tāds pats noteikums. Kipras iestādes tāpēc mudina Komisiju pārbaudīt, kādā apmērā šis 2003. gada likuma noteikums ietver esošu atbalstu saskaņā ar attiecīgo Pievienošanās līgumu, un norāda uz līdzīgu gadījumu, ko pārbaudījusi Komisija (E 12/2005 – Polija – Neierobežota valsts garantija Poczta Polska labā), kurā Komisija uzskatīja, ka, lai arī spēkā esošais tiesiskais regulējums, kas liedz attiecīgajam uzņēmumam piemērot bankrota procedūru, ir ietverts 2003. gada likumā, tas bija esoša atbalsta gadījums, jo attiecīgā noteikuma būtība izrietēja no likuma, kas tika pieņemts tālajā 1934. gadā. |
| --- | --- |

(84)

Attiecībā uz KCK nenomaksātajām saistībām Kipra 2012. gada 30. marta vēstulē sniedza to sadalījumu un 2012. gada 26. novembra vēstulē sīkāk norādīja šo saistību būtību un faktiskos maksāšanas termiņus. Kipras iestādes arī vērsa Komisijas uzmanību uz to, ka 2003. gada Likums Nr. 26(I), kas reglamentē centrālo kautuvju, tādu kā KCK, struktūru, organizāciju un darbību un saskaņā ar kuru šādu organizāciju kustamam un nekustamam īpašumam nevar piemērot parasto izpildes vai apķīlāšanas procedūru, ne arī kādu citu procedūru pēc prasības ierosināšanas pret tām, tikai aizstāja 1981. gada Likumu Nr. 69 par kautuvēm, kura 22. pantā bija ietverts tieši tāds pats noteikums. Kipras iestādes tāpēc mudina Komisiju pārbaudīt, kādā apmērā šis 2003. gada likuma noteikums ietver esošu atbalstu saskaņā ar attiecīgo Pievienošanās līgumu, un norāda uz līdzīgu gadījumu, ko pārbaudījusi Komisija (E 12/2005 – Polija – Neierobežota valsts garantija Poczta Polska labā), kurā Komisija uzskatīja, ka, lai arī spēkā esošais tiesiskais regulējums, kas liedz attiecīgajam uzņēmumam piemērot bankrota procedūru, ir ietverts 2003. gada likumā, tas bija esoša atbalsta gadījums, jo attiecīgā noteikuma būtība izrietēja no likuma, kas tika pieņemts tālajā 1934. gadā.

Poczta Polska

| (85) | Kipras iestādes turklāt savā 2013. gada 14. maija iesniegumā apstiprināja, ka summas, par kurām jānorēķinās saistībā ar pārstrukturēšanu, ir nominālās summas, kam pieskaitīti procentu parādi. Tās arī apstiprināja, ka nenomaksātos parādus attiecībā pret Veterināro dienestu KCK pakāpeniski atmaksās pēc pārstrukturēšanas. |
| --- | --- |

(85)

Kipras iestādes turklāt savā 2013. gada 14. maija iesniegumā apstiprināja, ka summas, par kurām jānorēķinās saistībā ar pārstrukturēšanu, ir nominālās summas, kam pieskaitīti procentu parādi. Tās arī apstiprināja, ka nenomaksātos parādus attiecībā pret Veterināro dienestu KCK pakāpeniski atmaksās pēc pārstrukturēšanas.

| (86) | Attiecībā uz darbinieku pārcelšanu uz pašvaldības iestādēm Kipras iestādes savā 2012. gada 30. marta vēstulē norādīja, ka vēstules sagatavošanas datumā astoņi darbinieki jau bija pārcelti pēc to pašvaldības iestāžu pieprasījuma, kurām bija nepieciešams papildu personāls un kurās, ņemot vērā dominējošo ekonomisko klimatu, Iekšlietu ministrija un Finanšu ministrija nespēja apstiprināt jaunu/papildu amata vietu izveidošanu. Pārstrukturēšanas plānā ir paredzēts pārcelt kopumā 15 darbiniekus un iekļauta pensijas tiesību nodrošināšana šiem 15 darbiniekiem. Paredzēts, ka pašvaldības iestādes maksās šiem darbiniekiem summu, kas atbilst pirmajai algas likmes pakāpei, kāda tā būtu, pieņemot darbā jaunu darbinieku uz to pašu amata vietu, un ka valsts segs starpību līdz darbinieka faktiskajai algai. Kipras iestādes lēš, ka kopējā summa, kas nepieciešama 15 darbinieku algas starpības segšanai, ir 3 342 450 EUR no darbinieka pārcelšanas dienas līdz viņa aiziešanai pensijā. Šajā pašā saistībā Kipras iestādes uzsvēra, ka saskaņā ar Darba attiecību pārtraukšanas likumu (N.24/1976) privāto kautuvju minimālās izmaksas 15 darbinieku atlaišanas gadījumā atbilst obligātajam uzteikuma termiņam, kas ir astoņas nedēļas. Saskaņā ar Kipras iestāžu sniegto informāciju privātām kautuvēm nav pienākums izmaksāt papildus jebkādu kompensāciju par darbinieku atlaišanu, ja vien nav noslēgti konkrēti koplīgumi ar arodbiedrībām. Šīs iestādes arī norādīja, ka, šķiet, KCK galvenajam konkurentam nav nekādu koplīgumu ar arodbiedrību. |
| --- | --- |

(86)

Attiecībā uz darbinieku pārcelšanu uz pašvaldības iestādēm Kipras iestādes savā 2012. gada 30. marta vēstulē norādīja, ka vēstules sagatavošanas datumā astoņi darbinieki jau bija pārcelti pēc to pašvaldības iestāžu pieprasījuma, kurām bija nepieciešams papildu personāls un kurās, ņemot vērā dominējošo ekonomisko klimatu, Iekšlietu ministrija un Finanšu ministrija nespēja apstiprināt jaunu/papildu amata vietu izveidošanu. Pārstrukturēšanas plānā ir paredzēts pārcelt kopumā 15 darbiniekus un iekļauta pensijas tiesību nodrošināšana šiem 15 darbiniekiem. Paredzēts, ka pašvaldības iestādes maksās šiem darbiniekiem summu, kas atbilst pirmajai algas likmes pakāpei, kāda tā būtu, pieņemot darbā jaunu darbinieku uz to pašu amata vietu, un ka valsts segs starpību līdz darbinieka faktiskajai algai. Kipras iestādes lēš, ka kopējā summa, kas nepieciešama 15 darbinieku algas starpības segšanai, ir 3 342 450 EUR no darbinieka pārcelšanas dienas līdz viņa aiziešanai pensijā. Šajā pašā saistībā Kipras iestādes uzsvēra, ka saskaņā ar Darba attiecību pārtraukšanas likumu (N.24/1976) privāto kautuvju minimālās izmaksas 15 darbinieku atlaišanas gadījumā atbilst obligātajam uzteikuma termiņam, kas ir astoņas nedēļas. Saskaņā ar Kipras iestāžu sniegto informāciju privātām kautuvēm nav pienākums izmaksāt papildus jebkādu kompensāciju par darbinieku atlaišanu, ja vien nav noslēgti konkrēti koplīgumi ar arodbiedrībām. Šīs iestādes arī norādīja, ka, šķiet, KCK galvenajam konkurentam nav nekādu koplīgumu ar arodbiedrību.

| (87) | Kipras iestādes iesniedza arī atjauninātu uzņēmējdarbības plānu, kurā ņemti vērā jaunākie attīstības un tirgus dati. Tās iesniedza arī atjauninātu faktisko pārstrukturēšanas izmaksu sadalījumu un to finansējuma datus un šajā saistībā iesniedza KCK nekustamā īpašuma 2013. gada 24. aprīļa vērtējumu, ko veicis Iekšlietu ministrijas Zemes reģistra un ģeodēzijas departaments, kurš novērtējis KCK piederošās zemes un ēku tirgus vērtību ap 8,16 miljoniem EUR. |
| --- | --- |

(87)

Kipras iestādes iesniedza arī atjauninātu uzņēmējdarbības plānu, kurā ņemti vērā jaunākie attīstības un tirgus dati. Tās iesniedza arī atjauninātu faktisko pārstrukturēšanas izmaksu sadalījumu un to finansējuma datus un šajā saistībā iesniedza KCK nekustamā īpašuma 2013. gada 24. aprīļa vērtējumu, ko veicis Iekšlietu ministrijas Zemes reģistra un ģeodēzijas departaments, kurš novērtējis KCK piederošās zemes un ēku tirgus vērtību ap 8,16 miljoniem EUR.

| (88) | Šīs iestādes savā 2013. gada 14. maija iesniegumā arī apstiprināja, ka jauna aizdevuma līguma noslēgšanas iespēja pašreizējās ekonomiskās vides apstākļos ir jāvērtē kā apšaubāma. |
| --- | --- |

(88)

Šīs iestādes savā 2013. gada 14. maija iesniegumā arī apstiprināja, ka jauna aizdevuma līguma noslēgšanas iespēja pašreizējās ekonomiskās vides apstākļos ir jāvērtē kā apšaubāma.

V.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

V.1.   VALSTS ATBALSTA NOTEIKUMU PIEMĒROJAMĪBA

| (89) | KCK aktīvi darbojas dzīvnieku, proti, aitu/kazu, cūku un liellopu, kaušanas jomā. 180. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 1234/2007 (8), kas bija spēkā laikā, kad tika paziņots par KCK pārstrukturēšanas atbalstu, ir noteikts, ka Līguma 87., 88. un 89. pantu (tagad LESD 107., 108. un 109. pantu) piemēro liellopu un teļa gaļas, cūkgaļas, aitu gaļas un kazu gaļas ražošanai un tirdzniecībai. Tāpēc attiecīgie pasākumi ir jāpārbauda, ievērojot valsts atbalsta noteikumus. |
| --- | --- |

(89)

KCK aktīvi darbojas dzīvnieku, proti, aitu/kazu, cūku un liellopu, kaušanas jomā. 180. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 1234/2007 (8), kas bija spēkā laikā, kad tika paziņots par KCK pārstrukturēšanas atbalstu, ir noteikts, ka Līguma 87., 88. un 89. pantu (tagad LESD 107., 108. un 109. pantu) piemēro liellopu un teļa gaļas, cūkgaļas, aitu gaļas un kazu gaļas ražošanai un tirdzniecībai. Tāpēc attiecīgie pasākumi ir jāpārbauda, ievērojot valsts atbalsta noteikumus.

8

V.2.   ATBALSTA ESAMĪBA

| (90) | Ievērojot LESD 107. panta 1. punktu, ir aizliegts atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(90)

Ievērojot LESD 107. panta 1. punktu, ir aizliegts atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (91) | Pārstrukturēšanas atbalstu ir piešķīrusi Kipras valsts, un tas sniedz selektīvas priekšrocības atbalsta saņēmējam, jo atbalsts ir piešķirts tikai KCK. Saskaņā ar Tiesas judikatūru jau tas vien, ka uzņēmuma konkurētspēja ir stiprināta salīdzinājumā ar citiem konkurējošiem uzņēmumiem, sniedzot tam saimniecisku labumu, kurš citādi nebūtu saņemts, veicot parastu uzņēmējdarbību, norāda uz iespējamo konkurences kropļojumu (9). KCK aktīvi darbojas tirgū, kurā notiek dalībvalstu savstarpējā tirdzniecība, un tāpēc atbalsts rada vai draud radīt konkurences kropļojumu un ietekmē dalībvalstu savstarpējo tirdzniecību, jo KCK tiek sniegtas priekšrocības salīdzinājumā ar tā konkurentiem, un kaušanas nolūkos ir atļauta dzīvnieku pārrobežu transportēšana. Turklāt Kipras kautuvēs drīkst investēt ārvalstu ieguldītāji. Tādējādi attiecīgais pasākums ir atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(91)

Pārstrukturēšanas atbalstu ir piešķīrusi Kipras valsts, un tas sniedz selektīvas priekšrocības atbalsta saņēmējam, jo atbalsts ir piešķirts tikai KCK. Saskaņā ar Tiesas judikatūru jau tas vien, ka uzņēmuma konkurētspēja ir stiprināta salīdzinājumā ar citiem konkurējošiem uzņēmumiem, sniedzot tam saimniecisku labumu, kurš citādi nebūtu saņemts, veicot parastu uzņēmējdarbību, norāda uz iespējamo konkurences kropļojumu (9). KCK aktīvi darbojas tirgū, kurā notiek dalībvalstu savstarpējā tirdzniecība, un tāpēc atbalsts rada vai draud radīt konkurences kropļojumu un ietekmē dalībvalstu savstarpējo tirdzniecību, jo KCK tiek sniegtas priekšrocības salīdzinājumā ar tā konkurentiem, un kaušanas nolūkos ir atļauta dzīvnieku pārrobežu transportēšana. Turklāt Kipras kautuvēs drīkst investēt ārvalstu ieguldītāji. Tādējādi attiecīgais pasākums ir atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

9

| (92) | Šis lēmums papildus pārstrukturēšanas atbalstam aptver vēl vairākus citus iespējamos atbalstus, kas varētu tikt piešķirti vai tiks piešķirti KCK. Šie atbalsti ir i) pastāvīga valsts iecietība attiecībā pret maksājumu termiņu kavējumiem, ii) Pašvaldību savienības aizdevums 512 850 EUR apmērā, iii) iespējamais atbalsts saistībā ar valsts garantētajām obligācijām un iv) esošo darbinieku un viņu pensiju saistību pārņemšana, ko īstenojušas pašvaldības iestādes. |
| --- | --- |

(92)

Šis lēmums papildus pārstrukturēšanas atbalstam aptver vēl vairākus citus iespējamos atbalstus, kas varētu tikt piešķirti vai tiks piešķirti KCK. Šie atbalsti ir i) pastāvīga valsts iecietība attiecībā pret maksājumu termiņu kavējumiem, ii) Pašvaldību savienības aizdevums 512 850 EUR apmērā, iii) iespējamais atbalsts saistībā ar valsts garantētajām obligācijām un iv) esošo darbinieku un viņu pensiju saistību pārņemšana, ko īstenojušas pašvaldības iestādes.

V.2.1.   Valsts iecietība attiecībā pret maksājumu termiņu kavējumiem

Valsts iecietība attiecībā pret maksājumu termiņu kavējumiem

| (93) | Valsts pastāvīga iecietība attiecībā pret maksājumu termiņu kavējumiem parasti varētu atbilst valsts atbalsta definīcijai saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu, proti, labi iedibinātā judikatūra paredz, ka valsts labvēlīgu attieksmi pret uzņēmumu attiecībā uz parādu atgūšanu var uzskatīt par valsts atbalstu. Saskaņā ar ES judikatūru (10), ja valsts kā kreditors samazina parādsaistības vai neiekasē nenomaksāto parādu, tas var būt atbalsts tiktāl, cik privātais kreditors tādos pašos vai salīdzināmos apstākļos nebūtu rīkojies šādā veidā. Patiešām šajā lietā šķiet, ka atbalsts ir piešķirts, izmantojot valsts līdzekļus, jo valsts atsakās no ienākuma, ko tā varētu gūt no KCK parādu atmaksas. Kā norādīts iepriekš 23. apsvērumā, uz 2011. gada 31. decembri KCK bija uzkrājis kavēto parādu pret aizdevumu komisāru apmēram 11 miljonu EUR apmērā, kavētie maksājumi sociālā nodrošinājuma un nodokļu iestādēm bija aptuveni 8,7 miljoni EUR un izdevumi par veterinārajiem pakalpojumiem bija aptuveni 1,3 miljonu EUR apmērā. Turklāt varētu izrādīties, ka šis pasākums sniedz selektīvu priekšrocību KCK, jo tas ir piešķirts konkrēti šim uzņēmumam. Tie paši apsvērumi kā iepriekš 91. apsvērumā minētie attiecas uz konkurences kropļojuma nosacījumu un ietekmi uz tirdzniecību. Valsts iecietība attiecībā pret KCK maksājumu termiņu kavējumiem tāpēc ir atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(93)

Valsts pastāvīga iecietība attiecībā pret maksājumu termiņu kavējumiem parasti varētu atbilst valsts atbalsta definīcijai saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu, proti, labi iedibinātā judikatūra paredz, ka valsts labvēlīgu attieksmi pret uzņēmumu attiecībā uz parādu atgūšanu var uzskatīt par valsts atbalstu. Saskaņā ar ES judikatūru (10), ja valsts kā kreditors samazina parādsaistības vai neiekasē nenomaksāto parādu, tas var būt atbalsts tiktāl, cik privātais kreditors tādos pašos vai salīdzināmos apstākļos nebūtu rīkojies šādā veidā. Patiešām šajā lietā šķiet, ka atbalsts ir piešķirts, izmantojot valsts līdzekļus, jo valsts atsakās no ienākuma, ko tā varētu gūt no KCK parādu atmaksas. Kā norādīts iepriekš 23. apsvērumā, uz 2011. gada 31. decembri KCK bija uzkrājis kavēto parādu pret aizdevumu komisāru apmēram 11 miljonu EUR apmērā, kavētie maksājumi sociālā nodrošinājuma un nodokļu iestādēm bija aptuveni 8,7 miljoni EUR un izdevumi par veterinārajiem pakalpojumiem bija aptuveni 1,3 miljonu EUR apmērā. Turklāt varētu izrādīties, ka šis pasākums sniedz selektīvu priekšrocību KCK, jo tas ir piešķirts konkrēti šim uzņēmumam. Tie paši apsvērumi kā iepriekš 91. apsvērumā minētie attiecas uz konkurences kropļojuma nosacījumu un ietekmi uz tirdzniecību. Valsts iecietība attiecībā pret KCK maksājumu termiņu kavējumiem tāpēc ir atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

10

V.2.2.   Aizdevums 512 850 EUR

Aizdevums 512 850 EUR

| (94) | Attiecībā uz aizdevumu 512 850 EUR apmērā, ko sniedza Pašvaldību savienība, Kipras iestādes norādīja, ka šī summa tika piešķirta 2007. gada decembrī. Pēc negatīvā atzinuma, ko bija sniedzis Kipras valsts atbalsta komisārs, KCK šo summu kopā ar procentiem 2010. gada 15. janvārī atmaksāja atpakaļ Pašvaldību savienībai, nododot tai zemes īpašumtiesības 580 000 EUR vērtībā. Zemes novērtējumu veica Zemes reģistra un ģeodēzijas departaments, kas ir uzskatāms par valsts oficiālo vērtētāju. |
| --- | --- |

(94)

Attiecībā uz aizdevumu 512 850 EUR apmērā, ko sniedza Pašvaldību savienība, Kipras iestādes norādīja, ka šī summa tika piešķirta 2007. gada decembrī. Pēc negatīvā atzinuma, ko bija sniedzis Kipras valsts atbalsta komisārs, KCK šo summu kopā ar procentiem 2010. gada 15. janvārī atmaksāja atpakaļ Pašvaldību savienībai, nododot tai zemes īpašumtiesības 580 000 EUR vērtībā. Zemes novērtējumu veica Zemes reģistra un ģeodēzijas departaments, kas ir uzskatāms par valsts oficiālo vērtētāju.

| (95) | Kipras iestādes apgalvo, ka procenti 67 150 EUR apmērā atbilst gada procentu likmei 6,12 %, ieskaitot ikgadējo kapitalizāciju. Saskaņā ar Kipras iestāžu sniegto informāciju procentu likme nav zemāka par tirgus procentu likmēm attiecībā uz nekustamo nodrošinājumu attiecīgajā periodā. Komisija atzīmē, ka bāzes procentu likmes Kiprai atsauces periodā ir no 4,99 % (2007. gada decembrī) līdz 1,24 % (2010. gada janvārī). Saskaņā ar iepriekšējo Komisijas paziņojumu par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodi (11), pamatlikmei bija jāpieskaita 75 pamata punkti, lai noteiktu attiecīgo atsauces likmi. Saskaņā ar jauno Komisijas paziņojumu par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (12), kas piemērojams no 2008. gada 1. jūlija, vidēji jāpieskaita 220 pamata punktu rezerve (kas atbilst parastam nodrošinājumam un apmierinošam novērtējumam vai augstam nodrošinājumam un vājam finanšu novērtējumam). Likme 6,12 % gadā, ko KCK samaksājis Pašvaldību savienībai, vidēji bija augstāka nekā piemērojamā atsauces likme laikposmā no 2007. gada decembra līdz 2010. gada janvārim. Tāpēc Komisija varētu principā pieņemt, ka attiecībā uz Pašvaldību savienības izsniegto 512 850 EUR aizdevumu KCK viss attiecīgais iespējamais valsts atbalsts tika atmaksāts atpakaļ Pašvaldību savienībai. |
| --- | --- |

(95)

Kipras iestādes apgalvo, ka procenti 67 150 EUR apmērā atbilst gada procentu likmei 6,12 %, ieskaitot ikgadējo kapitalizāciju. Saskaņā ar Kipras iestāžu sniegto informāciju procentu likme nav zemāka par tirgus procentu likmēm attiecībā uz nekustamo nodrošinājumu attiecīgajā periodā. Komisija atzīmē, ka bāzes procentu likmes Kiprai atsauces periodā ir no 4,99 % (2007. gada decembrī) līdz 1,24 % (2010. gada janvārī). Saskaņā ar iepriekšējo Komisijas paziņojumu par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodi (11), pamatlikmei bija jāpieskaita 75 pamata punkti, lai noteiktu attiecīgo atsauces likmi. Saskaņā ar jauno Komisijas paziņojumu par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (12), kas piemērojams no 2008. gada 1. jūlija, vidēji jāpieskaita 220 pamata punktu rezerve (kas atbilst parastam nodrošinājumam un apmierinošam novērtējumam vai augstam nodrošinājumam un vājam finanšu novērtējumam). Likme 6,12 % gadā, ko KCK samaksājis Pašvaldību savienībai, vidēji bija augstāka nekā piemērojamā atsauces likme laikposmā no 2007. gada decembra līdz 2010. gada janvārim. Tāpēc Komisija varētu principā pieņemt, ka attiecībā uz Pašvaldību savienības izsniegto 512 850 EUR aizdevumu KCK viss attiecīgais iespējamais valsts atbalsts tika atmaksāts atpakaļ Pašvaldību savienībai.

11

12

| (96) | Tomēr minētās atsauces likmes neattiecas uz grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. Kā jau bija norādīts 21. apsvērumā, Komisija savā lēmumā, ar kuru apstiprināja glābšanas atbalstu KCK, atzina, ka KCK ir grūtībās nonācis uzņēmums. Tas bija vēl viens Kipras iestāžu arguments pirms šā lēmuma pieņemšanas, kas pamatots ar uzņēmuma 2006.–2009. gada pārskatiem. Turklāt tas, ka uzņēmums 2007. gada jūlijā neizpildīja saistības par savām obligācijām, kā rezultātā Kipras valstij kā galvotājai bija jāiesaistās (sk. 60. apsvērumu), arī stiprina šo konstatējumu. Šķiet, ka 2007. gadā KCK bija parastās grūtībās nonākuša uzņēmuma pazīmes, tādas kā zaudējumu pieaugums, apgrozījuma samazināšanās, jaudas pārpalikuma palielināšanās, naudas plūsmas samazināšanās un neto aktīvu vērtības kritums, kā aprakstīts tolaik piemērojamo Pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai 11. punktā. (13) Gan iepriekšējā Komisijas paziņojumā par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodi, gan jaunajā Komisijas paziņojumā par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu ir paredzēta riska rezerve vismaz 400 pamata punktu apmērā, kas piemērojama grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. Tā kā KCK jau 2007. gada decembrī atbilda nosacījumiem, lai klasificētos kā grūtībās nonācis uzņēmums, starpība, ko veido faktiski samaksātie procenti un procenti, kas būtu jāmaksā, ņemot vērā 400 pamata punktus lielo riska rezervi, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(96)

Tomēr minētās atsauces likmes neattiecas uz grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. Kā jau bija norādīts 21. apsvērumā, Komisija savā lēmumā, ar kuru apstiprināja glābšanas atbalstu KCK, atzina, ka KCK ir grūtībās nonācis uzņēmums. Tas bija vēl viens Kipras iestāžu arguments pirms šā lēmuma pieņemšanas, kas pamatots ar uzņēmuma 2006.–2009. gada pārskatiem. Turklāt tas, ka uzņēmums 2007. gada jūlijā neizpildīja saistības par savām obligācijām, kā rezultātā Kipras valstij kā galvotājai bija jāiesaistās (sk. 60. apsvērumu), arī stiprina šo konstatējumu. Šķiet, ka 2007. gadā KCK bija parastās grūtībās nonākuša uzņēmuma pazīmes, tādas kā zaudējumu pieaugums, apgrozījuma samazināšanās, jaudas pārpalikuma palielināšanās, naudas plūsmas samazināšanās un neto aktīvu vērtības kritums, kā aprakstīts tolaik piemērojamo Pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai 11. punktā. (13) Gan iepriekšējā Komisijas paziņojumā par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodi, gan jaunajā Komisijas paziņojumā par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu ir paredzēta riska rezerve vismaz 400 pamata punktu apmērā, kas piemērojama grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. Tā kā KCK jau 2007. gada decembrī atbilda nosacījumiem, lai klasificētos kā grūtībās nonācis uzņēmums, starpība, ko veido faktiski samaksātie procenti un procenti, kas būtu jāmaksā, ņemot vērā 400 pamata punktus lielo riska rezervi, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

13

V.2.3.   Valsts garantētās obligācijas

Valsts garantētās obligācijas

| (97) | KCK 1985. gadā emitēja valsts garantētās obligācijas, kas tika atkārtoti emitētas 1992. un 1999. gadā. Šim nolūkam Kipra pieņēma likumu. Tādējādi izriet, ka atbalsts tika piešķirts pirms Kipras iestāšanās Eiropas Savienībā. Tiešām, ievērojot Komisijas paziņojuma par EK līguma 87. un 88. panta (tagad LESD 107. un 108. panta) piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (14) 2.1. punktu, atbalsts garantijas veidā ir piešķirts brīdī, kad garantija tika izsniegta, nevis tad, kad tā tika izmantota, ne arī tad, kad tika veikti maksājumi saskaņā ar garantijas noteikumiem. Komisija tāpēc atzīst, ka valsts atbalsts netika piešķirts, kad 2007. gadā tika izmantota garantija. |
| --- | --- |

(97)

KCK 1985. gadā emitēja valsts garantētās obligācijas, kas tika atkārtoti emitētas 1992. un 1999. gadā. Šim nolūkam Kipra pieņēma likumu. Tādējādi izriet, ka atbalsts tika piešķirts pirms Kipras iestāšanās Eiropas Savienībā. Tiešām, ievērojot Komisijas paziņojuma par EK līguma 87. un 88. panta (tagad LESD 107. un 108. panta) piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (14) 2.1. punktu, atbalsts garantijas veidā ir piešķirts brīdī, kad garantija tika izsniegta, nevis tad, kad tā tika izmantota, ne arī tad, kad tika veikti maksājumi saskaņā ar garantijas noteikumiem. Komisija tāpēc atzīst, ka valsts atbalsts netika piešķirts, kad 2007. gadā tika izmantota garantija.

14

V.2.4.   Atbalsts saistībā ar personāla pārcelšanu

Atbalsts saistībā ar personāla pārcelšanu

| (98) | Visbeidzot, kā norādīts pārstrukturēšanas plānā, daļa personāla tiks pārcelta uz pašvaldības iestādēm. Kā skaidroja Kipras iestādes savā 2011. gada 20. aprīļa vēstulē, pensijas tiesības personām, kas tiks pārceltas uz pašvaldības iestādēm, tika iekļautas pārstrukturēšanas izmaksās, un to summa ir 1,4 miljoni EUR. Sociālās izmaksas, kas netika iekļautas pārstrukturēšanas plānā, attiecas uz darbinieku algas daļu, kas ir virs algas līmeņa, ko pašvaldības iestāde piemēro no jauna pieņemtam darbiniekam, līdz algai, ko darbinieks bija saņēmis KCK. Tiek lēsts, ka šī summa ir 3,4 miljoni EUR. |
| --- | --- |

(98)

Visbeidzot, kā norādīts pārstrukturēšanas plānā, daļa personāla tiks pārcelta uz pašvaldības iestādēm. Kā skaidroja Kipras iestādes savā 2011. gada 20. aprīļa vēstulē, pensijas tiesības personām, kas tiks pārceltas uz pašvaldības iestādēm, tika iekļautas pārstrukturēšanas izmaksās, un to summa ir 1,4 miljoni EUR. Sociālās izmaksas, kas netika iekļautas pārstrukturēšanas plānā, attiecas uz darbinieku algas daļu, kas ir virs algas līmeņa, ko pašvaldības iestāde piemēro no jauna pieņemtam darbiniekam, līdz algai, ko darbinieks bija saņēmis KCK. Tiek lēsts, ka šī summa ir 3,4 miljoni EUR.

| (99) | Visi pasākumi, kas atbrīvo uzņēmumu no maksājumiem, kas parasti tiek iekļauti tā budžetā, ir valsts atbalsts. Tas attiecas arī uz izmaksām saistībā ar darbinieka atalgošanu. Šajā saistībā Tiesa uzskatīja, ka tas, ka valsts pasākumi ir vērsti uz papildu izmaksu kompensāciju, nevar būt pamatojums, lai tie neatbilstu atbalsta definīcijai. (15) |
| --- | --- |

(99)

Visi pasākumi, kas atbrīvo uzņēmumu no maksājumiem, kas parasti tiek iekļauti tā budžetā, ir valsts atbalsts. Tas attiecas arī uz izmaksām saistībā ar darbinieka atalgošanu. Šajā saistībā Tiesa uzskatīja, ka tas, ka valsts pasākumi ir vērsti uz papildu izmaksu kompensāciju, nevar būt pamatojums, lai tie neatbilstu atbalsta definīcijai. (15)

15

| (100) | Komisija tāpēc uzskata, ka algas starpība 3,4 miljonu EUR apmērā darbiniekiem, kas tiek pārcelti uz pašvaldības iestādēm, ir valsts atbalsts KCK labā. |
| --- | --- |

(100)

Komisija tāpēc uzskata, ka algas starpība 3,4 miljonu EUR apmērā darbiniekiem, kas tiek pārcelti uz pašvaldības iestādēm, ir valsts atbalsts KCK labā.

V.3.   ATBALSTA SADERĪBA

| (101) | Valsts atbalsta aizliegums saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu neliedz dažas atbalsta kategorijas pasludināt par saderīgām ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz izņēmumiem, kas sniegti šā panta 2. un 3. punktā. |
| --- | --- |

(101)

Valsts atbalsta aizliegums saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu neliedz dažas atbalsta kategorijas pasludināt par saderīgām ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz izņēmumiem, kas sniegti šā panta 2. un 3. punktā.

| (102) | Piemērojot LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā norādītos izņēmumus, Komisija var uzskatīt, ka atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, ja tiek konstatēts, ka tas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. Tomēr ir jāatzīmē, ka būtībā valsts atbalstu grūtībās nonākušam uzņēmumam var pasludināt par saderīgu tikai saskaņā ar Pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (16), jo atbalsts grūtībās nonākušam uzņēmumam parasti nav piemērots līdzeklis, lai sasniegtu saderības leģitīmo mērķi, jo pati uzņēmuma dzīvotspēja joprojām paliek neskaidra. |
| --- | --- |

(102)

Piemērojot LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā norādītos izņēmumus, Komisija var uzskatīt, ka atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, ja tiek konstatēts, ka tas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. Tomēr ir jāatzīmē, ka būtībā valsts atbalstu grūtībās nonākušam uzņēmumam var pasludināt par saderīgu tikai saskaņā ar Pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (16), jo atbalsts grūtībās nonākušam uzņēmumam parasti nav piemērots līdzeklis, lai sasniegtu saderības leģitīmo mērķi, jo pati uzņēmuma dzīvotspēja joprojām paliek neskaidra.

16

V.3.1.   Valsts iecietība attiecībā pret maksājumu termiņu kavējumiem

Valsts iecietība attiecībā pret maksājumu termiņu kavējumiem

| (103) | Ievērojot Eiropas Savienības Pamatnostādņu par valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē un lauku apvidos 2014.–2020. gadam (17) 66. un 67. punktu, atbalsta pasākumam ir jābūt ar kādu stimulējošu elementu. Stimulējoša ietekme rodas, ja atbalsts maina uzņēmuma rīcību tā, lai tas iesaistītos nozares attīstību veicinošās papildu darbībās, kuras tas bez šāda atbalsta neveiktu vai veiktu ierobežotā vai atšķirīgā veidā. Vienpusēji valsts atbalsta pasākumi, kuru mērķis ir tikai uzlabot uzņēmumu finanšu stāvokli, nevis veicināt nozares attīstību, ir uzskatāmi par darbības atbalstu, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(103)

Ievērojot Eiropas Savienības Pamatnostādņu par valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē un lauku apvidos 2014.–2020. gadam (17) 66. un 67. punktu, atbalsta pasākumam ir jābūt ar kādu stimulējošu elementu. Stimulējoša ietekme rodas, ja atbalsts maina uzņēmuma rīcību tā, lai tas iesaistītos nozares attīstību veicinošās papildu darbībās, kuras tas bez šāda atbalsta neveiktu vai veiktu ierobežotā vai atšķirīgā veidā. Vienpusēji valsts atbalsta pasākumi, kuru mērķis ir tikai uzlabot uzņēmumu finanšu stāvokli, nevis veicināt nozares attīstību, ir uzskatāmi par darbības atbalstu, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

17

| (104) | Pastāvīga iecietība attiecībā pret KCK maksājumu termiņu kavējumiem nebija saistīta nedz ar ieguldījumiem, ne apmācību, ne darbavietu radīšanu, ne arī kādu citu ekvivalentu, kas tiek prasīts no atbalsta saņēmēja. Atbalsts bija vienkārši paredzēts saņēmēja finanšu stāvokļa stiprināšanai. Tāpēc Komisija uzskata, ka šis atbalsts ir darbības atbalsts, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(104)

Pastāvīga iecietība attiecībā pret KCK maksājumu termiņu kavējumiem nebija saistīta nedz ar ieguldījumiem, ne apmācību, ne darbavietu radīšanu, ne arī kādu citu ekvivalentu, kas tiek prasīts no atbalsta saņēmēja. Atbalsts bija vienkārši paredzēts saņēmēja finanšu stāvokļa stiprināšanai. Tāpēc Komisija uzskata, ka šis atbalsts ir darbības atbalsts, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

| (105) | Izskatāmais gadījums ir arī jāpārbauda, lai noskaidrotu, vai pasākumu nevar kvalificēt kā esošu atbalstu. |
| --- | --- |

(105)

Izskatāmais gadījums ir arī jāpārbauda, lai noskaidrotu, vai pasākumu nevar kvalificēt kā esošu atbalstu.

| (106) | Ievērojot Kipras Pievienošanās līguma IV pielikuma 4. panta 4. punktu, atbalsta shēmas un individuālo atbalstu, kas piešķirts darbībām, kuras saistītas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, pārstrādi vai tirdzniecību, un ko kādā jaunajā dalībvalstī sāk īstenot pirms pievienošanās dienas, un kas joprojām ir spēkā pēc minētās dienas, uzskata par esošu atbalstu EK līguma 88. panta 1. punkta (tagad LESD 108. panta 1. punkta) nozīmē, ja atbalsta pasākums ir paziņots Komisijai četru mēnešu laikā no pievienošanās dienas. Sarakstā, ko Kipra paziņojusi pēc pievienošanās 2004. gada 1. maijā un ko Komisija ir publicējusi (18), nav nekāda atbalsta, kas būtu piešķirts KCK. Tāpēc izskatāmo pasākumu nevar uzskatīt par esošu atbalstu Pievienošanās līguma IV pielikuma 4. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(106)

Ievērojot Kipras Pievienošanās līguma IV pielikuma 4. panta 4. punktu, atbalsta shēmas un individuālo atbalstu, kas piešķirts darbībām, kuras saistītas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, pārstrādi vai tirdzniecību, un ko kādā jaunajā dalībvalstī sāk īstenot pirms pievienošanās dienas, un kas joprojām ir spēkā pēc minētās dienas, uzskata par esošu atbalstu EK līguma 88. panta 1. punkta (tagad LESD 108. panta 1. punkta) nozīmē, ja atbalsta pasākums ir paziņots Komisijai četru mēnešu laikā no pievienošanās dienas. Sarakstā, ko Kipra paziņojusi pēc pievienošanās 2004. gada 1. maijā un ko Komisija ir publicējusi (18), nav nekāda atbalsta, kas būtu piešķirts KCK. Tāpēc izskatāmo pasākumu nevar uzskatīt par esošu atbalstu Pievienošanās līguma IV pielikuma 4. panta 4. punkta nozīmē.

18

| (107) | Pārstrukturēšanas plānā cita starpā tomēr ir paredzēta KCK pārveidošana par uzņēmumu, kas darbojas saskaņā ar privāttiesībām. Šīs pārveidošanas rezultātā tiks izbeigts KCK pašreizējais juridiskais statuss, un KCK turpmāk arī tiks pakļauts parastajai bankrota procedūrai. |
| --- | --- |

(107)

Pārstrukturēšanas plānā cita starpā tomēr ir paredzēta KCK pārveidošana par uzņēmumu, kas darbojas saskaņā ar privāttiesībām. Šīs pārveidošanas rezultātā tiks izbeigts KCK pašreizējais juridiskais statuss, un KCK turpmāk arī tiks pakļauts parastajai bankrota procedūrai.

| (108) | Pārstrukturēšanas plānā ir arī paredzēts pilnībā nomaksāt uzņēmuma parādus attiecībā pret Sociālā nodrošinājuma fondu un Iekšējo ienākumu nodaļu, kā arī nokārtot parādus, kam pienācis nomaksas termiņš, attiecībā pret aizdevumu komisāru (sk. 44. apsvērumu). Turklāt Kipras iestādes apstiprināja, ka nenokārtotās saistības pret Veterināro dienestu tiks pakāpeniski nokārtotas pēc pārstrukturēšanas. Tās apgalvo, ka to lēmums piešķirt KCK pārstrukturēšanas atbalstu ir apliecinājums valdības nodomam īstenot pasākumus attiecībā uz KCK parādu pret valsts pārvaldes iestādēm. |
| --- | --- |

(108)

Pārstrukturēšanas plānā ir arī paredzēts pilnībā nomaksāt uzņēmuma parādus attiecībā pret Sociālā nodrošinājuma fondu un Iekšējo ienākumu nodaļu, kā arī nokārtot parādus, kam pienācis nomaksas termiņš, attiecībā pret aizdevumu komisāru (sk. 44. apsvērumu). Turklāt Kipras iestādes apstiprināja, ka nenokārtotās saistības pret Veterināro dienestu tiks pakāpeniski nokārtotas pēc pārstrukturēšanas. Tās apgalvo, ka to lēmums piešķirt KCK pārstrukturēšanas atbalstu ir apliecinājums valdības nodomam īstenot pasākumus attiecībā uz KCK parādu pret valsts pārvaldes iestādēm.

| (109) | Tā kā grūtībās nonācis uzņēmums, kāds ir KCK, var būtībā saņemt tikai saderīgu valsts atbalstu, pamatojoties uz apstiprinātu glābšanas un pārstrukturēšanas plānu, nenokārtotās saistības tāpēc tiks kārtotas tieši saskaņā ar pārstrukturēšanas atbalsta saderības novērtējumu. |
| --- | --- |

(109)

Tā kā grūtībās nonācis uzņēmums, kāds ir KCK, var būtībā saņemt tikai saderīgu valsts atbalstu, pamatojoties uz apstiprinātu glābšanas un pārstrukturēšanas plānu, nenokārtotās saistības tāpēc tiks kārtotas tieši saskaņā ar pārstrukturēšanas atbalsta saderības novērtējumu.

V.3.2.   Aizdevums 512 850 EUR

Aizdevums 512 850 EUR

| (110) | Kā jau bija redzams iepriekš 96. apsvērumā, nevar izslēgt, ka ir bijis papildu atbalsta elements saistībā ar 512 850 EUR aizdevumu, ko bija izsniegusi Pašvaldību savienība un ko KCK vēl nav atmaksājis. Šādu papildu atbalstu nevarētu saistīt ne ar ieguldījumu, ne apmācību, ne darbavietu radīšanu, ne arī kādu citu ekvivalentu, kas tiek prasīts no atbalsta saņēmēja. Atbalsts varētu būt vienkārši paredzēts saņēmēja finanšu stāvokļa stiprināšanai. Šāds atbalsts tāpēc ir darbības atbalsts, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Šāds papildu atbalsta elements būtu joprojām jāatmaksā Pašvaldību savienībai, un būtu jāpalielina KCK nenokārtotās saistības, kuru nokārtošana būs jāveic saskaņā ar pārstrukturēšanas plānā paredzēto parāda atmaksu (sk. iepriekš 109. apsvērumu). |
| --- | --- |

(110)

Kā jau bija redzams iepriekš 96. apsvērumā, nevar izslēgt, ka ir bijis papildu atbalsta elements saistībā ar 512 850 EUR aizdevumu, ko bija izsniegusi Pašvaldību savienība un ko KCK vēl nav atmaksājis. Šādu papildu atbalstu nevarētu saistīt ne ar ieguldījumu, ne apmācību, ne darbavietu radīšanu, ne arī kādu citu ekvivalentu, kas tiek prasīts no atbalsta saņēmēja. Atbalsts varētu būt vienkārši paredzēts saņēmēja finanšu stāvokļa stiprināšanai. Šāds atbalsts tāpēc ir darbības atbalsts, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Šāds papildu atbalsta elements būtu joprojām jāatmaksā Pašvaldību savienībai, un būtu jāpalielina KCK nenokārtotās saistības, kuru nokārtošana būs jāveic saskaņā ar pārstrukturēšanas plānā paredzēto parāda atmaksu (sk. iepriekš 109. apsvērumu).

V.3.3.   Atbalsts personālam

Atbalsts personālam

| (111) | Komisija ir pastāvīgi uzskatījusi, ka kompensāciju, kas attiecas uz tā saucamajām balasta izmaksām (t. i., izmaksām, kas rodas no saistībām, kuras uzņemtas pirms tirgus atvēršanas un kuras vairs nevar ilgāk izpildīt ar tādiem pašiem nosacījumiem konkurences tirgus apstākļos), noteiktos apstākļos var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(111)

Komisija ir pastāvīgi uzskatījusi, ka kompensāciju, kas attiecas uz tā saucamajām balasta izmaksām (t. i., izmaksām, kas rodas no saistībām, kuras uzņemtas pirms tirgus atvēršanas un kuras vairs nevar ilgāk izpildīt ar tādiem pašiem nosacījumiem konkurences tirgus apstākļos), noteiktos apstākļos var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.

| (112) | Šajā saistībā tiek atzīts, ka pakāpeniskai pārejai no ievērojami ierobežotas konkurences stāvokļa uz tādu, kurā ir patiesa konkurence Savienības līmenī, ir jānotiek ar pieņemamiem ekonomiskiem nosacījumiem. Tāpēc vairākos lēmumos tiek atzīts par pareizu, ka dalībvalstis piešķir valsts atbalstu, lai daļēji atbrīvotu vēsturisko operatoru no viņa “mantotajām” saistībām. Komisija savā lēmumu pieņemšanas praksē ir uzskatījusi, ka atvieglojums ir jāierobežo līdz nepieciešamajam līmenim, lai izlīdzinātu sociālo saistību likmi, kas uz vēsturisko operatoru gulstas kā izmaksas, ar sociālo saistību likmi, ko uzņemas tā konkurenti. (19) |
| --- | --- |

(112)

Šajā saistībā tiek atzīts, ka pakāpeniskai pārejai no ievērojami ierobežotas konkurences stāvokļa uz tādu, kurā ir patiesa konkurence Savienības līmenī, ir jānotiek ar pieņemamiem ekonomiskiem nosacījumiem. Tāpēc vairākos lēmumos tiek atzīts par pareizu, ka dalībvalstis piešķir valsts atbalstu, lai daļēji atbrīvotu vēsturisko operatoru no viņa “mantotajām” saistībām. Komisija savā lēmumu pieņemšanas praksē ir uzskatījusi, ka atvieglojums ir jāierobežo līdz nepieciešamajam līmenim, lai izlīdzinātu sociālo saistību likmi, kas uz vēsturisko operatoru gulstas kā izmaksas, ar sociālo saistību likmi, ko uzņemas tā konkurenti. (19)

19

| (113) | Šajā konkrētajā lietā tiek uzskatīts, ka KCK, ņemot vērā, ka tas darbojas kā sabiedrisko pakalpojumu organizācija, atrodas strukturāli nelabvēlīgākā stāvoklī salīdzinājumā ar tā konkurentiem, jo tam ir jāuzņemas augstākas darbaspēka izmaksas, kas izriet no Kipras kautuvju tirgus pirmsliberalizācijas perioda, kāds Kiprā bija pirms tās pievienošanās ES 2004. gadā (sk. 35. un 36. apsvērumu). |
| --- | --- |

(113)

Šajā konkrētajā lietā tiek uzskatīts, ka KCK, ņemot vērā, ka tas darbojas kā sabiedrisko pakalpojumu organizācija, atrodas strukturāli nelabvēlīgākā stāvoklī salīdzinājumā ar tā konkurentiem, jo tam ir jāuzņemas augstākas darbaspēka izmaksas, kas izriet no Kipras kautuvju tirgus pirmsliberalizācijas perioda, kāds Kiprā bija pirms tās pievienošanās ES 2004. gadā (sk. 35. un 36. apsvērumu).

| (114) | Kipras iestādes savā 2012. gada 30. marta vēstulē apgalvo, ka saskaņā ar Darba attiecību pārtraukšanas likumu (N.24/1976) privāto kautuvju minimālās izmaksas darbinieku atlaišanas gadījumā atbilst obligātajam uzteikuma termiņam, kas ir astoņas nedēļas (sk. iepriekš 86. apsvērumu). Saskaņā ar Kipras iestāžu sniegto informāciju privātām kautuvēm nav pienākums izmaksāt papildus jebkādu kompensāciju par darbinieku atlaišanu, ja vien nav noslēgti konkrēti koplīgumi ar arodbiedrībām, kas saskaņā ar to pašu iestāžu norādīto nav konstatējams attiecībā uz KCK galveno konkurentu. |
| --- | --- |

(114)

Kipras iestādes savā 2012. gada 30. marta vēstulē apgalvo, ka saskaņā ar Darba attiecību pārtraukšanas likumu (N.24/1976) privāto kautuvju minimālās izmaksas darbinieku atlaišanas gadījumā atbilst obligātajam uzteikuma termiņam, kas ir astoņas nedēļas (sk. iepriekš 86. apsvērumu). Saskaņā ar Kipras iestāžu sniegto informāciju privātām kautuvēm nav pienākums izmaksāt papildus jebkādu kompensāciju par darbinieku atlaišanu, ja vien nav noslēgti konkrēti koplīgumi ar arodbiedrībām, kas saskaņā ar to pašu iestāžu norādīto nav konstatējams attiecībā uz KCK galveno konkurentu.

| (115) | Tāpēc Komisija uzskata, ka 3,4 miljonu EUR lielā algas starpība darbiniekiem, kas tiek pārcelti uz pašvaldības iestādēm, varētu tikt uzskatīta par saderīgu ar iekšējo tirgu, taču, ņemot vērā, ka KCK ir grūtībās nonācis uzņēmums, šī summa Kiprai būtu jāiekļauj attiecīgajās pārstrukturēšanas izmaksās. Tāpēc saderības novērtējums tiks skatīts tieši saskaņā ar pārstrukturēšanas atbalsta saderības novērtējumu. |
| --- | --- |

(115)

Tāpēc Komisija uzskata, ka 3,4 miljonu EUR lielā algas starpība darbiniekiem, kas tiek pārcelti uz pašvaldības iestādēm, varētu tikt uzskatīta par saderīgu ar iekšējo tirgu, taču, ņemot vērā, ka KCK ir grūtībās nonācis uzņēmums, šī summa Kiprai būtu jāiekļauj attiecīgajās pārstrukturēšanas izmaksās. Tāpēc saderības novērtējums tiks skatīts tieši saskaņā ar pārstrukturēšanas atbalsta saderības novērtējumu.

V.3.4.   Pārstrukturēšanas atbalsts

Pārstrukturēšanas atbalsts

| (116) | Lai novērtētu, vai izskatāmo atbalstu var uzskatīt par saderīgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, tas ir jāpārbauda, ņemot vērā nosacījumus, kas noteikti piemērojamajās Pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai. |
| --- | --- |

(116)

Lai novērtētu, vai izskatāmo atbalstu var uzskatīt par saderīgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, tas ir jāpārbauda, ņemot vērā nosacījumus, kas noteikti piemērojamajās Pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai.

| (117) | Komisija 2014. gada 9. jūlijā pieņēma jaunās Pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (20). Saskaņā ar šo jauno pamatnostādņu 136. punktu paziņojumus, ko Komisija reģistrē līdz 2014. gada 1. augustam, izskata saskaņā ar tiem kritērijiem, kas ir spēkā paziņošanas brīdī. |
| --- | --- |

(117)

Komisija 2014. gada 9. jūlijā pieņēma jaunās Pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (20). Saskaņā ar šo jauno pamatnostādņu 136. punktu paziņojumus, ko Komisija reģistrē līdz 2014. gada 1. augustam, izskata saskaņā ar tiem kritērijiem, kas ir spēkā paziņošanas brīdī.

20

| (118) | Reģistrējot paziņojumu par KCK pārstrukturēšanas atbalstu (2010. gada 3. novembrī), spēkā bija Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (“Pamatnostādnes”). Aplūkojamais atbalsts tāpēc ir jāizskata, ievērojot šajās pamatnostādnēs iekļautos noteikumus. |
| --- | --- |

(118)

Reģistrējot paziņojumu par KCK pārstrukturēšanas atbalstu (2010. gada 3. novembrī), spēkā bija Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (“Pamatnostādnes”). Aplūkojamais atbalsts tāpēc ir jāizskata, ievērojot šajās pamatnostādnēs iekļautos noteikumus.

V.3.4.1.   Saņēmēja attiecināmība

Saņēmēja attiecināmība

| (119) | Vispirms ir jāpārbauda, vai saņēmējs ir grūtībās nonācis uzņēmums Pamatnostādņu 10. un 11. punkta nozīmē. Kipras iestādes lietas N 60/10 ietvaros jau parādīja, ka KCK ir grūtībās nonācis uzņēmums, jo tam ir parastās grūtībās nonākuša uzņēmuma pazīmes (tādas kā zaudējumu pieaugums, apgrozījuma samazināšanās, jaudas pārpalikuma palielināšanās, naudas plūsmas samazināšanās, parāda pieaugums un neto aktīvu vērtības samazināšanās), un ka tas nevarētu atveseļoties ar pašu resursiem vai ar līdzekļiem, ko tas varētu iegūt no saviem īpašniekiem/akcionāriem vai no tirgus resursiem (sk. 21. apsvērumu). Kopš tā laika KCK ekonomikas attīstības negatīvās tendences ir turpinājušās (sk. 22. un 23. apsvērumu). KCK tāpēc var uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu Pamatnostādņu 11. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(119)

Vispirms ir jāpārbauda, vai saņēmējs ir grūtībās nonācis uzņēmums Pamatnostādņu 10. un 11. punkta nozīmē. Kipras iestādes lietas N 60/10 ietvaros jau parādīja, ka KCK ir grūtībās nonācis uzņēmums, jo tam ir parastās grūtībās nonākuša uzņēmuma pazīmes (tādas kā zaudējumu pieaugums, apgrozījuma samazināšanās, jaudas pārpalikuma palielināšanās, naudas plūsmas samazināšanās, parāda pieaugums un neto aktīvu vērtības samazināšanās), un ka tas nevarētu atveseļoties ar pašu resursiem vai ar līdzekļiem, ko tas varētu iegūt no saviem īpašniekiem/akcionāriem vai no tirgus resursiem (sk. 21. apsvērumu). Kopš tā laika KCK ekonomikas attīstības negatīvās tendences ir turpinājušās (sk. 22. un 23. apsvērumu). KCK tāpēc var uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu Pamatnostādņu 11. punkta nozīmē.

| (120) | Ir izpildīts arī Pamatnostādņu 12. punkta nosacījums, jo KCK, kas ir dibināts 1981. gadā, nav jaunizveidots uzņēmums. Visbeidzot, Kipras iestādes lietas N 60/10 ietvaros apstiprināja, ka KCK nav lielākas uzņēmumu grupas sastāvdaļa. |
| --- | --- |

(120)

Ir izpildīts arī Pamatnostādņu 12. punkta nosacījums, jo KCK, kas ir dibināts 1981. gadā, nav jaunizveidots uzņēmums. Visbeidzot, Kipras iestādes lietas N 60/10 ietvaros apstiprināja, ka KCK nav lielākas uzņēmumu grupas sastāvdaļa.

| (121) | Pamatnostādņu 5. nodaļā ir sniegti īpaši noteikumi, kas piemērojami pārstrukturēšanas atbalstam lauksaimniecības nozarē. Pasākumi tādu uzņēmumu atbalstam, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu pārstrādi un tirdzniecību, šajā nodaļā tomēr nav iekļauti. Tā kā KCK nodarbojas ar lauksaimniecības produkcijas pārstrādi un tirdzniecību, īpašie Pamatnostādņu noteikumi, kas piemērojami pārstrukturēšanas atbalstam lauksaimniecības nozarē, nav piemērojami. |
| --- | --- |

(121)

Pamatnostādņu 5. nodaļā ir sniegti īpaši noteikumi, kas piemērojami pārstrukturēšanas atbalstam lauksaimniecības nozarē. Pasākumi tādu uzņēmumu atbalstam, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu pārstrādi un tirdzniecību, šajā nodaļā tomēr nav iekļauti. Tā kā KCK nodarbojas ar lauksaimniecības produkcijas pārstrādi un tirdzniecību, īpašie Pamatnostādņu noteikumi, kas piemērojami pārstrukturēšanas atbalstam lauksaimniecības nozarē, nav piemērojami.

V.3.4.2.   Ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana

Ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana

| (122) | Saskaņā ar Pamatnostādņu 34. punktu pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanai jābūt ar nosacījumu, ka tiks īstenots Komisijas vīzēts pārstrukturēšanas plāns attiecībā uz visiem individuālā atbalsta gadījumiem. Saskaņā ar Pamatnostādņu 35. punktu pārstrukturēšanas plānam pieņemamā termiņā jāatjauno uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēja. |
| --- | --- |

(122)

Saskaņā ar Pamatnostādņu 34. punktu pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanai jābūt ar nosacījumu, ka tiks īstenots Komisijas vīzēts pārstrukturēšanas plāns attiecībā uz visiem individuālā atbalsta gadījumiem. Saskaņā ar Pamatnostādņu 35. punktu pārstrukturēšanas plānam pieņemamā termiņā jāatjauno uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēja.

| (123) | Šajā gadījumā Kipra patiešām ir apstiprinājusi pārstrukturēšanas plānu un arī paziņojusi par to Komisijai, iesniedzot 2010. gada 3. novembra paziņojumu. Kā paredz Pamatnostādnes, plāns ir vispusīgs un tajā ir iekļauts sīki izstrādāts Kipras kautuvju tirgus pētījums. Pēc Komisijas pieprasījuma Kipras iestādes 2012. gada 26. novembrī iesniedza uzņēmējdarbības plāna atjauninājumu attiecībā uz finanšu prognozēm un tirgus datiem. |
| --- | --- |

(123)

Šajā gadījumā Kipra patiešām ir apstiprinājusi pārstrukturēšanas plānu un arī paziņojusi par to Komisijai, iesniedzot 2010. gada 3. novembra paziņojumu. Kā paredz Pamatnostādnes, plāns ir vispusīgs un tajā ir iekļauts sīki izstrādāts Kipras kautuvju tirgus pētījums. Pēc Komisijas pieprasījuma Kipras iestādes 2012. gada 26. novembrī iesniedza uzņēmējdarbības plāna atjauninājumu attiecībā uz finanšu prognozēm un tirgus datiem.

| (124) | Sākotnējā plānā ir sīki raksturotas KCK radušās problēmas, kas ietekmē tā dzīvotspēju. Galvenie iemesli bija KCK kā sabiedrisko pakalpojumu uzņēmuma elastīguma trūkums, lielie parādi, kā arī personāla izmaksas. Pārstrukturēšanas pasākumi, kā norādīts iepriekš 43.–45. apsvērumā (juridiskā statusa maiņa, uzņēmuma saistību samazināšana un personāla samazināšana) varētu veicināt uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanu. Sākotnējais pārstrukturēšanas plāns ir izstrādāts, pamatojoties uz 2009. gada un 2010. gada pirmo astoņu mēnešu faktiskajiem rezultātiem un uz pieņēmumu, ka tirgus pieaugums ir 2 % gadā. Kipras iestādes apgalvo, ka šis procentuālais rādītājs bija vidējais gada pieaugums Kipras kautuvēm 1998.–2008. gadā un ka šādu prognozi sākotnējā pārstrukturēšanas plānā izteica arī KCK vadība 5 gadu plānošanas periodam (sk. 63. apsvērumu). Uzņēmuma attīstības dati un prognozes ir sniegti līdz 2017. gadam. |
| --- | --- |

(124)

Sākotnējā plānā ir sīki raksturotas KCK radušās problēmas, kas ietekmē tā dzīvotspēju. Galvenie iemesli bija KCK kā sabiedrisko pakalpojumu uzņēmuma elastīguma trūkums, lielie parādi, kā arī personāla izmaksas. Pārstrukturēšanas pasākumi, kā norādīts iepriekš 43.–45. apsvērumā (juridiskā statusa maiņa, uzņēmuma saistību samazināšana un personāla samazināšana) varētu veicināt uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanu. Sākotnējais pārstrukturēšanas plāns ir izstrādāts, pamatojoties uz 2009. gada un 2010. gada pirmo astoņu mēnešu faktiskajiem rezultātiem un uz pieņēmumu, ka tirgus pieaugums ir 2 % gadā. Kipras iestādes apgalvo, ka šis procentuālais rādītājs bija vidējais gada pieaugums Kipras kautuvēm 1998.–2008. gadā un ka šādu prognozi sākotnējā pārstrukturēšanas plānā izteica arī KCK vadība 5 gadu plānošanas periodam (sk. 63. apsvērumu). Uzņēmuma attīstības dati un prognozes ir sniegti līdz 2017. gadam.

| (125) | Finanšu rezultāti, kas prognozēti sākotnējā plānā attiecībā uz visiem scenārijiem (gaidāmo, labāko un sliktāko) un ko uzsvērušas Kipras iestādes, ir sniegti turpmākajās tabulās (rādītāji tūkstošos EUR).

  Gaidāmais scenārijs













  Gads | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas izmaksas | 3 029 | 3 006 | 3 083 | 3 121 | 3 196 | 3 255 | 3 403 |
| Administrācijas izmaksas | 451 | 458 | 466 | 476 | 485 | 495 | 504 |
| Darbības ienākumi | 4 867 | 5 041 | 515 | 5 341 | 5 459 | 5 666 | 5 791 |
| Ar darbību nesaistītās summas | 3 277 | – 1 494 | – 1 167 | – 1 178 | – 1 123 | – 962 | – 893 |
| Atlikums | 4 833 | 275 | 547 | 660 | 687 | 958 | 993 |

(125)

Finanšu rezultāti, kas prognozēti sākotnējā plānā attiecībā uz visiem scenārijiem (gaidāmo, labāko un sliktāko) un ko uzsvērušas Kipras iestādes, ir sniegti turpmākajās tabulās (rādītāji tūkstošos EUR).

Gaidāmais scenārijs

Gaidāmais scenārijs

Gads

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Ražošanas izmaksas

3 029

3 006

3 083

3 121

3 196

3 255

3 403

Administrācijas izmaksas

451

458

466

476

485

495

504

Darbības ienākumi

4 867

5 041

515

5 341

5 459

5 666

5 791

Ar darbību nesaistītās summas

3 277

– 1 494

– 1 167

– 1 178

– 1 123

– 962

– 893

Atlikums

4 833

275

547

660

687

958

993

Labākais scenārijs

Labākais scenārijs

| Gads | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas izmaksas | 3 369 | 3 343 | 3 429 | 3 470 | 3 555 | 3 620 | 3 686 |
| Administrācijas izmaksas | 457 | 463 | 472 | 481 | 491 | 500 | 510 |
| Darbības ienākumi | 5 426 | 5 620 | 5 750 | 5 955 | 6 086 | 6 317 | 6 456 |
| Ar darbību nesaistītās summas | 3 277 | – 1 494 | – 1 164 | – 1 161 | – 1 087 | – 925 | – 855 |
| Atlikums | 5 081 | 604 | 831 | 979 | 1 091 | 1 417 | 1 577 |

Gads

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Ražošanas izmaksas

3 369

3 343

3 429

3 470

3 555

3 620

3 686

Administrācijas izmaksas

457

463

472

481

491

500

510

Darbības ienākumi

5 426

5 620

5 750

5 955

6 086

6 317

6 456

Ar darbību nesaistītās summas

3 277

– 1 494

– 1 164

– 1 161

– 1 087

– 925

– 855

Atlikums

5 081

604

831

979

1 091

1 417

1 577

Sliktākais scenārijs

Sliktākais scenārijs

| Gads | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas izmaksas | 2 734 | 2 710 | 2 781 | 2 813 | 2 881 | 2 932 | 2 986 |
| Administrācijas izmaksas | 444 | 451 | 459 | 469 | 478 | 487 | 497 |
| Darbības ienākumi | 4 303 | 4 457 | 4 560 | 4 723 | 4 827 | 5 011 | 5 121 |
| Ar darbību nesaistītās summas | 3 277 | – 1 494 | – 1 279 | – 1 332 | – 1 322 | – 1 205 | – 182 |
| Atlikums | 4 535 | – 82 | 147 | 215 | 254 | 497 | 568 |

Gads

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Ražošanas izmaksas

2 734

2 710

2 781

2 813

2 881

2 932

2 986

Administrācijas izmaksas

444

451

459

469

478

487

497

Darbības ienākumi

4 303

4 457

4 560

4 723

4 827

5 011

5 121

Ar darbību nesaistītās summas

3 277

– 1 494

– 1 279

– 1 332

– 1 322

– 1 205

– 182

Atlikums

4 535

– 82

147

215

254

497

568

| (126) | Visos trijos scenārijos ir skaidri redzama ražošanas un administratīvo izdevumu samazināšanās (kas 2009. gadā joprojām bija attiecīgi 4,5 miljoni EUR un 1,5 miljoni EUR apmērā), kas ļautu KCK gūt tīro peļņu, sākot no 2011. gada (izņemot sliktākā scenārija gadījumu, kad 2012. gadā tīrie zaudējumi būtu aptuveni 80 000 EUR apmērā). |
| --- | --- |

(126)

Visos trijos scenārijos ir skaidri redzama ražošanas un administratīvo izdevumu samazināšanās (kas 2009. gadā joprojām bija attiecīgi 4,5 miljoni EUR un 1,5 miljoni EUR apmērā), kas ļautu KCK gūt tīro peļņu, sākot no 2011. gada (izņemot sliktākā scenārija gadījumu, kad 2012. gadā tīrie zaudējumi būtu aptuveni 80 000 EUR apmērā).

| (127) | Tomēr šie rezultāti jāskata uz KCK kopējā finanšu stāvokļa fona un saistībā ar gaidāmajām naudas plūsmām. Uzkrāto zaudējumu dēļ 2009. gada beigās KCK bija negatīvs pašu kapitāls 28,6 miljonu apmērā. Pat sākotnējā uzņēmējdarbības plāna labākā scenārija gadījumā KCK neatgrieztos atpakaļ pie pozitīvas pašu kapitāla bāzes (negatīvs pašu kapitāls aptuveni 3 miljonu apmērā joprojām tika prognozēts līdz pat prognozes perioda beigām 2017. gadā). Turklāt gaidāmā scenārija gadījumā joprojām tiek prognozētas negatīvas naudas plūsmas 2012.–2016. gada periodā. Šajā saistībā ir arī jāatzīmē, ka līdz 2012. gadam ieskaitot budžetā nav paredzēti kapitālizdevumi, un pēc tam tie ņemti vērā 2013. un 2014. gadam 200 000 EUR apmērā un 2015.–2017. gadam 100 000 EUR apmērā. Ņemot vērā prognozēto amortizācijas līmeni robežās no 595 000 EUR 2011. gadā līdz 346 000 EUR 2017. gadā, visu triju scenāriju gadījumā tas šķiet neapdomīgi. |
| --- | --- |

(127)

Tomēr šie rezultāti jāskata uz KCK kopējā finanšu stāvokļa fona un saistībā ar gaidāmajām naudas plūsmām. Uzkrāto zaudējumu dēļ 2009. gada beigās KCK bija negatīvs pašu kapitāls 28,6 miljonu apmērā. Pat sākotnējā uzņēmējdarbības plāna labākā scenārija gadījumā KCK neatgrieztos atpakaļ pie pozitīvas pašu kapitāla bāzes (negatīvs pašu kapitāls aptuveni 3 miljonu apmērā joprojām tika prognozēts līdz pat prognozes perioda beigām 2017. gadā). Turklāt gaidāmā scenārija gadījumā joprojām tiek prognozētas negatīvas naudas plūsmas 2012.–2016. gada periodā. Šajā saistībā ir arī jāatzīmē, ka līdz 2012. gadam ieskaitot budžetā nav paredzēti kapitālizdevumi, un pēc tam tie ņemti vērā 2013. un 2014. gadam 200 000 EUR apmērā un 2015.–2017. gadam 100 000 EUR apmērā. Ņemot vērā prognozēto amortizācijas līmeni robežās no 595 000 EUR 2011. gadā līdz 346 000 EUR 2017. gadā, visu triju scenāriju gadījumā tas šķiet neapdomīgi.

| (128) | 2012. gada novembrī pēc Komisijas pieprasījuma Kipras iestādes iesniedza atjauninātas finanšu prognozes gaidāmajam scenārijam un sliktākajam scenārijam 2013.–2020. gada periodam. Abos scenārijos kā sākuma punkts tika izmantots 2012. gada 31. augustā fiksētais KCK finanšu stāvoklis, darbinieku skaits un atalgojums, tirgus lielums un tirgus daļa. Saskaņā ar Kipras iestāžu sniegto informāciju tiek pieņemts, ka KCK atgūs tirgus daļas, kā norādīts sākotnējā pārstrukturēšanas plānā (katrā attiecīgajā scenārijā). To galvenais arguments, pamatojoties uz ko tiek izvirzīts šāds pieņēmums, ir tas, ka daudzi klienti ir pārstājuši sadarboties ar KCK (lai arī norādījuši, ka vēlētos strādāt), jo nav skaidrības par KCK pastāvīgu darbību, un viņi vēlas drošu pakalpojuma sniedzēju, kas garantēs viņu dzīvnieku kaušanu. |
| --- | --- |

(128)

2012. gada novembrī pēc Komisijas pieprasījuma Kipras iestādes iesniedza atjauninātas finanšu prognozes gaidāmajam scenārijam un sliktākajam scenārijam 2013.–2020. gada periodam. Abos scenārijos kā sākuma punkts tika izmantots 2012. gada 31. augustā fiksētais KCK finanšu stāvoklis, darbinieku skaits un atalgojums, tirgus lielums un tirgus daļa. Saskaņā ar Kipras iestāžu sniegto informāciju tiek pieņemts, ka KCK atgūs tirgus daļas, kā norādīts sākotnējā pārstrukturēšanas plānā (katrā attiecīgajā scenārijā). To galvenais arguments, pamatojoties uz ko tiek izvirzīts šāds pieņēmums, ir tas, ka daudzi klienti ir pārstājuši sadarboties ar KCK (lai arī norādījuši, ka vēlētos strādāt), jo nav skaidrības par KCK pastāvīgu darbību, un viņi vēlas drošu pakalpojuma sniedzēju, kas garantēs viņu dzīvnieku kaušanu.

| (129) | Atjauninātajā uzņēmējdarbības plānā ir sniegtas šādas prognozes:

  Atjaunināts gaidāmais scenārijs














  Gads | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas izmaksas | 3 058 | 3 151 | 3 070 | 3 117 | 3 192 | 3 248 | 3 305 | 3 363 |
| Administrācijas izmaksas | 604 | 470 | 468 | 478 | 486 | 496 | 504 | 514 |
| Darbības ienākumi | 4 472 | 4 495 | 4 495 | 4 596 | 4 762 | 4 868 | 5 053 | 5 164 |
| Ar darbību nesaistītās summas | 2 303 | – 1 253 | – 1 107 | – 1 078 | – 1 068 | – 919 | – 764 | – 724 |
| Atlikums | 3 568 | 76 | 305 | 374 | 432 | 610 | 867 | 950 |

(129)

Atjauninātajā uzņēmējdarbības plānā ir sniegtas šādas prognozes:

Atjaunināts gaidāmais scenārijs

Atjaunināts gaidāmais scenārijs

Gads

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Ražošanas izmaksas

3 058

3 151

3 070

3 117

3 192

3 248

3 305

3 363

Administrācijas izmaksas

604

470

468

478

486

496

504

514

Darbības ienākumi

4 472

4 495

4 495

4 596

4 762

4 868

5 053

5 164

Ar darbību nesaistītās summas

2 303

– 1 253

– 1 107

– 1 078

– 1 068

– 919

– 764

– 724

Atlikums

3 568

76

305

374

432

610

867

950

Atjaunināts sliktākais scenārijs

Atjaunināts sliktākais scenārijs

| Gads | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas izmaksas | 2 981 | 3 015 | 2 918 | 2 938 | 2 993 | 3 027 | 3 072 | 3 123 |
| Administrācijas izmaksas | 604 | 470 | 468 | 478 | 486 | 496 | 504 | 514 |
| Darbības ienākumi | 3 922 | 3 935 | 3 823 | 3 852 | 3 933 | 3 959 | 4 110 | 4 201 |
| Ar darbību nesaistītās summas | 2 303 | – 1 291 | – 1 207 | – 1 240 | – 1 307 | – 1 243 | – 1 185 | – 1 251 |
| Atlikums | 3 095 | – 386 | – 315 | – 340 | – 389 | – 334 | – 168 | – 194 |

Gads

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Ražošanas izmaksas

2 981

3 015

2 918

2 938

2 993

3 027

3 072

3 123

Administrācijas izmaksas

604

470

468

478

486

496

504

514

Darbības ienākumi

3 922

3 935

3 823

3 852

3 933

3 959

4 110

4 201

Ar darbību nesaistītās summas

2 303

– 1 291

– 1 207

– 1 240

– 1 307

– 1 243

– 1 185

– 1 251

Atlikums

3 095

– 386

– 315

– 340

– 389

– 334

– 168

– 194

| (130) | Ņemot vērā vēlāko rentabilitātes ierakstu, atjaunotajā uzņēmējdarbības plānā KCK pašu kapitāla rādītāji ir pat vēl sliktāki, atjaunotajā gaidāmā scenārija gadījumā parādot joprojām negatīvu pašu kapitālu aptuveni 10,4 miljonu EUR apmērā uz prognozes perioda beigām (2020. gads) un neprognozējot nekādas pozitīvas naudas plūsmas 2015.–2020. gadam. |
| --- | --- |

(130)

Ņemot vērā vēlāko rentabilitātes ierakstu, atjaunotajā uzņēmējdarbības plānā KCK pašu kapitāla rādītāji ir pat vēl sliktāki, atjaunotajā gaidāmā scenārija gadījumā parādot joprojām negatīvu pašu kapitālu aptuveni 10,4 miljonu EUR apmērā uz prognozes perioda beigām (2020. gads) un neprognozējot nekādas pozitīvas naudas plūsmas 2015.–2020. gadam.

| (131) | Komisija atzīmē, ka sākotnējais uzņēmējdarbības plāns ir izstrādāts, pamatojoties uz pieņēmumu, ka tirgus pieaugums ir 2 % gadā (sk. 124. apsvērumu). Tomēr saskaņā ar Kipras iestāžu 2012. gada 26. novembrī sniegto informāciju Kipras tirgus attiecībā uz lopu kaušanu liecinājis par vispārēju lejupejošu tendenci ar stagnāciju 2010. gadā, 2 % samazinājumu 2011. gadā un tam sekojošu 3,8 % samazinājumu 2012. gadā (sk. 31. apsvērumu). Turklāt šajā laikā liellopu kaušanas tirgus segmentā ir ienācis Cypra, un jaudas pārpalikums kopumā tirgū ir palielinājies. Ņemot vērā šo fonu, ir pārsteidzoši, ka Kipras iestādes attiecībā uz atjaunināto uzņēmējdarbības plānu (kas iesniegts 2012. gada novembrī) pieņem, ka KCK varētu atgūt tirgus daļas, kādas tika izmantotas sākotnējā pārstrukturēšanas plānā (sk. 128. apsvērumu). |
| --- | --- |

(131)

Komisija atzīmē, ka sākotnējais uzņēmējdarbības plāns ir izstrādāts, pamatojoties uz pieņēmumu, ka tirgus pieaugums ir 2 % gadā (sk. 124. apsvērumu). Tomēr saskaņā ar Kipras iestāžu 2012. gada 26. novembrī sniegto informāciju Kipras tirgus attiecībā uz lopu kaušanu liecinājis par vispārēju lejupejošu tendenci ar stagnāciju 2010. gadā, 2 % samazinājumu 2011. gadā un tam sekojošu 3,8 % samazinājumu 2012. gadā (sk. 31. apsvērumu). Turklāt šajā laikā liellopu kaušanas tirgus segmentā ir ienācis Cypra, un jaudas pārpalikums kopumā tirgū ir palielinājies. Ņemot vērā šo fonu, ir pārsteidzoši, ka Kipras iestādes attiecībā uz atjaunināto uzņēmējdarbības plānu (kas iesniegts 2012. gada novembrī) pieņem, ka KCK varētu atgūt tirgus daļas, kādas tika izmantotas sākotnējā pārstrukturēšanas plānā (sk. 128. apsvērumu).

Cypra

| (132) | Komisija tāpēc uzskata, ka, ievērojot KCK vispārējo vājo finanšu stāvokli (negatīvo pašu kapitālu prognozes perioda beigās pat sākotnējā uzņēmējdarbības plāna labākā scenārija gadījumā, sk. 127. apsvērumu) un uzņēmuma nepietiekamas naudas plūsmas stāvokli apvienojumā ar nelabvēlīgiem tirgus apstākļiem, paredzētais pārstrukturēšanas plāns neļaus uzņēmumam atgūt ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(132)

Komisija tāpēc uzskata, ka, ievērojot KCK vispārējo vājo finanšu stāvokli (negatīvo pašu kapitālu prognozes perioda beigās pat sākotnējā uzņēmējdarbības plāna labākā scenārija gadījumā, sk. 127. apsvērumu) un uzņēmuma nepietiekamas naudas plūsmas stāvokli apvienojumā ar nelabvēlīgiem tirgus apstākļiem, paredzētais pārstrukturēšanas plāns neļaus uzņēmumam atgūt ilgtermiņa dzīvotspēju.

V.3.4.3.   Izvairīšanās no pārmērīgiem konkurences kropļojumiem

Izvairīšanās no pārmērīgiem konkurences kropļojumiem

| (133) | Saskaņā ar Pamatnostādņu 38. punktu, lai nodrošinātu, ka pēc iespējas tiek samazināta negatīvā ietekme uz tirdzniecības apstākļiem un labvēlīgās sekas pārspēj negatīvās sekas, jāveic attiecīgi kompensācijas pasākumi. |
| --- | --- |

(133)

Saskaņā ar Pamatnostādņu 38. punktu, lai nodrošinātu, ka pēc iespējas tiek samazināta negatīvā ietekme uz tirdzniecības apstākļiem un labvēlīgās sekas pārspēj negatīvās sekas, jāveic attiecīgi kompensācijas pasākumi.

| (134) | Saskaņā ar Pamatnostādņu 39. punktu šie pasākumi var aptvert līdzekļu nodalīšanu, jaudu vai tirgus daļas samazināšanu un piekļuves šķēršļu samazināšanu attiecīgajos tirgos. Šādi pasākumi nedrīkst izraisīt tirgus struktūras pasliktināšanos, piemēram, netieši radot monopolu vai saspīlētu oligopolu situāciju. Saskaņā ar Pamatnostādņu 40. punktu pasākumiem jābūt proporcionāliem atbalsta kropļojošajai ietekmei un, jo īpaši, uzņēmuma lielumam un relatīvajai ietekmei attiecīgajā tirgū vai tirgos. Jāatzīmē, ka saskaņā ar Pamatnostādņu 56. punktu uzņēmumam, kas atrodas atbalstāmajā reģionā, pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanas atļaujas nosacījumi var būt mazāk stingri attiecībā uz kompensācijas pasākumu īstenošanu. Kā minēts iepriekš, KCK patiešām atrodas atbalstāmajā reģionā LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(134)

Saskaņā ar Pamatnostādņu 39. punktu šie pasākumi var aptvert līdzekļu nodalīšanu, jaudu vai tirgus daļas samazināšanu un piekļuves šķēršļu samazināšanu attiecīgajos tirgos. Šādi pasākumi nedrīkst izraisīt tirgus struktūras pasliktināšanos, piemēram, netieši radot monopolu vai saspīlētu oligopolu situāciju. Saskaņā ar Pamatnostādņu 40. punktu pasākumiem jābūt proporcionāliem atbalsta kropļojošajai ietekmei un, jo īpaši, uzņēmuma lielumam un relatīvajai ietekmei attiecīgajā tirgū vai tirgos. Jāatzīmē, ka saskaņā ar Pamatnostādņu 56. punktu uzņēmumam, kas atrodas atbalstāmajā reģionā, pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanas atļaujas nosacījumi var būt mazāk stingri attiecībā uz kompensācijas pasākumu īstenošanu. Kā minēts iepriekš, KCK patiešām atrodas atbalstāmajā reģionā LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē.

| (135) | Pārstrukturēšanas plānā piedāvātie kompensācijas pasākumi (lēmuma 46. apsvērums) savā būtībā ir tīri rīcības pasākumi un neietver līdzekļu nodalīšanu vai jaudu vai tirgus daļas samazināšanu. Argumenti, ko Kipras iestādes ir sniegušas šajā saistībā, ir šādi. |
| --- | --- |

(135)

Pārstrukturēšanas plānā piedāvātie kompensācijas pasākumi (lēmuma 46. apsvērums) savā būtībā ir tīri rīcības pasākumi un neietver līdzekļu nodalīšanu vai jaudu vai tirgus daļas samazināšanu. Argumenti, ko Kipras iestādes ir sniegušas šajā saistībā, ir šādi.

| (136) | Pārstrukturēšanas plānā ir apgalvots, ka KCK tirgus daļa Eiropas tirgū ir minimāla un ka tā tirgus daļa Kiprā pēdējos gados ir pakāpeniski kritusies. Tas noticis stiprās konkurences dēļ, ko radījuši citi tirgus dalībnieki, jo īpaši Cypra. Arguments par KCK mazo tirgus daļu Eiropas līmenī, šķiet, nav būtisks. Lai arī kaujamo dzīvnieku transportēšana pāri robežai ir atļauta (sk. 91. apsvērumu), praksē kautuvju klienti Kiprā, šķiet, neizmanto kaušanas pakalpojumus ārpus Kipras. Turklāt Komisija uzskata, ka, lai arī KCK daļa Kipras kautuvju tirgū ir būtiski nokritusies no 68 % 2005. gadā uz 31 % 2010. gadā un 26,5 % 2012. gadā (sk. 30.–33. apsvērumu), tā tirgus daļa joprojām ir nozīmīga. |
| --- | --- |

(136)

Pārstrukturēšanas plānā ir apgalvots, ka KCK tirgus daļa Eiropas tirgū ir minimāla un ka tā tirgus daļa Kiprā pēdējos gados ir pakāpeniski kritusies. Tas noticis stiprās konkurences dēļ, ko radījuši citi tirgus dalībnieki, jo īpaši Cypra. Arguments par KCK mazo tirgus daļu Eiropas līmenī, šķiet, nav būtisks. Lai arī kaujamo dzīvnieku transportēšana pāri robežai ir atļauta (sk. 91. apsvērumu), praksē kautuvju klienti Kiprā, šķiet, neizmanto kaušanas pakalpojumus ārpus Kipras. Turklāt Komisija uzskata, ka, lai arī KCK daļa Kipras kautuvju tirgū ir būtiski nokritusies no 68 % 2005. gadā uz 31 % 2010. gadā un 26,5 % 2012. gadā (sk. 30.–33. apsvērumu), tā tirgus daļa joprojām ir nozīmīga.

Cypra

| (137) | Sākotnējā plānā turklāt apgalvots, ka, ja KCK pārstātu darboties, tas radītu nopietnus tirgus traucējumus, kā arī konkurences problēmas. Piemēram, visdrīzāk netiktu apmierināts sezonālais pieprasījums pēc gaļas citu tirgus dalībnieku nepietiekamās jaudas dēļ. Turklāt, tā kā KCK bija vienīgais uzņēmums, kas nodarbojās ar liellopu kaušanu, neviens cits uzņēmums nespētu sniegt attiecīgos pakalpojumus. Tika arī apgalvots, ka Cypra varētu iegūt kvazimonopolu cūku kaušanas tirgū un ļoti lielu daļu aitu/kazu kaušanas tirgū. Visbeidzot, pat ja bija norādes, ka ienākšana tirgū tiek paredzēta, Kipras iestādes uzstāja, ka nav bijis neviena cita uzņēmuma, kas darbotos liellopu kaušanas tirgū laikā, kad tika sniegts paziņojums par pārstrukturēšanu. Nesenāki dati tomēr liecināja, ka 2012. gada beigās Cypra faktiski bija ienācis liellopu kaušanas tirgū, nodrošinot papildus 104 dzīvnieku kaušanas jaudu dienā salīdzinājumā ar KCK esošo jaudu – 200 dzīvnieki dienā (sk. 32. apsvērumu). |
| --- | --- |

(137)

Sākotnējā plānā turklāt apgalvots, ka, ja KCK pārstātu darboties, tas radītu nopietnus tirgus traucējumus, kā arī konkurences problēmas. Piemēram, visdrīzāk netiktu apmierināts sezonālais pieprasījums pēc gaļas citu tirgus dalībnieku nepietiekamās jaudas dēļ. Turklāt, tā kā KCK bija vienīgais uzņēmums, kas nodarbojās ar liellopu kaušanu, neviens cits uzņēmums nespētu sniegt attiecīgos pakalpojumus. Tika arī apgalvots, ka Cypra varētu iegūt kvazimonopolu cūku kaušanas tirgū un ļoti lielu daļu aitu/kazu kaušanas tirgū. Visbeidzot, pat ja bija norādes, ka ienākšana tirgū tiek paredzēta, Kipras iestādes uzstāja, ka nav bijis neviena cita uzņēmuma, kas darbotos liellopu kaušanas tirgū laikā, kad tika sniegts paziņojums par pārstrukturēšanu. Nesenāki dati tomēr liecināja, ka 2012. gada beigās Cypra faktiski bija ienācis liellopu kaušanas tirgū, nodrošinot papildus 104 dzīvnieku kaušanas jaudu dienā salīdzinājumā ar KCK esošo jaudu – 200 dzīvnieki dienā (sk. 32. apsvērumu).

Cypra

Cypra

| (138) | Komisija tāpēc nevar pieņemt Kipras iestāžu sniegtos apgalvojumus. Iespējams, ka, nesaņemot atbalstu, KCK kļūtu maksātnespējīgs un ka cits uzņēmums varētu iegādāties tā aktīvus, tādējādi turpinot darbību. Ja tas notiktu, kopējā tirgus ietilpība nesamazinātos un Cypra nenonāktu kvazimonopola stāvoklī. Pat ja Cypra iegādātos KCK aktīvus, šķiet, pirktspējas līmenis gan cūku kaušanas, gan liellopu kaušanas segmentā ir augsts, tādējādi cieša oligopolistiska tirgus izveidošana un cenu celšanās ir, ja ne neiespējama, tad vismaz ļoti maz ticama. Piemēram, Kipras Cūku audzētāju asociācija atzīmēja, ka tā nesen ir izveidojusi uzņēmumu, kas kontrolē 60 % valsts ražošanas. Tā atzīst, ka turpmāk uzņēmums varētu izvēlēties kautuvi, izvērtējot tās dzīvotspēju. Tas pats notiek ar liellopu audzētājiem. Šī asociācija kolektīvi pārstāv 75 % valsts ražošanas, un ir grūti iedomāties, kā kautuves varētu uzlikt cenas, kas būtu virs konkurences cenām. |
| --- | --- |

(138)

Komisija tāpēc nevar pieņemt Kipras iestāžu sniegtos apgalvojumus. Iespējams, ka, nesaņemot atbalstu, KCK kļūtu maksātnespējīgs un ka cits uzņēmums varētu iegādāties tā aktīvus, tādējādi turpinot darbību. Ja tas notiktu, kopējā tirgus ietilpība nesamazinātos un Cypra nenonāktu kvazimonopola stāvoklī. Pat ja Cypra iegādātos KCK aktīvus, šķiet, pirktspējas līmenis gan cūku kaušanas, gan liellopu kaušanas segmentā ir augsts, tādējādi cieša oligopolistiska tirgus izveidošana un cenu celšanās ir, ja ne neiespējama, tad vismaz ļoti maz ticama. Piemēram, Kipras Cūku audzētāju asociācija atzīmēja, ka tā nesen ir izveidojusi uzņēmumu, kas kontrolē 60 % valsts ražošanas. Tā atzīst, ka turpmāk uzņēmums varētu izvēlēties kautuvi, izvērtējot tās dzīvotspēju. Tas pats notiek ar liellopu audzētājiem. Šī asociācija kolektīvi pārstāv 75 % valsts ražošanas, un ir grūti iedomāties, kā kautuves varētu uzlikt cenas, kas būtu virs konkurences cenām.

Cypra

Cypra

| (139) | Turklāt ir skaidrs, ka tirgus cieš no jaudas pārpalikuma. Kipras iestādes to atzīst savos iesniegumos. KCK iziešana no tirgus neradītu nekādu iztrūkumu dažādos kaušanas segmentos. |
| --- | --- |

(139)

Turklāt ir skaidrs, ka tirgus cieš no jaudas pārpalikuma. Kipras iestādes to atzīst savos iesniegumos. KCK iziešana no tirgus neradītu nekādu iztrūkumu dažādos kaušanas segmentos.

| (140) | Attiecībā uz piedāvātajiem kompensācijas pasākumiem plānā ir apgalvots, ka KCK gadījumā ražošanas jaudu nodalīšana vai tirgus daļas samazināšana vienkārši nav iespējama. KCK ir mazs uzņēmums, kas nodarbojas tikai ar lopu kaušanu. Tā ražošanas līnija atšķiras tikai pavisam nedaudz atkarībā no dzīvnieku veida. Visas kaušanas darbības veic viens personāls, ievērojot to, ka pakalpojumu skaits (piemēram, maksas iekasēšana) ir kopīgs visām ražošanas līnijām. Šo iemeslu dēļ plānā ir apgalvots, ka jaudas samazināšana vienkārši padarītu KCK par dzīvotnespējīgu. |
| --- | --- |

(140)

Attiecībā uz piedāvātajiem kompensācijas pasākumiem plānā ir apgalvots, ka KCK gadījumā ražošanas jaudu nodalīšana vai tirgus daļas samazināšana vienkārši nav iespējama. KCK ir mazs uzņēmums, kas nodarbojas tikai ar lopu kaušanu. Tā ražošanas līnija atšķiras tikai pavisam nedaudz atkarībā no dzīvnieku veida. Visas kaušanas darbības veic viens personāls, ievērojot to, ka pakalpojumu skaits (piemēram, maksas iekasēšana) ir kopīgs visām ražošanas līnijām. Šo iemeslu dēļ plānā ir apgalvots, ka jaudas samazināšana vienkārši padarītu KCK par dzīvotnespējīgu.

| (141) | Taisnība, tā kā KCK darbojas atbalstāmā reģionā, Komisija var pieņemt ierobežotus kompensācijas pasākumus. Tomēr tiem būtu jāatbilst glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm un jāiekļauj līdzekļu nodalīšana, jaudu vai tirgus daļas samazināšana un piekļuves šķēršļu samazināšana attiecīgajos tirgos, kā rezultātā samazinātos KCK tirgus daļa salīdzinājumā ar stāvokli pirms pārstrukturēšanas. Precīzs nepieciešamo kompensācijas pasākumu apjoms ir atkarīgs no tirgus struktūras un atbalsta ietekmes uz konkurenci. |
| --- | --- |

(141)

Taisnība, tā kā KCK darbojas atbalstāmā reģionā, Komisija var pieņemt ierobežotus kompensācijas pasākumus. Tomēr tiem būtu jāatbilst glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm un jāiekļauj līdzekļu nodalīšana, jaudu vai tirgus daļas samazināšana un piekļuves šķēršļu samazināšana attiecīgajos tirgos, kā rezultātā samazinātos KCK tirgus daļa salīdzinājumā ar stāvokli pirms pārstrukturēšanas. Precīzs nepieciešamo kompensācijas pasākumu apjoms ir atkarīgs no tirgus struktūras un atbalsta ietekmes uz konkurenci.

| (142) | Komisija secina, ka Kipras iestādes nav sniegušas apliecinājumu, ka netiks pieļauti pārmērīgi konkurences kropļojumi. Tāpēc Komisija konstatē, ka Kipras piedāvātie kompensācijas pasākumi nav pietiekami. |
| --- | --- |

(142)

Komisija secina, ka Kipras iestādes nav sniegušas apliecinājumu, ka netiks pieļauti pārmērīgi konkurences kropļojumi. Tāpēc Komisija konstatē, ka Kipras piedāvātie kompensācijas pasākumi nav pietiekami.

V.3.4.4.   Līdz minimumam ierobežots atbalsts: reāls ieguldījums bez atbalsta

Līdz minimumam ierobežots atbalsts: reāls ieguldījums bez atbalsta

| (143) | Pamatnostādnēs (43. punktā) norādīts, ka atbalsta apjoms un intensitāte jāierobežo līdz stingram pārstrukturēšanas izmaksu minimumam, kas vajadzīgas, lai veiktu pārstrukturēšanu, ņemot vērā uzņēmuma, tā akcionāru vai grupas, kurā tas ietilpst, esošos finanšu resursus. |
| --- | --- |

(143)

Pamatnostādnēs (43. punktā) norādīts, ka atbalsta apjoms un intensitāte jāierobežo līdz stingram pārstrukturēšanas izmaksu minimumam, kas vajadzīgas, lai veiktu pārstrukturēšanu, ņemot vērā uzņēmuma, tā akcionāru vai grupas, kurā tas ietilpst, esošos finanšu resursus.

| (144) | Pamatnostādņu 44. punktā teikts, ka Komisija par pienācīgiem ieguldījumiem pārstrukturēšanā parasti uzskata vismaz 50 % attiecībā uz lieliem uzņēmumiem (kas konkrētajā gadījumā ir KCK). Tomēr saskaņā ar Pamatnostādņu 55. un 56. punktu atbalsta piešķiršanas atļaujas nosacījumi var būt mazāk stingri attiecībā uz saņēmēja ieguldījuma apjomu, ja saņēmējs atrodas atbalstāmajā reģionā. |
| --- | --- |

(144)

Pamatnostādņu 44. punktā teikts, ka Komisija par pienācīgiem ieguldījumiem pārstrukturēšanā parasti uzskata vismaz 50 % attiecībā uz lieliem uzņēmumiem (kas konkrētajā gadījumā ir KCK). Tomēr saskaņā ar Pamatnostādņu 55. un 56. punktu atbalsta piešķiršanas atļaujas nosacījumi var būt mazāk stingri attiecībā uz saņēmēja ieguldījuma apjomu, ja saņēmējs atrodas atbalstāmajā reģionā.

| (145) | Saskaņā ar sākotnējo pārstrukturēšanas plānu KCK pārstrukturēšanas kopējās izmaksas ir apmēram 27 miljoni EUR, no kuriem 15 miljoni EUR bija jāpiešķir valstij kā pārstrukturēšanas atbalsts un atlikušos 12 miljonus EUR KCK finansētu ar saviem ieguldījumiem (nekustamā īpašuma pārdošana 7 miljonu EUR vērtībā un jauna 5 miljonu EUR aizdevuma piesaistīšana). Saskaņā ar šo sākotnējo pārstrukturēšanas plānu uzņēmuma dalība kopējās pārstrukturēšanas izmaksās būtu 44,4 % (sk. 25. un 26. apsvērumu). Kipras iestādes ir apstiprinājušas, ka atbalsta summa tiks pilnībā izmantota, lai KCK segtu savas saistības. Tāpēc tas tiks izmantots tikai pārstrukturēšanas plāna īstenošanai un nesniegs uzņēmumam lieku naudu, kas varētu tikt izmantota ar pārstrukturēšanas procesu nesaistītām darbībām. |
| --- | --- |

(145)

Saskaņā ar sākotnējo pārstrukturēšanas plānu KCK pārstrukturēšanas kopējās izmaksas ir apmēram 27 miljoni EUR, no kuriem 15 miljoni EUR bija jāpiešķir valstij kā pārstrukturēšanas atbalsts un atlikušos 12 miljonus EUR KCK finansētu ar saviem ieguldījumiem (nekustamā īpašuma pārdošana 7 miljonu EUR vērtībā un jauna 5 miljonu EUR aizdevuma piesaistīšana). Saskaņā ar šo sākotnējo pārstrukturēšanas plānu uzņēmuma dalība kopējās pārstrukturēšanas izmaksās būtu 44,4 % (sk. 25. un 26. apsvērumu). Kipras iestādes ir apstiprinājušas, ka atbalsta summa tiks pilnībā izmantota, lai KCK segtu savas saistības. Tāpēc tas tiks izmantots tikai pārstrukturēšanas plāna īstenošanai un nesniegs uzņēmumam lieku naudu, kas varētu tikt izmantota ar pārstrukturēšanas procesu nesaistītām darbībām.

| (146) | Kipras iestādes savā 2013. gada 14. maija iesniegumā norādīja, ka pārstrukturēšanas izmaksas kopš tā laika ir palielinājušās līdz aptuveni 29,8 miljoniem EUR. Turklāt, kā redzams iepriekš 115. apsvērumā, algas starpība 3,4 miljonu EUR apmērā darbiniekiem, kas tiek pārcelti uz pašvaldības iestādēm, arī ir jāiekļauj pārstrukturēšanas izmaksās, kas tādējādi palielina kopējo izmaksu līmeni līdz aptuveni 33,2 miljoniem EUR. KCK ieguldījums paliek nemainīgs un tādējādi būtu vien kādi 36 %, ņemot vērā kopējo pārstrukturēšanas izmaksu pieaugumu. Turklāt Kipras iestādes tajā pašā iesniegumā atzina, ka pašreizējās ekonomiskās vides apstākļos paredzētā aizdevuma saņemšana ir jāuzskata par apšaubāmu. Ņemot vērā tikai ieņēmumus no zemes pārdošanas 7 miljonu EUR vērtībā, KCK ieguldījums būtu tikai kāds 21 %, ko Komisija uzskata par pārāk zemu, pat ņemot vērā to, ka saņēmējs atrodas atbalstāmā reģionā. (21) |
| --- | --- |

(146)

Kipras iestādes savā 2013. gada 14. maija iesniegumā norādīja, ka pārstrukturēšanas izmaksas kopš tā laika ir palielinājušās līdz aptuveni 29,8 miljoniem EUR. Turklāt, kā redzams iepriekš 115. apsvērumā, algas starpība 3,4 miljonu EUR apmērā darbiniekiem, kas tiek pārcelti uz pašvaldības iestādēm, arī ir jāiekļauj pārstrukturēšanas izmaksās, kas tādējādi palielina kopējo izmaksu līmeni līdz aptuveni 33,2 miljoniem EUR. KCK ieguldījums paliek nemainīgs un tādējādi būtu vien kādi 36 %, ņemot vērā kopējo pārstrukturēšanas izmaksu pieaugumu. Turklāt Kipras iestādes tajā pašā iesniegumā atzina, ka pašreizējās ekonomiskās vides apstākļos paredzētā aizdevuma saņemšana ir jāuzskata par apšaubāmu. Ņemot vērā tikai ieņēmumus no zemes pārdošanas 7 miljonu EUR vērtībā, KCK ieguldījums būtu tikai kāds 21 %, ko Komisija uzskata par pārāk zemu, pat ņemot vērā to, ka saņēmējs atrodas atbalstāmā reģionā. (21)

21

V.3.4.5.   Plāna pilnīga īstenošana

Plāna pilnīga īstenošana

| (147) | Pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršana ir atkarīga no pārstrukturēšanas plāna īstenošanas. Faktiski Kipras iestādes ir apstiprinājušas: ja saņēmējs (pilnībā vai daļēji) neīstenos pārstrukturēšanas plānu noteiktajā termiņā, tas varētu izraisīt atbalsta piešķiršanas anulēšanu, kā arī pienākumu atmaksāt jau piešķirtās summas. |
| --- | --- |

(147)

Pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršana ir atkarīga no pārstrukturēšanas plāna īstenošanas. Faktiski Kipras iestādes ir apstiprinājušas: ja saņēmējs (pilnībā vai daļēji) neīstenos pārstrukturēšanas plānu noteiktajā termiņā, tas varētu izraisīt atbalsta piešķiršanas anulēšanu, kā arī pienākumu atmaksāt jau piešķirtās summas.

V.3.4.6.   Gada pārskata pārraudzība

Gada pārskata pārraudzība

| (148) | Kipras iestādes ir apņēmušās sniegt gada pārskatus, kuros ietverta Pamatnostādņu 51. punktā prasītā informācija. |
| --- | --- |

(148)

Kipras iestādes ir apņēmušās sniegt gada pārskatus, kuros ietverta Pamatnostādņu 51. punktā prasītā informācija.

V.3.4.7.   Princips “vienreiz un pēdējoreiz”

Princips “vienreiz un pēdējoreiz”

| (149) | Saskaņā ar Pamatnostādnēm pārstrukturēšanas atbalstu piešķir tikai reizi desmit gados. |
| --- | --- |

(149)

Saskaņā ar Pamatnostādnēm pārstrukturēšanas atbalstu piešķir tikai reizi desmit gados.

| (150) | Kipras iestādes saistībā ar lēmumu par glābšanas atbalstu apstiprināja, ka KCK iepriekš nebija saņēmis nekādu glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu. |
| --- | --- |

(150)

Kipras iestādes saistībā ar lēmumu par glābšanas atbalstu apstiprināja, ka KCK iepriekš nebija saņēmis nekādu glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu.

V.3.5.   Glābšanas atbalsts

Glābšanas atbalsts

| (151) | Kipras iestādes Lēmuma par glābšanas atbalstu 28. punktā apņēmās ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā pēc glābšanas atbalsta pasākumu atļaušanas iepazīstināt Komisiju ar pārstrukturēšanas plānu vai likvidācijas plānu vai sniegt apliecinājumu, ka aizdevums tika pilnībā atlīdzināts un/vai ka garantija tika izbeigta. (22) Līdz pat šim brīdim Komisija nav saņēmusi šādu paziņojumu no Kipras iestādēm. |
| --- | --- |

(151)

Kipras iestādes Lēmuma par glābšanas atbalstu 28. punktā apņēmās ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā pēc glābšanas atbalsta pasākumu atļaušanas iepazīstināt Komisiju ar pārstrukturēšanas plānu vai likvidācijas plānu vai sniegt apliecinājumu, ka aizdevums tika pilnībā atlīdzināts un/vai ka garantija tika izbeigta. (22) Līdz pat šim brīdim Komisija nav saņēmusi šādu paziņojumu no Kipras iestādēm.

22

VI.   SECINĀJUMS

SECINĀJUMS

| (152) | Komisija konstatē, ka, ņemot vērā 132., 142. un 146. apsvērumu, Kipras 2010. gada 3. novembrī paziņotais pārstrukturēšanas atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(152)

Komisija konstatē, ka, ņemot vērā 132., 142. un 146. apsvērumu, Kipras 2010. gada 3. novembrī paziņotais pārstrukturēšanas atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

| (153) | Komisija lūdz, lai Kipra saistībā ar KCK glābšanas atbalstu 1,6 miljonu EUR apmērā, ko Komisija apstiprināja ar Komisijas 2010. gada 6. maija lēmumu, iesniedz vai nu pierādījumu, ka atbalsts tika atmaksāts, vai KCK likvidācijas plānu atbilstoši Pamatnostādņu 27. punktam. |
| --- | --- |

(153)

Komisija lūdz, lai Kipra saistībā ar KCK glābšanas atbalstu 1,6 miljonu EUR apmērā, ko Komisija apstiprināja ar Komisijas 2010. gada 6. maija lēmumu, iesniedz vai nu pierādījumu, ka atbalsts tika atmaksāts, vai KCK likvidācijas plānu atbilstoši Pamatnostādņu 27. punktam.

| (154) | Komisija uzdod Kiprai atgūt pilnā apjomā atbalstu, kas jau piešķirts KCK saistībā ar valsts iecietību attiecībā pret maksājuma termiņu kavējumiem, saistībā ar personāla pārcelšanu uz pašvaldības iestādēm, un iespējamo atbalstu, kas nav vēl atmaksāts Pašvaldību savienībai saistībā ar 512 850 EUR aizdevumu, |
| --- | --- |

(154)

Komisija uzdod Kiprai atgūt pilnā apjomā atbalstu, kas jau piešķirts KCK saistībā ar valsts iecietību attiecībā pret maksājuma termiņu kavējumiem, saistībā ar personāla pārcelšanu uz pašvaldības iestādēm, un iespējamo atbalstu, kas nav vēl atmaksāts Pašvaldību savienībai saistībā ar 512 850 EUR aizdevumu,

IR PIEŅĒMUSI LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts, ko Kipra plāno piešķirt Kofinas Centrālās kautuves (“KCK”) pārstrukturēšanai, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

Attiecīgi šo atbalstu nedrīkst īstenot.

2. pants

Kiprai divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas ir jāinformē Komisija par 1. panta izpildei veiktajiem pasākumiem.

3. pants

KCK glābšanas atbalsts 1,6 miljonu EUR apmērā, kas apstiprināts ar Komisijas 2010. gada 6. maija lēmumu, kā arī atbalsts saistībā ar valsts iecietību attiecībā pret maksājuma termiņu kavējumiem, saistībā ar personāla pārcelšanu uz pašvaldības iestādēm un saistībā ar 512 850 EUR aizdevumu, ir valsts atbalsts, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

4. pants

1.   Kiprai ir jāatgūst 3. pantā norādītais atbalsts no saņēmēja KCK.

2.   Atgūstamajās summās ir jāiekļauj procenti, ko aprēķina no dienas, kad summas tika nodotas saņēmēja rīcībā, līdz to faktiskai atgūšanai.

3.   Procentus aprēķina pēc salikto procentu formulas saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (23) V nodaļu un Komisijas Regulu (EK) Nr. 271/2008 (24), ar kuru groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 794/2004.

4.   Kiprai no šā lēmuma pieņemšanas dienas ir jāatceļ visi neveiktie 3. pantā norādītā atbalsta maksājumi.

5. pants

1.   Lēmuma 3. pantā norādītā atbalsta atgūšana ir jāveic tūlītēji un efektīvi.

2.   Kiprai ir jānodrošina, ka šis lēmums tiek īstenots četru mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas.

6. pants

1.   Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas Kiprai ir jāiesniedz Komisijai šāda informācija:

| a) | kopējā no saņēmēja atgūstamā summa (pamatsumma un atgūstamie procenti); |
| --- | --- |

a)

kopējā no saņēmēja atgūstamā summa (pamatsumma un atgūstamie procenti);

| b) | sīks to pasākumu apraksts, kas jau ir veikti vai tiek plānoti, lai izpildītu šo lēmumu; |
| --- | --- |

b)

sīks to pasākumu apraksts, kas jau ir veikti vai tiek plānoti, lai izpildītu šo lēmumu;

| c) | dokumenti, kas apliecina, ka saņēmējam ir uzdots atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

c)

dokumenti, kas apliecina, ka saņēmējam ir uzdots atmaksāt atbalstu.

2.   Kipra informē Komisiju par valsts pasākumu gaitu saistībā ar šā lēmuma īstenošanu līdz pilnīgai 3. pantā norādītā atbalsta atgūšanas pabeigšanai. Tā pēc Komisijas vienkārša pieprasījuma nekavējoties iesniedz informāciju par jau veiktajiem un plānotajiem pasākumiem attiecībā uz šā lēmuma izpildi. Tā arī sniedz sīku informāciju par to, kādas atbalsta summas un procenti jau ir atgūti no saņēmēja.

7. pants

Šis lēmums ir adresēts Kipras Republikai.

Briselē, 2015. gada 16. janvārī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  
  OV C 165, 7.6.2011., 12. lpp.

1

(2)  Komisijas 2010. gada 6. maija Lēmums par valsts atbalstu N 60/10 (OV C 233, 28.8.2010., 2. lpp.).

2

(3)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  Valdības Vēstneša I pielikums (I), Nr. 3679, 2003. gada 31. janvāris

4

(5)  Aprēķināta kā mājlopu vienības atbilstoši 4. panta A punktam Padomes 1964. gada 26. jūnija Direktīvā 64/433/EEK par veselības nosacījumiem svaigas gaļas ražošanai un tirdzniecībai (OV 121, 29.7.1964., 1977/64. lpp.).

5

(6)  
  OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.

6

(7)  Aprēķināts kā mājlopu vienības saskaņā ar Direktīvas 64/433/EEK 4. panta A punktu.

7

(8)  Padomes 2007. gada 22. oktobra Regula (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienotā TKO regula”) (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.).

8

(9)  Tiesas 1980. gada 17. septembra spriedums lietā 730/79 Philip Morris Holland BV pret Eiropas Kopienu Komisiju [1980], Recueil, 2671. lpp., 11. punkts.

9

Philip Morris Holland BV pret Eiropas Kopienu Komisiju

Recueil

(10)  Sk., piemēram, PIT lietu 152/99, HAMSA/Komisija, Recueil 2001, II-3049. lpp., 156. un turpmākie punkti.

10

HAMSA/Komisija

Recueil

(11)  
  OV C 273, 9.9.1997., 3. lpp.

11

(12)  
  OV C 14, 19.1.2008., 6. lpp.

12

(13)  
  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

13

(14)  
  OV C 155, 20.6.2008., 10. lpp.

14

(15)  Lieta 30/59 Gezamenlijke Steenkolenmijnen Limburgā pret Augsto iestādi [1961], Recueil 3, 29. un 30. punkts; Lieta C-251/97 Francija pret Komisiju [1999], Recueil, I-6639. lpp., 40., 46. un 47. punkts; un apvienotās lietas C-71/09 P, C-73/09 P un C-76/09 P Comitato Venezia vuole vivere pret Komisiju [2011], Krājums, I-4727. lpp., 90.–96. punkts.

15

Gezamenlijke Steenkolenmijnen

Recueil

Recueil

Comitato Venezia vuole vivere

(16)  2004. gada Pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai ir piemērojamas, kā norādīts turpmāk 117.–118. apsvērumā.

16

(17)  
  OV C 204, 1.7.2014., 1. lpp.

17

(18)  Komisijas Paziņojums – Valsts atbalsts – jaunajās dalībvalstīs pastāvošo lauksaimniecības nozares valsts atbalsta pasākumu publicēšana (OV C 147, 17.6.2005., 2. lpp.).

18

(19)  Komisijas 2007. gada 10. oktobra Lēmums 2008/204/EK par valsts atbalstu, ko Francija piešķīrusi La Poste piesaistīto valsts ierēdņu pensiju finansēšanas veida reformas veikšanai (OV L 63, 7.3.2008., 16. lpp.).

19

La Poste

(20)  
  OV C 249, 31.7.2014., 1. lpp.

20

(21)  Ja vēl ir papildu atbalsta elements saistībā ar Pašvaldību savienības aizdevumu (sk. 112. apsvērumu), kurš būtu jāpievieno pārstrukturēšanas izmaksām, KCK paša ieguldījums būtu rēķināms pat vēl mazāks.

21

(22)  Augstāk zemsvītras piezīme Nr. 1.

22

(23)  Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.).

23

(24)  Komisijas 2008. gada 30. janvāra Regula (EK) Nr. 271/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV L 82, 25.3.2008., 1. lpp.).

24

---

| 23.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 108/61 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 108/61

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/645

(2016. gada 22. aprīlis)

par konkrētiem aizsardzības pasākumiem pret nodulāro dermatītu Bulgārijā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 3261)

(Autentisks ir tikai teksts bulgāru valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1992. gada 17. decembra Direktīvu 92/119/EEK, ar ko ievieš vispārīgus Kopienas pasākumus noteiktu dzīvnieku slimību kontrolei un īpašus pasākumus saistībā ar cūku vezikulāro slimību (3), un jo īpaši tās 14. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/99/EK, ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ievešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (4), un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Nodulārais dermatīts (ND) ir vīrusa izraisīta liellopu slimība, kuru galvenokārt pārnēsā slimības nēsātāji un kurai raksturīgi nopietni uzņēmīgo dzīvnieku zaudējumi un slimības ļoti straujas izplatības risks, jo īpaši pārvietojot un tirgojot uzņēmīgus dzīvus dzīvniekus un no tiem iegūtus produktus. ND nav sabiedrības veselību apdraudoša slimība, jo vīruss netiek pārnests uz cilvēku. |
| --- | --- |

(1)

Nodulārais dermatīts (ND) ir vīrusa izraisīta liellopu slimība, kuru galvenokārt pārnēsā slimības nēsātāji un kurai raksturīgi nopietni uzņēmīgo dzīvnieku zaudējumi un slimības ļoti straujas izplatības risks, jo īpaši pārvietojot un tirgojot uzņēmīgus dzīvus dzīvniekus un no tiem iegūtus produktus. ND nav sabiedrības veselību apdraudoša slimība, jo vīruss netiek pārnests uz cilvēku.

| (2) | Direktīvā 92/119/EEK ir izklāstīti vispārīgi pasākumi noteiktu dzīvnieku slimību, tostarp nodulārā dermatīta, kontrolei. To skaitā ir pasākumi, kas jāveic gadījumā, ja ir aizdomas un apstiprinājums par ND saimniecībā. Veicamie pasākumi ietver aizsargjoslas un uzraudzības zonas izveidi ap slimības uzliesmojuma vietām un citus papildu pasākumus, lai kontrolētu slimības izplatību. Turklāt šie pasākumi paredz ārkārtas vakcināciju ND uzliesmojuma gadījumā. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvā 92/119/EEK ir izklāstīti vispārīgi pasākumi noteiktu dzīvnieku slimību, tostarp nodulārā dermatīta, kontrolei. To skaitā ir pasākumi, kas jāveic gadījumā, ja ir aizdomas un apstiprinājums par ND saimniecībā. Veicamie pasākumi ietver aizsargjoslas un uzraudzības zonas izveidi ap slimības uzliesmojuma vietām un citus papildu pasākumus, lai kontrolētu slimības izplatību. Turklāt šie pasākumi paredz ārkārtas vakcināciju ND uzliesmojuma gadījumā.

| (3) | Direktīvas 92/119/EEK 14. panta 2. punktā ir noteikts, ka, ja attiecīgā epizootiskā slimība konkrētu reģionu skārusi īpaši nopietni, visus papildu pasākumus, ko veic attiecīgās dalībvalstis, nosaka saskaņā ar komiteju procedūru. |
| --- | --- |

(3)

Direktīvas 92/119/EEK 14. panta 2. punktā ir noteikts, ka, ja attiecīgā epizootiskā slimība konkrētu reģionu skārusi īpaši nopietni, visus papildu pasākumus, ko veic attiecīgās dalībvalstis, nosaka saskaņā ar komiteju procedūru.

| (4) | 2016. gada 12. aprīlī Bulgārija informēja Komisiju par aizdomām par ND divās liellopu saimniecībās, kas atrodas attiecīgi Voden un Chernogorovo ciemos Dimitrovgradas pašvaldībā, Haskovas rajonā, Bulgārijas centrāldienviddaļā, aptuveni 80 km no robežas ar kaimiņvalstīm. 2016. gada 13. aprīlī Bulgārija apstiprināja vēl divus ND uzliesmojumus un paziņoja par aizdomām par ND kaimiņos esošajā Vodenicharovo pašvaldībā, Stara Zagoras rajonā. 2016. gada 15. aprīlī Bulgārija apstiprināja turpmākus slimības uzliesmojumus Bialo Pole ciemā, Stara Zagoras rajonā, kā arī Radievo un Marijno ciemā, Haskovas rajonā. |
| --- | --- |

(4)

2016. gada 12. aprīlī Bulgārija informēja Komisiju par aizdomām par ND divās liellopu saimniecībās, kas atrodas attiecīgi Voden un Chernogorovo ciemos Dimitrovgradas pašvaldībā, Haskovas rajonā, Bulgārijas centrāldienviddaļā, aptuveni 80 km no robežas ar kaimiņvalstīm. 2016. gada 13. aprīlī Bulgārija apstiprināja vēl divus ND uzliesmojumus un paziņoja par aizdomām par ND kaimiņos esošajā Vodenicharovo pašvaldībā, Stara Zagoras rajonā. 2016. gada 15. aprīlī Bulgārija apstiprināja turpmākus slimības uzliesmojumus Bialo Pole ciemā, Stara Zagoras rajonā, kā arī Radievo un Marijno ciemā, Haskovas rajonā.

| (5) | Bulgārija ir veikusi Direktīvā 92/119/EEK paredzētos pasākumus un konkrēti izveidojusi aizsargjoslu un uzraudzības zonu ap slimības uzliesmojuma vietu, kā noteikts minētās direktīvas 10. pantā, un papildus ierobežojusi uzņēmīgo dzīvnieku pārvietošanos divos skartajos rajonos un kā piesardzības pasākumu arī kaimiņrajonos – Burgasā, Jambolā, Slivenā, Kardžali, Plovdivā, Pazardžikā, Smoļanā, Blagojevgradā, Kjustendilā, Pernikā, Sofijas rajonā un Sofijas pilsētā. Visā valstī ir pastiprināta uzraudzība. |
| --- | --- |

(5)

Bulgārija ir veikusi Direktīvā 92/119/EEK paredzētos pasākumus un konkrēti izveidojusi aizsargjoslu un uzraudzības zonu ap slimības uzliesmojuma vietu, kā noteikts minētās direktīvas 10. pantā, un papildus ierobežojusi uzņēmīgo dzīvnieku pārvietošanos divos skartajos rajonos un kā piesardzības pasākumu arī kaimiņrajonos – Burgasā, Jambolā, Slivenā, Kardžali, Plovdivā, Pazardžikā, Smoļanā, Blagojevgradā, Kjustendilā, Pernikā, Sofijas rajonā un Sofijas pilsētā. Visā valstī ir pastiprināta uzraudzība.

| (6) | Tā kā nodulārā dermatīta vīruss var izplatīties uz citiem Bulgārijas apgabaliem un citām dalībvalstīm, jo īpaši tirgojot dzīvus liellopus un to reproduktīvos produktus, būtu jākontrolē atsevišķu savvaļas atgremotāju pārvietošanās un konkrētu no liellopiem iegūtu produktu laišana tirgū. |
| --- | --- |

(6)

Tā kā nodulārā dermatīta vīruss var izplatīties uz citiem Bulgārijas apgabaliem un citām dalībvalstīm, jo īpaši tirgojot dzīvus liellopus un to reproduktīvos produktus, būtu jākontrolē atsevišķu savvaļas atgremotāju pārvietošanās un konkrētu no liellopiem iegūtu produktu laišana tirgū.

| (7) | Šajā lēmumā būtu jāizmanto definīcijas, kas noteiktas Direktīvas 92/119/EEK 2. pantā, Padomes Direktīvas 64/432/EEK (5) 2. pantā un Padomes Direktīvas 92/65/EEK (6) 2. pantā. Tomēr šajā lēmumā ir nepieciešams noteikt arī dažas īpašas definīcijas. |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā būtu jāizmanto definīcijas, kas noteiktas Direktīvas 92/119/EEK 2. pantā, Padomes Direktīvas 64/432/EEK (5) 2. pantā un Padomes Direktīvas 92/65/EEK (6) 2. pantā. Tomēr šajā lēmumā ir nepieciešams noteikt arī dažas īpašas definīcijas.

| (8) | Ir jāapraksta tā Bulgārijas teritorijas daļa, kas uzskatāma par brīvu no nodulārā dermatīta un uz kuru neattiecas Direktīvā 92/119/EEK un šajā lēmumā noteiktie ierobežojumi. Tādēļ šā lēmuma pielikumā ir nepieciešams aprakstīt ierobežojumu zonu, ņemot vērā ND izplatības riska līmeni. Šādas ierobežojumu zonas ģeogrāfiskās robežas būtu jānosaka, pamatojoties uz risku un uz izsekošanas rezultātiem, kas iegūti, izsekojot iespējamos saskarsmes punktus ar inficētajām saimniecībām, uz iespējamo slimības nēsātāju nozīmi un uz to, vai ir iespējams pietiekami kontrolēt uzņēmīgo sugu dzīvnieku un no tiem iegūtu produktu pārvietošanu. Ierobežojumu zonā būtu jāiekļauj visas saskaņā ar Direktīvu 92/119/EEK izveidotās aizsargjoslas un uzraudzības zonas. Pamatojoties uz Bulgārijas sniegto informāciju, šā lēmuma pielikumā aprakstītajā ierobežojumu zonā būtu jāiekļauj visa Haskovas un Stara Zagoras rajonu teritorija Bulgārijā. |
| --- | --- |

(8)

Ir jāapraksta tā Bulgārijas teritorijas daļa, kas uzskatāma par brīvu no nodulārā dermatīta un uz kuru neattiecas Direktīvā 92/119/EEK un šajā lēmumā noteiktie ierobežojumi. Tādēļ šā lēmuma pielikumā ir nepieciešams aprakstīt ierobežojumu zonu, ņemot vērā ND izplatības riska līmeni. Šādas ierobežojumu zonas ģeogrāfiskās robežas būtu jānosaka, pamatojoties uz risku un uz izsekošanas rezultātiem, kas iegūti, izsekojot iespējamos saskarsmes punktus ar inficētajām saimniecībām, uz iespējamo slimības nēsātāju nozīmi un uz to, vai ir iespējams pietiekami kontrolēt uzņēmīgo sugu dzīvnieku un no tiem iegūtu produktu pārvietošanu. Ierobežojumu zonā būtu jāiekļauj visas saskaņā ar Direktīvu 92/119/EEK izveidotās aizsargjoslas un uzraudzības zonas. Pamatojoties uz Bulgārijas sniegto informāciju, šā lēmuma pielikumā aprakstītajā ierobežojumu zonā būtu jāiekļauj visa Haskovas un Stara Zagoras rajonu teritorija Bulgārijā.

| (9) | Turklāt ir jāparedz konkrēti ierobežojumi, kas jāievēro, nosūtot uzņēmīgo sugu dzīvniekus un to reproduktīvos produktus no ierobežojumu zonas, kā noteikts šī lēmuma pielikumā, kā arī ierobežojumi, kas jāievēro, laižot tirgū konkrētus no šādas ierobežojumu zonas nosūtītus dzīvnieku izcelsmes produktus un to blakusproduktus. |
| --- | --- |

(9)

Turklāt ir jāparedz konkrēti ierobežojumi, kas jāievēro, nosūtot uzņēmīgo sugu dzīvniekus un to reproduktīvos produktus no ierobežojumu zonas, kā noteikts šī lēmuma pielikumā, kā arī ierobežojumi, kas jāievēro, laižot tirgū konkrētus no šādas ierobežojumu zonas nosūtītus dzīvnieku izcelsmes produktus un to blakusproduktus.

| (10) | Dažādas preces rada atšķirīgu nodulārā dermatīta izplatīšanās risku. Kā norādīts Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) zinātniskajā atzinumā par nodulāro dermatītu (7), dzīvu liellopu, to spermas un no inficētiem liellopiem iegūtu jēlādu un ādu pārvietošana rada lielāku eksponētības risku un draud ar nopietnākām sekām nekā citi produkti, piemēram, piens un piena produkti, apstrādātas jēlādas un ādas vai svaiga gaļa, gaļas izstrādājumi un gaļas produkti, kas iegūti no liellopiem, ja nav zinātniski vai eksperimentāli iegūtu pierādījumu par to nozīmi šīs slimības pārnēsāšanā. Tāpēc ar šo lēmumu noteiktajiem pasākumiem būtu jābūt līdzsvarotiem un samērīgiem ar riskiem. |
| --- | --- |

(10)

Dažādas preces rada atšķirīgu nodulārā dermatīta izplatīšanās risku. Kā norādīts Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) zinātniskajā atzinumā par nodulāro dermatītu (7), dzīvu liellopu, to spermas un no inficētiem liellopiem iegūtu jēlādu un ādu pārvietošana rada lielāku eksponētības risku un draud ar nopietnākām sekām nekā citi produkti, piemēram, piens un piena produkti, apstrādātas jēlādas un ādas vai svaiga gaļa, gaļas izstrādājumi un gaļas produkti, kas iegūti no liellopiem, ja nav zinātniski vai eksperimentāli iegūtu pierādījumu par to nozīmi šīs slimības pārnēsāšanā. Tāpēc ar šo lēmumu noteiktajiem pasākumiem būtu jābūt līdzsvarotiem un samērīgiem ar riskiem.

| (11) | Lai novērstu ND izplatīšanos, būtu jāaizliedz dzīvu liellopu pārvietošana no ierobežojumu zonas Bulgārijā, kas noteikta šā lēmuma pielikumā. Saskaņā ar EFSA zinātnisko atzinumu par nodulāro dermatītu un Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) sniegto informāciju savvaļas faunai, t. i., dažiem eksotiskiem savvaļas atgremotājiem, var būt zināma nozīme ND pārnesē, jo īpaši Āfrikā, kur slimība ir endēmiska. Tāpēc daži preventīvie pasākumi būtu jāpiemēro arī savvaļas atgremotājiem. Ja Savienības tiesību aktos nav atrodami precīzāki noteikumi, tad šim nolūkam šādiem pārvietojumiem būtu jāizmanto attiecīgie starptautiskie standarti, kas izklāstīti Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksā (OIE Sauszemes dzīvnieku veselības kodekss) (8). |
| --- | --- |

(11)

Lai novērstu ND izplatīšanos, būtu jāaizliedz dzīvu liellopu pārvietošana no ierobežojumu zonas Bulgārijā, kas noteikta šā lēmuma pielikumā. Saskaņā ar EFSA zinātnisko atzinumu par nodulāro dermatītu un Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) sniegto informāciju savvaļas faunai, t. i., dažiem eksotiskiem savvaļas atgremotājiem, var būt zināma nozīme ND pārnesē, jo īpaši Āfrikā, kur slimība ir endēmiska. Tāpēc daži preventīvie pasākumi būtu jāpiemēro arī savvaļas atgremotājiem. Ja Savienības tiesību aktos nav atrodami precīzāki noteikumi, tad šim nolūkam šādiem pārvietojumiem būtu jāizmanto attiecīgie starptautiskie standarti, kas izklāstīti Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksā (OIE Sauszemes dzīvnieku veselības kodekss) (8).

| (12) | Bulgārija ir lūgusi atbrīvojumu no aizlieguma nosūtīt liellopus tūlītējai nokaušanai no saimniecībām, kuras atrodas ierobežojumu zonā ārpus aizsargjoslas un uzraudzības zonām, un šāds atbrīvojums ir paredzēts OIE Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksa 11.11.5. pantā, tāpēc ir lietderīgi atļaut šādu sūtījumu veikšanu, ievērojot konkrētus nosacījumus. |
| --- | --- |

(12)

Bulgārija ir lūgusi atbrīvojumu no aizlieguma nosūtīt liellopus tūlītējai nokaušanai no saimniecībām, kuras atrodas ierobežojumu zonā ārpus aizsargjoslas un uzraudzības zonām, un šāds atbrīvojums ir paredzēts OIE Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksa 11.11.5. pantā, tāpēc ir lietderīgi atļaut šādu sūtījumu veikšanu, ievērojot konkrētus nosacījumus.

| (13) | Tāpat nevar izslēgt ND pārnesi ar liellopu spermu un embrijiem. Tāpēc būtu jāparedz konkrēti aizsardzības pasākumi attiecībā uz šīm precēm. Ja nav attiecīgu Savienības standartu, šim nolūkam būtu jāizmanto EFSA zinātniskais atzinums par nodulāro dermatītu un atbilstošie OIE Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksa ieteikumi. |
| --- | --- |

(13)

Tāpat nevar izslēgt ND pārnesi ar liellopu spermu un embrijiem. Tāpēc būtu jāparedz konkrēti aizsardzības pasākumi attiecībā uz šīm precēm. Ja nav attiecīgu Savienības standartu, šim nolūkam būtu jāizmanto EFSA zinātniskais atzinums par nodulāro dermatītu un atbilstošie OIE Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksa ieteikumi.

| (14) | Saskaņā ar EFSA zinātnisko atzinumu par nodulāro dermatītu minētās slimības vīrusa pārnese ar spermu (dabiskās pārošanās vai mākslīgās apsēklošanas ceļā) ir eksperimentāli pierādīta, un nodulārā dermatīta vīruss ir izolēts no eksperimenta nolūkos inficētu buļļu spermas. Tāpēc būtu jānosaka aizliegums vākt un izmantot tādu liellopu spermu, kuru izcelsme ir ierobežojumu zonā. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar EFSA zinātnisko atzinumu par nodulāro dermatītu minētās slimības vīrusa pārnese ar spermu (dabiskās pārošanās vai mākslīgās apsēklošanas ceļā) ir eksperimentāli pierādīta, un nodulārā dermatīta vīruss ir izolēts no eksperimenta nolūkos inficētu buļļu spermas. Tāpēc būtu jānosaka aizliegums vākt un izmantot tādu liellopu spermu, kuru izcelsme ir ierobežojumu zonā.

| (15) | Saskaņā ar OIE Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksa 4.7.14. pantu, ievērojot Starptautiskās Embriju transplantēšanas biedrības rokasgrāmatu, nodulārais dermatīts tiek pieskaitīts 4. kategorijas slimībām vai patogēniem, attiecībā uz kuriem ir veikti vai tiek veikti pētījumi, kuros konstatēts, ka attiecībā uz slimības pārneses risku vēl nav iespējams izdarīt secinājumus vai ka risks, kas rodas, transplantējot embrijus, nav vērtējams kā nenozīmīgs, pat ja laikposmā starp ieguvi un transplantēšanu ar embrijiem veiktas pienācīgas manipulācijas saskaņā ar iepriekš minēto rokasgrāmatu. Tāpēc būtu jānosaka aizliegums vākt un izmantot tādu liellopu embrijus, kuru izcelsme ir ierobežojumu zonā. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar OIE Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksa 4.7.14. pantu, ievērojot Starptautiskās Embriju transplantēšanas biedrības rokasgrāmatu, nodulārais dermatīts tiek pieskaitīts 4. kategorijas slimībām vai patogēniem, attiecībā uz kuriem ir veikti vai tiek veikti pētījumi, kuros konstatēts, ka attiecībā uz slimības pārneses risku vēl nav iespējams izdarīt secinājumus vai ka risks, kas rodas, transplantējot embrijus, nav vērtējams kā nenozīmīgs, pat ja laikposmā starp ieguvi un transplantēšanu ar embrijiem veiktas pienācīgas manipulācijas saskaņā ar iepriekš minēto rokasgrāmatu. Tāpēc būtu jānosaka aizliegums vākt un izmantot tādu liellopu embrijus, kuru izcelsme ir ierobežojumu zonā.

| (16) | Nav zinātniski vai eksperimentāli iegūtu pierādījumu, kas liecinātu, ka ND vīrusu uz uzņēmīgu sugu dzīvniekiem varētu pārnest ar svaigu gaļu, gaļas izstrādājumiem vai gaļas produktiem. Lai gan EFSA zinātniskais atzinums par nodulāro dermatītu liecina, ka minētās slimības vīruss var izdzīvot gaļā nenoteiktu laiku, spēkā esošais Savienības aizliegums barot atgremotājus ar atgremotāju olbaltumvielām izslēdz iespēju, ka ND vīrusa pārnese, kas ir maz ticama, varētu notiktu orālā ceļā. Lai novērstu nodulārā dermatīta izplatības risku, svaigas gaļas, gaļas izstrādājumu un gaļas produktu, kas iegūti no liellopiem, kuru izcelsme ir ierobežojumu zonā, kas noteikta šī lēmuma pielikumā, laišana tirgū būtu jāatļauj tikai tad, ja minētā svaigā gaļa ir iegūta no liellopiem, kas turēti saimniecībās, kuras ir brīvas no minētās slimības un atrodas ierobežojumu zonā ārpus noteiktās aizsargjoslas un uzraudzības zonas. Šāda gaļa būtu jālaiž tirgū tikai Bulgārijas teritorijā. |
| --- | --- |

(16)

Nav zinātniski vai eksperimentāli iegūtu pierādījumu, kas liecinātu, ka ND vīrusu uz uzņēmīgu sugu dzīvniekiem varētu pārnest ar svaigu gaļu, gaļas izstrādājumiem vai gaļas produktiem. Lai gan EFSA zinātniskais atzinums par nodulāro dermatītu liecina, ka minētās slimības vīruss var izdzīvot gaļā nenoteiktu laiku, spēkā esošais Savienības aizliegums barot atgremotājus ar atgremotāju olbaltumvielām izslēdz iespēju, ka ND vīrusa pārnese, kas ir maz ticama, varētu notiktu orālā ceļā. Lai novērstu nodulārā dermatīta izplatības risku, svaigas gaļas, gaļas izstrādājumu un gaļas produktu, kas iegūti no liellopiem, kuru izcelsme ir ierobežojumu zonā, kas noteikta šī lēmuma pielikumā, laišana tirgū būtu jāatļauj tikai tad, ja minētā svaigā gaļa ir iegūta no liellopiem, kas turēti saimniecībās, kuras ir brīvas no minētās slimības un atrodas ierobežojumu zonā ārpus noteiktās aizsargjoslas un uzraudzības zonas. Šāda gaļa būtu jālaiž tirgū tikai Bulgārijas teritorijā.

| (17) | Turklāt, ievērojot konkrētus nosacījumus, būtu jāatļauj nosūtīt sūtījumus ar svaigu gaļu, kas iegūta no dzīvniekiem, kuri turēti un nokauti ārpus ierobežojumu zonas, kā arī gaļas izstrādājumus un gaļas produktus, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 853/2004 (9) I pielikuma 7.1. punktā, un apstrādātus kuņģus, pūšļus un zarnas, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 7.9. punktā, kas bijuši pakļauti vienam no Komisijas Lēmuma 2007/777/EK (10) II pielikuma 4. daļā noteiktajiem apstrādes veidiem un kas gatavoti no šādas svaigas gaļas un ir pārstrādāti uzņēmumos, kas atrodas ierobežojumu zonā ārpus aizsargjoslas un uzraudzības zonas. |
| --- | --- |

(17)

Turklāt, ievērojot konkrētus nosacījumus, būtu jāatļauj nosūtīt sūtījumus ar svaigu gaļu, kas iegūta no dzīvniekiem, kuri turēti un nokauti ārpus ierobežojumu zonas, kā arī gaļas izstrādājumus un gaļas produktus, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 853/2004 (9) I pielikuma 7.1. punktā, un apstrādātus kuņģus, pūšļus un zarnas, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 7.9. punktā, kas bijuši pakļauti vienam no Komisijas Lēmuma 2007/777/EK (10) II pielikuma 4. daļā noteiktajiem apstrādes veidiem un kas gatavoti no šādas svaigas gaļas un ir pārstrādāti uzņēmumos, kas atrodas ierobežojumu zonā ārpus aizsargjoslas un uzraudzības zonas.

| (18) | Jaunpienam, pienam un piena produktiem, ko izmanto dzīvnieku barībā, var būt liela nozīme nodulārā dermatīta izplatībā, jo īpaši tad, ja šāds jaunpiens, piens un piena produkti nav bijuši pietiekami termiski apstrādāti vai skābināti ND vīrusa inaktivēšanai. |
| --- | --- |

(18)

Jaunpienam, pienam un piena produktiem, ko izmanto dzīvnieku barībā, var būt liela nozīme nodulārā dermatīta izplatībā, jo īpaši tad, ja šāds jaunpiens, piens un piena produkti nav bijuši pietiekami termiski apstrādāti vai skābināti ND vīrusa inaktivēšanai.

| (19) | EFSA zinātniskajā atzinumā par dzīvnieku veselības apdraudējumu, tos barojot ar gataviem, tālāk neapstrādātiem piena produktiem (11), ir precīzāk noteiktas dažas metodes, kas var mazināt risku, ka nodulārais dermatīts varētu izplatīties ar pienu un piena produktiem. Tāpēc, ievērojot konkrētus nosacījumus, būtu jāatļauj nosūtīt sūtījumus ar lietošanai pārtikā paredzētu pienu un piena produktiem, kas iegūti no dzīvniekiem ierobežojumu zonā. |
| --- | --- |

(19)

EFSA zinātniskajā atzinumā par dzīvnieku veselības apdraudējumu, tos barojot ar gataviem, tālāk neapstrādātiem piena produktiem (11), ir precīzāk noteiktas dažas metodes, kas var mazināt risku, ka nodulārais dermatīts varētu izplatīties ar pienu un piena produktiem. Tāpēc, ievērojot konkrētus nosacījumus, būtu jāatļauj nosūtīt sūtījumus ar lietošanai pārtikā paredzētu pienu un piena produktiem, kas iegūti no dzīvniekiem ierobežojumu zonā.

| (20) | Komisijas Regulā (ES) Nr. 142/2011 (12) ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1069/2009 (13) īstenošanas noteikumi, tostarp dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasināto produktu drošas pārstrādes prasības. Lai novērstu ND izplatību, būtu jāaizliedz laist tirgū nepārstrādātus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus. Šajā lēmumā atsauci uz pārstrādātiem dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem būtu jāuzskata par atsauci uz dzīvnieku veselības standartiem, kas izklāstīti Regulā (ES) Nr. 142/2011. |
| --- | --- |

(20)

Komisijas Regulā (ES) Nr. 142/2011 (12) ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1069/2009 (13) īstenošanas noteikumi, tostarp dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasināto produktu drošas pārstrādes prasības. Lai novērstu ND izplatību, būtu jāaizliedz laist tirgū nepārstrādātus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus. Šajā lēmumā atsauci uz pārstrādātiem dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem būtu jāuzskata par atsauci uz dzīvnieku veselības standartiem, kas izklāstīti Regulā (ES) Nr. 142/2011.

| (21) | Nodulārā dermatīta uzliesmojuma gadījumā Direktīvas 92/119/EEK 19. pants paredz iespēju veikt vakcinēšanu pret šo slimību. Bulgārija nav izslēgusi iespēju izmantot ārkārtas vakcināciju pret ND. Minētās slimības izplatīšanās risks ar vakcinētiem dzīvniekiem un to produktiem atšķiras no riska, ko rada nevakcinēti dzīvnieki un iespējami inficēti dzīvnieki slimības inkubācijas periodā. Tādēļ ir jāparedz nosacījumi vakcinētu liellopu pārvietošanai un no tiem iegūtu produktu laišanai tirgū. |
| --- | --- |

(21)

Nodulārā dermatīta uzliesmojuma gadījumā Direktīvas 92/119/EEK 19. pants paredz iespēju veikt vakcinēšanu pret šo slimību. Bulgārija nav izslēgusi iespēju izmantot ārkārtas vakcināciju pret ND. Minētās slimības izplatīšanās risks ar vakcinētiem dzīvniekiem un to produktiem atšķiras no riska, ko rada nevakcinēti dzīvnieki un iespējami inficēti dzīvnieki slimības inkubācijas periodā. Tādēļ ir jāparedz nosacījumi vakcinētu liellopu pārvietošanai un no tiem iegūtu produktu laišanai tirgū.

| (22) | Zinātniskās zināšanas par nodulāro dermatītu ir nepilnīgas. Vakcinēti liellopi ir pasargāti no minētās slimības klīniskajām pazīmēm, taču ne vienmēr ir pasargāti no inficēšanās, un ne visiem vakcinētajiem dzīvniekiem izveidojas imunitāte. Tāpēc šādu dzīvnieku nosūtīšana tūlītējai nokaušanai tieši uz kautuvēm, kas atrodas Bulgārijas teritorijā, būtu jāatļauj ne agrāk par 28 dienām pēc vakcinācijas. |
| --- | --- |

(22)

Zinātniskās zināšanas par nodulāro dermatītu ir nepilnīgas. Vakcinēti liellopi ir pasargāti no minētās slimības klīniskajām pazīmēm, taču ne vienmēr ir pasargāti no inficēšanās, un ne visiem vakcinētajiem dzīvniekiem izveidojas imunitāte. Tāpēc šādu dzīvnieku nosūtīšana tūlītējai nokaušanai tieši uz kautuvēm, kas atrodas Bulgārijas teritorijā, būtu jāatļauj ne agrāk par 28 dienām pēc vakcinācijas.

| (23) | Secīgi svaiga gaļa un svaigas gaļas izstrādājumi, kā arī gaļas produkti, kuriem veikta nespecifiska apstrāde, var radīt nozīmīgu nodulārā dermatīta izplatīšanās risku. Tāpēc ir pamatoti ierobežot svaigas gaļas no liellopiem un uzņēmīgiem savvaļas nagaiņiem un attiecīgu gaļas izstrādājumu un gaļas produktu laišanu tirgū Bulgārijas teritorijā ar nosacījumu, ka šādas preces ir marķētas ar īpašu marķējumu, kurš nedrīkst būt ovāls un kuru nevar sajaukt ar veselības marķējumu svaigai gaļai, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 (14) I pielikuma I sadaļas III nodaļā, un identifikācijas marķējumu gaļas izstrādājumiem un gaļas produktiem, kas sastāv no liellopu gaļas vai to satur, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I sadaļā. |
| --- | --- |

(23)

Secīgi svaiga gaļa un svaigas gaļas izstrādājumi, kā arī gaļas produkti, kuriem veikta nespecifiska apstrāde, var radīt nozīmīgu nodulārā dermatīta izplatīšanās risku. Tāpēc ir pamatoti ierobežot svaigas gaļas no liellopiem un uzņēmīgiem savvaļas nagaiņiem un attiecīgu gaļas izstrādājumu un gaļas produktu laišanu tirgū Bulgārijas teritorijā ar nosacījumu, ka šādas preces ir marķētas ar īpašu marķējumu, kurš nedrīkst būt ovāls un kuru nevar sajaukt ar veselības marķējumu svaigai gaļai, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 (14) I pielikuma I sadaļas III nodaļā, un identifikācijas marķējumu gaļas izstrādājumiem un gaļas produktiem, kas sastāv no liellopu gaļas vai to satur, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I sadaļā.

| (24) | Ja gaļas produktiem veikta īpaša apstrāde hermētiski noslēgtos traukos ar Fo vērtību trīs vai vairāk un pienam un piena produktiem veikta apstrāde, kas aprakstīta Padomes Direktīvas 2003/85/EK (15) IX pielikuma A daļas 1.1.–1.5. punktā, nodulārā dermatīta vīruss šādos lietošanai pārtikā paredzētos produktos tiek pietiekami inaktivēts, un tādēļ šādus gaļas produktus, pienu un piena produktus būtu jāatļauj laist tirgū visā Bulgārijas teritorijā un citās dalībvalstīs, kā arī nosūtīt uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

(24)

Ja gaļas produktiem veikta īpaša apstrāde hermētiski noslēgtos traukos ar Fo vērtību trīs vai vairāk un pienam un piena produktiem veikta apstrāde, kas aprakstīta Padomes Direktīvas 2003/85/EK (15) IX pielikuma A daļas 1.1.–1.5. punktā, nodulārā dermatīta vīruss šādos lietošanai pārtikā paredzētos produktos tiek pietiekami inaktivēts, un tādēļ šādus gaļas produktus, pienu un piena produktus būtu jāatļauj laist tirgū visā Bulgārijas teritorijā un citās dalībvalstīs, kā arī nosūtīt uz trešām valstīm.

| (25) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(25)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets un piemērošanas joma

Ar šo lēmumu nosaka aizsardzības pasākumus saistībā ar nodulārā dermatīta uzliesmojumu Bulgārijā un papildu pasākumus, kas attiecīgajām dalībvalstīm jāveic saskaņā ar Direktīvu 92/119/EEK.

2. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā piemēro attiecīgi Direktīvas 64/432/EEK 2. pantā, Direktīvā 92/65/EEK un Direktīvā 92/119/EEK noteiktās definīcijas.

Papildus piemēro šādas definīcijas:

| a) | “liellopi” ir Bos taurus, Bos indicus, Bison bison un Bubalus bubalis sugu nagaiņi; |
| --- | --- |

a)

“liellopi” ir Bos taurus, Bos indicus, Bison bison un Bubalus bubalis sugu nagaiņi;

Bos taurus

Bos indicus

Bison bison

Bubalus bubalis

;

| b) | “ierobežojumu zona” ir daļa no dalībvalsts teritorijas, kas iekļauta šā lēmuma pielikumā, un tā ietver apgabalu, kurā ir apstiprināts nodulārais dermatīts, un aizsarjoslas un uzraudzības zonas, kas izveidotas saskaņā ar Direktīvas 92/119/EEK 10. pantu; |
| --- | --- |

b)

“ierobežojumu zona” ir daļa no dalībvalsts teritorijas, kas iekļauta šā lēmuma pielikumā, un tā ietver apgabalu, kurā ir apstiprināts nodulārais dermatīts, un aizsarjoslas un uzraudzības zonas, kas izveidotas saskaņā ar Direktīvas 92/119/EEK 10. pantu;

| c) | “nebrīvē turēti savvaļas atgremotāji” ir pārnadžu kārtas (Artiodactyla) atgremotāju apakškārtas (Ruminantia) dzīvnieki, kuru fenotips cilvēku selekcijas rezultātā nav būtiski ietekmēts un kuri dzīvo tiešā cilvēku uzraudzībā vai kontrolē, tostarp zooloģiskā dārza dzīvnieki; |
| --- | --- |

c)

“nebrīvē turēti savvaļas atgremotāji” ir pārnadžu kārtas (Artiodactyla) atgremotāju apakškārtas (Ruminantia) dzīvnieki, kuru fenotips cilvēku selekcijas rezultātā nav būtiski ietekmēts un kuri dzīvo tiešā cilvēku uzraudzībā vai kontrolē, tostarp zooloģiskā dārza dzīvnieki;

Artiodactyla

Ruminantia

| d) | “savvaļas atgremotāji” ir pārnadžu kārtas (Artiodactyla) atgremotāju apakškārtas (Ruminantia) dzīvnieki, kuru fenotips cilvēku selekcijas rezultātā nav ietekmēts un kuri dzīvo neatkarīgi no tiešas cilvēku uzraudzības vai kontroles; |
| --- | --- |

d)

“savvaļas atgremotāji” ir pārnadžu kārtas (Artiodactyla) atgremotāju apakškārtas (Ruminantia) dzīvnieki, kuru fenotips cilvēku selekcijas rezultātā nav ietekmēts un kuri dzīvo neatkarīgi no tiešas cilvēku uzraudzības vai kontroles;

Artiodactyla

Ruminantia

| e) | “gaļas produkti” ir gaļas produkti, kā definēts Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 7.1. punktā, un apstrādāti kuņģi, pūšļi un zarnas, kā definēts minētā pielikuma 7.9. punktā, kas bijuši pakļauti vienam no Lēmuma 2007/777/EK II pielikuma 4. daļā noteiktajiem apstrādes veidiem. |
| --- | --- |

e)

“gaļas produkti” ir gaļas produkti, kā definēts Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 7.1. punktā, un apstrādāti kuņģi, pūšļi un zarnas, kā definēts minētā pielikuma 7.9. punktā, kas bijuši pakļauti vienam no Lēmuma 2007/777/EK II pielikuma 4. daļā noteiktajiem apstrādes veidiem.

3. pants

Aizliegums pārvietot un nosūtīt konkrētus dzīvniekus un to spermu un embrijus, un laist tirgū konkrētus dzīvnieku izcelsmes produktus un dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus

1.   Bulgārija no ierobežojumu zonas uz citām Bulgārijas daļām, citām dalībvalstīm un trešām valstīm aizliedz nosūtīt šādas preces:

| a) | liellopus un nebrīvē turētus savvaļas atgremotājus; |
| --- | --- |

a)

liellopus un nebrīvē turētus savvaļas atgremotājus;

| b) | liellopu spermu, olšūnas un embrijus. |
| --- | --- |

b)

liellopu spermu, olšūnas un embrijus.

2.   Bulgārija aizliedz laist tirgū ārpus ierobežojumu zonas un nosūtīt uz citām dalībvalstīm un trešām valstīm šādas preces, kas ražotas no liellopiem un savvaļas atgremotājiem, kas turēti vai nomedīti ierobežojumu zonā:

| a) | svaigu gaļu un gaļas izstrādājumus, kā arī gaļas produktus, kas gatavoti no šādas svaigas gaļas; |
| --- | --- |

a)

svaigu gaļu un gaļas izstrādājumus, kā arī gaļas produktus, kas gatavoti no šādas svaigas gaļas;

| b) | liellopu jaunpienu, pienu un piena produktus; |
| --- | --- |

b)

liellopu jaunpienu, pienu un piena produktus;

| c) | svaigas jēlādas un ādas, izņemot tās, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 142/2011 I pielikuma 28. un 29. punkta definīcijām; |
| --- | --- |

c)

svaigas jēlādas un ādas, izņemot tās, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 142/2011 I pielikuma 28. un 29. punkta definīcijām;

| d) | nepārstrādātus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, ja vien tos nav paredzēts kompetentās iestādes oficiālā pārraudzībā Bulgārijas teritorijā nogādāt likvidēšanai vai pārstrādei uz iekārtu, kas ir apstiprināta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1069/2009. |
| --- | --- |

d)

nepārstrādātus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, ja vien tos nav paredzēts kompetentās iestādes oficiālā pārraudzībā Bulgārijas teritorijā nogādāt likvidēšanai vai pārstrādei uz iekārtu, kas ir apstiprināta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1069/2009.

4. pants

Atkāpe no aizlieguma nosūtīt liellopus un nebrīvē turētus savvaļas atgremotājus tūlītējai nokaušanai un no aizlieguma nosūtīt svaigu gaļu, gaļas izstrādājumus un gaļas produktus, kas iegūti no šādiem dzīvniekiem

1.   Atkāpjoties no aizlieguma, kas noteikts 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā, kompetentā iestāde var atļaut liellopus un nebrīvē turētus savvaļas atgremotājus nosūtīt no saimniecībām, kas atrodas ierobežojumu zonā, uz kautuvi, kas atrodas citviet Bulgārijā, ja:

| a) | dzīvnieki kopš dzimšanas vai pēdējo 28 dienu laikā ir turēti saimniecībā, kurā minētajā laikposmā nav oficiāli paziņots neviens nodulārā dermatīta gadījums; |
| --- | --- |

a)

dzīvnieki kopš dzimšanas vai pēdējo 28 dienu laikā ir turēti saimniecībā, kurā minētajā laikposmā nav oficiāli paziņots neviens nodulārā dermatīta gadījums;

| b) | dzīvnieki ir klīniski pārbaudīti iekraušanas laikā un tiem nav nodulārā dermatīta klīnisko pazīmju; |
| --- | --- |

b)

dzīvnieki ir klīniski pārbaudīti iekraušanas laikā un tiem nav nodulārā dermatīta klīnisko pazīmju;

| c) | dzīvniekus pārvadā tūlītējai nokaušanai tieši, bez apstāšanās vai izkraušanas; |
| --- | --- |

c)

dzīvniekus pārvadā tūlītējai nokaušanai tieši, bez apstāšanās vai izkraušanas;

| d) | kautuvi šim nolūkam ir izraudzījusies kompetentā iestāde; |
| --- | --- |

d)

kautuvi šim nolūkam ir izraudzījusies kompetentā iestāde;

| e) | par nodomu nosūtīt dzīvniekus nosūtītājai kompetentajai iestādei iepriekš jāinformē kautuves kompetentā iestāde, un kautuves kompetentajai iestādei jāinformē nosūtītāja kompetentā iestāde par dzīvnieku ierašanos; |
| --- | --- |

e)

par nodomu nosūtīt dzīvniekus nosūtītājai kompetentajai iestādei iepriekš jāinformē kautuves kompetentā iestāde, un kautuves kompetentajai iestādei jāinformē nosūtītāja kompetentā iestāde par dzīvnieku ierašanos;

| f) | pēc ierašanās kautuvē dzīvniekus tur un nokauj atsevišķi no citiem dzīvniekiem mazāk nekā 36 stundu laikā; |
| --- | --- |

f)

pēc ierašanās kautuvē dzīvniekus tur un nokauj atsevišķi no citiem dzīvniekiem mazāk nekā 36 stundu laikā;

| g) | pārvietošanai paredzēti dzīvnieki:






  i) | nav vakcinēti pret nodulāro dermatītu un ir turēti saimniecībās:






  — | kurās vakcinācija netika veikta un kuras atrodas ārpus aizsargjoslas un uzraudzības zonas vai |
| --- | --- | --- | --- |

g)

pārvietošanai paredzēti dzīvnieki:

i)

nav vakcinēti pret nodulāro dermatītu un ir turēti saimniecībās:

—

kurās vakcinācija netika veikta un kuras atrodas ārpus aizsargjoslas un uzraudzības zonas vai

| — | kurās vakcinācija ir veikta un kuras atrodas ārpus aizsargjoslas un uzraudzības zonas, un ir pagājis vismaz septiņu dienu nogaidīšanas periods pēc vakcinācijas ganāmpulkā, vai |
| --- | --- |

—

kurās vakcinācija ir veikta un kuras atrodas ārpus aizsargjoslas un uzraudzības zonas, un ir pagājis vismaz septiņu dienu nogaidīšanas periods pēc vakcinācijas ganāmpulkā, vai

| — | kuras atrodas uzraudzības zonā, kas saglabāta ilgāk nekā 30 dienas, jo konstatēti vēl citi šīs slimības gadījumi, kā minēts Direktīvas 92/119/EEK 13. pantā; vai |
| --- | --- |

—

kuras atrodas uzraudzības zonā, kas saglabāta ilgāk nekā 30 dienas, jo konstatēti vēl citi šīs slimības gadījumi, kā minēts Direktīvas 92/119/EEK 13. pantā; vai

| ii) | ir vakcinēti pret nodulāro dermatītu vismaz 28 dienas pirms pārvietošanas dienas un ir no saimniecības, kurā visi uzņēmīgie dzīvnieki ir vakcinēti vismaz 28 dienas pirms paredzētās pārvietošanas dienas. |
| --- | --- |

ii)

ir vakcinēti pret nodulāro dermatītu vismaz 28 dienas pirms pārvietošanas dienas un ir no saimniecības, kurā visi uzņēmīgie dzīvnieki ir vakcinēti vismaz 28 dienas pirms paredzētās pārvietošanas dienas.

2.   Liellopu un nebrīvē turētu savvaļas atgremotāju nosūtīšanu saskaņā ar 1. punktu veic tikai tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | transportlīdzeklis ir pienācīgi iztīrīts un dezinficēts pirms un pēc šādu dzīvnieku iekraušanas saskaņā ar 9. pantu; |
| --- | --- |

a)

transportlīdzeklis ir pienācīgi iztīrīts un dezinficēts pirms un pēc šādu dzīvnieku iekraušanas saskaņā ar 9. pantu;

| b) | pirms un pēc pārvadāšanas dzīvnieki tiek pasargāti no slimību nēsātāju kukaiņu uzbrukumiem. |
| --- | --- |

b)

pirms un pēc pārvadāšanas dzīvnieki tiek pasargāti no slimību nēsātāju kukaiņu uzbrukumiem.

3.   Kompetentā iestāde nodrošina, ka svaigu gaļu, gaļas izstrādājumus un gaļas produktus, kas iegūti no šā panta 1. punktā minētajiem dzīvniekiem, laiž tirgū saskaņā ar prasībām, kas paredzētas 5. un 6. pantā.

5. pants

Atkāpe no aizlieguma laist tirgū liellopu un savvaļas atgremotāju svaigu gaļu un gaļas izstrādājumus

1.   Atkāpjoties no aizlieguma, kas noteikts 3. panta 2. punkta a) un c) apakšpunktā, kompetentā iestāde var atļaut laist tirgū Bulgārijā ārpus ierobežojumu zonas tādu svaigu gaļu, izņemot subproduktus, kas nav aknas, un šādas gaļas izstrādājumus, kā arī svaigas jēlādas un ādas, kas iegūtas no liellopiem un savvaļas atgremotājiem, kuri:

| a) | ir turēti saimniecībās, kas atrodas ierobežojumu zonā un kurām nav noteikti ierobežojumi saskaņā ar Direktīvu 92/119/EEK; vai |
| --- | --- |

a)

ir turēti saimniecībās, kas atrodas ierobežojumu zonā un kurām nav noteikti ierobežojumi saskaņā ar Direktīvu 92/119/EEK; vai

| b) | nokauti vai nomedīti pirms 2016. gada 13. aprīļa; vai |
| --- | --- |

b)

nokauti vai nomedīti pirms 2016. gada 13. aprīļa; vai

| c) | minēti 4. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

c)

minēti 4. panta 1. punktā.

2.   Kompetentā iestāde sūtījumus ar svaigu gaļu, kura iegūta no liellopiem, kuri ir turēti un nokauti ārpus ierobežojumu zonas, un gaļas izstrādājumus, kas ražoti no šādas svaigas gaļas, atļauj nosūtīt uz citām dalībvalstīm vai trešām valstīm tikai tad, ja šī gaļa un gaļas produkti ir ražoti, uzglabāti un apstrādāti, nenonākot saskarē ar gaļu un gaļas izstrādājumiem, kurus nav atļauts nosūtīt uz citām dalībvalstīm saskaņā ar 3. panta 2. punkta a) apakšpunktu, un sūtījumiem uz citām dalībvalstīm ir pievienots oficiāls veselības sertifikāts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 599/2004 (16) pielikumā doto paraugu, kura II daļa aizpildīta ar šādu apliecinājumu:

“Svaiga gaļa vai gaļas izstrādājumi, kas atbilst Komisijas 2016. gada 22. aprīļa Īstenošanas lēmumam (ES) 2016/645 par konkrētiem aizsardzības pasākumiem pret nodulāro dermatītu Bulgārijā.”.

6. pants

Atkāpe no aizlieguma laist tirgū gaļas produktus, kas sastāv no liellopu vai savvaļas atgremotāju gaļas vai to satur

1.   Atkāpjoties no aizlieguma, kas noteikts 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā, kompetentā iestāde var atļaut laist tirgū gaļas produktus, kas ražoti ierobežojumu zonā no svaigas gaļas, kas iegūta no liellopiem un savvaļas atgremotājiem, kuri:

| a) | ir turēti saimniecībās, kas atrodas ierobežojumu zonā un kurām nav noteikti ierobežojumi saskaņā ar Direktīvu 92/119/EEK; |
| --- | --- |

a)

ir turēti saimniecībās, kas atrodas ierobežojumu zonā un kurām nav noteikti ierobežojumi saskaņā ar Direktīvu 92/119/EEK;

| b) | nokauti vai nomedīti pirms 2016. gada 13. aprīļa; vai |
| --- | --- |

b)

nokauti vai nomedīti pirms 2016. gada 13. aprīļa; vai

| c) | minēti 4. panta 1. punktā; vai |
| --- | --- |

c)

minēti 4. panta 1. punktā; vai

| d) | ir turēti un nokauti ārpus ierobežojumu zonas. |
| --- | --- |

d)

ir turēti un nokauti ārpus ierobežojumu zonas.

2.   Kompetentā iestāde atļauj laist tirgū 1. punktā minētos gaļas produktus, kas atbilst minētā punkta a), b) vai c) apakšpunkta nosacījumiem, tikai Bulgārijas teritorijā, ja gaļas produktiem ir veikta nespecifiska apstrāde, kas nodrošina, ka gaļas produktu cirtuma vietā neparādās svaigas gaļas īpašības.

Kompetentā iestāde nodrošina, ka pirmajā daļā minētie gaļas produkti netiek nosūtīti uz citām dalībvalstīm vai trešām valstīm.

3.   Kompetentā iestāde gaļas produktu sūtījumus, kas ražoti no svaigas gaļas, kura iegūta no 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajiem dzīvniekiem, atļauj nosūtīt uz citām dalībvalstīm vai trešām valstīm tikai tad, ja gaļas produkti ir bijuši pakļauti Lēmuma 2007/777/EK II pielikuma 4. daļas B punktā noteiktajai īpašajai apstrādei hermētiski noslēgtos traukos ar Fo vērtību trīs vai vairāk, un sūtījumiem uz citām dalībvalstīm ir pievienots oficiāls veselības sertifikāts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 599/2004 pielikumā doto paraugu, kura II daļa aizpildīta ar šādu apliecinājumu:

“Gaļas produkti, kas atbilst Komisijas 2016. gada 22. aprīļa Īstenošanas lēmumam (ES) 2016/645 par konkrētiem aizsardzības pasākumiem pret nodulāro dermatītu Bulgārijā.”.

4.   Kompetentā iestāde gaļas produktu sūtījumus, kas ražoti no svaigas gaļas, kura iegūta no 1. punkta d) apakšpunktā minētajiem dzīvniekiem, atļauj nosūtīt uz citām dalībvalstīm vai trešām valstīm tikai tad, ja gaļas produkti ir bijuši pakļauti Lēmuma 2007/777/EK II pielikuma 4. daļas A punktā noteiktajai nespecifiskai apstrāde, kas nodrošina, ka gaļas produktu cirtuma vietā neparādās svaigas gaļas īpašības, un sūtījumiem uz citām dalībvalstīm ir pievienots oficiāls veselības sertifikāts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 599/2004 pielikumā doto paraugu, kura II daļa aizpildīta ar šādu apliecinājumu:

“Gaļas produkti, kas atbilst Komisijas 2016. gada 22. aprīļa Īstenošanas lēmumam (ES) 2016/645 par konkrētiem aizsardzības pasākumiem pret nodulāro dermatītu Bulgārijā.”.

7. pants

Atkāpe no aizlieguma nosūtīt un laist tirgū pienu un piena produktus

1.   Atkāpjoties no aizlieguma, kas noteikts 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā, kompetentā iestāde var atļaut laist tirgū lietošanai pārtikā paredzētu pienu, kas ir iegūts no liellopiem, kuri turēti saimniecībās ierobežojumu zonā, un šādu dzīvnieku piena produktus, ja pienam un piena produktiem ir veikta apstrāde, kas aprakstīta Direktīvas 2003/85/EK IX pielikuma A daļas 1.1.–1.5. punktā.

2.   Kompetentā iestāde piena un piena produktu sūtījumus, kas iegūti no liellopiem, kuri ir turēti saimniecībās ierobežojumu zonā, atļauj nosūtīt uz citām dalībvalstīm vai trešām valstīm tikai tad, ja piens un piena produkti ir paredzēti lietošanai pārtikā, tiem ir veikta šā panta 1. punktā minētā apstrāde un sūtījumiem uz citām dalībvalstīm ir pievienots oficiāls veselības sertifikāts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 599/2004 pielikumā doto paraugu, kura II daļa aizpildīta ar šādu apliecinājumu:

“Piens un piena produkti, kas atbilst Komisijas 2016. gada 22. aprīļa Īstenošanas lēmumam (ES) 2016/645 par konkrētiem aizsardzības pasākumiem pret nodulāro dermatītu Bulgārijā.”.

8. pants

Īpašs marķējums svaigai gaļai, gaļas izstrādājumiem un gaļas produktiem, kas minēti attiecīgi 5. panta 1. punktā un 6. panta 2. punktā

Bulgārija nodrošina, ka svaigu gaļu, gaļas izstrādājumus un gaļas produktus, kas minēti 5. panta 1. punktā un 6. panta 2. punktā, marķē ar īpašu veselības marķējumu vai identifikācijas marķējumu, kurš nav ovāls un kuru nevar sajaukt ar:

| a) | svaigai gaļai paredzēto veselības marķējumu, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 854/2004 I pielikuma I sadaļas III nodaļā; |
| --- | --- |

a)

svaigai gaļai paredzēto veselības marķējumu, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 854/2004 I pielikuma I sadaļas III nodaļā;

| b) | gaļas izstrādājumiem un gaļas produktiem, kas satur liellopu gaļu vai no tās sastāv, paredzēto identifikācijas marķējumu, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I sadaļā. |
| --- | --- |

b)

gaļas izstrādājumiem un gaļas produktiem, kas satur liellopu gaļu vai no tās sastāv, paredzēto identifikācijas marķējumu, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I sadaļā.

9. pants

Prasības attiecībā uz transportlīdzekļiem, tīrīšanu un dezinfekciju

1.   Kompetentā iestāde nodrošina, ka attiecībā uz ikvienu transportlīdzekli, kas ir bijis saskarē ar uzņēmīgo sugu dzīvniekiem ierobežojumu zonā un kas ir paredzēts izbraukšanai no šīs zonas, attiecīgā transportlīdzekļa operators vai vadītājs iesniedz pierādījumus par to, ka kopš pēdējās saskares ar šiem dzīvniekiem transportlīdzeklis ir iztīrīts un dezinficēts tā, lai inaktivētu nodulārā dermatīta vīrusu.

2.   Kompetentā iestāde konkrēti norāda, kāda informācija jāsniedz dzīvnieku transportlīdzekļa operatoram vai vadītājam, lai pierādītu, ka ir veikta noteiktā tīrīšana un dezinfekcija.

10. pants

Informācijas prasības

Bulgārija informē Komisiju un pārējās dalībvalstis Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajā komitejā par ierobežojumu zonā veiktās nodulārā dermatīta uzraudzības rezultātiem.

11. pants

Piemērošana

Šo lēmumu piemēro līdz 2016. gada 31. decembrim.

12. pants

Šis lēmums ir adresēts Bulgārijas Republikai.

Briselē, 2016. gada 22. aprīlī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.

1

(2)  
  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

2

(3)  
  OV L 62, 15.3.1993., 69. lpp.

3

(4)  
  OV L 18, 23.1.2003., 11. lpp.

4

(5)  Padomes 1964. gada 26. jūnija Direktīva 64/432/EEK par dzīvnieku veselības problēmām, kas ietekmē liellopu un cūku tirdzniecību Kopienā (OV 121, 29.7.1964., 1977/64. lpp.).

5

(6)  Padomes 1992. gada 13. jūlija Direktīva 92/65/EEK, ar ko paredz dzīvnieku veselības prasības attiecībā uz tādu dzīvnieku, spermas, olšūnu un embriju tirdzniecību un importu Kopienā, uz kuriem neattiecas dzīvnieku veselības prasības, kas paredzētas īpašos Kopienas noteikumos, kuri minēti Direktīvas 90/425/EEK A(I) pielikumā (OV L 268, 14.9.1992., 54. lpp.).

6

(7)  
  EFSA Journal 2015; 13(1):3986 (73 lpp.).

7

EFSA Journal

(8)  
  24th edition, 2015.

8

24th

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.).

9

(10)  Komisijas 2007. gada 29. novembra Lēmums 2007/777/EK, ar kuru paredz dzīvnieku veselības un sabiedrības veselības aizsardzības prasības un sertifikātu paraugus tādu gaļas produktu un apstrādātu kuņģu, pūšļu un zarnu importam no trešām valstīm, kas paredzēti lietošanai pārtikā, un ar kuru atceļ Lēmumu 2005/432/EK (OV L 312, 30.11.2007., 49. lpp.).

10

(11)  
  EFSA Journal (2006) 347, 1. lpp.

11

EFSA Journal

(12)  Komisijas 2011. gada 25. februāra Regula (ES) Nr. 142/2011, ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un īsteno Padomes Direktīvu 97/78/EK attiecībā uz dažiem paraugiem un precēm, kam uz robežas neveic veterinārās pārbaudes atbilstīgi minētajai direktīvai (OV L 54, 26.2.2011., 1. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regula) (OV L 300, 14.11.2009., 1. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 854/2004, ar ko paredz īpašus noteikumus par lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālās kontroles organizēšanu (OV L 139, 30.4.2004., 206. lpp.).

14

(15)  Padomes 2003. gada 29. septembra Direktīva 2003/85/EK par Kopienas pasākumiem mutes un nagu sērgas kontrolei, ar kuru atceļ Direktīvu 85/511/EEK un Lēmumus 89/531/EEK un 91/665/EEK un groza Direktīvu 92/46/EEK (OV L 306, 22.11.2003., 1. lpp.).

15

(16)  Komisijas 2004. gada 30. marta Regula (EK) Nr. 599/2004 par vienota parauga sertifikāta un inspekcijas ziņojuma ieviešanu Kopienas iekšējā tirdzniecībā ar dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem (OV L 94, 31.3.2004., 44. lpp.).

16

---

PIELIKUMS

IEROBEŽOJUMU ZONA, KAS MINĒTA 2. PANTA OTRĀS DAĻAS b) APAKŠPUNKTĀ

Šādi rajoni Bulgārijā:

| — | Haskovas rajons |
| --- | --- |

—

Haskovas rajons

| — | Stara Zagoras rajons |
| --- | --- |

—

Stara Zagoras rajons

---