# Uradni list L 109/2016

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 109 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 5926. april 2016 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 109

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 5926. april 2016

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2016/646 z dne 20. aprila 2016 o spremembi Uredbe (ES) št. 692/2008 glede emisij iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 6) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/647 z dne 25. aprila 2016 o dvestopetiinštirideseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z organizacijama ISIL (Daiš) in Al-Kaida | 23 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/648 z dne 25. aprila 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 25 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2016/649 z dne 15. januarja 2016 o ukrepu SA.24123 (12/C) (ex 11/NN), ki ga je izvedla Nizozemska – Domnevna prodaja zemljišča pod tržno ceno s strani občine Leidschendam-Voorburg
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 85)

   (
  1
  ) | 27 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/650 z dne 25. aprila 2016 o določitvi standardov za oceno varnosti naprav za ustvarjanje kvalificiranega elektronskega podpisa in žiga v skladu s členoma 30(3) in 39(2) Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu (
  1
  ) | 40 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) 2016/646 z dne 20. aprila 2016 o spremembi Uredbe (ES) št. 692/2008 glede emisij iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 6) (
  1
  )

1

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/647 z dne 25. aprila 2016 o dvestopetiinštirideseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z organizacijama ISIL (Daiš) in Al-Kaida

23

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/648 z dne 25. aprila 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

25

SKLEPI

*

Sklep Komisije (EU) 2016/649 z dne 15. januarja 2016 o ukrepu SA.24123 (12/C) (ex 11/NN), ki ga je izvedla Nizozemska – Domnevna prodaja zemljišča pod tržno ceno s strani občine Leidschendam-Voorburg
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 85)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 85)

1

27

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/650 z dne 25. aprila 2016 o določitvi standardov za oceno varnosti naprav za ustvarjanje kvalificiranega elektronskega podpisa in žiga v skladu s členoma 30(3) in 39(2) Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu (
  1
  )

1

40

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Komisije (EU) 2016/71 z dne 26. januarja 2016 o spremembi prilog II, III in V k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 o mejnih vrednostih ostankov za 1-metilciklopropen, flonikamid, flutriafol, indolilocetno kislino, indolilmasleno kislino, petoksamid, pirimikarb, protiokonazol in teflubenzuron v ali na nekaterih proizvodih ( UL L 20, 27.1.2016 ) | 43 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Komisije (EU) 2016/71 z dne 26. januarja 2016 o spremembi prilog II, III in V k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 o mejnih vrednostih ostankov za 1-metilciklopropen, flonikamid, flutriafol, indolilocetno kislino, indolilmasleno kislino, petoksamid, pirimikarb, protiokonazol in teflubenzuron v ali na nekaterih proizvodih ( UL L 20, 27.1.2016 )

( UL L 20, 27.1.2016 )

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 26.4.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/646

z dne 20. aprila 2016

o spremembi Uredbe (ES) št. 692/2008 glede emisij iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 6)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (1), zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 715/2007 je eden od ločenih regulativnih aktov v okviru postopka homologacije, določenega z Direktivo 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2). |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 715/2007 je eden od ločenih regulativnih aktov v okviru postopka homologacije, določenega z Direktivo 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2).

| (2) | Uredba (ES) št. 715/2007 zahteva, da so nova lahka vozila skladna z določenimi mejnimi vrednostmi emisij in postavlja dodatne zahteve za dostop do informacij. Posebni tehnični ukrepi, potrebni za izvajanje navedene uredbe, so bili sprejeti z Uredbo Komisije (ES) št. 692/2008 (3). |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 715/2007 zahteva, da so nova lahka vozila skladna z določenimi mejnimi vrednostmi emisij in postavlja dodatne zahteve za dostop do informacij. Posebni tehnični ukrepi, potrebni za izvajanje navedene uredbe, so bili sprejeti z Uredbo Komisije (ES) št. 692/2008 (3).

| (3) | Komisija je na podlagi lastnega raziskovanja in zunanjih informacij opravila podrobno analizo postopkov, preskusov in zahtev za homologacijo iz Uredbe (ES) št. 692/2008 in ugotovila, da emisije, ki dejansko nastajajo med vožnjo na cesti z vozili Euro 5/6, znatno presegajo emisije, izmerjene v regulativnem novem evropskem voznem ciklu (NEDC), zlasti glede emisij NOx iz dizelskih vozil. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je na podlagi lastnega raziskovanja in zunanjih informacij opravila podrobno analizo postopkov, preskusov in zahtev za homologacijo iz Uredbe (ES) št. 692/2008 in ugotovila, da emisije, ki dejansko nastajajo med vožnjo na cesti z vozili Euro 5/6, znatno presegajo emisije, izmerjene v regulativnem novem evropskem voznem ciklu (NEDC), zlasti glede emisij NOx iz dizelskih vozil.

| (4) | Z uvedbo in poznejšo revizijo standardov Euro so bile homologacijske zahteve glede emisij iz motornih vozil postopoma znatno poostrene. Medtem ko so se emisije s predpisi urejenih onesnaževal iz vozil v splošnem znatno zmanjšale, to ne drži za emisije NOx iz dizelskih motorjev, zlasti tistih, vgrajenih v lahka vozila. Zato je treba sprejeti ukrepe za izboljšanje tega stanja. |
| --- | --- |

(4)

Z uvedbo in poznejšo revizijo standardov Euro so bile homologacijske zahteve glede emisij iz motornih vozil postopoma znatno poostrene. Medtem ko so se emisije s predpisi urejenih onesnaževal iz vozil v splošnem znatno zmanjšale, to ne drži za emisije NOx iz dizelskih motorjev, zlasti tistih, vgrajenih v lahka vozila. Zato je treba sprejeti ukrepe za izboljšanje tega stanja.

| (5) | „Odklopne naprave“ v skladu z opredelitvijo iz člena 3(10) Uredbe (ES) št. 715/2007, ki znižujejo raven uravnavanja emisij, so prepovedane. Nedavni dogodki so jasno pokazali, da je v tem pogledu potrebno strožje izvrševanje. Zato je primerno zahtevati boljši nadzor nad strategijo uravnavanja emisij, ki jo pri homologaciji uporablja proizvajalec, v skladu z načeli, ki se že uporabljajo za težka vozila v uredbi za Euro VI, tj. Uredbi (ES) št. 595/2009, in njenih izvedbenih ukrepih. |
| --- | --- |

(5)

„Odklopne naprave“ v skladu z opredelitvijo iz člena 3(10) Uredbe (ES) št. 715/2007, ki znižujejo raven uravnavanja emisij, so prepovedane. Nedavni dogodki so jasno pokazali, da je v tem pogledu potrebno strožje izvrševanje. Zato je primerno zahtevati boljši nadzor nad strategijo uravnavanja emisij, ki jo pri homologaciji uporablja proizvajalec, v skladu z načeli, ki se že uporabljajo za težka vozila v uredbi za Euro VI, tj. Uredbi (ES) št. 595/2009, in njenih izvedbenih ukrepih.

| (6) | Reševanje težave emisij dušikovih oksidov iz dizelskih vozil naj bi prispevalo k znižanju sedanjih trajno visokih ravni koncentracij NO2 v zunanjem zraku, ki povzročajo resno zaskrbljenost glede zdravja ljudi. |
| --- | --- |

(6)

Reševanje težave emisij dušikovih oksidov iz dizelskih vozil naj bi prispevalo k znižanju sedanjih trajno visokih ravni koncentracij NO2 v zunanjem zraku, ki povzročajo resno zaskrbljenost glede zdravja ljudi.

| (7) | Komisija je januarja 2011 ustanovila delovno skupino, ki vključuje vse zainteresirane deležnike in je namenjena razvoju preskusnega postopka za dejanske emisije, ki nastajajo med vožnjo (RDE), ki bi bolje odražal emisije, izmerjene na cesti. V ta namen je bila po temeljitih tehničnih razpravah upoštevana možnost, predlagana v Uredbi (ES) št. 715/2007, tj. uporaba prenosnih sistemov za merjenje emisij (PEMS) in omejitev po načelu „ne sme preseči“ (NTE). |
| --- | --- |

(7)

Komisija je januarja 2011 ustanovila delovno skupino, ki vključuje vse zainteresirane deležnike in je namenjena razvoju preskusnega postopka za dejanske emisije, ki nastajajo med vožnjo (RDE), ki bi bolje odražal emisije, izmerjene na cesti. V ta namen je bila po temeljitih tehničnih razpravah upoštevana možnost, predlagana v Uredbi (ES) št. 715/2007, tj. uporaba prenosnih sistemov za merjenje emisij (PEMS) in omejitev po načelu „ne sme preseči“ (NTE).

| (8) | Kot je bilo dogovorjeno z deležniki v postopku CARS 2020 (4), bi bilo treba preskusne postopke RDE uvesti v dveh fazah: v prvem prehodnem obdobju naj bi se preskusni postopki uporabljali samo za namene spremljanja, zatem pa skupaj z zavezujočimi kvantitativnimi zahtevami za dejanske emisije, ki nastajajo med vožnjo (RDE), za vse nove homologacije in nova vozila. |
| --- | --- |

(8)

Kot je bilo dogovorjeno z deležniki v postopku CARS 2020 (4), bi bilo treba preskusne postopke RDE uvesti v dveh fazah: v prvem prehodnem obdobju naj bi se preskusni postopki uporabljali samo za namene spremljanja, zatem pa skupaj z zavezujočimi kvantitativnimi zahtevami za dejanske emisije, ki nastajajo med vožnjo (RDE), za vse nove homologacije in nova vozila.

| (9) | Preskusni postopki RDE so bili uvedeni z Uredbo Komisije (EU) 2016/427 (5). Zdaj bi bilo treba uvesti kvantitativne zahteve za RDE, da se omejijo emisije izpušnih plinov v vseh normalnih pogojih uporabe v skladu z mejnimi vrednostmi emisij iz Uredbe (ES) št. 715/2007. V ta namen bi bilo treba upoštevati statistične in tehnične negotovosti postopkov merjenja. |
| --- | --- |

(9)

Preskusni postopki RDE so bili uvedeni z Uredbo Komisije (EU) 2016/427 (5). Zdaj bi bilo treba uvesti kvantitativne zahteve za RDE, da se omejijo emisije izpušnih plinov v vseh normalnih pogojih uporabe v skladu z mejnimi vrednostmi emisij iz Uredbe (ES) št. 715/2007. V ta namen bi bilo treba upoštevati statistične in tehnične negotovosti postopkov merjenja.

| (10) | Da bi se proizvajalci lahko postopoma prilagodili pravilom glede RDE, bi bilo treba dokončne kvantitativne zahteve glede RDE uvesti v dveh fazah. V prvem koraku, ki bi se moral začeti uporabljati 4 leta po datumih za obvezno uporabo standardov Euro 6, bi se moral uporabljati faktor skladnosti 2,1. V drugem koraku, ki bi moral slediti 1 leto in 4 mesece po prvem koraku, bi se morala zahtevati popolna skladnost z mejno vrednostjo emisij za dušikove okside 80 mg/km, določeno v Uredbi (ES) št. 715/2007, s pribitkom, v katerem bi se upoštevale dodatne negotovosti merjenja, povezane z uporabo prenosnih sistemov za merjenje emisij (PEMS). |
| --- | --- |

(10)

Da bi se proizvajalci lahko postopoma prilagodili pravilom glede RDE, bi bilo treba dokončne kvantitativne zahteve glede RDE uvesti v dveh fazah. V prvem koraku, ki bi se moral začeti uporabljati 4 leta po datumih za obvezno uporabo standardov Euro 6, bi se moral uporabljati faktor skladnosti 2,1. V drugem koraku, ki bi moral slediti 1 leto in 4 mesece po prvem koraku, bi se morala zahtevati popolna skladnost z mejno vrednostjo emisij za dušikove okside 80 mg/km, določeno v Uredbi (ES) št. 715/2007, s pribitkom, v katerem bi se upoštevale dodatne negotovosti merjenja, povezane z uporabo prenosnih sistemov za merjenje emisij (PEMS).

| (11) | Čeprav je pomembno, da so v preskusih RDE zajete vse možne okoliščine vožnje, bi bilo treba preprečiti vožnjo preskušanih vozil na pristranski način, tj. z namenom doseči, da bi bil preskus uspešno ali neuspešno opravljen, vendar ne zaradi tehničnih zmogljivosti vozila, temveč zaradi ekstremnih načinov vožnje. Zato so uvedeni dopolnilni robni pogoji za preskus RDE, namenjeni reševanju takih okoliščin. |
| --- | --- |

(11)

Čeprav je pomembno, da so v preskusih RDE zajete vse možne okoliščine vožnje, bi bilo treba preprečiti vožnjo preskušanih vozil na pristranski način, tj. z namenom doseči, da bi bil preskus uspešno ali neuspešno opravljen, vendar ne zaradi tehničnih zmogljivosti vozila, temveč zaradi ekstremnih načinov vožnje. Zato so uvedeni dopolnilni robni pogoji za preskus RDE, namenjeni reševanju takih okoliščin.

| (12) | Pogoji vožnje med posameznimi vožnjami s PEMS že zaradi svoje narave morda ne bodo docela ustrezali „normalnim pogojem uporabe vozila“. Zato je strogost uravnavanja emisij med takimi vožnjami lahko različna. Spričo tega in zaradi upoštevanja statističnih in tehničnih negotovosti postopkov merjenja bi bilo v prihodnje morda treba razmisliti o tem, da bi se v mejnih vrednostih emisij NTE, ki se uporabljajo za posamezne vožnje s PEMS, upoštevale značilnosti teh voženj, opisane z določenimi merljivimi parametri, npr. povezane z dinamiko vožnje ali obremenitvijo. Uporaba navedenega načela ne bi smela imeti za posledico poslabšanja vpliva na okolje in uspešnosti preskusnih postopkov RDE, ki bi jih bilo treba dokazati v strokovno pregledani znanstveni študiji. Poleg tega bi bilo treba pri oceni strogosti uravnavanja emisij med vožnjo s PEMS upoštevati samo parametre, ki jih je mogoče upravičiti z objektivnimi znanstvenimi razlogi in ne samo z razlogi umerjanja motorja, naprav za uravnavanje onesnaževal ali sistemov za uravnavanje emisij. |
| --- | --- |

(12)

Pogoji vožnje med posameznimi vožnjami s PEMS že zaradi svoje narave morda ne bodo docela ustrezali „normalnim pogojem uporabe vozila“. Zato je strogost uravnavanja emisij med takimi vožnjami lahko različna. Spričo tega in zaradi upoštevanja statističnih in tehničnih negotovosti postopkov merjenja bi bilo v prihodnje morda treba razmisliti o tem, da bi se v mejnih vrednostih emisij NTE, ki se uporabljajo za posamezne vožnje s PEMS, upoštevale značilnosti teh voženj, opisane z določenimi merljivimi parametri, npr. povezane z dinamiko vožnje ali obremenitvijo. Uporaba navedenega načela ne bi smela imeti za posledico poslabšanja vpliva na okolje in uspešnosti preskusnih postopkov RDE, ki bi jih bilo treba dokazati v strokovno pregledani znanstveni študiji. Poleg tega bi bilo treba pri oceni strogosti uravnavanja emisij med vožnjo s PEMS upoštevati samo parametre, ki jih je mogoče upravičiti z objektivnimi znanstvenimi razlogi in ne samo z razlogi umerjanja motorja, naprav za uravnavanje onesnaževal ali sistemov za uravnavanje emisij.

| (13) | Spričo potrebe po uravnavanju emisij dušikovih oksidov pri mestnih vožnjah bi bilo treba nujno razmisliti o spremembi relativnih uteži za mestne, podeželske in avtocestne elemente preskusa RDE, da bi omogočili doseganje nizkega faktorja skladnosti v praksi, s čimer bi v tretjem zakonodajnem svežnju o RDE vzpostavili še en robni pogoj, povezan z dinamiko vožnje, nad katerim bi se lahko od datumov uvedbe koraka 1 uporabljali razširjeni pogoji. |
| --- | --- |

(13)

Spričo potrebe po uravnavanju emisij dušikovih oksidov pri mestnih vožnjah bi bilo treba nujno razmisliti o spremembi relativnih uteži za mestne, podeželske in avtocestne elemente preskusa RDE, da bi omogočili doseganje nizkega faktorja skladnosti v praksi, s čimer bi v tretjem zakonodajnem svežnju o RDE vzpostavili še en robni pogoj, povezan z dinamiko vožnje, nad katerim bi se lahko od datumov uvedbe koraka 1 uporabljali razširjeni pogoji.

| (14) | Komisija bo pregledovala določbe preskusnega postopka RDE in jih prilagajala, da bi upoštevala nove tehnologije za vozila in zagotavljala njihovo uspešnost. Podobno bo vsako leto pregledala ustrezno raven dokončnega faktorja skladnosti z ozirom na tehnični napredek. Pregledala bo predvsem alternativni metodi za oceno podatkov PEMS o emisijah, določeni v dodatkih 5 in 6 k Prilogi IIIA k Uredbi (ES) št. 692/2008, z namenom oblikovati enotno metodo. |
| --- | --- |

(14)

Komisija bo pregledovala določbe preskusnega postopka RDE in jih prilagajala, da bi upoštevala nove tehnologije za vozila in zagotavljala njihovo uspešnost. Podobno bo vsako leto pregledala ustrezno raven dokončnega faktorja skladnosti z ozirom na tehnični napredek. Pregledala bo predvsem alternativni metodi za oceno podatkov PEMS o emisijah, določeni v dodatkih 5 in 6 k Prilogi IIIA k Uredbi (ES) št. 692/2008, z namenom oblikovati enotno metodo.

| (15) | Zato je primerno, da se Uredba (ES) št. 692/2008 ustrezno spremeni. |
| --- | --- |

(15)

Zato je primerno, da se Uredba (ES) št. 692/2008 ustrezno spremeni.

| (16) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Tehničnega odbora za motorna vozila – |
| --- | --- |

(16)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Tehničnega odbora za motorna vozila –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 692/2008 se spremeni:

| 1. | v členu 2 se dodata naslednji točki 43 in 44:






  „43. | ‚osnovna strategija za uravnavanje emisij‘ pomeni strategijo za uravnavanje emisij, ki je aktivna v celotnem obsegu vrtilne frekvence in obremenitve vozila, razen če se aktivira pomožna strategija za uravnavanje emisij; |
| --- | --- | --- |

1.

v členu 2 se dodata naslednji točki 43 in 44:

„43.

‚osnovna strategija za uravnavanje emisij‘ pomeni strategijo za uravnavanje emisij, ki je aktivna v celotnem obsegu vrtilne frekvence in obremenitve vozila, razen če se aktivira pomožna strategija za uravnavanje emisij;

| 44. | ‚pomožna strategija za uravnavanje emisij‘ pomeni strategijo za uravnavanje emisij, ki se aktivira in nadomesti ali spremeni osnovno strategijo za uravnavanje emisij za poseben namen ter kot odziv na poseben sklop okoljskih pogojev ali pogojev delovanja, pri čemer se izvaja le, dokler obstajajo ti pogoji.“; |
| --- | --- |

44.

‚pomožna strategija za uravnavanje emisij‘ pomeni strategijo za uravnavanje emisij, ki se aktivira in nadomesti ali spremeni osnovno strategijo za uravnavanje emisij za poseben namen ter kot odziv na poseben sklop okoljskih pogojev ali pogojev delovanja, pri čemer se izvaja le, dokler obstajajo ti pogoji.“;

| 2. | v členu 3(10) se tretji odstavek nadomesti z:

  „Do poteka obdobja treh let po datumih iz člena 10(4) in štirih let po datumih iz člena 10(5) Uredbe (ES) št. 715/2007 veljajo naslednje določbe:“; |
| --- | --- |

2.

v členu 3(10) se tretji odstavek nadomesti z:

„Do poteka obdobja treh let po datumih iz člena 10(4) in štirih let po datumih iz člena 10(5) Uredbe (ES) št. 715/2007 veljajo naslednje določbe:“;

| 3. | člen 3(10)(a) se nadomesti z:

  „Zahteve iz točke 2.1 Priloge IIIA se ne uporabljajo.“; |
| --- | --- |

3.

člen 3(10)(a) se nadomesti z:

„Zahteve iz točke 2.1 Priloge IIIA se ne uporabljajo.“;

| 4. | v členu 5 se vstavita naslednja odstavka 11 in 12:






  „11. | Proizvajalec zagotovi tudi razširjen dokumentacijski paket z naslednjimi informacijami:






  (a) | informacije o delovanju vseh pomožnih strategij in osnovnih strategij za uravnavanje emisij, vključno z opisom parametrov, ki jih spremeni katera koli pomožna strategija za uravnavanje emisij, in mejnih pogojev, pod katerimi deluje pomožna strategija za uravnavanje emisij, ter navedbo pomožne in osnovne strategije za uravnavanje emisij, ki bo verjetno aktivna v pogojih za preskusne postopke iz te uredbe; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

v členu 5 se vstavita naslednja odstavka 11 in 12:

„11.

Proizvajalec zagotovi tudi razširjen dokumentacijski paket z naslednjimi informacijami:

(a)

informacije o delovanju vseh pomožnih strategij in osnovnih strategij za uravnavanje emisij, vključno z opisom parametrov, ki jih spremeni katera koli pomožna strategija za uravnavanje emisij, in mejnih pogojev, pod katerimi deluje pomožna strategija za uravnavanje emisij, ter navedbo pomožne in osnovne strategije za uravnavanje emisij, ki bo verjetno aktivna v pogojih za preskusne postopke iz te uredbe;

| (b) | opis krmilne logike sistema za uravnavanje goriva, strategij krmiljenja in stikalnih točk v vseh načinih delovanja. |
| --- | --- |

(b)

opis krmilne logike sistema za uravnavanje goriva, strategij krmiljenja in stikalnih točk v vseh načinih delovanja.

| 12. | Razširjeni dokumentacijski paket iz odstavka 11 ostane strogo zaupen. Hrani ga lahko homologacijski organ ali pa ga po presoji homologacijskega organa obdrži proizvajalec. Če dokumentacijo hrani proizvajalec, jo homologacijski organ po pregledu in odobritvi označi in datira. Dokumentacija je homologacijskemu organu na voljo za pregled v času homologacije ali kadar koli med veljavnostjo homologacije.“; |
| --- | --- |

12.

Razširjeni dokumentacijski paket iz odstavka 11 ostane strogo zaupen. Hrani ga lahko homologacijski organ ali pa ga po presoji homologacijskega organa obdrži proizvajalec. Če dokumentacijo hrani proizvajalec, jo homologacijski organ po pregledu in odobritvi označi in datira. Dokumentacija je homologacijskemu organu na voljo za pregled v času homologacije ali kadar koli med veljavnostjo homologacije.“;

| 5. | dodatek 6 k Prilogi I se spremeni, kot je določeno v Prilogi I k tej uredbi; |
| --- | --- |

5.

dodatek 6 k Prilogi I se spremeni, kot je določeno v Prilogi I k tej uredbi;

| 6. | priloga IIIA se spremeni, kot je določeno v Prilogi II k tej uredbi. |
| --- | --- |

6.

priloga IIIA se spremeni, kot je določeno v Prilogi II k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. aprila 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 171, 29.6.2007, str. 1.

1

(2)  Direktiva 2007/46/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva) (UL L 263, 9.10.2007, str. 1).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 692/2008 z dne 18. julija 2008 o izvajanju in spremembi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (UL L 199, 28.7.2008, str. 1).

3

(4)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – CARS 2020: Akcijski načrt za konkurenčno in trajnostno avtomobilsko industrijo v Evropi (COM(2012) 636 final).

4

(5)  Uredba Komisije (EU) št. 2016/427 z dne 10. marca 2016 o spremembi Uredbe (ES) št. 692/2008 glede emisij iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (UL L 82, 31.3.2016, str. 1).

5

---

PRILOGA I

V Dodatku 6 k Prilogi I k Uredbi (ES) št. 692/2008 se spremeni tabela 1:

| (1) | vrstice ZD, ZE, ZF se nadomestijo z naslednjimi:












  „ZD | Euro 6c | Euro 6-2 | M, N1 razred I | PV, KV | | 1.9.2018 | 31.8.2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ZE | Euro 6c | Euro 6-2 | M, N1 razred II | PV, KV | | 1.9.2019 | 31.8.2020 |
| ZF | Euro 6c | Euro 6-2 | N1 razred III, N2 | PV, KV | | 1.9.2019 | 31.8.2020“ |

(1)

vrstice ZD, ZE, ZF se nadomestijo z naslednjimi:

„ZD

Euro 6c

Euro 6-2

M, N1 razred I

PV, KV

1.9.2018

31.8.2019

ZE

Euro 6c

Euro 6-2

M, N1 razred II

PV, KV

1.9.2019

31.8.2020

ZF

Euro 6c

Euro 6-2

N1 razred III, N2

PV, KV

1.9.2019

31.8.2020“

| (2) | za vrstico ZF se vstavijo vrstice:












  „ZG | Euro 6d-TEMP | Euro 6-2 | M, N1 razred I | PV, KV | 1.9.2017 | 1.9.2019 | 31.12.2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ZH | Euro 6d-TEMP | Euro 6-2 | M, N1 razred II | PV, KV | 1.9.2018 | 1.9.2020 | 31.12.2021 |
| ZI | Euro 6d-TEMP | Euro 6-2 | N1 razred III, N2 | PV, KV | 1.9.2018 | 1.9.2020 | 31.12.2021 |
| ZJ | Euro 6d | Euro 6-2 | M, N1 razred I | PV, KV | 1.1.2020 | 1.1.2021 | |
| ZK | Euro 6d | Euro 6-2 | M, N1 razred II | PV, KV | 1.1.2021 | 1.1.2022 | |
| PLN | Euro 6d | Euro 6-2 | N1 razred III, N2 | PV, KV | 1.1.2021 | 1.1.2022“ | |

(2)

za vrstico ZF se vstavijo vrstice:

„ZG

Euro 6d-TEMP

Euro 6-2

M, N1 razred I

PV, KV

1.9.2017

1.9.2019

31.12.2020

ZH

Euro 6d-TEMP

Euro 6-2

M, N1 razred II

PV, KV

1.9.2018

1.9.2020

31.12.2021

ZI

Euro 6d-TEMP

Euro 6-2

N1 razred III, N2

PV, KV

1.9.2018

1.9.2020

31.12.2021

ZJ

Euro 6d

Euro 6-2

M, N1 razred I

PV, KV

1.1.2020

1.1.2021

ZK

Euro 6d

Euro 6-2

M, N1 razred II

PV, KV

1.1.2021

1.1.2022

PLN

Euro 6d

Euro 6-2

N1 razred III, N2

PV, KV

1.1.2021

1.1.2022“

| (3) | v pojasnilih k tabeli se za odstavkom o emisijskemu standardu „Euro 6b“ vstavijo naslednji odstavki:

  „Emisijski standard ‚Euro 6c‘= vse zahteve glede emisij Euro 6 brez kvantitativnih zahtev za RDE, tj. emisijski standard Euro 6b, dokončni standardi za število delcev za vozila PV, uporaba referenčnega goriva E10 in B7 (kjer je primerno), ocenjena v predpisanem laboratorijskem preskusnem ciklu, in preskus RDE samo za namene spremljanja (brez mejnih vrednosti emisij NTE);

  Emisijski standard ‚Euro 6d-TEMP‘= vse zahteve Euro 6 glede emisij, tj. emisijski standard Euro 6b, dokončni standardi za število delcev za vozila PV, uporaba referenčnega goriva E10 in B7 (kjer je primerno), ocenjena v predpisanem laboratorijskem preskusnem ciklu, in preskus RDE glede na začasne faktorje skladnosti;“ |
| --- | --- |

(3)

v pojasnilih k tabeli se za odstavkom o emisijskemu standardu „Euro 6b“ vstavijo naslednji odstavki:

„Emisijski standard ‚Euro 6c‘= vse zahteve glede emisij Euro 6 brez kvantitativnih zahtev za RDE, tj. emisijski standard Euro 6b, dokončni standardi za število delcev za vozila PV, uporaba referenčnega goriva E10 in B7 (kjer je primerno), ocenjena v predpisanem laboratorijskem preskusnem ciklu, in preskus RDE samo za namene spremljanja (brez mejnih vrednosti emisij NTE);

Emisijski standard ‚Euro 6d-TEMP‘= vse zahteve Euro 6 glede emisij, tj. emisijski standard Euro 6b, dokončni standardi za število delcev za vozila PV, uporaba referenčnega goriva E10 in B7 (kjer je primerno), ocenjena v predpisanem laboratorijskem preskusnem ciklu, in preskus RDE glede na začasne faktorje skladnosti;“

| (4) | V pojasnilih k tabeli se odstavek o emisijskemu standard „Euro 6c“, nadomesti z naslednjim;

  „Emisijski standard ‚Euro 6d‘= vse zahteve Euro 6 glede emisij, tj. emisijski standard Euro 6b, dokončni standardi za število delcev za vozila PV, uporaba referenčnega goriva E10 in B7 (kjer je primerno), ocenjena v predpisanem laboratorijskem preskusnem ciklu, in preskus RDE glede na dokončne faktorje skladnosti;“. |
| --- | --- |

(4)

V pojasnilih k tabeli se odstavek o emisijskemu standard „Euro 6c“, nadomesti z naslednjim;

„Emisijski standard ‚Euro 6d‘= vse zahteve Euro 6 glede emisij, tj. emisijski standard Euro 6b, dokončni standardi za število delcev za vozila PV, uporaba referenčnega goriva E10 in B7 (kjer je primerno), ocenjena v predpisanem laboratorijskem preskusnem ciklu, in preskus RDE glede na dokončne faktorje skladnosti;“.

---

PRILOGA II

Priloga IIIA k Uredbi (ES) št. 692/2008 se spremeni, kot sledi:

| 1. | točka 2.1 se nadomesti z naslednjim:
  „2.1   Mejne vrednosti emisij, ki se jih ne sme preseči
  Med običajno življenjsko dobo tipa vozila, homologiranega v skladu z Uredbo (ES) št. 715/2007, njegove emisije, določene v skladu z zahtevami iz te priloge in oddane med katerim koli možnim preskusom RDE, ki je bil opravljen v skladu z zahtevami iz te priloge, ne smejo biti višje od naslednjih ‚vrednosti, ki se jih ne sme preseči‘ (NTE):

  NTEpollutant = CFpollutant × TF(p1,..., pn) × EURO-6
  pri čemer je EURO-6 mejna vrednost emisij Euro 6, ki se uporablja, iz Tabele 2 v Prilogi I Uredbe (ES) št. 715/2007.“; |
| --- | --- |

1.

točka 2.1 se nadomesti z naslednjim:

„2.1   Mejne vrednosti emisij, ki se jih ne sme preseči

Med običajno življenjsko dobo tipa vozila, homologiranega v skladu z Uredbo (ES) št. 715/2007, njegove emisije, določene v skladu z zahtevami iz te priloge in oddane med katerim koli možnim preskusom RDE, ki je bil opravljen v skladu z zahtevami iz te priloge, ne smejo biti višje od naslednjih ‚vrednosti, ki se jih ne sme preseči‘ (NTE):

NTEpollutant = CFpollutant × TF(p1,..., pn) × EURO-6

pri čemer je EURO-6 mejna vrednost emisij Euro 6, ki se uporablja, iz Tabele 2 v Prilogi I Uredbe (ES) št. 715/2007.“;

| 2. | vstavijo se naslednje točke 2.1.1, 2.1.2 in 2.1.3:
  „2.1.1   Dokončni faktorji skladnosti
  Faktor skladnosti CFpollutant
  za zadevno onesnaževalo se določi:










  Onesnaževalo | Masa dušikovih oksidov (NOx) | Število delcev (PN) | Masa ogljikovega monoksida (CO) (1) | Masa skupnih ogljikovodikov (THC) | Skupna masa vseh ogljikovodikov in dušikovih oksidov (THC + NOx) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFpollutant | 1 + margin pri čemer je margin = 0,5 | je še treba določiti | — | — | — |

2.

vstavijo se naslednje točke 2.1.1, 2.1.2 in 2.1.3:

„2.1.1   Dokončni faktorji skladnosti

Faktor skladnosti CFpollutant
  za zadevno onesnaževalo se določi:

Onesnaževalo

Masa dušikovih oksidov (NOx)

Število delcev (PN)

Masa ogljikovega monoksida (CO) (1)

Masa skupnih ogljikovodikov (THC)

Skupna masa vseh ogljikovodikov in dušikovih oksidov (THC + NOx)

CFpollutant

1 + margin pri čemer je margin = 0,5

je še treba določiti

—

—

—

Margin je parameter, v katerem se upoštevajo dodatne negotovosti merjenja zaradi opreme PEMS, ki se letno pregleduje in se spremeni kot posledica izboljšav v postopku PEMS ali tehnološkega napredka.

2.1.2   Začasni faktorji skladnosti

Kot izjema od določb točke 2.1.1 se lahko v obdobju 5 let in 4 mesecev po datumih iz člena 10(4) in (5) Uredbe (ES) št. 715/2007 in na predlog proizvajalca uporabljajo naslednji začasni faktorji skladnosti:

| Onesnaževalo | Masa dušikovih oksidov (NOx) | Število delcev (PN) | Masa ogljikovega monoksida (CO) (2) | Masa skupnih ogljikovodikov (THC) | Skupna masa vseh ogljikovodikov in dušikovih oksidov (THC + NOx) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFpollutant | 2,1 | je še treba določiti | — | — | — |

Onesnaževalo

Masa dušikovih oksidov (NOx)

Število delcev (PN)

Masa ogljikovega monoksida (CO) (2)

Masa skupnih ogljikovodikov (THC)

Skupna masa vseh ogljikovodikov in dušikovih oksidov (THC + NOx)

CFpollutant

2,1

je še treba določiti

—

—

—

Uporaba začasnih faktorjev skladnosti se zabeleži v izjavi o skladnosti vozila.

2.1.3   Prenosne funkcije

Prenosna funkcija TF(p1,..., pn) iz točke 2.1 se nastavi na 1 za celotno območje parametrov pi (i = 1,..., n).

Prenosne funkcije TF(p1,..., pn) se ne sme spreminjati tako, da bi to poslabšalo vplive na okolje in uspešnost postopkov preskusa RDE. Veljati mora predvsem naslednji pogoj:

∫ TF (p1,..., pn) * Q (p1,..., pn) dp = ∫ Q (p1,..., pn) dp

pri čemer je:

| — | dp integral po celotnem obsegu parametrov pi (i = 1,...,n) |
| --- | --- |

—

dp integral po celotnem obsegu parametrov pi (i = 1,...,n)

| — | Q(p1,..., pn) verjetnostna gostota dogodka, ki ustreza parametrom pi (i = 1,...,n) pri dejanski vožnji.“; |
| --- | --- |

—

Q(p1,..., pn) verjetnostna gostota dogodka, ki ustreza parametrom pi (i = 1,...,n) pri dejanski vožnji.“;

| 3. | vstavi se naslednja točka 3.1.0:






  „3.1.0 | Zahteve iz točke 2.1 morajo biti izpolnjene za mestni del vožnje in za celotno vožnjo s PEMS. Po izbiri proizvajalca morajo biti izpolnjeni pogoji iz vsaj ene od naslednjih dveh točk:






  3.1.0.1 | Mgas,d,t
  ≤ NTEpollutant
  in Mgas,d,u
  ≤ NTEpollutant
  , pri čemer veljajo opredelitve iz točke 2.1 te priloge in točk 6.1 in 6.3 Dodatka 5 ter nastavitev gas = pollutant. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

vstavi se naslednja točka 3.1.0:

„3.1.0

3.1.0.1

Mgas,d,t
  ≤ NTEpollutant
  in Mgas,d,u
  ≤ NTEpollutant
  , pri čemer veljajo opredelitve iz točke 2.1 te priloge in točk 6.1 in 6.3 Dodatka 5 ter nastavitev gas = pollutant.

| 3.1.0.2 | Mw,gas,d
  ≤ NTEpollutant
  in Mw,gas,d,U
  ≤ NTEpollutant
  , pri čemer veljajo opredelitve iz točke 2.1 te priloge in točke 3.9 Dodatka 6 ter nastavitev gas = pollutant.“; |
| --- | --- |

3.1.0.2

Mw,gas,d
  ≤ NTEpollutant
  in Mw,gas,d,U
  ≤ NTEpollutant
  , pri čemer veljajo opredelitve iz točke 2.1 te priloge in točke 3.9 Dodatka 6 ter nastavitev gas = pollutant.“;

| 4. | točka 5.3 se črta; |
| --- | --- |

4.

točka 5.3 se črta;

| 5. | točka 5.4 se nadomesti z naslednjim:
  „5.4.   Dinamični pogoji
  Dinamični pogoji zajemajo učinek naklona ceste, čelnega vetra in dinamike vožnje (pospeševanje, zmanjševanje hitrosti) ter pomožnih sistemov na porabo energije in emisije preskusnega vozila. Preverjanje normalnosti dinamičnih pogojev se izvede po končanem preskusu z uporabo zabeleženih podatkov PEMS. Preverjanje se izvede v dveh korakih:






  5.4.1 | z uporabo metod, opisanih v Dodatku 7a k tej prilogi, se preveri, ali je bila dinamika vožnje med vožnjo v celoti presežena ali pa ni bila zadostna; |
| --- | --- | --- |

5.

točka 5.4 se nadomesti z naslednjim:

„5.4.   Dinamični pogoji

Dinamični pogoji zajemajo učinek naklona ceste, čelnega vetra in dinamike vožnje (pospeševanje, zmanjševanje hitrosti) ter pomožnih sistemov na porabo energije in emisije preskusnega vozila. Preverjanje normalnosti dinamičnih pogojev se izvede po končanem preskusu z uporabo zabeleženih podatkov PEMS. Preverjanje se izvede v dveh korakih:

5.4.1

z uporabo metod, opisanih v Dodatku 7a k tej prilogi, se preveri, ali je bila dinamika vožnje med vožnjo v celoti presežena ali pa ni bila zadostna;

| 5.4.2 | če se vožnja po preverjanju v skladu s točko 5.4.1 izkaže za veljavno, je treba uporabiti metode preverjanja normalnosti dinamičnih pogojev iz dodatkov 5 in 6 k tej prilogi. Vsaka metoda zajema referenčno vrednost za dinamične pogoje, razpone okrog referenčne vrednosti in najnižje zahteve glede obsega, ki morajo biti dosežene, da je preskus veljaven.“; |
| --- | --- |

5.4.2

če se vožnja po preverjanju v skladu s točko 5.4.1 izkaže za veljavno, je treba uporabiti metode preverjanja normalnosti dinamičnih pogojev iz dodatkov 5 in 6 k tej prilogi. Vsaka metoda zajema referenčno vrednost za dinamične pogoje, razpone okrog referenčne vrednosti in najnižje zahteve glede obsega, ki morajo biti dosežene, da je preskus veljaven.“;

| 6. | točka 6.8 se nadomesti z naslednjim:






  „6.8 | Povprečna hitrost (vključno z zaustavitvami) mestnega dela vožnje bi morala biti med 15 km/h in 40 km/h. Postanki, opredeljeni kot čas, v katerem je hitrost vozila manjša od 1 km/h, morajo zajemati 6–30 % trajanja mestne vožnje. Mestna vožnja mora zajemati več postankov s trajanjem najmanj 10 sekund. Če postanek traja dalj kot 180 sekund, se izpusti, oddani v 180 sekundah po takem predolgem postanku, ne štejejo v oceno.“; |
| --- | --- | --- |

6.

točka 6.8 se nadomesti z naslednjim:

„6.8

| 7. | v točki 6.11 se doda naslednji stavek:

  „Poleg tega mora biti sorazmerno skupno pozitivno povečanje nadmorske višine manjše od 1 200 m/100 km) in se določi v skladu z Dodatkom 7b.“; |
| --- | --- |

7.

v točki 6.11 se doda naslednji stavek:

„Poleg tega mora biti sorazmerno skupno pozitivno povečanje nadmorske višine manjše od 1 200 m/100 km) in se določi v skladu z Dodatkom 7b.“;

| 8. | točka 9.5 se nadomesti z naslednjim:






  „9.5 | Če se v določenem časovnem intervalu pogoji razširijo v skladu s točko 5.2, se emisije v tem časovnem intervalu, izračunane v skladu z Dodatkom 4, pred oceno skladnosti z zahtevami te priloge delijo z 1,6.“; |
| --- | --- | --- |

8.

točka 9.5 se nadomesti z naslednjim:

„9.5

| 9. | Dodatek 1 se spremeni:






  (a) | v točki 3.4.6 se doda naslednji stavek:

  „Osvetlitev mest pritrditve in instalacij PEMS, ki je povezana z varnostjo in ki se nahaja zunaj kabine vozila, je dovoljeno oskrbovati z električno energijo iz akumulatorja vozila.“ |
| --- | --- | --- |

9.

Dodatek 1 se spremeni:

(a)

v točki 3.4.6 se doda naslednji stavek:

„Osvetlitev mest pritrditve in instalacij PEMS, ki je povezana z varnostjo in ki se nahaja zunaj kabine vozila, je dovoljeno oskrbovati z električno energijo iz akumulatorja vozila.“

| (b) | v točki 4.5 se doda naslednji stavek:

  „Da bi bil premik analizatorja čim manjši, je treba umeriti ničelno točko in razpon analizatorjev pri temperaturi okolice, ki se čim manj razlikuje od temperature preskusne opreme med vožnjo za preskus RDE.“; |
| --- | --- |

(b)

v točki 4.5 se doda naslednji stavek:

„Da bi bil premik analizatorja čim manjši, je treba umeriti ničelno točko in razpon analizatorjev pri temperaturi okolice, ki se čim manj razlikuje od temperature preskusne opreme med vožnjo za preskus RDE.“;

| 10. | v Dodatku 2 se opomba 2 k tabeli 4 v točki 8 nadomesti z naslednjim:






  „(2) | Ta splošna zahteva se uporablja samo za tipalo hitrosti; če se hitrost vozila uporablja za določitev parametrov, kot so pospešek, zmnožek hitrosti in pozitivnega pospeška ali RPA, mora pri hitrosti nad 3 km/h točnost signala hitrosti znašati 0,1 %, frekvenca vzorčenja pa 1 Hz. Zahtevo glede točnosti je mogoče izpolniti z uporabo signala, ki ga pošilja tipalo hitrosti vrtenja kolesa.“; |
| --- | --- | --- |

10.

v Dodatku 2 se opomba 2 k tabeli 4 v točki 8 nadomesti z naslednjim:

„(2)

| 11. | v točki 2 Dodatka 6 se črta naslednja opredelitev






  „ai | dejanski pospešek v časovnem koraku i, če ni v enačbi določeno drugače:



  , [m/s2]“; |
| --- | --- | --- |

11.

v točki 2 Dodatka 6 se črta naslednja opredelitev

„ai

dejanski pospešek v časovnem koraku i, če ni v enačbi določeno drugače:

Formula
  , [m/s2]“;

| 12. | v točki 2 Dodatka 6 se vstavijo naslednje opredelitve pojmov:





  „ | Utežena vrednost emisij sestavnega dela izpušnega plina ‚gas‘ za podvzorec vseh sekund i, pri čemer vi < 60 km/h, g/s |
| --- | --- | --- |
| Mw,gas,d,U | Utežene emisije sestavnega dela izpušnega plina ‚gas‘ glede na razdaljo za podvzorec vseh sekund i, pri čemer vi < 60 km/h, g/s |
| | Utežena hitrost vozila v razredu moči na kolesih j, v km/h“; |

12.

v točki 2 Dodatka 6 se vstavijo naslednje opredelitve pojmov:

Formula

Utežena vrednost emisij sestavnega dela izpušnega plina ‚gas‘ za podvzorec vseh sekund i, pri čemer vi < 60 km/h, g/s

Mw,gas,d,U

Utežene emisije sestavnega dela izpušnega plina ‚gas‘ glede na razdaljo za podvzorec vseh sekund i, pri čemer vi < 60 km/h, g/s

Formula

Utežena hitrost vozila v razredu moči na kolesih j, v km/h“;

| 13. | v točki 3.1 Dodatka 6 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:

  „Dejanska moč na kolesih Pr,i je skupna moč za premagovanje zračnega upora, kotalnega upora, naklonov cest, vzdolžne vztrajnosti vozila in rotacijske vztrajnosti koles.“; |
| --- | --- |

13.

v točki 3.1 Dodatka 6 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Dejanska moč na kolesih Pr,i je skupna moč za premagovanje zračnega upora, kotalnega upora, naklonov cest, vzdolžne vztrajnosti vozila in rotacijske vztrajnosti koles.“;

| 14. | v Dodatku 6 se točka 3.2 nadomesti z naslednjim:
  „3.2   Klasifikacija drsečega povprečja za mestno vožnjo, vožnjo izven naselja in vožnjo po avtocesti

  Standardne frekvence moči so opredeljene za mestno vožnjo in za celotno vožnjo (glej odstavek 3.4), za ti dve vožnji se opravi tudi ločena ocena emisij. Drseča povprečja treh sekund, izračunana v skladu z odstavkom 3.3, se nato dodelijo mestnim pogojem vonje in pogojem vožnje izven naselja glede na signal hitrosti (vi) dejanske sekunde i, kot je navedeno v tabeli 1-1.

  Tabela 1-1


  Razponi hitrosti za dodelitev podatkov preskusa pogojem za mestno vožnjo, vožnjo izven naselja in vožnjo po avtocesti po metodi diskretizacije glede na moč | Mestna | Izven naselja | Avtocesta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vi [km/h] | 0 do ≤ 60 | > 60 do ≤ 90 | > 90“ |

14.

v Dodatku 6 se točka 3.2 nadomesti z naslednjim:

„3.2   Klasifikacija drsečega povprečja za mestno vožnjo, vožnjo izven naselja in vožnjo po avtocesti

Standardne frekvence moči so opredeljene za mestno vožnjo in za celotno vožnjo (glej odstavek 3.4), za ti dve vožnji se opravi tudi ločena ocena emisij. Drseča povprečja treh sekund, izračunana v skladu z odstavkom 3.3, se nato dodelijo mestnim pogojem vonje in pogojem vožnje izven naselja glede na signal hitrosti (vi) dejanske sekunde i, kot je navedeno v tabeli 1-1.

Tabela 1-1

Razponi hitrosti za dodelitev podatkov preskusa pogojem za mestno vožnjo, vožnjo izven naselja in vožnjo po avtocesti po metodi diskretizacije glede na moč

Mestna

Izven naselja

Avtocesta

vi [km/h]

0 do ≤ 60

> 60 do ≤ 90

> 90“

| 15. | v Dodatku 6 se točka 3.9 nadomesti z naslednjim:
  „3.9   Izračun utežene vrednosti emisij glede na razdaljo

  Utežena povprečja emisij iz preskusa glede na čas se pretvorijo v emisije glede na razdaljo, in sicer enkrat za podatkovni niz za mestno vožnjo in enkrat za skupni podatkovni niz: | Za celotno vožnjo: |
| --- | --- | --- |

15.

v Dodatku 6 se točka 3.9 nadomesti z naslednjim:

„3.9   Izračun utežene vrednosti emisij glede na razdaljo

Utežena povprečja emisij iz preskusa glede na čas se pretvorijo v emisije glede na razdaljo, in sicer enkrat za podatkovni niz za mestno vožnjo in enkrat za skupni podatkovni niz:

Za celotno vožnjo:
  Formula

| | Za mestni del vožnje: |
| --- | --- |

Za mestni del vožnje:
  Formula

Z uporabo teh formul se uteženo povprečje izračuna za naslednja oneznaževala za celotno vožnjo in mestni del vožnje:

| Mw,NOx,d | uteženi rezultat za NOx v [mg/km] |
| --- | --- |
| Mw,NOx,d,U | uteženi rezultat za NOx v [mg/km] |
| Mw,CO,d | uteženi rezultat za CO v [mg/km] |
| Mw,CO,d,U | uteženi rezultat za CO v [mg/km]“; |

Mw,NOx,d

uteženi rezultat za NOx v [mg/km]

Mw,NOx,d,U

uteženi rezultat za NOx v [mg/km]

Mw,CO,d

uteženi rezultat za CO v [mg/km]

Mw,CO,d,U

uteženi rezultat za CO v [mg/km]“;

| (16) | vstavita se naslednja dodatka 7a in 7b:


  „Dodatek 7a

  Preverjanje skupne dinamike vožnje

  1.   UVOD
  V tem dodatku je opisan postopek za preverjanje skupne dinamike vožnje za ugotavljanje skupnega presežka ali pomanjkanja dinamike med mestno vožnjo, vožnjo izven naselja in vožnjo po avtocesti.
  2.   SIMBOLI






  RPA | Relativni pozitivni pospešek |
| --- | --- | --- |
| ‚Ločljivost pospeška ares
  ‘: | najmanjši pospešek, > 0, izmerjen v m/s2 |
| T4253H: | izravnalnik sestavljenih podatkov |
| ‚Pozitivni pospešek apos
  ‘: | pospešek [m/s2], večji od 0,1 m/s2 |

(16)

vstavita se naslednja dodatka 7a in 7b:

„Dodatek 7a

Preverjanje skupne dinamike vožnje

1.   UVOD

V tem dodatku je opisan postopek za preverjanje skupne dinamike vožnje za ugotavljanje skupnega presežka ali pomanjkanja dinamike med mestno vožnjo, vožnjo izven naselja in vožnjo po avtocesti.

2.   SIMBOLI

RPA

Relativni pozitivni pospešek

‚Ločljivost pospeška ares
  ‘:

najmanjši pospešek, > 0, izmerjen v m/s2

T4253H:

izravnalnik sestavljenih podatkov

‚Pozitivni pospešek apos
  ‘:

pospešek [m/s2], večji od 0,1 m/s2

Indeks (i) se nanaša na časovni korak

Indeks (j) se nanaša na časovni korak podatkovnih nizov o pozitivnem pospešku

Indeks (k) se nanaša na kategorijo (t = skupno (total), u = mestna vožnja (urban), r = vožnja izven naselja (rural), m = vožnja po avtocesti (motorway))

| Δ | – | razlika |
| --- | --- | --- |
| > | – | večje |
| ≥ | – | večje ali enako |
| % | – | odstotek |
| < | – | manjše |
| ≤ | – | manjše ali enako |
| a | – | pospešek [m/s2] |
| ai | – | pospešek v časovnem koraku i [m/s2] |
| apos | – | pozitivni pospešek, večji od 0,1 m/s2 [m/s2] |
| apos,i,k | – | pozitivni pospešek, večji od 0,1 m/s2, v časovnem koraku i ob upoštevanju deleža mestne vožnje, vožnje izven naselja in vožnje po avtocesti [m/s2] |
| ares | – | ločljivost pospeška [m/s2] |
| di | – | razdalja, prevožena v časovnem koraku i [m] |
| di,k | – | razdalja, prevožena v časovnem koraku i, ob upoštevanju deleža mestne vožnje, vožnje izven naselja in vožnje po avtocesti [m] |
| Mk | – | število vzorcev za mestno vožnjo, vožnjo izven naselja in vožnjo po avtocesti s pozitivnim pospeškom, večjim od 0,1 m/s2 |
| Nk | – | skupno število vzorcev za mestno vožnjo, vožnjo izven naselja in vožnjo po avtocesti ter za celotno vožnjo |
| RPAk | – | relativni pozitivni pospešek med mestno vožnjo, vožnjo izven naselja in vožnjo po avtocesti [m/s2 ali kWs/(kg × km)] |
| tk | – | trajanje mestne vožnje, vožnje izven naselja in vožnje po avtocesti ter celotne vožnje [s] |
| v | – | hitrost vozila [km/h] |
| vi | – | dejanska hitrost vozila v časovnem koraku i [km/h] |
| vi,k | – | dejanska hitrost vozila v časovnem koraku i ob upoštevanju deleža mestne vožnje, vožnje izven naselja in vožnje po avtocesti [km/h] |
| (v · a)i | – | dejanska hitrost vozila pri vsakem pospešku v časovnem koraku i [m2/s3 ali W/kg] |
| (v · apos)j,k | – | dejanska hitrost vozila pri vsakem pozitivnem pospešku, večjem od 0,1 m/s2, v časovnem koraku j ob upoštevanju deleža mestne vožnje, vožnje izven naselja in vožnje po avtocesti [m2/s3 ali W/kg] |
| (v · apos)k
  _[95] | – | 95. percentil zmnožka hitrosti vozila pri vsakem pozitivnem pospešku, večjem od 0,1 m/s2, med mestno vožnjo, vožnjo izven naselja in vožnjo po avtocesti [m2/s3 ali W/kg] |
| | – | povprečna hitrost vozila med mestno vožnjo, vožnjo izven naselja in vožnjo po avtocesti [km/h] |

Δ

–

razlika

>

–

večje

≥

–

večje ali enako

%

–

odstotek

<

–

manjše

≤

–

manjše ali enako

a

–

pospešek [m/s2]

ai

–

pospešek v časovnem koraku i [m/s2]

apos

–

pozitivni pospešek, večji od 0,1 m/s2 [m/s2]

apos,i,k

–

pozitivni pospešek, večji od 0,1 m/s2, v časovnem koraku i ob upoštevanju deleža mestne vožnje, vožnje izven naselja in vožnje po avtocesti [m/s2]

ares

–

ločljivost pospeška [m/s2]

di

–

razdalja, prevožena v časovnem koraku i [m]

di,k

–

razdalja, prevožena v časovnem koraku i, ob upoštevanju deleža mestne vožnje, vožnje izven naselja in vožnje po avtocesti [m]

Mk

–

število vzorcev za mestno vožnjo, vožnjo izven naselja in vožnjo po avtocesti s pozitivnim pospeškom, večjim od 0,1 m/s2

Nk

–

skupno število vzorcev za mestno vožnjo, vožnjo izven naselja in vožnjo po avtocesti ter za celotno vožnjo

RPAk

–

relativni pozitivni pospešek med mestno vožnjo, vožnjo izven naselja in vožnjo po avtocesti [m/s2 ali kWs/(kg × km)]

tk

–

trajanje mestne vožnje, vožnje izven naselja in vožnje po avtocesti ter celotne vožnje [s]

v

–

hitrost vozila [km/h]

vi

–

dejanska hitrost vozila v časovnem koraku i [km/h]

vi,k

–

dejanska hitrost vozila v časovnem koraku i ob upoštevanju deleža mestne vožnje, vožnje izven naselja in vožnje po avtocesti [km/h]

(v · a)i

–

dejanska hitrost vozila pri vsakem pospešku v časovnem koraku i [m2/s3 ali W/kg]

(v · apos)j,k

–

dejanska hitrost vozila pri vsakem pozitivnem pospešku, večjem od 0,1 m/s2, v časovnem koraku j ob upoštevanju deleža mestne vožnje, vožnje izven naselja in vožnje po avtocesti [m2/s3 ali W/kg]

(v · apos)k
  _[95]

–

95. percentil zmnožka hitrosti vozila pri vsakem pozitivnem pospešku, večjem od 0,1 m/s2, med mestno vožnjo, vožnjo izven naselja in vožnjo po avtocesti [m2/s3 ali W/kg]

Formula

–

povprečna hitrost vozila med mestno vožnjo, vožnjo izven naselja in vožnjo po avtocesti [km/h]

3.   KAZALNIKI VOŽNJE

3.1   Izračuni

3.1.1   Predobdelava podatkov

Dinamični parametri, kot so pospešek, v · apos
  ali RPA, se določijo s točnostjo signala hitrosti 0,1 % pri hitrosti nad 3 km/h ter frekvenco vzorčenja 1 Hz. Zahteva glede točnosti se običajno izpolni s signalom, ki ga pošilja tipalo hitrosti vrtenja kolesa.

Preveri se sled hitrosti, da se ugotovi napačne ali neverjetne odseke. Za take odseke so značilne stopničaste, skokovite ali terasaste sledi hitrosti vozila ali manjkajoče vrednosti. Kratki napačni odseki se popravijo, na primer z interpolacijo podatkov ali primerjavo s sekundarnim signalom hitrosti. Druga možnost je, da se kratke vožnje z napačnimi odseki izločijo iz nadaljnje analize podatkov. V drugem koraku se vrednosti pospeškov razvrstijo v padajočem vrstnem redu, da se določi ločljivost pospeška ares
  (najmanjša vrednost pospeška > 0).

Če je ares
  ≤ 0,01 m/s
  2, je merjenje hitrosti vozila dovolj natančno.

Če je 0,01 < ares ≤ rmax m/s2, se opravi izravnava z uporabo Hanning filtra T4253.

Če je ares > rmax m/s2, je vožnja neveljavna.

S Hanning filtrom T4253 se izvedejo naslednji izračuni: izravnalnik se začne z drsečo mediano vrednosti 4, centrirano z drsečo mediano vrednosti 2. Nato ponovno izravna te vrednosti z uporabo drseče mediane vrednosti 5, drseče mediane vrednosti 3 in Hanning filtra (drsečih uteženih povprečij). Preostale vrednosti se izračunajo z odštevanjem izravnane serije od prvotne serije. Celoten postopek se ponovi na izračunanih preostalih vrednostih. Nazadnje se izravnane preostale vrednosti izračunajo z odštevanjem preostalih vrednosti, prvotno pridobljenih po opisanem postopku.

Pravilna sled hitrosti je osnova za nadaljnje izračune in razvrščanje, kot je opisano v odstavku 3.1.2.

3.1.2   Izračun razdalje, pospeška in v · a

Naslednji izračuni se izvedejo za celotno časovno obdobje, na katerem temelji sled hitrosti (z ločljivostjo 1 Hz), od sekunde 1 do sekunde tt
  (zadnje sekunde).

Povečanje razdalje za vsak vzorec podatkov se izračuna tako:

di
  = vi
  /3,6, i = 1 to
  Nt

pri čemer je:

| di razdalja, prevožena v časovnem koraku i [m], |
| --- |

di razdalja, prevožena v časovnem koraku i [m],

| v
  i dejanska hitrost vozila v časovnem koraku i [km/h], |
| --- |

v
  i dejanska hitrost vozila v časovnem koraku i [km/h],

| N
  t celotno število vzorcev. |
| --- |

N
  t celotno število vzorcev.

Pospešek se izračuna tako:

ai
  = (v

  i + 1 – v

  i – 1)/(2 · 3,6), i = 1 do
  Nt

pri čemer je:

ai
  pospešek v časovnem koraku i [m/s2] če je i = 1: vi – 1 = 0, če je i = Nt
  : vi + 1 = 0.

Zmnožek hitrosti vozila izdelka za vsak pospešek se izračuna tako:

(v · a)i
  = vi
  · ai
  /3,6, i = 1 do
  Nt

pri čemer je:

(v · a)i
  zmnožek dejanske hitrosti vozila za vsak pospešek v časovnem koraku i [m2/s3 ali W/kg]

3.1.3   Razvrščanje rezultatov

Po izračunu ai
  in (v · a)i
  se vrednosti vi
  , di
  , ai
  in (v · a)i
  razvrstijo v padajočem vrstnem redu glede na hitrost vozila.

Vsi podatkovni nizi z vi
  ≤ 60 km/h spadajo v razred hitrosti „mestna vožnja“, vsi podatkovni nizi s 60 km/h < vi
  ≤ 90 km/h v razred hitrosti „vožnja izven naselja“, vsi podatkovni nizi z vi
  > 90 km/h pa v razred hitrosti „avtocesta“.

Število podatkovnih nizov z vrednostjo pospeška ai
  > 0,1 m/s2 mora biti večje ali enako 150 za vsak razred hitrosti.

Za vsak razred hitrosti se povprečna hitrost vozila
  Formula
  izračuna tako:

Formula
  , i = 1 to
  Nk,k = u,r,m

pri čemer je:

Nk
  skupno število vzorcev za mestno vožnjo, vožnjo izven naselja in vožnjo po avtocesti.

3.1.4   Izračun v · apos_[95] za posamezen razred hitrosti

95. percentil vrednosti v · apos se izračuna tako:

Vrednosti (v · a)
  i,k
  v vsakem razredu hitrosti se razvrstijo po naraščajočem vrstnem redu za vse podatkovne nize z ai,k ≥ 0,1 m/s2
  , določi se skupno število teh vzorcev Mk
  .

Percentilne vrednosti se nato dodelijo vrednostim (v · apos
  )
  j,k
  z ai,k ≥ 0,1 m/s2
  :

Najnižji vrednosti v · apos
  pripada percentil 1/Mk
  , drugi najnižji 2/Mk
  , tretji najnižji 3/Mk
  , najvišji pa Mk
  /Mk = 100 %.

(v · apos
  )
  k
  _[95] je vrednost (v · apos
  )
  j,k
  z j/Mk
  = 95 %. Če j/Mk
  = 95 % ni mogoče doseči, se (v · apos
  )
  k
  _[95] izračuna z linearno interpolacijo med zaporednima vzorcema j in j+1, pri čemer velja j/Mk
  < 95 % in (j + 1)/Mk
  > 95 %.

Relativni pozitivni pospešek za posamezen razred hitrosti se izračuna tako:

RPAk
  = Σ
  j
  (Δt · (v · apos
  )
  j,k
  )/Σ
  idi,k
  , j = 1 to
  Mk,i = 1 to
  Nk,k = u,r,m

pri čemer je:

RPAk relativni pozitivni pospešek med mestno vožnjo, vožnjo izven naselja in vožnjo po avtocesti v [m/s2 ali kWs/(kg*km)]

| Δt | časovna razlika, enaka 1 sekundi |
| --- | --- |
| Mk | število vzorcev za mestno vožnjo, vožnjo izven naselja in vožnjo po avtocesti s pozitivnim pospeškom |
| Nk | skupno število vzorcev za mestno vožnjo, vožnjo izven naselja in vožnjo po avtocesti. |

Δt

časovna razlika, enaka 1 sekundi

Mk

število vzorcev za mestno vožnjo, vožnjo izven naselja in vožnjo po avtocesti s pozitivnim pospeškom

Nk

skupno število vzorcev za mestno vožnjo, vožnjo izven naselja in vožnjo po avtocesti.

4.   PREVERJANJE VELJAVNOSTI VOŽNJE

4.1.1   Preverjanje v*apos_[95] za posamezen razred hitrosti (v v [km/h])

Če sta izpolnjena pogoja
  Formula

in

Formula

je vožnja neveljavna.

Če sta izpolnjena pogoja
  Formula
  in
  Formula
  , je vožnja neveljavna.

4.1.2   Preverjanje RPA za posamezen razred hitrosti

Če sta izpolnjena pogoja
  Formula
  in
  Formula
  , je vožnja neveljavna.

Če sta izpolnjena pogoja
  Formula
  In RPAk < 0,025, je vožnja neveljavna.

„Dodatek 7b

Postopek za določitev skupnega pozitivnega povečanja nadmorske višine med vožnjo

1.   UVOD

Ta dodatek opisuje postopek za ugotavljanje skupnega povečanja nadmorske višine med vožnjo za preskus RDE.

2.   SIMBOLI

| d(0) | – | razdalja na začetku vožnje [m] |
| --- | --- | --- |
| d | – | skupna prevožena razdalja na obravnavani diskretni točki na poti [m] |
| d0 | – | skupna prevožena razdalja do merjenja neposredno pred zadevno točko na poti d [m] |
| d1 | – | skupna prevožena razdalja do merjenja neposredno za zadevno točko na poti d [m] |
| da | – | referenčna točka na poti pri d(0) [m] |
| de | – | skupna prevožena razdalja do zadnje diskretne točke na poti [m] |
| di | – | trenutna razdalja [m] |
| dtot | – | skupna preskusna razdalja [m] |
| h(0) | – | nadmorska višina vozila po pregledu in načelnem preverjanju kakovosti podatkov na začetku vožnje [m nadmorske višine] |
| h(t) | – | nadmorska višina vozila po pregledu in načelnem preverjanju kakovosti podatkov na točki t [m nadmorske višine] |
| h(d) | – | nadmorska višina vozila na točki na poti d [m nadmorske višine] |
| h(t – 1) | – | nadmorska višina vozila po pregledu in načelnem preverjanju kakovosti podatkov na točki t – 1 [m nadmorske višine] |
| hcorr(0) | – | popravljena nadmorska višina neposredno pred ustrezno točko na poti d [m nadmorske višine] |
| hcorr(1) | – | popravljena nadmorska višina neposredno za ustrezno točko na poti d [m nadmorske višine] |
| hcorr(t) | – | popravljena trenutna nadmorska višina vozila na podatkovni točki t [m nadmorske višine] |
| hcorr(t – 1) | – | popravljena trenutna nadmorska višina vozila na podatkovni točki t – 1 [m nadmorske višine] |
| hGPS,i | – | trenutna nadmorska višina vozila, izmerjena s sistemom GPS [m nadmorske višine] |
| hGPS(t) | – | nadmorska višina vozila, izmerjena s sistemom GPS na podatkovni točki t [m nadmorske višine] |
| hint(d) | – | interpolirana nadmorska višina na obravnavani diskretni točki na poti d [m nadmorske višine] |
| hint,sm,1(d) | – | izravnana nadmorska višina po prvi izravnavi na obravnavani diskretni točki na poti d [m nadmorske višine] |
| hmap(t) | – | nadmorska višina vozila na podlagi topografske karte na podatkovni točki t [m nadmorske višine] |
| Hz | – | herc |
| km/h | – | kilometer na uro |
| m | – | meter |
| roadgrade,1(d) | – | izravnan naklon ceste na obravnavani diskretni točki na poti d po prvi izravnavi [m/m] |
| roadgrade,2(d) | – | izravnan naklon ceste na obravnavani diskretni točki na poti d po drugi izravnavi [m/m] |
| sin | – | trigonometrična sinusna funkcija |
| t | – | pretečen čas od začetka preskusa [s] |
| t0 | – | pretečen čas pri merjenju neposredno pred ustrezno točko na poti d [s] |
| vi | – | trenutna hitrost vozila [km/h] |
| v(t) | – | hitrost vozila na podatkovni točki t [km/h] |

d(0)

–

razdalja na začetku vožnje [m]

d

–

skupna prevožena razdalja na obravnavani diskretni točki na poti [m]

d0

–

skupna prevožena razdalja do merjenja neposredno pred zadevno točko na poti d [m]

d1

–

skupna prevožena razdalja do merjenja neposredno za zadevno točko na poti d [m]

da

–

referenčna točka na poti pri d(0) [m]

de

–

skupna prevožena razdalja do zadnje diskretne točke na poti [m]

di

–

trenutna razdalja [m]

dtot

–

skupna preskusna razdalja [m]

h(0)

–

nadmorska višina vozila po pregledu in načelnem preverjanju kakovosti podatkov na začetku vožnje [m nadmorske višine]

h(t)

–

nadmorska višina vozila po pregledu in načelnem preverjanju kakovosti podatkov na točki t [m nadmorske višine]

h(d)

–

nadmorska višina vozila na točki na poti d [m nadmorske višine]

h(t – 1)

–

nadmorska višina vozila po pregledu in načelnem preverjanju kakovosti podatkov na točki t – 1 [m nadmorske višine]

hcorr(0)

–

popravljena nadmorska višina neposredno pred ustrezno točko na poti d [m nadmorske višine]

hcorr(1)

–

popravljena nadmorska višina neposredno za ustrezno točko na poti d [m nadmorske višine]

hcorr(t)

–

popravljena trenutna nadmorska višina vozila na podatkovni točki t [m nadmorske višine]

hcorr(t – 1)

–

popravljena trenutna nadmorska višina vozila na podatkovni točki t – 1 [m nadmorske višine]

hGPS,i

–

trenutna nadmorska višina vozila, izmerjena s sistemom GPS [m nadmorske višine]

hGPS(t)

–

nadmorska višina vozila, izmerjena s sistemom GPS na podatkovni točki t [m nadmorske višine]

hint(d)

–

interpolirana nadmorska višina na obravnavani diskretni točki na poti d [m nadmorske višine]

hint,sm,1(d)

–

izravnana nadmorska višina po prvi izravnavi na obravnavani diskretni točki na poti d [m nadmorske višine]

hmap(t)

–

nadmorska višina vozila na podlagi topografske karte na podatkovni točki t [m nadmorske višine]

Hz

–

herc

km/h

–

kilometer na uro

m

–

meter

roadgrade,1(d)

–

izravnan naklon ceste na obravnavani diskretni točki na poti d po prvi izravnavi [m/m]

roadgrade,2(d)

–

izravnan naklon ceste na obravnavani diskretni točki na poti d po drugi izravnavi [m/m]

sin

–

trigonometrična sinusna funkcija

t

–

pretečen čas od začetka preskusa [s]

t0

–

pretečen čas pri merjenju neposredno pred ustrezno točko na poti d [s]

vi

–

trenutna hitrost vozila [km/h]

v(t)

–

hitrost vozila na podatkovni točki t [km/h]

3.   SPLOŠNE ZAHTEVE

Skupno pozitivno povečanje nadmorske višine med vožnjo za preskus RDE se določi na podlagi treh parametrov: trenutne nadmorske višine vozila hGPS,i
  [m nadmorske višine], izmerjene s sistemom GPS, trenutne hitrosti vozila v
  i [km/h], izmerjene pri frekvenci 1 Hz, in ustreznega časa t [s], pretečenega od začetka preskusa.

4.   IZRAČUN SKUPNEGA POZITIVNEGA POVEČANJA NADMORSKE VIŠINE

4.1   Splošno

Skupno pozitivno povečanje nadmorske višine med vožnjo za preskus RDE se izračuna po trifaznem postopku, ki vključuje (i) pregled in načelno preverjanje kakovosti podatkov, (ii), popravek podatkov o trenutni nadmorski višini in (iii) izračun skupnega pozitivnega povečanja nadmorske višine.

4.2   Pregled in načelno preverjanje kakovosti podatkov

Preveri se popolnost podatkov o trenutni hitrosti vozila. Popravljanje manjkajočih podatkov je dovoljeno, če so vrzeli še v okviru zahtev iz točke 7 Dodatka 4; v nasprotnem primeru se rezultate preskusa razveljavi. Preveri se popolnost podatkov o trenutni nadmorski višini. Vrzeli v podatkih se zapolnijo z interpolacijo podatkov. Točnost interpoliranih podatkov se preveri s topografsko karto. Priporočljivo je, da se interpolirani podatki popravijo, če velja naslednje:

|hGPS(t) – hmap(t)| > 40 m

Nadmorsko višino se popravi tako, da velja:

h(t) = hmap(t)

pri čemer je:

| h(t) | – | nadmorska višina vozila po pregledu in načelnem preverjanju kakovosti podatkov na podatkovni točki t [m nadmorske višine] |
| --- | --- | --- |
| hGPS(t) | – | nadmorska višina vozila, izmerjena s sistemom GPS na podatkovni točki t [m nadmorske višine] |
| hmap(t) | – | nadmorska višina vozila na podlagi topografske karte na podatkovni točki t [m nadmorske višine] |

h(t)

–

nadmorska višina vozila po pregledu in načelnem preverjanju kakovosti podatkov na podatkovni točki t [m nadmorske višine]

hGPS(t)

–

nadmorska višina vozila, izmerjena s sistemom GPS na podatkovni točki t [m nadmorske višine]

hmap(t)

–

nadmorska višina vozila na podlagi topografske karte na podatkovni točki t [m nadmorske višine]

4.3   Popravek podatkov o trenutni nadmorski višini vozila

Višina h(0) na začetku vožnje na točki d(0) se določi s sistemom GPS, pravilnost pa se preveri z informacijami s topografske karte. Odstopanje ne sme biti večje kot 40 m. Vsi podatki o trenutni nadmorski višini h(t) se popravijo, če velja naslednje:

|h(t) – h(t – 1)| > (v(t)/3,6 * sin45°)

Nadmorsko višino se popravki tako, da velja:

hcorr(t) = hcorr
  (t-1)

pri čemer je:

| h(t) | – | nadmorska višina vozila po pregledu in načelnem preverjanju kakovosti podatkov na podatkovni točki t [m nadmorske višine] |
| --- | --- | --- |
| h(t – 1) | – | nadmorska višina vozila po pregledu in načelnem preverjanju kakovosti podatkov na podatkovni točki t – 1 [m nadmorske višine] |
| v(t) | – | hitrost vozila na podatkovni točki t [km/h] |
| hcorr(t) | – | popravljena trenutna nadmorska višina vozila na podatkovni točki t [m nadmorske višine] |
| hcorr(t – 1) | – | popravljena trenutna nadmorska višina vozila na podatkovni točki t – 1 [m nadmorske višine] |

h(t)

–

nadmorska višina vozila po pregledu in načelnem preverjanju kakovosti podatkov na podatkovni točki t [m nadmorske višine]

h(t – 1)

–

nadmorska višina vozila po pregledu in načelnem preverjanju kakovosti podatkov na podatkovni točki t – 1 [m nadmorske višine]

v(t)

–

hitrost vozila na podatkovni točki t [km/h]

hcorr(t)

–

popravljena trenutna nadmorska višina vozila na podatkovni točki t [m nadmorske višine]

hcorr(t – 1)

–

popravljena trenutna nadmorska višina vozila na podatkovni točki t – 1 [m nadmorske višine]

Po končanju postopka popravljanja se določi veljavni podatkovni niz za nadmorsko višino. Ti podatki se uporabijo za končni izračun skupnega pozitivnega povečanja nadmorske višine, kot je določeno v točki 4.4.

4.4   Končni izračun skupnega pozitivnega povečanja nadmorske višine

4.4.1   Določitev enotne prostorske ločljivosti

Skupna prevožena razdalja dtot
  [m] se določi kot vsota trenutnih razdalj d
  i. Trenutna razdalja d
  i.se določi kot:

Formula

pri čemer je:

| di | – | trenutna razdalja [m] |
| --- | --- | --- |
| vi | – | trenutna hitrost vozila [km/h] |

di

–

trenutna razdalja [m]

vi

–

trenutna hitrost vozila [km/h]

Skupno povečanje nadmorske višine se izračuna na podlagi podatkov s konstantno prostorsko ločljivostjo 1 m, s prvim merjenjem na začetku vožnje d(0). Diskretne podatkovne točke pri resoluciji 1 m se imenujejo točke na poti, zanje pa je značilna določena vrednost d za razdaljo (npr. 0, 1, 2, 3 m ...) in ustrezna nadmorska višina h(d) [m nadmorske višine].

Nadmorska višina vsake diskretne točke na poti d se izračuna z interpolacijo trenutne nadmorske višine hcorr(t) kot:

Formula

pri čemer je:

| hint(d) | – | interpolirana nadmorska višina na obravnavani diskretni točki na poti d [m nadmorske višine] |
| --- | --- | --- |
| hcorr(0) | – | popravljena nadmorska višina neposredno pred ustrezno točko na poti d [m nadmorske višine] |
| hcorr(1) | – | popravljena nadmorska višina neposredno za ustrezno točko na poti d [m nadmorske višine] |
| d | – | skupna prevožena razdalja do obravnavane diskretni točki na poti d [m] |
| d0 | – | skupna prevožena razdalja do merjenja neposredno pred zadevno točko na poti d [m] |
| d1 | – | skupna prevožena razdalja do merjenja neposredno za zadevno točko na poti d [m] |

hint(d)

–

interpolirana nadmorska višina na obravnavani diskretni točki na poti d [m nadmorske višine]

hcorr(0)

–

popravljena nadmorska višina neposredno pred ustrezno točko na poti d [m nadmorske višine]

hcorr(1)

–

popravljena nadmorska višina neposredno za ustrezno točko na poti d [m nadmorske višine]

d

–

skupna prevožena razdalja do obravnavane diskretni točki na poti d [m]

d0

–

skupna prevožena razdalja do merjenja neposredno pred zadevno točko na poti d [m]

d1

–

skupna prevožena razdalja do merjenja neposredno za zadevno točko na poti d [m]

4.4.2   Izravnavanje dodatnih podatkov

Podatki o nadmorski višini, pridobljeni za vsako diskretno točko na poti, se izravnajo z dvofaznim postopkom; d
  a in d
  e označujeta prvo in zadnjo podatkovno točko (slika 1). Prva izravnava se izvede tako:

Formula

  za d ≤ 200 m

Formula

  za 200 m < d < (de
  – 200 m)

Formula

  za d ≥ (de
  – 200 m)

h

  int,sm,1(d) = h

  int,sm,1(d – 1 m) + road

  grade,1(d), d = da
  - 1 do de

h

  int,sm,1(da
  ) = hint
  (da
  ) + road

  grade,1(da
  )

pri čemer je:

| roadgrade,1(d) | – | izravnan naklon ceste na obravnavani diskretni točki na poti po prvi izravnavi [m/m] |
| --- | --- | --- |
| hint(d) | – | interpolirana nadmorska višina na obravnavani diskretni točki na poti d [m nadmorske višine] |
| hint,sm,1(d) | – | izravnana nadmorska višina po prvi izravnavi na obravnavani diskretni točki na poti d [m nadmorske višine] |
| d | – | skupna prevožena razdalja na obravnavani diskretni točki na poti [m] |
| da | – | referenčna točka na poti pri razdalji nič metrov [m] |
| de | – | skupna prevožena razdalja do zadnje diskretne točke na poti [m] |

roadgrade,1(d)

–

izravnan naklon ceste na obravnavani diskretni točki na poti po prvi izravnavi [m/m]

hint(d)

–

interpolirana nadmorska višina na obravnavani diskretni točki na poti d [m nadmorske višine]

hint,sm,1(d)

–

izravnana nadmorska višina po prvi izravnavi na obravnavani diskretni točki na poti d [m nadmorske višine]

d

–

skupna prevožena razdalja na obravnavani diskretni točki na poti [m]

da

–

referenčna točka na poti pri razdalji nič metrov [m]

de

–

skupna prevožena razdalja do zadnje diskretne točke na poti [m]

Druga izravnava se izvede tako:

Formula

  za d ≤ 200 m

Formula

  za 200 m < d < (de
  – 200 m)

Formula

  za d ≥ (de
  – 200 m)

pri čemer je:

| roadgrade,2(d) | – | izravnan naklon ceste na obravnavani diskretni točki na poti po drugi izravnavi [m/m] |
| --- | --- | --- |
| hint,sm,1(d) | – | izravnana nadmorska višina po prvi izravnavi na obravnavani diskretni točki na poti d [m nadmorske višine] |
| d | – | skupna prevožena razdalja na obravnavani diskretni točki na poti [m] |
| da | – | referenčna točka na poti pri razdalji nič metrov [m] |
| de | – | skupna prevožena razdalja do zadnje diskretne točke na poti [m] |

roadgrade,2(d)

–

izravnan naklon ceste na obravnavani diskretni točki na poti po drugi izravnavi [m/m]

hint,sm,1(d)

–

izravnana nadmorska višina po prvi izravnavi na obravnavani diskretni točki na poti d [m nadmorske višine]

d

–

skupna prevožena razdalja na obravnavani diskretni točki na poti [m]

da

–

referenčna točka na poti pri razdalji nič metrov [m]

de

–

skupna prevožena razdalja do zadnje diskretne točke na poti [m]

Slika 1

Ponazoritev postopka izravnave interpoliranih signalov nadmorske višine

hint (d – 200m)

ali

hint,sm,1 (d – 200m)

hint

ali

hint,sm,1

[m nadmorske višine]

roadgrade,1 (d)

ali

roadgrade,2 (d)

hint (d)

ali

hint,sm,1 (d)

hint (d + 200m)

ali

hint,sm,1 (d + 200m)

d [m]

4.4.3   Izračun končnega rezultata

Pozitivno skupno povečanje nadmorske višine med vožnje se izračuna z vključitvijo vseh pozitivnih interpoliranih in izravnanih naklonov ceste, tj. roadgrade,2(d). Rezultat je treba normalizirati s skupno preskusno razdaljo d
  tot, izraženo v metrih skupnega povečanja nadmorske višine na sto kilometrov razdalje.

5.   NUMERIČNI PRIMER

Tabeli 1 in 2 prikazujeta korake, potrebne za izračun pozitivnega povečanja nadmorske višine na podlagi podatkov, zabeleženih med preskusom vožnje s PEMS. Zaradi jedrnatosti je tu predstavljen izvleček za 800 m in 160 s.

5.1   Pregled in načelno preverjanje kakovosti podatkov

Pregled in načelno preverjanje kakovosti podatkov potekata v dveh korakih. Najprej se preveri popolnost podatkov o hitrosti vozila. V zadevnem podatkovnem vzorcu niso bile odkrite podatkovne vrzeli (glej tabelo 1). Nato se preveri popolnost podatkov o nadmorski višini. V zadevnem podatkovnem vzorcu manjkajo podatki o nadmorski višini za sekundi 2 in 3. Te vrzeli se zapolnijo z interpolacijo signala GPS. Poleg tega se nadmorska višina, določena s sistemom GPS, preveri s topografsko karto; to preverjanje zajema višino h(0) na začetku vožnje. Podatki o nadmorski višini za sekunde 112–114 se popravijo na podlagi topografske karte, da se izpolni naslednji pogoj:

hGPS(t) – hmap(t) < – 40 m

S preverjanjem podatkov se pridobijo podatki iz petega stolpca h(t).

5.2   Popravek podatkov o trenutni nadmorski višini vozila

V naslednjem koraku se popravijo podatki o nadmorski višini h(t) za sekunde 1 do 4, 111 do 112 in 159 do 160, pri čemer se prevzamejo vrednosti nadmorske višine za sekunde 0, 110 in 158, saj velja naslednje:

|h(t) – h(t – 1)| > (v(t)/3,6 * sin45°)

S popravkom podatkov se pridobijo podatki iz šestega stolpca hcorr(t). Učinek preverjanja in popravka na podatke o nadmorski višini je prikazan na sliki 2.

5.3   Izračun skupnega pozitivnega povečanja nadmorske višine

5.3.1   Določitev enotne prostorske ločljivosti

Trenutna razdalja di
  se izračuna tako, da se trenutna hitrost vozila, izmerjena v km/h, deli s 3,6 (stolpec 7 v tabeli 1). S ponovnim izračunom podatkov o nadmorski višini za določitev enotne prostorske ločljivosti 1 metra se določijo diskretne točke na poti d (stolpec 1 v tabeli 2) in njihove ustrezne vrednosti nadmorske višine hint(d) (stolpec 7 v tabeli 2). Nadmorska višina vsake diskretne točke na poti d se izračuna z interpolacijo izmerjene trenutne nadmorske višine hcorr
  kot:

Formula

Formula

5.3.2   Izravnavanje dodatnih podatkov

V tabeli 2 sta prva in zadnja diskretna točka na poti: d
  a = 0 m in d
  e = 799 m. Podatki o nadmorski višini za vsako diskretno točko na poti se izravnajo z dvofaznim postopkom. Prvo izravnavo sestavlja naslednje:

Formula

za prikaz izravnave za d ≤ 200 m

Formula

za prikaz izravnave za 200 m < d < (599 m)

Formula

za prikaz izravnave za d ≥ (599 m)

Izravnana in interpolirana nadmorska višina se izračuna tako:

h

  int,sm,1(0) = hint
  (0) + road

  grade,1(0) = 120,3 + 0,0033 ≈ 120,3033 m

h

  int,sm,1(799) = h

  int,sm,1(798) + road

  grade,1(799) = 121,2550 – 0,0220 = 121,2330 m

Druga izravnava:

Formula

za prikaz izravnave za d ≤ 200 m

Formula

za prikaz izravnave za 200 m < d < (599)

Formula

za prikaz izravnave za d ≥ (599 m)

5.3.3   Izračun končnega rezultata

Pozitivno skupno povečanje nadmorske višine med vožnje se izračuna z vključitvijo vseh pozitivnih interpoliranih in izravnanih naklonov ceste, tj. roadgrade,2(d). V zadevnem primeru je bila skupna prevožena razdalja dtot = 139,7 km, vsi pozitivni interpolirani in izravnani nakloni cesti pa 516 m. Tako je bilo doseženo pozitivno skupno povečanje nadmorske višine 516 × 100/139,7 = 370 m/100 km.

Tabela 1

Popravek podatkov o trenutni nadmorski višini vozila

| Čas t [s] | v(t)


  [km/h] | hGPS(t)


  [m] | hmap(t)


  [m] | h(t)


  [m] | hcorr(t)


  [m] | di



  [m] | SKK. d


  [m] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | 0,00 | 122,7 | 129,0 | 122,7 | 122,7 | 0,0 | 0,0 |
| 1 | 0,00 | 122,8 | 129,0 | 122,8 | 122,7 | 0,0 | 0,0 |
| 2 | 0,00 | - | 129,1 | 123,6 | 122,7 | 0,0 | 0,0 |
| 3 | 0,00 | - | 129,2 | 124,3 | 122,7 | 0,0 | 0,0 |
| 4 | 0,00 | 125,1 | 129,0 | 125,1 | 122,7 | 0,0 | 0,0 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 18 | 0,00 | 120,2 | 129,4 | 120,2 | 120,2 | 0,0 | 0,0 |
| 19 | 0,32 | 120,2 | 129,4 | 120,2 | 120,2 | 0,1 | 0,1 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 37 | 24,31 | 120,9 | 132,7 | 120,9 | 120,9 | 6,8 | 117,9 |
| 38 | 28,18 | 121,2 | 133,0 | 121,2 | 121,2 | 7,8 | 125,7 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 46 | 13,52 | 121,4 | 131,9 | 121,4 | 121,4 | 3,8 | 193,4 |
| 47 | 38,48 | 120,7 | 131,5 | 120,7 | 120,7 | 10,7 | 204,1 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 56 | 42,67 | 119,8 | 125,2 | 119,8 | 119,8 | 11,9 | 308,4 |
| 57 | 41,70 | 119,7 | 124,8 | 119,7 | 119,7 | 11,6 | 320,0 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 110 | 10,95 | 125,2 | 132,2 | 125,2 | 125,2 | 3,0 | 509,0 |
| 111 | 11,75 | 100,8 | 132,3 | 100,8 | 125,2 | 3,3 | 512,2 |
| 112 | 13,52 | 0,0 | 132,4 | 132,4 | 125,2 | 3,8 | 516,0 |
| 113 | 14,01 | 0,0 | 132,5 | 132,5 | 132,5 | 3,9 | 519,9 |
| 114 | 13,36 | 24,30 | 132,6 | 132,6 | 132,6 | 3,7 | 523,6 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | |
| 149 | 39,93 | 123,6 | 129,6 | 123,6 | 123,6 | 11,1 | 719,2 |
| 150 | 39,61 | 123,4 | 129,5 | 123,4 | 123,4 | 11,0 | 730,2 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | |
| 157 | 14,81 | 121,3 | 126,1 | 121,3 | 121,3 | 4,1 | 792,1 |
| 158 | 14,19 | 121,2 | 126,2 | 121,2 | 121,2 | 3,9 | 796,1 |
| 159 | 10,00 | 128,5 | 126,1 | 128,5 | 121,2 | 2,8 | 798,8 |
| 160 | 4,10 | 130,6 | 126,0 | 130,6 | 121,2 | 1,2 | 800,0 |
| - označuje podatkovne vrzeli |

Čas t [s]

v(t)

[km/h]

hGPS(t)

[m]

hmap(t)

[m]

h(t)

[m]

hcorr(t)

[m]

di

[m]

SKK. d

[m]

0

0,00

122,7

129,0

122,7

122,7

0,0

0,0

1

0,00

122,8

129,0

122,8

122,7

0,0

0,0

2

0,00

-

129,1

123,6

122,7

0,0

0,0

3

0,00

-

129,2

124,3

122,7

0,0

0,0

4

0,00

125,1

129,0

125,1

122,7

0,0

0,0

...

...

...

...

...

...

...

...

18

0,00

120,2

129,4

120,2

120,2

0,0

0,0

19

0,32

120,2

129,4

120,2

120,2

0,1

0,1

...

...

...

...

...

...

...

...

37

24,31

120,9

132,7

120,9

120,9

6,8

117,9

38

28,18

121,2

133,0

121,2

121,2

7,8

125,7

...

...

...

...

...

...

...

...

46

13,52

121,4

131,9

121,4

121,4

3,8

193,4

47

38,48

120,7

131,5

120,7

120,7

10,7

204,1

...

...

...

...

...

...

...

...

56

42,67

119,8

125,2

119,8

119,8

11,9

308,4

57

41,70

119,7

124,8

119,7

119,7

11,6

320,0

...

...

...

...

...

...

...

...

110

10,95

125,2

132,2

125,2

125,2

3,0

509,0

111

11,75

100,8

132,3

100,8

125,2

3,3

512,2

112

13,52

0,0

132,4

132,4

125,2

3,8

516,0

113

14,01

0,0

132,5

132,5

132,5

3,9

519,9

114

13,36

24,30

132,6

132,6

132,6

3,7

523,6

...

...

...

...

...

...

...

149

39,93

123,6

129,6

123,6

123,6

11,1

719,2

150

39,61

123,4

129,5

123,4

123,4

11,0

730,2

...

...

...

...

...

...

...

157

14,81

121,3

126,1

121,3

121,3

4,1

792,1

158

14,19

121,2

126,2

121,2

121,2

3,9

796,1

159

10,00

128,5

126,1

128,5

121,2

2,8

798,8

160

4,10

130,6

126,0

130,6

121,2

1,2

800,0

- označuje podatkovne vrzeli

Tabela 2

Izračun naklona ceste

| d
  [m] | t0



  [s] | d0



  [m] | d1



  [m] | h0



  [m] | h1



  [m] | hint(d)


  [m] | roadgrade,1(d)


  [m/m] | hint,sm,1(d)


  [m] | roadgrade,2(d)


  [m/m] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | 18 | 0,0 | 0,1 | 120,3 | 120,4 | 120,3 | 0,0035 | 120,3 | – 0,0015 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 120 | 37 | 117,9 | 125,7 | 120,9 | 121,2 | 121,0 | – 0,0019 | 120,2 | 0,0035 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 200 | 46 | 193,4 | 204,1 | 121,4 | 120,7 | 121,0 | – 0,0040 | 120,0 | 0,0051 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 320 | 56 | 308,4 | 320,0 | 119,8 | 119,7 | 119,7 | 0,0288 | 121,4 | 0,0088 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 520 | 113 | 519,9 | 523,6 | 132,5 | 132,6 | 132,5 | 0,0097 | 123,7 | 0,0037 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 720 | 149 | 719,2 | 730,2 | 123,6 | 123,4 | 123,6 | – 0,0405 | 122,9 | – 0,0086 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 798 | 158 | 796,1 | 798,8 | 121,2 | 121,2 | 121,2 | – 0,0219 | 121,3 | – 0,0151 |
| 799 | 159 | 798,8 | 800,0 | 121,2 | 121,2 | 121,2 | – 0,0220 | 121,3 | – 0,0152 |

d

[m]

t0

[s]

d0

[m]

d1

[m]

h0

[m]

h1

[m]

hint(d)

[m]

roadgrade,1(d)

[m/m]

hint,sm,1(d)

[m]

roadgrade,2(d)

[m/m]

0

18

0,0

0,1

120,3

120,4

120,3

0,0035

120,3

– 0,0015

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

120

37

117,9

125,7

120,9

121,2

121,0

– 0,0019

120,2

0,0035

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

200

46

193,4

204,1

121,4

120,7

121,0

– 0,0040

120,0

0,0051

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

320

56

308,4

320,0

119,8

119,7

119,7

0,0288

121,4

0,0088

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

520

113

519,9

523,6

132,5

132,6

132,5

0,0097

123,7

0,0037

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

720

149

719,2

730,2

123,6

123,4

123,6

– 0,0405

122,9

– 0,0086

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

798

158

796,1

798,8

121,2

121,2

121,2

– 0,0219

121,3

– 0,0151

799

159

798,8

800,0

121,2

121,2

121,2

– 0,0220

121,3

– 0,0152

Slika 2

Učinek preverjanja in popravljanja podatkov – Profil nadmorske višine, izmerjen s sistemom GPS, hGPS(t), profil nadmorske višine, določen s topografsko karto, hmap(t), profil nadmorske višine, določen po pregledu in načelnem preverjanju kakovosti podatkov, h(t), in popravek hcorr(t) podatkov iz tabele 1.

Nadmorska višina [m nadmorske višine]

hmap(t)

hcorr(t)

h(t)

hGPS(t)

Čas [s]

Slika 3

Primerjava med popravljenim profilom nadmorske višine hcorr(t) ter izravnano in interpolirano nadmorsko višino hint,sm,1

Nadmorska višina [m nadmorske višine]

hint,sm,1

hcorr(t)

Čas [s]

Tabela 2

Izračun pozitivnega povečanja nadmorske višine

| d
  [m] | t0



  [s] | d0



  [m] | d1



  [m] | h0



  [m] | h1



  [m] | hint(d)


  [m] | roadgrade,1(d)


  [m/m] | hint,sm,1(d)


  [m] | roadgrade,2(d)


  [m/m] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | 18 | 0,0 | 0,1 | 120,3 | 120,4 | 120,3 | 0,0035 | 120,3 | – 0,0015 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 120 | 37 | 117,9 | 125,7 | 120,9 | 121,2 | 121,0 | – 0,0019 | 120,2 | 0,0035 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 200 | 46 | 193,4 | 204,1 | 121,4 | 120,7 | 121,0 | – 0,0040 | 120,0 | 0,0051 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 320 | 56 | 308,4 | 320,0 | 119,8 | 119,7 | 119,7 | 0,0288 | 121,4 | 0,0088 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 520 | 113 | 519,9 | 523,6 | 132,5 | 132,6 | 132,5 | 0,0097 | 123,7 | 0,0037 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 720 | 149 | 719,2 | 730,2 | 123,6 | 123,4 | 123,6 | – 0,0405 | 122,9 | – 0,0086 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 798 | 158 | 796,1 | 798,8 | 121,2 | 121,2 | 121,2 | – 0,0219 | 121,3 | – 0,0151 |
| 799 | 159 | 798,8 | 800,0 | 121,2 | 121,2 | 121,2 | – 0,0220 | 121,3 | – 0,0152 |

d

[m]

t0

[s]

d0

[m]

d1

[m]

h0

[m]

h1

[m]

hint(d)

[m]

roadgrade,1(d)

[m/m]

hint,sm,1(d)

[m]

roadgrade,2(d)

[m/m]

0

18

0,0

0,1

120,3

120,4

120,3

0,0035

120,3

– 0,0015

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

120

37

117,9

125,7

120,9

121,2

121,0

– 0,0019

120,2

0,0035

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

200

46

193,4

204,1

121,4

120,7

121,0

– 0,0040

120,0

0,0051

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

320

56

308,4

320,0

119,8

119,7

119,7

0,0288

121,4

0,0088

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

520

113

519,9

523,6

132,5

132,6

132,5

0,0097

123,7

0,0037

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

720

149

719,2

730,2

123,6

123,4

123,6

– 0,0405

122,9

– 0,0086

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

798

158

796,1

798,8

121,2

121,2

121,2

– 0,0219

121,3

– 0,0151

799

159

798,8

800,0

121,2

121,2

121,2

– 0,0220

121,3

– 0,0152

---

(1)  Izpusti CO se merijo in beležijo pri preskusih RDE.

1

(2)  Izpusti CO se merijo in beležijo pri preskusih RDE.

2

---

| 26.4.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/23

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/647

z dne 25. aprila 2016

o dvestopetiinštirideseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z organizacijama ISIL (Daiš) in Al-Kaida

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 z dne 27. maja 2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z organizacijama ISIL (Daiš) in Al-Kaida (1) ter zlasti člena 7(1)(a) in člena 7a(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe.

| (2) | Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov je 20. aprila 2016 sklenil dodati pet fizičnih oseb na seznam oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov. Prilogo I k Uredbi (ES) št. 881/2002 bi bilo zato treba ustrezno posodobiti. |
| --- | --- |

(2)

Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov je 20. aprila 2016 sklenil dodati pet fizičnih oseb na seznam oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov. Prilogo I k Uredbi (ES) št. 881/2002 bi bilo zato treba ustrezno posodobiti.

| (3) | Da se zagotovi učinkovitost ukrepov iz te uredbe, bi morala ta uredba začeti veljati takoj – |
| --- | --- |

(3)

Da se zagotovi učinkovitost ukrepov iz te uredbe, bi morala ta uredba začeti veljati takoj –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. aprila 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Vodja službe za instrumente zunanje politike

---

(1)  
  UL L 139, 29.5.2002, str. 9.

1

---

PRILOGA

V Prilogi I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se pod naslov „Fizične osebe“ dodajo naslednji vnosi:

| (a) | „Turki Mubarak Abdullah Ahmad Al-Binali (tudi (a) Turki Mubarak Abdullah Al Binali, (b) Turki Mubarak al-Binali (c) Turki al-Benali, (d) Turki al-Binali, (e) Abu Human Bakr ibn Abd al-Aziz al-Athari, (f) Abu Bakr al-Athari, (g) Abu Hazm al-Salafi (h) Abu Hudhayfa al-Bahrayni, (i) Abu Khuzayma al-Mudari, (j) Abu Sufyan al-Sulami, (k) Abu Dergham, (l) Abu Human al-Athari). Datum rojstva: 3.9.1984. Kraj rojstva: Al Muharraq, Bahrajn. Državljanstvo: Bahrajn (državljanstvo preklicano januarja 2015). Št. potnega lista: (a) 2231616 bahrajnski potni list, izdan 2.1.2013, preneha veljati 2.1.2023, (b) 1272611 prejšnji bahrajnski potni list, izdan 1.4.2003, (c) 840901356 Nacionalna identifikacijska številka. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 20.4.2016.“ |
| --- | --- |

(a)

„Turki Mubarak Abdullah Ahmad Al-Binali (tudi (a) Turki Mubarak Abdullah Al Binali, (b) Turki Mubarak al-Binali (c) Turki al-Benali, (d) Turki al-Binali, (e) Abu Human Bakr ibn Abd al-Aziz al-Athari, (f) Abu Bakr al-Athari, (g) Abu Hazm al-Salafi (h) Abu Hudhayfa al-Bahrayni, (i) Abu Khuzayma al-Mudari, (j) Abu Sufyan al-Sulami, (k) Abu Dergham, (l) Abu Human al-Athari). Datum rojstva: 3.9.1984. Kraj rojstva: Al Muharraq, Bahrajn. Državljanstvo: Bahrajn (državljanstvo preklicano januarja 2015). Št. potnega lista: (a) 2231616 bahrajnski potni list, izdan 2.1.2013, preneha veljati 2.1.2023, (b) 1272611 prejšnji bahrajnski potni list, izdan 1.4.2003, (c) 840901356 Nacionalna identifikacijska številka. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 20.4.2016.“

| (b) | „Faysal Ahmad Bin Ali Al-Zahrani (tudi (a) Faisal Ahmed Ali Alzahrani, (b) Abu Sarah al-Saudi (c) Abu Sara Zahrani). Datum rojstva: 19.1.1986. Državljanstvo: Saudova Arabija. Naslov: Sirska arabska republika. Številka potnega lista: (a) K142736 (potni list Saudove Arabije, izdan 14.7.2011 v Al-Khafji, Saudova Arabija), (b) G579315 (potni list Saudove Arabije). Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 20.4.2016.“ |
| --- | --- |

(b)

„Faysal Ahmad Bin Ali Al-Zahrani (tudi (a) Faisal Ahmed Ali Alzahrani, (b) Abu Sarah al-Saudi (c) Abu Sara Zahrani). Datum rojstva: 19.1.1986. Državljanstvo: Saudova Arabija. Naslov: Sirska arabska republika. Številka potnega lista: (a) K142736 (potni list Saudove Arabije, izdan 14.7.2011 v Al-Khafji, Saudova Arabija), (b) G579315 (potni list Saudove Arabije). Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 20.4.2016.“

| (c) | „Tuah Febriwansyah (tudi (a) Tuah Febriwansyah bin Arif Hasrudin, (b) Tuwah Febriwansah (c) Muhammad Fachri (d) Muhammad Fachria (e) Muhammad Fachry). Datum rojstva: 18.2.1968. Kraj rojstva: Džakarta, Indonezija. Državljanstvo: Indonezija. Naslov: Jalan Baru LUK, No.1, RT 05/07, Kelurahan Bhakti Jaya, podokrožje Setu, okrožje Pamulang, Tangerang Selatan, provinca Banten, Indonezija. Indonezijska nacionalna osebna izkaznica št. 09.5004.180268.0074. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 20.4.2016.“ |
| --- | --- |

(c)

„Tuah Febriwansyah (tudi (a) Tuah Febriwansyah bin Arif Hasrudin, (b) Tuwah Febriwansah (c) Muhammad Fachri (d) Muhammad Fachria (e) Muhammad Fachry). Datum rojstva: 18.2.1968. Kraj rojstva: Džakarta, Indonezija. Državljanstvo: Indonezija. Naslov: Jalan Baru LUK, No.1, RT 05/07, Kelurahan Bhakti Jaya, podokrožje Setu, okrožje Pamulang, Tangerang Selatan, provinca Banten, Indonezija. Indonezijska nacionalna osebna izkaznica št. 09.5004.180268.0074. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 20.4.2016.“

| (d) | „Husayn Juaythini (tudi (a) Hussein Mohammed Hussein Aljeithni, (b) Husayn Muhammad al-Juaythini (c) Husayn Muhammad Husayn al-Juaythini (d) Husayn Muhamad Husayn al-Juaythini (e) Husayn Muhammad Husayn Juaythini (f) Abu Muath al-Juaitni). Datum rojstva: 3.5.1977. Kraj rojstva: begunsko taborišče Nuseirat, Gaza, palestinsko ozemlje. Državljanstvo: palestinsko. Naslov: Gaza, palestinsko ozemlje. Št. potnega lista: 0363464 (izdal palestinski organ). Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 20.4.2016.“ |
| --- | --- |

(d)

„Husayn Juaythini (tudi (a) Hussein Mohammed Hussein Aljeithni, (b) Husayn Muhammad al-Juaythini (c) Husayn Muhammad Husayn al-Juaythini (d) Husayn Muhamad Husayn al-Juaythini (e) Husayn Muhammad Husayn Juaythini (f) Abu Muath al-Juaitni). Datum rojstva: 3.5.1977. Kraj rojstva: begunsko taborišče Nuseirat, Gaza, palestinsko ozemlje. Državljanstvo: palestinsko. Naslov: Gaza, palestinsko ozemlje. Št. potnega lista: 0363464 (izdal palestinski organ). Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 20.4.2016.“

| (e) | „Muhammad Sholeh Ibrahim (tudi (a) Mohammad Sholeh Ibrahim, (b) Muhammad Sholeh Ibrohim (c) Muhammad Soleh Ibrahim (d) Sholeh Ibrahim (e) Muh Sholeh Ibrahim). Datum rojstva: september 1958. Kraj rojstva: Demak, Indonezija. Državljanstvo: Indonezija. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 20.4.2016.“ |
| --- | --- |

(e)

„Muhammad Sholeh Ibrahim (tudi (a) Mohammad Sholeh Ibrahim, (b) Muhammad Sholeh Ibrohim (c) Muhammad Soleh Ibrahim (d) Sholeh Ibrahim (e) Muh Sholeh Ibrahim). Datum rojstva: september 1958. Kraj rojstva: Demak, Indonezija. Državljanstvo: Indonezija. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 20.4.2016.“

---

| 26.4.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/25

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/648

z dne 25. aprila 2016

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. aprila 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 267,4 |
| MA | 81,7 |
| ZZ | 174,6 |
| 0707 00 05 | MA | 81,5 |
| TR | 118,9 |
| ZZ | 100,2 |
| 0709 93 10 | MA | 99,6 |
| TR | 132,6 |
| ZZ | 116,1 |
| 0805 10 20 | AR | 115,8 |
| EG | 46,4 |
| IL | 79,9 |
| MA | 51,7 |
| TR | 40,9 |
| ZZ | 66,9 |
| 0805 50 10 | MA | 132,7 |
| ZZ | 132,7 |
| 0808 10 80 | AR | 88,6 |
| BR | 100,6 |
| CL | 101,7 |
| CN | 90,8 |
| NZ | 151,9 |
| US | 177,1 |
| ZA | 102,3 |
| ZZ | 116,1 |
| 0808 30 90 | AR | 104,9 |
| CL | 132,0 |
| CN | 76,7 |
| ZA | 112,2 |
| ZZ | 106,5 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

267,4

MA

81,7

ZZ

174,6

0707 00 05

MA

81,5

TR

118,9

ZZ

100,2

0709 93 10

MA

99,6

TR

132,6

ZZ

116,1

0805 10 20

AR

115,8

EG

46,4

IL

79,9

MA

51,7

TR

40,9

ZZ

66,9

0805 50 10

MA

132,7

ZZ

132,7

0808 10 80

AR

88,6

BR

100,6

CL

101,7

CN

90,8

NZ

151,9

US

177,1

ZA

102,3

ZZ

116,1

0808 30 90

AR

104,9

CL

132,0

CN

76,7

ZA

112,2

ZZ

106,5

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 26.4.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/27

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/649

z dne 15. januarja 2016

o ukrepu SA.24123 (12/C) (ex 11/NN), ki ga je izvedla Nizozemska – Domnevna prodaja zemljišča pod tržno ceno s strani občine Leidschendam-Voorburg

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 85)

(Besedilo v nizozemskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (1) | Z dopisom z dne 10. septembra 2007 je Stichting Behoud Damplein Leidschendam (v nadaljnjem besedilu: fundacija), ki je bila leta 2006 ustanovljena za zaščito interesov prebivalcev okolice Dampleina v občini Leidschendam (občina Leidschendam-Voorburg, Nizozemska), pri Komisiji vložila pritožbo zaradi domnevne dodelitve državne pomoči v okviru nepremičninskega projekta, ki ga je začela izvajati občina Leidschendam-Voorburg v sodelovanju s številnimi zasebnimi subjekti. |
| --- | --- |

(1)

Z dopisom z dne 10. septembra 2007 je Stichting Behoud Damplein Leidschendam (v nadaljnjem besedilu: fundacija), ki je bila leta 2006 ustanovljena za zaščito interesov prebivalcev okolice Dampleina v občini Leidschendam (občina Leidschendam-Voorburg, Nizozemska), pri Komisiji vložila pritožbo zaradi domnevne dodelitve državne pomoči v okviru nepremičninskega projekta, ki ga je začela izvajati občina Leidschendam-Voorburg v sodelovanju s številnimi zasebnimi subjekti.

| (2) | Z dopisom z dne 12. oktobra 2007 je Komisija posredovala pritožbo v obravnavo nizozemskim organom skupaj z zahtevo, naj odgovorijo na več vprašanj. Nizozemski organi so odgovorili z dopisom z dne 7. decembra 2007. Komisija je z dopisi z dne 25. aprila 2008, 12. septembra 2008, 14. avgusta 2009, 12. februarja 2010 in 2. avgusta 2011 poslala nizozemskim organom nove zahtevke za informacije. Ti so nanje odgovorili z dopisi z dne 30. maja 2008, 7. novembra 2008, 30. oktobra 2009, 12. aprila 2010, 29. septembra 2011 in 3. oktobra 2011. Službe Komisije in nizozemski organi so 12. marca 2010 organizirali sestanek, na podlagi katerega so bile Komisiji z dopisom z dne 30. avgusta 2010 predložene dodatne informacije. |
| --- | --- |

(2)

Z dopisom z dne 12. oktobra 2007 je Komisija posredovala pritožbo v obravnavo nizozemskim organom skupaj z zahtevo, naj odgovorijo na več vprašanj. Nizozemski organi so odgovorili z dopisom z dne 7. decembra 2007. Komisija je z dopisi z dne 25. aprila 2008, 12. septembra 2008, 14. avgusta 2009, 12. februarja 2010 in 2. avgusta 2011 poslala nizozemskim organom nove zahtevke za informacije. Ti so nanje odgovorili z dopisi z dne 30. maja 2008, 7. novembra 2008, 30. oktobra 2009, 12. aprila 2010, 29. septembra 2011 in 3. oktobra 2011. Službe Komisije in nizozemski organi so 12. marca 2010 organizirali sestanek, na podlagi katerega so bile Komisiji z dopisom z dne 30. avgusta 2010 predložene dodatne informacije.

| (3) | Z dopisom z dne 26. januarja 2012 je Komisija obvestila Nizozemsko o svojem sklepu, da v zvezi s posebnim ukrepom, ki je bil sprejet v okviru nepremičninskega projekta, začne postopek na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU). Sklep Komisije o začetku postopka (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). Komisija je s tem sklepom o začetku postopka pozvala zainteresirane strani, naj predložijo pripombe glede njene predhodne ocene ukrepa. |
| --- | --- |

(3)

Z dopisom z dne 26. januarja 2012 je Komisija obvestila Nizozemsko o svojem sklepu, da v zvezi s posebnim ukrepom, ki je bil sprejet v okviru nepremičninskega projekta, začne postopek na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU). Sklep Komisije o začetku postopka (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). Komisija je s tem sklepom o začetku postopka pozvala zainteresirane strani, naj predložijo pripombe glede njene predhodne ocene ukrepa.

Uradnem listu Evropske unije

2

| (4) | Z dopisom z dne 18. aprila 2012 so nizozemski organi po dveh podaljšanjih roka za predložitev pripomb in po sestanku s službami Komisije z dne 12. marca 2012, na katerem je bil navzoč upravičenec ukrepa, predložili pripombe glede sklepa o začetku postopka. |
| --- | --- |

(4)

Z dopisom z dne 18. aprila 2012 so nizozemski organi po dveh podaljšanjih roka za predložitev pripomb in po sestanku s službami Komisije z dne 12. marca 2012, na katerem je bil navzoč upravičenec ukrepa, predložili pripombe glede sklepa o začetku postopka.

| (5) | Z dopisom z dne 16. aprila 2012 je fundacija predložila Komisiji pripombe glede sklepa o začetku postopka. Nizozemskim organom je bila z dopisom z dne 16. maja 2012 posredovana nezaupna različica teh pripomb. Z dopisom z dne 14. junija 2012 so se nizozemski organi odzvali na pripombe fundacije. |
| --- | --- |

(5)

Z dopisom z dne 16. aprila 2012 je fundacija predložila Komisiji pripombe glede sklepa o začetku postopka. Nizozemskim organom je bila z dopisom z dne 16. maja 2012 posredovana nezaupna različica teh pripomb. Z dopisom z dne 14. junija 2012 so se nizozemski organi odzvali na pripombe fundacije.

| (6) | Komisija je 23. januarja 2013 sprejela končni sklep, v katerem je sklenila, da sporni nepremičninski projekt vsebuje pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 23. januarja 2013 sprejela končni sklep, v katerem je sklenila, da sporni nepremičninski projekt vsebuje pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

| (7) | Nizozemska, občina Leidschendam-Voorburg in upravičenec Schouten & de Jong Projectontwikkeling BV so se zoper sklep z dne 23. januarja 2013 pritožili. Splošno sodišče ga je v sodbi z dne 30. junija 2015 razveljavilo (3). Zato je morala Komisija znova preučiti ukrep in sprejeti nov sklep o spornem nepremičninskem projektu. |
| --- | --- |

(7)

Nizozemska, občina Leidschendam-Voorburg in upravičenec Schouten & de Jong Projectontwikkeling BV so se zoper sklep z dne 23. januarja 2013 pritožili. Splošno sodišče ga je v sodbi z dne 30. junija 2015 razveljavilo (3). Zato je morala Komisija znova preučiti ukrep in sprejeti nov sklep o spornem nepremičninskem projektu.

3

2.   OPIS UKREPOV

OPIS UKREPOV

2.1   SODELUJOČE STRANI

| (8) | Občina Leidschendam-Voorburg (v nadaljnjem besedilu: občina) se nahaja v nizozemski provinci Južna Holandija blizu mesta Haag. |
| --- | --- |

(8)

Občina Leidschendam-Voorburg (v nadaljnjem besedilu: občina) se nahaja v nizozemski provinci Južna Holandija blizu mesta Haag.

| (9) | Partnerstvo Schouten-de Jong Bouwfonds (v nadaljnjem besedilu: SJB), ki sta ga družba Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV (v nadaljnjem besedilu: družba Schouten de Jong) in družba Bouwfonds Ontwikkeling BV (v nadaljnjem besedilu: družba Bouwfonds) ustanovili za namene spornega nepremičninskega projekta, po nizozemski zakonodaji ni pravna oseba (4). |
| --- | --- |

(9)

Partnerstvo Schouten-de Jong Bouwfonds (v nadaljnjem besedilu: SJB), ki sta ga družba Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV (v nadaljnjem besedilu: družba Schouten de Jong) in družba Bouwfonds Ontwikkeling BV (v nadaljnjem besedilu: družba Bouwfonds) ustanovili za namene spornega nepremičninskega projekta, po nizozemski zakonodaji ni pravna oseba (4).

4

| (10) | Družba Schouten de Jong s sedežem v Voorburgu na Nizozemskem je dejavna na področju razvoja nepremičninskih projektov na Nizozemskem, zlasti na območju Leidschendama. Njeni prihodki od prodaje so leta 2011 znašali 60 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(10)

Družba Schouten de Jong s sedežem v Voorburgu na Nizozemskem je dejavna na področju razvoja nepremičninskih projektov na Nizozemskem, zlasti na območju Leidschendama. Njeni prihodki od prodaje so leta 2011 znašali 60 milijonov EUR.

| (11) | Družba Bouwfonds, podružnica družbe Rabo Vastgoed s sedežem v Delftu na Nizozemskem, je največja razvijalka nepremičnin na Nizozemskem ter se uvršča med tri največje akterje na evropskem nepremičninskem trgu. Dejavna je zlasti na Nizozemskem, v Nemčiji in Franciji. Njeni prihodki od prodaje so leta 2011 znašali 1,6 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(11)

Družba Bouwfonds, podružnica družbe Rabo Vastgoed s sedežem v Delftu na Nizozemskem, je največja razvijalka nepremičnin na Nizozemskem ter se uvršča med tri največje akterje na evropskem nepremičninskem trgu. Dejavna je zlasti na Nizozemskem, v Nemčiji in Franciji. Njeni prihodki od prodaje so leta 2011 znašali 1,6 milijarde EUR.

| (12) | Javno-zasebno partnerstvo (v nadaljnjem besedilu: JZP) v obliki vennootschap onder firma sta občina in partnerstvo SJB ustanovila za izvajanje faze uporabe stavbnega zemljišča v spornem nepremičninskem projektu. Vsaka stran v javno-zasebnem partnerstvu naj bi nosila 50 % stroškov in tveganj, povezanih s fazo uporabe stavbnega zemljišča v projektu. Sprejemanje odločitev v javno-zasebnem partnerstvu naj bi bilo soglasno. Po informacijah, ki so jih predložili nizozemski organi, sta družbi Schouten de Jong in Bouwfonds solidarno odgovorni (hoofdelijk aansprakelijk) za to, da partnerstvo SJB izpolnjuje obveznosti iz sporazuma o javno-zasebnem partnerstvu (5). |
| --- | --- |

(12)

Javno-zasebno partnerstvo (v nadaljnjem besedilu: JZP) v obliki vennootschap onder firma sta občina in partnerstvo SJB ustanovila za izvajanje faze uporabe stavbnega zemljišča v spornem nepremičninskem projektu. Vsaka stran v javno-zasebnem partnerstvu naj bi nosila 50 % stroškov in tveganj, povezanih s fazo uporabe stavbnega zemljišča v projektu. Sprejemanje odločitev v javno-zasebnem partnerstvu naj bi bilo soglasno. Po informacijah, ki so jih predložili nizozemski organi, sta družbi Schouten de Jong in Bouwfonds solidarno odgovorni (hoofdelijk aansprakelijk) za to, da partnerstvo SJB izpolnjuje obveznosti iz sporazuma o javno-zasebnem partnerstvu (5).

vennootschap onder firma

hoofdelijk aansprakelijk

5

2.2   NEPREMIČNINSKI PROJEKT

| (13) | Občinski svet je 6. aprila 2004 sprejel Koncept glavnega načrta o uporabi stavbnega zemljišča Damcentrum in Koncept glavnega načrta Damcentrum, ki sestavljata okvirni sporazum za oživitev mestnega središča Leidschendama (v nadaljnjem besedilu: projekt Mestno središče Leidschendama (6)). Projekt Mestno središče Leidschendama, ki zadeva približno 20,7 hektarja površine, zajema rušenje okoli 280 večinoma neprofitnih stanovanjskih enot, obnovo javnih površin in infrastrukture (kanalizacija, tlakovanje, razsvetljava itd.), gradnjo približno 600 novih stanovanjskih enot (v neprofitnem in profitnem stanovanjskem sektorju), približno 3 000 kvadratnih metrov poslovnih (nakupovalnih) prostorov in dvoetažne podzemne parkirne hiše ter preselitev in gradnjo nove šole. Projekt Mestno središče Leidschendama je bil razdeljen na različne podprojekte in eden od njih je nepremičninski projekt, ki se nanaša na Damplein (v nadaljnjem besedilu: projekt Damplein). |
| --- | --- |

(13)

Občinski svet je 6. aprila 2004 sprejel Koncept glavnega načrta o uporabi stavbnega zemljišča Damcentrum in Koncept glavnega načrta Damcentrum, ki sestavljata okvirni sporazum za oživitev mestnega središča Leidschendama (v nadaljnjem besedilu: projekt Mestno središče Leidschendama (6)). Projekt Mestno središče Leidschendama, ki zadeva približno 20,7 hektarja površine, zajema rušenje okoli 280 večinoma neprofitnih stanovanjskih enot, obnovo javnih površin in infrastrukture (kanalizacija, tlakovanje, razsvetljava itd.), gradnjo približno 600 novih stanovanjskih enot (v neprofitnem in profitnem stanovanjskem sektorju), približno 3 000 kvadratnih metrov poslovnih (nakupovalnih) prostorov in dvoetažne podzemne parkirne hiše ter preselitev in gradnjo nove šole. Projekt Mestno središče Leidschendama je bil razdeljen na različne podprojekte in eden od njih je nepremičninski projekt, ki se nanaša na Damplein (v nadaljnjem besedilu: projekt Damplein).

6

2.2.1   Faza gradnje

Faza gradnje

| (14) | Na podlagi projekta Mestno središče Leidschendama je občina 9. septembra 2004 sklenila sporazum o sodelovanju (v nadaljnjem besedilu: sporazum o sodelovanju iz leta 2004) z več zasebnimi razvijalci projektov, vključno s partnerstvom SJB. V sporazumu o sodelovanju iz leta 2004 je določeno, da bodo zasebni razvijalci projektov za vsakega od posebnih sestavnih delov projekta Mestno središče Leidschendama, ki jim je dodeljen, na svoje stroške in na lastno tveganje zgradili in prodali predvideno nepremičnino. |
| --- | --- |

(14)

Na podlagi projekta Mestno središče Leidschendama je občina 9. septembra 2004 sklenila sporazum o sodelovanju (v nadaljnjem besedilu: sporazum o sodelovanju iz leta 2004) z več zasebnimi razvijalci projektov, vključno s partnerstvom SJB. V sporazumu o sodelovanju iz leta 2004 je določeno, da bodo zasebni razvijalci projektov za vsakega od posebnih sestavnih delov projekta Mestno središče Leidschendama, ki jim je dodeljen, na svoje stroške in na lastno tveganje zgradili in prodali predvideno nepremičnino.

| (15) | V skladu s sporazumom o sodelovanju iz leta 2004 bi se gradbena dela lahko začela, takoj ko bi bilo zemljišče pripravljeno za gradnjo (glej uvodno izjavo 23) in bi bila pridobljena ustrezna gradbena dovoljenja. Vendar je bilo zasebnim razvijalcem dovoljeno, da preložijo gradnjo stanovanjskih enot v profitnem sektorju, dokler 70 % teh enot, v kombinaciji z neprofitnimi stanovanjskimi enotami ali brez teh, na območju zadevnega podprojekta ne bi bilo že vnaprej prodanih (člen 7(5) sporazuma o sodelovanju iz leta 2004, v nadaljnjem besedilu: klavzula o 70 %). Klavzula o70 % je v gradbenih pogodbah na Nizozemskem običajna, zmanjšala pa naj bi tveganja razvijalcev projektov, da zgradijo nepremičnino, ki morda ne bo prodana. Vendar v navedenem sporazumu ni bilo predvidenih možnosti za odlog gradnje poslovnih prostorov in podzemne parkirne hiše. |
| --- | --- |

(15)

V skladu s sporazumom o sodelovanju iz leta 2004 bi se gradbena dela lahko začela, takoj ko bi bilo zemljišče pripravljeno za gradnjo (glej uvodno izjavo 23) in bi bila pridobljena ustrezna gradbena dovoljenja. Vendar je bilo zasebnim razvijalcem dovoljeno, da preložijo gradnjo stanovanjskih enot v profitnem sektorju, dokler 70 % teh enot, v kombinaciji z neprofitnimi stanovanjskimi enotami ali brez teh, na območju zadevnega podprojekta ne bi bilo že vnaprej prodanih (člen 7(5) sporazuma o sodelovanju iz leta 2004, v nadaljnjem besedilu: klavzula o 70 %). Klavzula o70 % je v gradbenih pogodbah na Nizozemskem običajna, zmanjšala pa naj bi tveganja razvijalcev projektov, da zgradijo nepremičnino, ki morda ne bo prodana. Vendar v navedenem sporazumu ni bilo predvidenih možnosti za odlog gradnje poslovnih prostorov in podzemne parkirne hiše.

| (16) | V skladu s sporazumom o sodelovanju iz leta 2004 in dodatnim sporazumom o projektu, ki je bil sklenjen 22. novembra 2004 (v nadaljnjem besedilu: sporazum o projektu s partnerstvom SJB), naj bi partnerstvo SJB zgradilo skupno 242 stanovanjskih enot, od katerih bi jih bilo po prvotnem načrtu 74 zgrajenih na Dampleinu (7). Partnerstvo SJB naj bi na Dampleinu zgradilo tudi približno 2 400 kvadratnih metrov poslovnih prostorov in podzemno parkirno hišo, ki bi poleg zasebnega dela (75 parkirnih mest) vključevala tudi javni del (225 parkirnih mest). Poslovni prostori in stanovanjske enote naj bi bili zgrajeni nad podzemno parkirno hišo. |
| --- | --- |

(16)

V skladu s sporazumom o sodelovanju iz leta 2004 in dodatnim sporazumom o projektu, ki je bil sklenjen 22. novembra 2004 (v nadaljnjem besedilu: sporazum o projektu s partnerstvom SJB), naj bi partnerstvo SJB zgradilo skupno 242 stanovanjskih enot, od katerih bi jih bilo po prvotnem načrtu 74 zgrajenih na Dampleinu (7). Partnerstvo SJB naj bi na Dampleinu zgradilo tudi približno 2 400 kvadratnih metrov poslovnih prostorov in podzemno parkirno hišo, ki bi poleg zasebnega dela (75 parkirnih mest) vključevala tudi javni del (225 parkirnih mest). Poslovni prostori in stanovanjske enote naj bi bili zgrajeni nad podzemno parkirno hišo.

7

| (17) | Kot so v dopisih izrecno poudarili tudi nizozemski organi, občina ni sodelovala pri gradbeni fazi projekta in ni nosila tveganj, povezanih s prodajo stanovanjskih enot in poslovnih prostorov. Morebitni dobiček od prodaje bi se stekal neposredno k zasebnim razvijalcem. Ločevati bi bilo treba med fazo gradnje in tako imenovano fazo uporabe stavbnega zemljišča, v kateri je občina prek javno-zasebnega partnerstva sodelovala s partnerstvom SJB in nosila 50 % tveganj (glej uvodno izjavo 19). |
| --- | --- |

(17)

Kot so v dopisih izrecno poudarili tudi nizozemski organi, občina ni sodelovala pri gradbeni fazi projekta in ni nosila tveganj, povezanih s prodajo stanovanjskih enot in poslovnih prostorov. Morebitni dobiček od prodaje bi se stekal neposredno k zasebnim razvijalcem. Ločevati bi bilo treba med fazo gradnje in tako imenovano fazo uporabe stavbnega zemljišča, v kateri je občina prek javno-zasebnega partnerstva sodelovala s partnerstvom SJB in nosila 50 % tveganj (glej uvodno izjavo 19).

2.2.2   Faza uporabe stavbnega zemljišča

Faza uporabe stavbnega zemljišča

| (18) | Preden so se lahko začela gradbena dela na vsakem posameznem delu nepremičninskega projekta, je bilo treba pridobiti zemljišče, preurediti javno infrastrukturo in pripraviti zemljišče za gradnjo. Ker naj bi „faza uporabe stavbnega zemljišča“ predvidoma vključevala visoke stroške (takrat ocenjene na približno 30 milijonov EUR) in znatna tveganja, se je občina odločila, da bo za izvedbo teh del s partnerstvom SJB ustanovila javno-zasebno partnerstvo (8). Občina je zato s partnerstvom SJB 22. novembra 2004 podpisala sporazum o uporabi stavbnega zemljišča/javno-zasebnem partnerstvu (v nadaljnjem besedilu: sporazum GREX). |
| --- | --- |

(18)

Preden so se lahko začela gradbena dela na vsakem posameznem delu nepremičninskega projekta, je bilo treba pridobiti zemljišče, preurediti javno infrastrukturo in pripraviti zemljišče za gradnjo. Ker naj bi „faza uporabe stavbnega zemljišča“ predvidoma vključevala visoke stroške (takrat ocenjene na približno 30 milijonov EUR) in znatna tveganja, se je občina odločila, da bo za izvedbo teh del s partnerstvom SJB ustanovila javno-zasebno partnerstvo (8). Občina je zato s partnerstvom SJB 22. novembra 2004 podpisala sporazum o uporabi stavbnega zemljišča/javno-zasebnem partnerstvu (v nadaljnjem besedilu: sporazum GREX).

8

| (19) | Partnerstvo SJB bi v zameno za sodelovanje v fazi uporabe stavbnega zemljišča dobilo delež prihodkov javno-zasebnega partnerstva in razvojne pravice za parcele, ki so bile predhodno dodeljene občini (9). V skladu s sporazumom GREX naj bi občina in partnerstvo SJB neposredno finančno prispevala k javno-zasebnemu partnerstvu za izvedbo del v okviru uporabe stavbnega zemljišča (10). V sporazumu GREX je nadalje določeno, da bosta občina in partnerstvo SJB v fazi uporabe stavbnega zemljišča nosila vsak 50 % stroškov in tveganj (člen 4(1) sporazuma GREX) ter da se bodo končni prihodki/odhodki od uporabe stavbnega zemljišča razdelili v skladu s pravili iz sporazuma o sodelovanju iz leta 2004 (člen 14(3)). V skladu s tem sporazumom bi se ob koncu faze uporabe stavbnega zemljišča negativni ali pozitivni rezultat v višini do 1 milijona EUR enakovredno razdelil med občino in partnerstvo SJB, medtem ko bi se delež pozitivnega rezultata, ki bi presegal 1 milijon EUR, razdelil med občino, partnerstvo SJB in druge zasebne subjekte, ki sodelujejo v fazi gradnje v nepremičninskem projektu (člen 10(9) sporazuma o sodelovanju iz leta 2004). |
| --- | --- |

(19)

Partnerstvo SJB bi v zameno za sodelovanje v fazi uporabe stavbnega zemljišča dobilo delež prihodkov javno-zasebnega partnerstva in razvojne pravice za parcele, ki so bile predhodno dodeljene občini (9). V skladu s sporazumom GREX naj bi občina in partnerstvo SJB neposredno finančno prispevala k javno-zasebnemu partnerstvu za izvedbo del v okviru uporabe stavbnega zemljišča (10). V sporazumu GREX je nadalje določeno, da bosta občina in partnerstvo SJB v fazi uporabe stavbnega zemljišča nosila vsak 50 % stroškov in tveganj (člen 4(1) sporazuma GREX) ter da se bodo končni prihodki/odhodki od uporabe stavbnega zemljišča razdelili v skladu s pravili iz sporazuma o sodelovanju iz leta 2004 (člen 14(3)). V skladu s tem sporazumom bi se ob koncu faze uporabe stavbnega zemljišča negativni ali pozitivni rezultat v višini do 1 milijona EUR enakovredno razdelil med občino in partnerstvo SJB, medtem ko bi se delež pozitivnega rezultata, ki bi presegal 1 milijon EUR, razdelil med občino, partnerstvo SJB in druge zasebne subjekte, ki sodelujejo v fazi gradnje v nepremičninskem projektu (člen 10(9) sporazuma o sodelovanju iz leta 2004).

9

10

| (20) | Faza uporabe stavbnega zemljišča je poleg priprave zemljišča za gradnjo zajemala tudi gradnjo, začasno uporabo in ponovno prodajo javnega dela podzemne parkirne hiše ter gradnjo šole (člen 4 sporazuma GREX). Javno-zasebno partnerstvo in partnerstvo SJB sta se zato sporazumeli, da bo partnerstvo SJB zgradilo podzemno javno parkirno hišo, neločljivo povezano z zasebnim delom parkirne hiše (člen 9 sporazuma GREX), od javno-zasebnega partnerstva pa bo v ta namen prejelo najvišji znesek v višini približno 4,6 milijona EUR (vrednost na dan 1. januarja 2003) (člen 6 sporazuma o projektu s partnerstvom SJB). Gradnjo zasebnega dela parkirne hiše bi financiralo partnerstvo SJB. Javno-zasebno partnerstvo je nameravalo prodati celotno parkirno hišo tretji osebi, prihodki od prodaje pa bi se stekli v javno-zasebno partnerstvo, ki bi jih razdelilo med občino in partnerstvo SJB. |
| --- | --- |

(20)

Faza uporabe stavbnega zemljišča je poleg priprave zemljišča za gradnjo zajemala tudi gradnjo, začasno uporabo in ponovno prodajo javnega dela podzemne parkirne hiše ter gradnjo šole (člen 4 sporazuma GREX). Javno-zasebno partnerstvo in partnerstvo SJB sta se zato sporazumeli, da bo partnerstvo SJB zgradilo podzemno javno parkirno hišo, neločljivo povezano z zasebnim delom parkirne hiše (člen 9 sporazuma GREX), od javno-zasebnega partnerstva pa bo v ta namen prejelo najvišji znesek v višini približno 4,6 milijona EUR (vrednost na dan 1. januarja 2003) (člen 6 sporazuma o projektu s partnerstvom SJB). Gradnjo zasebnega dela parkirne hiše bi financiralo partnerstvo SJB. Javno-zasebno partnerstvo je nameravalo prodati celotno parkirno hišo tretji osebi, prihodki od prodaje pa bi se stekli v javno-zasebno partnerstvo, ki bi jih razdelilo med občino in partnerstvo SJB.

| (21) | Nazadnje, javno-zasebno partnerstvo bi krilo tudi 50 % stroškov za gradnjo šole v drugem načrtovanem območju v okviru projekta Mestno središče Leidschendama. Ostalih 50 % bi neposredno financirala občina (člen 8 sporazuma GREX). |
| --- | --- |

(21)

Nazadnje, javno-zasebno partnerstvo bi krilo tudi 50 % stroškov za gradnjo šole v drugem načrtovanem območju v okviru projekta Mestno središče Leidschendama. Ostalih 50 % bi neposredno financirala občina (člen 8 sporazuma GREX).

| (22) | Iz uvodnih izjav 18–21 je razvidno, da so stroške faze uporabe stavbnega zemljišča v projektu sestavljali predvsem stroški pridobitve zemljišča, če to še ni bilo v lasti občine, stroški priprave zemljišča za gradnjo, stroški za gradnjo javnega dela podzemne parkirne hiše in 50 % stroškov gradnje šole. |
| --- | --- |

(22)

Iz uvodnih izjav 18–21 je razvidno, da so stroške faze uporabe stavbnega zemljišča v projektu sestavljali predvsem stroški pridobitve zemljišča, če to še ni bilo v lasti občine, stroški priprave zemljišča za gradnjo, stroški za gradnjo javnega dela podzemne parkirne hiše in 50 % stroškov gradnje šole.

| (23) | Javno-zasebno partnerstvo bi prihodke ustvarilo v okviru faze uporabe stavbnega zemljišča, zlasti s prodajo zemljišča zasebnim razvijalcem projektov, vključno s partnerstvom SJB, in sicer potem, ko bi zemljišče pripravilo za gradnjo. Vsak razvijalec projekta bi kupil del zemljišča, ki mu je bilo dodeljeno za gradnjo stanovanjskih enot in poslovnih prostorov. Cene zemljišč so bile določene v členu 10 in Prilogi 3a k sporazumu o sodelovanju iz leta 2004. V tem sporazumu iz leta 2004 je izrecno navedeno, da se te najnižje cene lahko zvišajo, če bi bila pozidana večja talna površina od načrtovane. Cene so temeljile na cenitvenem poročilu neodvisnega cenilca z dne 11. marca 2003, ki je ocenil, da so te cene usklajene s tržnimi. Ceno zemljišča je bilo treba plačati takoj, ko je zadevni zasebni razvijalec pridobil potrebna gradbena dovoljenja, oziroma najpozneje v trenutku pravnega prenosa zemljišča (člen 10(5) sporazuma o sodelovanju iz leta 2004). |
| --- | --- |

(23)

Javno-zasebno partnerstvo bi prihodke ustvarilo v okviru faze uporabe stavbnega zemljišča, zlasti s prodajo zemljišča zasebnim razvijalcem projektov, vključno s partnerstvom SJB, in sicer potem, ko bi zemljišče pripravilo za gradnjo. Vsak razvijalec projekta bi kupil del zemljišča, ki mu je bilo dodeljeno za gradnjo stanovanjskih enot in poslovnih prostorov. Cene zemljišč so bile določene v členu 10 in Prilogi 3a k sporazumu o sodelovanju iz leta 2004. V tem sporazumu iz leta 2004 je izrecno navedeno, da se te najnižje cene lahko zvišajo, če bi bila pozidana večja talna površina od načrtovane. Cene so temeljile na cenitvenem poročilu neodvisnega cenilca z dne 11. marca 2003, ki je ocenil, da so te cene usklajene s tržnimi. Ceno zemljišča je bilo treba plačati takoj, ko je zadevni zasebni razvijalec pridobil potrebna gradbena dovoljenja, oziroma najpozneje v trenutku pravnega prenosa zemljišča (člen 10(5) sporazuma o sodelovanju iz leta 2004).

| (24) | Cena zemljišč, ki jih je javno-zasebno partnerstvo prodalo partnerstvu SJB za celotni projekt Mestno središče Leidschendama, je bila določena na najmanj 18,5 milijona EUR (vrednost na dan 1. januarja 2003). Cena zemljišča na območju Dampleina, ki ga je javno-zasebno partnerstvo prodalo partnerstvu SJB, je bila določena na najmanj 7,2 milijona EUR (vrednost na dan 1. januarja 2003), pri čemer je do plačila indeksirana z 2,5 % na leto. |
| --- | --- |

(24)

Cena zemljišč, ki jih je javno-zasebno partnerstvo prodalo partnerstvu SJB za celotni projekt Mestno središče Leidschendama, je bila določena na najmanj 18,5 milijona EUR (vrednost na dan 1. januarja 2003). Cena zemljišča na območju Dampleina, ki ga je javno-zasebno partnerstvo prodalo partnerstvu SJB, je bila določena na najmanj 7,2 milijona EUR (vrednost na dan 1. januarja 2003), pri čemer je do plačila indeksirana z 2,5 % na leto.

| (25) | Javno-zasebno partnerstvo naj bi dodatne prihodke pridobilo tako, da bi vsakemu zasebnemu razvijalcu projekta v skladu s členom 10(3) sporazuma o sodelovanju iz leta 2004 zaračunalo nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestilo za uporabnost (11). Nadomestila so bila izračunana na podlagi števila stanovanjskih enot, ki naj bi jih zgradil zasebni razvijalec projekta, in so se lahko zvišala ali znižala glede na število dejansko zgrajenih enot. Ta nadomestila je bilo treba plačati najpozneje 1. julija 2004, in sicer v enkratnem znesku za vse stanovanjske enote, ki jih je v okviru projekta Mestno središče Leidschendama zgradil zadevni zasebni razvijalec. |
| --- | --- |

(25)

Javno-zasebno partnerstvo naj bi dodatne prihodke pridobilo tako, da bi vsakemu zasebnemu razvijalcu projekta v skladu s členom 10(3) sporazuma o sodelovanju iz leta 2004 zaračunalo nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestilo za uporabnost (11). Nadomestila so bila izračunana na podlagi števila stanovanjskih enot, ki naj bi jih zgradil zasebni razvijalec projekta, in so se lahko zvišala ali znižala glede na število dejansko zgrajenih enot. Ta nadomestila je bilo treba plačati najpozneje 1. julija 2004, in sicer v enkratnem znesku za vse stanovanjske enote, ki jih je v okviru projekta Mestno središče Leidschendama zgradil zadevni zasebni razvijalec.

11

| (26) | Za partnerstvo SJB je bilo za vse stanovanjske enote, ki jih je načrtovalo zgraditi na območju mestnega središča Leidschendama, skupno nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča določeno na 1,1 milijona EUR, nadomestilo za uporabnost pa na približno 0,9 milijona EUR (vrednost na dan 1. januarja 2003), pri čemer sta do plačila indeksirani z 2,5 % na leto. Končna višina nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestila za uporabnost bi bila odvisna od števila dejansko zgrajenih stanovanjskih enot. |
| --- | --- |

(26)

Za partnerstvo SJB je bilo za vse stanovanjske enote, ki jih je načrtovalo zgraditi na območju mestnega središča Leidschendama, skupno nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča določeno na 1,1 milijona EUR, nadomestilo za uporabnost pa na približno 0,9 milijona EUR (vrednost na dan 1. januarja 2003), pri čemer sta do plačila indeksirani z 2,5 % na leto. Končna višina nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestila za uporabnost bi bila odvisna od števila dejansko zgrajenih stanovanjskih enot.

| (27) | Člen 6(6) (12) sporazuma o sodelovanju iz leta 2004 določa, da se bodo strani, če gradbena dovoljenja ne bodo pravočasno izdana, ponovno pogajale o sporazumu, vključno z izračunom cen zemljišč in datumi za plačila, pri čemer se bodo čim bolj držale pogojev tega sporazuma in dvostranskih sporazumov. |
| --- | --- |

(27)

Člen 6(6) (12) sporazuma o sodelovanju iz leta 2004 določa, da se bodo strani, če gradbena dovoljenja ne bodo pravočasno izdana, ponovno pogajale o sporazumu, vključno z izračunom cen zemljišč in datumi za plačila, pri čemer se bodo čim bolj držale pogojev tega sporazuma in dvostranskih sporazumov.

12

| (28) | Poleg tega člen 16 sporazuma o sodelovanju iz leta 2004 določa, da se lahko ta sporazum ali dvostranski sporazumi delno ali v celoti razveljavijo le v posebej navedenih primerih. Med te primere spadajo „nepredvidene okoliščine, opredeljene v členu 6(258) civilnega zakonika“: če ena od strani nato meni, da druge strani od nje ne morejo zahtevati nespremenjene izvedbe sporazuma, morajo začeti pogajanja za skupno določitev spremenjenih pogojev. |
| --- | --- |

(28)

Poleg tega člen 16 sporazuma o sodelovanju iz leta 2004 določa, da se lahko ta sporazum ali dvostranski sporazumi delno ali v celoti razveljavijo le v posebej navedenih primerih. Med te primere spadajo „nepredvidene okoliščine, opredeljene v členu 6(258) civilnega zakonika“: če ena od strani nato meni, da druge strani od nje ne morejo zahtevati nespremenjene izvedbe sporazuma, morajo začeti pogajanja za skupno določitev spremenjenih pogojev.

| (29) | Člen 18 sporazuma o sodelovanju iz leta 2004 določa, da se v primeru sporov v zvezi s tem sporazumom ali dvostranskimi sporazumi ti čim bolj rešujejo z dobrim in lojalnim sodelovanjem strani. Če to ni mogoče, se spor predloži v arbitražo v skladu s pravili nizozemskega arbitražnega inštituta v Rotterdamu. Kraj arbitraže je Haag. |
| --- | --- |

(29)

Člen 18 sporazuma o sodelovanju iz leta 2004 določa, da se v primeru sporov v zvezi s tem sporazumom ali dvostranskimi sporazumi ti čim bolj rešujejo z dobrim in lojalnim sodelovanjem strani. Če to ni mogoče, se spor predloži v arbitražo v skladu s pravili nizozemskega arbitražnega inštituta v Rotterdamu. Kraj arbitraže je Haag.

2.3   RETROAKTIVNO ZNIŽANJE CEN IN OPUSTITEV NADOMESTIL

| (30) | V skladu s časovnim razporedom iz marca 2004 je bil začetek gradbenih del za Damplein prvotno načrtovan v novembru 2005. Vendar pa je partnerstvo SJB zaradi več nacionalnih sodnih postopkov potrebna gradbena dovoljenja za začetek gradnje pridobilo z zamudo, in sicer šele novembra 2008. |
| --- | --- |

(30)

V skladu s časovnim razporedom iz marca 2004 je bil začetek gradbenih del za Damplein prvotno načrtovan v novembru 2005. Vendar pa je partnerstvo SJB zaradi več nacionalnih sodnih postopkov potrebna gradbena dovoljenja za začetek gradnje pridobilo z zamudo, in sicer šele novembra 2008.

| (31) | Partnerstvo SJB je februarja 2007 začelo predprodajo stanovanjskih enot, vendar je pri tem naletelo na težave in mu je nazadnje uspelo vnaprej prodati le 20 od načrtovanih 67 enot. Zaradi zamud pri pridobivanju potrebnih gradbenih dovoljenj so bile te predprodajne pogodbe septembra 2008 razveljavljene. Tako novembra istega leta, ko je partnerstvo SJB končno pridobilo dovoljenja za začetek gradbenih del, nobena od stanovanjskih enot, ki bi jih partnerstvo SJB moralo zgraditi na Dampleinu, ni bila vnaprej prodana. Medtem se je začela finančna kriza, ki je prizadela zlasti nizozemski nepremičninski trg. |
| --- | --- |

(31)

Partnerstvo SJB je februarja 2007 začelo predprodajo stanovanjskih enot, vendar je pri tem naletelo na težave in mu je nazadnje uspelo vnaprej prodati le 20 od načrtovanih 67 enot. Zaradi zamud pri pridobivanju potrebnih gradbenih dovoljenj so bile te predprodajne pogodbe septembra 2008 razveljavljene. Tako novembra istega leta, ko je partnerstvo SJB končno pridobilo dovoljenja za začetek gradbenih del, nobena od stanovanjskih enot, ki bi jih partnerstvo SJB moralo zgraditi na Dampleinu, ni bila vnaprej prodana. Medtem se je začela finančna kriza, ki je prizadela zlasti nizozemski nepremičninski trg.

| (32) | V teh okoliščinah je partnerstvo SJB obvestilo občino, da ne bo začelo izvajati gradbenih del, pri čemer se je opiralo na klavzulo iz sporazuma o sodelovanju iz leta 2004, v skladu s katero je mogoče gradnjo stanovanjskih enot odložiti, če jih je prodanih manj kot 70 %. |
| --- | --- |

(32)

V teh okoliščinah je partnerstvo SJB obvestilo občino, da ne bo začelo izvajati gradbenih del, pri čemer se je opiralo na klavzulo iz sporazuma o sodelovanju iz leta 2004, v skladu s katero je mogoče gradnjo stanovanjskih enot odložiti, če jih je prodanih manj kot 70 %.

| (33) | V zvezi s tem se je partnerstvo SJB sklicevalo na pogodbene določbe sporazuma o sodelovanju iz leta 2004, zlasti člen 6(6) tega sporazuma, ki predvideva možnost ponovnega pogajanja o ceni in datumih predaje, če gradbena dovoljenja niso pravočasno izdana. Ker so bila ta gradbena dovoljenja izdana šele tri leta po predvidenem datumu, je partnerstvo SJB trdilo, da od njega ni mogoče zahtevati, naj sporazum izvede ob nespremenjenih pogojih. Strani sta se posledično odločili za ponovno pogajanje o začetnih dogovorih. |
| --- | --- |

(33)

V zvezi s tem se je partnerstvo SJB sklicevalo na pogodbene določbe sporazuma o sodelovanju iz leta 2004, zlasti člen 6(6) tega sporazuma, ki predvideva možnost ponovnega pogajanja o ceni in datumih predaje, če gradbena dovoljenja niso pravočasno izdana. Ker so bila ta gradbena dovoljenja izdana šele tri leta po predvidenem datumu, je partnerstvo SJB trdilo, da od njega ni mogoče zahtevati, naj sporazum izvede ob nespremenjenih pogojih. Strani sta se posledično odločili za ponovno pogajanje o začetnih dogovorih.

| (34) | Jeseni leta 2008 je partnerstvo SJB za zemljišče na Dampleinu namesto prvotno dogovorjenega 7,2 milijona EUR (vrednost na dan 1. januarja 2003) javno-zasebnemu partnerstvu ponudilo 4 milijone EUR, pri čemer bi začelo gradbena dela izvajati aprila 2009, ne glede na to, ali bi bile stanovanjske enote vnaprej prodane. V zameno za to znižanje cene se je bilo partnerstvo SJB pripravljeno odpovedati pravici do uveljavljanja klavzule o 70 % iz sporazuma o sodelovanju iz leta 2004 in nadomestilu za škodo, ki jo je utrpelo zaradi triletne zamude pri izdaji gradbenih dovoljenj. Poleg tega je partnerstvo SJB predlagalo, da bo poiskalo vlagatelja, ki bi zagotovil odkup neprodanih stanovanjskih enot. Po navedbah nizozemskih organov je bila dobljena cena nižja od pričakovane cene pri neposredni prodaji zasebnikom. |
| --- | --- |

(34)

Jeseni leta 2008 je partnerstvo SJB za zemljišče na Dampleinu namesto prvotno dogovorjenega 7,2 milijona EUR (vrednost na dan 1. januarja 2003) javno-zasebnemu partnerstvu ponudilo 4 milijone EUR, pri čemer bi začelo gradbena dela izvajati aprila 2009, ne glede na to, ali bi bile stanovanjske enote vnaprej prodane. V zameno za to znižanje cene se je bilo partnerstvo SJB pripravljeno odpovedati pravici do uveljavljanja klavzule o 70 % iz sporazuma o sodelovanju iz leta 2004 in nadomestilu za škodo, ki jo je utrpelo zaradi triletne zamude pri izdaji gradbenih dovoljenj. Poleg tega je partnerstvo SJB predlagalo, da bo poiskalo vlagatelja, ki bi zagotovil odkup neprodanih stanovanjskih enot. Po navedbah nizozemskih organov je bila dobljena cena nižja od pričakovane cene pri neposredni prodaji zasebnikom.

| (35) | Javno-zasebno partnerstvo in partnerstvo SJB sta se 18. decembra 2008 načeloma dogovorili za znižanje cene, vendar je občina, preden je občinski svet zaprosila za odobritev, najela neodvisnega cenilca, da bi ugotovila, ali je cena, ki jo je izračunalo partnerstvo SJB, skladna s tržno ceno. Cenilec je v poročilu z dne 11. februarja 2009 ugotovil, da se cena v višini 4 milijonov EUR (vrednost na dan 1. januarja 2010) za zemljišče na Dampleinu leta 2010 na podlagi metode preostale vrednosti lahko šteje za skladno s tržno ceno, pri čemer je upošteval dejstvo, da se je partnerstvo SJB zavezalo prodati neprodane stanovanjske enote vlagatelju in je pristalo na znižanje svojega prvotno predvidenega praga dobička in tveganja s 5 % na 2 %. V poročilu ni bilo upoštevano znižanje nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestila za uporabnost. |
| --- | --- |

(35)

Javno-zasebno partnerstvo in partnerstvo SJB sta se 18. decembra 2008 načeloma dogovorili za znižanje cene, vendar je občina, preden je občinski svet zaprosila za odobritev, najela neodvisnega cenilca, da bi ugotovila, ali je cena, ki jo je izračunalo partnerstvo SJB, skladna s tržno ceno. Cenilec je v poročilu z dne 11. februarja 2009 ugotovil, da se cena v višini 4 milijonov EUR (vrednost na dan 1. januarja 2010) za zemljišče na Dampleinu leta 2010 na podlagi metode preostale vrednosti lahko šteje za skladno s tržno ceno, pri čemer je upošteval dejstvo, da se je partnerstvo SJB zavezalo prodati neprodane stanovanjske enote vlagatelju in je pristalo na znižanje svojega prvotno predvidenega praga dobička in tveganja s 5 % na 2 %. V poročilu ni bilo upoštevano znižanje nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestila za uporabnost.

| (36) | Na podlagi tega poročila in ker se je občina po navedbah nizozemskih oblasti želela izogniti nadaljnjim zamudam ter je bil čimprejšnji začetek faze gradnje po njenem mnenju v javnem interesu, je občinski svet na seji 10. marca 2009 sklenil, da bo javno-zasebno partnerstvo pristalo na znižanje cene in nadomestil za zemljišče na Dampleinu, o katerih se je s partnerstvom SJB prvotno dogovorilo leta 2004. Predlog občine z dne 18. februarja 2009, ki ga je ta poslala članom občinskega sveta, se nanaša na znižanje cene zemljišča ter znižanje nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestila za uporabnost. V predlogu je nadalje navedeno, da naj bi faza uporabe stavbnega zemljišča, za katero je bilo predvideno, da bo dosegla prag dobička, zaradi tega znižanja povzročila izgube. Predlog tudi poziva občino, da zagotovi potrebne rezerve za 50 % izgub. V predlogu je nadalje navedeno, da zaradi finančne krize partnerstvo SJB ni pridobilo potrebnega financiranja za razvoj Dampleina. |
| --- | --- |

(36)

Na podlagi tega poročila in ker se je občina po navedbah nizozemskih oblasti želela izogniti nadaljnjim zamudam ter je bil čimprejšnji začetek faze gradnje po njenem mnenju v javnem interesu, je občinski svet na seji 10. marca 2009 sklenil, da bo javno-zasebno partnerstvo pristalo na znižanje cene in nadomestil za zemljišče na Dampleinu, o katerih se je s partnerstvom SJB prvotno dogovorilo leta 2004. Predlog občine z dne 18. februarja 2009, ki ga je ta poslala članom občinskega sveta, se nanaša na znižanje cene zemljišča ter znižanje nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestila za uporabnost. V predlogu je nadalje navedeno, da naj bi faza uporabe stavbnega zemljišča, za katero je bilo predvideno, da bo dosegla prag dobička, zaradi tega znižanja povzročila izgube. Predlog tudi poziva občino, da zagotovi potrebne rezerve za 50 % izgub. V predlogu je nadalje navedeno, da zaradi finančne krize partnerstvo SJB ni pridobilo potrebnega financiranja za razvoj Dampleina.

| (37) | Znižanje cen je bilo potrjeno s sporazumom z dne 1. marca 2010 (v nadaljnjem besedilu: dopolnilni sporazum), ki so ga sklenili občina, javno-zasebno partnerstvo in partnerstvo SJB. Ta sporazum je spremenil sporazum o sodelovanju iz leta 2004, sporazum o projektu s partnerstvom SJB in sporazum GREX. V pododstavku (i) prvega odstavka člena 2(1)(2) dopolnilnega sporazuma je navedeno, da cena zemljišča na Dampleinu, ki bo prodano partnerstvu SJB, v nasprotju s tem, kar je bilo dogovorjeno v sporazumu o sodelovanju iz leta 2004, znaša 4 milijone EUR. V pododstavku (ii) prvega odstavka člena 2(1)(2) dopolnilnega sporazuma je navedeno, da predhodno dogovorjeni nadomestili za uporabo stavbnega zemljišča in uporabnost nista več izterljivi. V navedenem drugem odstavku ni sklicevanja posebej na zemljišče na Dampleinu (13). |
| --- | --- |

(37)

Znižanje cen je bilo potrjeno s sporazumom z dne 1. marca 2010 (v nadaljnjem besedilu: dopolnilni sporazum), ki so ga sklenili občina, javno-zasebno partnerstvo in partnerstvo SJB. Ta sporazum je spremenil sporazum o sodelovanju iz leta 2004, sporazum o projektu s partnerstvom SJB in sporazum GREX. V pododstavku (i) prvega odstavka člena 2(1)(2) dopolnilnega sporazuma je navedeno, da cena zemljišča na Dampleinu, ki bo prodano partnerstvu SJB, v nasprotju s tem, kar je bilo dogovorjeno v sporazumu o sodelovanju iz leta 2004, znaša 4 milijone EUR. V pododstavku (ii) prvega odstavka člena 2(1)(2) dopolnilnega sporazuma je navedeno, da predhodno dogovorjeni nadomestili za uporabo stavbnega zemljišča in uporabnost nista več izterljivi. V navedenem drugem odstavku ni sklicevanja posebej na zemljišče na Dampleinu (13).

13

| (38) | V dopolnilnem sporazumu je tudi navedeno, da je partnerstvo SJB začelo izvajati gradbena dela na Dampleinu 7. julija 2009 in da jih mora izvesti brez prekinitve. Dela bi se morala zaključiti do decembra 2011. V primeru zamude bi moralo partnerstvo SJB nadomestiti del znižane cene. Predaja zemljišča naj bi se izvršila najpozneje do sredine marca 2010, plačilo pa naj bi bilo izvedeno najpozneje na dan predaje. |
| --- | --- |

(38)

V dopolnilnem sporazumu je tudi navedeno, da je partnerstvo SJB začelo izvajati gradbena dela na Dampleinu 7. julija 2009 in da jih mora izvesti brez prekinitve. Dela bi se morala zaključiti do decembra 2011. V primeru zamude bi moralo partnerstvo SJB nadomestiti del znižane cene. Predaja zemljišča naj bi se izvršila najpozneje do sredine marca 2010, plačilo pa naj bi bilo izvedeno najpozneje na dan predaje.

| (39) | Poleg tega sta javno-zasebno partnerstvo in partnerstvo SJB 13. julija 2009 sklenili nov sporazum o podzemni javni parkirni hiši (14). V skladu s tem sporazumom naj bi partnerstvo SJB začelo izvajati gradbena dela v zvezi z javno parkirno hišo v drugem četrtletju leta 2009 in jih dokončalo v predpisanem roku. Javno-zasebno partnerstvo bi za gradnjo javne parkirne hiše partnerstvu SJB plačalo 5,4 milijona EUR (vrednost na dan 1. aprila 2009) (15), pri čemer bi bil ta znesek do zaključka dela nespremenljiv in ne bi bil indeksiran. |
| --- | --- |

(39)

Poleg tega sta javno-zasebno partnerstvo in partnerstvo SJB 13. julija 2009 sklenili nov sporazum o podzemni javni parkirni hiši (14). V skladu s tem sporazumom naj bi partnerstvo SJB začelo izvajati gradbena dela v zvezi z javno parkirno hišo v drugem četrtletju leta 2009 in jih dokončalo v predpisanem roku. Javno-zasebno partnerstvo bi za gradnjo javne parkirne hiše partnerstvu SJB plačalo 5,4 milijona EUR (vrednost na dan 1. aprila 2009) (15), pri čemer bi bil ta znesek do zaključka dela nespremenljiv in ne bi bil indeksiran.

14

15

| (40) | Partnerstvo SJB je 15. januarja 2010 sklenilo sporazum o nakupu/gradnji (koop/aannemingsovereenkomst) z družbo Wooninvest Projecten BV, povezano z enim od razvijalcev projektov, ki je podpisal sporazum o sodelovanju iz leta 2004, in sicer za nakup 43 stanovanjskih enot, ki naj bi jih družba Wooninvest oddajala v najem zasebnikom. Strani sta se dogovorili, da zadevne enote ne bodo prodane družbi Wooninvest, če bo partnerstvo SJB pred 29. januarjem 2010 za katere od njih našlo zasebnega kupca. V sporazumu je poleg tega predvideno, da lahko partnerstvo SJB v obdobju med 29. januarjem 2010 in predajo enot družbi Wooninvest od slednje odkupi prodane enote pod enakimi prodajnimi pogoji, pod kakršnimi so ji bile prodane, s pribitkom kompenzacije za stroške, ki jih je imela družba Wooninvest, in 6-odstotnimi obrestmi na leto za obdobje od plačila družbe Wooninvest partnerstvu SJB do ponovne predaje enot partnerstvu SJB (člen 24). |
| --- | --- |

(40)

Partnerstvo SJB je 15. januarja 2010 sklenilo sporazum o nakupu/gradnji (koop/aannemingsovereenkomst) z družbo Wooninvest Projecten BV, povezano z enim od razvijalcev projektov, ki je podpisal sporazum o sodelovanju iz leta 2004, in sicer za nakup 43 stanovanjskih enot, ki naj bi jih družba Wooninvest oddajala v najem zasebnikom. Strani sta se dogovorili, da zadevne enote ne bodo prodane družbi Wooninvest, če bo partnerstvo SJB pred 29. januarjem 2010 za katere od njih našlo zasebnega kupca. V sporazumu je poleg tega predvideno, da lahko partnerstvo SJB v obdobju med 29. januarjem 2010 in predajo enot družbi Wooninvest od slednje odkupi prodane enote pod enakimi prodajnimi pogoji, pod kakršnimi so ji bile prodane, s pribitkom kompenzacije za stroške, ki jih je imela družba Wooninvest, in 6-odstotnimi obrestmi na leto za obdobje od plačila družbe Wooninvest partnerstvu SJB do ponovne predaje enot partnerstvu SJB (člen 24).

koop/aannemingsovereenkomst

3.   SKLEP O ZAČETKU POSTOPKA

SKLEP O ZAČETKU POSTOPKA

| (41) | S sklepom o začetku postopka je Komisija začela formalni postopek preiskave na podlagi člena 108(2) PDEU v zvezi z retroaktivnim znižanjem cene zemljišča ter opustitvijo nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestila za uporabnost s strani javno-zasebnega partnerstva v korist partnerstva SJB (v nadaljnjem besedilu: sporni ukrepi), ker bi ti ukrepi lahko pomenili državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU in ker je Komisija imela pomisleke o njihovi združljivosti z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(41)

S sklepom o začetku postopka je Komisija začela formalni postopek preiskave na podlagi člena 108(2) PDEU v zvezi z retroaktivnim znižanjem cene zemljišča ter opustitvijo nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestila za uporabnost s strani javno-zasebnega partnerstva v korist partnerstva SJB (v nadaljnjem besedilu: sporni ukrepi), ker bi ti ukrepi lahko pomenili državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU in ker je Komisija imela pomisleke o njihovi združljivosti z notranjim trgom.

| (42) | Komisiji se predvsem ni zdelo verjetno, da bi hipotetični zasebni prodajalec v podobnem položaju kot občina po načelu zasebnega vlagatelja pod tržnimi pogoji pristal na enako znižanje cen in se odpovedal nadomestilom. Z retroaktivnim znižanjem prodajne cene zemljišča, ki ga je prodalo partnerstvu SJB, se je javno-zasebno partnerstvo, in s tem občina, odločilo, da bo nosilo tveganje nazadujočega stanovanjskega trga. Takšno ravnanje je v nasprotju s trditvijo nizozemskih organov, da naj bi se faza gradnje v projektu izvedla v celoti na tveganje in stroške zasebnih razvijalcev projektov, vključno s partnerstvom SJB. Ker javno-zasebno partnerstvo kot prodajalec zemljišča ni finančno sodelovalo v tej fazi projekta, ni razloga za domnevo, da bi hipotetični zasebni prodajalec v podobnem položaju kot občina pristal na retroaktivno znižanje dogovorjene prodajne cene zemljišča, ker bi predvideni kupec imel težave s prodajo stanovanjskih enot, ki jih je načrtoval zgraditi na tem zemljišču. Tudi odobreni opustitvi nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestila za uporabnost dozdevno nista bili v skladu z načelom zasebnega vlagatelja pod tržnimi pogoji, saj ni bilo verjetno, da bi se hipotetični zasebni prodajalec v svojo škodo in brez kakršne koli kompenzacije retroaktivno odpovedal predhodno dogovorjenim nadomestilom za stroške. |
| --- | --- |

(42)

Komisiji se predvsem ni zdelo verjetno, da bi hipotetični zasebni prodajalec v podobnem položaju kot občina po načelu zasebnega vlagatelja pod tržnimi pogoji pristal na enako znižanje cen in se odpovedal nadomestilom. Z retroaktivnim znižanjem prodajne cene zemljišča, ki ga je prodalo partnerstvu SJB, se je javno-zasebno partnerstvo, in s tem občina, odločilo, da bo nosilo tveganje nazadujočega stanovanjskega trga. Takšno ravnanje je v nasprotju s trditvijo nizozemskih organov, da naj bi se faza gradnje v projektu izvedla v celoti na tveganje in stroške zasebnih razvijalcev projektov, vključno s partnerstvom SJB. Ker javno-zasebno partnerstvo kot prodajalec zemljišča ni finančno sodelovalo v tej fazi projekta, ni razloga za domnevo, da bi hipotetični zasebni prodajalec v podobnem položaju kot občina pristal na retroaktivno znižanje dogovorjene prodajne cene zemljišča, ker bi predvideni kupec imel težave s prodajo stanovanjskih enot, ki jih je načrtoval zgraditi na tem zemljišču. Tudi odobreni opustitvi nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestila za uporabnost dozdevno nista bili v skladu z načelom zasebnega vlagatelja pod tržnimi pogoji, saj ni bilo verjetno, da bi se hipotetični zasebni prodajalec v svojo škodo in brez kakršne koli kompenzacije retroaktivno odpovedal predhodno dogovorjenim nadomestilom za stroške.

| (43) | Nazadnje je Komisija izrazila pomisleke glede tega, ali bi lahko sporni ukrepi spadali med izjeme iz člena 107 PDEU. |
| --- | --- |

(43)

Nazadnje je Komisija izrazila pomisleke glede tega, ali bi lahko sporni ukrepi spadali med izjeme iz člena 107 PDEU.

4.   PRIPOMBE NIZOZEMSKE

PRIPOMBE NIZOZEMSKE

| (44) | V dopisu z dne 18. aprila 2012 so nizozemski organi predložili pripombe glede sklepa Komisije o začetku postopka. |
| --- | --- |

(44)

V dopisu z dne 18. aprila 2012 so nizozemski organi predložili pripombe glede sklepa Komisije o začetku postopka.

4.1   PRIPOMBE V ZVEZI Z DEJSTVI

| (45) | Nizozemski organi so navedli, da se v nasprotju s tem, kar je mogoče sklepati iz besedila člena 2(1)(2) dopolnilnega sporazuma, občina ni odpovedala celotnim prvotno dogovorjenim zneskom nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestila za uporabnost iz sporazuma o sodelovanju iz leta 2004, temveč le tistima nadomestiloma, ki bi ju partnerstvo SJB moralo plačati za gradnjo stanovanjskih enot na Dampleinu. Glede na navedbe nizozemskih oblasti sta ti nadomestili skupaj znašali 511 544 EUR (vrednost na dan 1. januarja 2003, kar bi 1. januarja 2010 skupaj znašalo 719 400 EUR). V podkrepitev svojega stališča so se nizozemski organi sklicevali na predlog o znižanju cene, ki ga je občina poslala občinskemu svetu 18. februarja 2009, in na program gradnje, priložen sporazumu o sodelovanju iz leta 2004, v katerem sta za Damplein določeni nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestilo za uporabnost v višini 511 544 EUR. |
| --- | --- |

(45)

Nizozemski organi so navedli, da se v nasprotju s tem, kar je mogoče sklepati iz besedila člena 2(1)(2) dopolnilnega sporazuma, občina ni odpovedala celotnim prvotno dogovorjenim zneskom nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestila za uporabnost iz sporazuma o sodelovanju iz leta 2004, temveč le tistima nadomestiloma, ki bi ju partnerstvo SJB moralo plačati za gradnjo stanovanjskih enot na Dampleinu. Glede na navedbe nizozemskih oblasti sta ti nadomestili skupaj znašali 511 544 EUR (vrednost na dan 1. januarja 2003, kar bi 1. januarja 2010 skupaj znašalo 719 400 EUR). V podkrepitev svojega stališča so se nizozemski organi sklicevali na predlog o znižanju cene, ki ga je občina poslala občinskemu svetu 18. februarja 2009, in na program gradnje, priložen sporazumu o sodelovanju iz leta 2004, v katerem sta za Damplein določeni nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestilo za uporabnost v višini 511 544 EUR.

| (46) | Poleg tega so nizozemski organi obvestili Komisijo, da se je v okviru javno-zasebnega partnerstva že v letih 2006 in 2008 razpravljalo o znižanju cen za partnerstvo SJB. Kot kaže, se je javno-zasebno partnerstvo leta 2006 odločilo znižati prodajno ceno zemljišč za poslovne prostore zaradi dejstva, da je bilo mogoče zgraditi manj od prvotno predvidenih poslovnih prostorov, medtem ko se je leta 2008 očitno odločilo, da partnerstvu SJB odobri kompenzacijo za zamudo pri izdaji gradbenega dovoljenja. Ti znižanji bi bili odobreni pod pogojem, da bi partnerstvo SJB do 1. oktobra 2008 prejelo veljavno gradbeno dovoljenje. Ker se to ni zgodilo, sta se strani odločili za ponovna pogajanja o znižanju. Glede na navedbe nizozemskih organov bi bilo treba znižanje cene zemljišča na Dampleinu in opuščeni nadomestili izračunati v skladu s prikazom v preglednici 1 spodaj.

  Preglednica 1


  Izračun znižanja cene in zneskov opuščenih nadomestil, ki so ga predložili nizozemski organi







  Znižanje za Damplein | Vrednost na dan 1.1.2010 |
| --- | --- | --- |
| Vrednost zemljišča | 8 622 480 |
| Nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestilo za uporabnost | 719 400 |
| Zemljišče in nadomestili skupaj | 9 341 880 |
| Dogovorjeni znižanji v letih 2006 in 2008 | – 1 734 245 |
| Zmanjšana vrednost | 7 607 635 |
| Vrednost na podlagi dopolnilnega sporazuma iz marca 2010 | – 4 000 000 |
| Skupno znižanje | 3 607 635 |

(46)

Poleg tega so nizozemski organi obvestili Komisijo, da se je v okviru javno-zasebnega partnerstva že v letih 2006 in 2008 razpravljalo o znižanju cen za partnerstvo SJB. Kot kaže, se je javno-zasebno partnerstvo leta 2006 odločilo znižati prodajno ceno zemljišč za poslovne prostore zaradi dejstva, da je bilo mogoče zgraditi manj od prvotno predvidenih poslovnih prostorov, medtem ko se je leta 2008 očitno odločilo, da partnerstvu SJB odobri kompenzacijo za zamudo pri izdaji gradbenega dovoljenja. Ti znižanji bi bili odobreni pod pogojem, da bi partnerstvo SJB do 1. oktobra 2008 prejelo veljavno gradbeno dovoljenje. Ker se to ni zgodilo, sta se strani odločili za ponovna pogajanja o znižanju. Glede na navedbe nizozemskih organov bi bilo treba znižanje cene zemljišča na Dampleinu in opuščeni nadomestili izračunati v skladu s prikazom v preglednici 1 spodaj.

Preglednica 1

Preglednica 1

Izračun znižanja cene in zneskov opuščenih nadomestil, ki so ga predložili nizozemski organi

Izračun znižanja cene in zneskov opuščenih nadomestil, ki so ga predložili nizozemski organi

Znižanje za Damplein

Vrednost na dan 1.1.2010

Vrednost zemljišča

8 622 480

Nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestilo za uporabnost

719 400

Zemljišče in nadomestili skupaj

9 341 880

Dogovorjeni znižanji v letih 2006 in 2008

– 1 734 245

Zmanjšana vrednost

7 607 635

Vrednost na podlagi dopolnilnega sporazuma iz marca 2010

– 4 000 000

Skupno znižanje

Skupno znižanje

3 607 635

3 607 635

4.2   PRIPOMBE GLEDE OBSTOJA DRŽAVNE POMOČI

| (47) | Nizozemski organi se ne strinjajo, da sporni ukrepi izpolnjujejo pogoje državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. V osnovi zastopajo stališče, da sporni ukrepi partnerstvu SJB niso dali nobene prednosti, ki si je to pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi samo pridobilo. |
| --- | --- |

(47)

Nizozemski organi se ne strinjajo, da sporni ukrepi izpolnjujejo pogoje državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. V osnovi zastopajo stališče, da sporni ukrepi partnerstvu SJB niso dali nobene prednosti, ki si je to pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi samo pridobilo.

| (48) | Nizozemski organi pravzaprav menijo, da je občina ravnala v skladu z načelom zasebnega vlagatelja pod tržnimi pogoji, saj bi neuresničitev projekta Damplein vplivala na celoten projekt Mestno središče Leidschendama, kar bi občini povzročilo neposredno in posredno škodo. |
| --- | --- |

(48)

Nizozemski organi pravzaprav menijo, da je občina ravnala v skladu z načelom zasebnega vlagatelja pod tržnimi pogoji, saj bi neuresničitev projekta Damplein vplivala na celoten projekt Mestno središče Leidschendama, kar bi občini povzročilo neposredno in posredno škodo.

| (49) | Pri izračunu neposredne škode je občina predpostavila, da bo partnerstvo SJB potrebovalo najmanj dve leti za prodajo 70 % stanovanjskih enot v obdobju krize in začetek gradbenih del brez dopolnilnega sporazuma. Neposredna škoda, ki bi jo zaradi nadaljnje dveletne zamude utrpelo javno-zasebno partnerstvo, po oceni občine znaša 2,85 milijona EUR, pri čemer bi 50 % tega zneska nosila občina. Poleg tega je ocenila, da bi dodatni neposredni stroški občine za vzdrževanje propadajočega območja znašali 50 000 EUR (glej preglednico 2).

  Preglednica 2


  Neposredna škoda, ki so jo izračunali nizozemski organi








  Neposredna škoda v dveh letih | JZP | občina (50 %) |
| --- | --- | --- | --- |
| Stroški obresti za kreditna sredstva (5 % v dveh letih; neplačani znesek na dan 1.1.2009: 17 mio EUR) | 1 800 000 | 900 000 |
| Začasni ukrepi: namestitev zaščitnih ograj in prometnih znakov ter vzdrževanje | 60 000 | 30 000 |
| Zvišanje stroškov nadomestil (indeksirano z 2,5 %) | 385 000 | 192 500 |
| Dodatni stroški načrtovanja, tj. stroški za projektno pisarno, kot so finančno upravljanje, zavarovanje itd. | 600 000 | 300 000 |
| Vzdrževanje propadajočega območja | | 50 000 |
| Skupaj | 2 845 000 | 1 472 500 |

(49)

Pri izračunu neposredne škode je občina predpostavila, da bo partnerstvo SJB potrebovalo najmanj dve leti za prodajo 70 % stanovanjskih enot v obdobju krize in začetek gradbenih del brez dopolnilnega sporazuma. Neposredna škoda, ki bi jo zaradi nadaljnje dveletne zamude utrpelo javno-zasebno partnerstvo, po oceni občine znaša 2,85 milijona EUR, pri čemer bi 50 % tega zneska nosila občina. Poleg tega je ocenila, da bi dodatni neposredni stroški občine za vzdrževanje propadajočega območja znašali 50 000 EUR (glej preglednico 2).

Preglednica 2

Preglednica 2

Neposredna škoda, ki so jo izračunali nizozemski organi

Neposredna škoda, ki so jo izračunali nizozemski organi

Neposredna škoda v dveh letih

JZP

občina (50 %)

Stroški obresti za kreditna sredstva (5 % v dveh letih; neplačani znesek na dan 1.1.2009: 17 mio EUR)

1 800 000

900 000

Začasni ukrepi: namestitev zaščitnih ograj in prometnih znakov ter vzdrževanje

60 000

30 000

Zvišanje stroškov nadomestil (indeksirano z 2,5 %)

385 000

192 500

Dodatni stroški načrtovanja, tj. stroški za projektno pisarno, kot so finančno upravljanje, zavarovanje itd.

600 000

300 000

Vzdrževanje propadajočega območja

50 000

Skupaj

Skupaj

2 845 000

2 845 000

1 472 500

1 472 500

| (50) | Poleg tega nizozemski organi trdijo, da bi občina zaradi take zamude utrpela posredno škodo, ki bi zajemala nadaljnje propadanje javnega prostora, izgubo zaupanja prebivalcev tega območja in prihodnjih kupcev nepremičnin, stroške prerazporeditve trgovin, odškodninske zahtevke podjetij, stroške vzdrževanja in spremembe načrtov za druge podprojekte. Takšna zamuda bi lahko pomenila tudi zaprtje nakupovalnih objektov na razvojnem območju, ki prispevajo h kakovosti bivanja na celotnem območju. Že pred začetkom projekta je bilo praznih približno 23 % trgovin, do leta 2010 pa jih je 27 % prenehalo poslovati. Brez potrebne oživitve bi celotno območje še naprej propadalo. |
| --- | --- |

(50)

Poleg tega nizozemski organi trdijo, da bi občina zaradi take zamude utrpela posredno škodo, ki bi zajemala nadaljnje propadanje javnega prostora, izgubo zaupanja prebivalcev tega območja in prihodnjih kupcev nepremičnin, stroške prerazporeditve trgovin, odškodninske zahtevke podjetij, stroške vzdrževanja in spremembe načrtov za druge podprojekte. Takšna zamuda bi lahko pomenila tudi zaprtje nakupovalnih objektov na razvojnem območju, ki prispevajo h kakovosti bivanja na celotnem območju. Že pred začetkom projekta je bilo praznih približno 23 % trgovin, do leta 2010 pa jih je 27 % prenehalo poslovati. Brez potrebne oživitve bi celotno območje še naprej propadalo.

| (51) | Nizozemski organi zato menijo, da je občina s tem, ko je upoštevala finančne napovedi in poskušala zaradi lastnega interesa omejiti neposredno in posredno škodo, ki bi izhajala iz nadaljnje zamude pri projektu, ravnala kot zasebni vlagatelj, ki deluje v tržnem gospodarstvu. Hkrati je pridobila zagotovilo, da se bodo gradbena dela na Dampleinu začela izvajati. |
| --- | --- |

(51)

Nizozemski organi zato menijo, da je občina s tem, ko je upoštevala finančne napovedi in poskušala zaradi lastnega interesa omejiti neposredno in posredno škodo, ki bi izhajala iz nadaljnje zamude pri projektu, ravnala kot zasebni vlagatelj, ki deluje v tržnem gospodarstvu. Hkrati je pridobila zagotovilo, da se bodo gradbena dela na Dampleinu začela izvajati.

| (52) | Nizozemski organi so navedli, da je občina z odobritvijo spornih ukrepov v zameno za zavezo partnerstva SJB, da se bo odpovedalo pravici do uveljavljanja klavzule o 70 %, ravnala kot zasebni vlagatelj. Dejstvo, da partnerstvo SJB ni več moglo uveljavljati klavzule o 70 %, je vplivalo na predpostavke iz prvotne cenitve zemljišč leta 2003 in dogovorjeno ceno iz sporazuma o sodelovanju iz leta 2004. Glede na navedbe nizozemskih organov je znižanje prodajne cene zemljišča in opustitev nadomestil pomenilo kompenzacijo, ki jo je občina morala plačati, da bi se partnerstvo SJB odpovedalo pravici do uveljavljanja klavzule o 70 %. Partnerstvo SJB brez dopolnilnega sporazuma na Dampleinu ne bi začelo graditi. |
| --- | --- |

(52)

Nizozemski organi so navedli, da je občina z odobritvijo spornih ukrepov v zameno za zavezo partnerstva SJB, da se bo odpovedalo pravici do uveljavljanja klavzule o 70 %, ravnala kot zasebni vlagatelj. Dejstvo, da partnerstvo SJB ni več moglo uveljavljati klavzule o 70 %, je vplivalo na predpostavke iz prvotne cenitve zemljišč leta 2003 in dogovorjeno ceno iz sporazuma o sodelovanju iz leta 2004. Glede na navedbe nizozemskih organov je znižanje prodajne cene zemljišča in opustitev nadomestil pomenilo kompenzacijo, ki jo je občina morala plačati, da bi se partnerstvo SJB odpovedalo pravici do uveljavljanja klavzule o 70 %. Partnerstvo SJB brez dopolnilnega sporazuma na Dampleinu ne bi začelo graditi.

4.3   PRIPOMBE GLEDE ZDRUŽLJIVOSTI DRŽAVNE POMOČI

| (53) | V primeru sklepa Komisije, da sporni ukrepi pomenijo državno pomoč, nizozemski organi zatrjujejo, da bi bila ta pomoč v skladu s členom 107(3)(c) PDEU združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(53)

V primeru sklepa Komisije, da sporni ukrepi pomenijo državno pomoč, nizozemski organi zatrjujejo, da bi bila ta pomoč v skladu s členom 107(3)(c) PDEU združljiva z notranjim trgom.

4.3.1   Javni interes

Javni interes

| (54) | Nizozemski organi trdijo, da je občina pri izvedbi tega projekta delovala v javnem interesu. Ker je bil velik del zemljišča na Dampleinu neizkoriščen in je območje propadalo, je občina menila, da je začetek gradbenih del na Dampleinu ključen ne le za razvoj Dampleina, temveč za celotno mestno središče Leidschendama. Zamuda pri gradnji podzemne parkirne hiše bi lahko predvsem ogrozila realizacijo drugih podprojektov. |
| --- | --- |

(54)

Nizozemski organi trdijo, da je občina pri izvedbi tega projekta delovala v javnem interesu. Ker je bil velik del zemljišča na Dampleinu neizkoriščen in je območje propadalo, je občina menila, da je začetek gradbenih del na Dampleinu ključen ne le za razvoj Dampleina, temveč za celotno mestno središče Leidschendama. Zamuda pri gradnji podzemne parkirne hiše bi lahko predvsem ogrozila realizacijo drugih podprojektov.

4.3.2   Cilj skupnega interesa

Cilj skupnega interesa

| (55) | Po navedbah nizozemskih organov oživitev mestnega središča Leidschendama prispeva k cilju ekonomske in socialne kohezije, kot je naveden v členih 3 in 174 PDEU. Oživitev mestnega središča omogoča učinkovito rabo omejenega prostora, ki je na razpolago, za nove stanovanjske enote, poslovne objekte in podzemno parkirno hišo v Leidschendamu, medtem ko sanacija javne infrastrukture prispeva h koheziji celotnega mestnega središča. |
| --- | --- |

(55)

Po navedbah nizozemskih organov oživitev mestnega središča Leidschendama prispeva k cilju ekonomske in socialne kohezije, kot je naveden v členih 3 in 174 PDEU. Oživitev mestnega središča omogoča učinkovito rabo omejenega prostora, ki je na razpolago, za nove stanovanjske enote, poslovne objekte in podzemno parkirno hišo v Leidschendamu, medtem ko sanacija javne infrastrukture prispeva h koheziji celotnega mestnega središča.

4.3.3   Ustreznost dopolnilnega sporazuma

Ustreznost dopolnilnega sporazuma

| (56) | Nizozemski organi trdijo, da zaradi klavzule o 70 % iz sporazuma o sodelovanju iz leta 2004 partnerstva SJB ne bi bilo mogoče prisiliti k začetku izvajanja gradbenih del na Dampleinu. Do takrat, ko je partnerstvo SJB pridobilo veljavno gradbeno dovoljenje, so vplivi kreditne krize že dosegli nizozemski nepremičninski trg, zaradi česar je bilo še manj verjetno, da bo partnerstvo SJB hitro vnaprej prodalo 70 % stanovanjskih enot v profitnem sektorju. Zato so bila v zvezi s sporazumom o sodelovanju iz leta 2004 izvedena ponovna pogajanja, saj je bilo po mnenju občine ključno, da se začne izvajanje gradbenih del na Dampleinu. Dopolnilni sporazum je bil zato ustrezen in potreben, da bi občina dosegla cilj oživitve Dampleina. |
| --- | --- |

(56)

Nizozemski organi trdijo, da zaradi klavzule o 70 % iz sporazuma o sodelovanju iz leta 2004 partnerstva SJB ne bi bilo mogoče prisiliti k začetku izvajanja gradbenih del na Dampleinu. Do takrat, ko je partnerstvo SJB pridobilo veljavno gradbeno dovoljenje, so vplivi kreditne krize že dosegli nizozemski nepremičninski trg, zaradi česar je bilo še manj verjetno, da bo partnerstvo SJB hitro vnaprej prodalo 70 % stanovanjskih enot v profitnem sektorju. Zato so bila v zvezi s sporazumom o sodelovanju iz leta 2004 izvedena ponovna pogajanja, saj je bilo po mnenju občine ključno, da se začne izvajanje gradbenih del na Dampleinu. Dopolnilni sporazum je bil zato ustrezen in potreben, da bi občina dosegla cilj oživitve Dampleina.

4.3.4   Sorazmernost

Sorazmernost

| (57) | Da bi občina dosegla takojšen začetek izvajanja gradbenih del, se je moralo partnerstvo SJB odpovedati pravici do uveljavlja klavzule o 70 % in začeti izvajati gradbena dela kljub tveganju, da stanovanjske enote morda ne bodo prodane. Zato je partnerstvo SJB znova izračunalo predhodno dogovorjeno ceno. Pozneje je ta izračun preveril neodvisni cenilec, ki je ugotovil, da je dogovorjena cena skladna s tržno. |
| --- | --- |

(57)

Da bi občina dosegla takojšen začetek izvajanja gradbenih del, se je moralo partnerstvo SJB odpovedati pravici do uveljavlja klavzule o 70 % in začeti izvajati gradbena dela kljub tveganju, da stanovanjske enote morda ne bodo prodane. Zato je partnerstvo SJB znova izračunalo predhodno dogovorjeno ceno. Pozneje je ta izračun preveril neodvisni cenilec, ki je ugotovil, da je dogovorjena cena skladna s tržno.

| (58) | Po navedbah nizozemskih organov mnenje neodvisnega cenilca, da je cena skladna s tržno, kaže na to, da je znižanje cene sorazmerno. To naj bi tudi pomenilo, da partnerstvo SJB ni prejelo prekomernega nadomestila. Znižanje cene je bilo nadomestilo, ki ga je občina morala plačati partnerstvu SJB, da bi se to odpovedalo pravici do uveljavljanja klavzule o 70 %. Partnerstvo SJB brez dopolnilnega sporazuma na Dampleinu ne bi začelo graditi. |
| --- | --- |

(58)

Po navedbah nizozemskih organov mnenje neodvisnega cenilca, da je cena skladna s tržno, kaže na to, da je znižanje cene sorazmerno. To naj bi tudi pomenilo, da partnerstvo SJB ni prejelo prekomernega nadomestila. Znižanje cene je bilo nadomestilo, ki ga je občina morala plačati partnerstvu SJB, da bi se to odpovedalo pravici do uveljavljanja klavzule o 70 %. Partnerstvo SJB brez dopolnilnega sporazuma na Dampleinu ne bi začelo graditi.

| (59) | Poleg tega partnerstvo SJB z udeležbo v javno-zasebnem partnerstvu nosi 50 % tveganja in stroškov uporabe stavbnega zemljišča ter s tem sodeluje pri dogovorjenem znižanju prodajne cene. Da bi se pokrili stroški v zvezi z uporabo stavbnega zemljišča, je bilo odločeno, da bi moralo partnerstvo SJB k javno-zasebnemu partnerstvu prispevati 2,6 milijona EUR (točka 5.2.1 Glavnega načrta o uporabi stavbnega zemljišča Damcentrum) in da partnerstvo SJB krije 25 % stroškov gradnje šole (0,7 milijona EUR), saj je javno-zasebno partnerstvo nosilo 50 % teh stroškov. |
| --- | --- |

(59)

Poleg tega partnerstvo SJB z udeležbo v javno-zasebnem partnerstvu nosi 50 % tveganja in stroškov uporabe stavbnega zemljišča ter s tem sodeluje pri dogovorjenem znižanju prodajne cene. Da bi se pokrili stroški v zvezi z uporabo stavbnega zemljišča, je bilo odločeno, da bi moralo partnerstvo SJB k javno-zasebnemu partnerstvu prispevati 2,6 milijona EUR (točka 5.2.1 Glavnega načrta o uporabi stavbnega zemljišča Damcentrum) in da partnerstvo SJB krije 25 % stroškov gradnje šole (0,7 milijona EUR), saj je javno-zasebno partnerstvo nosilo 50 % teh stroškov.

4.3.5   Izkrivljanje konkurence

Izkrivljanje konkurence

| (60) | Poleg navedenega nizozemski organi trdijo, da se retroaktivno znižanje cene nanaša na gradnjo 67 stanovanjskih enot in 14 poslovnih prostorov, ki bodo prodani po tržnih cenah, ovrednotenih s strani neodvisnega cenilca. Zato bi bilo izkrivljanje konkurence zelo lokalno in ne bi prevladalo nad pozitivnimi učinki izvedbe projekta. |
| --- | --- |

(60)

Poleg navedenega nizozemski organi trdijo, da se retroaktivno znižanje cene nanaša na gradnjo 67 stanovanjskih enot in 14 poslovnih prostorov, ki bodo prodani po tržnih cenah, ovrednotenih s strani neodvisnega cenilca. Zato bi bilo izkrivljanje konkurence zelo lokalno in ne bi prevladalo nad pozitivnimi učinki izvedbe projekta.

5.   PRIPOMBE TRETJIH OSEB

PRIPOMBE TRETJIH OSEB

| (61) | Pripombe v zvezi s sklepom o začetku postopka je predložila le fundacija. Fundacija pozdravlja sklep o začetku postopka, vendar meni, da so sporni ukrepi iz tega sklepa del veliko širšega ukrepa pomoči, pri čemer se sklicuje na svojo pritožbo in dodatne dopise. Zlasti omenja domneven brezplačni prenos zemljišč s strani občine na javno-zasebno partnerstvo. |
| --- | --- |

(61)

Pripombe v zvezi s sklepom o začetku postopka je predložila le fundacija. Fundacija pozdravlja sklep o začetku postopka, vendar meni, da so sporni ukrepi iz tega sklepa del veliko širšega ukrepa pomoči, pri čemer se sklicuje na svojo pritožbo in dodatne dopise. Zlasti omenja domneven brezplačni prenos zemljišč s strani občine na javno-zasebno partnerstvo.

| (62) | Fundacija meni, da zamuda pri projektu ni nastala zaradi nacionalnih sodnih postopkov, ki jih je sprožila, in da finančna kriza ni razlog za zamudo pri prodaji stanovanjskih enot na Dampleinu. Po navedbah fundacije vse od začetka projekta v letu 2004 na trgu ni bilo povpraševanja po vrsti stanovanjskih enot, ki so bile načrtovane za Damplein. |
| --- | --- |

(62)

Fundacija meni, da zamuda pri projektu ni nastala zaradi nacionalnih sodnih postopkov, ki jih je sprožila, in da finančna kriza ni razlog za zamudo pri prodaji stanovanjskih enot na Dampleinu. Po navedbah fundacije vse od začetka projekta v letu 2004 na trgu ni bilo povpraševanja po vrsti stanovanjskih enot, ki so bile načrtovane za Damplein.

| (63) | Po njenih navedbah ni neodvisni cenilec zemljišča ovrednotil niti leta 2003 niti leta 2009. |
| --- | --- |

(63)

Po njenih navedbah ni neodvisni cenilec zemljišča ovrednotil niti leta 2003 niti leta 2009.

6.   PRIPOMBE NIZOZEMSKIH ORGANOV NA PRIPOMBE TRETJE OSEBE

PRIPOMBE NIZOZEMSKIH ORGANOV NA PRIPOMBE TRETJE OSEBE

| (64) | Nizozemski organi so navedli, da je občina projekt, ki je opisan v Konceptu glavnega načrta Damcentrum, potrjenem 6. aprila 2004, zastavila pregledno. Razkriti niso bili le finančno občutljivi sporazumi ali deli sporazumov. |
| --- | --- |

(64)

Nizozemski organi so navedli, da je občina projekt, ki je opisan v Konceptu glavnega načrta Damcentrum, potrjenem 6. aprila 2004, zastavila pregledno. Razkriti niso bili le finančno občutljivi sporazumi ali deli sporazumov.

| (65) | V zvezi z brezplačnim prenosom zemljišča s strani občine na javno-zasebno partnerstvo je občina pojasnila, da to ni del sklepa o začetku postopka, pri čemer se je sklicevala na svoje dopise Komisiji iz leta 2009, v katerih je pojasnila, da ta prenos ni bil brezplačen, saj je javno-zasebno partnerstvo v zameno zagotovilo storitve. V prvih pripombah je občina poudarila, da bi morala dela, ki jih je izvedlo javno-zasebno partnerstvo, običajno izvesti sama. |
| --- | --- |

(65)

V zvezi z brezplačnim prenosom zemljišča s strani občine na javno-zasebno partnerstvo je občina pojasnila, da to ni del sklepa o začetku postopka, pri čemer se je sklicevala na svoje dopise Komisiji iz leta 2009, v katerih je pojasnila, da ta prenos ni bil brezplačen, saj je javno-zasebno partnerstvo v zameno zagotovilo storitve. V prvih pripombah je občina poudarila, da bi morala dela, ki jih je izvedlo javno-zasebno partnerstvo, običajno izvesti sama.

| (66) | Po navedbah nizozemskih organov so različni pravni postopki, ki jih je sprožila fundacija in ki so projektu prinesli veliko negativne publicitete, ter kreditna kriza negativno vplivali na prodajo stanovanjskih enot na Dampleinu. Leta 2007, ko so se začele prve prodaje, je bila prodana skoraj tretjina stanovanjskih enot. Te prodajne pogodbe so bile zaradi zamude pri izdaji potrebnih gradbenih dovoljenj pozneje razveljavljene. Zato je mogoče ugotoviti, da je na začetku projekta obstajalo povpraševanje po teh enotah. |
| --- | --- |

(66)

Po navedbah nizozemskih organov so različni pravni postopki, ki jih je sprožila fundacija in ki so projektu prinesli veliko negativne publicitete, ter kreditna kriza negativno vplivali na prodajo stanovanjskih enot na Dampleinu. Leta 2007, ko so se začele prve prodaje, je bila prodana skoraj tretjina stanovanjskih enot. Te prodajne pogodbe so bile zaradi zamude pri izdaji potrebnih gradbenih dovoljenj pozneje razveljavljene. Zato je mogoče ugotoviti, da je na začetku projekta obstajalo povpraševanje po teh enotah.

| (67) | Nizozemski organi nadalje opozarjajo, da je občina izbrala neodvisne cenilce, ki jim določitev nizke cene zemljišča ni bila v interesu. |
| --- | --- |

(67)

Nizozemski organi nadalje opozarjajo, da je občina izbrala neodvisne cenilce, ki jim določitev nizke cene zemljišča ni bila v interesu.

7.   OCENA SPORNIH UKREPOV

OCENA SPORNIH UKREPOV

7.1   OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI V SMISLU ČLENA 107(1) PDEU

| (68) | Člen 107(1) PDEU določa, da je: „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(68)

Člen 107(1) PDEU določa, da je: „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

| (69) | Ni bilo izpodbijano, da se partnerstvo SJB in članici tega partnerstva, tj. družbi Schouten de Jong in Bouwfonds, uvrščajo med podjetja za namene te določbe, saj opravljajo gospodarske dejavnosti, v okviru katerih ponujajo blago in storitve na trgu, kakor je navedeno v sklepu o začetku postopka. |
| --- | --- |

(69)

Ni bilo izpodbijano, da se partnerstvo SJB in članici tega partnerstva, tj. družbi Schouten de Jong in Bouwfonds, uvrščajo med podjetja za namene te določbe, saj opravljajo gospodarske dejavnosti, v okviru katerih ponujajo blago in storitve na trgu, kakor je navedeno v sklepu o začetku postopka.

| (70) | Poleg tega je sporne ukrepe odobrilo javno-zasebno partnerstvo, kar pomeni, da je bilo potrebno soglasje občine, ki ima v lasti 50-odstotni delež javno-zasebnega partnerstva. Ker se odločitve v javno-zasebnem partnerstvu sprejemajo soglasno in teh ukrepov ne bi bilo mogoče sprejeti brez izrecne odobritve občinskega sveta, se odločitev javno-zasebnega partnerstva o odobritvi spornih ukrepov lahko pripiše državi. Poleg tega bi bila stopnja finančne izpostavljenosti občine, ki izhaja iz njenega deleža v javno-zasebnem partnerstvu, sorazmerno nižja, če občina ne bi pristala na odobritev spornih ukrepov. Zato znižanje cen in opustitev nadomestil, ki ju je odobrilo javno-zasebno partnerstvo, pomenita izgubo državnih sredstev (16). |
| --- | --- |

(70)

Poleg tega je sporne ukrepe odobrilo javno-zasebno partnerstvo, kar pomeni, da je bilo potrebno soglasje občine, ki ima v lasti 50-odstotni delež javno-zasebnega partnerstva. Ker se odločitve v javno-zasebnem partnerstvu sprejemajo soglasno in teh ukrepov ne bi bilo mogoče sprejeti brez izrecne odobritve občinskega sveta, se odločitev javno-zasebnega partnerstva o odobritvi spornih ukrepov lahko pripiše državi. Poleg tega bi bila stopnja finančne izpostavljenosti občine, ki izhaja iz njenega deleža v javno-zasebnem partnerstvu, sorazmerno nižja, če občina ne bi pristala na odobritev spornih ukrepov. Zato znižanje cen in opustitev nadomestil, ki ju je odobrilo javno-zasebno partnerstvo, pomenita izgubo državnih sredstev (16).

16

| (71) | Ker dajejo ukrepi prednost le partnerstvu SJB in ne nazadnje tudi članicama partnerstva, družbama Schouten de Jong in Bouwfonds, jih je treba obravnavati kot selektivne. |
| --- | --- |

(71)

Ker dajejo ukrepi prednost le partnerstvu SJB in ne nazadnje tudi članicama partnerstva, družbama Schouten de Jong in Bouwfonds, jih je treba obravnavati kot selektivne.

| (72) | Vendar so nizozemski organi izpodbijali trditev, da je občina s pristankom na znižanje prvotno dogovorjene prodajne cene zemljišča, ki ga je prodala partnerstvu SJB, in z opustitvijo nadomestil dala partnerstvu SJB gospodarsko prednost, ki je to pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi pridobilo. |
| --- | --- |

(72)

Vendar so nizozemski organi izpodbijali trditev, da je občina s pristankom na znižanje prvotno dogovorjene prodajne cene zemljišča, ki ga je prodala partnerstvu SJB, in z opustitvijo nadomestil dala partnerstvu SJB gospodarsko prednost, ki je to pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi pridobilo.

| (73) | Iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah (74)–(83), se lahko Komisija glede na posebne okoliščine zadeve in zlasti okvir spornih ukrepov, vključno predvsem s posebnim pravnim položajem občine na podlagi sporazuma o sodelovanju iz leta 2004 in več dvostranskih sporazumov s partnerstvom SJB, glede te točke strinja z nizozemskimi organi. |
| --- | --- |

(73)

Iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah (74)–(83), se lahko Komisija glede na posebne okoliščine zadeve in zlasti okvir spornih ukrepov, vključno predvsem s posebnim pravnim položajem občine na podlagi sporazuma o sodelovanju iz leta 2004 in več dvostranskih sporazumov s partnerstvom SJB, glede te točke strinja z nizozemskimi organi.

7.1.1   Obstoj prednosti

Obstoj prednosti

| (74) | V skladu z ustaljeno sodno prakso gospodarski posli, ki jih izvede javni organ ali javno podjetje, nasprotni strani ne prinesejo prednosti in torej ne pomenijo pomoči, če se izvedejo v skladu z običajnimi tržnimi pogoji (17). Za ugotovitev, ali se gospodarski posel izvede pod običajnimi tržnimi pogoji, bi bilo treba ravnanje javnih organov ali podjetij primerjati s podobnimi zasebnimi gospodarskimi udeleženci pod običajnimi tržnimi pogoji in opredeliti, ali gospodarski posli, ki jih izvedejo taki organi ali podjetja, prinesejo prednost nasprotnim stranem. Ta pristop se imenuje „načelo udeleženca v tržnem gospodarstvu“. |
| --- | --- |

(74)

V skladu z ustaljeno sodno prakso gospodarski posli, ki jih izvede javni organ ali javno podjetje, nasprotni strani ne prinesejo prednosti in torej ne pomenijo pomoči, če se izvedejo v skladu z običajnimi tržnimi pogoji (17). Za ugotovitev, ali se gospodarski posel izvede pod običajnimi tržnimi pogoji, bi bilo treba ravnanje javnih organov ali podjetij primerjati s podobnimi zasebnimi gospodarskimi udeleženci pod običajnimi tržnimi pogoji in opredeliti, ali gospodarski posli, ki jih izvedejo taki organi ali podjetja, prinesejo prednost nasprotnim stranem. Ta pristop se imenuje „načelo udeleženca v tržnem gospodarstvu“.

17

| (75) | Zato je za ugotovitev, ali je občina s pristankom na znižanje prvotno dogovorjene prodajne cene zemljišča, ki ga je prodala partnerstvu SJB, in z opustitvijo nadomestil dala partnerstvu SJB gospodarsko prednost, treba preučiti, ali je občina upoštevala načelo udeleženca v tržnem gospodarstvu. Da se izključi obstoj prednosti, ki bi izhajala iz spornih ukrepov, je torej treba preučiti, ali bi hipotetični zasebni prodajalec v enakem položaju kot občina pristal na enako znižanje cene in opustitev nadomestil. |
| --- | --- |

(75)

Zato je za ugotovitev, ali je občina s pristankom na znižanje prvotno dogovorjene prodajne cene zemljišča, ki ga je prodala partnerstvu SJB, in z opustitvijo nadomestil dala partnerstvu SJB gospodarsko prednost, treba preučiti, ali je občina upoštevala načelo udeleženca v tržnem gospodarstvu. Da se izključi obstoj prednosti, ki bi izhajala iz spornih ukrepov, je torej treba preučiti, ali bi hipotetični zasebni prodajalec v enakem položaju kot občina pristal na enako znižanje cene in opustitev nadomestil.

| (76) | V zvezi s tem bi bilo treba upoštevati vse vidike spornih ukrepov in njihovega okvira (18), zlasti pravni položaj občine in partnerstva SJB glede na sporazum o sodelovanju iz leta 2004 in različne dvostranske sporazume ter zahtevnost projekta, ki je bil del širšega nepremičninskega projekta. |
| --- | --- |

(76)

V zvezi s tem bi bilo treba upoštevati vse vidike spornih ukrepov in njihovega okvira (18), zlasti pravni položaj občine in partnerstva SJB glede na sporazum o sodelovanju iz leta 2004 in različne dvostranske sporazume ter zahtevnost projekta, ki je bil del širšega nepremičninskega projekta.

18

| (77) | Nizozemski organi trdijo, da je občina ravnala v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu, saj bi neuresničitev projekta Damplein vplivala na celoten projekt Mestno središče Leidschendama, kar bi občini povzročilo škodo. V zvezi s tem so nizozemski organi v bistvu navedli naslednje. Po navedbah nizozemskih organov je bil čimprejšnji začetek izvajanja gradbenih del na Dampleinu v velikem finančnem in socialnem interesu občine, saj bi nadaljnje zamude za občino pomenile neposredno in posredno škodo, ki bi bila višja od stroškov zaradi pristanka na sporne ukrepe. Občina se je zaradi tega finančnega interesa odločila pregledati sporazume, sklenjene s partnerstvom SJB. Nizozemski organi tudi trdijo, da je občina s sprejetjem zaveze partnerstva SJB, da se v zameno za sporne ukrepe odpove pravici do uveljavljanja klavzule o 70 % iz sporazuma o sodelovanju iz leta 2004, ravnala kot zasebni vlagatelj. |
| --- | --- |

(77)

Nizozemski organi trdijo, da je občina ravnala v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu, saj bi neuresničitev projekta Damplein vplivala na celoten projekt Mestno središče Leidschendama, kar bi občini povzročilo škodo. V zvezi s tem so nizozemski organi v bistvu navedli naslednje. Po navedbah nizozemskih organov je bil čimprejšnji začetek izvajanja gradbenih del na Dampleinu v velikem finančnem in socialnem interesu občine, saj bi nadaljnje zamude za občino pomenile neposredno in posredno škodo, ki bi bila višja od stroškov zaradi pristanka na sporne ukrepe. Občina se je zaradi tega finančnega interesa odločila pregledati sporazume, sklenjene s partnerstvom SJB. Nizozemski organi tudi trdijo, da je občina s sprejetjem zaveze partnerstva SJB, da se v zameno za sporne ukrepe odpove pravici do uveljavljanja klavzule o 70 % iz sporazuma o sodelovanju iz leta 2004, ravnala kot zasebni vlagatelj.

| (78) | V zvezi s tem Komisija navaja naslednje. V zadevnem primeru ni sporno, kot je navedeno v uvodni izjavi (30), da so bila gradbena dela na Dampleinu, ki naj bi se po prvotnem načrtu začela izvajati novembra 2005, odložena, ker je bilo zaradi več nacionalnih sodnih postopkov potrebna gradbena dovoljenja mogoče pridobiti šele novembra 2008. V navedenih okoliščinah partnerstvo SJB ni bilo več pripravljeno izvesti sporazum o sodelovanju iz leta 2004 v skladu z začetnimi dogovori in je na podlagi pogodbenih določb občino pozvalo k ponovnim pogajanjem o začetnih dogovorih. |
| --- | --- |

(78)

V zvezi s tem Komisija navaja naslednje. V zadevnem primeru ni sporno, kot je navedeno v uvodni izjavi (30), da so bila gradbena dela na Dampleinu, ki naj bi se po prvotnem načrtu začela izvajati novembra 2005, odložena, ker je bilo zaradi več nacionalnih sodnih postopkov potrebna gradbena dovoljenja mogoče pridobiti šele novembra 2008. V navedenih okoliščinah partnerstvo SJB ni bilo več pripravljeno izvesti sporazum o sodelovanju iz leta 2004 v skladu z začetnimi dogovori in je na podlagi pogodbenih določb občino pozvalo k ponovnim pogajanjem o začetnih dogovorih.

| (79) | Iz pogodbenih določb sporazuma o sodelovanju iz leta 2004 dejansko izhaja, da se morajo strani v primeru nepravočasne izdaje gradbenih dovoljenj znova pogajati o dogovorih, sklenjenih leta 2004. Natančneje, člen 6(6) sporazuma o sodelovanju iz leta 2004 določa, da bi se morale strani v primeru nepravočasne izdaje gradbenih dovoljenj znova pogajati o prvotno dogovorjeni ceni zemljišča in plačilnih rokih. Poleg tega člen 16 istega sporazuma določa, da se lahko ta sporazum delno ali v celoti razveljavi le v posebej navedenih primerih. Med te spadajo „nepredvidene okoliščine, opredeljene v členu 6(258) civilnega zakonika“: če ena od strani nato meni, da druge strani od nje ne morejo zahtevati nespremenjene izvedbe sporazuma, morajo začeti pogajanja za skupno določitev spremenjenih pogojev. Nazadnje, člen 18 sporazuma o sodelovanju določa, da se morajo spori reševati z medsebojnim dogovorom ali arbitražo. |
| --- | --- |

(79)

Iz pogodbenih določb sporazuma o sodelovanju iz leta 2004 dejansko izhaja, da se morajo strani v primeru nepravočasne izdaje gradbenih dovoljenj znova pogajati o dogovorih, sklenjenih leta 2004. Natančneje, člen 6(6) sporazuma o sodelovanju iz leta 2004 določa, da bi se morale strani v primeru nepravočasne izdaje gradbenih dovoljenj znova pogajati o prvotno dogovorjeni ceni zemljišča in plačilnih rokih. Poleg tega člen 16 istega sporazuma določa, da se lahko ta sporazum delno ali v celoti razveljavi le v posebej navedenih primerih. Med te spadajo „nepredvidene okoliščine, opredeljene v členu 6(258) civilnega zakonika“: če ena od strani nato meni, da druge strani od nje ne morejo zahtevati nespremenjene izvedbe sporazuma, morajo začeti pogajanja za skupno določitev spremenjenih pogojev. Nazadnje, člen 18 sporazuma o sodelovanju določa, da se morajo spori reševati z medsebojnim dogovorom ali arbitražo.

| (80) | Iz teh pogodbenih določb sledi, da je bil namen strani ohraniti medsebojno sodelovanje in omejiti morebitno razveljavitev sodelovanja na okoliščine, v katerih strani ne bi mogle doseči soglasja ali zaradi neizpolnjevanja njihovih obveznosti ponovna pogajanja ne bi bila več mogoča. Glede na to bi bilo treba upoštevati tudi, da je bil projekt zapleten in sestavljen iz več medsebojno povezanih podprojektov ter da je bilo v širši nepremičninski projekt vključenih več strani, povezanih s sporazumom o sodelovanju iz leta 2004. |
| --- | --- |

(80)

Iz teh pogodbenih določb sledi, da je bil namen strani ohraniti medsebojno sodelovanje in omejiti morebitno razveljavitev sodelovanja na okoliščine, v katerih strani ne bi mogle doseči soglasja ali zaradi neizpolnjevanja njihovih obveznosti ponovna pogajanja ne bi bila več mogoča. Glede na to bi bilo treba upoštevati tudi, da je bil projekt zapleten in sestavljen iz več medsebojno povezanih podprojektov ter da je bilo v širši nepremičninski projekt vključenih več strani, povezanih s sporazumom o sodelovanju iz leta 2004.

| (81) | Čeprav je občina v nepremičninskem projektu sodelovala le v fazi uporabe stavbnega zemljišča, medtem ko so za fazo gradnje v projektu tveganje in stroške nosili zadevni zasebni razvijalci, vključno s partnerstvom SJB, je bilo ugotovljeno, da je bil leta 2008, ko je partnerstvo SJB občini sporočilo, da ne želi začeti gradbenih del, projekt še vedno v fazi uporabe stavbnega zemljišča. V tej fazi je bila občina finančno vključena v projekt, saj je nosila 50 % stroškov in tveganj. Stroške faze uporabe stavbnega zemljišča v projektu so sestavljali stroški priprave zemljišča za gradnjo, stroški za gradnjo javnega dela podzemne parkirne hiše in 50 % stroškov gradnje šole. Zato je bilo v finančnem interesu občine, da se dela v fazi uporabe stavbnega zemljišča pravočasno izvedejo, da bi se omogočila predaja zemljišča in plačilo prodajne cene zemljišča v skladu s členom 10(5) sporazuma o sodelovanju iz leta 2004. V teh posebnih okoliščinah Komisija sprejema, da medtem ko pomisleki občine glede javnih organov pri izvedbi projekta niso pomembni za načelo udeleženca v tržnem gospodarstvu, bi se hipotetični zasebni subjekt, ki bi bil v podobnem pogodbenem in finančnem položaju, najprej poskušal znova pogajati o ceni, namesto da bi takoj razveljavil sporazum in objavil javni razpis, zlasti ker je bila pogodba za gradnjo parkirne hiše že dodeljena partnerstvu SJB. V zvezi s tem Komisija ugotavlja tudi, da se je v času ponovnih pogajanj začela finančna kriza, ki je prizadela zlasti nizozemski nepremičninski trg. |
| --- | --- |

(81)

Čeprav je občina v nepremičninskem projektu sodelovala le v fazi uporabe stavbnega zemljišča, medtem ko so za fazo gradnje v projektu tveganje in stroške nosili zadevni zasebni razvijalci, vključno s partnerstvom SJB, je bilo ugotovljeno, da je bil leta 2008, ko je partnerstvo SJB občini sporočilo, da ne želi začeti gradbenih del, projekt še vedno v fazi uporabe stavbnega zemljišča. V tej fazi je bila občina finančno vključena v projekt, saj je nosila 50 % stroškov in tveganj. Stroške faze uporabe stavbnega zemljišča v projektu so sestavljali stroški priprave zemljišča za gradnjo, stroški za gradnjo javnega dela podzemne parkirne hiše in 50 % stroškov gradnje šole. Zato je bilo v finančnem interesu občine, da se dela v fazi uporabe stavbnega zemljišča pravočasno izvedejo, da bi se omogočila predaja zemljišča in plačilo prodajne cene zemljišča v skladu s členom 10(5) sporazuma o sodelovanju iz leta 2004. V teh posebnih okoliščinah Komisija sprejema, da medtem ko pomisleki občine glede javnih organov pri izvedbi projekta niso pomembni za načelo udeleženca v tržnem gospodarstvu, bi se hipotetični zasebni subjekt, ki bi bil v podobnem pogodbenem in finančnem položaju, najprej poskušal znova pogajati o ceni, namesto da bi takoj razveljavil sporazum in objavil javni razpis, zlasti ker je bila pogodba za gradnjo parkirne hiše že dodeljena partnerstvu SJB. V zvezi s tem Komisija ugotavlja tudi, da se je v času ponovnih pogajanj začela finančna kriza, ki je prizadela zlasti nizozemski nepremičninski trg.

| (82) | Ponovna pogajanja med stranmi so privedla do tega, da je partnerstvo SJB jeseni leta 2008 javno-zasebnemu partnerstvu za zemljišče ponudilo 4 milijone EUR, pri čemer bi začelo gradbena dela izvajati aprila 2009 ne glede na to, ali bi bile stanovanjske enote vnaprej prodane. Partnerstvo SJB se je bilo tudi pripravljeno odpovedati pravici do uveljavljanja klavzule o 70 % iz sporazuma o sodelovanju iz leta 2004. Poleg tega bi na podlagi svoje udeležbe v javno-zasebnem partnerstvu samo nosilo polovico znižanih stroškov prodajne cene. |
| --- | --- |

(82)

Ponovna pogajanja med stranmi so privedla do tega, da je partnerstvo SJB jeseni leta 2008 javno-zasebnemu partnerstvu za zemljišče ponudilo 4 milijone EUR, pri čemer bi začelo gradbena dela izvajati aprila 2009 ne glede na to, ali bi bile stanovanjske enote vnaprej prodane. Partnerstvo SJB se je bilo tudi pripravljeno odpovedati pravici do uveljavljanja klavzule o 70 % iz sporazuma o sodelovanju iz leta 2004. Poleg tega bi na podlagi svoje udeležbe v javno-zasebnem partnerstvu samo nosilo polovico znižanih stroškov prodajne cene.

| (83) | Neodvisni cenilec Fakton, ki ga je najela občina, je v poročilu z dne 11. februarja 2009 ugotovil, da se cena v višini 4 milijonov EUR (vrednost na dan 1. januarja 2010) za zadevno zemljišče, ki je bila dogovorjena kot nova cena zemljišča, lahko šteje za skladno s tržno ceno, pri čemer je upošteval nadaljnje obveznosti partnerstva SJB. |
| --- | --- |

(83)

Neodvisni cenilec Fakton, ki ga je najela občina, je v poročilu z dne 11. februarja 2009 ugotovil, da se cena v višini 4 milijonov EUR (vrednost na dan 1. januarja 2010) za zadevno zemljišče, ki je bila dogovorjena kot nova cena zemljišča, lahko šteje za skladno s tržno ceno, pri čemer je upošteval nadaljnje obveznosti partnerstva SJB.

| (84) | Glede na navedena dejstva Komisija nima razloga za domnevo, da občina, s tem ko je v teh posebnih okoliščinah pristala na ceno v višini 4 milijonov EUR, ni ravnala v skladu z običajnimi tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(84)

Glede na navedena dejstva Komisija nima razloga za domnevo, da občina, s tem ko je v teh posebnih okoliščinah pristala na ceno v višini 4 milijonov EUR, ni ravnala v skladu z običajnimi tržnimi pogoji.

| (85) | Ob upoštevanju navedenega Komisija meni, da znižanje prodajne cene zemljišča ter opustitev nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestila za uporabnost iz dopolnilnega sporazuma, ki so ga sklenili občina, javno-zasebno partnerstvo in partnerstvo SJB, ne vsebuje državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU – |
| --- | --- |

(85)

Ob upoštevanju navedenega Komisija meni, da znižanje prodajne cene zemljišča ter opustitev nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestila za uporabnost iz dopolnilnega sporazuma, ki so ga sklenili občina, javno-zasebno partnerstvo in partnerstvo SJB, ne vsebuje državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Znižanje prodajne cene zemljišča ter opustitev nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestila za uporabnost, ki ju je 1. marca 2010 občina Leidschendam-Voorburg odobrila v korist partnerstva Schouten-de Jong Bouwfonds, ki ga sestavljata družbi Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV in Bouwfonds Ontwikkeling BV, ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Nizozemsko.

V Bruslju, 15. januarja 2016

Za Komisijo

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  
  UL C 86, 23.3.2012, str. 12.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  Sodba Sodišča z dne 30. junija 2015 v združenih zadevah T-186/13, T-190/13 in T-193/13, Nizozemska (T-186/13), občina Leidschendam-Voorburg (T-190/13) in Bouwfonds Ontwikkeling BV en Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV (T-193/13) proti Komisiji, ECLI:EU:T:2015:447.

3

(4)  V nadaljevanju tega sklepa je torej treba sklicevanja na partnerstvo SJB razumeti tudi kot sklicevanja na družbi Schouten de Jong in Bouwfonds.

4

(5)  Člen 4(1) sporazuma o uporabi stavbnega zemljišča/javno-zasebnem partnerstvu z dne 22. novembra 2004 določa: „Gemeente en SJB vormen met ingang van de datum van ondertekening van deze overeenkomst een VOF. Als zodanig dragen zij met ingang van die datum gezamenlijk op basis van separaat te sluiten project-gronduitgifteovereenkomsten, in goed overleg, zorg voor de uitvoering van de grondexploitatie. De daaraan verbonden kosten en risico's komen voor 50 % voor rekening van SJB en voor 50 % van de Gemeente. Schouten en Bouwfonds zijn ieder hoofdelijk aansprakelijk voor de nakoming door SJB van haar verplichtingen ingevolge deze Overeenkomst (de Sok en de projectovereenkomst).“

5

(6)  Projekt se je prvotno imenoval projekt Mestno središče Dama, leta 2005 pa je bil preimenovan v projekt Mestno središče Leidschendama. V tem sklepu projekt Mestno središče Leidschendama pomeni nepremičninski projekt.

6

(7)  V končnih načrtih za Damplein je bilo predvideno, da bo partnerstvo SJB zgradilo le 67 stanovanjskih enot.

7

(8)  V zvezi s tem ni bil izveden postopek oddaje javnega naročila. Ta sklep ne vpliva na nobeno analizo, ki bi jo Komisija lahko izvedla v zvezi z vidiki oddaje javnega naročila, povezanimi s projektom.

8

(9)  Točka 5.1.2 Glavnega načrta o uporabi stavbnega zemljišča Damcentrum z dne 10. februarja 2004.

9

(10)  V skladu z Glavnim načrtom o uporabi stavbnega zemljišča Damcentrum z dne 10. februarja 2004 bi občina prispevala 7,3 milijona EUR, partnerstvo SJB pa 2,6 milijona EUR.

10

(11)  V skladu z občinskim predpisom „Exploitatieverordening Gemeente Leidschendam-Voorburg 2009“ lahko občina od zasebnih subjektov zahteva, da prispevajo za stroške infrastrukturnih del. V sporazumu o sodelovanju iz leta 2004 je zato določeno, da bodo zasebni subjekti poleg cene za zemljišče javno-zasebnemu partnerstvu plačali nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča, in glede na to, da se je občina odločila za uporabo visokokakovostnih proizvodov za razvoj javnega območja, tudi nadomestilo za uporabnost.

11

(12)  Člen 6(6) sporazuma o sodelovanju iz leta 2004 določa: „Indien de vereiste bouwvergunningen als gevolg van niet aan de aanvragende partij toe te rekenen planologische belemmeringen niet binnen de terzake in het ATS voorziene termijn verkregen worden, zullen Partijen dienaangaande – daaronder begrepen aangaande grondprijsberekening en grondprijsbetaaldata – nadere afspraken met elkaar maken die zo dicht mogelijk blijven bij de inhoud van deze SOK, respectievelijk de Bilaterale overeenkomsten.“

12

(13)  V točki 1 člena 2(1)(2) dopolnilnega sporazuma je navedeno: „In afwijking van het bepaalde in een of meer van de in de considerans genoemde overeenkomsten (i) wordt de koopsom van het Verkochte, welke koper bij levering verschuldigd is aan Verkoper, onder de in deze overeenkomst opgenomen voorwaarden nader bepaald op € 4 000 000,- (zegge: vier miljoen euro) exclusief btw kosten Koper Vermeerderd met 5 % rente vanaf 1 januari 2010. (ii) zijn de oorspronkelijk overeengekomen grex en kwaliteitsbijdragen niet verschuldigd, (iii) wordt de grond bouwrijp geleverd. De koopsom is gebaseerd op prijspeil 1 januari 2010 en is niet verrekenbaar.“

13

(14)  Novi sporazum se nanaša na 208 parkirnih mest, tj. manj od prvotno predvidenih 225.

14

(15)  Znesek ustreza predhodno dogovorjenemu znesku 4,6 milijona EUR (vrednost na dan 1. januarja 2003), indeksiranemu z 2,5 % do 1. januarja 2010.

15

(16)  Kot je Splošno sodišče potrdilo v sodbi z dne 30. junija 2015; glej sprotno opombo 3, točke 62–72.

16

(17)  Zadeva C-39/94, SFEI in drugi, EU:C:1996:285, točki 60 in 61.

17

(18)  Zadeva T-244/08, Konsum Nord proti Komisiji, EU:T:2011:732, točka 57 in navedena sodna praksa.

18

---

| 26.4.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/40 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/40

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/650

z dne 25. aprila 2016

o določitvi standardov za oceno varnosti naprav za ustvarjanje kvalificiranega elektronskega podpisa in žiga v skladu s členoma 30(3) in 39(2) Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu in o razveljavitvi Direktive 1999/93/ES (1) ter zlasti členov 30(3) in 39(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga II k Uredbi (EU) št. 910/2014 določa zahteve v zvezi z napravami za ustvarjanje kvalificiranega elektronskega podpisa in napravami za ustvarjanje kvalificiranega elektronskega žiga. |
| --- | --- |

(1)

Priloga II k Uredbi (EU) št. 910/2014 določa zahteve v zvezi z napravami za ustvarjanje kvalificiranega elektronskega podpisa in napravami za ustvarjanje kvalificiranega elektronskega žiga.

| (2) | Tehnične specifikacije za izdelavo izdelkov in njihovo dajanje na trg pripravijo organizacije, pristojne za standardizacijo, pri čemer upoštevajo trenutno tehnološko stanje. |
| --- | --- |

(2)

Tehnične specifikacije za izdelavo izdelkov in njihovo dajanje na trg pripravijo organizacije, pristojne za standardizacijo, pri čemer upoštevajo trenutno tehnološko stanje.

| (3) | ISO/IEC (Mednarodna organizacija za standardizacijo/Mednarodna elektrotehniška komisija) določa splošne koncepte in načela za varnost IT in podrobno določa splošni model za ocenjevanje, ki se uporabi kot podlaga za evalvacijo varnostnih lastnosti izdelkov IT. |
| --- | --- |

(3)

ISO/IEC (Mednarodna organizacija za standardizacijo/Mednarodna elektrotehniška komisija) določa splošne koncepte in načela za varnost IT in podrobno določa splošni model za ocenjevanje, ki se uporabi kot podlaga za evalvacijo varnostnih lastnosti izdelkov IT.

| (4) | Evropski odbor za standardizacijo (CEN) je na podlagi pooblastila za standardizacijo M/460 Komisije razvil standarde za naprave za ustvarjanje kvalificiranega elektronskega podpisa in žiga, kadar se podatki za ustvarjanje elektronskega podpisa ali žiga v celoti, a ne nujno izključno, hranijo v okolju, ki ga upravlja uporabnik. Ti standardi se štejejo kot ustrezni za oceno skladnosti takih naprav z zadevnimi zahtevami iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 910/2014. |
| --- | --- |

(4)

Evropski odbor za standardizacijo (CEN) je na podlagi pooblastila za standardizacijo M/460 Komisije razvil standarde za naprave za ustvarjanje kvalificiranega elektronskega podpisa in žiga, kadar se podatki za ustvarjanje elektronskega podpisa ali žiga v celoti, a ne nujno izključno, hranijo v okolju, ki ga upravlja uporabnik. Ti standardi se štejejo kot ustrezni za oceno skladnosti takih naprav z zadevnimi zahtevami iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 910/2014.

| (5) | Priloga II k Uredbi (EU) št. 910/2014 določa, da lahko le ponudnik kvalificiranih storitev zaupanja upravlja podatke za ustvarjanje elektronskega podpisa v imenu podpisnika. Varnostne zahteve in njihove zadevne certifikacijske specifikacije so drugačne, kadar ima podpisnik izdelek fizično v posesti ali kadar ponudnik kvalificiranih storitev zaupanja deluje v imenu podpisnika. Za obravnavo obeh primerov in spodbujanje postopnega razvoja standardov za izdelke in ocenjevanje, ki ustrezajo posebnim potrebam, bi morali biti v prilogi k temu sklepu navedeni standardi, ki zajemajo oba primera. |
| --- | --- |

(5)

Priloga II k Uredbi (EU) št. 910/2014 določa, da lahko le ponudnik kvalificiranih storitev zaupanja upravlja podatke za ustvarjanje elektronskega podpisa v imenu podpisnika. Varnostne zahteve in njihove zadevne certifikacijske specifikacije so drugačne, kadar ima podpisnik izdelek fizično v posesti ali kadar ponudnik kvalificiranih storitev zaupanja deluje v imenu podpisnika. Za obravnavo obeh primerov in spodbujanje postopnega razvoja standardov za izdelke in ocenjevanje, ki ustrezajo posebnim potrebam, bi morali biti v prilogi k temu sklepu navedeni standardi, ki zajemajo oba primera.

| (6) | V času sprejetja tega sklepa Komisije je več ponudnikov storitev zaupanja že ponujalo rešitve, s katerimi upravljajo podatke za ustvarjanje elektronskega podpisa v imenu svojih strank. Certificiranje izdelkov je trenutno omejeno na varnostne module strojne opreme, ki so certificirani v skladu z različnimi standardi, vendar še niso posebej certificirani v skladu z zahtevami za naprave za ustvarjanje kvalificiranega podpisa in žiga. Vendar objavljeni standardi, kot je EN 419 211 (ki se uporabljajo za elektronski podpis, ki je ustvarjen v okolju, ki ga v celoti, a ne nujno izključno, upravlja uporabnik) še ne obstajajo za enako pomemben trg certificiranih daljinskih izdelkov. Ker so standardi, ki bi lahko bili ustrezni za take namene, trenutno še v pripravi, bo Komisija dopolnila ta sklep, ko bodo taki standardi razpoložljivi in ocenjeni kot skladni z zahtevami iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 910/2014. Dokler ni sestavljen seznam takih standardov, se lahko uporabi alternativni postopek za oceno skladnosti takih izdelkov na podlagi pogojev iz točke (b) člena 30(3) Uredbe (EU) št. 910/2014. |
| --- | --- |

(6)

V času sprejetja tega sklepa Komisije je več ponudnikov storitev zaupanja že ponujalo rešitve, s katerimi upravljajo podatke za ustvarjanje elektronskega podpisa v imenu svojih strank. Certificiranje izdelkov je trenutno omejeno na varnostne module strojne opreme, ki so certificirani v skladu z različnimi standardi, vendar še niso posebej certificirani v skladu z zahtevami za naprave za ustvarjanje kvalificiranega podpisa in žiga. Vendar objavljeni standardi, kot je EN 419 211 (ki se uporabljajo za elektronski podpis, ki je ustvarjen v okolju, ki ga v celoti, a ne nujno izključno, upravlja uporabnik) še ne obstajajo za enako pomemben trg certificiranih daljinskih izdelkov. Ker so standardi, ki bi lahko bili ustrezni za take namene, trenutno še v pripravi, bo Komisija dopolnila ta sklep, ko bodo taki standardi razpoložljivi in ocenjeni kot skladni z zahtevami iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 910/2014. Dokler ni sestavljen seznam takih standardov, se lahko uporabi alternativni postopek za oceno skladnosti takih izdelkov na podlagi pogojev iz točke (b) člena 30(3) Uredbe (EU) št. 910/2014.

| (7) | Priloga navaja EN 419 211, ki je sestavljen iz različnih delov (1–6), ki zajemajo različne okoliščine. Del 5 EN 419 211 in del 6 EN 419 211 navajata razširitve v zvezi z okoljem naprave za ustvarjanje kvalificiranega podpisa, kot je npr. komunikacija z aplikacijami zaupanja za ustvarjanje podpisa. Proizvajalci izdelkov lahko prosto uporabljajo takšne razširitve. V skladu z uvodno izjavo 56 Uredbe (EU) št. 910/2014 je področje uporabe certificiranja na podlagi členov 30 in 39 navedene uredbe omejeno na zaščito podatkov za ustvarjanje podpisa in so aplikacije za ustvarjanje podpisa izključene iz področja uporabe certificiranja. |
| --- | --- |

(7)

Priloga navaja EN 419 211, ki je sestavljen iz različnih delov (1–6), ki zajemajo različne okoliščine. Del 5 EN 419 211 in del 6 EN 419 211 navajata razširitve v zvezi z okoljem naprave za ustvarjanje kvalificiranega podpisa, kot je npr. komunikacija z aplikacijami zaupanja za ustvarjanje podpisa. Proizvajalci izdelkov lahko prosto uporabljajo takšne razširitve. V skladu z uvodno izjavo 56 Uredbe (EU) št. 910/2014 je področje uporabe certificiranja na podlagi členov 30 in 39 navedene uredbe omejeno na zaščito podatkov za ustvarjanje podpisa in so aplikacije za ustvarjanje podpisa izključene iz področja uporabe certificiranja.

| (8) | Da se zagotovi, da so elektronski podpisi ali žigi, ki jih ustvari naprava za ustvarjanje kvalificiranega elektronskega podpisa ali žiga, zanesljivo zaščiteni pred ponarejanjem, kot se zahteva v Prilogi II k Uredbi (EU) št. 910/2014, so ustrezni kriptografski algoritmi, dolžine ključev in zgoščevalne funkcije predpogoj za varnost certificiranega izdelka. Ker to področje ni usklajeno na evropski ravni, bi morale države članice sodelovati, da se doseže dogovor o kriptografskih algoritmih, dolžinah ključev in zgoščevalnih funkcijah, ki se uporabljajo na področju elektronskih podpisov in žigov. |
| --- | --- |

(8)

Da se zagotovi, da so elektronski podpisi ali žigi, ki jih ustvari naprava za ustvarjanje kvalificiranega elektronskega podpisa ali žiga, zanesljivo zaščiteni pred ponarejanjem, kot se zahteva v Prilogi II k Uredbi (EU) št. 910/2014, so ustrezni kriptografski algoritmi, dolžine ključev in zgoščevalne funkcije predpogoj za varnost certificiranega izdelka. Ker to področje ni usklajeno na evropski ravni, bi morale države članice sodelovati, da se doseže dogovor o kriptografskih algoritmih, dolžinah ključev in zgoščevalnih funkcijah, ki se uporabljajo na področju elektronskih podpisov in žigov.

| (9) | S sprejetjem tega sklepa Odločba Komisije 2003/511/ES (2) zastara. Zato bi jo bilo treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(9)

S sprejetjem tega sklepa Odločba Komisije 2003/511/ES (2) zastara. Zato bi jo bilo treba razveljaviti.

| (10) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora iz člena 48 Uredbe (EU) št. 910/2014 – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora iz člena 48 Uredbe (EU) št. 910/2014 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Standardi za oceno varnosti izdelkov informacijske tehnologije, ki se uporabljajo za certificiranje naprav za ustvarjanje kvalificiranega elektronskega podpisa ali naprav za ustvarjanje kvalificiranega elektronskega žiga v skladu s točko (a) člena 30(3) ali členom 39(2) Uredbe (EU) št. 910/2014, kadar se podatki za ustvarjanje elektronskega podpisa ali podatki za ustvarjanje elektronskega žiga hranijo v okolju, ki ga v celoti, a ne nujno izključno, upravlja uporabnik, so navedeni v Prilogi k temu sklepu.

2.   Dokler Komisija za oceno varnosti izdelkov informacijske tehnologije ne vzpostavi seznama standardov, ki se uporabljajo za certificiranje naprav za ustvarjanje kvalificiranega elektronskega podpisa ali naprav za ustvarjanje kvalificiranega elektronskega žiga, kadar ponudnik kvalificiranih storitev zaupanja upravlja podatke za ustvarjanje elektronskega podpisa ali podatke za ustvarjanje elektronskega žiga v imenu podpisnika ali ustvarjalca žiga, certificiranje takih izdelkov temelji na postopku, ki v skladu s členom 30(3)(b) uporablja ravni varnosti, ki so primerljive s tistimi, ki jih zahteva člen 30(3)(a), in ki ga Komisiji uradno sporoči javni ali zasebni organ iz odstavka 1 člena 30 Uredbe (EU) št. 910/2014.

Člen 2

Odločba 2003/511/ES se razveljavi.

Člen 3

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 25. aprila 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 257, 28.8.2014, str. 73.

1

(2)  
  UL L 175, 15.7.2003, str. 45.

2

---

PRILOGA

SEZNAM STANDARDOV IZ ČLENA 1(1)

| — | ISO/IEC 15408 – Information technology – Security techniques – Evaluation criteria for IT security, spodaj navedeni deli 1–3:






  — | ISO/IEC 15408-1:2009 – Information technology – Security techniques – Evaluation criteria for IT security – Part 1. ISO, 2009 |
| --- | --- | --- |

—

ISO/IEC 15408 – Information technology – Security techniques – Evaluation criteria for IT security, spodaj navedeni deli 1–3:

—

ISO/IEC 15408-1:2009 – Information technology – Security techniques – Evaluation criteria for IT security – Part 1. ISO, 2009

| — | ISO/IEC 15408-2:2008 – Information technology – Security techniques – Evaluation criteria for IT security – Part 2. ISO, 2008 |
| --- | --- |

—

ISO/IEC 15408-2:2008 – Information technology – Security techniques – Evaluation criteria for IT security – Part 2. ISO, 2008

| — | ISO/IEC 15408-3:2008 – Information technology – Security techniques – Evaluation criteria for IT security – Part 3. ISO, 2008 |
| --- | --- |

—

ISO/IEC 15408-3:2008 – Information technology – Security techniques – Evaluation criteria for IT security – Part 3. ISO, 2008

in

| — | ISO/IEC 18045:2008: Information technology – Security techniques – Methodology for IT security evaluation
  in |
| --- | --- |

—

ISO/IEC 18045:2008: Information technology – Security techniques – Methodology for IT security evaluation

in

| — | EN 419 211 – Protection profiles for secure signature creation device, spodaj navedeni deli 1–6, kakor je ustrezno:






  — | EN 419211-1:2014 – Protection profiles for secure signature creation device – Part 1: Overview |
| --- | --- | --- |

—

EN 419 211 – Protection profiles for secure signature creation device, spodaj navedeni deli 1–6, kakor je ustrezno:

—

EN 419211-1:2014 – Protection profiles for secure signature creation device – Part 1: Overview

| — | EN 419211-2:2013 – Protection profiles for secure signature creation device – Part 2: Device with key generation |
| --- | --- |

—

EN 419211-2:2013 – Protection profiles for secure signature creation device – Part 2: Device with key generation

| — | EN 419211-3:2013 – Protection profiles for secure signature creation device – Part 3: Device with key import |
| --- | --- |

—

EN 419211-3:2013 – Protection profiles for secure signature creation device – Part 3: Device with key import

| — | EN 419211-4:2013 – Protection profiles for secure signature creation device – Part 4: Extension for device with key generation and trusted channel to certificate generation application |
| --- | --- |

—

EN 419211-4:2013 – Protection profiles for secure signature creation device – Part 4: Extension for device with key generation and trusted channel to certificate generation application

| — | EN 419211-5:2013 – Protection profiles for secure signature creation device – Part 5: Extension for device with key generation and trusted channel to signature creation application |
| --- | --- |

—

EN 419211-5:2013 – Protection profiles for secure signature creation device – Part 5: Extension for device with key generation and trusted channel to signature creation application

| — | EN 419211-6:2014 – Protection profiles for secure signature creation device – Part 6: Extension for device with key import and trusted channel to signature creation application |
| --- | --- |

—

EN 419211-6:2014 – Protection profiles for secure signature creation device – Part 6: Extension for device with key import and trusted channel to signature creation application

---

Popravki

| 26.4.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/43 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/43

---

Popravek Uredbe Komisije (EU) 2016/71 z dne 26. januarja 2016 o spremembi prilog II, III in V k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 o mejnih vrednostih ostankov za 1-metilciklopropen, flonikamid, flutriafol, indolilocetno kislino, indolilmasleno kislino, petoksamid, pirimikarb, protiokonazol in teflubenzuron v ali na nekaterih proizvodih

(
  Uradni list Evropske unije L 20 z dne 27. januarja 2016
  )

Stran 17, Priloga, točka 1(b), besedilo tabele se glasi:

„Ostanki pesticidov in mejne vrednosti ostankov (mg/kg)

| Številčna oznaka | Skupine in primeri posameznih proizvodov, za katere veljajo MRL (a) | Flonikamid: vsota flonikamida, TFNA in TFNG, izražena kot flonikamid (R) | Flutriafol | Pirimikarb (R) | Protiokonazol: protiokonazol-destio (vsota izomerov) (F) | Teflubenzuron (F) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) |
| 0100000 | SVEŽE ALI ZAMRZNJENO SADJE, LUPINARJI | | | | | |
| 0110000 | Citrusi | 0,15 (+) | 0,01 (*) | 3 | 0,01 (*) | 0,01 (*) |
| 0110010 | Grenivke | | | | | |
| 0110020 | Pomaranče | | | | | |
| 0110030 | Limone | | | | | |
| 0110040 | Limete | | | | | |
| 0110050 | Mandarine | | | | | |
| 0110990 | Drugo | | | | | |
| 0120000 | Lupinarji | 0,06 (*) | 0,02 (*) | 0,02 (*) | 0,02 (*) | 0,02 (*) |
| 0120010 | Mandeljni | | | | | |
| 0120020 | Brazilski oreški | | | | | |
| 0120030 | Indijski orehi | | | | | |
| 0120040 | Kostanj | | | | | |
| 0120050 | Kokosovi orehi | | | | | |
| 0120060 | Lešniki | | | | | |
| 0120070 | Oreški makadamije | | | | | |
| 0120080 | Pekani | | | | | |
| 0120090 | Pinjole | | | | | |
| 0120100 | Pistacije | | | | | |
| 0120110 | Orehi | | | | | |
| 0120990 | Drugo | | | | | |
| 0130000 | Pečkato sadje | 0,3 | 0,4 (+) | | 0,01 (*) | 1 |
| 0130010 | Jabolka | | | 0,5 (+) | | (+) |
| 0130020 | Hruške | | | 0,5 (+) | | |
| 0130030 | Kutine | | | 1,5 (+) | | |
| 0130040 | Nešplje | | | 1 | | |
| 0130050 | Japonske nešplje | | | 1 | | |
| 0130990 | Drugo | | | 0,01 (*) | | |
| 0140000 | Koščičasto sadje | | | | 0,01 (*) | |
| 0140010 | Marelice | 0,03 (*) | 0,01 (*) | 3 | | 0,01 (*) |
| 0140020 | Češnje | 0,4 (+) | 1 | 5 (+) | | 0,01 (*) |
| 0140030 | Breskve | 0,4 | 0,6 | 1,5 (+) | | 0,01 (*) |
| 0140040 | Slive | 0,3 (+) | 0,4 | 3 | | 0,1 (*) |
| 0140990 | Drugo | 0,03 (*) | 0,01 (*) | 0,01 (*) | | 0,01 (*) |
| 0150000 | Jagodičje in drobno sadje | 0,03 (*) | | | | 0,01 (*) |
| 0151000 | (a) | Grozdje |

Številčna oznaka

Skupine in primeri posameznih proizvodov, za katere veljajo MRL (a)

Flonikamid: vsota flonikamida, TFNA in TFNG, izražena kot flonikamid (R)

Flutriafol

Pirimikarb (R)

Protiokonazol: protiokonazol-destio (vsota izomerov) (F)

Teflubenzuron (F)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

0100000

SVEŽE ALI ZAMRZNJENO SADJE, LUPINARJI

0110000

Citrusi

0,15 (+)

0,01 (*)

3

0,01 (*)

0,01 (*)

0110010

Grenivke

0110020

Pomaranče

0110030

Limone

0110040

Limete

0110050

Mandarine

0110990

Drugo

0120000

Lupinarji

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0120010

Mandeljni

0120020

Brazilski oreški

0120030

Indijski orehi

0120040

Kostanj

0120050

Kokosovi orehi

0120060

Lešniki

0120070

Oreški makadamije

0120080

Pekani

0120090

Pinjole

0120100

Pistacije

0120110

Orehi

0120990

Drugo

0130000

Pečkato sadje

0,3

0,4 (+)

0,01 (*)

1

0130010

Jabolka

0,5 (+)

(+)

0130020

Hruške

0,5 (+)

0130030

Kutine

1,5 (+)

0130040

Nešplje

1

0130050

Japonske nešplje

1

0130990

Drugo

0,01 (*)

0140000

Koščičasto sadje

0,01 (*)

0140010

Marelice

0,03 (*)

0,01 (*)

3

0,01 (*)

0140020

Češnje

0,4 (+)

1

5 (+)

0,01 (*)

0140030

Breskve

0,4

0,6

1,5 (+)

0,01 (*)

0140040

Slive

0,3 (+)

0,4

3

0,1 (*)

0140990

Drugo

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0150000

Jagodičje in drobno sadje

0,03 (*)

0,01 (*)

0151000

(a)

0,01 (*)

0,01 (*)

0151010

Namizno grozdje

0,8

0151020

Vinsko grozdje

1,5 (+)

0152000

| (b) | Jagode |
| --- | --- |

(b)

0,5 (+)

1,5

0,01 (*)

0153000

| (c) | Rozgasto sadje |
| --- | --- |

(c)

0,01 (*)

4 (+)

0,01 (*)

0153010

Robide

0153020

Ostrožnice

0153030

Maline (rdeče in rumene)

0153990

Drugo

0154000

| (d) | Drugo drobno sadje in jagodičje |
| --- | --- |

(d)

0,01 (*)

1

0154010

Borovnice

0,01 (*)

0154020

Ameriške brusnice

0,15

0154030

Ribez (črni, rdeči in beli)

0,01 (*)

0154040

Kosmulje (zelene, rdeče in rumene)

0,01 (*)

0154050

Šipek

0,01 (*)

0154060

Murve (črne in bele)

0,01 (*)

0154070

Plodovi gloga azarol/sredozemske nešplje

0,01 (*)

0154080

Bezgove jagode

0,01 (*)

0154990

Drugo

0,01 (*)

0160000

Mešano sadje

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0161000

| (a) | Užitna lupina |
| --- | --- |

(a)

0,01 (*)

0161010

Dateljni

0161020

Fige

0161030

Namizne oljke

0161040

Kumkvati

0161050

Karambole

0161060

Kakiji

0161070

Jamun

0161990

Drugo

0162000

| (b) | Neužitna lupina, drobni plodovi |
| --- | --- |

(b)

0,01 (*)

0162010

Kiviji/aktinidije (zeleni, rdeči, rumeni)

0162020

Liči

0162030

Pasijonke/marakuje

0162040

Plodovi opuncije/kaktusovi sadeži

0162050

Zvezdasta jabolka

0162060

Persimon/virginijski kaki

0162990

Drugo

0163000

| (c) | Neužitna lupina, veliki plodovi |
| --- | --- |

(c)

0163010

Avokado

0,01 (*)

0163020

Banane

0,3

0163030

Mango

0,01 (*)

0163040

Papaje

0,01 (*)

0163050

Granatna jabolka

0,01 (*)

0163060

Čirimoje

0,01 (*)

0163070

Gvave

0,01 (*)

0163080

Ananasi

0,01 (*)

0163090

Sadeži kruhovca

0,01 (*)

0163100

Durian

0,01 (*)

0163110

Plodovi trnaste anone

0,01 (*)

0163990

Drugo

0,01 (*)

0200000

SVEŽA ALI ZAMRZNJENA ZELENJAVA

0210000

Zelenjava – korenovke in gomoljnice

0,05

0211000

| (a) | Krompir |
| --- | --- |

(a)

0,09

0,01 (*)

0,02 (*)

0,05

0212000

| (b) | Tropske korenovke in gomoljnice |
| --- | --- |

(b)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0212010

Gomolji kasave/manioka

0212020

Sladki krompir

0212030

Jam

0212040

Maranta

0212990

Drugo

0213000

| (c) | Druge korenovke in gomoljnice razen sladkorne pese |
| --- | --- |

(c)

0,03 (*)

0,01 (*)

0213010

Rdeča pesa

0,06 (+)

0,1 (+)

0213020

Korenje

0,01 (*)

0,1 (+)

0213030

Gomoljna zelena

0,01 (*)

0,01 (*)

0213040

Hren

0,01 (*)

0,1 (+)

0213050

Topinambur/laška repa

0,01 (*)

0,01 (*)

0213060

Pastinak

0,01 (*)

0,1 (+)

0213070

Koren peteršilja

0,01 (*)

0,1 (+)

0213080

Redkev

0,01 (*)

0,01 (*)

0213090

Beli koren/porovolistna kozja brada

0,01 (*)

0,1 (+)

0213100

Podzemna koleraba

0,01 (*)

0,1 (+)

0213110

Repa

0,01 (*)

0,1 (+)

0213990

Drugo

0,01 (*)

0,01 (*)

0220000

Zelenjava – čebulnice

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0220010

Česen

0,1

0,01 (*)

0220020

Čebula

0,1

0,05 (+)

0220030

Šalotka

0,01 (*)

0,05 (+)

0220040

Spomladanska čebula in zimski luk

0,01 (*)

0,01 (*)

0220990

Drugo

0,01 (*)

0,01 (*)

0230000

Zelenjava – plodovke

0231000

| (a) | Razhudnikovke |
| --- | --- |

(a)

0,5

0,01 (*)

1,5

0231010

Paradižnik

0,5 (+)

0,6 (+)

(+)

0231020

Paprika

0,3

1

0231030

Jajčevci

0,5 (+)

0,01 (*)

0231040

Okra/jedilni oslez

0,03 (*)

0,01 (*)

0231990

Drugo

0,03 (*)

0,01 (*)

0232000

| (b) | Bučnice z užitno lupino |
| --- | --- |

(b)

0,5

0,01 (*)

1

0,01 (*)

0232010

Kumare

0,5

0232020

Kumarice za vlaganje

1,5

0232030

Bučke

(+)

0,5

0232990

Drugo

0,5

0233000

| (c) | Bučnice z neužitno lupino |
| --- | --- |

(c)

0,4 (+)

0,01 (*)

0,01 (*)

0233010

Melone

0,2 (+)

0,4 (+)

0233020

Orjaške buče

0,01 (*)

1

0233030

Lubenice

0,2 (+)

0,5 (+)

0233990

Drugo

0,01 (*)

0,01 (*)

0234000

| (d) | Sladka koruza |
| --- | --- |

(d)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,05

0,02

0,01 (*)

0239000

| (e) | Druge plodovke |
| --- | --- |

(e)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0240000

Kapusnice (razen korenin kapusnic in rastlin kapusnic z mladimi listi)

0,01 (*)

0241000

| (a) | Cvetoče kapusnice |
| --- | --- |

(a)

0,03 (*)

0,5

0,05 (+)

0,01 (*)

0241010

Brokoli

0241020

Cvetača

0241990

Drugo

0242000

| (b) | Glavnate kapusnice |
| --- | --- |

(b)

0242010

Brstični ohrovt

0,6

0,6 (+)

0,1 (+)

0,5 (+)

0242020

Glavnato zelje

0,03 (*)

0,5

0,09 (+)

0,2 (+)

0242990

Drugo

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0243000

| (c) | Listnate kapusnice |
| --- | --- |

(c)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0243010

Kitajski kapus

0,5

0243020

Ohrovt

0,3 (+)

0243990

Drugo

0,01 (*)

0244000

| (d) | Kolerabice |
| --- | --- |

(d)

0,03 (*)

0,5

0,01 (*)

0,01 (*)

0250000

Listna zelenjava, zelišča in užitni cvetovi

0251000

| (a) | Solata in solatnice |
| --- | --- |

(a)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0251010

Motovilec

15

0251020

Solata

1,5

0251030

Endivija/eskarijolka

1 (+)

0251040

Kreša ter drugi kalčki in poganjki

15

0251050

Rana barbica

15

0251060

Rukvica/rukola

15

0251070

Ogrščica

15

0251080

Rastline z mladimi listi (vključno z vrstami kapusnic)

15

0251990

Drugo

0,01 (*)

0252000

| (b) | Špinača in podobni listi |
| --- | --- |

(b)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,06

0,01 (*)

0,01 (*)

0252010

Špinača

0252020

Tolščakovke

(+)

0252030

Listi blitve

(+)

0252990

Drugo

0253000

| (c) | Trtni listi in podobne vrste |
| --- | --- |

(c)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0254000

| (d) | Vodna kreša |
| --- | --- |

(d)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0255000

| (e) | Vitlof |
| --- | --- |

(e)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,05 (+)

0,01 (*)

0,01 (*)

0256000

| (f) | Zelišča in užitni cvetovi |
| --- | --- |

(f)

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0256010

Prava krebuljica

0,8

0256020

Drobnjak

0,8

0256030

Listi zelene

3

0256040

Peteršilj

3

0256050

Žajbelj

0,8

0256060

Rožmarin

0,8

0256070

Materina dušica

0,8

0256080

Bazilika in užitni cvetovi

0,8

0256090

Lovorov list

0,8

0256100

Pehtran

0,8

0256990

Drugo

0,02 (*)

0260000

Stročnice

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0260010

Fižol (s stroki)

0,03 (*)

1,5 (+)

0260020

Fižol v zrnju (brez strokov)

0,03 (*)

0,7

0260030

Grah (s stroki)

0,03 (*)

1,5 (+)

0260040

Grah (brez strokov)

0,7

0,7

0260050

Leča

0,03 (*)

0,7

0260990

Drugo

0,03 (*)

0,01 (*)

0270000

Stebelna zelenjava

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0270010

Šparglji/beluši

0,01 (*)

0,01 (*)

0270020

Kardij

0,2 (+)

0,01 (*)

0270030

Belušna zelena

0,15 (+)

0,01 (*)

0270040

Sladki komarček

2

0,01 (*)

0270050

Artičoke

5

0,01 (*)

0270060

Por

0,01 (*)

0,06 (+)

0270070

Rabarbara

2

0,01 (*)

0270080

Bambusovi vršički

0,01 (*)

0,01 (*)

0270090

Palmovi srčki

0,01 (*)

0,01 (*)

0270990

Drugo

0,01 (*)

0,01 (*)

0280000

Gobe, mahovi in lišaji

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0280010

Gojene gobe

0280020

Gozdne gobe

0280990

Mahovi in lišaji

0290000

Alge in prokariontski organizmi

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0300000

STROČNICE

0,03 (*)

0,01 (*)

0,2

0,01 (*)

0300010

Fižol

0,05 (+)

0300020

Leča

1 (+)

0300030

Grah

1 (+)

0300040

Bel volčji bob

1 (+)

0300990

Drugo

0,01 (*)

0400000

OLJNICE – SEME IN PLODOVI OLJNIC

0,02 (*)

0401000

Semena oljnic

0401010

Lanena semena

0,06 (*)

0,02 (*)

0,05 (+)

0,09 (+)

0401020

Zemeljski oreški/arašidi

0,06 (*)

0,15

0,02 (*)

0,02 (*) (+)

0401030

Mak

0,06 (*)

0,02 (*)

0,05

0,09 (+)

0401040

Sezamova semena

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401050

Sončnična semena

0,06 (*)

0,02 (*)

0,1

0,02 (*)

0401060

Semena oljne ogrščice

0,06 (*)

0,5

0,05 (+)

0,15 (+)

0401070

Soja

0,06 (*)

0,4

0,02 (*)

0,2

0401080

Gorčična semena

0,06 (*)

0,5

0,05 (+)

0,09 (+)

0401090

Bombaževo seme

0,2

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401100

Bučna semena

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401110

Semena navadnega rumenika

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401120

Semena borage

0,06 (*)

0,02 (*)

0,1 (+)

0,02 (*)

0401130

Seme navadnega rička

0,06 (*)

0,5

0,05

0,04 (+)

0401140

Konopljina semena

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401150

Semena kloščevca

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401990

Drugo

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0402000

Plodovi oljnic

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0402010

Oljke za proizvodnjo olja

0402020

Koščice oljne palme

0402030

Plodovi oljne palme

0402040

Kapokovec

0402990

Drugo

0500000

ŽITA

0,05

0,01 (*)

0500010

Ječmen

0,4

0,15

0,2 (+)

0500020

Ajda in druga neprava žita

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0500030

Koruza

0,03 (*)

0,01 (*)

0,1

0500040

Proso

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0500050

Oves

0,4

0,01 (*)

0,05 (+)

0500060

Riž

0,03 (*)

1,5 (+)

0,01 (*)

0500070

Rž

2 (+)

0,15

0,05 (+)

0500080

Sirek

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0500090

Pšenica

2 (+)

0,15

0,1 (+)

0500990

Drugo

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0600000

ČAJ, KAVA, ZELIŠČNI ČAJI, KAKAV IN ROŽIČI

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0610000

Čaj

0,05 (*)

0,05 (*)

0620000

Kavna zrna

0,15

0,05 (*)

0630000

Zeliščni čaji

0,05 (*)

0631000

| (a) | Cvetovi |
| --- | --- |

(a)

10 (+)

0631010

Kamilica

0631020

Hibiskus/oslez

0631030

Vrtnica

0631040

Jasmin

0631050

Lipa

0631990

Drugo

0632000

| (b) | Listi in zelišča |
| --- | --- |

(b)

10 (+)

0632010

Jagoda

0632020

Rooibos

0632030

Mate

0632990

Drugo

0633000

| (c) | Korenine |
| --- | --- |

(c)

0,05 (*)

0633010

Zdravilna špajka, baldrijan

0633020

Ginseng

0633990

Drugo

0639000

| (d) | Kateri koli drugi deli rastline |
| --- | --- |

(d)

0,05 (*)

0640000

Kakavova zrna

0,05 (*)

0,05 (*)

0650000

Rožiči

0,05 (*)

0,05 (*)

0700000

HMELJ

3 (+)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0800000

ZAČIMBE

0810000

Semena

0,1 (*)

0,05 (*)

5

0,05 (*)

0,05 (*)

0810010

Janež

0810020

Črnika/črna kumina

0810030

Zelena

0810040

Koriander

0810050

Kumin/orientalska kumina/rimska kumina

0810060

Koper

0810070

Koromač/komarček

0810080

Božja rutica/sabljasti triplat

0810090

Muškatni orešček

0810990

Drugo

0820000

Plodovi

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0820010

Piment

0820020

Sečuanski poper

0820030

Kumina

0820040

Kardamom

0820050

Brinove jagode

0820060

Poper (črni, zeleni in beli)

0820070

Vanilija

0820080

Tamarinda

0820990

Drugo

0830000

Skorja

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0830010

Cimet

0830990

Drugo

0840000

Korenine ali korenike

0840010

Sladki koren (likviricija)

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0840020

Ingver

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0840030

Kurkuma

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0840040

Hren

(+)

(+)

(+)

(+)

(+)

0840990

Drugo

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0850000

Brsti

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0850010

Nageljnove žbice/klinčki

0850020

Kapre

0850990

Drugo

0860000

Cvetni pestiči

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0860010

Žafran

0860990

Drugo

0870000

Semenski ovoj

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0870010

Muškatni cvet

0870990

Drugo

0900000

SLADKORNE RASTLINE

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0900010

Koren sladkorne pese

0,06

0900020

Sladkorni trs

0,01 (*)

0900030

Koren cikorije

0,01 (*)

0900990

Drugo

0,01 (*)

1000000

PROIZVODI ŽIVALSKEGA IZVORA – KOPENSKIH ŽIVALI

(+)

1010000

Tkiva

0,05

1011000

| (a) | Prašiči |
| --- | --- |

(a)

0,05 (+)

1011010

Mišičevje

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1011020

Maščevje

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1011030

Jetra

0,03

0,1 (+)

0,5 (+)

1011040

Ledvice

0,03

0,01 (*)

0,5 (+)

1011050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

0,03

0,01 (*)

0,5 (+)

1011990

Drugo

0,03

0,01 (*)

0,5 (+)

1012000

| (b) | Govedo |
| --- | --- |

(b)

0,05 (+)

1012010

Mišičevje

0,03

0,01 (*)

0,01 (*)

1012020

Maščevje

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1012030

Jetra

0,04

0,3 (+)

0,5 (+)

1012040

Ledvice

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1012050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1012990

Drugo

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1013000

| (c) | Ovce |
| --- | --- |

(c)

0,05 (+)

1013010

Mišičevje

0,03

0,01 (*)

0,01 (*)

1013020

Maščevje

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1013030

Jetra

0,04

0,3 (+)

0,5 (+)

1013040

Ledvice

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1013050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1013990

Drugo

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1014000

| d) | Koze |
| --- | --- |

d)

0,05 (+)

1014010

Mišičevje

0,03

0,01 (*)

0,01 (*)

1014020

Maščevje

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1014030

Jetra

0,04

0,3 (+)

0,5 (+)

1014040

Ledvice

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1014050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1014990

Drugo

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1015000

| (e) | Enoprsti kopitarji |
| --- | --- |

(e)

0,05 (+)

1015010

Mišičevje

0,03

0,01 (*)

0,01 (*)

1015020

Maščevje

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1015030

Jetra

0,04

0,3 (+)

0,5 (+)

1015040

Ledvice

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1015050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1015990

Drugo

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1016000

| (f) | Perutnina |
| --- | --- |

(f)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1016010

Mišičevje

0,03

1016020

Maščevje

0,03

1016030

Jetra

0,03

1016040

Ledvice

0,02 (*)

1016050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

0,03

1016990

Drugo

0,03

1017000

| (g) | Druge gojene kopenske živali |
| --- | --- |

(g)

0,05 (+)

1017010

Mišičevje

0,03

0,01 (*)

0,01 (*)

1017020

Maščevje

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1017030

Jetra

0,04

0,3 (+)

0,5 (+)

1017040

Ledvice

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1017050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1017990

Drugo

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1020000

Mleko

0,02 (*)

0,01 (*)

0,05 (+)

0,01 (*) (+)

0,05

1020010

Govedo

1020020

Ovce

1020030

Koze

1020040

Konji

1020990

Drugo

1030000

Ptičja jajca

0,04

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,05

1030010

Kokoši

1030020

Race

1030030

Gosi

1030040

Prepelice

1030990

Drugo

1040000

Med in drugi čebelarski proizvodi

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

1050000

Dvoživke in plazilci

0,02 (*)

0,01 (*)

0,05

0,01 (*)

0,05

1060000

Kopenski nevretenčarji

0,02 (*)

0,01 (*)

0,05

0,01 (*)

0,05

1070000

Divji kopenski vretenčarji

0,02 (*)

0,01 (*)

0,05

0,01 (*)

0,05“

---