# Úřední věstník L 59/2016

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 59 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 594. března 2016 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 59

České vydání

Právní předpisy

Ročník 594. března 2016

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2016/286 ze dne 1. října 2014 o státní podpoře č. SA.20867 (12/C) (ex 12/NN) provedené Itálií ve prospěch podniku Carbosulcis S.p.A.
  (oznámeno pod číslem C(2014) 6836)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2016/287 ze dne 15. října 2014 o státní podpoře SA.26500 (2012/C) (ex 2011/NN, ex CP 227/2008), kterou Německo poskytlo společnosti Flughafen Altenburg-Nobitz GmbH a společnosti Ryanair Ltd.
  (oznámeno pod číslem C(2014) 7369)

   (
  1
  ) | 22 |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2016/288 ze dne 27. března 2015 o režimu podpory SA.34775 (13/C) (ex 12/NN) prováděném Spojeným královstvím – Daň z kameniva
  (oznámeno pod číslem C(2015) 2141)

   (
  1
  ) | 87 |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2016/289 ze dne 8. června 2015 o státní podpoře SA.37792 (2014/C) (ex 2013/N), kterou Slovinsko zamýšlí poskytnout skupině Cimos
  (oznámeno pod číslem C(2015) 3770)

   (
  1
  ) | 168 |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2016/290 ze dne 16. prosince 2015 o opatřeních podpory provedených Svazem německého mlékárenského průmyslu (Verband der deutschen Milchwirtschaft e.V.) v souvislosti se zákonem o mléku a tucích SA.35484 (2013/C) (ex SA.35484 (2012/NN))
  (oznámeno pod číslem C(2015) 9052) | 194 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2016/286 ze dne 1. října 2014 o státní podpoře č. SA.20867 (12/C) (ex 12/NN) provedené Itálií ve prospěch podniku Carbosulcis S.p.A.
  (oznámeno pod číslem C(2014) 6836)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2014) 6836)

1

1

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2016/287 ze dne 15. října 2014 o státní podpoře SA.26500 (2012/C) (ex 2011/NN, ex CP 227/2008), kterou Německo poskytlo společnosti Flughafen Altenburg-Nobitz GmbH a společnosti Ryanair Ltd.
  (oznámeno pod číslem C(2014) 7369)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2014) 7369)

1

22

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2016/288 ze dne 27. března 2015 o režimu podpory SA.34775 (13/C) (ex 12/NN) prováděném Spojeným královstvím – Daň z kameniva
  (oznámeno pod číslem C(2015) 2141)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2015) 2141)

1

87

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2016/289 ze dne 8. června 2015 o státní podpoře SA.37792 (2014/C) (ex 2013/N), kterou Slovinsko zamýšlí poskytnout skupině Cimos
  (oznámeno pod číslem C(2015) 3770)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2015) 3770)

1

168

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2016/290 ze dne 16. prosince 2015 o opatřeních podpory provedených Svazem německého mlékárenského průmyslu (Verband der deutschen Milchwirtschaft e.V.) v souvislosti se zákonem o mléku a tucích SA.35484 (2013/C) (ex SA.35484 (2012/NN))
  (oznámeno pod číslem C(2015) 9052)

(oznámeno pod číslem C(2015) 9052)

194

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

ROZHODNUTÍ

| 4.3.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 59/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 59/1

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2016/286

ze dne 1. října 2014

o státní podpoře č. SA.20867 (12/C) (ex 12/NN) provedené Itálií ve prospěch podniku Carbosulcis S.p.A.

(oznámeno pod číslem C(2014) 6836)

(Pouze anglické znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

s ohledem na čl. 107 odst. 3 písm. e) Smlouvy o fungování Evropské unie,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2010/787/EU ze dne 10. prosince 2010 o státní podpoře k usnadnění uzavírání nekonkurenceschopných uhelných dolů, (1)

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   ŘÍZENÍ

ŘÍZENÍ

| (1) | Obdržením stížnosti byla Komise informována, že Itálie poskytla podle čl. 11 odst. 14 zákona č. 80/2005 o naléhavých opatřeních v rámci akčního plánu pro hospodářský, sociální a teritoriální rozvoj státní dotaci pro těžební společnost Carbosulcis S.p.A. (dále jen „Carbosulcis“) (3). Dopisem ze dne 6. září 2006 (a upomínkou ze dne 22. prosince 2006) Komise požádala o doplňující informace, které jí byly poskytnuty v dopise ze dne 25. ledna 2007. Dopisy ze dne 22. června a 27. července 2007 Komise požádala o doplňující informace, které jí byly poskytnuty ve dvou dopisech ze dne 15. října 2007. Itálie poskytla další informace dne 28. listopadu 2007. |
| --- | --- |

(1)

Obdržením stížnosti byla Komise informována, že Itálie poskytla podle čl. 11 odst. 14 zákona č. 80/2005 o naléhavých opatřeních v rámci akčního plánu pro hospodářský, sociální a teritoriální rozvoj státní dotaci pro těžební společnost Carbosulcis S.p.A. (dále jen „Carbosulcis“) (3). Dopisem ze dne 6. září 2006 (a upomínkou ze dne 22. prosince 2006) Komise požádala o doplňující informace, které jí byly poskytnuty v dopise ze dne 25. ledna 2007. Dopisy ze dne 22. června a 27. července 2007 Komise požádala o doplňující informace, které jí byly poskytnuty ve dvou dopisech ze dne 15. října 2007. Itálie poskytla další informace dne 28. listopadu 2007.

3

| (2) | Dopisy ze dne 8. září 2008 a 17. června 2009 (s upomínkami zaslanými dne 6. října 2009 a 21. ledna 2010) Komise požádala o další objasnění, které jí bylo poskytnuto v dopisech ze dne 3. listopadu 2008 a 6. května 2010. |
| --- | --- |

(2)

Dopisy ze dne 8. září 2008 a 17. června 2009 (s upomínkami zaslanými dne 6. října 2009 a 21. ledna 2010) Komise požádala o další objasnění, které jí bylo poskytnuto v dopisech ze dne 3. listopadu 2008 a 6. května 2010.

| (3) | Dne 19. září 2010 a dne 30. března 2011 se uskutečnila jednání s italskými orgány. |
| --- | --- |

(3)

Dne 19. září 2010 a dne 30. března 2011 se uskutečnila jednání s italskými orgány.

| (4) | E-mailem ze dne 21. října 2010 Komise požádala o dodatečné informace, které jí byly zaslány v dopisech ze dne 18. a 23. listopadu 2010 a ze dne 10. května 2011. |
| --- | --- |

(4)

E-mailem ze dne 21. října 2010 Komise požádala o dodatečné informace, které jí byly zaslány v dopisech ze dne 18. a 23. listopadu 2010 a ze dne 10. května 2011.

| (5) | Dopisem ze dne 20. listopadu 2012 Komise Itálii oznámila, že se rozhodla v souvislosti s podporou poskytnutou společnosti Carbosulcis zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. |
| --- | --- |

(5)

Dopisem ze dne 20. listopadu 2012 Komise Itálii oznámila, že se rozhodla v souvislosti s podporou poskytnutou společnosti Carbosulcis zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie.

| (6) | Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (4). Komise požádala zúčastněné strany, aby zaslaly své připomínky k danému opatření. |
| --- | --- |

(6)

Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (4). Komise požádala zúčastněné strany, aby zaslaly své připomínky k danému opatření.

Úředním věstníku Evropské unie

4

| (7) | Itálie předložila své připomínky dopisem ze dne 21. prosince 2012. Jediné připomínky třetích stran, které Komise obdržela, byly připomínky předložené zaměstnanci společnosti Carbosulcis. Dopisem ze dne 18. března 2013 předala Komise připomínky třetích stran Itálii a umožnila jí reagovat, žádné připomínky však neobdržela. |
| --- | --- |

(7)

Itálie předložila své připomínky dopisem ze dne 21. prosince 2012. Jediné připomínky třetích stran, které Komise obdržela, byly připomínky předložené zaměstnanci společnosti Carbosulcis. Dopisem ze dne 18. března 2013 předala Komise připomínky třetích stran Itálii a umožnila jí reagovat, žádné připomínky však neobdržela.

| (8) | V roce 2013 se uskutečnilo několik schůzek a výměn informací mezi Komisí a italskými orgány, a nakonec Itálie dopisem ze dne 9. dubna 2014 předložila konečný plán na uzavření dolu (dále jen „plán na uzavření“ nebo „plán“) v souladu s rozhodnutím Rady. Dne 17. července 2014 byl plán pozměněn. |
| --- | --- |

(8)

V roce 2013 se uskutečnilo několik schůzek a výměn informací mezi Komisí a italskými orgány, a nakonec Itálie dopisem ze dne 9. dubna 2014 předložila konečný plán na uzavření dolu (dále jen „plán na uzavření“ nebo „plán“) v souladu s rozhodnutím Rady. Dne 17. července 2014 byl plán pozměněn.

| (9) | Italské orgány zdůraznily naléhavost rozhodnutí o podpoře určené k financování definitivního řádného ukončení činností dolu Nuraxi Figus provozovaného společností Carbosulcis (dále jen „opatření podpory“ nebo „opatření“). Plán na uzavření je totiž zapotřebí naléhavě provést, aby se zajistilo kontrolované a bezpečné uzavření a zároveň se snížilo sociální napětí, které v regionu vzniká. Proto se toto rozhodnutí omezuje na posouzení opatření podpory popsaného v 8. bodě odůvodnění výše. |
| --- | --- |

(9)

Italské orgány zdůraznily naléhavost rozhodnutí o podpoře určené k financování definitivního řádného ukončení činností dolu Nuraxi Figus provozovaného společností Carbosulcis (dále jen „opatření podpory“ nebo „opatření“). Plán na uzavření je totiž zapotřebí naléhavě provést, aby se zajistilo kontrolované a bezpečné uzavření a zároveň se snížilo sociální napětí, které v regionu vzniká. Proto se toto rozhodnutí omezuje na posouzení opatření podpory popsaného v 8. bodě odůvodnění výše.

| (10) | Dne 2. září 2014 se Itálie vzdala svých práv podle článku 342 SFEU ve spojení s článkem 3 nařízení č. 1 (5) na přijetí rozhodnutí v italštině a souhlasila s přijetím rozhodnutí v angličtině. |
| --- | --- |

(10)

Dne 2. září 2014 se Itálie vzdala svých práv podle článku 342 SFEU ve spojení s článkem 3 nařízení č. 1 (5) na přijetí rozhodnutí v italštině a souhlasila s přijetím rozhodnutí v angličtině.

5

2.   PODROBNÝ POPIS PLÁNU NA UZAVŘENÍ

PODROBNÝ POPIS PLÁNU NA UZAVŘENÍ

| (11) | Carbosulcis je jediná společnost v Itálii, která využívá černé uhlí těžené v dole Nuraxi Figus v oblasti Sulcis-Iglesiente na Sardinii. Nuraxi Figus je jediný funkční uhelný důl a jediná uhelná pánev v Itálii. Sestává z jedné těžební jednotky. Produkty získané společností lze prodat pouze na domácím trhu pro účely výroby elektřiny (6). Celou produkci společnosti Carbosulcis kupuje blízká tepelná elektrárna Portovesme. Uhlí z oblasti Sulcis má průměrnou výhřevnost 5 100 kcal/kg, průměrný obsah síry 6,5 % a průměrný obsah popela 15 %. Má tedy nízkou kvalitu i výhřevnost. |
| --- | --- |

(11)

Carbosulcis je jediná společnost v Itálii, která využívá černé uhlí těžené v dole Nuraxi Figus v oblasti Sulcis-Iglesiente na Sardinii. Nuraxi Figus je jediný funkční uhelný důl a jediná uhelná pánev v Itálii. Sestává z jedné těžební jednotky. Produkty získané společností lze prodat pouze na domácím trhu pro účely výroby elektřiny (6). Celou produkci společnosti Carbosulcis kupuje blízká tepelná elektrárna Portovesme. Uhlí z oblasti Sulcis má průměrnou výhřevnost 5 100 kcal/kg, průměrný obsah síry 6,5 % a průměrný obsah popela 15 %. Má tedy nízkou kvalitu i výhřevnost.

6

| (12) | Důl sice měl být původně součástí integrovaného projektu těžby uhlí a výroby elektřiny v nové uhelné elektrárně, která se měla postavit, ale projekt se zpozdil. Od roku 1996 se důl využíval dočasně a čekal na udělení integrované koncese regionem Sardinie, ke kterému nakonec nedošlo. |
| --- | --- |

(12)

Důl sice měl být původně součástí integrovaného projektu těžby uhlí a výroby elektřiny v nové uhelné elektrárně, která se měla postavit, ale projekt se zpozdil. Od roku 1996 se důl využíval dočasně a čekal na udělení integrované koncese regionem Sardinie, ke kterému nakonec nedošlo.

| (13) | Podle italských orgánů se Itálie rozhodla od původního integrovaného projektu definitivně upustit a důl uzavřít v souladu s plánem na uzavření. Ode dne 1. ledna 2011 se činnost dolu omezuje v podstatě na udržování minimální produkce a na provádění údržbářských prací potřebných k zajištění bezpečnosti zařízení. Tyto činnosti představují přípravu na provedení plánu na uzavření. Plán na uzavření stanoví ukončení dotované těžby uhlí do konce roku 2018 a dokončení bezpečnostních opatření za účelem vyřazení dolu z provozu do konce roku 2027. |
| --- | --- |

(13)

Podle italských orgánů se Itálie rozhodla od původního integrovaného projektu definitivně upustit a důl uzavřít v souladu s plánem na uzavření. Ode dne 1. ledna 2011 se činnost dolu omezuje v podstatě na udržování minimální produkce a na provádění údržbářských prací potřebných k zajištění bezpečnosti zařízení. Tyto činnosti představují přípravu na provedení plánu na uzavření. Plán na uzavření stanoví ukončení dotované těžby uhlí do konce roku 2018 a dokončení bezpečnostních opatření za účelem vyřazení dolu z provozu do konce roku 2027.

| (14) | Itálie zdůraznila zvláštní hospodářské a sociální znevýhodnění v oblasti Sulcis-Iglesiente, kde je míra nezaměstnanosti vyšší než ve zbytku země. Údajné vyhlídky na potenciální náhlé uzavření dolu již způsobily vážné sociální napětí, které vyvrcholilo [protesty a] demonstracemi. |
| --- | --- |

(14)

Itálie zdůraznila zvláštní hospodářské a sociální znevýhodnění v oblasti Sulcis-Iglesiente, kde je míra nezaměstnanosti vyšší než ve zbytku země. Údajné vyhlídky na potenciální náhlé uzavření dolu již způsobily vážné sociální napětí, které vyvrcholilo [protesty a] demonstracemi.

2.1.   Právní východisko a poskytovatel podpory

Právní východisko a poskytovatel podpory

| (15) | Právním východiskem pro opatření podpory byl zákon č. 99/2009 a usnesení rady autonomní oblasti Sardinie č. 53/75 ze dne 20. prosince 2013. Poskytovateli podpory jsou region Sardinie a ministr pro hospodářský rozvoj. |
| --- | --- |

(15)

Právním východiskem pro opatření podpory byl zákon č. 99/2009 a usnesení rady autonomní oblasti Sardinie č. 53/75 ze dne 20. prosince 2013. Poskytovateli podpory jsou region Sardinie a ministr pro hospodářský rozvoj.

2.2.   Plán na uzavření

Plán na uzavření

| (16) | Podle plánu na uzavření se má vyřazení dolu z provozu uskutečnit ve třech fázích: 1) dokončení těžby uhlí z bloku W3 stěnovým dobýváním; zabezpečení chodeb a provedení dalších prací s cílem zajistit stálou bezpečnost podzemních pracovišť, 2) poskytnutí pobídek pro odchod do důchodu a opracování bloků zátinkováním, 3) dokončení opracování bloků, snížení úrovně produkce a přijetí dalších pobídek pro odchod do důchodu a dalších opatření, která zaměstnancům pomohou najít nové zaměstnání. |
| --- | --- |

(16)

Podle plánu na uzavření se má vyřazení dolu z provozu uskutečnit ve třech fázích: 1) dokončení těžby uhlí z bloku W3 stěnovým dobýváním; zabezpečení chodeb a provedení dalších prací s cílem zajistit stálou bezpečnost podzemních pracovišť, 2) poskytnutí pobídek pro odchod do důchodu a opracování bloků zátinkováním, 3) dokončení opracování bloků, snížení úrovně produkce a přijetí dalších pobídek pro odchod do důchodu a dalších opatření, která zaměstnancům pomohou najít nové zaměstnání.

| (17) | Zatímco v roce 2011 činila produkce obchodního uhlí 63 059 tun, v roce 2018 se očekává vytěžení pouze 30 000 tun. |
| --- | --- |

(17)

Zatímco v roce 2011 činila produkce obchodního uhlí 63 059 tun, v roce 2018 se očekává vytěžení pouze 30 000 tun.

| (18) | Cílem opatření podpory je usnadnit uzavření dolu do konce roku 2018 a pokrýt běžné výrobní ztráty v období 2011–2018 způsobené provozem dolu v souladu s pravidly stanovenými v rozhodnutí Komise. Dále má opatření pokrýt mimořádné náklady vzniklé definitivním uzavřením dolu. |
| --- | --- |

(18)

Cílem opatření podpory je usnadnit uzavření dolu do konce roku 2018 a pokrýt běžné výrobní ztráty v období 2011–2018 způsobené provozem dolu v souladu s pravidly stanovenými v rozhodnutí Komise. Dále má opatření pokrýt mimořádné náklady vzniklé definitivním uzavřením dolu.

| (19) | Účelem plánu je postupné ukončení činnosti sociálně udržitelným způsobem. Podle Itálie lze při uplatnění tohoto přístupu důl uzavřít nejdříve v roce 2018. Počet zaměstnanců se bude postupně snižovat ze 467 v roce 2011 na 119 v roce 2018. Starší pracovníci využijí pobídek pro odchod do důchodu. Pokud jde o mladší zaměstnance, budou nutná další opatření, která jim pomohou najít si nové zaměstnání. |
| --- | --- |

(19)

Účelem plánu je postupné ukončení činnosti sociálně udržitelným způsobem. Podle Itálie lze při uplatnění tohoto přístupu důl uzavřít nejdříve v roce 2018. Počet zaměstnanců se bude postupně snižovat ze 467 v roce 2011 na 119 v roce 2018. Starší pracovníci využijí pobídek pro odchod do důchodu. Pokud jde o mladší zaměstnance, budou nutná další opatření, která jim pomohou najít si nové zaměstnání.

| (20) | Na konci roku 2018 budou zbývající pracovníci zapotřebí na bezpečnostní a ekologické sanační práce, které začnou po dokončení studie dopadu na životní prostředí v regionu a podle předpokladů budou pokračovat do roku 2027. Po skončení těžby se podzemní důlní zařízení vyzvednou a opuštěné chodby se vyplní popelem z nedaleké tepelné elektrárny Portovesme. |
| --- | --- |

(20)

Na konci roku 2018 budou zbývající pracovníci zapotřebí na bezpečnostní a ekologické sanační práce, které začnou po dokončení studie dopadu na životní prostředí v regionu a podle předpokladů budou pokračovat do roku 2027. Po skončení těžby se podzemní důlní zařízení vyzvednou a opuštěné chodby se vyplní popelem z nedaleké tepelné elektrárny Portovesme.

| (21) | Pracovníci, kteří při provádění plánu na uzavření přijdou o zaměstnání v těžebním průmyslu, budou potřebovat zaměstnání nové. Za tímto účelem stanoví plán přijetí politik zaměstnanosti, které mají pomoci s rekvalifikací pracovníků a s usnadněním jejich přechodu do jiných odvětví. |
| --- | --- |

(21)

Pracovníci, kteří při provádění plánu na uzavření přijdou o zaměstnání v těžebním průmyslu, budou potřebovat zaměstnání nové. Za tímto účelem stanoví plán přijetí politik zaměstnanosti, které mají pomoci s rekvalifikací pracovníků a s usnadněním jejich přechodu do jiných odvětví.

| (22) | Po uzavření dolu bude doba potřebná k dokončení plánu záviset na tom, jak dlouho potrvá vyzvednutí zařízení z podzemí, což se odhaduje na více než dva roky. |
| --- | --- |

(22)

Po uzavření dolu bude doba potřebná k dokončení plánu záviset na tom, jak dlouho potrvá vyzvednutí zařízení z podzemí, což se odhaduje na více než dva roky.

| (23) | Délka prací bude také záviset na době potřebné k vyplnění chodeb kalem na bázi popela z tepelné elektrárny v Portovesme. Délka těchto prací se odhaduje přibližně na šest let. |
| --- | --- |

(23)

Délka prací bude také záviset na době potřebné k vyplnění chodeb kalem na bázi popela z tepelné elektrárny v Portovesme. Délka těchto prací se odhaduje přibližně na šest let.

| (24) | Dále se provede ekologická sanace nadzemních ploch. Součástí této sanace bude utěsnění odkalovacích nádrží, vybudování drenážních odvodňovacích systémů a vysazení původních rostlinných druhů. |
| --- | --- |

(24)

Dále se provede ekologická sanace nadzemních ploch. Součástí této sanace bude utěsnění odkalovacích nádrží, vybudování drenážních odvodňovacích systémů a vysazení původních rostlinných druhů.

2.3.   Způsobilé náklady a forma a výše podpory

Způsobilé náklady a forma a výše podpory

| (25) | Opatření stanoví poskytnutí podpory na úhradu kladného rozdílu mezi současnými výrobními náklady a výnosy z uhelného dolu, který se má zavřít (výrobní ztráty). Podpora má také pokrýt náklady vzniklé v souvislosti s uzavřením dolu, které nesouvisejí se současnou těžbou (mimořádné náklady). Podpora poskytnutá v souvislosti s výrobními ztrátami má uhradit náklady vzniklé v letech 2011 až 2018 a skončí se zastavením těžby v roce 2018. |
| --- | --- |

(25)

Opatření stanoví poskytnutí podpory na úhradu kladného rozdílu mezi současnými výrobními náklady a výnosy z uhelného dolu, který se má zavřít (výrobní ztráty). Podpora má také pokrýt náklady vzniklé v souvislosti s uzavřením dolu, které nesouvisejí se současnou těžbou (mimořádné náklady). Podpora poskytnutá v souvislosti s výrobními ztrátami má uhradit náklady vzniklé v letech 2011 až 2018 a skončí se zastavením těžby v roce 2018.

| (26) | Navrhuje se, aby podpora měla formu přímé dotace a rozdělila se takto:






  a) | 213 126 607 milionů EUR již poskytnuté podpory a podpory, která se má poskytnout v období 2011–2018 na pokrytí výrobních ztrát. Způsobilé náklady, které se vezmou v úvahu, jsou výrobní náklady, a to materiálová režie (včetně nákladů na energie, odpisy a dopravu) a personální náklady podrobněji rozepsané v příloze 1, včetně finančně-hospodářských prognóz (nákladů).

  Tabulka 1 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výrobní náklady | 61 761 625 | 62 253 732 | 40 516 662 | 36 714 704 | 27 313 944 | 24 753 204 | 17 686 600 | 15 207 600 |
| Výnosy | 4 582 000 | 12 912 702 | 6 251 329 | 4 709 016 | 3 474 216 | 2 898 428 | 3 951 360 | 1 481 760 |
| Rozdíl mezi výrobními náklady a výnosy | 57 179 625 | 49 341 030 | 34 265 333 | 32 005 689 | 23 839 729 | 21 854 776 | 13 735 240 | 13 725 840 |
| Podpora podle článku 3 rozhodnutí Rady | 55 000 000 | 18 700 000 | 34 265 333 | 32 005 689 | 23 839 729 | 21 854 776 | 13 735 240 | 13 725 840 |

(26)

Navrhuje se, aby podpora měla formu přímé dotace a rozdělila se takto:

a)

213 126 607 milionů EUR již poskytnuté podpory a podpory, která se má poskytnout v období 2011–2018 na pokrytí výrobních ztrát. Způsobilé náklady, které se vezmou v úvahu, jsou výrobní náklady, a to materiálová režie (včetně nákladů na energie, odpisy a dopravu) a personální náklady podrobněji rozepsané v příloze 1, včetně finančně-hospodářských prognóz (nákladů).

Tabulka 1

Tabulka 1

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

Výrobní náklady

61 761 625

62 253 732

40 516 662

36 714 704

27 313 944

24 753 204

17 686 600

15 207 600

Výnosy

4 582 000

12 912 702

6 251 329

4 709 016

3 474 216

2 898 428

3 951 360

1 481 760

Rozdíl mezi výrobními náklady a výnosy

57 179 625

49 341 030

34 265 333

32 005 689

23 839 729

21 854 776

13 735 240

13 725 840

Podpora podle článku 3 rozhodnutí Rady

55 000 000

18 700 000

34 265 333

32 005 689

23 839 729

21 854 776

13 735 240

13 725 840

| b) | Podle opatření podpory bude podpora určená k pokrytí mimořádných nákladů nadále zapotřebí i po roce 2018 až do roku 2027. Opatření podpory navrhuje platbu přímých dotací u těchto kategorií mimořádných nákladů: |
| --- | --- |

b)

Podle opatření podpory bude podpora určená k pokrytí mimořádných nákladů nadále zapotřebí i po roce 2018 až do roku 2027. Opatření podpory navrhuje platbu přímých dotací u těchto kategorií mimořádných nákladů:

i.   Mimořádné výdaje na pracovníky, kteří přišli nebo přijdou o zaměstnání:

Mimořádné výdaje na pracovníky, kteří přišli nebo přijdou o zaměstnání:

| (27) | Náklady podle bodu 1 písm. b) přílohy rozhodnutí Rady zahrnují poskytnutí pobídek k odchodu: podle plánu se má pracovníkům, kteří odejdou do důchodu za okolností, kdy by stále mohli pracovat, a pracovníkům, již se po absolvování rekvalifikačních programů a programů zaměstnávání rozhodnou začít podnikat nebo odejít ze společnosti jiným způsobem, poskytnout dvouletý plat. |
| --- | --- |

(27)

Náklady podle bodu 1 písm. b) přílohy rozhodnutí Rady zahrnují poskytnutí pobídek k odchodu: podle plánu se má pracovníkům, kteří odejdou do důchodu za okolností, kdy by stále mohli pracovat, a pracovníkům, již se po absolvování rekvalifikačních programů a programů zaměstnávání rozhodnou začít podnikat nebo odejít ze společnosti jiným způsobem, poskytnout dvouletý plat.

| (28) | Podle opatření podpory bude maximální výše tohoto typu podpory, která se má podle návrhu poskytnout v období 2013–2027, činit 45,5 milionu EUR. Této maximální částky by se dosáhlo v případě, že by všichni nadbyteční pracovníci, kteří by nemohli zůstat na svém místě do odchodu do důchodu, zahájili samostatně výdělečnou činnost nebo by ze společnosti odešli jiným způsobem. V případě, že by se všichni nadbyteční pracovníci zaměstnali alternativními činnostmi, činila by tato částka 30 milionů EUR. |
| --- | --- |

(28)

Podle opatření podpory bude maximální výše tohoto typu podpory, která se má podle návrhu poskytnout v období 2013–2027, činit 45,5 milionu EUR. Této maximální částky by se dosáhlo v případě, že by všichni nadbyteční pracovníci, kteří by nemohli zůstat na svém místě do odchodu do důchodu, zahájili samostatně výdělečnou činnost nebo by ze společnosti odešli jiným způsobem. V případě, že by se všichni nadbyteční pracovníci zaměstnali alternativními činnostmi, činila by tato částka 30 milionů EUR.

ii.   Náklady na přeškolení pracovníků, které jim má umožnit najít nová zaměstnání mimo uhelný průmysl:

Náklady na přeškolení pracovníků, které jim má umožnit najít nová zaměstnání mimo uhelný průmysl:

| (29) | Náklady podle bodu 1 písm. d) přílohy rozhodnutí Rady zahrnují náklady na rekvalifikaci pracovníků, kteří přišli nebo přijdou o zaměstnání v uhelném průmyslu. |
| --- | --- |

(29)

Náklady podle bodu 1 písm. d) přílohy rozhodnutí Rady zahrnují náklady na rekvalifikaci pracovníků, kteří přišli nebo přijdou o zaměstnání v uhelném průmyslu.

| (30) | Podle ročního rekvalifikačního programu budou tito pracovníci opětovně zaměstnatelní hlavně za účelem výkonu alternativních činností, které se mají provádět v areálu společnosti Carbosulcis, a/nebo v ekologických provozech na čištění bývalých těžebních a průmyslových oblastí. Nebo mohou začít podnikat či odejít ze společnosti jiným způsobem a získat odstupné, které se rovná dvouletému platu. Odborněvzdělávací kurzy budou probíhat v letech:






  a) | 2016 (s kapacitou 62 pracovníků); |
| --- | --- | --- |

(30)

Podle ročního rekvalifikačního programu budou tito pracovníci opětovně zaměstnatelní hlavně za účelem výkonu alternativních činností, které se mají provádět v areálu společnosti Carbosulcis, a/nebo v ekologických provozech na čištění bývalých těžebních a průmyslových oblastí. Nebo mohou začít podnikat či odejít ze společnosti jiným způsobem a získat odstupné, které se rovná dvouletému platu. Odborněvzdělávací kurzy budou probíhat v letech:

a)

2016 (s kapacitou 62 pracovníků);

| b) | 2019 (s kapacitou 54 pracovníků); |
| --- | --- |

b)

2019 (s kapacitou 54 pracovníků);

| c) | 2028 (s kapacitou 35 pracovníků). |
| --- | --- |

c)

2028 (s kapacitou 35 pracovníků).

| (31) | Podle předpokladu budou celkové náklady na odborné vzdělávání pracovníků, kteří přijdou o zaměstnání v uhelném průmyslu, činit přibližně 11,5 milionu EUR. |
| --- | --- |

(31)

Podle předpokladu budou celkové náklady na odborné vzdělávání pracovníků, kteří přijdou o zaměstnání v uhelném průmyslu, činit přibližně 11,5 milionu EUR.

| (32) | Tyto náklady zahrnují platy pracovníků po dobu roku, kdy absolvují odborné vzdělávání (celkem asi 8,1 milionu EUR), a náklady na odborné vzdělávání (přibližně 3,4 milionu EUR). |
| --- | --- |

(32)

Tyto náklady zahrnují platy pracovníků po dobu roku, kdy absolvují odborné vzdělávání (celkem asi 8,1 milionu EUR), a náklady na odborné vzdělávání (přibližně 3,4 milionu EUR).

iii.   Zbytkové náklady vyplývající ze správních, právních a daňových předpisů, které se týkají výhradně uhelného průmyslu:

Zbytkové náklady vyplývající ze správních, právních a daňových předpisů, které se týkají výhradně uhelného průmyslu:

| (33) | Náklady podle bodu 1 písm. f) přílohy rozhodnutí Rady zahrnují úhradu koncesního poplatku za využívání dolu v letech 2019 až 2026 v celkové výši přibližně 800 000 EUR. |
| --- | --- |

(33)

Náklady podle bodu 1 písm. f) přílohy rozhodnutí Rady zahrnují úhradu koncesního poplatku za využívání dolu v letech 2019 až 2026 v celkové výši přibližně 800 000 EUR.

iv.   Dodatečné podzemní zabezpečovací práce, které vyplývají z uzavření uhelných těžebních jednotek:

Dodatečné podzemní zabezpečovací práce, které vyplývají z uzavření uhelných těžebních jednotek:

| (34) | Po zastavení těžby v dole se budou provádět zabezpečovací práce, jako je uzavření porubu nebo přeprava strojů dříve používaných k těžbě. Podle podrobných požadavků italských orgánů jsou v rámci opuštění dolu nezbytné tyto zabezpečovací práce: vyzdvižení podzemních strojů, vybavení a bezpečnostních zařízení, ventilace dolu za účelem zředění a odvodu jedovatých plynů, údržba drenážních odvodňovacích systémů a vyplnění opuštěných chodeb popelem z elektrárny Portovesme. |
| --- | --- |

(34)

Po zastavení těžby v dole se budou provádět zabezpečovací práce, jako je uzavření porubu nebo přeprava strojů dříve používaných k těžbě. Podle podrobných požadavků italských orgánů jsou v rámci opuštění dolu nezbytné tyto zabezpečovací práce: vyzdvižení podzemních strojů, vybavení a bezpečnostních zařízení, ventilace dolu za účelem zředění a odvodu jedovatých plynů, údržba drenážních odvodňovacích systémů a vyplnění opuštěných chodeb popelem z elektrárny Portovesme.

| (35) | Podle Itálie bude v období 2014–2026 zapotřebí dalších 28 milionů EUR na úhradu jednorázových nákladů spojených s dodatečnými zabezpečovacími pracemi nutnými k uzavření dolu. |
| --- | --- |

(35)

Podle Itálie bude v období 2014–2026 zapotřebí dalších 28 milionů EUR na úhradu jednorázových nákladů spojených s dodatečnými zabezpečovacími pracemi nutnými k uzavření dolu.

| (36) | V letech, kdy se bude vyzvedávat zařízení a opuštěné chodby se budou vyplňovat popelem, vzniknou vedle personálních nákladů další náklady, například na spotřebu elektřiny na ventilaci a odvodňování nebo na pořízení služeb a materiálů potřebných k provádění uvedených prací. |
| --- | --- |

(36)

V letech, kdy se bude vyzvedávat zařízení a opuštěné chodby se budou vyplňovat popelem, vzniknou vedle personálních nákladů další náklady, například na spotřebu elektřiny na ventilaci a odvodňování nebo na pořízení služeb a materiálů potřebných k provádění uvedených prací.

| (37) | Podle italských orgánů nemůže vyzvedávání zařízení z podzemních pracovišť a vyplňování chodeb popelem začít dříve než v roce 2018, protože zaměstnanci a zařízení v současnosti těží uhlí. Také využití popela k vyplnění chodeb bude podléhat předchozímu schválení. |
| --- | --- |

(37)

Podle italských orgánů nemůže vyzvedávání zařízení z podzemních pracovišť a vyplňování chodeb popelem začít dříve než v roce 2018, protože zaměstnanci a zařízení v současnosti těží uhlí. Také využití popela k vyplnění chodeb bude podléhat předchozímu schválení.

| (38) | Jakmile se důl uzavře, bude doba potřebná k dokončení plánu záviset na tom, jak dlouho potrvá vyzvednutí zařízení z podzemí, což se odhaduje na více než dva roky. Toto zařízení může zahrnovat například:






  a) | dopravníkové pásy: rozmontovat a vyzvednout na povrch je zapotřebí asi pět kilometrů; |
| --- | --- | --- |

(38)

Jakmile se důl uzavře, bude doba potřebná k dokončení plánu záviset na tom, jak dlouho potrvá vyzvednutí zařízení z podzemí, což se odhaduje na více než dva roky. Toto zařízení může zahrnovat například:

a)

dopravníkové pásy: rozmontovat a vyzvednout na povrch je zapotřebí asi pět kilometrů;

| b) | potrubí: rozmontovat a vyzvednout na povrch je zapotřebí více než 30 km; |
| --- | --- |

b)

potrubí: rozmontovat a vyzvednout na povrch je zapotřebí více než 30 km;

| c) | elektrické a telefonní vedení v délce desítek kilometrů, rozvodny elektrické energie, transformátory, jističe atd.; |
| --- | --- |

c)

elektrické a telefonní vedení v délce desítek kilometrů, rozvodny elektrické energie, transformátory, jističe atd.;

| d) | staré zařízení stále uskladněné v chodbách. |
| --- | --- |

d)

staré zařízení stále uskladněné v chodbách.

| (39) | Trvání plánu bude také záviset na době potřebné k vyplnění chodeb kalem na bázi popela z tepelné elektrárny v Portovesme. Vyplnění chodeb se rozdělí na několik fází shrnutých níže:






  a) | vyzvednutí již nepotřebného starého zařízení, jako jsou vyřazené stroje, elektrické vedení, potrubí atd.; |
| --- | --- | --- |

(39)

Trvání plánu bude také záviset na době potřebné k vyplnění chodeb kalem na bázi popela z tepelné elektrárny v Portovesme. Vyplnění chodeb se rozdělí na několik fází shrnutých níže:

a)

vyzvednutí již nepotřebného starého zařízení, jako jsou vyřazené stroje, elektrické vedení, potrubí atd.;

| b) | instalace zařízení potřebného k načerpání směsi popela a vody pod zem (potrubí, ventilů, systémů na snížení tlaku, zvukové návěštní soustavy a systému monitorování tlaku); |
| --- | --- |

b)

instalace zařízení potřebného k načerpání směsi popela a vody pod zem (potrubí, ventilů, systémů na snížení tlaku, zvukové návěštní soustavy a systému monitorování tlaku);

| c) | stavba stěn k zadržení kalu a vymezení oddělení, která se jím mají vyplnit; |
| --- | --- |

c)

stavba stěn k zadržení kalu a vymezení oddělení, která se jím mají vyplnit;

| d) | příprava větracího okruhu k zajištění přetlakové ventilace, jakmile dojde vyplněním chodby k přerušení běžné ventilace; |
| --- | --- |

d)

příprava větracího okruhu k zajištění přetlakové ventilace, jakmile dojde vyplněním chodby k přerušení běžné ventilace;

| e) | příprava zařízení na smísení a načerpání směsi pod zem; |
| --- | --- |

e)

příprava zařízení na smísení a načerpání směsi pod zem;

| f) | vyplnění každého oddělení chodby, jakmile se připraví; |
| --- | --- |

f)

vyplnění každého oddělení chodby, jakmile se připraví;

| g) | po vyschnutí kalu příprava dalšího oddělení na vyplnění. |
| --- | --- |

g)

po vyschnutí kalu příprava dalšího oddělení na vyplnění.

| (40) | Orientačně se odhaduje, že bude možné vyplnit asi 7 000 m chodby s průřezem asi 20 m2, které tak budou schopné pojmout asi 140 000 m3 kalu, jenž se bude skládat z popela z tepelné elektrárny Portovesme smíseného s dílem vody tak, aby vznikla směs dostatečně tekutá k načerpání. Materiál se bude čerpat pod zem do příslušného oddělení tempem asi 500 m3 za týden. Zařízení dokáže zvládnout maximálně 80 m3/h, takže za jednu směnu nebude možné načerpat větší objem, než postačí k vyplnění jednoho oddělení. Následující čtyři pracovní dny se využijí k vysunutí potrubí za účelem změny místa vypouštění, k údržbě povrchového zařízení a k třídění kalu potřebného k vyplnění dalšího oddělení chodby. To znamená, že každý pracovní den lze přepravit pod zem průměrně přibližně 100 m3 kalu. Podle odhadů bude tedy vyplnění chodeb popelem trvat asi šest let:

  140 000 m3/100 m3 za pracovní den = 1 400 pracovních dnů = 6 let |
| --- | --- |

(40)

Orientačně se odhaduje, že bude možné vyplnit asi 7 000 m chodby s průřezem asi 20 m2, které tak budou schopné pojmout asi 140 000 m3 kalu, jenž se bude skládat z popela z tepelné elektrárny Portovesme smíseného s dílem vody tak, aby vznikla směs dostatečně tekutá k načerpání. Materiál se bude čerpat pod zem do příslušného oddělení tempem asi 500 m3 za týden. Zařízení dokáže zvládnout maximálně 80 m3/h, takže za jednu směnu nebude možné načerpat větší objem, než postačí k vyplnění jednoho oddělení. Následující čtyři pracovní dny se využijí k vysunutí potrubí za účelem změny místa vypouštění, k údržbě povrchového zařízení a k třídění kalu potřebného k vyplnění dalšího oddělení chodby. To znamená, že každý pracovní den lze přepravit pod zem průměrně přibližně 100 m3 kalu. Podle odhadů bude tedy vyplnění chodeb popelem trvat asi šest let:

2

3

3

3

3

140 000 m3/100 m3 za pracovní den = 1 400 pracovních dnů = 6 let

3

3

| (41) | Vyplnění chodeb popelem z tepelné elektrárny bude mít pro životní prostředí tyto výhody:






  a) | zmenšení otevřených prostranství potřebných ke skládkování zvláštního odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný; |
| --- | --- | --- |

(41)

Vyplnění chodeb popelem z tepelné elektrárny bude mít pro životní prostředí tyto výhody:

a)

zmenšení otevřených prostranství potřebných ke skládkování zvláštního odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný;

| b) | zabránění samovolnému vznícení v chodbách; |
| --- | --- |

b)

zabránění samovolnému vznícení v chodbách;

| c) | korekce kyselosti veškeré důlní vody, se kterou přijde popel do styku (průměrný obsah CaO v popelu překračuje 35 %); |
| --- | --- |

c)

korekce kyselosti veškeré důlní vody, se kterou přijde popel do styku (průměrný obsah CaO v popelu překračuje 35 %);

| d) | snížení pravděpodobnosti poklesu půdy. |
| --- | --- |

d)

snížení pravděpodobnosti poklesu půdy.

| (42) | Vyplnění chodeb popelem také přinese výnosy, které pomohou snížit potřebnou podporu. Výnosy z likvidace odpadu již byly zohledněny a byly z objemu podpory potřebné podle článku 4 rozhodnutí Rady odečteny, jak ukazuje příloha 2. |
| --- | --- |

(42)

Vyplnění chodeb popelem také přinese výnosy, které pomohou snížit potřebnou podporu. Výnosy z likvidace odpadu již byly zohledněny a byly z objemu podpory potřebné podle článku 4 rozhodnutí Rady odečteny, jak ukazuje příloha 2.

| (43) | Skutečné náklady v rámci této položky vyjdou podle odhadů přibližně na 40 milionů EUR. |
| --- | --- |

(43)

Skutečné náklady v rámci této položky vyjdou podle odhadů přibližně na 40 milionů EUR.

| (44) | Vyplnění chodeb popelem z tepelné elektrárny by mělo přinést výnosy ve výši přibližně 12 milionů EUR a snížit tak výši podpory potřebné podle bodu 1 písm. g) přílohy rozhodnutí Rady přibližně na 28 milionů EUR. |
| --- | --- |

(44)

Vyplnění chodeb popelem z tepelné elektrárny by mělo přinést výnosy ve výši přibližně 12 milionů EUR a snížit tak výši podpory potřebné podle bodu 1 písm. g) přílohy rozhodnutí Rady přibližně na 28 milionů EUR.

v.   Důlní škody způsobené uhelnými těžebními jednotkami, které byly nebo budou uzavřeny:

Důlní škody způsobené uhelnými těžebními jednotkami, které byly nebo budou uzavřeny:

| (45) | Ekologická sanace nadzemních ploch spočívá v utěsnění odkalovacích nádrží a v ekologické sanaci skládek hlušiny a veškerých dalších půdních ploch postižených těžební činností. |
| --- | --- |

(45)

Ekologická sanace nadzemních ploch spočívá v utěsnění odkalovacích nádrží a v ekologické sanaci skládek hlušiny a veškerých dalších půdních ploch postižených těžební činností.

| (46) | K zasypání a obnově ploch se použijí inertní materiály ze zpracování uhlí a horní vrstvu bude tvořit ornice. |
| --- | --- |

(46)

K zasypání a obnově ploch se použijí inertní materiály ze zpracování uhlí a horní vrstvu bude tvořit ornice.

| (47) | Po dokončení morfologické sanace ploch se vybudují drenážní odvodňovací systémy. |
| --- | --- |

(47)

Po dokončení morfologické sanace ploch se vybudují drenážní odvodňovací systémy.

| (48) | Rekultivované plochy částečně naleznou průmyslové využití, například pro fotovoltaická zařízení, a částečně se revitalizují vysazením původních rostlinných druhů. |
| --- | --- |

(48)

Rekultivované plochy částečně naleznou průmyslové využití, například pro fotovoltaická zařízení, a částečně se revitalizují vysazením původních rostlinných druhů.

| (49) | Další nadzemní práce v bývalém místě těžby bude představovat renovace a zajištění nemovitého kulturního dědictví. |
| --- | --- |

(49)

Další nadzemní práce v bývalém místě těžby bude představovat renovace a zajištění nemovitého kulturního dědictví.

| (50) | V období 2014–2026 bude podpora podle bodu 1 písm. h) přílohy rozhodnutí Rady činit přibližně 8,7 milionu EUR. |
| --- | --- |

(50)

V období 2014–2026 bude podpora podle bodu 1 písm. h) přílohy rozhodnutí Rady činit přibližně 8,7 milionu EUR.

vi.   Výjimečné vnitřní odpisy, jsou-li důsledkem uzavření uhelných těžebních jednotek:

Výjimečné vnitřní odpisy, jsou-li důsledkem uzavření uhelných těžebních jednotek:

| (51) | Náklady podle bodu 1 písm. l) přílohy rozhodnutí Rady zahrnují část odpisu aktiv, která v důsledku uzavření dolu nelze odepsat podle běžných účetních pravidel, a odhadují se na 25,8 milionu EUR. |
| --- | --- |

(51)

Náklady podle bodu 1 písm. l) přílohy rozhodnutí Rady zahrnují část odpisu aktiv, která v důsledku uzavření dolu nelze odepsat podle běžných účetních pravidel, a odhadují se na 25,8 milionu EUR.

2.4.   Plán opatření na zmírnění dopadu těžby uhlí na životní prostředí

Plán opatření na zmírnění dopadu těžby uhlí na životní prostředí

| (52) | Itálie zpracovala plán na přijetí opatření zaměřených na zmírnění dopadu těžby uhlí těžební jednotkou, které se poskytuje podpora na uzavření, na životní prostředí. |
| --- | --- |

(52)

Itálie zpracovala plán na přijetí opatření zaměřených na zmírnění dopadu těžby uhlí těžební jednotkou, které se poskytuje podpora na uzavření, na životní prostředí.

| (53) | Opatření zaměřená na zmírnění dopadu uhlí na životní prostředí budou z oblasti energie z obnovitelných zdrojů a odsiřování uhlí. |
| --- | --- |

(53)

Opatření zaměřená na zmírnění dopadu uhlí na životní prostředí budou z oblasti energie z obnovitelných zdrojů a odsiřování uhlí.

| (54) | Plán stanoví dva projekty v oblasti energie z obnovitelných zdrojů. První systém na výrobu energie z obnovitelných zdrojů bude sestávat ze čtyř větrných elektráren o celkovém instalovaném výkonu 12 MW. Druhý systém bude sestávat z fotovoltaické elektrárny na rozloze asi 10 ha s celkovým instalovaným výkonem přibližně 4 MWp. Tyto systémy se budou nacházet v místě těžby. |
| --- | --- |

(54)

Plán stanoví dva projekty v oblasti energie z obnovitelných zdrojů. První systém na výrobu energie z obnovitelných zdrojů bude sestávat ze čtyř větrných elektráren o celkovém instalovaném výkonu 12 MW. Druhý systém bude sestávat z fotovoltaické elektrárny na rozloze asi 10 ha s celkovým instalovaným výkonem přibližně 4 MWp. Tyto systémy se budou nacházet v místě těžby.

| (55) | Carbosulcis je držitelem patentu na odsiřování uhlí vyplavováním. Vedlejším produktem tohoto procesu jsou huminové kyseliny, které lze využívat v zemědělství. |
| --- | --- |

(55)

Carbosulcis je držitelem patentu na odsiřování uhlí vyplavováním. Vedlejším produktem tohoto procesu jsou huminové kyseliny, které lze využívat v zemědělství.

| (56) | Itálie tedy hodlá přijmout opatření na vývoj procesu odsiřování uhlí, který produkuje huminové kyseliny, a to nejdříve v pilotním režimu a později v průmyslovém měřítku. Přinese-li proces očekávané výsledky a bude-li vytvářet kladnou provozní marži již během postupného vyřazování dolu z provozu, bude možné snížit obsah síry v uhlí dodávaném do nedaleké tepelné elektrárny Portovesme. |
| --- | --- |

(56)

Itálie tedy hodlá přijmout opatření na vývoj procesu odsiřování uhlí, který produkuje huminové kyseliny, a to nejdříve v pilotním režimu a později v průmyslovém měřítku. Přinese-li proces očekávané výsledky a bude-li vytvářet kladnou provozní marži již během postupného vyřazování dolu z provozu, bude možné snížit obsah síry v uhlí dodávaném do nedaleké tepelné elektrárny Portovesme.

| (57) | Jelikož je projekt podle Itálie stále v předběžné fázi, lze ekologické přínosy odsíření v současnosti odhadnout pouze kvalitativně, nikoliv kvantitativně, protože souvisejí s dvěma faktory, které bude zapotřebí posoudit v pilotní fázi procesu. Jedná se hlavně o tyto faktory platné pro uhlí s vysokým obsahem síry:






  a) | proces vyplavování by měl snížit obsah síry v uhlí přibližně o 30 %, což zase sníží emise SOx do ovzduší při spalování uhlí v tepelné elektrárně; |
| --- | --- | --- |

(57)

Jelikož je projekt podle Itálie stále v předběžné fázi, lze ekologické přínosy odsíření v současnosti odhadnout pouze kvalitativně, nikoliv kvantitativně, protože souvisejí s dvěma faktory, které bude zapotřebí posoudit v pilotní fázi procesu. Jedná se hlavně o tyto faktory platné pro uhlí s vysokým obsahem síry:

a)

proces vyplavování by měl snížit obsah síry v uhlí přibližně o 30 %, což zase sníží emise SOx do ovzduší při spalování uhlí v tepelné elektrárně;

| b) | při odsiřování vznikají jako vedlejší produkt huminové kyseliny, které lze využívat v zemědělství jako hnojiva a půdní přípravky. Ukládání uhlíku používáním organické hmoty v půdě je jedním z možných opatření na zmírnění účinků změny klimatu snížením emise skleníkových plynů do atmosféry uvedeným v roce 2007 v seznamu Mezivládního panelu pro změnu klimatu (dále jen „IPCC“). |
| --- | --- |

b)

při odsiřování vznikají jako vedlejší produkt huminové kyseliny, které lze využívat v zemědělství jako hnojiva a půdní přípravky. Ukládání uhlíku používáním organické hmoty v půdě je jedním z možných opatření na zmírnění účinků změny klimatu snížením emise skleníkových plynů do atmosféry uvedeným v roce 2007 v seznamu Mezivládního panelu pro změnu klimatu (dále jen „IPCC“).

| (58) | Podle italských orgánů bude možné podíl této činnosti na zmírňování dopadu těžby uhlí na životní prostředí v dole Nuraxi Figus vyčíslit po ukončení pilotní prováděcí fáze. |
| --- | --- |

(58)

Podle italských orgánů bude možné podíl této činnosti na zmírňování dopadu těžby uhlí na životní prostředí v dole Nuraxi Figus vyčíslit po ukončení pilotní prováděcí fáze.

3.   POSOUZENÍ OPATŘENÍ

POSOUZENÍ OPATŘENÍ

3.1.   Existence státní podpory podle čl. 107 odst. 1 SFEU

Existence státní podpory podle čl. 107 odst. 1 SFEU

| (59) | Opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jsou-li kumulativně splněny tyto podmínky: opatření a) poskytuje příjemci hospodářskou výhodu, b) je poskytnuto státem nebo ze státních prostředků, c) je selektivní, d) má dopad na obchod uvnitř Unie a může narušit hospodářskou soutěž v EU. |
| --- | --- |

(59)

Opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jsou-li kumulativně splněny tyto podmínky: opatření a) poskytuje příjemci hospodářskou výhodu, b) je poskytnuto státem nebo ze státních prostředků, c) je selektivní, d) má dopad na obchod uvnitř Unie a může narušit hospodářskou soutěž v EU.

| (60) | Podniky jsou zvýhodněny ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, získají-li hospodářskou výhodu, kterou by za tržních podmínek jinak nezískaly. Společnost Carbosulcis je jediným příjemcem opatření a obdrží (a již obdržela) podporu prostřednictvím státních prostředků převedených přímo ze státního rozpočtu a rozpočtu regionu Sardinie na kompenzaci svých provozních ztrát a úhradu sociálních nákladů a nákladů na zabezpečení, což představuje hospodářskou výhodu. Trh uhlí je plně otevřen konkurenci. Finanční podpora od státu tedy posiluje postavení příjemce vůči jeho konkurentům v EU a může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod uvnitř EU. |
| --- | --- |

(60)

Podniky jsou zvýhodněny ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, získají-li hospodářskou výhodu, kterou by za tržních podmínek jinak nezískaly. Společnost Carbosulcis je jediným příjemcem opatření a obdrží (a již obdržela) podporu prostřednictvím státních prostředků převedených přímo ze státního rozpočtu a rozpočtu regionu Sardinie na kompenzaci svých provozních ztrát a úhradu sociálních nákladů a nákladů na zabezpečení, což představuje hospodářskou výhodu. Trh uhlí je plně otevřen konkurenci. Finanční podpora od státu tedy posiluje postavení příjemce vůči jeho konkurentům v EU a může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod uvnitř EU.

| (61) | Komise tedy dospěla k závěru, že opatření ve prospěch společnosti představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(61)

Komise tedy dospěla k závěru, že opatření ve prospěch společnosti představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

3.2.   Oprávněnost podpory

Oprávněnost podpory

| (62) | Itálie provedla část opatření bez předchozího oznámení, a tedy v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU. |
| --- | --- |

(62)

Itálie provedla část opatření bez předchozího oznámení, a tedy v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU.

3.3.   Slučitelnost podpory

Slučitelnost podpory

| (63) | Komise posoudila slučitelnost opatření podle rozhodnutí Rady, které stanoví kritéria slučitelnosti zkoumané státní podpory dle čl. 107 odst. 3 písm. e) SFEU. |
| --- | --- |

(63)

Komise posoudila slučitelnost opatření podle rozhodnutí Rady, které stanoví kritéria slučitelnosti zkoumané státní podpory dle čl. 107 odst. 3 písm. e) SFEU.

| (64) | Uhlí těžené v dole Nuraxi Figus spadá do definice uhlí stanovené v čl. 1 písm. a) rozhodnutí Rady, podle které se uhlím rozumí uhlí vysoké, střední a nízké kvality, kategorie A a B, ve smyslu mezinárodního systému kodifikace uhlí stanoveného Evropskou hospodářskou komisí OSN. |
| --- | --- |

(64)

Uhlí těžené v dole Nuraxi Figus spadá do definice uhlí stanovené v čl. 1 písm. a) rozhodnutí Rady, podle které se uhlím rozumí uhlí vysoké, střední a nízké kvality, kategorie A a B, ve smyslu mezinárodního systému kodifikace uhlí stanoveného Evropskou hospodářskou komisí OSN.

| (65) | Podle čl. 2 odst. 2 rozhodnutí Rady „[p]odpora se vztahuje pouze na náklady spojené s uhlím určeným k výrobě elektřiny, ke kombinované výrobě tepla a elektřiny, k výrobě koksu a paliva pro vysoké pece v ocelářském průmyslu, pokud k jeho využití dochází v Unii“. Carbosulcis těží uhlí využívané k místní výrobě elektřiny. Toto kritérium je tedy splněno. |
| --- | --- |

(65)

Podle čl. 2 odst. 2 rozhodnutí Rady „[p]odpora se vztahuje pouze na náklady spojené s uhlím určeným k výrobě elektřiny, ke kombinované výrobě tepla a elektřiny, k výrobě koksu a paliva pro vysoké pece v ocelářském průmyslu, pokud k jeho využití dochází v Unii“. Carbosulcis těží uhlí využívané k místní výrobě elektřiny. Toto kritérium je tedy splněno.

| (66) | Itálie hodlá poskytnout podporu na uzavření v souvislosti s plánem na uzavření dolu. Jak vymezuje čl. 1 písm. c) rozhodnutí Rady, plán na uzavření vypracovaný členským státem musí stanovit opatření vedoucí ke konečnému uzavření uhelných těžebních jednotek. Plán na uzavření předložený Itálií zahrnuje legislativní i jiná opatření přijatá Itálií popsaná v 11. až 61. bodě odůvodnění, včetně finančních opatření, která mají podle plánu doprovázet definitivní a neodvolatelné uzavření dotčených jednotek, a vést tak k řádnému ukončení činností těchto jednotek k plánovaným datům. |
| --- | --- |

(66)

Itálie hodlá poskytnout podporu na uzavření v souvislosti s plánem na uzavření dolu. Jak vymezuje čl. 1 písm. c) rozhodnutí Rady, plán na uzavření vypracovaný členským státem musí stanovit opatření vedoucí ke konečnému uzavření uhelných těžebních jednotek. Plán na uzavření předložený Itálií zahrnuje legislativní i jiná opatření přijatá Itálií popsaná v 11. až 61. bodě odůvodnění, včetně finančních opatření, která mají podle plánu doprovázet definitivní a neodvolatelné uzavření dotčených jednotek, a vést tak k řádnému ukončení činností těchto jednotek k plánovaným datům.

| (67) | Itálie předložila všechny příslušné údaje pro posouzení plánu na uzavření podle čl. 7 odst. 2 rozhodnutí Rady, jmenovitě identifikaci uhelných těžebních jednotek, skutečné nebo odhadované výrobní náklady každé uhelné těžební jednotky za těžební rok, odhad těžby uhlí za těžební rok za uhelné těžební jednotky, jichž se týká plán na uzavření, a odhad výše podpory na uzavření za těžební rok. |
| --- | --- |

(67)

Itálie předložila všechny příslušné údaje pro posouzení plánu na uzavření podle čl. 7 odst. 2 rozhodnutí Rady, jmenovitě identifikaci uhelných těžebních jednotek, skutečné nebo odhadované výrobní náklady každé uhelné těžební jednotky za těžební rok, odhad těžby uhlí za těžební rok za uhelné těžební jednotky, jichž se týká plán na uzavření, a odhad výše podpory na uzavření za těžební rok.

3.3.1.   Státní podpora na pokrytí výrobních nákladů

Státní podpora na pokrytí výrobních nákladů

| (68) | Podle čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Rady lze podporu podniku určenou výslovně k pokrytí běžných výrobních ztrát uhelných těžebních jednotek považovat za slučitelnou s vnitřním trhem pouze tehdy, splňuje-li tyto podmínky:

  „Provoz dotčených uhelných těžebních jednotek musí být zahrnut do plánu na uzavření, jehož konečný termín je stanoven nejpozději na 31. prosince 2018
  “ |
| --- | --- |

(68)

Podle čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Rady lze podporu podniku určenou výslovně k pokrytí běžných výrobních ztrát uhelných těžebních jednotek považovat za slučitelnou s vnitřním trhem pouze tehdy, splňuje-li tyto podmínky:

„Provoz dotčených uhelných těžebních jednotek musí být zahrnut do plánu na uzavření, jehož konečný termín je stanoven nejpozději na 31. prosince 2018
  “

| (69) | Italské orgány se zavázaly trvale uzavřít důl Nuraxi Figus, který tvoří pouze jedna těžební jednotka, do 31. prosince 2018. Důl provozuje společnost Carbosulcis zcela vlastněná regionem Sardinie, který plán na uzavření vydal a schválil.

  „Dotčené uhelné těžební jednotky musí být s konečnou platností uzavřeny v souladu s plánem na uzavření“ |
| --- | --- |

(69)

Italské orgány se zavázaly trvale uzavřít důl Nuraxi Figus, který tvoří pouze jedna těžební jednotka, do 31. prosince 2018. Důl provozuje společnost Carbosulcis zcela vlastněná regionem Sardinie, který plán na uzavření vydal a schválil.

„Dotčené uhelné těžební jednotky musí být s konečnou platností uzavřeny v souladu s plánem na uzavření“

| (70) | Plán na uzavření zahrnuje legislativní i jiná opatření přijatá Itálií a regionem Sardinie a popsaná v 11. až 61. bodě odůvodnění, která byla zavedena za účelem řádného ukončení činností této jednotky do plánovaného data.

  „Oznámená podpora nesmí přesáhnout rozdíl mezi (předvídatelnými) výrobními náklady a předvídatelným výnosem za těžební rok. Skutečně vyplacená podpora podléhá roční korekci podle skutečných nákladů a výnosů, která se provede nejpozději do konce těžebního roku, jenž následuje po roce, na který je podpora poskytnuta“ |
| --- | --- |

(70)

Plán na uzavření zahrnuje legislativní i jiná opatření přijatá Itálií a regionem Sardinie a popsaná v 11. až 61. bodě odůvodnění, která byla zavedena za účelem řádného ukončení činností této jednotky do plánovaného data.

„Oznámená podpora nesmí přesáhnout rozdíl mezi (předvídatelnými) výrobními náklady a předvídatelným výnosem za těžební rok. Skutečně vyplacená podpora podléhá roční korekci podle skutečných nákladů a výnosů, která se provede nejpozději do konce těžebního roku, jenž následuje po roce, na který je podpora poskytnuta“

| (71) | Jak je patrné výše z tabulky 1, roční podpora na těžbu uhlí uzavíranou těžební jednotkou nepřekračuje rozdíl mezi (předvídatelnými) náklady a (předvídatelnými) výnosy.

  „Výše podpory na tunu měrného paliva nesmí v místě zužitkování způsobit snížení cen uhlí pocházejícího z Unie pod úroveň cen uhlí podobné kvality ze třetích zemí“ |
| --- | --- |

(71)

Jak je patrné výše z tabulky 1, roční podpora na těžbu uhlí uzavíranou těžební jednotkou nepřekračuje rozdíl mezi (předvídatelnými) náklady a (předvídatelnými) výnosy.

„Výše podpory na tunu měrného paliva nesmí v místě zužitkování způsobit snížení cen uhlí pocházejícího z Unie pod úroveň cen uhlí podobné kvality ze třetích zemí“

| (72) | Itálie se domnívá, že analogicky se zjištěními Komise ve věci Maďarska (SA.33861(12/N)) nelze platby za uhlí z oblasti Sulcis usouvztažnit s komerční referenční cenou. |
| --- | --- |

(72)

Itálie se domnívá, že analogicky se zjištěními Komise ve věci Maďarska (SA.33861(12/N)) nelze platby za uhlí z oblasti Sulcis usouvztažnit s komerční referenční cenou.

| (73) | Podle Itálie nelze uhlí nízké kvality z oblasti Sulcis v třetích zemích pořídit a pro uhlí tak nízké kvality neexistuje trh. Prodejní cena hrazená tepelnou elektrárnou Portovesme společnosti Carbosulcis zohledňuje kolísání ceny uhlí, které se běžně obchoduje na světovém trhu, a cenová nabídka za uhlí standardní kvality se snižuje s přihlédnutím ke konkrétní kupované kvalitě. Podle Itálie je v důsledku toho nemožné určit referenční cenu uhlí podobné kvality, které pochází z třetích zemí. |
| --- | --- |

(73)

Podle Itálie nelze uhlí nízké kvality z oblasti Sulcis v třetích zemích pořídit a pro uhlí tak nízké kvality neexistuje trh. Prodejní cena hrazená tepelnou elektrárnou Portovesme společnosti Carbosulcis zohledňuje kolísání ceny uhlí, které se běžně obchoduje na světovém trhu, a cenová nabídka za uhlí standardní kvality se snižuje s přihlédnutím ke konkrétní kupované kvalitě. Podle Itálie je v důsledku toho nemožné určit referenční cenu uhlí podobné kvality, které pochází z třetích zemí.

| (74) | Článek 3 zákona č. 351 ze dne 27. června 1985, kterým se stanoví pravidla pro opětovné otevření uhelné pánve Sulcis, zní: „Uhlí z uhelné pánve Sulcis lze využívat v tepelných elektrárnách a závodech ke kombinované nebo jiné výrobě elektrické energie a páry za předpokladu, že se nacházejí výhradně na Sardinii, či v průmyslových závodech, jež se obdobně nacházejí na Sardinii, pokud se v nich během výrobního nebo spalovacího procesu síra váže na získaný produkt, váže se na něj a zároveň se s ním slučuje či se s ním pouze slučuje.“ Uhlí z oblasti Sulcis tedy může teoreticky soutěžit pouze s jiným uhlím na Sardinii, a co je nejdůležitější, nelze je prodávat na světovém trhu. |
| --- | --- |

(74)

Článek 3 zákona č. 351 ze dne 27. června 1985, kterým se stanoví pravidla pro opětovné otevření uhelné pánve Sulcis, zní: „Uhlí z uhelné pánve Sulcis lze využívat v tepelných elektrárnách a závodech ke kombinované nebo jiné výrobě elektrické energie a páry za předpokladu, že se nacházejí výhradně na Sardinii, či v průmyslových závodech, jež se obdobně nacházejí na Sardinii, pokud se v nich během výrobního nebo spalovacího procesu síra váže na získaný produkt, váže se na něj a zároveň se s ním slučuje či se s ním pouze slučuje.“ Uhlí z oblasti Sulcis tedy může teoreticky soutěžit pouze s jiným uhlím na Sardinii, a co je nejdůležitější, nelze je prodávat na světovém trhu.

| (75) | Komise nemůže vyloučit, že referenční cenu uhlí podobné kvality ve skutečnosti vypočítat lze. Itálie se tedy zavázala každoročně sledovat cenu uhlí z oblasti Sulcis vypočítanou v souvislosti s jeho prodejem tepelné elektrárně Portovesme pomocí příslušného vzorce stanoveného v kupní smlouvě, aby kontrolovala, zda cena uhlí z oblasti Sulcis není nižší než cena uhlí podobné kvality z třetích zemí. Výše podpory na tunu měrného paliva se bude aktualizovat podle skutečné prodejní ceny za každý těžební rok. |
| --- | --- |

(75)

Komise nemůže vyloučit, že referenční cenu uhlí podobné kvality ve skutečnosti vypočítat lze. Itálie se tedy zavázala každoročně sledovat cenu uhlí z oblasti Sulcis vypočítanou v souvislosti s jeho prodejem tepelné elektrárně Portovesme pomocí příslušného vzorce stanoveného v kupní smlouvě, aby kontrolovala, zda cena uhlí z oblasti Sulcis není nižší než cena uhlí podobné kvality z třetích zemí. Výše podpory na tunu měrného paliva se bude aktualizovat podle skutečné prodejní ceny za každý těžební rok.

| (76) | V souladu se svými precedenty (7) se proto Komise domnívá, že tato podmínka je v této věci splněna.

  „Dotčená uhelná těžební jednotka musí vykazovat činnost ke dni 31. prosince 2009
  “ |
| --- | --- |

(76)

V souladu se svými precedenty (7) se proto Komise domnívá, že tato podmínka je v této věci splněna.

7

„Dotčená uhelná těžební jednotka musí vykazovat činnost ke dni 31. prosince 2009
  “

| (77) | Důl Nuraxi Figus v roce 2009 vykazoval činnost.

  „Celková výše podpory na uzavření poskytnutá členským státem musí mít klesající tendenci; ke konci roku 2013 musí být snížena alespoň o 25 %, ke konci roku 2015 o 40 %, ke konci roku 2016 o 60 % a ke konci roku 2017 o 75 % ve vztahu k podpoře poskytnuté v roce 2011“ |
| --- | --- |

(77)

Důl Nuraxi Figus v roce 2009 vykazoval činnost.

„Celková výše podpory na uzavření poskytnutá členským státem musí mít klesající tendenci; ke konci roku 2013 musí být snížena alespoň o 25 %, ke konci roku 2015 o 40 %, ke konci roku 2016 o 60 % a ke konci roku 2017 o 75 % ve vztahu k podpoře poskytnuté v roce 2011“

| (78) | Na základě tabulky 1 výše dospěla Komise k závěru, že státní podpora, která se má poskytnout, má klesající tendenci a splňuje minimální míru snižování stanovenou v rozhodnutí Rady. Kritérium snižování předepsané rozhodnutím Rady je tedy splněno.

  „Celková výše podpory na uzavření poskytnutá uhelnému průmyslu v členském státě nesmí v žádném roce následujícím po roce 2010 překročit výši podpory, která byla poskytnuta tímto členským státem a schválená Komisí v souladu s články 3 a 5 nařízení (ES) č. 1407/2002 na rok 2010“ |
| --- | --- |

(78)

Na základě tabulky 1 výše dospěla Komise k závěru, že státní podpora, která se má poskytnout, má klesající tendenci a splňuje minimální míru snižování stanovenou v rozhodnutí Rady. Kritérium snižování předepsané rozhodnutím Rady je tedy splněno.

„Celková výše podpory na uzavření poskytnutá uhelnému průmyslu v členském státě nesmí v žádném roce následujícím po roce 2010 překročit výši podpory, která byla poskytnuta tímto členským státem a schválená Komisí v souladu s články 3 a 5 nařízení (ES) č. 1407/2002 na rok 2010“

| (79) | Komise na rok 2010 neschválila žádnou podporu v souladu s články 3 a 5 nařízení (ES) č. 1407/2002. V každém případě protože nařízení (ES) č. 1407/2002 pozbylo platnosti dne 31. prosince 2010, nelze konkrétní pravidla v uvedeném nařízení na toto opatření použít (8). Neexistuje tedy výše podpory za rok 2010, kterou by bylo možné vzít jako měřítko pro účely čl. 3 písm. g) rozhodnutí Rady, a tato podmínka není v dotyčné věci použitelná.

  „Členský stát musí přijmout plán opatření zaměřených na zmírnění dopadů těžby uhlí uhelnými těžebními jednotkami, kterým je poskytnuta podpora podle tohoto článku, na životní prostředí, například v oblasti energetické účinnosti, obnovitelných zdrojů energie nebo zachycování a ukládání uhlíku“ |
| --- | --- |

(79)

Komise na rok 2010 neschválila žádnou podporu v souladu s články 3 a 5 nařízení (ES) č. 1407/2002. V každém případě protože nařízení (ES) č. 1407/2002 pozbylo platnosti dne 31. prosince 2010, nelze konkrétní pravidla v uvedeném nařízení na toto opatření použít (8). Neexistuje tedy výše podpory za rok 2010, kterou by bylo možné vzít jako měřítko pro účely čl. 3 písm. g) rozhodnutí Rady, a tato podmínka není v dotyčné věci použitelná.

8

„Členský stát musí přijmout plán opatření zaměřených na zmírnění dopadů těžby uhlí uhelnými těžebními jednotkami, kterým je poskytnuta podpora podle tohoto článku, na životní prostředí, například v oblasti energetické účinnosti, obnovitelných zdrojů energie nebo zachycování a ukládání uhlíku“

| (80) | Italské orgány poskytly plán na ochranu životního prostředí, který má zmírnit dopad těžby uhlí na životní prostředí a který zahrnuje odsiřování uhlí a zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů. |
| --- | --- |

(80)

Italské orgány poskytly plán na ochranu životního prostředí, který má zmírnit dopad těžby uhlí na životní prostředí a který zahrnuje odsiřování uhlí a zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů.

| (81) | Ustanovení čl. 3 odst. 1 písm. h) rozhodnutí Rady jako příklady opatření, která lze zařadit do plánu na zmírnění dopadu těžby uhlí na životní prostředí, výslovně uvádí iniciativy, jež zahrnují energii z obnovitelných zdrojů. Komise konstatuje, že uvedená italská opatření se přímo týkají dolu, který stále těží uhlí a jehož činnost má být ukončena. |
| --- | --- |

(81)

Ustanovení čl. 3 odst. 1 písm. h) rozhodnutí Rady jako příklady opatření, která lze zařadit do plánu na zmírnění dopadu těžby uhlí na životní prostředí, výslovně uvádí iniciativy, jež zahrnují energii z obnovitelných zdrojů. Komise konstatuje, že uvedená italská opatření se přímo týkají dolu, který stále těží uhlí a jehož činnost má být ukončena.

| (82) | Pokud jde o projekt odsiřování uhlí, vzhledem ke skutečnosti, že životaschopnost projektu je nejistá a podmíněná výsledkem pilotního projektu, který se má zahájit, nemůže Komise určit, že toto opatření povede k podstatnému zlepšení environmentálních podmínek, jež lze podle čl. 3 odst. 1 písm. h) rozhodnutí Rady vztáhnout k těžbě uhlí v témže regionu. |
| --- | --- |

(82)

Pokud jde o projekt odsiřování uhlí, vzhledem ke skutečnosti, že životaschopnost projektu je nejistá a podmíněná výsledkem pilotního projektu, který se má zahájit, nemůže Komise určit, že toto opatření povede k podstatnému zlepšení environmentálních podmínek, jež lze podle čl. 3 odst. 1 písm. h) rozhodnutí Rady vztáhnout k těžbě uhlí v témže regionu.

| (83) | Ve světle faktorů uvedených v 80. až 81. bodě odůvodnění výše se Komise domnívá, že podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. h) rozhodnutí Rady splňují již samotná zařízení na výrobu obnovitelné energie zahrnutá v plánu na ochranu životního prostředí předloženém italskými orgány. |
| --- | --- |

(83)

Ve světle faktorů uvedených v 80. až 81. bodě odůvodnění výše se Komise domnívá, že podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. h) rozhodnutí Rady splňují již samotná zařízení na výrobu obnovitelné energie zahrnutá v plánu na ochranu životního prostředí předloženém italskými orgány.

| (84) | Nutno poznamenat, že některá opatření uváděná Itálií mohou zahrnovat poskytnutí státní podpory. Souhlas s těmito opatřeními v rámci plánu na zmírnění dopadu těžby uhlí na životní prostředí pro účely schválení podpory na těžbu uhlí při uplatnění rozhodnutí Rady nelze vykládat jako schválení těchto opatření podle článků 107 a 108 SFEU. Itálie je nadále povinna zajistit, aby opatření, která představují státní podporu, byla Komisi řádně oznámena podle čl. 108 odst. 3 SFEU. |
| --- | --- |

(84)

Nutno poznamenat, že některá opatření uváděná Itálií mohou zahrnovat poskytnutí státní podpory. Souhlas s těmito opatřeními v rámci plánu na zmírnění dopadu těžby uhlí na životní prostředí pro účely schválení podpory na těžbu uhlí při uplatnění rozhodnutí Rady nelze vykládat jako schválení těchto opatření podle článků 107 a 108 SFEU. Itálie je nadále povinna zajistit, aby opatření, která představují státní podporu, byla Komisi řádně oznámena podle čl. 108 odst. 3 SFEU.

| (85) | Tímto rozhodnutím nejsou dotčeny povinnosti Itálie podle právních předpisů EU o životním prostředí. |
| --- | --- |

(85)

Tímto rozhodnutím nejsou dotčeny povinnosti Itálie podle právních předpisů EU o životním prostředí.

| (86) | Výše popsané posouzení prokázalo, že všechna věcná kritéria článku 3 rozhodnutí Rady, která se týkají podpory na těžbu, jež má být podle plánu na uzavření poskytnuta, jsou splněna. |
| --- | --- |

(86)

Výše popsané posouzení prokázalo, že všechna věcná kritéria článku 3 rozhodnutí Rady, která se týkají podpory na těžbu, jež má být podle plánu na uzavření poskytnuta, jsou splněna.

3.3.2.   Státní podpora na pokrytí mimořádných nákladů

Státní podpora na pokrytí mimořádných nákladů

| (87) | Podle čl. 4 odst. 1 rozhodnutí Rady státní podporu poskytnutou uhelným dolům, aby mohly pokrýt náklady, jež vznikají v souvislosti s uzavřením uhelných těžebních jednotek a jež nesouvisejí se současnou těžbou, lze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud její výše nepřesahuje zmíněné náklady. |
| --- | --- |

(87)

Podle čl. 4 odst. 1 rozhodnutí Rady státní podporu poskytnutou uhelným dolům, aby mohly pokrýt náklady, jež vznikají v souvislosti s uzavřením uhelných těžebních jednotek a jež nesouvisejí se současnou těžbou, lze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud její výše nepřesahuje zmíněné náklady.

| (88) | Mimořádné náklady oznámené italskými orgány zahrnují:






  — | náklady, jež vznikají v souvislosti s uzavřením dolu, vymezené v bodě 1 písm. f), g), h) a l) přílohy rozhodnutí Rady, |
| --- | --- | --- |

(88)

Mimořádné náklady oznámené italskými orgány zahrnují:

—

náklady, jež vznikají v souvislosti s uzavřením dolu, vymezené v bodě 1 písm. f), g), h) a l) přílohy rozhodnutí Rady,

| — | sociální náklady a náklady vzniklé v souvislosti s programy profesní rekvalifikace personálu po uzavření dolu vymezené v bodě 1 písm. b) a d) přílohy rozhodnutí. |
| --- | --- |

—

sociální náklady a náklady vzniklé v souvislosti s programy profesní rekvalifikace personálu po uzavření dolu vymezené v bodě 1 písm. b) a d) přílohy rozhodnutí.

| (89) | Komise konstatuje, že Itálie neplánuje poskytnout podporu, která by překročila náklady, jež vznikají s ukončením těžby uhlí. Plánované mimořádné náklady a kategorie nákladů, které se mají uhradit, navíc odpovídají způsobilým kategoriím vymezeným pro účely článku 4 v příloze rozhodnutí Rady. Podle plánu na uzavření podléhá poskytnutí podpory předložení podkladové dokumentace. |
| --- | --- |

(89)

Komise konstatuje, že Itálie neplánuje poskytnout podporu, která by překročila náklady, jež vznikají s ukončením těžby uhlí. Plánované mimořádné náklady a kategorie nákladů, které se mají uhradit, navíc odpovídají způsobilým kategoriím vymezeným pro účely článku 4 v příloze rozhodnutí Rady. Podle plánu na uzavření podléhá poskytnutí podpory předložení podkladové dokumentace.

| (90) | Podpora na pokrytí mimořádných nákladů bude nadále zapotřebí i po ukončení těžby v roce 2018. V každém případě se bude podpora poskytovat do roku 2027, tedy do pozbytí platnosti rozhodnutí Rady. |
| --- | --- |

(90)

Podpora na pokrytí mimořádných nákladů bude nadále zapotřebí i po ukončení těžby v roce 2018. V každém případě se bude podpora poskytovat do roku 2027, tedy do pozbytí platnosti rozhodnutí Rady.

| (91) | Teoreticky může prodej strojů a zařízení přinést výnosy. Podle Itálie je to však vzhledem k jejich stáří na konci roku 2018 nepravděpodobné. Navíc i kdyby stroje a zařízení stále měly určitou malou zbytkovou hodnotu, nebylo by možné je prodat kvůli dohodě mezi společností Carbosulcis a obcí Gonnessa ze dne 15. února 1990. Podle ustanovení článku 16 dohody se Carbosulcis zavazuje, že se po ukončení těžby veškerý nemovitý i movitý majetek (kanceláře, služby, těžební stroje a zařízení atd.) zakonzervuje v souladu s původní architekturou, aby bylo možné zachovat důl a jeho zařízení jako místní historickou památku. |
| --- | --- |

(91)

Teoreticky může prodej strojů a zařízení přinést výnosy. Podle Itálie je to však vzhledem k jejich stáří na konci roku 2018 nepravděpodobné. Navíc i kdyby stroje a zařízení stále měly určitou malou zbytkovou hodnotu, nebylo by možné je prodat kvůli dohodě mezi společností Carbosulcis a obcí Gonnessa ze dne 15. února 1990. Podle ustanovení článku 16 dohody se Carbosulcis zavazuje, že se po ukončení těžby veškerý nemovitý i movitý majetek (kanceláře, služby, těžební stroje a zařízení atd.) zakonzervuje v souladu s původní architekturou, aby bylo možné zachovat důl a jeho zařízení jako místní historickou památku.

| (92) | Stroje a zařízení se tedy vyřadí z provozu, použijí se k vytvoření muzea a průmyslové archeologické lokality a budou se chránit jako místní historická památka. |
| --- | --- |

(92)

Stroje a zařízení se tedy vyřadí z provozu, použijí se k vytvoření muzea a průmyslové archeologické lokality a budou se chránit jako místní historická památka.

| (93) | Podle italských orgánů nelze očekávat, že uzavření dolu a odstranění následků znečištění životního prostředí povede ke zvýšení hodnoty pozemků, protože kromě oblastí využitých pro zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů bude místo stále představovat opuštěný průmyslový pozemek, pro který nelze předpokládat žádné další využití. |
| --- | --- |

(93)

Podle italských orgánů nelze očekávat, že uzavření dolu a odstranění následků znečištění životního prostředí povede ke zvýšení hodnoty pozemků, protože kromě oblastí využitých pro zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů bude místo stále představovat opuštěný průmyslový pozemek, pro který nelze předpokládat žádné další využití.

| (94) | Pomineme-li oblasti využité pro zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů, jakmile se pozemky vyčistí, budou se udržovat v současném stavu s cílem zachovat historickou vzpomínku na těžební průmysl, jak stanoví dohoda mezi společností Carbosulcis a obcí Gonnessa. V každém případě pokud jde o náklady uvedené v bodě 1 písm. h) přílohy rozhodnutí Rady, Carbosulcis není vlastníkem pozemků a z případného zvýšení jejich hodnoty nemá prospěch (9). |
| --- | --- |

(94)

Pomineme-li oblasti využité pro zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů, jakmile se pozemky vyčistí, budou se udržovat v současném stavu s cílem zachovat historickou vzpomínku na těžební průmysl, jak stanoví dohoda mezi společností Carbosulcis a obcí Gonnessa. V každém případě pokud jde o náklady uvedené v bodě 1 písm. h) přílohy rozhodnutí Rady, Carbosulcis není vlastníkem pozemků a z případného zvýšení jejich hodnoty nemá prospěch (9).

9

| (95) | Italské orgány potvrzují, že náklady, na které se podpora vztahuje, nesouvisejí s financováním nákladů, jež vyplývají z nedodržení předpisů o životním prostředí, například:






  — | směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/21/ES (10), |
| --- | --- | --- |

(95)

Italské orgány potvrzují, že náklady, na které se podpora vztahuje, nesouvisejí s financováním nákladů, jež vyplývají z nedodržení předpisů o životním prostředí, například:

—

směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/21/ES (10),

10

| — | směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/35/ES, (11) |
| --- | --- |

—

směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/35/ES, (11)

11

| — | směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES, (12) |
| --- | --- |

—

směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES, (12)

12

| — | směrnice Rady 92/43/EHS, (13) |
| --- | --- |

—

směrnice Rady 92/43/EHS, (13)

13

| — | směrnice Rady 85/337/EHS. (14) |
| --- | --- |

—

směrnice Rady 85/337/EHS. (14)

14

| (96) | Podpora se nebude kombinovat s jinou státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU nebo s jinými formami financování stejných způsobilých nákladů z prostředků Evropské unie (článek 5 rozhodnutí Rady). Komise by italským orgánům navíc chtěla připomenout, že v případě spolufinancování prostřednictvím strukturálních fondů Unie se musí dodržovat pravidla použitelná na uvedené fondy. |
| --- | --- |

(96)

Podpora se nebude kombinovat s jinou státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU nebo s jinými formami financování stejných způsobilých nákladů z prostředků Evropské unie (článek 5 rozhodnutí Rady). Komise by italským orgánům navíc chtěla připomenout, že v případě spolufinancování prostřednictvím strukturálních fondů Unie se musí dodržovat pravidla použitelná na uvedené fondy.

| (97) | Dále podle článku 5 rozhodnutí Rady se veškerá podpora, kterou důl Nuraxi Figus obdrží, vykazuje ve výsledovce jako zvláštní položka výnosů, odděleně od obratu. Carbosulcis také musí vést oddělené účetnictví pro práce spojené s těžbou a uzavřením (článek 6). Z toho vyplývá, že podpora splňuje podmínky stanovené v rozhodnutí Rady pro kumulaci a oddělení účetnictví příjemce v případě veškerých dalších hospodářských činností, které nesouvisejí s těžbou uhlí. |
| --- | --- |

(97)

Dále podle článku 5 rozhodnutí Rady se veškerá podpora, kterou důl Nuraxi Figus obdrží, vykazuje ve výsledovce jako zvláštní položka výnosů, odděleně od obratu. Carbosulcis také musí vést oddělené účetnictví pro práce spojené s těžbou a uzavřením (článek 6). Z toho vyplývá, že podpora splňuje podmínky stanovené v rozhodnutí Rady pro kumulaci a oddělení účetnictví příjemce v případě veškerých dalších hospodářských činností, které nesouvisejí s těžbou uhlí.

| (98) | Itálie v souvislosti s oznámením plánu na uzavření předložila velmi podrobné informace. Zejména poskytla podrobné odhady nákladů na důl rozčleněné na jednotlivé položky za každý rok, na který se plán na uzavření vztahuje. Komise zastává názor, že informace poskytnuté Itálií (včetně informací obsažených v přílohách 1 a 2 tohoto rozhodnutí) vyhovují také požadavkům čl. 7 odst. 4 rozhodnutí Rady na celé období, na které se opatření vztahuje. |
| --- | --- |

(98)

Itálie v souvislosti s oznámením plánu na uzavření předložila velmi podrobné informace. Zejména poskytla podrobné odhady nákladů na důl rozčleněné na jednotlivé položky za každý rok, na který se plán na uzavření vztahuje. Komise zastává názor, že informace poskytnuté Itálií (včetně informací obsažených v přílohách 1 a 2 tohoto rozhodnutí) vyhovují také požadavkům čl. 7 odst. 4 rozhodnutí Rady na celé období, na které se opatření vztahuje.

| (99) | Navíc podle čl. 7 odst. 5 rozhodnutí Rady se italské orgány zavázaly zajistit sdělování účetních závěrek dolu Evropské komisi do šesti měsíců od skončení každého vykazovaného období. |
| --- | --- |

(99)

Navíc podle čl. 7 odst. 5 rozhodnutí Rady se italské orgány zavázaly zajistit sdělování účetních závěrek dolu Evropské komisi do šesti měsíců od skončení každého vykazovaného období.

| (100) | Z toho vyplývá, že podpora splňuje příslušné podmínky stanovené v rozhodnutí Rady. |
| --- | --- |

(100)

Z toho vyplývá, že podpora splňuje příslušné podmínky stanovené v rozhodnutí Rady.

| (101) | Proto dospěla Komise k závěru, že plán na uzavření i podporu, která již byla poskytnuta i jejíž poskytnutí se navrhuje, lze schválit. |
| --- | --- |

(101)

Proto dospěla Komise k závěru, že plán na uzavření i podporu, která již byla poskytnuta i jejíž poskytnutí se navrhuje, lze schválit.

4.   ZÁVĚR

ZÁVĚR

| (102) | Komise lituje, že Itálie provedla část podpory v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. |
| --- | --- |

(102)

Komise lituje, že Itálie provedla část podpory v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie.

| (103) | Komise však rozhodla, že podporu poskytovanou společnosti Carbosulcis ode dne 1. ledna 2011 do 31. prosince 2027 lze podle rozhodnutí Rady považovat za slučitelnou s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(103)

Komise však rozhodla, že podporu poskytovanou společnosti Carbosulcis ode dne 1. ledna 2011 do 31. prosince 2027 lze podle rozhodnutí Rady považovat za slučitelnou s vnitřním trhem.

| (104) | Komise italským orgánům připomíná, že v souladu s čl. 108 odst. 3 SFEU se musí každý záměr refinancovat, upravit nebo změnit toto opatření oznámit Komisi podle nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (15). Navíc se musí předložit oznámení podle čl. 7 odst. 3 rozhodnutí Rady, jestliže se plán na uzavření změní. Podle čl. 7 odst. 4 se oznámení také musí předložit, jestliže podpora, kterou Itálie během těžebního roku plánuje poskytnout uhelnému průmyslu, překročí výši schválenou v tomto rozhodnutí nebo jestliže se podrobnosti týkající se výpočtu předvídatelných výrobních nákladů, na něž se má podle plánu na uzavření poskytnout podpora, budou lišit od podrobností uvedených v tomto oznámení. Itálie bude muset každoročně předkládat samostatná oznámení, dojde-li k rozporu mezi ročními opatřeními a schváleným plánem na uzavření. Řádně Komisi informuje o výši podpory a o výpočtu podpory skutečně vyplacené každý rok až do skončení plánu na uzavření, jak stanoví čl. 7 odst. 5 rozhodnutí Rady. |
| --- | --- |

(104)

Komise italským orgánům připomíná, že v souladu s čl. 108 odst. 3 SFEU se musí každý záměr refinancovat, upravit nebo změnit toto opatření oznámit Komisi podle nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (15). Navíc se musí předložit oznámení podle čl. 7 odst. 3 rozhodnutí Rady, jestliže se plán na uzavření změní. Podle čl. 7 odst. 4 se oznámení také musí předložit, jestliže podpora, kterou Itálie během těžebního roku plánuje poskytnout uhelnému průmyslu, překročí výši schválenou v tomto rozhodnutí nebo jestliže se podrobnosti týkající se výpočtu předvídatelných výrobních nákladů, na něž se má podle plánu na uzavření poskytnout podpora, budou lišit od podrobností uvedených v tomto oznámení. Itálie bude muset každoročně předkládat samostatná oznámení, dojde-li k rozporu mezi ročními opatřeními a schváleným plánem na uzavření. Řádně Komisi informuje o výši podpory a o výpočtu podpory skutečně vyplacené každý rok až do skončení plánu na uzavření, jak stanoví čl. 7 odst. 5 rozhodnutí Rady.

15

| (105) | Komise italským orgánům také připomíná, že v souladu s čl. 7 odst. 5 rozhodnutí Rady informují Komisi o výši podpory a o výpočtu podpory skutečně vyplacené v průběhu těžebního roku, a to nejpozději do šesti měsíců od konce tohoto těžebního roku. Italské orgány informují Komisi o veškerých opravách částek původně vyplacených v průběhu daného těžebního roku před koncem následujícího těžebního roku. |
| --- | --- |

(105)

Komise italským orgánům také připomíná, že v souladu s čl. 7 odst. 5 rozhodnutí Rady informují Komisi o výši podpory a o výpočtu podpory skutečně vyplacené v průběhu těžebního roku, a to nejpozději do šesti měsíců od konce tohoto těžebního roku. Italské orgány informují Komisi o veškerých opravách částek původně vyplacených v průběhu daného těžebního roku před koncem následujícího těžebního roku.

| (106) | Podle čl. 3 odst. 3 rozhodnutí Rady, není-li důl, kterému je poskytována podpora, uzavřen ke dni stanovenému v plánu na uzavření, jejž schválila Komise, získá Itálie zpět veškerou podporu poskytnutou za celé období, jehož se plán na uzavření týká, |
| --- | --- |

(106)

Podle čl. 3 odst. 3 rozhodnutí Rady, není-li důl, kterému je poskytována podpora, uzavřen ke dni stanovenému v plánu na uzavření, jejž schválila Komise, získá Itálie zpět veškerou podporu poskytnutou za celé období, jehož se plán na uzavření týká,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Státní podpora poskytnutá Itálií společnosti Carbosulcis S.p.A. v souladu s plánem na uzavření předloženým dne 9. dubna 2014 a pozměněným dne 17. července 2014 je slučitelná s vnitřním trhem podle rozhodnutí 2010/787/EU.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Italské republice.

V Bruselu dne 1. října 2014.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  
  Úř. věst. L 336, 21.12.2010, s. 24 (dále jen „rozhodnutí Rady“). S účinností ode dne 1. prosince 2009 se články 87 a 88 Smlouvy o ES staly články 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“). Oba soubory ustanovení jsou v podstatě totožné. Pro účely tohoto rozhodnutí jsou v případě potřeby odkazy na články 107 a 108 SFEU chápány jako odkazy na články 87 a 88 Smlouvy o ES. SFEU také zavedla některé terminologické změny, například výraz „Společenství“ se nahradil výrazem „Unie“ a výraz „společný trh“ výrazem „vnitřní trh“. Toto rozhodnutí bude používat terminologii SFEU.

1

(2)  
  Úř. věst. C 20, 23.1.2013, s. 1.

2

(3)  Zveřejněno v dodatku Supplemento Ordinario k věstníku Gazzetta Ufficiale, č. 111, 14.5.2005.

3

Supplemento Ordinario

Gazzetta Ufficiale

(4)  Srov. poznámku pod čarou 2.

4

(5)  Nařízení č. 1 ze dne 15. dubna 1958 o užívání jazyků v Evropském hospodářském společenství (Úř. věst. 17, 6.10.1958, s. 385/58).

5

(6)  Článek 3 zákona č. 351 ze dne 27. června 1985, kterým se stanoví pravidla pro opětovné otevření uhelné pánve Sulcis, „norme per la riattivazione del bacino carbonifero del Sulcis: è consentito impiegare il carbone del bacino carbonifero del Sulcis nelle centrali termoelettriche e negli impianti di produzione combinata e non di energia elettrica e vapore esclusivamente ubicati in Sardegna, nonché negli impianti industriali, pure ubicati in Sardegna nei quali durante il processo produttivo o di combustione lo zolfo viene fissato, fissato e combinato ovvero combinato con il prodotto che si ottiene“.

6

(7)  Věc SA.18869 (N 92/05) Plán restrukturalizace maďarského uhelného průmyslu 2004–2010, věc SA.33033 Compania Națională a Huilei Petroșani a věc SA.33861 (12/N) Állami támogatás a versenyképtelen szénbányák bezárására Magyarországon – Vértesi Erőmű Zrt.

7

Állami támogatás a versenyképtelen szénbányák bezárására Magyarországon – Vértesi Erőmű Zrt

(8)  Oznámení Komise o určování použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory (Úř. věst. C 119, 22.5.2002, s. 22).

8

(9)  V současnosti je Carbosulcis vlastníkem 200 ha, kde se nacházejí kanceláře a zařízení, zatímco důl se rozkládá na 5 940 ha.

9

(10)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/21/ES ze dne 15. března 2006 o nakládání s odpady z těžebního průmyslu a o změně směrnice 2004/35/ES – Prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst. L 102, 11.4.2006, s. 15).

10

(11)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/35/ES ze dne 21. dubna 2004 o odpovědnosti za životní prostředí v souvislosti s prevencí a nápravou škod na životním prostředí (Úř. věst. L 143, 30.4.2004, s. 56).

11

(12)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1).

12

(13)  Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7).

13

(14)  Směrnice Rady 85/337/EHS ze dne 27. června 1985 o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí (Úř. věst. L 175, 5.7.1985, s. 40).

14

(15)  Nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) 2015/1589, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1).

15

---

PŘÍLOHA 1

| Země: ITÁLIE | |
| --- | --- |
| |
| Uhelná pánev SULCIS |
| |
| Společnost CARBOSULCIS SPA |
| |
| Podzemní těžební jednotka: NURAXI FIGUS - důl Monte Sinni |
| |
| | Údaje za rok 2011 | Údaje za rok 2012 | Odhad údajů za rok 2013 | Odhad údajů za rok 2014 | Odhad údajů za rok 2015 | Odhad údajů za rok a 2016 | Odhad údajů za rok a 2017 | Odhad údajů za rok 2018 |
| |
| 1. | OBECNÉ INFORMACE |

Země: ITÁLIE

Uhelná pánev SULCIS

Společnost CARBOSULCIS SPA

Podzemní těžební jednotka: NURAXI FIGUS - důl Monte Sinni

Údaje za rok 2011

Údaje za rok 2012

Odhad údajů za rok 2013

Odhad údajů za rok 2014

Odhad údajů za rok 2015

Odhad údajů za rok a 2016

Odhad údajů za rok a 2017

Odhad údajů za rok 2018

1.

| a) | Podzemní těžba (v tis. tun měrného paliva) |
| --- | --- |

a)

Podzemní těžba (v tis. tun měrného paliva)

[...]
   (*1)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| b) | Výtěžnost (v tunách měrného paliva na těžební jednotku za rok) |
| --- | --- |

b)

Výtěžnost (v tunách měrného paliva na těžební jednotku za rok)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| c) | Průměrná výhřevnost (v kcal) |
| --- | --- |

c)

Průměrná výhřevnost (v kcal)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| d) | Průměrný počet evidovaných zam ěstnanců |
| --- | --- |

d)

Průměrný počet evidovaných zam ěstnanců

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 2. | VÝROBNÍ NÁKLADY |
| --- | --- |

2.

| a) | Náklady práce (v EUR na tunu měrného paliva) |
| --- | --- |

a)

Náklady práce (v EUR na tunu měrného paliva)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| b) | Náklady na materiál (v EUR na tunu měrného paliva) |
| --- | --- |

b)

Náklady na materiál (v EUR na tunu měrného paliva)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| c) | Přímé odpisy podle běžných účetních pravidel (v EUR na tunu měrného paliva) |
| --- | --- |

c)

Přímé odpisy podle běžných účetních pravidel (v EUR na tunu měrného paliva)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| d) | Návratnost kapitálu (v EUR na tunu měrného paliva) |
| --- | --- |

d)

Návratnost kapitálu (v EUR na tunu měrného paliva)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| e) | Náklady na dopravu do místa plnění (v EUR na tunu měrného paliva) |
| --- | --- |

e)

Náklady na dopravu do místa plnění (v EUR na tunu měrného paliva)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| f) | Režijní náklady společnosti (v EUR na tunu měrného paliva) |
| --- | --- |

f)

Režijní náklady společnosti (v EUR na tunu měrného paliva)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| g) | Jiné výdaje (v EUR na tunu měrného paliva) |
| --- | --- |

g)

Jiné výdaje (v EUR na tunu měrného paliva)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| h) | Zvýšení dlouhodobých aktiv (v EUR na tunu měrného paliva) |
| --- | --- |

h)

Zvýšení dlouhodobých aktiv (v EUR na tunu měrného paliva)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| i) | Náklady na likvidaci odpadu (v EUR na tunu měrrného paliva) |
| --- | --- |

i)

Náklady na likvidaci odpadu (v EUR na tunu měrrného paliva)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| h) | Náklady spojené se současnou těžbou (na vytěženou tunu měrného paliva) |
| --- | --- |

h)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 3. | DODÁVKY A PŘÍJMY |
| --- | --- |

3.

| — | informace o dodávkách do tepelných elektráren: |
| --- | --- |

—

informace o dodávkách do tepelných elektráren:

| — | těžba v referenčním těžebním roce (v tunách měrného paliva) |
| --- | --- |

—

těžba v referenčním těžebním roce (v tunách měrného paliva)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | změna stavu zásob (v tunách měrného paliva) |
| --- | --- |

—

změna stavu zásob (v tunách měrného paliva)

[...]

[...]

[...]

| (a) | Celkem |
| --- | --- |

(a)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | výnos: |
| --- | --- |

—

výnos:

| — | těžba v referenčním těžebním roce (v EUR na tunu měrného paliva) |
| --- | --- |

—

těžba v referenčním těžebním roce (v EUR na tunu měrného paliva)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | změna stavu zásob (v EUR na tunu měrného paliva) |
| --- | --- |

—

změna stavu zásob (v EUR na tunu měrného paliva)

[...]

| b) | Průměrná prodejní cena (v EUR na tunu měrného paliva) |
| --- | --- |

b)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 4. | NAVRHOVANÁ PODPORA |
| --- | --- |

4.

| a) | Ztráta ze současné těžby (v EUR na tunu měrného paliva) |
| --- | --- |

a)

Ztráta ze současné těžby (v EUR na tunu měrného paliva)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| b) | Ztráta ze současné těžby (v EUR) |
| --- | --- |

b)

Ztráta ze současné těžby (v EUR)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| c) | Navrhovaná podpora (v EUR na tunu měrného paliva) |
| --- | --- |

c)

Navrhovaná podpora (v EUR na tunu měrného paliva)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| d) | Navrhovaná podpora (v EUR) |
| --- | --- |

d)

Navrhovaná podpora (v EUR)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pozn. Údaje uvedené červeně vyplývají z reklasifikace výsledovek za roky 2011 a 2012.

---

(*1)  Údaj chránĎný obchodním tajemstvím.

---

PŘÍLOHA 2

| | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Celkem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| |
| b) | Jiné mimořádné výdaje na pracovníky, kteří přišli nebo přijdou o zaměstnání | 7 804 000 | 3 852 000 | 2 180 000 | 9 080 000 | 692 000 | 9 920 000 | 6 212 000 | 960 000 | 404 000 | 96 000 | 212 000 | 308 000 | 96 000 | 96 000 | 3 660 000 | 45 572 000 |
| b1) | Pobídka k odchodu do důchodu (manažeři) | 160 000 | 160 000 | 160 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 480 000 |
| b2) | Pobídka k odchodu do důchodu (technici) | 3 132 000 | 812 000 | 580 000 | 696 000 | 116 000 | 4 640 000 | 232 000 | 0 | 116 000 | 0 | 116 000 | 116 000 | 0 | 0 | 0 | 10 556 000 |
| b3) | Pobídka k odchodu do důchodu (dělníci) | 4 512 000 | 2 880 000 | 1 440 000 | 1 632 000 | 576 000 | 5 280 000 | 576 000 | 960 000 | 288 000 | 96 000 | 96 000 | 192 000 | 96 000 | 96 000 | 96 000 | 18 816 000 |
| b4) | Pobídka na zahájení vlastního podnikání (technici) | 0 | 0 | 0 | 4 640 000 | 0 | 0 | 1 276 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 740 000 | 7 656 000 |
| b5) | Pobídka na zahájení vlastního podnikání (dělníci) | 0 | 0 | 0 | 2 112 000 | 0 | 0 | 4 128 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 824 000 | 8 064 000 |
| |
| d) | Náklady vynaložené podniky na rekvalifikaci pracovníků, která jim má umožnit najít nová zaměstnání mimo uhelný průmysl, zvláště náklady na odborné vzdělávání | 0 | 0 | 0 | 4 764 800 | 0 | 0 | 3 911 600 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 793 600 | 11 470 000 |
| d1) | Odměny techniků během odborněvzdělávacího kurzu | 0 | 0 | 0 | 2 320 000 | 0 | 0 | 638 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 995 000 | 3 953 000 |
| d2) | Odměny dělníků během odborněvzdělávacího kurzu | 0 | 0 | 0 | 1 056 000 | 0 | 0 | 2 064 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 037 000 | 4 157 000 |
| d3) | Náklady na odborné vzdělávání (v souladu s příručkou ESF o nákladech) | 0 | 0 | 0 | 1 388 800 | 0 | 0 | 1 209 600 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 761 600 | 3 360 000 |
| |
| f) | Zbytkové náklady vyplývající ze správních, právních a daňových předpisů, které se týkají výhradně uhelného průmyslu | | | | | | | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 0 | 800 000 |
| f1) | Těžební poplatek | | | | | | | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 0 | 800 000 |
| |
| g) | Dodatečné podzemní zabezpečovací práce, které vyplývají z uzavření uhelných těžebních jednotek | 0 | 0 | 200 000 | 0 | 0 | 0 | 4 480 800 | 3 836 800 | 3 495 800 | 3 370 800 | 3 363 800 | 3 237 800 | 3 127 800 | 3 086 800 | 0 | 28 200 400 |
| g1) | Projekt vyplnění chodeb popelem a posouzení jeho dopadu na životní prostředí | 0 | 0 | 200 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 200 000 |
| g2) | Zabezpečení pomocných jam | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 70 000 | 74 000 | 0 | 0 | 0 | 144 000 |
| g3) | Zabezpečení hlavních jam | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 65 000 | 72 000 | 0 | 137 000 |
| g4) | Náklady na práci – technici | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 160 000 | 1 044 000 | 1 015 000 | 986 000 | 957 000 | 899 000 | 870 000 | 870 000 | 0 | 7 801 000 |
| g5) | Náklady na práci – dělníci | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 160 000 | 1 632 000 | 1 320 000 | 1 224 000 | 1 176 000 | 1 104 000 | 1 032 000 | 984 000 | 0 | 10 632 000 |
| g6) | Náklady na materiál a služby týkající se konstrukce dolu | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 0 | 7 600 000 |
| g7) | Náklady na materiál a služby týkající se vyplnění chodeb popelem | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 0 | 4 000 000 |
| g8) | Náklady na elektřinu (ventilace, odvodňování atd.) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 0 | 10 000 000 |
| g9) | Potenciální výnosy z likvidace popela | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | 0 | – 12 313 600 |
| |
| h) | Důlní škody způsobené uhelnými těžebními jednotkami, které byly nebo budou uzavřeny | | 998 931 | 1 198 931 | 1 198 931 | 798 931 | 798 931 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | | | | | 8 687 898 |
| h1) | Zabezpečení oblasti a budov a obnova životního prostředí v lokalitě Seruci | 0 | 798 931 | 798 931 | 798 931 | 798 931 | 798 931 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 994 656 |
| h2) | Charakterizace životního prostředí v lokalitě Nuraxi Figus | 0 | 200 000 | 400 000 | 400 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 000 000 |
| h3) | Zabezpečení oblasti a budov a obnova životního prostředí v lokalitě Nuraxi Figus | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 693 242 |
| |
| l) | Výjimečné vnitřní odpisy, jsou-li důsledkem uzavření uhelných těžebních jednotek | | 5 169 143 | 5 169 143 | 5 169 143 | 5 169 143 | 5 169 143 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 25 845 714 |
| l1) | Zvláštní odpisová sazba pro dlouhodobá hmotná aktiva | 0 | 4 071 036 | 4 071 036 | 4 071 036 | 4 071 036 | 4 071 036 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 20 355 179 |
| l2) | Zvláštní odpisová sazba pro dlouhodobá nehmotná aktiva | 0 | 1 098 107 | 1 098 107 | 1 098 107 | 1 098 107 | 1 098 107 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 490 535 |
| |
| Celkový součet | 7 804 000 | 10 020 074 | 8 748 074 | 20 212 874 | 6 660 074 | 15 888 074 | 15 443 048 | 5 635 448 | 4 738 448 | 4 305 448 | 4 414 448 | 3 645 800 | 3 323 800 | 3 282 800 | 6 453 600 | 120 576 012 |

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Celkem

b)

Jiné mimořádné výdaje na pracovníky, kteří přišli nebo přijdou o zaměstnání

7 804 000

3 852 000

2 180 000

9 080 000

692 000

9 920 000

6 212 000

960 000

404 000

96 000

212 000

308 000

96 000

96 000

3 660 000

45 572 000

b1)

Pobídka k odchodu do důchodu (manažeři)

160 000

160 000

160 000

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

480 000

b2)

Pobídka k odchodu do důchodu (technici)

3 132 000

812 000

580 000

696 000

116 000

4 640 000

232 000

0

116 000

0

116 000

116 000

0

0

0

10 556 000

b3)

Pobídka k odchodu do důchodu (dělníci)

4 512 000

2 880 000

1 440 000

1 632 000

576 000

5 280 000

576 000

960 000

288 000

96 000

96 000

192 000

96 000

96 000

96 000

18 816 000

b4)

Pobídka na zahájení vlastního podnikání (technici)

0

0

0

4 640 000

0

0

1 276 000

0

0

0

0

0

0

0

1 740 000

7 656 000

b5)

Pobídka na zahájení vlastního podnikání (dělníci)

0

0

0

2 112 000

0

0

4 128 000

0

0

0

0

0

0

0

1 824 000

8 064 000

d)

Náklady vynaložené podniky na rekvalifikaci pracovníků, která jim má umožnit najít nová zaměstnání mimo uhelný průmysl, zvláště náklady na odborné vzdělávání

0

0

0

4 764 800

0

0

3 911 600

0

0

0

0

0

0

0

2 793 600

11 470 000

d1)

Odměny techniků během odborněvzdělávacího kurzu

0

0

0

2 320 000

0

0

638 000

0

0

0

0

0

0

0

995 000

3 953 000

d2)

Odměny dělníků během odborněvzdělávacího kurzu

0

0

0

1 056 000

0

0

2 064 000

0

0

0

0

0

0

0

1 037 000

4 157 000

d3)

Náklady na odborné vzdělávání (v souladu s příručkou ESF o nákladech)

0

0

0

1 388 800

0

0

1 209 600

0

0

0

0

0

0

0

761 600

3 360 000

f)

Zbytkové náklady vyplývající ze správních, právních a daňových předpisů, které se týkají výhradně uhelného průmyslu

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

0

800 000

f1)

Těžební poplatek

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

0

800 000

g)

Dodatečné podzemní zabezpečovací práce, které vyplývají z uzavření uhelných těžebních jednotek

0

0

200 000

0

0

0

4 480 800

3 836 800

3 495 800

3 370 800

3 363 800

3 237 800

3 127 800

3 086 800

0

28 200 400

g1)

Projekt vyplnění chodeb popelem a posouzení jeho dopadu na životní prostředí

0

0

200 000

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

200 000

g2)

Zabezpečení pomocných jam

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

70 000

74 000

0

0

0

144 000

g3)

Zabezpečení hlavních jam

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

65 000

72 000

0

137 000

g4)

Náklady na práci – technici

0

0

0

0

0

0

1 160 000

1 044 000

1 015 000

986 000

957 000

899 000

870 000

870 000

0

7 801 000

g5)

Náklady na práci – dělníci

0

0

0

0

0

0

2 160 000

1 632 000

1 320 000

1 224 000

1 176 000

1 104 000

1 032 000

984 000

0

10 632 000

g6)

Náklady na materiál a služby týkající se konstrukce dolu

0

0

0

0

0

0

950 000

950 000

950 000

950 000

950 000

950 000

950 000

950 000

0

7 600 000

g7)

Náklady na materiál a služby týkající se vyplnění chodeb popelem

0

0

0

0

0

0

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

0

4 000 000

g8)

Náklady na elektřinu (ventilace, odvodňování atd.)

0

0

0

0

0

0

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

0

10 000 000

g9)

Potenciální výnosy z likvidace popela

0

0

0

0

0

0

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

0

– 12 313 600

h)

Důlní škody způsobené uhelnými těžebními jednotkami, které byly nebo budou uzavřeny

998 931

1 198 931

1 198 931

798 931

798 931

738 648

738 648

738 648

738 648

738 648

8 687 898

h1)

Zabezpečení oblasti a budov a obnova životního prostředí v lokalitě Seruci

0

798 931

798 931

798 931

798 931

798 931

0

0

0

0

0

0

0

0

0

3 994 656

h2)

Charakterizace životního prostředí v lokalitě Nuraxi Figus

0

200 000

400 000

400 000

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

1 000 000

h3)

Zabezpečení oblasti a budov a obnova životního prostředí v lokalitě Nuraxi Figus

0

0

0

0

0

0

738 648

738 648

738 648

738 648

738 648

0

0

0

0

3 693 242

l)

Výjimečné vnitřní odpisy, jsou-li důsledkem uzavření uhelných těžebních jednotek

5 169 143

5 169 143

5 169 143

5 169 143

5 169 143

0

0

0

0

0

0

0

0

0

25 845 714

l1)

Zvláštní odpisová sazba pro dlouhodobá hmotná aktiva

0

4 071 036

4 071 036

4 071 036

4 071 036

4 071 036

0

0

0

0

0

0

0

0

0

20 355 179

l2)

Zvláštní odpisová sazba pro dlouhodobá nehmotná aktiva

0

1 098 107

1 098 107

1 098 107

1 098 107

1 098 107

0

0

0

0

0

0

0

0

0

5 490 535

Celkový součet

7 804 000

10 020 074

8 748 074

20 212 874

6 660 074

15 888 074

15 443 048

5 635 448

4 738 448

4 305 448

4 414 448

3 645 800

3 323 800

3 282 800

6 453 600

120 576 012

---

| 4.3.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 59/22 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 59/22

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2016/287

ze dne 15. října 2014

o státní podpoře SA.26500 (2012/C) (ex 2011/NN, ex CP 227/2008), kterou Německo poskytlo společnosti Flughafen Altenburg-Nobitz GmbH a společnosti Ryanair Ltd.

(oznámeno pod číslem C(2014) 7369)

(Pouze německé znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1) a se zohledněním těchto připomínek,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

| (1) | Dne 27. srpna 2008 obdržela Komise stížnost od BDF – Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e.V. (Spolkový svaz německých leteckých společností) (dále jen „BDF“) kvůli údajné nezákonné státní podpoře ve prospěch společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a společnosti Ryanair Ltd. (dále jen „Ryanair“). Stížnost byla zaregistrována pod číslem podpory CP 227/2008. |
| --- | --- |

(1)

Dne 27. srpna 2008 obdržela Komise stížnost od BDF – Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e.V. (Spolkový svaz německých leteckých společností) (dále jen „BDF“) kvůli údajné nezákonné státní podpoře ve prospěch společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a společnosti Ryanair Ltd. (dále jen „Ryanair“). Stížnost byla zaregistrována pod číslem podpory CP 227/2008.

| (2) | Dne 9. srpna 2010 zaslala Komise stížnost Německu a požádala o informace. Německo předložilo požadované informace dopisem dne 30. září 2010. |
| --- | --- |

(2)

Dne 9. srpna 2010 zaslala Komise stížnost Německu a požádala o informace. Německo předložilo požadované informace dopisem dne 30. září 2010.

| (3) | Dne 8. dubna 2011 si Komise vyžádala informace od společnosti Air Berlin a společnosti Ryanair. Společnost Air Berlin poskytla požadované informace dne 10. května 2011. Společnost Ryanair poskytla požadované informace dne 20. června 2011. Překlad znění těchto připomínek a příloh byl německým orgánům zaslán dne 11. srpna 2011. Dne 28. září 2011 informovaly německé orgány Komisi o tom, že v současné fázi nemají v úmyslu vznést žádné připomínky. |
| --- | --- |

(3)

Dne 8. dubna 2011 si Komise vyžádala informace od společnosti Air Berlin a společnosti Ryanair. Společnost Air Berlin poskytla požadované informace dne 10. května 2011. Společnost Ryanair poskytla požadované informace dne 20. června 2011. Překlad znění těchto připomínek a příloh byl německým orgánům zaslán dne 11. srpna 2011. Dne 28. září 2011 informovaly německé orgány Komisi o tom, že v současné fázi nemají v úmyslu vznést žádné připomínky.

| (4) | Dopisem ze dne 26. ledna 2012 informovala Komise Německo o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) (2), a to s ohledem na investiční a provozní podporu ve prospěch společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, snížené letištní poplatky pro letecké společnosti a dohody o poskytování marketingových služeb se společností Ryanair (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). |
| --- | --- |

(4)

Dopisem ze dne 26. ledna 2012 informovala Komise Německo o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) (2), a to s ohledem na investiční a provozní podporu ve prospěch společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, snížené letištní poplatky pro letecké společnosti a dohody o poskytování marketingových služeb se společností Ryanair (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“).

2

| (5) | Rozhodnutí Komise zahájit toto řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala zúčastněné strany k zaslání připomínek k údajné podpoře a opatřením. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutí Komise zahájit toto řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala zúčastněné strany k zaslání připomínek k údajné podpoře a opatřením.

Úředním věstníku Evropské unie

3

| (6) | Dne 21. února 2012 požádala Komise Německo o dodatečné informace. Německo předložilo své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení a odpovědi na žádost Komise o informace dne 24. února 2012, 30. března 2012 a 2. dubna 2012. |
| --- | --- |

(6)

Dne 21. února 2012 požádala Komise Německo o dodatečné informace. Německo předložilo své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení a odpovědi na žádost Komise o informace dne 24. února 2012, 30. března 2012 a 2. dubna 2012.

| (7) | Dne 13. dubna 2012 obdržela Komise připomínky dvou zúčastněných stran, a to společnosti Ryanair a společnosti Airport Marketing Services (4) (dále jen „AMS“). |
| --- | --- |

(7)

Dne 13. dubna 2012 obdržela Komise připomínky dvou zúčastněných stran, a to společnosti Ryanair a společnosti Airport Marketing Services (4) (dále jen „AMS“).

4

| (8) | Protože chyběly některé odpovědi na žádost o poskytnutí informací ze dne 21. února 2012, požádala Komise Německo dne 20. dubna 2012 o další informace. Německé orgány odpověděly dne 11. května 2012. |
| --- | --- |

(8)

Protože chyběly některé odpovědi na žádost o poskytnutí informací ze dne 21. února 2012, požádala Komise Německo dne 20. dubna 2012 o další informace. Německé orgány odpověděly dne 11. května 2012.

| (9) | Dne 25. června 2012 obdržela Komise další připomínky zúčastněných stran (Ryanair, dceřiná společnost společnosti Ryanair AMS a poradenská firma pracující pro Ryanair). Komise zaslala tyto připomínky Německu dopisem ze dne 22. srpna 2012. Německo požádalo o přeložení dokumentů a následně předložilo své připomínky dne 4. prosince 2012. |
| --- | --- |

(9)

Dne 25. června 2012 obdržela Komise další připomínky zúčastněných stran (Ryanair, dceřiná společnost společnosti Ryanair AMS a poradenská firma pracující pro Ryanair). Komise zaslala tyto připomínky Německu dopisem ze dne 22. srpna 2012. Německo požádalo o přeložení dokumentů a následně předložilo své připomínky dne 4. prosince 2012.

| (10) | Dopisem ze dne 29. listopadu 2012 požádala Komise Německo o další informace. Německé orgány odpověděly dne 17. ledna 2013. |
| --- | --- |

(10)

Dopisem ze dne 29. listopadu 2012 požádala Komise Německo o další informace. Německé orgány odpověděly dne 17. ledna 2013.

| (11) | Dne 10. dubna 2013 předložila společnost Ryanair další připomínky (5), jež byly předány Německu dne 3. května 2013. |
| --- | --- |

(11)

Dne 10. dubna 2013 předložila společnost Ryanair další připomínky (5), jež byly předány Německu dne 3. května 2013.

5

| (12) | Dne 14. listopadu 2013 požádala Komise Německo o další informace. Německo zaslalo odpověď dne 14. ledna 2014. Protože odpovědi německých orgánů byly neúplné, zaslala Komise dne 19. března 2014 Německu upomínku. Německo zaslalo odpověď dne 22. dubna 2014. |
| --- | --- |

(12)

Dne 14. listopadu 2013 požádala Komise Německo o další informace. Německo zaslalo odpověď dne 14. ledna 2014. Protože odpovědi německých orgánů byly neúplné, zaslala Komise dne 19. března 2014 Německu upomínku. Německo zaslalo odpověď dne 22. dubna 2014.

| (13) | Dne 20. prosince 2013 předložila společnost Ryanair další připomínky, které byly dne 8. ledna 2014 předány Německu. Dne 27. ledna 2014 Německo reagovalo na připomínky společnosti Ryanair. |
| --- | --- |

(13)

Dne 20. prosince 2013 předložila společnost Ryanair další připomínky, které byly dne 8. ledna 2014 předány Německu. Dne 27. ledna 2014 Německo reagovalo na připomínky společnosti Ryanair.

| (14) | Dne 17. ledna 2014 a 31. ledna 2014 předložila společnost Ryanair další připomínky, které byly dne 7. března 2014 předány Německu. Dne 7. dubna 2014 Německo prohlásilo, že k příspěvkům společnosti Ryanair již nemá dalších připomínek. |
| --- | --- |

(14)

Dne 17. ledna 2014 a 31. ledna 2014 předložila společnost Ryanair další připomínky, které byly dne 7. března 2014 předány Německu. Dne 7. dubna 2014 Německo prohlásilo, že k příspěvkům společnosti Ryanair již nemá dalších připomínek.

| (15) | Dopisem ze dne 25. února 2014 informovala Komise Německo o přijetí Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, k němuž došlo dne 20. února 2014 (6), a dále o skutečnosti, že tyto pokyny budou ode dne vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie použity na předmětnou záležitost. Navíc poskytla Německu možnost předložit připomínky k pokynům a k jejich použití do 20 dnů od jejich vyhlášení v Úředním věstníku. |
| --- | --- |

(15)

Dopisem ze dne 25. února 2014 informovala Komise Německo o přijetí Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, k němuž došlo dne 20. února 2014 (6), a dále o skutečnosti, že tyto pokyny budou ode dne vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie použity na předmětnou záležitost. Navíc poskytla Německu možnost předložit připomínky k pokynům a k jejich použití do 20 dnů od jejich vyhlášení v Úředním věstníku.

6

| (16) | Dopisem ze dne 24. února 2014 informovala Komise též třetí strany o přijetí Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, k němuž došlo dne 20. února 2014, a dále o skutečnosti, že tyto pokyny budou ode dne vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie použity na předmětnou záležitost. Navíc poskytla dotčeným třetím stranám možnost předložit připomínky k pokynům a k jejich použití do 20 dnů od jejich vyhlášení v Úředním věstníku. |
| --- | --- |

(16)

Dopisem ze dne 24. února 2014 informovala Komise též třetí strany o přijetí Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, k němuž došlo dne 20. února 2014, a dále o skutečnosti, že tyto pokyny budou ode dne vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie použity na předmětnou záležitost. Navíc poskytla dotčeným třetím stranám možnost předložit připomínky k pokynům a k jejich použití do 20 dnů od jejich vyhlášení v Úředním věstníku.

| (17) | Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014 byly vyhlášeny v Úředním věstníku Evropské unie dne 4. dubna 2014. Nahradily Pokyny pro leteckou dopravu z roku 1994 (7) a Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005 (8). |
| --- | --- |

(17)

Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014 byly vyhlášeny v Úředním věstníku Evropské unie dne 4. dubna 2014. Nahradily Pokyny pro leteckou dopravu z roku 1994 (7) a Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005 (8).

7

8

| (18) | Dne 15. dubna 2014 bylo v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněno sdělení, v němž byly členské státy a zúčastněné strany vyzvány k předkládání připomínek k použití Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 na předmětnou věc, a to ve lhůtě jednoho měsíce od data vyhlášení těchto Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 (9). |
| --- | --- |

(18)

Dne 15. dubna 2014 bylo v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněno sdělení, v němž byly členské státy a zúčastněné strany vyzvány k předkládání připomínek k použití Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 na předmětnou věc, a to ve lhůtě jednoho měsíce od data vyhlášení těchto Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 (9).

9

| (19) | Dne 29. dubna 2014 zaslala Komise Německu žádost o informace, na niž obdržela odpověď dne 7. května 2014. |
| --- | --- |

(19)

Dne 29. dubna 2014 zaslala Komise Německu žádost o informace, na niž obdržela odpověď dne 7. května 2014.

| (20) | Dne 6. května 2014 předložila společnost Deutsche Lufthansa AG v souvislosti s přijetím nových pokynů připomínky k opatření podpory. Nedůvěrné znění těchto připomínek bylo dne 8. května 2014 předáno Německu. Německo předložilo své připomínky k této písemnosti dne 15. května 2014. |
| --- | --- |

(20)

Dne 6. května 2014 předložila společnost Deutsche Lufthansa AG v souvislosti s přijetím nových pokynů připomínky k opatření podpory. Nedůvěrné znění těchto připomínek bylo dne 8. května 2014 předáno Německu. Německo předložilo své připomínky k této písemnosti dne 15. května 2014.

| (21) | Dne 7. května 2014 předložil stěžovatel v souvislosti s přijetím nových pokynů připomínky k předmětnému opatření podpory. Nedůvěrné znění těchto připomínek bylo dne 21. května 2014 předáno Německu. Německo odpovědělo dne 28. května 2014. |
| --- | --- |

(21)

Dne 7. května 2014 předložil stěžovatel v souvislosti s přijetím nových pokynů připomínky k předmětnému opatření podpory. Nedůvěrné znění těchto připomínek bylo dne 21. května 2014 předáno Německu. Německo odpovědělo dne 28. května 2014.

| (22) | Dne 10. září 2014 požádala Komise Německo a společnost Ryanair o další informace. Německo a společnost Ryanair odpověděli dne 16. září 2014. |
| --- | --- |

(22)

Dne 10. září 2014 požádala Komise Německo a společnost Ryanair o další informace. Německo a společnost Ryanair odpověděli dne 16. září 2014.

| (23) | Dne 12. září 2014 předložila společnost Ryanair a jejím jménem jednající poradenská firma připomínky k tomuto opatření podpory. Nedůvěrné znění těchto připomínek bylo dne 19. září 2014 zasláno Německu. Německo předložilo své připomínky k této písemnosti dne 6. října 2014. |
| --- | --- |

(23)

Dne 12. září 2014 předložila společnost Ryanair a jejím jménem jednající poradenská firma připomínky k tomuto opatření podpory. Nedůvěrné znění těchto připomínek bylo dne 19. září 2014 zasláno Německu. Německo předložilo své připomínky k této písemnosti dne 6. října 2014.

2.   KONTEXT VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

KONTEXT VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

2.1.   PRVNÍ ZMĚNA PROVOZNÍHO ZAMĚŘENÍ LETIŠTĚ NA SLUŽBY PRO NÍZKONÁKLADOVÉ LETECKÉ SPOLEČNOSTI

| (24) | Od roku 1992 je státní podnik Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (10) vlastníkem a provozovatelem letiště Leipzig-Altenburg (dříve nazývaného letiště Altenburg-Nobitz, dále jen „AOC“) v jižní části svobodného státu Durynsko v Německu. AOC je bývalé ruské vojenské letiště, které bylo počátkem 90. let opuštěno. Následně získala společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH odpovědnost za výstavbu a provoz letiště AOC. Podle společenské smlouvy je cílem společnosti zlepšovat ekonomicky relevantní infrastrukturu, a posilovat tak hospodářskou sílu východního Durynska a západního Saska. |
| --- | --- |

(24)

Od roku 1992 je státní podnik Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (10) vlastníkem a provozovatelem letiště Leipzig-Altenburg (dříve nazývaného letiště Altenburg-Nobitz, dále jen „AOC“) v jižní části svobodného státu Durynsko v Německu. AOC je bývalé ruské vojenské letiště, které bylo počátkem 90. let opuštěno. Následně získala společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH odpovědnost za výstavbu a provoz letiště AOC. Podle společenské smlouvy je cílem společnosti zlepšovat ekonomicky relevantní infrastrukturu, a posilovat tak hospodářskou sílu východního Durynska a západního Saska.

10

| (25) | Nejblíže k AOC leží tato letiště:






  a) | letiště Lipsko-Halle, vzdálené od AOC asi 85 km, resp. 1 hodinu 10 minut jízdy osobním automobilem; |
| --- | --- | --- |

(25)

Nejblíže k AOC leží tato letiště:

a)

letiště Lipsko-Halle, vzdálené od AOC asi 85 km, resp. 1 hodinu 10 minut jízdy osobním automobilem;

| b) | letiště Drážďany, vzdálené od AOC asi 113 km, resp. 1 hodinu 16 minut jízdy osobním automobilem; |
| --- | --- |

b)

letiště Drážďany, vzdálené od AOC asi 113 km, resp. 1 hodinu 16 minut jízdy osobním automobilem;

| c) | letiště Erfurt, vzdálené od AOC asi 140 km, resp. 1 hodinu 37 minut jízdy osobním automobilem; |
| --- | --- |

c)

letiště Erfurt, vzdálené od AOC asi 140 km, resp. 1 hodinu 37 minut jízdy osobním automobilem;

| d) | letiště Hof-Plauen, vzdálené od AOC asi 122 km, resp. 1 hodinu 37 minut jízdy osobním automobilem. |
| --- | --- |

d)

letiště Hof-Plauen, vzdálené od AOC asi 122 km, resp. 1 hodinu 37 minut jízdy osobním automobilem.

| (26) | Od začátku provozu civilního letiště bylo v AOC odbaveno ročně méně než 150 000 cestujících. Tabulka 1 udává přehled počtu cestujících na letišti AOC od roku 2000.

  Tabulka 1
   (11)


  Počet cestujících na letišti AOC od roku 2000 do roku 2013
   (12)








  Rok | Celkový počet cestujících (13) | Cestující na linkových letech (14) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 27 876 | — |
| 2001 | 27 345 | — |
| 2002 | 26 811 | — |
| 2003 | 71 006 | 51 289 |
| 2004 | 93 946 | 76 742 |
| 2005 | 118 442 | 101 846 |
| 2006 | 105 213 | 90 551 |
| 2007 | 147 100 | 124 411 |
| 2008 | 138 400 | 126 972 |
| 2009 | 140 800 | 133 411 |
| 2010 | 119 000 | 112 985 |
| 2011 | 15 000 | 9 328 |
| 2012 | 5 400 | — |
| 2013 | 5 000 | — |

(26)

Od začátku provozu civilního letiště bylo v AOC odbaveno ročně méně než 150 000 cestujících. Tabulka 1 udává přehled počtu cestujících na letišti AOC od roku 2000.

Tabulka 1
   (11)

Tabulka 1

11

Počet cestujících na letišti AOC od roku 2000 do roku 2013
   (12)

Počet cestujících na letišti AOC od roku 2000 do roku 2013

12

Rok

Celkový počet cestujících (13)

13

Cestující na linkových letech (14)

14

2000

27 876

—

2001

27 345

—

2002

26 811

—

2003

71 006

51 289

2004

93 946

76 742

2005

118 442

101 846

2006

105 213

90 551

2007

147 100

124 411

2008

138 400

126 972

2009

140 800

133 411

2010

119 000

112 985

2011

15 000

9 328

2012

5 400

—

2013

5 000

—

| (27) | Společnost Eurowings nabídla v roce 2000 devět letů. Společnost Air Berlin provozovala v roce 2001 62 letů, v roce 2002 57 letů a poté provoz na letišti AOC ukončila. |
| --- | --- |

(27)

Společnost Eurowings nabídla v roce 2000 devět letů. Společnost Air Berlin provozovala v roce 2001 62 letů, v roce 2002 57 letů a poté provoz na letišti AOC ukončila.

| (28) | Dne 3. března 2003 uzavřel provozovatel AOC, společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz-GmbH, a společnost Ryanair desetiletou smlouvu o letištních službách. |
| --- | --- |

(28)

Dne 3. března 2003 uzavřel provozovatel AOC, společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz-GmbH, a společnost Ryanair desetiletou smlouvu o letištních službách.

| (29) | V letech nejvyššího provozu (2008–2010) nabízela společnost Ryanair z letiště AOC lety až do čtyř cílových destinací. Společnost Ryanair nabídla nejprve denní lety do Londýna a od roku 2007 též lety do Barcelony/Girony. Společnost létala v roce 2009 také do Edinburghu a v roce 2010 zavedla spojení do Alicante. Od 1. května 2003 byla společnost Ryanair jedinou leteckou společností, která nabízela linkové spojení s letištěm AOC. |
| --- | --- |

(29)

V letech nejvyššího provozu (2008–2010) nabízela společnost Ryanair z letiště AOC lety až do čtyř cílových destinací. Společnost Ryanair nabídla nejprve denní lety do Londýna a od roku 2007 též lety do Barcelony/Girony. Společnost létala v roce 2009 také do Edinburghu a v roce 2010 zavedla spojení do Alicante. Od 1. května 2003 byla společnost Ryanair jedinou leteckou společností, která nabízela linkové spojení s letištěm AOC.

| (30) | Dne 31. března 2011 společnost Ryanair provoz na letišti AOC ukončila. Od té doby neprovozuje plánované lety z letiště AOC ani žádná jiná letecká společnost, což potvrzují i údaje na internetové stránce AOC. |
| --- | --- |

(30)

Dne 31. března 2011 společnost Ryanair provoz na letišti AOC ukončila. Od té doby neprovozuje plánované lety z letiště AOC ani žádná jiná letecká společnost, což potvrzují i údaje na internetové stránce AOC.

2.2.   DRUHÁ ZMĚNA PROVOZNÍHO ZAMĚŘENÍ LETIŠTĚ NA VŠEOBECNOU LETECKOU DOPRAVU

| (31) | Na základě doporučení poradenské firmy KE-Consult GbR (15) z roku 2010 (dále jen „studie KE-Consult“) začalo letiště rozvíjet všeobecnou leteckou dopravu, přičemž se zaměřilo na obchodní lety a využilo toho, že v blízkosti leží ekonomicky rostoucí region Chemnitz-Zwickau. Letiště ukončilo provoz nízkonákladových letů a stalo se navíc školicím střediskem pro letový a bezpečnostní personál. |
| --- | --- |

(31)

Na základě doporučení poradenské firmy KE-Consult GbR (15) z roku 2010 (dále jen „studie KE-Consult“) začalo letiště rozvíjet všeobecnou leteckou dopravu, přičemž se zaměřilo na obchodní lety a využilo toho, že v blízkosti leží ekonomicky rostoucí region Chemnitz-Zwickau. Letiště ukončilo provoz nízkonákladových letů a stalo se navíc školicím střediskem pro letový a bezpečnostní personál.

15

| (32) | Nejdůležitější důvody pro tuto změnu provozního zaměření jsou (16):






  a) | Vysoká závislost letiště na veřejných dotacích, poskytovaných zejména svobodným státem Durynsko a společníky společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. V jedné ze zpráv zpracovaných vedením společnosti v roce 2011 se uvádí, že od roku 1992 bylo do letiště investováno asi 21 milionů EUR, z čehož svobodný stát Durynsko poskytl 17 milionů EUR a společníci společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH přibližně 4 miliony EUR. Navzdory tomu vznikl v obou účetních obdobích 2009 a 2010 deficit (17) ve výši asi 270 000 EUR. Vzhledem k chybějícím vkladům společníků to v té době představovalo nebezpečí pro likviditu letiště. To ohrožovalo budoucnost podniku. |
| --- | --- | --- |

(32)

Nejdůležitější důvody pro tuto změnu provozního zaměření jsou (16):

16

a)

Vysoká závislost letiště na veřejných dotacích, poskytovaných zejména svobodným státem Durynsko a společníky společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. V jedné ze zpráv zpracovaných vedením společnosti v roce 2011 se uvádí, že od roku 1992 bylo do letiště investováno asi 21 milionů EUR, z čehož svobodný stát Durynsko poskytl 17 milionů EUR a společníci společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH přibližně 4 miliony EUR. Navzdory tomu vznikl v obou účetních obdobích 2009 a 2010 deficit (17) ve výši asi 270 000 EUR. Vzhledem k chybějícím vkladům společníků to v té době představovalo nebezpečí pro likviditu letiště. To ohrožovalo budoucnost podniku.

17

| b) | Podle společenské smlouvy společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH mělo provozování nízkonákladových letů sloužit hospodářskému rozvoji regionu. Přesto byl kapitálový výnos letiště negativní. Pozitivní fiskální dopad AOC na obce a financující veřejné instituce je nižší než dotace vyplacené letišti (18). |
| --- | --- |

b)

Podle společenské smlouvy společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH mělo provozování nízkonákladových letů sloužit hospodářskému rozvoji regionu. Přesto byl kapitálový výnos letiště negativní. Pozitivní fiskální dopad AOC na obce a financující veřejné instituce je nižší než dotace vyplacené letišti (18).

18

| c) | Změny struktury společníků: společnost Stadtwerke Altenburg GmbH (SWA) se ke dni 31. prosince 2010 vzdala svého podílu, na který mělo město Altenburg předkupní právo. |
| --- | --- |

c)

Změny struktury společníků: společnost Stadtwerke Altenburg GmbH (SWA) se ke dni 31. prosince 2010 vzdala svého podílu, na který mělo město Altenburg předkupní právo.

| d) | V roce 2009 došlo ve svobodném státě Durynsko ke změně vlády a ukázalo se, že nová vláda je zdrženlivější, pokud jde o poskytování dalších dotací letišti. Nová vláda zejména odmítla rozhodnutí učiněná předchozí vládou o poskytování marketingových příspěvků letišti pro období let 2009–2012. Protože veřejnoprávní společníci odmítli vyplatit společnosti Ryanair další marketingové příspěvky, byla v zimní sezóně 2010/2011 provozována pouze jedna linka z a do Londýna s finanční podporou regionálních podniků. Společníci a představenstvo společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH následně odmítli zaplatit částku 420 000 EUR požadovanou společností Ryanair jako marketingovou odměnu za letní letový řád 2011. Poté se společnost Ryanair rozhodla přemístit svůj regionální uzel na letiště Magdeburg/Cochstedt a v březnu 2011 svou činnost na letišti AOC ukončila. |
| --- | --- |

d)

V roce 2009 došlo ve svobodném státě Durynsko ke změně vlády a ukázalo se, že nová vláda je zdrženlivější, pokud jde o poskytování dalších dotací letišti. Nová vláda zejména odmítla rozhodnutí učiněná předchozí vládou o poskytování marketingových příspěvků letišti pro období let 2009–2012. Protože veřejnoprávní společníci odmítli vyplatit společnosti Ryanair další marketingové příspěvky, byla v zimní sezóně 2010/2011 provozována pouze jedna linka z a do Londýna s finanční podporou regionálních podniků. Společníci a představenstvo společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH následně odmítli zaplatit částku 420 000 EUR požadovanou společností Ryanair jako marketingovou odměnu za letní letový řád 2011. Poté se společnost Ryanair rozhodla přemístit svůj regionální uzel na letiště Magdeburg/Cochstedt a v březnu 2011 svou činnost na letišti AOC ukončila.

| (33) | Vedení letiště zkoumalo několik variant změny provozního zaměření letiště. Nejpraktičtější varianta spočívala v nabídce nových linek a charterových letů pro rok 2012 bez marketingových příspěvků. Za tímto účelem byla v roce 2011 zahájena jednání se společností Rheinjet o letech do Barcelony. Po rozhodnutí společnosti Ryanair ze dne 26. července 2011 létat z letiště Lipsko-Halle se pro AOC změnila tržní situace a myšlenka na tyto nové linky byla opuštěna. |
| --- | --- |

(33)

Vedení letiště zkoumalo několik variant změny provozního zaměření letiště. Nejpraktičtější varianta spočívala v nabídce nových linek a charterových letů pro rok 2012 bez marketingových příspěvků. Za tímto účelem byla v roce 2011 zahájena jednání se společností Rheinjet o letech do Barcelony. Po rozhodnutí společnosti Ryanair ze dne 26. července 2011 létat z letiště Lipsko-Halle se pro AOC změnila tržní situace a myšlenka na tyto nové linky byla opuštěna.

| (34) | Proto bylo v roce 2011 rozhodnuto o činnostech směřujících ke změně provozního zaměření letiště, konkrétně:






  a) | rozvoj přepravních služeb pro obchodní cestující, které by měly vzhledem k nižším nárokům na bezpečnost přinášet vyšší zisk; |
| --- | --- | --- |

(34)

Proto bylo v roce 2011 rozhodnuto o činnostech směřujících ke změně provozního zaměření letiště, konkrétně:

a)

rozvoj přepravních služeb pro obchodní cestující, které by měly vzhledem k nižším nárokům na bezpečnost přinášet vyšší zisk;

| b) | usazování společností se zájmem o leteckou dopravu; |
| --- | --- |

b)

usazování společností se zájmem o leteckou dopravu;

| c) | usazování nově zakládaných společností; |
| --- | --- |

c)

usazování nově zakládaných společností;

| d) | výstavba fotovoltaických elektráren (v roce 2012 byla jedna fotovoltaická elektrárna vybudována), pronájem parkovacích ploch a zařízení, organizování akcí. |
| --- | --- |

d)

výstavba fotovoltaických elektráren (v roce 2012 byla jedna fotovoltaická elektrárna vybudována), pronájem parkovacích ploch a zařízení, organizování akcí.

| (35) | Podle vyjádření vedení společnosti měla tato opatření díky výraznému snížení nákladů umožnit střednědobě financování podniku z vlastních zdrojů, neboť by bylo možné ušetřit ročně až 520 000 EUR. Tím by se v konečném důsledku snižoval finanční deficit letiště. Letiště by bylo zachováno a přispívalo by k hospodářskému rozvoji regionu. |
| --- | --- |

(35)

Podle vyjádření vedení společnosti měla tato opatření díky výraznému snížení nákladů umožnit střednědobě financování podniku z vlastních zdrojů, neboť by bylo možné ušetřit ročně až 520 000 EUR. Tím by se v konečném důsledku snižoval finanční deficit letiště. Letiště by bylo zachováno a přispívalo by k hospodářskému rozvoji regionu.

3.   PROVĚŘOVANÁ OPATŘENÍ A JEJICH KONTEXT

PROVĚŘOVANÁ OPATŘENÍ A JEJICH KONTEXT

3.1.   PŘEHLED VEŘEJNÝCH DOTACÍ PŘIJATÝCH SPOLEČNOSTÍ FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH

| (36) | V letech 1992 až 2010 bylo do společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH investováno asi 21 milionů EUR, z čehož svobodný stát Durynsko poskytl asi 17 milionů EUR a veřejnoprávní společníci společnosti přibližně 4 miliony EUR (19). |
| --- | --- |

(36)

V letech 1992 až 2010 bylo do společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH investováno asi 21 milionů EUR, z čehož svobodný stát Durynsko poskytl asi 17 milionů EUR a veřejnoprávní společníci společnosti přibližně 4 miliony EUR (19).

19

| (37) | V období let 2000 až 2011 čerpala společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH dva druhy veřejných dotací, a sice vklady svých společníků a dotace dalších veřejnoprávních subjektů, zejména svobodného státu Durynsko (20). Podle vyjádření Německa doložených finančními zprávami společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH financoval svobodný stát Durynsko zejména investice do infrastruktury, zatímco společníci přispívali k financování provozních ztrát. Tabulka 2 obsahuje seznam veřejných dotací, jež letiště získalo a které byly poskytnuty pro tyto hlavní účely:






  a) | financování investic, zejména do infrastruktury; |
| --- | --- | --- |

(37)

V období let 2000 až 2011 čerpala společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH dva druhy veřejných dotací, a sice vklady svých společníků a dotace dalších veřejnoprávních subjektů, zejména svobodného státu Durynsko (20). Podle vyjádření Německa doložených finančními zprávami společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH financoval svobodný stát Durynsko zejména investice do infrastruktury, zatímco společníci přispívali k financování provozních ztrát. Tabulka 2 obsahuje seznam veřejných dotací, jež letiště získalo a které byly poskytnuty pro tyto hlavní účely:

20

a)

financování investic, zejména do infrastruktury;

| b) | financování provozní činnosti (krytí ztrát); |
| --- | --- |

b)

financování provozní činnosti (krytí ztrát);

| c) | financování marketingových opatření v rámci různých smluv se společností Ryanair; |
| --- | --- |

c)

financování marketingových opatření v rámci různých smluv se společností Ryanair;

| d) | financování veřejnoprávních činností. |
| --- | --- |

d)

financování veřejnoprávních činností.

Tabulka 2
   (21)

Tabulka 2

21

Přehled veřejných dotací získaných společností Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Přehled veřejných dotací získaných společností Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (v tisících EUR) |
| --- |
| Účetní období | Vklady společníků | Další veřejné dotace (22) | Celkem |
| 2000 | 256 | 321 | 577 |
| 2001 | 256 | 655 | 911 |
| 2002 | 256 | 226 | 482 |
| 2003 | 960 | 561 | 1 521 |
| 2004 | 1 280 | 395 | 1 675 |
| 2005 | 914 | 690 | 1 604 |
| 2006 | 769 | 404 | 1 173 |
| 2007 | 1 057 | 780 | 1 837 |
| 2008 | 925 | 2 032 | 2 957 |
| 2009 | 957 | 1 416 | 2 373 |
| 2010 | 1 147 | 367 | 1 514 |
| 2011 | 302 | 0 | 302 |
| Celkem | 9 079 | 7 847 | 16 926 |

(v tisících EUR)

Účetní období

Vklady společníků

Další veřejné dotace (22)

22

Celkem

2000

256

321

577

2001

256

655

911

2002

256

226

482

2003

960

561

1 521

2004

1 280

395

1 675

2005

914

690

1 604

2006

769

404

1 173

2007

1 057

780

1 837

2008

925

2 032

2 957

2009

957

1 416

2 373

2010

1 147

367

1 514

2011

302

0

302

Celkem

Celkem

9 079

9 079

7 847

7 847

16 926

16 926

3.2.   FINANCOVÁNÍ INVESTIC DO INFRASTRUKTURY V LETECH 2000–2011

| (38) | Německo prohlásilo, že společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH uskutečnila v letech 2000 až 2011 investice do infrastruktury v celkové výši 6 474 035 EUR. Jednotlivě jsou uvedeny v tabulce 3. K těmto investicím patří rozšíření vzletové a přistávací dráhy 2003/2004 v celkové výši 687 882 EUR a stavba nového terminálu v roce 2009 za 1 003 571 EUR (terminál byl otevřen až v roce 2010 (23)).

  Tabulka 3
   (24)


  Přehled investic do infrastruktury v AOC od roku 2000 do roku 2011 a jejich financování










  (v EUR) |
| --- | --- |
| Rok | Opatření v oblasti infrastruktury | Veřejné dotace | Vlastní prostředky (25) | Celková výše investice |
| 2000 | Počasí – pořízení centrálního počítače, dodatečné vybavení atd. | 13 914 | 9 276 | 23 190 |
| Technická přejímka přistávacího zařízení RT 1000C | 3 590 | 2 393 | 5 983 |
| Zásobování vodou (přípojka, přestavba) (2) | 10 205 | 6 803 | 17 008 |
| 2001 | Sanace vzletové a přistávací dráhy a částí pojížděcí plochy | 72 652 | 8 072 | 80 724 |
| Pořízení Air startéru | 34 495 | 42 949 | 77 443 |
| 2002 | Oplocení pozemku letiště (dokončení) | 26 144 | 17 429 | 43 573 |
| Projektové náklady – přeložka konce dráhy 22 a prahu 22 | 46 183 | 5 131 | 51 314 |
| 2003 | Přeložka konce dráhy 22, sanace vzletové a přistávací dráhy (1. platba 2003, 2. platba 2004) | 314 550 | 187 882 | 687 882 |
| 2004 | Přeložka konce dráhy 22, sanace vzletové a přistávací dráhy (2. platba 2004) | 185 450 |
| 2006 | Letištní maják, pořízení software, pořízení pěti poplachových rádiových přijímačů, vestavba únikové brány, přístavba terminálu, nákup 27 biometrických transponderů, kabelové rozšíření povětrnostní stanice | 28 787 | 12 337 | 41 124 |
| Pořízení hasičského vozidla (1. dílčí úhrada 2006) | 193 526 | 82 940 | 276 466 |
| 2007 | Pořízení hasičského vozidla (2. dílčí úhrada 2007) | 387 052 | 165 879 | 552 931 |
| Pořízení letištního zametače | 230 040 | 153 360 | 383 400 |
| 2008 | Monitorovací bezpečnostní síť | 11 430 | 4 899 | 16 329 |
| Žací stroj | 5 514 | 3 676 | 9 190 |
| Pořízení pozemků | 56 144 | 24 062 | 80 206 |
| Sanace vzletové a přistávací dráhy – bezpečnostní práce | 1 816 538 | 778 516 | 2 595 054  (26) |
| 2009 | Přestavba/novostavba terminálu | 702 500 | 50 672 | 753 172  (27) |
| Značení odbavovací plochy | 4 429 | 1 898 | 6 327 |
| Oprava vzletové a přistávací dráhy před prahem 04 | 336 853 | 0 | 336 853 |
| 2010 | Přestavba/novostavba terminálu | 0 | 250 399 | 250 399  (27) |
| Značení odbavovací plochy | 0 | 0 | 0 |
| Oprava vzletové a přistávací dráhy před prahem 04 | 0 | 144 366 | 144 366 |
| 2012 | Zkoušečka přilnavosti (letová bezpečnost) | 28 770 | 12 330 | 41 100 |
| CELKEM | 4 508 766 | 1 965 269 | 6 474 034 |

(38)

Německo prohlásilo, že společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH uskutečnila v letech 2000 až 2011 investice do infrastruktury v celkové výši 6 474 035 EUR. Jednotlivě jsou uvedeny v tabulce 3. K těmto investicím patří rozšíření vzletové a přistávací dráhy 2003/2004 v celkové výši 687 882 EUR a stavba nového terminálu v roce 2009 za 1 003 571 EUR (terminál byl otevřen až v roce 2010 (23)).

23

Tabulka 3
   (24)

Tabulka 3

24

Přehled investic do infrastruktury v AOC od roku 2000 do roku 2011 a jejich financování

Přehled investic do infrastruktury v AOC od roku 2000 do roku 2011 a jejich financování

(v EUR)

Rok

Opatření v oblasti infrastruktury

Veřejné dotace

Vlastní prostředky (25)

25

Celková výše investice

2000

Počasí – pořízení centrálního počítače, dodatečné vybavení atd.

13 914

9 276

23 190

Technická přejímka přistávacího zařízení RT 1000C

3 590

2 393

5 983

Zásobování vodou (přípojka, přestavba) (2)

10 205

6 803

17 008

2001

Sanace vzletové a přistávací dráhy a částí pojížděcí plochy

72 652

8 072

80 724

Pořízení Air startéru

34 495

42 949

77 443

2002

Oplocení pozemku letiště (dokončení)

26 144

17 429

43 573

Projektové náklady – přeložka konce dráhy 22 a prahu 22

46 183

5 131

51 314

2003

Přeložka konce dráhy 22, sanace vzletové a přistávací dráhy (1. platba 2003, 2. platba 2004)

314 550

187 882

687 882

2004

Přeložka konce dráhy 22, sanace vzletové a přistávací dráhy (2. platba 2004)

185 450

2006

Letištní maják, pořízení software, pořízení pěti poplachových rádiových přijímačů, vestavba únikové brány, přístavba terminálu, nákup 27 biometrických transponderů, kabelové rozšíření povětrnostní stanice

28 787

12 337

41 124

Pořízení hasičského vozidla (1. dílčí úhrada 2006)

193 526

82 940

276 466

2007

Pořízení hasičského vozidla (2. dílčí úhrada 2007)

387 052

165 879

552 931

Pořízení letištního zametače

230 040

153 360

383 400

2008

Monitorovací bezpečnostní síť

11 430

4 899

16 329

Žací stroj

5 514

3 676

9 190

Pořízení pozemků

56 144

24 062

80 206

Sanace vzletové a přistávací dráhy – bezpečnostní práce

1 816 538

778 516

2 595 054  (26)

26

2009

Přestavba/novostavba terminálu

702 500

50 672

753 172  (27)

27

Značení odbavovací plochy

4 429

1 898

6 327

Oprava vzletové a přistávací dráhy před prahem 04

336 853

0

336 853

2010

Přestavba/novostavba terminálu

0

250 399

250 399  (27)

27

Značení odbavovací plochy

0

0

0

Oprava vzletové a přistávací dráhy před prahem 04

0

144 366

144 366

2012

Zkoušečka přilnavosti (letová bezpečnost)

28 770

12 330

41 100

CELKEM

CELKEM

4 508 766

4 508 766

1 965 269

1 965 269

6 474 034

6 474 034

| (39) | Jak bude ještě jednotlivě popsáno v oddíle 3.4.2, prodloužení vzletové a přistávací dráhy a poskytnutí služebních prostor autopůjčovnám patřilo k povinnostem AOC vyplývajícím ze smlouvy o poskytování služeb se společností Ryanair. Z finančních zpráv společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH za příslušné roky vyplývá, že vzletová a přistávací dráha byla prodloužena (28). |
| --- | --- |

(39)

Jak bude ještě jednotlivě popsáno v oddíle 3.4.2, prodloužení vzletové a přistávací dráhy a poskytnutí služebních prostor autopůjčovnám patřilo k povinnostem AOC vyplývajícím ze smlouvy o poskytování služeb se společností Ryanair. Z finančních zpráv společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH za příslušné roky vyplývá, že vzletová a přistávací dráha byla prodloužena (28).

28

| (40) | Na zasedání dne 23. června 2000 projednávalo představenstvo společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v souvislosti s rozvojem letiště desetiletý investiční program bez podrobného rozpisu s celkovou výší investic přibližně 20 milionů EUR. |
| --- | --- |

(40)

Na zasedání dne 23. června 2000 projednávalo představenstvo společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v souvislosti s rozvojem letiště desetiletý investiční program bez podrobného rozpisu s celkovou výší investic přibližně 20 milionů EUR.

3.3.   FINANCOVÁNÍ PROVOZNÍCH ZTRÁT SPOLEČNOSTI FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH V LETECH 2000–2011

| (41) | V období let 2000–2011 utrpěla společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH roční ztráty z provozu letiště AOC uvedené v tabulce 4.

  Tabulka 4
   (29)


  Přehled ročních ztrát společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a jejich financování











  (v tisících EUR) |
| --- | --- |
| Účetní období | Hospodářský výsledek bez veřejných dotací a nákladů na veřejné služby (30) | Investice (31) | Odpisy | Čistý finanční výsledek (32) | Čistý výsledek |
| 2000 | – 244 | 204 | 1 509 | – 19 | + 34 |
| 2001 | – 591 | 77 | 1 469 | – 24 | – 31 |
| 2002 | – 214 | 61 | 1 393 | 0 | + 51 |
| 2003 | – 1 161 | 509 | 620 | + 2 | – 64 |
| 2004 | – 1 192 | 428 | 612 | – 1 | 0 |
| 2005 | – 671 | 92 | 445 | – 12 | – 272 |
| 2006 | – 496 | 2 613 | 531 | – 26 | – 253 |
| 2007 | – 719 | 1 071 | 533 | – 1 | – 301 |
| 2008 | – 511 | 664 | 645 | – 2 | – 460 |
| 2009 | – 906 | 2 354 | 821 | + 7 | – 562 |
| 2010 | – 1 150 | 1 296 | 965 | – 2 | – 567 |
| 2011 | – 424 | 8 | 907 | – 13 | – 437 |

(41)

V období let 2000–2011 utrpěla společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH roční ztráty z provozu letiště AOC uvedené v tabulce 4.

Tabulka 4
   (29)

Tabulka 4

29

Přehled ročních ztrát společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a jejich financování

Přehled ročních ztrát společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a jejich financování

(v tisících EUR)

Účetní období

Hospodářský výsledek bez veřejných dotací a nákladů na veřejné služby (30)

30

Investice (31)

31

Odpisy

Čistý finanční výsledek (32)

32

Čistý výsledek

2000

– 244

204

1 509

– 19

+ 34

2001

– 591

77

1 469

– 24

– 31

2002

– 214

61

1 393

0

+ 51

2003

– 1 161

509

620

+ 2

– 64

2004

– 1 192

428

612

– 1

0

2005

– 671

92

445

– 12

– 272

2006

– 496

2 613

531

– 26

– 253

2007

– 719

1 071

533

– 1

– 301

2008

– 511

664

645

– 2

– 460

2009

– 906

2 354

821

+ 7

– 562

2010

– 1 150

1 296

965

– 2

– 567

2011

– 424

8

907

– 13

– 437

| (42) | Německo předalo údaje uvedené v tabulce 5 k ročním vkladům společníků určeným ke krytí provozních ztrát společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (33). Tyto kapitálové vklady činí celkem 8,9 milionů EUR.

  Tabulka 5


  Vklady společníků na provozní účely







  (v EUR) |
| --- | --- |
| 2000 | 200 000 –300 000 [...] (1) |
| 2001 | 200 000 –300 000 [...] (1) |
| 2002 | 200 000 –300 000 [...] (1) |
| 2003 | 300 000 –400 000 [...] (1) |
| 2004 | 475 000 –575 000 [...] (1) |
| 2005 | 700 000 –800 000 [...] (1) |
| 2006 | 925 000 –1 025 000 [...] (1) |
| 2007 | 1 250 000 –1 350 000 [...] (1) |
| 2008 | 1 125 000 –1 225 000 [...] (1) |
| 2009 | 1 125 000 –1 225 000 [...] (1) |
| 2010 | 1 325 000 –1 425 000 [...] (1) |
| 2011 | 425 000 –525 000 [...] (1) |
| Celkem | 8 897 000 |

(42)

Německo předalo údaje uvedené v tabulce 5 k ročním vkladům společníků určeným ke krytí provozních ztrát společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (33). Tyto kapitálové vklady činí celkem 8,9 milionů EUR.

33

Tabulka 5

Tabulka 5

Vklady společníků na provozní účely

Vklady společníků na provozní účely

(v EUR)

2000

200 000 –300 000 [...] (1)

1

2001

200 000 –300 000 [...] (1)

1

2002

200 000 –300 000 [...] (1)

1

2003

300 000 –400 000 [...] (1)

1

2004

475 000 –575 000 [...] (1)

1

2005

700 000 –800 000 [...] (1)

1

2006

925 000 –1 025 000 [...] (1)

1

2007

1 250 000 –1 350 000 [...] (1)

1

2008

1 125 000 –1 225 000 [...] (1)

1

2009

1 125 000 –1 225 000 [...] (1)

1

2010

1 325 000 –1 425 000 [...] (1)

1

2011

425 000 –525 000 [...] (1)

1

Celkem

Celkem

8 897 000

8 897 000

| (43) | Od počátku uvedeného období z finančních zpráv společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH vyplývá, že finanční situace letiště je silně závislá na vkladech společníků. Ve finanční zprávě za rok 2002 je vysvětleno, že bez finančních příspěvků společníků je existence podniku ohrožena a že budou potřeba další vklady společníků. Rovněž některé další finanční zprávy (za roky 2003 a 2004) obsahují výrok, že podnik může přežít pouze za cenu kapitálových vkladů společníků (34). Roční výhled ve finanční zprávě za rok 2003 již předpokládá, že v příštím finančním období budou kapitálové vklady společníků nezbytné. V roce 2006 lze z výroční zprávy dovodit, že hrozící insolvence byla odvrácena pouze díky vkladům společníků. |
| --- | --- |

(43)

Od počátku uvedeného období z finančních zpráv společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH vyplývá, že finanční situace letiště je silně závislá na vkladech společníků. Ve finanční zprávě za rok 2002 je vysvětleno, že bez finančních příspěvků společníků je existence podniku ohrožena a že budou potřeba další vklady společníků. Rovněž některé další finanční zprávy (za roky 2003 a 2004) obsahují výrok, že podnik může přežít pouze za cenu kapitálových vkladů společníků (34). Roční výhled ve finanční zprávě za rok 2003 již předpokládá, že v příštím finančním období budou kapitálové vklady společníků nezbytné. V roce 2006 lze z výroční zprávy dovodit, že hrozící insolvence byla odvrácena pouze díky vkladům společníků.

34

| (44) | Německo prohlašuje, že náklady na veřejné služby se týkají nákladů na zaměstnance řízení letového provozu, zaměstnance zajišťující kontrolu oplocení, správu, odbavení, školení a pilotní personál a byly financovány jak z vlastního kapitálu společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, tak svobodným státem Durynsko. Tato skutečnost je popsána v tabulkách 6 a 7.

  Tabulka 6


  Financování nákladů společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH na veřejné služby
   (35)









  (v EUR) |
| --- | --- |
| Rok | Náklady na veřejné služby celkem | Vlastní kapitál | Financování svobodným státem Durynsko |
| 2000 | 276 420 | 106 031 | 170 389 |
| 2001 | 278 773 | 127 043 | 151 730 |
| 2002 | 292 270 | 134 801 | 157 469 |
| 2003 | 412 325 | 247 279 | 165 046 |
| 2004 | 461 067 | 293 713 | 167 354 |
| 2005 | 685 406 | 529 734 | 155 672 |
| 2006 | 683 415 | 527 017 | 156 398 |
| 2007 | 732 355 | 597 858 | 134 497 |
| 2008 | 700 772 | 599 954 | 100 818 |
| 2009 | 718 416 | 347 598 | 370 818 |
| 2010 | 657 982 | 313 933 | 344 049 |
| 2011 | 598 056 | 261 654 | 336 402 |
| CELKEM | 6 497 257 | 4 086 615 | 2 410 642 |

(44)

Německo prohlašuje, že náklady na veřejné služby se týkají nákladů na zaměstnance řízení letového provozu, zaměstnance zajišťující kontrolu oplocení, správu, odbavení, školení a pilotní personál a byly financovány jak z vlastního kapitálu společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, tak svobodným státem Durynsko. Tato skutečnost je popsána v tabulkách 6 a 7.

Tabulka 6

Tabulka 6

Financování nákladů společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH na veřejné služby
   (35)

Financování nákladů společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH na veřejné služby

35

(v EUR)

Rok

Náklady na veřejné služby celkem

Vlastní kapitál

Financování svobodným státem Durynsko

2000

276 420

106 031

170 389

2001

278 773

127 043

151 730

2002

292 270

134 801

157 469

2003

412 325

247 279

165 046

2004

461 067

293 713

167 354

2005

685 406

529 734

155 672

2006

683 415

527 017

156 398

2007

732 355

597 858

134 497

2008

700 772

599 954

100 818

2009

718 416

347 598

370 818

2010

657 982

313 933

344 049

2011

598 056

261 654

336 402

CELKEM

CELKEM

6 497 257

6 497 257

4 086 615

4 086 615

2 410 642

2 410 642

Tabulka 7
   (36)

Tabulka 7

36

Rozdělení financování svobodným státem Durynsko podle druhu nákladů na veřejné služby

Rozdělení financování svobodným státem Durynsko podle druhu nákladů na veřejné služby

| (v EUR) |
| --- |
| Rok | Řízení letového provozu | Služby letištní kontroly | Financování svobodným státem Durynsko celkem |
| 2000 | 170 389 | 0 | 170 389 |
| 2001 | 151 730 | 0 | 151 730 |
| 2002 | 157 469 | 0 | 157 469 |
| 2003 | 165 046 | 0 | 165 046 |
| 2004 | 167 354 | 0 | 167 354 |
| 2005 | 155 672 | 0 | 155 672 |
| 2006 | 156 398 | 0 | 156 398 |
| 2007 | 134 497 | 0 | 134 497 |
| 2008 | 100 818 | 0 | 100 818 |
| 2009 | 100 818 | 270 000 | 370 818 |
| 2010 | 94 049 | 250 000 | 344 049 |
| 2011 | 86 402 | 250 000 | 336 402 |
| CELKEM | 1 640 642 | 770 000 | 2 410 642 |

(v EUR)

Rok

Řízení letového provozu

Služby letištní kontroly

Financování svobodným státem Durynsko celkem

2000

170 389

0

170 389

2001

151 730

0

151 730

2002

157 469

0

157 469

2003

165 046

0

165 046

2004

167 354

0

167 354

2005

155 672

0

155 672

2006

156 398

0

156 398

2007

134 497

0

134 497

2008

100 818

0

100 818

2009

100 818

270 000

370 818

2010

94 049

250 000

344 049

2011

86 402

250 000

336 402

CELKEM

CELKEM

1 640 642

1 640 642

770 000

770 000

2 410 642

2 410 642

3.4.   LETIŠTNÍ POPLATKY A PLATBY SPOLEČNOSTI RYANAIR V RÁMCI SMLUV O LETIŠTNÍCH SLUŽBÁCH A MARKETINGU

3.4.1.   Sazebník letištních poplatků na AOC

Sazebník letištních poplatků na AOC

| (45) | V tabulce 8 jsou shrnuta nejdůležitější ustanovení standardních sazebníků letištních poplatků, které byly na AOC uplatňovány v období let 2002–2010 (37).

  Tabulka 8


  Sazebník letištních poplatků platný na AOC v letech 2002 až 2010
   (38)








  Ceny bez DPH | Poplatky za přistání pro letadla o více než 6 001  kg/na 1 000  kg | Poplatky za cestující/na osobu |
| --- | --- | --- | --- |
| Sazebník letištních poplatků platný od 1. ledna 2002 | 7,78 EUR | 2,67 EUR |
| Sazebník pro letištní poplatky platný od 18. září 2006 | 7,45 EUR | 3,00 EUR |

(45)

V tabulce 8 jsou shrnuta nejdůležitější ustanovení standardních sazebníků letištních poplatků, které byly na AOC uplatňovány v období let 2002–2010 (37).

37

Tabulka 8

Tabulka 8

Sazebník letištních poplatků platný na AOC v letech 2002 až 2010
   (38)

Sazebník letištních poplatků platný na AOC v letech 2002 až 2010

38

Ceny bez DPH

Poplatky za přistání pro letadla o více než 6 001  kg/na 1 000  kg

Poplatky za cestující/na osobu

Sazebník letištních poplatků platný od 1. ledna 2002

7,78 EUR

2,67 EUR

Sazebník pro letištní poplatky platný od 18. září 2006

7,45 EUR

3,00 EUR

| (46) | V lednu 2011 byl stanoven nový sazebník letištních poplatků, jehož nejdůležitější ustanovení jsou uvedena v tabulkách 9 a 10.

  Tabulka 9


  Sazebník letištních poplatků platný od roku 2011 pro letadla
   (39)








  Sazebník letištních poplatků platný od ledna 2011
  (ceny bez DPH) | Doba pobytu na zemi do 30 min. | Doba pobytu na zemi nad 30 min. |
| --- | --- | --- | --- |
| Pro lety pro přepravu cestujících s plánovanou rotací (40) | 0 EUR | 7,45 EUR |
| Pro lety pro přepravu cestujících bez plánované rotace (linkový provoz) a pro nákladní lety | 7,45 EUR |

(46)

V lednu 2011 byl stanoven nový sazebník letištních poplatků, jehož nejdůležitější ustanovení jsou uvedena v tabulkách 9 a 10.

Tabulka 9

Tabulka 9

Sazebník letištních poplatků platný od roku 2011 pro letadla
   (39)

Sazebník letištních poplatků platný od roku 2011 pro letadla

39

Sazebník letištních poplatků platný od ledna 2011

(ceny bez DPH)

Doba pobytu na zemi do 30 min.

Doba pobytu na zemi nad 30 min.

Pro lety pro přepravu cestujících s plánovanou rotací (40)

40

0 EUR

7,45 EUR

Pro lety pro přepravu cestujících bez plánované rotace (linkový provoz) a pro nákladní lety

7,45 EUR

Tabulka 10

Tabulka 10

Sazebník letištních poplatků platný od roku 2011 pro cestující
   (41)

Sazebník letištních poplatků platný od roku 2011 pro cestující

41

| Sazebník letištních poplatků platný od ledna 2011
  (ceny bez DPH) | Počet cestujících do 50 000 | Počet cestujících 50 000 až 100 000 |
| --- | --- | --- |
| Poplatek za cestujícího | 6,00 EUR | 4,20 EUR |

Sazebník letištních poplatků platný od ledna 2011

(ceny bez DPH)

Počet cestujících do 50 000

Počet cestujících 50 000 až 100 000

Poplatek za cestujícího

6,00 EUR

4,20 EUR

3.4.2.   Smlouva o letištních službách se společností Ryanair ze dne 3. března 2003

Smlouva o letištních službách se společností Ryanair ze dne 3. března 2003

| (47) | Dne 3. března 2003 uzavřela společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (ve smlouvě označená jako „AOC“) a společnost Ryanair („Ryanair Limited“) desetiletou smlouvu o letištních službách. Tato smlouva vstoupila v platnost se začátkem provozu každodenní linky na letiště London-Stansted, který měl být zahájen dne 1. května 2003. |
| --- | --- |

(47)

Dne 3. března 2003 uzavřela společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (ve smlouvě označená jako „AOC“) a společnost Ryanair („Ryanair Limited“) desetiletou smlouvu o letištních službách. Tato smlouva vstoupila v platnost se začátkem provozu každodenní linky na letiště London-Stansted, který měl být zahájen dne 1. května 2003.

| (48) | Podle této smlouvy hradí společnost Ryanair letišti AOC tyto platby:






  a) | poplatek za poskytování letových služeb cestujícím podle sazebníků letištních poplatků AOC platného v den uskutečnění služby; |
| --- | --- | --- |

(48)

Podle této smlouvy hradí společnost Ryanair letišti AOC tyto platby:

a)

poplatek za poskytování letových služeb cestujícím podle sazebníků letištních poplatků AOC platného v den uskutečnění služby;

| b) | částku ve výši bezpečnostních poplatků za cestujícího a státních poplatků („německé daně“) ve výši sazby platné v době uskutečnění příslušného letu; počáteční poplatek činí „čtyři eura 51 centů (4,08 EUR)“ (42). Smlouva zakotvuje také úmysl obou stran usilovat o snížení německé daně v případě, že počet cestujících na letišti poroste. Společnost Ryanair musí v každém případě vybírat počáteční poplatek jako minimální. |
| --- | --- |

b)

částku ve výši bezpečnostních poplatků za cestujícího a státních poplatků („německé daně“) ve výši sazby platné v době uskutečnění příslušného letu; počáteční poplatek činí „čtyři eura 51 centů (4,08 EUR)“ (42). Smlouva zakotvuje také úmysl obou stran usilovat o snížení německé daně v případě, že počet cestujících na letišti poroste. Společnost Ryanair musí v každém případě vybírat počáteční poplatek jako minimální.

42

| (49) | Německo prohlašuje, že společnost Ryanair hradila AOC poplatky za poskytované služby v souladu se standardním aktuálně platným sazebníkem letištních poplatků. Jednalo se o fixní poplatek za přistání ve výši [...]* za letoun a poplatek za cestující ve výši [...]* za cestujícího (bez DPH) (43) (poplatky placené v červnu 2009). |
| --- | --- |

(49)

Německo prohlašuje, že společnost Ryanair hradila AOC poplatky za poskytované služby v souladu se standardním aktuálně platným sazebníkem letištních poplatků. Jednalo se o fixní poplatek za přistání ve výši [...]* za letoun a poplatek za cestující ve výši [...]* za cestujícího (bez DPH) (43) (poplatky placené v červnu 2009).

43

| (50) | V uvedené smlouvě o letištních službách ze dne 3. března 2003 je stanoveno, že jako protiplnění má AOC tyto povinnosti:






  a) | poskytnutí vzletové a přistávací dráhy splňující určité technické podmínky do 31. prosince 2003, která má být do 31. května 2004 doplněna a prodloužena; |
| --- | --- | --- |

(50)

V uvedené smlouvě o letištních službách ze dne 3. března 2003 je stanoveno, že jako protiplnění má AOC tyto povinnosti:

a)

poskytnutí vzletové a přistávací dráhy splňující určité technické podmínky do 31. prosince 2003, která má být do 31. května 2004 doplněna a prodloužena;

| b) | poskytování terminálových a infrastrukturních služeb ([...]*) a služby související s prodejem, marketingem a PR (v příloze A smlouvy o letištních službách); |
| --- | --- |

b)

poskytování terminálových a infrastrukturních služeb ([...]*) a služby související s prodejem, marketingem a PR (v příloze A smlouvy o letištních službách);

| c) | poskytování odbavovacích a souvisejících služeb (služby uvedené v příloze B smlouvy o letištních službách); |
| --- | --- |

c)

poskytování odbavovacích a souvisejících služeb (služby uvedené v příloze B smlouvy o letištních službách);

| d) | zajištění autobusového spojení za místně obvyklé ceny mezi letištěm AOC a nádražím Leipzig-Hauptbahnhof a mezi AOC a nádražím Dresden-Hauptbahnhof; |
| --- | --- |

d)

zajištění autobusového spojení za místně obvyklé ceny mezi letištěm AOC a nádražím Leipzig-Hauptbahnhof a mezi AOC a nádražím Dresden-Hauptbahnhof;

| e) | provoz rezervačního systému (tato služba je stanovena v dodatku k příloze B smlouvy o letištních službách). |
| --- | --- |

e)

provoz rezervačního systému (tato služba je stanovena v dodatku k příloze B smlouvy o letištních službách).

| (51) | Vedle povinnosti společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH poskytnout vzletovou a přistávací dráhu předpokládá příloha A smlouvy další služby, které má AOC poskytovat:






  a) | terminálové a infrastrukturní služby: [...]*, uspokojování ostatních „účelných potřeb společnosti Ryanair na bázi 'ad hoc', aby bylo zajištěno, že společnost Ryanair bude moci dodržet plánovanou obrátku 25 minut“; |
| --- | --- | --- |

(51)

Vedle povinnosti společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH poskytnout vzletovou a přistávací dráhu předpokládá příloha A smlouvy další služby, které má AOC poskytovat:

a)

terminálové a infrastrukturní služby: [...]*, uspokojování ostatních „účelných potřeb společnosti Ryanair na bázi 'ad hoc', aby bylo zajištěno, že společnost Ryanair bude moci dodržet plánovanou obrátku 25 minut“;

| b) | služby související s prodejem, marketingem a PR: [...]*. |
| --- | --- |

b)

služby související s prodejem, marketingem a PR: [...]*.

| (52) | Poplatky hrazené společností Ryanair, na něž odkazuje bod odůvodnění (48), zahrnují více služeb, jež jsou uvedeny v příloze B smlouvy o letištních službách ze dne 3. března 2003 pod názvem „odbavovací a související služby, které vykonává poskytovatel pozemního odbavení“, např. (44): nakládka a vykládka zavazadel (nikoli nákladního zboží); [...]* na požádání použití toalet a zásobování vodou; [...]* dodávka a použití odmrazovacích prostředků na žádost společnosti Ryanair, přičemž za odmrazovací tekutiny se účtuje [...]* za litr, odbavení cestujících, příchod na palubu a z paluby a kontrola cestovních dokladů. |
| --- | --- |

(52)

Poplatky hrazené společností Ryanair, na něž odkazuje bod odůvodnění (48), zahrnují více služeb, jež jsou uvedeny v příloze B smlouvy o letištních službách ze dne 3. března 2003 pod názvem „odbavovací a související služby, které vykonává poskytovatel pozemního odbavení“, např. (44): nakládka a vykládka zavazadel (nikoli nákladního zboží); [...]* na požádání použití toalet a zásobování vodou; [...]* dodávka a použití odmrazovacích prostředků na žádost společnosti Ryanair, přičemž za odmrazovací tekutiny se účtuje [...]* za litr, odbavení cestujících, příchod na palubu a z paluby a kontrola cestovních dokladů.

44

| (53) | Podle dodatku přílohy B smlouvy o letištních službách ze dne 3. března 2003 pod názvem „rezervační systém“ musí poskytovatel odbavovacích služeb zřídit a provozovat servisní přepážku pro cestující, udržovat přiměřenou úroveň vzdělání rezervačního personálu a odpovídat za hardware, telefon, fax a informační a komunikační prostředky v leteckém provozu (SITA), jakož i za všechny náklady na údržbu zařízení a výměnu vybavení, které při provozování přepážky pro cestující vznikají. Rovněž [...]*. |
| --- | --- |

(53)

Podle dodatku přílohy B smlouvy o letištních službách ze dne 3. března 2003 pod názvem „rezervační systém“ musí poskytovatel odbavovacích služeb zřídit a provozovat servisní přepážku pro cestující, udržovat přiměřenou úroveň vzdělání rezervačního personálu a odpovídat za hardware, telefon, fax a informační a komunikační prostředky v leteckém provozu (SITA), jakož i za všechny náklady na údržbu zařízení a výměnu vybavení, které při provozování přepážky pro cestující vznikají. Rovněž [...]*.

3.4.3.   Dohody o poskytování marketingových služeb

Dohody o poskytování marketingových služeb

| (54) | Společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH uzavřela celkem tři marketingové dohody, první se společností Ryanair a obě následující se společností Airport Marketing Services Limited (AMS), a dále dodatečné ujednání k poslední smlouvě ze dne 25. ledna 2010.

  Tabulka 11


  Marketingové dohody mezi společnostmi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a Ryanair/AMS









  Dohoda | Doba platnosti | Předmět | Poplatky, které má platit AOC společnosti Ryanair |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Smlouva mezi AOC a Ryanair ze dne 7.4.2003 | 15.4.2003–30.4.2013 | Reklama v anglickém jazyce pro působení na internetu a podpora prodeje a vztahy s veřejností na podporu marketingu leteckého cestovního ruchu v oblasti Altenburg. | — | výkonnostní poplatek podle počtu odchozích cestujících, která se započítá proti poplatkům hrazeným společností Ryanair za letištní služby, |

(54)

Společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH uzavřela celkem tři marketingové dohody, první se společností Ryanair a obě následující se společností Airport Marketing Services Limited (AMS), a dále dodatečné ujednání k poslední smlouvě ze dne 25. ledna 2010.

Tabulka 11

Tabulka 11

Marketingové dohody mezi společnostmi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a Ryanair/AMS

Marketingové dohody mezi společnostmi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a Ryanair/AMS

Dohoda

Doba platnosti

Předmět

Poplatky, které má platit AOC společnosti Ryanair

Smlouva mezi AOC a Ryanair ze dne 7.4.2003

15.4.2003–30.4.2013

Reklama v anglickém jazyce pro působení na internetu a podpora prodeje a vztahy s veřejností na podporu marketingu leteckého cestovního ruchu v oblasti Altenburg.

—

výkonnostní poplatek podle počtu odchozích cestujících, která se započítá proti poplatkům hrazeným společností Ryanair za letištní služby,

| — | výkonnostní poplatek podle určité procentuální sazby případných zvýšení poplatků na letišti. |
| --- | --- |

—

výkonnostní poplatek podle určité procentuální sazby případných zvýšení poplatků na letišti.

Smlouva mezi AOC a AMS ze dne 28.8.2008

28.8.2008–27.8.2010

Marketingové služby s využitím internetové stránky ryanair.com jako hlavního nástroje: odstavec o 150 slovech (resp. více odstavců) v oddílu „Top Five Things to Do“ („Pět nejdůležitějších věcí, které je třeba udělat“) na stránce letových destinací AOC.

[...]* EUR v roce 2008

[...]* EUR v roce 2009 (45)

45

(obě částky bez DPH)

Smlouva mezi AOC a AMS ze dne 25.1.2010

Od 25.1.2010 do konce jednoho roku po datu zavedení první služby

Balíček marketingových služeb poskytovaný po dobu jednoho roku.

[...]* EUR ročně (45) (bez DPH)

45

Dodatečné ujednání mezi AOC a AMS ze dne 21.9.2010

21.9.2010–31.3.2011

Doplňující ujednání k původní smlouvě ze dne 25.1.2010.

[...]* EUR za zimní sezónu 2010

3.4.3.1.   Marketingová dohoda ze dne 7. dubna 2003

Marketingová dohoda ze dne 7. dubna 2003

| (55) | Podle první marketingové dohody mezi společností Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (označené ve smlouvě jako „AOC“) a společností Ryanair ze dne 7. dubna 2003, která vstoupila v platnost dne 15. dubna 2003 na deset let, měla společnost Ryanair podniknout marketingové úsilí na podporu oblasti Altenburg. Podle smlouvy měla společnost Ryanair poslední slovo při veškerém rozhodování o opatřeních podpory a reklamy, s výjimkou internetových stránek AOC. |
| --- | --- |

(55)

Podle první marketingové dohody mezi společností Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (označené ve smlouvě jako „AOC“) a společností Ryanair ze dne 7. dubna 2003, která vstoupila v platnost dne 15. dubna 2003 na deset let, měla společnost Ryanair podniknout marketingové úsilí na podporu oblasti Altenburg. Podle smlouvy měla společnost Ryanair poslední slovo při veškerém rozhodování o opatřeních podpory a reklamy, s výjimkou internetových stránek AOC.

| (56) | Jako odměnu za služby vykonávané společností Ryanair hradí společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH tyto poplatky:






  a) | „výkonnostní poplatek“ za každého odchozího cestujícího, který se rovná čisté částce, již má společnost Ryanair za každého cestujícího hradit za letištní služby, které zahrnují přistání, místní řízení letového provozu, osvětlení, parkovací stání pro letadlo (mimo nočního parkování), odbavení na odbavovací ploše a odbavení cestujících, infrastrukturu a letištní poplatek, resp. poplatek za cestujícího. Společnost AOC účtuje čisté poplatky za cestujícího podle plánů zatížení (Loadsheets) a předkládá společnosti Ryanair výpočet vždy ke konci týdne. Společnost Ryanair vypočítá výkonnostní poplatek a svůj výpočet předkládá AOC ve lhůtě 30 dnů od konce měsíce. Výpočet je vždy založen na službách za předchozí kalendářní měsíc. Ryanair může započíst výkonnostní poplatek proti měsíčním fakturám AOC za přistávací poplatky.

  Tabulka 12


  Čistá částka za cestujícího, kterou má hradit společnost Ryanair společnosti AOC








  (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| Počet rotací služeb | Čistá částka za každého odchozího cestujícího, která zahrnuje všechny platby (kromě bezpečnostního poplatku), rok 1–5 | Čistá částka za každého odchozího cestujícího, která zahrnuje všechny platby (kromě bezpečnostního poplatku), rok 6–10 |
| [...]* | [...]* | [...]* |
| [...]* | [...]* | [...]* |
| [...]* | [...]* | [...]* |

(56)

Jako odměnu za služby vykonávané společností Ryanair hradí společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH tyto poplatky:

a)

„výkonnostní poplatek“ za každého odchozího cestujícího, který se rovná čisté částce, již má společnost Ryanair za každého cestujícího hradit za letištní služby, které zahrnují přistání, místní řízení letového provozu, osvětlení, parkovací stání pro letadlo (mimo nočního parkování), odbavení na odbavovací ploše a odbavení cestujících, infrastrukturu a letištní poplatek, resp. poplatek za cestujícího. Společnost AOC účtuje čisté poplatky za cestujícího podle plánů zatížení (Loadsheets) a předkládá společnosti Ryanair výpočet vždy ke konci týdne. Společnost Ryanair vypočítá výkonnostní poplatek a svůj výpočet předkládá AOC ve lhůtě 30 dnů od konce měsíce. Výpočet je vždy založen na službách za předchozí kalendářní měsíc. Ryanair může započíst výkonnostní poplatek proti měsíčním fakturám AOC za přistávací poplatky.

Tabulka 12

Tabulka 12

Čistá částka za cestujícího, kterou má hradit společnost Ryanair společnosti AOC

Čistá částka za cestujícího, kterou má hradit společnost Ryanair společnosti AOC

(v EUR)

Počet rotací služeb

Čistá částka za každého odchozího cestujícího, která zahrnuje všechny platby (kromě bezpečnostního poplatku), rok 1–5

Čistá částka za každého odchozího cestujícího, která zahrnuje všechny platby (kromě bezpečnostního poplatku), rok 6–10

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| b) | „výkonnostní poplatek“ podle určité procentuální sazby případných zvýšení poplatků na letišti:






  — | 100 % každého zvýšení státem vybíraného bezpečnostního poplatku do maximální výše 10 % stávající zveřejněné sazby během období pěti let; |
| --- | --- | --- |

b)

„výkonnostní poplatek“ podle určité procentuální sazby případných zvýšení poplatků na letišti:

—

100 % každého zvýšení státem vybíraného bezpečnostního poplatku do maximální výše 10 % stávající zveřejněné sazby během období pěti let;

| — | 100 % každého zvýšení stávajících zveřejněných poplatků nebo dodatečných poplatků, odvodů nebo daní, které jsou zavedeny do zveřejněných letištních poplatků, do maximální výše 10 % stávajícího zveřejněného celkového poplatku hrazeného společností Ryanair během období pěti let. |
| --- | --- |

—

100 % každého zvýšení stávajících zveřejněných poplatků nebo dodatečných poplatků, odvodů nebo daní, které jsou zavedeny do zveřejněných letištních poplatků, do maximální výše 10 % stávajícího zveřejněného celkového poplatku hrazeného společností Ryanair během období pěti let.

3.4.3.2.   Marketingová dohoda ze dne 28. srpna 2008

Marketingová dohoda ze dne 28. srpna 2008

| (57) | Dne 28. srpna 2008 byla mezi společností Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (ve smlouvě označené jako „AOC“) a společností Airport-Marketing-Services Limited uzavřena druhá dohoda o poskytování marketingových služeb. Podle této dohody má AOC v úmyslu aktivně propagovat instituce města a regionu, zvyšovat podíl příchozích cestujících prostřednictvím letů společnosti Ryanair, a maximalizovat tak příjmy z činností nesouvisejících s leteckou dopravou. Dohoda je spojena s příslibem společnosti Ryanair, že bude provozovat v létě denně a v zimě čtyřikrát týdně linku z AOC na letiště London-Stansted a třikrát týdně pouze v létě linku do Girony. |
| --- | --- |

(57)

Dne 28. srpna 2008 byla mezi společností Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (ve smlouvě označené jako „AOC“) a společností Airport-Marketing-Services Limited uzavřena druhá dohoda o poskytování marketingových služeb. Podle této dohody má AOC v úmyslu aktivně propagovat instituce města a regionu, zvyšovat podíl příchozích cestujících prostřednictvím letů společnosti Ryanair, a maximalizovat tak příjmy z činností nesouvisejících s leteckou dopravou. Dohoda je spojena s příslibem společnosti Ryanair, že bude provozovat v létě denně a v zimě čtyřikrát týdně linku z AOC na letiště London-Stansted a třikrát týdně pouze v létě linku do Girony.

| (58) | První období platnosti smlouvy jsou dva roky. AOC zaplatí za první rok [...]* EUR a za druhý rok [...]* EUR. Jako protiplnění obdrží AOC [...]*. Smlouva neobsahuje žádné údaje o délce trvání, umístění a dalších podrobnostech internetového odkazu. |
| --- | --- |

(58)

První období platnosti smlouvy jsou dva roky. AOC zaplatí za první rok [...]* EUR a za druhý rok [...]* EUR. Jako protiplnění obdrží AOC [...]*. Smlouva neobsahuje žádné údaje o délce trvání, umístění a dalších podrobnostech internetového odkazu.

| (59) | Společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH má právo vybrat si pro marketingové služby preferovaný časový úsek. Vzhledem k omezené dostupnosti nemohou však být tyto časové úseky garantovány. Společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH má rovněž právo vybrat si internetové stránky, na které je možno odkazovat ze stránek společnosti Ryanair. Toto právo je ovšem omezeno skutečností, že tyto stránky nesmějí obsahovat informace o letech, pronájmech automobilů, ubytování a/nebo dalších službách, které jsou propagovány také na stránkách společnosti Ryanair. Společnost Ryanair má navíc poslední slovo a může zveřejnění určité internetové stránky odmítnout. Společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH navíc musí sledovat, že služby jsou poskytovány v souladu s touto smlouvou. |
| --- | --- |

(59)

Společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH má právo vybrat si pro marketingové služby preferovaný časový úsek. Vzhledem k omezené dostupnosti nemohou však být tyto časové úseky garantovány. Společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH má rovněž právo vybrat si internetové stránky, na které je možno odkazovat ze stránek společnosti Ryanair. Toto právo je ovšem omezeno skutečností, že tyto stránky nesmějí obsahovat informace o letech, pronájmech automobilů, ubytování a/nebo dalších službách, které jsou propagovány také na stránkách společnosti Ryanair. Společnost Ryanair má navíc poslední slovo a může zveřejnění určité internetové stránky odmítnout. Společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH navíc musí sledovat, že služby jsou poskytovány v souladu s touto smlouvou.

3.4.3.3.   Marketingová dohoda ze dne 25. ledna 2010

Marketingová dohoda ze dne 25. ledna 2010

| (60) | Dne 25. ledna 2010 byla mezi společností Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (ve smlouvě označené jako „AOC“) a společností Airport-Marketing-Services Limited (AMS) uzavřena třetí dohoda o poskytování marketingových služeb. Podle této dohody nabízí společnost AMS na internetových stránkách společnosti Ryanair marketingové služby zaměřené na cestovní ruch, aby mohla společnost AOC propagovat svůj podnikatelský potenciál a turistické atrakce. Ve smlouvě se společnost Ryanair zavazuje, že od léta 2010, a to výhradně v letní sezóně podle sdružení IATA (46), bude nabízet letecké spojení z AOC na letiště London Stansted (sedmkrát týdně), Girona (třikrát týdně) a Alicante (dvakrát týdně). |
| --- | --- |

(60)

Dne 25. ledna 2010 byla mezi společností Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (ve smlouvě označené jako „AOC“) a společností Airport-Marketing-Services Limited (AMS) uzavřena třetí dohoda o poskytování marketingových služeb. Podle této dohody nabízí společnost AMS na internetových stránkách společnosti Ryanair marketingové služby zaměřené na cestovní ruch, aby mohla společnost AOC propagovat svůj podnikatelský potenciál a turistické atrakce. Ve smlouvě se společnost Ryanair zavazuje, že od léta 2010, a to výhradně v letní sezóně podle sdružení IATA (46), bude nabízet letecké spojení z AOC na letiště London Stansted (sedmkrát týdně), Girona (třikrát týdně) a Alicante (dvakrát týdně).

46

| (61) | První období platnosti smlouvy je jeden rok. AOC zaplatí za rok [...]* EUR a jako protiplnění obdrží následující balíček marketingových služeb: [...]*. Práva a povinnosti společnosti AOC, pokud jde o preferovaný časový úsek, charakter internetových stránek a „poslední slovo“ společnosti Ryanair jsou totožné s ustanoveními předchozí smlouvy. |
| --- | --- |

(61)

První období platnosti smlouvy je jeden rok. AOC zaplatí za rok [...]* EUR a jako protiplnění obdrží následující balíček marketingových služeb: [...]*. Práva a povinnosti společnosti AOC, pokud jde o preferovaný časový úsek, charakter internetových stránek a „poslední slovo“ společnosti Ryanair jsou totožné s ustanoveními předchozí smlouvy.

3.4.3.4.   Dodatečné ujednání ze dne 21. září 2010

Dodatečné ujednání ze dne 21. září 2010

| (62) | Dodatečné ujednání ze dne 21. září 2010 bylo uzavřeno mezi společností Flughafen Altenburg-Nobitz GmbH (ve smlouvě označené jako „AOC“) a společností Airport-Marketing-Services. Toto ujednání doplňuje původní dohodu o poskytování marketingových služeb ze dne 25. ledna 2010, protože společnost AOC chtěla nakoupit další reklamní služby (47) pouze pro zimní sezónu 2010 ve výši [...]* EUR. Platnost tohoto dodatečného ujednání skončila dne 31. března 2011. |
| --- | --- |

(62)

Dodatečné ujednání ze dne 21. září 2010 bylo uzavřeno mezi společností Flughafen Altenburg-Nobitz GmbH (ve smlouvě označené jako „AOC“) a společností Airport-Marketing-Services. Toto ujednání doplňuje původní dohodu o poskytování marketingových služeb ze dne 25. ledna 2010, protože společnost AOC chtěla nakoupit další reklamní služby (47) pouze pro zimní sezónu 2010 ve výši [...]* EUR. Platnost tohoto dodatečného ujednání skončila dne 31. března 2011.

47

| (63) | Reklamní služby, které měla společnost AMS poskytnout podle dodatečného ujednání, spočívaly „v umístění odkazu na internetovou stránku, kterou určí společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, který se během období platnosti dodatečného ujednání objeví po dobu 12 dnů na britské domovské stránce společnosti ryanair.com“. |
| --- | --- |

(63)

Reklamní služby, které měla společnost AMS poskytnout podle dodatečného ujednání, spočívaly „v umístění odkazu na internetovou stránku, kterou určí společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, který se během období platnosti dodatečného ujednání objeví po dobu 12 dnů na britské domovské stránce společnosti ryanair.com“.

ryanair.com

| (64) | Podle vyjádření Německa byly platby související s tímto dodatečným ujednáním uskutečněny soukromými podniky poté, co tyto podniky souhlasily se zachováním provozu společnosti Ryanair na letišti AOC. |
| --- | --- |

(64)

Podle vyjádření Německa byly platby související s tímto dodatečným ujednáním uskutečněny soukromými podniky poté, co tyto podniky souhlasily se zachováním provozu společnosti Ryanair na letišti AOC.

4.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ A PRVNÍ POSOUZENÍ KOMISE

DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ A PRVNÍ POSOUZENÍ KOMISE

| (65) | Ve svém úvodním rozhodnutí o zahájení řízení vznesla Komise k opatřením, jež mají být hodnocena, tyto otázky:






  a) | Opatření 1: financování investic do infrastruktury v letech 2000–2011: Zda platby za infrastrukturu letiště vynaložené v letech 2000–2011 ve výši celkem 6 474 034 EUR – včetně prodloužení vzletové a přistávací dráhy v souladu se smlouvou uzavřenou dne 3. března 2003 mezi společností Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a společností Ryanair – představují státní podporu, a pokud ano, zda je tato státní podpora slučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- | --- |

(65)

Ve svém úvodním rozhodnutí o zahájení řízení vznesla Komise k opatřením, jež mají být hodnocena, tyto otázky:

a)

Opatření 1: financování investic do infrastruktury v letech 2000–2011: Zda platby za infrastrukturu letiště vynaložené v letech 2000–2011 ve výši celkem 6 474 034 EUR – včetně prodloužení vzletové a přistávací dráhy v souladu se smlouvou uzavřenou dne 3. března 2003 mezi společností Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a společností Ryanair – představují státní podporu, a pokud ano, zda je tato státní podpora slučitelná s vnitřním trhem.

| b) | Opatření 2: financování provozních ztrát společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v letech 2000–2011: Zda veřejnoprávní společníci při poskytování každoročních provozních podpor společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v celkové výši 9,079 milionu EUR v letech 2000–2011 postupovali v souladu se zásadami investora v tržním hospodářství, a pokud nikoli, zda je tato státní podpora slučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

b)

Opatření 2: financování provozních ztrát společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v letech 2000–2011: Zda veřejnoprávní společníci při poskytování každoročních provozních podpor společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v celkové výši 9,079 milionu EUR v letech 2000–2011 postupovali v souladu se zásadami investora v tržním hospodářství, a pokud nikoli, zda je tato státní podpora slučitelná s vnitřním trhem.

| c) | Opatření 3: letištní poplatky a platby společnosti Ryanair v rámci smluv o letištních službách a marketingu: Zda společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH jednala jako investor v tržním hospodářství, když prostřednictvím mechanismu úhrad marketingových poplatků společnosti Ryanair, resp. AMS, v období od 1. května 2003 do 31. března 2011 akceptovala snížení příjmů z letištních služeb, a jestliže toto snížení představuje státní podporu, zda je tato podpora slučitelná s vnitřním trhem. V důsledku snížených letištních poplatků veřejnoprávní provozovatel letiště, společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, ztratil část příjmů. Marketingové úhrady společnostem Ryanair a AMS prováděl veřejnoprávní provozovatel. Výjimku tvoří poslední marketingová dohoda, totiž dodatečné ujednání ze dne 21. září 2010, v němž převzaly platby soukromé podniky. Proto Komise tuto poslední marketingovou dohodu, uzavřenou dne 21. září 2010 s AMS, vyjímá z šetření, protože její financování zajistily soukromé regionální podniky, které souhlasily se zachováním činnosti společnosti Ryanair na letišti. |
| --- | --- |

c)

Opatření 3: letištní poplatky a platby společnosti Ryanair v rámci smluv o letištních službách a marketingu: Zda společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH jednala jako investor v tržním hospodářství, když prostřednictvím mechanismu úhrad marketingových poplatků společnosti Ryanair, resp. AMS, v období od 1. května 2003 do 31. března 2011 akceptovala snížení příjmů z letištních služeb, a jestliže toto snížení představuje státní podporu, zda je tato podpora slučitelná s vnitřním trhem. V důsledku snížených letištních poplatků veřejnoprávní provozovatel letiště, společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, ztratil část příjmů. Marketingové úhrady společnostem Ryanair a AMS prováděl veřejnoprávní provozovatel. Výjimku tvoří poslední marketingová dohoda, totiž dodatečné ujednání ze dne 21. září 2010, v němž převzaly platby soukromé podniky. Proto Komise tuto poslední marketingovou dohodu, uzavřenou dne 21. září 2010 s AMS, vyjímá z šetření, protože její financování zajistily soukromé regionální podniky, které souhlasily se zachováním činnosti společnosti Ryanair na letišti.

5.   PŘIPOMÍNKY NĚMECKA

PŘIPOMÍNKY NĚMECKA

5.1.   FINANCOVÁNÍ INVESTIC DO INFRASTRUKTURY V LETECH 2000–2011 (OPATŘENÍ 1)

| (66) | Německo prohlašuje, že veřejné dotace investic do infrastruktury na letišti bezprostředně vyplývají z logiky, na níž byla založena změna provozního zaměření letiště. Jeho přeměna z vojenského letiště na civilní byla odůvodněna hospodářským vývojem regionů východní Durynsko a západní Sasko (48). V odst. 2 bodu 1 společenské smlouvy společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH je vskutku jako cíl společnosti stanoveno zlepšovat ekonomicky relevantní infrastrukturu, a posilovat tak hospodářskou sílu východního Durynska a západního Saska. V jedné ze zpráv zpracovaných vedením společnosti (49) jsou roční příjmy pro celý region středního Německa získané od zahraničních cestujících přestupujících na letišti vyčísleny na 10,7 milionu EUR. |
| --- | --- |

(66)

Německo prohlašuje, že veřejné dotace investic do infrastruktury na letišti bezprostředně vyplývají z logiky, na níž byla založena změna provozního zaměření letiště. Jeho přeměna z vojenského letiště na civilní byla odůvodněna hospodářským vývojem regionů východní Durynsko a západní Sasko (48). V odst. 2 bodu 1 společenské smlouvy společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH je vskutku jako cíl společnosti stanoveno zlepšovat ekonomicky relevantní infrastrukturu, a posilovat tak hospodářskou sílu východního Durynska a západního Saska. V jedné ze zpráv zpracovaných vedením společnosti (49) jsou roční příjmy pro celý region středního Německa získané od zahraničních cestujících přestupujících na letišti vyčísleny na 10,7 milionu EUR.

48

49

| (67) | Podle vyjádření Německa je poskytování infrastruktury součástí kompetencí státu v rámci jeho působnosti v oblasti územního plánování, regionálního rozvoje a regionální dopravní politiky. Tento druh investic do infrastruktury proto nevychází výlučně z hospodářských důvodů ve prospěch nějakého podniku, nýbrž je též součástí úlohy státu sloužit obecnému zájmu. |
| --- | --- |

(67)

Podle vyjádření Německa je poskytování infrastruktury součástí kompetencí státu v rámci jeho působnosti v oblasti územního plánování, regionálního rozvoje a regionální dopravní politiky. Tento druh investic do infrastruktury proto nevychází výlučně z hospodářských důvodů ve prospěch nějakého podniku, nýbrž je též součástí úlohy státu sloužit obecnému zájmu.

| (68) | Německo k tomu dodává, že svobodný stát je oprávněn (50) financovat určité činnosti, které jsou v jeho bezprostředním zájmu a které by nebyly proveditelné bez veřejných subvencí. Nadměrným kompenzacím se zabrání kontrolou správného použití poskytnutých prostředků ex post (51). |
| --- | --- |

(68)

Německo k tomu dodává, že svobodný stát je oprávněn (50) financovat určité činnosti, které jsou v jeho bezprostředním zájmu a které by nebyly proveditelné bez veřejných subvencí. Nadměrným kompenzacím se zabrání kontrolou správného použití poskytnutých prostředků ex post (51).

50

51

| (69) | Podle vyjádření Německa je známo, že zejména regionální letiště často nejsou schopna hradit své náklady a investice z letištních poplatků, takže spolufinancování z veřejných zdrojů může být nezbytné. Německo argumentuje zejména tím, že investice do infrastruktury musely veřejné orgány financovat proto, aby mohly být splněny zákonné požadavky na bezpečnost a zabezpečení. AOC jako regionální letiště není schopno získat z letištních poplatků dostatečné příjmy, aby mohlo financovat veškeré investice do infrastruktury. Tento podnik by bez veřejných subvencí ani nemohl splnit své zákonné povinnosti, včetně požadavků na bezpečnost leteckého provozu. |
| --- | --- |

(69)

Podle vyjádření Německa je známo, že zejména regionální letiště často nejsou schopna hradit své náklady a investice z letištních poplatků, takže spolufinancování z veřejných zdrojů může být nezbytné. Německo argumentuje zejména tím, že investice do infrastruktury musely veřejné orgány financovat proto, aby mohly být splněny zákonné požadavky na bezpečnost a zabezpečení. AOC jako regionální letiště není schopno získat z letištních poplatků dostatečné příjmy, aby mohlo financovat veškeré investice do infrastruktury. Tento podnik by bez veřejných subvencí ani nemohl splnit své zákonné povinnosti, včetně požadavků na bezpečnost leteckého provozu.

| (70) | Německo upozorňuje na to, že přestavba terminálu v roce 2009 byla provedena v důsledku bezpečnostních požadavků, aby bylo možno splnit předpis o odděleném odbavování cestujících ze států schengenského prostoru a mimo schengenský prostor. Podle vyjádření Německa byly zvažovány alternativy k této přestavbě. Vzhledem k vyššímu počtu cestujících a vysokým nákladům na tyto alternativní varianty bylo však zvoleno dlouhodobé řešení v podobě přestavby terminálu. |
| --- | --- |

(70)

Německo upozorňuje na to, že přestavba terminálu v roce 2009 byla provedena v důsledku bezpečnostních požadavků, aby bylo možno splnit předpis o odděleném odbavování cestujících ze států schengenského prostoru a mimo schengenský prostor. Podle vyjádření Německa byly zvažovány alternativy k této přestavbě. Vzhledem k vyššímu počtu cestujících a vysokým nákladům na tyto alternativní varianty bylo však zvoleno dlouhodobé řešení v podobě přestavby terminálu.

| (71) | Německo vysvětluje, že celá částka investovaná do infrastruktury v letech 2000–2011 ve výši 6 474 034 EUR (52) souvisela výhradně s činnostmi neekonomické povahy. Podle vyjádření Německa nejsou tyto investice do infrastruktury státní podporou a nespadají do oblasti působnosti předpisů o státních podporách ve smyslu článku 107 SFEU. Německo dále vysvětluje, že tyto investice lze pro účely činností neekonomické povahy rozdělit na investice do bezpečnosti a investice k ochraně veřejnosti a letového provozu. Německo konkrétně uvádí, že bezpečnost a policejní úkony, požární ochrana, veřejná a podniková bezpečnost, meteorologické služby a řízení letového provozu patří do oblasti působnosti státu. Německo nadto vysvětluje, že značná část přijatých prostředků sloužila k zajištění bezpečnosti infrastruktury a její sanace, nikoli k výstavbě nové infrastruktury. |
| --- | --- |

(71)

Německo vysvětluje, že celá částka investovaná do infrastruktury v letech 2000–2011 ve výši 6 474 034 EUR (52) souvisela výhradně s činnostmi neekonomické povahy. Podle vyjádření Německa nejsou tyto investice do infrastruktury státní podporou a nespadají do oblasti působnosti předpisů o státních podporách ve smyslu článku 107 SFEU. Německo dále vysvětluje, že tyto investice lze pro účely činností neekonomické povahy rozdělit na investice do bezpečnosti a investice k ochraně veřejnosti a letového provozu. Německo konkrétně uvádí, že bezpečnost a policejní úkony, požární ochrana, veřejná a podniková bezpečnost, meteorologické služby a řízení letového provozu patří do oblasti působnosti státu. Německo nadto vysvětluje, že značná část přijatých prostředků sloužila k zajištění bezpečnosti infrastruktury a její sanace, nikoli k výstavbě nové infrastruktury.

52

| (72) | Německo dále prohlašuje, že z celkové částky investic ve výši 6 474 034 EUR bylo 30 % financováno z vlastního kapitálu společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, zatímco zbylá částka pocházela od svobodného státu Durynsko. Německo upozorňuje na to, že prostředky pro tyto investice do infrastruktury byly poskytnuty jako nevratné finanční výpomoci, nikoli jako půjčky. Podmínky pro tyto finanční výpomoci vyplývají z požadavků uvedených v Thüringer Landeshaushaltsordnung (53). |
| --- | --- |

(72)

Německo dále prohlašuje, že z celkové částky investic ve výši 6 474 034 EUR bylo 30 % financováno z vlastního kapitálu společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, zatímco zbylá částka pocházela od svobodného státu Durynsko. Německo upozorňuje na to, že prostředky pro tyto investice do infrastruktury byly poskytnuty jako nevratné finanční výpomoci, nikoli jako půjčky. Podmínky pro tyto finanční výpomoci vyplývají z požadavků uvedených v Thüringer Landeshaushaltsordnung (53).

Thüringer Landeshaushaltsordnung

53

| (73) | Německo dále prohlašuje, že i v jiných zemích byly projekty změny provozního zaměření na podporu regionálního hospodářského rozvoje v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU financovány plně z veřejných zdrojů. Německo zde odkazuje na dřívější rozhodnutí Komise (54), v němž se vysvětluje, že výstavba nebo přestavba regionálních letišť ve strukturálně slabých oblastech je slučitelná se Smlouvou o Evropské unii. |
| --- | --- |

(73)

Německo dále prohlašuje, že i v jiných zemích byly projekty změny provozního zaměření na podporu regionálního hospodářského rozvoje v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU financovány plně z veřejných zdrojů. Německo zde odkazuje na dřívější rozhodnutí Komise (54), v němž se vysvětluje, že výstavba nebo přestavba regionálních letišť ve strukturálně slabých oblastech je slučitelná se Smlouvou o Evropské unii.

54

Infrastruktura připravená speciálně pro společnost Ryanair

Infrastruktura připravená speciálně pro společnost Ryanair

| (74) | Pokud jde o investice požadované společností Ryanair ve smlouvě o poskytování služeb (připravit do 31. prosince 2003 vzletovou a přistávací dráhu splňující určité technické parametry a do 31. května 2004 ji doplnit a prodloužit (55)), Německo uvádí, že toto speciální prodloužení nebylo zcela provedeno a že ani nebylo považováno za povinnost vyplývající ze smlouvy, nýbrž za předpoklad nutný pro přistávání na letišti AOC platný pro všechny letecké společnosti. Německo konkrétně uvádí, že délka vzletové a přistávací dráhy na letišti AOC byla v průběhu roku upravena z 2 185 m (7. července 2003) nejprve na 2 235 m (9. září 2004) a konečně na 2 435 m (9. prosince 2008). Vzletová a přistávací dráha je nicméně k dispozici všem uživatelům. Podle vyjádření Německa na tomto hodnocení nic nemění skutečnost, že tato vzletová a přistávací dráha byla používána pouze společností Ryanair. |
| --- | --- |

(74)

Pokud jde o investice požadované společností Ryanair ve smlouvě o poskytování služeb (připravit do 31. prosince 2003 vzletovou a přistávací dráhu splňující určité technické parametry a do 31. května 2004 ji doplnit a prodloužit (55)), Německo uvádí, že toto speciální prodloužení nebylo zcela provedeno a že ani nebylo považováno za povinnost vyplývající ze smlouvy, nýbrž za předpoklad nutný pro přistávání na letišti AOC platný pro všechny letecké společnosti. Německo konkrétně uvádí, že délka vzletové a přistávací dráhy na letišti AOC byla v průběhu roku upravena z 2 185 m (7. července 2003) nejprve na 2 235 m (9. září 2004) a konečně na 2 435 m (9. prosince 2008). Vzletová a přistávací dráha je nicméně k dispozici všem uživatelům. Podle vyjádření Německa na tomto hodnocení nic nemění skutečnost, že tato vzletová a přistávací dráha byla používána pouze společností Ryanair.

55

| (75) | Německo odmítá také argument přednesený stěžovatelem, že vzletová a přistávací dráha byla prodloužena speciálně pro letouny Boeing 737-800 společnosti Ryanair (107 letounů v roce 2007), neboť tento letoun je ve velké míře používán také jinými leteckými společnostmi, například německou Lufthansou (132 letounů v roce 2007). Německo dále poukazuje na to, že narážka stěžovatele, že do roku 2007 byly do modernizace letiště investovány veřejné prostředky ve výši 28 milionů EUR, je chybná. Stěžovatel se opírá o informace, v nichž byly uvedeny pouze odhady možných nákladů. Skutečné investice činily podle údajů Německa 16,7 milionu EUR. |
| --- | --- |

(75)

Německo odmítá také argument přednesený stěžovatelem, že vzletová a přistávací dráha byla prodloužena speciálně pro letouny Boeing 737-800 společnosti Ryanair (107 letounů v roce 2007), neboť tento letoun je ve velké míře používán také jinými leteckými společnostmi, například německou Lufthansou (132 letounů v roce 2007). Německo dále poukazuje na to, že narážka stěžovatele, že do roku 2007 byly do modernizace letiště investovány veřejné prostředky ve výši 28 milionů EUR, je chybná. Stěžovatel se opírá o informace, v nichž byly uvedeny pouze odhady možných nákladů. Skutečné investice činily podle údajů Německa 16,7 milionu EUR.

| (76) | Německo dále předkládá argument, že závazky požadované společností Ryanair ve smlouvě o letištních službách, v přílohách A a B a v dodatku k příloze B představují všeobecné povinnosti, které musí letiště splnit, aby mohlo služby požadované leteckými společnostmi poskytovat. Německo prohlašuje, že služby, na které odkazuje 50. až 53. bod odůvodnění, jsou obvyklé povinnosti každého letiště a že letištní infrastruktura je k dispozici všem uživatelům. Německo dodává, že některé služby zmíněné v příloze A ke smlouvě o letištních službách, jako například tiskové konference, cesty novinářů a večerní akce cestovních kanceláří nebyly poskytovány. |
| --- | --- |

(76)

Německo dále předkládá argument, že závazky požadované společností Ryanair ve smlouvě o letištních službách, v přílohách A a B a v dodatku k příloze B představují všeobecné povinnosti, které musí letiště splnit, aby mohlo služby požadované leteckými společnostmi poskytovat. Německo prohlašuje, že služby, na které odkazuje 50. až 53. bod odůvodnění, jsou obvyklé povinnosti každého letiště a že letištní infrastruktura je k dispozici všem uživatelům. Německo dodává, že některé služby zmíněné v příloze A ke smlouvě o letištních službách, jako například tiskové konference, cesty novinářů a večerní akce cestovních kanceláří nebyly poskytovány.

Posouzení státní podpory

Posouzení státní podpory

| (77) | V letech 1993 až 1997 investoval svobodný stát Durynsko do infrastruktury letiště 12,25 milionu EUR. Pro období let 1998 až 2011 schválil svobodný stát Durynsko poskytnutí prostředků společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ve výši 4,5 milionu EUR. Tyto finanční prostředky byly poskytnuty na základě zveřejněných režimů podpory svobodného státu Durynsko, jejichž přihlášení nebylo považováno za nutné. Podle vyjádření Německa je podpora podle těchto režimů přístupná všem provozovatelům letišť v Durynsku. Podle těchto režimů podpory se veřejné prostředky poskytují na takové investice do infrastruktury, jež jsou nezbytné pro letový provoz, jsou otevřené všem potenciálním uživatelům a slouží obecnému veřejnému zájmu. Tyto prostředky jsou dále omezeny na částky, které jsou přiměřené a nezbytné. Německo k tomu dále dodává, že od roku 1997 se na nákladech na infrastrukturu podílejí i letiště. Německo proto prohlašuje, že na základě těchto režimů nemohlo dojít k narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(77)

V letech 1993 až 1997 investoval svobodný stát Durynsko do infrastruktury letiště 12,25 milionu EUR. Pro období let 1998 až 2011 schválil svobodný stát Durynsko poskytnutí prostředků společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ve výši 4,5 milionu EUR. Tyto finanční prostředky byly poskytnuty na základě zveřejněných režimů podpory svobodného státu Durynsko, jejichž přihlášení nebylo považováno za nutné. Podle vyjádření Německa je podpora podle těchto režimů přístupná všem provozovatelům letišť v Durynsku. Podle těchto režimů podpory se veřejné prostředky poskytují na takové investice do infrastruktury, jež jsou nezbytné pro letový provoz, jsou otevřené všem potenciálním uživatelům a slouží obecnému veřejnému zájmu. Tyto prostředky jsou dále omezeny na částky, které jsou přiměřené a nezbytné. Německo k tomu dále dodává, že od roku 1997 se na nákladech na infrastrukturu podílejí i letiště. Německo proto prohlašuje, že na základě těchto režimů nemohlo dojít k narušení hospodářské soutěže.

| (78) | Pokud jde o investice do infrastruktury uskutečněné v období mezi 12. prosincem 2000 – dnem, kdy byl vyhlášen rozsudek Soudního dvora ve věci podpory Aéroports de Paris – a 9. prosincem 2005 – dnem, kdy vstoupily v platnost Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005 –, je Německo toho názoru, že použitelná kritéria jsou nejasná. Při použití Pokynů pro leteckou dopravu z roku 1994 nemůže být infrastruktura předem považována za státní podporu. V tomto ohledu předkládá Německo argument, že pokyny z roku 1994 měly být používány až do vstupu v platnost pokynů z roku 2005 a že rozsudek ve věci Aéroports de Paris na tom nic nemění. Protože pokyny z roku 1994 jsou podle legitimního očekávání pro Komisi závazné, měly by být použitelné na infrastrukturní opatření až do roku 2005. Proto nelze toto opatření vyhodnotit jako státní podporu. Ačkoli byly platby za infrastrukturu realizovány z veřejných prostředků, vztahuje se poskytnutí těchto prostředků na činnosti spadající do oblasti úkolů veřejného politického zájmu a nevztahuje se na žádné hospodářské činnosti. |
| --- | --- |

(78)

Pokud jde o investice do infrastruktury uskutečněné v období mezi 12. prosincem 2000 – dnem, kdy byl vyhlášen rozsudek Soudního dvora ve věci podpory Aéroports de Paris – a 9. prosincem 2005 – dnem, kdy vstoupily v platnost Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005 –, je Německo toho názoru, že použitelná kritéria jsou nejasná. Při použití Pokynů pro leteckou dopravu z roku 1994 nemůže být infrastruktura předem považována za státní podporu. V tomto ohledu předkládá Německo argument, že pokyny z roku 1994 měly být používány až do vstupu v platnost pokynů z roku 2005 a že rozsudek ve věci Aéroports de Paris na tom nic nemění. Protože pokyny z roku 1994 jsou podle legitimního očekávání pro Komisi závazné, měly by být použitelné na infrastrukturní opatření až do roku 2005. Proto nelze toto opatření vyhodnotit jako státní podporu. Ačkoli byly platby za infrastrukturu realizovány z veřejných prostředků, vztahuje se poskytnutí těchto prostředků na činnosti spadající do oblasti úkolů veřejného politického zájmu a nevztahuje se na žádné hospodářské činnosti.

Aéroports de Paris

Aéroports de Paris

| (79) | Pokud jde o investice do infrastruktury uskutečněné po 9. prosinci 2005, Německo především má za to, že nepředstavují podporu z důvodů uvedených v 66. až 73. bodě odůvodnění. Pro případ, že by Komise přesto dospěla k závěru, že tyto investice skutečně podporu představují, Německo tvrdí, že tato podpora je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, protože splňuje veškeré podmínky bodu 61 Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005.






  a) | Ohledně první podmínky Německo uvádí, že investice do infrastruktury jsou zaměřeny na jasně definovaný cíl v zájmu Společenství, tj. zajištění dopravní infrastruktury a regionálního rozvoje ve strukturálně slabém regionu. V tomto ohledu bylo letiště AOC prvním vojenským letištěm, které bylo po sjednocení Německa upraveno pro civilní využití. AOC hraje navíc důležitou úlohu pro podniky v nedaleké průmyslové oblasti. Příchozí cestovní ruch navíc jistě napomůže zlepšení regionální turistiky a tvorbě pracovních míst. |
| --- | --- | --- |

(79)

Pokud jde o investice do infrastruktury uskutečněné po 9. prosinci 2005, Německo především má za to, že nepředstavují podporu z důvodů uvedených v 66. až 73. bodě odůvodnění. Pro případ, že by Komise přesto dospěla k závěru, že tyto investice skutečně podporu představují, Německo tvrdí, že tato podpora je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, protože splňuje veškeré podmínky bodu 61 Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005.

a)

Ohledně první podmínky Německo uvádí, že investice do infrastruktury jsou zaměřeny na jasně definovaný cíl v zájmu Společenství, tj. zajištění dopravní infrastruktury a regionálního rozvoje ve strukturálně slabém regionu. V tomto ohledu bylo letiště AOC prvním vojenským letištěm, které bylo po sjednocení Německa upraveno pro civilní využití. AOC hraje navíc důležitou úlohu pro podniky v nedaleké průmyslové oblasti. Příchozí cestovní ruch navíc jistě napomůže zlepšení regionální turistiky a tvorbě pracovních míst.

| b) | Ohledně druhé podmínky Německo tvrdí, že investice do infrastruktury jsou pro dosažení zamýšleného cíle nutné a přiměřené. Německo opakuje, že všechny investice sloužily sanaci a modernizaci letiště. Protože provozovatel, společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, nedisponovala dostatečnými finančními prostředky, bylo využití veřejných prostředků nezbytné. |
| --- | --- |

b)

Ohledně druhé podmínky Německo tvrdí, že investice do infrastruktury jsou pro dosažení zamýšleného cíle nutné a přiměřené. Německo opakuje, že všechny investice sloužily sanaci a modernizaci letiště. Protože provozovatel, společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, nedisponovala dostatečnými finančními prostředky, bylo využití veřejných prostředků nezbytné.

| c) | Ohledně třetí podmínky zastává Německo názor, že střednědobá perspektiva využití stávající infrastruktury byla, nejméně do roku 2009, uspokojivá. Na základě tří studií provedených v roce 2007 lze doložit (56), že provozovatel letiště měl své roční hospodářské výsledky zlepšovat a do roku 2015 dosáhnout téměř vyrovnaného hospodaření. K tomu přistupuje posílení blízké průmyslové oblasti. Jedna studie (57) odkazuje konkrétně na ziskovost nízkonákladové letecké dopravy a představuje možný scénář, podle něhož by letiště AOC mohlo do roku 2015 dosáhnout počtu 500 000 cestujících, což je dokonce označováno za konzervativní prognózu. To podle názoru Německa dokládá, že společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a její společníci se vždy chovali jako soukromí investoři. |
| --- | --- |

c)

Ohledně třetí podmínky zastává Německo názor, že střednědobá perspektiva využití stávající infrastruktury byla, nejméně do roku 2009, uspokojivá. Na základě tří studií provedených v roce 2007 lze doložit (56), že provozovatel letiště měl své roční hospodářské výsledky zlepšovat a do roku 2015 dosáhnout téměř vyrovnaného hospodaření. K tomu přistupuje posílení blízké průmyslové oblasti. Jedna studie (57) odkazuje konkrétně na ziskovost nízkonákladové letecké dopravy a představuje možný scénář, podle něhož by letiště AOC mohlo do roku 2015 dosáhnout počtu 500 000 cestujících, což je dokonce označováno za konzervativní prognózu. To podle názoru Německa dokládá, že společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a její společníci se vždy chovali jako soukromí investoři.

56

57

| d) | Ohledně čtvrté podmínky Německo vysvětluje, že všichni potenciální uživatelé mají k infrastruktuře jednotný a nediskriminační přístup. |
| --- | --- |

d)

Ohledně čtvrté podmínky Německo vysvětluje, že všichni potenciální uživatelé mají k infrastruktuře jednotný a nediskriminační přístup.

| e) | Pokud jde o pátou podmínku, Německo prohlašuje, že rozvoj obchodu není narušen v rozsahu, který by byl v rozporu se zájmem Společenství. V případě AOC se jedná o letiště s méně než 150 000 cestujícími ročně, tedy o letiště kategorie D, a k narušení hospodářské soutěže vůči ostatním letištím zde nedochází. |
| --- | --- |

e)

Pokud jde o pátou podmínku, Německo prohlašuje, že rozvoj obchodu není narušen v rozsahu, který by byl v rozporu se zájmem Společenství. V případě AOC se jedná o letiště s méně než 150 000 cestujícími ročně, tedy o letiště kategorie D, a k narušení hospodářské soutěže vůči ostatním letištím zde nedochází.

| (80) | Konečně má Německo za to, že toto opatření hospodářskou soutěž na vnitřním trhu nenarušuje ani jejím narušením nehrozí, protože infrastruktura je nediskriminačně otevřena všem uživatelům. Kromě toho letiště odbaví ročně méně než 150 000 cestujících. Jako letiště kategorie D podle Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 tedy jiným letištím nekonkuruje. Hospodářská soutěž mezi AOC a dalšími letišti v Drážďanech, Erfurtu-Výmaru a Hofu je zanedbatelná. Navíc vzhledem k tomu, že podíl AOC na celkové dopravě všech německých letišť evidovaných v ADV (58) činí jen 0,1 %, Německo prohlásilo, že toto letiště nekonkuruje evropským letištím. To znamená, že hospodářská soutěž na vnitřním trhu není ovlivněna a nedochází k narušení obchodu mezi členskými státy. V tomto kontextu Německo dále uvádí, že na letišti AOC jsou odbavována pouhá dvě procenta jednotek odbavených například na letišti Lipsko/Halle. |
| --- | --- |

(80)

Konečně má Německo za to, že toto opatření hospodářskou soutěž na vnitřním trhu nenarušuje ani jejím narušením nehrozí, protože infrastruktura je nediskriminačně otevřena všem uživatelům. Kromě toho letiště odbaví ročně méně než 150 000 cestujících. Jako letiště kategorie D podle Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 tedy jiným letištím nekonkuruje. Hospodářská soutěž mezi AOC a dalšími letišti v Drážďanech, Erfurtu-Výmaru a Hofu je zanedbatelná. Navíc vzhledem k tomu, že podíl AOC na celkové dopravě všech německých letišť evidovaných v ADV (58) činí jen 0,1 %, Německo prohlásilo, že toto letiště nekonkuruje evropským letištím. To znamená, že hospodářská soutěž na vnitřním trhu není ovlivněna a nedochází k narušení obchodu mezi členskými státy. V tomto kontextu Německo dále uvádí, že na letišti AOC jsou odbavována pouhá dvě procenta jednotek odbavených například na letišti Lipsko/Halle.

58

Závěry studie KE-Consult z roku 2010 o vyhlídkách budoucího rozvoje letiště a jeho regionu

Závěry studie KE-Consult z roku 2010 o vyhlídkách budoucího rozvoje letiště a jeho regionu

| (81) | Když bylo zřejmé, že scénář předpovídaný ve studiích z roku 2007 se nenaplní, požádalo letiště poradenskou firmu KE-Consult o vyhotovení studie pro AOC a sousední promyslové oblasti. Tato studie byla předložena v roce 2010. Její závěry zněly, že další rozvoj letiště jako nízkonákladové letecké destinace není hospodářsky rentabilní. Studie doporučuje soustředit se na všeobecný letový provoz. Proto předložilo představenstvo společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v září 2011 novou koncepci rozvoje letiště, jež získala souhlas dozorčí rady a valné hromady. Letiště AOC nebude otevřeno ani pro nízkonákladové letecké společnosti, ani pro obchodní leteckou dopravu a do roku 2015 má být díky tomuto novému obchodnímu rozvoji ziskové. |
| --- | --- |

(81)

Když bylo zřejmé, že scénář předpovídaný ve studiích z roku 2007 se nenaplní, požádalo letiště poradenskou firmu KE-Consult o vyhotovení studie pro AOC a sousední promyslové oblasti. Tato studie byla předložena v roce 2010. Její závěry zněly, že další rozvoj letiště jako nízkonákladové letecké destinace není hospodářsky rentabilní. Studie doporučuje soustředit se na všeobecný letový provoz. Proto předložilo představenstvo společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v září 2011 novou koncepci rozvoje letiště, jež získala souhlas dozorčí rady a valné hromady. Letiště AOC nebude otevřeno ani pro nízkonákladové letecké společnosti, ani pro obchodní leteckou dopravu a do roku 2015 má být díky tomuto novému obchodnímu rozvoji ziskové.

| (82) | Studie KE-Consult uznává, že společníci společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH podnik trvale finančně podporovali. Vzhledem k této neustále rostoucí potřebě subvencí bylo pro společníky dosaženo hranice hospodářské účinnosti. |
| --- | --- |

(82)

Studie KE-Consult uznává, že společníci společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH podnik trvale finančně podporovali. Vzhledem k této neustále rostoucí potřebě subvencí bylo pro společníky dosaženo hranice hospodářské účinnosti.

| (83) | Studie KE-Consult byla provedena za účelem sondování potenciálních rozvojových perspektiv AOC na základě regionálního, politického, hospodářského a fiskálního vlivu letiště. V tomto kontextu byly zpracovány různé scénáře ukončení letecké dopravy s nízkonákladovými leteckými společnostmi, jejího ponechání beze změn nebo jejího rozšíření a dále rozvoje průmyslové oblasti kolem letiště. |
| --- | --- |

(83)

Studie KE-Consult byla provedena za účelem sondování potenciálních rozvojových perspektiv AOC na základě regionálního, politického, hospodářského a fiskálního vlivu letiště. V tomto kontextu byly zpracovány různé scénáře ukončení letecké dopravy s nízkonákladovými leteckými společnostmi, jejího ponechání beze změn nebo jejího rozšíření a dále rozvoje průmyslové oblasti kolem letiště.

| (84) | Požadavky provozní a fiskální rovnováhy může splnit pouze scénář „všeobecný letový provoz“, jenž obsahuje zastavení nízkonákladové letecké dopravy na AOC. Je to jediný scénář, při němž letiště potřebuje pouze každoroční povinný vklad společníků ve výši 227 000 EUR na společníka, ale žádné další platby. Tento scénář vykazuje celkový hospodářský užitek. Do roku 2015 by tento scénář stál společníky částku 0,83 milionu EUR, kterou by bylo možné pokrýt povinnými vklady ve výši 227 000 EUR ročně. Po roce 2015 by již nebylo zapotřebí dalších subvencí společníků, pokud budou nadále klesat odpisy. Tato účinnost pro regionální hospodářství je mnohem vyšší než u všech ostatních scénářů. Také fiskální bilance pro Durynsko a obce v tomto spolkovém státě je pozitivní. |
| --- | --- |

(84)

Požadavky provozní a fiskální rovnováhy může splnit pouze scénář „všeobecný letový provoz“, jenž obsahuje zastavení nízkonákladové letecké dopravy na AOC. Je to jediný scénář, při němž letiště potřebuje pouze každoroční povinný vklad společníků ve výši 227 000 EUR na společníka, ale žádné další platby. Tento scénář vykazuje celkový hospodářský užitek. Do roku 2015 by tento scénář stál společníky částku 0,83 milionu EUR, kterou by bylo možné pokrýt povinnými vklady ve výši 227 000 EUR ročně. Po roce 2015 by již nebylo zapotřebí dalších subvencí společníků, pokud budou nadále klesat odpisy. Tato účinnost pro regionální hospodářství je mnohem vyšší než u všech ostatních scénářů. Také fiskální bilance pro Durynsko a obce v tomto spolkovém státě je pozitivní.

| (85) | Všechny ostatní scénáře, při nichž nízkonákladová letecká doprava pokračuje nebo se rozšiřuje, nejsou pouze na základě povinných vkladů společníků hospodářsky udržitelné. Fiskální efekt pro Durynsko by podle konkrétního scénáře činil 115 000 EUR až 375 000 EUR. Ve všech scénářích s nízkonákladovými leteckými společnostmi by byl kladný rozpočtový a politický dopad plynoucí AOC a obcím nižší než vklady a dotace, které by letiště vyžadovalo. Proto je bilance příjmů a výdajů negativní. |
| --- | --- |

(85)

Všechny ostatní scénáře, při nichž nízkonákladová letecká doprava pokračuje nebo se rozšiřuje, nejsou pouze na základě povinných vkladů společníků hospodářsky udržitelné. Fiskální efekt pro Durynsko by podle konkrétního scénáře činil 115 000 EUR až 375 000 EUR. Ve všech scénářích s nízkonákladovými leteckými společnostmi by byl kladný rozpočtový a politický dopad plynoucí AOC a obcím nižší než vklady a dotace, které by letiště vyžadovalo. Proto je bilance příjmů a výdajů negativní.

| (86) | Dodatečné celohospodářské dopady nízkonákladové letecké dopravy jsou dosažitelné pouze tehdy, pokud by byly vedle povinných vkladů společníků navíc realizovány investice ve výši 6,7 až 10 milionů EUR. Účinnost pro regionální hospodářství je u scénářů s nízkonákladovými leteckými společnostmi nižší než u scénáře se všeobecným letovým provozem. V porovnání se scénářem „všeobecný letový provoz“ je úroveň potřebných dotací u scénářů s nízkonákladovými leteckými společnostmi 11krát až 15krát vyšší, zatímco přidaná hodnota je vyšší jen dvakrát až třikrát. Zatímco fiskální bilance příjmů a výdajů je u scénáře „všeobecný letový provoz“ kladná, u všech scénářů s nízkonákladovými leteckými společnostmi je záporná. |
| --- | --- |

(86)

Dodatečné celohospodářské dopady nízkonákladové letecké dopravy jsou dosažitelné pouze tehdy, pokud by byly vedle povinných vkladů společníků navíc realizovány investice ve výši 6,7 až 10 milionů EUR. Účinnost pro regionální hospodářství je u scénářů s nízkonákladovými leteckými společnostmi nižší než u scénáře se všeobecným letovým provozem. V porovnání se scénářem „všeobecný letový provoz“ je úroveň potřebných dotací u scénářů s nízkonákladovými leteckými společnostmi 11krát až 15krát vyšší, zatímco přidaná hodnota je vyšší jen dvakrát až třikrát. Zatímco fiskální bilance příjmů a výdajů je u scénáře „všeobecný letový provoz“ kladná, u všech scénářů s nízkonákladovými leteckými společnostmi je záporná.

| (87) | Navíc byly zohledněny četné rámcové podmínky:






  a) | Nejistoty z důvodu monopolních uživatelů a vnějších vlivů: vývoj letecké dopravy na letišti AOC závisí, alespoň pokud jde o nízkonákladovou leteckou dopravu, ve velké míře na smlouvách s rozhodujícími leteckými společnostmi a na vnějších vlivech, jako je britská daň z cestovního ruchu nebo německá daň z letecké dopravy. To může mít značný negativní vliv na rozsah nízkonákladové letecké dopravy. |
| --- | --- | --- |

(87)

Navíc byly zohledněny četné rámcové podmínky:

a)

Nejistoty z důvodu monopolních uživatelů a vnějších vlivů: vývoj letecké dopravy na letišti AOC závisí, alespoň pokud jde o nízkonákladovou leteckou dopravu, ve velké míře na smlouvách s rozhodujícími leteckými společnostmi a na vnějších vlivech, jako je britská daň z cestovního ruchu nebo německá daň z letecké dopravy. To může mít značný negativní vliv na rozsah nízkonákladové letecké dopravy.

| b) | Další, trvalé subvence nebudou schváleny: byla by narušena spravedlivá hospodářská soutěž bez subvencí, což není v souladu s koncepcí letecké dopravy v Německu ani s koaličními smlouvami. |
| --- | --- |

b)

Další, trvalé subvence nebudou schváleny: byla by narušena spravedlivá hospodářská soutěž bez subvencí, což není v souladu s koncepcí letecké dopravy v Německu ani s koaličními smlouvami.

| c) | Chybí trvalá udržitelnost: ze scénářů s nízkonákladovými leteckými společnostmi není patrné žádné zlepšení fiskálních a provozních bilancí. Obchodní model s nízkonákladovými leteckými společnostmi by vyvolal pouze rostoucí potřebu subvencí do roku 2015 a dále. |
| --- | --- |

c)

Chybí trvalá udržitelnost: ze scénářů s nízkonákladovými leteckými společnostmi není patrné žádné zlepšení fiskálních a provozních bilancí. Obchodní model s nízkonákladovými leteckými společnostmi by vyvolal pouze rostoucí potřebu subvencí do roku 2015 a dále.

| (88) | Ve studii KE-Consult je proto učiněn závěr, že pokračování nebo rozšíření nízkonákladové letecké dopravy na AOC nelze společníkům a svobodnému státu Durynsko doporučit. |
| --- | --- |

(88)

Ve studii KE-Consult je proto učiněn závěr, že pokračování nebo rozšíření nízkonákladové letecké dopravy na AOC nelze společníkům a svobodnému státu Durynsko doporučit.

5.2.   FINANCOVÁNÍ PROVOZNÍCH ZTRÁT SPOLEČNOSTI FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH V LETECH 2000–2011 (OPATŘENÍ 2)

| (89) | Ve finančních zprávách letiště Altenburg-Nobitz se prohlašuje, že letiště nebylo schopno pokrýt ztráty z provozu bez podpory z veřejných prostředků. Společnost zavedla systém, podle něhož byly každoročně zpracovávány plány hospodaření pro následující rok, ty byly schvalovány valnou hromadou a pak v průběhu daného účetního období aktualizovány o aktuální hospodářské výsledky letiště (59). Tento systém letišti také dovolil, aby byl neustále udržován aktuální stav finanční podpory z veřejných prostředků potřebné k pokrytí ztrát. |
| --- | --- |

(89)

Ve finančních zprávách letiště Altenburg-Nobitz se prohlašuje, že letiště nebylo schopno pokrýt ztráty z provozu bez podpory z veřejných prostředků. Společnost zavedla systém, podle něhož byly každoročně zpracovávány plány hospodaření pro následující rok, ty byly schvalovány valnou hromadou a pak v průběhu daného účetního období aktualizovány o aktuální hospodářské výsledky letiště (59). Tento systém letišti také dovolil, aby byl neustále udržován aktuální stav finanční podpory z veřejných prostředků potřebné k pokrytí ztrát.

59

| (90) | Německo prohlašuje, že ztráty evidované po roce 2000, jež vyvolaly potřebu vkladů společníků, nebyly způsobeny výhradně investicemi do infrastruktury. Odpisy nevysvětlují ztráty zcela a ani náklady na financování je neodůvodňují, protože letiště nebylo financováno půjčkami. Každoroční ztráty společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH souvisely s odpisy jen částečně a Německo je nespojuje bezprostředně ani se společností Ryanair. |
| --- | --- |

(90)

Německo prohlašuje, že ztráty evidované po roce 2000, jež vyvolaly potřebu vkladů společníků, nebyly způsobeny výhradně investicemi do infrastruktury. Odpisy nevysvětlují ztráty zcela a ani náklady na financování je neodůvodňují, protože letiště nebylo financováno půjčkami. Každoroční ztráty společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH souvisely s odpisy jen částečně a Německo je nespojuje bezprostředně ani se společností Ryanair.

| (91) | Pokud jde o tvrzení stěžovatele citovaná v rozhodnutí o zahájení řízení, Německo je odmítá jako celek. Podle vyjádření Německa nebere stěžovatel v úvahu přístup samostatného financování („single-till“) používaný u letiště AOC (60). Německo prohlašuje, že příjmy nesouvisející s letovým provozem dosáhly v roce 2009 stejné výše jako příjmy z letového provozu. V tomto kontextu Německo odmítá tvrzení, že rostoucí počet cestujících představoval pro společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH vinou skrytých plateb společnosti Ryanair rostoucí ztráty. Německo prohlašuje, že vzniklé ztráty byly zapříčiněny mnoha různými důvody, které nesouvisely se společností Ryanair. |
| --- | --- |

(91)

Pokud jde o tvrzení stěžovatele citovaná v rozhodnutí o zahájení řízení, Německo je odmítá jako celek. Podle vyjádření Německa nebere stěžovatel v úvahu přístup samostatného financování („single-till“) používaný u letiště AOC (60). Německo prohlašuje, že příjmy nesouvisející s letovým provozem dosáhly v roce 2009 stejné výše jako příjmy z letového provozu. V tomto kontextu Německo odmítá tvrzení, že rostoucí počet cestujících představoval pro společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH vinou skrytých plateb společnosti Ryanair rostoucí ztráty. Německo prohlašuje, že vzniklé ztráty byly zapříčiněny mnoha různými důvody, které nesouvisely se společností Ryanair.

60

| (92) | Německo odmítá zejména tvrzení, že spojení z AOC na letiště Londýn- Stansted realizované společností Ryanair přímo konkurovalo spojení provozovanému společností Air Berlin z letiště Lipsko-Halle na letiště London-Stansted a že to byl důvod, proč společnost Air Berlin spojení z letiště Lipsko-Halle na letiště London-Stansted zrušila. Německo zdůrazňuje, že zastavení leteckého provozu na lince společnosti Air Berlin na letiště London-Stansted bylo dáno okolností, že Lipsko-Halle přestalo společnost Air Berlin dotovat a že byl zaveden zákaz nočních letů. |
| --- | --- |

(92)

Německo odmítá zejména tvrzení, že spojení z AOC na letiště Londýn- Stansted realizované společností Ryanair přímo konkurovalo spojení provozovanému společností Air Berlin z letiště Lipsko-Halle na letiště London-Stansted a že to byl důvod, proč společnost Air Berlin spojení z letiště Lipsko-Halle na letiště London-Stansted zrušila. Německo zdůrazňuje, že zastavení leteckého provozu na lince společnosti Air Berlin na letiště London-Stansted bylo dáno okolností, že Lipsko-Halle přestalo společnost Air Berlin dotovat a že byl zaveden zákaz nočních letů.

| (93) | Německo má za to, že každoroční vklady společníků do společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nepředstavují státní podporu, protože jsou splněny požadavky zásady investora v tržním hospodářství, podle nichž je třeba zohlednit všechny hospodářské výhody plynoucí okresu Altenburger Land, tedy hlavnímu společníkovi (61). Německo odkazuje na studii provedenou v roce 2007 Prof. Dr. Klophausem (62) pod názvem „Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Altenburg-Nobitz“ (dále jen „Klophausova studie“), v níž jsou zmiňovány „nevratné dotace“ okresu Altenburger Land. Platby společníků měly díky dodatečným daňovým platbám na okres Altenburger Land pozitivní hospodářský dopad. Celkové příjmy pro veřejný sektor plynoucí v roce 2006 z provozu letiště AOC činí 7,9 milionu EUR, z nichž 1 milion EUR připadá převážně okresu Altenburger Land. Tato částka se měla do roku 2015 ztrojnásobit, pokud by se roční počet cestujících zvýšil na 500 000. Protože výnos dosažený daňovými platbami je vyšší než roční platby společníků, dospívá Německo k závěru, že okres Altenburger Land jednal jako soukromý investor. |
| --- | --- |

(93)

Německo má za to, že každoroční vklady společníků do společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nepředstavují státní podporu, protože jsou splněny požadavky zásady investora v tržním hospodářství, podle nichž je třeba zohlednit všechny hospodářské výhody plynoucí okresu Altenburger Land, tedy hlavnímu společníkovi (61). Německo odkazuje na studii provedenou v roce 2007 Prof. Dr. Klophausem (62) pod názvem „Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Altenburg-Nobitz“ (dále jen „Klophausova studie“), v níž jsou zmiňovány „nevratné dotace“ okresu Altenburger Land. Platby společníků měly díky dodatečným daňovým platbám na okres Altenburger Land pozitivní hospodářský dopad. Celkové příjmy pro veřejný sektor plynoucí v roce 2006 z provozu letiště AOC činí 7,9 milionu EUR, z nichž 1 milion EUR připadá převážně okresu Altenburger Land. Tato částka se měla do roku 2015 ztrojnásobit, pokud by se roční počet cestujících zvýšil na 500 000. Protože výnos dosažený daňovými platbami je vyšší než roční platby společníků, dospívá Německo k závěru, že okres Altenburger Land jednal jako soukromý investor.

61

62

| (94) | Pokud jde o argument, že namísto dalších vkladů společníků bylo možné letiště uzavřít, Německo potvrzuje, že okres Altenburger Land jednal jako soukromý investor, protože v případě uzavření letiště by musel jeho provozovatel ručit za částku přibližně 7 milionů EUR svobodnému státu Durynsko, protože by šlo o předčasné ukončení využívání infrastruktury. Tím, že společníci zabránili této náhradě výdajů, jednali rovněž jako soukromí investoři. |
| --- | --- |

(94)

Pokud jde o argument, že namísto dalších vkladů společníků bylo možné letiště uzavřít, Německo potvrzuje, že okres Altenburger Land jednal jako soukromý investor, protože v případě uzavření letiště by musel jeho provozovatel ručit za částku přibližně 7 milionů EUR svobodnému státu Durynsko, protože by šlo o předčasné ukončení využívání infrastruktury. Tím, že společníci zabránili této náhradě výdajů, jednali rovněž jako soukromí investoři.

Klophausova studie

Klophausova studie

| (95) | Klophausova studie z roku 2007 obsahuje následující závěry. Studie prohlašuje, že přímé, nepřímé a indukované dopady i katalyzující účinky letiště AOC na hospodářství a atraktivitu regionu, zejména s ohledem na pracovní místa, jsou pozitivní a značné. Podle závěrů studie jsou pozitivní i další vyhlídky pro AOC, neboť AOC má potenciál stát se základnou společnosti Ryanair pro střední Německo. To se kryje se záměry společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Proto by poté, co bude na letišti AOC umístěno tolik letounů společnost Ryanair, mohl počet cestujících střednědobě vzrůst až na 1 milion ročně. Tím by se AOC stalo regionálním letištěm a nabízelo by okresu Altenburger Land možnost změnit svůj mezinárodní profil, a zlepšit tak svou hospodářskou a obchodní strukturu. Studie prohlašuje, že AOC jako nízkonákladové letiště přinese značný celkový hospodářský užitek. |
| --- | --- |

(95)

Klophausova studie z roku 2007 obsahuje následující závěry. Studie prohlašuje, že přímé, nepřímé a indukované dopady i katalyzující účinky letiště AOC na hospodářství a atraktivitu regionu, zejména s ohledem na pracovní místa, jsou pozitivní a značné. Podle závěrů studie jsou pozitivní i další vyhlídky pro AOC, neboť AOC má potenciál stát se základnou společnosti Ryanair pro střední Německo. To se kryje se záměry společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Proto by poté, co bude na letišti AOC umístěno tolik letounů společnost Ryanair, mohl počet cestujících střednědobě vzrůst až na 1 milion ročně. Tím by se AOC stalo regionálním letištěm a nabízelo by okresu Altenburger Land možnost změnit svůj mezinárodní profil, a zlepšit tak svou hospodářskou a obchodní strukturu. Studie prohlašuje, že AOC jako nízkonákladové letiště přinese značný celkový hospodářský užitek.

| (96) | Na základě výpočtů provedených ve studii lze očekávat, že AOC vytvoří do roku 2015 až 658 pracovních míst (95,3 % nárůst oproti roku 2006). Navíc bude vytvořeno dalších 881 nepřímých pracovních míst (157,6 % nárůst) a 438 indukovaných pracovních míst (184,4 % nárůst). Studie dále podtrhuje význam vnitrostátní a mezinárodní dostupnosti regionů, jež má značný vliv na hospodářský rozvoj daného regionu. |
| --- | --- |

(96)

Na základě výpočtů provedených ve studii lze očekávat, že AOC vytvoří do roku 2015 až 658 pracovních míst (95,3 % nárůst oproti roku 2006). Navíc bude vytvořeno dalších 881 nepřímých pracovních míst (157,6 % nárůst) a 438 indukovaných pracovních míst (184,4 % nárůst). Studie dále podtrhuje význam vnitrostátní a mezinárodní dostupnosti regionů, jež má značný vliv na hospodářský rozvoj daného regionu.

| (97) | V tomto kontextu by podle studie měla být zohledněna nejen podpora z veřejných zdrojů pro sanaci a rozšíření AOC a s tím spojené marketingové náklady, nýbrž by se měly brát v úvahu také daňové příjmy pro spolkový stát Durynsko a jeho obce. Studie je zakončena výrokem, že je třeba brát v úvahu nejen provozní aspekty, nýbrž celkový hospodářský dopad. |
| --- | --- |

(97)

V tomto kontextu by podle studie měla být zohledněna nejen podpora z veřejných zdrojů pro sanaci a rozšíření AOC a s tím spojené marketingové náklady, nýbrž by se měly brát v úvahu také daňové příjmy pro spolkový stát Durynsko a jeho obce. Studie je zakončena výrokem, že je třeba brát v úvahu nejen provozní aspekty, nýbrž celkový hospodářský dopad.

5.3.   LETIŠTNÍ POPLATKY A PLATBY SPOLEČNOSTI RYANAIR V RÁMCI SMLUV O LETIŠTNÍCH SLUŽBÁCH A MARKETINGU (OPATŘENÍ 3)

| (98) | Německo tvrdí, že ani letištní poplatky, ani marketingové dohody nepředstavují státní podporu. Německo zdůrazňuje, že smlouvy o letištních službách a dohody o poskytování marketingových služeb spolu nesouvisejí. Měly by se posuzovat odděleně. Dohody o poskytování marketingových služeb neobsahují žádné snížení příjmů pro letiště, nýbrž předpokládají poskytování reklamních služeb. |
| --- | --- |

(98)

Německo tvrdí, že ani letištní poplatky, ani marketingové dohody nepředstavují státní podporu. Německo zdůrazňuje, že smlouvy o letištních službách a dohody o poskytování marketingových služeb spolu nesouvisejí. Měly by se posuzovat odděleně. Dohody o poskytování marketingových služeb neobsahují žádné snížení příjmů pro letiště, nýbrž předpokládají poskytování reklamních služeb.

Smlouva se společností Ryanair o poskytování služeb

Smlouva se společností Ryanair o poskytování služeb

| (99) | Německo prohlašuje, že letiště zohlednilo pozitivní hospodářská očekávání z rozvoje letecké dopravy stimulovaného společností Ryanair. Při rozhodování o navázání obchodních vztahů s touto leteckou společností vzala valná hromada konaná dne 22. dubna 2003 v úvahu údaje uvedené v tabulce 13 (63) a dospěla k závěru, že dokonce i v případě konzervativního scénáře (jeden let denně při vytíženosti 70 %) lze se společností Ryanair docílit ročního hospodářského výsledku v celkové výši [...]*.

  Tabulka 13


  Očekávané příjmy z činností společnosti Ryanair na letišti AOC
   (64)
  (2003)







  (v EUR) |
| --- | --- |
| Poplatek za cestujícího | [...]* |
| Počet cestujících na jedno letadlo, při 70 % využití kapacity (65) | 104 |
| Očekávané měsíční příjmy | [...]* |
| Měsíční výdaje na plánované investice | 12 138 |
| Očekávaný měsíční hospodářský výsledek | [...]* |
| Očekávaný roční hospodářský výsledek | [...]* |

(99)

Německo prohlašuje, že letiště zohlednilo pozitivní hospodářská očekávání z rozvoje letecké dopravy stimulovaného společností Ryanair. Při rozhodování o navázání obchodních vztahů s touto leteckou společností vzala valná hromada konaná dne 22. dubna 2003 v úvahu údaje uvedené v tabulce 13 (63) a dospěla k závěru, že dokonce i v případě konzervativního scénáře (jeden let denně při vytíženosti 70 %) lze se společností Ryanair docílit ročního hospodářského výsledku v celkové výši [...]*.

63

Tabulka 13

Tabulka 13

Očekávané příjmy z činností společnosti Ryanair na letišti AOC
   (64)
  (2003)

Očekávané příjmy z činností společnosti Ryanair na letišti AOC

64

(2003)

(v EUR)

Poplatek za cestujícího

[...]*

Počet cestujících na jedno letadlo, při 70 % využití kapacity (65)

65

104

Očekávané měsíční příjmy

[...]*

Měsíční výdaje na plánované investice

12 138

Očekávaný měsíční hospodářský výsledek

[...]*

Očekávaný roční hospodářský výsledek

[...]*

| (100) | K měsíčním výdajům uvedeným v tabulce 13 patří náklady na zaměstnance, odstraňování námrazy ze vzletové a přistávací dráhy a služba odklízení sněhu. Komise konstatuje, že v dokumentu předloženém valné hromadě dne 22. dubna 2003 jsou roční investice vyčísleny na 902 155 EUR. Tato částka nebyla v předpovědích uvedených v tabulce 13 zohledněna. |
| --- | --- |

(100)

K měsíčním výdajům uvedeným v tabulce 13 patří náklady na zaměstnance, odstraňování námrazy ze vzletové a přistávací dráhy a služba odklízení sněhu. Komise konstatuje, že v dokumentu předloženém valné hromadě dne 22. dubna 2003 jsou roční investice vyčísleny na 902 155 EUR. Tato částka nebyla v předpovědích uvedených v tabulce 13 zohledněna.

| (101) | Německo prohlašuje, že společnost Ryanair platila v souladu se sazebníkem letištních poplatků platným v dotčené době poplatek za přistání ve výši [...]* za letoun a poplatek za cestujícího ve výši [...]* na osobu (66). Tyto poplatky jsou platné pro všechny potenciální letecké společnosti a společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH je vzhledem k provozu a příjmům, které společnost Ryanair pro AOC přináší, považuje za přiměřené. |
| --- | --- |

(101)

Německo prohlašuje, že společnost Ryanair platila v souladu se sazebníkem letištních poplatků platným v dotčené době poplatek za přistání ve výši [...]* za letoun a poplatek za cestujícího ve výši [...]* na osobu (66). Tyto poplatky jsou platné pro všechny potenciální letecké společnosti a společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH je vzhledem k provozu a příjmům, které společnost Ryanair pro AOC přináší, považuje za přiměřené.

66

| (102) | Německo prohlašuje, že služby, které měly být poskytnuty podle přílohy A ke smlouvě uzavřené se společností Ryanair dne 3. března 2003, poskytnuty nebyly. Služby obsažené v příloze B a v dodatku „Buchungssystem“ (rezervační systém) k příloze B smlouvy ze dne 3. března 2003 byly společnosti Ryanair poskytnuty bez dodatečných nákladů. |
| --- | --- |

(102)

Německo prohlašuje, že služby, které měly být poskytnuty podle přílohy A ke smlouvě uzavřené se společností Ryanair dne 3. března 2003, poskytnuty nebyly. Služby obsažené v příloze B a v dodatku „Buchungssystem“ (rezervační systém) k příloze B smlouvy ze dne 3. března 2003 byly společnosti Ryanair poskytnuty bez dodatečných nákladů.

Marketingové dohody se společností Ryanair

Marketingové dohody se společností Ryanair

| (103) | Německo vysvětluje, že v souladu se smlouvou o letištních službách ze dne 3. března 2003 a podle standardního sazebníku letištních poplatků platil Ryanair v letech 2003 až 2011 letišti AOC za letištní služby poplatky v celkové výši [...]* EUR. Podle marketingové dohody ze dne 7. dubna 2003 platilo letiště AOC společnosti Ryanair v letech 2003 až 2011 příspěvek na marketingové služby v celkové výši [...]* EUR. Rozdíl mezi oběma částkami je roven čisté platbě společnosti Ryanair letišti AOC ve výši [...]* EUR za celé období let 2003–2011. Protože celkový počet cestujících v tomto období činil 408 291 (67), dochází Německo k závěru, že společnost Ryanair platila letišti AOC čistou úhradu za odchozího cestujícího ve výši asi [...]* EUR.

  Tabulka 14


  Přijaté a vydané faktury ve vztahu ke společnosti Ryanair v období let 2003–2011
   (68)









  (v EUR) |
| --- | --- |
| Rok | Faktury přijaté od společnosti Ryanair | Faktury vydané letištěm | Počet cestujících |
| 2003 | [...]* | [...]* | 25 750 |
| 2004 | [...]* | [...]* | 37 160 |
| 2005 | [...]* | [...]* | 50 714 |
| 2006 | [...]* | [...]* | 44 580 |
| 2007 | [...]* | [...]* | 60 678 |
| 2008 | [...]* | [...]* | 62 876 |
| 2009 | [...]* | [...]* | 66 367 |
| 2010 | [...]* | [...]* | 55 641 |
| 2011 | [...]* | [...]* | 4 525 |
| Celkem | [...]* | [...]* | 408 291 |

(103)

Německo vysvětluje, že v souladu se smlouvou o letištních službách ze dne 3. března 2003 a podle standardního sazebníku letištních poplatků platil Ryanair v letech 2003 až 2011 letišti AOC za letištní služby poplatky v celkové výši [...]* EUR. Podle marketingové dohody ze dne 7. dubna 2003 platilo letiště AOC společnosti Ryanair v letech 2003 až 2011 příspěvek na marketingové služby v celkové výši [...]* EUR. Rozdíl mezi oběma částkami je roven čisté platbě společnosti Ryanair letišti AOC ve výši [...]* EUR za celé období let 2003–2011. Protože celkový počet cestujících v tomto období činil 408 291 (67), dochází Německo k závěru, že společnost Ryanair platila letišti AOC čistou úhradu za odchozího cestujícího ve výši asi [...]* EUR.

67

Tabulka 14

Tabulka 14

Přijaté a vydané faktury ve vztahu ke společnosti Ryanair v období let 2003–2011
   (68)

Přijaté a vydané faktury ve vztahu ke společnosti Ryanair v období let 2003–2011

68

(v EUR)

Rok

Faktury přijaté od společnosti Ryanair

Faktury vydané letištěm

Počet cestujících

2003

[...]*

[...]*

25 750

2004

[...]*

[...]*

37 160

2005

[...]*

[...]*

50 714

2006

[...]*

[...]*

44 580

2007

[...]*

[...]*

60 678

2008

[...]*

[...]*

62 876

2009

[...]*

[...]*

66 367

2010

[...]*

[...]*

55 641

2011

[...]*

[...]*

4 525

Celkem

Celkem

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

408 291

408 291

| (104) | Německo prohlašuje, že po oznámení společnosti Ryanair, že v březnu 2011 pozastavuje lety z letiště AOC, provozovatel letiště v únoru a v březnu 2011 už další marketingové příspěvky neplatil. |
| --- | --- |

(104)

Německo prohlašuje, že po oznámení společnosti Ryanair, že v březnu 2011 pozastavuje lety z letiště AOC, provozovatel letiště v únoru a v březnu 2011 už další marketingové příspěvky neplatil.

| (105) | Německo vysvětluje, že tyto marketingové platby byly v rámci dohody uzavřené dne 21. září 2010 mezi společností Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a společností Ryanair hrazeny soukromými podniky, které předtím souhlasily se zachováním provozu společnosti Ryanair na AOC. Ve zprávě vedení společnosti z roku 2011 (69) se prohlašuje, že zimní letová sezóna 2010/2011, během níž byla v provozu pouze jedna linka do Londýna, byla umožněna pouze díky podpoře regionálních podniků. |
| --- | --- |

(105)

Německo vysvětluje, že tyto marketingové platby byly v rámci dohody uzavřené dne 21. září 2010 mezi společností Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a společností Ryanair hrazeny soukromými podniky, které předtím souhlasily se zachováním provozu společnosti Ryanair na AOC. Ve zprávě vedení společnosti z roku 2011 (69) se prohlašuje, že zimní letová sezóna 2010/2011, během níž byla v provozu pouze jedna linka do Londýna, byla umožněna pouze díky podpoře regionálních podniků.

69

| (106) | Německo tvrdí, že společnost Ryanair propagovala na své internetové stránce letiště AOC a region. Tato webová stránka je druhá nejoblíbenější evropská stránka po stránce společnosti Google, čemuž odpovídá cena reklamy. Jedno reklamní slovo stojí u společnosti Google mezi 0,05 EUR a 2,00 EUR za kliknutí. Podle výpočtů Německa oněch 100 000 až 150 000 cestujících, kteří ročně se společností Ryanair přes AOC cestují, generuje při částce 1,00 EUR za reklamní slovo za kliknutí cenu reklamy ve výši 100 000 až 150 000 EUR ročně, a to za předpokladu, že každý cestující klikne jen jednou. Protože cestující zpravidla klinou vícekrát než jednou a existují cestující, kteří kliknuli, aniž by uskutečnili rezervaci, dospívá Německo k závěru, že marketingová dohoda uzavřená mezi společností Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a společností Ryanair je založena na přiměřené ceně, která neposkytuje společnosti Ryanair žádné zvýhodnění. |
| --- | --- |

(106)

Německo tvrdí, že společnost Ryanair propagovala na své internetové stránce letiště AOC a region. Tato webová stránka je druhá nejoblíbenější evropská stránka po stránce společnosti Google, čemuž odpovídá cena reklamy. Jedno reklamní slovo stojí u společnosti Google mezi 0,05 EUR a 2,00 EUR za kliknutí. Podle výpočtů Německa oněch 100 000 až 150 000 cestujících, kteří ročně se společností Ryanair přes AOC cestují, generuje při částce 1,00 EUR za reklamní slovo za kliknutí cenu reklamy ve výši 100 000 až 150 000 EUR ročně, a to za předpokladu, že každý cestující klikne jen jednou. Protože cestující zpravidla klinou vícekrát než jednou a existují cestující, kteří kliknuli, aniž by uskutečnili rezervaci, dospívá Německo k závěru, že marketingová dohoda uzavřená mezi společností Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a společností Ryanair je založena na přiměřené ceně, která neposkytuje společnosti Ryanair žádné zvýhodnění.

| (107) | Podle vyjádření Německa financovala společnost Ryanair opatření uvedené v tabulce 15.

  Tabulka 15


  Platby za marketing hrazené AOC společnosti Ryanair








  Období | Částka | Účel |
| --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 50 000 –150 000 [...]* EUR | Inzeráty v listu Leipziger Volkszeitung |
| 2004 | 25 000 –125 000 [...]* EUR | Inzeráty v listu Leipziger Volkszeitung |
| Květen 2007 – květen 2008 | 75 000 –175 000 [...]* EUR | Inzeráty v novinách, neadresná reklama do poštovních schránek a další typy reklamy |
| Květen 2008 – květen 2009 | 50 000 –150 000 [...]* EUR | Inzeráty v novinách, neadresná reklama do poštovních schránek a typy další reklamy |
| Celkem (2003 – březen 2009) | 225 000 –325 000 [...]* EUR | |

(107)

Podle vyjádření Německa financovala společnost Ryanair opatření uvedené v tabulce 15.

Tabulka 15

Tabulka 15

Platby za marketing hrazené AOC společnosti Ryanair

Platby za marketing hrazené AOC společnosti Ryanair

Období

Částka

Účel

2003

50 000 –150 000 [...]* EUR

Inzeráty v listu Leipziger Volkszeitung

2004

25 000 –125 000 [...]* EUR

Inzeráty v listu Leipziger Volkszeitung

Květen 2007 – květen 2008

75 000 –175 000 [...]* EUR

Inzeráty v novinách, neadresná reklama do poštovních schránek a další typy reklamy

Květen 2008 – květen 2009

50 000 –150 000 [...]* EUR

Inzeráty v novinách, neadresná reklama do poštovních schránek a typy další reklamy

Celkem (2003 – březen 2009)

Celkem (2003 – březen 2009)

225 000 –325 000 [...]* EUR

225 000 –325 000 [...]* EUR

| (108) | Německo tvrdí, že výkonnostní poplatek nepředstavuje pro Ryanair žádné zvýhodnění, protože jde o tržní platbu za marketingové činnosti realizované společností Ryanair. Podle vyjádření Německa byla marketingová opatření úspěšná, protože počet cestujících vzrostl z 25 000 (2002) na 140 000 (2009), což vedlo k nárůstu celkových příjmů z 316 000 EUR na 1,12 milionu EUR. Příjmy z letištních poplatků vzrostly z 132 000 EUR na 530 000 EUR a příjmy z poplatků za parkování z nuly na 263 000 EUR. |
| --- | --- |

(108)

Německo tvrdí, že výkonnostní poplatek nepředstavuje pro Ryanair žádné zvýhodnění, protože jde o tržní platbu za marketingové činnosti realizované společností Ryanair. Podle vyjádření Německa byla marketingová opatření úspěšná, protože počet cestujících vzrostl z 25 000 (2002) na 140 000 (2009), což vedlo k nárůstu celkových příjmů z 316 000 EUR na 1,12 milionu EUR. Příjmy z letištních poplatků vzrostly z 132 000 EUR na 530 000 EUR a příjmy z poplatků za parkování z nuly na 263 000 EUR.

| (109) | Německo tvrdí, že platby v rámci dohod o poskytování marketingových služeb nepředstavují státní podporu z těchto důvodů:






  a) | Německo zdůrazňuje, že na rozdíl od toho, co uvádí Komise v rozhodnutí o zahájení řízení (70), nemělo příslušné ministerstvo při uzavírání smluv právo spolurozhodovat, s výjimkou případů, kdy se jednalo o opatření v oblasti infrastruktury. Ustanovení § 43 LuftVZO (71) neznamenají, že bylo zapotřebí povolení ministerstva. |
| --- | --- | --- |

(109)

Německo tvrdí, že platby v rámci dohod o poskytování marketingových služeb nepředstavují státní podporu z těchto důvodů:

a)

Německo zdůrazňuje, že na rozdíl od toho, co uvádí Komise v rozhodnutí o zahájení řízení (70), nemělo příslušné ministerstvo při uzavírání smluv právo spolurozhodovat, s výjimkou případů, kdy se jednalo o opatření v oblasti infrastruktury. Ustanovení § 43 LuftVZO (71) neznamenají, že bylo zapotřebí povolení ministerstva.

70

71

| b) | Skutečnost, že se za AOC postavila místní obchodní komora (72), ukazuje jen to, že soukromý trh letecké spojení se společností Ryanair podporoval. |
| --- | --- |

b)

Skutečnost, že se za AOC postavila místní obchodní komora (72), ukazuje jen to, že soukromý trh letecké spojení se společností Ryanair podporoval.

72

| c) | Německo prohlašuje, že platby za marketing, které společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH hradila společnosti Ryanair, nepředstavují podporu na zahájení činnosti podle Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, nýbrž jde prostě o obchodní smluvní ujednání, která nespadají do oblasti státní podpory. |
| --- | --- |

c)

Německo prohlašuje, že platby za marketing, které společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH hradila společnosti Ryanair, nepředstavují podporu na zahájení činnosti podle Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, nýbrž jde prostě o obchodní smluvní ujednání, která nespadají do oblasti státní podpory.

6.   PŘÍPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

PŘÍPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

6.1.   PŘIPOMÍNKY SPOLEČNOSTI RYANAIR

Přičitatelnost státu

Přičitatelnost státu

| (110) | Ryanair argumentuje, že státní podpora letištím by se neměla přičítat společnosti Ryanair. Domněnka převodu státní podpory prostřednictvím letišť na letecké společnosti je v rozporu s legislativou EU. Tato domněnka diskriminuje veřejnoprávní letiště, ačkoli pravidla hospodářské soutěže by měla platit bez rozdílu jak pro veřejnoprávní, tak pro soukromé podniky. Společnost Ryanair tvrdí, že důkazy, které používá Komise, aby prokázala, že podporu lze přičíst státu, nejsou dostatečné. Tyto důkazy možná odrážejí zájem úřadů na obchodních vztazích a budoucnosti letiště, neprokazují však skutečný podíl nějakého veřejnoprávního orgánu na vyjednávání a smlouvách mezi letištěm a společností Ryanair. Nepřímý důkaz, že ministerstva svobodného státu Durynsko smlouvy se společností Ryanair odmítla, přinejmenším poukazuje na to, že Komise musí podrobit otázku přičitatelnosti smluv se společností Ryanair státu důkladnému přezkoumání. |
| --- | --- |

(110)

Ryanair argumentuje, že státní podpora letištím by se neměla přičítat společnosti Ryanair. Domněnka převodu státní podpory prostřednictvím letišť na letecké společnosti je v rozporu s legislativou EU. Tato domněnka diskriminuje veřejnoprávní letiště, ačkoli pravidla hospodářské soutěže by měla platit bez rozdílu jak pro veřejnoprávní, tak pro soukromé podniky. Společnost Ryanair tvrdí, že důkazy, které používá Komise, aby prokázala, že podporu lze přičíst státu, nejsou dostatečné. Tyto důkazy možná odrážejí zájem úřadů na obchodních vztazích a budoucnosti letiště, neprokazují však skutečný podíl nějakého veřejnoprávního orgánu na vyjednávání a smlouvách mezi letištěm a společností Ryanair. Nepřímý důkaz, že ministerstva svobodného státu Durynsko smlouvy se společností Ryanair odmítla, přinejmenším poukazuje na to, že Komise musí podrobit otázku přičitatelnosti smluv se společností Ryanair státu důkladnému přezkoumání.

| (111) | Ryanair tvrdí, že nejde o otázku, zda mohl stát peníze uložit jinak, nýbrž o to, zda stát poskytl nějaké letecké společnosti výhodu, kterou by jinak nezískala. Společnost Ryanair prostě vyjednala s veřejnoprávními letišti podmínky obdobné těm, jakých dosáhla u srovnatelných soukromých letišť. |
| --- | --- |

(111)

Ryanair tvrdí, že nejde o otázku, zda mohl stát peníze uložit jinak, nýbrž o to, zda stát poskytl nějaké letecké společnosti výhodu, kterou by jinak nezískala. Společnost Ryanair prostě vyjednala s veřejnoprávními letišti podmínky obdobné těm, jakých dosáhla u srovnatelných soukromých letišť.

Použití zásady investora v tržním hospodářství

Použití zásady investora v tržním hospodářství

| (112) | Ryanair tvrdí, že není bezprostředním příjemcem státní podpory. Pokud je možné podmínky obchodního vztahu mezi společností Ryanair a letištěm ospravedlnit podle zásady investora v tržním hospodářství, nemůže se na Ryanair vztahovat povinnost splácet. Ryanair argumentuje, že zásada investora v tržním hospodářství se má na případ domnělé státní podpory poskytnuté společnosti Ryanair prostřednictvím letiště ve veřejném vlastnictví v každém případě použít. Podle vyjádření letecké společnosti neexistuje žádný hospodářský ani právní důvod, který by ospravedlňoval vyloučení veřejnoprávních letišť z uplatňování zásady investora v tržním hospodářství. Komise použila zásadu investora v tržním hospodářství na smlouvy, které zahrnují financování velkých projektů veřejné infrastruktury u jiných druhů podpory, například u veřejných námořních přístavů. Uzavíráním dohod vykonává letiště svou hospodářskou funkci. Navíc si letiště soukromého a veřejnoprávního sektoru na trzích navzájem konkurují. Kromě toho mohou smlouvy mezi leteckými společnostmi a letišti přinášet letištím zisk. |
| --- | --- |

(112)

Ryanair tvrdí, že není bezprostředním příjemcem státní podpory. Pokud je možné podmínky obchodního vztahu mezi společností Ryanair a letištěm ospravedlnit podle zásady investora v tržním hospodářství, nemůže se na Ryanair vztahovat povinnost splácet. Ryanair argumentuje, že zásada investora v tržním hospodářství se má na případ domnělé státní podpory poskytnuté společnosti Ryanair prostřednictvím letiště ve veřejném vlastnictví v každém případě použít. Podle vyjádření letecké společnosti neexistuje žádný hospodářský ani právní důvod, který by ospravedlňoval vyloučení veřejnoprávních letišť z uplatňování zásady investora v tržním hospodářství. Komise použila zásadu investora v tržním hospodářství na smlouvy, které zahrnují financování velkých projektů veřejné infrastruktury u jiných druhů podpory, například u veřejných námořních přístavů. Uzavíráním dohod vykonává letiště svou hospodářskou funkci. Navíc si letiště soukromého a veřejnoprávního sektoru na trzích navzájem konkurují. Kromě toho mohou smlouvy mezi leteckými společnostmi a letišti přinášet letištím zisk.

| (113) | Společnost Ryanair má za to, že v posouzení účinnosti by se neměly brát v úvahu peněžní vklady na investice v oblasti úkolů veřejného zájmu. Dále by do tohoto posouzení měly být zahrnuty inkrementální náklady, nikoli uvízlé náklady, a konečně by mělo být posouzení provedeno na základě referenční velikosti typického, dobře vedeného letiště. Společnost Ryanair tvrdí, že když dospěje regionální letiště k názoru, že mu nějaká smlouva zlepší jeho účinnost, může být obchod ziskový i tehdy, když se v okamžiku podpisu smlouvy zdá, že obsahuje ceny, které nepokrývají náklady. U neefektivních a nevytížených letišť lze očekávat ziskovost pouze tehdy, dosáhnou-li úspor z rozsahu a externích síťových efektů. Příslušný časový rámec může činit 25 až 30 let. Nízkonákladové letecké společnosti mají ideální postavení k tomu, aby regionálním letištím zajistily významný nárůst příjmů, přičemž k tomu obvykle není potřeba nová infrastruktura nebo jiné investice. Ryanair zde jako doklad cituje rozhodnutí úřadu pro civilní letectví Spojeného království ze dne 27. května 2011, v němž se připouští, že nízkonákladové letecké společnosti využívají letištní služby z nákladového hlediska výhodněji. |
| --- | --- |

(113)

Společnost Ryanair má za to, že v posouzení účinnosti by se neměly brát v úvahu peněžní vklady na investice v oblasti úkolů veřejného zájmu. Dále by do tohoto posouzení měly být zahrnuty inkrementální náklady, nikoli uvízlé náklady, a konečně by mělo být posouzení provedeno na základě referenční velikosti typického, dobře vedeného letiště. Společnost Ryanair tvrdí, že když dospěje regionální letiště k názoru, že mu nějaká smlouva zlepší jeho účinnost, může být obchod ziskový i tehdy, když se v okamžiku podpisu smlouvy zdá, že obsahuje ceny, které nepokrývají náklady. U neefektivních a nevytížených letišť lze očekávat ziskovost pouze tehdy, dosáhnou-li úspor z rozsahu a externích síťových efektů. Příslušný časový rámec může činit 25 až 30 let. Nízkonákladové letecké společnosti mají ideální postavení k tomu, aby regionálním letištím zajistily významný nárůst příjmů, přičemž k tomu obvykle není potřeba nová infrastruktura nebo jiné investice. Ryanair zde jako doklad cituje rozhodnutí úřadu pro civilní letectví Spojeného království ze dne 27. května 2011, v němž se připouští, že nízkonákladové letecké společnosti využívají letištní služby z nákladového hlediska výhodněji.

| (114) | Ryanair argumentuje, že při použití zásady investora v tržním hospodářství by měly být uvízlé náklady opomenuty, a to jak ve srovnávací analýze, tak v nákladové analýze. Společnost Ryanair uvádí, že soukromý investor provozující letiště AOC od roku 1992 musí považovat jak náklady na infrastrukturu, tak fixní provozní náklady letiště za uvízlé. S ohledem na nízkou hospodářskou atraktivitu a velmi omezenou tržní sílu AOC neexistuje z realistického pohledu žádná šance, že by se takové náklady vrátily. Za těchto okolností pak přijetí alternativního scénáře, jenž nabízí vlastníkům letiště lepší, nebo alespoň méně zatěžující vyhlídky než hypotetický srovnávací scénář, při němž by se nepodniklo nic nebo by se letiště za potenciálně značných nákladů uzavřelo, je v plném rozsahu v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(114)

Ryanair argumentuje, že při použití zásady investora v tržním hospodářství by měly být uvízlé náklady opomenuty, a to jak ve srovnávací analýze, tak v nákladové analýze. Společnost Ryanair uvádí, že soukromý investor provozující letiště AOC od roku 1992 musí považovat jak náklady na infrastrukturu, tak fixní provozní náklady letiště za uvízlé. S ohledem na nízkou hospodářskou atraktivitu a velmi omezenou tržní sílu AOC neexistuje z realistického pohledu žádná šance, že by se takové náklady vrátily. Za těchto okolností pak přijetí alternativního scénáře, jenž nabízí vlastníkům letiště lepší, nebo alespoň méně zatěžující vyhlídky než hypotetický srovnávací scénář, při němž by se nepodniklo nic nebo by se letiště za potenciálně značných nákladů uzavřelo, je v plném rozsahu v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství.

| (115) | Ryanair rovněž zdůrazňuje, že specifické náklady spojené se společností Ryanair je nutno posuzovat odděleně od nákladů, které letišti vznikly, avšak celkově mohly být nižší než výnosy docílené z pozitivních externích síťových efektů vzniklých díky činnosti společnosti Ryanair na letišti. |
| --- | --- |

(115)

Ryanair rovněž zdůrazňuje, že specifické náklady spojené se společností Ryanair je nutno posuzovat odděleně od nákladů, které letišti vznikly, avšak celkově mohly být nižší než výnosy docílené z pozitivních externích síťových efektů vzniklých díky činnosti společnosti Ryanair na letišti.

Studie poradenské firmy jednající pro společnost Ryanair

Studie poradenské firmy jednající pro společnost Ryanair

| (116) | Společnost Ryanair prohlašuje, že dohoda o poplatcích s AOC splňuje požadavky zásady investora v tržním hospodářství. Za tímto účelem předložila společnost Ryanair Komisi dvě zprávy zpracované poradenskou firmou. V těchto studiích je dotčená smlouva porovnávána s jinými dohodami o poplatcích mezi společností Ryanair a letišti, která mají buď soukromé většinové vlastníky a jsou financována ze soukromých zdrojů nebo která jsou v situaci dostatečně obdobné AOC a jednají jako investoři v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(116)

Společnost Ryanair prohlašuje, že dohoda o poplatcích s AOC splňuje požadavky zásady investora v tržním hospodářství. Za tímto účelem předložila společnost Ryanair Komisi dvě zprávy zpracované poradenskou firmou. V těchto studiích je dotčená smlouva porovnávána s jinými dohodami o poplatcích mezi společností Ryanair a letišti, která mají buď soukromé většinové vlastníky a jsou financována ze soukromých zdrojů nebo která jsou v situaci dostatečně obdobné AOC a jednají jako investoři v tržním hospodářství.

| (117) | Ryanair vysvětluje metodu použitou v těchto zprávách pro srovnání letišť takto: zkoumání bylo založeno pouze na jiných smlouvách společnosti Ryanair, protože Ryanair má jiný obchodní model než většina ostatních leteckých společností, konkrétně že nepožaduje nástupní mosty, autobusy pro cestující ani salonky, nemá navazující lety, doba pobytu na zemi činí 20 minut a většinou povoluje jen příruční zavazadla. Kromě toho byla do studie zahrnuta pouze letiště provozovaná podle logického principu investora v tržním hospodářství. Letiště, která případně obdržela státní podporu ve velkém rozsahu, byla vyloučena. Uvedená kritéria splňuje asi patnáct letišť v síti společnosti Ryanair. Ta byla do studie zahrnuta. |
| --- | --- |

(117)

Ryanair vysvětluje metodu použitou v těchto zprávách pro srovnání letišť takto: zkoumání bylo založeno pouze na jiných smlouvách společnosti Ryanair, protože Ryanair má jiný obchodní model než většina ostatních leteckých společností, konkrétně že nepožaduje nástupní mosty, autobusy pro cestující ani salonky, nemá navazující lety, doba pobytu na zemi činí 20 minut a většinou povoluje jen příruční zavazadla. Kromě toho byla do studie zahrnuta pouze letiště provozovaná podle logického principu investora v tržním hospodářství. Letiště, která případně obdržela státní podporu ve velkém rozsahu, byla vyloučena. Uvedená kritéria splňuje asi patnáct letišť v síti společnosti Ryanair. Ta byla do studie zahrnuta.

| (118) | V první zprávě je za nejvhodnější srovnávací letiště považováno [...]*. Zpráva prohlašuje: „ideally, the comparator airport that is selected for the purposes of the analysis would be of a similar size to Altenburg Airport. Although it has not been possible to find a comparator airport that is very similar to Altenburg Airport across all relevant dimensions, [...]* Airport is sufficiently similar for the purposes of the analysis presented here“ [... Srovnávací letiště, které je zvoleno pro účely analýzy, by mělo mít v ideálním případě obdobnou velikost jako letiště Altenburg. Nebylo sice možné nalézt srovnávací letiště, které by bylo velmi podobné letišti Altenburg ve všech relevantních oblastech, ale letiště [...]* je pro účely zde předkládané analýzy dostatečně podobné.]. Ve druhé zprávě je okruh srovnávacích letišť rozšířen o letiště [...]* a poplatky placené na těchto letištích v období let 2003/2004 až 2010/2011 se srovnávají jak v položce za cestujícího, tak za odbavení letadla. |
| --- | --- |

(118)

V první zprávě je za nejvhodnější srovnávací letiště považováno [...]*. Zpráva prohlašuje: „ideally, the comparator airport that is selected for the purposes of the analysis would be of a similar size to Altenburg Airport. Although it has not been possible to find a comparator airport that is very similar to Altenburg Airport across all relevant dimensions, [...]* Airport is sufficiently similar for the purposes of the analysis presented here“ [... Srovnávací letiště, které je zvoleno pro účely analýzy, by mělo mít v ideálním případě obdobnou velikost jako letiště Altenburg. Nebylo sice možné nalézt srovnávací letiště, které by bylo velmi podobné letišti Altenburg ve všech relevantních oblastech, ale letiště [...]* je pro účely zde předkládané analýzy dostatečně podobné.]. Ve druhé zprávě je okruh srovnávacích letišť rozšířen o letiště [...]* a poplatky placené na těchto letištích v období let 2003/2004 až 2010/2011 se srovnávají jak v položce za cestujícího, tak za odbavení letadla.

| (119) | Tyto zprávy dospěly k závěru, že částka, kterou platila společnost Ryanair na letišti AOC, je v průměru vyšší nebo stejná ve srovnání s výší poplatků, kterou platila tato letecká společnost ve zkoumaném období na srovnávacích letištích. Z toho lze učinit závěr, že výše plateb, kterou společnost Ryanair na základě různých smluv platila letišti AOC, odpovídá platbám, jež byly společnosti Ryanair za podobných okolností nabídnuty investorem v tržním hospodářství vlastnícím letiště. |
| --- | --- |

(119)

Tyto zprávy dospěly k závěru, že částka, kterou platila společnost Ryanair na letišti AOC, je v průměru vyšší nebo stejná ve srovnání s výší poplatků, kterou platila tato letecká společnost ve zkoumaném období na srovnávacích letištích. Z toho lze učinit závěr, že výše plateb, kterou společnost Ryanair na základě různých smluv platila letišti AOC, odpovídá platbám, jež byly společnosti Ryanair za podobných okolností nabídnuty investorem v tržním hospodářství vlastnícím letiště.

| (120) | Společnost Ryanair tvrdí, že při sledování letištních poplatků je třeba se orientovat spíše na mezní náklady než na průměrné variabilní náklady nebo průměrné celkové náklady. |
| --- | --- |

(120)

Společnost Ryanair tvrdí, že při sledování letištních poplatků je třeba se orientovat spíše na mezní náklady než na průměrné variabilní náklady nebo průměrné celkové náklady.

| (121) | Společnost Ryanair zdůrazňuje, že smlouvy AOC se společnostmi Ryanair a AMS musí být hodnoceny odděleně a že oba podniky nemohou být považovány za jediného příjemce domnělé státní podpory. V případě smluv jde o odděleně a nezávisle na sobě vyjednané smlouvy, jejichž předmětem jsou rozdílné služby a které nejsou spolu tak spojeny, aby bylo odůvodněné považovat je za jediný zdroj domnělé státní podpory. Uzavření marketingové dohody s AMS nebylo předpokladem pro provozování leteckého spojení společností Ryanair z určitého letiště. Na základě vnímání svých vlastních marketingových potřeb by mnohá letiště obsluhovaná společností Ryanair neuzavírala s AMS žádné smlouvy. Ryanair zdůrazňuje, že poskytování marketingových služeb za tržní ceny musí být posuzováno odděleně od souvisejícího smluvního ujednání mezi letištěm a leteckou společností. |
| --- | --- |

(121)

Společnost Ryanair zdůrazňuje, že smlouvy AOC se společnostmi Ryanair a AMS musí být hodnoceny odděleně a že oba podniky nemohou být považovány za jediného příjemce domnělé státní podpory. V případě smluv jde o odděleně a nezávisle na sobě vyjednané smlouvy, jejichž předmětem jsou rozdílné služby a které nejsou spolu tak spojeny, aby bylo odůvodněné považovat je za jediný zdroj domnělé státní podpory. Uzavření marketingové dohody s AMS nebylo předpokladem pro provozování leteckého spojení společností Ryanair z určitého letiště. Na základě vnímání svých vlastních marketingových potřeb by mnohá letiště obsluhovaná společností Ryanair neuzavírala s AMS žádné smlouvy. Ryanair zdůrazňuje, že poskytování marketingových služeb za tržní ceny musí být posuzováno odděleně od souvisejícího smluvního ujednání mezi letištěm a leteckou společností.

| (122) | Společnost Ryanair dále vysvětluje, že nic nenasvědčuje tomu, že by letecká společnost, která by se zavázala garantovat obdobný počet cestujících a/nebo pozemních odbavení letadel, nezískala rovněž obdobnou „slevu na poplatcích“. Komise se také nezabývá otázkou, zda by letecká společnost, která by nabídla obdobné závazky, nezískala od srovnatelného soukromého letiště poplatky v obdobné výši. |
| --- | --- |

(122)

Společnost Ryanair dále vysvětluje, že nic nenasvědčuje tomu, že by letecká společnost, která by se zavázala garantovat obdobný počet cestujících a/nebo pozemních odbavení letadel, nezískala rovněž obdobnou „slevu na poplatcích“. Komise se také nezabývá otázkou, zda by letecká společnost, která by nabídla obdobné závazky, nezískala od srovnatelného soukromého letiště poplatky v obdobné výši.

| (123) | Pokud jde o hodnotu marketingu, společnost Ryanair tvrdí, že reklamní plochy na internetové stránce společnosti Ryanair jsou omezené a poptávka po nich i ze strany jiných podniků, než jsou letiště, je vysoká. V současné době eviduje tato webová stránka asi 4,5 miliardy zobrazených stránek ročně. Dokonce i tradiční letecké společnosti si nyní uvědomují hodnotu svých internetových stránek pro účely marketingu a reklamy. Na druhé straně volí mnohá letiště ekonomicky rozumnou cestu a využívají k budování značky reklamní plochy na internetových stránkách ryanair.com nebo jiných leteckých společností. Tato větší známost značky může těmto letištím přinášet přínos doplňujícím a vzájemně se posilujícím způsobem. Letiště Altenburg je mezinárodně mnohem méně známé než Aéroports de Paris nebo letiště Heathrow, a proto musí investovat do reklamy, aby posílilo známost své značky a zvýšilo podíl příchozích cestujících. |
| --- | --- |

(123)

Pokud jde o hodnotu marketingu, společnost Ryanair tvrdí, že reklamní plochy na internetové stránce společnosti Ryanair jsou omezené a poptávka po nich i ze strany jiných podniků, než jsou letiště, je vysoká. V současné době eviduje tato webová stránka asi 4,5 miliardy zobrazených stránek ročně. Dokonce i tradiční letecké společnosti si nyní uvědomují hodnotu svých internetových stránek pro účely marketingu a reklamy. Na druhé straně volí mnohá letiště ekonomicky rozumnou cestu a využívají k budování značky reklamní plochy na internetových stránkách ryanair.com nebo jiných leteckých společností. Tato větší známost značky může těmto letištím přinášet přínos doplňujícím a vzájemně se posilujícím způsobem. Letiště Altenburg je mezinárodně mnohem méně známé než Aéroports de Paris nebo letiště Heathrow, a proto musí investovat do reklamy, aby posílilo známost své značky a zvýšilo podíl příchozích cestujících.

ryanair.com

| (124) | Společnost Ryanair předkládá analýzu vypracovanou poradenskou firmou, která srovnává ceny požadované společností AMS za webové marketingové služby s cenami účtovanými za podobné služby jinými internetovými stránkami zaměřenými na cestování. Analýza srovnává ceny uvedené v prvním ceníku z roku 2005 společnosti AMS s referenční úrovní obdobných služeb nabízených v daném období internetovými stránkami zaměřenými na cestování. Kromě toho jsou srovnávány ceny uvedené v současném ceníku AMS (2013) s cenami obdobných služeb provozovaných jinými internetovými stránkami zaměřenými na cestování. Tato analýza dospívá k závěru, že ceny požadované společností AMS za reklamu na stránkách ryanair.com byly buď pod průměrem, nebo v prostředním pásmu cen uvedených v cenících internetových stránek v referenční skupině. Tento závěr podle vyjádření společnosti Ryanair potvrzuje, že dohody veřejnoprávních letišť s AMS obstojí ve zkoušce podle zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu. |
| --- | --- |

(124)

Společnost Ryanair předkládá analýzu vypracovanou poradenskou firmou, která srovnává ceny požadované společností AMS za webové marketingové služby s cenami účtovanými za podobné služby jinými internetovými stránkami zaměřenými na cestování. Analýza srovnává ceny uvedené v prvním ceníku z roku 2005 společnosti AMS s referenční úrovní obdobných služeb nabízených v daném období internetovými stránkami zaměřenými na cestování. Kromě toho jsou srovnávány ceny uvedené v současném ceníku AMS (2013) s cenami obdobných služeb provozovaných jinými internetovými stránkami zaměřenými na cestování. Tato analýza dospívá k závěru, že ceny požadované společností AMS za reklamu na stránkách ryanair.com byly buď pod průměrem, nebo v prostředním pásmu cen uvedených v cenících internetových stránek v referenční skupině. Tento závěr podle vyjádření společnosti Ryanair potvrzuje, že dohody veřejnoprávních letišť s AMS obstojí ve zkoušce podle zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu.

ryanair.com

| (125) | Pomocí různých snímků obrazovky, z nichž je patrné, že služby poskytované v rámci smluv s AMS byly sledovány, společnost Ryanair dále předkládá důkazy o poskytnutých službách. Tyto snímky obrazovky byly obecně předkládány letišti, které uzavřelo smlouvu s AMS, jako doklad o aktivaci nakoupených služeb na stránce ryanair.com. Ryanair vyzdvihuje hodnotu služeb AMS poskytovaných letištím a zastává názor, že prospěch plynoucí letištím z uzavření smluv s AMS je seriózně kvantifikovatelný. |
| --- | --- |

(125)

Pomocí různých snímků obrazovky, z nichž je patrné, že služby poskytované v rámci smluv s AMS byly sledovány, společnost Ryanair dále předkládá důkazy o poskytnutých službách. Tyto snímky obrazovky byly obecně předkládány letišti, které uzavřelo smlouvu s AMS, jako doklad o aktivaci nakoupených služeb na stránce ryanair.com. Ryanair vyzdvihuje hodnotu služeb AMS poskytovaných letištím a zastává názor, že prospěch plynoucí letištím z uzavření smluv s AMS je seriózně kvantifikovatelný.

ryanair.com

| (126) | Aniž je dotčeno stanovisko společnosti Ryanair, že smlouva s AMS a smlouva o letištních službách se mají projednávat odděleně, předkládá Ryanair analýzu ziskovosti vypracovanou poradenskou firmou podle zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu, která zahrnuje jak smlouvu o letištních službách uzavřenou mezi společností Ryanair a letištěm, tak marketingové dohody uzavřené mezi AMS a letištěm. Podle vyjádření společnosti Ryanair má tato analýza Komisi pomoci – prostřednictvím úvah o případném zahrnutí AMS do společné analýzy ziskovosti smluv s AMS a smlouvy o letištních službách – v jejím přístupu, kdy smlouvu o letištních poplatcích a smlouvy s AMS projednává dohromady. |
| --- | --- |

(126)

Aniž je dotčeno stanovisko společnosti Ryanair, že smlouva s AMS a smlouva o letištních službách se mají projednávat odděleně, předkládá Ryanair analýzu ziskovosti vypracovanou poradenskou firmou podle zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu, která zahrnuje jak smlouvu o letištních službách uzavřenou mezi společností Ryanair a letištěm, tak marketingové dohody uzavřené mezi AMS a letištěm. Podle vyjádření společnosti Ryanair má tato analýza Komisi pomoci – prostřednictvím úvah o případném zahrnutí AMS do společné analýzy ziskovosti smluv s AMS a smlouvy o letištních službách – v jejím přístupu, kdy smlouvu o letištních poplatcích a smlouvy s AMS projednává dohromady.

| (127) | Poradenská firma dospěla k závěru, že pro zahrnutí hodnoty společnosti AMS do společné analýzy ziskovosti smluv s AMS a smlouvy o letištních službách je přiměřená metoda peněžních toků. Tímto postupem jsou zachyceny kumulované inkrementální zisky plynoucí letišti z podpisu smlouvy o letištních službách a užitek z reklamy plynoucí ze smlouvy s AMS. Podle této metody lze v rámci analýzy diskontovaných peněžních toků a rentability považovat výdaje letiště za AMS za inkrementální provozní výdaje. Tento postup navíc zohledňuje užitek marketingových aktivit plynoucích ze smluv s AMS a ze smlouvy o letištních službách v delším časovém úseku, než je platnost smluv a plánovaný konec poskytování letištních služeb, neboť marketingové aktivity přispívají k posílení hodnoty značky a pravděpodobně vyvolají obchodní příležitosti a zisky i v budoucnu. |
| --- | --- |

(127)

Poradenská firma dospěla k závěru, že pro zahrnutí hodnoty společnosti AMS do společné analýzy ziskovosti smluv s AMS a smlouvy o letištních službách je přiměřená metoda peněžních toků. Tímto postupem jsou zachyceny kumulované inkrementální zisky plynoucí letišti z podpisu smlouvy o letištních službách a užitek z reklamy plynoucí ze smlouvy s AMS. Podle této metody lze v rámci analýzy diskontovaných peněžních toků a rentability považovat výdaje letiště za AMS za inkrementální provozní výdaje. Tento postup navíc zohledňuje užitek marketingových aktivit plynoucích ze smluv s AMS a ze smlouvy o letištních službách v delším časovém úseku, než je platnost smluv a plánovaný konec poskytování letištních služeb, neboť marketingové aktivity přispívají k posílení hodnoty značky a pravděpodobně vyvolají obchodní příležitosti a zisky i v budoucnu.

| (128) | Společnost Ryanair vyzdvihuje jako klíčový závěr této studie skutečnost, že Komise, pokud bude i nadále posuzovat smlouvu o letištních službách společně se smlouvami s AMS, by měla použít zásady uváděné poradenskou firmou na předmětnou věc podpory, aby mohla korektně použít analýzu ziskovosti podle zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu na prověření jak smlouvy o letištních službách, tak smluv s AMS. |
| --- | --- |

(128)

Společnost Ryanair vyzdvihuje jako klíčový závěr této studie skutečnost, že Komise, pokud bude i nadále posuzovat smlouvu o letištních službách společně se smlouvami s AMS, by měla použít zásady uváděné poradenskou firmou na předmětnou věc podpory, aby mohla korektně použít analýzu ziskovosti podle zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu na prověření jak smlouvy o letištních službách, tak smluv s AMS.

| (129) | Společnost Ryanair dále předložila řadu příloh zpracovaných poradenskou firmou a dále analýzu vypracovanou profesorem Damienem P. McLoughlinem. |
| --- | --- |

(129)

Společnost Ryanair dále předložila řadu příloh zpracovaných poradenskou firmou a dále analýzu vypracovanou profesorem Damienem P. McLoughlinem.

Zjištění tržní referenční velikosti v analýzách srovnatelné velikosti pro zkoušky
   (73)
  podle zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu
   (74)

Zjištění tržní referenční velikosti v analýzách srovnatelné velikosti pro zkoušky

73

podle zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu

74

| (130) | Poradenská firma je přesvědčena, že postup Komise založený na akceptování pouze těch srovnávacích letišť, která leží ve stejné spádové oblasti jako zkoumané letiště, je chybný. Poradenská firma uvádí argument, že referenční tržní ceny zjištěné u srovnávacích letišť nejsou „zatíženy“ státní podporou, jež byla poskytnuta sousedním letištím. Řádný odhad tržní referenční velikosti pro zkoušku podle zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu je možný, protože:






  a) | analýzy srovnatelné velikosti se používají pro zkoušky podle zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu při mnoha příležitostech také mimo oblast státní podpory; |
| --- | --- | --- |

(130)

Poradenská firma je přesvědčena, že postup Komise založený na akceptování pouze těch srovnávacích letišť, která leží ve stejné spádové oblasti jako zkoumané letiště, je chybný. Poradenská firma uvádí argument, že referenční tržní ceny zjištěné u srovnávacích letišť nejsou „zatíženy“ státní podporou, jež byla poskytnuta sousedním letištím. Řádný odhad tržní referenční velikosti pro zkoušku podle zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu je možný, protože:

a)

analýzy srovnatelné velikosti se používají pro zkoušky podle zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu při mnoha příležitostech také mimo oblast státní podpory;

| b) | podniky navzájem ovlivňují svá rozhodnutí ohledně tvorby cen pouze v tom rozsahu, v němž se jejich výrobky vzájemně nahrazují nebo doplňují; |
| --- | --- |

b)

podniky navzájem ovlivňují svá rozhodnutí ohledně tvorby cen pouze v tom rozsahu, v němž se jejich výrobky vzájemně nahrazují nebo doplňují;

| c) | letiště ve stejné spádové oblasti nejsou nutně ve vztahu vzájemné konkurence a srovnávací letiště použitá v předložených zprávách jsou pouze v omezeném rozsahu vystavena hospodářské soutěži ze strany letišť ve státním vlastnictví (méně než jedna třetina komerčních letišť ve spádové oblasti srovnávacích letišť se nachází plně ve vlastnictví státu a žádné z nich nebylo v dubnu 2013 dotčeno kontrolou v souvislosti se státní podporou); |
| --- | --- |

c)

letiště ve stejné spádové oblasti nejsou nutně ve vztahu vzájemné konkurence a srovnávací letiště použitá v předložených zprávách jsou pouze v omezeném rozsahu vystavena hospodářské soutěži ze strany letišť ve státním vlastnictví (méně než jedna třetina komerčních letišť ve spádové oblasti srovnávacích letišť se nachází plně ve vlastnictví státu a žádné z nich nebylo v dubnu 2013 dotčeno kontrolou v souvislosti se státní podporou);

| d) | i v případě, kdy srovnávací letiště jsou vystavena hospodářské soutěži letišť ve státním vlastnictví ležících ve stejné spádové oblasti, mohou existovat důvody k domněnce, že jejich chování je v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu (například když se jedná o velký soukromý podíl nebo když je letiště ve správě soukromého podniku); |
| --- | --- |

d)

i v případě, kdy srovnávací letiště jsou vystavena hospodářské soutěži letišť ve státním vlastnictví ležících ve stejné spádové oblasti, mohou existovat důvody k domněnce, že jejich chování je v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu (například když se jedná o velký soukromý podíl nebo když je letiště ve správě soukromého podniku);

| e) | letiště tržně jednajících hospodářských subjektů nestanovují ceny pod úrovní inkrementálních nákladů. |
| --- | --- |

e)

letiště tržně jednajících hospodářských subjektů nestanovují ceny pod úrovní inkrementálních nákladů.

Zásady analýzy ziskovosti pro zkoušky podle zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu
   (75)

Zásady analýzy ziskovosti pro zkoušky podle zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu

75

| (131) | Poradenská firma uvedla argument, že analýza ziskovosti, kterou vypracovala a která je obsažena ve zprávách předložených Komisi, sleduje zásady, jaké by použil racionálně jednající investor v soukromém sektoru. Tato analýza ziskovosti odráží přístup vyplývající ze zásadních rozhodnutí Komise. Analýza ziskovosti spočívá na těchto zásadách:






  a) | hodnocení se provádí na inkrementální bázi; |
| --- | --- | --- |

(131)

Poradenská firma uvedla argument, že analýza ziskovosti, kterou vypracovala a která je obsažena ve zprávách předložených Komisi, sleduje zásady, jaké by použil racionálně jednající investor v soukromém sektoru. Tato analýza ziskovosti odráží přístup vyplývající ze zásadních rozhodnutí Komise. Analýza ziskovosti spočívá na těchto zásadách:

a)

hodnocení se provádí na inkrementální bázi;

| b) | hospodářský plán ex ante není nezbytně nutný; |
| --- | --- |

b)

hospodářský plán ex ante není nezbytně nutný;

| c) | u letiště, které není přetížené, představuje přístup samostatného financování („single-till“) přiměřenou metodu tvorby cen; |
| --- | --- |

c)

u letiště, které není přetížené, představuje přístup samostatného financování („single-till“) přiměřenou metodu tvorby cen;

| d) | zohledňují se pouze příjmy související s hospodářskou činností provozovaného letiště; |
| --- | --- |

d)

zohledňují se pouze příjmy související s hospodářskou činností provozovaného letiště;

| e) | zohledňuje se celá doba platnosti smlouvy včetně možných prodloužení; |
| --- | --- |

e)

zohledňuje se celá doba platnosti smlouvy včetně možných prodloužení;

| f) | k hodnocení rentability smluv se budoucí finanční toky diskontují; |
| --- | --- |

f)

k hodnocení rentability smluv se budoucí finanční toky diskontují;

| g) | inkrementální rentabilita smluv se společností Ryanair pro letiště se hodnotí na základě odhadů interní úrokové míry nebo čisté současné hodnoty. |
| --- | --- |

g)

inkrementální rentabilita smluv se společností Ryanair pro letiště se hodnotí na základě odhadů interní úrokové míry nebo čisté současné hodnoty.

Analýza profesora Damiena P. McLoughlina
   (76)
  – Brand building: why and how small brands should invest in marketing – [Budování značky: proč a jak by měly malé značky investovat do marketingu]

Analýza profesora Damiena P. McLoughlina

76

– Brand building: why and how small brands should invest in marketing – [Budování značky: proč a jak by měly malé značky investovat do marketingu]

| (132) | Cílem této práce je vysvětlit hospodářskou logiku, na níž jsou založena rozhodnutí regionálních letišť nakupovat reklamní plochy na stránkách ryanair.com u společnosti AMS. Autor uvádí, že existuje velký počet velmi silných, dobře známých a obvykle využívaných letišť. Slabší konkurenti musí k rozšíření své obchodní činnosti překonat statistické nákupní chování spotřebitelů. Malá regionální letiště musí najít možnost jak soustavně sdělovat poselství své značky co nejširšímu publiku. Tradiční formy marketingové komunikace vyžadují výdaje překračující prostředky, jež mají k dispozici. |
| --- | --- |

(132)

Cílem této práce je vysvětlit hospodářskou logiku, na níž jsou založena rozhodnutí regionálních letišť nakupovat reklamní plochy na stránkách ryanair.com u společnosti AMS. Autor uvádí, že existuje velký počet velmi silných, dobře známých a obvykle využívaných letišť. Slabší konkurenti musí k rozšíření své obchodní činnosti překonat statistické nákupní chování spotřebitelů. Malá regionální letiště musí najít možnost jak soustavně sdělovat poselství své značky co nejširšímu publiku. Tradiční formy marketingové komunikace vyžadují výdaje překračující prostředky, jež mají k dispozici.

ryanair.com

Připomínky k platbám společnosti AMS

Připomínky k platbám společnosti AMS

| (133) | Ryanair nesouhlasí s názorem Komise, že platby společnosti AMS představují pro letiště náklady, protože tento přístup opomíjí hodnotu služeb poskytovaných letišti společností AMS. Společnost Ryanair je navíc přesvědčena o tom, že pro účely analýzy podle zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu by měl být nákup hodnotných marketingových služeb za tržní ceny posuzován odděleně od souvisejícího smluvního ujednání mezi letištěm a leteckou společností. Na podporu své analýzy předkládá Ryanair studii poradenské firmy o referenčním porovnání cen požadovaných společností AMS s cenami za obdobné služby nabízené na jiných internetových stránkách zaměřených na cestování (77). Studie dospěla k závěru, že ceny požadované společnostní AMS byly buď nižší než průměr, nebo byly ve středním pásmu cen požadovaných internetovými stránkami v referenční skupině. Z toho společnost Ryanair odvozuje, že ceny společnosti AMS jsou v souladu s tržními cenami a že rozhodnutí veřejnoprávního letiště nakupovat služby od AMS ve zkoušce podle zásad tržně jednajícího hospodářského subjektu obstojí. Jako důkaz o hodnotě těchto služeb pro letiště předkládá navíc Ryanair doklady o službách poskytovaných letištím v rámci smluv se společností AMS. |
| --- | --- |

(133)

Ryanair nesouhlasí s názorem Komise, že platby společnosti AMS představují pro letiště náklady, protože tento přístup opomíjí hodnotu služeb poskytovaných letišti společností AMS. Společnost Ryanair je navíc přesvědčena o tom, že pro účely analýzy podle zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu by měl být nákup hodnotných marketingových služeb za tržní ceny posuzován odděleně od souvisejícího smluvního ujednání mezi letištěm a leteckou společností. Na podporu své analýzy předkládá Ryanair studii poradenské firmy o referenčním porovnání cen požadovaných společností AMS s cenami za obdobné služby nabízené na jiných internetových stránkách zaměřených na cestování (77). Studie dospěla k závěru, že ceny požadované společnostní AMS byly buď nižší než průměr, nebo byly ve středním pásmu cen požadovaných internetovými stránkami v referenční skupině. Z toho společnost Ryanair odvozuje, že ceny společnosti AMS jsou v souladu s tržními cenami a že rozhodnutí veřejnoprávního letiště nakupovat služby od AMS ve zkoušce podle zásad tržně jednajícího hospodářského subjektu obstojí. Jako důkaz o hodnotě těchto služeb pro letiště předkládá navíc Ryanair doklady o službách poskytovaných letištím v rámci smluv se společností AMS.

77

| (134) | Společnost Ryanair žádá Komisi, aby přehodnotila svůj dosavadní postoj ke smlouvám se společností AMS. Společnost Ryanair je přesvědčena, že dohody s AMS by měly být posuzovány odděleně od dohod společnosti Ryanair o letištních službách a měly by být podrobeny oddělené zkoušce podle zásad tržně jednajícího hospodářského subjektu. Pokud by Komise trvala na společné zkoušce smluv se společností AMS a smluv se společností Ryanair o letištních službách podle zásad tržně jednajícího hospodářského subjektu, neměla by být hodnota služeb poskytnutých společností AMS letišti opominuta. |
| --- | --- |

(134)

Společnost Ryanair žádá Komisi, aby přehodnotila svůj dosavadní postoj ke smlouvám se společností AMS. Společnost Ryanair je přesvědčena, že dohody s AMS by měly být posuzovány odděleně od dohod společnosti Ryanair o letištních službách a měly by být podrobeny oddělené zkoušce podle zásad tržně jednajícího hospodářského subjektu. Pokud by Komise trvala na společné zkoušce smluv se společností AMS a smluv se společností Ryanair o letištních službách podle zásad tržně jednajícího hospodářského subjektu, neměla by být hodnota služeb poskytnutých společností AMS letišti opominuta.

| (135) | Zpráva poradenské firmy ze dne 20. prosince 2013 o cenách společnosti AMS odkazuje na závěry dříve předložených zpráv, v nichž byl naznačen význam reklamy pro malé značky. Tyto zprávy potvrzují, že společnost Ryanair je silná celoevropská značka, která za své reklamní služby může požadovat prémii. Sazby společnosti AMS jsou porovnávány s náhodným vzorkem cen za reklamu na internetu zkoumaným ve stejné době, přičemž za srovnávací základ sloužily inzeráty stejného rozsahu pro období let 2004–2005, tedy v době, kdy byl poprvé zaveden ceník společnosti AMS, a pro rok 2013. Stránky ryanair.com mají více než dvojnásobný počet návštěvníků za měsíc než nejbližší další stránky v žebříčku oblíbenosti zaměřené na cestování. Existuje také větší pravděpodobnost, že návštěvníci uskuteční další elektronické transakce. Tyto unikátní znaky ve spojení s vysokým povědomím o značce umožnily letecké společnosti požadovat prémii. |
| --- | --- |

(135)

Zpráva poradenské firmy ze dne 20. prosince 2013 o cenách společnosti AMS odkazuje na závěry dříve předložených zpráv, v nichž byl naznačen význam reklamy pro malé značky. Tyto zprávy potvrzují, že společnost Ryanair je silná celoevropská značka, která za své reklamní služby může požadovat prémii. Sazby společnosti AMS jsou porovnávány s náhodným vzorkem cen za reklamu na internetu zkoumaným ve stejné době, přičemž za srovnávací základ sloužily inzeráty stejného rozsahu pro období let 2004–2005, tedy v době, kdy byl poprvé zaveden ceník společnosti AMS, a pro rok 2013. Stránky ryanair.com mají více než dvojnásobný počet návštěvníků za měsíc než nejbližší další stránky v žebříčku oblíbenosti zaměřené na cestování. Existuje také větší pravděpodobnost, že návštěvníci uskuteční další elektronické transakce. Tyto unikátní znaky ve spojení s vysokým povědomím o značce umožnily letecké společnosti požadovat prémii.

ryanair.com

| (136) | Porovnávány byly inzeráty stejné velikosti vybrané na základě dostupných údajů a umístěné na úvodních stránkách jednotlivých webových stránek. Vzhledem k nedostatečné transparentnosti zvláštních nabídek a slev poskytovaných podle uvážení, které jsou však v souladu se standardní obchodní praxí, byly vzájemně porovnávány pouze ceníkové ceny. Ceníková cena se nabízí jako cena za tisíc zobrazení, musí se tedy platit pokaždé, když si inzerát na webové stránce prohlédlo 1 000 návštěvníků. Ceny za internetovou reklamu se liší podle velikosti měřené v pixelech a podle umístění na stránce. Nejdůležitější reklamní službou nabízenou na stránkách ryanair.com v období let 2004–2005 byl banner formátu 468 × 60 pixelů. Bannery se obvykle umísťují do horní střední části internetové stránky. Pro období let 2004–2005 byla cena společnosti AMS za bannerové reklamy nabízená v ceníku pro rok 2005 porovnávána s cenou požadovanou 54 evropskými internetovými stránkami zaměřenými na cestování. |
| --- | --- |

(136)

Porovnávány byly inzeráty stejné velikosti vybrané na základě dostupných údajů a umístěné na úvodních stránkách jednotlivých webových stránek. Vzhledem k nedostatečné transparentnosti zvláštních nabídek a slev poskytovaných podle uvážení, které jsou však v souladu se standardní obchodní praxí, byly vzájemně porovnávány pouze ceníkové ceny. Ceníková cena se nabízí jako cena za tisíc zobrazení, musí se tedy platit pokaždé, když si inzerát na webové stránce prohlédlo 1 000 návštěvníků. Ceny za internetovou reklamu se liší podle velikosti měřené v pixelech a podle umístění na stránce. Nejdůležitější reklamní službou nabízenou na stránkách ryanair.com v období let 2004–2005 byl banner formátu 468 × 60 pixelů. Bannery se obvykle umísťují do horní střední části internetové stránky. Pro období let 2004–2005 byla cena společnosti AMS za bannerové reklamy nabízená v ceníku pro rok 2005 porovnávána s cenou požadovanou 54 evropskými internetovými stránkami zaměřenými na cestování.

ryanair.com

| (137) | Pokud jde o rok 2013, byly zahrnuty dva další typy inzerátů, a sice tzv. formátu skyscraper (120 × 600 pixelů) a formátu mid page units (300 × 250 pixelů). Inzeráty typu skyscraper jsou vysoké a úzké sloupce, které se umísťují na okraji webové stránky, zatímco mid page units jsou zpravidla umístěny mezi redakčním digitálním obsahem, takže snadno upoutají pozornost. Ceny podle ceníku společnosti AMS za inzeráty typu skyscraper a mid page units byly porovnávány s poplatky 22 internetových stránek zaměřených na cestování a 135 dalších stránek. Pro obě období a všechna odvětví se prokázalo, že sazby společnosti AMS leží v pásmu cen požadovaných internetovými stránkami referenční skupiny nebo jsou nižší. |
| --- | --- |

(137)

Pokud jde o rok 2013, byly zahrnuty dva další typy inzerátů, a sice tzv. formátu skyscraper (120 × 600 pixelů) a formátu mid page units (300 × 250 pixelů). Inzeráty typu skyscraper jsou vysoké a úzké sloupce, které se umísťují na okraji webové stránky, zatímco mid page units jsou zpravidla umístěny mezi redakčním digitálním obsahem, takže snadno upoutají pozornost. Ceny podle ceníku společnosti AMS za inzeráty typu skyscraper a mid page units byly porovnávány s poplatky 22 internetových stránek zaměřených na cestování a 135 dalších stránek. Pro obě období a všechna odvětví se prokázalo, že sazby společnosti AMS leží v pásmu cen požadovaných internetovými stránkami referenční skupiny nebo jsou nižší.

skyscraper

mid page units

skyscraper

mid page units

skyscraper

mid page units

Projednání smluv se společností AMS v analýze ziskovosti provedené jako součást zkoušky podle zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu

Projednání smluv se společností AMS v analýze ziskovosti provedené jako součást zkoušky podle zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu

| (138) | Společnost Ryanair předložila zprávu poradenské firmy o zásadách, které by podle jejího názoru měly platit pro zkoušku podle zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu, která by zahrnovala jak smlouvy o letištních službách uzavřené mezi společností Ryanair a letišti, tak marketingové dohody, které s těmito letišti uzavřela společnost AMS (78). Společnost Ryanair zdůrazňuje, že tím není dotčeno její stanovisko, že smlouvy s AMS a smlouvy o letištních službách by měly být podrobeny odděleným zkouškám podle zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu. |
| --- | --- |

(138)

Společnost Ryanair předložila zprávu poradenské firmy o zásadách, které by podle jejího názoru měly platit pro zkoušku podle zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu, která by zahrnovala jak smlouvy o letištních službách uzavřené mezi společností Ryanair a letišti, tak marketingové dohody, které s těmito letišti uzavřela společnost AMS (78). Společnost Ryanair zdůrazňuje, že tím není dotčeno její stanovisko, že smlouvy s AMS a smlouvy o letištních službách by měly být podrobeny odděleným zkouškám podle zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu.

78

| (139) | Zpráva prohlašuje, že příjmy související s AMS by měly být zahrnuty do příjmové stránky společné analýzy ziskovosti, v níž jsou na straně nákladů evidovány výdaje na AMS. Ve zprávě se navrhuje metoda opírající se o peněžní toky, v níž se výdaje na AMS považují za inkrementální provozní náklady. Ve zprávě se tvrdí, že marketingové činnosti přispívají k tvorbě a zvyšování hodnoty značky. Na tomto základě pak mohou vznikat obchody a zisky, a to jak v průběhu trvání marketingové dohody, tak i po jejím ukončení. Smlouva se společností Ryanair přivede na letiště také jiné letecké společnosti. To zase zatraktivní letiště pro podnikatele a zvýší příjmy letiště nesouvisející s letovým provozem (79). Pokud bude Komise provádět společnou analýzu ziskovosti, měly by být tyto přínosy zohledněny tak, že výdaje na AMS budou považovány za inkrementální provozní náklady, přičemž inkrementální zisky se budou počítat očištěné o platby společnosti AMS. |
| --- | --- |

(139)

Zpráva prohlašuje, že příjmy související s AMS by měly být zahrnuty do příjmové stránky společné analýzy ziskovosti, v níž jsou na straně nákladů evidovány výdaje na AMS. Ve zprávě se navrhuje metoda opírající se o peněžní toky, v níž se výdaje na AMS považují za inkrementální provozní náklady. Ve zprávě se tvrdí, že marketingové činnosti přispívají k tvorbě a zvyšování hodnoty značky. Na tomto základě pak mohou vznikat obchody a zisky, a to jak v průběhu trvání marketingové dohody, tak i po jejím ukončení. Smlouva se společností Ryanair přivede na letiště také jiné letecké společnosti. To zase zatraktivní letiště pro podnikatele a zvýší příjmy letiště nesouvisející s letovým provozem (79). Pokud bude Komise provádět společnou analýzu ziskovosti, měly by být tyto přínosy zohledněny tak, že výdaje na AMS budou považovány za inkrementální provozní náklady, přičemž inkrementální zisky se budou počítat očištěné o platby společnosti AMS.

79

| (140) | Kromě toho by do prognózovaných inkrementálních zisků na konci smlouvy o letištních službách měla být zahrnuta koncová hodnota, aby bylo možno podchytit i hodnoty vznikající po ukončení platnosti smlouvy. Tato koncová hodnota může být upravena na základě střídmého předpokladu týkajícího se pravděpodobnosti prodloužení smlouvy se společností Ryanair nebo sjednání obdobných podmínek s jinými leteckými společnostmi. To umožní odhad dolní hranice výhod plynoucích společně ze smluv s AMS a ze smlouvy o letištních službách při zohlednění nejistoty inkrementálních zisků po uplynutí platnosti smlouvy o letištních službách. |
| --- | --- |

(140)

Kromě toho by do prognózovaných inkrementálních zisků na konci smlouvy o letištních službách měla být zahrnuta koncová hodnota, aby bylo možno podchytit i hodnoty vznikající po ukončení platnosti smlouvy. Tato koncová hodnota může být upravena na základě střídmého předpokladu týkajícího se pravděpodobnosti prodloužení smlouvy se společností Ryanair nebo sjednání obdobných podmínek s jinými leteckými společnostmi. To umožní odhad dolní hranice výhod plynoucích společně ze smluv s AMS a ze smlouvy o letištních službách při zohlednění nejistoty inkrementálních zisků po uplynutí platnosti smlouvy o letištních službách.

| (141) | Jako doklad tohoto přístupu jsou ve zprávě shrnuty výsledky studií o vlivu reklamy na hodnotu značky. Tyto studie uznávají, že reklama může zvýšit hodnotu značky a zvýšit věrnost klientů. Zejména reklama na stránkách ryanair.com zvyšuje povědomí o značce letiště. Zvláště malá regionální letiště, která usilují o nárůst provozu, mohou prostřednictvím smluv o reklamě s AMS zvyšovat hodnotu své značky (80). |
| --- | --- |

(141)

Jako doklad tohoto přístupu jsou ve zprávě shrnuty výsledky studií o vlivu reklamy na hodnotu značky. Tyto studie uznávají, že reklama může zvýšit hodnotu značky a zvýšit věrnost klientů. Zejména reklama na stránkách ryanair.com zvyšuje povědomí o značce letiště. Zvláště malá regionální letiště, která usilují o nárůst provozu, mohou prostřednictvím smluv o reklamě s AMS zvyšovat hodnotu své značky (80).

ryanair.com

80

| (142) | Zpráva navrhuje upřednostnit postup založený na peněžních tocích před postupem kapitalizace, podle něhož se výdaje na AMS posuzují jako výdaje na nehmotný majetek (totiž hodnotu obchodní značky letiště). Marketingové výdaje se aktivují jako nehmotný majetek a pak se odepisují po dobu životnosti tohoto majetku, se zůstatkovou hodnotou na konci doby platnosti smlouvy o letištních službách. Tento postup by však nepodchytil dodatečný přínos plynoucí letišti z uzavřené smlouvy o letištních službách se společností Ryanair. Kromě toho je obtížné odhadovat hodnotu nehmotného majetku na základě výdajů na péči o značku a délky životnosti majetku. |
| --- | --- |

(142)

Zpráva navrhuje upřednostnit postup založený na peněžních tocích před postupem kapitalizace, podle něhož se výdaje na AMS posuzují jako výdaje na nehmotný majetek (totiž hodnotu obchodní značky letiště). Marketingové výdaje se aktivují jako nehmotný majetek a pak se odepisují po dobu životnosti tohoto majetku, se zůstatkovou hodnotou na konci doby platnosti smlouvy o letištních službách. Tento postup by však nepodchytil dodatečný přínos plynoucí letišti z uzavřené smlouvy o letištních službách se společností Ryanair. Kromě toho je obtížné odhadovat hodnotu nehmotného majetku na základě výdajů na péči o značku a délky životnosti majetku.

| (143) | Konečně je předkládán argument, že postup založený na peněžních tocích je v souladu se zásadními rozhodnutími Komise o státní a nestátní podpoře. Uvádí se v této souvislosti věc podpory BayernLB (81), v níž Komise uvedla, že pro odhad peněžních toků používá model hodnocení podle metody diskontovaných dividend a pak přiřadí koncovou hodnotu na základě předpokládaného růstu dividend. Dále je uveden případ stlačování marže v souvislosti se společností Telefónica (82), v němž Komise zahrnula koncovou hodnotu do svého diskontovaného výpočtu peněžních toků. |
| --- | --- |

(143)

Konečně je předkládán argument, že postup založený na peněžních tocích je v souladu se zásadními rozhodnutími Komise o státní a nestátní podpoře. Uvádí se v této souvislosti věc podpory BayernLB (81), v níž Komise uvedla, že pro odhad peněžních toků používá model hodnocení podle metody diskontovaných dividend a pak přiřadí koncovou hodnotu na základě předpokládaného růstu dividend. Dále je uveden případ stlačování marže v souvislosti se společností Telefónica (82), v němž Komise zahrnula koncovou hodnotu do svého diskontovaného výpočtu peněžních toků.

81

82

6.2.   PŘIPOMÍNKY SPOLEČNOSTI AIRPORT MARKETING SERVICES (AMS)

| (144) | Společnost Airport Marketing Services sama sebe definuje jako dceřinou společnost společnosti Ryanair, která sleduje skutečný hospodářský cíl a byla vytvořena proto, aby se věnovala činnosti, jež nepatří mezi hlavní činnosti společnosti Ryanair. Společnost Ryanair ji používá jako zprostředkovatele prodeje reklamních ploch na svých internetových stránkách. Marketingové dohody společnosti AMS s letišti jsou v principu vyjednávány a uzavírány odděleně od smluv společnosti Ryanair s danými letišti. |
| --- | --- |

(144)

Společnost Airport Marketing Services sama sebe definuje jako dceřinou společnost společnosti Ryanair, která sleduje skutečný hospodářský cíl a byla vytvořena proto, aby se věnovala činnosti, jež nepatří mezi hlavní činnosti společnosti Ryanair. Společnost Ryanair ji používá jako zprostředkovatele prodeje reklamních ploch na svých internetových stránkách. Marketingové dohody společnosti AMS s letišti jsou v principu vyjednávány a uzavírány odděleně od smluv společnosti Ryanair s danými letišti.

| (145) | Společnost AMS prohlašuje, že nebyla příjemcem státní podpory a že letiště ve svých obchodních aktivitách s AMS jednalo podle zásady investora v tržním hospodářství. Společnost AMS argumentuje, že zásada investora v tržním hospodářství je splněna, protože pokud jde o sazby poplatků za reklamní plochy zprostředkované společností AMS a velikost těchto reklamních ploch, nerozlišuje se mezi veřejnoprávními a soukromými klienty. Veřejnoprávní i soukromé instituce spolu soutěží o přístup k reklamním plochám na stránkách ryanair.com, jež jsou k dispozici pouze v omezeném rozsahu. |
| --- | --- |

(145)

Společnost AMS prohlašuje, že nebyla příjemcem státní podpory a že letiště ve svých obchodních aktivitách s AMS jednalo podle zásady investora v tržním hospodářství. Společnost AMS argumentuje, že zásada investora v tržním hospodářství je splněna, protože pokud jde o sazby poplatků za reklamní plochy zprostředkované společností AMS a velikost těchto reklamních ploch, nerozlišuje se mezi veřejnoprávními a soukromými klienty. Veřejnoprávní i soukromé instituce spolu soutěží o přístup k reklamním plochám na stránkách ryanair.com, jež jsou k dispozici pouze v omezeném rozsahu.

ryanair.com

| (146) | Společnost AMS prohlašuje, že marketingové dohody byly vyjednány v souladu se základními obchodními zásadami s komerční hodnotou za tržní cenu. Mnohá letiště, a to jak regionální, tak uzlová, se rozhodla využívat pro posílení známosti své značky inzerci na internetových stránkách společnosti Ryanair nebo jiných. Tato větší známost značky může přinášet letištím přínos různým způsobem. Známost značky může například přilákat příchozí cestující prostřednictvím webové stránky letecké společnosti, na níž je reklama na letiště umístěna. Příchozí cestující generují příjmy z činností nesouvisejících s letovým provozem, protože na letišti vydávají hodně peněz za suvenýry, místní výrobky, v půjčovnách automobilů, restauracích atd. Tyto příjmy představují téměř polovinu příjmů letišť z činností nesouvisejících s letovým provozem. |
| --- | --- |

(146)

Společnost AMS prohlašuje, že marketingové dohody byly vyjednány v souladu se základními obchodními zásadami s komerční hodnotou za tržní cenu. Mnohá letiště, a to jak regionální, tak uzlová, se rozhodla využívat pro posílení známosti své značky inzerci na internetových stránkách společnosti Ryanair nebo jiných. Tato větší známost značky může přinášet letištím přínos různým způsobem. Známost značky může například přilákat příchozí cestující prostřednictvím webové stránky letecké společnosti, na níž je reklama na letiště umístěna. Příchozí cestující generují příjmy z činností nesouvisejících s letovým provozem, protože na letišti vydávají hodně peněz za suvenýry, místní výrobky, v půjčovnách automobilů, restauracích atd. Tyto příjmy představují téměř polovinu příjmů letišť z činností nesouvisejících s letovým provozem.

| (147) | To platí zejména pro letiště AOC, neboť když společnost Ryanair zahájila provoz na lince Altenburg–Londýn, nevykazovalo letiště ještě žádnou pravidelnou leteckou dopravu. Činnosti, které mohly vytvářet příjmy nesouvisející s letovým provozem, nebyly ještě rozvinuty. Marketingové aktivity mají v takové souvislosti zvláště vysokou hodnotu pro zvyšování podílu příchozích cestujících na celkovém počtu cestujících, k němuž se společnost Ryanair zavázala, a pro podporu zavádění obchodních činností na letišti, které nesouvisejí s letovým provozem. |
| --- | --- |

(147)

To platí zejména pro letiště AOC, neboť když společnost Ryanair zahájila provoz na lince Altenburg–Londýn, nevykazovalo letiště ještě žádnou pravidelnou leteckou dopravu. Činnosti, které mohly vytvářet příjmy nesouvisející s letovým provozem, nebyly ještě rozvinuty. Marketingové aktivity mají v takové souvislosti zvláště vysokou hodnotu pro zvyšování podílu příchozích cestujících na celkovém počtu cestujících, k němuž se společnost Ryanair zavázala, a pro podporu zavádění obchodních činností na letišti, které nesouvisejí s letovým provozem.

| (148) | Internetové stránky společnosti Ryanair vykazují z marketingového hlediska zvláště cenné charakteristiky: patří ke světově nejoblíbenějším stránkám věnujícím se cestování; značka a internetové stránky společnosti Ryanair mají vysoký stupeň známosti; při míře okamžitého opuštění (bounce rate) ve výši pouhých [...]* je obsah atraktivní; průměrná doba návštěvy na těchto stránkách je extrémně vysoká a oslovuje cíleně potenciální zákazníky příslušného letiště. Tyto charakteristiky webových stránek se odrážejí také v marketingových poplatcích účtovaných AOC. |
| --- | --- |

(148)

Internetové stránky společnosti Ryanair vykazují z marketingového hlediska zvláště cenné charakteristiky: patří ke světově nejoblíbenějším stránkám věnujícím se cestování; značka a internetové stránky společnosti Ryanair mají vysoký stupeň známosti; při míře okamžitého opuštění (bounce rate) ve výši pouhých [...]* je obsah atraktivní; průměrná doba návštěvy na těchto stránkách je extrémně vysoká a oslovuje cíleně potenciální zákazníky příslušného letiště. Tyto charakteristiky webových stránek se odrážejí také v marketingových poplatcích účtovaných AOC.

| (149) | Společnost AMS prohlašuje, že její marketingové poplatky byly stanovovány na základě tržních cen. AMS u svých klientů nerozlišuje mezi letišti a podniky činnými v jiném oboru. Ceny účtované společností AMS se opírají o objektivní kritéria a jsou na jejích webových stránkách (83) transparentně uvedeny. Ceny, které společnost AMS letišti účtovala, odpovídaly ceníku. Pro srovnání: jednostránková reklama na letiště v listu Daily Telegraph by na dobu 45 dnů stála asi 2 385 000 EUR (46 000 GBP za den). Reklamní plochy, které společnost AMS nabízí na internetových stránkách Ryanair, jsou navíc pevně stanovené, zatímco plochy na mnoha jiných webových stránkách se zpravidla zobrazují střídavě. |
| --- | --- |

(149)

Společnost AMS prohlašuje, že její marketingové poplatky byly stanovovány na základě tržních cen. AMS u svých klientů nerozlišuje mezi letišti a podniky činnými v jiném oboru. Ceny účtované společností AMS se opírají o objektivní kritéria a jsou na jejích webových stránkách (83) transparentně uvedeny. Ceny, které společnost AMS letišti účtovala, odpovídaly ceníku. Pro srovnání: jednostránková reklama na letiště v listu Daily Telegraph by na dobu 45 dnů stála asi 2 385 000 EUR (46 000 GBP za den). Reklamní plochy, které společnost AMS nabízí na internetových stránkách Ryanair, jsou navíc pevně stanovené, zatímco plochy na mnoha jiných webových stránkách se zpravidla zobrazují střídavě.

83

Daily Telegraph

| (150) | Dvouletá doba platnosti poskytování služeb podle marketingové dohody s AMS z roku 2008 předpokládala, že letiště zaplatí za marketingové služby odměnu, která byla založena na počtu zobrazení stránek v roce 2007. Rovněž marketingová dohoda z roku 2010 se obdobným způsobem opírala o údaje o počtu zobrazených stránek v roce 2009. Dostupné údaje z minulosti ukazují, že počet zobrazení webových stránek Ryanair v posledních letech výrazně stoupl. |
| --- | --- |

(150)

Dvouletá doba platnosti poskytování služeb podle marketingové dohody s AMS z roku 2008 předpokládala, že letiště zaplatí za marketingové služby odměnu, která byla založena na počtu zobrazení stránek v roce 2007. Rovněž marketingová dohoda z roku 2010 se obdobným způsobem opírala o údaje o počtu zobrazených stránek v roce 2009. Dostupné údaje z minulosti ukazují, že počet zobrazení webových stránek Ryanair v posledních letech výrazně stoupl.

| (151) | Společnost AMS dospívá k závěru, že nebyla příjemcem státní podpory a že společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH jednala ve svých obchodních vztazích s AMS podle zásady investora v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(151)

Společnost AMS dospívá k závěru, že nebyla příjemcem státní podpory a že společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH jednala ve svých obchodních vztazích s AMS podle zásady investora v tržním hospodářství.

6.3.   PŘIPOMÍNKY SPOLEČNOSTI LUFTHANSA

| (152) | Společnost Lufthansa poznamenává, že roční účetní závěrky společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH za roky 2010 a 2011 vykazují ztráty ve výši 567 000 EUR, resp. 437 000 EUR. To ukazuje, že podnik navzdory veřejné podpoře stále ještě netvořil zisk. Podle vyjádření společnosti Lufthansa měly roční vklady společníků dvě různé formy.






  a) | V rozpočtovém plánu okresu Altenburger Land pro rok 2014 se uvádí, že společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH obdržela v souladu s článkem 24 společenské smlouvy dodatečné vklady ve výši 228 000 EUR ročně. |
| --- | --- | --- |

(152)

Společnost Lufthansa poznamenává, že roční účetní závěrky společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH za roky 2010 a 2011 vykazují ztráty ve výši 567 000 EUR, resp. 437 000 EUR. To ukazuje, že podnik navzdory veřejné podpoře stále ještě netvořil zisk. Podle vyjádření společnosti Lufthansa měly roční vklady společníků dvě různé formy.

a)

V rozpočtovém plánu okresu Altenburger Land pro rok 2014 se uvádí, že společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH obdržela v souladu s článkem 24 společenské smlouvy dodatečné vklady ve výši 228 000 EUR ročně.

| b) | Společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH obdržela v letech 2009 až 2011 navíc nevratné dotace ve výši 2 406 000 EUR. Podle účetních závěrek zajišťují tyto dotace platební schopnost podniku. Tyto dotace se podle rozpočtového plánu okresu Altenburger Land poskytují také v roce 2014 (350 000 EUR pro rok 2014). Celkem činily dotace a vklady společníků 409 000 EUR v roce 2014 a 174 000 EUR v roce 2013. |
| --- | --- |

b)

Společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH obdržela v letech 2009 až 2011 navíc nevratné dotace ve výši 2 406 000 EUR. Podle účetních závěrek zajišťují tyto dotace platební schopnost podniku. Tyto dotace se podle rozpočtového plánu okresu Altenburger Land poskytují také v roce 2014 (350 000 EUR pro rok 2014). Celkem činily dotace a vklady společníků 409 000 EUR v roce 2014 a 174 000 EUR v roce 2013.

| (153) | K probíhajícímu šetření společnost Lufthansa poznamenává, že infrastruktura sjednaná ve smlouvě se společností Ryanair byla zjevně vybudována výlučně pro společnost Ryanair. Společnost Lufthansa prohlašuje, že soukromý investor by takto jednal pouze tehdy, pokud by se společnost Ryanair zavázala k protiplnění, že bude letiště po určitý počet let obsluhovat. |
| --- | --- |

(153)

K probíhajícímu šetření společnost Lufthansa poznamenává, že infrastruktura sjednaná ve smlouvě se společností Ryanair byla zjevně vybudována výlučně pro společnost Ryanair. Společnost Lufthansa prohlašuje, že soukromý investor by takto jednal pouze tehdy, pokud by se společnost Ryanair zavázala k protiplnění, že bude letiště po určitý počet let obsluhovat.

| (154) | Společnost Lufthansa rovněž tvrdí, že společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH obdržela v letech 2003 až 2011 veřejnou podporu na záchranu, neboť letištní poplatky nestačily k pokrytí provozních nákladů. Společnost Lufthansa popisuje tuto firmu jako „podnik v obtížích“ ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci nefinančních podniků v obtížích (84), přičemž tyto pokyny nebyly dodrženy, neboť podpora nebyla přihlášena. Tato podpora proto není slučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(154)

Společnost Lufthansa rovněž tvrdí, že společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH obdržela v letech 2003 až 2011 veřejnou podporu na záchranu, neboť letištní poplatky nestačily k pokrytí provozních nákladů. Společnost Lufthansa popisuje tuto firmu jako „podnik v obtížích“ ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci nefinančních podniků v obtížích (84), přičemž tyto pokyny nebyly dodrženy, neboť podpora nebyla přihlášena. Tato podpora proto není slučitelná s vnitřním trhem.

Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci nefinančních podniků v obtížích

84

| (155) | Pokud jde o letištní poplatky a marketingovou podporu, společnost Lufthansa poznamenává, že společnosti Ryanair byla poskytnuta značná podpora ve formě výhodných poplatků a podpory při marketingu. Společnost Lufthansa tvrdí, že tyto výhody nejsou slučitelné s vnitřním trhem, neboť nelze použít kritéria slučitelnosti Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, protože ta neplatí pro případy, kdy je trvale a stále poskytována provozní podpora. Ani Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014 nelze použít, protože se týkají pouze podpor na zahájení činnosti leteckých společností, jež byly buď přihlášeny, nebo poskytnuty po vstupu těchto pokynů v platnost. Avšak i kdyby byly Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014 použitelné, nebyla by kritéria slučitelnosti podpory na zahájení činnosti leteckých společností splněna. |
| --- | --- |

(155)

Pokud jde o letištní poplatky a marketingovou podporu, společnost Lufthansa poznamenává, že společnosti Ryanair byla poskytnuta značná podpora ve formě výhodných poplatků a podpory při marketingu. Společnost Lufthansa tvrdí, že tyto výhody nejsou slučitelné s vnitřním trhem, neboť nelze použít kritéria slučitelnosti Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, protože ta neplatí pro případy, kdy je trvale a stále poskytována provozní podpora. Ani Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014 nelze použít, protože se týkají pouze podpor na zahájení činnosti leteckých společností, jež byly buď přihlášeny, nebo poskytnuty po vstupu těchto pokynů v platnost. Avšak i kdyby byly Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014 použitelné, nebyla by kritéria slučitelnosti podpory na zahájení činnosti leteckých společností splněna.

6.4.   PŘIPOMÍNKY SPOLKOVÉHO SVAZU NĚMECKÝCH LETECKÝCH SPOLEČNOSTÍ

| (156) | Pokud jde o použití Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, nesouhlasí Spolkový svaz německých leteckých společností (dále jen „BDF“) s použitím těchto pokynů na nepřihlášenou provozní podporu poskytnutou před vyhlášením těchto pokynů, protože je to v rozporu s cílem zabránit narušení hospodářské soutěže a vytvořit rovné soutěžní podmínky na vnitřním trhu. Podle svazu BDF by takové použití představovalo zvýhodnění pro ty podniky, které jednaly v souladu s pokyny platnými před 4. dubnem 2014. Podle názoru svazu BDF by novými Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014 bylo se zpětnou platností legalizováno protiprávní chování. Podpora na zahájení činnosti pro společnost Ryanair a investiční podpora pro společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH by proto měla být na základě práva použitelného v rozhodné době posuzována jako nepřihlášená podpora. |
| --- | --- |

(156)

Pokud jde o použití Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, nesouhlasí Spolkový svaz německých leteckých společností (dále jen „BDF“) s použitím těchto pokynů na nepřihlášenou provozní podporu poskytnutou před vyhlášením těchto pokynů, protože je to v rozporu s cílem zabránit narušení hospodářské soutěže a vytvořit rovné soutěžní podmínky na vnitřním trhu. Podle svazu BDF by takové použití představovalo zvýhodnění pro ty podniky, které jednaly v souladu s pokyny platnými před 4. dubnem 2014. Podle názoru svazu BDF by novými Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014 bylo se zpětnou platností legalizováno protiprávní chování. Podpora na zahájení činnosti pro společnost Ryanair a investiční podpora pro společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH by proto měla být na základě práva použitelného v rozhodné době posuzována jako nepřihlášená podpora.

7.   PŘIPOMÍNKY NĚMECKA K PŘIPOMÍNKÁM ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

PŘIPOMÍNKY NĚMECKA K PŘIPOMÍNKÁM ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

7.1.   PŘIPOMÍNKY NĚMECKA K PŘIPOMÍNKÁM SPOLEČNOSTI RYANAIR

| (157) | Pokud jde o zprávu poradenské firmy, Německo konstatuje, že tato zpráva naznačuje možnost obsluhy letiště AOC společností Germanwings. Německo však potvrzuje, že společnost Germanwings toto letiště nikdy neobsluhovala. |
| --- | --- |

(157)

Pokud jde o zprávu poradenské firmy, Německo konstatuje, že tato zpráva naznačuje možnost obsluhy letiště AOC společností Germanwings. Německo však potvrzuje, že společnost Germanwings toto letiště nikdy neobsluhovala.

| (158) | Pokud jde o připomínky společnosti Ryanair, Německo prohlašuje, že orgány svobodného státu Durynsko se nepodílely na jednáních o uzavření smluv mezi letištěm a společností Ryanair, resp. AMS. |
| --- | --- |

(158)

Pokud jde o připomínky společnosti Ryanair, Německo prohlašuje, že orgány svobodného státu Durynsko se nepodílely na jednáních o uzavření smluv mezi letištěm a společností Ryanair, resp. AMS.

| (159) | Pokud jde o marketingové dohody mezi společností Ryanair a letištěm AOC, Německo komplexně podporuje postoj společnosti Ryanair, podle něhož jsou tyto marketingové dohody v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, a tedy neobsahují žádnou státní podporu. Německo zejména souhlasí se závěry poslední zprávy poradenské firmy předložené společností Ryanair dne 20. prosince 2013 a prohlašuje, že platby uhrazené společnosti AMS, resp. Ryanair, za službu poskytnutou v kontextu běžné smlouvy o poskytování služeb v obchodní záležitosti byly přiměřené. |
| --- | --- |

(159)

Pokud jde o marketingové dohody mezi společností Ryanair a letištěm AOC, Německo komplexně podporuje postoj společnosti Ryanair, podle něhož jsou tyto marketingové dohody v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, a tedy neobsahují žádnou státní podporu. Německo zejména souhlasí se závěry poslední zprávy poradenské firmy předložené společností Ryanair dne 20. prosince 2013 a prohlašuje, že platby uhrazené společnosti AMS, resp. Ryanair, za službu poskytnutou v kontextu běžné smlouvy o poskytování služeb v obchodní záležitosti byly přiměřené.

7.2.   PŘIPOMÍNKY NĚMECKA K PŘIPOMÍNKÁM SPOLEČNOSTI LUFTHANSA

| (160) | Německo uvádí, že připomínky společnosti Lufthansa nevnášejí do probíhajícího šetření žádné nové poznatky a že Komisi byly v této věci již všechny rozhodující informace předloženy. |
| --- | --- |

(160)

Německo uvádí, že připomínky společnosti Lufthansa nevnášejí do probíhajícího šetření žádné nové poznatky a že Komisi byly v této věci již všechny rozhodující informace předloženy.

| (161) | Německo odmítá některá prohlášení společnosti Lufthansa. Podle vyjádření Německa jsou chybná.






  a) | Podle vyjádření Německa nebylo letiště AOC vybudováno a provozováno výlučně pro společnost Ryanair. V tomto ohledu odkazuje Německo na své připomínky a dlouhodobý plán investic pro společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. |
| --- | --- | --- |

(161)

Německo odmítá některá prohlášení společnosti Lufthansa. Podle vyjádření Německa jsou chybná.

a)

Podle vyjádření Německa nebylo letiště AOC vybudováno a provozováno výlučně pro společnost Ryanair. V tomto ohledu odkazuje Německo na své připomínky a dlouhodobý plán investic pro společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH.

| b) | Německo dále zdůrazňuje, že infrastruktura je otevřená k užívání každému bez diskriminace. Od roku 2001 využívají letiště pravidelně také společnosti Air Berlin a Air Omega. |
| --- | --- |

b)

Německo dále zdůrazňuje, že infrastruktura je otevřená k užívání každému bez diskriminace. Od roku 2001 využívají letiště pravidelně také společnosti Air Berlin a Air Omega.

| c) | Hospodářské výsledky společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH se díky smlouvám se společností Ryanair zlepšily. Proto by tyto smlouvy uzavřel i soukromý investor. |
| --- | --- |

c)

Hospodářské výsledky společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH se díky smlouvám se společností Ryanair zlepšily. Proto by tyto smlouvy uzavřel i soukromý investor.

| d) | Rozhodnutí tohoto druhu jsou pro podniky jako Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH obvyklá. Například v letech 2008 a 2009 bylo také prověřováno, zda by letiště AOC mohl využívat podnik věnující se přípravě pilotů. Smlouva však uzavřena nebyla, protože v té době nebylo možné splnit požadavky tohoto podniku na infrastrukturu. Dalším příkladem je, že v prosinci 2010 bylo rozhodnuto, že se společností Ryanair nebudou uzavírány žádné nové smlouvy. |
| --- | --- |

d)

Rozhodnutí tohoto druhu jsou pro podniky jako Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH obvyklá. Například v letech 2008 a 2009 bylo také prověřováno, zda by letiště AOC mohl využívat podnik věnující se přípravě pilotů. Smlouva však uzavřena nebyla, protože v té době nebylo možné splnit požadavky tohoto podniku na infrastrukturu. Dalším příkladem je, že v prosinci 2010 bylo rozhodnuto, že se společností Ryanair nebudou uzavírány žádné nové smlouvy.

| e) | Na základě studie KE-Consult byl obchodní model společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH přeorientován na všeobecný letový provoz. Tím klesla výše potřebných dotací z veřejnoprávních zdrojů. |
| --- | --- |

e)

Na základě studie KE-Consult byl obchodní model společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH přeorientován na všeobecný letový provoz. Tím klesla výše potřebných dotací z veřejnoprávních zdrojů.

| (162) | Německo dále prohlašuje, že na základě skutečnosti, že dozorčí rada společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v prosinci 2013 rozhodla o vstupu soukromého investora, bylo možné dotace z veřejnoprávních zdrojů dále snížit. Navíc díky novému zaměření letiště, které již nebude obsluhovat charterové ani linkové lety, se na letiště AOC jistě brzy přestanou vztahovat předpisy o státní podpoře. |
| --- | --- |

(162)

Německo dále prohlašuje, že na základě skutečnosti, že dozorčí rada společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v prosinci 2013 rozhodla o vstupu soukromého investora, bylo možné dotace z veřejnoprávních zdrojů dále snížit. Navíc díky novému zaměření letiště, které již nebude obsluhovat charterové ani linkové lety, se na letiště AOC jistě brzy přestanou vztahovat předpisy o státní podpoře.

| (163) | Německo uvádí argument, že letiště AOC podle Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 patří k letištím kategorie D s nejvýše 150 000 cestujícími ročně. Toto letiště je proto příliš malé, aby mohlo soutěžit s jinými letišti, o narušování hospodářské soutěže nemluvě. Proto k ovlivňování obchodu mezi členskými státy nedochází. Německo odmítá tvrzení společnosti Lufthansa ohledně údajné podpory poskytnuté společnosti Ryanair. Německo odmítá také tvrzení, že společnosti Ryanair byla údajně poskytnuta podpora prostřednictvím letištních poplatků a marketingové podpory, a odkazuje v tomto ohledu na své dřívější připomínky. |
| --- | --- |

(163)

Německo uvádí argument, že letiště AOC podle Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 patří k letištím kategorie D s nejvýše 150 000 cestujícími ročně. Toto letiště je proto příliš malé, aby mohlo soutěžit s jinými letišti, o narušování hospodářské soutěže nemluvě. Proto k ovlivňování obchodu mezi členskými státy nedochází. Německo odmítá tvrzení společnosti Lufthansa ohledně údajné podpory poskytnuté společnosti Ryanair. Německo odmítá také tvrzení, že společnosti Ryanair byla údajně poskytnuta podpora prostřednictvím letištních poplatků a marketingové podpory, a odkazuje v tomto ohledu na své dřívější připomínky.

| (164) | Konečně se Německo odvolává na tiskovou zprávu Komise ze dne 19. ledna 2005 (85), která potvrzuje, že program podpory výstavby a rozvoje regionálních letišť ve strukturálně a hospodářsky slabých regionech je slučitelný s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(164)

Konečně se Německo odvolává na tiskovou zprávu Komise ze dne 19. ledna 2005 (85), která potvrzuje, že program podpory výstavby a rozvoje regionálních letišť ve strukturálně a hospodářsky slabých regionech je slučitelný s vnitřním trhem.

85

8.   POSOUZENÍ

POSOUZENÍ

8.1.   EXISTENCE PODPORY

| (165) | Čl. 107 odst. 1 SFEU stanovuje, že „[p]odpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem...“. |
| --- | --- |

(165)

Čl. 107 odst. 1 SFEU stanovuje, že „[p]odpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem...“.

| (166) | Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 SFEU jsou kumulativní. Aby proto bylo možné konstatovat, že sporná opatření představují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, musí být splněny všechny následující podmínky. Konkrétně musí finanční podpora:






  a) | být poskytována státem nebo ze státních prostředků; |
| --- | --- | --- |

(166)

Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 SFEU jsou kumulativní. Aby proto bylo možné konstatovat, že sporná opatření představují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, musí být splněny všechny následující podmínky. Konkrétně musí finanční podpora:

a)

být poskytována státem nebo ze státních prostředků;

| b) | zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby; |
| --- | --- |

b)

zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby;

| c) | narušovat nebo potenciálně narušovat hospodářskou soutěž; |
| --- | --- |

c)

narušovat nebo potenciálně narušovat hospodářskou soutěž;

| d) | ovlivňovat obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

d)

ovlivňovat obchod mezi členskými státy.

Pojmy „podnik“ a „hospodářská činnost“

Pojmy „podnik“ a „hospodářská činnost“

| (167) | Podle ustálené judikatury musí Komise nejprve konstatovat, zda je společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH podnikem ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Pojem „podnik“ zahrnuje každý subjekt, který vykonává hospodářskou činnost, bez ohledu na svůj právní status nebo vlastnictví a způsob financování (86). Hospodářskou činností je jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží a služeb na daném trhu (87). |
| --- | --- |

(167)

Podle ustálené judikatury musí Komise nejprve konstatovat, zda je společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH podnikem ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Pojem „podnik“ zahrnuje každý subjekt, který vykonává hospodářskou činnost, bez ohledu na svůj právní status nebo vlastnictví a způsob financování (86). Hospodářskou činností je jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží a služeb na daném trhu (87).

86

87

| (168) | Soudní dvůr potvrdil v rozsudku ve věci Flughafen Leipzig-Halle, že provozování letiště ke komerčním účelům a výstavba letištní infrastruktury představují hospodářskou činnost (88). Jakmile provozovatel letiště vyvíjí hospodářskou činnost nabízením letištních služeb za úplatu, představuje podnik ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, bez ohledu na svůj právní status a způsob svého financování. Proto lze ustanovení smlouvy použít na státní podporu, která byla dotčenému provozovateli letiště poskytnuta státem nebo ze státních prostředků (89). |
| --- | --- |

(168)

Soudní dvůr potvrdil v rozsudku ve věci Flughafen Leipzig-Halle, že provozování letiště ke komerčním účelům a výstavba letištní infrastruktury představují hospodářskou činnost (88). Jakmile provozovatel letiště vyvíjí hospodářskou činnost nabízením letištních služeb za úplatu, představuje podnik ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, bez ohledu na svůj právní status a způsob svého financování. Proto lze ustanovení smlouvy použít na státní podporu, která byla dotčenému provozovateli letiště poskytnuta státem nebo ze státních prostředků (89).

88

89

| (169) | Pokud jde o okamžik, od něhož se výstavba a provozování letiště stává hospodářskou činností, Komise připomíná, že rozvoj tržních sil v odvětví letišť bývá postupný, a stanovit přesné datum tudíž není možné. Evropské soudy však uznaly existenci vývoje v povaze činností letišť. Pokud jde o letiště Lipsko/Halle, soud vyvodil, že od roku 2000 již nelze vyloučit použití předpisů o státní podpoře na financování infrastruktury letiště. Proto musí být výstavba a provozování letištní infrastruktury od data rozsudku ve věci Aéroports de Paris (12. prosince 2000) považována za hospodářskou činnost. |
| --- | --- |

(169)

Pokud jde o okamžik, od něhož se výstavba a provozování letiště stává hospodářskou činností, Komise připomíná, že rozvoj tržních sil v odvětví letišť bývá postupný, a stanovit přesné datum tudíž není možné. Evropské soudy však uznaly existenci vývoje v povaze činností letišť. Pokud jde o letiště Lipsko/Halle, soud vyvodil, že od roku 2000 již nelze vyloučit použití předpisů o státní podpoře na financování infrastruktury letiště. Proto musí být výstavba a provozování letištní infrastruktury od data rozsudku ve věci Aéroports de Paris (12. prosince 2000) považována za hospodářskou činnost.

| (170) | V souladu s posouzením uvedeným ve 168. a 169. bodě odůvodnění je provozování letiště hospodářskou činností. Hospodářská soutěž probíhá jednak mezi letišti, která soutěží o letecké společnosti a související letový provoz (osobní doprava a nákladní přeprava), a na druhé straně mezi provozovateli letišť. Ti mohou mezi sebou soutěžit o pověření k provozování konkrétního letiště. Kromě toho, zejména s ohledem na nízkonákladové a charterové letecké společnosti, mohou letiště, jež se nenacházejí ve stejné spádové oblasti nebo dokonce ani ve stejném členském státě, navzájem soutěžit o získání těchto leteckých společností. |
| --- | --- |

(170)

V souladu s posouzením uvedeným ve 168. a 169. bodě odůvodnění je provozování letiště hospodářskou činností. Hospodářská soutěž probíhá jednak mezi letišti, která soutěží o letecké společnosti a související letový provoz (osobní doprava a nákladní přeprava), a na druhé straně mezi provozovateli letišť. Ti mohou mezi sebou soutěžit o pověření k provozování konkrétního letiště. Kromě toho, zejména s ohledem na nízkonákladové a charterové letecké společnosti, mohou letiště, jež se nenacházejí ve stejné spádové oblasti nebo dokonce ani ve stejném členském státě, navzájem soutěžit o získání těchto leteckých společností.

| (171) | Komise konstatuje, že letištní infrastruktura dotčená tímto rozhodnutím má být provozovatelem letiště, společností Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, provozována na komerční bázi. Protože provozovatel bude od uživatelů vybírat za užívání této infrastruktury poplatky, je tato infrastruktura hospodářsky využitelná. Z toho plyne, že subjekt zužitkovávající tuto infrastrukturu je pro účely čl. 107 odst. 1 SFEU podnikem. |
| --- | --- |

(171)

Komise konstatuje, že letištní infrastruktura dotčená tímto rozhodnutím má být provozovatelem letiště, společností Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, provozována na komerční bázi. Protože provozovatel bude od uživatelů vybírat za užívání této infrastruktury poplatky, je tato infrastruktura hospodářsky využitelná. Z toho plyne, že subjekt zužitkovávající tuto infrastrukturu je pro účely čl. 107 odst. 1 SFEU podnikem.

Úkoly veřejného zájmu

Úkoly veřejného zájmu

| (172) | Ne všechny činnosti provozovatele letiště jsou nutně hospodářské povahy (90). Soudní dvůr (91) uvedl, že činnosti, které obvykle spadají do odpovědnosti státu při výkonu jeho pravomocí jakožto veřejného orgánu, nejsou hospodářské povahy a nespadají do oblasti působnosti pravidel o státní podpoře. K činnostem tohoto druhu patří například bezpečnost, řízení letového provozu, policie, celní správa atd. Financování těchto činností musí být přísně omezeno na úhradu vzniklých nákladů a jeho využití k financování jiných hospodářských činností není přípustné (92). |
| --- | --- |

(172)

Ne všechny činnosti provozovatele letiště jsou nutně hospodářské povahy (90). Soudní dvůr (91) uvedl, že činnosti, které obvykle spadají do odpovědnosti státu při výkonu jeho pravomocí jakožto veřejného orgánu, nejsou hospodářské povahy a nespadají do oblasti působnosti pravidel o státní podpoře. K činnostem tohoto druhu patří například bezpečnost, řízení letového provozu, policie, celní správa atd. Financování těchto činností musí být přísně omezeno na úhradu vzniklých nákladů a jeho využití k financování jiných hospodářských činností není přípustné (92).

90

91

92

| (173) | Proto financování činností spadajících do oblasti veřejného zájmu nebo financování infrastruktury s těmito činnostmi bezprostředně související obecně nepředstavuje státní podporu (93). V souvislosti s letišti se má obecně za to, že činnosti jako řízení letového provozu, policie, celní odbavení, hasičská záchranná služba, činnosti nezbytné k ochraně civilního letectví před protiprávními činy a investice do infrastruktury a vybavení potřebných k výkonu těchto činností jsou neekonomické povahy (94). |
| --- | --- |

(173)

Proto financování činností spadajících do oblasti veřejného zájmu nebo financování infrastruktury s těmito činnostmi bezprostředně související obecně nepředstavuje státní podporu (93). V souvislosti s letišti se má obecně za to, že činnosti jako řízení letového provozu, policie, celní odbavení, hasičská záchranná služba, činnosti nezbytné k ochraně civilního letectví před protiprávními činy a investice do infrastruktury a vybavení potřebných k výkonu těchto činností jsou neekonomické povahy (94).

93

94

| (174) | Financování činností neekonomické povahy, které nutně souvisejí s prováděním hospodářské činnosti, z veřejných zdrojů, nesmí vést k nepřípustné diskriminaci leteckých společností a provozovatelů letišť. Podle ustálené judikatury dochází ke zvýhodnění tehdy, pokud orgány veřejné moci ulehčují podnikům od nákladů, které jsou spjaty s jejich hospodářskou činností (95). Jestliže je tudíž v daném právním řádu obvyklé, že letecké společnosti nebo provozovatelé letišť musí nést náklady určitých služeb, zatímco některé letecké společnosti nebo provozovatelé letišť, kteří z pověření stejných orgánů veřejné moci poskytují stejné služby, tyto náklady nést nemusí, mohou posledně jmenovaní požívat zvýhodnění, a to i tehdy, jsou-li dotčené služby považovány za činnost neekonomické povahy. Proto je nutná analýza právních předpisů platných pro provozovatele letiště, aby bylo možno posoudit, zda provozovatelé letišť nebo letecké společnosti musí podle těchto právních předpisů nést náklady na provádění činností, které samy o sobě nejsou ekonomické povahy, ale jsou součástí výkonu jejich hospodářské činnosti. |
| --- | --- |

(174)

Financování činností neekonomické povahy, které nutně souvisejí s prováděním hospodářské činnosti, z veřejných zdrojů, nesmí vést k nepřípustné diskriminaci leteckých společností a provozovatelů letišť. Podle ustálené judikatury dochází ke zvýhodnění tehdy, pokud orgány veřejné moci ulehčují podnikům od nákladů, které jsou spjaty s jejich hospodářskou činností (95). Jestliže je tudíž v daném právním řádu obvyklé, že letecké společnosti nebo provozovatelé letišť musí nést náklady určitých služeb, zatímco některé letecké společnosti nebo provozovatelé letišť, kteří z pověření stejných orgánů veřejné moci poskytují stejné služby, tyto náklady nést nemusí, mohou posledně jmenovaní požívat zvýhodnění, a to i tehdy, jsou-li dotčené služby považovány za činnost neekonomické povahy. Proto je nutná analýza právních předpisů platných pro provozovatele letiště, aby bylo možno posoudit, zda provozovatelé letišť nebo letecké společnosti musí podle těchto právních předpisů nést náklady na provádění činností, které samy o sobě nejsou ekonomické povahy, ale jsou součástí výkonu jejich hospodářské činnosti.

95

| (175) | Německo vysvětluje, že veřejné subvence investic do infrastruktury uvedené v 71. bodu odůvodnění jsou spojeny výhradně s činnostmi neekonomické povahy. Německo mezi tyto činnosti neekonomické povahy zahrnuje investice do bezpečnosti a investice k ochraně veřejnosti a bezpečnosti letového provozu. Německo poukazuje zejména na to, že úkoly ochrany a funkce policie, požární ochrany, veřejné a podnikové bezpečnosti, meteorologické služby a bezpečnosti letového provozu patří do oblasti úkolů veřejného zájmu. |
| --- | --- |

(175)

Německo vysvětluje, že veřejné subvence investic do infrastruktury uvedené v 71. bodu odůvodnění jsou spojeny výhradně s činnostmi neekonomické povahy. Německo mezi tyto činnosti neekonomické povahy zahrnuje investice do bezpečnosti a investice k ochraně veřejnosti a bezpečnosti letového provozu. Německo poukazuje zejména na to, že úkoly ochrany a funkce policie, požární ochrany, veřejné a podnikové bezpečnosti, meteorologické služby a bezpečnosti letového provozu patří do oblasti úkolů veřejného zájmu.

| (176) | Příslušný právní rámec v Německu určuje zejména § 8 Luftsicherheitsgesetz (zákona o bezpečnosti letectví), který upravuje bezpečnostní opatření letišť, a § 27 písm. c) bod 2 Luftverkehrsgesetz (zákon o letecké dopravě), který upravuje opatření zajišťující řízení a bezpečnost letového provozu. |
| --- | --- |

(176)

Příslušný právní rámec v Německu určuje zejména § 8 Luftsicherheitsgesetz (zákona o bezpečnosti letectví), který upravuje bezpečnostní opatření letišť, a § 27 písm. c) bod 2 Luftverkehrsgesetz (zákon o letecké dopravě), který upravuje opatření zajišťující řízení a bezpečnost letového provozu.

Luftsicherheitsgesetz (zákona o bezpečnosti letectví)

Luftverkehrsgesetz (zákon o letecké dopravě)

| (177) | Komise má za to, že opatření podle § 8 Luftsicherheitsgesetz, opatření podle § 27 písm. c) bodu 2 Luftverkehrsgesetz, meteorologickou službu a hasičskou záchrannou službu lze v zásadě považovat za činnosti spadající do oblasti úkolů veřejného zájmu. |
| --- | --- |

(177)

Komise má za to, že opatření podle § 8 Luftsicherheitsgesetz, opatření podle § 27 písm. c) bodu 2 Luftverkehrsgesetz, meteorologickou službu a hasičskou záchrannou službu lze v zásadě považovat za činnosti spadající do oblasti úkolů veřejného zájmu.

Luftsicherheitsgesetz

Luftverkehrsgesetz

| (178) | Pokud však jde o opatření související pouze s provozní bezpečností, zastává Komise názor, že zajištění bezpečného provozu na letišti je obvyklou součástí hospodářské činnosti provozování letiště (96). S výhradou podrobného přezkoumání jednotlivých činností a nákladů Komise konstatuje, že opatření určená k zajištění bezpečného provozu na letišti nepředstavují činnosti spadající do oblasti úkolů veřejného zájmu. Každý podnik, který chce provozovat letiště, musí zajistit bezpečnost zařízení, například vzletové a přistávací dráhy a odbavovacích ploch. |
| --- | --- |

(178)

Pokud však jde o opatření související pouze s provozní bezpečností, zastává Komise názor, že zajištění bezpečného provozu na letišti je obvyklou součástí hospodářské činnosti provozování letiště (96). S výhradou podrobného přezkoumání jednotlivých činností a nákladů Komise konstatuje, že opatření určená k zajištění bezpečného provozu na letišti nepředstavují činnosti spadající do oblasti úkolů veřejného zájmu. Každý podnik, který chce provozovat letiště, musí zajistit bezpečnost zařízení, například vzletové a přistávací dráhy a odbavovacích ploch.

96

| (179) | Pokud jde o požární ochranu, Komise poznamenává, že úhrada nákladů náleží do regionální působnosti a že tyto náklady obvykle příslušné regionální orgány hradí. Úhrada těchto nákladů je omezena částkou nutnou na pokrytí příslušných nákladů. |
| --- | --- |

(179)

Pokud jde o požární ochranu, Komise poznamenává, že úhrada nákladů náleží do regionální působnosti a že tyto náklady obvykle příslušné regionální orgány hradí. Úhrada těchto nákladů je omezena částkou nutnou na pokrytí příslušných nákladů.

| (180) | Pokud jde o řízení letového provozu a příslušná opatření, § 27 písm. d) Luftverkehrsgesetz předpokládá, že náklady spojené s opatřeními podle § 27 písm. c) Luftverkehrsgesetz jsou u některých letišť hrazeny státem. Letiště mohou obdržet úlevu od nákladů jako „uznaná letiště“ ve smyslu § 27 písm. d) Luftverkehrsgesetz, pokud Spolkové ministerstvo dopravy z bezpečnostních důvodů a dopravně-politického zájmu uzná potřebu služeb řízení leteckého provozu a příslušných opatření (97). Německá letiště, která takové uznání nemají k dispozici, nemají nárok na úlevu od nákladů podle § 27 písm. d) Luftverkehrsgesetz, a musí proto náklady spojené s opatřeními stanovenými v § 27 písm. c) Luftverkehrsgesetz v zásadě nést sama. Tyto náklady jsou součástí provozu letiště. Protože některá letiště musí tyto náklady nést sama, zatímco jiná ne, mohlo být posledně jmenovaným poskytnuto zvýhodnění, a to i tehdy, mohou-li být opatření řízení letového provozu považována za opatření neekonomické povahy. Komise bere na vědomí, že letiště AOC nepatří k letištím spadajícím pod § 27 písm. d) uvedeného zákona, a konstatuje, že investice spojené se službami a opatřeními řízení letového provozu nemohou být považovány za náklady patřící do oblasti úkolů veřejného zájmu. |
| --- | --- |

(180)

Pokud jde o řízení letového provozu a příslušná opatření, § 27 písm. d) Luftverkehrsgesetz předpokládá, že náklady spojené s opatřeními podle § 27 písm. c) Luftverkehrsgesetz jsou u některých letišť hrazeny státem. Letiště mohou obdržet úlevu od nákladů jako „uznaná letiště“ ve smyslu § 27 písm. d) Luftverkehrsgesetz, pokud Spolkové ministerstvo dopravy z bezpečnostních důvodů a dopravně-politického zájmu uzná potřebu služeb řízení leteckého provozu a příslušných opatření (97). Německá letiště, která takové uznání nemají k dispozici, nemají nárok na úlevu od nákladů podle § 27 písm. d) Luftverkehrsgesetz, a musí proto náklady spojené s opatřeními stanovenými v § 27 písm. c) Luftverkehrsgesetz v zásadě nést sama. Tyto náklady jsou součástí provozu letiště. Protože některá letiště musí tyto náklady nést sama, zatímco jiná ne, mohlo být posledně jmenovaným poskytnuto zvýhodnění, a to i tehdy, mohou-li být opatření řízení letového provozu považována za opatření neekonomické povahy. Komise bere na vědomí, že letiště AOC nepatří k letištím spadajícím pod § 27 písm. d) uvedeného zákona, a konstatuje, že investice spojené se službami a opatřeními řízení letového provozu nemohou být považovány za náklady patřící do oblasti úkolů veřejného zájmu.

Luftverkehrsgesetz

Luftverkehrsgesetz

Luftverkehrsgesetz

97

Luftverkehrsgesetz

Luftverkehrsgesetz

| (181) | Pokud jde o opatření podle § 8 Luftsicherheitsgesetz, Německo zřejmě má za to, že všechny náklady související s opatřeními v něm předepsanými mohou nést příslušné veřejnoprávní orgány. Komise však poznamenává, že podle § 8 odst. 3 Luftsicherheitsgesetz mohou být hrazeny pouze náklady na poskytnutí a udržování prostor a ploch, jež jsou nezbytné pro provádění opatření podle § 5 Luftsicherheitsgesetz. Všechny ostatní náklady musí nést provozovatel letiště. Pokud financování z veřejných zdrojů poskytnuté společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ulevilo tomuto podniku od nákladů, které měl podle § 8 odst. 3 Luftsicherheitsgesetz nést sám, pak toto financování z veřejných zdrojů není vyňato z podrobného přezkumu podle předpisů Unie pro státní podporu. |
| --- | --- |

(181)

Pokud jde o opatření podle § 8 Luftsicherheitsgesetz, Německo zřejmě má za to, že všechny náklady související s opatřeními v něm předepsanými mohou nést příslušné veřejnoprávní orgány. Komise však poznamenává, že podle § 8 odst. 3 Luftsicherheitsgesetz mohou být hrazeny pouze náklady na poskytnutí a udržování prostor a ploch, jež jsou nezbytné pro provádění opatření podle § 5 Luftsicherheitsgesetz. Všechny ostatní náklady musí nést provozovatel letiště. Pokud financování z veřejných zdrojů poskytnuté společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ulevilo tomuto podniku od nákladů, které měl podle § 8 odst. 3 Luftsicherheitsgesetz nést sám, pak toto financování z veřejných zdrojů není vyňato z podrobného přezkumu podle předpisů Unie pro státní podporu.

Luftsicherheitsgesetz

Luftsicherheitsgesetz

Luftsicherheitsgesetz

Luftsicherheitsgesetz

| (182) | Konečně Komise akceptuje se zřetelem na investice do infrastruktury uskutečněné v období let 2000 až 2011 a na vzniklé provozní náklady, že výdaje bezprostředně související s požární ochranou a poskytováním meteorologické služby mohou být považovány za výdaje na úkoly veřejného zájmu, pokud je úhrada těchto nákladů přísně omezena na to, co je k provádění těchto činností nezbytné. Pokud jde o investice a provozní náklady spojené s opatřeními přijatými podle § 8 Luftsicherheitsgesetz, má Komise za to, že jako náklady na úkoly veřejného zájmu přicházejí v úvahu pouze ty náklady, u nichž má provozovatel letiště nárok na náhradu podle § 8 odst. 3 Luftsicherheitsgesetz. |
| --- | --- |

(182)

Konečně Komise akceptuje se zřetelem na investice do infrastruktury uskutečněné v období let 2000 až 2011 a na vzniklé provozní náklady, že výdaje bezprostředně související s požární ochranou a poskytováním meteorologické služby mohou být považovány za výdaje na úkoly veřejného zájmu, pokud je úhrada těchto nákladů přísně omezena na to, co je k provádění těchto činností nezbytné. Pokud jde o investice a provozní náklady spojené s opatřeními přijatými podle § 8 Luftsicherheitsgesetz, má Komise za to, že jako náklady na úkoly veřejného zájmu přicházejí v úvahu pouze ty náklady, u nichž má provozovatel letiště nárok na náhradu podle § 8 odst. 3 Luftsicherheitsgesetz.

Luftsicherheitsgesetz

Luftsicherheitsgesetz

| (183) | Pokud jde o investice spojené se službami a opatřeními řízení letového provozu podle § 27 písm. c) bodu 2 Luftverkehrsgesetz, Komise s ohledem na to, že letiště AOC nepatří mezi letiště spadající pod § 27 písm. d) tohoto zákona, konstatuje, že investice a provozní náklady spojené se službami a opatřeními řízení letového provozu nemohou být považovány za náklady na úkoly veřejného zájmu. Konečně investice a provozní náklady související se zajištěním provozní bezpečnosti letiště nepřicházejí v úvahu jako náklady na úkoly veřejného zájmu. To zejména znamená, že investice do modernizace a prodloužení vzletové a přistávací dráhy, instalace letištního majáku atd. nemohou být zařazeny mezi investice spadající do oblasti úkolů veřejného zájmu. |
| --- | --- |

(183)

Pokud jde o investice spojené se službami a opatřeními řízení letového provozu podle § 27 písm. c) bodu 2 Luftverkehrsgesetz, Komise s ohledem na to, že letiště AOC nepatří mezi letiště spadající pod § 27 písm. d) tohoto zákona, konstatuje, že investice a provozní náklady spojené se službami a opatřeními řízení letového provozu nemohou být považovány za náklady na úkoly veřejného zájmu. Konečně investice a provozní náklady související se zajištěním provozní bezpečnosti letiště nepřicházejí v úvahu jako náklady na úkoly veřejného zájmu. To zejména znamená, že investice do modernizace a prodloužení vzletové a přistávací dráhy, instalace letištního majáku atd. nemohou být zařazeny mezi investice spadající do oblasti úkolů veřejného zájmu.

Luftverkehrsgesetz

| (184) | Bez ohledu na to, zda budou tyto náklady právně zařazeny mezi náklady spadající do oblasti úkolů veřejného zájmu, nebo ne, bylo prokázáno, že tyto náklady musí podle platných právních předpisů nést provozovatel letiště. Kdyby tedy tyto náklady platil stát, byla by provozovateli letiště poskytnuta úleva od nákladů, které by mu jinak vznikly. |
| --- | --- |

(184)

Bez ohledu na to, zda budou tyto náklady právně zařazeny mezi náklady spadající do oblasti úkolů veřejného zájmu, nebo ne, bylo prokázáno, že tyto náklady musí podle platných právních předpisů nést provozovatel letiště. Kdyby tedy tyto náklady platil stát, byla by provozovateli letiště poskytnuta úleva od nákladů, které by mu jinak vznikly.

| (185) | Komise proto má za to, že prostředky z veřejných zdrojů poskytnuté společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH na financování investic do infrastruktury a provozních ztrát ulevují tomuto podniku od nákladů spjatých s jeho hospodářskou činností. Výjimku tvoří náklady na úkoly veřejného zájmu popsané ve 182. a 183. bodě odůvodnění. Finanční prostředky svobodného státu Durynsko vynaložené na hrazení řízení letového provozu a služby letištní kontroly uvedené v tabulce 7 proto nemohou, v protikladu k názoru Německa, být označeny za činnosti spadající do oblasti úkolů veřejného zájmu. Rovněž část investic do infrastruktury uvedených v tabulce 3, v protikladu k názoru Německa, nespadá do oblasti úkolů veřejného zájmu. To se týká zejména modernizace a prodloužení vzletové a přistávací dráhy. |
| --- | --- |

(185)

Komise proto má za to, že prostředky z veřejných zdrojů poskytnuté společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH na financování investic do infrastruktury a provozních ztrát ulevují tomuto podniku od nákladů spjatých s jeho hospodářskou činností. Výjimku tvoří náklady na úkoly veřejného zájmu popsané ve 182. a 183. bodě odůvodnění. Finanční prostředky svobodného státu Durynsko vynaložené na hrazení řízení letového provozu a služby letištní kontroly uvedené v tabulce 7 proto nemohou, v protikladu k názoru Německa, být označeny za činnosti spadající do oblasti úkolů veřejného zájmu. Rovněž část investic do infrastruktury uvedených v tabulce 3, v protikladu k názoru Německa, nespadá do oblasti úkolů veřejného zájmu. To se týká zejména modernizace a prodloužení vzletové a přistávací dráhy.

8.1.1.   Opatření 1: Financování investic do infrastruktury v letech 2000–2011

Opatření 1: Financování investic do infrastruktury v letech 2000–2011

Státní prostředky a přičitatelnost státu

Státní prostředky a přičitatelnost státu

| (186) | O státní podpoře je řeč v případě, kdy stát sám nebo zprostředkující subjekt jednající na základě přenesené působnosti poskytne výhodu ze státních prostředků (98). Na prostředky místních orgánů se použije článek 107 SFEU o státních prostředcích (99). |
| --- | --- |

(186)

O státní podpoře je řeč v případě, kdy stát sám nebo zprostředkující subjekt jednající na základě přenesené působnosti poskytne výhodu ze státních prostředků (98). Na prostředky místních orgánů se použije článek 107 SFEU o státních prostředcích (99).

98

99

| (187) | V předmětné věci byly dotace poskytnuté společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH k pokrytí investic do infrastruktury financovány z rozpočtu veřejnoprávních institucí, tj. buď veřejnoprávních společníků (100), svobodného státu Durynsko nebo jiných veřejnoprávních institucí a regionálních a místních orgánů. Tyto dotace proto obsahují státní prostředky a jsou státu rovněž přičitatelné. |
| --- | --- |

(187)

V předmětné věci byly dotace poskytnuté společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH k pokrytí investic do infrastruktury financovány z rozpočtu veřejnoprávních institucí, tj. buď veřejnoprávních společníků (100), svobodného státu Durynsko nebo jiných veřejnoprávních institucí a regionálních a místních orgánů. Tyto dotace proto obsahují státní prostředky a jsou státu rovněž přičitatelné.

100

Hospodářské zvýhodnění

Hospodářské zvýhodnění

| (188) | Za účelem přezkoumání, zda se podniku dostalo hospodářského zvýhodnění vyvolaného poskytnutím finančních prostředků za zvýhodněných podmínek, uplatňuje Komise kritérium „investora v tržním hospodářství“. Podle této zásady by finanční prostředky, které stát dá podniku přímo či nepřímo k dispozici za okolností odpovídajících obvyklým tržním podmínkám, neměly být označovány za státní podporu (101). |
| --- | --- |

(188)

Za účelem přezkoumání, zda se podniku dostalo hospodářského zvýhodnění vyvolaného poskytnutím finančních prostředků za zvýhodněných podmínek, uplatňuje Komise kritérium „investora v tržním hospodářství“. Podle této zásady by finanční prostředky, které stát dá podniku přímo či nepřímo k dispozici za okolností odpovídajících obvyklým tržním podmínkám, neměly být označovány za státní podporu (101).

101

| (189) | V předmětné věci musí Komise posoudit, zda podmínky veřejných dotací poskytnutých společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH přinesly podniku hospodářské zvýhodnění, které by tento příjemce za běžných tržních podmínek nezískal. |
| --- | --- |

(189)

V předmětné věci musí Komise posoudit, zda podmínky veřejných dotací poskytnutých společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH přinesly podniku hospodářské zvýhodnění, které by tento příjemce za běžných tržních podmínek nezískal.

| (190) | Veřejné dotace na dotčené opatření byly společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH poskytnuty „zdarma“, bez úroků nebo povinnosti je vrátit (102). Dotace na investice do infrastruktury poskytnuté německými orgány tedy osvobodily podnik od zátěže plynoucí z toho, že by musela infrastrukturu financovat zcela sama buď prostřednictvím bankovních půjček, nebo z vlastního kapitálu. Proto přinesly tyto dotace letišti hospodářské zvýhodnění. |
| --- | --- |

(190)

Veřejné dotace na dotčené opatření byly společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH poskytnuty „zdarma“, bez úroků nebo povinnosti je vrátit (102). Dotace na investice do infrastruktury poskytnuté německými orgány tedy osvobodily podnik od zátěže plynoucí z toho, že by musela infrastrukturu financovat zcela sama buď prostřednictvím bankovních půjček, nebo z vlastního kapitálu. Proto přinesly tyto dotace letišti hospodářské zvýhodnění.

102

Selektivita

Selektivita

| (191) | Čl. 107 odst. 1 SFEU stanoví, že má-li být určité opatření označeno za státní podporu, musí zvýhodňovat„určité podniky nebo určitá odvětví výroby“. Komise poukazuje na to, že dotace na investice do infrastruktury byly vyplaceny pouze společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Tyto dotace jsou tedy selektivními opatřeními ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(191)

Čl. 107 odst. 1 SFEU stanoví, že má-li být určité opatření označeno za státní podporu, musí zvýhodňovat„určité podniky nebo určitá odvětví výroby“. Komise poukazuje na to, že dotace na investice do infrastruktury byly vyplaceny pouze společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Tyto dotace jsou tedy selektivními opatřeními ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

určité podniky nebo určitá odvětví výroby

Narušení hospodářské soutěže a vliv na obchod

Narušení hospodářské soutěže a vliv na obchod

| (192) | Jestliže podpora poskytnutá členským státem posiluje pozici určitého podniku oproti jiným podnikům soutěžícím na vnitřním trhu, je třeba předpokládat, že posledně jmenované podniky byly dotyčnou podporou znevýhodněny. Podle ustálené judikatury (103) dochází k narušení hospodářské soutěže už tehdy, jestliže příjemce podpory konkuruje jiným podnikům na trzích, které jsou otevřené pro hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(192)

Jestliže podpora poskytnutá členským státem posiluje pozici určitého podniku oproti jiným podnikům soutěžícím na vnitřním trhu, je třeba předpokládat, že posledně jmenované podniky byly dotyčnou podporou znevýhodněny. Podle ustálené judikatury (103) dochází k narušení hospodářské soutěže už tehdy, jestliže příjemce podpory konkuruje jiným podnikům na trzích, které jsou otevřené pro hospodářskou soutěž.

103

| (193) | Jak bylo vysvětleno, představuje provozování letiště hospodářskou činnost a mezi letišti probíhá hospodářská soutěž o získání cestujících a leteckých společností. Společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH konkuruje jiným podnikům na trhu, který je otevřený pro hospodářskou soutěž. Přijaté hospodářské zvýhodnění posiluje její pozici vůči ostatním konkurentům na evropském trhu letištních služeb. |
| --- | --- |

(193)

Jak bylo vysvětleno, představuje provozování letiště hospodářskou činnost a mezi letišti probíhá hospodářská soutěž o získání cestujících a leteckých společností. Společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH konkuruje jiným podnikům na trhu, který je otevřený pro hospodářskou soutěž. Přijaté hospodářské zvýhodnění posiluje její pozici vůči ostatním konkurentům na evropském trhu letištních služeb.

| (194) | Proto zkoumané veřejné prostředky narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž. Navíc mají vliv na obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(194)

Proto zkoumané veřejné prostředky narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž. Navíc mají vliv na obchod mezi členskými státy.

Závěr

Závěr

| (195) | Z výše uvedených důvodů dospívá Komise k závěru, že dotace poskytnuté německými regionálními a místními orgány na investice do infrastruktury na letišti AOC v době po 12. prosinci 2000 jsou státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(195)

Z výše uvedených důvodů dospívá Komise k závěru, že dotace poskytnuté německými regionálními a místními orgány na investice do infrastruktury na letišti AOC v době po 12. prosinci 2000 jsou státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

8.1.2.   Opatření 2: Financování provozních ztrát společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v letech 2000–2011

Opatření 2: Financování provozních ztrát společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v letech 2000–2011

Státní prostředky a přičitatelnost státu

Státní prostředky a přičitatelnost státu

| (196) | O státní podpoře je řeč v případě, kdy stát sám nebo zprostředkující subjekt jednající na základě přenesené působnosti poskytne výhodu ze státních prostředků (104). Na prostředky místních orgánů se použije článek 107 SFEU o státních prostředcích (105). |
| --- | --- |

(196)

O státní podpoře je řeč v případě, kdy stát sám nebo zprostředkující subjekt jednající na základě přenesené působnosti poskytne výhodu ze státních prostředků (104). Na prostředky místních orgánů se použije článek 107 SFEU o státních prostředcích (105).

104

105

| (197) | V předmětné věci byly dotace poskytnuté společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH k pokrytí provozních ztrát financovány z rozpočtu veřejnoprávních institucí, tj. buď veřejnoprávních společníků (106), svobodného státu Durynsko, nebo jiných veřejnoprávních institucí a regionálních a místních orgánů. Tyto dotace proto obsahují státní prostředky a jsou státu rovněž přičitatelné. |
| --- | --- |

(197)

V předmětné věci byly dotace poskytnuté společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH k pokrytí provozních ztrát financovány z rozpočtu veřejnoprávních institucí, tj. buď veřejnoprávních společníků (106), svobodného státu Durynsko, nebo jiných veřejnoprávních institucí a regionálních a místních orgánů. Tyto dotace proto obsahují státní prostředky a jsou státu rovněž přičitatelné.

106

Hospodářské zvýhodnění

Hospodářské zvýhodnění

| (198) | Zvýhodněním ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU je každá hospodářská výhoda, které by podnik za běžných tržních podmínek, tj. bez státní intervence, nedosáhl (107). Rozhodující je pouze vliv opatření na podnik, ne však příčina nebo účel státní intervence (108). Vždy když se v důsledku státní intervence zlepší finanční situace podniku, jde o zvýhodnění. |
| --- | --- |

(198)

Zvýhodněním ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU je každá hospodářská výhoda, které by podnik za běžných tržních podmínek, tj. bez státní intervence, nedosáhl (107). Rozhodující je pouze vliv opatření na podnik, ne však příčina nebo účel státní intervence (108). Vždy když se v důsledku státní intervence zlepší finanční situace podniku, jde o zvýhodnění.

107

108

| (199) | Komise dále připomíná, že „finanční prostředky, které stát dá podniku přímo či nepřímo k dispozici za okolností odpovídajících obvyklým tržním podmínkám, by neměly být označovány za státní podporu“ (109). Aby bylo v předmětném případě možné zjistit, zda financování společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH z veřejných zdrojů přineslo tomuto podniku zvýhodnění, které by za běžných tržních podmínek nezískal, musí Komise porovnat chování orgánů provádějících kapitálové dotace s chováním tržně jednajícího hospodářského subjektu, který se řídí dlouhodobými vyhlídkami na zisk (110). |
| --- | --- |

(199)

Komise dále připomíná, že „finanční prostředky, které stát dá podniku přímo či nepřímo k dispozici za okolností odpovídajících obvyklým tržním podmínkám, by neměly být označovány za státní podporu“ (109). Aby bylo v předmětném případě možné zjistit, zda financování společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH z veřejných zdrojů přineslo tomuto podniku zvýhodnění, které by za běžných tržních podmínek nezískal, musí Komise porovnat chování orgánů provádějících kapitálové dotace s chováním tržně jednajícího hospodářského subjektu, který se řídí dlouhodobými vyhlídkami na zisk (110).

109

110

| (200) | Německo argumentuje, že účinek předmětných dotací by měl být posuzován se zohledněním hospodářských výhod celkově poskytnutých tomuto regionu a že hlavní společník společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, okres Altenburger Land, proto jednal jako soukromý investor za běžných tržních podmínek. Bereme-li v úvahu zvýhodnění regionu, byl podle vyjádření Německa přínos pro okres Altenburger Land vyšší než vyplacené dotace. Německo dokonce uznává, že vklady společníků by se mohly označit za „nevratné dotace“ (111) letiště. Při hodnocení podle zásady investora v tržním hospodářství nemohou však být brána v úvahu možná zvýhodnění pro region. Při hodnocení je nutno pominout zpětné pozitivní dopady na hospodářství regionu, v němž letiště leží, neboť Soudní dvůr vyjasnil, že rozhodující otázka při použití zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu zní, „zda by za podobných podmínek soukromý investor vycházel z předpokládaných možností rentability, přičemž by odhlédl od veškerých úvah sociálního charakteru nebo regionální politiky či politiky určitého odvětví a poskytl by tento vklad“ (112). |
| --- | --- |

(200)

Německo argumentuje, že účinek předmětných dotací by měl být posuzován se zohledněním hospodářských výhod celkově poskytnutých tomuto regionu a že hlavní společník společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, okres Altenburger Land, proto jednal jako soukromý investor za běžných tržních podmínek. Bereme-li v úvahu zvýhodnění regionu, byl podle vyjádření Německa přínos pro okres Altenburger Land vyšší než vyplacené dotace. Německo dokonce uznává, že vklady společníků by se mohly označit za „nevratné dotace“ (111) letiště. Při hodnocení podle zásady investora v tržním hospodářství nemohou však být brána v úvahu možná zvýhodnění pro region. Při hodnocení je nutno pominout zpětné pozitivní dopady na hospodářství regionu, v němž letiště leží, neboť Soudní dvůr vyjasnil, že rozhodující otázka při použití zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu zní, „zda by za podobných podmínek soukromý investor vycházel z předpokládaných možností rentability, přičemž by odhlédl od veškerých úvah sociálního charakteru nebo regionální politiky či politiky určitého odvětví a poskytl by tento vklad“ (112).

111

112

| (201) | V předmětné věci podpory byly společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH poskytnuty prostředky z veřejných zdrojů „zdarma“, bez úroků nebo povinnosti je vrátit. Veřejnoprávní instituce poskytly provozovateli letiště prostředky, aniž od něj požadovaly protiplnění, a proto jej osvobodily od zátěže plynoucí z toho, že by se musel financovat sám prostřednictvím bankovních půjček nebo z vlastního kapitálu. |
| --- | --- |

(201)

V předmětné věci podpory byly společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH poskytnuty prostředky z veřejných zdrojů „zdarma“, bez úroků nebo povinnosti je vrátit. Veřejnoprávní instituce poskytly provozovateli letiště prostředky, aniž od něj požadovaly protiplnění, a proto jej osvobodily od zátěže plynoucí z toho, že by se musel financovat sám prostřednictvím bankovních půjček nebo z vlastního kapitálu.

| (202) | Každoroční kapitálové vklady společníků sloužily k pokrytí každoročních ztrát společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Tyto každoroční kapitálové vklady tedy konec konců sloužily také k pokrytí části běžných provozních výdajů letiště, a ulevily tak podniku od hospodářské zátěže, kterou by jinak musel nést. Německo nevysvětlilo, proč by tržně jednající hospodářský subjekt stále poskytoval kapitál podniku, který trvale hospodaří se ztrátou. |
| --- | --- |

(202)

Každoroční kapitálové vklady společníků sloužily k pokrytí každoročních ztrát společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Tyto každoroční kapitálové vklady tedy konec konců sloužily také k pokrytí části běžných provozních výdajů letiště, a ulevily tak podniku od hospodářské zátěže, kterou by jinak musel nést. Německo nevysvětlilo, proč by tržně jednající hospodářský subjekt stále poskytoval kapitál podniku, který trvale hospodaří se ztrátou.

| (203) | Vzhledem k výše uvedenému má Komise za to, že tržně jednající hospodářský subjekt by se nerozhodl pro každoroční pokrývání rostoucích ztrát společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Proto dotace provozních ztrát poskytnuté německými regionálními orgány a veřejnoprávními institucemi osvobodily společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH od zátěže prostřednictvím pokrytí veškerých jejích provozních ztrát a přinesly jí hospodářské zvýhodnění, které by za běžných tržních podmínek nezískala. |
| --- | --- |

(203)

Vzhledem k výše uvedenému má Komise za to, že tržně jednající hospodářský subjekt by se nerozhodl pro každoroční pokrývání rostoucích ztrát společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Proto dotace provozních ztrát poskytnuté německými regionálními orgány a veřejnoprávními institucemi osvobodily společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH od zátěže prostřednictvím pokrytí veškerých jejích provozních ztrát a přinesly jí hospodářské zvýhodnění, které by za běžných tržních podmínek nezískala.

Selektivita

Selektivita

| (204) | Čl. 107 odst. 1 SFEU stanoví, že má-li být určité opatření označeno za státní podporu, musí zvýhodňovat„určité podniky nebo určitá odvětví výroby“. Komise poukazuje na to, že dotace na krytí provozních ztrát byly vyplaceny pouze společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Tyto dotace jsou tedy selektivními opatřeními ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(204)

Čl. 107 odst. 1 SFEU stanoví, že má-li být určité opatření označeno za státní podporu, musí zvýhodňovat„určité podniky nebo určitá odvětví výroby“. Komise poukazuje na to, že dotace na krytí provozních ztrát byly vyplaceny pouze společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Tyto dotace jsou tedy selektivními opatřeními ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

určité podniky nebo určitá odvětví výroby

Narušení hospodářské soutěže a vliv na obchod

Narušení hospodářské soutěže a vliv na obchod

| (205) | Jestliže podpora poskytnutá členským státem posiluje pozici určitého podniku oproti jiným podnikům soutěžícím na vnitřním trhu, je třeba předpokládat, že posledně jmenované podniky byly dotyčnou podporou znevýhodněny. Podle ustálené judikatury (113) dochází k narušení hospodářské soutěže už tehdy, jestliže příjemce podpory konkuruje jiným podnikům na trzích, které jsou otevřené pro hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(205)

Jestliže podpora poskytnutá členským státem posiluje pozici určitého podniku oproti jiným podnikům soutěžícím na vnitřním trhu, je třeba předpokládat, že posledně jmenované podniky byly dotyčnou podporou znevýhodněny. Podle ustálené judikatury (113) dochází k narušení hospodářské soutěže už tehdy, jestliže příjemce podpory konkuruje jiným podnikům na trzích, které jsou otevřené pro hospodářskou soutěž.

113

| (206) | Jak bylo vysvětleno, představuje provozování letiště hospodářskou činnost a mezi letišti probíhá hospodářská soutěž o získání cestujících a leteckých společností. Společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH tedy konkuruje jiným podnikům na trhu, který je otevřený pro hospodářskou soutěž. Hospodářské zvýhodnění, jež podnik přijal, posiluje jeho pozici vůči ostatním konkurentům na evropském trhu letištních služeb. |
| --- | --- |

(206)

Jak bylo vysvětleno, představuje provozování letiště hospodářskou činnost a mezi letišti probíhá hospodářská soutěž o získání cestujících a leteckých společností. Společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH tedy konkuruje jiným podnikům na trhu, který je otevřený pro hospodářskou soutěž. Hospodářské zvýhodnění, jež podnik přijal, posiluje jeho pozici vůči ostatním konkurentům na evropském trhu letištních služeb.

| (207) | Proto zkoumané veřejné prostředky narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž. Navíc mají vliv na obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(207)

Proto zkoumané veřejné prostředky narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž. Navíc mají vliv na obchod mezi členskými státy.

Závěr

Závěr

| (208) | Z výše uvedených důvodů dospívá Komise k závěru, že dotace poskytnuté německými regionálními a místními orgány na krytí provozních ztrát společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v době po 12. prosinci 2000 jsou státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(208)

Z výše uvedených důvodů dospívá Komise k závěru, že dotace poskytnuté německými regionálními a místními orgány na krytí provozních ztrát společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v době po 12. prosinci 2000 jsou státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

8.1.3.   Opatření 3: Letištní poplatky a platby společnosti Ryanair v rámci smluv o letištních službách a marketingu

Opatření 3: Letištní poplatky a platby společnosti Ryanair v rámci smluv o letištních službách a marketingu

| (209) | Komise vyjímá z šetření poslední marketingovou dohodu uzavřenou se společností AMS dne 21. září 2010 a „dodatečné ujednání“, protože financování těchto smluv bylo uskutečněno regionálními podniky, které se zavázaly zachovat činnost společnosti Ryanair na letišti (114). |
| --- | --- |

(209)

Komise vyjímá z šetření poslední marketingovou dohodu uzavřenou se společností AMS dne 21. září 2010 a „dodatečné ujednání“, protože financování těchto smluv bylo uskutečněno regionálními podniky, které se zavázaly zachovat činnost společnosti Ryanair na letišti (114).

114

Pojmy „podnik“ a „hospodářská činnost“

Pojmy „podnik“ a „hospodářská činnost“

| (210) | Podle čl. 107 odst. 1 SFEU platí předpisy pro státní podporu pouze tehdy, je-li příjemcem „podnik“. Soudní dvůr Evropské unie soustavně vymezuje podniky jako subjekty, které vykonávají hospodářskou činnost, bez ohledu na jejich právní status nebo vlastnictví a způsob jejich financování (115). Hospodářskou činností je jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží a služeb na daném trhu (116). |
| --- | --- |

(210)

Podle čl. 107 odst. 1 SFEU platí předpisy pro státní podporu pouze tehdy, je-li příjemcem „podnik“. Soudní dvůr Evropské unie soustavně vymezuje podniky jako subjekty, které vykonávají hospodářskou činnost, bez ohledu na jejich právní status nebo vlastnictví a způsob jejich financování (115). Hospodářskou činností je jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží a služeb na daném trhu (116).

115

116

| (211) | Společnost Ryanair nabízí na trhu služby linkové letecké dopravy k přepravě osob. Vykonává jednoznačně hospodářskou činnost. |
| --- | --- |

(211)

Společnost Ryanair nabízí na trhu služby linkové letecké dopravy k přepravě osob. Vykonává jednoznačně hospodářskou činnost.

| (212) | Společnost AMS je 100 % dceřinou společností společnosti Ryanair. Proto lze předpokládat, že společnost Ryanair měla rozhodující vliv na chování společnosti AMS. Nadto byly marketingové dohody v letech 2008 a 2010 podepsány jménem společnosti AMS panem Eddie Wilsonem, který v té době zastával místo ředitele společnosti AMS a současně místo ředitele společnosti Ryanair (117). V preambuli předmětných marketingových dohod se deklaruje, že „společnost AMS má výhradní licenci k nabízení marketingových služeb na cestovatelských internetových stránkách www.ryanair.com, internetových stránkách irské nízkonákladové letecké společnosti Ryanair“. Pro účely použití předpisů o státní podpoře budou proto společnosti AMS a Ryanair považovány za jediný podnik ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(212)

Společnost AMS je 100 % dceřinou společností společnosti Ryanair. Proto lze předpokládat, že společnost Ryanair měla rozhodující vliv na chování společnosti AMS. Nadto byly marketingové dohody v letech 2008 a 2010 podepsány jménem společnosti AMS panem Eddie Wilsonem, který v té době zastával místo ředitele společnosti AMS a současně místo ředitele společnosti Ryanair (117). V preambuli předmětných marketingových dohod se deklaruje, že „společnost AMS má výhradní licenci k nabízení marketingových služeb na cestovatelských internetových stránkách www.ryanair.com, internetových stránkách irské nízkonákladové letecké společnosti Ryanair“. Pro účely použití předpisů o státní podpoře budou proto společnosti AMS a Ryanair považovány za jediný podnik ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

117

Státní prostředky

Státní prostředky

| (213) | O státní podpoře je řeč v případě, kdy stát sám nebo zprostředkující subjekt jednající na základě přenesené působnosti poskytne výhodu ze státních prostředků (118). Na prostředky místních orgánů se použije článek 107 SFEU o státních prostředcích (119). |
| --- | --- |

(213)

O státní podpoře je řeč v případě, kdy stát sám nebo zprostředkující subjekt jednající na základě přenesené působnosti poskytne výhodu ze státních prostředků (118). Na prostředky místních orgánů se použije článek 107 SFEU o státních prostředcích (119).

118

119

| (214) | V předmětné věci měl stát ve všech důležitých okamžicích přímou či nepřímou kontrolu nad prostředky, jež jsou v této věci zkoumány. Od doby, kdy společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH navázala obchodní vztahy se společností Ryanair, byla ve většinovém vlastnictví veřejnoprávních společníků. V současné době je zcela ve vlastnictví veřejnoprávních společníků: všichni společníci jsou buď veřejnoprávní orgány, nebo jsou zcela vlastněny veřejným sektorem a společnost sama vlastní 32 % svých podílů. |
| --- | --- |

(214)

V předmětné věci měl stát ve všech důležitých okamžicích přímou či nepřímou kontrolu nad prostředky, jež jsou v této věci zkoumány. Od doby, kdy společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH navázala obchodní vztahy se společností Ryanair, byla ve většinovém vlastnictví veřejnoprávních společníků. V současné době je zcela ve vlastnictví veřejnoprávních společníků: všichni společníci jsou buď veřejnoprávní orgány, nebo jsou zcela vlastněny veřejným sektorem a společnost sama vlastní 32 % svých podílů.

| (215) | Komise má proto za to, že veškeré prostředky společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH musí být posuzovány jako státní prostředky. |
| --- | --- |

(215)

Komise má proto za to, že veškeré prostředky společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH musí být posuzovány jako státní prostředky.

Přičitatelnost státu

Přičitatelnost státu

| (216) | Soudní dvůr rozhodl, že i když stát může veřejný podnik kontrolovat a vykonávat dominantní vliv na jeho provozní činnost, není možné automaticky předpokládat, že tuto kontrolu v konkrétním případě skutečně vykonává. Veřejný podnik může jednat více či méně nezávisle, podle míry samostatnosti, kterou mu stát ponechá. Pouhá skutečnost, že veřejný podnik je kontrolován státem, proto nestačí k tomu, aby opatření tohoto podniku, jako je smlouva ze dne 3. března 2003 uzavřená mezi společností Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a společností Ryanair a následující marketingové dohody, byly přičteny státu (120). |
| --- | --- |

(216)

Soudní dvůr rozhodl, že i když stát může veřejný podnik kontrolovat a vykonávat dominantní vliv na jeho provozní činnost, není možné automaticky předpokládat, že tuto kontrolu v konkrétním případě skutečně vykonává. Veřejný podnik může jednat více či méně nezávisle, podle míry samostatnosti, kterou mu stát ponechá. Pouhá skutečnost, že veřejný podnik je kontrolován státem, proto nestačí k tomu, aby opatření tohoto podniku, jako je smlouva ze dne 3. března 2003 uzavřená mezi společností Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a společností Ryanair a následující marketingové dohody, byly přičteny státu (120).

120

| (217) | Podle soudního svora se přičitatelnost dá dovodit z těchto nepřímých důkazů (121):






  a) | ze skutečnosti, že dotčený podnik nemohl přijmout předmětné rozhodnutí, aniž by zohlednil požadavky veřejných orgánů; |
| --- | --- | --- |

(217)

Podle soudního svora se přičitatelnost dá dovodit z těchto nepřímých důkazů (121):

121

a)

ze skutečnosti, že dotčený podnik nemohl přijmout předmětné rozhodnutí, aniž by zohlednil požadavky veřejných orgánů;

| b) | ze skutečnosti, že podnik musel dbát pokynů vydaných veřejnými orgány; |
| --- | --- |

b)

ze skutečnosti, že podnik musel dbát pokynů vydaných veřejnými orgány;

| c) | ze začlenění veřejného podniku do struktur veřejné správy; |
| --- | --- |

c)

ze začlenění veřejného podniku do struktur veřejné správy;

| d) | z druhu činností veřejného podniku a jejich vykonávání na trhu za běžných podmínek hospodářské soutěže se soukromými hospodářskými subjekty; |
| --- | --- |

d)

z druhu činností veřejného podniku a jejich vykonávání na trhu za běžných podmínek hospodářské soutěže se soukromými hospodářskými subjekty;

| e) | z právního statusu podniku; |
| --- | --- |

e)

z právního statusu podniku;

| f) | z intenzity úředního dohledu nad vedením podniku; |
| --- | --- |

f)

z intenzity úředního dohledu nad vedením podniku;

| g) | z každého dalšího nepřímého důkazu, který v konkrétním případě ukazuje na účast úřadů nebo nepravděpodobnost absence jejich účasti na přijetí opatření, přičemž je třeba brát v úvahu také jejich rozsah, obsah a podmínky. |
| --- | --- |

g)

z každého dalšího nepřímého důkazu, který v konkrétním případě ukazuje na účast úřadů nebo nepravděpodobnost absence jejich účasti na přijetí opatření, přičemž je třeba brát v úvahu také jejich rozsah, obsah a podmínky.

| (218) | Německo předkládá argument, že při uzavírání smluv se společností Ryanair, resp. AMS, nemělo ministerstvo výstavby a dopravy svobodného státu Durynsko právo je ovlivňovat. Podle Německa se příslušné ministerstvo i vláda svobodného státu Durynsko podílely pouze na rozhodování o investicích do letištní infrastruktury. Německo odmítá argumentaci Komise ohledně dozorčí funkce ministerstva výstavby a dopravy svobodného státu Durynsko a tím také domnělou přičitatelnost sporného opatření státu. |
| --- | --- |

(218)

Německo předkládá argument, že při uzavírání smluv se společností Ryanair, resp. AMS, nemělo ministerstvo výstavby a dopravy svobodného státu Durynsko právo je ovlivňovat. Podle Německa se příslušné ministerstvo i vláda svobodného státu Durynsko podílely pouze na rozhodování o investicích do letištní infrastruktury. Německo odmítá argumentaci Komise ohledně dozorčí funkce ministerstva výstavby a dopravy svobodného státu Durynsko a tím také domnělou přičitatelnost sporného opatření státu.

| (219) | Německo odmítá také argumentaci Komise, podle níž stanovení letištních poplatků musí být podle německého zákona o letovém provozu, tedy podle § 43a LuftVZO, před jejich vstupem v platnost schváleno dozorčím orgánem. Podle vyjádření Německa mohla společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH rozhodnout o letištních poplatcích též bez schválení dozorčím orgánem, protože tento dozorčí orgán pouze přezkoumává, zda poplatky nepřekračují určitou výši. |
| --- | --- |

(219)

Německo odmítá také argumentaci Komise, podle níž stanovení letištních poplatků musí být podle německého zákona o letovém provozu, tedy podle § 43a LuftVZO, před jejich vstupem v platnost schváleno dozorčím orgánem. Podle vyjádření Německa mohla společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH rozhodnout o letištních poplatcích též bez schválení dozorčím orgánem, protože tento dozorčí orgán pouze přezkoumává, zda poplatky nepřekračují určitou výši.

| (220) | V srpnu 2010 uskutečnila obchodní komora ve městě Gera, která je veřejnou institucí, kampaň za pokračování provozování letiště AOC pro nízkonákladové lety a naléhavě vyzvala vládu svobodného státu Durynsko k jednáním se společností Ryanair o destinacích a marketingových opatřeních (122). Podle vyjádření Německa tento argument potvrzuje přezkum podle zásady investora v tržním hospodářství, podle něhož bylo zachování linek společnosti Ryanair a jejich podpora hospodářsky odůvodněné. |
| --- | --- |

(220)

V srpnu 2010 uskutečnila obchodní komora ve městě Gera, která je veřejnou institucí, kampaň za pokračování provozování letiště AOC pro nízkonákladové lety a naléhavě vyzvala vládu svobodného státu Durynsko k jednáním se společností Ryanair o destinacích a marketingových opatřeních (122). Podle vyjádření Německa tento argument potvrzuje přezkum podle zásady investora v tržním hospodářství, podle něhož bylo zachování linek společnosti Ryanair a jejich podpora hospodářsky odůvodněné.

122

| (221) | Komise však má za to, že příslušná ministerstva svobodného státu Durynsko se na uzavírání smluv se společností Ryanair podílela. Dříve než společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH uzavřela smlouvu o letištních službách se společností Ryanair, svobodný stát Durynsko se patrně na jednáních podílel. Z novinového článku vyplývá, že jednání se táhla dlouho, protože ministerstva svobodného státu Durynsko se snažila obchod blokovat (123). Durynský ministr hospodářství Schuster současně tvrdil, že svobodný stát je schopen příslušná opatření schválit. Je citován jeho výrok, že v případě, že Ryanair bude potřebovat delší vzletovou a přistávací dráhu, bude takové prodloužení realizováno. V článku se také vysvětluje, že v souvislosti se zahájením provozu společnosti Ryanair na letišti AOC se mohou snížit počty cestujících na letištích Drážďany a Lipsko-Halle (124). |
| --- | --- |

(221)

Komise však má za to, že příslušná ministerstva svobodného státu Durynsko se na uzavírání smluv se společností Ryanair podílela. Dříve než společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH uzavřela smlouvu o letištních službách se společností Ryanair, svobodný stát Durynsko se patrně na jednáních podílel. Z novinového článku vyplývá, že jednání se táhla dlouho, protože ministerstva svobodného státu Durynsko se snažila obchod blokovat (123). Durynský ministr hospodářství Schuster současně tvrdil, že svobodný stát je schopen příslušná opatření schválit. Je citován jeho výrok, že v případě, že Ryanair bude potřebovat delší vzletovou a přistávací dráhu, bude takové prodloužení realizováno. V článku se také vysvětluje, že v souvislosti se zahájením provozu společnosti Ryanair na letišti AOC se mohou snížit počty cestujících na letištích Drážďany a Lipsko-Halle (124).

123

124

| (222) | Ministerstvo výstavby a dopravy svobodného státu Durynsko je dozorčím orgánem společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Kromě toho je podle německého zákona o letovém provozu, tedy podle § 43 LuftVZO, pro stanovení letištních poplatků nutné schválení dozorčím orgánem před jejich vstupem v platnost. Navíc je v sazebníku letištních poplatků letiště AOC ze dne 18. září 2006 opatřen podpisem zástupce ministerstva výstavby a dopravy. |
| --- | --- |

(222)

Ministerstvo výstavby a dopravy svobodného státu Durynsko je dozorčím orgánem společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Kromě toho je podle německého zákona o letovém provozu, tedy podle § 43 LuftVZO, pro stanovení letištních poplatků nutné schválení dozorčím orgánem před jejich vstupem v platnost. Navíc je v sazebníku letištních poplatků letiště AOC ze dne 18. září 2006 opatřen podpisem zástupce ministerstva výstavby a dopravy.

| (223) | Podíl ministerstev na politické rovině je zjevný z debaty v zemském sněmu svobodného státu Durynsko. Tam byly podle podrobného zápisu z debaty diskutovány nejen odborné otázky, nýbrž také všeobecná hospodářská rentabilita letiště (125). |
| --- | --- |

(223)

Podíl ministerstev na politické rovině je zjevný z debaty v zemském sněmu svobodného státu Durynsko. Tam byly podle podrobného zápisu z debaty diskutovány nejen odborné otázky, nýbrž také všeobecná hospodářská rentabilita letiště (125).

125

| (224) | Marketingové dohody se společností Ryanair byly navíc diskutovány také na úrovni okresního zastupitelstva. Článek v tisku informuje, že okresní zastupitelstvo schválilo vyplacení 670 000 EUR na marketingová opatření související se zavedením nového leteckého spojení společností Ryanair (126). Je citováno vyjádření vedoucího orgánu okresního úřadu, že letecké linky by byly bez těchto marketingových plateb zrušeny. |
| --- | --- |

(224)

Marketingové dohody se společností Ryanair byly navíc diskutovány také na úrovni okresního zastupitelstva. Článek v tisku informuje, že okresní zastupitelstvo schválilo vyplacení 670 000 EUR na marketingová opatření související se zavedením nového leteckého spojení společností Ryanair (126). Je citováno vyjádření vedoucího orgánu okresního úřadu, že letecké linky by byly bez těchto marketingových plateb zrušeny.

126

| (225) | Konečně Komise poznamenává, že podíl obchodní komory ve městě Gera – veřejnoprávního orgánu místní samosprávy – na uzavření smluv se společností Ryanair potvrzuje existenci veřejného vlivu na rozhodovací proces týkající se těchto smluv. |
| --- | --- |

(225)

Konečně Komise poznamenává, že podíl obchodní komory ve městě Gera – veřejnoprávního orgánu místní samosprávy – na uzavření smluv se společností Ryanair potvrzuje existenci veřejného vlivu na rozhodovací proces týkající se těchto smluv.

| (226) | Konečně sledujeme-li dozorčí činnost ministerstva výstavby a dopravy svobodného státu Durynsko, podíl ministerstev na politické úrovni, různé debaty v zemském sněmu svobodného státu Durynsko a podíl veřejných institucí, zdá se, že veřejné orgány byly schopny kontrolovat činnosti společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Patrně se také podílely na důležitých rozhodnutích týkajících se hospodářského využití letiště. Veřejné orgány se podílely na diskusích o budoucnosti letiště zejména v době, kdy se obchodní provoz na letišti potýkal s problémy. Na politické úrovni probíhaly ve svobodném státě Durynsko kontroverzní debaty. Změna vlády na zemské úrovni v roce 2010 přispěla k rozhodnutí změnit provozní zaměření letiště a provoz nízkonákladových letů na něm zrušit (127). |
| --- | --- |

(226)

Konečně sledujeme-li dozorčí činnost ministerstva výstavby a dopravy svobodného státu Durynsko, podíl ministerstev na politické úrovni, různé debaty v zemském sněmu svobodného státu Durynsko a podíl veřejných institucí, zdá se, že veřejné orgány byly schopny kontrolovat činnosti společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Patrně se také podílely na důležitých rozhodnutích týkajících se hospodářského využití letiště. Veřejné orgány se podílely na diskusích o budoucnosti letiště zejména v době, kdy se obchodní provoz na letišti potýkal s problémy. Na politické úrovni probíhaly ve svobodném státě Durynsko kontroverzní debaty. Změna vlády na zemské úrovni v roce 2010 přispěla k rozhodnutí změnit provozní zaměření letiště a provoz nízkonákladových letů na něm zrušit (127).

127

| (227) | Komise proto má za to, že rozhodnutí provést smlouvu ze dne 3. března 2003 a marketingová dohoda ze dne 7. dubna 2003, uzavřené mezi společností Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a společností Ryanair, a dále marketingové dohody uzavřené mezi společností Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a společností Airport Marketing Services jsou přičitatelné veřejným orgánům. |
| --- | --- |

(227)

Komise proto má za to, že rozhodnutí provést smlouvu ze dne 3. března 2003 a marketingová dohoda ze dne 7. dubna 2003, uzavřené mezi společností Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a společností Ryanair, a dále marketingové dohody uzavřené mezi společností Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a společností Airport Marketing Services jsou přičitatelné veřejným orgánům.

Hospodářské zvýhodnění

Hospodářské zvýhodnění

| (228) | Aby mohla konstatovat, zda bylo společnosti Ryanair, resp. AMS, smlouvami o letištních službách a marketingu poskytnuto zvýhodnění, musí Komise přezkoumat, zda letiště, které jedná za obvyklých tržních podmínek a řídí se dlouhodobými vyhlídkami na zisk, by za obdobných okolností uzavřelo stejná nebo obdobná obchodní ujednání jako společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Existence zvýhodnění se dá obvykle vyloučit, jestliže a) cena účtovaná za letištní služby odpovídá tržní ceně, nebo b) jestliže lze na základě analýzy provedené ex ante prokázat, že smlouvy s leteckou společnsostí inkrementálně přispívají k ziskovosti letiště a jsou součástí celkové strategie dlouhodobě vedoucí k rentabilitě. |
| --- | --- |

(228)

Aby mohla konstatovat, zda bylo společnosti Ryanair, resp. AMS, smlouvami o letištních službách a marketingu poskytnuto zvýhodnění, musí Komise přezkoumat, zda letiště, které jedná za obvyklých tržních podmínek a řídí se dlouhodobými vyhlídkami na zisk, by za obdobných okolností uzavřelo stejná nebo obdobná obchodní ujednání jako společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Existence zvýhodnění se dá obvykle vyloučit, jestliže a) cena účtovaná za letištní služby odpovídá tržní ceně, nebo b) jestliže lze na základě analýzy provedené ex ante prokázat, že smlouvy s leteckou společnsostí inkrementálně přispívají k ziskovosti letiště a jsou součástí celkové strategie dlouhodobě vedoucí k rentabilitě.

| (229) | Podle rozsudku Charleroi (128) musí Komise při hodnocení předmětného opatření zohlednit veškeré relevantní znaky těchto opatření a jejich kontext. Jinými slovy: Komise musí přezkoumat očekávané dopady smluv na letiště AOC s přihlédnutím ke všem relevantním znakům předmětného opatření. |
| --- | --- |

(229)

Podle rozsudku Charleroi (128) musí Komise při hodnocení předmětného opatření zohlednit veškeré relevantní znaky těchto opatření a jejich kontext. Jinými slovy: Komise musí přezkoumat očekávané dopady smluv na letiště AOC s přihlédnutím ke všem relevantním znakům předmětného opatření.

128

| (230) | V rozsudku ve věci Stardust Marine Soudní dvůr konstatuje, že „... pro přezkoumání otázky, zda se stát choval jako rozumný investor v tržním hospodářství, je nutné dívat se na věc z kontextu doby, ve které byla opatření finanční podpory přijata, aby bylo možné posoudit, zda je chování státu hospodářsky rozumné, a je nutné zdržet se jakéhokoli posuzování na základě pozdější situace“ (129). |
| --- | --- |

(230)

V rozsudku ve věci Stardust Marine Soudní dvůr konstatuje, že „... pro přezkoumání otázky, zda se stát choval jako rozumný investor v tržním hospodářství, je nutné dívat se na věc z kontextu doby, ve které byla opatření finanční podpory přijata, aby bylo možné posoudit, zda je chování státu hospodářsky rozumné, a je nutné zdržet se jakéhokoli posuzování na základě pozdější situace“ (129).

129

| (231) | Aby bylo možné použít zkoušku podle zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu, musí se Komise dívat na věc z perspektivy doby, kdy byly smlouvy mezi letištěm AOC a společností Ryanair, resp. společností AMS, uzavřeny, tedy do roku 2003, pokud jde o smlouvu o letištních službách a první marketingovou dohodu, do roku 2008, pokud jde o druhou marketingovou dohodu, a do roku 2010, pokud jde o třetí smlouvu. Dále musí Komise založit své hodnocení na informacích a předpokladech, které mělo letiště k dispozici v době, kdy byly smlouvy podepisovány. |
| --- | --- |

(231)

Aby bylo možné použít zkoušku podle zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu, musí se Komise dívat na věc z perspektivy doby, kdy byly smlouvy mezi letištěm AOC a společností Ryanair, resp. společností AMS, uzavřeny, tedy do roku 2003, pokud jde o smlouvu o letištních službách a první marketingovou dohodu, do roku 2008, pokud jde o druhou marketingovou dohodu, a do roku 2010, pokud jde o třetí smlouvu. Dále musí Komise založit své hodnocení na informacích a předpokladech, které mělo letiště k dispozici v době, kdy byly smlouvy podepisovány.

Analýza tržních cen

Analýza tržních cen

| (232) | Komise musí konstatovat, zda cenové podmínky uplatněné společností Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH pro společnost Ryanair, resp. AMS, odpovídají tržní ceně. V tomto ohledu předkládá Německo argument, že smlouva o letištních službách uzavřená dne 3. března 2003 mezi letištěm AOC a společností Ryanair je ve shodě s trhem a že letištní poplatky platné pro společnost Ryanair jsou v souladu s poplatky stanovenými v sazebníku letištních poplatků popsaných v oddíle 3.4.1. Sazebníky letištních poplatků platí pro všechny letecké společnosti, které potenciálně na letiště přilétají nebo z něj odlétají. Skutečnost, že společnost Ryanair byla v období let 2003–2011 jedinou leteckou společností činnou na letišti Altenburg-Nobitz, je podle názoru Německa irelevantní. |
| --- | --- |

(232)

Komise musí konstatovat, zda cenové podmínky uplatněné společností Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH pro společnost Ryanair, resp. AMS, odpovídají tržní ceně. V tomto ohledu předkládá Německo argument, že smlouva o letištních službách uzavřená dne 3. března 2003 mezi letištěm AOC a společností Ryanair je ve shodě s trhem a že letištní poplatky platné pro společnost Ryanair jsou v souladu s poplatky stanovenými v sazebníku letištních poplatků popsaných v oddíle 3.4.1. Sazebníky letištních poplatků platí pro všechny letecké společnosti, které potenciálně na letiště přilétají nebo z něj odlétají. Skutečnost, že společnost Ryanair byla v období let 2003–2011 jedinou leteckou společností činnou na letišti Altenburg-Nobitz, je podle názoru Německa irelevantní.

| (233) | Německo zastává názor, že dohody o poskytování marketingových služeb, které byly uzavřeny se společnostmi Ryanair a AMS, musí být posuzovány odděleně. Komise však poukazuje na to, že společnost AMS je 100 % dceřiná společnost společnosti Ryanair. Proto má Komise za to, že oba druhy smluv se společnostmi Ryanair a AMS je nutno posuzovat společně. Za druhé, pokud jde o případné oddělené posuzování smlouvy o letištních službách se společností Ryanair a marketingové dohody ze dne 7. dubna 2003, přímo v marketingové dohodě je zmíněno, že při výpočtu čisté částky, již má platit společnost Ryanair, je nutno odečíst výkonnostní poplatek. Ve smlouvě samotné je čistý výsledek získán metodou, která na jedné straně bere v úvahu poplatky, jež má platit společnost Ryanair za letištní služby, a na druhé straně poplatky za marketing, které má hradit letiště. |
| --- | --- |

(233)

Německo zastává názor, že dohody o poskytování marketingových služeb, které byly uzavřeny se společnostmi Ryanair a AMS, musí být posuzovány odděleně. Komise však poukazuje na to, že společnost AMS je 100 % dceřiná společnost společnosti Ryanair. Proto má Komise za to, že oba druhy smluv se společnostmi Ryanair a AMS je nutno posuzovat společně. Za druhé, pokud jde o případné oddělené posuzování smlouvy o letištních službách se společností Ryanair a marketingové dohody ze dne 7. dubna 2003, přímo v marketingové dohodě je zmíněno, že při výpočtu čisté částky, již má platit společnost Ryanair, je nutno odečíst výkonnostní poplatek. Ve smlouvě samotné je čistý výsledek získán metodou, která na jedné straně bere v úvahu poplatky, jež má platit společnost Ryanair za letištní služby, a na druhé straně poplatky za marketing, které má hradit letiště.

| (234) | Aby mohla konstatovat, zda dotčená společnost platila tržní cenu, musí Komise vzít v úvahu celkovou cenu hrazenou leteckou společností. Společnost Ryanair skutečně platila v letech 2003–2011, kdy obsluhovala letiště AOC, letištní poplatky společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a obdržela od letiště platby za marketingové služby. Jak je zmíněno v 49. bodu odůvodnění, účtuje letiště AOC podle prohlášení německých orgánů společnosti Ryanair pevný přistávací poplatek ve výši [...]* za letoun a poplatek za cestující ve výši [...]* na cestujícího. Zdá se, že neexistuje zvláštní poplatek za odbavení, protože poplatky placené společností Ryanair odbavení zahrnují (130). Tyto poplatky jsou ovšem sníženy o marketingový „výkonnostní poplatek“ takže Ryanair nakonec platí letišti pouze pevný poplatek [...]* (131) za odchozího cestujícího. Společnost Ryanair tedy obdržela slevu z úředních poplatků stanovených v sazebníku letištních poplatků letiště AOC a popsaných v oddíle 3.4.1. |
| --- | --- |

(234)

Aby mohla konstatovat, zda dotčená společnost platila tržní cenu, musí Komise vzít v úvahu celkovou cenu hrazenou leteckou společností. Společnost Ryanair skutečně platila v letech 2003–2011, kdy obsluhovala letiště AOC, letištní poplatky společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a obdržela od letiště platby za marketingové služby. Jak je zmíněno v 49. bodu odůvodnění, účtuje letiště AOC podle prohlášení německých orgánů společnosti Ryanair pevný přistávací poplatek ve výši [...]* za letoun a poplatek za cestující ve výši [...]* na cestujícího. Zdá se, že neexistuje zvláštní poplatek za odbavení, protože poplatky placené společností Ryanair odbavení zahrnují (130). Tyto poplatky jsou ovšem sníženy o marketingový „výkonnostní poplatek“ takže Ryanair nakonec platí letišti pouze pevný poplatek [...]* (131) za odchozího cestujícího. Společnost Ryanair tedy obdržela slevu z úředních poplatků stanovených v sazebníku letištních poplatků letiště AOC a popsaných v oddíle 3.4.1.

130

131

| (235) | Aby mohla konstatovat, zda cena požadovaná letištěm nebo leteckou společností odpovídá tržní ceně, musí být stanovena přiměřená referenční velikost. Komise však silně pochybuje, zda se v daném případě ke zjištění skutečné tržní ceny služeb poskytovaných společností Ryanair, resp. AMS, dá přiměřená referenční velikost zjistit postupem referenčního srovnání. Komise v každém případě má za to, že postup při referenčním srovnání musí být založen na porovnání letištních poplatků – s odečtením výkonů poskytnutých dané letecké společnosti (například marketingová podpora, slevy nebo jiné pobídky) – a že takový postup se musí opírat o dostatečný počet vhodných srovnávacích letišť s tržně jednajícími provozovateli. Vzhledem k obtížnosti nalézt v předmětném případě srovnávací letiště považuje Komise za nejvhodnější kritérium hodnocení smluv uzavřených mezi letištěm AOC a společnostmi Ryanair, resp. AMS, inkrementální analýzu ziskovosti provedenou ex ante. |
| --- | --- |

(235)

Aby mohla konstatovat, zda cena požadovaná letištěm nebo leteckou společností odpovídá tržní ceně, musí být stanovena přiměřená referenční velikost. Komise však silně pochybuje, zda se v daném případě ke zjištění skutečné tržní ceny služeb poskytovaných společností Ryanair, resp. AMS, dá přiměřená referenční velikost zjistit postupem referenčního srovnání. Komise v každém případě má za to, že postup při referenčním srovnání musí být založen na porovnání letištních poplatků – s odečtením výkonů poskytnutých dané letecké společnosti (například marketingová podpora, slevy nebo jiné pobídky) – a že takový postup se musí opírat o dostatečný počet vhodných srovnávacích letišť s tržně jednajícími provozovateli. Vzhledem k obtížnosti nalézt v předmětném případě srovnávací letiště považuje Komise za nejvhodnější kritérium hodnocení smluv uzavřených mezi letištěm AOC a společnostmi Ryanair, resp. AMS, inkrementální analýzu ziskovosti provedenou ex ante.

Prokázání rentability letiště pomocí analýzy ex ante

Prokázání rentability letiště pomocí analýzy ex ante

| (236) | Komise zastává názor, že v případě ujednání uzavřených mezi leteckými společnostmi a letištěm lze mít za to, že splňují kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu, pokud z hlediska ex ante inkrementálně přispívají k ziskovosti letiště. Letiště by mělo prokázat, že při uzavírání ujednání s leteckou společností (například ve formě individuální smlouvy nebo obecného sazebníku letištních poplatků) dokáže po dobu trvání daného ujednání veškeré náklady plynoucí z tohoto ujednání pokrýt s přiměřeným ziskovým rozpětím (132) na základě dobrých střednědobých vyhlídek (133). |
| --- | --- |

(236)

Komise zastává názor, že v případě ujednání uzavřených mezi leteckými společnostmi a letištěm lze mít za to, že splňují kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu, pokud z hlediska ex ante inkrementálně přispívají k ziskovosti letiště. Letiště by mělo prokázat, že při uzavírání ujednání s leteckou společností (například ve formě individuální smlouvy nebo obecného sazebníku letištních poplatků) dokáže po dobu trvání daného ujednání veškeré náklady plynoucí z tohoto ujednání pokrýt s přiměřeným ziskovým rozpětím (132) na základě dobrých střednědobých vyhlídek (133).

132

133

| (237) | Komise proto bude brát v úvahu všechny předpokládané inkrementální náklady vznikající letišti v souvislosti s činností letecké společnosti (134). Inkrementální náklady mohou zahrnovat všechny druhy výdajů nebo investic, například inkrementální náklady na zaměstnance a vybavení a investiční náklady plynoucí z přítomnosti letecké společnosti na letišti. Jestliže například letiště musí převážně kvůli uspokojení potřeb jedné určité letecké společnosti rozšířit terminál nebo postavit nový, případně vybudovat jiné zařízení, je třeba příslušné náklady při výpočtu inkrementálních nákladů zohlednit. |
| --- | --- |

(237)

Komise proto bude brát v úvahu všechny předpokládané inkrementální náklady vznikající letišti v souvislosti s činností letecké společnosti (134). Inkrementální náklady mohou zahrnovat všechny druhy výdajů nebo investic, například inkrementální náklady na zaměstnance a vybavení a investiční náklady plynoucí z přítomnosti letecké společnosti na letišti. Jestliže například letiště musí převážně kvůli uspokojení potřeb jedné určité letecké společnosti rozšířit terminál nebo postavit nový, případně vybudovat jiné zařízení, je třeba příslušné náklady při výpočtu inkrementálních nákladů zohlednit.

134

| (238) | Komise založí svou inkrementální analýzu ex ante na původním harmonogramu předpokládaném ve smlouvě, i když ve skutečnosti smlouva skončila před původně plánovaným datem. |
| --- | --- |

(238)

Komise založí svou inkrementální analýzu ex ante na původním harmonogramu předpokládaném ve smlouvě, i když ve skutečnosti smlouva skončila před původně plánovaným datem.

| (239) | Za účelem hodnocení ziskovosti všech čtyř smluv uzavřených mezi letištěm a společností Ryanair, resp. AMS, vezme Komise v úvahu tři inkrementální analýzy:






  a) | inkrementální analýzu smlouvy o letištních službách a dohody o poskytování marketingových služeb, které byly uzavřeny v roce 2003 na dobu deseti let; |
| --- | --- | --- |

(239)

Za účelem hodnocení ziskovosti všech čtyř smluv uzavřených mezi letištěm a společností Ryanair, resp. AMS, vezme Komise v úvahu tři inkrementální analýzy:

a)

inkrementální analýzu smlouvy o letištních službách a dohody o poskytování marketingových služeb, které byly uzavřeny v roce 2003 na dobu deseti let;

| b) | inkrementální analýzu ke společnému posouzení smlouvy o letištních službách z roku 2003, dohody o poskytování marketingových služeb z roku 2003 a dohody o poskytování marketingových služeb z roku 2008: marketingová dohoda z roku 2008 uzavřená se společností AMS zavedla pevné platby za marketingové služby v době, kdy byla ještě v platnosti dohoda o poskytování marketingových služeb z roku 2003 uzavřená se společností Ryanair; |
| --- | --- |

b)

inkrementální analýzu ke společnému posouzení smlouvy o letištních službách z roku 2003, dohody o poskytování marketingových služeb z roku 2003 a dohody o poskytování marketingových služeb z roku 2008: marketingová dohoda z roku 2008 uzavřená se společností AMS zavedla pevné platby za marketingové služby v době, kdy byla ještě v platnosti dohoda o poskytování marketingových služeb z roku 2003 uzavřená se společností Ryanair;

| c) | inkrementální analýzu ke společnému posouzení smlouvy o letištních službách z roku 2003, dohody o poskytování marketingových služeb z roku 2003 a dohody o poskytování marketingových služeb z roku 2010: dohoda o poskytování marketingových služeb z roku 2010 uzavřená se společností AMS, která nahradila dohodu z roku 2008, zavedla jednorázovou platbu za marketingové služby. Dohoda o poskytování marketingových služeb z roku 2003 uzavřená se společností Ryanair byla dosud v platnosti. |
| --- | --- |

c)

inkrementální analýzu ke společnému posouzení smlouvy o letištních službách z roku 2003, dohody o poskytování marketingových služeb z roku 2003 a dohody o poskytování marketingových služeb z roku 2010: dohoda o poskytování marketingových služeb z roku 2010 uzavřená se společností AMS, která nahradila dohodu z roku 2008, zavedla jednorázovou platbu za marketingové služby. Dohoda o poskytování marketingových služeb z roku 2003 uzavřená se společností Ryanair byla dosud v platnosti.

—   Smlouvy o letištních službách a marketingu z roku 2003

| (240) | Komise bude nejprve zkoumat prostřednictvím analýzy ex ante, jež bude na základě skutečnosti, že v obou smlouvách byla předpokládána desetiletá doba platnosti, provedena pro období let 2003–2013, zda smlouva o letištních službách uzavřená se společností Ryanair dne 3. března 2003 a první marketingová dohoda uzavřená se společností Ryanair dne 7. dubna 2003 inkrementálně přispívají k ziskovosti letiště. |
| --- | --- |

(240)

Komise bude nejprve zkoumat prostřednictvím analýzy ex ante, jež bude na základě skutečnosti, že v obou smlouvách byla předpokládána desetiletá doba platnosti, provedena pro období let 2003–2013, zda smlouva o letištních službách uzavřená se společností Ryanair dne 3. března 2003 a první marketingová dohoda uzavřená se společností Ryanair dne 7. dubna 2003 inkrementálně přispívají k ziskovosti letiště.

| (241) | Za účelem hodnocení příspěvku obou smluv se společností Ryanair k ziskovosti letiště zjistí Komise inkrementální náklady a příjmy, které mohla společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH předpokládat na základě informací, jež měla v době navázání obchodních vztahů se společností Ryanair v roce 2003 k dispozici. Komise založí své hodnocení na údajích, které Německo uvedlo v tabulce vypracované letištěm a předložené na valné hromadě dne 22. dubna 2003. Tato tabulka ukazuje, že z navázání obchodních vztahů se společností Ryanair poplynou ročně dodatečné příjmy ve výši [...]* (135). |
| --- | --- |

(241)

Za účelem hodnocení příspěvku obou smluv se společností Ryanair k ziskovosti letiště zjistí Komise inkrementální náklady a příjmy, které mohla společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH předpokládat na základě informací, jež měla v době navázání obchodních vztahů se společností Ryanair v roce 2003 k dispozici. Komise založí své hodnocení na údajích, které Německo uvedlo v tabulce vypracované letištěm a předložené na valné hromadě dne 22. dubna 2003. Tato tabulka ukazuje, že z navázání obchodních vztahů se společností Ryanair poplynou ročně dodatečné příjmy ve výši [...]* (135).

135

| (242) | Inkrementální náklady zahrnují:






  a) | náklady na marketingové služby; |
| --- | --- | --- |

(242)

Inkrementální náklady zahrnují:

a)

náklady na marketingové služby;

| b) | investiční náklady bezprostředně spjaté se smlouvami se společností Ryanair; |
| --- | --- |

b)

investiční náklady bezprostředně spjaté se smlouvami se společností Ryanair;

| c) | inkrementální provozní náklady bezprostředně vyvolané smlouvami se společností Ryanair. |
| --- | --- |

c)

inkrementální provozní náklady bezprostředně vyvolané smlouvami se společností Ryanair.

| (243) | Náklady na marketingové služby se v souladu s marketingovou dohodou z roku 2003 odrážejí v čisté úhradě, kterou má společnost Ryanair platit za odchozího cestujícího. |
| --- | --- |

(243)

Náklady na marketingové služby se v souladu s marketingovou dohodou z roku 2003 odrážejí v čisté úhradě, kterou má společnost Ryanair platit za odchozího cestujícího.

| (244) | Pokud jde o inkrementální investiční náklady, Komise poznamenává, že v případě prodloužení vzletové a přistávací dráhy šlo o povinnost letiště AOC vyplývající ze smlouvy uzavřené mezi ním a společností Ryanair. I když Německo prohlašuje, že vzletová a přistávací dráha nebyla prodloužena v rozsahu požadovaném ve smlouvě se společností Ryanair o poskytování služeb, je prodloužení potvrzeno ve výročních zprávách společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH za roky 2003 a 2004. V nich se uvádí, že v souvislosti se smlouvou o službách se společností Ryanair bylo nezbytné prodloužit vzletovou a přistávací dráhu, aby společnost Ryanair mohla na letišti realizovat svůj provoz. Z tohoto důvodu Komise prodloužení vzletové a přistávací dráhy v letech 2003 a 2004 započte. Protože Německo nevyhotovilo ex ante prognózu nákladů s tím spojených, zohlední Komise skutečnou celkovou částku 687 882 EUR (136) za obě prodloužení, z nichž k prvnímu došlo v roce 2003 a k druhému v roce 2004 (137). Podle Německa nebyla vzletová a přistávací dráha prodloužena v rozsahu požadovaném společností Ryanair, nýbrž v menší míře. Tento předpoklad je výhodný pro společnost Ryanair. |
| --- | --- |

(244)

Pokud jde o inkrementální investiční náklady, Komise poznamenává, že v případě prodloužení vzletové a přistávací dráhy šlo o povinnost letiště AOC vyplývající ze smlouvy uzavřené mezi ním a společností Ryanair. I když Německo prohlašuje, že vzletová a přistávací dráha nebyla prodloužena v rozsahu požadovaném ve smlouvě se společností Ryanair o poskytování služeb, je prodloužení potvrzeno ve výročních zprávách společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH za roky 2003 a 2004. V nich se uvádí, že v souvislosti se smlouvou o službách se společností Ryanair bylo nezbytné prodloužit vzletovou a přistávací dráhu, aby společnost Ryanair mohla na letišti realizovat svůj provoz. Z tohoto důvodu Komise prodloužení vzletové a přistávací dráhy v letech 2003 a 2004 započte. Protože Německo nevyhotovilo ex ante prognózu nákladů s tím spojených, zohlední Komise skutečnou celkovou částku 687 882 EUR (136) za obě prodloužení, z nichž k prvnímu došlo v roce 2003 a k druhému v roce 2004 (137). Podle Německa nebyla vzletová a přistávací dráha prodloužena v rozsahu požadovaném společností Ryanair, nýbrž v menší míře. Tento předpoklad je výhodný pro společnost Ryanair.

136

137

| (245) | Pokud jde o inkrementální provozní náklady bezprostředně spojené se společností Ryanair, Komise vezme v úvahu měsíční částku předloženou Německem v tabulce ze dne 22. dubna 2003 ve výši 12 137,50 EUR, která činí za rok 145 650 EUR. Tato částka je každý rok očištěna o inflaci (2 % ročně). |
| --- | --- |

(245)

Pokud jde o inkrementální provozní náklady bezprostředně spojené se společností Ryanair, Komise vezme v úvahu měsíční částku předloženou Německem v tabulce ze dne 22. dubna 2003 ve výši 12 137,50 EUR, která činí za rok 145 650 EUR. Tato částka je každý rok očištěna o inflaci (2 % ročně).

| (246) | Pokud jde o předpokládané inkrementální příjmy plynoucí z této nové činnosti se společností Ryanair, vezme Komise v úvahu tyto příjmy:






  a) | příjmy související s letovým provozem: předpokládané příjmy vyplývající z činnosti společnosti Ryanair by měly činit v prvních pěti letech [...]* a v posledních pěti letech [...]* na odchozího cestujícího. Tyto částky jsou v marketingové dohodě ze dne 7. dubna 2003 stanoveny jako čistá odměna, kterou má společnost Ryanair platit letišti AOC za odchozího cestujícího pro jednu až čtyři rotace a která zahrnuje všechny poplatky (138). Komise vezme v úvahu vážený průměr poplatku ve výši [...]* za rok 2008 (139); |
| --- | --- | --- |

(246)

Pokud jde o předpokládané inkrementální příjmy plynoucí z této nové činnosti se společností Ryanair, vezme Komise v úvahu tyto příjmy:

a)

příjmy související s letovým provozem: předpokládané příjmy vyplývající z činnosti společnosti Ryanair by měly činit v prvních pěti letech [...]* a v posledních pěti letech [...]* na odchozího cestujícího. Tyto částky jsou v marketingové dohodě ze dne 7. dubna 2003 stanoveny jako čistá odměna, kterou má společnost Ryanair platit letišti AOC za odchozího cestujícího pro jednu až čtyři rotace a která zahrnuje všechny poplatky (138). Komise vezme v úvahu vážený průměr poplatku ve výši [...]* za rok 2008 (139);

138

139

| b) | příjmy nesouvisející s letovým provozem: pokud jde o předběžné údaje ex ante k příjmům nesouvisejícím s letovým provozem, Německo nepředložilo žádné údaje (140). Komise konstatuje, že letiště do své prognózy ze dne 22. dubna 2003 nezahrnulo žádné příjmy na cestujícího nesouvisející s letovým provozem. Německo dalo Komisi k dispozici údaje ex post o příjmech nesouvisejících s letovým provozem za období let 2006–2011. Jsou uvedeny v tabulce 16. Vzhledem k absenci příslušných informací ex ante založí Komise svou analýzu výjimečně na průměrné hodnotě údajů předložených Německem. Tato hodnota činí 1,50–2,00 [...]* EUR na cestujícího. Protože tato průměrná hodnota se počítá pro období let 2006–2011, bude ji Komise považovat za referenční hodnotu pro rok 2009. Na tuto průměrnou hodnotu se následně použije míra inflace ve výši 2 %. Uvedená částka 1,50–2,00 [...]* EUR příjmů nesouvisejících s letovým provozem se vztahuje jak na odchozí, tak na příchozí cestující.

  Tabulka 16


  Příjmy nesouvisející s letovým provozem, zjištěné ex post

   (141)












  (v EUR) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Příjmy nesouvisející s letovým provozem | 30 000 –40 000 [...]* | 80 000 –90 000 [...]* | 280 000 –290 000 [...]* | 290 000 –300 000 [...]* | 330 000 –340 000 [...]* | 25 000 –30 000 [...]* |
| Počet cestujících | 105 213 | 147 100 | 138 400 | 140 800 | 119 000 | 15 000 |
| Příjmy nesouvisející s letovým provozem vztažené na jednoho cestujícího | 0,10–0,50 [...]* | 0,30–0,80 [...]* | 1,80–2,20 [...]* | 2,00–2,20 [...]* | 2,50–3,00 [...]* | 1,50–2,00 [...]* |

b)

příjmy nesouvisející s letovým provozem: pokud jde o předběžné údaje ex ante k příjmům nesouvisejícím s letovým provozem, Německo nepředložilo žádné údaje (140). Komise konstatuje, že letiště do své prognózy ze dne 22. dubna 2003 nezahrnulo žádné příjmy na cestujícího nesouvisející s letovým provozem. Německo dalo Komisi k dispozici údaje ex post o příjmech nesouvisejících s letovým provozem za období let 2006–2011. Jsou uvedeny v tabulce 16. Vzhledem k absenci příslušných informací ex ante založí Komise svou analýzu výjimečně na průměrné hodnotě údajů předložených Německem. Tato hodnota činí 1,50–2,00 [...]* EUR na cestujícího. Protože tato průměrná hodnota se počítá pro období let 2006–2011, bude ji Komise považovat za referenční hodnotu pro rok 2009. Na tuto průměrnou hodnotu se následně použije míra inflace ve výši 2 %. Uvedená částka 1,50–2,00 [...]* EUR příjmů nesouvisejících s letovým provozem se vztahuje jak na odchozí, tak na příchozí cestující.

140

Tabulka 16

Tabulka 16

Příjmy nesouvisející s letovým provozem, zjištěné ex post

   (141)

Příjmy nesouvisející s letovým provozem, zjištěné ex post

141

(v EUR)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Příjmy nesouvisející s letovým provozem

30 000 –40 000 [...]*

80 000 –90 000 [...]*

280 000 –290 000 [...]*

290 000 –300 000 [...]*

330 000 –340 000 [...]*

25 000 –30 000 [...]*

Počet cestujících

105 213

147 100

138 400

140 800

119 000

15 000

Příjmy nesouvisející s letovým provozem vztažené na jednoho cestujícího

0,10–0,50 [...]*

0,30–0,80 [...]*

1,80–2,20 [...]*

2,00–2,20 [...]*

2,50–3,00 [...]*

1,50–2,00 [...]*

| (247) | Komise bude předpokládat počet cestujících, který se opírá o očekávání, jaká musela mít společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v roce 2003. V roce 2003 byl dohodnut každodenní let z letiště Altenburg-Nobitz do Londýna. Uvažujeme-li míru využití kapacity 80 %, což odpovídá ještě optimističtějšímu přístupu, než na jakém založilo letiště své prognózy z dubna 2003 (70 %), činí denní počet cestujících 118 (142). Z toho vyplývá každoroční dodatečný počet 43 216 cestujících spojených se společností Ryanair (143). |
| --- | --- |

(247)

Komise bude předpokládat počet cestujících, který se opírá o očekávání, jaká musela mít společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v roce 2003. V roce 2003 byl dohodnut každodenní let z letiště Altenburg-Nobitz do Londýna. Uvažujeme-li míru využití kapacity 80 %, což odpovídá ještě optimističtějšímu přístupu, než na jakém založilo letiště své prognózy z dubna 2003 (70 %), činí denní počet cestujících 118 (142). Z toho vyplývá každoroční dodatečný počet 43 216 cestujících spojených se společností Ryanair (143).

142

143

| (248) | Německo nepředložilo pro letiště ani diskontní sazbu, ani vážené průměrné kapitálové náklady. Komise proto vezme v úvahu diskontní sazbu ve výši 4,80 %, která vychází z jejího sdělení o referenčních úrokových sazbách pro rok 2008 (144), z nichž vyplývá pro Německo v období od 1. ledna 2003 do 31. července 2003 referenční úroková sazba ve výši 4,80 %. |
| --- | --- |

(248)

Německo nepředložilo pro letiště ani diskontní sazbu, ani vážené průměrné kapitálové náklady. Komise proto vezme v úvahu diskontní sazbu ve výši 4,80 %, která vychází z jejího sdělení o referenčních úrokových sazbách pro rok 2008 (144), z nichž vyplývá pro Německo v období od 1. ledna 2003 do 31. července 2003 referenční úroková sazba ve výši 4,80 %.

144

| (249) | Z tabulky 17 vyplývá inkrementální hospodářský plán vypracovaný po zahrnutí všech uvedených předpokladů. Aby se přesvědčila, že smlouvy se společností Ryanair budou inkrementálně přispívat k ziskovosti letiště, musela společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH před navázáním obchodních vztahů se společností Ryanair vzít tento plán v úvahu. Čistá současná hodnota peněžních toků (cash flows) je kladná. To dokazuje, že smlouva se společností Ryanair o poskytování služeb ve spojení s první marketingovou dohodou z roku 2003 by byla na základě prognózy provedené ex ante pro letiště zisková.

  Tabulka 17


  Hospodářský plán ex ante pro smlouvu o letištních službách a marketingovou dohodou z roku 2003

















  Rok | 1.5.2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 30.4.2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | | |
| Počet odchozích cestujících ročně | 28 811 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 14 405 |
| | | | | | | | | | | | |
| PŘEDPOKLÁDANÉ PŘÍJMY (v EUR) |
| Čistá platba společnosti Ryanair za odchozího cestujícího | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Příjmy související s letovým provozem celkem | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Příjmy nesouvisející s letovým provozem na cestujícího | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Příjmy nesouvisející s letovým provozem celkem | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Roční příjmy celkem | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| | | | | | | | | | | | |
| PŘEDPOKLÁDANÉ POPLATKY (v EUR) |
| Měsíční provozní platby | 12 138 | 12 381 | 12 628 | 12 881 | 13 139 | 13 401 | 13 669 | 13 943 | 14 222 | 14 506 | 14 796 |
| Roční provozní platby | 97 104 | 148 569 | 151 541 | 154 571 | 157 663 | 160 816 | 164 032 | 167 313 | 170 659 | 174 072 | 59 185 |
| Investiční náklady na prodloužení vzletové a přistávací dráhy | 408 491 | 279 391 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Roční platby celkem | 505 595 | 427 960 | 151 541 | 154 571 | 157 663 | 160 816 | 164 032 | 167 313 | 170 659 | 174 072 | 59 185 |
| | | | | | | | | | | | |
| ČISTÝ HOSPODÁŘSKÝ VÝSLEDEK ZA ROK (V EUR) | – 302 213 | – 120 415 | 158 525 | 158 065 | 157 596 | 165 761 | 169 595 | 169 098 | 168 590 | 168 073 | 55 848 |

(249)

Z tabulky 17 vyplývá inkrementální hospodářský plán vypracovaný po zahrnutí všech uvedených předpokladů. Aby se přesvědčila, že smlouvy se společností Ryanair budou inkrementálně přispívat k ziskovosti letiště, musela společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH před navázáním obchodních vztahů se společností Ryanair vzít tento plán v úvahu. Čistá současná hodnota peněžních toků (cash flows) je kladná. To dokazuje, že smlouva se společností Ryanair o poskytování služeb ve spojení s první marketingovou dohodou z roku 2003 by byla na základě prognózy provedené ex ante pro letiště zisková.

Tabulka 17

Tabulka 17

Hospodářský plán ex ante pro smlouvu o letištních službách a marketingovou dohodou z roku 2003

Hospodářský plán ex ante pro smlouvu o letištních službách a marketingovou dohodou z roku 2003

Rok

1.5.2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

30.4.2013

Počet odchozích cestujících ročně

28 811

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

14 405

PŘEDPOKLÁDANÉ PŘÍJMY (v EUR)

(v EUR)

Čistá platba společnosti Ryanair za odchozího cestujícího

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Příjmy související s letovým provozem celkem

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Příjmy nesouvisející s letovým provozem na cestujícího

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Příjmy nesouvisející s letovým provozem celkem

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Roční příjmy celkem

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

PŘEDPOKLÁDANÉ POPLATKY (v EUR)

(v EUR)

Měsíční provozní platby

12 138

12 381

12 628

12 881

13 139

13 401

13 669

13 943

14 222

14 506

14 796

Roční provozní platby

97 104

148 569

151 541

154 571

157 663

160 816

164 032

167 313

170 659

174 072

59 185

Investiční náklady na prodloužení vzletové a přistávací dráhy

408 491

279 391

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Roční platby celkem

505 595

427 960

151 541

154 571

157 663

160 816

164 032

167 313

170 659

174 072

59 185

ČISTÝ HOSPODÁŘSKÝ VÝSLEDEK ZA ROK (V EUR)

(V EUR)

– 302 213

– 120 415

158 525

158 065

157 596

165 761

169 595

169 098

168 590

168 073

55 848

| Diskontní sazba | 4,8 % | Čistá současná hodnota (v EUR) | 637 143 |
| --- | --- | --- | --- |

Diskontní sazba

4,8 %

Čistá současná hodnota (v EUR)

Čistá současná hodnota (v EUR)

637 143

637 143

—   Smlouva o letištních službách a marketingové dohody z roku 2003 a dále marketingová dohoda ze dne 28. srpna 2008

| (250) | Komise pomocí analýzy ex ante prověří, zda marketingová dohoda uzavřená dne 28. srpna 2008 se společností AMS a smlouva o letištních službách a marketingová dohoda z roku 2003 inkrementálně přispívají k ziskovosti letiště. Komise bude proto zjišťovat inkrementální náklady a příjmy, které mohla společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH očekávat v souvislosti s touto novou smlouvou na základě informací, které měla v roce 2008 k dispozici. Protože doba platnosti smlouvy z roku 2008 činila dva roky, provádí se tato analýza pro období dvou let (145). |
| --- | --- |

(250)

Komise pomocí analýzy ex ante prověří, zda marketingová dohoda uzavřená dne 28. srpna 2008 se společností AMS a smlouva o letištních službách a marketingová dohoda z roku 2003 inkrementálně přispívají k ziskovosti letiště. Komise bude proto zjišťovat inkrementální náklady a příjmy, které mohla společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH očekávat v souvislosti s touto novou smlouvou na základě informací, které měla v roce 2008 k dispozici. Protože doba platnosti smlouvy z roku 2008 činila dva roky, provádí se tato analýza pro období dvou let (145).

145

| (251) | K inkrementálním nákladům patří:






  a) | náklady na marketingové služby; |
| --- | --- | --- |

(251)

K inkrementálním nákladům patří:

a)

náklady na marketingové služby;

| b) | inkrementální provozní náklady bezprostředně vyvolané smlouvami se společností Ryanair. |
| --- | --- |

b)

inkrementální provozní náklady bezprostředně vyvolané smlouvami se společností Ryanair.

| (252) | Náklady na marketingové služby se podobně jako u marketingové dohody z roku 2003 odrážejí v čisté úhradě, kterou má společnost Ryanair platit za odchozího cestujícího, ve výši [...]* (146). Navíc byla s druhou marketingovou dohodou z roku 2008 zavedena pevná částka, kterou má letiště platit společnosti AMS, ve výši [...]* EUR pro rok 2008 a [...]* EUR pro rok 2009. |
| --- | --- |

(252)

Náklady na marketingové služby se podobně jako u marketingové dohody z roku 2003 odrážejí v čisté úhradě, kterou má společnost Ryanair platit za odchozího cestujícího, ve výši [...]* (146). Navíc byla s druhou marketingovou dohodou z roku 2008 zavedena pevná částka, kterou má letiště platit společnosti AMS, ve výši [...]* EUR pro rok 2008 a [...]* EUR pro rok 2009.

146

| (253) | Pokud jde o inkrementální provozní náklady bezprostředně spojené se společností Ryanair, Komise vezme v úvahu měsíční částku původně předloženou Německem v tabulce z dubna 2003 ve výši 12 137,50 EUR, která se v roce 2008 při započítání roční míry inflace 2 % zvýší na 13 401 EUR. Tato částka bude každoročně dále aktualizována podle míry inflace (2 % ročně). |
| --- | --- |

(253)

Pokud jde o inkrementální provozní náklady bezprostředně spojené se společností Ryanair, Komise vezme v úvahu měsíční částku původně předloženou Německem v tabulce z dubna 2003 ve výši 12 137,50 EUR, která se v roce 2008 při započítání roční míry inflace 2 % zvýší na 13 401 EUR. Tato částka bude každoročně dále aktualizována podle míry inflace (2 % ročně).

| (254) | Pro posouzení inkrementálních příjmů vezme Komise v úvahu tyto příjmy:






  a) | příjmy související s letovým provozem: předpokládané příjmy na odchozího cestujícího vyplývající z činnosti společnosti Ryanair by měly podle marketingové dohody ze dne 7. dubna 2003 v dotčeném období činit [...]* a představovat čistou odměnu zahrnující všechny poplatky, kterou má společnost Ryanair platit letišti AOC za odchozího cestujícího pro jednu až čtyři rotace (147); |
| --- | --- | --- |

(254)

Pro posouzení inkrementálních příjmů vezme Komise v úvahu tyto příjmy:

a)

příjmy související s letovým provozem: předpokládané příjmy na odchozího cestujícího vyplývající z činnosti společnosti Ryanair by měly podle marketingové dohody ze dne 7. dubna 2003 v dotčeném období činit [...]* a představovat čistou odměnu zahrnující všechny poplatky, kterou má společnost Ryanair platit letišti AOC za odchozího cestujícího pro jednu až čtyři rotace (147);

147

| b) | příjmy nesouvisející s letovým provozem: jak bylo vysvětleno v bodu odůvodnění (246) písm. b), Komise vzhledem k absenci příslušných informací ex ante založí svou analýzu výjimečně na údajích ex post. Průměrná hodnota 1,50–2,00 [...]* EUR se pro rok 2009 jeví jako přiměřená. Toto číslo se upravuje vždy na základě 2 % míry inflace. Tyto příjmy nesouvisející s letovým provozem platí jak pro odchozí, tak pro příchozí cestující. |
| --- | --- |

b)

příjmy nesouvisející s letovým provozem: jak bylo vysvětleno v bodu odůvodnění (246) písm. b), Komise vzhledem k absenci příslušných informací ex ante založí svou analýzu výjimečně na údajích ex post. Průměrná hodnota 1,50–2,00 [...]* EUR se pro rok 2009 jeví jako přiměřená. Toto číslo se upravuje vždy na základě 2 % míry inflace. Tyto příjmy nesouvisející s letovým provozem platí jak pro odchozí, tak pro příchozí cestující.

| (255) | Komise bude předpokládat počet cestujících vycházející z toho, co musela společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v roce 2008 očekávat. V dohodě o poskytování marketingových služeb z roku 2008 jsou v popisu předmětu smlouvy zmíněny linky z AOC do Londýna, které mají být obsluhovány v zimní sezóně čtyřikrát týdně a v létě denně, a letecké spojení s Gironou, které má být obsluhováno pouze v létě třikrát týdně (148). Uvažuje-li míru využití kapacity 80 % v letounu se 189 místy (149), dospívá Komise k předpokládanému ročnímu počtu 45 333 cestujících pro lety do Londýna a 13 797 cestujících pro lety do Girony. |
| --- | --- |

(255)

Komise bude předpokládat počet cestujících vycházející z toho, co musela společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v roce 2008 očekávat. V dohodě o poskytování marketingových služeb z roku 2008 jsou v popisu předmětu smlouvy zmíněny linky z AOC do Londýna, které mají být obsluhovány v zimní sezóně čtyřikrát týdně a v létě denně, a letecké spojení s Gironou, které má být obsluhováno pouze v létě třikrát týdně (148). Uvažuje-li míru využití kapacity 80 % v letounu se 189 místy (149), dospívá Komise k předpokládanému ročnímu počtu 45 333 cestujících pro lety do Londýna a 13 797 cestujících pro lety do Girony.

148

149

| (256) | Německo nepředložilo pro letiště ani diskontní sazbu, ani vážené průměrné kapitálové náklady. Komise proto vezme v úvahu diskontní sazbu ve výši 5,59 %, která vychází z jejího sdělení o referenčních úrokových sazbách pro rok 2008 (150), z nichž vyplývá pro Německo v období od 1. července 2008 do 31. srpna 2008 základní sazba ve výši 4,59 %, k níž se připočítá 100 bázických bodů. |
| --- | --- |

(256)

Německo nepředložilo pro letiště ani diskontní sazbu, ani vážené průměrné kapitálové náklady. Komise proto vezme v úvahu diskontní sazbu ve výši 5,59 %, která vychází z jejího sdělení o referenčních úrokových sazbách pro rok 2008 (150), z nichž vyplývá pro Německo v období od 1. července 2008 do 31. srpna 2008 základní sazba ve výši 4,59 %, k níž se připočítá 100 bázických bodů.

150

| (257) | Z tabulky 18 vyplývá inkrementální hospodářský plán vypracovaný po zahrnutí všech uvedených předpokladů. Aby se přesvědčila, že tato smlouva bude inkrementálně přispívat k ziskovosti letiště, musela společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH před podpisem marketingové dohody se společností AMS v roce 2008 vzít tento plán v úvahu. Čistá současná hodnota peněžních toků (cash flows) je kladná. To dokazuje, že tato druhá marketingová dohoda ve spojení se smlouvou o letištních službách a s první marketingovou dohodou z roku 2003 by byla na základě prognózy provedené ex ante pro letiště zisková.

  Tabulka 18


  Hospodářský plán ex ante pro smlouvu o letištních službách a marketingovou dohodu z roku 2003 a marketingovou dohodou ze dne 28. srpna 2008 | 1. rok | 2. rok |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| Počet odchozích cestujících ročně | 59 130 | 59 130 |
| | | |
| PŘEDPOKLÁDANÉ PŘÍJMY (v EUR) |
| Čistá platba společnosti Ryanair za odchozího cestujícího | [...]* | [...]* |
| Příjmy související s letovým provozem celkem | [...]* | [...]* |
| Příjmy nesouvisející s letovým provozem na cestujícího | [...]* | [...]* |
| Příjmy nesouvisející s letovým provozem celkem | [...]* | [...]* |
| Roční příjmy celkem | [...]* | [...]* |
| | | |
| PŘEDPOKLÁDANÉ POPLATKY (v EUR) |
| Pevné marketingové platby | [...]* | [...]* |
| Měsíční provozní platby | 13 401 | 13 669 |
| Roční provozní platby | 160 812 | 164 028 |
| Roční platby celkem | [...]* | [...]* |
| | | |
| ČISTÝ HOSPODÁŘSKÝ VÝSLEDEK ZA ROK (V EUR) | 141 938 | 42 455 |
| | | |
| Diskontní sazba | 5,59 % | |
| Čistá současná hodnota (v EUR) | 182 146 | |

(257)

Z tabulky 18 vyplývá inkrementální hospodářský plán vypracovaný po zahrnutí všech uvedených předpokladů. Aby se přesvědčila, že tato smlouva bude inkrementálně přispívat k ziskovosti letiště, musela společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH před podpisem marketingové dohody se společností AMS v roce 2008 vzít tento plán v úvahu. Čistá současná hodnota peněžních toků (cash flows) je kladná. To dokazuje, že tato druhá marketingová dohoda ve spojení se smlouvou o letištních službách a s první marketingovou dohodou z roku 2003 by byla na základě prognózy provedené ex ante pro letiště zisková.

Tabulka 18

Tabulka 18

Hospodářský plán ex ante pro smlouvu o letištních službách a marketingovou dohodu z roku 2003 a marketingovou dohodou ze dne 28. srpna 2008

Hospodářský plán ex ante pro smlouvu o letištních službách a marketingovou dohodu z roku 2003 a marketingovou dohodou ze dne 28. srpna 2008

1. rok

2. rok

Počet odchozích cestujících ročně

59 130

59 130

PŘEDPOKLÁDANÉ PŘÍJMY (v EUR)

(v EUR

Čistá platba společnosti Ryanair za odchozího cestujícího

[...]*

[...]*

Příjmy související s letovým provozem celkem

[...]*

[...]*

Příjmy nesouvisející s letovým provozem na cestujícího

[...]*

[...]*

Příjmy nesouvisející s letovým provozem celkem

[...]*

[...]*

Roční příjmy celkem

[...]*

[...]*

PŘEDPOKLÁDANÉ POPLATKY (v EUR)

(v EUR)

Pevné marketingové platby

[...]*

[...]*

Měsíční provozní platby

13 401

13 669

Roční provozní platby

160 812

164 028

Roční platby celkem

[...]*

[...]*

ČISTÝ HOSPODÁŘSKÝ VÝSLEDEK ZA ROK (V EUR)

(V EUR)

141 938

42 455

Diskontní sazba

5,59 %

Čistá současná hodnota (v EUR)

Čistá současná hodnota (v EUR)

182 146

182 146

—   Smlouva o letištních službách a marketingové dohody z roku 2003 a dále marketingová dohoda ze dne 25. ledna 2010

| (258) | Komise pomocí analýzy ex ante prověří, zda marketingová dohoda uzavřená dne 25. ledna 2010 se společností AMS a smlouva o letištních službách a marketingová dohoda z roku 2003 inkrementálně přispívají k ziskovosti letiště. Komise bude proto zjišťovat inkrementální náklady a příjmy, které mohla společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH očekávat v souvislosti s touto novou smlouvou na základě informací, které měla v roce 2010 k dispozici. |
| --- | --- |

(258)

Komise pomocí analýzy ex ante prověří, zda marketingová dohoda uzavřená dne 25. ledna 2010 se společností AMS a smlouva o letištních službách a marketingová dohoda z roku 2003 inkrementálně přispívají k ziskovosti letiště. Komise bude proto zjišťovat inkrementální náklady a příjmy, které mohla společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH očekávat v souvislosti s touto novou smlouvou na základě informací, které měla v roce 2010 k dispozici.

| (259) | Doba platnosti smlouvy z roku 2010 je delší než rok (začíná dne 25. ledna 2010 a končí rok po zahájení prvního letového spojení, které mělo začít v letní sezóně 2010). Služby poskytované společností Ryanair však trvaly po dobu sedmi měsíců (letní sezóna IATA). Proto Komise provede svou inkrementální analýzu pro období sedmi měsíců. |
| --- | --- |

(259)

Doba platnosti smlouvy z roku 2010 je delší než rok (začíná dne 25. ledna 2010 a končí rok po zahájení prvního letového spojení, které mělo začít v letní sezóně 2010). Služby poskytované společností Ryanair však trvaly po dobu sedmi měsíců (letní sezóna IATA). Proto Komise provede svou inkrementální analýzu pro období sedmi měsíců.

| (260) | K inkrementálním nákladům patří:






  a) | náklady na marketingové služby; |
| --- | --- | --- |

(260)

K inkrementálním nákladům patří:

a)

náklady na marketingové služby;

| b) | inkrementální provozní náklady bezprostředně vyvolané smlouvami se společností Ryanair. |
| --- | --- |

b)

inkrementální provozní náklady bezprostředně vyvolané smlouvami se společností Ryanair.

| (261) | Náklady na marketingové služby se podobně jako u marketingové dohody z roku 2003 odrážejí v čisté úhradě, kterou má společnost Ryanair platit za odchozího cestujícího, ve výši [...]* (151). Navíc byla s třetí marketingovou dohodou z roku 2010 zavedena pevná částka, kterou má letiště platit společnosti AMS, ve výši [...]* EUR pro rok 2010. |
| --- | --- |

(261)

Náklady na marketingové služby se podobně jako u marketingové dohody z roku 2003 odrážejí v čisté úhradě, kterou má společnost Ryanair platit za odchozího cestujícího, ve výši [...]* (151). Navíc byla s třetí marketingovou dohodou z roku 2010 zavedena pevná částka, kterou má letiště platit společnosti AMS, ve výši [...]* EUR pro rok 2010.

151

| (262) | Pokud jde o inkrementální provozní náklady bezprostředně spojené se společností Ryanair, Komise vezme v úvahu měsíční částku původně předloženou Německem v tabulce z dubna 2003 ve výši 12 137,50 EUR, která se v roce 2010 při započítání roční míry inflace 2 % zvýší na 13 942 EUR. |
| --- | --- |

(262)

Pokud jde o inkrementální provozní náklady bezprostředně spojené se společností Ryanair, Komise vezme v úvahu měsíční částku původně předloženou Německem v tabulce z dubna 2003 ve výši 12 137,50 EUR, která se v roce 2010 při započítání roční míry inflace 2 % zvýší na 13 942 EUR.

| (263) | Pro posouzení inkrementálních příjmů vezme Komise v úvahu tyto příjmy:






  a) | příjmy související s letovým provozem: předpokládané příjmy na odchozího cestujícího vyplývající z činnosti společnosti Ryanair by měly podle marketingové dohody ze dne 7. dubna 2003 v dotčeném období činit [...]* a představovat čistou odměnu zahrnující všechny poplatky, kterou má společnost Ryanair platit letišti AOC za odchozího cestujícího pro jednu až čtyři rotace (152); |
| --- | --- | --- |

(263)

Pro posouzení inkrementálních příjmů vezme Komise v úvahu tyto příjmy:

a)

příjmy související s letovým provozem: předpokládané příjmy na odchozího cestujícího vyplývající z činnosti společnosti Ryanair by měly podle marketingové dohody ze dne 7. dubna 2003 v dotčeném období činit [...]* a představovat čistou odměnu zahrnující všechny poplatky, kterou má společnost Ryanair platit letišti AOC za odchozího cestujícího pro jednu až čtyři rotace (152);

152

| b) | příjmy nesouvisející s letovým provozem: jak bylo vysvětleno v bodu odůvodnění (246) písm. b), Komise vzhledem k absenci příslušných informací ex ante založí svou analýzu výjimečně na údajích ex post předložených Německem v tabulce 16. Komise předpokládá, že v lednu 2010, kdy byla třetí marketingová dohoda podepsána, vzalo letiště v úvahu při zjišťování pravděpodobně dosažitelných příjmů nesouvisejících s letovým provozem své skutečné příjmy z předchozích let, které ve srovnání s lety 2006 a 2007 výrazně vzrostly. Proto se jeví jako pravděpodobné, že letiště v roce 2010 založilo své prognózy příjmů nesouvisejících s letovým provozem na obou předchozích letech, z nichž pro roky 2008 a 2009 vychází průměrná hodnota 1,80–2,30 [...]* EUR na cestujícího. Tyto příjmy nesouvisející s letovým provozem platí jak pro odchozí, tak pro příchozí cestující. |
| --- | --- |

b)

příjmy nesouvisející s letovým provozem: jak bylo vysvětleno v bodu odůvodnění (246) písm. b), Komise vzhledem k absenci příslušných informací ex ante založí svou analýzu výjimečně na údajích ex post předložených Německem v tabulce 16. Komise předpokládá, že v lednu 2010, kdy byla třetí marketingová dohoda podepsána, vzalo letiště v úvahu při zjišťování pravděpodobně dosažitelných příjmů nesouvisejících s letovým provozem své skutečné příjmy z předchozích let, které ve srovnání s lety 2006 a 2007 výrazně vzrostly. Proto se jeví jako pravděpodobné, že letiště v roce 2010 založilo své prognózy příjmů nesouvisejících s letovým provozem na obou předchozích letech, z nichž pro roky 2008 a 2009 vychází průměrná hodnota 1,80–2,30 [...]* EUR na cestujícího. Tyto příjmy nesouvisející s letovým provozem platí jak pro odchozí, tak pro příchozí cestující.

| (264) | Komise bude předpokládat počet cestujících vycházející z toho, co musela společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v roce 2008 před podpisem dohody o poskytování marketingových služeb z roku 2010 očekávat. Ve smlouvě jsou v popisu předmětu smlouvy zmíněny od počátku letní sezóny 2010 denně provozované linky z AOC do Londýna, třikrát týdně provozované spojení do Girony a dvakrát týdně provozované spojení do Alicante. Uvažuje-li míru využití kapacity 80 % v letounu se 189 místy (153), dospívá Komise pro období uvedených sedmi měsíců k počtu 32 193 cestujících pro lety do Londýna, 13 797 cestujících pro lety do Barcelony a 9 198 cestujících pro lety do Alicante. |
| --- | --- |

(264)

Komise bude předpokládat počet cestujících vycházející z toho, co musela společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v roce 2008 před podpisem dohody o poskytování marketingových služeb z roku 2010 očekávat. Ve smlouvě jsou v popisu předmětu smlouvy zmíněny od počátku letní sezóny 2010 denně provozované linky z AOC do Londýna, třikrát týdně provozované spojení do Girony a dvakrát týdně provozované spojení do Alicante. Uvažuje-li míru využití kapacity 80 % v letounu se 189 místy (153), dospívá Komise pro období uvedených sedmi měsíců k počtu 32 193 cestujících pro lety do Londýna, 13 797 cestujících pro lety do Barcelony a 9 198 cestujících pro lety do Alicante.

153

| (265) | Z tabulky 19 vyplývá inkrementální hospodářský plán vypracovaný po zahrnutí všech uvedených předpokladů. Aby se přesvědčila, že tato smlouva bude inkrementálně přispívat k ziskovosti letiště, musela společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH před podpisem marketingové dohody se společností AMS v roce 2010 vzít tento plán v úvahu. Hodnota peněžních toků je v tomto období záporná. To dokazuje, že tato třetí marketingová dohoda ve spojení se smlouvou o letištních službách a s marketingovou dohodou z roku 2003 by byla na základě prognózy provedené ex ante pro letiště nerentabilní.

  Tabulka 19


  Hospodářský plán ex ante pro smlouvu o letištních službách a marketingovou dohodou z roku 2003 a marketingovou dohodu ze dne 25. ledna 2010 | Letní sezóna 2010 |
| --- | --- | --- |
| | |
| Počet odchozích cestujících | 55 188 |
| | |
| PŘEDPOKLÁDANÉ PŘÍJMY (v EUR) |
| Čistá platba společnosti Ryanair za odchozího cestujícího | [...]* |
| Příjmy související s letovým provozem celkem | [...]* |
| Příjmy nesouvisející s letovým provozem na cestujícího | [...]* |
| Příjmy nesouvisející s letovým provozem celkem | [...]* |
| Příjmy celkem | [...]* |
| | |
| PŘEDPOKLÁDANÉ POPLATKY (v EUR) |
| Pevné marketingové platby | [...]* |
| Měsíční provozní platby | 13 943 |
| Provozní platby celkem | 97 601 |
| Platby celkem | [...]* |
| | |
| ČISTÝ HOSPODÁŘSKÝ VÝSLEDEK (V EUR) | – 318 569 |

(265)

Z tabulky 19 vyplývá inkrementální hospodářský plán vypracovaný po zahrnutí všech uvedených předpokladů. Aby se přesvědčila, že tato smlouva bude inkrementálně přispívat k ziskovosti letiště, musela společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH před podpisem marketingové dohody se společností AMS v roce 2010 vzít tento plán v úvahu. Hodnota peněžních toků je v tomto období záporná. To dokazuje, že tato třetí marketingová dohoda ve spojení se smlouvou o letištních službách a s marketingovou dohodou z roku 2003 by byla na základě prognózy provedené ex ante pro letiště nerentabilní.

Tabulka 19

Tabulka 19

Hospodářský plán ex ante pro smlouvu o letištních službách a marketingovou dohodou z roku 2003 a marketingovou dohodu ze dne 25. ledna 2010

Hospodářský plán ex ante pro smlouvu o letištních službách a marketingovou dohodou z roku 2003 a marketingovou dohodu ze dne 25. ledna 2010

Letní sezóna 2010

Počet odchozích cestujících

55 188

PŘEDPOKLÁDANÉ PŘÍJMY (v EUR)

(v EUR)

Čistá platba společnosti Ryanair za odchozího cestujícího

[...]*

Příjmy související s letovým provozem celkem

[...]*

Příjmy nesouvisející s letovým provozem na cestujícího

[...]*

Příjmy nesouvisející s letovým provozem celkem

[...]*

Příjmy celkem

[...]*

PŘEDPOKLÁDANÉ POPLATKY (v EUR)

(v EUR)

Pevné marketingové platby

[...]*

Měsíční provozní platby

13 943

Provozní platby celkem

97 601

Platby celkem

[...]*

ČISTÝ HOSPODÁŘSKÝ VÝSLEDEK (V EUR)

ČISTÝ HOSPODÁŘSKÝ VÝSLEDEK (V EUR)

– 318 569

– 318 569

| (266) | Podle těchto údajů zaplatilo letiště v roce 2010 společnosti Ryanair, resp. AMS, [...]* EUR za sedm měsíců letištních služeb, které mu vynesly příjmy související s letovým provozem ve výši [...]* a příjmy nesouvisející s letovým provozem ve výši [...]* EUR. V této době a v době od roku 2003, kdy navázalo obchodní vztahy se společností Ryanair, nebylo letiště nikdy ziskové, ani na provozní rovině, bez veřejných dotací. |
| --- | --- |

(266)

Podle těchto údajů zaplatilo letiště v roce 2010 společnosti Ryanair, resp. AMS, [...]* EUR za sedm měsíců letištních služeb, které mu vynesly příjmy související s letovým provozem ve výši [...]* a příjmy nesouvisející s letovým provozem ve výši [...]* EUR. V této době a v době od roku 2003, kdy navázalo obchodní vztahy se společností Ryanair, nebylo letiště nikdy ziskové, ani na provozní rovině, bez veřejných dotací.

—   Závěr

| (267) | Celkově dospívá Komise k závěru, že podmínky nabídnuté společnosti Ryanair, resp. AMS, v rámci kombinace smlouvy o letištních službách uzavřené dne 3. března 2003 a marketingových dohod ze dne 7. dubna 2003, resp. 28. srpna 2008, uzavřených mezi společností Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a společností Ryanair, resp. AMS, jsou v souladu s trhem. Komise proto má za to, že společnost Ryanair, resp. AMS, neobdržela na základě této kombinace smluv selektivní hospodářské zvýhodnění. |
| --- | --- |

(267)

Celkově dospívá Komise k závěru, že podmínky nabídnuté společnosti Ryanair, resp. AMS, v rámci kombinace smlouvy o letištních službách uzavřené dne 3. března 2003 a marketingových dohod ze dne 7. dubna 2003, resp. 28. srpna 2008, uzavřených mezi společností Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a společností Ryanair, resp. AMS, jsou v souladu s trhem. Komise proto má za to, že společnost Ryanair, resp. AMS, neobdržela na základě této kombinace smluv selektivní hospodářské zvýhodnění.

| (268) | Na druhé straně dospívá Komise k názoru, že podmínky nabídnuté společnosti Ryanair, resp. AMS, v rámci kombinace smlouvy o letištních službách uzavřené dne 3. března 2003 a marketingových dohod ze dne 7. dubna 2003, resp. 25. ledna 2010, uzavřených mezi společností Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a společností Ryanair, resp. AMS, nejsou v souladu s trhem. Komise proto má za to, že společnost Ryanair, resp. AMS, obdržela na základě této kombinace smluv selektivní hospodářské zvýhodnění. |
| --- | --- |

(268)

Na druhé straně dospívá Komise k názoru, že podmínky nabídnuté společnosti Ryanair, resp. AMS, v rámci kombinace smlouvy o letištních službách uzavřené dne 3. března 2003 a marketingových dohod ze dne 7. dubna 2003, resp. 25. ledna 2010, uzavřených mezi společností Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a společností Ryanair, resp. AMS, nejsou v souladu s trhem. Komise proto má za to, že společnost Ryanair, resp. AMS, obdržela na základě této kombinace smluv selektivní hospodářské zvýhodnění.

Selektivita

Selektivita

| (269) | Čl. 107 odst. 1 SFEU stanoví, že má-li být určité opatření označeno za státní podporu, musí zvýhodňovat „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“. Komise konstatuje, že smlouvy o letištních službách a marketingu byly uzavřeny pouze se společností Ryanair a její 100 % dceřinou společností pro marketingové služby AMS. |
| --- | --- |

(269)

Čl. 107 odst. 1 SFEU stanoví, že má-li být určité opatření označeno za státní podporu, musí zvýhodňovat „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“. Komise konstatuje, že smlouvy o letištních službách a marketingu byly uzavřeny pouze se společností Ryanair a její 100 % dceřinou společností pro marketingové služby AMS.

| (270) | Přestože v období let 2000–2002 odlétaly z letiště Altenburg také jiné letecké společnosti (Eurowings a Air Berlin), neměly prospěch z takových marketingových dohod. Německo předkládá, že podmínky pro smlouvu se společností Ryanair o poskytování služeb byly zpracovány na základě tehdy platného letištního sazebníku letištních poplatků, který byl použitelný na všechny potenciální letecké společnosti. Komise má však za to, že kombinace této speciální smlouvy o poskytování služeb a následných marketingových dohod vytvořila pro společnost Ryanair zvýhodnění. Proto tyto smlouvy představují selektivní opatření ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(270)

Přestože v období let 2000–2002 odlétaly z letiště Altenburg také jiné letecké společnosti (Eurowings a Air Berlin), neměly prospěch z takových marketingových dohod. Německo předkládá, že podmínky pro smlouvu se společností Ryanair o poskytování služeb byly zpracovány na základě tehdy platného letištního sazebníku letištních poplatků, který byl použitelný na všechny potenciální letecké společnosti. Komise má však za to, že kombinace této speciální smlouvy o poskytování služeb a následných marketingových dohod vytvořila pro společnost Ryanair zvýhodnění. Proto tyto smlouvy představují selektivní opatření ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

Narušení hospodářské soutěže a vliv na obchod

Narušení hospodářské soutěže a vliv na obchod

| (271) | Jestliže podpora poskytnutá členským státem posiluje pozici určitého podniku oproti jiným podnikům soutěžícím na vnitřním trhu, je třeba předpokládat, že posledně jmenované podniky byly dotyčnou podporou znevýhodněny (154). Podle ustálené judikatury (155) dochází k narušení hospodářské soutěže už tehdy, jestliže příjemce podpory konkuruje jiným podnikům na trzích otevřených pro hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(271)

Jestliže podpora poskytnutá členským státem posiluje pozici určitého podniku oproti jiným podnikům soutěžícím na vnitřním trhu, je třeba předpokládat, že posledně jmenované podniky byly dotyčnou podporou znevýhodněny (154). Podle ustálené judikatury (155) dochází k narušení hospodářské soutěže už tehdy, jestliže příjemce podpory konkuruje jiným podnikům na trzích otevřených pro hospodářskou soutěž.

154

155

| (272) | Dotčené dohody o službách a marketingu přispívají k výrazné slevě letištních poplatků pro společnost Ryanair. Tím se snižují běžné provozní náklady letecké společnosti, která je takovou slevou zvýhodněna. Proto tato letecká společnost dokáže upevnit svoje postavení na trhu. Odvětví letecké dopravy se navíc vyznačuje ostrou hospodářskou soutěží mezi provozovateli z různých členských států, zejména po vstupu v platnost třetího stupně liberalizace letecké dopravy („třetí balíček v oblasti letecké dopravy“) dnem 1. ledna 1993 (156). Z toho plyne, že zlevněné poplatky mají vliv na obchod mezi členskými státy a narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(272)

Dotčené dohody o službách a marketingu přispívají k výrazné slevě letištních poplatků pro společnost Ryanair. Tím se snižují běžné provozní náklady letecké společnosti, která je takovou slevou zvýhodněna. Proto tato letecká společnost dokáže upevnit svoje postavení na trhu. Odvětví letecké dopravy se navíc vyznačuje ostrou hospodářskou soutěží mezi provozovateli z různých členských států, zejména po vstupu v platnost třetího stupně liberalizace letecké dopravy („třetí balíček v oblasti letecké dopravy“) dnem 1. ledna 1993 (156). Z toho plyne, že zlevněné poplatky mají vliv na obchod mezi členskými státy a narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž.

156

| (273) | Proto dohody o službách a marketingu uzavřené se společností Ryanair narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž. Navíc mají vliv na obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(273)

Proto dohody o službách a marketingu uzavřené se společností Ryanair narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž. Navíc mají vliv na obchod mezi členskými státy.

Závěr

Závěr

| (274) | Komise dospívá k závěru, že smlouva o letištních poplatcích uzavřená dne 3. března 2003 ve spojení s marketingovými dohodami uzavřenými mezi společností Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a společností Ryanair, resp. AMS, dne 7. dubna 2003, resp. 28. srpna 2008 – po rozsudku ve věci Aéroports de Paris – nepředstavují státní podporu společnosti Ryanair, resp. AMS, ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(274)

Komise dospívá k závěru, že smlouva o letištních poplatcích uzavřená dne 3. března 2003 ve spojení s marketingovými dohodami uzavřenými mezi společností Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a společností Ryanair, resp. AMS, dne 7. dubna 2003, resp. 28. srpna 2008 – po rozsudku ve věci Aéroports de Paris – nepředstavují státní podporu společnosti Ryanair, resp. AMS, ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

Aéroports de Paris

| (275) | Komise dospívá k závěru, že smlouva o letištních poplatcích uzavřená dne 3. března 2003 ve spojení s marketingovými dohodami uzavřenými mezi společností Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a společností Ryanair, resp. AMS, dne 7. dubna 2003, resp. 25. ledna 2010 – po rozsudku ve věci Aéroports de Paris – představují státní podporu společnosti Ryanair, resp. AMS, ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(275)

Komise dospívá k závěru, že smlouva o letištních poplatcích uzavřená dne 3. března 2003 ve spojení s marketingovými dohodami uzavřenými mezi společností Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a společností Ryanair, resp. AMS, dne 7. dubna 2003, resp. 25. ledna 2010 – po rozsudku ve věci Aéroports de Paris – představují státní podporu společnosti Ryanair, resp. AMS, ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

Aéroports de Paris

8.2.   SLUČITELNOST PODPORY

8.2.1.   Opatření 1: Financování investic do infrastruktury na letišti AOC

Opatření 1: Financování investic do infrastruktury na letišti AOC

| (276) | Komise musí posoudit, zda může být podpora považována za slučitelnou s vnitřním trhem. Čl. 107 odst. 3 SFEU předpokládá určité výjimky z obecného pravidla stanoveného v čl. 107 odst. 1 SFEU, podle něhož státní podpora není slučitelná s vnitřním trhem. Předmětná podpora může být hodnocena pouze na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, který stanoví, že „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“, mohou být považovány za slučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(276)

Komise musí posoudit, zda může být podpora považována za slučitelnou s vnitřním trhem. Čl. 107 odst. 3 SFEU předpokládá určité výjimky z obecného pravidla stanoveného v čl. 107 odst. 1 SFEU, podle něhož státní podpora není slučitelná s vnitřním trhem. Předmětná podpora může být hodnocena pouze na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, který stanoví, že „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“, mohou být považovány za slučitelné s vnitřním trhem.

podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo

| (277) | V tomto ohledu slouží jako rámec pro posouzení otázky, zda podpory letištím mohou být prohlášeny za slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014. Jak je stanoveno v 173. bodu odůvodnění Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, Komise použije na protiprávní investiční podpory pravidla platná v době, kdy byla podpora poskytnuta. Zásady obsažené v Pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014 tedy nepoužije v případě protiprávních investičních podpor letištím poskytnutých přede dnem 4. dubna 2014. |
| --- | --- |

(277)

V tomto ohledu slouží jako rámec pro posouzení otázky, zda podpory letištím mohou být prohlášeny za slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014. Jak je stanoveno v 173. bodu odůvodnění Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, Komise použije na protiprávní investiční podpory pravidla platná v době, kdy byla podpora poskytnuta. Zásady obsažené v Pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014 tedy nepoužije v případě protiprávních investičních podpor letištím poskytnutých přede dnem 4. dubna 2014.

| (278) | Financování infrastruktury AOC bylo poskytováno od roku 2000 do roku 2011. Proto pro posouzení slučitelnosti poskytnutého financování infrastruktury s vnitřním trhem v době od roku 2005 do roku 2011 platí zásady obsažené v Pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005. Pokud jde o financování infrastruktury poskytnuté před rokem 2005, v dotčené době neplatila pro posouzení slučitelnosti investičních podpor letištím žádná zvláštní kritéria slučitelnosti. Proto musí Komise hodnotit tato opatření s přihlédnutím ke své rozhodovací praxi uplatňované v této záležitosti přímo na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Praxe Komise při posuzování slučitelnosti podpory poskytované provozovatelům letišť byla shrnuta v Pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005. Proto bude Komise posuzovat slučitelnost investičních podpor poskytnutých společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH před rokem 2005 na základě kritérií stanovených v Pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005. |
| --- | --- |

(278)

Financování infrastruktury AOC bylo poskytováno od roku 2000 do roku 2011. Proto pro posouzení slučitelnosti poskytnutého financování infrastruktury s vnitřním trhem v době od roku 2005 do roku 2011 platí zásady obsažené v Pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005. Pokud jde o financování infrastruktury poskytnuté před rokem 2005, v dotčené době neplatila pro posouzení slučitelnosti investičních podpor letištím žádná zvláštní kritéria slučitelnosti. Proto musí Komise hodnotit tato opatření s přihlédnutím ke své rozhodovací praxi uplatňované v této záležitosti přímo na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Praxe Komise při posuzování slučitelnosti podpory poskytované provozovatelům letišť byla shrnuta v Pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005. Proto bude Komise posuzovat slučitelnost investičních podpor poskytnutých společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH před rokem 2005 na základě kritérií stanovených v Pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005.

| (279) | Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005 slouží jako rámec pro právní posouzení, zda infrastrukturní podpory provozovatelům letišť mohou být prohlášeny za slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 SFEU. V souladu s bodem 61 Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 musí Komise prověřit, zda:






  a) | výstavba a provoz infrastruktury slouží jasně definovanému cíli obecného zájmu (regionální rozvoj, přístupnost atd.); |
| --- | --- | --- |

(279)

Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005 slouží jako rámec pro právní posouzení, zda infrastrukturní podpory provozovatelům letišť mohou být prohlášeny za slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 SFEU. V souladu s bodem 61 Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 musí Komise prověřit, zda:

a)

výstavba a provoz infrastruktury slouží jasně definovanému cíli obecného zájmu (regionální rozvoj, přístupnost atd.);

| b) | infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli; |
| --- | --- |

b)

infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli;

| c) | infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání, zejména s ohledem na využití stávající infrastruktury; |
| --- | --- |

c)

infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání, zejména s ohledem na využití stávající infrastruktury;

| d) | přístup k infrastruktuře je otevřený všem potenciálním uživatelům stejně a nediskriminačně; |
| --- | --- |

d)

přístup k infrastruktuře je otevřený všem potenciálním uživatelům stejně a nediskriminačně;

| e) | rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem EU. |
| --- | --- |

e)

rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem EU.

| (280) | Kromě požadavku splnění určitých kritérií slučitelnosti stanovených v Pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005 by státní podpora letištím, stejně jako každá jiná státní podpora, měla mít motivační účinek. Nadto by měla být nutná a přiměřená stanovenému zákonnému cíli, aby mohla být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem (157). |
| --- | --- |

(280)

Kromě požadavku splnění určitých kritérií slučitelnosti stanovených v Pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005 by státní podpora letištím, stejně jako každá jiná státní podpora, měla mít motivační účinek. Nadto by měla být nutná a přiměřená stanovenému zákonnému cíli, aby mohla být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem (157).

157

8.2.1.1.   Výstavba a využití infrastruktury odpovídají jasně stanovenému cíli obecného zájmu (regionální rozvoj, přístupnost atd.)

Výstavba a využití infrastruktury odpovídají jasně stanovenému cíli obecného zájmu (regionální rozvoj, přístupnost atd.)

| (281) | Podle vyjádření Německa a na základě společenské smlouvy provozovatele letiště je cílem posledně jmenovaného zlepšovat ekonomicky relevantní infrastrukturu a tak posilovat hospodářskou sílu východního Durynska a západního Saska. |
| --- | --- |

(281)

Podle vyjádření Německa a na základě společenské smlouvy provozovatele letiště je cílem posledně jmenovaného zlepšovat ekonomicky relevantní infrastrukturu a tak posilovat hospodářskou sílu východního Durynska a západního Saska.

| (282) | Financováním nejdůležitějších infrastrukturních projektů letiště v dotčeném období usiloval svobodný stát Durynsko o zlepšení přístupnosti regionu a tím o impuls k regionálnímu rozvoji a vytváření nových pracovních míst ve strukturálně slabém regionu, neboť pro konkurenceschopnost místních podniků a průmyslu hraje rozhodující roli dobré osobní a nákladní dopravní spojení. |
| --- | --- |

(282)

Financováním nejdůležitějších infrastrukturních projektů letiště v dotčeném období usiloval svobodný stát Durynsko o zlepšení přístupnosti regionu a tím o impuls k regionálnímu rozvoji a vytváření nových pracovních míst ve strukturálně slabém regionu, neboť pro konkurenceschopnost místních podniků a průmyslu hraje rozhodující roli dobré osobní a nákladní dopravní spojení.

| (283) | V roce 2007 založilo Německo své hodnocení financování opatření infrastruktury na Klophausově studii, z níž zejména vyplývalo, že přímé, nepřímé a indukované dopady i katalyzující účinky letiště AOC na hospodářství a atraktivitu regionu, zejména s ohledem na pracovní místa, jsou pozitivní a značné. Díky rostoucímu počtu cestujících by se AOC stalo regionálním letištěm a nabízelo by okresu Altenburger Land možnost změnit svůj mezinárodní profil a tak zlepšit svou hospodářskou a obchodní strukturu. Podle této studie by letiště AOC přineslo celému regionu středního Německa značný celkový hospodářský přínos obecného zájmu. |
| --- | --- |

(283)

V roce 2007 založilo Německo své hodnocení financování opatření infrastruktury na Klophausově studii, z níž zejména vyplývalo, že přímé, nepřímé a indukované dopady i katalyzující účinky letiště AOC na hospodářství a atraktivitu regionu, zejména s ohledem na pracovní místa, jsou pozitivní a značné. Díky rostoucímu počtu cestujících by se AOC stalo regionálním letištěm a nabízelo by okresu Altenburger Land možnost změnit svůj mezinárodní profil a tak zlepšit svou hospodářskou a obchodní strukturu. Podle této studie by letiště AOC přineslo celému regionu středního Německa značný celkový hospodářský přínos obecného zájmu.

| (284) | V tomto ohledu došlo, jak vyplývá z tabulky 1, do období let 2007–2010 ke značnému nárůstu počtu cestujících na letišti. Letiště přilákalo do regionu množství příchozích cestujících, což mělo obzvlášť velký význam pro hospodářství v této oblasti. Od počátku roku 2000 až přibližně do roku 2007 byly dopravní prognózy pozitivní a dokládaly potřebnost dalších infrastrukturních projektů. Nadto letiště samotné hrálo důležitou úlohu jako zaměstnavatel a nepřímo vedlo k vytvoření indukovaných pracovních míst v regionu (158). |
| --- | --- |

(284)

V tomto ohledu došlo, jak vyplývá z tabulky 1, do období let 2007–2010 ke značnému nárůstu počtu cestujících na letišti. Letiště přilákalo do regionu množství příchozích cestujících, což mělo obzvlášť velký význam pro hospodářství v této oblasti. Od počátku roku 2000 až přibližně do roku 2007 byly dopravní prognózy pozitivní a dokládaly potřebnost dalších infrastrukturních projektů. Nadto letiště samotné hrálo důležitou úlohu jako zaměstnavatel a nepřímo vedlo k vytvoření indukovaných pracovních míst v regionu (158).

158

| (285) | Předmětné investice do infrastruktury nezdvojovaly infrastrukturu současnou. K letišti AOC je nejblíže letiště Lipsko-Halle, které je vzdálené 85 km a více než hodinu jízdy. Letiště Lipsko-Halle je navíc mezinárodní letiště, které obsluhuje jak Lipsko (Sasko), tak Halle (Sasko-Anhaltsko). Jako regionální letiště obsluhuje AOC jižní část svobodného státu Durynsko. Z obchodního hlediska je letiště důležité pro podniky v blízké průmyslové oblasti. |
| --- | --- |

(285)

Předmětné investice do infrastruktury nezdvojovaly infrastrukturu současnou. K letišti AOC je nejblíže letiště Lipsko-Halle, které je vzdálené 85 km a více než hodinu jízdy. Letiště Lipsko-Halle je navíc mezinárodní letiště, které obsluhuje jak Lipsko (Sasko), tak Halle (Sasko-Anhaltsko). Jako regionální letiště obsluhuje AOC jižní část svobodného státu Durynsko. Z obchodního hlediska je letiště důležité pro podniky v blízké průmyslové oblasti.

| (286) | Komise proto může učinit závěr, že financování infrastruktury letiště AOC slouží jasně stanovenému cíli obecného zájmu. |
| --- | --- |

(286)

Komise proto může učinit závěr, že financování infrastruktury letiště AOC slouží jasně stanovenému cíli obecného zájmu.

8.2.1.2.   Infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli

Infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli

| (287) | Podle společenské smlouvy společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH je jejím cílem zlepšovat ekonomicky relevantní infrastrukturu a tak posilovat hospodářskou sílu východního Durynska a západního Saska. V období let 2000 až 2011 uskutečnilo letiště investice do infrastruktury nutné ke splnění požadavků vyplývajících z tohoto cíle. |
| --- | --- |

(287)

Podle společenské smlouvy společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH je jejím cílem zlepšovat ekonomicky relevantní infrastrukturu a tak posilovat hospodářskou sílu východního Durynska a západního Saska. V období let 2000 až 2011 uskutečnilo letiště investice do infrastruktury nutné ke splnění požadavků vyplývajících z tohoto cíle.

| (288) | Na počátku dotčeného období byly v souvislosti s přeměnou bývalého vojenského letiště na letiště civilní nutné investice k přizpůsobení všeobecné infrastruktury požadavkům leteckých společností. |
| --- | --- |

(288)

Na počátku dotčeného období byly v souvislosti s přeměnou bývalého vojenského letiště na letiště civilní nutné investice k přizpůsobení všeobecné infrastruktury požadavkům leteckých společností.

| (289) | Jak prohlašuje Německo, poté byla nutná infrastrukturní opatření na letišti AOC, aby byly splněny požadavky letiště na bezpečnost a zabezpečení vznikající s ohledem na rostoucí počet cestujících, o nějž letiště usilovalo prostřednictvím smlouvy se společností Ryanair o poskytování služeb. Investice si vyžádaly rovněž sanace a modernizace letiště. Za účelem přizpůsobení letiště očekávaným rostoucím počtům cestujících společnosti Ryanair byla v průběhu celého období prováděna bezpečnostní a zabezpečovací opatření. Všechny studie k posouzení hospodářské rentability letiště zpracované v roce 2007 (159) předpovídaly pro období let 2007–2015 rostoucí aktivitu AOC. |
| --- | --- |

(289)

Jak prohlašuje Německo, poté byla nutná infrastrukturní opatření na letišti AOC, aby byly splněny požadavky letiště na bezpečnost a zabezpečení vznikající s ohledem na rostoucí počet cestujících, o nějž letiště usilovalo prostřednictvím smlouvy se společností Ryanair o poskytování služeb. Investice si vyžádaly rovněž sanace a modernizace letiště. Za účelem přizpůsobení letiště očekávaným rostoucím počtům cestujících společnosti Ryanair byla v průběhu celého období prováděna bezpečnostní a zabezpečovací opatření. Všechny studie k posouzení hospodářské rentability letiště zpracované v roce 2007 (159) předpovídaly pro období let 2007–2015 rostoucí aktivitu AOC.

159

| (290) | Práce na přestavbě terminálu v roce 2009 byly provedeny za účelem splnění bezpečnostních požadavků a odděleného odbavování cestujících ze států Schengenského prostoru a mimo Schengenský prostor. Podle vyjádření Německa byly zvažovány alternativy této přestavby. Vzhledem k vyššímu počtu cestujících a vysokým nákladům těchto alternativ bylo však zvoleno dlouhodobé řešení v podobě přestavby terminálu. |
| --- | --- |

(290)

Práce na přestavbě terminálu v roce 2009 byly provedeny za účelem splnění bezpečnostních požadavků a odděleného odbavování cestujících ze států Schengenského prostoru a mimo Schengenský prostor. Podle vyjádření Německa byly zvažovány alternativy této přestavby. Vzhledem k vyššímu počtu cestujících a vysokým nákladům těchto alternativ bylo však zvoleno dlouhodobé řešení v podobě přestavby terminálu.

| (291) | Protože provozovatel letiště nedisponoval dostatečnými prostředky a Německo uplatňuje, že hlavní investice se týkaly činností spadajících do oblasti úkolů veřejného zájmu, bylo nutné využít veřejných prostředků. |
| --- | --- |

(291)

Protože provozovatel letiště nedisponoval dostatečnými prostředky a Německo uplatňuje, že hlavní investice se týkaly činností spadajících do oblasti úkolů veřejného zájmu, bylo nutné využít veřejných prostředků.

| (292) | Komise má proto za to, že investice do infrastruktury za účelem přizpůsobení letiště rostoucímu počtu cestujících a splnění současných požadavků na moderní letištní infrastrukturu byly nutné. Pouze s vybudovanou infrastrukturou mohlo letiště sloužit dopravnímu spojení a rozvoji regionu. |
| --- | --- |

(292)

Komise má proto za to, že investice do infrastruktury za účelem přizpůsobení letiště rostoucímu počtu cestujících a splnění současných požadavků na moderní letištní infrastrukturu byly nutné. Pouze s vybudovanou infrastrukturou mohlo letiště sloužit dopravnímu spojení a rozvoji regionu.

| (293) | Nutnost a úměrnost investiční podpory společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH proto vyplývá z nutnosti splnění současných požadavků na moderní letištní infrastrukturu. Komise proto dospívá k závěru, že dotyčné investice do infrastruktury byly nutné a úměrné stanovenému cíli. |
| --- | --- |

(293)

Nutnost a úměrnost investiční podpory společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH proto vyplývá z nutnosti splnění současných požadavků na moderní letištní infrastrukturu. Komise proto dospívá k závěru, že dotyčné investice do infrastruktury byly nutné a úměrné stanovenému cíli.

8.2.1.3.   Infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání, zejména s ohledem na využití stávající infrastruktury

Infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání, zejména s ohledem na využití stávající infrastruktury

| (294) | Stávající infrastruktura nabízela alespoň do roku 2009 dostatečné perspektivy střednědobého používání. Představenstvo společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH již na svém zasedání dne 23. června 2000 plánovalo celkovou očekávanou částku investic do infrastruktury pro celé období let 2000 až 2010 ve výši asi 20 milionů EUR. Roční počty cestujících až do vrcholných let 2008–2009 stoupaly. |
| --- | --- |

(294)

Stávající infrastruktura nabízela alespoň do roku 2009 dostatečné perspektivy střednědobého používání. Představenstvo společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH již na svém zasedání dne 23. června 2000 plánovalo celkovou očekávanou částku investic do infrastruktury pro celé období let 2000 až 2010 ve výši asi 20 milionů EUR. Roční počty cestujících až do vrcholných let 2008–2009 stoupaly.

| (295) | Po období výrazného růstu byla letecká doprava v Německu a v Evropě negativně ovlivněna hospodářskou a finanční krizí v roce 2009, takže počet osob přepravených v Německu v letecké dopravě v roce 2009, což byl pro leteckou dopravu jeden z nejhorších roků, poklesl o 4,6 %. Obecný růstový trend v letecké dopravě však neskončil, pouze se zpomalil. Od června 2010 měsíční míra růstu osobní letecké dopravy v Německu opět rostla a překonala měsíční míru růstu z předchozího roku o 7 %. Z předpovědí vyplývá, že Německo zakoušelo od roku 2009 silný hospodářský růst asi o 3 % ročně. Růst na trhu letecké dopravy je obvykle vyšší než všeobecný hospodářský růst (160). |
| --- | --- |

(295)

Po období výrazného růstu byla letecká doprava v Německu a v Evropě negativně ovlivněna hospodářskou a finanční krizí v roce 2009, takže počet osob přepravených v Německu v letecké dopravě v roce 2009, což byl pro leteckou dopravu jeden z nejhorších roků, poklesl o 4,6 %. Obecný růstový trend v letecké dopravě však neskončil, pouze se zpomalil. Od června 2010 měsíční míra růstu osobní letecké dopravy v Německu opět rostla a překonala měsíční míru růstu z předchozího roku o 7 %. Z předpovědí vyplývá, že Německo zakoušelo od roku 2009 silný hospodářský růst asi o 3 % ročně. Růst na trhu letecké dopravy je obvykle vyšší než všeobecný hospodářský růst (160).

160

| (296) | Tři studie zpracované v roce 2007 (161) obsahují společné vyjádření, že provozovatel letiště by měl zlepšit své roční hospodářské výsledky a do roku 2015 dosáhnout u provozních výnosů téměř vyrovnaného hospodaření. Kromě toho měla být posílena blízká průmyslová oblast. To bylo potvrzeno v návrhu hospodářského plánu zpracovaného pro období let 2007–2015. Německo opřelo svou argumentaci o ziskovost nízkonákladové letecké dopravy a možný scénář, podle něhož mohlo letiště AOC do roku 2015 dosáhnout až 500 000 cestujících. |
| --- | --- |

(296)

Tři studie zpracované v roce 2007 (161) obsahují společné vyjádření, že provozovatel letiště by měl zlepšit své roční hospodářské výsledky a do roku 2015 dosáhnout u provozních výnosů téměř vyrovnaného hospodaření. Kromě toho měla být posílena blízká průmyslová oblast. To bylo potvrzeno v návrhu hospodářského plánu zpracovaného pro období let 2007–2015. Německo opřelo svou argumentaci o ziskovost nízkonákladové letecké dopravy a možný scénář, podle něhož mohlo letiště AOC do roku 2015 dosáhnout až 500 000 cestujících.

161

| (297) | Z toho plyne, že podle informací předložených Německem naplňovala dotčená infrastruktura střednědobou potřebu leteckých společností a cestujících a nabízela dostatečné perspektivy používání. |
| --- | --- |

(297)

Z toho plyne, že podle informací předložených Německem naplňovala dotčená infrastruktura střednědobou potřebu leteckých společností a cestujících a nabízela dostatečné perspektivy používání.

8.2.1.4.   Přístup k infrastruktuře je otevřený všem potenciálním uživatelům stejně a nediskriminačně

Přístup k infrastruktuře je otevřený všem potenciálním uživatelům stejně a nediskriminačně

| (298) | Německo potvrzuje, že navzdory skutečnosti, že společnost Ryanair byla v letech 2003–2011 jedinou leteckou společností aktivní na letišti AOC, byla infrastruktura otevřená všem potenciálním uživatelům bez hospodářsky neodůvodněné diskriminace. |
| --- | --- |

(298)

Německo potvrzuje, že navzdory skutečnosti, že společnost Ryanair byla v letech 2003–2011 jedinou leteckou společností aktivní na letišti AOC, byla infrastruktura otevřená všem potenciálním uživatelům bez hospodářsky neodůvodněné diskriminace.

8.2.1.5.   Rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Unie

Rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Unie

| (299) | Podle bodu 39 Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 je kategorie letiště nepřímým dokladem toho, do jaké míry si letiště navzájem konkurují, a tedy rozsahu, v němž mohou veřejné prostředky poskytnuté letišti narušovat hospodářskou soutěž. Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005 obsahují prohlášení, že v případě malých regionálních letišť (kategorie D) je malá pravděpodobnost, že by poskytnuté veřejné prostředky narušovaly hospodářskou soutěž nebo ovlivňovaly obchod v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem. Z toho však není možné odvodit konstatování, že by narušení hospodářské soutěže nebo vliv na obchod byly vyloučeny. |
| --- | --- |

(299)

Podle bodu 39 Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 je kategorie letiště nepřímým dokladem toho, do jaké míry si letiště navzájem konkurují, a tedy rozsahu, v němž mohou veřejné prostředky poskytnuté letišti narušovat hospodářskou soutěž. Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005 obsahují prohlášení, že v případě malých regionálních letišť (kategorie D) je malá pravděpodobnost, že by poskytnuté veřejné prostředky narušovaly hospodářskou soutěž nebo ovlivňovaly obchod v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem. Z toho však není možné odvodit konstatování, že by narušení hospodářské soutěže nebo vliv na obchod byly vyloučeny.

| (300) | Letiště AOC v dotčeném období obsluhovalo vždy méně než 150 000 cestujících ročně, takže podle Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 může být označeno za malé regionální letiště (kategorie D). |
| --- | --- |

(300)

Letiště AOC v dotčeném období obsluhovalo vždy méně než 150 000 cestujících ročně, takže podle Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 může být označeno za malé regionální letiště (kategorie D).

| (301) | AOC je typické regionálně orientované letiště. To lze rozpoznat podle skutečnosti, že značný počet cestujících využívajících toto letiště pocházel ze svobodného státu Durynsko. Uvažujeme-li pojem spádové oblasti o vzdálenosti asi 100 km a dobou jízdy 60 minut, můžeme předpokládat, že nejbližší letiště Lipsko-Halle (vzdálené od AOC asi 85 km a přibližně 1 hodinu 10 minut jízdy) leží na vnějším okraji stejné spádové oblasti. Letiště Lipsko-Halle je mezinárodní letiště, které obsluhuje jak Lipsko (Sasko), tak Halle (Sasko-Anhaltsko). Jako regionální letiště obsluhuje AOC jižní část svobodného státu Durynsko. |
| --- | --- |

(301)

AOC je typické regionálně orientované letiště. To lze rozpoznat podle skutečnosti, že značný počet cestujících využívajících toto letiště pocházel ze svobodného státu Durynsko. Uvažujeme-li pojem spádové oblasti o vzdálenosti asi 100 km a dobou jízdy 60 minut, můžeme předpokládat, že nejbližší letiště Lipsko-Halle (vzdálené od AOC asi 85 km a přibližně 1 hodinu 10 minut jízdy) leží na vnějším okraji stejné spádové oblasti. Letiště Lipsko-Halle je mezinárodní letiště, které obsluhuje jak Lipsko (Sasko), tak Halle (Sasko-Anhaltsko). Jako regionální letiště obsluhuje AOC jižní část svobodného státu Durynsko.

| (302) | Nehledě na geografickou vzdálenost sledují navíc obě letiště velmi odlišné obchodní modely a jsou orientovány na odlišné typy cestujících. Letiště Lipsko-Halle je dobře zavedené letiště disponující náročnější infrastrukturou, která poskytuje cestujícím vyšší pohodlí. Nabízí mezinárodní i domácí lety, řadu destinací pro dovolenou a leteckou přepravu nákladu. Letiště AOC má ve srovnání méně komfortní infrastrukturu a jeho obchodní model se opírá o nízkonákladové letecké společnosti. |
| --- | --- |

(302)

Nehledě na geografickou vzdálenost sledují navíc obě letiště velmi odlišné obchodní modely a jsou orientovány na odlišné typy cestujících. Letiště Lipsko-Halle je dobře zavedené letiště disponující náročnější infrastrukturou, která poskytuje cestujícím vyšší pohodlí. Nabízí mezinárodní i domácí lety, řadu destinací pro dovolenou a leteckou přepravu nákladu. Letiště AOC má ve srovnání méně komfortní infrastrukturu a jeho obchodní model se opírá o nízkonákladové letecké společnosti.

| (303) | Tyto úvahy umožňují tedy Komisi učinit závěr, že investiční podpora poskytnutá společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nenarušuje hospodářskou soutěž ani neovlivňuje obchod v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

(303)

Tyto úvahy umožňují tedy Komisi učinit závěr, že investiční podpora poskytnutá společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nenarušuje hospodářskou soutěž ani neovlivňuje obchod v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem.

8.2.1.6.   Podpora má motivační účinek a je nutná a úměrná

Podpora má motivační účinek a je nutná a úměrná

| (304) | Podpora financování infrastruktury, kterou Německo poskytlo společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, by měla mít motivační účinek a měla by být nutná a úměrná stanovenému zákonnému cíli. |
| --- | --- |

(304)

Podpora financování infrastruktury, kterou Německo poskytlo společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, by měla mít motivační účinek a měla by být nutná a úměrná stanovenému zákonnému cíli.

| (305) | Komise musí konstatovat, zda státní podpora poskytnutá společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ovlivnila chování zvýhodněného podniku tak, že vykonává činnosti, které přispívají k dosažení cíle veřejného zájmu a které by i) bez podpory nevykonával nebo které by ii) vykonával omezeně nebo jinak. Dále se podpora považuje za úměrnou pouze tehdy, pokud by nebylo možné dosáhnout stejného výsledku s nižší podporou a menším narušením hospodářské soutěže. To znamená, že výše a intenzita podpory musí být omezena na minimum nezbytné k dosažení podporované činnosti. |
| --- | --- |

(305)

Komise musí konstatovat, zda státní podpora poskytnutá společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ovlivnila chování zvýhodněného podniku tak, že vykonává činnosti, které přispívají k dosažení cíle veřejného zájmu a které by i) bez podpory nevykonával nebo které by ii) vykonával omezeně nebo jinak. Dále se podpora považuje za úměrnou pouze tehdy, pokud by nebylo možné dosáhnout stejného výsledku s nižší podporou a menším narušením hospodářské soutěže. To znamená, že výše a intenzita podpory musí být omezena na minimum nezbytné k dosažení podporované činnosti.

| (306) | Na základě informací předložených Německem by investice do infrastruktury, které byly nezbytné k dosažení standardu funkčního letiště otevřeného obchodním letům, byly bez podpory neproveditelné. Letiště vykazovalo po velkou část dotčeného období ztráty. Německo mělo vždy za to, že takové regionální letiště není možné provozovat bez financování z veřejných prostředků. Letiště by bez podpory zejména nenaplnilo očekávanou úroveň služeb pro letecké společnosti a cestující a úroveň hospodářské činnosti letiště by se snížila. |
| --- | --- |

(306)

Na základě informací předložených Německem by investice do infrastruktury, které byly nezbytné k dosažení standardu funkčního letiště otevřeného obchodním letům, byly bez podpory neproveditelné. Letiště vykazovalo po velkou část dotčeného období ztráty. Německo mělo vždy za to, že takové regionální letiště není možné provozovat bez financování z veřejných prostředků. Letiště by bez podpory zejména nenaplnilo očekávanou úroveň služeb pro letecké společnosti a cestující a úroveň hospodářské činnosti letiště by se snížila.

| (307) | Proto je možné vyslovit závěr, že dotčené opatření podpory mělo motivační účinek, protože příjemci umožnilo provést nutné investice. |
| --- | --- |

(307)

Proto je možné vyslovit závěr, že dotčené opatření podpory mělo motivační účinek, protože příjemci umožnilo provést nutné investice.

| (308) | Pokud jde o hodnocení úměrnosti podpory, lze předpokládat, že intenzita podpory projektu byla omezena na investice nezbytné k přeměně letiště z bývalého vojenského letiště na civilní letiště otevřené všem potenciálním leteckým společnostem. Kromě toho byl postup financování investic u společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH organizován tak, že zamezoval nadměrné kompenzaci. Na konci každého roku byl dohodnut hospodářský plán pro následující rok a ten byl pak v průběhu roku revidován a přizpůsobován obchodní realitě (162). V případě nadměrné kompenzace projektu muselo letiště veřejným investorům prostředky vrátit. Protože výše podpory byla omezena na minimum nezbytné k tomu, aby byly podporované činnosti umožněny, může být investiční podpora v předmětné věci považována za nutnou a přiměřenou zákonnému cíli. |
| --- | --- |

(308)

Pokud jde o hodnocení úměrnosti podpory, lze předpokládat, že intenzita podpory projektu byla omezena na investice nezbytné k přeměně letiště z bývalého vojenského letiště na civilní letiště otevřené všem potenciálním leteckým společnostem. Kromě toho byl postup financování investic u společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH organizován tak, že zamezoval nadměrné kompenzaci. Na konci každého roku byl dohodnut hospodářský plán pro následující rok a ten byl pak v průběhu roku revidován a přizpůsobován obchodní realitě (162). V případě nadměrné kompenzace projektu muselo letiště veřejným investorům prostředky vrátit. Protože výše podpory byla omezena na minimum nezbytné k tomu, aby byly podporované činnosti umožněny, může být investiční podpora v předmětné věci považována za nutnou a přiměřenou zákonnému cíli.

162

8.2.1.7.   Závěr

Závěr

| (309) | Vzhledem k výše uvedenému hodnocení dospívá Komise k závěru, že investiční podpora poskytnutá společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH je slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, protože je v souladu s podmínkami slučitelnosti stanovenými v bodu 61 Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. Proto je toto opatření slučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(309)

Vzhledem k výše uvedenému hodnocení dospívá Komise k závěru, že investiční podpora poskytnutá společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH je slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, protože je v souladu s podmínkami slučitelnosti stanovenými v bodu 61 Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. Proto je toto opatření slučitelné s vnitřním trhem.

8.2.2.   Opatření 2: Financování provozních ztrát společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v letech 2000–2011

Opatření 2: Financování provozních ztrát společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v letech 2000–2011

| (310) | V souladu s Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014 má Komise za to, že ustanovení jejího sdělení o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory by se neměla použít na projednávané případy protiprávních provozních podpor poskytnutých letištím ještě přede dnem 4. dubna 2014. Komise bude naproti tomu uplatňovat zásady obsažené v těchto pokynech na všechny případy týkající se provozní podpory (podaná oznámení a protiprávní neoznámená podpora) letištím, přestože byla podpora poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014 a začátkem přechodného období (163). |
| --- | --- |

(310)

V souladu s Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014 má Komise za to, že ustanovení jejího sdělení o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory by se neměla použít na projednávané případy protiprávních provozních podpor poskytnutých letištím ještě přede dnem 4. dubna 2014. Komise bude naproti tomu uplatňovat zásady obsažené v těchto pokynech na všechny případy týkající se provozní podpory (podaná oznámení a protiprávní neoznámená podpora) letištím, přestože byla podpora poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014 a začátkem přechodného období (163).

163

| (311) | Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014 stanoví podmínky, za kterých státní podpory letištím mohou být prohlášeny za slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU (164). Podle bodu 137 Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 (165) musí být splněny následující kumulativní podmínky, aby mohly být provozní podpory poskytnuté před zveřejněním těchto pokynů považovány za slučitelné s vnitřním trhem:






  a) | opatření musí přispívat k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu; |
| --- | --- | --- |

(311)

Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014 stanoví podmínky, za kterých státní podpory letištím mohou být prohlášeny za slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU (164). Podle bodu 137 Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 (165) musí být splněny následující kumulativní podmínky, aby mohly být provozní podpory poskytnuté před zveřejněním těchto pokynů považovány za slučitelné s vnitřním trhem:

164

165

a)

opatření musí přispívat k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu;

| b) | státní opatření musí být nutná; |
| --- | --- |

b)

státní opatření musí být nutná;

| c) | opatření podpory musí být přiměřeným nástrojem politiky k dosažení cíle společného zájmu; |
| --- | --- |

c)

opatření podpory musí být přiměřeným nástrojem politiky k dosažení cíle společného zájmu;

| d) | musí mít motivační účinek; |
| --- | --- |

d)

musí mít motivační účinek;

| e) | podpora musí být omezena na nezbytné minimum; a |
| --- | --- |

e)

podpora musí být omezena na nezbytné minimum; a

| f) | je nutné zamezit nežádoucím účinkům na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

f)

je nutné zamezit nežádoucím účinkům na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy.

8.2.2.1.   Příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu

Příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu

| (312) | V souladu s oddílem 5.1.2 písm. a) Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, aby se letištím poskytl čas k adaptaci na novou situaci na trhu a aby se zabránilo narušení letového provozu a propojení regionů, provozní podpora letištím bude považována za podporu, která přispívá k dosažení cíle společného zájmu, pokud: i) zvyšuje mobilitu občanů Unie a propojení regionů budováním přístupových bodů pro lety v rámci Unie nebo ii) bojuje proti přetížení letecké dopravy na hlavních letištních uzlech Unie nebo iii) napomáhá regionálnímu rozvoji. |
| --- | --- |

(312)

V souladu s oddílem 5.1.2 písm. a) Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, aby se letištím poskytl čas k adaptaci na novou situaci na trhu a aby se zabránilo narušení letového provozu a propojení regionů, provozní podpora letištím bude považována za podporu, která přispívá k dosažení cíle společného zájmu, pokud: i) zvyšuje mobilitu občanů Unie a propojení regionů budováním přístupových bodů pro lety v rámci Unie nebo ii) bojuje proti přetížení letecké dopravy na hlavních letištních uzlech Unie nebo iii) napomáhá regionálnímu rozvoji.

| (313) | Podle německých orgánů bylo financování provozních ztrát společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nutné k zachování provozu na letišti, aby bylo možno dostát cíli společnosti uvedenému ve společenské smlouvě – zlepšovat ekonomicky relevantní infrastrukturu, a posilovat tak hospodářskou sílu východního Durynska a západního Saska. |
| --- | --- |

(313)

Podle německých orgánů bylo financování provozních ztrát společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nutné k zachování provozu na letišti, aby bylo možno dostát cíli společnosti uvedenému ve společenské smlouvě – zlepšovat ekonomicky relevantní infrastrukturu, a posilovat tak hospodářskou sílu východního Durynska a západního Saska.

| (314) | Uvážíme-li, že k napomáhání regionálnímu rozvoji středního Německa jsou nutné dobré přístupové možnosti, bylo zásadně nutné zachovat funkčnost letiště. Provoz letiště sloužil regionálnímu rozvoji a tvorbě pracovních míst. Z tohoto důvodu cíl schválené provozní podpory jednoznačně spočíval v podpoře regionálního rozvoje. |
| --- | --- |

(314)

Uvážíme-li, že k napomáhání regionálnímu rozvoji středního Německa jsou nutné dobré přístupové možnosti, bylo zásadně nutné zachovat funkčnost letiště. Provoz letiště sloužil regionálnímu rozvoji a tvorbě pracovních míst. Z tohoto důvodu cíl schválené provozní podpory jednoznačně spočíval v podpoře regionálního rozvoje.

8.2.2.2.   Potřeba státního zásahu

Potřeba státního zásahu

| (315) | V souladu s oddílem 5.1.2 písm. b) Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 může být otázka, zda je státní podpora účinná při dosahování cíle společného zájmu, zodpovězena teprve na základě analýzy konkrétního problému. Z tohoto hlediska se musí každá státní podpora letišti zaměřit na situaci, kde může přinést zásadní zlepšení, které trh sám o sobě nemůže poskytnout. |
| --- | --- |

(315)

V souladu s oddílem 5.1.2 písm. b) Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 může být otázka, zda je státní podpora účinná při dosahování cíle společného zájmu, zodpovězena teprve na základě analýzy konkrétního problému. Z tohoto hlediska se musí každá státní podpora letišti zaměřit na situaci, kde může přinést zásadní zlepšení, které trh sám o sobě nemůže poskytnout.

| (316) | Německo předkládá, že státní zásah byl potřebný, protože letiště mělo potíže zajistit financování svého provozu ve vlastní režii. Ve finančních zprávách společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH se často objevuje výrok, že finanční situace letiště je úzce spjata se vklady společníků, resp. dalšími veřejnými dotacemi. Bez kapitálových vkladů veřejnoprávního sektoru je podnik dokonce existenčně ohrožen (166). |
| --- | --- |

(316)

Německo předkládá, že státní zásah byl potřebný, protože letiště mělo potíže zajistit financování svého provozu ve vlastní režii. Ve finančních zprávách společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH se často objevuje výrok, že finanční situace letiště je úzce spjata se vklady společníků, resp. dalšími veřejnými dotacemi. Bez kapitálových vkladů veřejnoprávního sektoru je podnik dokonce existenčně ohrožen (166).

166

| (317) | Poskytnutím provozní podpory získalo letiště potřebné prostředky k zajištění svého provozu a k přizpůsobení svého obchodního modelu požadavkům nízkonákladových leteckých společností. |
| --- | --- |

(317)

Poskytnutím provozní podpory získalo letiště potřebné prostředky k zajištění svého provozu a k přizpůsobení svého obchodního modelu požadavkům nízkonákladových leteckých společností.

| (318) | Komise uznává, že letiště AOC je malé regionální letiště s méně než 150 000 cestujícími ročně, které by za běžných tržních podmínek nemohlo plně pokrýt vlastní provozní náklady. Proto byl státní zásah potřebný. |
| --- | --- |

(318)

Komise uznává, že letiště AOC je malé regionální letiště s méně než 150 000 cestujícími ročně, které by za běžných tržních podmínek nemohlo plně pokrýt vlastní provozní náklady. Proto byl státní zásah potřebný.

8.2.2.3.   Přiměřenost opatření podpory

Přiměřenost opatření podpory

| (319) | V souladu s oddílem 5.1.2 písm. c) Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 musí být každé opatření podpory letišti přiměřeným nástrojem politiky k dosažení cíle společného zájmu. Členský stát musí proto prokázat, že stejného cíle není možné dosáhnout jinými nástroji politiky nebo podpory, které by méně narušily hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(319)

V souladu s oddílem 5.1.2 písm. c) Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 musí být každé opatření podpory letišti přiměřeným nástrojem politiky k dosažení cíle společného zájmu. Členský stát musí proto prokázat, že stejného cíle není možné dosáhnout jinými nástroji politiky nebo podpory, které by méně narušily hospodářskou soutěž.

| (320) | Podle vyjádření Německa je dotčené opatření podpory vhodným nástrojem k dosažení cíle společného zájmu, jehož by nebylo možné dosáhnout jinými nástroji politiky, které by méně narušily hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(320)

Podle vyjádření Německa je dotčené opatření podpory vhodným nástrojem k dosažení cíle společného zájmu, jehož by nebylo možné dosáhnout jinými nástroji politiky, které by méně narušily hospodářskou soutěž.

| (321) | Částka podpory byla určena na krytí schodku ve financování očekávaného na základě provozních nákladů vypočtených pro následující rok. |
| --- | --- |

(321)

Částka podpory byla určena na krytí schodku ve financování očekávaného na základě provozních nákladů vypočtených pro následující rok.

| (322) | S ohledem na výše uvedené má Komise za to, že dotčené opatření bylo k dosažení stanoveného cíle společného zájmu přiměřené. |
| --- | --- |

(322)

S ohledem na výše uvedené má Komise za to, že dotčené opatření bylo k dosažení stanoveného cíle společného zájmu přiměřené.

8.2.2.4.   Existence motivačního účinku

Existence motivačního účinku

| (323) | V souladu s oddílem 5.1.2 písm. d) Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 má provozní podpora motivační účinek, pokud je pravděpodobné, že by se při neexistenci provozní podpory objem hospodářské činnosti dotyčného letiště výrazně snížil. Při tomto hodnocení je nutné vzít v úvahu existenci investiční podpory a objem přepravy na letišti. |
| --- | --- |

(323)

V souladu s oddílem 5.1.2 písm. d) Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 má provozní podpora motivační účinek, pokud je pravděpodobné, že by se při neexistenci provozní podpory objem hospodářské činnosti dotyčného letiště výrazně snížil. Při tomto hodnocení je nutné vzít v úvahu existenci investiční podpory a objem přepravy na letišti.

| (324) | Ve finančních zprávách společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH se zdůrazňuje, že bez kapitálových vkladů veřejnoprávního sektoru je podnik existenčně ohrožen. Bez provozní podpory na pokrytí ztrát provozovatele letiště by toto letiště z důvodu nekrytých provozních ztrát nakonec trh opustilo. |
| --- | --- |

(324)

Ve finančních zprávách společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH se zdůrazňuje, že bez kapitálových vkladů veřejnoprávního sektoru je podnik existenčně ohrožen. Bez provozní podpory na pokrytí ztrát provozovatele letiště by toto letiště z důvodu nekrytých provozních ztrát nakonec trh opustilo.

| (325) | S ohledem na výše uvedené má Komise za to, že dotčené opatření podpory mělo motivační účinek. |
| --- | --- |

(325)

S ohledem na výše uvedené má Komise za to, že dotčené opatření podpory mělo motivační účinek.

8.2.2.5.   Přiměřenost podpory (podpora omezená na minimum)

Přiměřenost podpory (podpora omezená na minimum)

| (326) | V souladu s oddílem 5.1.2 písm. e) Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, aby byla provozní podpora letištím přiměřená, musí být omezena na minimum potřebné k uskutečnění podporované činnosti. |
| --- | --- |

(326)

V souladu s oddílem 5.1.2 písm. e) Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, aby byla provozní podpora letištím přiměřená, musí být omezena na minimum potřebné k uskutečnění podporované činnosti.

| (327) | V dotyčném případě stanovovali veřejní společníci provozovatele letiště částku provozní podpory na základě ročního hospodářského plánu ex ante a omezovali ji na finanční potřeby letiště. |
| --- | --- |

(327)

V dotyčném případě stanovovali veřejní společníci provozovatele letiště částku provozní podpory na základě ročního hospodářského plánu ex ante a omezovali ji na finanční potřeby letiště.

| (328) | Parametry těchto hospodářských plánů byly v daném účetním období vždy aktualizovány podle aktuálních hospodářských výsledků letiště. Například dne 8. listopadu 2002 schválilo představenstvo hospodářský plán pro rok 2003 na základě údajů dostupných v září 2002. Tento hospodářský plán byl později na zasedání představenstva dne 24. října 2003 aktualizován, kdy byl představenstvu předložen aktualizovaný hospodářský plán s údaji dostupnými v říjnu 2003 (167). |
| --- | --- |

(328)

Parametry těchto hospodářských plánů byly v daném účetním období vždy aktualizovány podle aktuálních hospodářských výsledků letiště. Například dne 8. listopadu 2002 schválilo představenstvo hospodářský plán pro rok 2003 na základě údajů dostupných v září 2002. Tento hospodářský plán byl později na zasedání představenstva dne 24. října 2003 aktualizován, kdy byl představenstvu předložen aktualizovaný hospodářský plán s údaji dostupnými v říjnu 2003 (167).

167

| (329) | S ohledem na výše uvedené Komise konstatuje, že provozní podpora umožnila provozovateli letiště v tomto období přizpůsobit svůj obchodní model novým provozním požadavkům spojeným se smlouvou se společností Ryanair o poskytování služeb. Přitom byla neustále kontrolována výše finančních prostředků potřebných ke krytí ztrát. Částka podpory byla tedy omezena na očekávané provozní ztráty. |
| --- | --- |

(329)

S ohledem na výše uvedené Komise konstatuje, že provozní podpora umožnila provozovateli letiště v tomto období přizpůsobit svůj obchodní model novým provozním požadavkům spojeným se smlouvou se společností Ryanair o poskytování služeb. Přitom byla neustále kontrolována výše finančních prostředků potřebných ke krytí ztrát. Částka podpory byla tedy omezena na očekávané provozní ztráty.

| (330) | Německo dále uvádí, že změna provozního zaměření letiště uskutečněná v několika projektech (168) od období let 2010–2012 přispěla ke snížení všeobecného finančního schodku letiště, a tím ke snížení vkladů společníků. Provozní podpora byla po celé dotčené období monitorována, aby ji bylo možno přizpůsobit skutečným potřebám letiště. |
| --- | --- |

(330)

Německo dále uvádí, že změna provozního zaměření letiště uskutečněná v několika projektech (168) od období let 2010–2012 přispěla ke snížení všeobecného finančního schodku letiště, a tím ke snížení vkladů společníků. Provozní podpora byla po celé dotčené období monitorována, aby ji bylo možno přizpůsobit skutečným potřebám letiště.

168

| (331) | Z tohoto důvodu má Komise za to, že provozní podpora byla v tomto případě přiměřená a omezená na minimum potřebné k uskutečnění podporované činnosti. |
| --- | --- |

(331)

Z tohoto důvodu má Komise za to, že provozní podpora byla v tomto případě přiměřená a omezená na minimum potřebné k uskutečnění podporované činnosti.

8.2.2.6.   Zamezení nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy

Zamezení nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy

| (332) | V souladu s oddílem 5.1.2 písm. f) Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 se při posuzování slučitelnosti provozní podpory bere v úvahu narušení hospodářské soutěže a vliv na obchod. Nepřímý důkaz možného narušení hospodářské soutěže nebo vlivu na obchod může spočívat v tom, že se letiště nachází ve stejné spádové oblasti jako jiné letiště s volnou kapacitou. |
| --- | --- |

(332)

V souladu s oddílem 5.1.2 písm. f) Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 se při posuzování slučitelnosti provozní podpory bere v úvahu narušení hospodářské soutěže a vliv na obchod. Nepřímý důkaz možného narušení hospodářské soutěže nebo vlivu na obchod může spočívat v tom, že se letiště nachází ve stejné spádové oblasti jako jiné letiště s volnou kapacitou.

| (333) | Komise v dotyčném případě konstatuje, že nejbližší letiště je letiště Lipsko-Halle, které je od AOC vzdáleno 85 km nebo 1 hodinu 10 minut jízdy osobním automobilem. Jak je uvedeno v 300. a 301. bodě odůvodnění, obchodní model společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH spočíval od počátku v provozování regionálního letiště s cílem napomáhat rozvoji blízké průmyslové oblasti. I kdyby se naplnila předpověď Prof. Klophause z roku 2007, dosáhlo by letiště do roku 2015 počtu 500 000 cestujících, což by mu ještě stále neumožňovalo konkurovat letišti s objemem přepravy více než dvou milionů cestujících, jakým je letiště Lipsko-Halle. |
| --- | --- |

(333)

Komise v dotyčném případě konstatuje, že nejbližší letiště je letiště Lipsko-Halle, které je od AOC vzdáleno 85 km nebo 1 hodinu 10 minut jízdy osobním automobilem. Jak je uvedeno v 300. a 301. bodě odůvodnění, obchodní model společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH spočíval od počátku v provozování regionálního letiště s cílem napomáhat rozvoji blízké průmyslové oblasti. I kdyby se naplnila předpověď Prof. Klophause z roku 2007, dosáhlo by letiště do roku 2015 počtu 500 000 cestujících, což by mu ještě stále neumožňovalo konkurovat letišti s objemem přepravy více než dvou milionů cestujících, jakým je letiště Lipsko-Halle.

| (334) | Německo poukazuje na skutečnost, že aby byly dále omezeny negativní účinky na hospodářskou soutěž a obchod, byla infrastruktura letiště AOC otevřená všem potenciálním uživatelům, a nebyla speciálně orientována na jednoho konkrétního uživatele. |
| --- | --- |

(334)

Německo poukazuje na skutečnost, že aby byly dále omezeny negativní účinky na hospodářskou soutěž a obchod, byla infrastruktura letiště AOC otevřená všem potenciálním uživatelům, a nebyla speciálně orientována na jednoho konkrétního uživatele.

| (335) | S ohledem na výše uvedené má Komise za to, že nežádoucí negativní účinky na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy jsou omezeny na minimum. |
| --- | --- |

(335)

S ohledem na výše uvedené má Komise za to, že nežádoucí negativní účinky na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy jsou omezeny na minimum.

8.2.2.7.   Závěr

Závěr

| (336) | S ohledem na výše uvedené dospívá Komise k závěru, že financování provozních ztrát společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v letech 2000–2011 je na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU a na základě podmínek slučitelnosti uvedených v oddílu 5.1.2 Pokynů pro letecký provoz z roku 2014 slučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(336)

S ohledem na výše uvedené dospívá Komise k závěru, že financování provozních ztrát společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v letech 2000–2011 je na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU a na základě podmínek slučitelnosti uvedených v oddílu 5.1.2 Pokynů pro letecký provoz z roku 2014 slučitelné s vnitřním trhem.

8.2.3.   Opatření 3: Letištní poplatky a platby společnosti Ryanair vyplývající z kombinace smlouvy o letištních službách z roku 2003, marketingové dohody z roku 2003 a marketingové dohody z roku 2010

Opatření 3: Letištní poplatky a platby společnosti Ryanair vyplývající z kombinace smlouvy o letištních službách z roku 2003, marketingové dohody z roku 2003 a marketingové dohody z roku 2010

| (337) | Německo uplatňuje, že smlouva o letištních službách a dohoda o poskytování marketingových služeb nepředstavují státní podporu. Proto Německo nepředkládá žádné právní důvody pro jejich případnou slučitelnost s vnitřním trhem. Za těchto okolností a s ohledem na to, že důkazní břímě k prokázání slučitelnosti podpory s vnitřním trhem nese na základě ustanovení o výjimce z čl. 107 odst. 1 v zásadě dotčený členský stát, který musí prokázat splnění podmínek daných tímto ustanovením o výjimce, lze učinit závěr, že tato podpora není slučitelná s vnitřním trhem. Nadto má Komise za to, že státní podpora dotčená v této věci nemůže být podle relevantních předpisů považována za podporu na zahájení činnosti slučitelnou s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(337)

Německo uplatňuje, že smlouva o letištních službách a dohoda o poskytování marketingových služeb nepředstavují státní podporu. Proto Německo nepředkládá žádné právní důvody pro jejich případnou slučitelnost s vnitřním trhem. Za těchto okolností a s ohledem na to, že důkazní břímě k prokázání slučitelnosti podpory s vnitřním trhem nese na základě ustanovení o výjimce z čl. 107 odst. 1 v zásadě dotčený členský stát, který musí prokázat splnění podmínek daných tímto ustanovením o výjimce, lze učinit závěr, že tato podpora není slučitelná s vnitřním trhem. Nadto má Komise za to, že státní podpora dotčená v této věci nemůže být podle relevantních předpisů považována za podporu na zahájení činnosti slučitelnou s vnitřním trhem.

8.2.3.1.   Platný právní základ

Platný právní základ

| (338) | Pokud jde o podporu na zahájení činnosti, Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014 prohlašují, že

  „... Komise použije zásady obsažené v těchto pokynech na všechna oznámená opatření podpory na zahájení činnosti, ohledně nichž má přijmout rozhodnutí, ode dne 4. dubna 2014, a to i tehdy, pokud opatření byla oznámena před tímto dnem. V souladu se sdělením Komise o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory uplatní Komise na protiprávní podpory leteckým společnostem na zahájení činnosti pravidla platná v době, kdy byla podpora poskytnuta. Zásady obsažené v těchto pokynech tedy nepoužije v případě protiprávních podpor leteckým společnostem na zahájení činnosti poskytnutých přede dnem 4. dubna 2014
  “
   (169). |
| --- | --- |

(338)

Pokud jde o podporu na zahájení činnosti, Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014 prohlašují, že

„... Komise použije zásady obsažené v těchto pokynech na všechna oznámená opatření podpory na zahájení činnosti, ohledně nichž má přijmout rozhodnutí, ode dne 4. dubna 2014, a to i tehdy, pokud opatření byla oznámena před tímto dnem. V souladu se sdělením Komise o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory uplatní Komise na protiprávní podpory leteckým společnostem na zahájení činnosti pravidla platná v době, kdy byla podpora poskytnuta. Zásady obsažené v těchto pokynech tedy nepoužije v případě protiprávních podpor leteckým společnostem na zahájení činnosti poskytnutých přede dnem 4. dubna 2014
  “
   (169).

169

| (339) | V pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005 je stanoveno:

  „Komise přezkoumá slučitelnost ... podpor na zahájení činnosti poskytnutých bez povolení a tedy porušením čl. 88 odst. 3 Smlouvy [nyní čl. 108 odst. 3 SFEU] na základě těchto pokynů, pokud poskytování podpory začalo po jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.“ |
| --- | --- |

(339)

V pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005 je stanoveno:

„Komise přezkoumá slučitelnost ... podpor na zahájení činnosti poskytnutých bez povolení a tedy porušením čl. 88 odst. 3 Smlouvy [nyní čl. 108 odst. 3 SFEU] na základě těchto pokynů, pokud poskytování podpory začalo po jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.“

Úředním věstníku Evropské unie

8.2.3.2.   Posouzení smlouvy uzavřené dne 25. ledna 2010 ve spojení se smlouvou o letištních službách uzavřenou dne 3. března 2003 a marketingovou dohodou uzavřenou dne 7. dubna 2003

Posouzení smlouvy uzavřené dne 25. ledna 2010 ve spojení se smlouvou o letištních službách uzavřenou dne 3. března 2003 a marketingovou dohodou uzavřenou dne 7. dubna 2003

| (340) | Smlouva se společností AMS byla uzavřena v roce 2010, po zveřejnění Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. Dotyčná podpora byla poskytována prostřednictvím marketingové dohody z roku 2010, jejíž účinky přistupují k oběma smlouvám uzavřeným v roce 2003, které – samy o sobě – státní podporu nepředstavují. Proto musí být slučitelnost podpory přezkoumána podle Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. |
| --- | --- |

(340)

Smlouva se společností AMS byla uzavřena v roce 2010, po zveřejnění Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. Dotyčná podpora byla poskytována prostřednictvím marketingové dohody z roku 2010, jejíž účinky přistupují k oběma smlouvám uzavřeným v roce 2003, které – samy o sobě – státní podporu nepředstavují. Proto musí být slučitelnost podpory přezkoumána podle Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005.

| (341) | S ohledem na to, že podmínky pro slučitelnost podpory na zahájení činnosti zakotvené v bodu 79 Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 jsou kumulativní, pro konstatování neslučitelnosti podpory letecké společnosti by stačilo prokázat, že není splněna jedna z těchto podmínek. Pro posouzení slučitelnosti dotčeného opatření podpory nicméně Komise prověří několik kritérií stanovených v Pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005. |
| --- | --- |

(341)

S ohledem na to, že podmínky pro slučitelnost podpory na zahájení činnosti zakotvené v bodu 79 Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 jsou kumulativní, pro konstatování neslučitelnosti podpory letecké společnosti by stačilo prokázat, že není splněna jedna z těchto podmínek. Pro posouzení slučitelnosti dotčeného opatření podpory nicméně Komise prověří několik kritérií stanovených v Pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005.

| (342) | V bodu 79 písm. c) Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 je jako podmínka slučitelnosti podpory stanoveno, že podpora musí sloužit pouze otevření nové letecké trasy nebo četnosti. Pro smlouvu z roku 2010 nepřipadá v úvahu denní spojení do Londýna, které existovalo od roku 2003, ani linka do Girony otevřená v roce 2007. V roce 2010 bylo otevřeno pouze spojení do Alicante. Proto dotčené opatření podpory toto kritérium nesplňuje. |
| --- | --- |

(342)

V bodu 79 písm. c) Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 je jako podmínka slučitelnosti podpory stanoveno, že podpora musí sloužit pouze otevření nové letecké trasy nebo četnosti. Pro smlouvu z roku 2010 nepřipadá v úvahu denní spojení do Londýna, které existovalo od roku 2003, ani linka do Girony otevřená v roce 2007. V roce 2010 bylo otevřeno pouze spojení do Alicante. Proto dotčené opatření podpory toto kritérium nesplňuje.

| (343) | V bodu 79 písm. d) Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 se požaduje dlouhodobá životaschopnost a postupné snižování dotčeného opatření: „podporovaná linka musí být dlouhodobě životaschopná, to znamená musí pokrývat nejméně své náklady bez veřejného financování. Z tohoto důvodu se podpory na zahájení činnosti musí snižovat a být časově omezeny.“ Neexistují žádné náznaky, že by dotčené linky mohly být pro společnost Ryanair životaschopné bez veřejného financování poskytovaného v rámci marketingových dohod. To potvrzuje skutečnost, že společnost Ryanair přestala linky provozovat, když veřejné financování skončilo. |
| --- | --- |

(343)

V bodu 79 písm. d) Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 se požaduje dlouhodobá životaschopnost a postupné snižování dotčeného opatření: „podporovaná linka musí být dlouhodobě životaschopná, to znamená musí pokrývat nejméně své náklady bez veřejného financování. Z tohoto důvodu se podpory na zahájení činnosti musí snižovat a být časově omezeny.“ Neexistují žádné náznaky, že by dotčené linky mohly být pro společnost Ryanair životaschopné bez veřejného financování poskytovaného v rámci marketingových dohod. To potvrzuje skutečnost, že společnost Ryanair přestala linky provozovat, když veřejné financování skončilo.

| (344) | V bodu 79 písm. e) Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 je navíc přidáno kritérium vyrovnání dodatečných nákladů na zahájení činnosti: „výše podpory se musí výslovně týkat dodatečných nákladů na zahájení činnosti, které se pojí se spuštěním nové trasy nebo četnosti a které by letecký subjekt nemusel hradit v obvyklém rytmu cestovních letů“. Nezdá se, že by se podpora pojila se zvláštními náklady na zahájení činnosti. Marketingové platby společnosti Ryanair pokračovaly po celé období, kdy letiště udržovalo s leteckou společností obchodní vztahy. Proto ani toto kritérium není splněno. |
| --- | --- |

(344)

V bodu 79 písm. e) Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 je navíc přidáno kritérium vyrovnání dodatečných nákladů na zahájení činnosti: „výše podpory se musí výslovně týkat dodatečných nákladů na zahájení činnosti, které se pojí se spuštěním nové trasy nebo četnosti a které by letecký subjekt nemusel hradit v obvyklém rytmu cestovních letů“. Nezdá se, že by se podpora pojila se zvláštními náklady na zahájení činnosti. Marketingové platby společnosti Ryanair pokračovaly po celé období, kdy letiště udržovalo s leteckou společností obchodní vztahy. Proto ani toto kritérium není splněno.

| (345) | Konečně podle bodu 79 písm. f) nesmí výše podpory žádný rok přesáhnout 50 % částky způsobilých nákladů daného roku. Neexistují žádné doklady, že by se skutečné výdaje na marketing pohybovaly ve výši dvojnásobku částky podpory. |
| --- | --- |

(345)

Konečně podle bodu 79 písm. f) nesmí výše podpory žádný rok přesáhnout 50 % částky způsobilých nákladů daného roku. Neexistují žádné doklady, že by se skutečné výdaje na marketing pohybovaly ve výši dvojnásobku částky podpory.

8.2.3.3.   Závěr

Závěr

| (346) | Celkově nemůže být podpora společnostem Ryanair a AMS považována za podporu na zahájení činnosti slučitelnou s vnitřním trhem, protože nejsou splněny podmínky slučitelnosti. Státní podpora poskytnutá společnostem Ryanair a AMS v rámci kombinace smlouvy o letištních službách ze dne 3. března 2003, marketingové dohody ze dne 7. dubna 2003 a marketingové dohody ze dne 25. ledna 2010 proto představuje protiprávní státní podporu neslučitelnou s vnitřním trhem a je nutné požadovat její navrácení. |
| --- | --- |

(346)

Celkově nemůže být podpora společnostem Ryanair a AMS považována za podporu na zahájení činnosti slučitelnou s vnitřním trhem, protože nejsou splněny podmínky slučitelnosti. Státní podpora poskytnutá společnostem Ryanair a AMS v rámci kombinace smlouvy o letištních službách ze dne 3. března 2003, marketingové dohody ze dne 7. dubna 2003 a marketingové dohody ze dne 25. ledna 2010 proto představuje protiprávní státní podporu neslučitelnou s vnitřním trhem a je nutné požadovat její navrácení.

9.   ZÁVĚR

ZÁVĚR

9.1.   OPATŘENÍ 1: FINANCOVÁNÍ INVESTIC DO INFRASTRUKTURY V LETECH 2000–2011

| (347) | Komise má za to, že pomoc poskytnutá společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v podobě financování investic do infrastruktury během celého období let 2000 až 2011 je slučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(347)

Komise má za to, že pomoc poskytnutá společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v podobě financování investic do infrastruktury během celého období let 2000 až 2011 je slučitelná s vnitřním trhem.

9.2.   OPATŘENÍ 2: FINANCOVÁNÍ PROVOZNÍCH ZTRÁT SPOLEČNOSTI FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH V LETECH 2000–2011

| (348) | Komise má za to, že pomoc poskytnutá společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v podobě financování provozních ztrát během celého období let 2000 až 2011 je slučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(348)

Komise má za to, že pomoc poskytnutá společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v podobě financování provozních ztrát během celého období let 2000 až 2011 je slučitelná s vnitřním trhem.

9.3.   OPATŘENÍ 3: DOHODY O SLUŽBÁCH A MARKETINGU SE SPOLEČNOSTÍ RYANAIR

| (349) | Komise má za to, že kombinace vyplývající ze smlouvy o letištních službách ze dne 3. března 2003, marketingové dohody ze dne 7. dubna 2003 a marketingové dohody ze dne 28. srpna 2008 nepředstavuje státní podporu společnosti Ryanair, resp. AMS. |
| --- | --- |

(349)

Komise má za to, že kombinace vyplývající ze smlouvy o letištních službách ze dne 3. března 2003, marketingové dohody ze dne 7. dubna 2003 a marketingové dohody ze dne 28. srpna 2008 nepředstavuje státní podporu společnosti Ryanair, resp. AMS.

| (350) | Komise konstatuje, že Německo kombinací smlouvy o letištních službách ze dne 3. března 2003, marketingové dohody ze dne 7. dubna 2003 a marketingové dohody ze dne 25. ledna 2010 poskytlo společnosti Ryanair Ltd. a její 100 % dceřiné společnosti AMS protiprávní podporu porušující čl. 108 odst. 3 SFEU. |
| --- | --- |

(350)

Komise konstatuje, že Německo kombinací smlouvy o letištních službách ze dne 3. března 2003, marketingové dohody ze dne 7. dubna 2003 a marketingové dohody ze dne 25. ledna 2010 poskytlo společnosti Ryanair Ltd. a její 100 % dceřiné společnosti AMS protiprávní podporu porušující čl. 108 odst. 3 SFEU.

| (351) | Na základě podpisu smlouvy se společnostmi Ryanair a AMS v roce 2010 nemohla společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, z pohledu ex ante, pokrýt všechny inkrementální náklady spojené s činností společnosti Ryanair na letišti. Společnost Ryanair, resp. AMS, získala neodůvodněné zvýhodnění v podobě podpory, která musí být vrácena Německu. |
| --- | --- |

(351)

Na základě podpisu smlouvy se společnostmi Ryanair a AMS v roce 2010 nemohla společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, z pohledu ex ante, pokrýt všechny inkrementální náklady spojené s činností společnosti Ryanair na letišti. Společnost Ryanair, resp. AMS, získala neodůvodněné zvýhodnění v podobě podpory, která musí být vrácena Německu.

Navrácení podpory poskytnuté společnosti Ryanair, resp. AMS

Navrácení podpory poskytnuté společnosti Ryanair, resp. AMS

| (352) | Podle SFEU a ustálené judikatury Soudního dvora je Komise příslušná rozhodnout, že dotčený členský stát musí podporu zrušit nebo upravit (170), pokud konstatovala její neslučitelnost s vnitřním trhem. Účelem povinnosti státu zrušit podporu, kterou Komise považuje za neslučitelnou s vnitřním trhem, je podle ustálené judikatury Soudního dvora obnovení původního stavu (171). Soudní dvůr v této souvislosti vyslovil, že tohoto cíle je dosaženo, když příjemce vrátí částku považovanou za protiprávní podporu, a tím ztratí zvýhodnění, které měl na trhu oproti svým konkurentům, a je obnoven stav, který existoval před vyplacením podpory (172). |
| --- | --- |

(352)

Podle SFEU a ustálené judikatury Soudního dvora je Komise příslušná rozhodnout, že dotčený členský stát musí podporu zrušit nebo upravit (170), pokud konstatovala její neslučitelnost s vnitřním trhem. Účelem povinnosti státu zrušit podporu, kterou Komise považuje za neslučitelnou s vnitřním trhem, je podle ustálené judikatury Soudního dvora obnovení původního stavu (171). Soudní dvůr v této souvislosti vyslovil, že tohoto cíle je dosaženo, když příjemce vrátí částku považovanou za protiprávní podporu, a tím ztratí zvýhodnění, které měl na trhu oproti svým konkurentům, a je obnoven stav, který existoval před vyplacením podpory (172).

170

171

172

| (353) | V souladu s touto judikaturou bylo v článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (173) stanoveno: „Je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil.“ |
| --- | --- |

(353)

V souladu s touto judikaturou bylo v článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (173) stanoveno: „Je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil.“

173

| (354) | Proto musí být poskytnutá státní podpora, která byla vyplacena, navrácena Německu. |
| --- | --- |

(354)

Proto musí být poskytnutá státní podpora, která byla vyplacena, navrácena Německu.

| (355) | Pokud jde o částky, které mají být navráceny, zohlední Komise hospodářské plány ex ante uvedené v oddíle 8.1.3, tabulce 19, a použije tyto další úvahy:






  a) | částka podpory, která má být navrácena, by měla odpovídat negativním inkrementálním peněžním tokům existujícím v době, kdy bylo přijato rozhodnutí o podpisu smlouvy. Tyto negativní peněžní toky odpovídají výši finančních prostředků, které jsou potřebné k tomu, aby byla smlouva uvedena do souladu s trhem. |
| --- | --- | --- |

(355)

Pokud jde o částky, které mají být navráceny, zohlední Komise hospodářské plány ex ante uvedené v oddíle 8.1.3, tabulce 19, a použije tyto další úvahy:

a)

částka podpory, která má být navrácena, by měla odpovídat negativním inkrementálním peněžním tokům existujícím v době, kdy bylo přijato rozhodnutí o podpisu smlouvy. Tyto negativní peněžní toky odpovídají výši finančních prostředků, které jsou potřebné k tomu, aby byla smlouva uvedena do souladu s trhem.

| b) | Komise má za to, že za časový rámec pro tento hospodářský plán by měla být zvolena letní sezóna 2010. Účinné zvýhodnění, které letecká společnost získala, je totiž omezeno na skutečnou dobu platnosti dotyčné smlouvy, neboť jakmile byla smlouva ukončena, nečerpala společnost Ryanair, resp. AMS, od letiště již žádné zvýhodnění. |
| --- | --- |

b)

Komise má za to, že za časový rámec pro tento hospodářský plán by měla být zvolena letní sezóna 2010. Účinné zvýhodnění, které letecká společnost získala, je totiž omezeno na skutečnou dobu platnosti dotyčné smlouvy, neboť jakmile byla smlouva ukončena, nečerpala společnost Ryanair, resp. AMS, od letiště již žádné zvýhodnění.

| (356) | Výsledné prozatímní částky, jejichž navrácení má Německo požadovat, jsou uvedeny v tabulce 20. |
| --- | --- |

(356)

Výsledné prozatímní částky, jejichž navrácení má Německo požadovat, jsou uvedeny v tabulce 20.

| (357) | Aby bylo zohledněno skutečné zvýhodnění, které letecká společnost a její dceřiná společnost získala v rámci kombinace smlouvy o letištních službách ze dne 3. března 2003, marketingové dohody ze dne 7. dubna 2003 a marketingové dohody ze dne 25. ledna 2010, mohou být částky uvedené v tabulce 20 ještě upraveny na základě dokladů předložených Německem. Tato úprava musí být založena i) na rozdílu mezi skutečnými platbami předloženými ex post, které letecká společnost zaplatila za letištní služby, na straně jedné a předpokládanými peněžními toky (ex ante) u této příjmové položky uvedenými v tabulce 19 na straně druhé a ii) na rozdílu mezi skutečnými platbami předloženými ex post, které byly v rámci marketingové dohody zaplaceny letecké společnosti a její dceřiné společnosti za marketing na straně jedné, a předpokládanými částkami ex ante uvedenými v tabulce 19, které odpovídají marketingovým nákladům, na straně druhé. |
| --- | --- |

(357)

Aby bylo zohledněno skutečné zvýhodnění, které letecká společnost a její dceřiná společnost získala v rámci kombinace smlouvy o letištních službách ze dne 3. března 2003, marketingové dohody ze dne 7. dubna 2003 a marketingové dohody ze dne 25. ledna 2010, mohou být částky uvedené v tabulce 20 ještě upraveny na základě dokladů předložených Německem. Tato úprava musí být založena i) na rozdílu mezi skutečnými platbami předloženými ex post, které letecká společnost zaplatila za letištní služby, na straně jedné a předpokládanými peněžními toky (ex ante) u této příjmové položky uvedenými v tabulce 19 na straně druhé a ii) na rozdílu mezi skutečnými platbami předloženými ex post, které byly v rámci marketingové dohody zaplaceny letecké společnosti a její dceřiné společnosti za marketing na straně jedné, a předpokládanými částkami ex ante uvedenými v tabulce 19, které odpovídají marketingovým nákladům, na straně druhé.

| (358) | Jak bylo již vysvětleno v 212. bodu odůvodnění, má Komise za to, že společnosti AMS a Ryanair musí být pro účely použití předpisů o státní podpoře považovány za jediný podnik. Proto by měly společnosti Ryanair a AMS ručit společně a nerozdílně za navrácení celé částky podpory poskytnuté v rámci kombinace smlouvy o letištních službách ze dne 3. března 2003, marketingové dohody ze dne 7. dubna 2003 a marketingové dohody ze dne 25. ledna 2010. |
| --- | --- |

(358)

Jak bylo již vysvětleno v 212. bodu odůvodnění, má Komise za to, že společnosti AMS a Ryanair musí být pro účely použití předpisů o státní podpoře považovány za jediný podnik. Proto by měly společnosti Ryanair a AMS ručit společně a nerozdílně za navrácení celé částky podpory poskytnuté v rámci kombinace smlouvy o letištních službách ze dne 3. března 2003, marketingové dohody ze dne 7. dubna 2003 a marketingové dohody ze dne 25. ledna 2010.

| (359) | Kromě toho Německo v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (174) připočte k částce podpory úroky splatné od data, kdy byla protiprávní podpora k dispozici příjemci, do data jejího navrácení (175). Protože v tomto případě jsou peněžní toky odpovídající částkám podpory složité a plynuly po celou dobu platnosti kombinace smlouvy o letištních službách ze dne 3. března 2003, marketingové dohody ze dne 7. dubna 2003 a marketingové dohody ze dne 25. ledna 2010, má Komise za to, že pro výpočet výše úroků je přijatelné předpokládat, že datem vyplacení podpory je konec letní sezóny IATA 2010 (tedy 30. října 2010),

  Tabulka 20


  Částka, která má být navrácena s ohledem na smlouvu o letištních službách, marketingovou dohodu z roku 2003 a marketingovou dohodu z roku 2010 | Letní sezóna 2010 |
| --- | --- | --- |
| | |
| Počet odchozích cestujících | 55 188 |
| | |
| PŘEDPOKLÁDANÉ PŘÍJMY (v EUR) |
| Čistá platba společnosti Ryanair za odchozího cestujícího | [...]* |
| Příjmy související s letovým provozem celkem | [...]* |
| Příjmy nesouvisející s letovým provozem na cestujícího | [...]* |
| Příjmy nesouvisející s letovým provozem celkem | [...]* |
| Příjmy celkem | [...]* |
| | |
| PŘEDPOKLÁDANÉ POPLATKY (v EUR) |
| Pevné marketingové platby | [...]* |
| Měsíční provozní platby | 13 943 |
| Provozní platby celkem | 97 601 |
| Platby celkem | [...]* |
| | |
| ČISTÝ HOSPODÁŘSKÝ VÝSLEDEK (v EUR)


  ČÁSTKA, KTERÁ MÁ BÝT NAVRÁCENA | – 318 569 |

(359)

Kromě toho Německo v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (174) připočte k částce podpory úroky splatné od data, kdy byla protiprávní podpora k dispozici příjemci, do data jejího navrácení (175). Protože v tomto případě jsou peněžní toky odpovídající částkám podpory složité a plynuly po celou dobu platnosti kombinace smlouvy o letištních službách ze dne 3. března 2003, marketingové dohody ze dne 7. dubna 2003 a marketingové dohody ze dne 25. ledna 2010, má Komise za to, že pro výpočet výše úroků je přijatelné předpokládat, že datem vyplacení podpory je konec letní sezóny IATA 2010 (tedy 30. října 2010),

174

175

Tabulka 20

Tabulka 20

Částka, která má být navrácena s ohledem na smlouvu o letištních službách, marketingovou dohodu z roku 2003 a marketingovou dohodu z roku 2010

Částka, která má být navrácena s ohledem na smlouvu o letištních službách, marketingovou dohodu z roku 2003 a marketingovou dohodu z roku 2010

Letní sezóna 2010

Počet odchozích cestujících

55 188

PŘEDPOKLÁDANÉ PŘÍJMY (v EUR)

(v EUR)

Čistá platba společnosti Ryanair za odchozího cestujícího

[...]*

Příjmy související s letovým provozem celkem

[...]*

Příjmy nesouvisející s letovým provozem na cestujícího

[...]*

Příjmy nesouvisející s letovým provozem celkem

[...]*

Příjmy celkem

[...]*

PŘEDPOKLÁDANÉ POPLATKY (v EUR)

(v EUR)

Pevné marketingové platby

[...]*

Měsíční provozní platby

13 943

Provozní platby celkem

97 601

Platby celkem

[...]*

ČISTÝ HOSPODÁŘSKÝ VÝSLEDEK (v EUR)

(v EUR)

ČÁSTKA, KTERÁ MÁ BÝT NAVRÁCENA

ČÁSTKA, KTERÁ MÁ BÝT NAVRÁCENA

– 318 569

– 318 569

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Státní podpora, kterou Německo porušením čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie protiprávně poskytlo ve prospěch společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH prostřednictvím financování investic do infrastruktury v letech 2000 až 2011, je slučitelná s vnitřním trhem.

2.   Státní podpora, kterou Německo porušením čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie protiprávně poskytlo ve prospěch společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH prostřednictvím financování provozních ztrát v letech 2000 až 2011, je slučitelná s vnitřním trhem.

3.   Smlouva o letištních službách uzavřená dne 3. března 2003 mezi společnostmi Altenburg-Nobitz GmbH a Ryanair ve spojení s dohodou o poskytování marketingových služeb uzavřenou dne 7. dubna 2003 mezi společnostmi Altenburg-Nobitz GmbH a Ryanair a dohodou o poskytování marketingových služeb uzavřenou dne 28. srpna 2008 mezi společnostmi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a AMS nepředstavuje státní podporu.

4.   Státní podpora, kterou Německo porušením čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie protiprávně poskytlo ve prospěch společnosti Ryanair, resp. AMS, kombinací smlouvy o letištních službách uzavřené dne 3. března 2003 mezi společnostmi Altenburg-Nobitz GmbH a Ryanair, dohody o poskytování marketingových služeb uzavřené dne 7. dubna 2003 mezi společnostmi Altenburg-Nobitz GmbH a Ryanair a dohody o poskytování marketingových služeb uzavřené dne 25. ledna 2010 mezi společnostmi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a AMS, je neslučitelná s vnitřním trhem.

Článek 2

1.   Německo vyžádá od příjemců navrácení neslučitelné podpory uvedené v čl. 1 odst. 4.

2.   S ohledem na to, že společnosti Ryanair a AMS představují pro účely tohoto rozhodnutí jedinou hospodářskou jednotku, ručí společně za navrácení státní podpory, kterou každá z nich obdržela na základě společného použití smlouvy o letištních službách ze dne 3. března 2003, marketingové dohody ze dne 7. dubna 2003 a marketingové dohody ze dne 25. ledna 2010.

3.   Částka, která má být navrácena, zahrnuje úroky splatné od data, kdy byla protiprávní podpora k dispozici příjemci, do data jejího navrácení.

4.   Úroky se vypočítají v souladu s kapitolou V nařízení (ES) č. 794/2004 metodou složeného úročení.

5.   Německo zastaví všechny nevyplacené platby podpory uvedené v čl. 1 odst. 4 dnem přijetí tohoto rozhodnutí.

Článek 3

1.   Podpora uvedená v čl. 1 odst. 4 musí být neprodleně a skutečně navrácena.

2.   Německo zajistí, že toto rozhodnutí bude provedeno do čtyř měsíců od svého vyhlášení.

Článek 4

1.   Německo předloží do dvou měsíců od vyhlášení tohoto rozhodnutí tyto informace:

| a) | celková částka (hlavní pohledávka a úroky) podpory získané příjemci; |
| --- | --- |

a)

celková částka (hlavní pohledávka a úroky) podpory získané příjemci;

| b) | celková částka (hlavní pohledávka a úroky), kterou mají příjemci navrátit podle článku 2; |
| --- | --- |

b)

celková částka (hlavní pohledávka a úroky), kterou mají příjemci navrátit podle článku 2;

| c) | podrobný popis opatření, která byla přijata nebo jsou zamýšlena, aby bylo toto rozhodnutí splněno; |
| --- | --- |

c)

podrobný popis opatření, která byla přijata nebo jsou zamýšlena, aby bylo toto rozhodnutí splněno;

| d) | podklady, z nichž vyplývá, že příjemcům byl zaslán příkaz k navrácení částky. |
| --- | --- |

d)

podklady, z nichž vyplývá, že příjemcům byl zaslán příkaz k navrácení částky.

2.   Německo informuje Komisi o postupu svých opatření k provedení tohoto nařízení, dokud nebude dokončeno navrácení podpory uvedené v článku 2. Na žádost Komise předloží Německo neprodleně informace o opatřeních, která byla přijata nebo jsou zamýšlena, aby bylo toto rozhodnutí provedeno. Německo dále předloží podrobné údaje o částkách podpory a úrocích, které již příjemci navrátili.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.

V Bruselu dne 15. října 2014.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  
  Úř. věst. C 149, 25.5.2012, s. 5.

1

(2)  S účinností od 1. prosince 2009 byly články 87 a 88 Smlouvy o ES nahrazeny články 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). Příslušné články jsou v podstatě totožné. V tomto rozhodnutí se odkazy na články 107 a 108 SFEU rozumí odkazy na články 87 a 88 Smlouvy o ES tam, kde je to vhodné. SFEU zavedla také některé změny terminologie, například slovo „Společenství“ bylo nahrazeno slovem „Unie“ a spojení „společný trh“ slovy „vnitřní trh“. V tomto rozhodnutí je používána terminologie SFEU.

2

(3)  Viz poznámka pod čarou 1.

3

(4)  Airport Marketing Services Limited je 100 % dceřiná společnost společnosti Ryanair. Její hlavní činností je prodej reklamních ploch na internetových stránkách společnosti Ryanair.

4

(5)  Společnost Ryanair předložila společné připomínky k několika věcem týkajícím se leteckého provozu, mimo jiné k předmětné věci podpory.

5

(6)  Sdělení Komise – Pokyny ke státní podpoře letišť a leteckých společností (Úř. věst. C 99, 4.4.2014, s. 3).

6

(7)  Použití článků 92 a 93 Smlouvy o ES a článku 61 Dohody o EHP na státní podpory v odvětví letectví (Úř. věst. C 350, 10.12.1994, s. 5).

7

(8)  Pokyny Společenství pro financování letišť a pro státní podpory na zahájení činnosti pro letecké společnosti s odletem z regionálních letišť (Úř. věst. C 312, 9.12.2005, s. 1).

8

(9)  
  Úř. věst. C 113, 15.4.2014, s. 30.

9

(10)  Společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH má v současné době tyto společníky: okres Altenburger Land (60 %), město Nobitz (5 %), společnost THÜSAC Personennahverkehrsgesellschaft mbH (3 %). Všichni společníci jsou buď veřejné instituce, nebo jsou plně ve veřejném vlastnictví. Společnost sama vlastní 32 % svých podílů. Zdroj: Finanční zpráva společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH z roku 2012. Jedná se o poslední zprávu, kterou Německo poskytlo Komisi.

10

(11)

11

Zdroj: Finanční zprávy společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a údaje Německa.

Zdroj:

(12)

12

Zdroj: Finanční zprávy společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH.

Zdroj:

(13)  Podle údajů Německa nebyly od 17.12.2004 do 11.1.2005 provozovány žádné lety společnosti Ryanair. V roce 2006 byl celý letový provoz na dva týdny přerušen kvůli stavebním pracím.

13

(14)  Komise má za to, že cestující na linkových letech v období let 2003–2011 je třeba započítat k letům společnosti Ryanair.

14

(15)  Studie přistávací plochy Leipzig-Altenburg a sousedící průmyslové zóny, KE-Consult, Kurte & Esser GbR, září 2010.

15

(16)  Zdroj: Situační zpráva společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, „Entwicklungskonzept der Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH“ (Koncepce rozvoje společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH) ze dne 9. září 2011.

16

(17)  V originále „Deckungslücke“.

17

(18)  To prokazuje studie KE-Consult.

18

(19)  Zdroj: Situační zpráva společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, „Entwicklungskonzept der Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH“ (Koncepce rozvoje společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH) ze dne 9. září 2011.

19

(20)  Společenská smlouva provozovatele letiště omezuje roční kapitálový vklad každého společníka na pětinásobek jeho podílu (§ 24 odst. 3).

20

(21)

21

Zdroj: Účetní závěrka společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH na stranách:

Zdroj:

| | za rok 2000: s. 28 a příloha 6, s. 20. |
| --- | --- |

za rok 2000: s. 28 a příloha 6, s. 20.

| | za rok 2001: s. 28 a příloha 6, s. 23. |
| --- | --- |

za rok 2001: s. 28 a příloha 6, s. 23.

| | za rok 2002: s. 28 a příloha 6, s. 21. |
| --- | --- |

za rok 2002: s. 28 a příloha 6, s. 21.

| | za rok 2003: s. 7 a příloha 6, s. 21. |
| --- | --- |

za rok 2003: s. 7 a příloha 6, s. 21.

| | za rok 2004: příloha 3, s. 5 a příloha 6, s. 19. |
| --- | --- |

za rok 2004: příloha 3, s. 5 a příloha 6, s. 19.

| | za rok 2005: příloha VI, list 13 a příloha III, list 19. |
| --- | --- |

za rok 2005: příloha VI, list 13 a příloha III, list 19.

| | za rok 2006: příloha VI, list 12 a příloha III, list 15–16. |
| --- | --- |

za rok 2006: příloha VI, list 12 a příloha III, list 15–16.

| | za rok 2007: příloha VI, list 13 a příloha III, list 15–16. |
| --- | --- |

za rok 2007: příloha VI, list 13 a příloha III, list 15–16.

| | za rok 2008: příloha VI, list 12 a příloha III, list 15–16. |
| --- | --- |

za rok 2008: příloha VI, list 12 a příloha III, list 15–16.

| | za rok 2009: příloha VI, list 15 a příloha III, s. 14. |
| --- | --- |

za rok 2009: příloha VI, list 15 a příloha III, s. 14.

| | za rok 2010: příloha VI, list 15 a příloha III, s. 14. |
| --- | --- |

za rok 2010: příloha VI, list 15 a příloha III, s. 14.

| | za rok 2011: příloha VI, s. 13 a příloha III, s. 14. |
| --- | --- |

za rok 2011: příloha VI, s. 13 a příloha III, s. 14.

(22)  Tyto dotace poskytoval převážně svobodný stát Durynsko, ačkoli dotace mohly poskytnout i jiné veřejnoprávní subjekty.

22

(23)  www.nachrichten.lvz-online.de: „Aus für Linienflüge ab Altenburg – Ryanair zieht sich komplett zurück“ (Konec linkových letů z Altenburgu – Ryanair definitivně odchází).

23

(24)

24

Zdroj: Německo.

Zdroj:

(25)  Vlastní prostředky společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH.

25

(26)  Tato částka se nyní prověřuje a je napadena před příslušným vnitrostátním správním soudem; proto zde může dojít ke změnám.

26

(27)  Částka s výhradou změn – viz poznámka 3.

27

(28)  Ve finanční zprávě za rok 2004 se zejména prohlašuje, že vzletové a přistávací dráhy na provozní ploše byly prodlouženy a umožňují provoz letounů B 737-800. Podle smlouvy mezi AOC a společností Ryanair využívala společnost Ryanair na letišti AOC stroje typu B 737-300 nebo jiné varianty B 737.

28

(29)

29

Zdroj: Německo a účetní závěrky společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH.

Zdroj:

(30)  Podle údajů z účetních závěrek společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH se provozní hospodářský výsledek počítá jako rozdíl mezi příjmy z provozních činností – od nichž byla odečtena částka veřejných dotací uvedených v tabulce 2 – a přímými provozními výdaji (zaměstnanci + materiál + ostatní výdaje).

30

(31)  Částky investic uvedené v tabulce 4 pocházejí z účetních závěrek společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH a jsou odlišné od částek investic, které předložily německé orgány v tabulce 3.

31

(32)  Čistý finanční hospodářský výsledek je roven rozdílu mezi finančními výnosy a finančními náklady. Podle vyjádření Německa neměla společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v dotčeném období žádné bankovní půjčky; finanční náklady souvisely většinou s úroky, které byly placeny za v minulosti přijaté, ale dosud nepoužité dotace.

32

(33)  Údaje předložené Německem a uvedené v tabulce 5 se liší od údajů předložených v účetních závěrkách společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, které jsou uvedeny v tabulce 2.

33

(1)

1

| [...]* | Podléhá služebnímu tajemství. |
| --- | --- |

[...]*

Podléhá služebnímu tajemství.

(34)  Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, účetní závěrka ke dni 31. prosince 2002, situační zpráva 2002, s. 4.

34

(35)

35

Zdroj: Německo. Německo zmiňuje, že náklady na veřejné služby překračují částky uvedené v tabulce 6, nepředložilo však žádné další údaje o přesnějších částkách.

Zdroj:

(36)

36

Zdroj: Německo.

Zdroj:

(37)  Ceny v tabulkách 8 a 9 platí pro letadla uvedená ve zvláštním seznamu označovaném jako „bonusový“. V tomto seznamu jsou uvedeny různé typy letadel podle technických charakteristik se zřetelem k emisím znečišťujícím životní prostředí. Do seznamu se zapisují letadla s nejlepšími ekologickými hodnotami a nová letadla se v něm objevují automaticky.

37

(38)

38

Zdroj: Německo.

Zdroj:

(39)

39

Zdroj: Německo.

Zdroj:

(40)  Německý pojem používaný pro plánované rotace zní „Linienflugbetrieb“ (linkový provoz).

40

(41)

41

Zdroj: Německo.

Zdroj:

(42)  Komise poukazuje na rozdíl mezi částkou vyjádřenou slovy a čísly.

42

(43)  Německo předložilo fakturu za červen 2009 předanou společností Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH společnosti Ryanair. I přes další žádosti Komise nepředložilo Německo žádné další údaje k těmto poplatkům, které společnost Ryanair platila v celém období let 2003–2011 za cestujícího a letoun.

43

(44)  Uvádíme pouze výčet určitých služeb. Příloha B obsahuje úplný popis služeb.

44

(45)  Smlouva je vztažena k současnému ceníku AMS.

45

(46)  Letní sezóna podle Mezinárodního sdružení leteckých dopravců (IATA) začala dne 28. března 2010 a skončila dne 30. října 2010.

46

(47)  V článku 3.2 smlouvy ze dne 25. ledna 2010 je uvedeno, že AMS může po dohodě smluvních stran poskytovat další marketingové služby.

47

(48)  Německo uvádí, že do rozvoje průmyslové oblasti, v níž je dnes zaměstnáno asi 250 osob na přibližně 58 hektarech, bylo investováno více než 16,5 milionu EUR.

48

(49)  Koncepce rozvoje společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, 9. září 2011.

49

(50)  § 23 durynského zemského rozpočtového řádu.

50

(51)  V tomto kontextu Německo uvedlo příklad subvence, o níž bylo rozhodnuto a která byla vyplacena v roce 2009, a v roce 2012 byla předmětem kontroly ex post a částečného navrácení prostředků.

51

(52)  Viz tabulka 3.

52

(53)  
  Thüringer Landeshaushaltsordnung (Durynský zemský rozpočtový řád) stanoví rozpočtové předpisy svobodného státu Durynsko. V § 23 tohoto řádu jsou uvedeny podmínky, které musí být splněny pro příjem dotací ze zemského rozpočtu. Svobodný stát Durynsko musí mít významný zájem na realizaci projektu, kterému se dotace uděluje a který by bez dotací nemohl být uspokojen vůbec nebo ne v potřebném rozsahu. Podmínky pro přijetí dotací jsou podrobněji uvedeny v části Allgemeine Nebenbestimmungen für Zuwendungen zur Projektförderung (ANBest-P) (Všeobecná doplňková ustanovení o dotacích na podporu projektů).

53

Thüringer Landeshaushaltsordnung

Allgemeine Nebenbestimmungen für Zuwendungen zur Projektförderung (ANBest-P

(54)  SA 16588 (N 644i/2002) – Německo – Zřízení nebo dostavba regionálních letišť.

54

(55)  Viz 50. bod odůvodnění písm. a).

55

(56)  
  „Plausibilitätsprüfung über die Wirtschaftlichkeit der Flugplatz Altenburg- Nobitz GmbH unter Berücksichtigung des Wirtschafts- und Finanzplanes für die Jahre 2007 bis 2010“ (Kontrola věrohodnosti životaschopnosti společnosti Flugplatz Altenburg- Nobitz GmbH se zohledněním hospodářského a finančního plánu na roky 2007 až 2010) (31. srpna 2007) a „Kapitalflussrechnungen FAN für die Geschäftsjahre 2007 bis 2015“ (Výkaz peněžních toků společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz pro účetní období 2007 až 2015) (16. listopadu 2007) společnosti BDO – Deutsche Warentreuhand Aktiengesellschaft Wirtschaftsprüfungsgesellschaft; „Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Altenburg-Nobitz“ (Regionální ekonomický význam a perspektivy letiště Altenburg-Nobitz) od Prof. Dr. Richarda Klophause, září 2007; „Planentwurf für den Zeitraum 2011 – 2015: Wirtschafts-, Vermögens-, Finanz- und Investitionsplan“, (Návrh plánu pro období let 2011–2015: hospodářský, majetkový, finanční a investiční plán), společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, 15. listopadu 2007.

56

(57)  
  „Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Altenburg-Nobitz“, Prof. Dr. Richard Klophaus, září 2007.

57

(58)  Arbeitsgemeinschaft Deutscher Verkehrsflughäfen (Pracovní společenství německých dopravních letišť).

58

(59)  Německo předložilo Komisi plány hospodaření vypracované pro roky 2000–2005 a příslušné dodatky k plánům hospodaření vypracované vždy v následujícím roce.

59

(60)  Zásada samostatného financování („single-till“) znamená, že je třeba zohlednit veškeré zisky, příjmy související s letovým provozem (poplatky za cestujícího) i nesouvisející s letovým provozem (např. nájemné za pronájem obchodů na letišti, poplatky za parkování), nikoli pouze počet cestujících a tomu odpovídající poplatky za cestujícího.

60

(61)  Německo odkazuje na věc T-196/04 Ryanair v. Komise, Sb. rozh. 2008, s. II-3643, bod 59 („rozsudek Charleroi“).

61

(62)  
  „Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Altenburg-Nobitz“, Prof. Dr. Richard Klophaus, září 2007.

62

(63)  
  „Skladba obratu společnosti Ryanair“ – tuto tabulku vypracovala společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH na základě předpokladů různého denního počtu letů (1 až 10) a míry využití kapacity cestujících (70 % až 90 %).

63

(64)  Konzervativní scénář s jedním letem denně.

64

(65)  Německo zakládá své předpovědi na předpokladu, že letadla společnosti Ryanair používaná v roce 2003 mají kapacitu 148 sedadel.

65

(66)  Tyto částky pocházejí z měsíčních faktur, které předložila společnost Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH společnosti Ryanair v červnu 2009. Navzdory žádosti Komise nepředložilo Německo žádné informace o měsíčních poplatcích, které měla společnost Ryanair platit v celém období let 2003 až 2011 za cestujícího a za letoun.

66

(67)  V tomto ohledu předkládá Německo odlišné počty cestujících, než jaké vyplývají z finančních výkazů provozovatele letiště – viz tabulka 1.

67

(68)  Informace předložené Německem.

68

(69)  Koncepce rozvoje společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, 9. září 2011.

69

(70)  Viz rozhodnutí Komise o zahájení řízení, 133. až 134. bod odůvodnění.

70

(71)  Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung (předpis o licencích k provozování letecké dopravy) – viz rozhodnutí Komise o zahájení řízení, 134. bod odůvodnění.

71

(72)  Viz rozhodnutí Komise o zahájení řízení, 137. bod odůvodnění.

72

(73)  Záležitost podpory společnosti Ryanair, zpracováno poradenskou firmou pro společnost Ryanair, 9. dubna 2013.

73

(74)  Tržně jednající hospodářský subjekt.

74

(75)  Viz poznámka pod čarou 49.

75

(76)  Vypracováno pro společnost Ryanair, 10. dubna 2013.

76

(77)  
  „Are prices set by AMS in line with the market rate?“ [Jsou ceny stanovené společností AMS v souladu s tržními sazbami?] Vypracováno pro společnost Ryanair, 20. prosince 2013.

77

(78)  
  „Projednání smluv s AMS v analýze ziskovosti provedené jako součást“ zkoušky podle zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu „
  “, zpracováno pro společnost Ryanair, 17. ledna 2014.

78

(79)  Podle zprávy York Aviation (2007) Social benefits of low fare airlines in Europe [Sociální přínosy nízkonákladových leteckých společností v Evropě] zatraktivnila společnost Ryanair letiště Eindhoven jako lokalitu pro jiné nízkonákladové letecké společnosti.

79

Social benefits of low fare airlines in Europe

Sociální přínosy nízkonákladových leteckých společností v Evropě

(80)  Odkazuje se zde zejména na zprávu profesora Damiena P. McLoughlina (2013), kterou společnost Ryanair předložila dne 13. dubna 2013 a která nese název: Brand building: why and how small brands should invest in marketing [Budování značky: proč a jak by měly malé značky investovat do marketingu].

80

Brand building: why and how small brands should invest in marketing

(81)  Evropská komise, Státní podpora NN 72/05 – Německo, navýšení kapitálu, BayernLB, body 27–29.

81

(82)  Rozhodnutí Komise ze dne 4. července 2007 ohledně řízení podle článku 82 Smlouvy o ES (věc COMP/38.784 – Wanadoo España v. Telefónica), body 360 a 363.

82

(83)  www.airportmarketingservices.com.

83

(84)  
  Úř. věst. C 249, 31.7.2014, s. 1.

84

(85)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-05-58_en.htm?locale=FR.

85

(86)  Věc C-35/96 Komise v. Itálie, Sb. rozh. 1998, s. I-3851; Věc C-41/90 Höfner a Elser, Sb. rozh. 1991, s. I-1979; Věc C-244/94 Fédération Française des Sociétés d'Assurances v. Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, Sb. rozh. 1995, s. I-4013; Věc C-55/96 Job Centre, Sb. rozh. 1997, s. I-7119.

86

Komise v. Itálie

Höfner a Elser

Fédération Française des Sociétés d'Assurances v. Ministère de l'Agriculture et de la Pêche

(87)  Věc 118/85 Komise v. Itálie, Sb. rozh. 1987, s. 2599; věc 35/96 Komise v. Itálie, Sb. rozh. 1998, s. I-3851.

87

Komise v. Itálie

Komise v. Itálie

(88)  Rozsudek ve věci Leipzig/Halle, zejména body 93–94; potvrzen věcí C-288/11 P Mitteldeutsche Flughafen a Flughafen Leipzig-Halle v. Komise, 2012, dosud nezveřejněno ve Sbírce rozhodnutí; viz též věc T-128/89 Aéroports de Paris v. Komise, Sb. rozh. 2000, s. II-3929, potvrzenou věcí C-82/01P Aéroports de Paris v. Komise, Sb. rozh. 2002, s. I-9297 a věcí T-196/04 Ryanair v. Komise (dále jen „rozsudek Charleroi“), Sb. rozh. 2008, s. II-3643.

88

Mitteldeutsche Flughafen a Flughafen Leipzig-Halle v. Komise

Aéroports de Paris v. Komise

Aéroports de Paris v. Komise

Ryanair v. Komise

(89)  Věci C-159/91 a C-160/91 Poucet v. AGV a Pistre v. Cancave, Sb. rozh. 1993, s. I-637.

89

Poucet v. AGV a Pistre v. Cancave

(90)  Věc C-364/92 SAT Fluggesellschaft v. Eurocontrol, Sb. rozh. 1994, s. I-43.

90

SAT Fluggesellschaft v. Eurocontrol

(91)  Rozhodnutí Komise ze dne 19. března 2003, N 309/2002, Bezpečnost letectví – kompenzace nákladů po atentátech 11. září 2001.

91

(92)  Věc C-343/95 Cali & Figli v. Servizi ecologici porto di Genova, Sb. Rozh. 1997, s. I-1547; Rozhodnutí Komise ze dne 19. března 2003, N 309/2002; Rozhodnutí Komise ze dne 16. října 2002, N 438/2002, Subvence správ přístavů na výkon úkolů podřízených veřejnou mocí.

92

Cali & Figli v. Servizi ecologici porto di Genova

(93)  Rozhodnutí Komise ze dne 19. března 2003, N 309/2002.

93

(94)  Viz zejména věc C-364/92 SAT v. Eurocontrol, Sb. rozh. 1994, s. I-43, bod 30, a věc C-113/07 P Selex Sistemi Integrati v. Komise, Sb. rozh. 2009, s. I-2207, bod 71.

94

SAT v. Eurocontrol

Selex Sistemi Integrati v. Komise

(95)  Viz mj. věc C-172/03 Wolfgang Heiser v. Finanční úřad Innsbruck, Sb. rozh. 2005, s. I-01627, bod 36 a citovaná judikatura.

95

Wolfgang Heiser v. Finanční úřad Innsbruck

(96)  Rozhodnutí Komise ze dne 20. února 2014 ve věci podpory SA.35847 (2012/N) – Česká republika – letiště Ostrava, dosud nezveřejněno v Úředním věstníku, 16. bod odůvodnění.

96

(97)  § 27 písm. d) bod 1 Luftverkehrsgesetz: „Služby řízení letového provozu a nezbytná technická zařízení řízení letového provozu se udržují na letištích, u nichž Spolkové ministerstvo dopravy, výstavby a rozvoje měst uzná tuto potřebu z důvodu bezpečnosti a dopravně-politických zájmů.“

97

(98)  Věc C-482/99 Francie v. Komise (dále jen:„
  Stardust Marine
  “), Sb. rozh. 2002, s. I-4397.

98

Francie v. Komise

Stardust Marine

(99)  Rozsudek ze dne 12. května 2011 ve spojených věcech T-267/08 a T-279/08 Nord-Pas-de-Calais, dosud nezveřejněný ve Sbírce rozhodnutí, bod 108.

99

Nord-Pas-de-Calais

(100)  Viz poznámka pod čarou 10.

100

(101)  Sdělení Komise členským státům o použití článků 92 a 93 Smlouvy o EHS a článku 5 směrnice Komise 80/723/EHS na veřejné podniky zpracovatelského průmyslu (Úř. věst. C 307, 13.11.1993, s. 3), bod 11. Toto sdělení se týká zpracovatelského průmyslu, použije se však i na jiná odvětví. Viz též věc T-16/96 Cityflyer, Sb. rozh. 1998, s. II-757, bod 51.

101

(102)  K navrácení prostředků došlo pouze v určitých případech, kdy příslušná veřejná dotace nebyla na investici, pro kterou byla určena, vynaložena zcela.

102

(103)  Věc T-214/95 Het Vlaamse Gewest v. Komise, Sb. rozh. 1998, s. II-717.

103

Het Vlaamse Gewest v. Komise

(104)  Věc C-482/99 Francie vs. Komise (dále jen:„
  Stardust Marine
  “), Sb. rozh. 2002, s. I-4397.

104

Francie vs. Komise

Stardust Marine

(105)  Rozsudek ze dne 12. května 2011 ve spojených věcech T-267/08 a T-279/08 Nord-Pas-de-Calais, dosud nezveřejněný ve Sbírce rozhodnutí, bod 108.

105

Nord-Pas-de-Calais

(106)  Viz poznámku pod čarou 10.

106

(107)  Věc C-39/94 Syndicat français de l'Express international (SFEI) a další v. La Poste a další, z roku 1996, Sb. rozh. s.I-3547, bod 60 a věc C-342/96 Španělské království v. Komise Evropských Společenství, Sb. rozh. 1999, s. I-2459, bod 41.

107

Syndicat français de l'Express international (SFEI) a další v. La Poste a další

Španělské království v. Komise Evropských Společenství

(108)  Věc 173/73 Italská republika v. Komise Evropských Společenství, Sb. rozh. 1974, s. 709, bod 13.

108

Italská republika v. Komise Evropských Společenství

(109)  Věc C-482/99 Francie v. Komise (dále jen:„
  Stardust Marine
  “), Sb. rozh. 2002, s. I-4397, bod 69.

109

Francie v. Komise

Stardust Marine

(110)  Věc C-305/89 Itálie v. Komise („
  ALFA Romeo)“, Sb. rozh. 1991, s. I-1603, bod 23; věc T-296/97 Alitalia v. Komise, Sb. rozh. 2000, s. II-3871, bod 84.

110

Itálie v. Komise

ALFA Romeo

Alitalia v. Komise

(111)  
  „nevratné dotace“ – viz sdělení německých orgánů ze dne 30.3.2012.

111

(112)  Věc 40/85 Belgie v. Komise, Sb. rozh. 1986, s. I-2321.

112

Belgie v. Komise

(113)  Věc T-214/95 Het Vlaamse Gewest v. Komise, Sb. rozh. 1998, s. II-717.

113

Het Vlaamse Gewest v. Komise

(114)  Viz 105. bod odůvodnění.

114

(115)  Viz sdělení Komise o použití pravidel Evropské unie v oblasti státní podpory na vyrovnávací platbu udělenou za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu (Úř. věst. C 8, 11.1.2012, s. 4), oddíl 2.1 a související judikatura, zejména rozsudek ve spojených věcech Pavlov a další, C---180/98 až C-184/98, Sb. rozh. 2000, s. I-6451.

115

Pavlov a další

(116)  Věc 118/85 Komise v. Itálie, Sb. rozh. 1987, s. 2599, bod 7; věc C-35/96 Komise v. Itálie, Sb. rozh. 1998, s. I-3851, bod 36; Pavlov a další bod 75.

116

Komise v. Itálie

Komise v. Itálie

Pavlov a další

(117)  Viz http://corporate.ryanair.com/investors/biographies/, staženo dne 23. června 2014.

117

(118)  Věc C-482/99 Francie v. Komise (dále jen:„
  Stardust Marine
  “), Sb. rozh. 2002, s. I-4397.

118

Francie v. Komise

Stardust Marine

(119)  Rozsudek ze dne 12. května 2011 ve spojených věcech T-267/08 a T-279/08 Nord-Pas-de-Calais, dosud nezveřejněný ve Sbírce rozhodnutí, bod 108.

119

Nord-Pas-de-Calais

(120)  Rozsudek ve věci Stardust Marine, body 52 a 57.

120

(121)  Tamtéž.

121

(122)  http://www.altenburg-tourismus.de/reiseveranstalter/pressemitteilungen.htm, Osterländer Volkszeitung ze dne 24. srpna 2010, s. 13: „Vyzval proto zemskou vládu, aby neprodleně vyjednávala se společností Ryanair o vybudování tří až pěti linkových spojení a souběžně v cílových zemích propagovala cestovní ruch“.

122

(123)  
  Dresdner Neue Nachrichten ze dne 5. března 2003: „Regionální letiště Altenburg-Nobitz bylo v uplynulých letech modernizováno s podporou mnoha milionů EUR a stále usilovalo o to, aby se v něm usadila některá nízkonákladová letecká společnost. Jednání se společností Ryanair byla vedena po mnoho měsíců. Jako poslední překážka se ukázala být zdržovací taktika erfurtských ministerstev, která se snažila toto usazení zablokovat.“

123

Dresdner Neue Nachrichten

(124)  http://www.radio-lotte.de/nachricht/14036: „Pomocí milionových investic přivede Durynsko na letiště Altenburg-Nobitz irskou nízkonákladovou leteckou společnost Ryanair. Podle vyjádření ‚Leipziger Volkszeitung‘ je pro tento účel k dispozici asi 28 milionů EUR ze zvláštního programu pro infrastrukturu. Durynský ministr hospodářství Schuster řekl, že situace je dostatečně flexibilní, aby byla potřebná opatření schválena ještě letos. Bude-li například Ryanair potřebovat delší vzletovou a přistávací dráhu, bude takové prodloužení realizováno. Pokud se společnost Ryanair rozhodne pro Altenburg-Nobitz, bude letištím Drážďany a Lipsko/Halle hrozit další pokles cestujících. Někdejší vojenské letiště leží geograficky uprostřed. Drážďanské letiště vykázalo letos zatím pokles asi o 15 %, Lipsko/Halle asi o 12 %.“

124

(125)  Durynský zemský sněm, 4. volební období, plenární zápis 4/11, 28. ledna 2005, 11. zasedání, pátek 28. ledna 2005, Perspektivy letiště Altenburg-Nobitz, s. 1097.

125

(126)  http://www.neues-deutschland.de/artikel/161087.ein-flughafen-an-jeder-muelltonne.html: „Okresní zastupitelstvo již dříve rozhodlo, že irské nízkonákladové letecké společnosti Ryanair poskytne marketingové příspěvky ve výši 670 000 EUR za zřízení dalšího leteckého spojení. ‚Bez tohoto rozhodnutí by linkový letecký provoz fakticky skončil a letiště by nutně ztratilo na významu‘, odůvodňoval tuto finanční injekci zemský rada a předseda dozorčí rady provozovatele, společnosti Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. K dosavadním spojením na letiště Stansted (Londýn), Edinburgh (Skotsko) a Girona (Barcelona) má od března 2010 přibýt dvakrát týdně spojení do Alicante.“

126

(127)  Viz 32. bod odůvodnění písm. d).

127

(128)  Věc T-196/04 Ryanair v. Komise, Sb. rozh. 2008, s. II-3643, bod 59 („
  rozsudek Charleroi
  “).

128

Ryanair v. Komise

rozsudek Charleroi

(129)  Věc C-482/99 Francie v. Komise, Sb. rozh. 2002, s. I-4397, bod 71 („
  rozsudek Stardust-Marine
  “).

129

Francie v. Komise

rozsudek Stardust-Marine

(130)  Viz 52 .bod odůvodnění.

130

(131)  Pro prvních pět let a méně než čtyři rotace – viz tabulka 12.

131

(132)  Přiměřené ziskové rozpětí je běžná míra návratnosti kapitálu, tj. míra návratnosti, kterou by u investice s podobným rizikem požadoval běžný podnik. Návratnost se měří jako vnitřní míra návratnosti (IRR) z předpokládaných peněžních toků plynoucích z ujednání s leteckou společností.

132

(133)  To nevylučuje, aby se počítalo s tím, že budoucí zisky mohou během doby trvání daných ujednání vyrovnat počáteční ztráty.

133

(134)  Rozsudek Charleroi, bod 59.

134

(135)  Viz 99. bod odůvodnění.

135

(136)  Viz tabulka 3 v 38. bodu odůvodnění.

136

(137)  Protože Komise neobdržela informaci o rozlišení nákladů mezi roky 2003 a 2004, předpokládá, že v každém roce byla zaplacena polovina částky vlastních prostředků (187 882 EUR).

137

(138)  V roce 2003 bylo dohodnuto jediné linkové letecké spojení mezi letišti London Stansted a Altenburg.

138

(139)  Ve smlouvě je pro prvních pět let plánováno [...]*, přičemž tato doba uplyne dne 30. dubna 2008. Následně pro období od 1. května 2008 do 30. dubna 2013 vzroste poplatek na [...]*. Vážený průměr činí [...]* za celý rok 2008.

139

(140)  Navzdory opakovaným žádostem Komise nepředložilo Německo žádné údaje k příjmům nesouvisejícím s letovým provozem zjištěným ex ante a odkazuje na tabulku 13 – viz 99. bod odůvodnění.

140

(141)  Údaje předložené Německem. Počty cestujících odpovídají údajům v tabulce 1.

141

(142)  Německo uvádí ve své tabulce ze dne 22. dubna 2003 letovou kapacitu 148 cestujících.

142

(143)  Komise zakládá všechny výpočty na standardním počtu 365 dnů v roce.

143

(144)  Sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (Úř. věst. C 14 19.1.2008, s. 6). Příslušná tabulka referenčních a diskontních sazeb pro 15 členských států EU (od 1.8.1997 do 1.5.2004).

144

(145)  Jiná možnost by spočívala v provedení analýzy pro období 28. srpna 2008–27. srpna 2010, tedy pro skutečnou dobu platnosti smlouvy. Protože předpoklady zůstávají stejné, rozhodla se Komise provést analýzu pro období dvou let bez dalšího určování. Tím se analýza zjednoduší a vede ke stejnému výsledku.

145

(146)  V den podpisu druhé marketingové dohody (28. srpna 2008) činila čistá platba, kterou měla společnost Ryanair hradit letišti AOC, [...]* EUR, protože počet rotací nepřekročil čtyři.

146

(147)  V roce 2003 bylo dohodnuto jediné letecké spojení mezi letišti London Stansted a Altenburg.

147

(148)  Jak je uvedeno v poznámce pod čarou č. 48, trvá letní sezóna IATA sedm měsíců a zimní sezóna pět měsíců.

148

(149)  Vytížení letů uvedené v marketingové dohodě z roku 2008.

149

(150)  Sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (Úř. věst. C 14 19.1.2008, s. 6). Příslušná tabulka referenčních a diskontních sazeb pro 27 členských států EU (od 1.7.2008 do 30.6.2013).

150

(151)  V den podpisu třetí marketingové dohody (25. ledna 2010) činila čistá platba, kterou měla společnost Ryanair hradit letišti AOC, [...]* EUR, protože počet rotací nepřekročil čtyři.

151

(152)  V roce 2003 bylo dohodnuto jediné letecké spojení mezi letišti London Stansted a Altenburg.

152

(153)  Vytížení letů uvedené v marketingové dohodě z roku 2010.

153

(154)  Věc 730/79, Philip Morris, Sb. rozh. 1980, s. I-2671, bod 11.

154

Philip Morris

(155)  Věc T-214/95 Het Vlaamse Gewest v. Komise, Sb. rozh. 1998, s. II-717, bod 46.

155

Het Vlaamse Gewest v. Komise

(156)  Viz nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 (Úř. věst. L 240, 28.8.1992, s. 1), (EHS) č. 2408/92 (Úř. věst. L 240, 28.8.1992, s. 8) a (EHS) č. 2409/92 (Úř. věst. L 240, 28.8.1992, s. 15).

156

(157)  V souladu s ustálenou judikaturou může Komise opatření podpory prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem pouze tehdy, je-li nutné pro dosažení zákonného cíle (viz například věc 730/79, Philipp Morris; věc C-390/06, Nuova Agricast; věc T-162/06, Kronoply).

157

(158)  Viz 96. bod odůvodnění.

158

(159)  Viz poznámku pod čarou 34.

159

(160)  Aktualizované stanovisko k prognóze poptávky pro letiště Kassel-Calden [Aktualisierte Stellungnahme zur Nachfrageprognose für den Flughafen Kassel-Calden], Intraplan Consult GmbH, 12. března 2012, s. 8.

160

(161)  Viz poznámku pod čarou 34.

161

(162)  Německo předložilo pro období let 2000–2005 roční hospodářské plány s příslušnými dodatky.

162

(163)  Bod 172 Pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014

163

(164)  Sdělení Komise Pokyny ke státní podpoře letišť a leteckých společností (Úř. věst. C 99, 4.4.2014, s. 3), bod 104.

164

(165)  Sdělení Komise Pokyny ke státní podpoře letišť a leteckých společností, bod 137.

165

(166)  Viz 43. bod odůvodnění.

166

(167)  Německo předložilo Komisi hospodářské plány pro období let 2000–2005 a dodatky k hospodářským plánům pro období let 2002–2005.

167

(168)  Viz 34. bod odůvodnění.

168

(169)  Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014, 174. bod odůvodnění.

169

(170)  Věc C-70/72 Komise v. Německo, Sb. rozh. 1973, s. 813, bod 13.

170

Komise v. Německo

(171)  Spojené věci C-278/92, C-279/92 a C-280/92 Španělsko v. Komise, Sb. rozh. 1994, s. I-4103, bod 75.

171

Španělsko v. Komise

(172)  Věc C-75/97 Belgie v. Komise, Sb. rozh. 1999, s. I-3671, body 64–65.

172

Belgie v. Komise

(173)  Nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1).

173

(174)  Nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1).

174

(175)  Viz čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999.

175

---

| 4.3.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 59/87 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 59/87

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2016/288

ze dne 27. března 2015

o režimu podpory SA.34775 (13/C) (ex 12/NN) prováděném Spojeným královstvím – Daň z kameniva

(oznámeno pod číslem C(2015) 2141)

(Pouze anglické znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedenými ustanoveními (1), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   ŘÍZENÍ

ŘÍZENÍ

| (1) | Dopisem ze dne 20. prosince 2001 (zaevidovaném dne 28. prosince 2001) oznámily orgány Spojeného království Komisi režim podpory s názvem „Postupné zavádění daně z kameniva v Severním Irsku“. Orgány Spojeného království ve svém oznámení informovaly Komisi o tom, že s účinností od 1. dubna 2002 hodlají zavést daň z kameniva. Tato daň měla být zavedena částí 2 články 16 až 49 a přílohami 4 až 10 finančního zákona z roku 2001 (Finance Act 2001). Režim podpory (Postupné zavádění daně z kameniva v Severním Irsku) podle popisu spočíval v zavedení daně v Severním Irsku v několika fázích tak, aby byla zachována mezinárodní konkurenceschopnost podniků v Severním Irsku, které zpracované produkty, např. beton a asfalt z kameniva, vyrábějí. Toto postupné zavádění daně v Severním Irsku mělo být zavedeno finančním zákonem z roku 2002. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 20. prosince 2001 (zaevidovaném dne 28. prosince 2001) oznámily orgány Spojeného království Komisi režim podpory s názvem „Postupné zavádění daně z kameniva v Severním Irsku“. Orgány Spojeného království ve svém oznámení informovaly Komisi o tom, že s účinností od 1. dubna 2002 hodlají zavést daň z kameniva. Tato daň měla být zavedena částí 2 články 16 až 49 a přílohami 4 až 10 finančního zákona z roku 2001 (Finance Act 2001). Režim podpory (Postupné zavádění daně z kameniva v Severním Irsku) podle popisu spočíval v zavedení daně v Severním Irsku v několika fázích tak, aby byla zachována mezinárodní konkurenceschopnost podniků v Severním Irsku, které zpracované produkty, např. beton a asfalt z kameniva, vyrábějí. Toto postupné zavádění daně v Severním Irsku mělo být zavedeno finančním zákonem z roku 2002.

Finance Act 2001

| (2) | Kromě tohoto oznámení obdržela Komise dne 27. září 2001 stížnost dvou společností zabývajících se těžbou a zpracováním kameniva a dne 15. dubna 2002 další stížnost, kterou předložilo sdružení British Aggregates Association (dále též „sdružení BAA“). Stěžovatelé se domnívali, že finanční zákon z roku 2001 představuje státní podporu produktů a postupů osvobozených od daně z kameniva (dále též „AGL“), a měli za to, že odchylky týkající se Severního Irska jsou podporou neslučitelnou s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(2)

Kromě tohoto oznámení obdržela Komise dne 27. září 2001 stížnost dvou společností zabývajících se těžbou a zpracováním kameniva a dne 15. dubna 2002 další stížnost, kterou předložilo sdružení British Aggregates Association (dále též „sdružení BAA“). Stěžovatelé se domnívali, že finanční zákon z roku 2001 představuje státní podporu produktů a postupů osvobozených od daně z kameniva (dále též „AGL“), a měli za to, že odchylky týkající se Severního Irska jsou podporou neslučitelnou s vnitřním trhem.

| (3) | Po předložení doplňujících informací dne 21. února 2002 přijala Komise dne 24. dubna 2002 rozhodnutí, v němž proti AGL nevznesla námitky (2). Komise dospěla k závěru, že různá osvobození od daně stanovená ve finančním zákoně z roku 2001 odůvodňuje logika uvedené daně a že tento zákon nepředstavuje státní podporu. Dále byla toho názoru, že postupné zavádění AGL v Severním Irsku představuje podporu slučitelnou s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(3)

Po předložení doplňujících informací dne 21. února 2002 přijala Komise dne 24. dubna 2002 rozhodnutí, v němž proti AGL nevznesla námitky (2). Komise dospěla k závěru, že různá osvobození od daně stanovená ve finančním zákoně z roku 2001 odůvodňuje logika uvedené daně a že tento zákon nepředstavuje státní podporu. Dále byla toho názoru, že postupné zavádění AGL v Severním Irsku představuje podporu slučitelnou s vnitřním trhem.

2

| (4) | Dne 12. července 2002 podalo sdružení BAA žalobu na neplatnost rozhodnutí Komise ze dne 24. dubna 2002, která byla zaevidována jako věc T-210/02. Dne 13. září 2006 Tribunál tuto žalobu v plném rozsahu zamítl. Sdružení BAA se dne 27. listopadu 2006 proti rozsudku Tribunálu odvolalo. Rozsudkem ze dne 22. prosince 2008 ve věci C-487/06 P Soudní dvůr napadený rozsudek zrušil a vrátil věc Tribunálu. |
| --- | --- |

(4)

Dne 12. července 2002 podalo sdružení BAA žalobu na neplatnost rozhodnutí Komise ze dne 24. dubna 2002, která byla zaevidována jako věc T-210/02. Dne 13. září 2006 Tribunál tuto žalobu v plném rozsahu zamítl. Sdružení BAA se dne 27. listopadu 2006 proti rozsudku Tribunálu odvolalo. Rozsudkem ze dne 22. prosince 2008 ve věci C-487/06 P Soudní dvůr napadený rozsudek zrušil a vrátil věc Tribunálu.

| (5) | Dne 7. března 2012 Tribunál svým rozsudkem ve věci T-210/02 RENV rozhodnutí Komise uvedené ve 3. bodě odůvodnění zrušil. Dospěl přitom k závěru, že Komise neprokázala, že daňové rozlišení, které souvisí s osvobozením od daně, je odůvodněno na základě zásady „obvyklého“ zdanění, ze které AGL vychází, nebo na základě environmentálního cíle AGL. Tribunál konkrétně shledal, že Komise při určování selektivní povahy případného zvýhodnění vytvořeného AGL nezohlednila zásadu „obvyklého“ zdanění. V této souvislosti poukázal Tribunál na nesoulad v terminologii používané Komisí v jejím rozhodnutí, a to konkrétně v pojmech „přírodní“, „primární“ a „sekundární“ kamenivo, které neodpovídaly pojmům používaným v pozměněném znění finančního zákona z roku 2001. Komise ve svém rozhodnutí dále nevysvětlila, proč právní a skutková situace v případě některých materiálů osvobozených od daně (používaných jako kamenivo, jako např. kamenivo z jílu) není totožná jako u materiálů dani podléhajících. |
| --- | --- |

(5)

Dne 7. března 2012 Tribunál svým rozsudkem ve věci T-210/02 RENV rozhodnutí Komise uvedené ve 3. bodě odůvodnění zrušil. Dospěl přitom k závěru, že Komise neprokázala, že daňové rozlišení, které souvisí s osvobozením od daně, je odůvodněno na základě zásady „obvyklého“ zdanění, ze které AGL vychází, nebo na základě environmentálního cíle AGL. Tribunál konkrétně shledal, že Komise při určování selektivní povahy případného zvýhodnění vytvořeného AGL nezohlednila zásadu „obvyklého“ zdanění. V této souvislosti poukázal Tribunál na nesoulad v terminologii používané Komisí v jejím rozhodnutí, a to konkrétně v pojmech „přírodní“, „primární“ a „sekundární“ kamenivo, které neodpovídaly pojmům používaným v pozměněném znění finančního zákona z roku 2001. Komise ve svém rozhodnutí dále nevysvětlila, proč právní a skutková situace v případě některých materiálů osvobozených od daně (používaných jako kamenivo, jako např. kamenivo z jílu) není totožná jako u materiálů dani podléhajících.

| (6) | Po zrušení rozhodnutí ze dne 24. dubna 2002 musela Komise znovu posoudit, zda osvobození od daně, vyloučení z ní a úlevy na ní stanovené finančním zákonem z roku 2001 ve znění finančního zákona z roku 2002 a z roku 2007 představují státní podporu. Komise zaevidovala spis pod číslem NN, a to vzhledem k tomu, že AGL platí od 1. dubna 2002. Otázka slučitelnosti postupného zavádění AGL v Severním Irsku se zkoumá v jiném řízení (viz věc SA.18859 (11/C) – Spojené království – Osvobození od daně z kameniva v Severním Irsku). |
| --- | --- |

(6)

Po zrušení rozhodnutí ze dne 24. dubna 2002 musela Komise znovu posoudit, zda osvobození od daně, vyloučení z ní a úlevy na ní stanovené finančním zákonem z roku 2001 ve znění finančního zákona z roku 2002 a z roku 2007 představují státní podporu. Komise zaevidovala spis pod číslem NN, a to vzhledem k tomu, že AGL platí od 1. dubna 2002. Otázka slučitelnosti postupného zavádění AGL v Severním Irsku se zkoumá v jiném řízení (viz věc SA.18859 (11/C) – Spojené království – Osvobození od daně z kameniva v Severním Irsku).

| (7) | Kromě připomínek a vyjádření nadnesených během řízení u Tribunálu a Soudního dvora předložil stěžovatel Komisi ve dnech 13. června 2012 a 26. října 2012 další připomínky a informace. Tyto připomínky byly dne 15. května 2013 předány Spojenému království. Ve dnech 27. září 2012 a 27. května 2013 poskytly orgány Spojeného království další informace o AGL. |
| --- | --- |

(7)

Kromě připomínek a vyjádření nadnesených během řízení u Tribunálu a Soudního dvora předložil stěžovatel Komisi ve dnech 13. června 2012 a 26. října 2012 další připomínky a informace. Tyto připomínky byly dne 15. května 2013 předány Spojenému království. Ve dnech 27. září 2012 a 27. května 2013 poskytly orgány Spojeného království další informace o AGL.

| (8) | Dopisem ze dne 31. července 2013 informovala Komise Spojené království, že se rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy ve věci osvobození od daně, vyloučení z její působnosti a úlev na ní stanovených v čl. 17 odst. 3 písm. e), čl. 17 odst. 3 písm. f) bodech i) a ii), čl. 17 odst. 4 písm. a) (v rozsahu, v němž materiál osvobozený od daně sestává zcela z černého či hnědého uhlí, jílovité břidlice nebo břidlice, které se používají jako kamenivo, nebo sestává převážně z černého či hnědého uhlí, jílovité břidlice nebo břidlice), čl. 17 odst. 4 písm. c) bodech i) a ii) (pokud sestává převážně z hlušiny), čl. 17 odst. 4 písm. f) (pokud jde o jíl), čl. 18 odst. 2 písm. b) (v rozsahu, v němž souvisí s postupem osvobozeným od daně, kterým se získávají materiály, jež se používají jako kamenivo) a čl. 30 odst. 1 písm. b) (v rozsahu, v němž souvisí s postupem osvobozeným od daně ve smyslu čl. 18 odst. 2 písm. b), kterým se získávají materiály, jež se používají jako kamenivo) finančního zákona z roku 2001 ve znění finančního zákona z roku 2002 a finančního zákona z roku 2007. Komise neměla žádné námitky k osvobozením od daně, vyloučením z její působnosti a úlevám na ní stanoveným v čl. 17 odst. 2 písm. b), čl. 17 odst. 2 písm. c), čl. 17 odst. 2 písm. d), čl. 17 odst. 3 písm. b), čl. 17 odst. 3 písm. c), čl. 17 odst. 3 písm. d) a čl. 17 odst. 3 písm. da), čl. 17 odst. 4 písm. d) a čl. 17 odst. 4 písm. e), čl. 17 odst. 4 písm. a) (v rozsahu, v němž materiál osvobozený od daně sestává zcela z černého či hnědého uhlí, jílovité břidlice nebo břidlice, které se používají k jiným účelům než jako kamenivo), čl. 17 odst. 4 písm. c) (pokud sestává zcela z hlušiny), čl. 17 odst. 4 písm. f) (vyjma jílu), čl. 18 odst. 2 písm. a), čl. 18 odst. 2 písm. b) (v rozsahu, v němž souvisí s materiály, jež se jako kamenivo nepoužívají), čl. 18 odst. 2 písm. c), čl. 30 odst. 1 písm. a), čl. 30 odst. 1 písm. b) (v rozsahu, v němž souvisí s osvobozenými postupy ve smyslu čl. 18 odst. 2 písm. a) a c)), čl. 30 odst. 1 písm. b) (v rozsahu, v němž souvisí s postupem osvobozeným od daně ve smyslu čl. 18 odst. 2 písm. b), kde jsou upraveny materiály, jež se nepoužívají jako kamenivo) a čl. 30 odst. 1 písm. c) finančního zákona z roku 2001 ve znění finančního zákona z roku 2002 a finančního zákona z roku 2007, a to z toho důvodu, že nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie. |
| --- | --- |

(8)

Dopisem ze dne 31. července 2013 informovala Komise Spojené království, že se rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy ve věci osvobození od daně, vyloučení z její působnosti a úlev na ní stanovených v čl. 17 odst. 3 písm. e), čl. 17 odst. 3 písm. f) bodech i) a ii), čl. 17 odst. 4 písm. a) (v rozsahu, v němž materiál osvobozený od daně sestává zcela z černého či hnědého uhlí, jílovité břidlice nebo břidlice, které se používají jako kamenivo, nebo sestává převážně z černého či hnědého uhlí, jílovité břidlice nebo břidlice), čl. 17 odst. 4 písm. c) bodech i) a ii) (pokud sestává převážně z hlušiny), čl. 17 odst. 4 písm. f) (pokud jde o jíl), čl. 18 odst. 2 písm. b) (v rozsahu, v němž souvisí s postupem osvobozeným od daně, kterým se získávají materiály, jež se používají jako kamenivo) a čl. 30 odst. 1 písm. b) (v rozsahu, v němž souvisí s postupem osvobozeným od daně ve smyslu čl. 18 odst. 2 písm. b), kterým se získávají materiály, jež se používají jako kamenivo) finančního zákona z roku 2001 ve znění finančního zákona z roku 2002 a finančního zákona z roku 2007. Komise neměla žádné námitky k osvobozením od daně, vyloučením z její působnosti a úlevám na ní stanoveným v čl. 17 odst. 2 písm. b), čl. 17 odst. 2 písm. c), čl. 17 odst. 2 písm. d), čl. 17 odst. 3 písm. b), čl. 17 odst. 3 písm. c), čl. 17 odst. 3 písm. d) a čl. 17 odst. 3 písm. da), čl. 17 odst. 4 písm. d) a čl. 17 odst. 4 písm. e), čl. 17 odst. 4 písm. a) (v rozsahu, v němž materiál osvobozený od daně sestává zcela z černého či hnědého uhlí, jílovité břidlice nebo břidlice, které se používají k jiným účelům než jako kamenivo), čl. 17 odst. 4 písm. c) (pokud sestává zcela z hlušiny), čl. 17 odst. 4 písm. f) (vyjma jílu), čl. 18 odst. 2 písm. a), čl. 18 odst. 2 písm. b) (v rozsahu, v němž souvisí s materiály, jež se jako kamenivo nepoužívají), čl. 18 odst. 2 písm. c), čl. 30 odst. 1 písm. a), čl. 30 odst. 1 písm. b) (v rozsahu, v němž souvisí s osvobozenými postupy ve smyslu čl. 18 odst. 2 písm. a) a c)), čl. 30 odst. 1 písm. b) (v rozsahu, v němž souvisí s postupem osvobozeným od daně ve smyslu čl. 18 odst. 2 písm. b), kde jsou upraveny materiály, jež se nepoužívají jako kamenivo) a čl. 30 odst. 1 písm. c) finančního zákona z roku 2001 ve znění finančního zákona z roku 2002 a finančního zákona z roku 2007, a to z toho důvodu, že nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.

| (9) | Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále též „rozhodnutí o zahájení řízení“). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k podpoře předložily připomínky. |
| --- | --- |

(9)

Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále též „rozhodnutí o zahájení řízení“). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k podpoře předložily připomínky.

Úředním věstníku Evropské unie

3

| (10) | Mezi 20. prosincem 2013 a 17. lednem 2014 obdržela Komise rozsáhlé připomínky od šestnácti zúčastněných stran, dne 10. února 2014 doplňkové informace od jednoho z členů sdružení British Aggregates Association a dne 5. března 2014 doplňkové informace od sdružení British Aggregates Association. Tato vyjádření byla ve dnech 27. května 2014 a 13. června 2014 postoupena Spojenému království, kterému byla dána možnost se k nim vyjádřit. Spojené království předložilo odpověď dopisem ze dne 30. června 2014. Ve dnech 1. října 2013, 31. října 2013 a 28. února 2014 nadto předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(10)

Mezi 20. prosincem 2013 a 17. lednem 2014 obdržela Komise rozsáhlé připomínky od šestnácti zúčastněných stran, dne 10. února 2014 doplňkové informace od jednoho z členů sdružení British Aggregates Association a dne 5. března 2014 doplňkové informace od sdružení British Aggregates Association. Tato vyjádření byla ve dnech 27. května 2014 a 13. června 2014 postoupena Spojenému království, kterému byla dána možnost se k nim vyjádřit. Spojené království předložilo odpověď dopisem ze dne 30. června 2014. Ve dnech 1. října 2013, 31. října 2013 a 28. února 2014 nadto předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení.

| (11) | Komise si ve dnech 14. července 2014, 1. září 2014, 8. září 2014 a 28. listopadu 2014 od Spojeného království vyžádala další informace. Spojené království tyto informace poskytlo ve dnech 29. srpna 2014, 9. září 2014, 18. září 2014 a 8. a 9. prosince 2014. |
| --- | --- |

(11)

Komise si ve dnech 14. července 2014, 1. září 2014, 8. září 2014 a 28. listopadu 2014 od Spojeného království vyžádala další informace. Spojené království tyto informace poskytlo ve dnech 29. srpna 2014, 9. září 2014, 18. září 2014 a 8. a 9. prosince 2014.

| (12) | Po trojstranném jednání, které proběhlo 15. července 2014, si Komise dne 18. července 2014 vyžádala další informace, které měly Spojené království a sdružení BAA předložit společně. Tyto informace byly Komisi předloženy dne 8. září 2014. Dne 15. září 2014 předložilo sdružení BAA v reakci na otázky Komise další informace. Tyto informace byly následně dne 17. října 2014 postoupeny orgánům Spojeného království, které na ně odpověděly ve dnech 12. listopadu 2014, 14. listopadu 2014 a 17. listopadu 2014. |
| --- | --- |

(12)

Po trojstranném jednání, které proběhlo 15. července 2014, si Komise dne 18. července 2014 vyžádala další informace, které měly Spojené království a sdružení BAA předložit společně. Tyto informace byly Komisi předloženy dne 8. září 2014. Dne 15. září 2014 předložilo sdružení BAA v reakci na otázky Komise další informace. Tyto informace byly následně dne 17. října 2014 postoupeny orgánům Spojeného království, které na ně odpověděly ve dnech 12. listopadu 2014, 14. listopadu 2014 a 17. listopadu 2014.

| (13) | Komise dne 10. července 2014 a dne 16. října 2014 požádala sdružení BAA o další informace. Sdružení BAA tyto informace poskytlo dne 6. listopadu 2014 a dne 21. listopadu 2014. Tyto informace byly dne 2. prosince 2014 postoupeny orgánům Spojeného království, které odpověděly dne 18. prosince 2014. |
| --- | --- |

(13)

Komise dne 10. července 2014 a dne 16. října 2014 požádala sdružení BAA o další informace. Sdružení BAA tyto informace poskytlo dne 6. listopadu 2014 a dne 21. listopadu 2014. Tyto informace byly dne 2. prosince 2014 postoupeny orgánům Spojeného království, které odpověděly dne 18. prosince 2014.

2.   PODROBNÝ POPIS DOTČENÉHO OPATŘENÍ

PODROBNÝ POPIS DOTČENÉHO OPATŘENÍ

2.1.   POJEM KAMENIVA

POJEM KAMENIVA

| (14) | Kamenivo se používá v odvětví stavebnictví. Obecně lze kamenivo (4) popsat jako materiál ve formě zrn nebo částic, který je díky svým fyzikálním a chemicky inertním vlastnostem vhodný k použití ve stavebnictví buď samostatně, nebo s přidáním cementu (5), vápna nebo živičných materiálů, jako beton, silniční podklad (6), asfalt nebo odvodňovací vrstvy, nebo se používá jako stavební výplň (7). Kamenivo může být přírodní, může být vyrobeno nebo může pocházet z recyklovaného materiálu (8). V rozhodnutí o zahájení řízení se pojem kameniva a použití kameniva podrobně popisuje v 8. až 13. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(14)

Kamenivo se používá v odvětví stavebnictví. Obecně lze kamenivo (4) popsat jako materiál ve formě zrn nebo částic, který je díky svým fyzikálním a chemicky inertním vlastnostem vhodný k použití ve stavebnictví buď samostatně, nebo s přidáním cementu (5), vápna nebo živičných materiálů, jako beton, silniční podklad (6), asfalt nebo odvodňovací vrstvy, nebo se používá jako stavební výplň (7). Kamenivo může být přírodní, může být vyrobeno nebo může pocházet z recyklovaného materiálu (8). V rozhodnutí o zahájení řízení se pojem kameniva a použití kameniva podrobně popisuje v 8. až 13. bodě odůvodnění.

4

5

6

7

8

| (15) | Jak je vysvětleno ve 14. bodě odůvodnění výše, definice kameniva ze své podstaty souvisí s možným využitím určitých materiálů ve formě zrn nebo částic v odvětví stavebnictví: právě to totiž pojem „kamenivo“ odlišuje od pojmu „nerosty“. |
| --- | --- |

(15)

Jak je vysvětleno ve 14. bodě odůvodnění výše, definice kameniva ze své podstaty souvisí s možným využitím určitých materiálů ve formě zrn nebo částic v odvětví stavebnictví: právě to totiž pojem „kamenivo“ odlišuje od pojmu „nerosty“.

| (16) | Přírodní kamenivo se vyskytuje přirozeně a lze ho využít bez průmyslového zpracování. Tvoří jej písek, štěrk a drcený kámen (9), který se těží v lomech a na štěrkovištích či bagrováním z mořského dna. |
| --- | --- |

(16)

Přírodní kamenivo se vyskytuje přirozeně a lze ho využít bez průmyslového zpracování. Tvoří jej písek, štěrk a drcený kámen (9), který se těží v lomech a na štěrkovištích či bagrováním z mořského dna.

9

| (17) | Recyklované kamenivo vzniká zpracováním materiálů, které byly předtím použity ve stavebnictví, včetně stavební či demoliční suti (10). |
| --- | --- |

(17)

Recyklované kamenivo vzniká zpracováním materiálů, které byly předtím použity ve stavebnictví, včetně stavební či demoliční suti (10).

10

| (18) | Vyrobené kamenivo je obecně lehké, vyznačuje se vysokou hustotou a vyrábí se ke zvláštním účelům. Vyrábí se z výstupů z nějakého průmyslového postupu. Jako příklad lze uvést: kamenivo z vysokopecní strusky, expandovaného jílu, expandovaného perlitu či expandovaného kuličkového polystyrenu (11). |
| --- | --- |

(18)

Vyrobené kamenivo je obecně lehké, vyznačuje se vysokou hustotou a vyrábí se ke zvláštním účelům. Vyrábí se z výstupů z nějakého průmyslového postupu. Jako příklad lze uvést: kamenivo z vysokopecní strusky, expandovaného jílu, expandovaného perlitu či expandovaného kuličkového polystyrenu (11).

11

| (19) | Materiály, které jsou vhodné k použití jako kamenivo, lze použít i k výrobě jiných produktů. V odvětví stavebnictví se v tomto smyslu rozlišuje mezi použitím písku, štěrku a drceného kamene jako kameniva a využitím těchto materiálů k jiným účelům než jako kamenivo (12). Jinak než jako kamenivo lze kámen, písek a štěrk použít například k výrobě cementu, skla a k dalším průmyslovým (13) nebo zemědělským účelům (14). |
| --- | --- |

(19)

Materiály, které jsou vhodné k použití jako kamenivo, lze použít i k výrobě jiných produktů. V odvětví stavebnictví se v tomto smyslu rozlišuje mezi použitím písku, štěrku a drceného kamene jako kameniva a využitím těchto materiálů k jiným účelům než jako kamenivo (12). Jinak než jako kamenivo lze kámen, písek a štěrk použít například k výrobě cementu, skla a k dalším průmyslovým (13) nebo zemědělským účelům (14).

12

13

14

2.2.   INFORMACE O AGL A JEJÍCH CÍLECH

INFORMACE O AGL A JEJÍCH CÍLECH

| (20) | Kamenivo je omezený přírodní zdroj, protože není přijatelné jej těžit všude (15). Těžba kameniva zabírá ve střednědobém až dlouhodobém horizontu území a v jejím důsledku dochází ke škodám na životním prostředí a k jeho znečišťování. |
| --- | --- |

(20)

Kamenivo je omezený přírodní zdroj, protože není přijatelné jej těžit všude (15). Těžba kameniva zabírá ve střednědobém až dlouhodobém horizontu území a v jejím důsledku dochází ke škodám na životním prostředí a k jeho znečišťování.

15

| (21) | Po řadě opatření zaměřených na řešení environmentálních problémů souvisejících s těžbou kameniva, které jsou popsány v 15. až 18. bodě odůvodnění v rozhodnutí o zahájení řízení, byla v dubnu 2002 zavedena AGL, a to s cílem podporovat v odvětví stavebnictví účinnější využití kameniva prostřednictvím:






  — | internalizace některých environmentálních nákladů spojených s těžbou kameniva, jako je hluk, prach, vizuální obtěžování a ztráta biodiverzity, v ceně kameniva. AGL by v tomto ohledu měla podpořit účinnější těžbu kameniva a také jeho hospodárnější využívání a omezení odpadů na staveništích; |
| --- | --- | --- |

(21)

Po řadě opatření zaměřených na řešení environmentálních problémů souvisejících s těžbou kameniva, které jsou popsány v 15. až 18. bodě odůvodnění v rozhodnutí o zahájení řízení, byla v dubnu 2002 zavedena AGL, a to s cílem podporovat v odvětví stavebnictví účinnější využití kameniva prostřednictvím:

—

internalizace některých environmentálních nákladů spojených s těžbou kameniva, jako je hluk, prach, vizuální obtěžování a ztráta biodiverzity, v ceně kameniva. AGL by v tomto ohledu měla podpořit účinnější těžbu kameniva a také jeho hospodárnější využívání a omezení odpadů na staveništích;

| — | podnícení posunu v poptávce od cíleně těženého kameniva směrem k alternativám, jakými jsou například:






  — | recyklované kamenivo, |
| --- | --- | --- |

—

podnícení posunu v poptávce od cíleně těženého kameniva směrem k alternativám, jakými jsou například:

—

recyklované kamenivo,

| — | odpady a vedlejší produkty vznikající při jiných postupech, mimo jiné při těžbě jiných nerostů (jíl a odpady z těžby černého uhlí, odpady ze skla a pneumatik) (16). |
| --- | --- |

—

odpady a vedlejší produkty vznikající při jiných postupech, mimo jiné při těžbě jiných nerostů (jíl a odpady z těžby černého uhlí, odpady ze skla a pneumatik) (16).

16

| (22) | Orgány Spojeného království při vydání rozhodnutí o zahájení řízení v tomto směru vysvětlily, že kamenivo k použití ve stavebnictví představuje produkt poměrně nízké hodnoty, zejména v porovnání s celkovými náklady stavebních projektů, u nichž je kamenivo jedním ze vstupních materiálů. Těžba kameniva z půdy je poměrně snadná. Bez dalších cenových signálů, jako je například ten, který poskytuje AGL, není účinnější použití kameniva ničím zvláštním motivováno. |
| --- | --- |

(22)

Orgány Spojeného království při vydání rozhodnutí o zahájení řízení v tomto směru vysvětlily, že kamenivo k použití ve stavebnictví představuje produkt poměrně nízké hodnoty, zejména v porovnání s celkovými náklady stavebních projektů, u nichž je kamenivo jedním ze vstupních materiálů. Těžba kameniva z půdy je poměrně snadná. Bez dalších cenových signálů, jako je například ten, který poskytuje AGL, není účinnější použití kameniva ničím zvláštním motivováno.

| (23) | Bez dalších cenových signálů by také recyklace kameniva nebyla z ekonomického hlediska životaschopná. Podle orgánů Spojeného království pomáhá podněcování k používání recyklovaného kameniva, ačkoliv s sebou nese environmentální náklady, jako je využívání energie a vytváření hluku, významně snižovat environmentální náklady spojené s povrchovou těžbou materiálů (jako jsou například dlouhodobé dopady na biodiverzitu). Při používání recyklovaných materiálů totiž není třeba narušovat nové plochy na zemi či na mořském dně. |
| --- | --- |

(23)

Bez dalších cenových signálů by také recyklace kameniva nebyla z ekonomického hlediska životaschopná. Podle orgánů Spojeného království pomáhá podněcování k používání recyklovaného kameniva, ačkoliv s sebou nese environmentální náklady, jako je využívání energie a vytváření hluku, významně snižovat environmentální náklady spojené s povrchovou těžbou materiálů (jako jsou například dlouhodobé dopady na biodiverzitu). Při používání recyklovaných materiálů totiž není třeba narušovat nové plochy na zemi či na mořském dně.

| (24) | Vedle podpory používání recyklovaného kameniva namísto nově vytěženého materiálu je AGL koncipována tak, aby se omezila specifická těžba písku, štěrku a kamene k použití jako kamenivo tím, že se podněcuje k používání jiných materiálů, které by se jinak likvidovaly. Kvalita a specifikace se u vedlejších produktů, hlušiny a odpadu z jiných těžebních či průmyslových postupů většinou považují za méně hodnotné než u materiálů, které se specificky těží a využívají k použití jako kamenivo. Účel, k němuž slouží, a jejich aplikace se přitom mohou mírně lišit. Kvůli nižší hustotě či nestejné velikosti například nemusí být bezpečné jejich použití při stavbě určitých povrchů silnic nebo v jiných případech, kde je potřeba, aby bylo kamenivo schopné odolat vysokému tlaku a zátěži. Přesto mohou vedlejší produkty, odpad a hlušina v řadě situací představovat schůdnou alternativu ke kamenivu nejvyšší kvality. Pokud by AGL neexistovala, byly by vedlejší produkty, odpad a hlušina z postupů uvedených ve finančním zákoně z roku 2001, likvidovány. Vzhledem k tomu, že k jejich vzniku u řady postupů, kterými se vyrábějí významné materiály (například střešní krytina z břidlice) pro odvětví stavebnictví či pro jiná odvětví (například živec pro odvětví výroby skla), dochází nevyhnutelně, je podle orgánů Spojeného království místo skládkování těchto materiálů jako odpadu ekologičtější podporovat jejich použití jako kamenivo. Použitím již vytěžených produktů, které by jinak zůstaly nevyužity jako odpad, tak lze předejít vzniku dalších environmentálních nákladů namísto toho, aby se za vzniku dalších zbytečných environmentálních nákladů (narušení dalších oblastí) těžilo (další) nové kamenivo. Tento postup dále napomáhá obnově oblastí, jejichž vzhled již utrpěl velkými výsypkami odpadu a hlušiny. Orgány Spojeného království dále uvedly, že uplatnění AGL v případě těchto materiálů by mohlo mít nežádoucí účinky v tom smyslu, že by odrazovalo od používání těchto materiálů k těm nemnoha účelům, k nimž již slouží, čímž by se jejich objem ukládaný na výsypky spíše zvětšil, než zmenšil. O odhadovaných množstvích alternativních materiálů, jež jsou k dispozici, je podrobně pojednáno ve 23. bodě odůvodnění v rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(24)

Vedle podpory používání recyklovaného kameniva namísto nově vytěženého materiálu je AGL koncipována tak, aby se omezila specifická těžba písku, štěrku a kamene k použití jako kamenivo tím, že se podněcuje k používání jiných materiálů, které by se jinak likvidovaly. Kvalita a specifikace se u vedlejších produktů, hlušiny a odpadu z jiných těžebních či průmyslových postupů většinou považují za méně hodnotné než u materiálů, které se specificky těží a využívají k použití jako kamenivo. Účel, k němuž slouží, a jejich aplikace se přitom mohou mírně lišit. Kvůli nižší hustotě či nestejné velikosti například nemusí být bezpečné jejich použití při stavbě určitých povrchů silnic nebo v jiných případech, kde je potřeba, aby bylo kamenivo schopné odolat vysokému tlaku a zátěži. Přesto mohou vedlejší produkty, odpad a hlušina v řadě situací představovat schůdnou alternativu ke kamenivu nejvyšší kvality. Pokud by AGL neexistovala, byly by vedlejší produkty, odpad a hlušina z postupů uvedených ve finančním zákoně z roku 2001, likvidovány. Vzhledem k tomu, že k jejich vzniku u řady postupů, kterými se vyrábějí významné materiály (například střešní krytina z břidlice) pro odvětví stavebnictví či pro jiná odvětví (například živec pro odvětví výroby skla), dochází nevyhnutelně, je podle orgánů Spojeného království místo skládkování těchto materiálů jako odpadu ekologičtější podporovat jejich použití jako kamenivo. Použitím již vytěžených produktů, které by jinak zůstaly nevyužity jako odpad, tak lze předejít vzniku dalších environmentálních nákladů namísto toho, aby se za vzniku dalších zbytečných environmentálních nákladů (narušení dalších oblastí) těžilo (další) nové kamenivo. Tento postup dále napomáhá obnově oblastí, jejichž vzhled již utrpěl velkými výsypkami odpadu a hlušiny. Orgány Spojeného království dále uvedly, že uplatnění AGL v případě těchto materiálů by mohlo mít nežádoucí účinky v tom smyslu, že by odrazovalo od používání těchto materiálů k těm nemnoha účelům, k nimž již slouží, čímž by se jejich objem ukládaný na výsypky spíše zvětšil, než zmenšil. O odhadovaných množstvích alternativních materiálů, jež jsou k dispozici, je podrobně pojednáno ve 23. bodě odůvodnění v rozhodnutí o zahájení řízení.

| (25) | Podle počátečních prognóz měla AGL snížit poptávku po přírodním kamenivu v průměru o 20 milionů tun ročně. |
| --- | --- |

(25)

Podle počátečních prognóz měla AGL snížit poptávku po přírodním kamenivu v průměru o 20 milionů tun ročně.

| (26) | Orgány Spojeného království uvedly, že vzhledem k cíli podnítit účinnější těžbu a účinnější používání přírodního kameniva „se daň vztahuje na subjekty, které provádí těžbu za účelem obchodního využití kameniva“ (17). Orgány Spojeného království v této souvislosti vysvětlily, že i když při těžbě materiálů splňujících náročnou specifikaci, které mají být použity ve stavebnictví, v lomech vznikají i materiály nižší kvality, a tedy i ceny, nelze tyto materiály v praxi osvobodit obdobně jako vedlejší produkty vznikající v průmyslových postupech či při jiné těžební činnosti. Zaprvé se poměr kvalitního a méně kvalitního kameniva v jednotlivých lomech liší v důsledku geologických faktorů, u žádného z lomů se však nejedná o pevně danou veličinu vzhledem k tomu, že účinnějšími postupy se poměr kameniva nižší kvality může snížit. Pojem „kamenivo nižší kvality“ je navíc do určité míry subjektivní. Materiál, který z hlediska provozovatele jednoho lomu představuje kamenivo nízké kvality, by mohl být v jiném lomu součástí primárních produktů. Osvobození kameniva nízké kvality od daně by tedy mohlo vést k nerovnému zacházení s provozovateli, a tedy i vyhýbání se daňovým povinnostem a daňovým únikům. I když v době zavádění AGL proběhla o této otázce s dotčeným odvětvím rozsáhlá veřejná konzultace, nepodařilo se stanovit praktickou definici k rozlišení vysoce kvalitních materiálů – které by měly podléhat dani – od méně kvalitních vedlejších produktů vznikajících při těžbě kameniva vysoké hodnoty. Orgány Spojeného království dále uvedly, že zdanění kameniva nižší kvality rovněž odráží záměr řešit environmentální náklady spojené s těžbou kameniva, a to bez ohledu na to, zda je vytěžený produkt v konečném důsledku považován za produkt vysoké či nízké kvality. |
| --- | --- |

(26)

Orgány Spojeného království uvedly, že vzhledem k cíli podnítit účinnější těžbu a účinnější používání přírodního kameniva „se daň vztahuje na subjekty, které provádí těžbu za účelem obchodního využití kameniva“ (17). Orgány Spojeného království v této souvislosti vysvětlily, že i když při těžbě materiálů splňujících náročnou specifikaci, které mají být použity ve stavebnictví, v lomech vznikají i materiály nižší kvality, a tedy i ceny, nelze tyto materiály v praxi osvobodit obdobně jako vedlejší produkty vznikající v průmyslových postupech či při jiné těžební činnosti. Zaprvé se poměr kvalitního a méně kvalitního kameniva v jednotlivých lomech liší v důsledku geologických faktorů, u žádného z lomů se však nejedná o pevně danou veličinu vzhledem k tomu, že účinnějšími postupy se poměr kameniva nižší kvality může snížit. Pojem „kamenivo nižší kvality“ je navíc do určité míry subjektivní. Materiál, který z hlediska provozovatele jednoho lomu představuje kamenivo nízké kvality, by mohl být v jiném lomu součástí primárních produktů. Osvobození kameniva nízké kvality od daně by tedy mohlo vést k nerovnému zacházení s provozovateli, a tedy i vyhýbání se daňovým povinnostem a daňovým únikům. I když v době zavádění AGL proběhla o této otázce s dotčeným odvětvím rozsáhlá veřejná konzultace, nepodařilo se stanovit praktickou definici k rozlišení vysoce kvalitních materiálů – které by měly podléhat dani – od méně kvalitních vedlejších produktů vznikajících při těžbě kameniva vysoké hodnoty. Orgány Spojeného království dále uvedly, že zdanění kameniva nižší kvality rovněž odráží záměr řešit environmentální náklady spojené s těžbou kameniva, a to bez ohledu na to, zda je vytěžený produkt v konečném důsledku považován za produkt vysoké či nízké kvality.

17

| (27) | Orgány Spojeného království v neposlední řadě uvedly, že AGL není koncipována jako obecná daň z těžby nerostů, ale jako daň z těžby kamene, písku a štěrku, jež se používají jako kamenivo v odvětví stavebnictví a obchodně využívají ve Spojeném království. Orgány Spojeného království vysvětlily, že ačkoliv i u jiných materiálů může mít těžba podobný dopad na životní prostředí, nejsou u těchto jiných materiálů vždy k dispozici vhodné možnosti, jak použitím alternativních materiálů, jako jsou recyklované materiály a hlušina, intenzitu těžby snížit. Ve Spojeném království je podle nich navíc kamenivo co do rozsahu těžby nejvýznamnějším nerostem (v roce 2002 se měřeno množstvím tun na těžbě nerostů podílelo 70 %), a představuje tedy v rámci celého Spojeného království hlavní příčinu škod na životním prostředí způsobených těžbou nerostů. Působnost daně byla vymezena tak, aby bylo dosaženo co největšího přínosu pro životní prostředí ve formě omezení těžby kameniva a z hlediska zachování strategických zdrojů, a zároveň tak, aby nevytvářela náklady mrtvé váhy v případě nerostů, u nichž neexistují alternativy. |
| --- | --- |

(27)

Orgány Spojeného království v neposlední řadě uvedly, že AGL není koncipována jako obecná daň z těžby nerostů, ale jako daň z těžby kamene, písku a štěrku, jež se používají jako kamenivo v odvětví stavebnictví a obchodně využívají ve Spojeném království. Orgány Spojeného království vysvětlily, že ačkoliv i u jiných materiálů může mít těžba podobný dopad na životní prostředí, nejsou u těchto jiných materiálů vždy k dispozici vhodné možnosti, jak použitím alternativních materiálů, jako jsou recyklované materiály a hlušina, intenzitu těžby snížit. Ve Spojeném království je podle nich navíc kamenivo co do rozsahu těžby nejvýznamnějším nerostem (v roce 2002 se měřeno množstvím tun na těžbě nerostů podílelo 70 %), a představuje tedy v rámci celého Spojeného království hlavní příčinu škod na životním prostředí způsobených těžbou nerostů. Působnost daně byla vymezena tak, aby bylo dosaženo co největšího přínosu pro životní prostředí ve formě omezení těžby kameniva a z hlediska zachování strategických zdrojů, a zároveň tak, aby nevytvářela náklady mrtvé váhy v případě nerostů, u nichž neexistují alternativy.

2.3.   FINANČNÍ ZÁKON Z ROKU 2001, VSTUP V PLATNOST, NOVELIZACE A TRVÁNÍ

FINANČNÍ ZÁKON Z ROKU 2001, VSTUP V PLATNOST, NOVELIZACE A TRVÁNÍ

| (28) | Primární úprava AGL je stanovena v článcích 16 až 49 a přílohách 4 až 10 finančního zákona z roku 2001. Finanční zákon z roku 2001 byl přijat dne 11. května 2001 a následně, jak je uvedeno v 28. a 29. bodě odůvodnění v rozhodnutí o zahájení řízení, několikrát novelizován. V tomto rozhodnutí se odkazuje na finanční zákon z roku 2001 ve znění pozdějších předpisů. AGL nabyla účinnosti dne 1. dubna 2002 a je stále v platnosti. Právní úprava dobu platnosti AGL nijak neomezuje. |
| --- | --- |

(28)

Primární úprava AGL je stanovena v článcích 16 až 49 a přílohách 4 až 10 finančního zákona z roku 2001. Finanční zákon z roku 2001 byl přijat dne 11. května 2001 a následně, jak je uvedeno v 28. a 29. bodě odůvodnění v rozhodnutí o zahájení řízení, několikrát novelizován. V tomto rozhodnutí se odkazuje na finanční zákon z roku 2001 ve znění pozdějších předpisů. AGL nabyla účinnosti dne 1. dubna 2002 a je stále v platnosti. Právní úprava dobu platnosti AGL nijak neomezuje.

| (29) | V návaznosti na rozhodnutí o zahájení řízení orgány Spojeného království finanční zákon z roku 2001 novelizovaly a pozastavily platnost osvobození od daně, pokud jde o materiály, o nichž Komise dne 1. dubna 2014 vyjádřila pochybnosti. |
| --- | --- |

(29)

V návaznosti na rozhodnutí o zahájení řízení orgány Spojeného království finanční zákon z roku 2001 novelizovaly a pozastavily platnost osvobození od daně, pokud jde o materiály, o nichž Komise dne 1. dubna 2014 vyjádřila pochybnosti.

| (30) | Orgány Spojeného království vysvětlily, že při přípravě právních předpisů nezbytných k pozastavení osvobození došly na základě připomínek obdržených od dotčeného odvětví k závěru, že určovat, zda se některé materiály „těží k použití jako kamenivo“, by nebylo praktické. Proto vymyslely nové kritérium, použití „pro stavební účely“, které je v souladu s definicemi používanými ve stávající právní úpravě. K dosažení téhož výsledku, jaký předpokládá rozhodnutí o zahájení řízení, s použitím tohoto kritéria, však předpisy o pozastavení osvobození od daně navíc stanoví, že postupy související s i) jílem (včetně ball clay, kaolínu a žáruvzdorného jílu) a jílovitou břidlicí používanými k výrobě keramických stavebních produktů a ii) sádrovcem používaným k výrobě sádry a sádrokartonu se považují za osvobozené od daně. Důvodem je skutečnost, že tyto materiály lze zahrnout do kategorie materiálů, které se těží „pro stavební účely“, ale nepoužívají se za kamenivo z těchto materiálů sestávající. |
| --- | --- |

(30)

Orgány Spojeného království vysvětlily, že při přípravě právních předpisů nezbytných k pozastavení osvobození došly na základě připomínek obdržených od dotčeného odvětví k závěru, že určovat, zda se některé materiály „těží k použití jako kamenivo“, by nebylo praktické. Proto vymyslely nové kritérium, použití „pro stavební účely“, které je v souladu s definicemi používanými ve stávající právní úpravě. K dosažení téhož výsledku, jaký předpokládá rozhodnutí o zahájení řízení, s použitím tohoto kritéria, však předpisy o pozastavení osvobození od daně navíc stanoví, že postupy související s i) jílem (včetně ball clay, kaolínu a žáruvzdorného jílu) a jílovitou břidlicí používanými k výrobě keramických stavebních produktů a ii) sádrovcem používaným k výrobě sádry a sádrokartonu se považují za osvobozené od daně. Důvodem je skutečnost, že tyto materiály lze zahrnout do kategorie materiálů, které se těží „pro stavební účely“, ale nepoužívají se za kamenivo z těchto materiálů sestávající.

ball clay

2.4.   STRUKTURA AGL A PŘÍPADY, V NICHŽ JE DAŇ SPLATNÁ

STRUKTURA AGL A PŘÍPADY, V NICHŽ JE DAŇ SPLATNÁ

| (31) | V čl. 16 odst. 1 finančního zákona z roku 2001 se stanoví, že „daň, která se nazývá daň z kameniva, se odvádí v souladu s touto částí z kameniva, jež je předmětem obchodního využití“. Ustanovení čl. 16 odst. 2 zní: „povinnost odvádět daň vzniká, jakmile se nějaké množství kameniva podléhajícího dani ke dni nabytí účinnosti zákona či později stane předmětem obchodování ve Spojeném království.“ |
| --- | --- |

(31)

V čl. 16 odst. 1 finančního zákona z roku 2001 se stanoví, že „daň, která se nazývá daň z kameniva, se odvádí v souladu s touto částí z kameniva, jež je předmětem obchodního využití“. Ustanovení čl. 16 odst. 2 zní: „povinnost odvádět daň vzniká, jakmile se nějaké množství kameniva podléhajícího dani ke dni nabytí účinnosti zákona či později stane předmětem obchodování ve Spojeném království.“

| (32) | V čl. 17 odst. 1 se stanoví, že pojem „kamenivo“„označuje (s výhradou článku 18 níže) kámen, štěrk nebo písek, jakož i všechny materiály, které jsou jejich dočasnými nebo přirozenými součástmi“. |
| --- | --- |

(32)

V čl. 17 odst. 1 se stanoví, že pojem „kamenivo“„označuje (s výhradou článku 18 níže) kámen, štěrk nebo písek, jakož i všechny materiály, které jsou jejich dočasnými nebo přirozenými součástmi“.

| (33) | V čl. 18 odst. 1 se stanoví: „Odkazy na kamenivo v této části: a) zahrnují odkazy na hlušinu, odpad, odřezky a jiné vedlejší produkty vznikající podrobením jakéhokoliv kameniva kterémukoliv z postupů osvobozených od daně; b) nezahrnují však odkazy na jiné materiály, jež vznikají podrobením jakéhokoliv kameniva kterémukoliv z těchto postupů“. |
| --- | --- |

(33)

V čl. 18 odst. 1 se stanoví: „Odkazy na kamenivo v této části: a) zahrnují odkazy na hlušinu, odpad, odřezky a jiné vedlejší produkty vznikající podrobením jakéhokoliv kameniva kterémukoliv z postupů osvobozených od daně; b) nezahrnují však odkazy na jiné materiály, jež vznikají podrobením jakéhokoliv kameniva kterémukoliv z těchto postupů“.

| (34) | Postupy osvobozenými od daně podle ustanovení čl. 18 odst. 2 jsou:






  „a) | řezání přírodního kamene za účelem získání kamene s jedním či více plochými povrchy; |
| --- | --- | --- |

(34)

Postupy osvobozenými od daně podle ustanovení čl. 18 odst. 2 jsou:

„a)

řezání přírodního kamene za účelem získání kamene s jedním či více plochými povrchy;

| b) | jakýkoli postup, kterým se příslušná látka vytěží či se jinak oddělí (ať už se jedná o součást postupu, kterým se získá z půdy, nebo nikoliv) z jakéhokoli kameniva; |
| --- | --- |

b)

jakýkoli postup, kterým se příslušná látka vytěží či se jinak oddělí (ať už se jedná o součást postupu, kterým se získá z půdy, nebo nikoliv) z jakéhokoli kameniva;

| c) | jakýkoli postup sloužící k výrobě vápna či cementu z vápence či z vápence a jakéhokoli dalšího materiálu.“ |
| --- | --- |

c)

jakýkoli postup sloužící k výrobě vápna či cementu z vápence či z vápence a jakéhokoli dalšího materiálu.“

| (35) | V čl. 18 odst. 3 se uvádí seznam dotčených látek, jimiž jsou a) anhydrit; b) ball clay; c) baryty; e) kaolín; f) živec; g) žáruvzdorný jíl; i) kazivec; j) valchářská hlinka; k) drahokamy a polodrahokamy; l) sádrovec; m) jakýkoli kov nebo rudy jakéhokoli kovu; n) muskovit; o) perlit; p) potaš; q) pemza; r) fosforit; s) chlorid sodný; t) mastek; u) vermikulit. Ustanovení čl. 18 odst. 3 písm. d) a h) byla v důsledku změn zavedených finančním zákonem z roku 2002 ke dni 1. dubna 2002 se zpětnou platností vypuštěna. |
| --- | --- |

(35)

V čl. 18 odst. 3 se uvádí seznam dotčených látek, jimiž jsou a) anhydrit; b) ball clay; c) baryty; e) kaolín; f) živec; g) žáruvzdorný jíl; i) kazivec; j) valchářská hlinka; k) drahokamy a polodrahokamy; l) sádrovec; m) jakýkoli kov nebo rudy jakéhokoli kovu; n) muskovit; o) perlit; p) potaš; q) pemza; r) fosforit; s) chlorid sodný; t) mastek; u) vermikulit. Ustanovení čl. 18 odst. 3 písm. d) a h) byla v důsledku změn zavedených finančním zákonem z roku 2002 ke dni 1. dubna 2002 se zpětnou platností vypuštěna.

| (36) | Z čl. 16 odst. 2 finančního zákona z roku 2001 ve spojení s čl. 19 odst. 1 a odst. 2 vyplývá, že AGL je splatná v případě toho z níže uvedených druhů obchodního využití v rámci Spojeného království, který nastane jako první:






  a) | přesunutí z místa původu či jakéhokoli místa zapsaného na jméno osoby, která místo původu provozuje (18), nebo jakéhokoli jiného místa, kam bylo příslušné množství kameniva převezeno, aby na něm bylo podrobeno postupu osvobozenému od daně, pokud k jeho provedení ještě nedošlo. |
| --- | --- | --- |

(36)

Z čl. 16 odst. 2 finančního zákona z roku 2001 ve spojení s čl. 19 odst. 1 a odst. 2 vyplývá, že AGL je splatná v případě toho z níže uvedených druhů obchodního využití v rámci Spojeného království, který nastane jako první:

a)

přesunutí z místa původu či jakéhokoli místa zapsaného na jméno osoby, která místo původu provozuje (18), nebo jakéhokoli jiného místa, kam bylo příslušné množství kameniva převezeno, aby na něm bylo podrobeno postupu osvobozenému od daně, pokud k jeho provedení ještě nedošlo.

18

| b) | vznik smlouvy o dodání dotčeného materiálu jiné osobě (19); |
| --- | --- |

b)

vznik smlouvy o dodání dotčeného materiálu jiné osobě (19);

19

| c) | použití pro stavební účely (20); nebo |
| --- | --- |

c)

použití pro stavební účely (20); nebo

20

| d) | smíchání, jinak než za povolených okolností (21), s jiným materiálem či látkou, než je voda. |
| --- | --- |

d)

smíchání, jinak než za povolených okolností (21), s jiným materiálem či látkou, než je voda.

21

| (37) | Finanční zákon z roku 2001 rozlišuje pro účely AGL v zásadě tři druhy místa původu:






  a) | přístav nebo jiné místo vykládky, na němž je kamenivo získané z mořského dna Spojeného království poprvé vyloženo (čl. 20 odst. 1 písm. a)). |
| --- | --- | --- |

(37)

Finanční zákon z roku 2001 rozlišuje pro účely AGL v zásadě tři druhy místa původu:

a)

přístav nebo jiné místo vykládky, na němž je kamenivo získané z mořského dna Spojeného království poprvé vyloženo (čl. 20 odst. 1 písm. a)).

| b) | místo, na němž byl proveden postup osvobozený od daně (čl. 20 odst. 1 písm. b)). V tomto případě se jedná o situace, kdy byl materiál podroben postupu osvobozenému od daně, byla získána látka osvobozená od daně a zbylo nějaké kamenivo, které se dále využívá. Místo, na němž byla látka osvobozená od daně získána, se stává místem původu kameniva. |
| --- | --- |

b)

místo, na němž byl proveden postup osvobozený od daně (čl. 20 odst. 1 písm. b)). V tomto případě se jedná o situace, kdy byl materiál podroben postupu osvobozenému od daně, byla získána látka osvobozená od daně a zbylo nějaké kamenivo, které se dále využívá. Místo, na němž byla látka osvobozená od daně získána, se stává místem původu kameniva.

| c) | místo, na němž je kamenivo získáno z půdy (čl. 20 odst. 1 písm. d)). |
| --- | --- |

c)

místo, na němž je kamenivo získáno z půdy (čl. 20 odst. 1 písm. d)).

| (38) | V důsledku použití pojmu obchodního využití platí AGL jak pro kamenivo vytěžené ve Spojeném království, tak pro kamenivo dovážené. Dovážené kamenivo přitom nepodléhá AGL v okamžiku, kdy je vyloženo na území Spojeného království (22), ale v okamžiku, kdy se stane předmětem smlouvy (pokud se již nachází ve Spojeném království) nebo kdy se (ve Spojeném království) použije pro stavební účely nebo kdy se (ve Spojeném království) smíchá s jiným materiálem či látkou, než je voda, za jiných než povolených okolností (23). |
| --- | --- |

(38)

V důsledku použití pojmu obchodního využití platí AGL jak pro kamenivo vytěžené ve Spojeném království, tak pro kamenivo dovážené. Dovážené kamenivo přitom nepodléhá AGL v okamžiku, kdy je vyloženo na území Spojeného království (22), ale v okamžiku, kdy se stane předmětem smlouvy (pokud se již nachází ve Spojeném království) nebo kdy se (ve Spojeném království) použije pro stavební účely nebo kdy se (ve Spojeném království) smíchá s jiným materiálem či látkou, než je voda, za jiných než povolených okolností (23).

22

23

| (39) | V čl. 19 odst. 3 finančního zákona z roku 2001 se uvádějí další podrobnosti týkající se pojmu obchodního využití. Pod písmenem e) je uvedeno, že k obchodnímu využití nedochází, pokud se kamenivo opět stane součástí půdy, odkud bylo získáno, a to aniž by prošlo nějakým postupem, v rámci nějž by bylo smíseno s jinou látkou či materiálem (kromě vody) (24). |
| --- | --- |

(39)

V čl. 19 odst. 3 finančního zákona z roku 2001 se uvádějí další podrobnosti týkající se pojmu obchodního využití. Pod písmenem e) je uvedeno, že k obchodnímu využití nedochází, pokud se kamenivo opět stane součástí půdy, odkud bylo získáno, a to aniž by prošlo nějakým postupem, v rámci nějž by bylo smíseno s jinou látkou či materiálem (kromě vody) (24).

24

| (40) | V článcích 21 a 22 se definuje, kdo je provozovatelem místa a zda za využívání materiálu v té které situaci odpovídá (a tudíž musí AGL odvést) provozovatel nebo jiná osoba. |
| --- | --- |

(40)

V článcích 21 a 22 se definuje, kdo je provozovatelem místa a zda za využívání materiálu v té které situaci odpovídá (a tudíž musí AGL odvést) provozovatel nebo jiná osoba.

2.5.   POJEM KAMENIVA PODLÉHAJÍCÍHO DANI – OSVOBOZENÍ OD AGL A ÚLEVY NA NÍ

POJEM KAMENIVA PODLÉHAJÍCÍHO DANI – OSVOBOZENÍ OD AGL A ÚLEVY NA NÍ

| (41) | Ustanovení čl. 17 odst. 2 finančního zákona z roku 2001 uvádí, že kamenivo nepodléhá dani ve čtyřech případech:






  a) | je-li výslovně osvobozeno od daně; |
| --- | --- | --- |

(41)

Ustanovení čl. 17 odst. 2 finančního zákona z roku 2001 uvádí, že kamenivo nepodléhá dani ve čtyřech případech:

a)

je-li výslovně osvobozeno od daně;

| b) | je-li předtím použito ke stavebním účelům (ať už ke dni nabytí účinnosti zákona nebo po něm); |
| --- | --- |

b)

je-li předtím použito ke stavebním účelům (ať už ke dni nabytí účinnosti zákona nebo po něm);

| c) | je-li či pochází-li z kameniva, které již AGL podléhalo; |
| --- | --- |

c)

je-li či pochází-li z kameniva, které již AGL podléhalo;

| d) | jedná-li se o kamenivo, které bylo z místa původu přede dnem nabytí účinnosti zákona odstraněno. |
| --- | --- |

d)

jedná-li se o kamenivo, které bylo z místa původu přede dnem nabytí účinnosti zákona odstraněno.

| (42) | Za použití kameniva pro stavební účely se považuje použití jako materiál nebo výplň pro účely stavby či zlepšení nějakého objektu (včetně silnic a cest, tras železničních kolejí či tras, kde mají být položeny, náspů, budov a mostů) či jeho smíchání v rámci postupu výroby malty, betonu, asfaltu, obalované silniční směsi či jiného podobného stavebního materiálu (25). |
| --- | --- |

(42)

Za použití kameniva pro stavební účely se považuje použití jako materiál nebo výplň pro účely stavby či zlepšení nějakého objektu (včetně silnic a cest, tras železničních kolejí či tras, kde mají být položeny, náspů, budov a mostů) či jeho smíchání v rámci postupu výroby malty, betonu, asfaltu, obalované silniční směsi či jiného podobného stavebního materiálu (25).

25

| (43) | V čl. 17 odst. 3 se konkrétně uvádí, že kamenivo je osvobozeno od AGL, pokud






  „b) | sestává zcela z kameniva, které bylo získáno či vyňato z půdy na místě objektu či zamýšleného objektu při výkopových pracích prováděných legálně: i) k úpravě či stavbě dotčeného objektu a ii) výhradně za účelem položení základů či položení potrubí či kabelu; |
| --- | --- | --- |

(43)

V čl. 17 odst. 3 se konkrétně uvádí, že kamenivo je osvobozeno od AGL, pokud

„b)

sestává zcela z kameniva, které bylo získáno či vyňato z půdy na místě objektu či zamýšleného objektu při výkopových pracích prováděných legálně: i) k úpravě či stavbě dotčeného objektu a ii) výhradně za účelem položení základů či položení potrubí či kabelu;

| c) | sestává zcela z kameniva získaného i) vytěžením z koryta řeky, kanálu či vodního toku (přírodního i umělého) a ii) při bagrovacích pracích prováděných výhradně za účelem vytvoření, obnovy, zlepšení či údržby této řeky, kanálu, vodního toku či přístupu; |
| --- | --- |

c)

sestává zcela z kameniva získaného i) vytěžením z koryta řeky, kanálu či vodního toku (přírodního i umělého) a ii) při bagrovacích pracích prováděných výhradně za účelem vytvoření, obnovy, zlepšení či údržby této řeky, kanálu, vodního toku či přístupu;

| d) | sestává zcela z kameniva získaného z půdy podél trasy či zamýšlené trasy silnice či zamýšlené silnice a při výkopových pracích prováděných: i) za účelem zlepšení či údržby silnice či výstavby zamýšlené silnice, a ii) nikoliv za účelem těžby kameniva; |
| --- | --- |

d)

sestává zcela z kameniva získaného z půdy podél trasy či zamýšlené trasy silnice či zamýšlené silnice a při výkopových pracích prováděných: i) za účelem zlepšení či údržby silnice či výstavby zamýšlené silnice, a ii) nikoliv za účelem těžby kameniva;

| da) | sestává zcela z kameniva získaného z půdy podél trasy či zamýšlené trasy železnice, tramvajové či jednokolejové dráhy či zamýšlené železnice, tramvajové či jednokolejové dráhy a při výkopových pracích prováděných: i) za účelem zlepšení či údržby železnice, tramvajové či jednokolejové dráhy či výstavby zamýšlené železnice, tramvajové či jednokolejové dráhy, a ii) nikoliv za účelem těžby kameniva; |
| --- | --- |

da)

sestává zcela z kameniva získaného z půdy podél trasy či zamýšlené trasy železnice, tramvajové či jednokolejové dráhy či zamýšlené železnice, tramvajové či jednokolejové dráhy a při výkopových pracích prováděných: i) za účelem zlepšení či údržby železnice, tramvajové či jednokolejové dráhy či výstavby zamýšlené železnice, tramvajové či jednokolejové dráhy, a ii) nikoliv za účelem těžby kameniva;

| e) | sestává zcela z hlušiny, odpadu či jiných vedlejších produktů, a to s výjimkou skrývky, pocházejících z těžby či jiného oddělení kaolínu či ball clay od určitého množství kameniva; nebo |
| --- | --- |

e)

sestává zcela z hlušiny, odpadu či jiných vedlejších produktů, a to s výjimkou skrývky, pocházejících z těžby či jiného oddělení kaolínu či ball clay od určitého množství kameniva; nebo

| f) | sestává zcela z hlušiny z kteréhokoliv z postupů, jimiž byly i) černé či hnědé uhlí, břidlice nebo jílovitá břidlice nebo ii) látky uvedené v čl. 18 odst. 3 níže odděleny od jiné horniny s nimi vytěžené či získané.“ |
| --- | --- |

f)

sestává zcela z hlušiny z kteréhokoliv z postupů, jimiž byly i) černé či hnědé uhlí, břidlice nebo jílovitá břidlice nebo ii) látky uvedené v čl. 18 odst. 3 níže odděleny od jiné horniny s nimi vytěžené či získané.“

| (44) | Ustanovení čl. 17 odst. 3 písm. da) bylo vloženo prostřednictvím čl. 22 odst. 3 finančního zákona z roku 2007, a to s platností od 1. srpna 2007. |
| --- | --- |

(44)

Ustanovení čl. 17 odst. 3 písm. da) bylo vloženo prostřednictvím čl. 22 odst. 3 finančního zákona z roku 2007, a to s platností od 1. srpna 2007.

| (45) | Ustanovení čl. 17 odst. 4 dále osvobozuje od daně kamenivo, pokud sestává zcela či převážně z některého či více z níže uvedených materiálů či je součástí materiálu, který z nich zcela či převážně sestává:






  „a) | černého uhlí, hnědého uhlí, břidlice či jílovité břidlice; |
| --- | --- | --- |

(45)

Ustanovení čl. 17 odst. 4 dále osvobozuje od daně kamenivo, pokud sestává zcela či převážně z některého či více z níže uvedených materiálů či je součástí materiálu, který z nich zcela či převážně sestává:

„a)

černého uhlí, hnědého uhlí, břidlice či jílovité břidlice;

| c) | hlušiny nebo odpadu či jiných vedlejších produktů z i) procesu průmyslového spalování nebo ii) tavení či zušlechťování kovu; |
| --- | --- |

c)

hlušiny nebo odpadu či jiných vedlejších produktů z i) procesu průmyslového spalování nebo ii) tavení či zušlechťování kovu;

| d) | vrtných úlomků z činnosti prováděné na základě povolení uděleného podle zákona o ropě z roku 1998 (Petroleum Act) [nebo zákona o (výrobě) ropy z roku 1964 pro Severní Irsko (Petroleum (Production) Act)]; |
| --- | --- |

d)

vrtných úlomků z činnosti prováděné na základě povolení uděleného podle zákona o ropě z roku 1998 (Petroleum Act) [nebo zákona o (výrobě) ropy z roku 1964 pro Severní Irsko (Petroleum (Production) Act)];

| e) | jakéhokoliv materiálu, jenž je výsledkem prací odváděných v rámci výkonu pravomocí, jejichž výkon je požadován v souladu s ustanovením zákona o pracích na nových silnicích a cestách z roku 1991 (New Roads and Street Works Act), nařízení o komunikacích z roku 1993 (Roads Order) pro Severní Irsko a nařízení o práci na ulici (Street Works Order) pro Severní Irsko z roku 1995, či k jejichž výkonu tyto předpisy opravňují; |
| --- | --- |

e)

jakéhokoliv materiálu, jenž je výsledkem prací odváděných v rámci výkonu pravomocí, jejichž výkon je požadován v souladu s ustanovením zákona o pracích na nových silnicích a cestách z roku 1991 (New Roads and Street Works Act), nařízení o komunikacích z roku 1993 (Roads Order) pro Severní Irsko a nařízení o práci na ulici (Street Works Order) pro Severní Irsko z roku 1995, či k jejichž výkonu tyto předpisy opravňují;

| f) | jílu, půdy nebo rostlinné či jiné organické hmoty.“ |
| --- | --- |

f)

jílu, půdy nebo rostlinné či jiné organické hmoty.“

| (46) | Podle oznámení o AGL č. 1 se slovem „zcela“ rozumí, že 100 % dotčeného materiálu tvoří některý z materiálů osvobozených od daně. Slovem „převážně“ se rozumí, že více než 50 % dotčeného materiálu tvoří některý z materiálů osvobozených od daně. Umělé míchání kameniva s větším množstvím materiálu osvobozeného od daně nemá za následek vznik směsi osvobozené od daně, nýbrž to, že AGL z dotčeného kameniva je splatná v okamžiku smíchání. |
| --- | --- |

(46)

Podle oznámení o AGL č. 1 se slovem „zcela“ rozumí, že 100 % dotčeného materiálu tvoří některý z materiálů osvobozených od daně. Slovem „převážně“ se rozumí, že více než 50 % dotčeného materiálu tvoří některý z materiálů osvobozených od daně. Umělé míchání kameniva s větším množstvím materiálu osvobozeného od daně nemá za následek vznik směsi osvobozené od daně, nýbrž to, že AGL z dotčeného kameniva je splatná v okamžiku smíchání.

| (47) | V čl. 30 odst. 1 finančního zákona z roku 2001 se upravuje přijetí předpisů zavádějících právo osoby na daňovou úlevu, v případě že:






  a) | se kamenivo, které podléhá AGL, vyváží ze Spojeného království ve formě kameniva; |
| --- | --- | --- |

(47)

V čl. 30 odst. 1 finančního zákona z roku 2001 se upravuje přijetí předpisů zavádějících právo osoby na daňovou úlevu, v případě že:

a)

se kamenivo, které podléhá AGL, vyváží ze Spojeného království ve formě kameniva;

| b) | je kamenivo, které podléhá AGL, podrobeno postupu osvobozenému od daně; |
| --- | --- |

b)

je kamenivo, které podléhá AGL, podrobeno postupu osvobozenému od daně;

| c) | kamenivo, které podléhá AGL, se používá v některém ze stanovených průmyslových či zemědělských postupů; |
| --- | --- |

c)

kamenivo, které podléhá AGL, se používá v některém ze stanovených průmyslových či zemědělských postupů;

| d) | kamenivo, které podléhá AGL, se zlikviduje způsobem, jenž nepředstavuje využití pro stavební účely ve stanoveném smyslu (26); nebo |
| --- | --- |

d)

kamenivo, které podléhá AGL, se zlikviduje způsobem, jenž nepředstavuje využití pro stavební účely ve stanoveném smyslu (26); nebo

26

| e) | se dluh vůči osobě odpovědné za obchodní využití kameniva zcela nebo zčásti odepíše jako nedobytná pohledávka. |
| --- | --- |

e)

se dluh vůči osobě odpovědné za obchodní využití kameniva zcela nebo zčásti odepíše jako nedobytná pohledávka.

| (48) | V čl. 30 odst. 1 písm. b) finančního zákona z roku 2001 se stanoví daňová úleva v případech, kdy byl materiál podroben postupu osvobozenému od daně ve smyslu čl. 18 odst. 2 písm. a), b) a c) finančního zákona z roku 2001, pokud tento materiál podléhal AGL. Jsou zde tedy stanovena osvobození od daně obdobná těm stanoveným v čl. 18 odst. 2. |
| --- | --- |

(48)

V čl. 30 odst. 1 písm. b) finančního zákona z roku 2001 se stanoví daňová úleva v případech, kdy byl materiál podroben postupu osvobozenému od daně ve smyslu čl. 18 odst. 2 písm. a), b) a c) finančního zákona z roku 2001, pokud tento materiál podléhal AGL. Jsou zde tedy stanovena osvobození od daně obdobná těm stanoveným v čl. 18 odst. 2.

| (49) | Průmyslové a zemědělské postupy, v jejichž případě lze využít daňové úlevy podle čl. 30 odst. 1 písm. c), jsou uvedeny v příloze „průmyslové a zemědělské postupy“ nařízení č. 13 v rámci (obecných) nařízení k dani z kameniva z roku 2002. V oznámení o AGL č. 2 (27) se druh těchto postupů popisuje podrobněji. Jedná se o tyto postupy:

  Průmyslové postupy







  — | Kód 001: Výroba železa, oceli a neželezných kovů a zpracování tavením včetně slévárenských postupů, přesné odlévání, aglomerace kovů a tažení drátů |
| --- | --- | --- |

(49)

Průmyslové a zemědělské postupy, v jejichž případě lze využít daňové úlevy podle čl. 30 odst. 1 písm. c), jsou uvedeny v příloze „průmyslové a zemědělské postupy“ nařízení č. 13 v rámci (obecných) nařízení k dani z kameniva z roku 2002. V oznámení o AGL č. 2 (27) se druh těchto postupů popisuje podrobněji. Jedná se o tyto postupy:

27

Průmyslové postupy

Průmyslové postupy

—

Kód 001: Výroba železa, oceli a neželezných kovů a zpracování tavením včetně slévárenských postupů, přesné odlévání, aglomerace kovů a tažení drátů

| — | Kód 002: Legování |
| --- | --- |

—

Kód 002: Legování

| — | Kód 003: Snižování emisí ve vzduchu, zemi a vodě |
| --- | --- |

—

Kód 003: Snižování emisí ve vzduchu, zemi a vodě

| — | Kód 004: Filtrace a čistění pitné vody, vzduchu a oleje |
| --- | --- |

—

Kód 004: Filtrace a čistění pitné vody, vzduchu a oleje

| — | Kód 005: Čistění odpadních vod |
| --- | --- |

—

Kód 005: Čistění odpadních vod

| — | Kód 006: Výroba energie |
| --- | --- |

—

Kód 006: Výroba energie

| — | Kód 007: Keramické postupy |
| --- | --- |

—

Kód 007: Keramické postupy

| — | Kód 008: Postupy k výrobě žáruvzdorných materiálů |
| --- | --- |

—

Kód 008: Postupy k výrobě žáruvzdorných materiálů

| — | Kód 009: Výroba skla a skleněných produktů |
| --- | --- |

—

Kód 009: Výroba skla a skleněných produktů

| — | Kód 010: Výroba sklolaminátu |
| --- | --- |

—

Kód 010: Výroba sklolaminátu

| — | Kód 011: Výroba umělých vláken |
| --- | --- |

—

Kód 011: Výroba umělých vláken

| — | Kód 012: Výroba a zpracování potravin a nápojů |
| --- | --- |

—

Kód 012: Výroba a zpracování potravin a nápojů

| — | Kód 013: Výroba plastů, pryže a PVC |
| --- | --- |

—

Kód 013: Výroba plastů, pryže a PVC

| — | Kód 014: Chemická výroba, například uhličitanu sodného, oxidu hořečnatého z mořské vody, oxidu hlinitého a oxidu křemičitého |
| --- | --- |

—

Kód 014: Chemická výroba, například uhličitanu sodného, oxidu hořečnatého z mořské vody, oxidu hlinitého a oxidu křemičitého

| — | Kód 015: Výroba sráženého uhličitanu vápenatého |
| --- | --- |

—

Kód 015: Výroba sráženého uhličitanu vápenatého

| — | Kód 016: Výroba léčivých přípravků, bělidel, toaletních potřeb a detergentů |
| --- | --- |

—

Kód 016: Výroba léčivých přípravků, bělidel, toaletních potřeb a detergentů

| — | Kód 017: Provzdušňovací postupy |
| --- | --- |

—

Kód 017: Provzdušňovací postupy

| — | Kód 018: Výroba plniv do krytů, tmelů, lepidel, barev, injektážní malty, pryskyřic, kytů a jiných pojiv či přípravků k provádění úprav |
| --- | --- |

—

Kód 018: Výroba plniv do krytů, tmelů, lepidel, barev, injektážní malty, pryskyřic, kytů a jiných pojiv či přípravků k provádění úprav

| — | Kód 019: Výroba barviv, laků a inkoustů |
| --- | --- |

—

Kód 019: Výroba barviv, laků a inkoustů

| — | Kód 020: Výroba pěstebních substrátů a materiálu ke značení čar na sportovištích a v jiných rekreačních zařízeních |
| --- | --- |

—

Kód 020: Výroba pěstebních substrátů a materiálu ke značení čar na sportovištích a v jiných rekreačních zařízeních

| — | Kód 021: Spalování |
| --- | --- |

—

Kód 021: Spalování

| — | Kód 022: Výroba desikantů |
| --- | --- |

—

Kód 022: Výroba desikantů

| — | Kód 023: Výroba rubových stran, podložek a pěny u koberců |
| --- | --- |

—

Kód 023: Výroba rubových stran, podložek a pěny u koberců

| — | Kód 024: Postupy pracující s pryskyřicí |
| --- | --- |

—

Kód 024: Postupy pracující s pryskyřicí

| — | Kód 025: Výroba aditiv do maziv |
| --- | --- |

—

Kód 025: Výroba aditiv do maziv

| — | Kód 026: Koželužství |
| --- | --- |

—

Kód 026: Koželužství

| — | Kód 027: Výroba papíru |
| --- | --- |

—

Kód 027: Výroba papíru

| — | Kód 028: Výroba uměleckých materiálů |
| --- | --- |

—

Kód 028: Výroba uměleckých materiálů

| — | Kód 029: Výroba písku na hraní, např. pro dětská pískoviště |
| --- | --- |

—

Kód 029: Výroba písku na hraní, např. pro dětská pískoviště

| — | Kód 030: Výroba hliněných holubů |
| --- | --- |

—

Kód 030: Výroba hliněných holubů

| — | Kód 031: Abrazivní postupy: otryskávání, mletí v neželezném prostředí (oblázkové mlýny) a výroba brusného papíru |
| --- | --- |

—

Kód 031: Abrazivní postupy: otryskávání, mletí v neželezném prostředí (oblázkové mlýny) a výroba brusného papíru

| — | Kód 032: Propant pro průzkumné (nebo těžební) ropné vrty, například štěpící písky a vrtné kapaliny |
| --- | --- |

—

Kód 032: Propant pro průzkumné (nebo těžební) ropné vrty, například štěpící písky a vrtné kapaliny

| — | Kód 033: Odsiřování a čištění spalin |
| --- | --- |

—

Kód 033: Odsiřování a čištění spalin

| — | Kód 034: Materiál ke zdolávání požárů v dolech |
| --- | --- |

—

Kód 034: Materiál ke zdolávání požárů v dolech

| — | Kód 035: Výroba hasicích přístrojů |
| --- | --- |

—

Kód 035: Výroba hasicích přístrojů

| — | Kód 036: Výroba ohnivzdorných materiálů |
| --- | --- |

—

Kód 036: Výroba ohnivzdorných materiálů

| — | Kód 037: Neutralizace kyselin |
| --- | --- |

—

Kód 037: Neutralizace kyselin

| — | Kód 038: Výroba třecích materiálů, například automobilových součástí |
| --- | --- |

—

Kód 038: Výroba třecích materiálů, například automobilových součástí

Zemědělské postupy

Zemědělské postupy

| — | Kód 039: Výroba přísad do půdy |
| --- | --- |

—

Kód 039: Výroba přísad do půdy

| — | Kód 040: Výroba krmiv |
| --- | --- |

—

Kód 040: Výroba krmiv

| — | Kód 041: Výroba materiálu na podestýlku |
| --- | --- |

—

Kód 041: Výroba materiálu na podestýlku

| — | Kód 042: Výroba hnojiv |
| --- | --- |

—

Kód 042: Výroba hnojiv

| — | Kód 043: Výroba pesticidů a herbicidů |
| --- | --- |

—

Kód 043: Výroba pesticidů a herbicidů

| — | Kód 044: Výroba pěstebních substrátů, včetně kompostu, jež se využívají pouze v zemědělství a zahradnictví |
| --- | --- |

—

Kód 044: Výroba pěstebních substrátů, včetně kompostu, jež se využívají pouze v zemědělství a zahradnictví

| — | Kód 045: Ošetření půdy, včetně jejího obohacení minerály a snížení její kyselosti |
| --- | --- |

—

Kód 045: Ošetření půdy, včetně jejího obohacení minerály a snížení její kyselosti

2.6.   SAZBA

SAZBA

| (50) | Sazba AGL původně činila 1,60 GBP za tunu. Sazba se zvýšila na 1,95 GBP za tunu v případě kameniva, které se obchodně využívá k 1. dubnu 2008 či po tomto datu. Aktuální sazba (od 1. dubna 2009) činí 2 GBP za tunu. |
| --- | --- |

(50)

Sazba AGL původně činila 1,60 GBP za tunu. Sazba se zvýšila na 1,95 GBP za tunu v případě kameniva, které se obchodně využívá k 1. dubnu 2008 či po tomto datu. Aktuální sazba (od 1. dubna 2009) činí 2 GBP za tunu.

2.7.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

| (51) | Jak je vysvětleno v 170. bodě odůvodnění v rozhodnutí o zahájení řízení, měla Komise pochybnosti, zda lze osvobození od daně a vyloučení z její působnosti uvedená ve 139. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení (28) (dále též „posuzovaná osvobození“) odůvodnit obecnými zásadami a logikou AGL. Dotčená osvobození od daně a vyloučení z její působnosti podle všeho své příjemce zbavovala povinnosti odvádět daň, kterou by jinak museli zaplatit, a představovala tak provozní podporu. Vzhledem k tomu, že Komise neměla k dispozici dostatek informací k vyvození závěru o tom, zda opatření splňuje podmínky pokynů Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2001 (29) a pokynů Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 (30), měla Komise pochybnosti o tom, zda jsou posuzovaná osvobození od daně a vyloučení z její působnosti slučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(51)

Jak je vysvětleno v 170. bodě odůvodnění v rozhodnutí o zahájení řízení, měla Komise pochybnosti, zda lze osvobození od daně a vyloučení z její působnosti uvedená ve 139. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení (28) (dále též „posuzovaná osvobození“) odůvodnit obecnými zásadami a logikou AGL. Dotčená osvobození od daně a vyloučení z její působnosti podle všeho své příjemce zbavovala povinnosti odvádět daň, kterou by jinak museli zaplatit, a představovala tak provozní podporu. Vzhledem k tomu, že Komise neměla k dispozici dostatek informací k vyvození závěru o tom, zda opatření splňuje podmínky pokynů Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2001 (29) a pokynů Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 (30), měla Komise pochybnosti o tom, zda jsou posuzovaná osvobození od daně a vyloučení z její působnosti slučitelná s vnitřním trhem.

28

29

30

3.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (52) | Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění výše, obdržela Komise po zveřejnění rozhodnutí o zahájení řízení od zúčastněných stran rozsáhlé připomínky. |
| --- | --- |

(52)

Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění výše, obdržela Komise po zveřejnění rozhodnutí o zahájení řízení od zúčastněných stran rozsáhlé připomínky.

| (53) | Tyto připomínky zúčastněných stran se týkaly i) rozhodnutí o zahájení řízení jako takového, ii) logiky AGL, iii) osvobození od daně, v jejichž případě se již dříve v rozhodnutí o zahájení řízení dospělo k tomu závěru, že nepřestavují státní podporu, a iv) posuzovaných osvobození. |
| --- | --- |

(53)

Tyto připomínky zúčastněných stran se týkaly i) rozhodnutí o zahájení řízení jako takového, ii) logiky AGL, iii) osvobození od daně, v jejichž případě se již dříve v rozhodnutí o zahájení řízení dospělo k tomu závěru, že nepřestavují státní podporu, a iv) posuzovaných osvobození.

| (54) | Pro větší přehlednost se v tomto oddíle uvádí přijaté připomínky týkající se rozhodnutí o zahájení řízení. Ostatní kategorie obdržených připomínek jsou popsány v příslušných dalších oddílech tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(54)

Pro větší přehlednost se v tomto oddíle uvádí přijaté připomínky týkající se rozhodnutí o zahájení řízení. Ostatní kategorie obdržených připomínek jsou popsány v příslušných dalších oddílech tohoto rozhodnutí.

3.1.   PŘIPOMÍNKY K OBSAHU ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

PŘIPOMÍNKY K OBSAHU ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

a)   Připomínky od pana Richard Birda ze sdružení BAA obdržené ve dnech 20. a 23. prosince 2013

Připomínky od pana Richard Birda ze sdružení BAA obdržené ve dnech 20. a 23. prosince 2013

| (55) | Pan Bird poskytl Komisi svůj příspěvek k veřejné konzultaci orgánů Spojeného království týkající se přístupu k pozastavení těch osvobození od AGL, k nimž Komise vyjádřila v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti. |
| --- | --- |

(55)

Pan Bird poskytl Komisi svůj příspěvek k veřejné konzultaci orgánů Spojeného království týkající se přístupu k pozastavení těch osvobození od AGL, k nimž Komise vyjádřila v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti.

| (56) | Pan Bird nadto tvrdí, že se v rozhodnutí o zahájení řízení vyskytuje řada nepřesností, mimo jiné podle něj:






  i) | byly vybrány různé lomy, na jejichž základě bylo dokládáno, že nehrozí, že Spojenému království dojde kamenivo; |
| --- | --- | --- |

(56)

Pan Bird nadto tvrdí, že se v rozhodnutí o zahájení řízení vyskytuje řada nepřesností, mimo jiné podle něj:

i)

byly vybrány různé lomy, na jejichž základě bylo dokládáno, že nehrozí, že Spojenému království dojde kamenivo;

| ii) | kameniva ze strusky, z drcené břidlice a z křemičitého písku z výroby kaolínu vždy představovala významný zdroj kameniva; |
| --- | --- |

ii)

kameniva ze strusky, z drcené břidlice a z křemičitého písku z výroby kaolínu vždy představovala významný zdroj kameniva;

| iii) | kamenivo osvobozené od daně a recyklované kamenivo nemohou nahradit kvalitní kamenivo potřebné ve stavebnictví, které se těží spolu s méně kvalitním kamenivem (přičemž na jednu tunu kvalitního kameniva připadá jedna tuna kameniva nižší kvality). Kvůli tomuto materiálu vznikají nové haldy odpadu; |
| --- | --- |

iii)

kamenivo osvobozené od daně a recyklované kamenivo nemohou nahradit kvalitní kamenivo potřebné ve stavebnictví, které se těží spolu s méně kvalitním kamenivem (přičemž na jednu tunu kvalitního kameniva připadá jedna tuna kameniva nižší kvality). Kvůli tomuto materiálu vznikají nové haldy odpadu;

| iv) | AGL je v řadě případů zneužívána; |
| --- | --- |

iv)

AGL je v řadě případů zneužívána;

| v) | byly otevřeny lomy, které se zaměřují pouze na výrobu kameniva osvobozeného od daně (31). Podle pana Birda se v některých lomech na břidlici těží pouze břidlicový kámen, a nikoli střešní břidlice. Pan Bird jako příklad uvádí jména dvou lomů; |
| --- | --- |

v)

byly otevřeny lomy, které se zaměřují pouze na výrobu kameniva osvobozeného od daně (31). Podle pana Birda se v některých lomech na břidlici těží pouze břidlicový kámen, a nikoli střešní břidlice. Pan Bird jako příklad uvádí jména dvou lomů;

31

| vi) | lomy na jílovitou břidlici vyrábějí a prodávají nezdaněné kamenivo. Na výstavbu silnice u Edinburghu byl použit jeden milion tun jílovité břidlice; |
| --- | --- |

vi)

lomy na jílovitou břidlici vyrábějí a prodávají nezdaněné kamenivo. Na výstavbu silnice u Edinburghu byl použit jeden milion tun jílovité břidlice;

| vii) | v rozhodnutí o zahájení řízení není údajně správně vymezeno, co je kamenivo: kameny menší velikosti, drcené či nedrcené, včetně přírodního písku a štěrku. Záhozový kámen používaný ke stavbě pobřežních zábran, zpevňování koryt řek, kámen na zdivo, na krby, příkopy, kostky na vozovky a výplňový kámen pro mořské vlnolamy všechny podléhají dani z kameniva, pokud geologicky nesestávají z břidlice či jílovité břidlice; |
| --- | --- |

vii)

v rozhodnutí o zahájení řízení není údajně správně vymezeno, co je kamenivo: kameny menší velikosti, drcené či nedrcené, včetně přírodního písku a štěrku. Záhozový kámen používaný ke stavbě pobřežních zábran, zpevňování koryt řek, kámen na zdivo, na krby, příkopy, kostky na vozovky a výplňový kámen pro mořské vlnolamy všechny podléhají dani z kameniva, pokud geologicky nesestávají z břidlice či jílovité břidlice;

| viii) | AGL nedává smysl, neboť jí podléhá neřezaný výběrový kámen na zdivo; |
| --- | --- |

viii)

AGL nedává smysl, neboť jí podléhá neřezaný výběrový kámen na zdivo;

| ix) | jako střešní břidlici lze použít pouze břidlici ze severního Walesu. Břidlice z jiných břidlicových oblastí ve Spojeném království se nepoužívá jako střešní břidlice, ale jako kámen na zdivo či dlažbu. Pískovec a kameny na zdivo a dlažbu podléhají dani. Břidlice se nepoužívá jako střešní krytina. Došlo k otevření lomů na břidlici a jílovitou břidlici, a to proto, že je tento materiál od dotčené daně osvobozen (32); |
| --- | --- |

ix)

jako střešní břidlici lze použít pouze břidlici ze severního Walesu. Břidlice z jiných břidlicových oblastí ve Spojeném království se nepoužívá jako střešní břidlice, ale jako kámen na zdivo či dlažbu. Pískovec a kameny na zdivo a dlažbu podléhají dani. Břidlice se nepoužívá jako střešní krytina. Došlo k otevření lomů na břidlici a jílovitou břidlici, a to proto, že je tento materiál od dotčené daně osvobozen (32);

32

| x) | AGL má prý ve skutečnosti na životní prostředí negativní dopad, neboť recyklace kameniva poškozuje životní prostředí i v důsledku toho, že se materiál osvobozený od daně přepravuje na větší vzdálenosti; |
| --- | --- |

x)

AGL má prý ve skutečnosti na životní prostředí negativní dopad, neboť recyklace kameniva poškozuje životní prostředí i v důsledku toho, že se materiál osvobozený od daně přepravuje na větší vzdálenosti;

| xi) | křemičitý písek z práce s kaolínem vždy představoval zdroj kameniva. V hrabství Cornwall je jen málo písku, a využívání písku z lomů na kaolín tudíž nemá za následek omezení těžby písku přírodního. Ve skutečnosti se jedná o významný zdroj písku v této oblasti. Tento písek tak narušuje trh s jemným štěrkem, jež je vedlejším produktem místních lomů na kamenivo z tvrdé horniny, které se hlavně soustředí na výrobu odštěpků z kameniva do betonu, asfaltu a na stavební práce; |
| --- | --- |

xi)

křemičitý písek z práce s kaolínem vždy představoval zdroj kameniva. V hrabství Cornwall je jen málo písku, a využívání písku z lomů na kaolín tudíž nemá za následek omezení těžby písku přírodního. Ve skutečnosti se jedná o významný zdroj písku v této oblasti. Tento písek tak narušuje trh s jemným štěrkem, jež je vedlejším produktem místních lomů na kamenivo z tvrdé horniny, které se hlavně soustředí na výrobu odštěpků z kameniva do betonu, asfaltu a na stavební práce;

| xii) | vedlejší produkty z výroby kaolínu jsou od daně osvobozeny, zatímco vedlejší produkty z výroby vápence podléhají dani i v případech, kdy se vápenec používá v zemědělství či k průmyslovému zpracování. Připadá na ně 20 % odpadních vedlejších produktů; |
| --- | --- |

xii)

vedlejší produkty z výroby kaolínu jsou od daně osvobozeny, zatímco vedlejší produkty z výroby vápence podléhají dani i v případech, kdy se vápenec používá v zemědělství či k průmyslovému zpracování. Připadá na ně 20 % odpadních vedlejších produktů;

| xiii) | řada starých lomů na kaolín prý byla znovu otevřena, pouze aby se využilo kamenivo osvobozené od daně, kaolín už byl totiž vytěžen. Naopak osoby, které by si přály využít starou žulovou výsypku, musí dotčenou daň odvést; |
| --- | --- |

xiii)

řada starých lomů na kaolín prý byla znovu otevřena, pouze aby se využilo kamenivo osvobozené od daně, kaolín už byl totiž vytěžen. Naopak osoby, které by si přály využít starou žulovou výsypku, musí dotčenou daň odvést;

| xiv) | vedlejší produkty zušlechťování a tavení kovů skutečně nejsou totéž jako přírodní kamenivo, ale nikdy nepředstavovaly odpad a jdou velmi dobře na odbyt. Podle pana Birda by se AGL měla vztahovat na vedlejší produkty, které nejsou odpadem; |
| --- | --- |

xiv)

vedlejší produkty zušlechťování a tavení kovů skutečně nejsou totéž jako přírodní kamenivo, ale nikdy nepředstavovaly odpad a jdou velmi dobře na odbyt. Podle pana Birda by se AGL měla vztahovat na vedlejší produkty, které nejsou odpadem;

| xv) | Pan Bird se domnívá, že kamenivem z většiny činností týkajících se břidlice, jílovité břidlice či kaolínu není možné kvalitní kamenivo nahradit. |
| --- | --- |

xv)

Pan Bird se domnívá, že kamenivem z většiny činností týkajících se břidlice, jílovité břidlice či kaolínu není možné kvalitní kamenivo nahradit.

| (57) | Pan Bird tyto informace doplnil dalším vyjádřením ze dne 10. února 2014, které se týkalo použití kameniva ze strusky, tedy vedlejšího produktu z odvětví výroby oceli. Jeho záměrem je v tomto případě poukázat na to, že struska není odpad, ale prvotřídní kamenivo, které lze použít jako alternativu k cementu. |
| --- | --- |

(57)

Pan Bird tyto informace doplnil dalším vyjádřením ze dne 10. února 2014, které se týkalo použití kameniva ze strusky, tedy vedlejšího produktu z odvětví výroby oceli. Jeho záměrem je v tomto případě poukázat na to, že struska není odpad, ale prvotřídní kamenivo, které lze použít jako alternativu k cementu.

b)   Připomínky od sdružení BAA obdržené dne 10. ledna 2014

Připomínky od sdružení BAA obdržené dne 10. ledna 2014

| (58) | Sdružení BAA je toho názoru, že k určení toho, zda AGL představuje státní podporu, či nikoliv, by se nemělo používat pojmu kamenivo, jelikož neexistuje jasná definice tohoto pojmu, jež by odpovídala působnosti daně. V rozhodnutí o zahájení řízení definuje Komise pojem kamenivo jako „kámen, štěrk a písek těžené pro účely výplně ve stavebnictví“. AGL však údajně podléhá řada materiálů používaných pro jiné účely než jako „objemová výplň ve stavebnictví“, například jako neřezaný stavební kámen ke stavbě zdí, záhozový kámen na zábrany, materiál na kolejové lože, kámen s vysokou hodnotou PSV (tj. vysokou odolností proti ohladitelnosti) na protiskluzový asfalt atd. Sdružení BAA uvádí, že britské orgány pro hospodářskou soutěž trh s kamenivem posuzovaly při řadě příležitostí, přičemž obecně došly k závěru, že speciální materiály, jako je materiál na kolejové lože a kámen s vysokou hodnotou PSV, nejsou součástí téhož trhu ani trhu se „stavebním kamenivem“, protože se používají pro jiné účely a nelze je nahradit ani na straně poptávky ani na straně nabídky (33). |
| --- | --- |

(58)

Sdružení BAA je toho názoru, že k určení toho, zda AGL představuje státní podporu, či nikoliv, by se nemělo používat pojmu kamenivo, jelikož neexistuje jasná definice tohoto pojmu, jež by odpovídala působnosti daně. V rozhodnutí o zahájení řízení definuje Komise pojem kamenivo jako „kámen, štěrk a písek těžené pro účely výplně ve stavebnictví“. AGL však údajně podléhá řada materiálů používaných pro jiné účely než jako „objemová výplň ve stavebnictví“, například jako neřezaný stavební kámen ke stavbě zdí, záhozový kámen na zábrany, materiál na kolejové lože, kámen s vysokou hodnotou PSV (tj. vysokou odolností proti ohladitelnosti) na protiskluzový asfalt atd. Sdružení BAA uvádí, že britské orgány pro hospodářskou soutěž trh s kamenivem posuzovaly při řadě příležitostí, přičemž obecně došly k závěru, že speciální materiály, jako je materiál na kolejové lože a kámen s vysokou hodnotou PSV, nejsou součástí téhož trhu ani trhu se „stavebním kamenivem“, protože se používají pro jiné účely a nelze je nahradit ani na straně poptávky ani na straně nabídky (33).

33

| (59) | Sdružení BAA tvrdí, že osvobození od daně, v jejichž případě dospěla Komise v rozhodnutí o zahájení řízení ke kladnému závěru, jsou ve třech případech – u recyklovaného stavebního odpadu, u kameniva vykopaného při stavbě silnic, železnic, budov apod. a u odpadu/vedlejších produktů z průmyslových postupů – selektivní. Sdružení BAA tvrdí, že s ohledem na cíl spočívající v „posunu v poptávce“ je situace těchto tří kategorií materiálů osvobozených od daně totožná jako například situace kaolínu, břidlice a černého uhlí, v jejichž případě Komise vyjádřila v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti. |
| --- | --- |

(59)

Sdružení BAA tvrdí, že osvobození od daně, v jejichž případě dospěla Komise v rozhodnutí o zahájení řízení ke kladnému závěru, jsou ve třech případech – u recyklovaného stavebního odpadu, u kameniva vykopaného při stavbě silnic, železnic, budov apod. a u odpadu/vedlejších produktů z průmyslových postupů – selektivní. Sdružení BAA tvrdí, že s ohledem na cíl spočívající v „posunu v poptávce“ je situace těchto tří kategorií materiálů osvobozených od daně totožná jako například situace kaolínu, břidlice a černého uhlí, v jejichž případě Komise vyjádřila v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti.

c)   Připomínky od společnosti Lantoom Quarry obdržené dne 16. ledna 2014

Připomínky od společnosti Lantoom Quarry obdržené dne 16. ledna 2014

| (60) | Společnosti Lantoom Quarry tvrdí, že rozhodnutí o zahájení řízení vytvořilo nejistotu a ovlivnilo investice a zaměstnanost. |
| --- | --- |

(60)

Společnosti Lantoom Quarry tvrdí, že rozhodnutí o zahájení řízení vytvořilo nejistotu a ovlivnilo investice a zaměstnanost.

4.   PŘIPOMÍNKY SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ

PŘIPOMÍNKY SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ

| (61) | Orgány Spojeného království předložily k pochybnostem uvedeným v rozhodnutí o zahájení řízení rozsáhlé připomínky a také dodatečné informace i důvody pro slučitelnost posuzovaných osvobození. |
| --- | --- |

(61)

Orgány Spojeného království předložily k pochybnostem uvedeným v rozhodnutí o zahájení řízení rozsáhlé připomínky a také dodatečné informace i důvody pro slučitelnost posuzovaných osvobození.

| (62) | Komise od orgánů Spojeného království neobdržela žádné připomínky, jež by se netýkaly obsahu rozhodnutí o zahájení řízení jako takového. Pro přehlednost jsou připomínky a informace, které obdržela, popsány v příslušných oddílech tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(62)

Komise od orgánů Spojeného království neobdržela žádné připomínky, jež by se netýkaly obsahu rozhodnutí o zahájení řízení jako takového. Pro přehlednost jsou připomínky a informace, které obdržela, popsány v příslušných oddílech tohoto rozhodnutí.

5.   POSOUZENÍ DOTČENÉHO OPATŘENÍ

POSOUZENÍ DOTČENÉHO OPATŘENÍ

| (63) | V přijatém rozhodnutí o zahájení řízení Komise již rozhodla, že nepředloží žádné námitky k osvobozením od daně, vyloučením z její působnosti a úlevám na ní stanoveným v čl. 17 odst. 2 písm. b), čl. 17 odst. 2 písm. c), čl. 17 odst. 2 písm. d) čl. 17 odst. 3 písm. b), čl. 17 odst. 3 písm. c), čl. 17 odst. 3 písm. d), čl. 17 odst. 3 písm. da), čl. 17 odst. 4 písm. d), čl. 17 odst. 4 písm. e), čl. 17 odst. 4 písm. a) (v rozsahu, v němž materiál osvobozený od daně sestává zcela z černého či hnědého uhlí, jílovité břidlice nebo břidlice, které se používají k jiným účelům než jako kamenivo), čl. 17 odst. 4 písm. c) (pokud sestává zcela z hlušiny), čl. 17 odst. 4 písm. f) (s výjimkou jílu), čl. 18 odst. 2 písm. a), čl. 18 odst. 2 písm. b) (v rozsahu, v němž souvisí s materiály, které se nepoužívají jako kamenivo), čl. 18 odst. 2 písm. c), čl. 30 odst. 1 písm. a), čl. 30 odst. 1 písm. b) (v rozsahu, v němž souvisí s postupem osvobozeným od daně ve smyslu čl. 18 odst. 2 písm. b), kterým se získávají materiály, jež se nepoužívají jako kamenivo) a čl. 30 odst. 1 písm. c) finančního zákona z roku 2001 ve znění finančního zákona z roku 2002 a finančního zákona z roku 2007, a to z toho důvodu, že nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie. Komise tedy nebude tyto osvobození od daně, vyloučení z její působnosti a úlevy na ní stanovené finančním zákonem z roku 2001 ve znění finančního zákona z roku 2002 a finančního zákona z roku 2007 v souvislosti s AGL posuzovat a ve svém posouzení se omezí na výše vymezená posuzovaná osvobození. |
| --- | --- |

(63)

V přijatém rozhodnutí o zahájení řízení Komise již rozhodla, že nepředloží žádné námitky k osvobozením od daně, vyloučením z její působnosti a úlevám na ní stanoveným v čl. 17 odst. 2 písm. b), čl. 17 odst. 2 písm. c), čl. 17 odst. 2 písm. d) čl. 17 odst. 3 písm. b), čl. 17 odst. 3 písm. c), čl. 17 odst. 3 písm. d), čl. 17 odst. 3 písm. da), čl. 17 odst. 4 písm. d), čl. 17 odst. 4 písm. e), čl. 17 odst. 4 písm. a) (v rozsahu, v němž materiál osvobozený od daně sestává zcela z černého či hnědého uhlí, jílovité břidlice nebo břidlice, které se používají k jiným účelům než jako kamenivo), čl. 17 odst. 4 písm. c) (pokud sestává zcela z hlušiny), čl. 17 odst. 4 písm. f) (s výjimkou jílu), čl. 18 odst. 2 písm. a), čl. 18 odst. 2 písm. b) (v rozsahu, v němž souvisí s materiály, které se nepoužívají jako kamenivo), čl. 18 odst. 2 písm. c), čl. 30 odst. 1 písm. a), čl. 30 odst. 1 písm. b) (v rozsahu, v němž souvisí s postupem osvobozeným od daně ve smyslu čl. 18 odst. 2 písm. b), kterým se získávají materiály, jež se nepoužívají jako kamenivo) a čl. 30 odst. 1 písm. c) finančního zákona z roku 2001 ve znění finančního zákona z roku 2002 a finančního zákona z roku 2007, a to z toho důvodu, že nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie. Komise tedy nebude tyto osvobození od daně, vyloučení z její působnosti a úlevy na ní stanovené finančním zákonem z roku 2001 ve znění finančního zákona z roku 2002 a finančního zákona z roku 2007 v souvislosti s AGL posuzovat a ve svém posouzení se omezí na výše vymezená posuzovaná osvobození.

5.1.   POSOUZENÍ PŘIPOMÍNEK OBDRŽENÝCH K OBSAHU ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

POSOUZENÍ PŘIPOMÍNEK OBDRŽENÝCH K OBSAHU ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (64) | Jak bylo zmíněno v 59. bodě odůvodnění výše, tvrdí sdružení BAA, že osvobození recyklovaného stavebního odpadu, kameniva vykopaného v průběhu výstavby silnic, železnic, budov atd. a odpadu nebo vedlejších produktů z průmyslových postupů od daně není v souladu s logikou AGL s ohledem na cíl spočívající v „posunu v poptávce“. |
| --- | --- |

(64)

Jak bylo zmíněno v 59. bodě odůvodnění výše, tvrdí sdružení BAA, že osvobození recyklovaného stavebního odpadu, kameniva vykopaného v průběhu výstavby silnic, železnic, budov atd. a odpadu nebo vedlejších produktů z průmyslových postupů od daně není v souladu s logikou AGL s ohledem na cíl spočívající v „posunu v poptávce“.

| (65) | Komise v rozhodnutí o zahájení řízení došla k závěru, že s ohledem na cíl AGL není situace v případě recyklovaného kameniva srovnatelná jako u kameniva nově vytěženého a že rozdíly mezi recyklovaným a nově vytěženým kamenivem pramení z povahy a logiky AGL. Přestože je postup recyklace méně ekologický než postup těžby kameniva, je jasné, že používání recyklovaného materiálu zamezuje těžbě odpovídajícího množství nového kameniva. Podnícení k používání materiálů, které jsou nevyhnutelným výsledkem určitých činností, k nimž v každém případě dojde, navíc jasně přispívá k omezování tvorby odpadu a zamezuje těžbě odpovídajícího množství nového kameniva. |
| --- | --- |

(65)

Komise v rozhodnutí o zahájení řízení došla k závěru, že s ohledem na cíl AGL není situace v případě recyklovaného kameniva srovnatelná jako u kameniva nově vytěženého a že rozdíly mezi recyklovaným a nově vytěženým kamenivem pramení z povahy a logiky AGL. Přestože je postup recyklace méně ekologický než postup těžby kameniva, je jasné, že používání recyklovaného materiálu zamezuje těžbě odpovídajícího množství nového kameniva. Podnícení k používání materiálů, které jsou nevyhnutelným výsledkem určitých činností, k nimž v každém případě dojde, navíc jasně přispívá k omezování tvorby odpadu a zamezuje těžbě odpovídajícího množství nového kameniva.

| (66) | Zamezováním další těžbě tak tato tři osvobození od daně pomáhají dosáhnout většího přínosu pro životní prostředí. |
| --- | --- |

(66)

Zamezováním další těžbě tak tato tři osvobození od daně pomáhají dosáhnout většího přínosu pro životní prostředí.

| (67) | Řada zúčastněných stran v tomto ohledu uvedla, že v některých případech probíhá další vykopávání pouze za účelem získání kameniva k prodeji. V těchto případech se však jedná o jasné zneužití, které je třeba nahlásit a řešit podle vnitrostátních právních předpisů Spojeného království, a nikoliv o věc týkající se práva v oblasti státní podpory. |
| --- | --- |

(67)

Řada zúčastněných stran v tomto ohledu uvedla, že v některých případech probíhá další vykopávání pouze za účelem získání kameniva k prodeji. V těchto případech se však jedná o jasné zneužití, které je třeba nahlásit a řešit podle vnitrostátních právních předpisů Spojeného království, a nikoliv o věc týkající se práva v oblasti státní podpory.

| (68) | Důvody, na nichž se zakládají pochybnosti, které Komise vyjádřila v rozhodnutí o zahájení řízení, pokud jde o odpad/vedlejší produkt mimo jiné z kaolínu, břidlice a černého uhlí, nemají na posouzení tří výše uvedených osvobození vliv: pochybnosti, které Komise vyjádřila, především nepředjímají konečný výsledek formálního vyšetřovacího řízení, a materiály, na něž se dotčená osvobození vztahují, se liší, a proto se liší i příslušné okolnosti. |
| --- | --- |

(68)

Důvody, na nichž se zakládají pochybnosti, které Komise vyjádřila v rozhodnutí o zahájení řízení, pokud jde o odpad/vedlejší produkt mimo jiné z kaolínu, břidlice a černého uhlí, nemají na posouzení tří výše uvedených osvobození vliv: pochybnosti, které Komise vyjádřila, především nepředjímají konečný výsledek formálního vyšetřovacího řízení, a materiály, na něž se dotčená osvobození vztahují, se liší, a proto se liší i příslušné okolnosti.

| (69) | Pan Bird poukazuje na to, že se jako kamenivo používá řada materiálů osvobozených od AGL, což dokazuje, že osvobození od AGL napomáhá dosáhnout environmentálního účelu této daně, neboť tyto materiály nově vytěžené kamenivo úspěšně nahrazují. |
| --- | --- |

(69)

Pan Bird poukazuje na to, že se jako kamenivo používá řada materiálů osvobozených od AGL, což dokazuje, že osvobození od AGL napomáhá dosáhnout environmentálního účelu této daně, neboť tyto materiály nově vytěžené kamenivo úspěšně nahrazují.

| (70) | Jak bude ukázáno ve 143. bodě odůvodnění níže, vyplývá z údajů předložených Spojeným královstvím, že se počet lomů vyrábějících materiály osvobozené od daně po zavedení AGL ve skutečnosti nezvýšil, ale snížil. |
| --- | --- |

(70)

Jak bude ukázáno ve 143. bodě odůvodnění níže, vyplývá z údajů předložených Spojeným královstvím, že se počet lomů vyrábějících materiály osvobozené od daně po zavedení AGL ve skutečnosti nezvýšil, ale snížil.

| (71) | Jeden lomů, které podle pana Birda vyrábějí pouze břidlicový kámen, a nikoliv střešní břidlici, ve skutečnosti podle vlastních internetových stránek střešní břidlici vyrábí. Pokud jde o druhý z uvedených lomů, zavázaly se orgány Spojeného království prošetřit, jaký materiál se zde vyrábí, a v závislosti na výsledku vyšetřování zahájí prosazování práva podle vnitrostátních právních předpisů. |
| --- | --- |

(71)

Jeden lomů, které podle pana Birda vyrábějí pouze břidlicový kámen, a nikoliv střešní břidlici, ve skutečnosti podle vlastních internetových stránek střešní břidlici vyrábí. Pokud jde o druhý z uvedených lomů, zavázaly se orgány Spojeného království prošetřit, jaký materiál se zde vyrábí, a v závislosti na výsledku vyšetřování zahájí prosazování práva podle vnitrostátních právních předpisů.

| (72) | Orgány Spojeného království i sdružení BAA tvrdily, že nemají informace o tom, že by staré lomy na kaolín, které již byly vytěženy, byly v nedávné době znovu otevírány. Orgány Spojeného království se nejsou vědomy toho, že by v tomto ohledu bylo uděleno nějaké povolení, a oba producenti kaolínu a ball clay neví nic o tom, že by se takovéto lomy znovu otevíraly. |
| --- | --- |

(72)

Orgány Spojeného království i sdružení BAA tvrdily, že nemají informace o tom, že by staré lomy na kaolín, které již byly vytěženy, byly v nedávné době znovu otevírány. Orgány Spojeného království se nejsou vědomy toho, že by v tomto ohledu bylo uděleno nějaké povolení, a oba producenti kaolínu a ball clay neví nic o tom, že by se takovéto lomy znovu otevíraly.

5.2.   STÁTNÍ PODPORA VE SMYSLU ČL. 107 ODST. 1 SMLOUVY O FUNGOVÁNÍ EVROPSKÉ UNIE (BÝVALÝ ČL. 87 ODST. 1 SMLOUVY O ES)

STÁTNÍ PODPORA VE SMYSLU ČL. 107 ODST. 1 SMLOUVY O FUNGOVÁNÍ EVROPSKÉ UNIE (BÝVALÝ ČL. 87 ODST. 1 SMLOUVY O ES)

| (73) | Opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, pokud splňuje čtyři podmínky. Zaprvé musí opatření příjemce zvýhodňovat. Zadruhé musí opatření zvýhodňovat určité podniky nebo hospodářské činnosti (být selektivní). Zatřetí musí být opatření financováno státem či ze státních zdrojů. A za čtvrté musí platit, že opatření může mít vliv na obchod mezi členskými státy a může narušit hospodářskou soutěž na vnitřním trhu. |
| --- | --- |

(73)

Opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, pokud splňuje čtyři podmínky. Zaprvé musí opatření příjemce zvýhodňovat. Zadruhé musí opatření zvýhodňovat určité podniky nebo hospodářské činnosti (být selektivní). Zatřetí musí být opatření financováno státem či ze státních zdrojů. A za čtvrté musí platit, že opatření může mít vliv na obchod mezi členskými státy a může narušit hospodářskou soutěž na vnitřním trhu.

| (74) | Podle ustálené judikatury je pojem podpory obecnější než pojem dotace, protože zahrnuje nejen taková pozitivní plnění, jako jsou samotné dotace, ale také státní opatření různými způsoby snižující náklady, které obvykle zatěžují rozpočet podniku a které mají tutéž povahu a tytéž účinky jako dotace, aniž by jimi v přísném slova smyslu byly (34). |
| --- | --- |

(74)

Podle ustálené judikatury je pojem podpory obecnější než pojem dotace, protože zahrnuje nejen taková pozitivní plnění, jako jsou samotné dotace, ale také státní opatření různými způsoby snižující náklady, které obvykle zatěžují rozpočet podniku a které mají tutéž povahu a tytéž účinky jako dotace, aniž by jimi v přísném slova smyslu byly (34).

34

| (75) | Co se týče kritéria selektivity zvýhodnění, je nutné zohlednit, zda v rámci konkrétního právního či daňového režimu může nějaké státní opatření zvýhodnit určité podniky nebo určitá odvětví výroby ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU vůči ostatním podnikům, které se s ohledem na cíl sledovaný uvedeným opatřením nacházejí ve srovnatelné skutkové a právní situaci (35). |
| --- | --- |

(75)

Co se týče kritéria selektivity zvýhodnění, je nutné zohlednit, zda v rámci konkrétního právního či daňového režimu může nějaké státní opatření zvýhodnit určité podniky nebo určitá odvětví výroby ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU vůči ostatním podnikům, které se s ohledem na cíl sledovaný uvedeným opatřením nacházejí ve srovnatelné skutkové a právní situaci (35).

35

| (76) | I když však opatření příjemce zvýhodňuje, nesplňuje tuto podmínku selektivity, pokud je lze odůvodnit povahou nebo obecnou systematikou daňového režimu, jehož je součástí (36). Příslušný členský stát tak může prokázat, že opatření vyplývá přímo ze základních nebo řídících principů dotčeného daňového režimu. |
| --- | --- |

(76)

I když však opatření příjemce zvýhodňuje, nesplňuje tuto podmínku selektivity, pokud je lze odůvodnit povahou nebo obecnou systematikou daňového režimu, jehož je součástí (36). Příslušný členský stát tak může prokázat, že opatření vyplývá přímo ze základních nebo řídících principů dotčeného daňového režimu.

36

| (77) | Pro účely posouzení toho, nakolik je povaha zvýhodnění poskytovaného dotčeným opatřením selektivní, je důležité určit, co tvoří referenční rámec, jelikož samotná přítomnost zvýhodnění může být prokázána pouze ve srovnání s tímto referenčním rámcem (37). |
| --- | --- |

(77)

Pro účely posouzení toho, nakolik je povaha zvýhodnění poskytovaného dotčeným opatřením selektivní, je důležité určit, co tvoří referenční rámec, jelikož samotná přítomnost zvýhodnění může být prokázána pouze ve srovnání s tímto referenčním rámcem (37).

37

| (78) | Stručně řečeno lze selektivitu posoudit přístupem sestávajícím ze tří kroků:






  i) | stanovení referenčního systému (nebo obvyklého daňového režimu), v jehož rámci se vymezí zásada obvyklého zdanění daní z kameniva (AGL) a (environmentální) cíl této daně, |
| --- | --- | --- |

(78)

Stručně řečeno lze selektivitu posoudit přístupem sestávajícím ze tří kroků:

i)

stanovení referenčního systému (nebo obvyklého daňového režimu), v jehož rámci se vymezí zásada obvyklého zdanění daní z kameniva (AGL) a (environmentální) cíl této daně,

| ii) | určení, zda daňové rozlišení v rozsahu, v němž rozlišuje mezi hospodářskými subjekty, v jejichž případě je skutková a právní situace srovnatelná, představuje odchylku od obvyklého daňového režimu, a |
| --- | --- |

ii)

určení, zda daňové rozlišení v rozsahu, v němž rozlišuje mezi hospodářskými subjekty, v jejichž případě je skutková a právní situace srovnatelná, představuje odchylku od obvyklého daňového režimu, a

| iii) | v případě srovnatelné skutkové a právní situace nepředstavuje daňové rozlišení odchylku, pokud je lze odůvodnit cílem daňového režimu. Při absenci takovéhoto odůvodnění je dotčené opatření nutné považovat za selektivní de facto. Při odůvodňování daňového rozlišení se lze dovolávat pouze mechanismů, jež jsou daňovému režimu vlastní a jež jsou nezbytné k dosažení sledovaného cíle. V tomto ohledu nelze zohledňovat cíle, jež s daňovým režimem nesouvisí. |
| --- | --- |

iii)

v případě srovnatelné skutkové a právní situace nepředstavuje daňové rozlišení odchylku, pokud je lze odůvodnit cílem daňového režimu. Při absenci takovéhoto odůvodnění je dotčené opatření nutné považovat za selektivní de facto. Při odůvodňování daňového rozlišení se lze dovolávat pouze mechanismů, jež jsou daňovému režimu vlastní a jež jsou nezbytné k dosažení sledovaného cíle. V tomto ohledu nelze zohledňovat cíle, jež s daňovým režimem nesouvisí.

de facto

| (79) | Jak potvrdil Tribunál (38), sestává referenční rámec, z něhož je třeba při stanovení obvyklého zdanění a přítomnosti případných selektivních zvýhodnění vycházet, ze samotné AGL, neboť tato daň zavedla zvláštní daňový režim, který se použije v odvětví kameniva ve Spojeném království. Odůvodnitelnost daňových rozlišení je tedy nutno posuzovat s ohledem na povahu a obecný cíl AGL. |
| --- | --- |

(79)

Jak potvrdil Tribunál (38), sestává referenční rámec, z něhož je třeba při stanovení obvyklého zdanění a přítomnosti případných selektivních zvýhodnění vycházet, ze samotné AGL, neboť tato daň zavedla zvláštní daňový režim, který se použije v odvětví kameniva ve Spojeném království. Odůvodnitelnost daňových rozlišení je tedy nutno posuzovat s ohledem na povahu a obecný cíl AGL.

38

| (80) | Komise prozkoumala finanční zákon z roku 2001, který byl se zpětnou platností novelizován finančním zákonem z roku 2002. Vzhledem k tomu, že režim zavedený AGL stále trvá, prozkoumala Komise i osvobození stanovené v čl. 17 odst. 3 písm. da), které byly zavedeno finančním zákonem z roku 2007. |
| --- | --- |

(80)

Komise prozkoumala finanční zákon z roku 2001, který byl se zpětnou platností novelizován finančním zákonem z roku 2002. Vzhledem k tomu, že režim zavedený AGL stále trvá, prozkoumala Komise i osvobození stanovené v čl. 17 odst. 3 písm. da), které byly zavedeno finančním zákonem z roku 2007.

5.3.   OBVYKLÉ ZDANĚNÍ PODLE AGL A CÍL AGL

OBVYKLÉ ZDANĚNÍ PODLE AGL A CÍL AGL

| (81) | AGL je daní z kameniva. Ustanovení čl. 16 odst. 1 a 2 finančního zákona z roku 2001 zavádí daň z kameniva podléhajícího dani, které je ke dni nabytí účinnosti tohoto zákona či po něm předmětem obchodního využití. |
| --- | --- |

(81)

AGL je daní z kameniva. Ustanovení čl. 16 odst. 1 a 2 finančního zákona z roku 2001 zavádí daň z kameniva podléhajícího dani, které je ke dni nabytí účinnosti tohoto zákona či po něm předmětem obchodního využití.

| (82) | AGL byla zavedena dne 1. dubna 2002. Obsah pojmu obchodní využití definuje článek 19. Zákon předpokládá čtyři druhy obchodního využití: a) přesunutí kameniva z místa původu; b) uzavření dodavatelské smlouvy; c) použití pro stavební účely nebo d) smíchání s jiným materiálem či látkou, než je voda. |
| --- | --- |

(82)

AGL byla zavedena dne 1. dubna 2002. Obsah pojmu obchodní využití definuje článek 19. Zákon předpokládá čtyři druhy obchodního využití: a) přesunutí kameniva z místa původu; b) uzavření dodavatelské smlouvy; c) použití pro stavební účely nebo d) smíchání s jiným materiálem či látkou, než je voda.

| (83) | Co se týče pojmu kamenivo, potvrdily orgány Spojeného království při řadě příležitostí, že AGL není zamýšlena jako daň na všechny těžené nerosty ani na veškerý kámen, štěrk a písek, ale pouze na kámen, štěrk a písek, které se těží pro účely objemové výplně ve stavebnictví. |
| --- | --- |

(83)

Co se týče pojmu kamenivo, potvrdily orgány Spojeného království při řadě příležitostí, že AGL není zamýšlena jako daň na všechny těžené nerosty ani na veškerý kámen, štěrk a písek, ale pouze na kámen, štěrk a písek, které se těží pro účely objemové výplně ve stavebnictví.

| (84) | O tom svědčí také přípravné práce k AGL (39). Tyto práce potvrzují, že AGL byla od počátku zamýšlena jako daň z kameniva, a nikoliv z konkrétního těženého nerostu. Uznal to také Tribunál (40). |
| --- | --- |

(84)

O tom svědčí také přípravné práce k AGL (39). Tyto práce potvrzují, že AGL byla od počátku zamýšlena jako daň z kameniva, a nikoliv z konkrétního těženého nerostu. Uznal to také Tribunál (40).

39

40

| (85) | Jak se uvádí ve 14. bodě odůvodnění, lze kamenivo popsat jako materiál ve formě zrn nebo částic, který je díky svým fyzikálním a chemicky inertním vlastnostem vhodný k použití ve stavebnictví buď samostatně, nebo s přidáním cementu, vápna nebo živičných materiálů, jako beton, silniční podklad, asfalt nebo odvodňovací vrstvy, nebo se používá jako stavební výplň. Mezi přírodní kamenivo patří písek, kámen a štěrk. Materiál používaný jako kamenivo však může sloužit i k jiným účelům. Řečeno jinak: to, zda je, či není pro účely AGL třeba nějaký materiál považovat za kamenivo, nezávisí na jeho geologickém složení, ale spíše na jeho použití. |
| --- | --- |

(85)

Jak se uvádí ve 14. bodě odůvodnění, lze kamenivo popsat jako materiál ve formě zrn nebo částic, který je díky svým fyzikálním a chemicky inertním vlastnostem vhodný k použití ve stavebnictví buď samostatně, nebo s přidáním cementu, vápna nebo živičných materiálů, jako beton, silniční podklad, asfalt nebo odvodňovací vrstvy, nebo se používá jako stavební výplň. Mezi přírodní kamenivo patří písek, kámen a štěrk. Materiál používaný jako kamenivo však může sloužit i k jiným účelům. Řečeno jinak: to, zda je, či není pro účely AGL třeba nějaký materiál považovat za kamenivo, nezávisí na jeho geologickém složení, ale spíše na jeho použití.

| (86) | Orgány Spojeného království si při tvorbě právních předpisů k AGL uvědomily, že vymezení působnosti daně na základě použití bude problematické, jelikož se zamýšlené použití produktu může po okamžiku, kdy má podléhat dani, změnit (41). K řešení tohoto problému se orgány Spojeného království rozhodly použít jinou techniku. Namísto použití přesné definice pojmu „kamenivo“ či kritéria obecného zdanění nejprve finanční zákon z roku 2001 této dani podrobuje písek, štěrk a kámen, ale poté zužuje její použitelnost a působnost tím, že zavádí vyloučení z ní, osvobození od ní a úlevy na ní v případě kamene, písku a štěrku, které se používají k určitému účelu či které byly podrobeny určitému postupu. |
| --- | --- |

(86)

Orgány Spojeného království si při tvorbě právních předpisů k AGL uvědomily, že vymezení působnosti daně na základě použití bude problematické, jelikož se zamýšlené použití produktu může po okamžiku, kdy má podléhat dani, změnit (41). K řešení tohoto problému se orgány Spojeného království rozhodly použít jinou techniku. Namísto použití přesné definice pojmu „kamenivo“ či kritéria obecného zdanění nejprve finanční zákon z roku 2001 této dani podrobuje písek, štěrk a kámen, ale poté zužuje její použitelnost a působnost tím, že zavádí vyloučení z ní, osvobození od ní a úlevy na ní v případě kamene, písku a štěrku, které se používají k určitému účelu či které byly podrobeny určitému postupu.

41

| (87) | Cílem AGL je zajistit, aby se dopad těžby kameniva na životní prostředí (zejména zásahy do biodiverzity a vizuální degradace) více promítl do cen, tak aby daň motivovala k účinnější těžbě a využití kameniva. Dalším jejím cílem je podpořit posun v poptávce od nově vytěženého kameniva směrem k alternativnímu kamenivu, jako je recyklované kamenivo, které vzniká jako vedlejší produkt či odpad z některých těžebních či průmyslových postupů. Posun v poptávce má poté vést k omezení potřeby těžit nové kamenivo, čímž se sníží škody na životním prostředí s touto činností spojené. |
| --- | --- |

(87)

Cílem AGL je zajistit, aby se dopad těžby kameniva na životní prostředí (zejména zásahy do biodiverzity a vizuální degradace) více promítl do cen, tak aby daň motivovala k účinnější těžbě a využití kameniva. Dalším jejím cílem je podpořit posun v poptávce od nově vytěženého kameniva směrem k alternativnímu kamenivu, jako je recyklované kamenivo, které vzniká jako vedlejší produkt či odpad z některých těžebních či průmyslových postupů. Posun v poptávce má poté vést k omezení potřeby těžit nové kamenivo, čímž se sníží škody na životním prostředí s touto činností spojené.

| (88) | Komise měla v rozhodnutí o zahájení řízení za to, že je nutné stanovit, jaký má daňový režim zavedený AGL cíl, a to nikoliv prostřednictvím pojmů přírodní či primární kamenivo, ale na základě jeho obsahu. Tyto pojmy jsou podrobně popsány v 64. a 65. bodě odůvodnění v rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(88)

Komise měla v rozhodnutí o zahájení řízení za to, že je nutné stanovit, jaký má daňový režim zavedený AGL cíl, a to nikoliv prostřednictvím pojmů přírodní či primární kamenivo, ale na základě jeho obsahu. Tyto pojmy jsou podrobně popsány v 64. a 65. bodě odůvodnění v rozhodnutí o zahájení řízení.

| (89) | Bez ohledu na použitou terminologii orgány Spojeného království rozlišují mezi materiálem, který se (nově) vytěžil k použití jako kamenivo, a různými materiály, které buď nebyly nově vytěženy jako kamenivo, nebo byly nevyhnutelně získány v důsledku jiných činností, jejichž cílem není těžba kameniva, které ale mohou k materiálům vytěženým nově a specificky k použití jako kameniva i tak představovat alternativu. |
| --- | --- |

(89)

Bez ohledu na použitou terminologii orgány Spojeného království rozlišují mezi materiálem, který se (nově) vytěžil k použití jako kamenivo, a různými materiály, které buď nebyly nově vytěženy jako kamenivo, nebo byly nevyhnutelně získány v důsledku jiných činností, jejichž cílem není těžba kameniva, které ale mohou k materiálům vytěženým nově a specificky k použití jako kameniva i tak představovat alternativu.

| (90) | Komise s přihlédnutím k vysvětlením poskytnutým orgány Spojeného království, došla v rozhodnutí o zahájení řízení k závěru, že zásadou obvyklého zdanění v případě AGL je zdanění kamene, štěrku a písku, které jsou (nově) vytěženy k použití jako kamenivo a který byly k 1. dubnu 2002 nebo později předmětem obchodního využití ve Spojeném království. |
| --- | --- |

(90)

Komise s přihlédnutím k vysvětlením poskytnutým orgány Spojeného království, došla v rozhodnutí o zahájení řízení k závěru, že zásadou obvyklého zdanění v případě AGL je zdanění kamene, štěrku a písku, které jsou (nově) vytěženy k použití jako kamenivo a který byly k 1. dubnu 2002 nebo později předmětem obchodního využití ve Spojeném království.

| (91) | Pokud jde o cíl AGL, uvedla Komise, že cílem AGL je prostřednictvím internalizace environmentálních nákladů, jež s sebou těžba kameniva nese, zvýšit její účinnost. Dalším jejím cílem je posun v poptávce, a to od cílené těžby kamene, štěrku a písku k použití jako kamenivo ve stavebním odvětví směrem k použití kameniva, které vzniká jako vedlejší produkt nebo odpad z určitých postupů, či recyklovaného kameniva. |
| --- | --- |

(91)

Pokud jde o cíl AGL, uvedla Komise, že cílem AGL je prostřednictvím internalizace environmentálních nákladů, jež s sebou těžba kameniva nese, zvýšit její účinnost. Dalším jejím cílem je posun v poptávce, a to od cílené těžby kamene, štěrku a písku k použití jako kamenivo ve stavebním odvětví směrem k použití kameniva, které vzniká jako vedlejší produkt nebo odpad z určitých postupů, či recyklovaného kameniva.

| (92) | Komise obdržela k zásadě obvyklého zdanění a k cíli AGL od zúčastněných stran rozsáhlé připomínky. |
| --- | --- |

(92)

Komise obdržela k zásadě obvyklého zdanění a k cíli AGL od zúčastněných stran rozsáhlé připomínky.

5.4.   PŘIPOMÍNKY OBDRŽENÉ K ZÁSADĚ OBVYKLÉHO ZDANĚNÍ A K CÍLI AGL

PŘIPOMÍNKY OBDRŽENÉ K ZÁSADĚ OBVYKLÉHO ZDANĚNÍ A K CÍLI AGL

a)   Připomínky od sdružení BAA obdržené dne 15. září 2014

Připomínky od sdružení BAA obdržené dne 15. září 2014

| (93) | Sdružení BAA zopakovalo své tvrzení z předchozích vyjádření, že AGL je ze své podstaty nelogická. Sdružení BAA tvrdí, že neexistuje žádná jasná definice kameniva, jež by vysvětlovala působnost AGL. AGL podle něj zdaňuje mnoho materiálů, které do působnosti definice stanovené v rozhodnutí o zahájení řízení nespadají, tedy materiálů, které jsou používány pro jiné účely než jako „objemová výplň ve stavebnictví“ nebo v betonu, silničním podkladu, asfaltu, odvodňovacích vrstvách nebo jako stavební výplň. Sdružení BAA konstatuje, že záhozový kámen používaný v pobřežních zábranách, který podléhá dani, se ve stavebnictví jako objemová výplň nepoužívá a je mnohem větší a těžší než kamenivo, které se používá k výrobě betonu nebo jiné uvedené účely. Kromě toho podléhá neřezaný stavební kámen AGL, i když je používán ke stavbě zdí budov a tradičních britských zídek (jež oddělují pole), a nikoliv k některému z uvedených účelů. Podle sdružení BAA nelze tvrdit, že tyto materiály jsou „kamenivem“ a že střešní břidlice, neřezaný stavební kámen či jíl používaný k výrobě cihel „kamenivem“ není. Všechny tyto materiály představují horninu vytěženou z půdy, ale používají se k různým účelům a nejsou vzájemně zaměnitelné. Kromě toho hypoteticky neexistuje v oblasti ochrany životního prostředí žádný důvod, proč by některé tyto materiály měly být označeny jako „kamenivo“, a jiné nikoli. |
| --- | --- |

(93)

Sdružení BAA zopakovalo své tvrzení z předchozích vyjádření, že AGL je ze své podstaty nelogická. Sdružení BAA tvrdí, že neexistuje žádná jasná definice kameniva, jež by vysvětlovala působnost AGL. AGL podle něj zdaňuje mnoho materiálů, které do působnosti definice stanovené v rozhodnutí o zahájení řízení nespadají, tedy materiálů, které jsou používány pro jiné účely než jako „objemová výplň ve stavebnictví“ nebo v betonu, silničním podkladu, asfaltu, odvodňovacích vrstvách nebo jako stavební výplň. Sdružení BAA konstatuje, že záhozový kámen používaný v pobřežních zábranách, který podléhá dani, se ve stavebnictví jako objemová výplň nepoužívá a je mnohem větší a těžší než kamenivo, které se používá k výrobě betonu nebo jiné uvedené účely. Kromě toho podléhá neřezaný stavební kámen AGL, i když je používán ke stavbě zdí budov a tradičních britských zídek (jež oddělují pole), a nikoliv k některému z uvedených účelů. Podle sdružení BAA nelze tvrdit, že tyto materiály jsou „kamenivem“ a že střešní břidlice, neřezaný stavební kámen či jíl používaný k výrobě cihel „kamenivem“ není. Všechny tyto materiály představují horninu vytěženou z půdy, ale používají se k různým účelům a nejsou vzájemně zaměnitelné. Kromě toho hypoteticky neexistuje v oblasti ochrany životního prostředí žádný důvod, proč by některé tyto materiály měly být označeny jako „kamenivo“, a jiné nikoli.

| (94) | Sdružení BAA považuje osvobození od daně založené na geologické charakteristice materiálu za problematické, neboť geologické pojmy jíl, jílovitá břidlice a břidlice zahrnují z geologického hlediska velmi široké spektrum hornin těžených v lomech, které by nemohly být použity k výrobě břidlicové střešní krytiny ani keramických produktů. Tyto materiály přesto z geologického hlediska splňují podmínky pro osvobození jílu, jílovité břidlice a břidlice od daně. Sdružení BAA předložilo několik vyjádření odborné geoložky Dr. Rachel Hardieové ohledně nevhodné volby geologické terminologie k rozlišení hornin. Osvobození materiálu, který tvoří především některé geologické skupiny, od daně s sebou navíc nese další problémy. Sdružení BAA v tomto ohledu předložilo zprávu, kterou v roce 2003 vypracovala Britská geologická společnost (British Geological Society) pro daňovou správu Spojeného království, která měla daňových úředníkům pomoci uplatňovat u břidlice, jílovité břidlice a jílu osvobození od daně geologicky správně (dále též „zpráva Britské geologické společnosti“). Tato zpráva si klade za cíl definovat jílovitou břidlici, břidlici a jíl z hlediska jejich vlastností a geologického původu tak, aby posloužila jako pomůcka daňové správě Spojeného království. Uvádí se v ní však také, že „východiskem pro původní výběr těchto pojmů pro účely tohoto zákona bylo použití [dotčených nerostů] jakožto hospodářsky využitelných nerostných komodit, a nikoliv jakožto geologických kategorií“. Dále se v ní stanoví, že „jíl, jílovitá břidlice, jílovec a břidlice se ve Spojeném království vyskytují hojně“, přičemž v jílovité břidlici se často vyskytují „vrstvy pískovce“. |
| --- | --- |

(94)

Sdružení BAA považuje osvobození od daně založené na geologické charakteristice materiálu za problematické, neboť geologické pojmy jíl, jílovitá břidlice a břidlice zahrnují z geologického hlediska velmi široké spektrum hornin těžených v lomech, které by nemohly být použity k výrobě břidlicové střešní krytiny ani keramických produktů. Tyto materiály přesto z geologického hlediska splňují podmínky pro osvobození jílu, jílovité břidlice a břidlice od daně. Sdružení BAA předložilo několik vyjádření odborné geoložky Dr. Rachel Hardieové ohledně nevhodné volby geologické terminologie k rozlišení hornin. Osvobození materiálu, který tvoří především některé geologické skupiny, od daně s sebou navíc nese další problémy. Sdružení BAA v tomto ohledu předložilo zprávu, kterou v roce 2003 vypracovala Britská geologická společnost (British Geological Society) pro daňovou správu Spojeného království, která měla daňových úředníkům pomoci uplatňovat u břidlice, jílovité břidlice a jílu osvobození od daně geologicky správně (dále též „zpráva Britské geologické společnosti“). Tato zpráva si klade za cíl definovat jílovitou břidlici, břidlici a jíl z hlediska jejich vlastností a geologického původu tak, aby posloužila jako pomůcka daňové správě Spojeného království. Uvádí se v ní však také, že „východiskem pro původní výběr těchto pojmů pro účely tohoto zákona bylo použití [dotčených nerostů] jakožto hospodářsky využitelných nerostných komodit, a nikoliv jakožto geologických kategorií“. Dále se v ní stanoví, že „jíl, jílovitá břidlice, jílovec a břidlice se ve Spojeném království vyskytují hojně“, přičemž v jílovité břidlici se často vyskytují „vrstvy pískovce“.

| (95) | Sdružení BAA tvrdí, že orgány Spojeného království považují jílovitou břidlici a jílovec za synonyma, a že v důsledku toho se celá skupina hornin považuje za osvobozenou od daně. Kromě toho sdružení BAA tvrdí, že definice tří materiálů stanovené ve zprávě Britské geologické společnosti jsou velmi úzké a že by jako jílovitá břidlice, břidlice či jíl mohly být kvalifikovány i jiné materiály. Například břidlice s kliváží požadovanou k výrobě střešní krytiny je poměrně vzácná, a hornina vykazující velmi slabou kliváž, jež by se ke štěpení nehodila, se může vyskytovat v mnohem větším rozsahu, přesto však bude stále klasifikována jako břidlice. Sdružení BAA dále uvádí, přičemž částečně cituje ze zprávy Britské geologické společnosti, že břidlice se těží i pro dekorativní architektonické účely, tj. k výrobě kvádrového kamene, obkladů, dlažby, parapetů, krbů, stolních desek a ozdobných předmětů pro domácnost a zahradu, v jejich případě by kliváž byla méně důležitá než řezání či leštění. Sdružení BAA uvádí příklad břidlicového lomu, který vyrábí břidlici, jež se liší od střešních břidlic a u níž údajně není jasné, zda by vůbec měla být klasifikována jako břidlice. |
| --- | --- |

(95)

Sdružení BAA tvrdí, že orgány Spojeného království považují jílovitou břidlici a jílovec za synonyma, a že v důsledku toho se celá skupina hornin považuje za osvobozenou od daně. Kromě toho sdružení BAA tvrdí, že definice tří materiálů stanovené ve zprávě Britské geologické společnosti jsou velmi úzké a že by jako jílovitá břidlice, břidlice či jíl mohly být kvalifikovány i jiné materiály. Například břidlice s kliváží požadovanou k výrobě střešní krytiny je poměrně vzácná, a hornina vykazující velmi slabou kliváž, jež by se ke štěpení nehodila, se může vyskytovat v mnohem větším rozsahu, přesto však bude stále klasifikována jako břidlice. Sdružení BAA dále uvádí, přičemž částečně cituje ze zprávy Britské geologické společnosti, že břidlice se těží i pro dekorativní architektonické účely, tj. k výrobě kvádrového kamene, obkladů, dlažby, parapetů, krbů, stolních desek a ozdobných předmětů pro domácnost a zahradu, v jejich případě by kliváž byla méně důležitá než řezání či leštění. Sdružení BAA uvádí příklad břidlicového lomu, který vyrábí břidlici, jež se liší od střešních břidlic a u níž údajně není jasné, zda by vůbec měla být klasifikována jako břidlice.

| (96) | Sdružení BAA tvrdí, že podle jeho zkušenosti je zpravidla vyžadováno odborné stanovisko geologa, jenž pro účely AGL určí, která hornina je v lomu přítomna a zda lze při její těžbě uplatnit osvobození od daně. |
| --- | --- |

(96)

Sdružení BAA tvrdí, že podle jeho zkušenosti je zpravidla vyžadováno odborné stanovisko geologa, jenž pro účely AGL určí, která hornina je v lomu přítomna a zda lze při její těžbě uplatnit osvobození od daně.

| (97) | Sdružení BAA uvádí, že ačkoliv nemá žádné informace o vývoji výsypek hlušiny břidlice a jílovité břidlice od zavedení AGL, přibylo výsypek vedlejšího produktu tvořeného zdaněným kamenivem. Jako příklad uvádí sdružení BAA tři lomy, kde se nahromadily výsypky vedlejších produktů. Jeden lom musel zajistit odvoz více než 1 milionu tun vedlejších produktů, zatímco jiný musel investovat 2 miliony GBP do nového zařízení pro další zpracování vedlejších produktů, tak aby mohly být prodány. |
| --- | --- |

(97)

Sdružení BAA uvádí, že ačkoliv nemá žádné informace o vývoji výsypek hlušiny břidlice a jílovité břidlice od zavedení AGL, přibylo výsypek vedlejšího produktu tvořeného zdaněným kamenivem. Jako příklad uvádí sdružení BAA tři lomy, kde se nahromadily výsypky vedlejších produktů. Jeden lom musel zajistit odvoz více než 1 milionu tun vedlejších produktů, zatímco jiný musel investovat 2 miliony GBP do nového zařízení pro další zpracování vedlejších produktů, tak aby mohly být prodány.

b)   Připomínky od sdružení BAA obdržené dne 17. ledna 2014

Připomínky od sdružení BAA obdržené dne 17. ledna 2014

| (98) | Sdružení BAA tvrdí, že když orgány Spojeného království pozastavily platnost osvobození od AGL, které Komise zpochybnila ve svém rozhodnutí o zahájení řízení, zavedly tyto orgány dvě nová osvobození od této daně, a to v případě jílu a jílovité břidlice používané k výrobě keramických stavebních produktů a v případě sádry používané do omítek a sádrokartonu. Sdružení BAA se domnívá, že tyto materiály nelze považovat za materiály, v jejichž případě je s ohledem na environmentální logiku AGL situace odlišná od situace materiálů podléhajících této dani. Sdružení BAA tvrdí, že u těchto materiálů je situace totožná jako v případě kamene, písku a štěrku, neboť byly vytěženy pro stavební účely. Tato dodatečná osvobození představují podle názoru sdružení BAA státní podporu, kterou Komise nemůže shledat za slučitelnou, jelikož příslušné podmínky nejsou splněny. |
| --- | --- |

(98)

Sdružení BAA tvrdí, že když orgány Spojeného království pozastavily platnost osvobození od AGL, které Komise zpochybnila ve svém rozhodnutí o zahájení řízení, zavedly tyto orgány dvě nová osvobození od této daně, a to v případě jílu a jílovité břidlice používané k výrobě keramických stavebních produktů a v případě sádry používané do omítek a sádrokartonu. Sdružení BAA se domnívá, že tyto materiály nelze považovat za materiály, v jejichž případě je s ohledem na environmentální logiku AGL situace odlišná od situace materiálů podléhajících této dani. Sdružení BAA tvrdí, že u těchto materiálů je situace totožná jako v případě kamene, písku a štěrku, neboť byly vytěženy pro stavební účely. Tato dodatečná osvobození představují podle názoru sdružení BAA státní podporu, kterou Komise nemůže shledat za slučitelnou, jelikož příslušné podmínky nejsou splněny.

| (99) | Sdružení BAA tvrdí, že těžbu jílu a jílovité břidlice k výrobě keramických stavebních produktů lze omezit využíváním betonových stavebních produktů, které je možné vyrábět z odpadních/vedlejších produktů, jež v lomu vznikají (a jež bývají často zdaněny). |
| --- | --- |

(99)

Sdružení BAA tvrdí, že těžbu jílu a jílovité břidlice k výrobě keramických stavebních produktů lze omezit využíváním betonových stavebních produktů, které je možné vyrábět z odpadních/vedlejších produktů, jež v lomu vznikají (a jež bývají často zdaněny).

| (100) | Podle sdružení BAA není skutečnost, že jíl prochází při výrobě cihel a jiných keramických produktů používaných ve stavebnictví chemickou změnou, podstatná, neboť to z hlediska životního prostředí není relevantní. |
| --- | --- |

(100)

Podle sdružení BAA není skutečnost, že jíl prochází při výrobě cihel a jiných keramických produktů používaných ve stavebnictví chemickou změnou, podstatná, neboť to z hlediska životního prostředí není relevantní.

c)   Připomínky od společnosti Cloburn Quarry Company Ltd (dále jen „společnost Cloburn Quarry“) obdržené dne 17. ledna 2014

Připomínky od společnosti Cloburn Quarry Company Ltd (dále jen „společnost Cloburn Quarry“) obdržené dne 17. ledna 2014

| (101) | Společnost Cloburn Quarry uvádí, že těží žulu a drobu. Droba se používá k výrobě protismykového kameniva s hodnotou PSV vyšší než 70. Vzhledem k tomu, že vedlejší produkty z tohoto materiálu nijak osvobozeny nejsou, dochází k hromadění prachu z tohoto materiálu, který začne časem působit velké problémy. |
| --- | --- |

(101)

Společnost Cloburn Quarry uvádí, že těží žulu a drobu. Droba se používá k výrobě protismykového kameniva s hodnotou PSV vyšší než 70. Vzhledem k tomu, že vedlejší produkty z tohoto materiálu nijak osvobozeny nejsou, dochází k hromadění prachu z tohoto materiálu, který začne časem působit velké problémy.

| (102) | Společnost Cloburn Quarry uvádí, že objem prodeje v lomu, který provozuje, v poslední době klesá, přičemž se z 1,3 milionů tun v roce 2007/2008 dostal na úroveň 0,5 mil.ionů tun. Údajně to není ani tak důsledek recese, jako spíše prodeje materiálu osvobozeného od daně ze strany lomů, které se společností Cloburn Quarry soutěží. |
| --- | --- |

(102)

Společnost Cloburn Quarry uvádí, že objem prodeje v lomu, který provozuje, v poslední době klesá, přičemž se z 1,3 milionů tun v roce 2007/2008 dostal na úroveň 0,5 mil.ionů tun. Údajně to není ani tak důsledek recese, jako spíše prodeje materiálu osvobozeného od daně ze strany lomů, které se společností Cloburn Quarry soutěží.

| (103) | Podle společnosti Cloburn Quarry snižuje AGL šance jejího lomu, který soutěží s kamenivem z dovozu, neboť produkty, které v něm vznikají jako vedlejší produkty, se jinde prodávají bez zdanění, a externě také v lomech, jež nemusí takovouto daň platit. |
| --- | --- |

(103)

Podle společnosti Cloburn Quarry snižuje AGL šance jejího lomu, který soutěží s kamenivem z dovozu, neboť produkty, které v něm vznikají jako vedlejší produkty, se jinde prodávají bez zdanění, a externě také v lomech, jež nemusí takovouto daň platit.

| (104) | Společnost Cloburn Quarry tvrdí, že AGL má za následek pokles trhu, tj. nízkou cenu kameniva, přičemž lomy osvobozené od daně své materiály mohou přepravovat na větší vzdálenosti. |
| --- | --- |

(104)

Společnost Cloburn Quarry tvrdí, že AGL má za následek pokles trhu, tj. nízkou cenu kameniva, přičemž lomy osvobozené od daně své materiály mohou přepravovat na větší vzdálenosti.

| (105) | Společnost Cloburn Quarry tvrdí, že v roce 2013 kvůli osvobození některých lomů od daně prodala o 50 000 tun kameniva méně. Zvláštní problém pak představují ložiska jílovité břidlice, jež se využívají na velké stavby, hlavně podél koridoru Glasgow–Edinburgh. Na stavbu silnic byl použit přibližně 1 milion tun jílovité břidlice. Ovlivnilo to hospodářskou soutěž, protože ostatní lomy nemohly prodávat své vedlejší produkty nízké hodnoty. Kromě toho soutěží jasně červené kamenivo z jejího lomu s červenofialovou dekorativní břidlici, která je od daně osvobozena. |
| --- | --- |

(105)

Společnost Cloburn Quarry tvrdí, že v roce 2013 kvůli osvobození některých lomů od daně prodala o 50 000 tun kameniva méně. Zvláštní problém pak představují ložiska jílovité břidlice, jež se využívají na velké stavby, hlavně podél koridoru Glasgow–Edinburgh. Na stavbu silnic byl použit přibližně 1 milion tun jílovité břidlice. Ovlivnilo to hospodářskou soutěž, protože ostatní lomy nemohly prodávat své vedlejší produkty nízké hodnoty. Kromě toho soutěží jasně červené kamenivo z jejího lomu s červenofialovou dekorativní břidlici, která je od daně osvobozena.

| (106) | Společnost Cloburn Quarry tvrdí, že čelí konkurenci lomů, které zřejmě mají prospěch z osvobození od AGL, a že s nimi v nabídkových řízeních na projekty prohrává. Tvrdí, že přišla o jednu ze zakázek, která byla udělena jinému lomu, jenž získal územní souhlas k těžbě ložiska jílovité břidlice osvobozené od daně k použití jako kamenivo. Podle společnosti Cloburn Quarry se zde jednalo nejméně 800 000 tun jílovité břidlice, jež mohly být v rámci termínového obchodu dále prodány hlavnímu dodavateli. |
| --- | --- |

(106)

Společnost Cloburn Quarry tvrdí, že čelí konkurenci lomů, které zřejmě mají prospěch z osvobození od AGL, a že s nimi v nabídkových řízeních na projekty prohrává. Tvrdí, že přišla o jednu ze zakázek, která byla udělena jinému lomu, jenž získal územní souhlas k těžbě ložiska jílovité břidlice osvobozené od daně k použití jako kamenivo. Podle společnosti Cloburn Quarry se zde jednalo nejméně 800 000 tun jílovité břidlice, jež mohly být v rámci termínového obchodu dále prodány hlavnímu dodavateli.

| (107) | Společnost Cloburn Quarry rovněž předložila řadu obecných připomínek týkajících se nedostatečné environmentální působnosti AGL. |
| --- | --- |

(107)

Společnost Cloburn Quarry rovněž předložila řadu obecných připomínek týkajících se nedostatečné environmentální působnosti AGL.

d)   Připomínky od společnosti Blinkbonny Quarry (Borders) Ltd. (dále jen „společnost Blinkbonny Quarry“) obdržené dne 8. ledna 2014

Připomínky od společnosti Blinkbonny Quarry (Borders) Ltd. (dále jen „společnost Blinkbonny Quarry“) obdržené dne 8. ledna 2014

| (108) | Společnost Blinkbonny Quarry tvrdí, že čelí konkurenci jiného lomu, který možná prodává materiál osvobozený od daně jako součást hotových betonových směsí, a který tudíž může nabízet nižší ceny. Domnívá se, že při absenci osvobození od daně by konkurenční lom nebyl otevřen a nebyl by schopen na trhu soutěžit. Společnost Blinkbonny Quarry tvrdí, že osvobození od daně tomuto soutěžiteli umožňuje přepravovat svůj materiál na delší vzdálenosti, což způsobuje škody na životním prostředí. |
| --- | --- |

(108)

Společnost Blinkbonny Quarry tvrdí, že čelí konkurenci jiného lomu, který možná prodává materiál osvobozený od daně jako součást hotových betonových směsí, a který tudíž může nabízet nižší ceny. Domnívá se, že při absenci osvobození od daně by konkurenční lom nebyl otevřen a nebyl by schopen na trhu soutěžit. Společnost Blinkbonny Quarry tvrdí, že osvobození od daně tomuto soutěžiteli umožňuje přepravovat svůj materiál na delší vzdálenosti, což způsobuje škody na životním prostředí.

| (109) | Společnost Blinkbonny Quarry předložila k rozhodnutí o zahájení řízení řadu připomínek. Tvrdí, že dotčené opatření zvýhodňuje subjekty osvobozené od daně, neboť jim umožňuje produkty volně prodávat, aniž by jim vznikaly stejné náklady jako subjektům, které tohoto zvýhodnění nepožívají. |
| --- | --- |

(109)

Společnost Blinkbonny Quarry předložila k rozhodnutí o zahájení řízení řadu připomínek. Tvrdí, že dotčené opatření zvýhodňuje subjekty osvobozené od daně, neboť jim umožňuje produkty volně prodávat, aniž by jim vznikaly stejné náklady jako subjektům, které tohoto zvýhodnění nepožívají.

| (110) | Společnost Blinkbonny Quarry se domnívá, že AGL nenaplňuje svůj environmentální cíl, neboť jejím důsledkem je vytvoření levnějšího materiálu, který se přepravuje na delší vzdálenosti, což podněcuje těžbu kameniva osvobozeného od daně za účelem výroby levnějších materiálů, jež nejsou vedlejšími produkty ani odpadem. Kromě toho společnost Blinkbonny Quarry tvrdí, že se břidlice a jílovitá břidlice osvobozené od daně prodávají jako kamenivo ke stavebním účelům, a v důsledku osvobození od daně se tudíž k použití jako kamenivo těží více břidlice a jílovité břidlice. |
| --- | --- |

(110)

Společnost Blinkbonny Quarry se domnívá, že AGL nenaplňuje svůj environmentální cíl, neboť jejím důsledkem je vytvoření levnějšího materiálu, který se přepravuje na delší vzdálenosti, což podněcuje těžbu kameniva osvobozeného od daně za účelem výroby levnějších materiálů, jež nejsou vedlejšími produkty ani odpadem. Kromě toho společnost Blinkbonny Quarry tvrdí, že se břidlice a jílovitá břidlice osvobozené od daně prodávají jako kamenivo ke stavebním účelům, a v důsledku osvobození od daně se tudíž k použití jako kamenivo těží více břidlice a jílovité břidlice.

e)   Připomínky od společnosti Kinegar Quarries Ltd (dále jen „společnost Kinegar Quarries“) obdržené dne 15. ledna 2014

Připomínky od společnosti Kinegar Quarries Ltd (dále jen „společnost Kinegar Quarries“) obdržené dne 15. ledna 2014

| (111) | Společnost Kinegar Quarries tvrdí, že kamenivo nižší jakosti vyrábějí všechny lomy. Podle jejího názoru nesejde na tom, zda je produktem břidlice, která se vyváží do celého světa, nebo běžné kamenivo používané do vzdálenosti 15 mil (24 km) od lomu. Společnost Kinegar Quarries tvrdí, že kamenivo je sekundárním produktem, a tudíž jej lze používat různými způsoby a jeho cena byla vždy nízká. Dále se domnívá, že náklady na kamenivo jsou nízké, neboť se jedná o vedlejší produkt z výroby produktu vyšší jakosti, a v zájmu udržení stavu zásob v rovnováze se bude jeho cena stanovovat na základě nabídky a poptávky. Společnost Kinegar Quarries nicméně tvrdí, že kamenivo bylo až do zavedení AGL vždy zdrojem určitých výnosů. Po zavedení AGL musí sekundární kamenivo soutěžit s kamenivem osvobozeným od daně, přičemž za určitých okolností to možné není. Výroba sekundárního kameniva nicméně neklesla, neboť existuje poptávka po příslušném kvalitnějším produktu. Jen nemůže být prodáváno ve stejném rozsahu. Údajně to vede ke zvyšování stavu zásob sekundárního kameniva. Kromě toho společnost Kinegar Quarries tvrdí, že vzhledem k dodatečné přepravě kameniva nevznikají pro životní prostředí žádné přínosy. |
| --- | --- |

(111)

Společnost Kinegar Quarries tvrdí, že kamenivo nižší jakosti vyrábějí všechny lomy. Podle jejího názoru nesejde na tom, zda je produktem břidlice, která se vyváží do celého světa, nebo běžné kamenivo používané do vzdálenosti 15 mil (24 km) od lomu. Společnost Kinegar Quarries tvrdí, že kamenivo je sekundárním produktem, a tudíž jej lze používat různými způsoby a jeho cena byla vždy nízká. Dále se domnívá, že náklady na kamenivo jsou nízké, neboť se jedná o vedlejší produkt z výroby produktu vyšší jakosti, a v zájmu udržení stavu zásob v rovnováze se bude jeho cena stanovovat na základě nabídky a poptávky. Společnost Kinegar Quarries nicméně tvrdí, že kamenivo bylo až do zavedení AGL vždy zdrojem určitých výnosů. Po zavedení AGL musí sekundární kamenivo soutěžit s kamenivem osvobozeným od daně, přičemž za určitých okolností to možné není. Výroba sekundárního kameniva nicméně neklesla, neboť existuje poptávka po příslušném kvalitnějším produktu. Jen nemůže být prodáváno ve stejném rozsahu. Údajně to vede ke zvyšování stavu zásob sekundárního kameniva. Kromě toho společnost Kinegar Quarries tvrdí, že vzhledem k dodatečné přepravě kameniva nevznikají pro životní prostředí žádné přínosy.

| (112) | Společnost Kinegar Quarries konstatuje, že vláda Spojeného království se snažila zajistit, aby výrobci jiných materiálů než kameniva mohli prodávat své vedlejší produkty jako kamenivo osvobozené od daně, tak aby se minimalizovaly jejich zásoby vedlejších produktů. Společnost Kinegar Quarries se domnívá, že tohoto cíle bylo dosaženo tím, že se v případě výrobců jiných materiálů než kameniva (a stále většího počtu výrobců kameniva) od daně osvobodily produkty, které by ve skutečnosti měly být považovány za kamenivo, protože jsou prodávány k témuž účelu jako materiál od výrobců kameniva. Důsledkem ovšem bylo, že se zásoby vedlejších produktů již nehromadí u výrobců jiných materiálů než kameniva, ale u výrobců kameniva, kteří odvádějí daň. |
| --- | --- |

(112)

Společnost Kinegar Quarries konstatuje, že vláda Spojeného království se snažila zajistit, aby výrobci jiných materiálů než kameniva mohli prodávat své vedlejší produkty jako kamenivo osvobozené od daně, tak aby se minimalizovaly jejich zásoby vedlejších produktů. Společnost Kinegar Quarries se domnívá, že tohoto cíle bylo dosaženo tím, že se v případě výrobců jiných materiálů než kameniva (a stále většího počtu výrobců kameniva) od daně osvobodily produkty, které by ve skutečnosti měly být považovány za kamenivo, protože jsou prodávány k témuž účelu jako materiál od výrobců kameniva. Důsledkem ovšem bylo, že se zásoby vedlejších produktů již nehromadí u výrobců jiných materiálů než kameniva, ale u výrobců kameniva, kteří odvádějí daň.

| (113) | Společnost Kinegar Quarries uvádí, že po zavedení AGL klesl její prodej sekundárního kameniva z více než 50 000 tun v roce 2007 na 9 000 tun v roce 2013, což nelze přičíst výhradně hospodářské recesi. Tvrdí, že již není schopna soutěžit s osvobozeným kamenivem, neboť její cena je o 1,5 až 2,0 GBP vyšší než cena jejích soutěžitelů. |
| --- | --- |

(113)

Společnost Kinegar Quarries uvádí, že po zavedení AGL klesl její prodej sekundárního kameniva z více než 50 000 tun v roce 2007 na 9 000 tun v roce 2013, což nelze přičíst výhradně hospodářské recesi. Tvrdí, že již není schopna soutěžit s osvobozeným kamenivem, neboť její cena je o 1,5 až 2,0 GBP vyšší než cena jejích soutěžitelů.

f)   Připomínky od společnosti Torrington Stone Ltd. (provozující lomy Beam Quarry a Vyse Quarry; dále jen společnost „Torrington Stone“) obdržené dne 17. ledna 2014

Připomínky od společnosti Torrington Stone Ltd. (provozující lomy Beam Quarry a Vyse Quarry; dále jen společnost „Torrington Stone“) obdržené dne 17. ledna 2014

| (114) | Společnost Torrington Stone uvádí, že kdyby její dva lomy neměly téhož vlastníka, nebyly by dnes v důsledku zavedení AGL životaschopné. Tvrdí, že klienti o nákupu rozhodují na základě popisu materiálů, například pokud jde o kvalitu a rozměry, nikoli na základě jejich geologických vlastností. Klientům není známo, zda materiál podléhá zdanění, či nikoli. |
| --- | --- |

(114)

Společnost Torrington Stone uvádí, že kdyby její dva lomy neměly téhož vlastníka, nebyly by dnes v důsledku zavedení AGL životaschopné. Tvrdí, že klienti o nákupu rozhodují na základě popisu materiálů, například pokud jde o kvalitu a rozměry, nikoli na základě jejich geologických vlastností. Klientům není známo, zda materiál podléhá zdanění, či nikoli.

| (115) | Jeden z lomů této společnosti vyrábí především jílovitou břidlici a vedlejší produkty z jílovce, zatímco v druhém se vyrábí zejména hrubozrnný pískovec, jehož hlušinu tvoří břidlice. Veškerý tento materiál se prodává jako kamenivo. Jílovec jakožto vedlejší materiál nelze prodávat se ziskem, a končí tudíž na výsypkách. |
| --- | --- |

(115)

Jeden z lomů této společnosti vyrábí především jílovitou břidlici a vedlejší produkty z jílovce, zatímco v druhém se vyrábí zejména hrubozrnný pískovec, jehož hlušinu tvoří břidlice. Veškerý tento materiál se prodává jako kamenivo. Jílovec jakožto vedlejší materiál nelze prodávat se ziskem, a končí tudíž na výsypkách.

g)   Připomínky od sdružení Mineral Products Association Ltd. (dále jen „sdružení Mineral Products Association“) obdržené dne 2. ledna 2014

Připomínky od sdružení Mineral Products Association Ltd. (dále jen „sdružení Mineral Products Association“) obdržené dne 2. ledna 2014

| (116) | Sdružení Mineral Products Association tvrdí, že to, že někteří provozovatelé mohou těžit materiály osvobozené od daně, jako je jílovitá břidlice a břidlice, a dodávat je na trhy s kamenivem, je v rozporu s původními zásadami koncepce AGL. Toto sdružení se domnívá, že těžené materiály, které jsou používány jako kamenivo, by měly podléhat AGL a že osvobození od této daně je třeba omezit na jiné použití těchto materiálů než jako kamenivo. |
| --- | --- |

(116)

Sdružení Mineral Products Association tvrdí, že to, že někteří provozovatelé mohou těžit materiály osvobozené od daně, jako je jílovitá břidlice a břidlice, a dodávat je na trhy s kamenivem, je v rozporu s původními zásadami koncepce AGL. Toto sdružení se domnívá, že těžené materiály, které jsou používány jako kamenivo, by měly podléhat AGL a že osvobození od této daně je třeba omezit na jiné použití těchto materiálů než jako kamenivo.

| (117) | Sdružení Mineral Products Association uvádí, že materiály, které vznikají při jednotlivých procesech spalování nebo tavení a zušlechťování kovů, jsou skutečnými vedlejšími produkty z těchto postupů a měly by být od daně osvobozeny, neboť splňují základní cíl AGL spočívající v podpoře používání recyklovaného materiálu a účinného využívání zdrojů. Osvobození jílovité břidlice, břidlice a jiných těžených materiálů naopak vede k narušení místního trhu, neboť v jeho důsledku dochází k nahrazování materiálů podléhajících dani materiály dani nepodléhajícími. |
| --- | --- |

(117)

Sdružení Mineral Products Association uvádí, že materiály, které vznikají při jednotlivých procesech spalování nebo tavení a zušlechťování kovů, jsou skutečnými vedlejšími produkty z těchto postupů a měly by být od daně osvobozeny, neboť splňují základní cíl AGL spočívající v podpoře používání recyklovaného materiálu a účinného využívání zdrojů. Osvobození jílovité břidlice, břidlice a jiných těžených materiálů naopak vede k narušení místního trhu, neboť v jeho důsledku dochází k nahrazování materiálů podléhajících dani materiály dani nepodléhajícími.

h)   Připomínky od sdružení BAA obdržené dne 10. ledna 2014

Připomínky od sdružení BAA obdržené dne 10. ledna 2014

| (118) | Sdružení BAA tvrdí, že environmentální cíl AGL spočívá v posunu v poptávce směrem k odpadnímu materiálu/vedlejším produktům, a nikoliv v uplatňování zásady „znečišťovatel platí“, jak Komise údajně konstatuje v rozhodnutí o zahájení řízení. Kdyby byl údajný hlavní cíl, tedy zásada „znečišťovatel platí“, skutečně naplňován, jednalo by se o selektivní přístup k materiálům (k „odvětví kameniva“, ale nikoli k ostatním činnostem souvisejícím s těžbou surovin), a tedy nevyhnutelně o státní podporu. Environmentální cíl AGL má spíše podporovat používání kameniva, které je vedlejším produktem odpadu vznikajícího při některých postupech nebo recyklovaného kameniva, čímž se omezí používání kameniva těženého (logika posunu v poptávce). |
| --- | --- |

(118)

Sdružení BAA tvrdí, že environmentální cíl AGL spočívá v posunu v poptávce směrem k odpadnímu materiálu/vedlejším produktům, a nikoliv v uplatňování zásady „znečišťovatel platí“, jak Komise údajně konstatuje v rozhodnutí o zahájení řízení. Kdyby byl údajný hlavní cíl, tedy zásada „znečišťovatel platí“, skutečně naplňován, jednalo by se o selektivní přístup k materiálům (k „odvětví kameniva“, ale nikoli k ostatním činnostem souvisejícím s těžbou surovin), a tedy nevyhnutelně o státní podporu. Environmentální cíl AGL má spíše podporovat používání kameniva, které je vedlejším produktem odpadu vznikajícího při některých postupech nebo recyklovaného kameniva, čímž se omezí používání kameniva těženého (logika posunu v poptávce).

| (119) | Sdružení BAA tvrdí, že účinek zamýšleného cíle spočívajícího v „přesunu v poptávce“ u této daně by v praxi znamenal, že by se AGL omezovala na kámen, písek nebo štěrk používané jako objemová výplň pro stavební účely a že s ohledem na tento cíl by měly od této daně být osvobozeny pouze vedlejší produkty či odpad, které by mohly těžené suroviny nahradit. Sdružení BAA nicméně zdůrazňuje, že toto omezení není řídicím principem AGL, která zdanění materiálů, které nemohou být nahrazeny, umožňuje. |
| --- | --- |

(119)

Sdružení BAA tvrdí, že účinek zamýšleného cíle spočívajícího v „přesunu v poptávce“ u této daně by v praxi znamenal, že by se AGL omezovala na kámen, písek nebo štěrk používané jako objemová výplň pro stavební účely a že s ohledem na tento cíl by měly od této daně být osvobozeny pouze vedlejší produkty či odpad, které by mohly těžené suroviny nahradit. Sdružení BAA nicméně zdůrazňuje, že toto omezení není řídicím principem AGL, která zdanění materiálů, které nemohou být nahrazeny, umožňuje.

| (120) | Sdružení BAA je toho názoru, že i kdyby byla posuzovaná osvobození od daně zrušena, oblast působnosti AGL by neodpovídala environmentální logice této daně, tj. cíli spočívajícímu v „přesunu v poptávce“. Podle sdružení BAA by zrušení osvobození vedlejších produktů/odpadních materiálů vedlo k tomu, že by se soulad AGL s environmentálním cílem této daně zmenšil. Na druhou stranu toto sdružení tvrdí, že zrušení osvobození od daně u materiálu těženého k „použití jako kamenivo“, například u břidlice a jílovité břidlice, by v souladu s environmentálním cílem AGL bylo. |
| --- | --- |

(120)

Sdružení BAA je toho názoru, že i kdyby byla posuzovaná osvobození od daně zrušena, oblast působnosti AGL by neodpovídala environmentální logice této daně, tj. cíli spočívajícímu v „přesunu v poptávce“. Podle sdružení BAA by zrušení osvobození vedlejších produktů/odpadních materiálů vedlo k tomu, že by se soulad AGL s environmentálním cílem této daně zmenšil. Na druhou stranu toto sdružení tvrdí, že zrušení osvobození od daně u materiálu těženého k „použití jako kamenivo“, například u břidlice a jílovité břidlice, by v souladu s environmentálním cílem AGL bylo.

| (121) | Sdružení BAA má za to, že skutečnost, že působnost AGL neodpovídá environmentálnímu cíli této daně spočívajícímu v „posunu v poptávce“, lze podpořit také tím, že dani podléhají vedlejší produkty/odpad z vápence nebo řezaného stavebního kamene a materiály, jako je materiál na kolejové lože a kámen s vysokou hodnotou PSV, jež nelze nahradit. |
| --- | --- |

(121)

Sdružení BAA má za to, že skutečnost, že působnost AGL neodpovídá environmentálnímu cíli této daně spočívajícímu v „posunu v poptávce“, lze podpořit také tím, že dani podléhají vedlejší produkty/odpad z vápence nebo řezaného stavebního kamene a materiály, jako je materiál na kolejové lože a kámen s vysokou hodnotou PSV, jež nelze nahradit.

| (122) | Sdružení BAA zastává názor, že působnost AGL je environmentální logice této daně příliš vzdálena. Z jeho pohledu je to způsobeno skutečností, že některé materiály, které nepodléhají dani, by mohly být nahrazeny vedlejším produktem nebo odpadním materiálem. Jako příklad uvádí sdružení BAA jíl používaný k výrobě cihel a ball clay k výrobě tašek či dlaždic. |
| --- | --- |

(122)

Sdružení BAA zastává názor, že působnost AGL je environmentální logice této daně příliš vzdálena. Z jeho pohledu je to způsobeno skutečností, že některé materiály, které nepodléhají dani, by mohly být nahrazeny vedlejším produktem nebo odpadním materiálem. Jako příklad uvádí sdružení BAA jíl používaný k výrobě cihel a ball clay k výrobě tašek či dlaždic.

i)   Připomínky od sdružení BAA obdržené dne 17. ledna 2014

Připomínky od sdružení BAA obdržené dne 17. ledna 2014

| (123) | Sdružení BAA předložilo výtisk příručky Cornish Building Stone and Slate Guide 2007 (Cornwallskou příručku ke stavebnímu kameni a břidlici, rok 2007) a konstatovalo, že v uvedené publikaci o sobě několik žulových a břidlicových lomů tvrdí, že vyrábějí obdobné typy produktů a stavebního kamene. Podle sdružení BAA z příručky vyplývá, že osvobození od AGL není v souladu s logikou této daně, tj. s cílem dosáhnout posunu v poptávce od materiálů, které jsou těženy k použití jako kamenivo, směrem k odpadu, který lze jako kamenivo používat. |
| --- | --- |

(123)

Sdružení BAA předložilo výtisk příručky Cornish Building Stone and Slate Guide 2007 (Cornwallskou příručku ke stavebnímu kameni a břidlici, rok 2007) a konstatovalo, že v uvedené publikaci o sobě několik žulových a břidlicových lomů tvrdí, že vyrábějí obdobné typy produktů a stavebního kamene. Podle sdružení BAA z příručky vyplývá, že osvobození od AGL není v souladu s logikou této daně, tj. s cílem dosáhnout posunu v poptávce od materiálů, které jsou těženy k použití jako kamenivo, směrem k odpadu, který lze jako kamenivo používat.

| (124) | Podle sdružení BAA jsou k dispozici důkazy, že osvobození vedlejších produktů/odpadu z kaolínových lomů od daně podněcuje těžbu většího množství materiálu, než je zapotřebí, a to jen proto, aby mohla být využíváno u údajných vedlejších produktů, tj. například vysoce kvalitní žuly (42). Sdružení BAA dále tvrdí, že existují také důkazy o tom, že někteří provozovatelé kaolínových lomů soustředí své úsilí spíše na těžbu těchto údajných vedlejších produktů než na vlastní kaolín (43). Sdružení BAA se odvolává na e-mail od jednoho provozovatele lomu, který uvádí (44), že od zavedení AGL je pro něj velmi obtížné soutěžit s kamenivem pocházejícím z kaolínových lomů, neboť kamenivo, které vyrábějí, je levnější, a tudíž na trhu dominuje. Podle e-mailu tvoří kamenivo prodávané kaolínovými lomy kámen vyšší jakosti, a nikoli sekundární či vedlejší produkt. Výroba příslušného provozovatele lomu se snížila na polovinu, přičemž zisku nedosáhl již více než 9 let. Odpadní materiály z jeho lomu prodávat nelze. |
| --- | --- |

(124)

Podle sdružení BAA jsou k dispozici důkazy, že osvobození vedlejších produktů/odpadu z kaolínových lomů od daně podněcuje těžbu většího množství materiálu, než je zapotřebí, a to jen proto, aby mohla být využíváno u údajných vedlejších produktů, tj. například vysoce kvalitní žuly (42). Sdružení BAA dále tvrdí, že existují také důkazy o tom, že někteří provozovatelé kaolínových lomů soustředí své úsilí spíše na těžbu těchto údajných vedlejších produktů než na vlastní kaolín (43). Sdružení BAA se odvolává na e-mail od jednoho provozovatele lomu, který uvádí (44), že od zavedení AGL je pro něj velmi obtížné soutěžit s kamenivem pocházejícím z kaolínových lomů, neboť kamenivo, které vyrábějí, je levnější, a tudíž na trhu dominuje. Podle e-mailu tvoří kamenivo prodávané kaolínovými lomy kámen vyšší jakosti, a nikoli sekundární či vedlejší produkt. Výroba příslušného provozovatele lomu se snížila na polovinu, přičemž zisku nedosáhl již více než 9 let. Odpadní materiály z jeho lomu prodávat nelze.

42

43

44

| (125) | Sdružení BAA tvrdí, že způsob uplatňování AGL v souvislosti s těžbou vápence je problematický. Těžba vápence jako taková nepodléhá dani, daněn je však odpad nebo vedlejší produkty z ní. AGL se navíc vztahuje i na jemný štěrk, vedlejší produkty nebo odpad z některých lomů, které lze použít při výrobě betonových stavebních bloků, kterými by bylo možno nahradit cihly vyráběné z nezdaněného jílu. |
| --- | --- |

(125)

Sdružení BAA tvrdí, že způsob uplatňování AGL v souvislosti s těžbou vápence je problematický. Těžba vápence jako taková nepodléhá dani, daněn je však odpad nebo vedlejší produkty z ní. AGL se navíc vztahuje i na jemný štěrk, vedlejší produkty nebo odpad z některých lomů, které lze použít při výrobě betonových stavebních bloků, kterými by bylo možno nahradit cihly vyráběné z nezdaněného jílu.

j)   Připomínky od sdružení Quarry Products Association Northern Ireland Limited (dále jen „sdružení QPANI“) obdržené dne 8. ledna 2014

Připomínky od sdružení Quarry Products Association Northern Ireland Limited (dále jen „sdružení QPANI“) obdržené dne 8. ledna 2014

| (126) | Sdružení QPANI uvádí, že zastupuje přibližně 95 % společností, které stavebnímu odvětví v Severním Irsku dodávají produkty lomů. Sdružení QPANI je toho názoru, že AGL byla od počátku chybně koncipovaná, neboť materiály měly být daněny na základě svého použití, nikoli svých geologických vlastností. |
| --- | --- |

(126)

Sdružení QPANI uvádí, že zastupuje přibližně 95 % společností, které stavebnímu odvětví v Severním Irsku dodávají produkty lomů. Sdružení QPANI je toho názoru, že AGL byla od počátku chybně koncipovaná, neboť materiály měly být daněny na základě svého použití, nikoli svých geologických vlastností.

| (127) | Sdružení QPANI se domnívá, že jílovitá břidlice a břidlice by od daně z kameniva v případě, že se používají pro jiné účely než jako kamenivo, osvobozeny být neměly. Břidlice a jílovitá břidlice jsou na stavebním trhu ve Spojeném království používány jako kamenivo a mohou mít významný lokální dopad na místních trzích s kamenivem, kam se dodávají. Platí to především pro Severní Irsko. Zdrojem břidlice a jílovité břidlice k použití jako kamenivo sice mohou být materiály, které jsou skutečně vedlejšími produkty z těžby látek určených k jiným účelům než k použití jako kamenivo (např. z těžby břidlice k výrobě střešní břidlice), i tyto materiály se však těží primárně za účelem zásobování trhů s kamenivem. |
| --- | --- |

(127)

Sdružení QPANI se domnívá, že jílovitá břidlice a břidlice by od daně z kameniva v případě, že se používají pro jiné účely než jako kamenivo, osvobozeny být neměly. Břidlice a jílovitá břidlice jsou na stavebním trhu ve Spojeném království používány jako kamenivo a mohou mít významný lokální dopad na místních trzích s kamenivem, kam se dodávají. Platí to především pro Severní Irsko. Zdrojem břidlice a jílovité břidlice k použití jako kamenivo sice mohou být materiály, které jsou skutečně vedlejšími produkty z těžby látek určených k jiným účelům než k použití jako kamenivo (např. z těžby břidlice k výrobě střešní břidlice), i tyto materiály se však těží primárně za účelem zásobování trhů s kamenivem.

| (128) | Sdružení QPANI dále zpochybňuje osvobození od daně v případě materiálů, které sestávají „převážně“ z černého či hnědého uhlí, břidlice nebo jílovité břidlice. Podle sdružení QPANI by bylo jednodušší a důslednější, kdyby se zkrátka rozlišovaly materiály používané jako kamenivo a materiály používané pro účely jiné. AGL by se měla vztahovat na materiály používané jako kamenivo, nikoli však na materiály používané pro účely jiné. |
| --- | --- |

(128)

Sdružení QPANI dále zpochybňuje osvobození od daně v případě materiálů, které sestávají „převážně“ z černého či hnědého uhlí, břidlice nebo jílovité břidlice. Podle sdružení QPANI by bylo jednodušší a důslednější, kdyby se zkrátka rozlišovaly materiály používané jako kamenivo a materiály používané pro účely jiné. AGL by se měla vztahovat na materiály používané jako kamenivo, nikoli však na materiály používané pro účely jiné.

| (129) | Sdružení QPANI tvrdí, že AGL vede ke škodám na životním prostředí, neboť materiály osvobozené od daně je možné převážet na větší vzdálenosti. |
| --- | --- |

(129)

Sdružení QPANI tvrdí, že AGL vede ke škodám na životním prostředí, neboť materiály osvobozené od daně je možné převážet na větší vzdálenosti.

| (130) | Sdružení konstatuje, že v Severním Irsku jsou k dispozici stovky tisíc tun jílovité břidlice dovezené z Donegalu v Irsku. Jílovitá břidlice z Irska se prodává na stavebním trhu v celém Severním Irsku. Na stavbách podél hranice s Irskem se používá kamenivo z Irska osvobozené od daně a klasifikované jako jílovitá břidlice. |
| --- | --- |

(130)

Sdružení konstatuje, že v Severním Irsku jsou k dispozici stovky tisíc tun jílovité břidlice dovezené z Donegalu v Irsku. Jílovitá břidlice z Irska se prodává na stavebním trhu v celém Severním Irsku. Na stavbách podél hranice s Irskem se používá kamenivo z Irska osvobozené od daně a klasifikované jako jílovitá břidlice.

| (131) | Sdružení QPANI dále poukazuje na kámen, jenž se v popise vydává za jílovitou břidlici, a který je tudíž od daně osvobozen neoprávněně. |
| --- | --- |

(131)

Sdružení QPANI dále poukazuje na kámen, jenž se v popise vydává za jílovitou břidlici, a který je tudíž od daně osvobozen neoprávněně.

k)   Připomínky orgánů Spojeného království

Připomínky orgánů Spojeného království

| (132) | Orgány Spojeného království trvají na svém postoji, že posuzované osvobození od daně a úlevy na ní nepředstavují státní podporu. Zejména tvrdí, že rozlišování materiálů je u daně odůvodněno povahou nebo obecnou systematikou daňového režimu, a proto nenaplňuje podmínku selektivity. |
| --- | --- |

(132)

Orgány Spojeného království trvají na svém postoji, že posuzované osvobození od daně a úlevy na ní nepředstavují státní podporu. Zejména tvrdí, že rozlišování materiálů je u daně odůvodněno povahou nebo obecnou systematikou daňového režimu, a proto nenaplňuje podmínku selektivity.

| (133) | Orgány Spojeného království uznávají popis kameniva uvedený v 8. bodě odůvodnění v rozhodnutí o zahájení řízení. Kromě toho souhlasí s logikou AGL popsanou v 67. bodě odůvodnění v rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(133)

Orgány Spojeného království uznávají popis kameniva uvedený v 8. bodě odůvodnění v rozhodnutí o zahájení řízení. Kromě toho souhlasí s logikou AGL popsanou v 67. bodě odůvodnění v rozhodnutí o zahájení řízení.

| (134) | Orgány Spojeného království uvádějí, že Tribunál v bodě 55 svého rozsudku ze dne 7. března 2012 konstatoval, že „zásada obvyklého zdanění, která je základem daně z kameniva, vychází pouze z pojmu obchodního využití materiálu podléhajícího dani jakožto ‚kameniva‘ ve Spojeném království“. Orgány Spojeného království tvrdí, že jelikož se AGL nemá vztahovat na kámen, písek ani štěrk využívané v průmyslových či zemědělských postupech, lze daň zaplacenou z materiálů používaných k těmto jiným účelům než jako kamenivo získat zpět formou úlevy na dani. Na základě téže logiky kámen, písek a štěrk, které se těží, ale obchodně nevyužívají (v souladu s definicí tohoto pojmu v právních předpisech), do oblasti působnosti této daně nespadá. |
| --- | --- |

(134)

Orgány Spojeného království uvádějí, že Tribunál v bodě 55 svého rozsudku ze dne 7. března 2012 konstatoval, že „zásada obvyklého zdanění, která je základem daně z kameniva, vychází pouze z pojmu obchodního využití materiálu podléhajícího dani jakožto ‚kameniva‘ ve Spojeném království“. Orgány Spojeného království tvrdí, že jelikož se AGL nemá vztahovat na kámen, písek ani štěrk využívané v průmyslových či zemědělských postupech, lze daň zaplacenou z materiálů používaných k těmto jiným účelům než jako kamenivo získat zpět formou úlevy na dani. Na základě téže logiky kámen, písek a štěrk, které se těží, ale obchodně nevyužívají (v souladu s definicí tohoto pojmu v právních předpisech), do oblasti působnosti této daně nespadá.

| (135) | Spojené království citací rozsudku Tribunálu objasnilo, že cíl AGL: „spočívá především v podpoře využívání kameniva, které je vedlejším produktem nebo odpadem z některých postupů (kamenivo nazývané také ‚sekundární‘), nebo recyklovaného kameniva ve stavebnictví, aby se tak snížilo využívání kameniva vytěženého v lomech (kamenivo nazývané také ‚primární‘), které je neobnovitelným přírodním zdrojem, a omezily se tak zásahy do životního prostředí, které jsou spojeny s tímto těžebním postupem (dále jen ‚cíl spočívající ve změně poptávky‘ nebo ‚environmentální cíl AGL‘).“ |
| --- | --- |

(135)

Spojené království citací rozsudku Tribunálu objasnilo, že cíl AGL: „spočívá především v podpoře využívání kameniva, které je vedlejším produktem nebo odpadem z některých postupů (kamenivo nazývané také ‚sekundární‘), nebo recyklovaného kameniva ve stavebnictví, aby se tak snížilo využívání kameniva vytěženého v lomech (kamenivo nazývané také ‚primární‘), které je neobnovitelným přírodním zdrojem, a omezily se tak zásahy do životního prostředí, které jsou spojeny s tímto těžebním postupem (dále jen ‚cíl spočívající ve změně poptávky‘ nebo ‚environmentální cíl AGL‘).“

| (136) | Orgány Spojeného království se domnívají, že cíl daně byl v hodnocení dopadů regulace jasně stanoven již od počátku: „Hlavním cílem možnosti, kterou vláda zvolila, je snížení environmentálních nákladů těžby v lomech, které obecněji vznikají fyzickým osobám i podnikům ve společnosti, a podpora recyklace.“ |
| --- | --- |

(136)

Orgány Spojeného království se domnívají, že cíl daně byl v hodnocení dopadů regulace jasně stanoven již od počátku: „Hlavním cílem možnosti, kterou vláda zvolila, je snížení environmentálních nákladů těžby v lomech, které obecněji vznikají fyzickým osobám i podnikům ve společnosti, a podpora recyklace.“

| (137) | Orgány Spojeného království tvrdí, že AGL má svého environmentálního cíle dosáhnout dvěma odlišnými, avšak vzájemně propojenými způsoby. Zaprvé přispívá zavedení daně k internalizaci některých škod způsobených těžbou a přepravou kameniva. Daň tedy vede k poklesu poptávky po nově těženém kamenivu, neboť se zvyšují náklady. Zadruhé se v případě odpadu a recyklovaných materiálů zavádí osvobození od daně a úlevy na ní s cílem podpořit posun v poptávce od nově těženého kameniva směrem k těmto materiálům a současně neodrazovat od výroby jiného materiálu, než je kamenivo. AGL byla k dosažení svého environmentálního cíle koncipována tak, aby zajistila, že budou k dispozici ekonomicky atraktivní alternativy k nově těženému kamenivu podléhajícímu dani. |
| --- | --- |

(137)

Orgány Spojeného království tvrdí, že AGL má svého environmentálního cíle dosáhnout dvěma odlišnými, avšak vzájemně propojenými způsoby. Zaprvé přispívá zavedení daně k internalizaci některých škod způsobených těžbou a přepravou kameniva. Daň tedy vede k poklesu poptávky po nově těženém kamenivu, neboť se zvyšují náklady. Zadruhé se v případě odpadu a recyklovaných materiálů zavádí osvobození od daně a úlevy na ní s cílem podpořit posun v poptávce od nově těženého kameniva směrem k těmto materiálům a současně neodrazovat od výroby jiného materiálu, než je kamenivo. AGL byla k dosažení svého environmentálního cíle koncipována tak, aby zajistila, že budou k dispozici ekonomicky atraktivní alternativy k nově těženému kamenivu podléhajícímu dani.

| (138) | Orgány Spojeného království tvrdí, že prostřednictvím osvobození zamýšlí AGL podpořit používání recyklovaného materiálu nebo vedlejších produktů (které vznikají při postupu, jehož cílem není výroba kameniva) tak, aby se snížila poptávka po přírodním kamenivu, a tím omezilo poškozování životního prostředí v souvislosti s těžbou kameniva. Odchylky od působnosti daně mohou spadat do dvou kategorií: recyklované kamenivo a nevyhnutelně vznikající odpadní vedlejší produkty. Odpadní vedlejší produkty lze definovat jako materiál, který se ve Spojeném království obchodně využívá a používá jako stavební kamenivo, ale který nevyhnutelně vzniká jako důsledek postupu, jehož cílem není výroba kameniva. Tyto produkty se pak zase dělí do dvou kategorií: a) materiály, které nevyhnutelně vznikají při těžbě surovin, které nejsou kamenivem; nebo b) materiály, které nevyhnutelně vznikají při výkopových pracích či bagrování, jejichž cílem není těžba materiálu k obchodnímu využití. |
| --- | --- |

(138)

Orgány Spojeného království tvrdí, že prostřednictvím osvobození zamýšlí AGL podpořit používání recyklovaného materiálu nebo vedlejších produktů (které vznikají při postupu, jehož cílem není výroba kameniva) tak, aby se snížila poptávka po přírodním kamenivu, a tím omezilo poškozování životního prostředí v souvislosti s těžbou kameniva. Odchylky od působnosti daně mohou spadat do dvou kategorií: recyklované kamenivo a nevyhnutelně vznikající odpadní vedlejší produkty. Odpadní vedlejší produkty lze definovat jako materiál, který se ve Spojeném království obchodně využívá a používá jako stavební kamenivo, ale který nevyhnutelně vzniká jako důsledek postupu, jehož cílem není výroba kameniva. Tyto produkty se pak zase dělí do dvou kategorií: a) materiály, které nevyhnutelně vznikají při těžbě surovin, které nejsou kamenivem; nebo b) materiály, které nevyhnutelně vznikají při výkopových pracích či bagrování, jejichž cílem není těžba materiálu k obchodnímu využití.

| (139) | Orgány Spojeného království se domnívají, že skutková situace v případě materiálů, které se těží k obchodnímu využití jako kamenivo nebo které vznikají jako vedlejší produkty postupu, jehož cílem je výroba kameniva k obchodnímu využití, je odlišná než u materiálů osvobozených od daně. |
| --- | --- |

(139)

Orgány Spojeného království se domnívají, že skutková situace v případě materiálů, které se těží k obchodnímu využití jako kamenivo nebo které vznikají jako vedlejší produkty postupu, jehož cílem je výroba kameniva k obchodnímu využití, je odlišná než u materiálů osvobozených od daně.

| (140) | Orgány Spojeného království rovněž tvrdí, že v souladu s výše uvedenými odchylkami rozlišují osvobození od daně mezi materiály, které vznikají jako vedlejší produkt při těžbě surovin, jež nejsou kamenivem a které jsou od daně osvobozeny, a odpadními materiály (například odpadem z vápence), jež vznikají jako vedlejší produkt při těžbě kameniva a které dani stále podléhají. Toto rozlišení podle jejich názoru vyplývá z cíle odrazovat od těžby vápence k použití jako kamenivo a současně neodrazovat od výroby jiného materiálu, než je kamenivo. AGL odrazuje od těžby kameniva z přírodního kamene a zároveň podporuje používání alternativních zdrojů kameniva. |
| --- | --- |

(140)

Orgány Spojeného království rovněž tvrdí, že v souladu s výše uvedenými odchylkami rozlišují osvobození od daně mezi materiály, které vznikají jako vedlejší produkt při těžbě surovin, jež nejsou kamenivem a které jsou od daně osvobozeny, a odpadními materiály (například odpadem z vápence), jež vznikají jako vedlejší produkt při těžbě kameniva a které dani stále podléhají. Toto rozlišení podle jejich názoru vyplývá z cíle odrazovat od těžby vápence k použití jako kamenivo a současně neodrazovat od výroby jiného materiálu, než je kamenivo. AGL odrazuje od těžby kameniva z přírodního kamene a zároveň podporuje používání alternativních zdrojů kameniva.

| (141) | Orgány Spojeného království uvádějí, že osvobození od daně mají z hlediska dosažení environmentálního cíle AGL zásadní význam, neboť omezují škody způsobené novu těžbou. Konstatují, že posun v poptávce směrem od nové těžby zajišťuje právě cenový rozdíl mezi materiály osvobozenými od daně a materiály podléhajícími dani. Osvobození jsou v souladu s environmentálním cílem AGL, pouze pokud používání materiálů osvobozených od daně v konečném důsledku snižuje poptávku po těžbě nového kameniva a omezuje související poškozování životního prostředí. |
| --- | --- |

(141)

Orgány Spojeného království uvádějí, že osvobození od daně mají z hlediska dosažení environmentálního cíle AGL zásadní význam, neboť omezují škody způsobené novu těžbou. Konstatují, že posun v poptávce směrem od nové těžby zajišťuje právě cenový rozdíl mezi materiály osvobozenými od daně a materiály podléhajícími dani. Osvobození jsou v souladu s environmentálním cílem AGL, pouze pokud používání materiálů osvobozených od daně v konečném důsledku snižuje poptávku po těžbě nového kameniva a omezuje související poškozování životního prostředí.

| (142) | Orgány Spojeného království tvrdí, že je k dispozici mnoho příkladů materiálů osvobozených od daně, které nahrazují kamenivo prvotřídní kvality. Například výstavba olympijského parku pro olympijské hry v roce 2012 si vyžádala více než jeden milion tun kameniva jako výplňového materiálu. Místo prvotřídního kameniva, jako je nově vytěžený vápenec či žula, byly použity vedlejší produkty vznikající při výrobě kaolínu v hrabství Cornwall spolu s recyklovaným kamenivem. Břidlicový odpad z břidlicového lomu [...] (*1) byl použit v [...] jako lože pod potrubí. Tato drcená břidlice byla použita místo jiných druhů kameniva z drceného kamene. Vedlejší produkty břidlice z téhož lomu byly místo kameniva prvotřídní kvality rovněž použity i při výstavbě [...]. |
| --- | --- |

(142)

Orgány Spojeného království tvrdí, že je k dispozici mnoho příkladů materiálů osvobozených od daně, které nahrazují kamenivo prvotřídní kvality. Například výstavba olympijského parku pro olympijské hry v roce 2012 si vyžádala více než jeden milion tun kameniva jako výplňového materiálu. Místo prvotřídního kameniva, jako je nově vytěžený vápenec či žula, byly použity vedlejší produkty vznikající při výrobě kaolínu v hrabství Cornwall spolu s recyklovaným kamenivem. Břidlicový odpad z břidlicového lomu [...] (*1) byl použit v [...] jako lože pod potrubí. Tato drcená břidlice byla použita místo jiných druhů kameniva z drceného kamene. Vedlejší produkty břidlice z téhož lomu byly místo kameniva prvotřídní kvality rovněž použity i při výstavbě [...].

*1

| (143) | Orgány Spojeného království dokládají, že počet lomů osvobozených od daně se po zavedení AGL nezvýšil, jak vyplývá z tabulky uvedené níže, která obsahuje údaje o počtu lomů, jež byly v konkrétním roce v provozu: | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ball clay | 20 | 20 | 22 | 18 | 18 | 18 |
| Kaolín | 17 | 17 | 17 | 17 | 15 | 15 |
| Vápenec | 348 | 348 | 359 | 336 | 340 | 319 |
| Vyvřelá a metamorfovaná hornina | 211 | 211 | 210 | 204 | 213 | 199 |
| Břidlice | 43 | 43 | 44 | 43 | 40 | 35 |
| Jíl a jílovitá břidlice | 177 | 177 | 180 | 172 | 169 | 172 |

(143)

Orgány Spojeného království dokládají, že počet lomů osvobozených od daně se po zavedení AGL nezvýšil, jak vyplývá z tabulky uvedené níže, která obsahuje údaje o počtu lomů, jež byly v konkrétním roce v provozu:

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Ball clay

20

20

22

18

18

18

Kaolín

17

17

17

17

15

15

Vápenec

348

348

359

336

340

319

Vyvřelá a metamorfovaná hornina

211

211

210

204

213

199

Břidlice

43

43

44

43

40

35

Jíl a jílovitá břidlice

177

177

180

172

169

172

| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ball clay | 18 | 18 | 18 | 18 | 18 | 18 |
| Kaolín | 13 | 12 | 16 | 17 | 16 | 15 |
| Vápenec | 338 | 335 | 324 | 331 | 317 | 322 |
| Vyvřelá a metamorfovaná hornina | 208 | 203 | 207 | 195 | 204 | 191 |
| Břidlice | 36 | 37 | 32 | 33 | 33 | 32 |
| Jíl a jílovitá břidlice | 175 | 165 | 156 | 159 | 155 | 155 |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Ball clay

18

18

18

18

18

18

Kaolín

13

12

16

17

16

15

Vápenec

338

335

324

331

317

322

Vyvřelá a metamorfovaná hornina

208

203

207

195

204

191

Břidlice

36

37

32

33

33

32

Jíl a jílovitá břidlice

175

165

156

159

155

155

| (144) | V roce 2009 tvořil 59,4 % primárního kameniva prodaného ve Spojeném království drcený kámen. Zbytek připadal na písek a štěrk. Zdaleka nejdůležitějším zdrojem kameniva z drceného kamene byl vápenec, který představoval 66 % celkového objemu, následovaly vyvřelé horniny, jako je žula (24 %), a pískovec (9 %). Vápenec, vyvřelé horniny a pískovec lze využívat i jinak, například jako stavební kámen nebo, v případě vápence, jako průmyslové vápno. |
| --- | --- |

(144)

V roce 2009 tvořil 59,4 % primárního kameniva prodaného ve Spojeném království drcený kámen. Zbytek připadal na písek a štěrk. Zdaleka nejdůležitějším zdrojem kameniva z drceného kamene byl vápenec, který představoval 66 % celkového objemu, následovaly vyvřelé horniny, jako je žula (24 %), a pískovec (9 %). Vápenec, vyvřelé horniny a pískovec lze využívat i jinak, například jako stavební kámen nebo, v případě vápence, jako průmyslové vápno.

| (145) | V roce 2012 se tuna kameniva z vápence prodávala za 7,16 GBP až 11,70 GBP. Tuna žuly se prodávala za cenu 6,12 GBP až 12,82 GBP. Tuna kameniva z břidlice se prodávala za 2 GBP až 8 GBP. |
| --- | --- |

(145)

V roce 2012 se tuna kameniva z vápence prodávala za 7,16 GBP až 11,70 GBP. Tuna žuly se prodávala za cenu 6,12 GBP až 12,82 GBP. Tuna kameniva z břidlice se prodávala za 2 GBP až 8 GBP.

| (146) | Co se týče dekorativního kameniva, předložily orgány Spojeného království společně se sdružením BAA informace v tom smyslu, že se jedná o netypické použití materiálu jako kamenivo. Pro účely krajinné architektury se takovéto kamenivo používá v malých množstvích a je vybíráno na základě svých vizuálních vlastností, jako je například barva a tvar, přičemž stavební vlastnosti, jako je například pevnost, hrají na rozdíl od jiných použití kameniva menší roli. Vzhledem k malým množstvím materiálu potřebným pro uvedené účely se dekorativní kamenivo ve Spojeném království na poptávce na trhu kameniva podílí jen málo. |
| --- | --- |

(146)

Co se týče dekorativního kameniva, předložily orgány Spojeného království společně se sdružením BAA informace v tom smyslu, že se jedná o netypické použití materiálu jako kamenivo. Pro účely krajinné architektury se takovéto kamenivo používá v malých množstvích a je vybíráno na základě svých vizuálních vlastností, jako je například barva a tvar, přičemž stavební vlastnosti, jako je například pevnost, hrají na rozdíl od jiných použití kameniva menší roli. Vzhledem k malým množstvím materiálu potřebným pro uvedené účely se dekorativní kamenivo ve Spojeném království na poptávce na trhu kameniva podílí jen málo.

5.5.   POSOUZENÍ OBDRŽENÝCH PŘIPOMÍNEK

POSOUZENÍ OBDRŽENÝCH PŘIPOMÍNEK

| (147) | Komise již ve svém rozhodnutí o zahájení řízení dospěla k závěru, že zásadu obvyklého zdanění AGL lze shrnout jako zdanění kamene, štěrku a písku, které jsou nově/cíleně těženy k použití jako kamenivo a staly se předmětem obchodního využití ve Spojeném království dne 1. dubna 2002 nebo později. |
| --- | --- |

(147)

Komise již ve svém rozhodnutí o zahájení řízení dospěla k závěru, že zásadu obvyklého zdanění AGL lze shrnout jako zdanění kamene, štěrku a písku, které jsou nově/cíleně těženy k použití jako kamenivo a staly se předmětem obchodního využití ve Spojeném království dne 1. dubna 2002 nebo později.

| (148) | Nad rámec výše uvedených připomínek orgánů Spojeného království k zásadě zdanění, z níž AGL vychází, konstatuje Komise následující. |
| --- | --- |

(148)

Nad rámec výše uvedených připomínek orgánů Spojeného království k zásadě zdanění, z níž AGL vychází, konstatuje Komise následující.

| (149) | Některé třetí strany se vyjádřily v tom smyslu, že se v rámci AGL se všemi materiály nezachází jednotně, protože vedlejší produkty z jiných materiálů osvobozených od daně (kámen používaný k výrobě kamenů s jedním nebo více plochými povrchy (dále též „řezaný kámen“), vápenec, kámen s vysokou hodnotou PSV, záhozový kámen používaný při stavbě pobřežních zábran, kámen na zdivo a vedlejší produkty/odpad z těžby primárního vysoce kvalitního kameniva) od daně osvobozeny nejsou. Právní i skutková situace by v jejich případě údajně byla totožná jako u vedlejších produktů jiných materiálů, než je kamenivo, jež jsou v současnosti od daně osvobozeny, nebo u zdaněných materiálů se specifickým použitím. |
| --- | --- |

(149)

Některé třetí strany se vyjádřily v tom smyslu, že se v rámci AGL se všemi materiály nezachází jednotně, protože vedlejší produkty z jiných materiálů osvobozených od daně (kámen používaný k výrobě kamenů s jedním nebo více plochými povrchy (dále též „řezaný kámen“), vápenec, kámen s vysokou hodnotou PSV, záhozový kámen používaný při stavbě pobřežních zábran, kámen na zdivo a vedlejší produkty/odpad z těžby primárního vysoce kvalitního kameniva) od daně osvobozeny nejsou. Právní i skutková situace by v jejich případě údajně byla totožná jako u vedlejších produktů jiných materiálů, než je kamenivo, jež jsou v současnosti od daně osvobozeny, nebo u zdaněných materiálů se specifickým použitím.

| (150) | Sama Komise nadnesla v rozhodnutí o zahájení řízení otázku, proč se v případě vedlejších produktů ball clay, kaolínu, černého a hnědého uhlí, jílovité břidlice a břidlice od daně osvobození považují za odůvodněná, ale v případě vedlejších produktů vápence určených k použití v zemědělství a v případě řezaného kamene nikoliv. |
| --- | --- |

(150)

Sama Komise nadnesla v rozhodnutí o zahájení řízení otázku, proč se v případě vedlejších produktů ball clay, kaolínu, černého a hnědého uhlí, jílovité břidlice a břidlice od daně osvobození považují za odůvodněná, ale v případě vedlejších produktů vápence určených k použití v zemědělství a v případě řezaného kamene nikoliv.

5.5.1.   ZDANĚNÍ VEDLEJŠÍCH PRODUKTŮ VZNIKAJÍCÍCH PŘI TĚŽBĚ ŘEZANÉHO KAMENE A PŘI TĚŽBĚ VÁPENCE

| (151) | V návaznosti na rozsáhlé informace, které obdržela od třetích stran a orgánů Spojeného království, konstatuje Komise, že odpad či vedlejší produkty vznikající při těžbě řezaného kamene a při těžbě vápence jsou tvořeny týmž druhem horniny jako řezaný kámen či vápenec: i) je pravděpodobné, že odpad z těžby vápence používaného k výrobě vápna obsahuje i vápenec a ii) je pravděpodobné, že odpad z těžby kamene k výrobě řezaného kamene sestává převážně z odštěpků z téhož druhu horniny, která se řeže. |
| --- | --- |

(151)

V návaznosti na rozsáhlé informace, které obdržela od třetích stran a orgánů Spojeného království, konstatuje Komise, že odpad či vedlejší produkty vznikající při těžbě řezaného kamene a při těžbě vápence jsou tvořeny týmž druhem horniny jako řezaný kámen či vápenec: i) je pravděpodobné, že odpad z těžby vápence používaného k výrobě vápna obsahuje i vápenec a ii) je pravděpodobné, že odpad z těžby kamene k výrobě řezaného kamene sestává převážně z odštěpků z téhož druhu horniny, která se řeže.

| (152) | Pokud jde o osvobození od AGL, rozlišují se odpadní materiály, které vznikají jako vedlejší produkt materiálu těženého pro jiné účely než k použití jako kamenivo (například odpad z těžby kaolínu, ball clay, černého a hnědého uhlí a břidlice) a které jsou osvobozeny od daně, a odpadní materiály, jež jsou vedlejším produktem materiálů, které se k použití jako kamenivo těží cíleně (například odpad z vápence) a které stále podléhají dani. |
| --- | --- |

(152)

Pokud jde o osvobození od AGL, rozlišují se odpadní materiály, které vznikají jako vedlejší produkt materiálu těženého pro jiné účely než k použití jako kamenivo (například odpad z těžby kaolínu, ball clay, černého a hnědého uhlí a břidlice) a které jsou osvobozeny od daně, a odpadní materiály, jež jsou vedlejším produktem materiálů, které se k použití jako kamenivo těží cíleně (například odpad z vápence) a které stále podléhají dani.

| (153) | Toto daňové rozlišení je dáno cílem odrazovat od nové těžby vápence, žuly, pískovce atd. k použití jako kamenivo, aniž by byla dotčena výroba jiného materiálu, než je kamenivo. |
| --- | --- |

(153)

Toto daňové rozlišení je dáno cílem odrazovat od nové těžby vápence, žuly, pískovce atd. k použití jako kamenivo, aniž by byla dotčena výroba jiného materiálu, než je kamenivo.

| (154) | Podle orgánů Spojeného království se k použití jako kamenivo těží nejčastěji vápenec, pískovec a žula. Osvobození vedlejších produktů řezaného kamene nebo vápence používaného k výrobě vápna od AGL by ve skutečnosti úroveň jejich nové těžby přinejmenším zachovalo, a možná dokonce ještě zvýšilo. |
| --- | --- |

(154)

Podle orgánů Spojeného království se k použití jako kamenivo těží nejčastěji vápenec, pískovec a žula. Osvobození vedlejších produktů řezaného kamene nebo vápence používaného k výrobě vápna od AGL by ve skutečnosti úroveň jejich nové těžby přinejmenším zachovalo, a možná dokonce ještě zvýšilo.

| (155) | K získání řezaného kamene a vápna z hlavních těžených materiálů navíc není třeba vynaložit žádné dodatečné náklady (na zpracování). Zcela jiná je situace v případě těžby ball clay či kaolínu, u kterých jsou náklady na oddělení od odpadu velmi vysoké. |
| --- | --- |

(155)

K získání řezaného kamene a vápna z hlavních těžených materiálů navíc není třeba vynaložit žádné dodatečné náklady (na zpracování). Zcela jiná je situace v případě těžby ball clay či kaolínu, u kterých jsou náklady na oddělení od odpadu velmi vysoké.

| (156) | Orgány Spojeného království vysvětlily, že jak kámen, který má být nařezán, tak vápenec používaný k výrobě vápna se k použití jako kamenivo těží cíleně. Jejich vedlejší produkty a odpad nadto mohou být prodávány samostatně, a to i bez hlavního materiálu, neboť z hlediska použití jako kamenivo představují kvalitní materiál. Jako důkaz předložily orgány Spojeného království informace o cenách, z nichž vyplývá, že ceny vápence a řezaného kamene nejsou ve většině případů o mnoho vyšší než ceny vedlejších produktů z výroby těchto materiálů. Tuna vápence používaného k výrobě vápna stojí přibližně 12,50 GBP až 19,50 GBP, zatímco cena jeho vedlejšího produktu činí 7,16 GBP až 11,70 GBP za tunu. Tuna vyvřelých hornin (včetně žuly), které se k výrobě řezaného kamene rovněž používají, stojí přibližně 5,51 GBP až 12,91 GBP, zatímco jejich vedlejší produkt se prodává za cenu okolo 6,12 GBP až 12,82 GBP za tunu. Znamenalo by to, že i pokud po vysoce kvalitním specializovaném produktu nebude existovat poptávka, bude lom stále pokračovat v jeho nové těžbě, neboť je ekonomicky racionální prodávat nově vytěžený produkt a jeho vedlejší produkt k použití jako kamenivo. Nelze tak vyloučit, že osvobození vedlejších produktů od daně by podnítilo další novou těžbu v lomech, a tím ohrozilo environmentální logiku AGL. |
| --- | --- |

(156)

Orgány Spojeného království vysvětlily, že jak kámen, který má být nařezán, tak vápenec používaný k výrobě vápna se k použití jako kamenivo těží cíleně. Jejich vedlejší produkty a odpad nadto mohou být prodávány samostatně, a to i bez hlavního materiálu, neboť z hlediska použití jako kamenivo představují kvalitní materiál. Jako důkaz předložily orgány Spojeného království informace o cenách, z nichž vyplývá, že ceny vápence a řezaného kamene nejsou ve většině případů o mnoho vyšší než ceny vedlejších produktů z výroby těchto materiálů. Tuna vápence používaného k výrobě vápna stojí přibližně 12,50 GBP až 19,50 GBP, zatímco cena jeho vedlejšího produktu činí 7,16 GBP až 11,70 GBP za tunu. Tuna vyvřelých hornin (včetně žuly), které se k výrobě řezaného kamene rovněž používají, stojí přibližně 5,51 GBP až 12,91 GBP, zatímco jejich vedlejší produkt se prodává za cenu okolo 6,12 GBP až 12,82 GBP za tunu. Znamenalo by to, že i pokud po vysoce kvalitním specializovaném produktu nebude existovat poptávka, bude lom stále pokračovat v jeho nové těžbě, neboť je ekonomicky racionální prodávat nově vytěžený produkt a jeho vedlejší produkt k použití jako kamenivo. Nelze tak vyloučit, že osvobození vedlejších produktů od daně by podnítilo další novou těžbu v lomech, a tím ohrozilo environmentální logiku AGL.

| (157) | Kromě toho neexistuje žádný objektivní způsob, jak rozlišit mezi vápencem jakožto vedlejším produktem vznikajícím při výrobě zemědělského vápna a vápencem, těženým specificky k použití jako kamenivo. Totéž platí i pro žulu a pískovec a vedlejší produkty řezaného kamene. Tyto nově vytěžené materiály a jejich vedlejší produkty jsou tudíž zaměnitelné, a provozovatel lomu se proto na základě poptávky může rozhodnout, že bude jak hlavní materiál, tak jeho vedlejší produkty prodávat k použití jako kamenivo. |
| --- | --- |

(157)

Kromě toho neexistuje žádný objektivní způsob, jak rozlišit mezi vápencem jakožto vedlejším produktem vznikajícím při výrobě zemědělského vápna a vápencem, těženým specificky k použití jako kamenivo. Totéž platí i pro žulu a pískovec a vedlejší produkty řezaného kamene. Tyto nově vytěžené materiály a jejich vedlejší produkty jsou tudíž zaměnitelné, a provozovatel lomu se proto na základě poptávky může rozhodnout, že bude jak hlavní materiál, tak jeho vedlejší produkty prodávat k použití jako kamenivo.

| (158) | Na základě úvah uvedených ve 151. až 157. bodě odůvodnění výše konstatuje Komise, že skutková a právní situace v případě vedlejších produktů vznikajících při těžbě vápence a řezaného kamene není odlišná od situace produktů těžených nově. Případné osvobození hlušiny vznikající při těžbě vápence/kamene používaného k výrobě řezaného kamene nebo pro jiné účely než jako kamenivo by navíc pouze podpořilo další těžbu nového kamene a vápence, a nepřispělo by k posunu v poptávce. |
| --- | --- |

(158)

Na základě úvah uvedených ve 151. až 157. bodě odůvodnění výše konstatuje Komise, že skutková a právní situace v případě vedlejších produktů vznikajících při těžbě vápence a řezaného kamene není odlišná od situace produktů těžených nově. Případné osvobození hlušiny vznikající při těžbě vápence/kamene používaného k výrobě řezaného kamene nebo pro jiné účely než jako kamenivo by navíc pouze podpořilo další těžbu nového kamene a vápence, a nepřispělo by k posunu v poptávce.

5.5.2.   KÁMEN S VYSOKOU HODNOTOU PSV, ZÁHOZOVÝ KÁMEN POUŽÍVANÝ V POBŘEŽNÍCH ZÁBRANÁCH, KÁMEN NA ZDIVO, PRIMÁRNÍ VYSOCE KVALITNÍ KAMENIVO A VEDLEJŠÍ PRODUKTY/ODPAD Z NICH

| (159) | V případě výroby kamene s vysokou hodnotou PSV, záhozového kamene, kamene na zdivo a primárního vysoce kvalitního kameniva se skutečně jedná buď o specializovaná použití dotčeného materiálu, nebo o použití, při nichž tento materiál nelze nahradit recyklovaným kamenivem či odpadem z materiálů, které dani nepodléhají. |
| --- | --- |

(159)

V případě výroby kamene s vysokou hodnotou PSV, záhozového kamene, kamene na zdivo a primárního vysoce kvalitního kameniva se skutečně jedná buď o specializovaná použití dotčeného materiálu, nebo o použití, při nichž tento materiál nelze nahradit recyklovaným kamenivem či odpadem z materiálů, které dani nepodléhají.

| (160) | Kámen s vysokou hodnotou PSV, záhozový kámen, kámen na zdivo a primární vysoce kvalitní kamenivo na jedné a jejich vedlejší produkty na druhé straně však v tomto případě vždy sestávají z jedné a téže horniny. Například záhozový kámen sestává z téže horniny jako menší kamenivo tvořené odštěpky, jež jsou vedlejšími produkty jeho výroby. |
| --- | --- |

(160)

Kámen s vysokou hodnotou PSV, záhozový kámen, kámen na zdivo a primární vysoce kvalitní kamenivo na jedné a jejich vedlejší produkty na druhé straně však v tomto případě vždy sestávají z jedné a téže horniny. Například záhozový kámen sestává z téže horniny jako menší kamenivo tvořené odštěpky, jež jsou vedlejšími produkty jeho výroby.

| (161) | Tyto druhy kamene lze obecně používat jako kamenivo a provozovatelé lomů se v závislosti na poptávce mohou rozhodnout, jakým způsobem budou dotčený kámen prodávat nebo využívat. |
| --- | --- |

(161)

Tyto druhy kamene lze obecně používat jako kamenivo a provozovatelé lomů se v závislosti na poptávce mohou rozhodnout, jakým způsobem budou dotčený kámen prodávat nebo využívat.

| (162) | Pokud jde o vedlejší produkty z výroby řezaného kamene a vápna, nemůže Komise z důvodů uvedených ve 151. až 157. bodě odůvodnění výše vyloučit, že osvobození kamene s vysokou hodnotou PSV, záhozového kamene, kamene na zdivo a primárního vysoce kvalitního kameniva a vedlejších produktů/odpadu z nich od daně by podpořilo těžbu těchto materiálů k použití jako kamenivo. |
| --- | --- |

(162)

Pokud jde o vedlejší produkty z výroby řezaného kamene a vápna, nemůže Komise z důvodů uvedených ve 151. až 157. bodě odůvodnění výše vyloučit, že osvobození kamene s vysokou hodnotou PSV, záhozového kamene, kamene na zdivo a primárního vysoce kvalitního kameniva a vedlejších produktů/odpadu z nich od daně by podpořilo těžbu těchto materiálů k použití jako kamenivo.

| (163) | Pokud jde o skutečnost, že několik zúčastněných stran zpochybnilo logiku AGL s tím, že kámen s vysokou hodnotou PSV a záhozový kámen podléhají dani, zatímco jíl používaný v protipovodňových zábranách či materiály používané k jiným speciálním účelům zdaněny nejsou, předložily orgány Spojeného království společně se sdružením BAA informace v tom smyslu, že se hodnotou PSV měří odolnost kameniva proti ohlazení a kamenivo s vysokou hodnotou PSV se používá v živičné směsi, která se pokládá na povrch komunikací a činí jej vysoce protiskluzovým. Kameniva s nejvyšší hodnotou PSV se používají na takových místech, jako jsou zatáčky či brzdné zóny, přičemž se v jejich specifikaci uvádí hodnota PSV (odolnost proti ohladitelnosti) a hodnota odolnosti proti abrazi (AAV). Tyto vlastnosti jsou dány konkrétním místem, z něhož se hornina získává, a výrobní postup je zvýrazňuje. Dotčené materiály jsou stále kamenivem a toto použití se pro účely AGL klasifikuje jako použití jako kamenivo. |
| --- | --- |

(163)

Pokud jde o skutečnost, že několik zúčastněných stran zpochybnilo logiku AGL s tím, že kámen s vysokou hodnotou PSV a záhozový kámen podléhají dani, zatímco jíl používaný v protipovodňových zábranách či materiály používané k jiným speciálním účelům zdaněny nejsou, předložily orgány Spojeného království společně se sdružením BAA informace v tom smyslu, že se hodnotou PSV měří odolnost kameniva proti ohlazení a kamenivo s vysokou hodnotou PSV se používá v živičné směsi, která se pokládá na povrch komunikací a činí jej vysoce protiskluzovým. Kameniva s nejvyšší hodnotou PSV se používají na takových místech, jako jsou zatáčky či brzdné zóny, přičemž se v jejich specifikaci uvádí hodnota PSV (odolnost proti ohladitelnosti) a hodnota odolnosti proti abrazi (AAV). Tyto vlastnosti jsou dány konkrétním místem, z něhož se hornina získává, a výrobní postup je zvýrazňuje. Dotčené materiály jsou stále kamenivem a toto použití se pro účely AGL klasifikuje jako použití jako kamenivo.

| (164) | Záhozový kámen se používá k ochraně pobřeží Spojeného království před erozí. Požadavky na jeho specifikaci se odvíjejí od konkrétní náročnosti mořského prostředí. Mezi specifikované vlastnosti patří hustota a odolnost vůči abrazi. Pro účely AGL se toto použití klasifikuje jako použití jako kamenivo, neboť se materiál využívá pro svou pevnost a jako objemová výplň. |
| --- | --- |

(164)

Záhozový kámen se používá k ochraně pobřeží Spojeného království před erozí. Požadavky na jeho specifikaci se odvíjejí od konkrétní náročnosti mořského prostředí. Mezi specifikované vlastnosti patří hustota a odolnost vůči abrazi. Pro účely AGL se toto použití klasifikuje jako použití jako kamenivo, neboť se materiál využívá pro svou pevnost a jako objemová výplň.

| (165) | Skutečnost, zda je pro určitý účel materiál zaměnitelný, či nikoli, se navíc nijak nedotýká logiky AGL ani osvobození jiných materiálů od ní. Komise konstatuje, že se v tomto případě AGL vztahuje na celou řadu různých účelů, přičemž materiály k nim používané nelze vzájemně zaměňovat. Pokud však lze tyto materiály používat jako kamenivo, a také tak hojně používány jsou a jejich použití pro tento účel je ekonomicky racionální, ohrozilo by osvobození byť jen některých jejich použití od daně naplňování cíle AGL. |
| --- | --- |

(165)

Skutečnost, zda je pro určitý účel materiál zaměnitelný, či nikoli, se navíc nijak nedotýká logiky AGL ani osvobození jiných materiálů od ní. Komise konstatuje, že se v tomto případě AGL vztahuje na celou řadu různých účelů, přičemž materiály k nim používané nelze vzájemně zaměňovat. Pokud však lze tyto materiály používat jako kamenivo, a také tak hojně používány jsou a jejich použití pro tento účel je ekonomicky racionální, ohrozilo by osvobození byť jen některých jejich použití od daně naplňování cíle AGL.

| (166) | Řada zúčastněných stran poukazuje na skutečnost, že kamenivo osvobozené od daně nahrazuje sekundární kamenivo, a nikoli produkty vyšší jakosti. Komise k tomu zaprvé uvádí, že to nijak nezpochybňuje skutečnost, že AGL naplňuje svůj environmentální cíl, a to proto, že materiály osvobozené od daně, které jako vedlejší produkty materiálu těženého pro jiné účely než k použití jako kamenivo vznikají nevyhnutelně, nahrazují kamenivo těžené nově. Není tak podstatné, zda nahrazují kamenivo vyšší či nižší jakosti, pokud objem nové těžby klesá. Komise dále konstatuje, že materiály osvobozené od daně by, jak popisují orgány Spojeného království ve 142. bodě odůvodnění, někdy dokonce mohly nahrazovat kamenivo jakosti vyšší. |
| --- | --- |

(166)

Řada zúčastněných stran poukazuje na skutečnost, že kamenivo osvobozené od daně nahrazuje sekundární kamenivo, a nikoli produkty vyšší jakosti. Komise k tomu zaprvé uvádí, že to nijak nezpochybňuje skutečnost, že AGL naplňuje svůj environmentální cíl, a to proto, že materiály osvobozené od daně, které jako vedlejší produkty materiálu těženého pro jiné účely než k použití jako kamenivo vznikají nevyhnutelně, nahrazují kamenivo těžené nově. Není tak podstatné, zda nahrazují kamenivo vyšší či nižší jakosti, pokud objem nové těžby klesá. Komise dále konstatuje, že materiály osvobozené od daně by, jak popisují orgány Spojeného království ve 142. bodě odůvodnění, někdy dokonce mohly nahrazovat kamenivo jakosti vyšší.

| (167) | Komise bere na vědomí, že provádění AGL a uplatňování osvobození od této daně na základě geologických vlastností materiálů s sebou nese obtíže. Komise však rovněž konstatuje, že vycházet při osvobození od daně z použití materiálů by bylo obtížnější, neboť by to mohlo vést k problémům při jejím prosazování a mohl by tak vzniknout prostor k jejímu zneužívání. Navíc se zdá, že orgány Spojeného království obdržely na podporu provádění AGL zprávu Britské geologické společnosti a že dodržují definice a testy materiálu, které v ní jsou obsaženy. Sdružení BAA samo připustilo, že orgány Spojeného království využívají služeb odborného geologa, který materiály, jež se v lomech vyrábějí, určuje. |
| --- | --- |

(167)

Komise bere na vědomí, že provádění AGL a uplatňování osvobození od této daně na základě geologických vlastností materiálů s sebou nese obtíže. Komise však rovněž konstatuje, že vycházet při osvobození od daně z použití materiálů by bylo obtížnější, neboť by to mohlo vést k problémům při jejím prosazování a mohl by tak vzniknout prostor k jejímu zneužívání. Navíc se zdá, že orgány Spojeného království obdržely na podporu provádění AGL zprávu Britské geologické společnosti a že dodržují definice a testy materiálu, které v ní jsou obsaženy. Sdružení BAA samo připustilo, že orgány Spojeného království využívají služeb odborného geologa, který materiály, jež se v lomech vyrábějí, určuje.

| (168) | Pokud jde o to, že uplatňování AGL nebylo v případě jílu a jílovité břidlice používaných k výrobě keramických produktů pozastaveno, konstatuje Komise, že se jedná o průmyslový postup osvobozený od daně, který již byl předmětem posouzení v rozhodnutí o zahájení řízení, přičemž bylo shledáno, že nepřestavuje státní podporu. |
| --- | --- |

(168)

Pokud jde o to, že uplatňování AGL nebylo v případě jílu a jílovité břidlice používaných k výrobě keramických produktů pozastaveno, konstatuje Komise, že se jedná o průmyslový postup osvobozený od daně, který již byl předmětem posouzení v rozhodnutí o zahájení řízení, přičemž bylo shledáno, že nepřestavuje státní podporu.

| (169) | Pokud jde o obsah Cornish Building Stone and Slate Guide 2007 (Cornwallské příručky ke stavebnímu kameni a břidlici, rok 2007) předložené sdružením BAA, konstatuje Komise, že ji nelze považovat za přesný zdroj informací, v němž by bylo možné získat komplexní přehled o všech produktech lomu. Jedná se o příručku pro propagační účely, v níž lomy nabízejí své produkty určené pro stavebnictví. Komise proto zastává názor, že lomy uvedené v příručce z roku 2007 představují produkty v souladu se svou marketingovou strategií v odvětví stavebnictví. Orgány Spojeného království uvedly, že lomům umožňují nabízet produkty podle jejich uvážení bez ohledu na geologické složení příslušných materiálů a že takovéto propagační popisy z hlediska kvalifikace materiálů pro účely AGL nepovažují za relevantní. |
| --- | --- |

(169)

Pokud jde o obsah Cornish Building Stone and Slate Guide 2007 (Cornwallské příručky ke stavebnímu kameni a břidlici, rok 2007) předložené sdružením BAA, konstatuje Komise, že ji nelze považovat za přesný zdroj informací, v němž by bylo možné získat komplexní přehled o všech produktech lomu. Jedná se o příručku pro propagační účely, v níž lomy nabízejí své produkty určené pro stavebnictví. Komise proto zastává názor, že lomy uvedené v příručce z roku 2007 představují produkty v souladu se svou marketingovou strategií v odvětví stavebnictví. Orgány Spojeného království uvedly, že lomům umožňují nabízet produkty podle jejich uvážení bez ohledu na geologické složení příslušných materiálů a že takovéto propagační popisy z hlediska kvalifikace materiálů pro účely AGL nepovažují za relevantní.

| (170) | Z toho vyplývá, že zdanění kamene s vysokou hodnotou PSV, záhozového kamene používaného v pobřežních zábranách, kamene na zdivo a primárního vysoce kvalitního kameniva a vedlejších produktů/odpadu z nich spadá do působnosti zásady obvyklého zdanění AGL a je odůvodněno cílem, který se touto daní sleduje. |
| --- | --- |

(170)

Z toho vyplývá, že zdanění kamene s vysokou hodnotou PSV, záhozového kamene používaného v pobřežních zábranách, kamene na zdivo a primárního vysoce kvalitního kameniva a vedlejších produktů/odpadu z nich spadá do působnosti zásady obvyklého zdanění AGL a je odůvodněno cílem, který se touto daní sleduje.

5.5.3.   ZÁVĚR K OBVYKLÉMU ZDANĚNÍ PODLE AGL A K CÍLI AGL

| (171) | Komise má za to, že připomínky obdržené od všech zúčastněných stran nezavdávají důvod k tomu, aby se, pokud jde o zásady obvyklého zdanění podle AGL a cíl AGL, odchýlila od svých zjištění uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(171)

Komise má za to, že připomínky obdržené od všech zúčastněných stran nezavdávají důvod k tomu, aby se, pokud jde o zásady obvyklého zdanění podle AGL a cíl AGL, odchýlila od svých zjištění uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení.

| (172) | Podle zásady obvyklého zdanění AGL mají být kámen, štěrk a písek spadající do definice kameniva podle čl. 17 odst. 1 zdaněny v případě, že se ke dni 1. dubna 2002 či později stanou ve Spojeném království předmětem obchodního využití definovaného v článku 19 (45). |
| --- | --- |

(172)

Podle zásady obvyklého zdanění AGL mají být kámen, štěrk a písek spadající do definice kameniva podle čl. 17 odst. 1 zdaněny v případě, že se ke dni 1. dubna 2002 či později stanou ve Spojeném království předmětem obchodního využití definovaného v článku 19 (45).

45

| (173) | Na základě popisu, který předložily orgány Spojeného království před zveřejněním rozhodnutí o zahájení řízení a který potvrdily přípravné práce v souvislosti s AGL (46), konstatovala Komise v uvedeném rozhodnutí (47), že kamenivo lze v obecné rovině definovat jako zrnité materiály, které jsou díky svým fyzikálním a chemickým inertním vlastnostem vhodné k použití ve stavebnictví buď samostatně, nebo s přidáním cementu vápna nebo živičných materiálů, jako beton, silniční podklad, asfalt, odvodňovací vrstvy, nebo se používají jako stavební výplň (dále též „použití jako kamenivo“). |
| --- | --- |

(173)

Na základě popisu, který předložily orgány Spojeného království před zveřejněním rozhodnutí o zahájení řízení a který potvrdily přípravné práce v souvislosti s AGL (46), konstatovala Komise v uvedeném rozhodnutí (47), že kamenivo lze v obecné rovině definovat jako zrnité materiály, které jsou díky svým fyzikálním a chemickým inertním vlastnostem vhodné k použití ve stavebnictví buď samostatně, nebo s přidáním cementu vápna nebo živičných materiálů, jako beton, silniční podklad, asfalt, odvodňovací vrstvy, nebo se používají jako stavební výplň (dále též „použití jako kamenivo“).

46

47

| (174) | Všechny zúčastněné strany a orgány Spojeného království ve svých vyjádřeních uznaly pojem „použití jako kamenivo“ a v souladu s tím předložily své připomínky. Sdružení BAA vlastně předložilo připomínky, jež mají prokázat, že AGL postrádá logiku, neboť některé materiály, které nevyhovují této definici, podléhají dani. Komise se uvedenými připomínkami podrobně zabývala ve 151. až 158. a 159. až 165. bodě odůvodnění výše. |
| --- | --- |

(174)

Všechny zúčastněné strany a orgány Spojeného království ve svých vyjádřeních uznaly pojem „použití jako kamenivo“ a v souladu s tím předložily své připomínky. Sdružení BAA vlastně předložilo připomínky, jež mají prokázat, že AGL postrádá logiku, neboť některé materiály, které nevyhovují této definici, podléhají dani. Komise se uvedenými připomínkami podrobně zabývala ve 151. až 158. a 159. až 165. bodě odůvodnění výše.

| (175) | Jinak řečeno, zásada obvyklého zdanění AGL tedy spočívá ve zdanění kamene, štěrku či písku, které se těží k „použití jako kamenivo“ či k obchodnímu využití jako kamenivo ve smyslu popsaném výše. |
| --- | --- |

(175)

Jinak řečeno, zásada obvyklého zdanění AGL tedy spočívá ve zdanění kamene, štěrku či písku, které se těží k „použití jako kamenivo“ či k obchodnímu využití jako kamenivo ve smyslu popsaném výše.

| (176) | Výše uvedený popis je rovněž v souladu s cílem AGL, jímž je zvýšit účinnost těžby kameniva internalizací environmentálních nákladů spojených s touto činností. Tribunál také potvrdil (48), že cílem AGL je podporovat využívání kameniva, které je vedlejším produktem či odpadem určitých postupů (tzv. „sekundárního“ kameniva), nebo recyklovaného kameniva ve stavebnictví, čímž se omezí používání těženého kameniva (označovaného též jako „primární“ kamenivo), které představuje neobnovitelný přírodní zdroj, a tím také i škodám na životním prostředí, k nimž v souvislosti s těžbou dochází (dále též „cíl spočívající v posunu v poptávce“ nebo „cíl spočívající ve změně poptávky“). |
| --- | --- |

(176)

Výše uvedený popis je rovněž v souladu s cílem AGL, jímž je zvýšit účinnost těžby kameniva internalizací environmentálních nákladů spojených s touto činností. Tribunál také potvrdil (48), že cílem AGL je podporovat využívání kameniva, které je vedlejším produktem či odpadem určitých postupů (tzv. „sekundárního“ kameniva), nebo recyklovaného kameniva ve stavebnictví, čímž se omezí používání těženého kameniva (označovaného též jako „primární“ kamenivo), které představuje neobnovitelný přírodní zdroj, a tím také i škodám na životním prostředí, k nimž v souvislosti s těžbou dochází (dále též „cíl spočívající v posunu v poptávce“ nebo „cíl spočívající ve změně poptávky“).

48

5.6.   DAŇOVÉ ROZLIŠOVÁNÍ

DAŇOVÉ ROZLIŠOVÁNÍ

| (177) | Finanční zákon z roku 2001 nejprve základ pro uplatnění AGL vymezuje široce. Oblast působnosti AGL je poté omezena formou vyloučení z působnosti daně a osvobozením od ní. Finanční zákon z roku 2001 navíc rovněž stanoví určitý počet daňových úlev. Komise znovu prozkoumá, zda jsou vyloučení z působnosti daně, osvobození od ní a úlevy na ní, které v rozhodnutí o zahájení řízení zpochybnila, s ohledem na cíl AGL v souladu se zásadami obvyklého zdanění. |
| --- | --- |

(177)

Finanční zákon z roku 2001 nejprve základ pro uplatnění AGL vymezuje široce. Oblast působnosti AGL je poté omezena formou vyloučení z působnosti daně a osvobozením od ní. Finanční zákon z roku 2001 navíc rovněž stanoví určitý počet daňových úlev. Komise znovu prozkoumá, zda jsou vyloučení z působnosti daně, osvobození od ní a úlevy na ní, které v rozhodnutí o zahájení řízení zpochybnila, s ohledem na cíl AGL v souladu se zásadami obvyklého zdanění.

| (178) | Pro účely zhodnocení daňového rozlišování v rámci AGL se Komise jako o referenční rámec/zásadu obvyklého zdanění opírá o uplatnění AGL u materiálů, které jsou ve Spojeném království obchodně využívány jako kamenivo (49). Jak je uvedeno ve 173. bodě odůvodnění výše, je „použití jako kamenivo“ ze své podstaty spjato s obchodním využíváním kamene, štěrku a písku ke stavebním účelům, tedy s jejich používáním jako materiálu či objemové výplně pro účely stavby či zlepšení nějakého objektu (včetně silnic a cest, tras železničních kolejí či tras, kde mají být položeny, a náspů) či jeho smíchání v rámci postupu výroby malty, betonu, asfaltu, obalované silniční směsi či jiného podobného stavebního materiálu (50). |
| --- | --- |

(178)

Pro účely zhodnocení daňového rozlišování v rámci AGL se Komise jako o referenční rámec/zásadu obvyklého zdanění opírá o uplatnění AGL u materiálů, které jsou ve Spojeném království obchodně využívány jako kamenivo (49). Jak je uvedeno ve 173. bodě odůvodnění výše, je „použití jako kamenivo“ ze své podstaty spjato s obchodním využíváním kamene, štěrku a písku ke stavebním účelům, tedy s jejich používáním jako materiálu či objemové výplně pro účely stavby či zlepšení nějakého objektu (včetně silnic a cest, tras železničních kolejí či tras, kde mají být položeny, a náspů) či jeho smíchání v rámci postupu výroby malty, betonu, asfaltu, obalované silniční směsi či jiného podobného stavebního materiálu (50).

49

50

| (179) | Navíc se pojem „použití jako kamenivo“ vymezený výše vyskytuje v ustanoveních čl. 30 odst. 1 písm. d) finančního zákona z roku 2001, v nichž je stanoveno právo fyzické osoby požádat o úlevu na dani v případě, že se „kamenivo, které podléhá AGL, [...] zlikviduje způsobem, jenž nepředstavuje využití pro stavební účely ve stanoveném smyslu“. |
| --- | --- |

(179)

Navíc se pojem „použití jako kamenivo“ vymezený výše vyskytuje v ustanoveních čl. 30 odst. 1 písm. d) finančního zákona z roku 2001, v nichž je stanoveno právo fyzické osoby požádat o úlevu na dani v případě, že se „kamenivo, které podléhá AGL, [...] zlikviduje způsobem, jenž nepředstavuje využití pro stavební účely ve stanoveném smyslu“.

| (180) | Těží-li se materiál osvobozený od daně k použití jako kamenivo, nebo je-li předmětem obchodního využití pro stavební účely ve smyslu uvedeném výše, měl by podléhat obvyklému zdanění podle AGL, neboť je v jeho případě skutková a právní situace srovnatelná jako u materiálů podléhajících dani a jeho osvobození by bylo možné odůvodnit pouze s ohledem na cíl vlastní AGL. |
| --- | --- |

(180)

Těží-li se materiál osvobozený od daně k použití jako kamenivo, nebo je-li předmětem obchodního využití pro stavební účely ve smyslu uvedeném výše, měl by podléhat obvyklému zdanění podle AGL, neboť je v jeho případě skutková a právní situace srovnatelná jako u materiálů podléhajících dani a jeho osvobození by bylo možné odůvodnit pouze s ohledem na cíl vlastní AGL.

| (181) | Pokud jde o posuzované osvobození vedlejších produktů, odpadu nebo hlušiny z jiných materiálů nebo postupů, přidrží se Komise kritérií posouzení uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení. Komise v rámci svého posouzení zohlední, zda příslušný odpad, hlušina či vedlejší produkt nevyhnutelně vzniká při činnosti nesouvisející s cílenou těžbou materiálů k použití jako kamenivo, tj. buď při těžbě materiálu, který se netěží cíleně k použití jako kamenivo, nebo při postupu, který s těžbou kameniva nesouvisí. Těžba hlavního materiálu, jenž není určen k použití jako kamenivo, naznačuje, zda osvobození příslušného odpadu, hlušiny a vedlejšího produktu může přispět k naplnění cíle AGL. |
| --- | --- |

(181)

Pokud jde o posuzované osvobození vedlejších produktů, odpadu nebo hlušiny z jiných materiálů nebo postupů, přidrží se Komise kritérií posouzení uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení. Komise v rámci svého posouzení zohlední, zda příslušný odpad, hlušina či vedlejší produkt nevyhnutelně vzniká při činnosti nesouvisející s cílenou těžbou materiálů k použití jako kamenivo, tj. buď při těžbě materiálu, který se netěží cíleně k použití jako kamenivo, nebo při postupu, který s těžbou kameniva nesouvisí. Těžba hlavního materiálu, jenž není určen k použití jako kamenivo, naznačuje, zda osvobození příslušného odpadu, hlušiny a vedlejšího produktu může přispět k naplnění cíle AGL.

| (182) | V případě vedlejších produktů, odpadu nebo hlušiny vznikajících při těžbě materiálu k použití jako kamenivo posoudí Komise, zda osvobození od daně může vést k poklesu nové těžby materiálů k použití jako kamenivo, a zda tedy přispěje k naplnění cíle AGL. |
| --- | --- |

(182)

V případě vedlejších produktů, odpadu nebo hlušiny vznikajících při těžbě materiálu k použití jako kamenivo posoudí Komise, zda osvobození od daně může vést k poklesu nové těžby materiálů k použití jako kamenivo, a zda tedy přispěje k naplnění cíle AGL.

| (183) | Výše uvedená kritéria posouzení odpovídají zásadám obvyklého zdanění AGL v tom, jak se určuje, zda je v případě osvobozených materiálů skutková i právní situace totožná jako u materiálů podléhajících dani, a zohledňují připomínky orgánů Spojeného království, že AGL by neměly být dotčeny postupy, které s těžbou materiálů k použití jako kamenivo nesouvisí. |
| --- | --- |

(183)

Výše uvedená kritéria posouzení odpovídají zásadám obvyklého zdanění AGL v tom, jak se určuje, zda je v případě osvobozených materiálů skutková i právní situace totožná jako u materiálů podléhajících dani, a zohledňují připomínky orgánů Spojeného království, že AGL by neměly být dotčeny postupy, které s těžbou materiálů k použití jako kamenivo nesouvisí.

5.6.1.   VYLOUČENÍ NĚKTERÝCH NEROSTŮ Z PŮSOBNOSTI DANĚ A DAŇOVÉ ÚLEVY PRO TYTO NEROSTY (ČL. 18 ODST. 2 PÍSM. b) (51) A ČL. 30 ODST. 1 PÍSM. b) (52) V ROZSAHU, V NĚMŽ SOUVISÍ S POSTUPEM OSVOBOZENÝM OD DANĚ, KTERÝM SE ZÍSKÁVAJÍ MATERIÁLY, JEŽ SE NEPOUŽÍVAJÍ JAKO KAMENIVO

51

52

| (184) | V souvislosti se svými připomínkami předloženými před vydáním rozhodnutí o zahájení řízení orgány Spojeného království naznačily, že nedochází k těžbě žádné látky osvobozené podle článku 18 (53) k použití jako kamenivo. |
| --- | --- |

(184)

V souvislosti se svými připomínkami předloženými před vydáním rozhodnutí o zahájení řízení orgány Spojeného království naznačily, že nedochází k těžbě žádné látky osvobozené podle článku 18 (53) k použití jako kamenivo.

53

| (185) | Komise měla za to, že pokud tyto nerosty nejsou používány jako výplň ve stavebnictví, jejich vyloučení z působnosti AGL je v souladu s jejími zásadami obvyklého zdanění (54). |
| --- | --- |

(185)

Komise měla za to, že pokud tyto nerosty nejsou používány jako výplň ve stavebnictví, jejich vyloučení z působnosti AGL je v souladu s jejími zásadami obvyklého zdanění (54).

54

| (186) | Komise dospěla v 74. bodě odůvodnění v rozhodnutí o zahájení řízení k závěru, že pokud nejsou dotčené suroviny používány jako kamenivo, nevede jejich osvobození od AGL či vyloučení z působnosti této daně k selektivnímu zvýhodnění ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(186)

Komise dospěla v 74. bodě odůvodnění v rozhodnutí o zahájení řízení k závěru, že pokud nejsou dotčené suroviny používány jako kamenivo, nevede jejich osvobození od AGL či vyloučení z působnosti této daně k selektivnímu zvýhodnění ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

| (187) | Zjistila však, že některé z těchto nerostů bývají někdy těženy i k použití jako kamenivo. Vermikulit a perlit se používají například k výrobě lehkých umělých kameniv (55). Mělo se přitom za to, že vyloučení takovýchto nerostů, pokud se těží k výrobě lehkého kameniva a jako takové jsou i používány, z působnosti daně není v souladu se zásadami obvyklého zdanění AGL. Komisi tudíž nebylo zřejmé, z jakého důvodu by v případě těžby těchto surovin neměla být situace srovnatelná jako u těžby jiných kameniv podléhajících dani. |
| --- | --- |

(187)

Zjistila však, že některé z těchto nerostů bývají někdy těženy i k použití jako kamenivo. Vermikulit a perlit se používají například k výrobě lehkých umělých kameniv (55). Mělo se přitom za to, že vyloučení takovýchto nerostů, pokud se těží k výrobě lehkého kameniva a jako takové jsou i používány, z působnosti daně není v souladu se zásadami obvyklého zdanění AGL. Komisi tudíž nebylo zřejmé, z jakého důvodu by v případě těžby těchto surovin neměla být situace srovnatelná jako u těžby jiných kameniv podléhajících dani.

55

| (188) | Vzhledem k tomu, že Komise neměla k dispozici relevantní informace, jež byly k provedení posouzení nezbytné, vyjádřila pochybnosti o tom, zda je obecné osvobození těchto materiálů, které podle všeho nezohledňuje skutečnost, že se používají jako kamenivo, v souladu se zásadami obvyklého zdanění, na nichž se zakládá AGL. |
| --- | --- |

(188)

Vzhledem k tomu, že Komise neměla k dispozici relevantní informace, jež byly k provedení posouzení nezbytné, vyjádřila pochybnosti o tom, zda je obecné osvobození těchto materiálů, které podle všeho nezohledňuje skutečnost, že se používají jako kamenivo, v souladu se zásadami obvyklého zdanění, na nichž se zakládá AGL.

| (189) | Orgány Spojeného království předložily seznam použití všech materiálů uvedených v čl. 18 odst. 3 finančního zákona z roku 2001, v němž se uvádí, zda jsou či mohou být používány jako kamenivo. Podle tohoto seznamu jsou jedinými materiály uvedenými v čl. 18 odst. 3 finančního zákona z roku 2001, které mohou být používány jako kamenivo, perlit, pemza a vermikulit. |
| --- | --- |

(189)

Orgány Spojeného království předložily seznam použití všech materiálů uvedených v čl. 18 odst. 3 finančního zákona z roku 2001, v němž se uvádí, zda jsou či mohou být používány jako kamenivo. Podle tohoto seznamu jsou jedinými materiály uvedenými v čl. 18 odst. 3 finančního zákona z roku 2001, které mohou být používány jako kamenivo, perlit, pemza a vermikulit.

| (190) | Vzhledem k tomu, že se ostatní materiály uvedené v čl. 18 odst. 3 finančního zákona z roku 2001 jako kamenivo nepoužívají či používat nemohou, není v jejich případě právní ani skutková situace totožná jako u zdaněného kameniva. |
| --- | --- |

(190)

Vzhledem k tomu, že se ostatní materiály uvedené v čl. 18 odst. 3 finančního zákona z roku 2001 jako kamenivo nepoužívají či používat nemohou, není v jejich případě právní ani skutková situace totožná jako u zdaněného kameniva.

| (191) | Podle orgánů Spojeného království se v Severním Irsku nacházejí zdroje perlitu, těžba však byla ukončena před zavedením daně z kameniva. Tento materiál se do Spojeného království dále dováží kvůli svým izolačním vlastnostem a nízké hmotnosti po zpracování. |
| --- | --- |

(191)

Podle orgánů Spojeného království se v Severním Irsku nacházejí zdroje perlitu, těžba však byla ukončena před zavedením daně z kameniva. Tento materiál se do Spojeného království dále dováží kvůli svým izolačním vlastnostem a nízké hmotnosti po zpracování.

| (192) | Orgány Spojeného království tvrdí, že perlit lze používat k výrobě lehkých stavebních materiálů (omítky, malta, izolace, stropní desky) či jako pomocnou půdní látku. Při zahřátí výrazně zvětšuje svůj objem, a nejedná se tudíž o přírodní kamenivo. Perlit lze používat jako lehké kamenivo, například do betonu nebo portlandského cementu. Avšak dříve, než jej takto lze použít, musí projít fyzikální přeměnou, která jde nad rámec pouhého drcení a třídění. Vzhledem k jeho zvláštním vlastnostem jej rovněž nelze nahradit recyklovaným materiálem či vedlejším produktem z výroby jiných materiálů než kameniva. |
| --- | --- |

(192)

Orgány Spojeného království tvrdí, že perlit lze používat k výrobě lehkých stavebních materiálů (omítky, malta, izolace, stropní desky) či jako pomocnou půdní látku. Při zahřátí výrazně zvětšuje svůj objem, a nejedná se tudíž o přírodní kamenivo. Perlit lze používat jako lehké kamenivo, například do betonu nebo portlandského cementu. Avšak dříve, než jej takto lze použít, musí projít fyzikální přeměnou, která jde nad rámec pouhého drcení a třídění. Vzhledem k jeho zvláštním vlastnostem jej rovněž nelze nahradit recyklovaným materiálem či vedlejším produktem z výroby jiných materiálů než kameniva.

| (193) | Podle orgánů Spojeného království není známo, že by se ve Spojeném království přirozeně vyskytovala pemza, tento nerost se však dováží. Díky své pórovité struktuře má nízkou hustotu, v důsledku čehož plave na vodě. Lze ji používat jako abrazivo, jakož i k výrobě lehkých stavebních materiálů. Oproti kamenivu podléhajícímu dani je mnohem lehčí. |
| --- | --- |

(193)

Podle orgánů Spojeného království není známo, že by se ve Spojeném království přirozeně vyskytovala pemza, tento nerost se však dováží. Díky své pórovité struktuře má nízkou hustotu, v důsledku čehož plave na vodě. Lze ji používat jako abrazivo, jakož i k výrobě lehkých stavebních materiálů. Oproti kamenivu podléhajícímu dani je mnohem lehčí.

| (194) | Orgány Spojeného království tvrdí, že jsou k dispozici určité důkazy, podle nichž se pemza ve Spojeném království používá jako lehké kamenivo ve stavebnictví a k výrobě lehčeného betonu, betonových prefabrikátů a betonových bloků. Důvodem je její velmi nízká hustota. Obdobně jako v případě vermikulitu a perlitu ji vzhledem k jejím zvláštním vlastnostem rovněž nelze nahradit recyklovaným materiálem či vedlejším produktem z výroby jiných materiálů než kameniv. |
| --- | --- |

(194)

Orgány Spojeného království tvrdí, že jsou k dispozici určité důkazy, podle nichž se pemza ve Spojeném království používá jako lehké kamenivo ve stavebnictví a k výrobě lehčeného betonu, betonových prefabrikátů a betonových bloků. Důvodem je její velmi nízká hustota. Obdobně jako v případě vermikulitu a perlitu ji vzhledem k jejím zvláštním vlastnostem rovněž nelze nahradit recyklovaným materiálem či vedlejším produktem z výroby jiných materiálů než kameniv.

| (195) | Komise zvažovala, zda by pemza měla být přirovnávána ke kameni s vysokou hodnotou PSV či k záhozovému kameni, které jsou rovněž specializovanými produkty, jež nelze nahradit materiálem osvobozeným od daně. Zdá se však, že pemza se od kamene s vysokou hodnotou PSV a záhozového kamene velmi liší, neboť je-li používána jako kamenivo, lze ji jako lehké kamenivo použít pouze k těmto specializovaným účelům. Materiály používané k výrobě kamene s vysokou hodnotou PSV a záhozového kamene jako kamenivo naopak používat lze, a také k tomu, nejsou-li používány ke svým specializovaným účelům, hojně dochází. |
| --- | --- |

(195)

Komise zvažovala, zda by pemza měla být přirovnávána ke kameni s vysokou hodnotou PSV či k záhozovému kameni, které jsou rovněž specializovanými produkty, jež nelze nahradit materiálem osvobozeným od daně. Zdá se však, že pemza se od kamene s vysokou hodnotou PSV a záhozového kamene velmi liší, neboť je-li používána jako kamenivo, lze ji jako lehké kamenivo použít pouze k těmto specializovaným účelům. Materiály používané k výrobě kamene s vysokou hodnotou PSV a záhozového kamene jako kamenivo naopak používat lze, a také k tomu, nejsou-li používány ke svým specializovaným účelům, hojně dochází.

| (196) | Vermikulit představuje podle orgánů Spojeného království formu slídy, přičemž má stejně jako perlit tu neobvyklou vlastnost, že při zahřátí značně zvětšuje svůj objem. Není známo, že by se na území Spojeného království nacházely jeho zdroje, ale je dovážen. |
| --- | --- |

(196)

Vermikulit představuje podle orgánů Spojeného království formu slídy, přičemž má stejně jako perlit tu neobvyklou vlastnost, že při zahřátí značně zvětšuje svůj objem. Není známo, že by se na území Spojeného království nacházely jeho zdroje, ale je dovážen.

| (197) | Orgány Spojeného království tvrdí, že vermikulit může být stejně jako perlit používán jako izolace, lehké kamenivo do omítek a betonu a rovněž jako pomocná půdní látka. Avšak dříve, než jej takto lze použít, musí projít fyzikální přeměnou, která jde nad rámec pouhého drcení a třídění. Vzhledem k jeho zvláštním vlastnostem jej rovněž nelze nahradit recyklovaným materiálem či vedlejším produktem z výroby jiných materiálů než kameniva. |
| --- | --- |

(197)

Orgány Spojeného království tvrdí, že vermikulit může být stejně jako perlit používán jako izolace, lehké kamenivo do omítek a betonu a rovněž jako pomocná půdní látka. Avšak dříve, než jej takto lze použít, musí projít fyzikální přeměnou, která jde nad rámec pouhého drcení a třídění. Vzhledem k jeho zvláštním vlastnostem jej rovněž nelze nahradit recyklovaným materiálem či vedlejším produktem z výroby jiných materiálů než kameniva.

| (198) | Podle orgánů Spojeného království dosahuje objem dovozu u těchto produktů následujících hodnot, přičemž údaje o perlitu a vermikulitu jsou v rámci dovozní statistiky od roku 2010 zaznamenávány společně: | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Perlit
  (tuny) | 45 064 | 36 315 | 58 456 | 98 437 | 66 298 |
| Vermikulit
  (tuny) | 29 200 | 25 515 |
| Pemza
  (tuny) | 2 259 | 1 668 | 2 062 | 2 067 | 1 255 |

(198)

Podle orgánů Spojeného království dosahuje objem dovozu u těchto produktů následujících hodnot, přičemž údaje o perlitu a vermikulitu jsou v rámci dovozní statistiky od roku 2010 zaznamenávány společně:

2008

2009

2010

2011

2012

Perlit

(tuny)

45 064

36 315

58 456

98 437

66 298

Vermikulit

(tuny)

29 200

25 515

Pemza

(tuny)

2 259

1 668

2 062

2 067

1 255

| (199) | Orgány Spojeného království tvrdí, že cena dovážené pemzy činila v roce 2012 v průměru 408 GBP za tunu a cena vermikulitu a perlitu dosahovala v průměru 128 GBP za tunu. Tyto vysoké ceny odráží skutečnost, že se tyto nerosty používají ke speciálním účelům, a naznačují, že se jimi kamenivo, které se těží ve Spojeném království, nahrazovat nebude. |
| --- | --- |

(199)

Orgány Spojeného království tvrdí, že cena dovážené pemzy činila v roce 2012 v průměru 408 GBP za tunu a cena vermikulitu a perlitu dosahovala v průměru 128 GBP za tunu. Tyto vysoké ceny odráží skutečnost, že se tyto nerosty používají ke speciálním účelům, a naznačují, že se jimi kamenivo, které se těží ve Spojeném království, nahrazovat nebude.

| (200) | Orgány Spojeného království tvrdí, že se perlit, pemza a vermikulit ve Spojeném království jako kamenivo obchodně nevyužívají a právní a skutková situace s ohledem na environmentální cíl sledovaný AGL v jejich případě není totožná jako u zdaněného kameniva. |
| --- | --- |

(200)

Orgány Spojeného království tvrdí, že se perlit, pemza a vermikulit ve Spojeném království jako kamenivo obchodně nevyužívají a právní a skutková situace s ohledem na environmentální cíl sledovaný AGL v jejich případě není totožná jako u zdaněného kameniva.

| (201) | Vzhledem k tomu, že než lze perlit a vermikulit použít jako kamenivo, musí projít fyzikální přeměnou, která jde nad rámec pouhého drcení a třídění, domnívá se Komise, že v jejich případě není situace srovnatelná jako u materiálů podléhajících dani, které takovou přeměnou neprocházejí. |
| --- | --- |

(201)

Vzhledem k tomu, že než lze perlit a vermikulit použít jako kamenivo, musí projít fyzikální přeměnou, která jde nad rámec pouhého drcení a třídění, domnívá se Komise, že v jejich případě není situace srovnatelná jako u materiálů podléhajících dani, které takovou přeměnou neprocházejí.

| (202) | Svými fyzikálními vlastnostmi se perlit, pemza a vermikulit od ostatního kameniva odlišují. Ani jeden z těchto tří materiálů navíc není přírodním kamenivem, používají se ovšem jako specializovaná lehká kameniva, která jiné materiály nahradit nemohou a ani jimi nemohou být nahrazena. Jejich cena odráží skutečnost, že se tyto nerosty používají ke speciálním účelům, a ukazuje, že kamenivo, které se těží ve Spojeném království, v žádném případě nahradit nemohou. |
| --- | --- |

(202)

Svými fyzikálními vlastnostmi se perlit, pemza a vermikulit od ostatního kameniva odlišují. Ani jeden z těchto tří materiálů navíc není přírodním kamenivem, používají se ovšem jako specializovaná lehká kameniva, která jiné materiály nahradit nemohou a ani jimi nemohou být nahrazena. Jejich cena odráží skutečnost, že se tyto nerosty používají ke speciálním účelům, a ukazuje, že kamenivo, které se těží ve Spojeném království, v žádném případě nahradit nemohou.

| (203) | Žádný z těchto materiálů se navíc v současné době ve Spojeném království netěží, neboť těžba perlitu byla ukončena před zavedením AGL. |
| --- | --- |

(203)

Žádný z těchto materiálů se navíc v současné době ve Spojeném království netěží, neboť těžba perlitu byla ukončena před zavedením AGL.

| (204) | Pokud jde o tyto materiály, neobdržela Komise od zúčastněných stran žádné připomínky. |
| --- | --- |

(204)

Pokud jde o tyto materiály, neobdržela Komise od zúčastněných stran žádné připomínky.

| (205) | Komise dochází k závěru, že v případě perlitu, pemzy a vermikulitu není právní a skutková situace s ohledem na cíl AGL totožná jako u kameniva podléhajícího dani. |
| --- | --- |

(205)

Komise dochází k závěru, že v případě perlitu, pemzy a vermikulitu není právní a skutková situace s ohledem na cíl AGL totožná jako u kameniva podléhajícího dani.

| (206) | Komise tedy shledává, že vyloučení některých nerostů z působnosti daně a úleva na ní stanovené v čl. 18 odst. 2 písm. b) a čl. 30 odst. 1 písm. b) finančního zákona z roku 2001 v případě těchto materiálů nepředstavují selektivní zvýhodnění. |
| --- | --- |

(206)

Komise tedy shledává, že vyloučení některých nerostů z působnosti daně a úleva na ní stanovené v čl. 18 odst. 2 písm. b) a čl. 30 odst. 1 písm. b) finančního zákona z roku 2001 v případě těchto materiálů nepředstavují selektivní zvýhodnění.

5.6.2.   OSVOBOZENÍ MATERIÁLU SESTÁVAJÍCÍHO ZCELA NEBO PŘEVÁŽNĚ Z ČERNÉHO ČI HNĚDÉHO UHLÍ, BŘIDLICE NEBO JÍLOVITÉ BŘIDLICE, NEBO TVOŘÍCÍHO SOUČÁST NĚJAKÉHO MATERIÁLU, JENŽ SESTÁVÁ PŘEDEVŠÍM Z TAKOVÝCHTO LÁTEK (ČL. 17 ODST. 4 PÍSM. a)), V ROZSAHU, V NĚMŽ OSVOBOZENÝ MATERIÁL SESTÁVÁ ZCELA Z ČERNÉHO ČI HNĚDÉHO UHLÍ, BŘIDLICE ČI JÍLOVITÉ BŘIDLICE POUŽÍVANÝCH JAKO KAMENIVO, NEBO SESTÁVÁ PŘEVÁŽNĚ Z ČERNÉHO ČI HNĚDÉHO UHLÍ, BŘIDLICE ČI JÍLOVITÉ BŘIDLICE

| (207) | Komise konstatovala, že všechny tyto materiály lze kvalifikovat jako kámen, a jsou tedy kamenivem ve smyslu čl. 17 odst. 1 zákona z roku 2001. |
| --- | --- |

(207)

Komise konstatovala, že všechny tyto materiály lze kvalifikovat jako kámen, a jsou tedy kamenivem ve smyslu čl. 17 odst. 1 zákona z roku 2001.

| (208) | Pokud jde o břidlici a jílovitou břidlici, jsou často řezány tak, že mají jeden nebo více plochých povrchů. V takovém případě se i na ně bude vztahovat daňová úleva na AGL na základě čl. 18 odst. 2) písm. a) (postup řezání kamene osvobozený od daně). Úleva na dani u materiálů, u nichž se uplatňuje postup osvobozený od daně, je v souladu se zásadami obvyklého zdanění, z nichž AGL vychází. |
| --- | --- |

(208)

Pokud jde o břidlici a jílovitou břidlici, jsou často řezány tak, že mají jeden nebo více plochých povrchů. V takovém případě se i na ně bude vztahovat daňová úleva na AGL na základě čl. 18 odst. 2) písm. a) (postup řezání kamene osvobozený od daně). Úleva na dani u materiálů, u nichž se uplatňuje postup osvobozený od daně, je v souladu se zásadami obvyklého zdanění, z nichž AGL vychází.

| (209) | Orgány Spojeného království v souvislosti s připomínkami, které předložily před přijetím rozhodnutí o zahájení řízení, objasnily, že se černé a hnědé uhlí či břidlice a jílovitá břidlice k použití jako kamenivo netěží primárně. Břidlice se tradičně těží k použití jako specializovaný stavební materiál (např. střešní či podlahová krytina). V některých regionech je její využívání podporováno za účelem zachování kulturního dědictví. Jílovitá břidlice je štěpný materiál s vysokým obsahem jílu. Vzhledem k tomu, že se přírodní naleziště jílu postupně vyčerpávají, používá se jílovitá břidlice v rostoucí míře k výrobě cihel, tašek a dlaždic. Může také tvořit přísadu do cementu. Černé uhlí je sedimentární hornina, kterou tvoří především uhlík. Hnědé uhlí má mnohem nižší obsah uhlíku než uhlí černé, zato velmi vysoký obsah vody. Oba typy uhlí se využívají jako energetické produkty. |
| --- | --- |

(209)

Orgány Spojeného království v souvislosti s připomínkami, které předložily před přijetím rozhodnutí o zahájení řízení, objasnily, že se černé a hnědé uhlí či břidlice a jílovitá břidlice k použití jako kamenivo netěží primárně. Břidlice se tradičně těží k použití jako specializovaný stavební materiál (např. střešní či podlahová krytina). V některých regionech je její využívání podporováno za účelem zachování kulturního dědictví. Jílovitá břidlice je štěpný materiál s vysokým obsahem jílu. Vzhledem k tomu, že se přírodní naleziště jílu postupně vyčerpávají, používá se jílovitá břidlice v rostoucí míře k výrobě cihel, tašek a dlaždic. Může také tvořit přísadu do cementu. Černé uhlí je sedimentární hornina, kterou tvoří především uhlík. Hnědé uhlí má mnohem nižší obsah uhlíku než uhlí černé, zato velmi vysoký obsah vody. Oba typy uhlí se využívají jako energetické produkty.

| (210) | Komise dospěla k závěru, že vyloučení těchto materiálů v případě, že jsou používány pro jiné účely než jako kamenivo, z působnosti daně bylo v souladu se zásadou obvyklého zdanění, z níž AGL vychází. |
| --- | --- |

(210)

Komise dospěla k závěru, že vyloučení těchto materiálů v případě, že jsou používány pro jiné účely než jako kamenivo, z působnosti daně bylo v souladu se zásadou obvyklého zdanění, z níž AGL vychází.

| (211) | Komise konstatovala (56), že podle důkazů, které sdružení BAA předložilo jejich přiložením ke své odpovědi zaslané Tribunálu ve věci T-210/02, se břidlice a jílovitá břidlice jako kamenivo používají (57). U černého ani hnědého uhlí tomu tak není. |
| --- | --- |

(211)

Komise konstatovala (56), že podle důkazů, které sdružení BAA předložilo jejich přiložením ke své odpovědi zaslané Tribunálu ve věci T-210/02, se břidlice a jílovitá břidlice jako kamenivo používají (57). U černého ani hnědého uhlí tomu tak není.

56

57

| (212) | Komise v 84. bodě odůvodnění v rozhodnutí o zahájení řízení dospěla k závěru, že obecné osvobození jílovité břidlice a břidlice zřejmě ani v případech, kdy jsou používány jako kamenivo či objemová výplň pro stavební účely, v souladu se zásadami obvyklého zdanění, na nichž spočívá AGL, není, a podle všeho ani nevyplývá z povahy a cíle AGL. |
| --- | --- |

(212)

Komise v 84. bodě odůvodnění v rozhodnutí o zahájení řízení dospěla k závěru, že obecné osvobození jílovité břidlice a břidlice zřejmě ani v případech, kdy jsou používány jako kamenivo či objemová výplň pro stavební účely, v souladu se zásadami obvyklého zdanění, na nichž spočívá AGL, není, a podle všeho ani nevyplývá z povahy a cíle AGL.

| (213) | Komise v 85. bodě odůvodnění v rozhodnutí o zahájení řízení rovněž konstatovala, že argument, že jílovitá břidlice a břidlice ve většině případů jako kamenivo používány nebudou, neodůvodňuje jejich obecné osvobození od AGL. Právě z toho důvodu, že bylo obtížné předem určit, k čemu budou materiály používány, se Spojené království rozhodlo poskytnout úlevu na dani v případě, že se některé materiály podléhající dani použijí k průmyslovým či zemědělským účelům. Komise se domnívala, že by bylo bývalo vhodnější rozšířit daňovou úlevu i na jílovitou břidlici a břidlici místo toho, aby byly tyto materiály rovnou osvobozeny. |
| --- | --- |

(213)

Komise v 85. bodě odůvodnění v rozhodnutí o zahájení řízení rovněž konstatovala, že argument, že jílovitá břidlice a břidlice ve většině případů jako kamenivo používány nebudou, neodůvodňuje jejich obecné osvobození od AGL. Právě z toho důvodu, že bylo obtížné předem určit, k čemu budou materiály používány, se Spojené království rozhodlo poskytnout úlevu na dani v případě, že se některé materiály podléhající dani použijí k průmyslovým či zemědělským účelům. Komise se domnívala, že by bylo bývalo vhodnější rozšířit daňovou úlevu i na jílovitou břidlici a břidlici místo toho, aby byly tyto materiály rovnou osvobozeny.

| (214) | Komise rovněž vyjádřila pochybnosti ohledně odůvodnění pro rozšíření osvobození od daně i na materiál, jenž sestává převážně (tj. z více než 50 %) z černého či hnědého uhlí, jílovité břidlice nebo břidlice. |
| --- | --- |

(214)

Komise rovněž vyjádřila pochybnosti ohledně odůvodnění pro rozšíření osvobození od daně i na materiál, jenž sestává převážně (tj. z více než 50 %) z černého či hnědého uhlí, jílovité břidlice nebo břidlice.

| (215) | Komise dospěla k závěru, že obecné osvobození těchto materiálů, zejména pak břidlice a jílovité břidlice, i v případech, kdy jsou používány jako kamenivo, tj. jako objemová výplň pro stavební účely, by nebylo v souladu se zásadami obvyklého zdanění, z nich vychází AGL. |
| --- | --- |

(215)

Komise dospěla k závěru, že obecné osvobození těchto materiálů, zejména pak břidlice a jílovité břidlice, i v případech, kdy jsou používány jako kamenivo, tj. jako objemová výplň pro stavební účely, by nebylo v souladu se zásadami obvyklého zdanění, z nich vychází AGL.

| (216) | Po zveřejnění rozhodnutí o zahájení řízení Komise od zúčastněných stran v tomto ohledu obdržela řadu připomínek. |
| --- | --- |

(216)

Po zveřejnění rozhodnutí o zahájení řízení Komise od zúčastněných stran v tomto ohledu obdržela řadu připomínek.

5.6.2.1.   
  Břidlice

Břidlice

a)   Připomínky od sdružení BAA obdržené dne 15. září 2014

Připomínky od sdružení BAA obdržené dne 15. září 2014

| (217) | Sdružení BAA souhlasí s orgány Spojeného království, pokud jde o použití vedlejších produktů břidlice jako kameniva, a souhlasí i s tím, že představují alternativu k nově těženému kamenivu při výrobě betonu a pro technické účely, při nichž je vyžadována střední pevnost. |
| --- | --- |

(217)

Sdružení BAA souhlasí s orgány Spojeného království, pokud jde o použití vedlejších produktů břidlice jako kameniva, a souhlasí i s tím, že představují alternativu k nově těženému kamenivu při výrobě betonu a pro technické účely, při nichž je vyžadována střední pevnost.

| (218) | Sdružení BAA tvrdí, že břidlice, jílovitá břidlice (a jíl) byly vždy (tedy dokonce i před zavedením AGL) používány „jako kamenivo“, pokud byly pro konkrétní účel vhodné a pokud byl materiál dostupný za přiměřenou cenu. Například na výstavbu obchvatu kolem Bangoru A55 v letech 1980/1981 a 1990/1991 bylo použito přibližně 230 000 tun kameniva z břidlice. |
| --- | --- |

(218)

Sdružení BAA tvrdí, že břidlice, jílovitá břidlice (a jíl) byly vždy (tedy dokonce i před zavedením AGL) používány „jako kamenivo“, pokud byly pro konkrétní účel vhodné a pokud byl materiál dostupný za přiměřenou cenu. Například na výstavbu obchvatu kolem Bangoru A55 v letech 1980/1981 a 1990/1991 bylo použito přibližně 230 000 tun kameniva z břidlice.

| (219) | S odkazem na vyjádření odborné geoložky Dr. Rachel Hardieové sdružení BAA tvrdí, že v některých lomech je skladba hornin z geologického hlediska smíšená a naleziště horniny, kterou lze kvalifikovat jako jíl či jako břidlici, se zde nacházejí ve vrstvách jiných hornin. Podle jejího vyjádření se však ve Skotsku i v jiných oblastech Spojeného království, v němž většina vyrobeného kameniva podléhá AGL, nacházejí lomy, v nichž vrstvy hornin obsahují určitý podíl osvobozených druhů hornin. Mezi produkty těchto lomů patří i zásoby zcela nebo převážně osvobozených druhů hornin, jako je jílovitá břidlice nebo břidlice (58). |
| --- | --- |

(219)

S odkazem na vyjádření odborné geoložky Dr. Rachel Hardieové sdružení BAA tvrdí, že v některých lomech je skladba hornin z geologického hlediska smíšená a naleziště horniny, kterou lze kvalifikovat jako jíl či jako břidlici, se zde nacházejí ve vrstvách jiných hornin. Podle jejího vyjádření se však ve Skotsku i v jiných oblastech Spojeného království, v němž většina vyrobeného kameniva podléhá AGL, nacházejí lomy, v nichž vrstvy hornin obsahují určitý podíl osvobozených druhů hornin. Mezi produkty těchto lomů patří i zásoby zcela nebo převážně osvobozených druhů hornin, jako je jílovitá břidlice nebo břidlice (58).

58

| (220) | Sdružení BAA tvrdí, že existuje celá řada břidlicových lomů, jejichž břidlice sice nemá k výrobě dlaždic dostatečnou kliváž, ale lze ji stále ještě kvalifikovat jako břidlici. Sdružení BAA předložilo seznam sedmi břidlicových lomů z rejstříku dolů a lomů Britské geologické služby (British Geological Survey) z roku 2010, které jsou v něm uvedeny jako lomy, kde se těží kámen k použití pouze jako kamenivo, například jako kamenivo pro stavební účely, kámen pro výstavbu zídek či neřezaný stavební kámen, a jako lomy, které vyrábějí pouze malé množství neřezaného stavebního kamene. Sdružení BAA tvrdí, že tyto lomy se od žulových či pískovcových lomů, v nichž se rovněž vyrábí stavební kámen, nijak neliší. Produkty jsou v případě obou typů lomů téže povahy, ale břidlicové lomy jsou na rozdíl od ostatních osvobozeny od daně. |
| --- | --- |

(220)

Sdružení BAA tvrdí, že existuje celá řada břidlicových lomů, jejichž břidlice sice nemá k výrobě dlaždic dostatečnou kliváž, ale lze ji stále ještě kvalifikovat jako břidlici. Sdružení BAA předložilo seznam sedmi břidlicových lomů z rejstříku dolů a lomů Britské geologické služby (British Geological Survey) z roku 2010, které jsou v něm uvedeny jako lomy, kde se těží kámen k použití pouze jako kamenivo, například jako kamenivo pro stavební účely, kámen pro výstavbu zídek či neřezaný stavební kámen, a jako lomy, které vyrábějí pouze malé množství neřezaného stavebního kamene. Sdružení BAA tvrdí, že tyto lomy se od žulových či pískovcových lomů, v nichž se rovněž vyrábí stavební kámen, nijak neliší. Produkty jsou v případě obou typů lomů téže povahy, ale břidlicové lomy jsou na rozdíl od ostatních osvobozeny od daně.

| (221) | Pokud jde o povahu lomů, v nichž se těží horniny podléhající dani, jako například žula, tvrdí sdružení BAA, že lomy prodávají různá množství neřezaných kamenných bloků. Konstatuje, že pokud se v lomu těží kámen, jenž přirozeně tvoří bloky a lze jej snadno opracovat, bude takový lom pravděpodobně v závislosti na poptávce na místním trhu (např. ze strany domácností či zahradnických center) a barvě těžených kamenných bloků určité množství tohoto produktu prodávat. |
| --- | --- |

(221)

Pokud jde o povahu lomů, v nichž se těží horniny podléhající dani, jako například žula, tvrdí sdružení BAA, že lomy prodávají různá množství neřezaných kamenných bloků. Konstatuje, že pokud se v lomu těží kámen, jenž přirozeně tvoří bloky a lze jej snadno opracovat, bude takový lom pravděpodobně v závislosti na poptávce na místním trhu (např. ze strany domácností či zahradnických center) a barvě těžených kamenných bloků určité množství tohoto produktu prodávat.

| (222) | Sdružení BAA poskytlo informace ohledně prodeje břidlice a podílu prodeje střešní krytiny oproti výplni pro jiné účely, tedy oproti prodeji k použití jako kamenivo. Sdružení BAA rovněž poskytlo informace o vápencových lomech. Vyplývá z nich, že prodej zemědělského vápna značně převyšuje prodej kameniva, jež je vedlejším produktem. V roce 2013 byl tento poměr 4,2: 1. Sdružení BAA tvrdí, že tento poměr lze vysvětlit tím, že vápenec, jenž je vedlejším produktem, již v důsledku zavedení AGL není při prodeji konkurenceschopný. Sdružení BAA poskytlo prodejní cenu zemědělského vápna vyráběného v jednom lomu (vývozní cena ze závodu se pohybuje mezi 5,02 GBP a 5,95 GBP za tunu) a cenu kameniva, jež je vedlejším produktem (5 GBP až 8,5 GBP za tunu včetně AGL). Sdružení BAA rovněž poskytlo ceny vysoce čistého uhličitanu vápenatého ve formě prášku (25 GBP až 55 GBP za tunu ze závodu a až 1 000 GBP za tunu u některých specializovaných produktů), vápence vyšší třídy používaného k výrobě skla (23 GBP za tunu ze závodu), zemědělského vápna (11 GBP za tunu) a odpadních materiálů nebo vedlejších produktů (2 GBP až 7,5 GBP za tunu kromě AGL) z jiného lomu. |
| --- | --- |

(222)

Sdružení BAA poskytlo informace ohledně prodeje břidlice a podílu prodeje střešní krytiny oproti výplni pro jiné účely, tedy oproti prodeji k použití jako kamenivo. Sdružení BAA rovněž poskytlo informace o vápencových lomech. Vyplývá z nich, že prodej zemědělského vápna značně převyšuje prodej kameniva, jež je vedlejším produktem. V roce 2013 byl tento poměr 4,2: 1. Sdružení BAA tvrdí, že tento poměr lze vysvětlit tím, že vápenec, jenž je vedlejším produktem, již v důsledku zavedení AGL není při prodeji konkurenceschopný. Sdružení BAA poskytlo prodejní cenu zemědělského vápna vyráběného v jednom lomu (vývozní cena ze závodu se pohybuje mezi 5,02 GBP a 5,95 GBP za tunu) a cenu kameniva, jež je vedlejším produktem (5 GBP až 8,5 GBP za tunu včetně AGL). Sdružení BAA rovněž poskytlo ceny vysoce čistého uhličitanu vápenatého ve formě prášku (25 GBP až 55 GBP za tunu ze závodu a až 1 000 GBP za tunu u některých specializovaných produktů), vápence vyšší třídy používaného k výrobě skla (23 GBP za tunu ze závodu), zemědělského vápna (11 GBP za tunu) a odpadních materiálů nebo vedlejších produktů (2 GBP až 7,5 GBP za tunu kromě AGL) z jiného lomu.

| (223) | Sdružení BAA tvrdí, že ceny břidlice, jež původně předložily orgány Spojeného království, jsou příliš vysoké a neodrážejí její tržní hodnotu. Ceny vedlejších produktů břidlice podle něj z 6 GBP poklesly na 3 GBP. Cena dovážené střešní břidlice v roce 2010 činila 390 GBP za tunu a vyvážené střešní břidlice 618 GBP za tunu. |
| --- | --- |

(223)

Sdružení BAA tvrdí, že ceny břidlice, jež původně předložily orgány Spojeného království, jsou příliš vysoké a neodrážejí její tržní hodnotu. Ceny vedlejších produktů břidlice podle něj z 6 GBP poklesly na 3 GBP. Cena dovážené střešní břidlice v roce 2010 činila 390 GBP za tunu a vyvážené střešní břidlice 618 GBP za tunu.

b)   Připomínky od společnosti Welsh Slate Ltd. (dále též „společnost Welsh Slate“) obdržené dne 20. prosince 2013

Připomínky od společnosti Welsh Slate Ltd. (dále též „společnost Welsh Slate“) obdržené dne 20. prosince 2013

| (224) | V současnosti je celková poptávka po přírodní břidlici jako střešní krytině ve Spojeném království z domácí výroby pokryta z méně než 10 %. |
| --- | --- |

(224)

V současnosti je celková poptávka po přírodní břidlici jako střešní krytině ve Spojeném království z domácí výroby pokryta z méně než 10 %.

| (225) | Hlavní činností společnosti Welsh Slate je výroba a prodej střešní břidlice. Tvrdí, že střešní břidlice tvoří přibližně 65 % jejích výnosů, zatímco drcená břidlice pouze 30 %, přičemž zbývající část pak připadá na architektonické a jiné produkty. Těžba drcené břidlice je nezbytná k zajištění přístupu k materiálu k výrobě střešní břidlice. Výsledné vedlejší produkty z těžby střešní břidlice tvoří značný podíl výroby (v současné době 95 % veškerého těženého materiálu). |
| --- | --- |

(225)

Hlavní činností společnosti Welsh Slate je výroba a prodej střešní břidlice. Tvrdí, že střešní břidlice tvoří přibližně 65 % jejích výnosů, zatímco drcená břidlice pouze 30 %, přičemž zbývající část pak připadá na architektonické a jiné produkty. Těžba drcené břidlice je nezbytná k zajištění přístupu k materiálu k výrobě střešní břidlice. Výsledné vedlejší produkty z těžby střešní břidlice tvoří značný podíl výroby (v současné době 95 % veškerého těženého materiálu).

| (226) | Podle společnosti Welsh Slate pochází drcená břidlice z následujících zdrojů: odpad z lomu (31 %), odpad ze štípání (12 %), výsypky vytvořené v minulosti (31 %) a materiál vznikající při vrtech a odstřelech (27 %). Tvrdí, že náklady na výrobu kameniva z břidlice jsou vyšší než náklady v případě typického lomu na kamenivo. Náklady na výrobu standardních kameniv, které nezahrnují dodatečné náklady specifické pro tuto společnost, dosahují [...] GBP až [...] GBP za tunu, což znamená, že daň činí [...]. Kameniva jsou v současnosti prodávána za cenu od [...] do [...] GBP za tunu. Střešní břidlice se v průměru prodává za [...] GBP za tunu, přičemž může dosahovat i ceny více než [...] GBP za tunu. |
| --- | --- |

(226)

Podle společnosti Welsh Slate pochází drcená břidlice z následujících zdrojů: odpad z lomu (31 %), odpad ze štípání (12 %), výsypky vytvořené v minulosti (31 %) a materiál vznikající při vrtech a odstřelech (27 %). Tvrdí, že náklady na výrobu kameniva z břidlice jsou vyšší než náklady v případě typického lomu na kamenivo. Náklady na výrobu standardních kameniv, které nezahrnují dodatečné náklady specifické pro tuto společnost, dosahují [...] GBP až [...] GBP za tunu, což znamená, že daň činí [...]. Kameniva jsou v současnosti prodávána za cenu od [...] do [...] GBP za tunu. Střešní břidlice se v průměru prodává za [...] GBP za tunu, přičemž může dosahovat i ceny více než [...] GBP za tunu.

c)   Připomínky od sdružení BAA obdržené dne 10. ledna 2014

Připomínky od sdružení BAA obdržené dne 10. ledna 2014

| (227) | Sdružení BAA předložilo „Cornish Building Stone and Slate Guide 2007“ (Cornwallskou příručku ke stavebnímu kameni a břidlici, rok 2007), kterou sestavila rada hrabství Cornwall. Jsou v ni obsaženy informace o celé řadě lomů, v nichž se vyrábí stavební materiály, mimo jiné i informace o lomech břidlicových. |
| --- | --- |

(227)

Sdružení BAA předložilo „Cornish Building Stone and Slate Guide 2007“ (Cornwallskou příručku ke stavebnímu kameni a břidlici, rok 2007), kterou sestavila rada hrabství Cornwall. Jsou v ni obsaženy informace o celé řadě lomů, v nichž se vyrábí stavební materiály, mimo jiné i informace o lomech břidlicových.

d)   Připomínky od sdružení Mineral Products Association obdržené dne 2. ledna 2014

Připomínky od sdružení Mineral Products Association obdržené dne 2. ledna 2014

| (228) | Podle sdružení Mineral Products Association se břidlice a jílovitá břidlice ve Spojeném království používají jako kamenivo. Ačkoliv břidlici a jílovitou břidlici dodávanou k použití jako kamenivo mohou tvořit materiály, které jsou vedlejšími produkty vznikajícími při těžbě pro jiné účely než k použití jako kamenivo, například při těžbě břidlice k výrobě střešní krytiny, probíhá u těchto materiálů těžba za účelem dodávek na trhy s kamenivem i primárně. |
| --- | --- |

(228)

Podle sdružení Mineral Products Association se břidlice a jílovitá břidlice ve Spojeném království používají jako kamenivo. Ačkoliv břidlici a jílovitou břidlici dodávanou k použití jako kamenivo mohou tvořit materiály, které jsou vedlejšími produkty vznikajícími při těžbě pro jiné účely než k použití jako kamenivo, například při těžbě břidlice k výrobě střešní krytiny, probíhá u těchto materiálů těžba za účelem dodávek na trhy s kamenivem i primárně.

e)   Připomínky od společnosti Lantoom Quarry obdržené dne 16. ledna 2014

Připomínky od společnosti Lantoom Quarry obdržené dne 16. ledna 2014

| (229) | Společnost Lantoom Quarry uvádí, že je v hrabství Cornwall k dispozici velké množství vedlejších produktů, které jsou kamenivem, vznikajících při výrobě břidlice a kaolínu. V současnosti je těchto materiálů značný přebytek, přestože jsou od AGL osvobozeny. Trhy jsou velmi citlivé na cenu a zvýšení cen nelze přenášet na spotřebitele. |
| --- | --- |

(229)

Společnost Lantoom Quarry uvádí, že je v hrabství Cornwall k dispozici velké množství vedlejších produktů, které jsou kamenivem, vznikajících při výrobě břidlice a kaolínu. V současnosti je těchto materiálů značný přebytek, přestože jsou od AGL osvobozeny. Trhy jsou velmi citlivé na cenu a zvýšení cen nelze přenášet na spotřebitele.

| (230) | Podle vyjádření společnosti Lantoom Quarry činí cena druhu kameniva, v jehož případě by tato společnost musela platit daň, pokud by osvobození od AGL bylo shledáno za neslučitelnou státní podporou, v současnosti přibližně 2 GBP za tunu (cena ze závodu se pohybuje mezi 1,5 GBP a 3 GBP). Tato daň by tedy cenu zdvojnásobila. |
| --- | --- |

(230)

Podle vyjádření společnosti Lantoom Quarry činí cena druhu kameniva, v jehož případě by tato společnost musela platit daň, pokud by osvobození od AGL bylo shledáno za neslučitelnou státní podporou, v současnosti přibližně 2 GBP za tunu (cena ze závodu se pohybuje mezi 1,5 GBP a 3 GBP). Tato daň by tedy cenu zdvojnásobila.

| (231) | Společnost Lantoom Quarry tvrdí, že osvobození od AGL pomohlo podpořit trh s kamenivem vyrobeným z osvobozených materiálů. Tvrdí, že až 75 % vytěženého nerostu může představovat odpad. Kamenivo jakožto vedlejší produkt břidlice se prodává pouze v okruhu do vzdálenosti 30 mil od lomu. |
| --- | --- |

(231)

Společnost Lantoom Quarry tvrdí, že osvobození od AGL pomohlo podpořit trh s kamenivem vyrobeným z osvobozených materiálů. Tvrdí, že až 75 % vytěženého nerostu může představovat odpad. Kamenivo jakožto vedlejší produkt břidlice se prodává pouze v okruhu do vzdálenosti 30 mil od lomu.

| (232) | Podle společnosti Lantoom Quarry není břidlice příliš vhodným materiálem k použití jako kamenivo, neboť je měkčí a nelze ji využít k výrobě betonu nebo živičného makadamu. |
| --- | --- |

(232)

Podle společnosti Lantoom Quarry není břidlice příliš vhodným materiálem k použití jako kamenivo, neboť je měkčí a nelze ji využít k výrobě betonu nebo živičného makadamu.

f)   Připomínky od společnosti Burlington Slate Limited (dále jen „společnost BSL“) obdržené dne 10. ledna 2014

Připomínky od společnosti Burlington Slate Limited (dále jen „společnost BSL“) obdržené dne 10. ledna 2014

| (233) | Hlavní činností společnosti BSL je výroba kvádrových břidlicových produktů, jako jsou střešní krytiny, obklady, podlahové krytiny, dlažba a architektonické produkty. |
| --- | --- |

(233)

Hlavní činností společnosti BSL je výroba kvádrových břidlicových produktů, jako jsou střešní krytiny, obklady, podlahové krytiny, dlažba a architektonické produkty.

| (234) | Společnost BSL se domnívá, že osvobození břidlice od daně nepředstavují státní podporu, jelikož jsou odůvodněna povahou a logikou environmentálních cílů AGL a jsou s nimi v naprostém souladu. Břidlice se tradičně netěží k použití jako kamenivo, nýbrž jako stavební materiál k výrobě střešních krytin, obkladů, podlahových krytin a dlažby, přičemž se často používá z důvodů zachování kulturního dědictví v rámci památkové péče o historické budovy ve Spojeném království. |
| --- | --- |

(234)

Společnost BSL se domnívá, že osvobození břidlice od daně nepředstavují státní podporu, jelikož jsou odůvodněna povahou a logikou environmentálních cílů AGL a jsou s nimi v naprostém souladu. Břidlice se tradičně netěží k použití jako kamenivo, nýbrž jako stavební materiál k výrobě střešních krytin, obkladů, podlahových krytin a dlažby, přičemž se často používá z důvodů zachování kulturního dědictví v rámci památkové péče o historické budovy ve Spojeném království.

| (235) | Společnost BSL tvrdí, že skutková situace v případě hlušiny z břidlice je odlišná než u kameniva, které se k použití jako takové nově těží specificky, neboť kamenivo vznikající při těžbě břidlice je nutným a nevyhnutelným vedlejším produktem postupů výroby kvádrových břidlicových produktů. |
| --- | --- |

(235)

Společnost BSL tvrdí, že skutková situace v případě hlušiny z břidlice je odlišná než u kameniva, které se k použití jako takové nově těží specificky, neboť kamenivo vznikající při těžbě břidlice je nutným a nevyhnutelným vedlejším produktem postupů výroby kvádrových břidlicových produktů.

| (236) | Společnost BSL se domnívá, že osvobození představují pro břidlicové lomy pobídku k tomu, aby odpadní materiály recyklovaly jako kameniva. Pokud by břidlicové lomy recyklaci odpadu jako kameniva ukončily, směřovalo by více odpadu a hlušiny z těžby břidlice na skládky nebo na výsypky jako hlušina. |
| --- | --- |

(236)

Společnost BSL se domnívá, že osvobození představují pro břidlicové lomy pobídku k tomu, aby odpadní materiály recyklovaly jako kameniva. Pokud by břidlicové lomy recyklaci odpadu jako kameniva ukončily, směřovalo by více odpadu a hlušiny z těžby břidlice na skládky nebo na výsypky jako hlušina.

| (237) | Společnost BSL poukazuje na mimořádně vysoké náklady spojené s těžbou břidlice, a to vzhledem k hloubkám, z nichž se těží, nepříznivým geologickým souvrstvím, jež se někdy objevují, a inženýrským a geotechnickým aspektům koncepce lomu, jež je třeba v zájmu zachování bezpečného pracovního prostředí vyřešit k zajištění čelní stěny lomu. Břidlice se z lomu odebírá v podobě desek o velikosti přibližně 1 m × 0,5 m až 3,5 m × 1,5 m, přičemž jedna obvykle váží 500 kg až 12 tun. Zpracování závisí na charakteru vyráběného produktu, tedy na tom, zda se jedná o střešní krytinu, obklady, dlažbu či architektonické produkty. Zpravidla obnáší první řezání, po němž následuje štípání, leštění a další řezání či tvarování. Přibližně 50 % architektonických břidlicových produktů, jež společnost BSL prodává, se vyváží za hranice Spojeného království. |
| --- | --- |

(237)

Společnost BSL poukazuje na mimořádně vysoké náklady spojené s těžbou břidlice, a to vzhledem k hloubkám, z nichž se těží, nepříznivým geologickým souvrstvím, jež se někdy objevují, a inženýrským a geotechnickým aspektům koncepce lomu, jež je třeba v zájmu zachování bezpečného pracovního prostředí vyřešit k zajištění čelní stěny lomu. Břidlice se z lomu odebírá v podobě desek o velikosti přibližně 1 m × 0,5 m až 3,5 m × 1,5 m, přičemž jedna obvykle váží 500 kg až 12 tun. Zpracování závisí na charakteru vyráběného produktu, tedy na tom, zda se jedná o střešní krytinu, obklady, dlažbu či architektonické produkty. Zpravidla obnáší první řezání, po němž následuje štípání, leštění a další řezání či tvarování. Přibližně 50 % architektonických břidlicových produktů, jež společnost BSL prodává, se vyváží za hranice Spojeného království.

| (238) | Společnost BSL poukazuje na to, že odpad a odštěpky z břidlice jsou v každé fázi postupu nevyhnutelným vedlejším produktem. Odhaduje, že do podoby hotových kvádrových produktů (které se obvykle používají jako střešní krytina, dlažba či podlahová krytina) se zpracují pouze asi 4 % vytěženého materiálu, což znamená, že odpad tvoří 96 %. Recyklace odpadu a odštěpků z břidlice na kamenivo snižuje množství odpadního materiálu, který by společnost BSL musela skládkovat nebo hromadit na výsypkách v lomu. Recyklace části odpadu a odštěpků z břidlice pomáhá vykompenzovat část nákladů na její těžbu, takovýto prodej však pouze doplňuje hlavní činnost, jež spočívá v těžbě břidlice za účelem výroby a prodeje produktů z kvádrového kamene z ní. |
| --- | --- |

(238)

Společnost BSL poukazuje na to, že odpad a odštěpky z břidlice jsou v každé fázi postupu nevyhnutelným vedlejším produktem. Odhaduje, že do podoby hotových kvádrových produktů (které se obvykle používají jako střešní krytina, dlažba či podlahová krytina) se zpracují pouze asi 4 % vytěženého materiálu, což znamená, že odpad tvoří 96 %. Recyklace odpadu a odštěpků z břidlice na kamenivo snižuje množství odpadního materiálu, který by společnost BSL musela skládkovat nebo hromadit na výsypkách v lomu. Recyklace části odpadu a odštěpků z břidlice pomáhá vykompenzovat část nákladů na její těžbu, takovýto prodej však pouze doplňuje hlavní činnost, jež spočívá v těžbě břidlice za účelem výroby a prodeje produktů z kvádrového kamene z ní.

| (239) | Podle společnosti BSL nemají břidlicové lomy motiv k tomu, aby materiál těžily pouze k použití jako kamenivo, neboť náklady na těžbu jsou v jejich případě mnohem vyšší a těžba (z inženýrského hlediska) mnohem obtížnější než v běžném (tj. povrchovém) lomu na kamenivo a z obchodního hlediska by nebylo racionální provádět těžbu v případě, že by jediný vytěžený materiál měl být používán jako kamenivo. |
| --- | --- |

(239)

Podle společnosti BSL nemají břidlicové lomy motiv k tomu, aby materiál těžily pouze k použití jako kamenivo, neboť náklady na těžbu jsou v jejich případě mnohem vyšší a těžba (z inženýrského hlediska) mnohem obtížnější než v běžném (tj. povrchovém) lomu na kamenivo a z obchodního hlediska by nebylo racionální provádět těžbu v případě, že by jediný vytěžený materiál měl být používán jako kamenivo.

| (240) | Společnost BSL podle svého vyjádření získala územní souhlas na základě toho, že těží kámen jakožto zdroj místně „obvyklých“ stavebních materiálů. Vzhledem k tomu, že se její lomy nacházejí v národním parku Lake District či v jeho těsné blízkosti, je velmi nepravděpodobné, že by bylo vyhověno žádosti výlučně o těžbu kameniva. |
| --- | --- |

(240)

Společnost BSL podle svého vyjádření získala územní souhlas na základě toho, že těží kámen jakožto zdroj místně „obvyklých“ stavebních materiálů. Vzhledem k tomu, že se její lomy nacházejí v národním parku Lake District či v jeho těsné blízkosti, je velmi nepravděpodobné, že by bylo vyhověno žádosti výlučně o těžbu kameniva.

| (241) | Podle společnosti BSL nevedlo v jejím případě osvobození kameniva z těžby břidlice od daně k navýšení těžby břidlicového kameniva. |
| --- | --- |

(241)

Podle společnosti BSL nevedlo v jejím případě osvobození kameniva z těžby břidlice od daně k navýšení těžby břidlicového kameniva.

| (242) | Společnost BSL provozuje i dva vápencové lomy. Tvrdí, že hlušinu z těžby břidlice lze odlišit od materiálu vznikajícího při těžbě vápence k výrobě vápna, protože na rozdíl od břidlice se vápenec těží především jako surovina k použití jako kamenivo ve stavebnictví, a protože ekonomicky racionální je pouze povrchová těžba vápence, zatímco břidlice je sedimentární horninou, která musí být těžena ve větších hloubkách. Vápenec se těm druhům neosvobozeného kameniva, které se těží výlučně k použití jako takové, podobá více než břidlice. Podle společnosti BSL existuje pouze velmi omezený počet lomů, jejichž vápenec by mohl být takové kvality, že by se vyplatilo jej těžit s cílem získat „kvádrové kameny“ (tj. dlažební kameny). |
| --- | --- |

(242)

Společnost BSL provozuje i dva vápencové lomy. Tvrdí, že hlušinu z těžby břidlice lze odlišit od materiálu vznikajícího při těžbě vápence k výrobě vápna, protože na rozdíl od břidlice se vápenec těží především jako surovina k použití jako kamenivo ve stavebnictví, a protože ekonomicky racionální je pouze povrchová těžba vápence, zatímco břidlice je sedimentární horninou, která musí být těžena ve větších hloubkách. Vápenec se těm druhům neosvobozeného kameniva, které se těží výlučně k použití jako takové, podobá více než břidlice. Podle společnosti BSL existuje pouze velmi omezený počet lomů, jejichž vápenec by mohl být takové kvality, že by se vyplatilo jej těžit s cílem získat „kvádrové kameny“ (tj. dlažební kameny).

g)   Připomínky od společnosti Eunomia Research and Consulting Ltd. („společnost Eunomia“) obdržené dne 17. ledna 2014

Připomínky od společnosti Eunomia Research and Consulting Ltd. („společnost Eunomia“) obdržené dne 17. ledna 2014

| (243) | Společnost Eunomia zaslala připomínky jménem konsorcia výrobců sekundárního kameniva ze Spojeného království (břidlice, uhelná hlušina, škvára ze spalování). |
| --- | --- |

(243)

Společnost Eunomia zaslala připomínky jménem konsorcia výrobců sekundárního kameniva ze Spojeného království (břidlice, uhelná hlušina, škvára ze spalování).

| (244) | Výroba materiálu vhodného pouze k použití jako kamenivo je nevyhnutelnou součástí postupu těžby břidlice určené k výrobě střešní krytiny nebo pro jiné postupy s vysokou hodnotou. Cena, které lze u materiálu dosáhnout, jestliže se použije jako kamenivo, je mnohem nižší, a sama o sobě by nepředstavovala dostatečnou motivaci k těžbě. Společnost Welsh Slate uvádí, že střešní břidlice se v průměru prodává za [...] GBP za tunu, přičemž její cena může dosahovat až [...] GBP za tunu. Sekundární kamenivo se naopak prodává za [...] až [...] GBP za tunu. Osvobození od daně tudíž k žádnému nárůstu objemu primární těžby nevedlo, ani k takovéto těžbě nepodněcuje. |
| --- | --- |

(244)

Výroba materiálu vhodného pouze k použití jako kamenivo je nevyhnutelnou součástí postupu těžby břidlice určené k výrobě střešní krytiny nebo pro jiné postupy s vysokou hodnotou. Cena, které lze u materiálu dosáhnout, jestliže se použije jako kamenivo, je mnohem nižší, a sama o sobě by nepředstavovala dostatečnou motivaci k těžbě. Společnost Welsh Slate uvádí, že střešní břidlice se v průměru prodává za [...] GBP za tunu, přičemž její cena může dosahovat až [...] GBP za tunu. Sekundární kamenivo se naopak prodává za [...] až [...] GBP za tunu. Osvobození od daně tudíž k žádnému nárůstu objemu primární těžby nevedlo, ani k takovéto těžbě nepodněcuje.

| (245) | Vzhledem k tomu, že již před zavedením AGL existovaly výsypky odpadní břidlice, není podle této společnosti nutné břidlici k použití jako kamenivo těžit. |
| --- | --- |

(245)

Vzhledem k tomu, že již před zavedením AGL existovaly výsypky odpadní břidlice, není podle této společnosti nutné břidlici k použití jako kamenivo těžit.

| (246) | Společnost Eunomia se domnívá, že pokud by bylo osvobození břidlice od daně zrušeno, AGL by výrobní náklady na kamenivo z břidlice po jejím vytěžení, které dosahují výše [...] až [...] GBP, [...]. |
| --- | --- |

(246)

Společnost Eunomia se domnívá, že pokud by bylo osvobození břidlice od daně zrušeno, AGL by výrobní náklady na kamenivo z břidlice po jejím vytěžení, které dosahují výše [...] až [...] GBP, [...].

h)   Připomínky od společnosti Wincilate Ltd („společnost Wincilate“) obdržené dne 7. ledna 2014

Připomínky od společnosti Wincilate Ltd („společnost Wincilate“) obdržené dne 7. ledna 2014

| (247) | Společnost Wincilate je provozovatelem břidlicového lomu, který podporuje osvobození břidlice od AGL. Uvádí, že kromě své obvyklé činnosti se zabývá také drcením břidlice z výsypek, které vznikly před více než 100 lety. Domnívá se, že má-li odpadních výsypek ubývat a má-li být těžba primárního kameniva nahrazena, je osvobození od daně stále nezbytné. |
| --- | --- |

(247)

Společnost Wincilate je provozovatelem břidlicového lomu, který podporuje osvobození břidlice od AGL. Uvádí, že kromě své obvyklé činnosti se zabývá také drcením břidlice z výsypek, které vznikly před více než 100 lety. Domnívá se, že má-li odpadních výsypek ubývat a má-li být těžba primárního kameniva nahrazena, je osvobození od daně stále nezbytné.

i)   Připomínky od společnosti Torrington Stone obdržené dne 17. ledna 2014

Připomínky od společnosti Torrington Stone obdržené dne 17. ledna 2014

| (248) | Podle společnosti Torrington Stone nabízí jeden z jejich lomů, jehož hlavním produktem je hrubozrnný pískovec podléhající dani, produkty z přírodního kamene, jako je kámen na zdivo, zídky a gabiony. Tento hrubozrnný pískovec podléhající dani přímo soutěží s břidlicovými lomy, jež nabízejí úplně stejné produkty. Kámen na zdivo se vybírá ručně a v lomech se neřeže, a v jeho případě tak nelze využít osvobození od AGL. Kameny řeže přímo v místě těžby kameník, avšak AGL za ně je v tomto okamžiku již uhrazena. |
| --- | --- |

(248)

Podle společnosti Torrington Stone nabízí jeden z jejich lomů, jehož hlavním produktem je hrubozrnný pískovec podléhající dani, produkty z přírodního kamene, jako je kámen na zdivo, zídky a gabiony. Tento hrubozrnný pískovec podléhající dani přímo soutěží s břidlicovými lomy, jež nabízejí úplně stejné produkty. Kámen na zdivo se vybírá ručně a v lomech se neřeže, a v jeho případě tak nelze využít osvobození od AGL. Kameny řeže přímo v místě těžby kameník, avšak AGL za ně je v tomto okamžiku již uhrazena.

| (249) | Společnost Torrington Stone tvrdí, že břidlice má zase přirozeně nepravidelný tvar a je potřeba ji (pilou) nařezat, aby bylo možné ji použít, byť třeba jen na šířku lože. |
| --- | --- |

(249)

Společnost Torrington Stone tvrdí, že břidlice má zase přirozeně nepravidelný tvar a je potřeba ji (pilou) nařezat, aby bylo možné ji použít, byť třeba jen na šířku lože.

j)   Připomínky od společnosti Berwyn Slate obdržené dne 9. ledna 2014

Připomínky od společnosti Berwyn Slate obdržené dne 9. ledna 2014

| (250) | V lomu společnosti Berwyn Slate se vyrábí leštěné břidlicové desky, jejichž vedlejším produktem je odpadový materiál. Břidlice se začala těžit před 200 až 300 lety a tento odpad se v minulosti vždy odkládal poblíž lomu. Ve vyjádření této společnosti se uvádí, že lom plánuje tento odpad zpracovávat na prodejné kamenivo. Pokud by se AGL zrušila, takové plány být nemohly realizovány. |
| --- | --- |

(250)

V lomu společnosti Berwyn Slate se vyrábí leštěné břidlicové desky, jejichž vedlejším produktem je odpadový materiál. Břidlice se začala těžit před 200 až 300 lety a tento odpad se v minulosti vždy odkládal poblíž lomu. Ve vyjádření této společnosti se uvádí, že lom plánuje tento odpad zpracovávat na prodejné kamenivo. Pokud by se AGL zrušila, takové plány být nemohly realizovány.

k)   Připomínky od sdružení Mineral Products Association Ltd obdržené dne 2. ledna 2014

Připomínky od sdružení Mineral Products Association Ltd obdržené dne 2. ledna 2014

| (251) | Toto sdružení uvádí, že by se osvobození od AGL nemělo vztahovat na materiály sestávající převážně z černého a hnědého uhlí, břidlice či jílovité břidlice, protože se tyto materiály používají na trhu s kamenivem či jako kamenivo. |
| --- | --- |

(251)

Toto sdružení uvádí, že by se osvobození od AGL nemělo vztahovat na materiály sestávající převážně z černého a hnědého uhlí, břidlice či jílovité břidlice, protože se tyto materiály používají na trhu s kamenivem či jako kamenivo.

l)   Připomínky orgánů Spojeného království

Připomínky orgánů Spojeného království

| (252) | Orgány Spojeného království upozornily na skutečnost, že Tribunál ve svém rozsudku ze dne 7. března 2012 ve věci T-210/02 RENV shledal, že materiály, jako je jíl, břidlice a jílovitá břidlice v zásadě splňují kritérium obvyklého zdanění podle AGL, jelikož představují „kamenivo“ ve smyslu finančního zákona z roku 2001 (článek 71), přičemž „v rozsahu, v němž [jsou používány a obchodně využívány] jako takové“, je v jejich případě situace srovnatelná jako u jiných alternativních kameniv podléhajících dani (článek 72). Podle orgánů Spojeného království Tribunál jasně stanovil, že „potenciální“ zahrnutí uvedených materiálů do působnosti daně „závisí pouze na jejich skutečném a prokázaném využití jako kameniva“. |
| --- | --- |

(252)

Orgány Spojeného království upozornily na skutečnost, že Tribunál ve svém rozsudku ze dne 7. března 2012 ve věci T-210/02 RENV shledal, že materiály, jako je jíl, břidlice a jílovitá břidlice v zásadě splňují kritérium obvyklého zdanění podle AGL, jelikož představují „kamenivo“ ve smyslu finančního zákona z roku 2001 (článek 71), přičemž „v rozsahu, v němž [jsou používány a obchodně využívány] jako takové“, je v jejich případě situace srovnatelná jako u jiných alternativních kameniv podléhajících dani (článek 72). Podle orgánů Spojeného království Tribunál jasně stanovil, že „potenciální“ zahrnutí uvedených materiálů do působnosti daně „závisí pouze na jejich skutečném a prokázaném využití jako kameniva“.

| (253) | Orgány Spojeného království tvrdí, že neexistuje žádný jasný důkaz, a to ani vyjádřeních, jež v průběhu soudního řízení předložilo sdružení BAA, z něhož by vyplývalo, že se břidlice, jílovitá břidlice či černé a hnědé uhlí ve Spojeném království cíleně těží k využití jako kamenivo. |
| --- | --- |

(253)

Orgány Spojeného království tvrdí, že neexistuje žádný jasný důkaz, a to ani vyjádřeních, jež v průběhu soudního řízení předložilo sdružení BAA, z něhož by vyplývalo, že se břidlice, jílovitá břidlice či černé a hnědé uhlí ve Spojeném království cíleně těží k využití jako kamenivo.

| (254) | Pokud jde o břidlici, uvedly orgány Spojeného království, že břidlice je hornina, kterou lze dělit na tenké desky. Používá se zejména jako střešní krytina, ale dále také na dekorativní obklady a jako sochařský kámen. Vyrábí se v severním Walesu, v oblasti Lake District, v hrabstvích Devon a Cornwall. |
| --- | --- |

(254)

Pokud jde o břidlici, uvedly orgány Spojeného království, že břidlice je hornina, kterou lze dělit na tenké desky. Používá se zejména jako střešní krytina, ale dále také na dekorativní obklady a jako sochařský kámen. Vyrábí se v severním Walesu, v oblasti Lake District, v hrabstvích Devon a Cornwall.

| (255) | Břidlice je podle orgánů Spojeného království osvobozena od AGL, protože vysoce kvalitní břidlice se těží k použití jako střešní a podlahová krytina a pro své dekorativní vlastnosti spíše než jako kamenivo. Břidlice mimo jiné zahrnuje střešní břidlici a břidlici na vybavení, architektonické produkty (okenní parapety a obklady, kuchyňské a koupelnové plochy, pulty, krbová obložení, krby, obklady, tabulky na domy, pamětní desky a podlahové dlaždice) a ozdoby (dále souhrnně též „speciální architektonické produkty“). Odštěpky a odřezky z břidlice vznikajícími při těžbě a tvarování vysoce kvalitní břidlice je však možné nahradit nově vytěžené kamenivo. Osvobození od daně tudíž podněcuje k využívání odpadních odštěpků z břidlice a jiných souvisejících vedlejších produktů, a vytváří tak díky omezení škod na životním prostředí, k nimž by došlo v důsledku další těžby kameniva, čistý přínos pro životní prostředí. |
| --- | --- |

(255)

Břidlice je podle orgánů Spojeného království osvobozena od AGL, protože vysoce kvalitní břidlice se těží k použití jako střešní a podlahová krytina a pro své dekorativní vlastnosti spíše než jako kamenivo. Břidlice mimo jiné zahrnuje střešní břidlici a břidlici na vybavení, architektonické produkty (okenní parapety a obklady, kuchyňské a koupelnové plochy, pulty, krbová obložení, krby, obklady, tabulky na domy, pamětní desky a podlahové dlaždice) a ozdoby (dále souhrnně též „speciální architektonické produkty“). Odštěpky a odřezky z břidlice vznikajícími při těžbě a tvarování vysoce kvalitní břidlice je však možné nahradit nově vytěžené kamenivo. Osvobození od daně tudíž podněcuje k využívání odpadních odštěpků z břidlice a jiných souvisejících vedlejších produktů, a vytváří tak díky omezení škod na životním prostředí, k nimž by došlo v důsledku další těžby kameniva, čistý přínos pro životní prostředí.

| (256) | Podle orgánů Spojeného království zdůrazňují lomy, které prodávají břidlicové kamenivo a břidlicové odštěpky k použití jako kamenivo, v propagačních materiálech své vysoce kvalitní břidlicové produkty, jako je střešní břidlice, břidlice na pracovní plochy, krby a pamětní desky, na něž se těžební činnosti zcela jasně soustředí (59). |
| --- | --- |

(256)

Podle orgánů Spojeného království zdůrazňují lomy, které prodávají břidlicové kamenivo a břidlicové odštěpky k použití jako kamenivo, v propagačních materiálech své vysoce kvalitní břidlicové produkty, jako je střešní břidlice, břidlice na pracovní plochy, krby a pamětní desky, na něž se těžební činnosti zcela jasně soustředí (59).

59

| (257) | Orgány Spojeného království tvrdí, že břidlice není k použití jako kamenivo vhodná, protože netvoří kostky, které se při použití jako kamenivo většinou upřednostňují, ale spíše ploché „deskovité“ a nerovné útvary. Vysoce kvalitní břidlice se nepoužívá jako kamenivo, protože se k tomu vzhledem ke svým fyzikálním a/nebo chemickým vlastnostem nehodí, a prodává se pro hodnotnější využití. |
| --- | --- |

(257)

Orgány Spojeného království tvrdí, že břidlice není k použití jako kamenivo vhodná, protože netvoří kostky, které se při použití jako kamenivo většinou upřednostňují, ale spíše ploché „deskovité“ a nerovné útvary. Vysoce kvalitní břidlice se nepoužívá jako kamenivo, protože se k tomu vzhledem ke svým fyzikálním a/nebo chemickým vlastnostem nehodí, a prodává se pro hodnotnější využití.

| (258) | Orgány Spojeného království odhadly, že z každé tuny vytěžené břidlice vzniká 95 % odpadních odštěpků a asi 5 % břidlice, která je vhodná k použití k účelům, u kterých je zapotřebí vysoká kvalita, například jako střešní krytina nebo obklad (60). Značná část horniny, v níž se kvalitní břidlice nachází, nemá tak dokonalou štěpnost, a nelze z ní tedy stejně dobře vytvářet tenké desky. Při řezání a štěpení na stejné desky vzniká z materiálu vyšší kvality také velké množství odřezků. V důsledku toho se v blízkosti míst, kde se pracuje s břidlicí, tradičně tvoří velké výsypky odpadu sestávajícího z břidlicových odštěpků. Orgány Spojeného království v tomto ohledu poskytují informace ze studií. Poukazují na to, že výroba odpadní břidlice je stále větší než tržní poptávka po tomto nerostu jako kamenivu, a proto stále vznikají haldy odpadu z břidlice. Od roku 2000 se břidlice vzhledem k poklesu výroby střešní břidlice vyrábí méně. Od pozastavení účinnosti AGL v dubnu 2014 zaznamenali výrobci břidlice pokles poptávky po odpadní břidlici, a na odpadní hromady tak zamířilo více materiálu. |
| --- | --- |

(258)

Orgány Spojeného království odhadly, že z každé tuny vytěžené břidlice vzniká 95 % odpadních odštěpků a asi 5 % břidlice, která je vhodná k použití k účelům, u kterých je zapotřebí vysoká kvalita, například jako střešní krytina nebo obklad (60). Značná část horniny, v níž se kvalitní břidlice nachází, nemá tak dokonalou štěpnost, a nelze z ní tedy stejně dobře vytvářet tenké desky. Při řezání a štěpení na stejné desky vzniká z materiálu vyšší kvality také velké množství odřezků. V důsledku toho se v blízkosti míst, kde se pracuje s břidlicí, tradičně tvoří velké výsypky odpadu sestávajícího z břidlicových odštěpků. Orgány Spojeného království v tomto ohledu poskytují informace ze studií. Poukazují na to, že výroba odpadní břidlice je stále větší než tržní poptávka po tomto nerostu jako kamenivu, a proto stále vznikají haldy odpadu z břidlice. Od roku 2000 se břidlice vzhledem k poklesu výroby střešní břidlice vyrábí méně. Od pozastavení účinnosti AGL v dubnu 2014 zaznamenali výrobci břidlice pokles poptávky po odpadní břidlici, a na odpadní hromady tak zamířilo více materiálu.

60

| (259) | Podle orgánů Spojeného království lze břidlici vznikající jako vedlejší produkt používat jako kamenivo nižší jakosti v podobě stavební výplně a k dekorativním účelům, přičemž pokud se tento materiál pečlivě vybere a rozdrtí, splňuje základní požadavky pro stavbu silnic (61). Břidlice sice není tak pevná jako jiné kamenivo, bylo však zjištěno, že v této základní úloze slušně obstojí, a je tedy vhodnou alternativou k nově vytěženému kamenivu při výrobě betonu a pro technické účely, při nichž je vyžadována střední pevnost. Některý břidlicový odpad se také drtí na prach a granule k průmyslovému použití při výrobě střešní plsti a živičných nátěrů. Osvobození břidlice od AGL podněcuje k využívání odpadních břidlicových odštěpků, a omezuje tak poškozování přirozených stanovišť i vizuální degradaci v důsledku hromadění hlušiny na haldách. Podpořily by se jím projekty, jako je obchvat Bangoru A55, který uvedlo sdružení BAA. |
| --- | --- |

(259)

Podle orgánů Spojeného království lze břidlici vznikající jako vedlejší produkt používat jako kamenivo nižší jakosti v podobě stavební výplně a k dekorativním účelům, přičemž pokud se tento materiál pečlivě vybere a rozdrtí, splňuje základní požadavky pro stavbu silnic (61). Břidlice sice není tak pevná jako jiné kamenivo, bylo však zjištěno, že v této základní úloze slušně obstojí, a je tedy vhodnou alternativou k nově vytěženému kamenivu při výrobě betonu a pro technické účely, při nichž je vyžadována střední pevnost. Některý břidlicový odpad se také drtí na prach a granule k průmyslovému použití při výrobě střešní plsti a živičných nátěrů. Osvobození břidlice od AGL podněcuje k využívání odpadních břidlicových odštěpků, a omezuje tak poškozování přirozených stanovišť i vizuální degradaci v důsledku hromadění hlušiny na haldách. Podpořily by se jím projekty, jako je obchvat Bangoru A55, který uvedlo sdružení BAA.

61

| (260) | Orgány Spojeného království tvrdí, že od pozastavení některých osvobození od daně v dubnu 2014, byl [...] nucen prodávat odpadovou břidlici s 3 % ztrátou, což dokazuje, že bez dotčeného osvobození by pro odpadovou břidlici neexistoval trh. |
| --- | --- |

(260)

Orgány Spojeného království tvrdí, že od pozastavení některých osvobození od daně v dubnu 2014, byl [...] nucen prodávat odpadovou břidlici s 3 % ztrátou, což dokazuje, že bez dotčeného osvobození by pro odpadovou břidlici neexistoval trh.

| (261) | Orgány Spojeného království tvrdí, že ačkoli pouze 5 % vytěžené břidlice představuje materiál vysoké kvality, je důvodem těžby této břidlice relativní hodnota břidlicových desek vhodné velikosti určených k prodeji jako střešní či podlahová krytina či jako obklad a k jiným dekorativním účelům. Břidlice vysoké kvality se prodává za cenu mezi 727 GBP a 1 076 GBP za tunu. Orgány Spojeného království předložily informace o ceně produktů jednoho výrobce břidlice (GBP/tuna), která se vyvíjela takto:













  Rok | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Střešní krytina [...] | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Stavební využití | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(261)

Orgány Spojeného království tvrdí, že ačkoli pouze 5 % vytěžené břidlice představuje materiál vysoké kvality, je důvodem těžby této břidlice relativní hodnota břidlicových desek vhodné velikosti určených k prodeji jako střešní či podlahová krytina či jako obklad a k jiným dekorativním účelům. Břidlice vysoké kvality se prodává za cenu mezi 727 GBP a 1 076 GBP za tunu. Orgány Spojeného království předložily informace o ceně produktů jednoho výrobce břidlice (GBP/tuna), která se vyvíjela takto:

Rok

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Střešní krytina [...]

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Stavební využití

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Orgány Spojeného království tvrdí, že jiný výrobce břidlice prodával střešní břidlici za přibližně 700 GBP za tunu. Jeho břidlicové architektonické produkty se pak prodávaly za tyto ceny:

| Rok | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBP na metr čtvereční | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

Rok

2008

2009

2010

2011

2012

2013

GBP na metr čtvereční

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| (262) | Podle orgánů Spojeného království činí náklady na výrobu vedlejších produktů z břidlice 5,7 až 6,5 GBP na tunu (62). Prodejní ceny však v průběhu let kolísaly, a to od 7,36 GBP za tunu až po 4,10 GBP za tunu, což byla cena nejnižší. Jiný výrobce břidlice prodával břidlicové stavební kamenivo za 4,40 až 6,42 GBP. Pro její vysokou hodnotu se na kvalitní břidlici v místech, kde existují její ložiska, soustředí činnost. V případě žádného z hospodářských subjektů by těžba břidlice se záměrem prodávat ji k použití jako kamenivo spíše než k získání břidlice vysoké kvality nebyla ekonomicky racionální. |
| --- | --- |

(262)

Podle orgánů Spojeného království činí náklady na výrobu vedlejších produktů z břidlice 5,7 až 6,5 GBP na tunu (62). Prodejní ceny však v průběhu let kolísaly, a to od 7,36 GBP za tunu až po 4,10 GBP za tunu, což byla cena nejnižší. Jiný výrobce břidlice prodával břidlicové stavební kamenivo za 4,40 až 6,42 GBP. Pro její vysokou hodnotu se na kvalitní břidlici v místech, kde existují její ložiska, soustředí činnost. V případě žádného z hospodářských subjektů by těžba břidlice se záměrem prodávat ji k použití jako kamenivo spíše než k získání břidlice vysoké kvality nebyla ekonomicky racionální.

62

| (263) | Orgány Spojeného království poskytly údaje, jež jsou výstupem z finančních informací o výrobcích břidlice a z nichž vyplývá, že architektonické produkty jsou díky tržbám primárním produktem dotčených společností. Poměr tržeb ze střešní břidlice a tržeb z břidlicového kamene se v průběhu let pohyboval mezi 2,54 a 3,52. |
| --- | --- |

(263)

Orgány Spojeného království poskytly údaje, jež jsou výstupem z finančních informací o výrobcích břidlice a z nichž vyplývá, že architektonické produkty jsou díky tržbám primárním produktem dotčených společností. Poměr tržeb ze střešní břidlice a tržeb z břidlicového kamene se v průběhu let pohyboval mezi 2,54 a 3,52.

| (264) | Pokud jde o informace týkající se ceny břidlice, které poskytlo sdružení BAA, poukazují orgány Spojeného království v případech, kdy byly použity údaje o dovozních cenách, na to, že břidlicové architektonické produkty ze Spojeného království a dovážené břidlicové architektonické produkty se liší, přičemž domácí produkty soutěží na jiných trzích než produkty dovážené. Srovnání cen na základě údajů o dovozních cenách by tudíž nebylo přesné. |
| --- | --- |

(264)

Pokud jde o informace týkající se ceny břidlice, které poskytlo sdružení BAA, poukazují orgány Spojeného království v případech, kdy byly použity údaje o dovozních cenách, na to, že břidlicové architektonické produkty ze Spojeného království a dovážené břidlicové architektonické produkty se liší, přičemž domácí produkty soutěží na jiných trzích než produkty dovážené. Srovnání cen na základě údajů o dovozních cenách by tudíž nebylo přesné.

| (265) | Orgány Spojeného království tvrdí, že břidlice k dekorativním účelům vzniká jako vedlejší produkt při těžbě vysoce kvalitní břidlice. Prodává za přibližně za 15 GBP za tunu. Tato cena je sice, jak je uvedeno výše, vyšší než prodejní cena stavební výplně, ale je stále výrazně nižší než cena střešní břidlice (která činí více než 200 GBP za tunu). Cena břidlice k dekorativním účelům je srovnatelná s cenou jiného kameniva, jež se k těmto účelům používá a které maloobchodníci ve Spojeném království nabízejí. Environmentální logika osvobození břidlice od daně stále platí, protože břidlice k dekorativním účelům představuje při výrobě břidlice vysoké kvality nevyhnutelný vedlejší produkt, zatímco trh s kamenivem k dekorativním účelům je hlavním odbytištěm pro výrobce vápence nebo žuly. |
| --- | --- |

(265)

Orgány Spojeného království tvrdí, že břidlice k dekorativním účelům vzniká jako vedlejší produkt při těžbě vysoce kvalitní břidlice. Prodává za přibližně za 15 GBP za tunu. Tato cena je sice, jak je uvedeno výše, vyšší než prodejní cena stavební výplně, ale je stále výrazně nižší než cena střešní břidlice (která činí více než 200 GBP za tunu). Cena břidlice k dekorativním účelům je srovnatelná s cenou jiného kameniva, jež se k těmto účelům používá a které maloobchodníci ve Spojeném království nabízejí. Environmentální logika osvobození břidlice od daně stále platí, protože břidlice k dekorativním účelům představuje při výrobě břidlice vysoké kvality nevyhnutelný vedlejší produkt, zatímco trh s kamenivem k dekorativním účelům je hlavním odbytištěm pro výrobce vápence nebo žuly.

| (266) | Orgány Spojeného království tvrdí, že osvobození břidlice a vedlejších produktů z břidlice od daně za účelem podpory používání těchto alternativních vedlejších odpadních produktů jako náhrady za nově vytěžené kamenivo je v souladu s environmentálním cílem AGL. |
| --- | --- |

(266)

Orgány Spojeného království tvrdí, že osvobození břidlice a vedlejších produktů z břidlice od daně za účelem podpory používání těchto alternativních vedlejších odpadních produktů jako náhrady za nově vytěžené kamenivo je v souladu s environmentálním cílem AGL.

| (267) | Orgány Spojeného království tvrdí, že podobně jako jílovitou břidlici lze břidlici nalézt ve spojení s různými jinými druhy hornin. Její vrstvy se často nacházejí ve vrstvách pískovce a/nebo vápence. Slovo „převážně“ má umožnit zahrnutí sloučenin, které z velké části, ale nikoli zcela, sestávají z materiálu osvobozeného od daně, protože se v této podobě vyskytují přirozeně. Pokud sloučeniny tvoří zejména jílovitá břidlice či břidlice, jsou vzhledem ke svým fyzikálním vlastnostem méně vhodné k použití jako kamenivo, než kdyby sestávaly hlavně z materiálů, které se jako kamenivo používají častěji. |
| --- | --- |

(267)

Orgány Spojeného království tvrdí, že podobně jako jílovitou břidlici lze břidlici nalézt ve spojení s různými jinými druhy hornin. Její vrstvy se často nacházejí ve vrstvách pískovce a/nebo vápence. Slovo „převážně“ má umožnit zahrnutí sloučenin, které z velké části, ale nikoli zcela, sestávají z materiálu osvobozeného od daně, protože se v této podobě vyskytují přirozeně. Pokud sloučeniny tvoří zejména jílovitá břidlice či břidlice, jsou vzhledem ke svým fyzikálním vlastnostem méně vhodné k použití jako kamenivo, než kdyby sestávaly hlavně z materiálů, které se jako kamenivo používají častěji.

| (268) | Spojené království odhaduje, že se každoročně vyrobí asi 6,33 mil.ionu tun břidlicových odštěpků a že využitelné historické zásoby činí přibližně 277 milionů tun. Z tohoto množství se před zavedením AGL prodalo k použití jako kamenivo pouze 0,66 mil.ionu tuny (63). Zbytek se použil buď jako zásypový materiál, nebo se na haldách hromadil jako odpad. |
| --- | --- |

(268)

Spojené království odhaduje, že se každoročně vyrobí asi 6,33 mil.ionu tun břidlicových odštěpků a že využitelné historické zásoby činí přibližně 277 milionů tun. Z tohoto množství se před zavedením AGL prodalo k použití jako kamenivo pouze 0,66 mil.ionu tuny (63). Zbytek se použil buď jako zásypový materiál, nebo se na haldách hromadil jako odpad.

63

| (269) | Orgány Spojeného království uvádějí, že osvobození vedlejších produktů z břidlice od daně nemotivuje k další těžbě břidlice, jelikož mají provozovatelé břidlicových lomů již nyní problémy nalézt pro odpad osvobozený od daně vznikající ze stávající těžební činnosti odbytiště. Tvrdí přitom, že se celkový počet břidlicových lomů/provozů od zavedení daně z kameniva téměř nezměnil: v roce 2000 jich bylo 50 a v roce 2010 pak 49. |
| --- | --- |

(269)

Orgány Spojeného království uvádějí, že osvobození vedlejších produktů z břidlice od daně nemotivuje k další těžbě břidlice, jelikož mají provozovatelé břidlicových lomů již nyní problémy nalézt pro odpad osvobozený od daně vznikající ze stávající těžební činnosti odbytiště. Tvrdí přitom, že se celkový počet břidlicových lomů/provozů od zavedení daně z kameniva téměř nezměnil: v roce 2000 jich bylo 50 a v roce 2010 pak 49.

| (270) | Spojené království se domnívá, že odpad tvořený břidlicovými odštěpky je správně považován za nevyhnutelný vedlejší produkt těžebního postupu, jehož cílem není výroba kameniva, ale získání kvalitní břidlice k použití jako střešní krytina, obklad a k výrobě dalších hodnotných produktů. |
| --- | --- |

(270)

Spojené království se domnívá, že odpad tvořený břidlicovými odštěpky je správně považován za nevyhnutelný vedlejší produkt těžebního postupu, jehož cílem není výroba kameniva, ale získání kvalitní břidlice k použití jako střešní krytina, obklad a k výrobě dalších hodnotných produktů.

| (271) | Orgány Spojeného království tvrdí, že vedlejší produkty z výroby řezané břidlice nelze odlišit od břidlice, která se cíleně vyrábí jako kamenivo. |
| --- | --- |

(271)

Orgány Spojeného království tvrdí, že vedlejší produkty z výroby řezané břidlice nelze odlišit od břidlice, která se cíleně vyrábí jako kamenivo.

| (272) | Orgány Spojeného království rozporují tvrzení, s nimiž sdružení BAA přišlo během soudního řízení ve věci T-210/02 RENV a ve svých vyjádřeních předložených Komisi, že v některých případech břidlicové lomy těží břidlici výhradně za účelem jejího použití jako kamenivo. Tohoto názoru se orgány Spojeného království přidržely i poté, co prozkoumaly jména všech lomů, jež sdružení BAA během řízení poskytlo. Orgány Spojeného království navíc vyjádřily ohledně poskytnutých důkazů pochybnosti, jelikož se v nich o některých lomech uvádělo, že vyrábějí střešní břidlici a zároveň že těží břidlici hlavně k použití jako kamenivo. |
| --- | --- |

(272)

Orgány Spojeného království rozporují tvrzení, s nimiž sdružení BAA přišlo během soudního řízení ve věci T-210/02 RENV a ve svých vyjádřeních předložených Komisi, že v některých případech břidlicové lomy těží břidlici výhradně za účelem jejího použití jako kamenivo. Tohoto názoru se orgány Spojeného království přidržely i poté, co prozkoumaly jména všech lomů, jež sdružení BAA během řízení poskytlo. Orgány Spojeného království navíc vyjádřily ohledně poskytnutých důkazů pochybnosti, jelikož se v nich o některých lomech uvádělo, že vyrábějí střešní břidlici a zároveň že těží břidlici hlavně k použití jako kamenivo.

| (273) | Pokud jde o Britskou geologickou službu, tvrdí orgány Spojeného království, že dotčené údaje vychází z popisu materiálů vyráběných v lomech a jejich konečného použití, který sestavili provozovatelé. Poznamenávají, že provozovatelé lomů mohou materiál popsat jiným způsobem, než jak by byl kategorizován pro účely AGL, a navíc se materiály, které lomy vyrábějí, mohou s postupem času měnit. Tyto údaje tedy představují nejpřesnější seznam lomů ve Spojeném království a konečných použití vytěžených materiálů, ale nelze říci, že tento seznam lomů ve Spojeném království a využití těžených materiálů je zcela přesný. Orgány Spojeného království tvrdí, že údaje jsou i neaktuální a že jsou si vědomy toho, že některé z lomů na seznamu již nevyvíjí činnost. Orgány Spojeného království dále uvádí, že se na seznamu vyskytují i společnosti, které sice mají platné územní povolení k těžbě, ale ve skutečnosti lomy neprovozují ani nikdy neprovozovaly. |
| --- | --- |

(273)

Pokud jde o Britskou geologickou službu, tvrdí orgány Spojeného království, že dotčené údaje vychází z popisu materiálů vyráběných v lomech a jejich konečného použití, který sestavili provozovatelé. Poznamenávají, že provozovatelé lomů mohou materiál popsat jiným způsobem, než jak by byl kategorizován pro účely AGL, a navíc se materiály, které lomy vyrábějí, mohou s postupem času měnit. Tyto údaje tedy představují nejpřesnější seznam lomů ve Spojeném království a konečných použití vytěžených materiálů, ale nelze říci, že tento seznam lomů ve Spojeném království a využití těžených materiálů je zcela přesný. Orgány Spojeného království tvrdí, že údaje jsou i neaktuální a že jsou si vědomy toho, že některé z lomů na seznamu již nevyvíjí činnost. Orgány Spojeného království dále uvádí, že se na seznamu vyskytují i společnosti, které sice mají platné územní povolení k těžbě, ale ve skutečnosti lomy neprovozují ani nikdy neprovozovaly.

| (274) | Orgány Spojeného království poukázaly na to, že bylo zjištěno, že z celkového počtu lomů uvedených na seznamu, v nichž se podle BAA břidlice, jílovitá břidlice a jíl vyrábějí výhradně k použití jako kamenivo, jich osm kamenivo buď nikdy netěžilo (přičemž provozovaly jiné činnosti, které nepodléhají AGL), nebo již před zavedením AGL nebylo v provozu. Některé z těchto lomů se používají jako skládky. |
| --- | --- |

(274)

Orgány Spojeného království poukázaly na to, že bylo zjištěno, že z celkového počtu lomů uvedených na seznamu, v nichž se podle BAA břidlice, jílovitá břidlice a jíl vyrábějí výhradně k použití jako kamenivo, jich osm kamenivo buď nikdy netěžilo (přičemž provozovaly jiné činnosti, které nepodléhají AGL), nebo již před zavedením AGL nebylo v provozu. Některé z těchto lomů se používají jako skládky.

| (275) | Orgány Spojeného království navíc doložily, že použily definice podle zprávy Britské geologické společnosti, jež byla v roce 2003 vypracována speciálně proto, aby se správcům daně pomohlo při prosazování AGL. Podle objektivního kritéria, které orgány Spojeného království používají k rozlišení mezi příbuznými druhy hornin, musí být materiál spadající pod pojem „břidlice“ možné „rozdělit pouze s použitím dláta na ostré plátky a destičky“. V případě, že příslušný materiál takovouto kliváž nemá, nezachází se s ním pro účely AGL jako s břidlicí, tj. od této daně není osvobozen. Materiál, na který odkazuje sdružení BAA, by byl kategorizován jako jílovec a dani by podléhal. |
| --- | --- |

(275)

Orgány Spojeného království navíc doložily, že použily definice podle zprávy Britské geologické společnosti, jež byla v roce 2003 vypracována speciálně proto, aby se správcům daně pomohlo při prosazování AGL. Podle objektivního kritéria, které orgány Spojeného království používají k rozlišení mezi příbuznými druhy hornin, musí být materiál spadající pod pojem „břidlice“ možné „rozdělit pouze s použitím dláta na ostré plátky a destičky“. V případě, že příslušný materiál takovouto kliváž nemá, nezachází se s ním pro účely AGL jako s břidlicí, tj. od této daně není osvobozen. Materiál, na který odkazuje sdružení BAA, by byl kategorizován jako jílovec a dani by podléhal.

| (276) | Orgány Spojeného království vzaly na vědomí vyjádření různých zúčastněných stran, pokud jde o možnou zavádějící charakterizaci produktů z jednoho lomu jako břidlice. Orgány Spojeného království tvrdí, že pokud dotčený materiál splňuje kritérium, které k určení toho, zda se v něm vyskytuje břidlice, používají – tj. lze jej rozdělit pouze s použitím dláta na ostré plátky a destičky –, pak byl pro účely AGL za břidlici označen správně. Orgány Spojeného království však poznamenávají, že o produktech, které se obvykle z břidlice, kterou lze štěpit dlátem, získávají, příslušný lom na svých internetových stránkách uvádí, že jsou z dovozu. Geologické vlastnosti materiálu v této lokalitě dosud britská daňová a celní správa (Her Majesty's Revenue and Customs – Daňová a celní správa Spojeného království) neověřila. |
| --- | --- |

(276)

Orgány Spojeného království vzaly na vědomí vyjádření různých zúčastněných stran, pokud jde o možnou zavádějící charakterizaci produktů z jednoho lomu jako břidlice. Orgány Spojeného království tvrdí, že pokud dotčený materiál splňuje kritérium, které k určení toho, zda se v něm vyskytuje břidlice, používají – tj. lze jej rozdělit pouze s použitím dláta na ostré plátky a destičky –, pak byl pro účely AGL za břidlici označen správně. Orgány Spojeného království však poznamenávají, že o produktech, které se obvykle z břidlice, kterou lze štěpit dlátem, získávají, příslušný lom na svých internetových stránkách uvádí, že jsou z dovozu. Geologické vlastnosti materiálu v této lokalitě dosud britská daňová a celní správa (Her Majesty's Revenue and Customs – Daňová a celní správa Spojeného království) neověřila.

| (277) | Vzhledem k tomu, že systém prosazování, který britská daňová a celní správa používá, využívá přístupu založeného na posouzení rizika a v návaznosti na informaci, že lomy nemusí daňový režim správně dodržovat, v něm dochází k přijetí opatření, zavázaly se orgány Spojeného království tento případ, jakož i další případy, kde šetření provedené za účelem získání důkazů pro Komisi zavdalo důvod k obavám ohledně možné nesprávné klasifikace materiálů, prošetřit. Britská daňová a celní správa přislíbila, že si z těchto míst vyžádá či z nich odebere geologické vzorky. Pokud se u materiálu prokáže, že se nejedná o břidlici, bude zdaněn a zároveň hrozí pokuta za jeho zavádějící popis. |
| --- | --- |

(277)

Vzhledem k tomu, že systém prosazování, který britská daňová a celní správa používá, využívá přístupu založeného na posouzení rizika a v návaznosti na informaci, že lomy nemusí daňový režim správně dodržovat, v něm dochází k přijetí opatření, zavázaly se orgány Spojeného království tento případ, jakož i další případy, kde šetření provedené za účelem získání důkazů pro Komisi zavdalo důvod k obavám ohledně možné nesprávné klasifikace materiálů, prošetřit. Britská daňová a celní správa přislíbila, že si z těchto míst vyžádá či z nich odebere geologické vzorky. Pokud se u materiálu prokáže, že se nejedná o břidlici, bude zdaněn a zároveň hrozí pokuta za jeho zavádějící popis.

| (278) | Orgány Spojeného království dále poukazují na to, že lomy si mohou při uvádění hornin na trh za účelem prodeje zvolit popis, který neodpovídá objektivnímu testu, který britská daňová a celní správa pro účely výběru daně používá. |
| --- | --- |

(278)

Orgány Spojeného království dále poukazují na to, že lomy si mohou při uvádění hornin na trh za účelem prodeje zvolit popis, který neodpovídá objektivnímu testu, který britská daňová a celní správa pro účely výběru daně používá.

| (279) | Orgány Spojeného království přezkoumaly důvěrné daňové záznamy i veřejné informace týkající se jednotlivých lomů, které podle sdružení BAA vyrábějí břidlici výhradně k použití jako kamenivo či které údajně své produkty zavádějícím způsobem označovaly za břidlici, aby mohly využít osvobození od daně. Výsledky přezkumu byly předloženy Komisi, přičemž z nich vyplynulo, že v případě jednoho z lomů se mohou vyskytovat určité problémy s prosazováním daně. Orgány Spojeného království se zavázaly prošetřit, jaký materiál se zde ve skutečnosti vyrábí a zda je jeho označení za břidlici správné. U ostatních lomů, které podle zjištění jsou či byly v provozu, však nebylo shledáno, že by břidlici k použití jako kamenivo cíleně těžily. |
| --- | --- |

(279)

Orgány Spojeného království přezkoumaly důvěrné daňové záznamy i veřejné informace týkající se jednotlivých lomů, které podle sdružení BAA vyrábějí břidlici výhradně k použití jako kamenivo či které údajně své produkty zavádějícím způsobem označovaly za břidlici, aby mohly využít osvobození od daně. Výsledky přezkumu byly předloženy Komisi, přičemž z nich vyplynulo, že v případě jednoho z lomů se mohou vyskytovat určité problémy s prosazováním daně. Orgány Spojeného království se zavázaly prošetřit, jaký materiál se zde ve skutečnosti vyrábí a zda je jeho označení za břidlici správné. U ostatních lomů, které podle zjištění jsou či byly v provozu, však nebylo shledáno, že by břidlici k použití jako kamenivo cíleně těžily.

| (280) | Je třeba zmínit, že Komise ve svém přezkumu informací, které předložily orgány Spojeného království, zohlednila skutečnost, že se speciální architektonické produkty z břidlice řežou přímo na míru. Komise proto shledala, že břidlicové lomy, jejichž hlavním produktem je řezaný kámen, vyrábějí speciální architektonické produkty (a tedy nikoliv kamenivo), a to především na základě toho, že břidlicové kamenivo je výsledkem drcení. |
| --- | --- |

(280)

Je třeba zmínit, že Komise ve svém přezkumu informací, které předložily orgány Spojeného království, zohlednila skutečnost, že se speciální architektonické produkty z břidlice řežou přímo na míru. Komise proto shledala, že břidlicové lomy, jejichž hlavním produktem je řezaný kámen, vyrábějí speciální architektonické produkty (a tedy nikoliv kamenivo), a to především na základě toho, že břidlicové kamenivo je výsledkem drcení.

| (281) | Orgány Spojeného království poskytly na podporu svého názoru, že břidlice z trhu nevytlačuje sekundární kamenivo a že ačkoliv se poptávka jak po vysoce kvalitním drceném kameni, tak po štěrku a písku za dobu, kdy se vybírá daň z kameniva, snížila, nedošlo v případě břidlice, jílu a jílovité břidlice pro stavební účely k nárůstu poptávky v témže objemu. Podíl drceného kamene, štěrku a písku na celkovém prodeji tak zřejmě odpovídá tomuto poklesu poptávky. Orgány Spojeného království tak dochází k závěru, že břidlice, jíl a jílovitá břidlice ve větším rozsahu vysoce kvalitní drcený kámen, písek či štěrk nenahrazují. |
| --- | --- |

(281)

Orgány Spojeného království poskytly na podporu svého názoru, že břidlice z trhu nevytlačuje sekundární kamenivo a že ačkoliv se poptávka jak po vysoce kvalitním drceném kameni, tak po štěrku a písku za dobu, kdy se vybírá daň z kameniva, snížila, nedošlo v případě břidlice, jílu a jílovité břidlice pro stavební účely k nárůstu poptávky v témže objemu. Podíl drceného kamene, štěrku a písku na celkovém prodeji tak zřejmě odpovídá tomuto poklesu poptávky. Orgány Spojeného království tak dochází k závěru, že břidlice, jíl a jílovitá břidlice ve větším rozsahu vysoce kvalitní drcený kámen, písek či štěrk nenahrazují.

5.6.2.2.   
  Jílovitá břidlice

Jílovitá břidlice

a)   Připomínky od sdružení BAA obdržené dne 15. září 2014

Připomínky od sdružení BAA obdržené dne 15. září 2014

| (282) | Sdružení BAA tvrdí, že jílovitou břidlici lze využít jako kamenivo, konkrétně jako kamenivo nižší jakosti, což uvádí i zpráva Britské geologické společnosti (64). Jílovitá břidlice, jíl a jílovec se mohou vyskytovat jako skrývka v ložiscích drceného kamene a lze je prodávat jako výplň nižší kvality. |
| --- | --- |

(282)

Sdružení BAA tvrdí, že jílovitou břidlici lze využít jako kamenivo, konkrétně jako kamenivo nižší jakosti, což uvádí i zpráva Britské geologické společnosti (64). Jílovitá břidlice, jíl a jílovec se mohou vyskytovat jako skrývka v ložiscích drceného kamene a lze je prodávat jako výplň nižší kvality.

64

| (283) | Podle sdružení BAA lze jílovitou břidlici a jíl využívat jako kamenivo pro zvláštní účely, pro něž se jiné horniny hodí méně či se nehodí vůbec, jako je například použití jako výstelka a na překryv skládek a jako výstelka nádrží a kanálů. Podle sdružení BAA se v těchto případech jedná o použití jílu a jílovité břidlice jako kameniva obdobně, jako představuje použití jako kamenivo použití materiálu při stavbě odvodňovacích kanálů a pobřežních zábran. Sdružení BAA uvádí, že jílovitá břidlice se těží jako vedlejší produkt jílu a černého uhlí, ale zároveň se ve Spojeném království na řadě míst vyskytuje ve tvrdší, vyzrálejší podobě, jejíž vrstvy se střídají s vrstvami pískovce. |
| --- | --- |

(283)

Podle sdružení BAA lze jílovitou břidlici a jíl využívat jako kamenivo pro zvláštní účely, pro něž se jiné horniny hodí méně či se nehodí vůbec, jako je například použití jako výstelka a na překryv skládek a jako výstelka nádrží a kanálů. Podle sdružení BAA se v těchto případech jedná o použití jílu a jílovité břidlice jako kameniva obdobně, jako představuje použití jako kamenivo použití materiálu při stavbě odvodňovacích kanálů a pobřežních zábran. Sdružení BAA uvádí, že jílovitá břidlice se těží jako vedlejší produkt jílu a černého uhlí, ale zároveň se ve Spojeném království na řadě míst vyskytuje ve tvrdší, vyzrálejší podobě, jejíž vrstvy se střídají s vrstvami pískovce.

| (284) | Sdružení BAA tvrdí, že tvrdší druh jílovité břidlice podobný tvrdým horninám, se jako kamenivo používal i před zavedením AGL. Jako příklad uvádí lom na jílovitou břidlici, který je v provozu od roku 1981 a v němž se vyrábí kámen na stavby a zdivo, skalky a nepravidelnou dlažbu a také na výplňový materiál. |
| --- | --- |

(284)

Sdružení BAA tvrdí, že tvrdší druh jílovité břidlice podobný tvrdým horninám, se jako kamenivo používal i před zavedením AGL. Jako příklad uvádí lom na jílovitou břidlici, který je v provozu od roku 1981 a v němž se vyrábí kámen na stavby a zdivo, skalky a nepravidelnou dlažbu a také na výplňový materiál.

| (285) | Sdružení BAA předložilo seznam 20 lomů na jíl a jílovitou břidlici, jenž je výstupem z rejstříku dolů a lomů Britské geologické služby z roku 2010, přičemž tvrdí, že se v nich materiál těží pouze k použití jako kamenivo. |
| --- | --- |

(285)

Sdružení BAA předložilo seznam 20 lomů na jíl a jílovitou břidlici, jenž je výstupem z rejstříku dolů a lomů Britské geologické služby z roku 2010, přičemž tvrdí, že se v nich materiál těží pouze k použití jako kamenivo.

| (286) | Podle sdružení BAA jsou některé lomy, jež v rejstříku dolů a lomů Britské geologické službu figurují v kategorii lomů „pískovcových“, ve skutečnosti od AGL osvobozeny na základě toho, že se vlastně jedná o lomy na jílovitou břidlici, které tvoří součást sedimentů jílovité břidlice v hrabství Caithness ve Skotsku. |
| --- | --- |

(286)

Podle sdružení BAA jsou některé lomy, jež v rejstříku dolů a lomů Britské geologické službu figurují v kategorii lomů „pískovcových“, ve skutečnosti od AGL osvobozeny na základě toho, že se vlastně jedná o lomy na jílovitou břidlici, které tvoří součást sedimentů jílovité břidlice v hrabství Caithness ve Skotsku.

| (287) | Podle sdružení BAA existuje mnoho lomů, u nichž je skladba hornin z geologického hlediska smíšená, přičemž mimo jiné zahrnuje jílovitou břidlici, která je jako materiál sestávající převážně z jílovité břidlice osvobozena od daně, a to vzhledem k tomu, že jílovitá břidlice se ve Spojeném království vyskytuje hojně a často spolu s dalšími horninami. Sdružení BAA jako příklad uvádí lom, kde se materiál těží výhradně k použití jako kamenivo, který takto požívá osvobození od daně. |
| --- | --- |

(287)

Podle sdružení BAA existuje mnoho lomů, u nichž je skladba hornin z geologického hlediska smíšená, přičemž mimo jiné zahrnuje jílovitou břidlici, která je jako materiál sestávající převážně z jílovité břidlice osvobozena od daně, a to vzhledem k tomu, že jílovitá břidlice se ve Spojeném království vyskytuje hojně a často spolu s dalšími horninami. Sdružení BAA jako příklad uvádí lom, kde se materiál těží výhradně k použití jako kamenivo, který takto požívá osvobození od daně.

| (288) | Podle sdružení BAA mají orgány Spojeného království informace o tom, které z lomů byly od AGL osvobozeny na základě toho, že se v nich zcela či převážně těží břidlice či jílovitá břidlice. Tyto informace však nemohly být sdružení BAA poskytnuty vzhledem k jejich důvěrnosti. |
| --- | --- |

(288)

Podle sdružení BAA mají orgány Spojeného království informace o tom, které z lomů byly od AGL osvobozeny na základě toho, že se v nich zcela či převážně těží břidlice či jílovitá břidlice. Tyto informace však nemohly být sdružení BAA poskytnuty vzhledem k jejich důvěrnosti.

b)   Připomínky od pana Roberta Durwarda ze sdružení BAA obdržené dne 17. ledna 2014

Připomínky od pana Roberta Durwarda ze sdružení BAA obdržené dne 17. ledna 2014

| (289) | Sdružení BAA tvrdí, že s ohledem na environmentální účel daně nelze mít situaci v případě jílu a jílovité břidlice používané k výrobě keramických produktů a sádry za odlišnou od situace v případě materiálu podléhajícího AGL. Uvádí přitom, že tyto materiály jsou srovnatelné s kamenem, pískem a štěrkem těženými k použití ve stavebnictví, neboť byly vytěženy ke stavebním účelům a jíl a jílovitá břidlice jsou horniny. Velké množství jílu a jílovité břidlice se údajně používá k výrobě keramických stavebních produktů. Těžba jílu používaného k výrobě cihel by se mohla omezit používáním stavebních produktů z betonu, které lze vyrobit z odpadu/vedlejšího produktu z lomů, který často podléhá dani. Sdružení BAA tvrdí, že skutečnost, že jíl a jílovitá břidlice používané v keramických stavebních výrobcích nepodléhají AGL tuto daň podkopává. |
| --- | --- |

(289)

Sdružení BAA tvrdí, že s ohledem na environmentální účel daně nelze mít situaci v případě jílu a jílovité břidlice používané k výrobě keramických produktů a sádry za odlišnou od situace v případě materiálu podléhajícího AGL. Uvádí přitom, že tyto materiály jsou srovnatelné s kamenem, pískem a štěrkem těženými k použití ve stavebnictví, neboť byly vytěženy ke stavebním účelům a jíl a jílovitá břidlice jsou horniny. Velké množství jílu a jílovité břidlice se údajně používá k výrobě keramických stavebních produktů. Těžba jílu používaného k výrobě cihel by se mohla omezit používáním stavebních produktů z betonu, které lze vyrobit z odpadu/vedlejšího produktu z lomů, který často podléhá dani. Sdružení BAA tvrdí, že skutečnost, že jíl a jílovitá břidlice používané v keramických stavebních výrobcích nepodléhají AGL tuto daň podkopává.

c)   Připomínky od společnosti Torrington Stone obdržené dne 17. ledna 2014

Připomínky od společnosti Torrington Stone obdržené dne 17. ledna 2014

| (290) | Podle společnosti Torrington Stone vyrábí jeden z jejích lomů jílovitou břidlici jako vedlejší produkt hrubozrnného pískovce. Je kvalitní a lze ji použít jako objemovou výplň. V dalším z jejich lomů je hlavním produktem jílovitá břidlice a vedlejším produktem pískovec, který podléhá dani. Z toho se společnosti Torrington Stone zdá vyplývat, že produkty, které prodává, jsou odštěpky, kamenivo do podsypné vrstvy, zbytky z frézování nebo výplň a lze je získat ze všech jejích materiálů. |
| --- | --- |

(290)

Podle společnosti Torrington Stone vyrábí jeden z jejích lomů jílovitou břidlici jako vedlejší produkt hrubozrnného pískovce. Je kvalitní a lze ji použít jako objemovou výplň. V dalším z jejich lomů je hlavním produktem jílovitá břidlice a vedlejším produktem pískovec, který podléhá dani. Z toho se společnosti Torrington Stone zdá vyplývat, že produkty, které prodává, jsou odštěpky, kamenivo do podsypné vrstvy, zbytky z frézování nebo výplň a lze je získat ze všech jejích materiálů.

| (291) | Po zavedení AGL se ceny jílovité břidlice působením tržních sil zvýšily. |
| --- | --- |

(291)

Po zavedení AGL se ceny jílovité břidlice působením tržních sil zvýšily.

| (292) | Společnost Torrington Stone dále poskytla informace o lomu Venn, který jako vedlejší produkt vyrábí jílovitou břidlici, jež je ideální jako výplň do náspů a která soutěžila se zdaněným vedlejším produktem z jednoho lomu společnosti Torrington Stone. Dodací cena jílovité břidlice jakožto vedlejšího produktu byla přibližně 3,50 GBP a zahrnovala přepravu, jejíž náklady se odhadovaly na 3,00 GBP. |
| --- | --- |

(292)

Společnost Torrington Stone dále poskytla informace o lomu Venn, který jako vedlejší produkt vyrábí jílovitou břidlici, jež je ideální jako výplň do náspů a která soutěžila se zdaněným vedlejším produktem z jednoho lomu společnosti Torrington Stone. Dodací cena jílovité břidlice jakožto vedlejšího produktu byla přibližně 3,50 GBP a zahrnovala přepravu, jejíž náklady se odhadovaly na 3,00 GBP.

d)   Připomínky od společnosti Eunomia obdržené dne 17. ledna 2014

Připomínky od společnosti Eunomia obdržené dne 17. ledna 2014

| (293) | Připomínky obdržené od společnosti Eunomia byly zaslány jménem konsorcia výrobců sekundárního kameniva ze Spojeného království (břidlice, uhelná hlušina a škváry ze spalování). |
| --- | --- |

(293)

Připomínky obdržené od společnosti Eunomia byly zaslány jménem konsorcia výrobců sekundárního kameniva ze Spojeného království (břidlice, uhelná hlušina a škváry ze spalování).

| (294) | Podle společnosti Eunomia je možné znovu použít uhelnou hlušinu (která většinou sestává z jílovité břidlice) z fungujících či již zavřených/zakonzervovaných hlubinných dolů. Uhelná hlušina se získává při těžbě černého uhlí za použití metod hlubinné těžby. Kvalitativní vlastnosti uhelné hlušiny v jednotlivých dolech a v různých fázích těžby se značně liší v závislosti na geologických vlastnostech dotčené vrstvy v době těžby. Vzhledem k nejednotným vlastnostem uhelné hlušiny se jedná o materiál velmi nízké jakosti, jehož hodnota z hlediska dalšího využití je velmi nízká. |
| --- | --- |

(294)

Podle společnosti Eunomia je možné znovu použít uhelnou hlušinu (která většinou sestává z jílovité břidlice) z fungujících či již zavřených/zakonzervovaných hlubinných dolů. Uhelná hlušina se získává při těžbě černého uhlí za použití metod hlubinné těžby. Kvalitativní vlastnosti uhelné hlušiny v jednotlivých dolech a v různých fázích těžby se značně liší v závislosti na geologických vlastnostech dotčené vrstvy v době těžby. Vzhledem k nejednotným vlastnostem uhelné hlušiny se jedná o materiál velmi nízké jakosti, jehož hodnota z hlediska dalšího využití je velmi nízká.

| (295) | Podle společnosti Eunomia se většinou cena uhelné hlušiny nepohybuje v kladných číslech. Doly se jí však zbavují, aby mohly fungovat a nemusely ji ukládat na výsypky na povrchu. Společnost Eunomia tvrdí, že pokud by lomy neměly možnost uhelnou hlušinu bez nákladů či za konkurenceschopnou cenu, tak aby zohlednily její nízkou kvalitu, dodávat dalším subjektům, neexistují jiné z finančního hlediska únosné možnosti, jak zajistit přesun jílovité břidlice z těžby uhlí a umožnit tak stavební územní rozvoj. Podle společnosti Eunomia činí výrobní náklady u uhelné hlušiny po těžbě za předpokladu, že se produkt dováží do vzdálenosti maximálně 5 km od místa zdroje, obvykle [...] GBP za tunu v případě funkčních a [...] GBP za tunu v případě zavřených/zakonzervovaných hlubinných dolů. Zdanění AGL ve výši 2 GBP za tunu by tedy náklady [...]. Bylo by pak levnější likvidovat uhelnou hlušinu uložením na výsypku. |
| --- | --- |

(295)

Podle společnosti Eunomia se většinou cena uhelné hlušiny nepohybuje v kladných číslech. Doly se jí však zbavují, aby mohly fungovat a nemusely ji ukládat na výsypky na povrchu. Společnost Eunomia tvrdí, že pokud by lomy neměly možnost uhelnou hlušinu bez nákladů či za konkurenceschopnou cenu, tak aby zohlednily její nízkou kvalitu, dodávat dalším subjektům, neexistují jiné z finančního hlediska únosné možnosti, jak zajistit přesun jílovité břidlice z těžby uhlí a umožnit tak stavební územní rozvoj. Podle společnosti Eunomia činí výrobní náklady u uhelné hlušiny po těžbě za předpokladu, že se produkt dováží do vzdálenosti maximálně 5 km od místa zdroje, obvykle [...] GBP za tunu v případě funkčních a [...] GBP za tunu v případě zavřených/zakonzervovaných hlubinných dolů. Zdanění AGL ve výši 2 GBP za tunu by tedy náklady [...]. Bylo by pak levnější likvidovat uhelnou hlušinu uložením na výsypku.

e)   Připomínky orgánů Spojeného království

Připomínky orgánů Spojeného království

| (296) | Orgány Spojeného království tvrdí, že logika osvobození jílovité břidlice od daně spočívá v tom, že se tento materiál v drtivé většině případů nepoužívá jako kamenivo. Jílovitá břidlice je k použití jako kamenivo obecně nevhodná. Vysoce kvalitní jílovitá břidlice se používá k výrobě cihel, což je keramický postup, který je jako takový od AGL osvobozen. Případné vedlejší produkty z jílovité břidlice vytěžené k výrobě cihel by tedy představovaly vedlejší produkty materiálu vytěženého k jinému účelu než jako kamenivo. |
| --- | --- |

(296)

Orgány Spojeného království tvrdí, že logika osvobození jílovité břidlice od daně spočívá v tom, že se tento materiál v drtivé většině případů nepoužívá jako kamenivo. Jílovitá břidlice je k použití jako kamenivo obecně nevhodná. Vysoce kvalitní jílovitá břidlice se používá k výrobě cihel, což je keramický postup, který je jako takový od AGL osvobozen. Případné vedlejší produkty z jílovité břidlice vytěžené k výrobě cihel by tedy představovaly vedlejší produkty materiálu vytěženého k jinému účelu než jako kamenivo.

| (297) | Podle orgánů Spojeného království je jílovitá břidlice součástí stejné skupiny hornin jako jíl. Existují různé jíly: od měkkých a plastických až po tvrdé jílovce. Z hlediska jejich nejvhodnějšího použití jsou určující jejich fyzikální a chemické vlastnosti a mineralogické složení. V závislosti na štípatelnosti (65) může být obtížné na jednom konci spektra rozlišit jílovitou břidlici a jíl a na druhém jílovitou břidlici a břidlici. |
| --- | --- |

(297)

Podle orgánů Spojeného království je jílovitá břidlice součástí stejné skupiny hornin jako jíl. Existují různé jíly: od měkkých a plastických až po tvrdé jílovce. Z hlediska jejich nejvhodnějšího použití jsou určující jejich fyzikální a chemické vlastnosti a mineralogické složení. V závislosti na štípatelnosti (65) může být obtížné na jednom konci spektra rozlišit jílovitou břidlici a jíl a na druhém jílovitou břidlici a břidlici.

65

| (298) | Orgány Spojeného království tvrdí, že jílovitá břidlice úzce souvisí s těžbou jílu a vyskytuje se též při hlubinné těžbě černého uhlí. Obdobně jako jíl lze jílovitou břidlici použít k výrobě pohledových cihel, cihlových dlaždic a technických cihel (v případě jílu používaného k výrobě cihel připadá 90 % poptávky na výrobu pohledových cihel pro domácí trh s bydlením), dále střešních tašek a obkladových dlaždic a kameninových odvodňovacích a kanalizačních trubek. Velké množství jílu se používá na výrobu cementu. Dále se jíl používá také jako výstelka a překryv skládek a výstelka nádrží a kanálů, jako materiál pro terénní úpravy a při výrobě lehkého kameniva na tvárnice a jako stavební výplň. |
| --- | --- |

(298)

Orgány Spojeného království tvrdí, že jílovitá břidlice úzce souvisí s těžbou jílu a vyskytuje se též při hlubinné těžbě černého uhlí. Obdobně jako jíl lze jílovitou břidlici použít k výrobě pohledových cihel, cihlových dlaždic a technických cihel (v případě jílu používaného k výrobě cihel připadá 90 % poptávky na výrobu pohledových cihel pro domácí trh s bydlením), dále střešních tašek a obkladových dlaždic a kameninových odvodňovacích a kanalizačních trubek. Velké množství jílu se používá na výrobu cementu. Dále se jíl používá také jako výstelka a překryv skládek a výstelka nádrží a kanálů, jako materiál pro terénní úpravy a při výrobě lehkého kameniva na tvárnice a jako stavební výplň.

| (299) | Orgány Spojeného království tvrdí, že jílovitou břidlici lze použít jako kamenivo nižší kvality, nejčastěji jako navážku a objemovou výplň pod povrch vozovek. Některé typy jílovité břidlice jsou také vhodné k výrobě lehkého kameniva, musí však předtím projít výrobním postupem, při němž jsou vystaveny vysokým teplotám. Za určitých okolností daly geologické podmínky (tlak a teplo) vzniknout tvrdší jílovité břidlici, z níž při drcení vznikají pevnější granule, které lze k některým účelům, například jako stavební výplň, použít jako kamenivo nižší kvality. |
| --- | --- |

(299)

Orgány Spojeného království tvrdí, že jílovitou břidlici lze použít jako kamenivo nižší kvality, nejčastěji jako navážku a objemovou výplň pod povrch vozovek. Některé typy jílovité břidlice jsou také vhodné k výrobě lehkého kameniva, musí však předtím projít výrobním postupem, při němž jsou vystaveny vysokým teplotám. Za určitých okolností daly geologické podmínky (tlak a teplo) vzniknout tvrdší jílovité břidlici, z níž při drcení vznikají pevnější granule, které lze k některým účelům, například jako stavební výplň, použít jako kamenivo nižší kvality.

| (300) | Podle orgánů Spojeného království jsou si jílovitá břidlice a jíl z geologického hlediska podobné, a bývají tedy v národních statistikách Spojeného království řazeny do jedné skupiny. V roce 2000 bylo z 10 838 000 tun jílu a jílovité břidlice prodaných ve Spojeném království 7 880 000 tun použito k výrobě cihel, trubek, tašek a dlaždic a 2 958 000 tun se prodalo k jiným účelům. V roce 2012 bylo z 5 497 000 tun jílu a jílovité břidlice prodaných ve Velké Británii k výrobě cihel, trubek, tašek a dlaždic použito 3 569 000 tun. Orgány Spojeného království tvrdí, že vzhledem k tomu, že se těžba jílu a jílovité břidlice mezi lety 2000 a 2012 snížila o polovinu a že prodej jílu a jílovité břidlice pro jiné účely než k výrobě cihel, potrubí, tašek a dlaždic byl v roce 2012 oproti roku 2002 o 35 % nižší, není pravděpodobné, že by zavedení daně vedlo k nárůstu těžby jílovité břidlice těžené specificky k použití jako kamenivo. |
| --- | --- |

(300)

Podle orgánů Spojeného království jsou si jílovitá břidlice a jíl z geologického hlediska podobné, a bývají tedy v národních statistikách Spojeného království řazeny do jedné skupiny. V roce 2000 bylo z 10 838 000 tun jílu a jílovité břidlice prodaných ve Spojeném království 7 880 000 tun použito k výrobě cihel, trubek, tašek a dlaždic a 2 958 000 tun se prodalo k jiným účelům. V roce 2012 bylo z 5 497 000 tun jílu a jílovité břidlice prodaných ve Velké Británii k výrobě cihel, trubek, tašek a dlaždic použito 3 569 000 tun. Orgány Spojeného království tvrdí, že vzhledem k tomu, že se těžba jílu a jílovité břidlice mezi lety 2000 a 2012 snížila o polovinu a že prodej jílu a jílovité břidlice pro jiné účely než k výrobě cihel, potrubí, tašek a dlaždic byl v roce 2012 oproti roku 2002 o 35 % nižší, není pravděpodobné, že by zavedení daně vedlo k nárůstu těžby jílovité břidlice těžené specificky k použití jako kamenivo.

| (301) | Orgány Spojeného království tvrdí, že odpadní jílovitá břidlice vznikající při těžbě černého uhlí je nezamýšleným a nechtěným vedlejším produktem. Obecně je tato odpadní jílovitá břidlice vhodná pouze k použití jako základní výplň při stavbě silnic či jako protipovodňový násep, a prodává se tudíž za zanedbatelnou cenu. Tento odpadní produkt se většinou společně s dalším odpadním materiálem odkládá na odpadní haldy, kde se hromadí, či se používá jako doplňkový výplňový materiál, pokud se v blízkosti nachází povrchový důl. Zatímco samotné černého uhlí se prodává přibližně za 50 GBP za tunu, jílovitá břidlice se většinou prodává velmi levně, v průměru maximálně za 1 až 2 GBP za tunu, pokud je po ní poptávka poblíž místa těžby. Odhadované výrobní náklady se pohybují mezi 0,50 GBP a 2 GBP za tunu. Někdy se jílovitá břidlice dokonce zdarma rozdává, pokud si ji kupující sám odveze. |
| --- | --- |

(301)

Orgány Spojeného království tvrdí, že odpadní jílovitá břidlice vznikající při těžbě černého uhlí je nezamýšleným a nechtěným vedlejším produktem. Obecně je tato odpadní jílovitá břidlice vhodná pouze k použití jako základní výplň při stavbě silnic či jako protipovodňový násep, a prodává se tudíž za zanedbatelnou cenu. Tento odpadní produkt se většinou společně s dalším odpadním materiálem odkládá na odpadní haldy, kde se hromadí, či se používá jako doplňkový výplňový materiál, pokud se v blízkosti nachází povrchový důl. Zatímco samotné černého uhlí se prodává přibližně za 50 GBP za tunu, jílovitá břidlice se většinou prodává velmi levně, v průměru maximálně za 1 až 2 GBP za tunu, pokud je po ní poptávka poblíž místa těžby. Odhadované výrobní náklady se pohybují mezi 0,50 GBP a 2 GBP za tunu. Někdy se jílovitá břidlice dokonce zdarma rozdává, pokud si ji kupující sám odveze.

| (302) | Totéž platí i pro další typy uhelné hlušiny, jež se obecně používají pouze jako kamenivo nízké jakosti, pokud je po nich poptávka poblíž místa těžby. |
| --- | --- |

(302)

Totéž platí i pro další typy uhelné hlušiny, jež se obecně používají pouze jako kamenivo nízké jakosti, pokud je po nich poptávka poblíž místa těžby.

| (303) | Orgány Spojeného království tvrdí, že se jílovitá břidlice jako vedlejší produkt jiných těžebních činností někdy prodává jako kamenivo, ale obecně se vyplatí používat břidlici jako kamenivo pouze v případě, že je po ní poptávka poblíž místa těžby, a to vzhledem k nákladům na přepravu. Tvrdí, že vzhledem k tomu, že se taková břidlice netěží pro účely obchodního využití jako kamenivo a že se takto tlumí poptávka po nově vytěženém kamenivu, bude osvobození břidlice od daně v souladu s environmentálním cílem a s povahou a logikou AGL. |
| --- | --- |

(303)

Orgány Spojeného království tvrdí, že se jílovitá břidlice jako vedlejší produkt jiných těžebních činností někdy prodává jako kamenivo, ale obecně se vyplatí používat břidlici jako kamenivo pouze v případě, že je po ní poptávka poblíž místa těžby, a to vzhledem k nákladům na přepravu. Tvrdí, že vzhledem k tomu, že se taková břidlice netěží pro účely obchodního využití jako kamenivo a že se takto tlumí poptávka po nově vytěženém kamenivu, bude osvobození břidlice od daně v souladu s environmentálním cílem a s povahou a logikou AGL.

| (304) | Podle orgánů Spojeného království tvoří jíl a jílovitá břidlice v materiálech od Britské geologické služby i v ročence Spojeného království o nerostech (United Kingdom Minerals Yearbook), která obsahuje údaje shromážděné ve Spojeném království za daný rok, jednu kategorii. Podle britského národního statistického úřadu se průměrně prodávají za 2,52 až 2,88 GBP za tunu. V roce 2012 se ceny pohybovaly mezi 3,34 a 4,44 GBP za tunu. |
| --- | --- |

(304)

Podle orgánů Spojeného království tvoří jíl a jílovitá břidlice v materiálech od Britské geologické služby i v ročence Spojeného království o nerostech (United Kingdom Minerals Yearbook), která obsahuje údaje shromážděné ve Spojeném království za daný rok, jednu kategorii. Podle britského národního statistického úřadu se průměrně prodávají za 2,52 až 2,88 GBP za tunu. V roce 2012 se ceny pohybovaly mezi 3,34 a 4,44 GBP za tunu.

| (305) | Orgány Spojeného království poskytly informace o lomu, kde se vyrábí hrubozrnný pískovec, který se používá při výrobě asfaltu na povrchy vozovek. Zároveň se zde vyrábí a prodává jílovitá břidlice, jejíž vrstvy se nacházejí ve vrstvách hrubozrnného pískovce. Zástupci tohoto lomu odhadli výrobní náklady produktů z jílovité břidlice na 6,31 GBP za tunu. |
| --- | --- |

(305)

Orgány Spojeného království poskytly informace o lomu, kde se vyrábí hrubozrnný pískovec, který se používá při výrobě asfaltu na povrchy vozovek. Zároveň se zde vyrábí a prodává jílovitá břidlice, jejíž vrstvy se nacházejí ve vrstvách hrubozrnného pískovce. Zástupci tohoto lomu odhadli výrobní náklady produktů z jílovité břidlice na 6,31 GBP za tunu.

| (306) | Co se týče jílovité břidlice používané pro keramické postupy, předložily orgány Spojeného království informace, které jim poskytlo sdružení British Ceramic Confederation (dále též „BCC“), jež sdružuje subjekty z odvětví výroby keramických produktů ve Spojeném království. Vyplývá z nich, že se náklady na výrobu jílovité břidlice značně liší v závislosti na řadě faktorů. Obecné náklady těžbu se odhadují na [...] až [...] GBP za tunu. |
| --- | --- |

(306)

Co se týče jílovité břidlice používané pro keramické postupy, předložily orgány Spojeného království informace, které jim poskytlo sdružení British Ceramic Confederation (dále též „BCC“), jež sdružuje subjekty z odvětví výroby keramických produktů ve Spojeném království. Vyplývá z nich, že se náklady na výrobu jílovité břidlice značně liší v závislosti na řadě faktorů. Obecné náklady těžbu se odhadují na [...] až [...] GBP za tunu.

| (307) | Prodejní cena jílovité břidlice k použití jako kamenivo se podle odhadů sdružení BCC pohybuje mezi [...] a [...] GBP za tunu. Podle tohoto sdružení může být jílovitá břidlice prodávána i se ztrátou tak, aby došlo k odkrytí kvalitního materiálu používaného k výrobě cihel, jenž se nachází pod ložisky uvedené břidlice. |
| --- | --- |

(307)

Prodejní cena jílovité břidlice k použití jako kamenivo se podle odhadů sdružení BCC pohybuje mezi [...] a [...] GBP za tunu. Podle tohoto sdružení může být jílovitá břidlice prodávána i se ztrátou tak, aby došlo k odkrytí kvalitního materiálu používaného k výrobě cihel, jenž se nachází pod ložisky uvedené břidlice.

| (308) | Sdružení BCC dále poznamenává, že výroba cihel většinou probíhá na místech spojených s provozovateli lomů, a proto u materiálu nedochází k nacenění. Náklady při prodeji třetí straně toto sdružení nicméně odhaduje na [...] až [...] GBP za tunu, k nimž je nutno připočíst náklady na dodání. Poznamená přitom, že prodejní cena jílovité břidlice bude nižší než cena vysoce kvalitních jílů. |
| --- | --- |

(308)

Sdružení BCC dále poznamenává, že výroba cihel většinou probíhá na místech spojených s provozovateli lomů, a proto u materiálu nedochází k nacenění. Náklady při prodeji třetí straně toto sdružení nicméně odhaduje na [...] až [...] GBP za tunu, k nimž je nutno připočíst náklady na dodání. Poznamená přitom, že prodejní cena jílovité břidlice bude nižší než cena vysoce kvalitních jílů.

| (309) | Co se týče osvobození materiálů sestávajících převážně z černého a hnědého uhlí, břidlice a jílovité břidlice, dokládají orgány Spojeného království, že vzhledem k tomu, že nerosty se v přírodě nevyskytují ve 100 % čisté podobě, je takové osvobození nezbytné. |
| --- | --- |

(309)

Co se týče osvobození materiálů sestávajících převážně z černého a hnědého uhlí, břidlice a jílovité břidlice, dokládají orgány Spojeného království, že vzhledem k tomu, že nerosty se v přírodě nevyskytují ve 100 % čisté podobě, je takové osvobození nezbytné.

| (310) | Orgány Spojeného království jsou toho názoru, že jílovitá břidlice se výlučně k použití jako kamenivo netěží, přičemž původní tvrzení sdružení BAA ze řízení před soudy Unie prošetřily. Orgány Spojeného království tvrdí, že zjistily, že jílovitá břidlice i nadále vzniká jako vedlejší produkt jiných těžebních činností, zejména těžby jílu, černého uhlí a vápence. Podle orgánů Spojeného království žádný z dokumentů, které sdružení BAA před přijetím rozhodnutí o zahájení řízení soudům Unie či Komisi předložilo, nedokládal, že by nějaké lomy využívaly jílovitou břidlici a jíl především k použití jako kamenivo. |
| --- | --- |

(310)

Orgány Spojeného království jsou toho názoru, že jílovitá břidlice se výlučně k použití jako kamenivo netěží, přičemž původní tvrzení sdružení BAA ze řízení před soudy Unie prošetřily. Orgány Spojeného království tvrdí, že zjistily, že jílovitá břidlice i nadále vzniká jako vedlejší produkt jiných těžebních činností, zejména těžby jílu, černého uhlí a vápence. Podle orgánů Spojeného království žádný z dokumentů, které sdružení BAA před přijetím rozhodnutí o zahájení řízení soudům Unie či Komisi předložilo, nedokládal, že by nějaké lomy využívaly jílovitou břidlici a jíl především k použití jako kamenivo.

| (311) | Komise orgány Spojeného království vyzvala, aby poskytly informace o produktech čtyř lomů, které jsou podle vyjádření jedné ze zúčastněných stran od AGL osvobozeny a které získávají zakázky pouze díky tomuto osvobození a jež vyrábějí stejný druh produktu, jaké by mohl vyrobit i lom dotčené zúčastněné strany, který podléhá dani. Jeden z těchto lomů měl prý obdržet povolení využívat jílovitou břidlici. Orgány Spojeného království zjistily, že všechny tyto čtyři lomy jsou registrovány k platbě AGL a také ji od jejího zavedení v roce 2002 odvádějí. Tyto lomy podle všeho prodávají (66) vytěžený kámen, písek, štěrk, kamenivo včetně recyklovaných a betonových produktů, kamenivo z tvrdé horniny, kamenivo a výplň a stavební produkty, kamenivo k dekorativním účelům a pískovcové dlažby a také písek, štěrk a jiné kamenivo, a to v tomto pořadí. Nic nenasvědčuje tomu, že by některý z těchto lomů měl prospěch z osvobození jílovité břidlice od daně. |
| --- | --- |

(311)

Komise orgány Spojeného království vyzvala, aby poskytly informace o produktech čtyř lomů, které jsou podle vyjádření jedné ze zúčastněných stran od AGL osvobozeny a které získávají zakázky pouze díky tomuto osvobození a jež vyrábějí stejný druh produktu, jaké by mohl vyrobit i lom dotčené zúčastněné strany, který podléhá dani. Jeden z těchto lomů měl prý obdržet povolení využívat jílovitou břidlici. Orgány Spojeného království zjistily, že všechny tyto čtyři lomy jsou registrovány k platbě AGL a také ji od jejího zavedení v roce 2002 odvádějí. Tyto lomy podle všeho prodávají (66) vytěžený kámen, písek, štěrk, kamenivo včetně recyklovaných a betonových produktů, kamenivo z tvrdé horniny, kamenivo a výplň a stavební produkty, kamenivo k dekorativním účelům a pískovcové dlažby a také písek, štěrk a jiné kamenivo, a to v tomto pořadí. Nic nenasvědčuje tomu, že by některý z těchto lomů měl prospěch z osvobození jílovité břidlice od daně.

66

| (312) | Orgány Spojeného království rovněž prověřily osm lomů, jež se v databázi Britské geologické služby uváděly jako lomy, v nichž se cíleně těží jílovitá břidlice k použití jako kamenivo. Podle orgánů Spojeného království těží alespoň některé z těchto lomů vedle jílovité břidlice i jiné produkty. Zřejmě se jim tedy nepodařilo s konečnou platností zjistit, že by nějaké břidlicové lomy těžily jílovitou břidlici pouze k využití jako kamenivo. |
| --- | --- |

(312)

Orgány Spojeného království rovněž prověřily osm lomů, jež se v databázi Britské geologické služby uváděly jako lomy, v nichž se cíleně těží jílovitá břidlice k použití jako kamenivo. Podle orgánů Spojeného království těží alespoň některé z těchto lomů vedle jílovité břidlice i jiné produkty. Zřejmě se jim tedy nepodařilo s konečnou platností zjistit, že by nějaké břidlicové lomy těžily jílovitou břidlici pouze k využití jako kamenivo.

| (313) | Orgány Spojeného království vysvětlily, že i jílovitá břidlice by měla být, pokud je vedlejším produktem těžby zdaněného kameniva, od daně osvobozena. Jílovitou břidlici lze například získat jako nevyhnutelný vedlejší produkt při těžbě vápence nebo hrubozrnného pískovce. Podle orgánů Spojeného království má jílovitá břidlice jako materiál nižší hodnotu než vápenec a k použití jako kamenivo je v řadě případů nevhodná. Orgány Spojeného království uvádí, že jílovitá břidlice, jež takto byla jako vedlejší produkt vyrobena, je v souladu s environmentálním cílem AGL od daně osvobozena, tak aby ji mohly lomy, kde se vyrábí jako vedlejší produkt, prodávat jako náhradu nově vytěženého kameniva k použití pro omezený okruh vhodných účelů. Pokud by byl tento materiál od počátku zdaněn stejně jako vápenec, lomy by odpadovou jílovitou břidlici nemohly prodat. |
| --- | --- |

(313)

Orgány Spojeného království vysvětlily, že i jílovitá břidlice by měla být, pokud je vedlejším produktem těžby zdaněného kameniva, od daně osvobozena. Jílovitou břidlici lze například získat jako nevyhnutelný vedlejší produkt při těžbě vápence nebo hrubozrnného pískovce. Podle orgánů Spojeného království má jílovitá břidlice jako materiál nižší hodnotu než vápenec a k použití jako kamenivo je v řadě případů nevhodná. Orgány Spojeného království uvádí, že jílovitá břidlice, jež takto byla jako vedlejší produkt vyrobena, je v souladu s environmentálním cílem AGL od daně osvobozena, tak aby ji mohly lomy, kde se vyrábí jako vedlejší produkt, prodávat jako náhradu nově vytěženého kameniva k použití pro omezený okruh vhodných účelů. Pokud by byl tento materiál od počátku zdaněn stejně jako vápenec, lomy by odpadovou jílovitou břidlici nemohly prodat.

| (314) | Vzhledem k tomu, že jílovitá břidlice je k použití jako kamenivo obecně vhodná pouze pro omezený okruh specifických účelů a že jílovitou břidlici je obecně z ekonomického hlediska racionální používat jako kamenivo pouze v případě, kdy po ní existuje poptávka poblíž místa těžby, je podle orgánů Spojeného království velmi nepravděpodobné, že by po ní poblíž nějakého konkrétního lomu, kde se primárně těží jiné kamenivo (např. hrubozrnný pískovec), byla poptávka tak velká, že by podnítila těžbu dalšího zdaněného kameniva tak, aby byl získán přístup k nezdaněnému vedlejšímu produktu z jílovité břidlice. Orgány Spojeného království tvrdí, že si nejsou vědomy žádného případu, kdy by k tomu došlo či kdy by k tomu mohlo dojít v budoucnu. |
| --- | --- |

(314)

Vzhledem k tomu, že jílovitá břidlice je k použití jako kamenivo obecně vhodná pouze pro omezený okruh specifických účelů a že jílovitou břidlici je obecně z ekonomického hlediska racionální používat jako kamenivo pouze v případě, kdy po ní existuje poptávka poblíž místa těžby, je podle orgánů Spojeného království velmi nepravděpodobné, že by po ní poblíž nějakého konkrétního lomu, kde se primárně těží jiné kamenivo (např. hrubozrnný pískovec), byla poptávka tak velká, že by podnítila těžbu dalšího zdaněného kameniva tak, aby byl získán přístup k nezdaněnému vedlejšímu produktu z jílovité břidlice. Orgány Spojeného království tvrdí, že si nejsou vědomy žádného případu, kdy by k tomu došlo či kdy by k tomu mohlo dojít v budoucnu.

| (315) | V reakci na vyjádření, které Komisi předložila jedna ze zúčastněných stran a v němž se uvádělo, že hlavním materiálem, jenž se těží v lomu Vyse (společnosti Torrington Stone) v okresu North Devon je jílovec a jílovitá břidlice, jež se používají jako kamenivo, přičemž vedlejším materiálem je droba, vyjadřují orgány Spojeného království pochybnost o tom, zda je jílovitá břidlice hlavním produktem tohoto lomu, neboť jeho internetové stránky obsahují podrobné informace o vysoce kvalitních produktech z pískovce, a je zde uvedeno, že „se obecně uznává jeho vynikající odolnost a kvalita a že společnost Braunton Aggregates dodává různé druhy pískovce počínaje dekorativními kameny, kameny na stavbu zídek, drobný zahradní štěrk, kameny na skalky, až po prosévanou navážku a výplňové kamenivo“. V rejstříku dolů a lomů z roku 2010, který sestavila Britská geologická služba, se uvádí, že se v lomu Beam vyrábí „pískovce z karbonského vrásnění z budeského souvrství“. Nesouhlasí tedy s tím, že by lom Vyse představoval důkaz cílené těžby jílovité břidlice k použití jako kamenivo. |
| --- | --- |

(315)

V reakci na vyjádření, které Komisi předložila jedna ze zúčastněných stran a v němž se uvádělo, že hlavním materiálem, jenž se těží v lomu Vyse (společnosti Torrington Stone) v okresu North Devon je jílovec a jílovitá břidlice, jež se používají jako kamenivo, přičemž vedlejším materiálem je droba, vyjadřují orgány Spojeného království pochybnost o tom, zda je jílovitá břidlice hlavním produktem tohoto lomu, neboť jeho internetové stránky obsahují podrobné informace o vysoce kvalitních produktech z pískovce, a je zde uvedeno, že „se obecně uznává jeho vynikající odolnost a kvalita a že společnost Braunton Aggregates dodává různé druhy pískovce počínaje dekorativními kameny, kameny na stavbu zídek, drobný zahradní štěrk, kameny na skalky, až po prosévanou navážku a výplňové kamenivo“. V rejstříku dolů a lomů z roku 2010, který sestavila Britská geologická služba, se uvádí, že se v lomu Beam vyrábí „pískovce z karbonského vrásnění z budeského souvrství“. Nesouhlasí tedy s tím, že by lom Vyse představoval důkaz cílené těžby jílovité břidlice k použití jako kamenivo.

| (316) | Orgány Spojeného království uvádí, že pokud jde o jílovitou břidlici, používá britská daňová a celní správa kritérium – uvedené ve zprávě Britské geologické společnosti –, jež spočívá v tom, že tento materiál musí „být možné snadno (pomocí kapesního nože) rozdělit na plátky o tloušťce v řádu milimetrů“. Materiál, který se štěpí na malé centimetrové kostky (a je tedy vhodnější k použití jako kamenivo), se klasifikuje jako jílovec a podléhá AGL. Sdružení BAA ve svém vyjádření uvádí, že řada lomů těží materiál klasifikovaný jako jílovitá břidlice pouze k daňovým účelům a prodávají jej k použití jako kamenivo. Orgány Spojeného království poukazují na to, že pokud by se objevil materiální důkaz o takovémto zavádějícím popisu horniny jako jílovité břidlice za účelem osvobození od AGL, vyšetřovala by to britská daňová a celní správa jako možný daňový podvod. |
| --- | --- |

(316)

Orgány Spojeného království uvádí, že pokud jde o jílovitou břidlici, používá britská daňová a celní správa kritérium – uvedené ve zprávě Britské geologické společnosti –, jež spočívá v tom, že tento materiál musí „být možné snadno (pomocí kapesního nože) rozdělit na plátky o tloušťce v řádu milimetrů“. Materiál, který se štěpí na malé centimetrové kostky (a je tedy vhodnější k použití jako kamenivo), se klasifikuje jako jílovec a podléhá AGL. Sdružení BAA ve svém vyjádření uvádí, že řada lomů těží materiál klasifikovaný jako jílovitá břidlice pouze k daňovým účelům a prodávají jej k použití jako kamenivo. Orgány Spojeného království poukazují na to, že pokud by se objevil materiální důkaz o takovémto zavádějícím popisu horniny jako jílovité břidlice za účelem osvobození od AGL, vyšetřovala by to britská daňová a celní správa jako možný daňový podvod.

| (317) | Podle orgánů Spojeného království jsou všechny daňové činnosti, které britská daňová a celní správa provádí, založeny na analýze rizika. Znamená to, že se nekontrolují všechny podniky zaregistrované u daňové a celní správy, pokud se neobjeví důvod daňová přiznání podaná daňové a celní správě zpochybnit. Orgány Spojeného království si jsou vědomy rizika, že některé lomy mohou být osvobozeny od AGL na základě toho, že nesprávně popíší materiál, který vyrábí. Britská daňová a celní správa provádí kontroly, aby zajistila, že se AGL uplatňuje správně, a provádí šetření, pokud získá důkaz, že je nějaký materiál popsán nesprávně. |
| --- | --- |

(317)

Podle orgánů Spojeného království jsou všechny daňové činnosti, které britská daňová a celní správa provádí, založeny na analýze rizika. Znamená to, že se nekontrolují všechny podniky zaregistrované u daňové a celní správy, pokud se neobjeví důvod daňová přiznání podaná daňové a celní správě zpochybnit. Orgány Spojeného království si jsou vědomy rizika, že některé lomy mohou být osvobozeny od AGL na základě toho, že nesprávně popíší materiál, který vyrábí. Britská daňová a celní správa provádí kontroly, aby zajistila, že se AGL uplatňuje správně, a provádí šetření, pokud získá důkaz, že je nějaký materiál popsán nesprávně.

| (318) | Orgány Spojeného království přezkoumaly důvěrné daňové záznamy i veřejné informace týkající se lomů, které podle sdružení BAA vyrábějí jíl a jílovitou břidlici výhradně k použití jako kamenivo či které své produkty zavádějícím způsobem označily za jílovitou břidlici, aby mohly využít osvobození od daně. Výsledky přezkumu všech dotčených lomů byly předloženy Komisi. Z přezkumu vyplynulo, že v případě jednoho z lomů se mohou vyskytovat určité problémy s prosazováním daně, a orgány Spojeného království se zavázaly věc prošetřit. U většiny z těchto lomů, které podle přezkumu jsou či byly v provozu, žádné známky využívání jílovité břidlice nebo jílu výhradně k použití jako kamenivo zjištěny nebyly. Z informací poskytnutých Komisi však vyplývá, že minimálně v případě čtyř či pěti (67) lomů se osvobození od daně pro tyto materiály využívá, přestože jejich hlavním produktem je řezaný kámen a jílovitá břidlice se těží pouze doplňkově. |
| --- | --- |

(318)

Orgány Spojeného království přezkoumaly důvěrné daňové záznamy i veřejné informace týkající se lomů, které podle sdružení BAA vyrábějí jíl a jílovitou břidlici výhradně k použití jako kamenivo či které své produkty zavádějícím způsobem označily za jílovitou břidlici, aby mohly využít osvobození od daně. Výsledky přezkumu všech dotčených lomů byly předloženy Komisi. Z přezkumu vyplynulo, že v případě jednoho z lomů se mohou vyskytovat určité problémy s prosazováním daně, a orgány Spojeného království se zavázaly věc prošetřit. U většiny z těchto lomů, které podle přezkumu jsou či byly v provozu, žádné známky využívání jílovité břidlice nebo jílu výhradně k použití jako kamenivo zjištěny nebyly. Z informací poskytnutých Komisi však vyplývá, že minimálně v případě čtyř či pěti (67) lomů se osvobození od daně pro tyto materiály využívá, přestože jejich hlavním produktem je řezaný kámen a jílovitá břidlice se těží pouze doplňkově.

67

5.6.2.3.   
  Černé uhlí

Černé uhlí

a)   Připomínky orgánů Spojeného království

Připomínky orgánů Spojeného království

| (319) | Podle orgánů Spojeného království je černé uhlí hořlavá sedimentární hornina. Černé uhlí ze Spojeného království má vysoký obsah síry a používá se téměř výhradně v uhelných elektrárnách se zařízením k odsiřování spalin, ačkoliv určitou část uhlí spotřebovávají také domácnosti. Všechno koksovatelné uhlí (používané ve vysokých pecích k výrobě oceli) se v současnosti dováží. K použití jako kamenivo černé uhlí vhodné není. |
| --- | --- |

(319)

Podle orgánů Spojeného království je černé uhlí hořlavá sedimentární hornina. Černé uhlí ze Spojeného království má vysoký obsah síry a používá se téměř výhradně v uhelných elektrárnách se zařízením k odsiřování spalin, ačkoliv určitou část uhlí spotřebovávají také domácnosti. Všechno koksovatelné uhlí (používané ve vysokých pecích k výrobě oceli) se v současnosti dováží. K použití jako kamenivo černé uhlí vhodné není.

| (320) | V případě, že se černé uhlí těží povrchově, probíhá podle orgánů Spojeného království odtěžení skrývky (68) a vrstev mezi vrstvami černého uhlí na jedné straně a samotného uhlí a žáruvzdorných jílů, které se přímo pod některými vrstvami černého uhlí nachází, na straně druhé odděleně. Žáruvzdorný jíl, který je vedlejším produktem těžby uhlí, se těží zvlášť a prodává se přibližně za 10 % ceny černého uhlí, především jako barvivo k výrobě cihel. Ve všech případech se skrývka, hlušina, jež se nachází mezi vrstvami, a případné zbytky ze zpracování (např. z odstranění vysokého obsahu popela či jiných nečistot) po těžbě vrací zpět do vytěžených prostor. |
| --- | --- |

(320)

V případě, že se černé uhlí těží povrchově, probíhá podle orgánů Spojeného království odtěžení skrývky (68) a vrstev mezi vrstvami černého uhlí na jedné straně a samotného uhlí a žáruvzdorných jílů, které se přímo pod některými vrstvami černého uhlí nachází, na straně druhé odděleně. Žáruvzdorný jíl, který je vedlejším produktem těžby uhlí, se těží zvlášť a prodává se přibližně za 10 % ceny černého uhlí, především jako barvivo k výrobě cihel. Ve všech případech se skrývka, hlušina, jež se nachází mezi vrstvami, a případné zbytky ze zpracování (např. z odstranění vysokého obsahu popela či jiných nečistot) po těžbě vrací zpět do vytěžených prostor.

68

| (321) | Orgány Spojeného království tvrdí, že u všech hlubinných dolů probíhá zpracování uhlí formou separace podle hustoty. Odpad z tohoto postupu se běžně ukládá na výsypky, kde se hromadí. Haldy z minulosti jsou obvykle podrobeny terénní úpravě a pokryty vegetací, aby se snížil jejich negativní vizuální dopad. Pokud se v blízkosti povrchově těží uhlí a/nebo jiné horniny, používá se tento odpad někdy jako doplňkový výplňový materiál pro obnovu vytěžených prostor. |
| --- | --- |

(321)

Orgány Spojeného království tvrdí, že u všech hlubinných dolů probíhá zpracování uhlí formou separace podle hustoty. Odpad z tohoto postupu se běžně ukládá na výsypky, kde se hromadí. Haldy z minulosti jsou obvykle podrobeny terénní úpravě a pokryty vegetací, aby se snížil jejich negativní vizuální dopad. Pokud se v blízkosti povrchově těží uhlí a/nebo jiné horniny, používá se tento odpad někdy jako doplňkový výplňový materiál pro obnovu vytěžených prostor.

| (322) | Podle orgánů Spojeného království lze hlušinu či odpad z výroby uhlí někdy použít jako kamenivo nižší jakosti, například jako technická výplň či v protipovodňových náspech. Odpad je jemnozrnný a jeho technické vlastnosti neumožňují používat jej jako podklad při stavbě budov. |
| --- | --- |

(322)

Podle orgánů Spojeného království lze hlušinu či odpad z výroby uhlí někdy použít jako kamenivo nižší jakosti, například jako technická výplň či v protipovodňových náspech. Odpad je jemnozrnný a jeho technické vlastnosti neumožňují používat jej jako podklad při stavbě budov.

| (323) | Podle orgánů Spojeného království neexistuje žádný důkaz, že by nějaký lom ve Spojeném království těžil černé uhlí výhradně za účelem získání kameniva. AGL je podle nich koncipována tak, aby materiál, jenž sestává zcela z hlušiny z těžby uhlí, nepodléhal dani. Čisté vrstvy kameniva, která je třeba odtěžit, aby bylo možno propracovat se k vrstvě uhlí, AGL podléhají. |
| --- | --- |

(323)

Podle orgánů Spojeného království neexistuje žádný důkaz, že by nějaký lom ve Spojeném království těžil černé uhlí výhradně za účelem získání kameniva. AGL je podle nich koncipována tak, aby materiál, jenž sestává zcela z hlušiny z těžby uhlí, nepodléhal dani. Čisté vrstvy kameniva, která je třeba odtěžit, aby bylo možno propracovat se k vrstvě uhlí, AGL podléhají.

5.6.2.4.   
  Hnědé uhlí

Hnědé uhlí

a)   Připomínky orgánů Spojeného království

Připomínky orgánů Spojeného království

| (324) | Podle orgánů Spojeného království představuje hnědé uhlí jako materiál mezistupeň mezi rašelinou a černým uhlím. Jediné významné ložisko hnědého uhlí ve Velké Británii se nachází v hrabství Devon, přičemž hnědé uhlí je zde vedlejším produktem těžby ball clay. V menším množství se prodává pro zahradnické účely. Větší naleziště se nachází také v Severním Irsku, zde se však hnědé uhlí obchodně netěží kvůli značnému odporu místního obyvatelstva. K použití jako kamenivo není hnědé uhlí vhodné, zejména vzhledem k vysokému obsahu vody a těkavých látek. |
| --- | --- |

(324)

Podle orgánů Spojeného království představuje hnědé uhlí jako materiál mezistupeň mezi rašelinou a černým uhlím. Jediné významné ložisko hnědého uhlí ve Velké Británii se nachází v hrabství Devon, přičemž hnědé uhlí je zde vedlejším produktem těžby ball clay. V menším množství se prodává pro zahradnické účely. Větší naleziště se nachází také v Severním Irsku, zde se však hnědé uhlí obchodně netěží kvůli značnému odporu místního obyvatelstva. K použití jako kamenivo není hnědé uhlí vhodné, zejména vzhledem k vysokému obsahu vody a těkavých látek.

5.6.2.5.   
  Posouzení Komise

Posouzení Komise

5.6.2.5.1.   Břidlice

Břidlice

| (325) | Ačkoli je břidlice kamenivem ve smyslu čl. 17 odst. 1 zákona z roku 2001, z vyjádření orgánů Spojeného království a zúčastněných stran vyplývá, že se břidlice těží a získávají se z ní architektonické a kvádrové produkty, které se v porovnání s cenami materiálu prodávaného k využití jako kamenivo prodávají za mnohem vyšší ceny. Z ekonomického hlediska by nebylo racionální využívat tyto lomy pouze k těžbě břidlice k použití jako kamenivo, neboť tato břidlice je vzhledem ke svým vlastnostem většinou nevhodná k použití jako kamenivo vyšší kvality, a používá se pouze jako kamenivo nižší jakosti. Těžební postupy jsou navíc v tomto případě podstatně nákladnější než postupy při těžbě běžného kameniva – z ekonomického hlediska by tudíž nebylo logické vyrábět kamenivo takto nákladným způsobem cíleně. Náklady na výrobu břidlicového kameniva se například pohybují mezi 5,7 až 6,5 GBP na tunu, zatímco prodejní cena pak činí až 6,42 GBP za tunu. |
| --- | --- |

(325)

Ačkoli je břidlice kamenivem ve smyslu čl. 17 odst. 1 zákona z roku 2001, z vyjádření orgánů Spojeného království a zúčastněných stran vyplývá, že se břidlice těží a získávají se z ní architektonické a kvádrové produkty, které se v porovnání s cenami materiálu prodávaného k využití jako kamenivo prodávají za mnohem vyšší ceny. Z ekonomického hlediska by nebylo racionální využívat tyto lomy pouze k těžbě břidlice k použití jako kamenivo, neboť tato břidlice je vzhledem ke svým vlastnostem většinou nevhodná k použití jako kamenivo vyšší kvality, a používá se pouze jako kamenivo nižší jakosti. Těžební postupy jsou navíc v tomto případě podstatně nákladnější než postupy při těžbě běžného kameniva – z ekonomického hlediska by tudíž nebylo logické vyrábět kamenivo takto nákladným způsobem cíleně. Náklady na výrobu břidlicového kameniva se například pohybují mezi 5,7 až 6,5 GBP na tunu, zatímco prodejní cena pak činí až 6,42 GBP za tunu.

| (326) | Kvalitní břidlice má vzhledem ke způsobu, jakým se těží, jednu stranu seřízlou (těžké břidlicové desky se na požadovanou velikost řežou ve směru proti linii vrstev pomocí pily), a obvykle minimálně jednu stranu, na které byla podél přirozené vrstvy odštěpena (pomocí palice a dláta). V takovémto případě je břidlice zpracována postupem osvobozeným od daně podle čl. 18 odst. 2 písm. a) finančního zákona z roku 2001 a je možno na ni uplatnit úlevu na dani podle článku 30. |
| --- | --- |

(326)

Kvalitní břidlice má vzhledem ke způsobu, jakým se těží, jednu stranu seřízlou (těžké břidlicové desky se na požadovanou velikost řežou ve směru proti linii vrstev pomocí pily), a obvykle minimálně jednu stranu, na které byla podél přirozené vrstvy odštěpena (pomocí palice a dláta). V takovémto případě je břidlice zpracována postupem osvobozeným od daně podle čl. 18 odst. 2 písm. a) finančního zákona z roku 2001 a je možno na ni uplatnit úlevu na dani podle článku 30.

| (327) | Sdružení BAA a několik zúčastněných stran tvrdí, že použití jako desky stolu a kámen na zdivo a zídky představují použití jako kamenivo a že lomy, které takovéto produkty vyrábí jako produkty primární, by měly podléhat dani. Hlavním argumentem přitom je, že struktura produktů příslušných lomů se nijak neliší od struktury produktů lomů (jako jsou žulové či pískovcové lomy), které údajně prioritně rovněž vyrábějí kámen na zdivo a až v dalším sledu sekundární kamenivo nižší jakosti. |
| --- | --- |

(327)

Sdružení BAA a několik zúčastněných stran tvrdí, že použití jako desky stolu a kámen na zdivo a zídky představují použití jako kamenivo a že lomy, které takovéto produkty vyrábí jako produkty primární, by měly podléhat dani. Hlavním argumentem přitom je, že struktura produktů příslušných lomů se nijak neliší od struktury produktů lomů (jako jsou žulové či pískovcové lomy), které údajně prioritně rovněž vyrábějí kámen na zdivo a až v dalším sledu sekundární kamenivo nižší jakosti.

| (328) | Na rozdíl od jiných druhů kameniva, jako je například kamenivo z vápence, je v případě břidlice zapotřebí podle všeho těžit do hloubky, náklady na těžbu jsou tudíž ve srovnání s náklady u běžného lomu vyšší. Orgány Spojeného království a zúčastněné strany poukázaly na to, že se běžné lomy na kamenivo (v nichž se těží například žula, pískovec či vápenec) od břidlicových lomů významným způsobem liší a že odlišné daňové zacházení je v tomto případě zcela odůvodněné. |
| --- | --- |

(328)

Na rozdíl od jiných druhů kameniva, jako je například kamenivo z vápence, je v případě břidlice zapotřebí podle všeho těžit do hloubky, náklady na těžbu jsou tudíž ve srovnání s náklady u běžného lomu vyšší. Orgány Spojeného království a zúčastněné strany poukázaly na to, že se běžné lomy na kamenivo (v nichž se těží například žula, pískovec či vápenec) od břidlicových lomů významným způsobem liší a že odlišné daňové zacházení je v tomto případě zcela odůvodněné.

| (329) | Sdružení BAA a řada zúčastněných stran tvrdí, že se údajně v některých břidlicových lomech nevyrábějí speciální architektonické produkty, nýbrž se zde břidlice těží cíleně k použití jako kamenivo. Podle tohoto sdružení navíc některé lomy uvádí, že by měly být od daně osvobozeny, protože vyrábějí břidlici, ačkoliv materiál, který vyrábějí, ve skutečnosti nemá odpovídající kliváž či je jeho označení zavádějící. |
| --- | --- |

(329)

Sdružení BAA a řada zúčastněných stran tvrdí, že se údajně v některých břidlicových lomech nevyrábějí speciální architektonické produkty, nýbrž se zde břidlice těží cíleně k použití jako kamenivo. Podle tohoto sdružení navíc některé lomy uvádí, že by měly být od daně osvobozeny, protože vyrábějí břidlici, ačkoliv materiál, který vyrábějí, ve skutečnosti nemá odpovídající kliváž či je jeho označení zavádějící.

| (330) | Komise v tomto ohledu zaprvé konstatuje, že podle orgánů Spojeného království nic nenasvědčuje tomu, že by nějaké lomy břidlici k použití jako kamenivo těžily cíleně. Při absenci jasného důkazu o opaku totiž nelze očekávat, že by orgány Spojeného království prokázaly, že k něčemu nedochází, tj. že žádný z lomů břidlici k použití jako kamenivo cíleně netěží. Když byly Komisi předloženy příklady lomů, v nichž se údajně břidlice cíleně využívá k použití jako kamenivo, požádala Komise orgány Spojeného království, aby o těchto lomech předložily informace. Z těchto informací vyplývá, že žádný z uvedených lomů břidlici cíleně a primárně k použití jako kamenivo nevyužívá. Informace pouze zpochybnily kvalifikaci produktů jednoho konkrétního lomu jako břidlici, což se orgány Spojeného království zavázaly prošetřit. Zavádějící označení materiálu by představovalo zneužití AGL, a nikoli věc týkající se státní podpory. |
| --- | --- |

(330)

Komise v tomto ohledu zaprvé konstatuje, že podle orgánů Spojeného království nic nenasvědčuje tomu, že by nějaké lomy břidlici k použití jako kamenivo těžily cíleně. Při absenci jasného důkazu o opaku totiž nelze očekávat, že by orgány Spojeného království prokázaly, že k něčemu nedochází, tj. že žádný z lomů břidlici k použití jako kamenivo cíleně netěží. Když byly Komisi předloženy příklady lomů, v nichž se údajně břidlice cíleně využívá k použití jako kamenivo, požádala Komise orgány Spojeného království, aby o těchto lomech předložily informace. Z těchto informací vyplývá, že žádný z uvedených lomů břidlici cíleně a primárně k použití jako kamenivo nevyužívá. Informace pouze zpochybnily kvalifikaci produktů jednoho konkrétního lomu jako břidlici, což se orgány Spojeného království zavázaly prošetřit. Zavádějící označení materiálu by představovalo zneužití AGL, a nikoli věc týkající se státní podpory.

| (331) | Jak je popsáno ve 169. bodě odůvodnění výše, domnívá se Komise zadruhé, že propagační materiály, v nichž lomy popisují své produkty, aby přilákaly zákazníky, nejsou z hlediska posouzení použití materiálu pro účely AGL zcela relevantní. Orgány Spojeného království takový popis pro účely prosazování daně samy nezohledňují. |
| --- | --- |

(331)

Jak je popsáno ve 169. bodě odůvodnění výše, domnívá se Komise zadruhé, že propagační materiály, v nichž lomy popisují své produkty, aby přilákaly zákazníky, nejsou z hlediska posouzení použití materiálu pro účely AGL zcela relevantní. Orgány Spojeného království takový popis pro účely prosazování daně samy nezohledňují.

| (332) | Jako kritérium k ověření toho, zda materiál, který se v konkrétním lomu těží, představuje břidlici, používají orgány Spojeného království v souladu se zprávou Britské geologické společnosti (69) to, zda jej lze pouze s použitím dláta rozdělit na ostré plátky a destičky. Pokud by tedy některé lomy uváděly, že vyrábějí břidlici, a využívaly by tudíž osvobození od daně, ačkoliv ve skutečnosti vyrábějí materiál, který nemá dostatečnou kliváž, což sdružení BAA tvrdí, dopouštěly by se tyto lomy tím, že se neregistrovaly k platbě AGL, zneužití. Jednalo by se o problém s prosazováním daně, který by britská daňová a celní správa prošetřovala jako podvod. Orgány Spojeného království se zavázaly výše uvedený lom i další případy, v souvislosti s nimiž vyvstaly v důsledku šetření provedeného za účelem získání důkazů pro Komisi obavy ohledně zavádějící klasifikace materiálů, prošetřit. Pokud se ukáže, že materiál nepředstavuje břidlici, bude příslušnému lomu doměřena daň a také vystavena pokuta. |
| --- | --- |

(332)

Jako kritérium k ověření toho, zda materiál, který se v konkrétním lomu těží, představuje břidlici, používají orgány Spojeného království v souladu se zprávou Britské geologické společnosti (69) to, zda jej lze pouze s použitím dláta rozdělit na ostré plátky a destičky. Pokud by tedy některé lomy uváděly, že vyrábějí břidlici, a využívaly by tudíž osvobození od daně, ačkoliv ve skutečnosti vyrábějí materiál, který nemá dostatečnou kliváž, což sdružení BAA tvrdí, dopouštěly by se tyto lomy tím, že se neregistrovaly k platbě AGL, zneužití. Jednalo by se o problém s prosazováním daně, který by britská daňová a celní správa prošetřovala jako podvod. Orgány Spojeného království se zavázaly výše uvedený lom i další případy, v souvislosti s nimiž vyvstaly v důsledku šetření provedeného za účelem získání důkazů pro Komisi obavy ohledně zavádějící klasifikace materiálů, prošetřit. Pokud se ukáže, že materiál nepředstavuje břidlici, bude příslušnému lomu doměřena daň a také vystavena pokuta.

69

| (333) | Jak shledal Tribunál (70), závisí zahrnutí určitých materiálů do působnosti daně na základě použitelného pravidla obvyklého zdanění „pouze na jejich skutečném a prokázaném využití jako kameniva“. V případě nově těžené břidlice to lze vykládat tak, že pokud není dokázáno, že by nějaké lomy cíleně těžily břidlici k použití jako kamenivo, není situace v případě břidlice srovnatelná se situací materiálů podléhajících dani, a její osvobození od daně je tedy v souladu s obecnými zásadami AGL. |
| --- | --- |

(333)

Jak shledal Tribunál (70), závisí zahrnutí určitých materiálů do působnosti daně na základě použitelného pravidla obvyklého zdanění „pouze na jejich skutečném a prokázaném využití jako kameniva“. V případě nově těžené břidlice to lze vykládat tak, že pokud není dokázáno, že by nějaké lomy cíleně těžily břidlici k použití jako kamenivo, není situace v případě břidlice srovnatelná se situací materiálů podléhajících dani, a její osvobození od daně je tedy v souladu s obecnými zásadami AGL.

70

| (334) | Komisi bylo prokázáno, že se břidlice netěží cíleně k použití jako kamenivo, ale k získání kvádrových a dekorativních produktů. |
| --- | --- |

(334)

Komisi bylo prokázáno, že se břidlice netěží cíleně k použití jako kamenivo, ale k získání kvádrových a dekorativních produktů.

| (335) | Komise tedy dospěla k závěru, že v případě nově těžené břidlice je skutková a právní situace odlišná než u materiálu podléhajícího dani, a že se tedy na takovouto břidlici nevztahuje zásada obvyklého zdanění AGL. |
| --- | --- |

(335)

Komise tedy dospěla k závěru, že v případě nově těžené břidlice je skutková a právní situace odlišná než u materiálu podléhajícího dani, a že se tedy na takovouto břidlici nevztahuje zásada obvyklého zdanění AGL.

| (336) | Z předložených informací vyplývá, že zatímco vysoce kvalitní břidlice, kterou lze po zpracování na desky vhodné velikosti prodávat k použití na kvádrové či architektonické produkty, a tedy nikoliv k použití jako kamenivo, tvoří pouze velmi malý podíl (asi 5 %) vytěžené břidlice, zbývající vytěžený materiál, jenž představuje břidlici jako vedlejší produkt či odpad, lze jako kamenivo použít (na základě osvobození těžby břidlicové hlušiny od daně, jež se posuzuje v oddíle 5.6.4 níže). |
| --- | --- |

(336)

Z předložených informací vyplývá, že zatímco vysoce kvalitní břidlice, kterou lze po zpracování na desky vhodné velikosti prodávat k použití na kvádrové či architektonické produkty, a tedy nikoliv k použití jako kamenivo, tvoří pouze velmi malý podíl (asi 5 %) vytěžené břidlice, zbývající vytěžený materiál, jenž představuje břidlici jako vedlejší produkt či odpad, lze jako kamenivo použít (na základě osvobození těžby břidlicové hlušiny od daně, jež se posuzuje v oddíle 5.6.4 níže).

| (337) | Vzhledem k tomu, že k těžbě břidlice jako vedlejšího produktu při těžbě vysoce kvalitní břidlice k použití jako dekorativní a kvádrový materiál ve stavebnictví dochází nevyhnutelně, a při těžbě jiných materiálů k tomuto docházet nemůže, přispívá osvobození břidlice od daně k dosažení cíle AGL. Může totiž přispět k posunu poptávky od nové těžby materiálů k použití jako kamenivo k břidlici jako vedlejšímu produktu. Vzhledem k vysokým nákladům na těžbu břidlice, které lze pokrýt pouze získáváním břidlice na dekorativní a kvádrové produkty, navíc nehrozí, že by toto osvobození mohlo podnítit novou těžbu břidlice. Potvrzuje to i pokles počtu provozovaných břidlicových lomů od zavedení AGL (ze 43 na 32), o kterém orgány Spojeného království informovaly (71). |
| --- | --- |

(337)

Vzhledem k tomu, že k těžbě břidlice jako vedlejšího produktu při těžbě vysoce kvalitní břidlice k použití jako dekorativní a kvádrový materiál ve stavebnictví dochází nevyhnutelně, a při těžbě jiných materiálů k tomuto docházet nemůže, přispívá osvobození břidlice od daně k dosažení cíle AGL. Může totiž přispět k posunu poptávky od nové těžby materiálů k použití jako kamenivo k břidlici jako vedlejšímu produktu. Vzhledem k vysokým nákladům na těžbu břidlice, které lze pokrýt pouze získáváním břidlice na dekorativní a kvádrové produkty, navíc nehrozí, že by toto osvobození mohlo podnítit novou těžbu břidlice. Potvrzuje to i pokles počtu provozovaných břidlicových lomů od zavedení AGL (ze 43 na 32), o kterém orgány Spojeného království informovaly (71).

71

| (338) | Komise poznamenává, že břidlice se někdy přirozeně nemusí vyskytovat ve 100 % čisté podobě, i v tomto případě však splňuje požadavek, že je možné ji rozdělit pouze s použitím dláta na ostré plátky a destičky. V těchto případech byly orgány Spojeného království toho názoru, že od daně by měl být osvobozen i materiál sestávající převážně z břidlice. |
| --- | --- |

(338)

Komise poznamenává, že břidlice se někdy přirozeně nemusí vyskytovat ve 100 % čisté podobě, i v tomto případě však splňuje požadavek, že je možné ji rozdělit pouze s použitím dláta na ostré plátky a destičky. V těchto případech byly orgány Spojeného království toho názoru, že od daně by měl být osvobozen i materiál sestávající převážně z břidlice.

| (339) | Komise má tedy za to, že vzhledem k tomu, že nebyl předložen žádný důkaz o tom, že by se materiál sestávající převážně z břidlice cíleně těžil k použití jako kamenivo, platí odůvodnění týkající se materiálu, který z břidlice sestává zcela, rovněž pro materiál, který z ní sestává převážně, což je relevantní pro situaci popsanou ve 338. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(339)

Komise má tedy za to, že vzhledem k tomu, že nebyl předložen žádný důkaz o tom, že by se materiál sestávající převážně z břidlice cíleně těžil k použití jako kamenivo, platí odůvodnění týkající se materiálu, který z břidlice sestává zcela, rovněž pro materiál, který z ní sestává převážně, což je relevantní pro situaci popsanou ve 338. bodě odůvodnění.

| (340) | Osvobození materiálu, který sestává zcela nebo převážně z břidlice či který je součástí materiálu sestávajícího z břidlice, od daně podle čl. 17 odst. 4 písm. a) finančního zákona z roku 2001, se tedy od obvyklého zdanění AGL neodchyluje. |
| --- | --- |

(340)

Osvobození materiálu, který sestává zcela nebo převážně z břidlice či který je součástí materiálu sestávajícího z břidlice, od daně podle čl. 17 odst. 4 písm. a) finančního zákona z roku 2001, se tedy od obvyklého zdanění AGL neodchyluje.

5.6.2.5.2.   Jílovitá břidlice

Jílovitá břidlice

| (341) | Vzhledem k tomu, že jílovitá břidlice je hornina, a tedy kamenivo ve smyslu čl. 17 odst. 1 finančního zákona z roku 2001, nepředstavuje její osvobození od AGL, pokud se k použití jako kamenivo netěží cíleně, odchylku od zásady obvyklého zdanění v rámci AGL. V případě cílené těžby by její osvobození od AGL bylo odůvodněné pouze v případě, že by přispívalo k environmentálnímu cíli AGL, tj. k dosažení posunu v poptávce. |
| --- | --- |

(341)

Vzhledem k tomu, že jílovitá břidlice je hornina, a tedy kamenivo ve smyslu čl. 17 odst. 1 finančního zákona z roku 2001, nepředstavuje její osvobození od AGL, pokud se k použití jako kamenivo netěží cíleně, odchylku od zásady obvyklého zdanění v rámci AGL. V případě cílené těžby by její osvobození od AGL bylo odůvodněné pouze v případě, že by přispívalo k environmentálnímu cíli AGL, tj. k dosažení posunu v poptávce.

| (342) | Ve vyjádření zúčastněných stran a orgánů Spojeného království se poukazovalo na řadu případů, kdy se jílovitá břidlice používá jako kamenivo, a to většinou jako kamenivo nižší jakosti používané jako navážka a objemová výplň pod povrch vozovek či do náspů. |
| --- | --- |

(342)

Ve vyjádření zúčastněných stran a orgánů Spojeného království se poukazovalo na řadu případů, kdy se jílovitá břidlice používá jako kamenivo, a to většinou jako kamenivo nižší jakosti používané jako navážka a objemová výplň pod povrch vozovek či do náspů.

| (343) | Komise kromě toho konstatuje, že se jílovitá břidlice často vyskytuje ve vrstvách vápence či jiných materiálů podléhajících dani. V takových případech lze mít za to, že se jílovitá břidlice s těmito materiály cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo. |
| --- | --- |

(343)

Komise kromě toho konstatuje, že se jílovitá břidlice často vyskytuje ve vrstvách vápence či jiných materiálů podléhajících dani. V takových případech lze mít za to, že se jílovitá břidlice s těmito materiály cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo.

| (344) | Orgány Spojeného království samy tvrdí, že skutková situace v případě těch materiálů, které se těží k obchodnímu využití jako kamenivo nebo které vznikají jako vedlejší produkty při postupu, jehož cílem je výroba kameniva k obchodnímu využití, je odlišná od skutkové situace u materiálů osvobozených od daně. Proto je i v případě jílovité břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, obdobně jako u všech ostatních nově těžených materiálů podléhajících dani, skutková situace odlišná než u materiálu osvobozeného od daně. Osvobození od AGL tedy nelze odůvodnit, pokud se příslušný materiál k použití jako kamenivo těží cíleně. |
| --- | --- |

(344)

Orgány Spojeného království samy tvrdí, že skutková situace v případě těch materiálů, které se těží k obchodnímu využití jako kamenivo nebo které vznikají jako vedlejší produkty při postupu, jehož cílem je výroba kameniva k obchodnímu využití, je odlišná od skutkové situace u materiálů osvobozených od daně. Proto je i v případě jílovité břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, obdobně jako u všech ostatních nově těžených materiálů podléhajících dani, skutková situace odlišná než u materiálu osvobozeného od daně. Osvobození od AGL tedy nelze odůvodnit, pokud se příslušný materiál k použití jako kamenivo těží cíleně.

| (345) | Orgány Spojeného království doložily, že jílovitá břidlice se v drtivé většině případů jako kamenivo nepoužívá, a to proto, že se většinou k použití jako kamenivo obecně nehodí. Kvalitní jílovitá břidlice se používá k výrobě cihel, což je keramický postup. |
| --- | --- |

(345)

Orgány Spojeného království doložily, že jílovitá břidlice se v drtivé většině případů jako kamenivo nepoužívá, a to proto, že se většinou k použití jako kamenivo obecně nehodí. Kvalitní jílovitá břidlice se používá k výrobě cihel, což je keramický postup.

| (346) | Komise na základě informací obdržených od zúčastněných stran konstatuje, že nově vytěženou jílovitou břidlici lze použít jako kamenivo, avšak jen k omezenému okruhu účelů, a že na rozdíl od břidlice se z jílovité břidlice nevyrábí žádné vysoce kvalitní speciální produkty, jež by byly osvobozeny od daně. Jílovitá břidlice jako taková navíc představuje materiál, jehož vlastnosti se mohou na různých místech těžby výrazně lišit. |
| --- | --- |

(346)

Komise na základě informací obdržených od zúčastněných stran konstatuje, že nově vytěženou jílovitou břidlici lze použít jako kamenivo, avšak jen k omezenému okruhu účelů, a že na rozdíl od břidlice se z jílovité břidlice nevyrábí žádné vysoce kvalitní speciální produkty, jež by byly osvobozeny od daně. Jílovitá břidlice jako taková navíc představuje materiál, jehož vlastnosti se mohou na různých místech těžby výrazně lišit.

| (347) | Komise bere na vědomí vyjádření orgánů Spojeného království uvedené podrobně ve 297. bodě odůvodnění, že jílovitá břidlice náleží do téže skupiny nerostů jako jíl, tvrdší jílovitou břidlici však lze zařadit i do téže kategorie jako břidlici. |
| --- | --- |

(347)

Komise bere na vědomí vyjádření orgánů Spojeného království uvedené podrobně ve 297. bodě odůvodnění, že jílovitá břidlice náleží do téže skupiny nerostů jako jíl, tvrdší jílovitou břidlici však lze zařadit i do téže kategorie jako břidlici.

| (348) | Na rozdíl od jílu lze navíc jílovitou břidlici někdy využít jako stavební materiál, aniž by bylo nutná její fyzikální přeměna, přičemž k takovémuto využití skutečně dochází (viz 299. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(348)

Na rozdíl od jílu lze navíc jílovitou břidlici někdy využít jako stavební materiál, aniž by bylo nutná její fyzikální přeměna, přičemž k takovémuto využití skutečně dochází (viz 299. bod odůvodnění).

| (349) | Připomínky, které Komise obdržela od zúčastněných stran, zaprvé ukazují na to, že jílovitou břidlici lze cíleně těžit k obchodnímu využití jako kamenivo, a že k tomu také skutečně dochází. Cena jílovitá břidlice se pohybuje mezi [...] GBP a 4,44 GBP za tunu (viz 292., 304. a 307. bod odůvodnění). V některých případech připadají 3 GBP z této ceny toliko na přepravu břidlice. Komise však poznamenává, že neobdržela informace o cenách jílovité břidlice, která se v lomech těží jako hlavní produkt, ale pouze o ceně jílovité břidlice, která se těží jako vedlejší produkt jiného materiálu. |
| --- | --- |

(349)

Připomínky, které Komise obdržela od zúčastněných stran, zaprvé ukazují na to, že jílovitou břidlici lze cíleně těžit k obchodnímu využití jako kamenivo, a že k tomu také skutečně dochází. Cena jílovitá břidlice se pohybuje mezi [...] GBP a 4,44 GBP za tunu (viz 292., 304. a 307. bod odůvodnění). V některých případech připadají 3 GBP z této ceny toliko na přepravu břidlice. Komise však poznamenává, že neobdržela informace o cenách jílovité břidlice, která se v lomech těží jako hlavní produkt, ale pouze o ceně jílovité břidlice, která se těží jako vedlejší produkt jiného materiálu.

| (350) | Pokud jde o novou těžbu břidlice, obdržela Komise důkazy týkající se minimálně čtyř až pěti (72) lomů, které naznačují, že se v těchto lomech jílovitá břidlice těží primárně k použití jako kamenivo. Jak je popsáno ve 318. bodě odůvodnění, v návaznosti na seznam lomů předložený sdružením BAA, jež byly v rejstříku dolů a lomů Britské geologické služby z roku 2010 uvedeny jako lomy, v nichž se těží primárně břidlice k obchodnímu využití jako břidlicové kamenivo, požádala Komise orgány Spojeného království o poskytnutí informací o těchto lomech z důvěrných daňových záznamů. Ukázalo se, že čtyři až pět (72) lomů bylo vedeno jako lomy využívající osvobození od daně z jílovité břidlice a zároveň jako lomy vyrábějící řezaný kámen a jílovitou břidlici k použití jako kamenivo. Orgány Spojeného království vysvětlily, že vzhledem k tomu, že tyto lomy vyrábějí řezaný kámen, měla by se jílovitá břidlice považovat za vedlejší produkt řezaného kamene, a měla by být tudíž od daně řádně osvobozena. Takovéto vysvětlení však Komise nemůže přijmout. Jak je popsáno ve 151. až 158. bodě odůvodnění, vedlejší produkty z řezaného kamene v rámci AGL od daně osvobozeny nejsou. Nějaké množství řezaného kamene, pokud je po něm poptávka a pokud je dotčená hornina vhodná k řezání, navíc mohou vyrábět všechny lomy na kamenivo. Neznamená to však, že pokud po řezaném kameni není poptávka, nebudou primárně vyrábět kamenivo, pokud po něm bude poptávka a bude to z ekonomického hlediska racionální. Proto je tyto lomy nutno považovat za lomy, v nichž se břidlice k použití jako kamenivo těží cíleně. |
| --- | --- |

(350)

Pokud jde o novou těžbu břidlice, obdržela Komise důkazy týkající se minimálně čtyř až pěti (72) lomů, které naznačují, že se v těchto lomech jílovitá břidlice těží primárně k použití jako kamenivo. Jak je popsáno ve 318. bodě odůvodnění, v návaznosti na seznam lomů předložený sdružením BAA, jež byly v rejstříku dolů a lomů Britské geologické služby z roku 2010 uvedeny jako lomy, v nichž se těží primárně břidlice k obchodnímu využití jako břidlicové kamenivo, požádala Komise orgány Spojeného království o poskytnutí informací o těchto lomech z důvěrných daňových záznamů. Ukázalo se, že čtyři až pět (72) lomů bylo vedeno jako lomy využívající osvobození od daně z jílovité břidlice a zároveň jako lomy vyrábějící řezaný kámen a jílovitou břidlici k použití jako kamenivo. Orgány Spojeného království vysvětlily, že vzhledem k tomu, že tyto lomy vyrábějí řezaný kámen, měla by se jílovitá břidlice považovat za vedlejší produkt řezaného kamene, a měla by být tudíž od daně řádně osvobozena. Takovéto vysvětlení však Komise nemůže přijmout. Jak je popsáno ve 151. až 158. bodě odůvodnění, vedlejší produkty z řezaného kamene v rámci AGL od daně osvobozeny nejsou. Nějaké množství řezaného kamene, pokud je po něm poptávka a pokud je dotčená hornina vhodná k řezání, navíc mohou vyrábět všechny lomy na kamenivo. Neznamená to však, že pokud po řezaném kameni není poptávka, nebudou primárně vyrábět kamenivo, pokud po něm bude poptávka a bude to z ekonomického hlediska racionální. Proto je tyto lomy nutno považovat za lomy, v nichž se břidlice k použití jako kamenivo těží cíleně.

72

72

| (351) | Komise konstatuje rozpor v informacích, které jí byly předloženy. Připomínka společnosti Torrington Stone se týká těžby a prodeje břidlicového kameniva, které bylo získáno jako primární produkt v jednom z jejích lomů (Vyse). Orgány Spojeného království však na základě prezentace produktů lomů na internetových stránkách tvrdí, že v tomto lomu se jílovitá břidlice vůbec nevyrábí. Komise však podotýká, že na internetových stránkách lomu Vyse se jílovitá břidlice uvádí, nikoliv však v popisu produktů lomu, ale v technických specifikacích jednotlivých těžených produktů (73). |
| --- | --- |

(351)

Komise konstatuje rozpor v informacích, které jí byly předloženy. Připomínka společnosti Torrington Stone se týká těžby a prodeje břidlicového kameniva, které bylo získáno jako primární produkt v jednom z jejích lomů (Vyse). Orgány Spojeného království však na základě prezentace produktů lomů na internetových stránkách tvrdí, že v tomto lomu se jílovitá břidlice vůbec nevyrábí. Komise však podotýká, že na internetových stránkách lomu Vyse se jílovitá břidlice uvádí, nikoliv však v popisu produktů lomu, ale v technických specifikacích jednotlivých těžených produktů (73).

73

| (352) | Vzhledem k tomu, že se takto vyjádřil přímo dotčený lom, musí to vzít Komise v úvahu. Je možné, že materiál, který se zde vyrábí, je jako jílovitá břidlice označen nesprávně, avšak sami představitelé tohoto lomu uvádí, že využívají osvobození jílovité břidlice od daně. Orgány Spojeného království kromě toho při řadě příležitostí udaly, že pro účely AGL způsob, jakým lomy své produkty prezentují veřejnosti, neberou v potaz. Nebylo uvedeno, že by v tomto lomu byl proveden nějaký geologický test. |
| --- | --- |

(352)

Vzhledem k tomu, že se takto vyjádřil přímo dotčený lom, musí to vzít Komise v úvahu. Je možné, že materiál, který se zde vyrábí, je jako jílovitá břidlice označen nesprávně, avšak sami představitelé tohoto lomu uvádí, že využívají osvobození jílovité břidlice od daně. Orgány Spojeného království kromě toho při řadě příležitostí udaly, že pro účely AGL způsob, jakým lomy své produkty prezentují veřejnosti, neberou v potaz. Nebylo uvedeno, že by v tomto lomu byl proveden nějaký geologický test.

| (353) | S ohledem na informace a důkazy, které jsou k dispozici, se Komise domnívá, že v případě nově vytěžené břidlice je skutková a právní situaci srovnatelná jako u jiných materiálů podléhajících dani. |
| --- | --- |

(353)

S ohledem na informace a důkazy, které jsou k dispozici, se Komise domnívá, že v případě nově vytěžené břidlice je skutková a právní situaci srovnatelná jako u jiných materiálů podléhajících dani.

| (354) | Orgány Spojeného království nedoložily, že lze osvobození nově vytěžené břidlice od daně odůvodnit cílem AGL spočívajícím v „posunu v poptávce“. Takovéto osvobození od daně minimálně umožňuje zachovat těžbu nové břidlice k použití jako kamenivo, a představuje tudíž odchylku od zásady obvyklého zdanění AGL, která je v rozporu s cílem AGL. |
| --- | --- |

(354)

Orgány Spojeného království nedoložily, že lze osvobození nově vytěžené břidlice od daně odůvodnit cílem AGL spočívajícím v „posunu v poptávce“. Takovéto osvobození od daně minimálně umožňuje zachovat těžbu nové břidlice k použití jako kamenivo, a představuje tudíž odchylku od zásady obvyklého zdanění AGL, která je v rozporu s cílem AGL.

| (355) | Osvobození hlušiny z těžby jílovité břidlice od daně se posuzuje v oddílu 5.6.4. níže. |
| --- | --- |

(355)

Osvobození hlušiny z těžby jílovité břidlice od daně se posuzuje v oddílu 5.6.4. níže.

| (356) | Komise však konstatuje, že v případě jílovité břidlice vznikající jako vedlejší produkt těžby černého uhlí lze vedle osvobození od daně podle čl. 17 odst. 4 písm. a) uplatnit i osvobození od daně podle čl. 17 odst. 3 písm. f) finančního zákona z roku 2001. Jak bude uvedeno v (367) tohoto rozhodnutí níže, černé uhlí není a nemůže být používáno jako kamenivo. |
| --- | --- |

(356)

Komise však konstatuje, že v případě jílovité břidlice vznikající jako vedlejší produkt těžby černého uhlí lze vedle osvobození od daně podle čl. 17 odst. 4 písm. a) uplatnit i osvobození od daně podle čl. 17 odst. 3 písm. f) finančního zákona z roku 2001. Jak bude uvedeno v (367) tohoto rozhodnutí níže, černé uhlí není a nemůže být používáno jako kamenivo.

| (357) | Jílovitá břidlice, která je nevyhnutelným vedlejším produktem těžby černého uhlí, je vhodná k použití jako kamenivo, a spadá tedy pod zásadu obvyklého zdanění podle AGL. Její osvobození od daně by však mohlo být vysvětleno cílem AGL spočívajícím ve „změně v poptávce“. Vzhledem k její hodnotě je však velmi nepravděpodobné, že by její osvobození od daně v případech, kdy je vedlejším produktem, mohlo vést k rozšíření nové těžby černého uhlí, neboť by to bylo z ekonomického hlediska neracionální. |
| --- | --- |

(357)

Jílovitá břidlice, která je nevyhnutelným vedlejším produktem těžby černého uhlí, je vhodná k použití jako kamenivo, a spadá tedy pod zásadu obvyklého zdanění podle AGL. Její osvobození od daně by však mohlo být vysvětleno cílem AGL spočívajícím ve „změně v poptávce“. Vzhledem k její hodnotě je však velmi nepravděpodobné, že by její osvobození od daně v případech, kdy je vedlejším produktem, mohlo vést k rozšíření nové těžby černého uhlí, neboť by to bylo z ekonomického hlediska neracionální.

| (358) | Vzhledem k tomu, že se jílovitá břidlice většinou používá, obdobně jako jíl, k výrobě potrubí, tašek, dlaždic a cihel, což jsou keramické produkty, vztahuje se na ni navíc daňová úleva na keramické postupy podle čl. 30 odst. 1 písm. c) finančního zákona z roku 2001. Protože se v tomto případě nejedná o použití jako kamenivo a protože materiály používané v keramických postupech prochází značnými fyzikálními přeměnami, tj. taví se na tvrdý, trvanlivý produkt odolný vůči povětrnostním podmínkám, vztahovala by se na jílovitou břidlici používanou v keramických postupech v rámci AGL řádná úleva na dani. Již v rozhodnutí o zahájení řízení Komise shledala, že daňová úleva pro průmyslové a zemědělské postupy (čl. 30 odst. 1 písm. c)) je v souladu se zásadami obvyklého zdanění podle AGL (137. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(358)

Vzhledem k tomu, že se jílovitá břidlice většinou používá, obdobně jako jíl, k výrobě potrubí, tašek, dlaždic a cihel, což jsou keramické produkty, vztahuje se na ni navíc daňová úleva na keramické postupy podle čl. 30 odst. 1 písm. c) finančního zákona z roku 2001. Protože se v tomto případě nejedná o použití jako kamenivo a protože materiály používané v keramických postupech prochází značnými fyzikálními přeměnami, tj. taví se na tvrdý, trvanlivý produkt odolný vůči povětrnostním podmínkám, vztahovala by se na jílovitou břidlici používanou v keramických postupech v rámci AGL řádná úleva na dani. Již v rozhodnutí o zahájení řízení Komise shledala, že daňová úleva pro průmyslové a zemědělské postupy (čl. 30 odst. 1 písm. c)) je v souladu se zásadami obvyklého zdanění podle AGL (137. bod odůvodnění).

| (359) | Komise konstatuje, že se sdružení BAA a další zúčastněné strany vyjádřily v tom smyslu, že by materiály používané k výrobě cihel neměly být od daně osvobozeny. Orgány Spojeného království však prokázaly, že výroba cihel a další keramické postupy použití jako kamenivo nepředstavují. Cihly se vyrábějí složitým postupem. Jílovitá břidlice či jíl se zahřejí na vysokou teplotu (vyšší než 1 000 °C) ve vypalovací peci, čímž se struktura jílovité břidlice či jílu změní na pevné a odolné cihly. Další keramické produkty se vypalují podobným způsobem, liší se však jejich tvar, což je případ např. trubek či tašek nebo dlaždic. |
| --- | --- |

(359)

Komise konstatuje, že se sdružení BAA a další zúčastněné strany vyjádřily v tom smyslu, že by materiály používané k výrobě cihel neměly být od daně osvobozeny. Orgány Spojeného království však prokázaly, že výroba cihel a další keramické postupy použití jako kamenivo nepředstavují. Cihly se vyrábějí složitým postupem. Jílovitá břidlice či jíl se zahřejí na vysokou teplotu (vyšší než 1 000 °C) ve vypalovací peci, čímž se struktura jílovité břidlice či jílu změní na pevné a odolné cihly. Další keramické produkty se vypalují podobným způsobem, liší se však jejich tvar, což je případ např. trubek či tašek nebo dlaždic.

| (360) | Cihly se nevyrábí k použití jako objemová výplň tak jako drcený kámen. Očekává se, že budou uspořádaně vrstveny na sebe při stavbě zdí. |
| --- | --- |

(360)

Cihly se nevyrábí k použití jako objemová výplň tak jako drcený kámen. Očekává se, že budou uspořádaně vrstveny na sebe při stavbě zdí.

| (361) | Na základě výše uvedených skutečností Komise vyvozuje závěr, že při používání jílovité břidlice v keramických postupech lze úlevu na AGL uplatnit, neboť se nejedná o použití jílovité břidlice jako kamenivo. |
| --- | --- |

(361)

Na základě výše uvedených skutečností Komise vyvozuje závěr, že při používání jílovité břidlice v keramických postupech lze úlevu na AGL uplatnit, neboť se nejedná o použití jílovité břidlice jako kamenivo.

| (362) | Jílovitou břidlicí lze navíc při výrobě cementu použít jako zdroj aluminosilikátu a nahradit tak jíl, strusku či jiné materiály. Míchá se přitom s vápencem, což je postup osvobozený od AGL. Použití vápence či vápence a jiných materiálů v cementu je v souladu s čl. 18 odst. 2 písm. c) finančního zákona z roku 2001 od této daně osvobozeno, a to vzhledem k tomu, že při tomto použití hrají významnou úlohu chemické vlastnosti materiálu (vápenec je zdrojem křemičitanu vápenatého a jíl či jílovitá břidlice zdrojem aluminosilikátu). Jílovitá břidlice používaná spolu s vápencem při výrobě cementu by tedy měla být podle uvedeného odstavce finančního zákona z roku 2001 řádně osvobozena od daně. Již v rozhodnutí o zahájení řízení Komise shledala, že osvobození tohoto postupu od daně je v souladu se zásadami obvyklého zdanění AGL (v 90. bodě odůvodnění). |
| --- | --- |

(362)

Jílovitou břidlicí lze navíc při výrobě cementu použít jako zdroj aluminosilikátu a nahradit tak jíl, strusku či jiné materiály. Míchá se přitom s vápencem, což je postup osvobozený od AGL. Použití vápence či vápence a jiných materiálů v cementu je v souladu s čl. 18 odst. 2 písm. c) finančního zákona z roku 2001 od této daně osvobozeno, a to vzhledem k tomu, že při tomto použití hrají významnou úlohu chemické vlastnosti materiálu (vápenec je zdrojem křemičitanu vápenatého a jíl či jílovitá břidlice zdrojem aluminosilikátu). Jílovitá břidlice používaná spolu s vápencem při výrobě cementu by tedy měla být podle uvedeného odstavce finančního zákona z roku 2001 řádně osvobozena od daně. Již v rozhodnutí o zahájení řízení Komise shledala, že osvobození tohoto postupu od daně je v souladu se zásadami obvyklého zdanění AGL (v 90. bodě odůvodnění).

| (363) | Aby výrobci jílovité břidlice mohli osvobození od AGL uplatnit, musí prokázat, k čemu se materiál sestávající zcela či převážně z břidlice, kterou vyrobili, používá. |
| --- | --- |

(363)

Aby výrobci jílovité břidlice mohli osvobození od AGL uplatnit, musí prokázat, k čemu se materiál sestávající zcela či převážně z břidlice, kterou vyrobili, používá.

| (364) | Jílovitá břidlice například vzniká jako nevyhnutelný vedlejší produkt při těžbě jílu. V těchto případech, by se mohlo – pokud se již v souvislosti s jílovitou břidlici neuplatnilo jiné daňové osvobození či úleva – posoudit, zda by nemohla být dotčená jílovitá břidlice osvobozena od AGL, a to vzhledem k tomu, že nebyla vytěžena cíleně k použití jako kamenivo. Takovéto osvobození by bylo v souladu zásadami AGL, neboť se týká jílovité břidlice, která se těží jako nevyhnutelný vedlejší produkt materiálu, jenž není kamenivem ani se jako kamenivo nepoužívá, a kterou by bylo možné použít namísto nově vytěženého kameniva. |
| --- | --- |

(364)

Jílovitá břidlice například vzniká jako nevyhnutelný vedlejší produkt při těžbě jílu. V těchto případech, by se mohlo – pokud se již v souvislosti s jílovitou břidlici neuplatnilo jiné daňové osvobození či úleva – posoudit, zda by nemohla být dotčená jílovitá břidlice osvobozena od AGL, a to vzhledem k tomu, že nebyla vytěžena cíleně k použití jako kamenivo. Takovéto osvobození by bylo v souladu zásadami AGL, neboť se týká jílovité břidlice, která se těží jako nevyhnutelný vedlejší produkt materiálu, jenž není kamenivem ani se jako kamenivo nepoužívá, a kterou by bylo možné použít namísto nově vytěženého kameniva.

| (365) | Pokud jde o jílovitou břidlici vznikající jako vedlejší produkt těžby materiálů podléhajících dani, jako je hrubozrnný pískovec nebo vápenec, konstatuje Komise, že se s jílovitou břidlicí při osvobození od daně oproti ostatním zdaněným materiálům zachází jinak. Je však třeba posoudit, zda lze takové daňové rozlišení odůvodnit cílem AGL. Ačkoliv by se v důsledku takovéhoto osvobození jílovitá břidlice, jež je vedlejším produktem, mohla jako kamenivo více používat na úkor jiných produktů, na něž se osvobození nevztahuje, neobdržela Komise od orgánů Spojeného království či od zúčastněných stran žádné důkazy, z nichž by vyplývalo, že by toto osvobození přispívalo k dosažení cíle AGL omezit novou těžbu materiálu k použití jako kamenivo. |
| --- | --- |

(365)

Pokud jde o jílovitou břidlici vznikající jako vedlejší produkt těžby materiálů podléhajících dani, jako je hrubozrnný pískovec nebo vápenec, konstatuje Komise, že se s jílovitou břidlicí při osvobození od daně oproti ostatním zdaněným materiálům zachází jinak. Je však třeba posoudit, zda lze takové daňové rozlišení odůvodnit cílem AGL. Ačkoliv by se v důsledku takovéhoto osvobození jílovitá břidlice, jež je vedlejším produktem, mohla jako kamenivo více používat na úkor jiných produktů, na něž se osvobození nevztahuje, neobdržela Komise od orgánů Spojeného království či od zúčastněných stran žádné důkazy, z nichž by vyplývalo, že by toto osvobození přispívalo k dosažení cíle AGL omezit novou těžbu materiálu k použití jako kamenivo.

| (366) | Komise má proto za to, že je v případě materiálu sestávajícího zcela či převážně z jílovité břidlice, jenž se cíleně těží k použití jako kamenivo, a to v tomto případě včetně jílovité břidlice vznikající jako vedlejší produkt při nové těžbě jiných materiálů podléhajících dani, skutková a právní situace s ohledem na zásadu obvyklého zdanění AGL a environmentální cíle této daně totožná jako u jiného kameniva. Osvobození od daně je tedy de facto selektivní. |
| --- | --- |

(366)

Komise má proto za to, že je v případě materiálu sestávajícího zcela či převážně z jílovité břidlice, jenž se cíleně těží k použití jako kamenivo, a to v tomto případě včetně jílovité břidlice vznikající jako vedlejší produkt při nové těžbě jiných materiálů podléhajících dani, skutková a právní situace s ohledem na zásadu obvyklého zdanění AGL a environmentální cíle této daně totožná jako u jiného kameniva. Osvobození od daně je tedy de facto selektivní.

de facto

5.6.2.5.3.   Černé uhlí

Černé uhlí

| (367) | Společné vyjádření obdržené od orgánů Spojeného království a sdružení BAA i informace obdržené od orgánů Spojeného království při jiných příležitostech potvrzují, že černé uhlí není a nemůže být používáno jako kamenivo. V případě černého uhlí proto právní a skutková situace není totožná jako u materiálů, které podléhají AGL v souladu s cílem této daně. Totéž platí pro materiál sestávající převážně z černého uhlí, což je případ, kdy těžené černé uhlí nemá z geologického hlediska čisté složení. |
| --- | --- |

(367)

Společné vyjádření obdržené od orgánů Spojeného království a sdružení BAA i informace obdržené od orgánů Spojeného království při jiných příležitostech potvrzují, že černé uhlí není a nemůže být používáno jako kamenivo. V případě černého uhlí proto právní a skutková situace není totožná jako u materiálů, které podléhají AGL v souladu s cílem této daně. Totéž platí pro materiál sestávající převážně z černého uhlí, což je případ, kdy těžené černé uhlí nemá z geologického hlediska čisté složení.

5.6.2.5.4.   Hnědé uhlí

Hnědé uhlí

| (368) | Společné vyjádření orgánů obdržené od Spojeného království a sdružení BAA i informace obdržené od orgánů Spojeného království při jiných příležitostech potvrzují, že hnědé uhlí není a nemůže být používáno jako kamenivo. V případě hnědého uhlí proto právní a skutková situace není totožná jako u materiálů, které podléhají AGL v souladu s cílem této daně. Totéž platí pro materiál sestávající převážně z hnědého uhlí, což je případ, kdy těžené hnědé uhlí nemá z geologického hlediska čisté složení. |
| --- | --- |

(368)

Společné vyjádření orgánů obdržené od Spojeného království a sdružení BAA i informace obdržené od orgánů Spojeného království při jiných příležitostech potvrzují, že hnědé uhlí není a nemůže být používáno jako kamenivo. V případě hnědého uhlí proto právní a skutková situace není totožná jako u materiálů, které podléhají AGL v souladu s cílem této daně. Totéž platí pro materiál sestávající převážně z hnědého uhlí, což je případ, kdy těžené hnědé uhlí nemá z geologického hlediska čisté složení.

5.6.3.   OSVOBOZENÍ KAMENIVA SESTÁVAJÍCÍHO ZCELA Z HLUŠINY, ODPADU ČI JINÝCH VEDLEJŠÍCH PRODUKTŮ VYJMA SKRÝVKY VZNIKAJÍCÍCH PŘI TĚŽBĚ ČI JINÉM ODDĚLOVÁNÍ JAKÉHOKOLI MNOŽSTVÍ KAMENIVA Z KAOLÍNU ČI BALL CLAY (ČL. 17 ODST. 3 PÍSM. e) A ČL. 17 ODST. 3 PÍSM. f) BOD ii))

| (369) | Orgány Spojeného království ve vyjádření, které Komisi předložily před přijetím rozhodnutí o zahájení řízení, vysvětlily, že kaolín (74) a ball clay (75) jsou cenné nerosty. K použití jako kamenivo se běžně netěží. Hlušina, která sestává z kamenů a písku tvořících odpad, je nevyhnutelným vedlejším produktem této těžby. Odpad z kaolínu lze použít na stavbu náspů, jako obecnou výplň a při výrobě živičných směsí na stavbu silnic, a lze jím nahradit jiné jemné kamenivo při výrobě betonu. Odpad z ball clay lze také prodávat jako stavební kamenivo. |
| --- | --- |

(369)

Orgány Spojeného království ve vyjádření, které Komisi předložily před přijetím rozhodnutí o zahájení řízení, vysvětlily, že kaolín (74) a ball clay (75) jsou cenné nerosty. K použití jako kamenivo se běžně netěží. Hlušina, která sestává z kamenů a písku tvořících odpad, je nevyhnutelným vedlejším produktem této těžby. Odpad z kaolínu lze použít na stavbu náspů, jako obecnou výplň a při výrobě živičných směsí na stavbu silnic, a lze jím nahradit jiné jemné kamenivo při výrobě betonu. Odpad z ball clay lze také prodávat jako stavební kamenivo.

74

75

| (370) | Orgány Spojeného království zdůraznily, že vzhledem k tomu, že hlušina vznikající z těžby ball clay a kaolínu je k dispozici ihned poté, co je ball clay a kaolín vytěžen, a vzhledem k tomu, že tato hlušina může být alternativou k různým druhům písku, štěrku a kamene, které se k použití jako kamenivo těží specificky, přispívá uvedené osvobození od daně celkově k omezení těžby písku, štěrku a kamene, které se k použití jako kamenivo těží specificky, a zároveň tak pomáhá omezit dopad těžby kameniva na životní prostředí. Orgány Spojeného království poskytly o odpadu vznikajícím při těžbě kaolínu a ball clay a o vytvářených hromadách odpadu informace. |
| --- | --- |

(370)

Orgány Spojeného království zdůraznily, že vzhledem k tomu, že hlušina vznikající z těžby ball clay a kaolínu je k dispozici ihned poté, co je ball clay a kaolín vytěžen, a vzhledem k tomu, že tato hlušina může být alternativou k různým druhům písku, štěrku a kamene, které se k použití jako kamenivo těží specificky, přispívá uvedené osvobození od daně celkově k omezení těžby písku, štěrku a kamene, které se k použití jako kamenivo těží specificky, a zároveň tak pomáhá omezit dopad těžby kameniva na životní prostředí. Orgány Spojeného království poskytly o odpadu vznikajícím při těžbě kaolínu a ball clay a o vytvářených hromadách odpadu informace.

| (371) | Ve 106. bodě odůvodnění v rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti, zda by v případě takovéhoto materiálu nebyla situace srovnatelná s kamenivem, jež od daně osvobozeno není, ale konstatovala, že rozdíl mezi materiálem osvobozeným a neosvobozeným od daně může spočívat v tom, že materiály od daně osvobozené představují hlušinu z těžby kaolínu a ball clay. Tento vedlejší produkt při těžbě vzniká nevyhnutelně, a netěží se nutně jako kamenivo, ale obecně v rámci těžby kaolínu a ball clay. Kaolín i ball clay mají specifické vlastnosti, které nelze vždy napodobit. |
| --- | --- |

(371)

Ve 106. bodě odůvodnění v rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti, zda by v případě takovéhoto materiálu nebyla situace srovnatelná s kamenivem, jež od daně osvobozeno není, ale konstatovala, že rozdíl mezi materiálem osvobozeným a neosvobozeným od daně může spočívat v tom, že materiály od daně osvobozené představují hlušinu z těžby kaolínu a ball clay. Tento vedlejší produkt při těžbě vzniká nevyhnutelně, a netěží se nutně jako kamenivo, ale obecně v rámci těžby kaolínu a ball clay. Kaolín i ball clay mají specifické vlastnosti, které nelze vždy napodobit.

| (372) | Ve 107. bodě odůvodnění v rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti, zda tento rozdíl stačí k prokázání toho, že je daňová výjimka odůvodněná povahou a logikou AGL, přičemž uvedla, že potřebuje další informace. |
| --- | --- |

(372)

Ve 107. bodě odůvodnění v rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti, zda tento rozdíl stačí k prokázání toho, že je daňová výjimka odůvodněná povahou a logikou AGL, přičemž uvedla, že potřebuje další informace.

| (373) | Po zveřejnění rozhodnutí o zahájení řízení obdržela Komise od zúčastněných stran v tomto ohledu řadu dalších informací. |
| --- | --- |

(373)

Po zveřejnění rozhodnutí o zahájení řízení obdržela Komise od zúčastněných stran v tomto ohledu řadu dalších informací.

5.6.3.1.   
  Připomínky, které Komise obdržela

Připomínky, které Komise obdržela

a)   Připomínky společnosti Sibelco Europe obdržené dne 16. ledna 2014

Připomínky společnosti Sibelco Europe obdržené dne 16. ledna 2014

| (374) | P Podle svého vyjádření je společnost Sibelco společností zabývající se těžbou, zpracováním a prodejem kaolínu a ball clay. Většina těžby ball clay a kaolínu (80 % až 90 %) je určena k vývozu. Společnost Sibelco uvádí, že primárním účelem, k němuž své lomy využívá, je těžba ball clay a kaolínu. Jiné materiály, k jejichž těžbě v této souvislosti nevyhnutelně dochází, lze považovat za sekundární materiály, které mohou, ale nemusí být vhodné ke konečnému použití jako kamenivo, a to v závislosti na jejich složkách a možném zpracování. |
| --- | --- |

(374)

P Podle svého vyjádření je společnost Sibelco společností zabývající se těžbou, zpracováním a prodejem kaolínu a ball clay. Většina těžby ball clay a kaolínu (80 % až 90 %) je určena k vývozu. Společnost Sibelco uvádí, že primárním účelem, k němuž své lomy využívá, je těžba ball clay a kaolínu. Jiné materiály, k jejichž těžbě v této souvislosti nevyhnutelně dochází, lze považovat za sekundární materiály, které mohou, ale nemusí být vhodné ke konečnému použití jako kamenivo, a to v závislosti na jejich složkách a možném zpracování.

| (375) | Společnost Sibelco tvrdí, že kaolín nebo ball clay, jakož i produkty z nich odvozené nelze použít jako kamenivo. Jedná se o specializované průmyslové nerosty, jež lze použít pouze k účelům a konečným účelům jiným než k použití jako kamenivo. Kaolín a ball clay mají jedinečné fyzikální a chemické vlastnosti a jsou vzácné, a proto jsou velmi cenné. |
| --- | --- |

(375)

Společnost Sibelco tvrdí, že kaolín nebo ball clay, jakož i produkty z nich odvozené nelze použít jako kamenivo. Jedná se o specializované průmyslové nerosty, jež lze použít pouze k účelům a konečným účelům jiným než k použití jako kamenivo. Kaolín a ball clay mají jedinečné fyzikální a chemické vlastnosti a jsou vzácné, a proto jsou velmi cenné.

| (376) | Podle společnosti Sibelco hlušina z těžby těchto nerostů nepředstavuje materiál, jež by se k použití jako kamenivo těžil cíleně. Těžba hlušiny je nutným důsledkem získávání kaolínu nebo ball clay. Vedlejší produkty, které obsahuje, se od ball clay a kaolínu naprosto liší, a nelze je použít k týmž účelům jako tyto materiály, ani nejsou s těmito materiály nijak zaměnitelné. Kromě toho společnost Sibelco tvrdí, že pokud by tyto lomy ball clay a kaolín netěžily, neměly by pro trh k dispozici žádné materiály, jež by bylo možné případně použít jako kamenivo, jelikož tyto lomy nelze hospodárným způsobem provozovat jinak než jako lomy k těžbě ball clay a kaolínu. Cena, za kterou se kaolín a ball clay prodává, je podstatně vyšší než cena v lomech získaného sekundárního kameniva. V případě kaolínu prodejní cena skutečně dosahuje přibližně [...]- až [...]násobku a v případě ball clay přibližně [...]- až [...]násobku ceny sekundárního kameniva. Podle společnosti Sibelco se spolu s kaolínem nevyhnutelně vytěží i hlušina, jejíž objem je osm- až desetkrát větší, a spolu s ball clay zase jiné materiály, jejichž objem je větší dvakrát. |
| --- | --- |

(376)

Podle společnosti Sibelco hlušina z těžby těchto nerostů nepředstavuje materiál, jež by se k použití jako kamenivo těžil cíleně. Těžba hlušiny je nutným důsledkem získávání kaolínu nebo ball clay. Vedlejší produkty, které obsahuje, se od ball clay a kaolínu naprosto liší, a nelze je použít k týmž účelům jako tyto materiály, ani nejsou s těmito materiály nijak zaměnitelné. Kromě toho společnost Sibelco tvrdí, že pokud by tyto lomy ball clay a kaolín netěžily, neměly by pro trh k dispozici žádné materiály, jež by bylo možné případně použít jako kamenivo, jelikož tyto lomy nelze hospodárným způsobem provozovat jinak než jako lomy k těžbě ball clay a kaolínu. Cena, za kterou se kaolín a ball clay prodává, je podstatně vyšší než cena v lomech získaného sekundárního kameniva. V případě kaolínu prodejní cena skutečně dosahuje přibližně [...]- až [...]násobku a v případě ball clay přibližně [...]- až [...]násobku ceny sekundárního kameniva. Podle společnosti Sibelco se spolu s kaolínem nevyhnutelně vytěží i hlušina, jejíž objem je osm- až desetkrát větší, a spolu s ball clay zase jiné materiály, jejichž objem je větší dvakrát.

| (377) | Společnost Sibelco tvrdí, že vzhledem k poloze a rozšíření míst, kde lze kaolín a ball clay těžit, vzhledem ke specifickým geologickým podmínkám a vzhledem k významným kapitálovým investicím, jež jsou k započetí těžby v těchto oblastech nezbytné, by při absenci těžby kaolínu a ball clay v žádné z těchto lokalit k těžbě hlušiny nedošlo. |
| --- | --- |

(377)

Společnost Sibelco tvrdí, že vzhledem k poloze a rozšíření míst, kde lze kaolín a ball clay těžit, vzhledem ke specifickým geologickým podmínkám a vzhledem k významným kapitálovým investicím, jež jsou k započetí těžby v těchto oblastech nezbytné, by při absenci těžby kaolínu a ball clay v žádné z těchto lokalit k těžbě hlušiny nedošlo.

| (378) | Podle společnosti Sibelco má veškerý prodej kameniva získaného jako vedlejší produkt při těžbě kaolínu nebo ball clay za následek přímé snížení objemu tohoto materiálu umístěného na hromady a haldy na místě těžby. |
| --- | --- |

(378)

Podle společnosti Sibelco má veškerý prodej kameniva získaného jako vedlejší produkt při těžbě kaolínu nebo ball clay za následek přímé snížení objemu tohoto materiálu umístěného na hromady a haldy na místě těžby.

| (379) | Podle informací poskytnutých společností Sibelco vzniká jílový nerost (kaolín) v kaolínových ložiscích rozkladem a částečným rozkladem živců v žule. Tento proces je znám jako kaolinizace, a zatímco poměr a vlastnosti kaolínu se i v rámci jednoho naleziště liší, celkový výnos kaolínu z hmotnosti veškeré horniny se obvykle pohybuje kolem 10 %. Ačkoliv je možné do určité míry použít selektivní těžbu, ve většině případů musí být předtím, než může být oddělen kaolín, vytěžena veškerá masa horniny (meziloží). Při postupu oddělení kaolínu pomocí vodní separace, gravitačních metod a několika fází třídění a prosévání vzniká jako vedlejší produkt materiál tvořený zvětralou a nezvětralou žuly, nepřeměněnou žulou (kamenem), křemenem a slídou. Tento vedlejší produkt při vytěžení k použití jako kamenivo vhodný není. Některé jeho části však mohou být ke konečnému použití jako kamenivo zpracovány. |
| --- | --- |

(379)

Podle informací poskytnutých společností Sibelco vzniká jílový nerost (kaolín) v kaolínových ložiscích rozkladem a částečným rozkladem živců v žule. Tento proces je znám jako kaolinizace, a zatímco poměr a vlastnosti kaolínu se i v rámci jednoho naleziště liší, celkový výnos kaolínu z hmotnosti veškeré horniny se obvykle pohybuje kolem 10 %. Ačkoliv je možné do určité míry použít selektivní těžbu, ve většině případů musí být předtím, než může být oddělen kaolín, vytěžena veškerá masa horniny (meziloží). Při postupu oddělení kaolínu pomocí vodní separace, gravitačních metod a několika fází třídění a prosévání vzniká jako vedlejší produkt materiál tvořený zvětralou a nezvětralou žuly, nepřeměněnou žulou (kamenem), křemenem a slídou. Tento vedlejší produkt při vytěžení k použití jako kamenivo vhodný není. Některé jeho části však mohou být ke konečnému použití jako kamenivo zpracovány.

| (380) | Podle společnosti Sibelco je jíl v ložiscích ball clay v zásadě také kaolínové povahy, usadil se však během sedimentárních geologických procesů, které často vedly ke zvláštnímu uspořádání vrstev. V jeho rámci se prolínají vrstvy ball clay, hnědouhelného ball clay a písku. Tyto meziložní vrstvy musí být k odkrytí dalších vrstev ball clay vytěženy. Vrstvy ball clay, jakož i meziložní vrstvy, musí být k těžbě vybírány obezřetně, aby se zabránilo kontaminaci ball clay dalšími materiály či neplánovanému smíšení dvou vrstev ball clay rozdílné kvality. Meziloží typicky tvoří více než 50 % veškerého objemu vytěženého materiálu. Po svém vytěžení se vrstvy ball clay míchají v přesném poměru, a to v závislosti na konkrétním konečném použití. |
| --- | --- |

(380)

Podle společnosti Sibelco je jíl v ložiscích ball clay v zásadě také kaolínové povahy, usadil se však během sedimentárních geologických procesů, které často vedly ke zvláštnímu uspořádání vrstev. V jeho rámci se prolínají vrstvy ball clay, hnědouhelného ball clay a písku. Tyto meziložní vrstvy musí být k odkrytí dalších vrstev ball clay vytěženy. Vrstvy ball clay, jakož i meziložní vrstvy, musí být k těžbě vybírány obezřetně, aby se zabránilo kontaminaci ball clay dalšími materiály či neplánovanému smíšení dvou vrstev ball clay rozdílné kvality. Meziloží typicky tvoří více než 50 % veškerého objemu vytěženého materiálu. Po svém vytěžení se vrstvy ball clay míchají v přesném poměru, a to v závislosti na konkrétním konečném použití.

| (381) | Podle společnosti Sibelco spočívá hlavní rozdíl mezi lomy na kaolín a ball clay na jedné a lomy na kamenivo na druhé straně v tom, že v lomech na kamenivo tvoří odpad nebo vedlejší produkty v podstatě totožný materiál. Vedlejší produkty vytěžené v lomech na ball clay a kaolín se však od jílů, které jsou vyhledávány jako primární nerost, znatelně liší. |
| --- | --- |

(381)

Podle společnosti Sibelco spočívá hlavní rozdíl mezi lomy na kaolín a ball clay na jedné a lomy na kamenivo na druhé straně v tom, že v lomech na kamenivo tvoří odpad nebo vedlejší produkty v podstatě totožný materiál. Vedlejší produkty vytěžené v lomech na ball clay a kaolín se však od jílů, které jsou vyhledávány jako primární nerost, znatelně liší.

| (382) | Podle společnosti Sibelco stávající osvobození prodeje kameniva získaného náležitým zpracováním materiálu, jenž jako nevyhnutelný vedlejší produkt vzniká při těžbě kaolínu a ball clay, od daně nepovede ke zvýšení těžby kaolínu a ball clay. Rozvoj lomů na kaolín a ball clay se řídí poptávkou a objemem prodeje. I když jsou některé vedlejší produkty z těžby kaolínu i ball clay následně zpracovány a upraveny ke konečnému použití jako kamenivo, většina výsledných vedlejších produktů přesto končí na hromadách a haldách. Důvodem je skutečnost, že žádná další poptávka po kamenivu (i přes stávající osvobození od daně) není, ale těžba v lomech musí i nadále pokrývat tržní poptávku po kaolínu a ball clay. V současnosti se v lomech na kaolín a ball clay společnosti Sibelco zpracovává zhruba pětkrát větší množství hlušiny, odpadu a vedlejších produktů, než kolik prodá kameniva. Ukazuje to, že dokonce ani stávající daňové úlevy nemohou dále motivovat k těžbě materiálu k použití jako kamenivo. Zdá se navíc, že způsob prodeje jílů a prodeje kameniva se zcela liší. Při výrobě kameniva se zakázka na dodání materiálu týká jednoho konkrétního projektu a trvá relativně krátkou dobu. Odvětví těžby ball clay a kaolínu ovšem musí výrobcům keramiky konzistentní směs materiálu dodávat po dobu mnoha let. |
| --- | --- |

(382)

Podle společnosti Sibelco stávající osvobození prodeje kameniva získaného náležitým zpracováním materiálu, jenž jako nevyhnutelný vedlejší produkt vzniká při těžbě kaolínu a ball clay, od daně nepovede ke zvýšení těžby kaolínu a ball clay. Rozvoj lomů na kaolín a ball clay se řídí poptávkou a objemem prodeje. I když jsou některé vedlejší produkty z těžby kaolínu i ball clay následně zpracovány a upraveny ke konečnému použití jako kamenivo, většina výsledných vedlejších produktů přesto končí na hromadách a haldách. Důvodem je skutečnost, že žádná další poptávka po kamenivu (i přes stávající osvobození od daně) není, ale těžba v lomech musí i nadále pokrývat tržní poptávku po kaolínu a ball clay. V současnosti se v lomech na kaolín a ball clay společnosti Sibelco zpracovává zhruba pětkrát větší množství hlušiny, odpadu a vedlejších produktů, než kolik prodá kameniva. Ukazuje to, že dokonce ani stávající daňové úlevy nemohou dále motivovat k těžbě materiálu k použití jako kamenivo. Zdá se navíc, že způsob prodeje jílů a prodeje kameniva se zcela liší. Při výrobě kameniva se zakázka na dodání materiálu týká jednoho konkrétního projektu a trvá relativně krátkou dobu. Odvětví těžby ball clay a kaolínu ovšem musí výrobcům keramiky konzistentní směs materiálu dodávat po dobu mnoha let.

| (383) | Kromě svého vyjádření poskytla společnost Sibelco Komisi rovněž přehled geologických poměrů, těžby a zpracování ball clay a kaolínu. |
| --- | --- |

(383)

Kromě svého vyjádření poskytla společnost Sibelco Komisi rovněž přehled geologických poměrů, těžby a zpracování ball clay a kaolínu.

b)   Připomínky společnosti Imerys Minerals Limited (dále jen „společnost IML“), obdržené dne 17. ledna 2014

Připomínky společnosti Imerys Minerals Limited (dále jen „společnost IML“), obdržené dne 17. ledna 2014

| (384) | Provozy společnosti IML týkající se kaolínu a ball clay se rozkládají na více než 5 000 hektarech půdy v hrabstvích Cornwall, Devon a Dorset v jihozápadní Anglii. |
| --- | --- |

(384)

Provozy společnosti IML týkající se kaolínu a ball clay se rozkládají na více než 5 000 hektarech půdy v hrabstvích Cornwall, Devon a Dorset v jihozápadní Anglii.

| (385) | Společnost IML tvrdí, že Spojené království je předním světovým výrobcem a vývozcem vysoce kvalitní ball clay, přičemž se u tohoto materiálu vyváží více než 80 % výroby. Ball clay se využívá především jako surovina při výrobě keramiky (zejména sanitární keramiky, nástěnných a podlahových dlaždic, stolního nádobí a náčiní). Používá se také k výrobě smaltu a glazur, cihel, k žáruvzdorných účelům, k výrobě plnidla a těsnicích materiálů. Vzhledem ke svým materiálovým vlastnostem se ball clay k použití jako kamenivo nehodí. Kamenivo musí obecně sestávat z tvrdého, zrnitého materiálu. Ball clay je naopak materiálem měkkým a jemnozrnným. Použití ball clay jako kameniva rovněž vylučuje jeho relativní hodnota. Jde o poměrně vzácný a významný materiál, jehož cena ze závodu v závislosti na jeho kvalitě a míře poptávky na trhu dosahuje až [...] GBP za tunu. |
| --- | --- |

(385)

Společnost IML tvrdí, že Spojené království je předním světovým výrobcem a vývozcem vysoce kvalitní ball clay, přičemž se u tohoto materiálu vyváží více než 80 % výroby. Ball clay se využívá především jako surovina při výrobě keramiky (zejména sanitární keramiky, nástěnných a podlahových dlaždic, stolního nádobí a náčiní). Používá se také k výrobě smaltu a glazur, cihel, k žáruvzdorných účelům, k výrobě plnidla a těsnicích materiálů. Vzhledem ke svým materiálovým vlastnostem se ball clay k použití jako kamenivo nehodí. Kamenivo musí obecně sestávat z tvrdého, zrnitého materiálu. Ball clay je naopak materiálem měkkým a jemnozrnným. Použití ball clay jako kameniva rovněž vylučuje jeho relativní hodnota. Jde o poměrně vzácný a významný materiál, jehož cena ze závodu v závislosti na jeho kvalitě a míře poptávky na trhu dosahuje až [...] GBP za tunu.

| (386) | Podle společnosti IML je Spojené království jedním z největších výrobců a vývozců kaolínu na světě, přičemž se vyváží více než 90 % výroby. |
| --- | --- |

(386)

Podle společnosti IML je Spojené království jedním z největších výrobců a vývozců kaolínu na světě, přičemž se vyváží více než 90 % výroby.

| (387) | Společnost IML tvrdí, že kaolín je ceněn pro svou bělost, jemnou zrnitost a plochý tvar částic, měkkou neabrazivní strukturu a chemickou inertnost. Využívá se hlavně jako plnidlo nebo potahový pigment při výrobě papíru, dále při výrobě sanitární a stolní keramiky. Speciálnější účely zahrnují použití jako plnidlo v barvě, lepidlech, plastech, gumě a tmelech a při výrobě skleněných vláken a léčiv. |
| --- | --- |

(387)

Společnost IML tvrdí, že kaolín je ceněn pro svou bělost, jemnou zrnitost a plochý tvar částic, měkkou neabrazivní strukturu a chemickou inertnost. Využívá se hlavně jako plnidlo nebo potahový pigment při výrobě papíru, dále při výrobě sanitární a stolní keramiky. Speciálnější účely zahrnují použití jako plnidlo v barvě, lepidlech, plastech, gumě a tmelech a při výrobě skleněných vláken a léčiv.

| (388) | Podle společnosti IML je kaolín vzhledem ke svým materiálovým vlastnostem k použití jako kamenivo nevhodný. Použití kaolínu jako kameniva rovněž vylučuje jeho relativní hodnota. Kaolín je velmi vzácný produkt, a to jak na vnitrostátní, tak na mezinárodní úrovni. Vzhledem ke své vzácnosti a významu pramenících z poptávky dané použitím v řadě odvětví má relativně vysokou cenu. Cena ze závodu u produktu nižší kvality k základnímu použití dosahuje přibližně [...] GBP, zatímco vysoce čisté specializované produkty, jež se používají k technickým účelům, mají cenu přes [...] GBP za tunu. |
| --- | --- |

(388)

Podle společnosti IML je kaolín vzhledem ke svým materiálovým vlastnostem k použití jako kamenivo nevhodný. Použití kaolínu jako kameniva rovněž vylučuje jeho relativní hodnota. Kaolín je velmi vzácný produkt, a to jak na vnitrostátní, tak na mezinárodní úrovni. Vzhledem ke své vzácnosti a významu pramenících z poptávky dané použitím v řadě odvětví má relativně vysokou cenu. Cena ze závodu u produktu nižší kvality k základnímu použití dosahuje přibližně [...] GBP, zatímco vysoce čisté specializované produkty, jež se používají k technickým účelům, mají cenu přes [...] GBP za tunu.

| (389) | Společnost IML podle svých slov za tunu materiálu prodaného jako sekundární kamenivo dociluje skromné odměny, jež v průměru dosahuje přibližně [...] GBP. Podle IML těžba ball clay a kaolínu probíhá bez ohledu na jakékoliv jiné faktory a vznik odpadních produktů je nevyhnutelný. Jeho použití, jako kamenivo je pro životní prostředí mnohem příznivější než těžba primárního kameniva. Bez stabilního trhu pro tento odpad bude muset být více materiálu umístěno na výsypku. |
| --- | --- |

(389)

Společnost IML podle svých slov za tunu materiálu prodaného jako sekundární kamenivo dociluje skromné odměny, jež v průměru dosahuje přibližně [...] GBP. Podle IML těžba ball clay a kaolínu probíhá bez ohledu na jakékoliv jiné faktory a vznik odpadních produktů je nevyhnutelný. Jeho použití, jako kamenivo je pro životní prostředí mnohem příznivější než těžba primárního kameniva. Bez stabilního trhu pro tento odpad bude muset být více materiálu umístěno na výsypku.

| (390) | Podle společnosti IML spadá z 8,47 milionů tun, které se celkově vytěží, přibližně 6,5 milionů do kategorie materiálu, jenž může být vhodný jako surovina pro kamenivo. Brekcie, drcený kámen, štěrk, meziloží, kámen a nepřeměněná žula mohou být zpracovány na drcené kamenivo různého typu od drobných zlomků jednotné velikosti po materiál do podsypné vrstvy. Při procesu drcení rovněž vznikne štěrk a písek. Písek kromě toho vzniká při oddělování kaolínu korečkovým kolem. Na druhotné kamenivo, které by bylo možno uvést na trh, nelze zpracovat veškerou vstupní surovinu, jejíž množství dosahuje 6,5 milionů tun, přičemž objem odpadu se různí v závislosti na povaze oblasti, v níž se kaolín těží. Stávající zpracovatel odpadu vzniklého při těžbě kaolínu odhaduje, že běžný výnos dosahuje výše 65 %, tedy že z 6,5 milionu tun materiálu vytěženého za rok lze vyrobit více než 4 miliony tun produktu, který lze uvést na trh. |
| --- | --- |

(390)

Podle společnosti IML spadá z 8,47 milionů tun, které se celkově vytěží, přibližně 6,5 milionů do kategorie materiálu, jenž může být vhodný jako surovina pro kamenivo. Brekcie, drcený kámen, štěrk, meziloží, kámen a nepřeměněná žula mohou být zpracovány na drcené kamenivo různého typu od drobných zlomků jednotné velikosti po materiál do podsypné vrstvy. Při procesu drcení rovněž vznikne štěrk a písek. Písek kromě toho vzniká při oddělování kaolínu korečkovým kolem. Na druhotné kamenivo, které by bylo možno uvést na trh, nelze zpracovat veškerou vstupní surovinu, jejíž množství dosahuje 6,5 milionů tun, přičemž objem odpadu se různí v závislosti na povaze oblasti, v níž se kaolín těží. Stávající zpracovatel odpadu vzniklého při těžbě kaolínu odhaduje, že běžný výnos dosahuje výše 65 %, tedy že z 6,5 milionu tun materiálu vytěženého za rok lze vyrobit více než 4 miliony tun produktu, který lze uvést na trh.

| (391) | Podle společnosti IML se betonový písek získaný suchým proséváním prodává za cenu ze závodu ve výši [...] za tunu GBP a drcený produkt (kamenivo) za cenu ze závodu ve výši [...] GBP za tunu. Prodej si tato společnost nezajišťuje sama, probíhá přes zpracovatele odpadu z těžby kaolínu. |
| --- | --- |

(391)

Podle společnosti IML se betonový písek získaný suchým proséváním prodává za cenu ze závodu ve výši [...] za tunu GBP a drcený produkt (kamenivo) za cenu ze závodu ve výši [...] GBP za tunu. Prodej si tato společnost nezajišťuje sama, probíhá přes zpracovatele odpadu z těžby kaolínu.

| (392) | Společnost IML tvrdí, že osvobození od daně z kameniva nemůže v žádném případě vést ke zvýšené těžbě ball clay nebo kaolínu za účelem získání většího množství materiálu osvobozeného od daně. Společnost IML již nyní na výsypkách shromažďuje více materiálu, než kolik jej dodává ke zpracování na kamenivo, což dokazuje, že intenzita těžby zcela závisí na tržní poptávce po primárním nerostu, tedy kaolínu a ball clay. |
| --- | --- |

(392)

Společnost IML tvrdí, že osvobození od daně z kameniva nemůže v žádném případě vést ke zvýšené těžbě ball clay nebo kaolínu za účelem získání většího množství materiálu osvobozeného od daně. Společnost IML již nyní na výsypkách shromažďuje více materiálu, než kolik jej dodává ke zpracování na kamenivo, což dokazuje, že intenzita těžby zcela závisí na tržní poptávce po primárním nerostu, tedy kaolínu a ball clay.

| (393) | Společnost IML tvrdí, že při těžba již vzniká více odpadu, než se v současnosti prodá, a že těžit více kaolínu/ball clay za účelem získání kameniva jako vedlejšího produktu by bylo nelogické. |
| --- | --- |

(393)

Společnost IML tvrdí, že při těžba již vzniká více odpadu, než se v současnosti prodá, a že těžit více kaolínu/ball clay za účelem získání kameniva jako vedlejšího produktu by bylo nelogické.

| (394) | Podle společnosti IML je k výrobě kameniva, jež lze uvést na trh, nezbytné další zpracování. Tato společnost tvrdí, že cena zařízení k suchému prosévání písku se pohybuje okolo 0,75 milionů GBP, cena drtičky okolo 2 milionů GBP a proplachovací zařízení na zpracování kopaného písku by vyšlo a na 1,5 milionu GBP. Na základě průměrných prodejních cen písku ve výši [...] GBP za tunu a drceného kameniva ve výši [...] GBP za tunu by výrobní náklady u písku obvykle dosahovaly 35 % a u drceného kameniva 50 %. |
| --- | --- |

(394)

Podle společnosti IML je k výrobě kameniva, jež lze uvést na trh, nezbytné další zpracování. Tato společnost tvrdí, že cena zařízení k suchému prosévání písku se pohybuje okolo 0,75 milionů GBP, cena drtičky okolo 2 milionů GBP a proplachovací zařízení na zpracování kopaného písku by vyšlo a na 1,5 milionu GBP. Na základě průměrných prodejních cen písku ve výši [...] GBP za tunu a drceného kameniva ve výši [...] GBP za tunu by výrobní náklady u písku obvykle dosahovaly 35 % a u drceného kameniva 50 %.

| (395) | Pokud se nejprve neodstraní kaolínový obsah, není podle společnosti IML těžba kameniva v lomech nákladově efektivní. Materiál, jenž lze použít jako kamenivo, se na trh dostává jen díky těžbě kaolínu a ball clay: bez ní by totiž provoz lomů nebyl ekonomicky životaschopný. Vzhledem k velmi vysokým nákladům na těžbu nerostů a poměrně nízké kvalitě vedlejšího produktu, jenž se při ní získává, by ve srovnání s primárním kamenivem lomy, nebýt nerostů v něm obsažených, nevyráběly vůbec žádné kamenivo. |
| --- | --- |

(395)

Pokud se nejprve neodstraní kaolínový obsah, není podle společnosti IML těžba kameniva v lomech nákladově efektivní. Materiál, jenž lze použít jako kamenivo, se na trh dostává jen díky těžbě kaolínu a ball clay: bez ní by totiž provoz lomů nebyl ekonomicky životaschopný. Vzhledem k velmi vysokým nákladům na těžbu nerostů a poměrně nízké kvalitě vedlejšího produktu, jenž se při ní získává, by ve srovnání s primárním kamenivem lomy, nebýt nerostů v něm obsažených, nevyráběly vůbec žádné kamenivo.

| (396) | Podle společnosti IML se pro účely osvobození od daně z kameniva rozlišuje mezi odpadním materiálem, který vzniká jako vedlejší produkt při těžbě nerostů k jinému použití než jako kamenivo (jako je například odpad z těžby kaolínu/ball clay), které jsou osvobozeny, a odpadním materiálem, jenž je vedlejším produktem těžby kameniva (jako je například odpad z těžby vápence), který stále podléhá AGL. |
| --- | --- |

(396)

Podle společnosti IML se pro účely osvobození od daně z kameniva rozlišuje mezi odpadním materiálem, který vzniká jako vedlejší produkt při těžbě nerostů k jinému použití než jako kamenivo (jako je například odpad z těžby kaolínu/ball clay), které jsou osvobozeny, a odpadním materiálem, jenž je vedlejším produktem těžby kameniva (jako je například odpad z těžby vápence), který stále podléhá AGL.

| (397) | Společnost IML tvrdí, že vedlejší produkty z lomů na vápenec a řezaný kámen se cíleně těží k použití jako kamenivo a jsou jako takové i používány, zatímco vedlejší produkty z těžby kaolínu a ball clay jsou nevyhnutelným důsledkem těžby těchto nerostů. |
| --- | --- |

(397)

Společnost IML tvrdí, že vedlejší produkty z lomů na vápenec a řezaný kámen se cíleně těží k použití jako kamenivo a jsou jako takové i používány, zatímco vedlejší produkty z těžby kaolínu a ball clay jsou nevyhnutelným důsledkem těžby těchto nerostů.

| (398) | Společnost IML rovněž Komisi poskytla případovou studii zveřejněnou v časopise „Construction News“, která se týká používání recyklovaného a sekundárního kameniva pocházejícího z těžby kaolínu v betonu na jednom z velkých londýnských stavenišť. |
| --- | --- |

(398)

Společnost IML rovněž Komisi poskytla případovou studii zveřejněnou v časopise „Construction News“, která se týká používání recyklovaného a sekundárního kameniva pocházejícího z těžby kaolínu v betonu na jednom z velkých londýnských stavenišť.

c)   Připomínky sdružení Kaolin and Ball Clay Association obdržené dne 17. ledna 2014

Připomínky sdružení Kaolin and Ball Clay Association obdržené dne 17. ledna 2014

| (399) | Podle sdružení Kaolin and Ball Clay Association mohou být i jiné materiály, k jejichž těžbě v rámci těžby v lomech na kaolín a ball clay nevyhnutelně dochází, považovány za „sekundární“ materiály, které mohou, nebo nemusí být vhodné k použití jako kamenivo. Stávající osvobození těchto sekundárních materiálů od AGL byla zavedena s cílem motivovat k jejich využití a snížit množství těchto materiálů ukládaných na povrchové skládky. Sdružení Kaolin and Ball Clay Association tvrdí, že kaolín a ball clay nemohou být jako kamenivo používány a že nikdy nemohou být k tomuto použití těženy. |
| --- | --- |

(399)

Podle sdružení Kaolin and Ball Clay Association mohou být i jiné materiály, k jejichž těžbě v rámci těžby v lomech na kaolín a ball clay nevyhnutelně dochází, považovány za „sekundární“ materiály, které mohou, nebo nemusí být vhodné k použití jako kamenivo. Stávající osvobození těchto sekundárních materiálů od AGL byla zavedena s cílem motivovat k jejich využití a snížit množství těchto materiálů ukládaných na povrchové skládky. Sdružení Kaolin and Ball Clay Association tvrdí, že kaolín a ball clay nemohou být jako kamenivo používány a že nikdy nemohou být k tomuto použití těženy.

| (400) | Podle sdružení Kaolin and Ball Clay Association by kamenivo pocházející z těžby kaolínu a ball clay nebylo bez této těžební aktivity nikdy uvedeno na trh. Vzhledem k nákladům na oddělení kaolínu a ball clay od kameniva a hodnotě samotného kameniva by takovýto postup byl naprosto neživotaschopný. Prodejní ceny kaolínu a ball clay jsou podstatně vyšší než ceny kameniva, a proto je nákladově efektivní těžit v daných lomech tyto nerosty jako takové. |
| --- | --- |

(400)

Podle sdružení Kaolin and Ball Clay Association by kamenivo pocházející z těžby kaolínu a ball clay nebylo bez této těžební aktivity nikdy uvedeno na trh. Vzhledem k nákladům na oddělení kaolínu a ball clay od kameniva a hodnotě samotného kameniva by takovýto postup byl naprosto neživotaschopný. Prodejní ceny kaolínu a ball clay jsou podstatně vyšší než ceny kameniva, a proto je nákladově efektivní těžit v daných lomech tyto nerosty jako takové.

| (401) | Sdružení Kaolin a Ball Clay Association tvrdí, že dalším důkazem v tomto směru je skutečnost, že v současnosti je přes osvobození od AGL zpracována pouze přibližně jedna třetina materiálu, který by jako kamenivo zpracován být mohl. |
| --- | --- |

(401)

Sdružení Kaolin a Ball Clay Association tvrdí, že dalším důkazem v tomto směru je skutečnost, že v současnosti je přes osvobození od AGL zpracována pouze přibližně jedna třetina materiálu, který by jako kamenivo zpracován být mohl.

| (402) | Podle sdružení Kaolin and Ball Clay Association, je jisté, že pokud se daň bude vztahovat i na nerosty, jež jsou od ní v tuto chvíli osvobozeny, objem prodaného materiálu, jenž tvoří vedlejší produkt, poklesne, přičemž dokonce již existují důkazy, že k tomu u projektů zahájených v dubnu 2014 dochází. |
| --- | --- |

(402)

Podle sdružení Kaolin and Ball Clay Association, je jisté, že pokud se daň bude vztahovat i na nerosty, jež jsou od ní v tuto chvíli osvobozeny, objem prodaného materiálu, jenž tvoří vedlejší produkt, poklesne, přičemž dokonce již existují důkazy, že k tomu u projektů zahájených v dubnu 2014 dochází.

d)   Připomínky společnosti BCC obdržené dne 17. ledna 2014

Připomínky společnosti BCC obdržené dne 17. ledna 2014

| (403) | Společnost BCC tvrdí, že primárním účelem zřizování lomů na kaolín a ball clay je těžba a zpracování těchto materiálů, které jsou specializovanými produkty, jež se odlišují svou vzácností a jedinečnými fyzikálními a chemickými vlastnostmi. Podle společnosti BCC nemohou být kaolín, ball clay a produkty z nich odvozené použity jako kamenivo a nikdy se pro tyto účely netěží. Další materiály, k jejichž těžbě nevyhnutelně dochází, je možné považovat za sekundární materiály, které mohou, nebo nemusí být vhodné k použití jako kamenivo. Podle společnosti BCC by k jejich těžbě k použití jako kamenivo samostatně nedocházelo a k dispozici jsou jen, když se těží kaolín či ball clay, v opačném případě by provoz lomu nebyl ekonomicky životaschopný. |
| --- | --- |

(403)

Společnost BCC tvrdí, že primárním účelem zřizování lomů na kaolín a ball clay je těžba a zpracování těchto materiálů, které jsou specializovanými produkty, jež se odlišují svou vzácností a jedinečnými fyzikálními a chemickými vlastnostmi. Podle společnosti BCC nemohou být kaolín, ball clay a produkty z nich odvozené použity jako kamenivo a nikdy se pro tyto účely netěží. Další materiály, k jejichž těžbě nevyhnutelně dochází, je možné považovat za sekundární materiály, které mohou, nebo nemusí být vhodné k použití jako kamenivo. Podle společnosti BCC by k jejich těžbě k použití jako kamenivo samostatně nedocházelo a k dispozici jsou jen, když se těží kaolín či ball clay, v opačném případě by provoz lomu nebyl ekonomicky životaschopný.

| (404) | Společnost BCC tvrdí, že prodejní cena ball clay je minimálně pětkrát až šestkrát a prodejní cena kaolínu nejméně desetkrát až dvanáctkrát vyšší než prodejní cena vedlejších produktů, které mohou být případně prodávány jako sekundární kamenivo. V důsledku ekonomických a těžebních překážek by situace, kdy by se těžilo více kaolínu a ball clay, než je možno prodat, s cílem získat další vedlejší produkt k výrobě kameniva, nemohla nastat. Dokonce i při osvobození od AGL se většinu (pětkrát více) vedlejších produktů z těžby kaolínu a ball clay nedaří prodat, a tento materiál je ukládán na haldy v místě těžby. |
| --- | --- |

(404)

Společnost BCC tvrdí, že prodejní cena ball clay je minimálně pětkrát až šestkrát a prodejní cena kaolínu nejméně desetkrát až dvanáctkrát vyšší než prodejní cena vedlejších produktů, které mohou být případně prodávány jako sekundární kamenivo. V důsledku ekonomických a těžebních překážek by situace, kdy by se těžilo více kaolínu a ball clay, než je možno prodat, s cílem získat další vedlejší produkt k výrobě kameniva, nemohla nastat. Dokonce i při osvobození od AGL se většinu (pětkrát více) vedlejších produktů z těžby kaolínu a ball clay nedaří prodat, a tento materiál je ukládán na haldy v místě těžby.

| (405) | Podle společnosti BCC je mezi lomy osvobozenými a neosvobozenými od daně významný rozdíl. V neosvobozených lomech na kamenivo se jako primární produkt i jako odpad či vedlejší produkty převážně těží týž materiál. V lomech na kaolín a ball clay se nicméně odpad od hlavního materiálu liší. V druhém případě se jedná o živcové nerosty, zatímco v prvním případě jde většinou o křemičité písky. |
| --- | --- |

(405)

Podle společnosti BCC je mezi lomy osvobozenými a neosvobozenými od daně významný rozdíl. V neosvobozených lomech na kamenivo se jako primární produkt i jako odpad či vedlejší produkty převážně těží týž materiál. V lomech na kaolín a ball clay se nicméně odpad od hlavního materiálu liší. V druhém případě se jedná o živcové nerosty, zatímco v prvním případě jde většinou o křemičité písky.

| (406) | Společnost BCC soudí, že pokud se na vedlejší materiál získaný v lomech na kaolín a ball clay bude vztahovat daň, jeho prodej poklesne. K uspokojení poptávky tak bude třeba těžit další přírodní kamenivo. |
| --- | --- |

(406)

Společnost BCC soudí, že pokud se na vedlejší materiál získaný v lomech na kaolín a ball clay bude vztahovat daň, jeho prodej poklesne. K uspokojení poptávky tak bude třeba těžit další přírodní kamenivo.

e)   Připomínky sdružení BAA obdržené dne 15. září 2014

Připomínky sdružení BAA obdržené dne 15. září 2014

| (407) | Sdružení BAA poskytlo informace od svých členů z hrabství Cornwall v tom smyslu, že ceny kaolínu mohou dramaticky – v rozmezí od 50 GBP do 5 000 GBP za tunu – kolísat, a to v závislosti na jeho kvalitě a jakosti. |
| --- | --- |

(407)

Sdružení BAA poskytlo informace od svých členů z hrabství Cornwall v tom smyslu, že ceny kaolínu mohou dramaticky – v rozmezí od 50 GBP do 5 000 GBP za tunu – kolísat, a to v závislosti na jeho kvalitě a jakosti.

f)   Připomínky orgánů Spojeného království

Připomínky orgánů Spojeného království

| (408) | Orgány Spojeného království tvrdí, že použití kaolínu nebo ball clay jako kameniva brání nejenom jejich materiálové vlastnosti, ale také jejich relativní hodnota. Orgány Spojeného království tvrdí, že ve skutečnosti neexistuje žádný reálný a zavedený způsob využívání ball clay a kaolínu jako kameniva. Shrnutí rozdílu oproti postavení hlušiny, odpadu nebo vedlejších produktů při těžbě těchto materiálů provedené Komisí je tedy zcela správné. Osvobození nevyhnutelných vedlejších produktů z výroby materiálů, které nemohou být a nejsou používány jako kamenivo, je zcela v souladu s environmentálním cílem AGL. |
| --- | --- |

(408)

Orgány Spojeného království tvrdí, že použití kaolínu nebo ball clay jako kameniva brání nejenom jejich materiálové vlastnosti, ale také jejich relativní hodnota. Orgány Spojeného království tvrdí, že ve skutečnosti neexistuje žádný reálný a zavedený způsob využívání ball clay a kaolínu jako kameniva. Shrnutí rozdílu oproti postavení hlušiny, odpadu nebo vedlejších produktů při těžbě těchto materiálů provedené Komisí je tedy zcela správné. Osvobození nevyhnutelných vedlejších produktů z výroby materiálů, které nemohou být a nejsou používány jako kamenivo, je zcela v souladu s environmentálním cílem AGL.

| (409) | Orgány Spojeného království předložily podrobný popis ball clay a kaolínu a vysvětlily, proč nejsou a nemohou být používány jako kamenivo. Oba materiály jsou navíc drahé. Podle orgánů Spojeného království je ball clay poměrně vzácným materiálem, jehož cena činí až 100 GBP za tunu, a to v závislosti na konkrétní požadované jakosti ball clay a na míře poptávky na trhu. Kaolín je velice vzácný materiál, jehož cena na trhu je velice vysoká, od 70 GBP do 400 GBP za tunu. Podle orgánů Spojeného království jsou výrobní náklady v případě kaolínu nebo ball clay ve srovnání s výrobními náklady jiných druhů kameniva rovněž velice vysoké. Orgány Spojeného království předložily informace získané od podniků, které v této oblasti působí. Jeden z těchto podniků uvedl průměrnou cenu [...] GBP za tunu kaolínu, přičemž rozpětí v případě různých kaolínových produktů podle něj sahá od [...] GBP do [...] GBP. Další podnik uvedl cenu [...] GBP za tunu. Průměrné výrobní náklady na jednu tunu ball clay činí v hrabství Dorset [...] GBP a v hrabství Devon [...] GBP. Další podnik uvedl [...] GBP za tunu. |
| --- | --- |

(409)

Orgány Spojeného království předložily podrobný popis ball clay a kaolínu a vysvětlily, proč nejsou a nemohou být používány jako kamenivo. Oba materiály jsou navíc drahé. Podle orgánů Spojeného království je ball clay poměrně vzácným materiálem, jehož cena činí až 100 GBP za tunu, a to v závislosti na konkrétní požadované jakosti ball clay a na míře poptávky na trhu. Kaolín je velice vzácný materiál, jehož cena na trhu je velice vysoká, od 70 GBP do 400 GBP za tunu. Podle orgánů Spojeného království jsou výrobní náklady v případě kaolínu nebo ball clay ve srovnání s výrobními náklady jiných druhů kameniva rovněž velice vysoké. Orgány Spojeného království předložily informace získané od podniků, které v této oblasti působí. Jeden z těchto podniků uvedl průměrnou cenu [...] GBP za tunu kaolínu, přičemž rozpětí v případě různých kaolínových produktů podle něj sahá od [...] GBP do [...] GBP. Další podnik uvedl cenu [...] GBP za tunu. Průměrné výrobní náklady na jednu tunu ball clay činí v hrabství Dorset [...] GBP a v hrabství Devon [...] GBP. Další podnik uvedl [...] GBP za tunu.

| (410) | Podle orgánů Spojeného království v současné době ve Spojeném království působí dva podniky, které dodávají ball clay a kaolín. Orgány Spojeného království uvádějí příklad jedné zakázky na dodávku vedlejších produktů kaolínu a ball clay, jejichž cena v roce 2012 činila [...] GBP za tunu. V případě jiné zakázky činila cena [...] GBP za tunu prodaného odpadu z kaolínu. Cena odpadu z ball clay činila [...] GBP. Ani jeden z těchto dvou podniků neprodává hlušinu nebo nevyhnutelné vedlejší produkty vznikající při těžební činnosti přímo koncovým uživatelům tohoto kameniva v odvětví stavebnictví. Namísto toho oba podniky uzavřely dohody se třetími stranami (které se na prodej kameniva specializují), v jejichž rámci se zavazují, že poskytnou požadované množství kameniva až do určité výše za pevnou cenu, a to bez ohledu na to, jaké množství bude skutečně dodáno. Jelikož cena není stanovena přímo za každou tunu kameniva, které vyrábějí, nemají lomy na ball clay a kaolín žádnou motivaci zvyšovat objem hlušiny, kterou odstraňují, nad rámec dohodnutého množství. Třetí strany následně prodají kamenivo koncovým uživatelům. Podle orgánů Spojeného království se v důsledku hospodářského útlumu ani celý objem kameniva neprodá. |
| --- | --- |

(410)

Podle orgánů Spojeného království v současné době ve Spojeném království působí dva podniky, které dodávají ball clay a kaolín. Orgány Spojeného království uvádějí příklad jedné zakázky na dodávku vedlejších produktů kaolínu a ball clay, jejichž cena v roce 2012 činila [...] GBP za tunu. V případě jiné zakázky činila cena [...] GBP za tunu prodaného odpadu z kaolínu. Cena odpadu z ball clay činila [...] GBP. Ani jeden z těchto dvou podniků neprodává hlušinu nebo nevyhnutelné vedlejší produkty vznikající při těžební činnosti přímo koncovým uživatelům tohoto kameniva v odvětví stavebnictví. Namísto toho oba podniky uzavřely dohody se třetími stranami (které se na prodej kameniva specializují), v jejichž rámci se zavazují, že poskytnou požadované množství kameniva až do určité výše za pevnou cenu, a to bez ohledu na to, jaké množství bude skutečně dodáno. Jelikož cena není stanovena přímo za každou tunu kameniva, které vyrábějí, nemají lomy na ball clay a kaolín žádnou motivaci zvyšovat objem hlušiny, kterou odstraňují, nad rámec dohodnutého množství. Třetí strany následně prodají kamenivo koncovým uživatelům. Podle orgánů Spojeného království se v důsledku hospodářského útlumu ani celý objem kameniva neprodá.

| (411) | Orgány Spojeného království tvrdí, že výrobu kaolínu nelze oddělit od výroby odpadu z kaolínu. Mokrá těžba je svou povahou taková, že čerpadla nutně oddělují žádoucí kaolínový materiál a odpadní produkty. Tradičně se postupovalo tak, že v rámci první fáze těžby nebo dobývání kaolínu se odstranila skrývka a odkryla se hornina obsahující jíly. Ve druhé fázi pak provozovatel lomu odkrytý jíl nebo čelní stěnu těžní jámy postřikoval proudy vody pod velkým tlakem. Podle orgánů Spojeného království se tak odstraní kaolín, a to spolu s jinými produkty, s nimiž je smíšen (písek a slída). |
| --- | --- |

(411)

Orgány Spojeného království tvrdí, že výrobu kaolínu nelze oddělit od výroby odpadu z kaolínu. Mokrá těžba je svou povahou taková, že čerpadla nutně oddělují žádoucí kaolínový materiál a odpadní produkty. Tradičně se postupovalo tak, že v rámci první fáze těžby nebo dobývání kaolínu se odstranila skrývka a odkryla se hornina obsahující jíly. Ve druhé fázi pak provozovatel lomu odkrytý jíl nebo čelní stěnu těžní jámy postřikoval proudy vody pod velkým tlakem. Podle orgánů Spojeného království se tak odstraní kaolín, a to spolu s jinými produkty, s nimiž je smíšen (písek a slída).

| (412) | Podle orgánů Spojeného království odtěžená skrývka podléhá AGL. Na zbývající materiál, který při těžbě kaolínu nevyhnutelně vzniká, se vztahuje osvobození od této daně. |
| --- | --- |

(412)

Podle orgánů Spojeného království odtěžená skrývka podléhá AGL. Na zbývající materiál, který při těžbě kaolínu nevyhnutelně vzniká, se vztahuje osvobození od této daně.

| (413) | Orgány Spojeného království tvrdí, že ball clay se těží výhradně postupy povrchové těžby. Při povrchové těžbě probíhá pomocí hydraulických rypadel a nákladních vozidel se sklápěcí korbou selektivní hloubení, nakládání a přeprava jednotlivých dobývaných jílů do skladovacích a mísicích zařízení. Celkový poměr jílu a odpadu v odvětví jako celku činí přibližně 1:1,5. |
| --- | --- |

(413)

Orgány Spojeného království tvrdí, že ball clay se těží výhradně postupy povrchové těžby. Při povrchové těžbě probíhá pomocí hydraulických rypadel a nákladních vozidel se sklápěcí korbou selektivní hloubení, nakládání a přeprava jednotlivých dobývaných jílů do skladovacích a mísicích zařízení. Celkový poměr jílu a odpadu v odvětví jako celku činí přibližně 1:1,5.

| (414) | Pokud by podle orgánů Spojeného království provozovatel lomu nemohl získat kaolínový produkt nebo produkt ball clay vysoké hodnoty, neměl by žádnou motivaci těžit vedlejší produkty jako takové, a to především vzhledem k jejich nízké ekonomické hodnotě. Přítomnost kaolinitu nebo jakéhokoli jiného typu jílu v určité hornině oslabuje pevnost materiálu, a má proto negativní dopad na jeho vlastnosti při případném využití jako kamenivo. I kdyby provozovatel lomu nechtěl materiál s vysokou hodnotou získat, přesto by mu v souvislosti s odstraněním a likvidací jemného materiálu, tj. kaolinitu, jiných jílů a slídy, vznikly vysoké náklady. Bylo by proto nelogické za účelem získání vedlejších produktů nízké hodnoty, jež mohou být použity jako kamenivo, odstraňovat a likvidovat produkty hodnoty vysoké. Podle orgánů Spojeného království by dokonce i při osvobození od daně údajně nebylo z ekonomického hlediska racionální provádět v určitých místech těžební činnost zaměřenou na získání hlušiny osvobozené od daně, pokud by přitom nebyl zároveň těžen kaolín a ball clay vysoké hodnoty. |
| --- | --- |

(414)

Pokud by podle orgánů Spojeného království provozovatel lomu nemohl získat kaolínový produkt nebo produkt ball clay vysoké hodnoty, neměl by žádnou motivaci těžit vedlejší produkty jako takové, a to především vzhledem k jejich nízké ekonomické hodnotě. Přítomnost kaolinitu nebo jakéhokoli jiného typu jílu v určité hornině oslabuje pevnost materiálu, a má proto negativní dopad na jeho vlastnosti při případném využití jako kamenivo. I kdyby provozovatel lomu nechtěl materiál s vysokou hodnotou získat, přesto by mu v souvislosti s odstraněním a likvidací jemného materiálu, tj. kaolinitu, jiných jílů a slídy, vznikly vysoké náklady. Bylo by proto nelogické za účelem získání vedlejších produktů nízké hodnoty, jež mohou být použity jako kamenivo, odstraňovat a likvidovat produkty hodnoty vysoké. Podle orgánů Spojeného království by dokonce i při osvobození od daně údajně nebylo z ekonomického hlediska racionální provádět v určitých místech těžební činnost zaměřenou na získání hlušiny osvobozené od daně, pokud by přitom nebyl zároveň těžen kaolín a ball clay vysoké hodnoty.

| (415) | Podle orgánů Spojeného království jsou vedlejší produkty, jež při těžbě ball clay a kaolínu nevyhnutelně vznikají, vhodné pro k použití jako kamenivo pro některé účely. |
| --- | --- |

(415)

Podle orgánů Spojeného království jsou vedlejší produkty, jež při těžbě ball clay a kaolínu nevyhnutelně vznikají, vhodné pro k použití jako kamenivo pro některé účely.

| (416) | Orgány Spojeného království se vyjádřily k rozdílu mezi těžbou vápence k výrobě vápna a těžbou řezaného kamene na jedné a těžbou vedlejších produktů, jež nevyhnutelně vznikají při těžbě ball clay a kaolínu na druhé straně. Tvrdí, že řezaný kámen a vápenec se těží k použití jako kamenivo a rovněž pro jiné účely než k tomuto použití. Řezaný kámen se vyrábí z pískovce nebo žuly, přičemž oba tyto nerosty se těží k použití jako kamenivo. Hlušinu, odpad nebo vedlejší produkty vzniklé při výrobě řezaného kamene a vápence lze také použít jako kamenivo. |
| --- | --- |

(416)

Orgány Spojeného království se vyjádřily k rozdílu mezi těžbou vápence k výrobě vápna a těžbou řezaného kamene na jedné a těžbou vedlejších produktů, jež nevyhnutelně vznikají při těžbě ball clay a kaolínu na druhé straně. Tvrdí, že řezaný kámen a vápenec se těží k použití jako kamenivo a rovněž pro jiné účely než k tomuto použití. Řezaný kámen se vyrábí z pískovce nebo žuly, přičemž oba tyto nerosty se těží k použití jako kamenivo. Hlušinu, odpad nebo vedlejší produkty vzniklé při výrobě řezaného kamene a vápence lze také použít jako kamenivo.

| (417) | Podle orgánů Spojeného království lze skutečnost, že vápenec i jeho vedlejší produkty lze použít jako kamenivo, částečně vysvětlit jejich materiálovými vlastnostmi. Odpad vznikající při těžbě vápence, který se používá k výrobě vápna, pravděpodobně nebude sestávat z jiného materiálu, ale spíše z dalšího vápence. Orgány Spojeného království tvrdí, že v malém počtu případů může být vápencový „odpad“, který vzniká při těžbě vápence k výrobě vápna, svým chemickým složením k výrobě vápna nevhodný. Ve většině případů se však dokonale hodí jak k použití jako kamenivo, tak k výrobě vápna. Konečné použití vápence tak určí spíše místní poptávka než jeho chemické složení. |
| --- | --- |

(417)

Podle orgánů Spojeného království lze skutečnost, že vápenec i jeho vedlejší produkty lze použít jako kamenivo, částečně vysvětlit jejich materiálovými vlastnostmi. Odpad vznikající při těžbě vápence, který se používá k výrobě vápna, pravděpodobně nebude sestávat z jiného materiálu, ale spíše z dalšího vápence. Orgány Spojeného království tvrdí, že v malém počtu případů může být vápencový „odpad“, který vzniká při těžbě vápence k výrobě vápna, svým chemickým složením k výrobě vápna nevhodný. Ve většině případů se však dokonale hodí jak k použití jako kamenivo, tak k výrobě vápna. Konečné použití vápence tak určí spíše místní poptávka než jeho chemické složení.

| (418) | Podle orgánů Spojeného království budou dále odpad z těžby horniny k výrobě řezaného kamene pravděpodobně tvořit převážně odštěpky z téže horniny, která se takto dobývá. Na rozdíl od ball clay a kaolínu nejsou s oddělováním téhož materiálu vyšší a nižší jakosti spojeny žádné další náklady. |
| --- | --- |

(418)

Podle orgánů Spojeného království budou dále odpad z těžby horniny k výrobě řezaného kamene pravděpodobně tvořit převážně odštěpky z téže horniny, která se takto dobývá. Na rozdíl od ball clay a kaolínu nejsou s oddělováním téhož materiálu vyšší a nižší jakosti spojeny žádné další náklady.

| (419) | Orgány Spojeného království s odkazem na Britskou geologickou službu tvrdí, že se nově vytěžený materiál i jeho vedlejší produkty cíleně těží a používají jako kamenivo (76). Při těžbě vápence a horniny k výrobě řezaného kamene vzniká kamenivo vysoké jakosti, které by bylo samo o sobě předmětem těžby k prodeji i v případě, že by v daném místě poptávka po vápenci nebo řezaném kameni neexistovala. Cena vápence k výrobě vápna činí přibližně 12,50 GBP až 19,50 GBP za tunu, zatímco cena jeho vedlejšího produktu činí 7,16 GBP až 11,70 GBP za tunu. Cena tuny pískovce a křemence používaného k výrobě řezaného kamene se pohybuje v rozmezí přibližně 45,76 GBP až 82,42 GBP, zatímco cena kameniva, které je jeho vedlejším produktem, se pohybuje v rozmezí přibližně 6,58 GBP až 10,04 GBP. |
| --- | --- |

(419)

Orgány Spojeného království s odkazem na Britskou geologickou službu tvrdí, že se nově vytěžený materiál i jeho vedlejší produkty cíleně těží a používají jako kamenivo (76). Při těžbě vápence a horniny k výrobě řezaného kamene vzniká kamenivo vysoké jakosti, které by bylo samo o sobě předmětem těžby k prodeji i v případě, že by v daném místě poptávka po vápenci nebo řezaném kameni neexistovala. Cena vápence k výrobě vápna činí přibližně 12,50 GBP až 19,50 GBP za tunu, zatímco cena jeho vedlejšího produktu činí 7,16 GBP až 11,70 GBP za tunu. Cena tuny pískovce a křemence používaného k výrobě řezaného kamene se pohybuje v rozmezí přibližně 45,76 GBP až 82,42 GBP, zatímco cena kameniva, které je jeho vedlejším produktem, se pohybuje v rozmezí přibližně 6,58 GBP až 10,04 GBP.

76

| (420) | Podle orgánů Spojeného království se v lomu na žulu vyrábí řezaný kámen různých rozměrů na podlahy, do kancelářských budov, kuchyní v domácnosti apod. a také jako kamenivo. Cena vyvřelých hornin (včetně žuly), které se používají i k výrobě řezaného kamene, činí přibližně 5,51 GBP až 12,91 GBP za tunu, zatímco kamenivo jakožto její vedlejší produkt se prodává přibližně za 6,12 GBP až 12,82 GBP za tunu. |
| --- | --- |

(420)

Podle orgánů Spojeného království se v lomu na žulu vyrábí řezaný kámen různých rozměrů na podlahy, do kancelářských budov, kuchyní v domácnosti apod. a také jako kamenivo. Cena vyvřelých hornin (včetně žuly), které se používají i k výrobě řezaného kamene, činí přibližně 5,51 GBP až 12,91 GBP za tunu, zatímco kamenivo jakožto její vedlejší produkt se prodává přibližně za 6,12 GBP až 12,82 GBP za tunu.

| (421) | Podle orgánů Spojeného království z cenové blízkosti vápence/řezaného kamene a jeho hlušiny (což je vždy stejná látka) vyplývá ekonomická motivace k těžbě obou těchto produktů v závislosti na místní poptávce. Orgány Spojeného království tvrdí, že rozlišení mezi nevyhnutelnými vedlejšími produkty kaolínu a ball clay a vedlejšími produkty vápence a řezaného kamene lze odůvodnit a jakékoli jiné daňové zacházení by vedlo k nekontrolovatelnému zneužívání a bylo by nevymahatelné. |
| --- | --- |

(421)

Podle orgánů Spojeného království z cenové blízkosti vápence/řezaného kamene a jeho hlušiny (což je vždy stejná látka) vyplývá ekonomická motivace k těžbě obou těchto produktů v závislosti na místní poptávce. Orgány Spojeného království tvrdí, že rozlišení mezi nevyhnutelnými vedlejšími produkty kaolínu a ball clay a vedlejšími produkty vápence a řezaného kamene lze odůvodnit a jakékoli jiné daňové zacházení by vedlo k nekontrolovatelnému zneužívání a bylo by nevymahatelné.

| (422) | Orgány Spojeného království dále poukazují na to, že podněcovat k používání nevyhnutelných vedlejších produktů těžby kaolínu nebo ball clay je zcela v souladu se cílem daně, neboť je lze použít jako kamenivo. Vzhledem k tomu, že lze vápenec/řezaný kámen a vedlejší produkty získané při jejich výrobě použít jako kamenivo a k tomuto účelu se také těží, osvobození hlušiny vznikající při těžbě vápence používaného/horniny používané k výrobě řezaného kamene od daně by pouze podnítilo další těžbu nového kameniva a nepřesouvalo by poptávku od nově vytěženého kameniva směrem k recyklovanému kamenivu a odpadním vedlejším produktům. |
| --- | --- |

(422)

Orgány Spojeného království dále poukazují na to, že podněcovat k používání nevyhnutelných vedlejších produktů těžby kaolínu nebo ball clay je zcela v souladu se cílem daně, neboť je lze použít jako kamenivo. Vzhledem k tomu, že lze vápenec/řezaný kámen a vedlejší produkty získané při jejich výrobě použít jako kamenivo a k tomuto účelu se také těží, osvobození hlušiny vznikající při těžbě vápence používaného/horniny používané k výrobě řezaného kamene od daně by pouze podnítilo další těžbu nového kameniva a nepřesouvalo by poptávku od nově vytěženého kameniva směrem k recyklovanému kamenivu a odpadním vedlejším produktům.

| (423) | Orgány Spojeného království tvrdí, že vápenec představuje kamenivo vysoké jakosti, po kterém existuje také poptávka na trhu. Existuje trh s vápencem těženým pouze k výrobě kameniva (jenž, jak je uvedeno ve společném podání sdružení BAA s orgány Spojeného království, ve Spojeném království zahrnuje 88 lomů), a je zde tedy i environmentální důvod, proč tento materiál nahrazovat vedlejšími produkty z těžby jiných materiálů. Neexistuje údajně žádný objektivní způsob, jak rozlišit vápenec vyrobený jako vedlejší produkt vznikající při výrobě zemědělského vápna a vápenec těžený specificky k použití jako kamenivo. |
| --- | --- |

(423)

Orgány Spojeného království tvrdí, že vápenec představuje kamenivo vysoké jakosti, po kterém existuje také poptávka na trhu. Existuje trh s vápencem těženým pouze k výrobě kameniva (jenž, jak je uvedeno ve společném podání sdružení BAA s orgány Spojeného království, ve Spojeném království zahrnuje 88 lomů), a je zde tedy i environmentální důvod, proč tento materiál nahrazovat vedlejšími produkty z těžby jiných materiálů. Neexistuje údajně žádný objektivní způsob, jak rozlišit vápenec vyrobený jako vedlejší produkt vznikající při výrobě zemědělského vápna a vápenec těžený specificky k použití jako kamenivo.

| (424) | Jedna ze zúčastněných stran uvedla, že některé těžební jámy na kaolín a ball clay byly v souvislosti se zavedením daně znovu otevřeny výhradně za účelem těžby kameniva osvobozeného od daně. Orgánům Spojeného království dva vnitrostátní výrobci ball clay a kaolínu potvrdili, že tomu tak není, a tyto orgány trvají na tom, že si nejsou vědomy toho, že by k takovémuto znovuotevření byla vydána nějaká povolení. |
| --- | --- |

(424)

Jedna ze zúčastněných stran uvedla, že některé těžební jámy na kaolín a ball clay byly v souvislosti se zavedením daně znovu otevřeny výhradně za účelem těžby kameniva osvobozeného od daně. Orgánům Spojeného království dva vnitrostátní výrobci ball clay a kaolínu potvrdili, že tomu tak není, a tyto orgány trvají na tom, že si nejsou vědomy toho, že by k takovémuto znovuotevření byla vydána nějaká povolení.

| (425) | Pokud jde o připomínku jedné ze zúčastněných stran, že křemičitý písek, který je vedlejším produktem z těžby kaolínu, byl v hrabství Cornwall vždy využíván jako zdroj kameniva a osvobozením od daně k poklesu nové těžby písku nedošlo, orgány Spojeného království toto tvrzení ověřily a předložily částečné informace o prodeji písku v hrabstvích Devon a Cornwall, přičemž poukázaly na to, že nic z objemu vyrobeného materiálu nemohly přičítat vedlejším produktům těžby kaolínu. |
| --- | --- |

(425)

Pokud jde o připomínku jedné ze zúčastněných stran, že křemičitý písek, který je vedlejším produktem z těžby kaolínu, byl v hrabství Cornwall vždy využíván jako zdroj kameniva a osvobozením od daně k poklesu nové těžby písku nedošlo, orgány Spojeného království toto tvrzení ověřily a předložily částečné informace o prodeji písku v hrabstvích Devon a Cornwall, přičemž poukázaly na to, že nic z objemu vyrobeného materiálu nemohly přičítat vedlejším produktům těžby kaolínu.

5.6.3.2.   
  Posouzení Komise

Posouzení Komise

| (426) | Z vyjádření výrobců ball clay a kaolínu, jejich příslušných odvětvových svazů a orgánů Spojeného království jasně vyplývá, že vedlejší produkty vznikají necíleně a nevyhnutelně. Nákladná a složitá těžba ball clay a kaolínu a skutečnost, že vyrobený objem odpadu převyšuje případnou poptávku, již výrobci kaolínu a ball clay na trhu zaznamenávají, ukazují, že kaolín a ball clay se za účelem výroby osvobozených materiálů z vedlejších produktů k použití jako kamenivo netěží cíleně. |
| --- | --- |

(426)

Z vyjádření výrobců ball clay a kaolínu, jejich příslušných odvětvových svazů a orgánů Spojeného království jasně vyplývá, že vedlejší produkty vznikají necíleně a nevyhnutelně. Nákladná a složitá těžba ball clay a kaolínu a skutečnost, že vyrobený objem odpadu převyšuje případnou poptávku, již výrobci kaolínu a ball clay na trhu zaznamenávají, ukazují, že kaolín a ball clay se za účelem výroby osvobozených materiálů z vedlejších produktů k použití jako kamenivo netěží cíleně.

| (427) | Kromě toho výrobci ball clay a kaolínu z obchodního hlediska svou činnost provozují odlišně než lomy, které dodávají kamenivo pro stavební účely, neboť musí dodržovat dlouhodobé smlouvy a zajistit trvalou výrobu příslušných konečných produktů. Nemohou tedy těžit větší nebo menší množství materiálu než jaké k tomu, aby dosáhli objemu ball clay a kaolínu stanoveného ve svých smlouvách, potřebují, a objem těžby vedlejších produktů tak zůstává týž. Zavedení AGL v případě vedlejších produktů ball clay a kaolínu by mělo dopad pouze na finanční situaci jednotlivých podniků, aniž by jeho důsledkem byl nějaký přínos pro životní prostředí. |
| --- | --- |

(427)

Kromě toho výrobci ball clay a kaolínu z obchodního hlediska svou činnost provozují odlišně než lomy, které dodávají kamenivo pro stavební účely, neboť musí dodržovat dlouhodobé smlouvy a zajistit trvalou výrobu příslušných konečných produktů. Nemohou tedy těžit větší nebo menší množství materiálu než jaké k tomu, aby dosáhli objemu ball clay a kaolínu stanoveného ve svých smlouvách, potřebují, a objem těžby vedlejších produktů tak zůstává týž. Zavedení AGL v případě vedlejších produktů ball clay a kaolínu by mělo dopad pouze na finanční situaci jednotlivých podniků, aniž by jeho důsledkem byl nějaký přínos pro životní prostředí.

| (428) | Na rozdíl od vedlejších produktů z těžby vápence a řezaného kamene by se vedlejší produkty v případě ball clay a kaolínu za účelem výroby většího objemu kameniva osvobozeného od daně nikdy netěžily samy o sobě. Osvobození vedlejších produktů u ball clay a kaolínu od daně nevede ke zvýšené těžbě nového ball clay a kaolínu a jejich prodejní cena je mnohem nižší. Na rozdíl od případů vápence a řezaného kamene zde cenová blízkost neexistuje. Cenový rozdíl je ve skutečnosti mnohem větší. Nehrozí tudíž, že by osvobození od daně mohlo vést k cílenému zvýšení nové těžby. Osvobození vedlejších produktů vznikajících při těžbě ball clay a kaolínu od daně podněcuje k jejich použití namísto nové těžby kameniva a je v souladu se zásadami, z nichž AGL vychází. |
| --- | --- |

(428)

Na rozdíl od vedlejších produktů z těžby vápence a řezaného kamene by se vedlejší produkty v případě ball clay a kaolínu za účelem výroby většího objemu kameniva osvobozeného od daně nikdy netěžily samy o sobě. Osvobození vedlejších produktů u ball clay a kaolínu od daně nevede ke zvýšené těžbě nového ball clay a kaolínu a jejich prodejní cena je mnohem nižší. Na rozdíl od případů vápence a řezaného kamene zde cenová blízkost neexistuje. Cenový rozdíl je ve skutečnosti mnohem větší. Nehrozí tudíž, že by osvobození od daně mohlo vést k cílenému zvýšení nové těžby. Osvobození vedlejších produktů vznikajících při těžbě ball clay a kaolínu od daně podněcuje k jejich použití namísto nové těžby kameniva a je v souladu se zásadami, z nichž AGL vychází.

5.6.4.   OSVOBOZENÍ KAMENIVA SESTÁVAJÍCÍHO ZCELA Z HLUŠINY Z KTERÉHOKOLIV Z POSTUPŮ, JÍMŽ BYLY ČERNÉ ČI HNĚDÉ UHLÍ, BŘIDLICE NEBO JÍLOVITÁ BŘIDLICE ODDĚLENY OD JINÉ HORNINY S NIMI VYTĚŽENÉ ČI ZÍSKANÉ, NEBO Z HLUŠINY Z KTERÉHOKOLIV Z POSTUPŮ, V JEHOŽ PRŮBĚHU BYLY LÁTKY PODLE ČL. 18 ODST. 3 FINANČNÍHO ZÁKONA Z ROKU 2001 ODDĚLENY OD JINÉ HORNINY S NIMI VYTĚŽENÉ ČI ZÍSKANÉ (ČL. 17 ODST. 3) PÍSM. f) BODY i) A ii))

| (429) | Černé a hnědé uhlí, břidlice a jílovitá břidlice a látky uvedené v čl. 18 odst. 3 finančního zákona z roku 2001 se obvykle netěží k použití jako kamenivo, ale k jiným účelům. Před přijetím rozhodnutí o zahájení řízení orgány Spojeného království vysvětlily, že účelem tohoto osvobození od daně je namísto ukládání odpadů na výsypky podnítit jejich využívání. Dochází tak ke zlepšení vzhledu krajiny a zároveň se snižuje potřeba těžit k použití jako kamenivo jiné materiály. |
| --- | --- |

(429)

Černé a hnědé uhlí, břidlice a jílovitá břidlice a látky uvedené v čl. 18 odst. 3 finančního zákona z roku 2001 se obvykle netěží k použití jako kamenivo, ale k jiným účelům. Před přijetím rozhodnutí o zahájení řízení orgány Spojeného království vysvětlily, že účelem tohoto osvobození od daně je namísto ukládání odpadů na výsypky podnítit jejich využívání. Dochází tak ke zlepšení vzhledu krajiny a zároveň se snižuje potřeba těžit k použití jako kamenivo jiné materiály.

| (430) | V rozhodnutí o zahájení řízení Komise v prvé řadě uvedla, že může existovat rozdíl mezi materiálem osvobozeným od daně a materiálem, který od daně osvobozený není, v tom smyslu, že materiály osvobozené od daně představují hlušinu z těžby černého uhlí a hnědého, břidlice a jílovité břidlice a látek uvedených v čl. 18 odst. 3. Tyto druhé materiály jsou nevyhnutelným vedlejším produktem této těžby, který obvykle vzniká nikoli kvůli těžbě k použití jako kamenivo, ale kvůli těžbě dotčených materiálů a látek, které se (obvykle) jako kamenivo nepoužívají. Na tomto základě se situace v případě hlušiny z těžby černého a hnědého uhlí, břidlice a jílovité břidlice a látek uvedených v čl. 18 odst. 3 s ohledem na cíl AGL nezdá být srovnatelná jako u kameniva podléhajícího dani. |
| --- | --- |

(430)

V rozhodnutí o zahájení řízení Komise v prvé řadě uvedla, že může existovat rozdíl mezi materiálem osvobozeným od daně a materiálem, který od daně osvobozený není, v tom smyslu, že materiály osvobozené od daně představují hlušinu z těžby černého uhlí a hnědého, břidlice a jílovité břidlice a látek uvedených v čl. 18 odst. 3. Tyto druhé materiály jsou nevyhnutelným vedlejším produktem této těžby, který obvykle vzniká nikoli kvůli těžbě k použití jako kamenivo, ale kvůli těžbě dotčených materiálů a látek, které se (obvykle) jako kamenivo nepoužívají. Na tomto základě se situace v případě hlušiny z těžby černého a hnědého uhlí, břidlice a jílovité břidlice a látek uvedených v čl. 18 odst. 3 s ohledem na cíl AGL nezdá být srovnatelná jako u kameniva podléhajícího dani.

| (431) | Komise ovšem vyjádřila pochybnosti, zda tento rozdíl postačuje k prokázání toho, že osvobození od daně lze odůvodnit zásadami, z nichž AGL vychází. Měla za to, že rozdíl oproti kamenivu podléhajícímu dani lze odůvodnit pouze v rozsahu, v němž se osvobození omezuje na hlušinu, jež při těžbě těchto látek vzniká nevyhnutelně. Komise shledala, že tomu tak je, neboť osvobození od daně se omezuje na materiál, který ze 100 % sestává z hlušiny vznikající při postupu oddělování. |
| --- | --- |

(431)

Komise ovšem vyjádřila pochybnosti, zda tento rozdíl postačuje k prokázání toho, že osvobození od daně lze odůvodnit zásadami, z nichž AGL vychází. Měla za to, že rozdíl oproti kamenivu podléhajícímu dani lze odůvodnit pouze v rozsahu, v němž se osvobození omezuje na hlušinu, jež při těžbě těchto látek vzniká nevyhnutelně. Komise shledala, že tomu tak je, neboť osvobození od daně se omezuje na materiál, který ze 100 % sestává z hlušiny vznikající při postupu oddělování.

| (432) | Komise vyjádřila pochybnost ohledně rozdílu v situaci materiálů osvobozených od daně ve srovnání s materiály, které osvobozeny nejsou a vznikají jako hlušina z těžby vápence při těžbě vápence k výrobě vápna, nebo ve srovnání s hlušinou vznikající při těžbě horniny k výrobě řezaného kamene s jedním nebo více plochými povrchy. Kromě toho si Komise kladla otázku, zda lze osvobození od daně odůvodnit s ohledem na cíl AGL, pokud by se například břidlice a jílovitá břidlice nebo kterákoli jiná látka uvedená v čl. 18 odst. 3 těžila k použití jako kamenivo. |
| --- | --- |

(432)

Komise vyjádřila pochybnost ohledně rozdílu v situaci materiálů osvobozených od daně ve srovnání s materiály, které osvobozeny nejsou a vznikají jako hlušina z těžby vápence při těžbě vápence k výrobě vápna, nebo ve srovnání s hlušinou vznikající při těžbě horniny k výrobě řezaného kamene s jedním nebo více plochými povrchy. Kromě toho si Komise kladla otázku, zda lze osvobození od daně odůvodnit s ohledem na cíl AGL, pokud by se například břidlice a jílovitá břidlice nebo kterákoli jiná látka uvedená v čl. 18 odst. 3 těžila k použití jako kamenivo.

| (433) | Komise od zúčastněných třetích stran obdržela rozsáhlé připomínky, které jsou uvedeny v příslušných oddílech týkajících se osvobození černého uhlí, hnědého uhlí, břidlice nebo jílovité břidlice. |
| --- | --- |

(433)

Komise od zúčastněných třetích stran obdržela rozsáhlé připomínky, které jsou uvedeny v příslušných oddílech týkajících se osvobození černého uhlí, hnědého uhlí, břidlice nebo jílovité břidlice.

5.6.4.1.   
  Připomínky, které Komise obdržela

Připomínky, které Komise obdržela

a)   Připomínky orgánů Spojeného království

Připomínky orgánů Spojeného království

| (434) | Orgány Spojeného království tvrdí, že při osvobození od AGL se rozlišuje mezi odpadovými materiály, které vznikají jako vedlejší produkt při těžbě jiných nerostných surovin než kameniva (jako např. odpad z těžby kaolínu a ball clay) a které jsou osvobozeny od daně, a odpadovými materiály, které představují vedlejší produkt při těžbě kameniva (jako např. odpad z vápence), které i nadále podléhají dani. |
| --- | --- |

(434)

Orgány Spojeného království tvrdí, že při osvobození od AGL se rozlišuje mezi odpadovými materiály, které vznikají jako vedlejší produkt při těžbě jiných nerostných surovin než kameniva (jako např. odpad z těžby kaolínu a ball clay) a které jsou osvobozeny od daně, a odpadovými materiály, které představují vedlejší produkt při těžbě kameniva (jako např. odpad z vápence), které i nadále podléhají dani.

| (435) | Pokud jde hlušinu z těžby černého uhlí, tvrdí orgány Spojeného království, že zanedbatelná cena jílovité břidlice a uhelné hlušiny ukazují, že je zde velmi omezený prostor k podnícení těžby dalšího černého uhlí s cílem získat více vedlejšího produktu, a to bez ohledu na to, zda je tento produkt od daně osvobozen, či nikoliv. |
| --- | --- |

(435)

Pokud jde hlušinu z těžby černého uhlí, tvrdí orgány Spojeného království, že zanedbatelná cena jílovité břidlice a uhelné hlušiny ukazují, že je zde velmi omezený prostor k podnícení těžby dalšího černého uhlí s cílem získat více vedlejšího produktu, a to bez ohledu na to, zda je tento produkt od daně osvobozen, či nikoliv.

| (436) | Podle orgánů Spojeného království osvobození odpadu vznikajícího při těžbě břidlice nevede k navýšení těžby břidlice pro účely získání břidlicových odštěpků, a to zejména proto, že velké množství odpadních odštěpků z této břidlice, z nichž pouze přibližně 10 % se v současné době používá jako kamenivo, vzniká již při výrobě břidlice a dále proto, že by nebylo z ekonomického hlediska možné provozovat lom pro tyto účely. |
| --- | --- |

(436)

Podle orgánů Spojeného království osvobození odpadu vznikajícího při těžbě břidlice nevede k navýšení těžby břidlice pro účely získání břidlicových odštěpků, a to zejména proto, že velké množství odpadních odštěpků z této břidlice, z nichž pouze přibližně 10 % se v současné době používá jako kamenivo, vzniká již při výrobě břidlice a dále proto, že by nebylo z ekonomického hlediska možné provozovat lom pro tyto účely.

| (437) | Orgány Spojeného království tvrdí, že rozlišování mezi odpady z břidlice na jedné straně a odpady z řezaného kamene a vápence na straně druhé vyplývá z cíle odradit od další nové těžby vápence k použití jako kamenivo, a zároveň neodradit od výroby jiných materiálů, než je kamenivo. I v případech, kdy se vápenec těží k jiným účelům než k použití jako kamenivo nebo se těží hornina k výrobě řezaného kamene, se hlušina, která vzniká, zároveň cíleně těží k použití jako kamenivo a je pro tento účel vhodná. Při těžbě vzniká kamenivo vysoké jakosti, které by bylo samo o sobě předmětem těžby k prodeji i v případě, že by v daném místě poptávka po vápenci nebo řezaném kameni neexistovala. V případě hlušiny z břidlice, jílovité břidlice, černého či hnědého uhlí, jílu a látek uvedených v čl. 18 odst. 3 totéž zjevně neplatí. Orgány Spojeného království tvrdí, že neexistují žádné důkazy o tom, že by některý z lomů břidlici, jílovitou břidlici, černé či hnědé uhlí, jíl nebo látky uvedené v čl. 18 odst. 3 těžil cíleně a specificky za účelem získání hlušiny k použití jako kamenivo. Podle orgánů Spojeného království osvobození od daně ani nepodněcuje další těžbu zaměřenou na získání hlušiny k použití jako kamenivo osvobozené od daně. |
| --- | --- |

(437)

Orgány Spojeného království tvrdí, že rozlišování mezi odpady z břidlice na jedné straně a odpady z řezaného kamene a vápence na straně druhé vyplývá z cíle odradit od další nové těžby vápence k použití jako kamenivo, a zároveň neodradit od výroby jiných materiálů, než je kamenivo. I v případech, kdy se vápenec těží k jiným účelům než k použití jako kamenivo nebo se těží hornina k výrobě řezaného kamene, se hlušina, která vzniká, zároveň cíleně těží k použití jako kamenivo a je pro tento účel vhodná. Při těžbě vzniká kamenivo vysoké jakosti, které by bylo samo o sobě předmětem těžby k prodeji i v případě, že by v daném místě poptávka po vápenci nebo řezaném kameni neexistovala. V případě hlušiny z břidlice, jílovité břidlice, černého či hnědého uhlí, jílu a látek uvedených v čl. 18 odst. 3 totéž zjevně neplatí. Orgány Spojeného království tvrdí, že neexistují žádné důkazy o tom, že by některý z lomů břidlici, jílovitou břidlici, černé či hnědé uhlí, jíl nebo látky uvedené v čl. 18 odst. 3 těžil cíleně a specificky za účelem získání hlušiny k použití jako kamenivo. Podle orgánů Spojeného království osvobození od daně ani nepodněcuje další těžbu zaměřenou na získání hlušiny k použití jako kamenivo osvobozené od daně.

| (438) | Podle orgánů Spojeného království by však osvobození hlušiny z těžby vápence (ať už se má používat pro jiné účely než jako kamenivo, jako např. k výrobě vápence, či nikoliv) a horniny k výrobě řezaného kamene další těžbu zaměřenou na získání hlušiny k použití jako kamenivo osvobozené od daně pravděpodobně podnítilo. Je tomu tak proto, že hlušina sestává z téže látky jako hlavní těžený materiál, její cena se poměrně dost blíží ceně hlavního materiálu a je vhodná k použití jako kamenivo vysoké jakosti. Osvobození takovýchto materiálů od daně by mohlo podnítit jejich další těžbu, což by popřelo environmentální logiku AGL. |
| --- | --- |

(438)

Podle orgánů Spojeného království by však osvobození hlušiny z těžby vápence (ať už se má používat pro jiné účely než jako kamenivo, jako např. k výrobě vápence, či nikoliv) a horniny k výrobě řezaného kamene další těžbu zaměřenou na získání hlušiny k použití jako kamenivo osvobozené od daně pravděpodobně podnítilo. Je tomu tak proto, že hlušina sestává z téže látky jako hlavní těžený materiál, její cena se poměrně dost blíží ceně hlavního materiálu a je vhodná k použití jako kamenivo vysoké jakosti. Osvobození takovýchto materiálů od daně by mohlo podnítit jejich další těžbu, což by popřelo environmentální logiku AGL.

| (439) | Orgány Spojeného království uvádějí, že v určitém okamžiku zvažovaly, že by zavedly osvobození od daně v případě odpadu z výroby primárního kameniva nebo z výroby kameniva vyšší kvality. Z konzultace se zástupci dotčeného odvětví však vyplynulo, že by to nebylo možné, neboť sortiment produktů jednotlivých lomů se výrazně liší a to, co některé lomy považují za kamenivo vysoké jakosti, vzniká v jiných lomech jako odpad. Orgány Spojeného království tvrdí, že kromě značné hrozby vyhýbání se daňovým povinnostem, by osvobození „odpadu“ vznikajícího při těžbě kameniva od daně bylo v rozporu s logikou a obecným environmentálním cílem AGL. Fakticky by totiž vedlo ke snížení relativní ceny kameniva nižší jakosti, a tím ke zvýšení poptávky po něm, a mohlo by tak vést ke zvýšení těžby kameniva (a souvisejících škod na životním prostředí) na dotčených místech. |
| --- | --- |

(439)

Orgány Spojeného království uvádějí, že v určitém okamžiku zvažovaly, že by zavedly osvobození od daně v případě odpadu z výroby primárního kameniva nebo z výroby kameniva vyšší kvality. Z konzultace se zástupci dotčeného odvětví však vyplynulo, že by to nebylo možné, neboť sortiment produktů jednotlivých lomů se výrazně liší a to, co některé lomy považují za kamenivo vysoké jakosti, vzniká v jiných lomech jako odpad. Orgány Spojeného království tvrdí, že kromě značné hrozby vyhýbání se daňovým povinnostem, by osvobození „odpadu“ vznikajícího při těžbě kameniva od daně bylo v rozporu s logikou a obecným environmentálním cílem AGL. Fakticky by totiž vedlo ke snížení relativní ceny kameniva nižší jakosti, a tím ke zvýšení poptávky po něm, a mohlo by tak vést ke zvýšení těžby kameniva (a souvisejících škod na životním prostředí) na dotčených místech.

| (440) | Podle orgánů Spojeného království jistý lom na břidlici vyrábí architektonické produkty vysoké kvality, jež se prodávají za cenu více než 200 GBP za tunu. Pro tyto účely se díky geologickému souvrství břidlice hodí přibližně 5 % těžené břidlice, vzniká tak velké množství odpadu. Tento odpad z břidlice je pro některé účely k vhodný k použití jako kamenivo a lze ho jako takový prodávat: malá část se prodává v ceně 2 GBP až 8 GBP za tunu, přičemž zbytek se ukládá na hromady. Orgány Spojeného království tvrdí, že náklady na výrobu každé tuny produktu k použití jako kamenivo převyšují náklady při typickém dobývání kameniva prostřednictvím vrtných a trhacích prací, jež mohou provádět lomy na vápenec nebo na žulu, a to z toho důvodu, že výroba břidlice sestává z řadě různých postupů a postup jejího zpracování předtím, než je drcena, sestává z mnoha kroků. Obchodní strategie spočívá v maximalizaci hodnoty zdrojů, jež jsou k dispozici, a to zvyšováním výnosu u materiálů vysoké jakosti. |
| --- | --- |

(440)

Podle orgánů Spojeného království jistý lom na břidlici vyrábí architektonické produkty vysoké kvality, jež se prodávají za cenu více než 200 GBP za tunu. Pro tyto účely se díky geologickému souvrství břidlice hodí přibližně 5 % těžené břidlice, vzniká tak velké množství odpadu. Tento odpad z břidlice je pro některé účely k vhodný k použití jako kamenivo a lze ho jako takový prodávat: malá část se prodává v ceně 2 GBP až 8 GBP za tunu, přičemž zbytek se ukládá na hromady. Orgány Spojeného království tvrdí, že náklady na výrobu každé tuny produktu k použití jako kamenivo převyšují náklady při typickém dobývání kameniva prostřednictvím vrtných a trhacích prací, jež mohou provádět lomy na vápenec nebo na žulu, a to z toho důvodu, že výroba břidlice sestává z řadě různých postupů a postup jejího zpracování předtím, než je drcena, sestává z mnoha kroků. Obchodní strategie spočívá v maximalizaci hodnoty zdrojů, jež jsou k dispozici, a to zvyšováním výnosu u materiálů vysoké jakosti.

5.6.4.2.   
  Posouzení Komise

Posouzení Komise

| (441) | Komise již v 366. bodě odůvodnění výše dospěla k závěru, že jelikož bylo prokázáno, že se břidlice alespoň v jednom lomu cíleně těží k použití jako kamenivo, nelze osvobození od daně na základě čl. 17 odst. 4 písm. a) finančního zákona z roku 2001 odůvodnit zásadami, z nichž vychází AGL. |
| --- | --- |

(441)

Komise již v 366. bodě odůvodnění výše dospěla k závěru, že jelikož bylo prokázáno, že se břidlice alespoň v jednom lomu cíleně těží k použití jako kamenivo, nelze osvobození od daně na základě čl. 17 odst. 4 písm. a) finančního zákona z roku 2001 odůvodnit zásadami, z nichž vychází AGL.

| (442) | V 205., 333., 367. a 368. bodě odůvodnění výše již Komise také dovodila, že černé a hnědé uhlí, břidlice a látky uvedené v čl. 18 odst. 3 nelze nově těžit k použití jako kamenivo a že takováto těžba ani neprobíhá, a právní a skutková situace v případě těchto materiálů tudíž není totožná jako v případě materiálů podléhajících dani. |
| --- | --- |

(442)

V 205., 333., 367. a 368. bodě odůvodnění výše již Komise také dovodila, že černé a hnědé uhlí, břidlice a látky uvedené v čl. 18 odst. 3 nelze nově těžit k použití jako kamenivo a že takováto těžba ani neprobíhá, a právní a skutková situace v případě těchto materiálů tudíž není totožná jako v případě materiálů podléhajících dani.

| (443) | Jak je uvedeno ve 149. až 158. bodě odůvodnění, posuzovala nadto Komise v rámci dovozování zásad, z nichž AGL vychází, rozdíl mezi těmito osvobozeními od daně a případem hlušiny z těžby vápence, který se těží za účelem výroby vápna, či případem hlušiny z těžby kamene, jenž se používá k výrobě řezaného kamene s jedním nebo více plochými povrchy. |
| --- | --- |

(443)

Jak je uvedeno ve 149. až 158. bodě odůvodnění, posuzovala nadto Komise v rámci dovozování zásad, z nichž AGL vychází, rozdíl mezi těmito osvobozeními od daně a případem hlušiny z těžby vápence, který se těží za účelem výroby vápna, či případem hlušiny z těžby kamene, jenž se používá k výrobě řezaného kamene s jedním nebo více plochými povrchy.

| (444) | Co se týče hlušiny z těžby břidlice, jež by mohla být použita jako kamenivo a která rovněž sestává z břidlice, poznamenává Komise, že k získání těchto produktů by se vzhledem k jejich nízké hodnotě (viz 226. a 237. až 240. bod odůvodnění) nerealizovala nová těžba břidlice. Prodejní cena u hlušiny z těžby břidlice se pohybuje mezi [...] a [...] GBP za tunu. U architektonických produktů z břidlice vysoké kvality podle všeho prodejní cena za tunu začíná na 200 GBP a může dosahovat až přes 1 000 GBP. Ve skutečnosti se i při osvobození od AGL zájmu na trhu těší a reálně prodá pouze malá část hlušiny z těžby břidlice. Těžba břidlice je navíc mimořádně nákladným procesem a náklady jsou v tomto případě vyšší než v případě klasické těžby v lomech. Podle orgánů Spojeného království se výše nákladů na výrobu břidlicové hlušiny pohybuje mezi 5,7 GBP až 6,5 GBP za tunu (viz 263. bod odůvodnění). Tato skutečnost dokazuje, že není ekonomicky racionální břidlici cíleně těžit výhradně se záměrem využít osvobození od daně týkajícího se hlušiny z této těžby. Toto osvobození tedy pravděpodobně nepovede k navýšení nové těžby. |
| --- | --- |

(444)

Co se týče hlušiny z těžby břidlice, jež by mohla být použita jako kamenivo a která rovněž sestává z břidlice, poznamenává Komise, že k získání těchto produktů by se vzhledem k jejich nízké hodnotě (viz 226. a 237. až 240. bod odůvodnění) nerealizovala nová těžba břidlice. Prodejní cena u hlušiny z těžby břidlice se pohybuje mezi [...] a [...] GBP za tunu. U architektonických produktů z břidlice vysoké kvality podle všeho prodejní cena za tunu začíná na 200 GBP a může dosahovat až přes 1 000 GBP. Ve skutečnosti se i při osvobození od AGL zájmu na trhu těší a reálně prodá pouze malá část hlušiny z těžby břidlice. Těžba břidlice je navíc mimořádně nákladným procesem a náklady jsou v tomto případě vyšší než v případě klasické těžby v lomech. Podle orgánů Spojeného království se výše nákladů na výrobu břidlicové hlušiny pohybuje mezi 5,7 GBP až 6,5 GBP za tunu (viz 263. bod odůvodnění). Tato skutečnost dokazuje, že není ekonomicky racionální břidlici cíleně těžit výhradně se záměrem využít osvobození od daně týkajícího se hlušiny z této těžby. Toto osvobození tedy pravděpodobně nepovede k navýšení nové těžby.

| (445) | Pokud jde o typický výnos břidlicových lomů, tvoří sice specializované architektonické produkty pouze 5 % výroby, připadá však na ně poměrně 2,54 až 3,52krát vyšší výnos než na břidlicovou hlušinu (viz 263. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(445)

Pokud jde o typický výnos břidlicových lomů, tvoří sice specializované architektonické produkty pouze 5 % výroby, připadá však na ně poměrně 2,54 až 3,52krát vyšší výnos než na břidlicovou hlušinu (viz 263. bod odůvodnění).

| (446) | Vzhledem k tomu, že hlušinu z těžby břidlice lze používat jako kamenivo, k čemuž také skutečně dochází, bylo by možné mít za to, že právní a skutková situace je v jejím případě srovnatelná jako u jiných materiálů podléhajících dani. |
| --- | --- |

(446)

Vzhledem k tomu, že hlušinu z těžby břidlice lze používat jako kamenivo, k čemuž také skutečně dochází, bylo by možné mít za to, že právní a skutková situace je v jejím případě srovnatelná jako u jiných materiálů podléhajících dani.

| (447) | Komise proto dochází k závěru, že osvobození hlušiny z těžby břidlice od AGL jednak představuje osvobození od daně týkající se hlušiny z materiálu, který se k použití jako kamenivo netěží nově, a jednak nepodněcuje další novou těžbu materiálů, nýbrž může vést k většímu využití materiálu, který by jinak byl likvidován či končil na výsypkách jako odpad. Toto osvobození od daně je proto odůvodněno cílem AGL spočívajícím v „přesunu v poptávce“. |
| --- | --- |

(447)

Komise proto dochází k závěru, že osvobození hlušiny z těžby břidlice od AGL jednak představuje osvobození od daně týkající se hlušiny z materiálu, který se k použití jako kamenivo netěží nově, a jednak nepodněcuje další novou těžbu materiálů, nýbrž může vést k většímu využití materiálu, který by jinak byl likvidován či končil na výsypkách jako odpad. Toto osvobození od daně je proto odůvodněno cílem AGL spočívajícím v „přesunu v poptávce“.

| (448) | Totéž platí pro hlušinu z černého a hnědého uhlí a látek uvedených v čl. 18 odst. 3 finančního zákona z roku 2001, které kamenivem nejsou, nebo se k použití jako kamenivo netěží. |
| --- | --- |

(448)

Totéž platí pro hlušinu z černého a hnědého uhlí a látek uvedených v čl. 18 odst. 3 finančního zákona z roku 2001, které kamenivem nejsou, nebo se k použití jako kamenivo netěží.

| (449) | Zaprvé vzniká hlušina při těžbě hnědého uhlí. Podle informací poskytnutých orgány Spojeného království je hnědé uhlí samo vedlejším produktem z těžby ball clay v hrabství Devon. Ložiska hnědého uhlí v Severním Irsku nejsou v tomto směru využívána. |
| --- | --- |

(449)

Zaprvé vzniká hlušina při těžbě hnědého uhlí. Podle informací poskytnutých orgány Spojeného království je hnědé uhlí samo vedlejším produktem z těžby ball clay v hrabství Devon. Ložiska hnědého uhlí v Severním Irsku nejsou v tomto směru využívána.

| (450) | Zadruhé, jak zúčastněné strany a orgány Spojeného království uvedly, hlušina z těžby černého uhlí, jež může obsahovat jílovitou břidlici, buď obecně není vhodná k použití jako kamenivo, například v případě žáruvzdorného jílu, nebo obecně končí na výsypkách, kde se hromadí. Určitý typ hlušiny či odpadu z těžby černého uhlí je vhodný k použití jako kamenivo, a může tak nahradit kamenivo nově vytěžené. |
| --- | --- |

(450)

Zadruhé, jak zúčastněné strany a orgány Spojeného království uvedly, hlušina z těžby černého uhlí, jež může obsahovat jílovitou břidlici, buď obecně není vhodná k použití jako kamenivo, například v případě žáruvzdorného jílu, nebo obecně končí na výsypkách, kde se hromadí. Určitý typ hlušiny či odpadu z těžby černého uhlí je vhodný k použití jako kamenivo, a může tak nahradit kamenivo nově vytěžené.

| (451) | Informace o výši ceny černého uhlí (50 GBP) oproti výši ceny (1–2 GBP), za kterou se prodává uhelná hlušina, pokud po těchto produktech existuje poptávka, dokazuje, že osvobození uhelné hlušiny od daně nemůže vést ke zvýšení těžby uhlí, pokud by účelem bylo pouze získat materiály takto od daně osvobozené. |
| --- | --- |

(451)

Informace o výši ceny černého uhlí (50 GBP) oproti výši ceny (1–2 GBP), za kterou se prodává uhelná hlušina, pokud po těchto produktech existuje poptávka, dokazuje, že osvobození uhelné hlušiny od daně nemůže vést ke zvýšení těžby uhlí, pokud by účelem bylo pouze získat materiály takto od daně osvobozené.

| (452) | Osvobození těžby uhelné hlušiny od AGL přispívá k dosažení environmentálního cíle AGL. |
| --- | --- |

(452)

Osvobození těžby uhelné hlušiny od AGL přispívá k dosažení environmentálního cíle AGL.

| (453) | Zatřetí nejsou, jak bylo vysvětleno v oddílu 5.6.2, látky uvedené v čl. 18 odst. 3 finančního zákona z roku 2001 těženy k použití jako kamenivo cíleně, protože většina z nich kamenivem není nebo není k použití jako kamenivo vhodná. Jedinými látkami, jež jsou vhodné k použití jako lehké kamenivo, jsou perlit, pemza a vermikulit, které se ve Spojeném království netěží. Orgány Spojeného království nadto prokázaly, že při těžbě látek uvedených v čl. 18 odst. 3 finančního zákona z roku 2001, hlušina, kterou by bylo možno použít jako kamenivo, buď nevzniká, nebo tyto látky samy představují hlušinu z těžby jiného materiálu, nebo již jejich těžba neprobíhá. Případné osvobození od daně týkající se hlušiny z látek uvedených v čl. 18 odst. 3 finančního zákona z roku 2001 tedy nemůže vést k takovému rozšíření těžby hlavního materiálu, jehož účelem je získání produktu osvobozeného od daně k použití jako kamenivo. |
| --- | --- |

(453)

Zatřetí nejsou, jak bylo vysvětleno v oddílu 5.6.2, látky uvedené v čl. 18 odst. 3 finančního zákona z roku 2001 těženy k použití jako kamenivo cíleně, protože většina z nich kamenivem není nebo není k použití jako kamenivo vhodná. Jedinými látkami, jež jsou vhodné k použití jako lehké kamenivo, jsou perlit, pemza a vermikulit, které se ve Spojeném království netěží. Orgány Spojeného království nadto prokázaly, že při těžbě látek uvedených v čl. 18 odst. 3 finančního zákona z roku 2001, hlušina, kterou by bylo možno použít jako kamenivo, buď nevzniká, nebo tyto látky samy představují hlušinu z těžby jiného materiálu, nebo již jejich těžba neprobíhá. Případné osvobození od daně týkající se hlušiny z látek uvedených v čl. 18 odst. 3 finančního zákona z roku 2001 tedy nemůže vést k takovému rozšíření těžby hlavního materiálu, jehož účelem je získání produktu osvobozeného od daně k použití jako kamenivo.

| (454) | Komise proto nyní může vyvodit závěr, že se vzhledem k cíli AGL v případě osvobození kameniva, jež zcela sestává z hlušiny z kteréhokoliv z postupů, jímž byly černé či hnědé uhlí nebo břidlice odděleny od jiné horniny s nimi vytěžené či získané, nebo z hlušiny z kteréhokoliv z postupů, v jehož průběhu byly látky podle čl. 18 odst. 3 finančního zákona z roku 2001 odděleny od jiné horniny s nimi vytěžené či získané, jedná o jinou skutkovou a právní situaci než u materiálů podléhajících AGL. |
| --- | --- |

(454)

Komise proto nyní může vyvodit závěr, že se vzhledem k cíli AGL v případě osvobození kameniva, jež zcela sestává z hlušiny z kteréhokoliv z postupů, jímž byly černé či hnědé uhlí nebo břidlice odděleny od jiné horniny s nimi vytěžené či získané, nebo z hlušiny z kteréhokoliv z postupů, v jehož průběhu byly látky podle čl. 18 odst. 3 finančního zákona z roku 2001 odděleny od jiné horniny s nimi vytěžené či získané, jedná o jinou skutkovou a právní situaci než u materiálů podléhajících AGL.

| (455) | Případ hlušiny z těžby jílovité břidlice, která se těží cíleně k použití jako kamenivo, je srovnatelný s případem hlušiny z těžby kteréhokoliv jiného zdaněného materiálu (například vápence, žuly či hrubozrnného pískovce). Komise konstatuje, že obdržela velmi málo informací, pokud jde o náklady na těžbu jílovité břidlice a cenu, za kterou se prodává v případě, že se v lomu těží jako primární produkt. Obdržela některé údaje o ceně jílovité břidlice, která se používá k výrobě cihel, o ceně jílovité břidlice jako vedlejšího produktu získávaného s jiným materiálem nebo o ceně jílovité břidlice získávané s jílem. Skutečnost, že probíhá cílená těžba jílovité břidlice k použití jako kamenivo (viz 350. a 351. bod odůvodnění), nicméně vede k pochybnostem ohledně toho, zda lze takovýmto osvobozením od daně dosáhnout environmentálního cíle AGL, což také konstatoval Tribunál (77). |
| --- | --- |

(455)

Případ hlušiny z těžby jílovité břidlice, která se těží cíleně k použití jako kamenivo, je srovnatelný s případem hlušiny z těžby kteréhokoliv jiného zdaněného materiálu (například vápence, žuly či hrubozrnného pískovce). Komise konstatuje, že obdržela velmi málo informací, pokud jde o náklady na těžbu jílovité břidlice a cenu, za kterou se prodává v případě, že se v lomu těží jako primární produkt. Obdržela některé údaje o ceně jílovité břidlice, která se používá k výrobě cihel, o ceně jílovité břidlice jako vedlejšího produktu získávaného s jiným materiálem nebo o ceně jílovité břidlice získávané s jílem. Skutečnost, že probíhá cílená těžba jílovité břidlice k použití jako kamenivo (viz 350. a 351. bod odůvodnění), nicméně vede k pochybnostem ohledně toho, zda lze takovýmto osvobozením od daně dosáhnout environmentálního cíle AGL, což také konstatoval Tribunál (77).

77

| (456) | Hlušinu z kteréhokoliv v postupu, jímž byla jílovitá břidlice oddělena od jiné horniny, lze stále použít jako kamenivo. Možnost prodávat hlušinu z těžby jílovité břidlice k použití jako kamenivo osvobozenou od AGL posiluje postavení výrobců jílovité břidlice a může případně, jak uvádí Tribunál (78), podnítit novou těžbu jílovité břidlice. Zdá se, že jílovitá břidlice se v některých případech cíleně těží jako hlavní produkt k použití jako kamenivo. Hlušina z postupu získávání jílovité břidlice by případně také mohla být prodána jako kamenivo. Neexistuje proto žádná záruka, že osvobození hlušiny z těžby jílovité břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, od daně, nepovede k navýšení nové těžby jílovité břidlice, a tím ohrožení environmentálního cíle AGL. |
| --- | --- |

(456)

Hlušinu z kteréhokoliv v postupu, jímž byla jílovitá břidlice oddělena od jiné horniny, lze stále použít jako kamenivo. Možnost prodávat hlušinu z těžby jílovité břidlice k použití jako kamenivo osvobozenou od AGL posiluje postavení výrobců jílovité břidlice a může případně, jak uvádí Tribunál (78), podnítit novou těžbu jílovité břidlice. Zdá se, že jílovitá břidlice se v některých případech cíleně těží jako hlavní produkt k použití jako kamenivo. Hlušina z postupu získávání jílovité břidlice by případně také mohla být prodána jako kamenivo. Neexistuje proto žádná záruka, že osvobození hlušiny z těžby jílovité břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, od daně, nepovede k navýšení nové těžby jílovité břidlice, a tím ohrožení environmentálního cíle AGL.

78

| (457) | Hlušina z těžby jílovité břidlice spadá v případě, kdy těžba jílovité břidlice probíhá cíleně za účelem obchodního využití jako kamenivo, do působnosti zásady obvyklého zdanění AGL, přičemž s ohledem na environmentální cíl této daně není právní a skutková situace v tomto případě jiná než u materiálů podléhajících AGL. Kromě toho nelze osvobození takovéto hlušiny od daně, jak je uvedeno ve 456. bodě odůvodnění výše, odůvodnit ani povahou a logikou AGL. |
| --- | --- |

(457)

Hlušina z těžby jílovité břidlice spadá v případě, kdy těžba jílovité břidlice probíhá cíleně za účelem obchodního využití jako kamenivo, do působnosti zásady obvyklého zdanění AGL, přičemž s ohledem na environmentální cíl této daně není právní a skutková situace v tomto případě jiná než u materiálů podléhajících AGL. Kromě toho nelze osvobození takovéto hlušiny od daně, jak je uvedeno ve 456. bodě odůvodnění výše, odůvodnit ani povahou a logikou AGL.

| (458) | Pokud jde o jílovitou břidlici jakožto hlušinu z těžby jílovité břidlice k použití k jiným účelům než jako kamenivo (například k výrobě cihel), má Komise na základě informací, které jsou k dispozici, za to, že ačkoliv je v tomto případě právní a skutková situace srovnatelná jako u jiných materiálů podléhajících dani, nebylo možné prokázat, že osvobození takovéto hlušiny od daně může vést k navýšení nové těžby jílovité břidlice k jinému použití než jako kamenivo. Vzhledem k relativně nízké ceně jílovité břidlice jakožto vedlejšího produktu v případě, že se prodává k použití jako kamenivo (od [...] GBP do 4,4 GBP za tunu včetně nákladů na přepravu), je velmi nepravděpodobné, že by osvobození hlušiny z těžby jílovité břidlice od daně mohlo vést ke zvýšení těžby jílovité břidlice jako takové. V každém případě by takovéto zvýšení nové těžby jílovité břidlice k použití k jinému účelu než jako kamenivo, nebylo v rozporu s cílem AGL. |
| --- | --- |

(458)

Pokud jde o jílovitou břidlici jakožto hlušinu z těžby jílovité břidlice k použití k jiným účelům než jako kamenivo (například k výrobě cihel), má Komise na základě informací, které jsou k dispozici, za to, že ačkoliv je v tomto případě právní a skutková situace srovnatelná jako u jiných materiálů podléhajících dani, nebylo možné prokázat, že osvobození takovéto hlušiny od daně může vést k navýšení nové těžby jílovité břidlice k jinému použití než jako kamenivo. Vzhledem k relativně nízké ceně jílovité břidlice jakožto vedlejšího produktu v případě, že se prodává k použití jako kamenivo (od [...] GBP do 4,4 GBP za tunu včetně nákladů na přepravu), je velmi nepravděpodobné, že by osvobození hlušiny z těžby jílovité břidlice od daně mohlo vést ke zvýšení těžby jílovité břidlice jako takové. V každém případě by takovéto zvýšení nové těžby jílovité břidlice k použití k jinému účelu než jako kamenivo, nebylo v rozporu s cílem AGL.

| (459) | Pokud by výrobci jílovité břidlice hodlali uplatnit osvobození hlušiny z ní od AGL, museli by prokázat, jak se jílovitá břidlice, kterou vyrobili, používala, tj. zda byla obchodně využita jako kamenivo. |
| --- | --- |

(459)

Pokud by výrobci jílovité břidlice hodlali uplatnit osvobození hlušiny z ní od AGL, museli by prokázat, jak se jílovitá břidlice, kterou vyrobili, používala, tj. zda byla obchodně využita jako kamenivo.

5.6.5.   KAMENIVO SESTÁVAJÍCÍ PŘEVÁŽNĚ Z HLUŠINY ČI ODPADU ČI VEDLEJŠÍCH PRODUKTŮ Z PROCESU PRŮMYSLOVÉHO SPALOVÁNÍ NEBO TAVENÍ ČI ZUŠLECHŤOVÁNÍ KOVU, NEBO TVOŘÍCÍ SOUČÁST NĚJAKÉHO MATERIÁLU, JENŽ SESTÁVÁ PŘEDEVŠÍM Z TAKOVÉTO HLUŠINY ČI ODPADU (ČL. 17 ODSt. 4 PÍSM. c) BODY i) A ii))

| (460) | Před přijetím rozhodnutí o zahájení řízení orgány Spojeného království uvedly, že primárním účelem dotčeného průmyslového procesu (např. výroby elektřiny z uhlí či tavení železné rudy za účelem výroby oceli) je výroba produktu, který se jako kamenivo nepoužívá. Dotčenou hlušinu, odpad a vedlejší produkty tvoří například průmyslové strusky (vysokopecní struska, struska z procesu kyslíkového konvertoru, struska z oceli z elektrické obloukové pece či škvára ze spalování). |
| --- | --- |

(460)

Před přijetím rozhodnutí o zahájení řízení orgány Spojeného království uvedly, že primárním účelem dotčeného průmyslového procesu (např. výroby elektřiny z uhlí či tavení železné rudy za účelem výroby oceli) je výroba produktu, který se jako kamenivo nepoužívá. Dotčenou hlušinu, odpad a vedlejší produkty tvoří například průmyslové strusky (vysokopecní struska, struska z procesu kyslíkového konvertoru, struska z oceli z elektrické obloukové pece či škvára ze spalování).

| (461) | Podle orgánů Spojeného království je účelem tohoto osvobození od daně podnítit to, aby se odpady využívaly, spíše než ukládaly na výsypky (tedy posun v poptávce). Dochází tak ke zlepšení vzhledu krajiny a zároveň se snižuje potřeba těžit přírodní kamenivo. |
| --- | --- |

(461)

Podle orgánů Spojeného království je účelem tohoto osvobození od daně podnítit to, aby se odpady využívaly, spíše než ukládaly na výsypky (tedy posun v poptávce). Dochází tak ke zlepšení vzhledu krajiny a zároveň se snižuje potřeba těžit přírodní kamenivo.

| (462) | Komise měla pochybnosti, zda by uplatňování osvobození od daně u materiálů, které převážně (tj. z 50 a více procent) sestávají z hlušiny nebo odpadu či vedlejších produktů z procesu průmyslového spalování nebo tavení nebo zušlechťování kovů, stále bylo v souladu s povahou a logikou AGL. |
| --- | --- |

(462)

Komise měla pochybnosti, zda by uplatňování osvobození od daně u materiálů, které převážně (tj. z 50 a více procent) sestávají z hlušiny nebo odpadu či vedlejších produktů z procesu průmyslového spalování nebo tavení nebo zušlechťování kovů, stále bylo v souladu s povahou a logikou AGL.

| (463) | Komise v tomto ohledu od zúčastněných stran obdržela několik připomínek. |
| --- | --- |

(463)

Komise v tomto ohledu od zúčastněných stran obdržela několik připomínek.

5.6.5.1.   
  Připomínky, které Komise obdržela

Připomínky, které Komise obdržela

a)   Připomínky od sdružení Mineral Products Association obdržené dne 2. ledna 2014

Připomínky od sdružení Mineral Products Association obdržené dne 2. ledna 2014

| (464) | Sdružení Mineral Products Association podporuje závěry Komise z rozhodnutí o zahájení řízení v tom smyslu, že se v případě těchto materiálů nejedná o totožnou právní a skutkovou situaci jako u materiálů podléhajících dani. Odůvodnění je v případě materiálů, jež sestávají z hlušiny nebo odpadu zcela nasnadě. U materiálů sestávajících převážně z hlušiny nebo odpadu by však osvobození od daně bylo odůvodněné pouze tehdy, je-li množství zbytku jiného materiálu, jež je s materiálem osvobozeným od daně smíšeno, malé. |
| --- | --- |

(464)

Sdružení Mineral Products Association podporuje závěry Komise z rozhodnutí o zahájení řízení v tom smyslu, že se v případě těchto materiálů nejedná o totožnou právní a skutkovou situaci jako u materiálů podléhajících dani. Odůvodnění je v případě materiálů, jež sestávají z hlušiny nebo odpadu zcela nasnadě. U materiálů sestávajících převážně z hlušiny nebo odpadu by však osvobození od daně bylo odůvodněné pouze tehdy, je-li množství zbytku jiného materiálu, jež je s materiálem osvobozeným od daně smíšeno, malé.

b)   Připomínky od sdružení QPANI obdržené dne 8. ledna 2014

Připomínky od sdružení QPANI obdržené dne 8. ledna 2014

| (465) | Podle sdružení QPANI existuje značná nabídka materiálů, jež se používají na trzích s kamenivem a které představují vedlejší produkt procesů průmyslového spalování nebo tavení nebo zušlechťování kovů, jako jsou železná a ocelová struska a škvára ze spalování. Toto sdružení podporuje závěr ze 124. bodu odůvodnění v tom smyslu, že se v případě těchto materiálů „s ohledem na cíl AGL nejedná o tutéž právní a skutkovou situaci jako u materiálů podléhajících dani“. Odůvodnění osvobození od AGL je v případě materiálů, které „zcela“ tvoří hlušina či odpad nebo vedlejší produkty z těchto procesů v okamžiku obchodního využití nasnadě. |
| --- | --- |

(465)

Podle sdružení QPANI existuje značná nabídka materiálů, jež se používají na trzích s kamenivem a které představují vedlejší produkt procesů průmyslového spalování nebo tavení nebo zušlechťování kovů, jako jsou železná a ocelová struska a škvára ze spalování. Toto sdružení podporuje závěr ze 124. bodu odůvodnění v tom smyslu, že se v případě těchto materiálů „s ohledem na cíl AGL nejedná o tutéž právní a skutkovou situaci jako u materiálů podléhajících dani“. Odůvodnění osvobození od AGL je v případě materiálů, které „zcela“ tvoří hlušina či odpad nebo vedlejší produkty z těchto procesů v okamžiku obchodního využití nasnadě.

c)   Připomínky od sdružení BAA obdržené dne 17. ledna 2014

Připomínky od sdružení BAA obdržené dne 17. ledna 2014

| (466) | Sdružení BAA předložilo dopis lomu Hart, kde probíhá těžba vápence k výrobě zemědělského vápna, v němž se uvádí, jakým obtížím tento lom čelil v důsledku toho, že jeho sekundární produkty musely soutěžit se struskovými kamenivy z blízkých oceláren. Kamenivo, jež tyto ocelárny vyráběly, je osvobozeno od daně, přestože jeho vliv na životní prostředí je mnohem větší než u lomu Hart. AGL údajně lomu Hart zabránila soutěžit na trhu kameniva. Podle sdružení BAA tento lom prodává veškerý vápenec, který vyrobí, přičemž podíl kameniva, jež se vyrábí jako vedlejší produkt vzhledem k celkové výrobě, zůstává stabilní, nelze jej snížit ani zvýšit. V době platnosti AGL se proto nevytvořily velké hromady neprodaného kameniva. Dotčený lom údajně v důsledku neprodaného vedlejšího produktu nemůže zvýšit výrobu vápna do té míry, aby uspokojil zahraniční poptávku. |
| --- | --- |

(466)

Sdružení BAA předložilo dopis lomu Hart, kde probíhá těžba vápence k výrobě zemědělského vápna, v němž se uvádí, jakým obtížím tento lom čelil v důsledku toho, že jeho sekundární produkty musely soutěžit se struskovými kamenivy z blízkých oceláren. Kamenivo, jež tyto ocelárny vyráběly, je osvobozeno od daně, přestože jeho vliv na životní prostředí je mnohem větší než u lomu Hart. AGL údajně lomu Hart zabránila soutěžit na trhu kameniva. Podle sdružení BAA tento lom prodává veškerý vápenec, který vyrobí, přičemž podíl kameniva, jež se vyrábí jako vedlejší produkt vzhledem k celkové výrobě, zůstává stabilní, nelze jej snížit ani zvýšit. V době platnosti AGL se proto nevytvořily velké hromady neprodaného kameniva. Dotčený lom údajně v důsledku neprodaného vedlejšího produktu nemůže zvýšit výrobu vápna do té míry, aby uspokojil zahraniční poptávku.

d)   Doplňkové informace od pana Birda ze sdružení BAA obdržené dne 10. února 2014

Doplňkové informace od pana Birda ze sdružení BAA obdržené dne 10. února 2014

| (467) | Pan Bird tvrdí, že kamenivo ze strusky není odpadním produktem z odvětví výroby oceli, nýbrž vedlejším produktem, který lze použít jako kamenivo. Své tvrzení pan Bird podepírá informacemi o strusce ze závěrečné zprávy Komise pro hospodářskou soutěž Spojeného království týkající se trhů kameniva a cementu ve Spojeném království. Podle pana Birda lze strusku rozemlít a použít jako aditivum do běžného portlandského cementu či jako alternativu k němu, v důsledku čehož je třeba ji považovat za významný produkt a prvotřídní kamenivo. |
| --- | --- |

(467)

Pan Bird tvrdí, že kamenivo ze strusky není odpadním produktem z odvětví výroby oceli, nýbrž vedlejším produktem, který lze použít jako kamenivo. Své tvrzení pan Bird podepírá informacemi o strusce ze závěrečné zprávy Komise pro hospodářskou soutěž Spojeného království týkající se trhů kameniva a cementu ve Spojeném království. Podle pana Birda lze strusku rozemlít a použít jako aditivum do běžného portlandského cementu či jako alternativu k němu, v důsledku čehož je třeba ji považovat za významný produkt a prvotřídní kamenivo.

e)   Připomínky orgánů Spojeného království

Připomínky orgánů Spojeného království

| (468) | Orgány Spojeného království tvrdí, že se při osvobození od daně zohledňují chemické látky, jež se používají jako aditiva do materiálů, které vznikají v některém z procesů průmyslového spalování nebo při tavení či zušlechťování kovů, tak aby mohly být použity jako kamenivo. |
| --- | --- |

(468)

Orgány Spojeného království tvrdí, že se při osvobození od daně zohledňují chemické látky, jež se používají jako aditiva do materiálů, které vznikají v některém z procesů průmyslového spalování nebo při tavení či zušlechťování kovů, tak aby mohly být použity jako kamenivo.

| (469) | Podle orgánů Spojeného království nemá vedlejší produkt z procesu průmyslového spalování z nejrůznějších důvodů vždy odpovídající kvalitu nebo sám o sobě není k použití jako kamenivo dostatečně vhodný. Přidáním další látky lze však jeho vhodnost pro takovéto použití zvýšit. Například při výrobě nerezové oceli vzniká při jejím chlazení křemičitan dvojvápenatý. Tato látka pak dotčenou strusku (strusku z procesu AOD (79)) přemění na prášek, jež s sebou nese problém s prašností, a není tedy k použití jako stavební kamenivo nebo k jiným účelům vhodný. Pokud výrobce oceli do roztavené strusky po jejím roztavení v peci přidá bezvodý tetraboritan sodný (borax), struska se stabilizuje. Přidání této chemické látky řeší problém s prašností: stabilizovaná struska tvoří krystalickou horninu, kterou lze následně podrobit procesu získání kovů, drcení a třídění a zvětrávaní, po němž je tento materiál pro některé účely, například při přípravě asfaltových směsí, vhodný k použití jako kamenivo. |
| --- | --- |

(469)

Podle orgánů Spojeného království nemá vedlejší produkt z procesu průmyslového spalování z nejrůznějších důvodů vždy odpovídající kvalitu nebo sám o sobě není k použití jako kamenivo dostatečně vhodný. Přidáním další látky lze však jeho vhodnost pro takovéto použití zvýšit. Například při výrobě nerezové oceli vzniká při jejím chlazení křemičitan dvojvápenatý. Tato látka pak dotčenou strusku (strusku z procesu AOD (79)) přemění na prášek, jež s sebou nese problém s prašností, a není tedy k použití jako stavební kamenivo nebo k jiným účelům vhodný. Pokud výrobce oceli do roztavené strusky po jejím roztavení v peci přidá bezvodý tetraboritan sodný (borax), struska se stabilizuje. Přidání této chemické látky řeší problém s prašností: stabilizovaná struska tvoří krystalickou horninu, kterou lze následně podrobit procesu získání kovů, drcení a třídění a zvětrávaní, po němž je tento materiál pro některé účely, například při přípravě asfaltových směsí, vhodný k použití jako kamenivo.

79

| (470) | Podle orgánů Spojeného království nedochází přidáním chemické látky do vedlejšího produktu procesu průmyslového spalování k tomu, že by se osvobození od daně dostalo do rozporu s jejím cílem, neboť výsledný materiál nepředstavuje kamenivo podléhající dani. |
| --- | --- |

(470)

Podle orgánů Spojeného království nedochází přidáním chemické látky do vedlejšího produktu procesu průmyslového spalování k tomu, že by se osvobození od daně dostalo do rozporu s jejím cílem, neboť výsledný materiál nepředstavuje kamenivo podléhající dani.

5.6.5.2.   
  Posouzení Komise

Posouzení Komise

| (471) | Komise již ve 124. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení dospěla k závěru, že právní a skutková situace s ohledem na cíl AGL není v případě kameniva, jež sestává zcela nebo převážně z hlušiny či odpadu či vedlejších produktů z procesu průmyslového spalování nebo tavení či zušlechťování kovů (dále též „vedlejší produkty z procesů průmyslového spalování nebo tavení či zušlechťování kovů“), nebo tvoří součást nějakého materiálu, jenž sestává především z takovéto hlušiny či odpadu či vedlejšího produktu, totožná jako u materiálů podléhajících dani. |
| --- | --- |

(471)

Komise již ve 124. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení dospěla k závěru, že právní a skutková situace s ohledem na cíl AGL není v případě kameniva, jež sestává zcela nebo převážně z hlušiny či odpadu či vedlejších produktů z procesu průmyslového spalování nebo tavení či zušlechťování kovů (dále též „vedlejší produkty z procesů průmyslového spalování nebo tavení či zušlechťování kovů“), nebo tvoří součást nějakého materiálu, jenž sestává především z takovéto hlušiny či odpadu či vedlejšího produktu, totožná jako u materiálů podléhajících dani.

| (472) | Orgány Spojeného království i sdružení Mineral Products Association prokázaly, že v případě kameniva sestávajícího převážně z vedlejších produktů z procesů průmyslového spalování nebo tavení či zušlechťování kovů není právní a skutková situace s ohledem na cíl AGL totožná jako u materiálů podléhajících dani. |
| --- | --- |

(472)

Orgány Spojeného království i sdružení Mineral Products Association prokázaly, že v případě kameniva sestávajícího převážně z vedlejších produktů z procesů průmyslového spalování nebo tavení či zušlechťování kovů není právní a skutková situace s ohledem na cíl AGL totožná jako u materiálů podléhajících dani.

| (473) | Komise skutečně obdržela vyjádření, z nichž vyplývá, že vedlejší produkty z procesů průmyslového spalování nebo tavení či zušlechťování kovů mají jako kamenivo vysokou hodnotu a lze je používat k různým účelům. Sdružení BAA jako příklad uvedlo vápencový lom, v němž se sice primárně těží vápenec k výrobě zemědělského vápna, který však na trhu vedlejších produktů, tj. vápencového kameniva, soutěží s vedlejšími produkty z procesů průmyslového spalování nebo tavení či zušlechťování kovů. Vyplývá z toho, že osvobození vedlejších produktů z procesů průmyslového spalování nebo tavení či zušlechťování kovů je ještě více odůvodněné, protože právě takovéto vedlejší produkty, k jejichž vzniku nevyhnutelně dochází, skutečně nahrazují jiné kamenivo, např. kamenivo z vápence, jež by bylo zapotřebí nově těžit. |
| --- | --- |

(473)

Komise skutečně obdržela vyjádření, z nichž vyplývá, že vedlejší produkty z procesů průmyslového spalování nebo tavení či zušlechťování kovů mají jako kamenivo vysokou hodnotu a lze je používat k různým účelům. Sdružení BAA jako příklad uvedlo vápencový lom, v němž se sice primárně těží vápenec k výrobě zemědělského vápna, který však na trhu vedlejších produktů, tj. vápencového kameniva, soutěží s vedlejšími produkty z procesů průmyslového spalování nebo tavení či zušlechťování kovů. Vyplývá z toho, že osvobození vedlejších produktů z procesů průmyslového spalování nebo tavení či zušlechťování kovů je ještě více odůvodněné, protože právě takovéto vedlejší produkty, k jejichž vzniku nevyhnutelně dochází, skutečně nahrazují jiné kamenivo, např. kamenivo z vápence, jež by bylo zapotřebí nově těžit.

| (474) | Komise se již rozdílem mezi vedlejšími produkty z těžby vápence určeného k výrobě zemědělského vápna, a vedlejšími produkty z procesů, v nichž nedochází ke vzniku kameniva, zabývala ve 151. až 158. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(474)

Komise se již rozdílem mezi vedlejšími produkty z těžby vápence určeného k výrobě zemědělského vápna, a vedlejšími produkty z procesů, v nichž nedochází ke vzniku kameniva, zabývala ve 151. až 158. bodě odůvodnění.

| (475) | Sdružení BAA tvrdí, že vedlejší produkty z procesů průmyslového spalování nebo tavení či zušlechťování kovů by od daně v rámci AGL osvobozeny být neměly, a to vzhledem k tomu, že vliv na životní prostředí je u oceláren mnohem větší než u těžby kameniva. Může tomu tak skutečně být. Procesy v ocelárnách však s AGL nesouvisejí. Osvobození vedlejších produktů z průmyslových procesů spalování nebo tavení či zušlechťování kovů od daně slouží pouze k tomu, aby tyto produkty mohly být prodány jako náhrada za kamenivo, jež by bylo třeba nově vytěžit. |
| --- | --- |

(475)

Sdružení BAA tvrdí, že vedlejší produkty z procesů průmyslového spalování nebo tavení či zušlechťování kovů by od daně v rámci AGL osvobozeny být neměly, a to vzhledem k tomu, že vliv na životní prostředí je u oceláren mnohem větší než u těžby kameniva. Může tomu tak skutečně být. Procesy v ocelárnách však s AGL nesouvisejí. Osvobození vedlejších produktů z průmyslových procesů spalování nebo tavení či zušlechťování kovů od daně slouží pouze k tomu, aby tyto produkty mohly být prodány jako náhrada za kamenivo, jež by bylo třeba nově vytěžit.

| (476) | Komise má tudíž za to, že připomínky, které obdržela, nepředstavují důvod k tomu, aby se odchýlila od svého původního posouzení uvedeného v rozhodnutí o zahájení řízení (ve 124. bodě odůvodnění). |
| --- | --- |

(476)

Komise má tudíž za to, že připomínky, které obdržela, nepředstavují důvod k tomu, aby se odchýlila od svého původního posouzení uvedeného v rozhodnutí o zahájení řízení (ve 124. bodě odůvodnění).

| (477) | Pokud jde o osvobození od daně, jež se týká i materiálu, který převážně, avšak nikoli zcela sestává z vedlejšího produktu z procesů průmyslového spalování nebo tavení či zušlechťování kovů, vysvětlily orgány Spojeného království, že je někdy ke stabilizaci materiálu, která jej činí vhodným k použití jako kamenivo, zapotřebí dalších chemických látek. |
| --- | --- |

(477)

Pokud jde o osvobození od daně, jež se týká i materiálu, který převážně, avšak nikoli zcela sestává z vedlejšího produktu z procesů průmyslového spalování nebo tavení či zušlechťování kovů, vysvětlily orgány Spojeného království, že je někdy ke stabilizaci materiálu, která jej činí vhodným k použití jako kamenivo, zapotřebí dalších chemických látek.

| (478) | Komise konstatuje, že směrnice o těžebních odpadech (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/21/ES) (80) v čl. 3 odst. 3 popisuje „inertní odpad“ jako odpad, který nepodléhá žádným podstatným fyzikálním, chemickým nebo biologickým přeměnám, a proto by s sebou neměl nést hrozbu znečištění. Příklad poskytnutý orgány Spojeného království (ve 469. bodě odůvodnění), který se týká použití boraxu, by mohl být vykládán v tom smyslu, že souvisí s příkladem další chemické látky, jež by mohla v závislosti na výši použitého množství, koncentraci a dotčené oblasti (půda, voda atd.) zvýšit riziko znečištění. Borax nicméně předmětem tohoto rozhodnutí není. |
| --- | --- |

(478)

Komise konstatuje, že směrnice o těžebních odpadech (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/21/ES) (80) v čl. 3 odst. 3 popisuje „inertní odpad“ jako odpad, který nepodléhá žádným podstatným fyzikálním, chemickým nebo biologickým přeměnám, a proto by s sebou neměl nést hrozbu znečištění. Příklad poskytnutý orgány Spojeného království (ve 469. bodě odůvodnění), který se týká použití boraxu, by mohl být vykládán v tom smyslu, že souvisí s příkladem další chemické látky, jež by mohla v závislosti na výši použitého množství, koncentraci a dotčené oblasti (půda, voda atd.) zvýšit riziko znečištění. Borax nicméně předmětem tohoto rozhodnutí není.

80

| (479) | Sdružení Mineral Products Association navrhlo, že u směsí obsahujících materiály, které AGL podléhají, by měla být daňová povinnost úměrná množství zdaněného materiálu ve směsi. Vzhledem ke koncepci AGL tomu tak již je. Materiál tvořící kamenivo se v případě, že byl smíchán „s jiným materiálem [...], než je voda“ považuje za obchodně využívaný, a jako takový by již v tomto okamžiku této dani podléhal (čl. 19 odst. 1 písm. d) dotčeného zákona). |
| --- | --- |

(479)

Sdružení Mineral Products Association navrhlo, že u směsí obsahujících materiály, které AGL podléhají, by měla být daňová povinnost úměrná množství zdaněného materiálu ve směsi. Vzhledem ke koncepci AGL tomu tak již je. Materiál tvořící kamenivo se v případě, že byl smíchán „s jiným materiálem [...], než je voda“ považuje za obchodně využívaný, a jako takový by již v tomto okamžiku této dani podléhal (čl. 19 odst. 1 písm. d) dotčeného zákona).

| (480) | Komise proto dochází k závěru, že osvobození podle čl. 17 odst. 4 písm. c) bodů i) a ii) dotčeného zákona je v souladu se zásadami, z nichž AGL vychází, a nepředstavuje selektivní zvýhodnění. |
| --- | --- |

(480)

Komise proto dochází k závěru, že osvobození podle čl. 17 odst. 4 písm. c) bodů i) a ii) dotčeného zákona je v souladu se zásadami, z nichž AGL vychází, a nepředstavuje selektivní zvýhodnění.

5.6.6.   OSVOBOZENÍ MATERIÁLU ZCELA NEBO PŘEVÁŽNĚ SESTÁVAJÍCÍHO Z JÍLU OD DANĚ (ČL. 17 ODST. 4 PÍSM. f))

| (481) | Orgány Spojeného království vysvětlily před přijetím rozhodnutí o zahájení řízení, že jíl se vzhledem ke své plastičnosti obvykle nepovažuje za horninu. Osvobození od daně situaci v tomto ohledu vysvětluje, díky čemuž není dále nutné stanovovat a účtovat AGL u písků nebo kamene v případě, že se přirozeně vyskytuje spolu s jílem. |
| --- | --- |

(481)

Orgány Spojeného království vysvětlily před přijetím rozhodnutí o zahájení řízení, že jíl se vzhledem ke své plastičnosti obvykle nepovažuje za horninu. Osvobození od daně situaci v tomto ohledu vysvětluje, díky čemuž není dále nutné stanovovat a účtovat AGL u písků nebo kamene v případě, že se přirozeně vyskytuje spolu s jílem.

| (482) | Komise však poznamenává, že z geologického hlediska se jíl za horninu považuje a lze jej použít jako kamenivo (81). Pokud se tedy materiál, který zcela nebo převážně sestává z jílu, těží k použití jako kamenivo, nezdá se jí jasné, jak lze osvobození odůvodnit na základě běžných daňových zásad či do jaké míry lze mít za to, že je v případě takového materiálu s ohledem na cíl AGL situace odlišná než u materiálů podléhajících dani. |
| --- | --- |

(482)

Komise však poznamenává, že z geologického hlediska se jíl za horninu považuje a lze jej použít jako kamenivo (81). Pokud se tedy materiál, který zcela nebo převážně sestává z jílu, těží k použití jako kamenivo, nezdá se jí jasné, jak lze osvobození odůvodnit na základě běžných daňových zásad či do jaké míry lze mít za to, že je v případě takového materiálu s ohledem na cíl AGL situace odlišná než u materiálů podléhajících dani.

81

| (483) | Komise obdržela od sdružení BAA následující připomínky. |
| --- | --- |

(483)

Komise obdržela od sdružení BAA následující připomínky.

5.6.6.1.   
  Připomínky, které Komise obdržela

Připomínky, které Komise obdržela

a)   Připomínky od sdružení BAA obdržené dne 15. září 2014

Připomínky od sdružení BAA obdržené dne 15. září 2014

| (484) | Sdružení BAA tvrdí, že jíl lze použít jako kamenivo, aniž by bylo nutné jej chemicky či fyzikálně měnit. Podle něj spadá jíl do definice kameniva stanovené v rozhodnutí o zahájení řízení. Jako kamenivo jej lze použít různě, mimo jiné jako stavební výplň. Sdružení BAA v tomto směru předkládá kapitolu z knihy o použití jílu ve stavebním inženýrství a stavebnictví. Podle sdružení BAA jíl ve velkém množství rovněž používá Silniční agentura Spojeného království při stavbách komunikací. Sdružení BAA tvrdí, že se v tomto případě jedná o použití jako kamenivo. Jíl spadá do jedné z kategorií přijatelných materiálů stanovených ve specifikaci pro silniční stavby ve Spojeném království. Lze jej použít jako soudržnou výplň u silničních staveb. Sdružení BAA poskytlo příklady lomů, v nichž se údajně těží jíl vhodný pro silniční stavby. Kromě toho je vhodný k použití jako kamenivo pro zvláštní účely, pro něž se jiné horniny nehodí: jako výstelka a na překryv skládek a výstelka nádrží a kanálů. |
| --- | --- |

(484)

Sdružení BAA tvrdí, že jíl lze použít jako kamenivo, aniž by bylo nutné jej chemicky či fyzikálně měnit. Podle něj spadá jíl do definice kameniva stanovené v rozhodnutí o zahájení řízení. Jako kamenivo jej lze použít různě, mimo jiné jako stavební výplň. Sdružení BAA v tomto směru předkládá kapitolu z knihy o použití jílu ve stavebním inženýrství a stavebnictví. Podle sdružení BAA jíl ve velkém množství rovněž používá Silniční agentura Spojeného království při stavbách komunikací. Sdružení BAA tvrdí, že se v tomto případě jedná o použití jako kamenivo. Jíl spadá do jedné z kategorií přijatelných materiálů stanovených ve specifikaci pro silniční stavby ve Spojeném království. Lze jej použít jako soudržnou výplň u silničních staveb. Sdružení BAA poskytlo příklady lomů, v nichž se údajně těží jíl vhodný pro silniční stavby. Kromě toho je vhodný k použití jako kamenivo pro zvláštní účely, pro něž se jiné horniny nehodí: jako výstelka a na překryv skládek a výstelka nádrží a kanálů.

| (485) | Sdružení BAA předložilo seznam osmi lomů, v nichž se údajně těží jíl k použití jako kamenivo. Tento seznam je výstupem z rejstříku dolů a lomů Britské geologické služby z roku 2010. Kromě toho poukázalo sdružení BAA na příklady dvou lomů, v nichž se těží jíl vhodný ke stavbě pobřežních nebo protipovodňových zábran, na inženýrské stavby, překryv skládek, výstelku nádrží, jako výplňový materiál a k melioraci, což jsou údajně všechno případy použití jílu jako kameniva. Vytěžený materiál také spadá do kategorie soudržných materiálů, které jsou vhodné pro silniční stavby. Sdružení BAA dále uvádí příklad použití jílu z jednoho z těchto lomů k výstavbě silnice. |
| --- | --- |

(485)

Sdružení BAA předložilo seznam osmi lomů, v nichž se údajně těží jíl k použití jako kamenivo. Tento seznam je výstupem z rejstříku dolů a lomů Britské geologické služby z roku 2010. Kromě toho poukázalo sdružení BAA na příklady dvou lomů, v nichž se těží jíl vhodný ke stavbě pobřežních nebo protipovodňových zábran, na inženýrské stavby, překryv skládek, výstelku nádrží, jako výplňový materiál a k melioraci, což jsou údajně všechno případy použití jílu jako kameniva. Vytěžený materiál také spadá do kategorie soudržných materiálů, které jsou vhodné pro silniční stavby. Sdružení BAA dále uvádí příklad použití jílu z jednoho z těchto lomů k výstavbě silnice.

| (486) | Sdružení BAA tvrdí, že tedy existuje řada lomů, které vyrábějí a prodávají jíl k použití jako kamenivo, a nikoli pouze k použití v postupech výroby keramiky. Podle sdružení BAA existuje i řada lomů, kde se vrstvy jílu nacházejí ve vrstvách jiných materiálů, přičemž materiál sestávající převážně z jílu by byl osvobozen od daně. |
| --- | --- |

(486)

Sdružení BAA tvrdí, že tedy existuje řada lomů, které vyrábějí a prodávají jíl k použití jako kamenivo, a nikoli pouze k použití v postupech výroby keramiky. Podle sdružení BAA existuje i řada lomů, kde se vrstvy jílu nacházejí ve vrstvách jiných materiálů, přičemž materiál sestávající převážně z jílu by byl osvobozen od daně.

b)   Připomínky orgánů Spojeného království

Připomínky orgánů Spojeného království

| (487) | Orgány Spojeného království tvrdí, že jíl lze od ostatních typů sedimentární horniny s velmi jemnou zrnitostí snadno rozlišit na základě jeho plasticity a na základě toho, že jej lze krájet či tvarovat nožem nebo zednickou lžící (definice je k dispozici ve zprávě Britské geologické společnosti (82)). Vzhledem k této plasticitě se jíl k použití jako kamenivo pro většinu účelů nehodí, protože zvyšuje svůj objem absorpcí vody a při proschnutí praská. |
| --- | --- |

(487)

Orgány Spojeného království tvrdí, že jíl lze od ostatních typů sedimentární horniny s velmi jemnou zrnitostí snadno rozlišit na základě jeho plasticity a na základě toho, že jej lze krájet či tvarovat nožem nebo zednickou lžící (definice je k dispozici ve zprávě Britské geologické společnosti (82)). Vzhledem k této plasticitě se jíl k použití jako kamenivo pro většinu účelů nehodí, protože zvyšuje svůj objem absorpcí vody a při proschnutí praská.

82

| (488) | Podle orgánů Spojeného království je jíl většinou měkký a netvoří zrna, přičemž je bez chemické či fyzikální přeměny vhodný pouze k použití jako výplň při zemních pracích, například jako výstelka skládek či při stavbě protipovodňových zábran. Jako výplň do základů budov se jíl se obecně nepoužívá, a to vzhledem ke své malé pevnosti, ke své stlačitelnosti a náchylnosti zmenšovat a zvětšovat svůj objem, v důsledku čehož pak u budov velmi pravděpodobně dojde k posunu nad rámec přípustných mezí, což povede k prasklinám a selhání. Při použití k tomuto účelu se dává přednost zrnitému kamenivu, protože vytvoří pro stavbu mnohem stabilnější podklad. Obecně se tedy má za to, že neupravené jíly nejsou k použití jako „kamenivo pro obvyklé účely“ (výplň do základů budov, výroba betonu, silniční podklad či do malty) vhodné. Na tato použití připadá drtivá většina výroby ve Spojeném království. Aby bylo možné použít materiál jako „kamenivo pro obvyklé účely“, musí být téměř vždy pevný a zrnitý – obvykle se jedná o písek, štěrk nebo drcený tvrdý kámen, například vápenec, vyvřelé horniny či pískovec, nebo zrnitý materiál získaný z demoliční sutě či odfrézovaného silničního povrchu. Jako „kamenivo pro obvyklé účely“ lze jíl použít pouze po peletizaci a úpravě žárem při teplotě přes 1 000 °C v průmyslovém procesu; z jílu se takto vytvoří lehké tvrdé pelety, které mohou být používány jako zrnité kamenivo do betonu pro některé zvláštní, ale spíše méně významné účely. Orgány Spojeného království tvrdí, že se jim nepodařilo zjistit, že by se v nějakém lomu jíl těžil cíleně k použití jako kamenivo. |
| --- | --- |

(488)

Podle orgánů Spojeného království je jíl většinou měkký a netvoří zrna, přičemž je bez chemické či fyzikální přeměny vhodný pouze k použití jako výplň při zemních pracích, například jako výstelka skládek či při stavbě protipovodňových zábran. Jako výplň do základů budov se jíl se obecně nepoužívá, a to vzhledem ke své malé pevnosti, ke své stlačitelnosti a náchylnosti zmenšovat a zvětšovat svůj objem, v důsledku čehož pak u budov velmi pravděpodobně dojde k posunu nad rámec přípustných mezí, což povede k prasklinám a selhání. Při použití k tomuto účelu se dává přednost zrnitému kamenivu, protože vytvoří pro stavbu mnohem stabilnější podklad. Obecně se tedy má za to, že neupravené jíly nejsou k použití jako „kamenivo pro obvyklé účely“ (výplň do základů budov, výroba betonu, silniční podklad či do malty) vhodné. Na tato použití připadá drtivá většina výroby ve Spojeném království. Aby bylo možné použít materiál jako „kamenivo pro obvyklé účely“, musí být téměř vždy pevný a zrnitý – obvykle se jedná o písek, štěrk nebo drcený tvrdý kámen, například vápenec, vyvřelé horniny či pískovec, nebo zrnitý materiál získaný z demoliční sutě či odfrézovaného silničního povrchu. Jako „kamenivo pro obvyklé účely“ lze jíl použít pouze po peletizaci a úpravě žárem při teplotě přes 1 000 °C v průmyslovém procesu; z jílu se takto vytvoří lehké tvrdé pelety, které mohou být používány jako zrnité kamenivo do betonu pro některé zvláštní, ale spíše méně významné účely. Orgány Spojeného království tvrdí, že se jim nepodařilo zjistit, že by se v nějakém lomu jíl těžil cíleně k použití jako kamenivo.

| (489) | Podle orgánů Spojeného království je však jíl díky svým vlastnostem vhodný k jiným účelům než k použití jako kamenivo, a to v případě, že zůstává hydratovaný a nepropouští vodu, což je požadavek klíčový. Orgány Spojeného království se nedomnívají, že by se při výstelce a překryvu skládek materiál používal jako kamenivo – při tomto využití není nezbytné, aby se jednalo o materiál výplňový, ale aby nepropouštěl vodu a bránil průsakům. Zvláštní použití jílu mimo jiné zahrnuje použití k překryvu skládek, jako výstelka u vodních toků a jezer nebo nádrží a jako materiál v protipovodňových zábranách. Jíl používaný k těmto účelům se nepoužívá jako kamenivo; spíše než jako objemová výplň slouží v případě, že je zapotřebí tvrdého a zrnitého materiálu, jíl – který ani tvrdý ani zrnitý není – jako bariéra, která omezuje průchod kapalin. |
| --- | --- |

(489)

Podle orgánů Spojeného království je však jíl díky svým vlastnostem vhodný k jiným účelům než k použití jako kamenivo, a to v případě, že zůstává hydratovaný a nepropouští vodu, což je požadavek klíčový. Orgány Spojeného království se nedomnívají, že by se při výstelce a překryvu skládek materiál používal jako kamenivo – při tomto využití není nezbytné, aby se jednalo o materiál výplňový, ale aby nepropouštěl vodu a bránil průsakům. Zvláštní použití jílu mimo jiné zahrnuje použití k překryvu skládek, jako výstelka u vodních toků a jezer nebo nádrží a jako materiál v protipovodňových zábranách. Jíl používaný k těmto účelům se nepoužívá jako kamenivo; spíše než jako objemová výplň slouží v případě, že je zapotřebí tvrdého a zrnitého materiálu, jíl – který ani tvrdý ani zrnitý není – jako bariéra, která omezuje průchod kapalin.

| (490) | V reakci na vyjádření sdružení BAA v tom smyslu, že jíl lze použít u silničních staveb, uvádějí orgány Spojeného království, že o použitích jílu je informovala silniční agentura. Orgány Spojeného království tvrdí, že jíl vytěžený z místa, jež je předmětem realizace projektu výstavby silnice, se může vzhledem ke své nepropustnosti používat jako objemová výplň v oblasti zemních prací, například jako navážka či při výstavbě náspů, a to v případech, kdy nemusí být přepravován (tj. jeho těžba neprobíhá cíleně k tomuto účelu, nýbrž je jíl v tomto případě vedlejším produktem z výstavby dané silnice). Jíl lze upravit vápnem nebo cementem, a zvýšit tak jeho vhodnost k použití jako silniční podklad. Může být použít jako výstelka odvodňovacích kanálů (zde je důležitá jeho nepropustnost) nebo jako zavážka u menších objektů v případech, kdy se nevyžaduje velká nosnost. Orgány Spojeného království poznamenávají, že nadbytečný jíl vytěžený z míst, kde se realizují silniční stavby, může být odvezen na skládku jako odpad či jej komerční subjekty někdy mohou tepelně upravit, a získat tak lehké kamenivo k výstavbě silnic. |
| --- | --- |

(490)

V reakci na vyjádření sdružení BAA v tom smyslu, že jíl lze použít u silničních staveb, uvádějí orgány Spojeného království, že o použitích jílu je informovala silniční agentura. Orgány Spojeného království tvrdí, že jíl vytěžený z místa, jež je předmětem realizace projektu výstavby silnice, se může vzhledem ke své nepropustnosti používat jako objemová výplň v oblasti zemních prací, například jako navážka či při výstavbě náspů, a to v případech, kdy nemusí být přepravován (tj. jeho těžba neprobíhá cíleně k tomuto účelu, nýbrž je jíl v tomto případě vedlejším produktem z výstavby dané silnice). Jíl lze upravit vápnem nebo cementem, a zvýšit tak jeho vhodnost k použití jako silniční podklad. Může být použít jako výstelka odvodňovacích kanálů (zde je důležitá jeho nepropustnost) nebo jako zavážka u menších objektů v případech, kdy se nevyžaduje velká nosnost. Orgány Spojeného království poznamenávají, že nadbytečný jíl vytěžený z míst, kde se realizují silniční stavby, může být odvezen na skládku jako odpad či jej komerční subjekty někdy mohou tepelně upravit, a získat tak lehké kamenivo k výstavbě silnic.

| (491) | Orgány Spojeného království s odkazem na silniční agenturu vysvětlily, že u zeminy se rozlišují kategorie zrnitý materiál (třída 1) a soudržný materiál (třída 2). Zrnitý materiál je kamenivem a zahrnuje materiály, které představují stabilní objemovou výplň. Soudržné materiály nepředstavují kamenivo, zahrnují však zrnité materiály s menší frakcí, a chovají se tak jako soudržná hmota, tj. lepí se a vodu propouštějí jen v omezené míře. |
| --- | --- |

(491)

Orgány Spojeného království s odkazem na silniční agenturu vysvětlily, že u zeminy se rozlišují kategorie zrnitý materiál (třída 1) a soudržný materiál (třída 2). Zrnitý materiál je kamenivem a zahrnuje materiály, které představují stabilní objemovou výplň. Soudržné materiály nepředstavují kamenivo, zahrnují však zrnité materiály s menší frakcí, a chovají se tak jako soudržná hmota, tj. lepí se a vodu propouštějí jen v omezené míře.

| (492) | Podle orgánů Spojeného království lze jíl jako zrnitý materiál použít, pouze pokud prošel tepelnou úpravou a peletizací. Bez tepelné úpravy jej ovšem lze použít jako soudržný materiál. Při tomto použití nelze jíl nahradit kamenivem z materiálů, jako je např. drcená žula nebo vápenec, neboť se jedná o materiály zrnité. Jíl lze nahradit škvárou z paliv (například z uhelných elektráren) v práškové formě, která je rovněž soudržná. |
| --- | --- |

(492)

Podle orgánů Spojeného království lze jíl jako zrnitý materiál použít, pouze pokud prošel tepelnou úpravou a peletizací. Bez tepelné úpravy jej ovšem lze použít jako soudržný materiál. Při tomto použití nelze jíl nahradit kamenivem z materiálů, jako je např. drcená žula nebo vápenec, neboť se jedná o materiály zrnité. Jíl lze nahradit škvárou z paliv (například z uhelných elektráren) v práškové formě, která je rovněž soudržná.

| (493) | Na rozdíl od jílu je podle orgánů Spojeného království záhozový kámen, jenž se používá v pobřežních zábranách, kamenivo. Jedná se o výplňový materiál sestávající z tvrdé a zrnité horniny, jehož neopracované nepravidelné kusy tvoří stabilní vrstvu, která chrání jemnější půdu před erozí způsobenou mořem. Pobřežní zábrany ze záhozového kamene se od protipovodňových zábran, na něž se používá jíl, značně liší: záhozový kámen erozi způsobené vodou odolává, není však nepropustný a vodu nezadržuje. Jeho specifikace závisí na náročnosti konkrétního mořského prostředí, klíčové vlastnosti ale představuje hustota a celková odolnost vůči abrazi. |
| --- | --- |

(493)

Na rozdíl od jílu je podle orgánů Spojeného království záhozový kámen, jenž se používá v pobřežních zábranách, kamenivo. Jedná se o výplňový materiál sestávající z tvrdé a zrnité horniny, jehož neopracované nepravidelné kusy tvoří stabilní vrstvu, která chrání jemnější půdu před erozí způsobenou mořem. Pobřežní zábrany ze záhozového kamene se od protipovodňových zábran, na něž se používá jíl, značně liší: záhozový kámen erozi způsobené vodou odolává, není však nepropustný a vodu nezadržuje. Jeho specifikace závisí na náročnosti konkrétního mořského prostředí, klíčové vlastnosti ale představuje hustota a celková odolnost vůči abrazi.

| (494) | Orgány Spojeného království tvrdí, že neexistuje jasný důkaz, a to ani v materiálu, na který poukazuje Komise, nebo v materiálu, který sdružení BAA předložilo Tribunálu, z něhož by vyplývalo, že se jíl ve Spojeném království těží k použití jako kamenivo. Tribunál svůj názor explicitně kvalifikoval slovy „neprokáže-li se opak“ (viz body 86 až 91 jeho rozsudku ve věci T-210/02 RENV). Orgány Spojeného království prozkoumaly případy lomů, v nichž by se podle vyjádření sdružení BAA jíl měl těžit výhradně k použití jako kamenivo, a dospěly k závěru, že tomu tak není. Dotčené informace, získané z důvěrných daňových záznamů, byly poskytnuty Komisi. |
| --- | --- |

(494)

Orgány Spojeného království tvrdí, že neexistuje jasný důkaz, a to ani v materiálu, na který poukazuje Komise, nebo v materiálu, který sdružení BAA předložilo Tribunálu, z něhož by vyplývalo, že se jíl ve Spojeném království těží k použití jako kamenivo. Tribunál svůj názor explicitně kvalifikoval slovy „neprokáže-li se opak“ (viz body 86 až 91 jeho rozsudku ve věci T-210/02 RENV). Orgány Spojeného království prozkoumaly případy lomů, v nichž by se podle vyjádření sdružení BAA jíl měl těžit výhradně k použití jako kamenivo, a dospěly k závěru, že tomu tak není. Dotčené informace, získané z důvěrných daňových záznamů, byly poskytnuty Komisi.

| (495) | Orgány Spojeného království se obrátily na lom, v němž se podle sdružení BAA těžil jíl, který se používal na stavbu silnice. Podle orgánů Spojeného království dotčený lom vysvětlil, že jíl se při stavbě silnic používá k vytvoření stabilní nepropustné vrstvy, díky které se silnice dostane nad úroveň záplav, přičemž na tuto vrstvu pak probíhá pokládka kameniva z tvrdé horniny a pokládka asfaltu. Jíl se jako náhrada kameniva z tvrdé horniny nepoužívá, neboť by k tomu při absenci úpravy nebyl vhodný. |
| --- | --- |

(495)

Orgány Spojeného království se obrátily na lom, v němž se podle sdružení BAA těžil jíl, který se používal na stavbu silnice. Podle orgánů Spojeného království dotčený lom vysvětlil, že jíl se při stavbě silnic používá k vytvoření stabilní nepropustné vrstvy, díky které se silnice dostane nad úroveň záplav, přičemž na tuto vrstvu pak probíhá pokládka kameniva z tvrdé horniny a pokládka asfaltu. Jíl se jako náhrada kameniva z tvrdé horniny nepoužívá, neboť by k tomu při absenci úpravy nebyl vhodný.

| (496) | Orgány Spojeného království tvrdí, že již vzhledem k materiálovým vlastnostem a ceně jílu je nepravděpodobné, že by docházelo k jeho těžbě k použití jako kamenivo. |
| --- | --- |

(496)

Orgány Spojeného království tvrdí, že již vzhledem k materiálovým vlastnostem a ceně jílu je nepravděpodobné, že by docházelo k jeho těžbě k použití jako kamenivo.

| (497) | Podle orgánů Spojeného království se jíl, zemina či organická hmota v přírodě nevyskytují ve 100 % čisté podobě. Při stanovování definice jílu, půdy a rostlinné či jiné organické hmoty, která bude osvobozena od daně z kameniva, bylo proto nezbytné zohlednit materiály, které převážně tvoří tyto složky. |
| --- | --- |

(497)

Podle orgánů Spojeného království se jíl, zemina či organická hmota v přírodě nevyskytují ve 100 % čisté podobě. Při stanovování definice jílu, půdy a rostlinné či jiné organické hmoty, která bude osvobozena od daně z kameniva, bylo proto nezbytné zohlednit materiály, které převážně tvoří tyto složky.

5.6.6.2.   
  Posouzení Komise

Posouzení Komise

| (498) | Mezi zúčastněnými stranami a orgány Spojeného království panuje neshoda ohledně toho, nakolik se jíl používá jako kamenivo. Pouze pokud lze konstatovat, že tomu tak je, může být skutková a právní situace v případě jílu srovnatelná jako u materiálů podléhajících dani. |
| --- | --- |

(498)

Mezi zúčastněnými stranami a orgány Spojeného království panuje neshoda ohledně toho, nakolik se jíl používá jako kamenivo. Pouze pokud lze konstatovat, že tomu tak je, může být skutková a právní situace v případě jílu srovnatelná jako u materiálů podléhajících dani.

| (499) | Jíl se od jiných materiálů liší tím, že je plastický, že jej lze krájet a tvarovat nožem nebo zednickou lžící a že nepropouští vodu, v důsledku čehož není pro většinu účelů vhodný k použití jako kamenivo: zvětšuje totiž absorpcí vody objem a při prosychání praská. |
| --- | --- |

(499)

Jíl se od jiných materiálů liší tím, že je plastický, že jej lze krájet a tvarovat nožem nebo zednickou lžící a že nepropouští vodu, v důsledku čehož není pro většinu účelů vhodný k použití jako kamenivo: zvětšuje totiž absorpcí vody objem a při prosychání praská.

| (500) | Sdružení BAA tvrdí, že použití jílu jako výstelky na skládkách, v protipovodňových zábranách a jako soudržného materiálu při stavbě silnic představují použití jako kamenivo. Podle orgánů Spojeného království se však v těchto případech o použití jílu jako kameniva nejedná. Vzhledem k tomu, že všechna tato použití vycházejí ze specifických vlastností jílu, totiž z jeho nepropustnosti a plasticity, a nikoli z jeho použitelnosti jako výplně, má Komise za to, že orgány Spojeného království mají právo považovat použití jílu jako výstelky na skládkách, v protipovodňových zábranách a jako soudržného materiálu při stavbě silnic za použití k jiným účelům než jako kamenivo. |
| --- | --- |

(500)

Sdružení BAA tvrdí, že použití jílu jako výstelky na skládkách, v protipovodňových zábranách a jako soudržného materiálu při stavbě silnic představují použití jako kamenivo. Podle orgánů Spojeného království se však v těchto případech o použití jílu jako kameniva nejedná. Vzhledem k tomu, že všechna tato použití vycházejí ze specifických vlastností jílu, totiž z jeho nepropustnosti a plasticity, a nikoli z jeho použitelnosti jako výplně, má Komise za to, že orgány Spojeného království mají právo považovat použití jílu jako výstelky na skládkách, v protipovodňových zábranách a jako soudržného materiálu při stavbě silnic za použití k jiným účelům než jako kamenivo.

| (501) | Komise požádala orgány Spojeného království, aby jí umožnily přístup k důvěrným daňovým záznamům týkajících se osmi lomů na jíl, kde se podle sdružení BAA jíl těží k použití jako kamenivo. Z informací, jež Komise od orgánů Spojeného království obdržela, vyplývá, že žádný z těchto lomů jíl jako kamenivo obchodně nevyužívá. Některé z uvedených lokalit ani nepředstavovaly lomy, ale skládky. |
| --- | --- |

(501)

Komise požádala orgány Spojeného království, aby jí umožnily přístup k důvěrným daňovým záznamům týkajících se osmi lomů na jíl, kde se podle sdružení BAA jíl těží k použití jako kamenivo. Z informací, jež Komise od orgánů Spojeného království obdržela, vyplývá, že žádný z těchto lomů jíl jako kamenivo obchodně nevyužívá. Některé z uvedených lokalit ani nepředstavovaly lomy, ale skládky.

| (502) | Na základě obdržených informací Komise konstatuje, že jíl se k použití jako kamenivo netěží. Pro účely, pro něž se používá kamenivo, se jíl nepoužívá a ani jej k nim používat nelze, pokud se nepodrobí fyzikální přeměně, tj. peletování a tepelné úpravě zahřátím na teplotu nad 1 000 °C v průmyslovém postupu, v jehož rámci vzniknou lehké tvrdé pelety. |
| --- | --- |

(502)

Na základě obdržených informací Komise konstatuje, že jíl se k použití jako kamenivo netěží. Pro účely, pro něž se používá kamenivo, se jíl nepoužívá a ani jej k nim používat nelze, pokud se nepodrobí fyzikální přeměně, tj. peletování a tepelné úpravě zahřátím na teplotu nad 1 000 °C v průmyslovém postupu, v jehož rámci vzniknou lehké tvrdé pelety.

| (503) | Komise proto dochází k závěru, že jíl nelze použít jako kamenivo a že nedochází k jeho těžbě k takovémuto použití, a že je tudíž v jeho případě právní a skutková situace s ohledem na zásadu obvyklého zdanění AGL odlišná než u materiálů podléhajících dani. |
| --- | --- |

(503)

Komise proto dochází k závěru, že jíl nelze použít jako kamenivo a že nedochází k jeho těžbě k takovémuto použití, a že je tudíž v jeho případě právní a skutková situace s ohledem na zásadu obvyklého zdanění AGL odlišná než u materiálů podléhajících dani.

| (504) | Jíl navíc není 100 % čistý, a v případě materiálu sestávajícího převážně z jílu je tak právní a skutková situace s ohledem na zásadu obvyklého zdanění AGL rovněž odlišná než u materiálů podléhajících dani. |
| --- | --- |

(504)

Jíl navíc není 100 % čistý, a v případě materiálu sestávajícího převážně z jílu je tak právní a skutková situace s ohledem na zásadu obvyklého zdanění AGL rovněž odlišná než u materiálů podléhajících dani.

5.7.   ZÁVĚR O SELEKTIVITĚ

ZÁVĚR O SELEKTIVITĚ

| (505) | Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že v případě i) materiálu sestávajícího zcela nebo převážně z jílovité břidlice, který se cíleně těží za účelem obchodního využití jako kamenivo, a to včetně břidlice vznikající jako vedlejší produkt z nové těžby jiných materiálů podléhajících dani, a v případě ii) hlušiny z jílovité břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, je právní a skutková situace s ohledem na zásadu obvyklého zdanění AGL a cíl této daně totožná jako u kameniva podléhajícího dani, a osvobození těchto materiálů od daně tedy nelze vysvětlit povahou a logikou AGL. Takovéto osvobození je proto selektivní. |
| --- | --- |

(505)

Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že v případě i) materiálu sestávajícího zcela nebo převážně z jílovité břidlice, který se cíleně těží za účelem obchodního využití jako kamenivo, a to včetně břidlice vznikající jako vedlejší produkt z nové těžby jiných materiálů podléhajících dani, a v případě ii) hlušiny z jílovité břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, je právní a skutková situace s ohledem na zásadu obvyklého zdanění AGL a cíl této daně totožná jako u kameniva podléhajícího dani, a osvobození těchto materiálů od daně tedy nelze vysvětlit povahou a logikou AGL. Takovéto osvobození je proto selektivní.

| (506) | Komise dále dochází k závěru, že osvobození od daně, vyloučení z její působnosti a úlevy na ní stanovené v čl. 17 odst. 3 písm. e), čl. 17 odst. 3 písm. f) bodech i) a ii) (vyjma případu hlušiny z jílovité břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo), čl. 17 odst. 4 písm. a) (vyjma případu materiálu sestávajícího zcela nebo převážně z jílovité břidlice, který se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, a to v tomto případě včetně jílovité břidlice jako vedlejšího produktu vznikajícího při nové těžbě jiných materiálů podléhajících dani), čl. 17 odst. 4 písm. c) bodech i) a ii), čl. 17 odst. 4 písm. f) (pokud jde o jíl), čl. 18 odst. 2 písm. b) a čl. 30 odst. 1 písm. b) (v rozsahu, v němž se toto ustanovení týká postupu osvobozeného od daně ve smyslu čl. 18 odst. 2 písm. b)) finančního zákona z roku 2001 ve znění finančního zákona z roku 2002 a finančního zákona z roku 2007, se týkají materiálů, v jejichž případě není právní a skutková situace s ohledem na cíl AGL táž jako u materiálů podléhajících dani, a nejsou proto selektivní. |
| --- | --- |

(506)

Komise dále dochází k závěru, že osvobození od daně, vyloučení z její působnosti a úlevy na ní stanovené v čl. 17 odst. 3 písm. e), čl. 17 odst. 3 písm. f) bodech i) a ii) (vyjma případu hlušiny z jílovité břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo), čl. 17 odst. 4 písm. a) (vyjma případu materiálu sestávajícího zcela nebo převážně z jílovité břidlice, který se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, a to v tomto případě včetně jílovité břidlice jako vedlejšího produktu vznikajícího při nové těžbě jiných materiálů podléhajících dani), čl. 17 odst. 4 písm. c) bodech i) a ii), čl. 17 odst. 4 písm. f) (pokud jde o jíl), čl. 18 odst. 2 písm. b) a čl. 30 odst. 1 písm. b) (v rozsahu, v němž se toto ustanovení týká postupu osvobozeného od daně ve smyslu čl. 18 odst. 2 písm. b)) finančního zákona z roku 2001 ve znění finančního zákona z roku 2002 a finančního zákona z roku 2007, se týkají materiálů, v jejichž případě není právní a skutková situace s ohledem na cíl AGL táž jako u materiálů podléhajících dani, a nejsou proto selektivní.

5.8.   ZVÝHODNĚNÍ

ZVÝHODNĚNÍ

| (507) | Osvobozením i) materiálu sestávajícího zcela nebo převážně z jílovité břidlice těžené cíleně k obchodnímu využití jako kamenivo, a to v tomto případě včetně jílovité břidlice vznikající jako vedlejší produkt při nové těžbě jiných materiálů podléhajících dani, a ii) hlušiny z jílovité břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, namísto jejich zdanění se Spojené království vzdává prostředků a zbavuje příjemce, kteří z těchto osvobození těží, poplatku, který by za obvyklých okolností museli platit. Dotčeným opatřením se tudíž příjemcům, kteří z tohoto osvobození těží, poskytuje selektivní zvýhodnění, pokud jde o i) materiál sestávající zcela nebo převážně z jílovité břidlice, jenž se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, a to v tomto případě včetně jílovité břidlice vznikající jako vedlejší produkt při nové těžbě jiných materiálů podléhajících dani, a pokud jde o ii) hlušinu z jílovité břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo. |
| --- | --- |

(507)

Osvobozením i) materiálu sestávajícího zcela nebo převážně z jílovité břidlice těžené cíleně k obchodnímu využití jako kamenivo, a to v tomto případě včetně jílovité břidlice vznikající jako vedlejší produkt při nové těžbě jiných materiálů podléhajících dani, a ii) hlušiny z jílovité břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, namísto jejich zdanění se Spojené království vzdává prostředků a zbavuje příjemce, kteří z těchto osvobození těží, poplatku, který by za obvyklých okolností museli platit. Dotčeným opatřením se tudíž příjemcům, kteří z tohoto osvobození těží, poskytuje selektivní zvýhodnění, pokud jde o i) materiál sestávající zcela nebo převážně z jílovité břidlice, jenž se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, a to v tomto případě včetně jílovité břidlice vznikající jako vedlejší produkt při nové těžbě jiných materiálů podléhajících dani, a pokud jde o ii) hlušinu z jílovité břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo.

5.9.   STÁTNÍ PROSTŘEDKY A PŘIČITATELNOST

STÁTNÍ PROSTŘEDKY A PŘIČITATELNOST

| (508) | Stát se vzdává prostředků, a dotčené opatření je tedy financováno ze státních prostředků. Jelikož bylo dotčené opatření stanoveno právním předpisem, lze je státu také přičíst. |
| --- | --- |

(508)

Stát se vzdává prostředků, a dotčené opatření je tedy financováno ze státních prostředků. Jelikož bylo dotčené opatření stanoveno právním předpisem, lze je státu také přičíst.

5.10.   NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE A VLIV NA OBCHOD

NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE A VLIV NA OBCHOD

| (509) | V odvětví kameniva probíhá mezi členskými státy obchod a výrobci kameniva osvobozeného od daně soutěží s jinými výrobci kameniva. Komise rovněž obdržela rozsáhlé vyjádření k narušení hospodářské soutěže způsobenému osvobozením od AGL. Spojené království má nadto přirozenou pozemní hranici s Irskem a přes tuto hranici probíhá rozsáhlý obchod s kamenivem (83). |
| --- | --- |

(509)

V odvětví kameniva probíhá mezi členskými státy obchod a výrobci kameniva osvobozeného od daně soutěží s jinými výrobci kameniva. Komise rovněž obdržela rozsáhlé vyjádření k narušení hospodářské soutěže způsobenému osvobozením od AGL. Spojené království má nadto přirozenou pozemní hranici s Irskem a přes tuto hranici probíhá rozsáhlý obchod s kamenivem (83).

83

| (510) | Osvobození od AGL, pokud jde o i) materiál sestávající zcela nebo převážně z jílovité břidlice, jenž se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, a to v tomto případě včetně jílovité břidlice vznikající jako vedlejší produkt při nové těžbě jiných materiálů podléhajících dani, a pokud jde o ii) hlušinu z jílovité břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, tedy může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod. |
| --- | --- |

(510)

Osvobození od AGL, pokud jde o i) materiál sestávající zcela nebo převážně z jílovité břidlice, jenž se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, a to v tomto případě včetně jílovité břidlice vznikající jako vedlejší produkt při nové těžbě jiných materiálů podléhajících dani, a pokud jde o ii) hlušinu z jílovité břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, tedy může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod.

5.11.   ZÁVĚR O PŘÍTOMNOSTI PODPORY

ZÁVĚR O PŘÍTOMNOSTI PODPORY

| (511) | Komise vyvozuje závěr, že osvobození od AGL, pokud jde o i) materiál sestávající zcela nebo převážně z jílovité břidlice, jenž se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, a to v tomto případě včetně jílovité břidlice vznikající jako vedlejší produkt při nové těžbě jiných materiálů podléhajících dani, a pokud jde o ii) hlušinu z jílovité břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, představují státní podporu. |
| --- | --- |

(511)

Komise vyvozuje závěr, že osvobození od AGL, pokud jde o i) materiál sestávající zcela nebo převážně z jílovité břidlice, jenž se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, a to v tomto případě včetně jílovité břidlice vznikající jako vedlejší produkt při nové těžbě jiných materiálů podléhajících dani, a pokud jde o ii) hlušinu z jílovité břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, představují státní podporu.

| (512) | Komise dochází k závěru, že osvobození od daně, vyloučení z její působnosti a úlevy na ní stanovené v čl. 17 odst. 3 písm. e), čl. 17 odst. 3 písm. f) bodech i) a ii) (vyjma případu hlušiny z jílovité břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo), čl. 17 odst. 4 písm. a) (vyjma případu materiálu sestávajícího zcela nebo převážně z jílovité břidlice, jenž se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, a to v tomto případě včetně jílovité břidlice jako vedlejšího produktu vznikajícího při nové těžbě jiných materiálů podléhajících dani), čl. 17 odst. 4 písm. c) bodech i) a ii), čl. 17 odst. 4 písm. f) (pokud jde o jíl), čl. 18 odst. 2 písm. b) a čl. 30 odst. 1 písm. b) (v rozsahu, v němž se toto ustanovení týká postupu osvobozeného od daně ve smyslu čl. 18 odst. 2 písm. b)) finančního zákona z roku 2001 ve znění finančního zákona z roku 2002 a finančního zákona z roku 2007, státní podporu nepředstavují. |
| --- | --- |

(512)

Komise dochází k závěru, že osvobození od daně, vyloučení z její působnosti a úlevy na ní stanovené v čl. 17 odst. 3 písm. e), čl. 17 odst. 3 písm. f) bodech i) a ii) (vyjma případu hlušiny z jílovité břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo), čl. 17 odst. 4 písm. a) (vyjma případu materiálu sestávajícího zcela nebo převážně z jílovité břidlice, jenž se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, a to v tomto případě včetně jílovité břidlice jako vedlejšího produktu vznikajícího při nové těžbě jiných materiálů podléhajících dani), čl. 17 odst. 4 písm. c) bodech i) a ii), čl. 17 odst. 4 písm. f) (pokud jde o jíl), čl. 18 odst. 2 písm. b) a čl. 30 odst. 1 písm. b) (v rozsahu, v němž se toto ustanovení týká postupu osvobozeného od daně ve smyslu čl. 18 odst. 2 písm. b)) finančního zákona z roku 2001 ve znění finančního zákona z roku 2002 a finančního zákona z roku 2007, státní podporu nepředstavují.

6.   ZÁKONNOST PODPORY

ZÁKONNOST PODPORY

| (513) | Ačkoli Spojené království AGL před jejím zavedením oznámilo, nedodrželo ustanovení o odkladu v čl. 108 odst. 3, protože AGL vstoupila v platnost dne 1. dubna 2002, tedy předtím, než Komise přijala rozhodnutí nevznést námitky, k čemuž došlo dne 24. dubna 2002. Rozhodnutí Komise bylo včas napadeno a nakonec Tribunálem dne 7. března 2012 zrušeno (rozsudkem T-210/02 RENV). Toto rozhodnutí je tedy třeba od okamžiku jeho přijetí považovat pro všechny osoby za neplatné. Vzhledem k tomu, že se zrušením rozhodnutí Komise se se zpětnou účinností ukončuje uplatňování domněnky zákonnosti, je provedení dotčené podpory počínaje 1. dubnem 2002 nutno považovat za protiprávní (84). Podle judikatury nemohou mít příjemci podpory legitimní očekávání, pokud jde o zákonnost provádění dotčené podpory, protože rozhodnutí Komise nevznést proti opatření námitky bylo ve stanovené lhůtě napadeno u Tribunálu (85). |
| --- | --- |

(513)

Ačkoli Spojené království AGL před jejím zavedením oznámilo, nedodrželo ustanovení o odkladu v čl. 108 odst. 3, protože AGL vstoupila v platnost dne 1. dubna 2002, tedy předtím, než Komise přijala rozhodnutí nevznést námitky, k čemuž došlo dne 24. dubna 2002. Rozhodnutí Komise bylo včas napadeno a nakonec Tribunálem dne 7. března 2012 zrušeno (rozsudkem T-210/02 RENV). Toto rozhodnutí je tedy třeba od okamžiku jeho přijetí považovat pro všechny osoby za neplatné. Vzhledem k tomu, že se zrušením rozhodnutí Komise se se zpětnou účinností ukončuje uplatňování domněnky zákonnosti, je provedení dotčené podpory počínaje 1. dubnem 2002 nutno považovat za protiprávní (84). Podle judikatury nemohou mít příjemci podpory legitimní očekávání, pokud jde o zákonnost provádění dotčené podpory, protože rozhodnutí Komise nevznést proti opatření námitky bylo ve stanovené lhůtě napadeno u Tribunálu (85).

84

85

7.   POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI DOTČENÉ STÁTNÍ PODPORY

POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI DOTČENÉ STÁTNÍ PODPORY

7.1.   PRÁVNÍ ZÁKLAD

PRÁVNÍ ZÁKLAD

| (514) | Vzhledem k environmentálnímu účelu AGL prozkoumala Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení slučitelnost osvobození od AGL a daňových úlev na této dani s vnitřním trhem, a to v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU a ve světle pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí. |
| --- | --- |

(514)

Vzhledem k environmentálnímu účelu AGL prozkoumala Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení slučitelnost osvobození od AGL a daňových úlev na této dani s vnitřním trhem, a to v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU a ve světle pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí.

| (515) | Jak se uvádí v 513. bodě odůvodnění výše, je dotčenou státní podporu vzhledem ke zrušení rozhodnutí Komise nutno považovat za protiprávní. V souladu se svým oznámením o stanovení použitelných pravidel pro posouzení protiprávní státní podpory (86), bodem 82 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2001 a bodem 205 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 posoudila Komise slučitelnost osvobození od daně a úlev na ní, přičemž u těch uplatněných mezi 1. dubnem 2002 a 31. březnem 2008 tak učinila na základě pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2001 a u těch, jež byly uplatněny od 2. dubna 2008 do 31. března 2014, tedy do okamžiku pozastavení dotčených výjimek, tak učinila na základě pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008. |
| --- | --- |

(515)

Jak se uvádí v 513. bodě odůvodnění výše, je dotčenou státní podporu vzhledem ke zrušení rozhodnutí Komise nutno považovat za protiprávní. V souladu se svým oznámením o stanovení použitelných pravidel pro posouzení protiprávní státní podpory (86), bodem 82 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2001 a bodem 205 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 posoudila Komise slučitelnost osvobození od daně a úlev na ní, přičemž u těch uplatněných mezi 1. dubnem 2002 a 31. březnem 2008 tak učinila na základě pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2001 a u těch, jež byly uplatněny od 2. dubna 2008 do 31. března 2014, tedy do okamžiku pozastavení dotčených výjimek, tak učinila na základě pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008.

86

| (516) | Komise obdržela připomínky sdružení BAA a argumenty orgánů Spojeného království, pokud jde o slučitelnost osvobození od AGL. Komise představí pouze připomínky týkající se osvobození od AGL, pokud jde o jílovitou břidlici a produkty sestávající převážně z jílovité břidlice, které se používají jako kamenivo, a hlušinu z jílovité břidlice, která se těží společně s jílovitou břidlicí, která se používá jako kamenivo, přičemž se vyjádří pouze k těmto připomínkám. |
| --- | --- |

(516)

Komise obdržela připomínky sdružení BAA a argumenty orgánů Spojeného království, pokud jde o slučitelnost osvobození od AGL. Komise představí pouze připomínky týkající se osvobození od AGL, pokud jde o jílovitou břidlici a produkty sestávající převážně z jílovité břidlice, které se používají jako kamenivo, a hlušinu z jílovité břidlice, která se těží společně s jílovitou břidlicí, která se používá jako kamenivo, přičemž se vyjádří pouze k těmto připomínkám.

| (517) | Je třeba uvést, že jak připomínky sdružení BAA, tak argumenty předložené orgány Spojeného království se většinou týkají veškerých nebo některých osvobození od daně, o nichž Komise v rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti, přičemž mezi nimi není mnoho specifických argumentů, jež by se týkaly výhradně jílovité břidlice. |
| --- | --- |

(517)

Je třeba uvést, že jak připomínky sdružení BAA, tak argumenty předložené orgány Spojeného království se většinou týkají veškerých nebo některých osvobození od daně, o nichž Komise v rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti, přičemž mezi nimi není mnoho specifických argumentů, jež by se týkaly výhradně jílovité břidlice.

| (518) | Kromě toho vychází vyjádření orgánů Spojeného království z předpokladu, že se jílovitá břidlice k obchodnímu využití jako kamenivo netěží cíleně, přičemž tyto orgány nepředložily žádné důvody pro slučitelnost podpory, jež by byly specifické pro situaci, kdy Komise shledá, že v některých případech k cílené těžbě jílovité břidlice k obchodnímu využití jako kamenivo dochází, která je nyní aktuální. |
| --- | --- |

(518)

Kromě toho vychází vyjádření orgánů Spojeného království z předpokladu, že se jílovitá břidlice k obchodnímu využití jako kamenivo netěží cíleně, přičemž tyto orgány nepředložily žádné důvody pro slučitelnost podpory, jež by byly specifické pro situaci, kdy Komise shledá, že v některých případech k cílené těžbě jílovité břidlice k obchodnímu využití jako kamenivo dochází, která je nyní aktuální.

7.1.1.   PŘIPOMÍNKY, KTERÉ KOMISE OBDRŽELA

a)   Připomínky od sdružení BAA obdržené dne 17. ledna 2014

Připomínky od sdružení BAA obdržené dne 17. ledna 2014

| (519) | Sdružení BAA má za to, že osvobození od AGL, vyloučení z ní a úlevy na ní nelze shledat za slučitelné s vnitřním trhem v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU a pokyny ke státní podpoře na ochranu životního prostředí, přičemž v tomto ohledu předkládá rozsáhlé připomínky. Tvrdí přitom, že uplatňování těchto osvobození podkopává environmentální cíl sledovaný AGL, tedy přesun v poptávce směrem k alternativním zdrojům kameniva. |
| --- | --- |

(519)

Sdružení BAA má za to, že osvobození od AGL, vyloučení z ní a úlevy na ní nelze shledat za slučitelné s vnitřním trhem v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU a pokyny ke státní podpoře na ochranu životního prostředí, přičemž v tomto ohledu předkládá rozsáhlé připomínky. Tvrdí přitom, že uplatňování těchto osvobození podkopává environmentální cíl sledovaný AGL, tedy přesun v poptávce směrem k alternativním zdrojům kameniva.

| (520) | Podle orgánů Spojeného království se žádná z posuzovaných osvobození od daně netýkají materiálu, který se cíleně těží k použití jako kamenivo. Tvrdí, že osvobození od daně, o kterých Komise v rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochyby, se týkají pouze materiálů, které vznikají necíleně a nevyhnutelně při těžbě sloužící k jinému účelu než k získání kameniva. Orgány Spojeného království tvrdí, že se nepodařilo nalézt žádné důkazy o tom, že by se materiály, jež jsou osvobozeny od daně, cíleně těžily k použití jako kamenivo. |
| --- | --- |

(520)

Podle orgánů Spojeného království se žádná z posuzovaných osvobození od daně netýkají materiálu, který se cíleně těží k použití jako kamenivo. Tvrdí, že osvobození od daně, o kterých Komise v rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochyby, se týkají pouze materiálů, které vznikají necíleně a nevyhnutelně při těžbě sloužící k jinému účelu než k získání kameniva. Orgány Spojeného království tvrdí, že se nepodařilo nalézt žádné důkazy o tom, že by se materiály, jež jsou osvobozeny od daně, cíleně těžily k použití jako kamenivo.

| (521) | Podle orgánů Spojeného království je použití necíleně vzniklých vedlejších produktů nebo odpadu jako kameniva z ekologického hlediska vhodnější než další těžba kameniva. Tvrdí, že dotčená osvobození od daně nepředstavují státní podporu. Každé z posuzovaných osvobození zlepšuje ochranu životního prostředí alespoň jedním z těchto dvou způsobů:






  i) | osvobození přispívá k přesunu v poptávce směrem od další těžby kameniva; a/nebo |
| --- | --- | --- |

(521)

Podle orgánů Spojeného království je použití necíleně vzniklých vedlejších produktů nebo odpadu jako kameniva z ekologického hlediska vhodnější než další těžba kameniva. Tvrdí, že dotčená osvobození od daně nepředstavují státní podporu. Každé z posuzovaných osvobození zlepšuje ochranu životního prostředí alespoň jedním z těchto dvou způsobů:

i)

osvobození přispívá k přesunu v poptávce směrem od další těžby kameniva; a/nebo

| ii) | osvobození přispívá k omezení vzniku odpadů. |
| --- | --- |

ii)

osvobození přispívá k omezení vzniku odpadů.

| (522) | Spojené království tvrdí, že pokud některé z posuzovaných osvobození představuje státní podporu, je tato podpora v každém případě slučitelná s vnitřním trhem v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. c), a to s ohledem na pokyny ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2001 a pokyny ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 a/nebo na základě přímého uplatnění čl. 107 odst. 3) písm. b) nebo c) SFEU. |
| --- | --- |

(522)

Spojené království tvrdí, že pokud některé z posuzovaných osvobození představuje státní podporu, je tato podpora v každém případě slučitelná s vnitřním trhem v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. c), a to s ohledem na pokyny ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2001 a pokyny ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 a/nebo na základě přímého uplatnění čl. 107 odst. 3) písm. b) nebo c) SFEU.

| (523) | Orgány Spojeného království tvrdí, že osvobození od AGL přísně vzato nespadají do rozsahu pokynů ke státní podpoře a že jejich slučitelnost je třeba posuzovat přímo na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) nebo c) SFEU. Orgány Spojeného království odkazují na věc N 629/2008 týkající se režimu Spojeného království v rámci závazku snížení uhlíku (Carbon Reduction Commitment (CRC)). Komise měla vzhledem k tomu, že dotčený režim a jeho pravidla mají za cíl ochranu životního prostředí prostřednictvím přerozdělení prostředků ve prospěch podniků, které nejvíce chrání životní prostředí, za to, že dotčené pokyny nejsou použitelné a přikročila k posouzení přímo na základě Smlouvy. |
| --- | --- |

(523)

Orgány Spojeného království tvrdí, že osvobození od AGL přísně vzato nespadají do rozsahu pokynů ke státní podpoře a že jejich slučitelnost je třeba posuzovat přímo na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) nebo c) SFEU. Orgány Spojeného království odkazují na věc N 629/2008 týkající se režimu Spojeného království v rámci závazku snížení uhlíku (Carbon Reduction Commitment (CRC)). Komise měla vzhledem k tomu, že dotčený režim a jeho pravidla mají za cíl ochranu životního prostředí prostřednictvím přerozdělení prostředků ve prospěch podniků, které nejvíce chrání životní prostředí, za to, že dotčené pokyny nejsou použitelné a přikročila k posouzení přímo na základě Smlouvy.

| (524) | Orgány Spojeného království tvrdí, že se v kapitole pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 věnované osvobození od daní zohledňují situace, ve kterých je podnik z působnosti ekologické daně vyňat vzhledem k: a) obavám z dopadu daně na konkurenceschopnost určitých podniků; b) jiným ekonomickým zájmům; jakož i c) skutečnosti, že členský stát nemůže uložit daň s vyšší sazbou, aniž by poskytl určitým podnikům nějaká osvobození. Tvrdí přitom, že cílem těchto pokynů je zajistit, aby osvobození od ekologických daní alespoň nepřímo přispívala k environmentálnímu cíli daně, jež má být zavedena, a aby neznemožňovala sledování obecného environmentálního cíle. |
| --- | --- |

(524)

Orgány Spojeného království tvrdí, že se v kapitole pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 věnované osvobození od daní zohledňují situace, ve kterých je podnik z působnosti ekologické daně vyňat vzhledem k: a) obavám z dopadu daně na konkurenceschopnost určitých podniků; b) jiným ekonomickým zájmům; jakož i c) skutečnosti, že členský stát nemůže uložit daň s vyšší sazbou, aniž by poskytl určitým podnikům nějaká osvobození. Tvrdí přitom, že cílem těchto pokynů je zajistit, aby osvobození od ekologických daní alespoň nepřímo přispívala k environmentálnímu cíli daně, jež má být zavedena, a aby neznemožňovala sledování obecného environmentálního cíle.

| (525) | Orgány Spojeného království uvádějí, že cílem AGL je celkově ochrana životního prostředí a osvobození z této daně jsou záměrně koncipována tak, aby sledovala dvojí cíl: a) posun v poptávce směrem od nově vytěženého kameniva k odpadu či dalším vedlejším produktům; jakož i b) snížení tvorby výsypek odpadu. Tato osvobození od daně tedy přispívají k tomu, aby byl splněn cíl AGL, a zajišťují, že se tak stane. Jsou jedním z hlavních způsobů, jak se environmentálního cíle AGL dosahuje. Orgány Spojeného království tedy tvrdí, že ani pokyny ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2001 ani pokyny ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 nejsou pro dotčené opatření použitelné. |
| --- | --- |

(525)

Orgány Spojeného království uvádějí, že cílem AGL je celkově ochrana životního prostředí a osvobození z této daně jsou záměrně koncipována tak, aby sledovala dvojí cíl: a) posun v poptávce směrem od nově vytěženého kameniva k odpadu či dalším vedlejším produktům; jakož i b) snížení tvorby výsypek odpadu. Tato osvobození od daně tedy přispívají k tomu, aby byl splněn cíl AGL, a zajišťují, že se tak stane. Jsou jedním z hlavních způsobů, jak se environmentálního cíle AGL dosahuje. Orgány Spojeného království tedy tvrdí, že ani pokyny ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2001 ani pokyny ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 nejsou pro dotčené opatření použitelné.

| (526) | Spojené království proto vychází přímo z čl. 107 odst. 3 SFEU a tvrdí, že účel jakékoliv podpory vyplývající z posuzovaných osvobození spadá do jedné z těchto dvou kategorií: i) podpory, které mají napomoci uskutečnění projektu společného evropského zájmu, tj. ochraně životního prostředí (čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU); nebo ii) podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností (používání recyklovaného kameniva či odpadních produktů jako kameniva), pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem (čl. 107 odst. 3 písm. c)). |
| --- | --- |

(526)

Spojené království proto vychází přímo z čl. 107 odst. 3 SFEU a tvrdí, že účel jakékoliv podpory vyplývající z posuzovaných osvobození spadá do jedné z těchto dvou kategorií: i) podpory, které mají napomoci uskutečnění projektu společného evropského zájmu, tj. ochraně životního prostředí (čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU); nebo ii) podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností (používání recyklovaného kameniva či odpadních produktů jako kameniva), pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem (čl. 107 odst. 3 písm. c)).

| (527) | Orgány Spojeného království tvrdí, že osvobození jsou nezbytným a přiměřeným prostředkem k dosažení environmentálního cíle AGL a že případná podpora z nich vyplývající by hospodářskou soutěž narušila jen velmi málo, nebo vůbec. Tato osvobození proto podmínky obchodu nemění v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

(527)

Orgány Spojeného království tvrdí, že osvobození jsou nezbytným a přiměřeným prostředkem k dosažení environmentálního cíle AGL a že případná podpora z nich vyplývající by hospodářskou soutěž narušila jen velmi málo, nebo vůbec. Tato osvobození proto podmínky obchodu nemění v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

| (528) | Komise posoudí opatření na základě pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2001, pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 a provede alternativní posouzení přímo na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Komise má, jak je vysvětleno níže, za to, že čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU nelze na posuzované opatření uplatnit. |
| --- | --- |

(528)

Komise posoudí opatření na základě pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2001, pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 a provede alternativní posouzení přímo na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Komise má, jak je vysvětleno níže, za to, že čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU nelze na posuzované opatření uplatnit.

7.2.   POSOUZENÍ NA ZÁKLADĚ POKYNŮ KE STÁTNÍ PODPOŘE NA OCHRANU ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ Z ROKU 2001

POSOUZENÍ NA ZÁKLADĚ POKYNŮ KE STÁTNÍ PODPOŘE NA OCHRANU ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ Z ROKU 2001

| (529) | V bodě 47 pokynů o státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2001 se stanoví: „Při zavádění daní, které se mají vybírat z určitých činností z důvodů ochrany životního prostředí, mohou členské státy považovat za nutné zavést pro některé podniky dočasné osvobození od daně, zejména neexistuje-li harmonizace na evropské úrovni, nebo kvůli dočasnému riziku ztráty mezinárodní konkurenceschopnosti. Obecně toto osvobození znamená provozní podporu pokrytou článkem 87 Smlouvy o ES. Při rozboru těchto opatření je třeba kromě jiného zjistit, má-li být daň vybírána na základě rozhodnutí Společenství nebo na základě samostatného rozhodnutí členského státu.“ |
| --- | --- |

(529)

V bodě 47 pokynů o státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2001 se stanoví: „Při zavádění daní, které se mají vybírat z určitých činností z důvodů ochrany životního prostředí, mohou členské státy považovat za nutné zavést pro některé podniky dočasné osvobození od daně, zejména neexistuje-li harmonizace na evropské úrovni, nebo kvůli dočasnému riziku ztráty mezinárodní konkurenceschopnosti. Obecně toto osvobození znamená provozní podporu pokrytou článkem 87 Smlouvy o ES. Při rozboru těchto opatření je třeba kromě jiného zjistit, má-li být daň vybírána na základě rozhodnutí Společenství nebo na základě samostatného rozhodnutí členského státu.“

| (530) | V bodě 48 se dále stanoví: „Má-li být daň vybírána na základě samostatného rozhodnutí členského státu, mohou mít dotčené podniky určité potíže s rychlým přizpůsobením se novému daňovému zatížení. V tom případě může být oprávněné dočasné osvobození od daně umožňující některým podnikům přizpůsobit se nové situaci.“ |
| --- | --- |

(530)

V bodě 48 se dále stanoví: „Má-li být daň vybírána na základě samostatného rozhodnutí členského státu, mohou mít dotčené podniky určité potíže s rychlým přizpůsobením se novému daňovému zatížení. V tom případě může být oprávněné dočasné osvobození od daně umožňující některým podnikům přizpůsobit se nové situaci.“

| (531) | V této souvislosti Komise ve 149. bodě odůvodnění v rozhodnutí o zahájení řízení uvedla, že AGL je daní, jež má být vybírána z těžby kameniva za účelem ochrany životního prostředí. Komise dále konstatovala, že se AGL má vybírat na základě samostatného rozhodnutí orgánů Spojeného království. |
| --- | --- |

(531)

V této souvislosti Komise ve 149. bodě odůvodnění v rozhodnutí o zahájení řízení uvedla, že AGL je daní, jež má být vybírána z těžby kameniva za účelem ochrany životního prostředí. Komise dále konstatovala, že se AGL má vybírat na základě samostatného rozhodnutí orgánů Spojeného království.

| (532) | Stěžovatel tvrdil (87), že některá z dotčených osvobození byla poskytnuta s cílem ochránit mezinárodní konkurenceschopnost výrobců materiálů osvobozených od daně. Naznačovalo by to, že některé podniky mohou mít určité potíže rychle se přizpůsobit nové daňové zátěži: v takovémto případě by osvobození od AGL mohla být posouzena na základě bodů 47 a 48 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2001. |
| --- | --- |

(532)

Stěžovatel tvrdil (87), že některá z dotčených osvobození byla poskytnuta s cílem ochránit mezinárodní konkurenceschopnost výrobců materiálů osvobozených od daně. Naznačovalo by to, že některé podniky mohou mít určité potíže rychle se přizpůsobit nové daňové zátěži: v takovémto případě by osvobození od AGL mohla být posouzena na základě bodů 47 a 48 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2001.

87

| (533) | V okamžiku vydání rozhodnutí o zahájení řízení nepředložily orgány Spojeného království žádné důvody pro slučitelnost dotčeného opatření a Komise neměla k dispozici dostatek údajů, aby mohla vyvodit závěr o tom, zda byly podmínky stanovené v bodech 47 a 48 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2001 splněny. Komise neměla ani dostatek údajů, aby mohla vyvodit závěr o tom, zda lze dotčená osvobození za slučitelná s vnitřním trhem považovat na základě jiných ustanovení než bodů 47 a 48 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2001. |
| --- | --- |

(533)

V okamžiku vydání rozhodnutí o zahájení řízení nepředložily orgány Spojeného království žádné důvody pro slučitelnost dotčeného opatření a Komise neměla k dispozici dostatek údajů, aby mohla vyvodit závěr o tom, zda byly podmínky stanovené v bodech 47 a 48 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2001 splněny. Komise neměla ani dostatek údajů, aby mohla vyvodit závěr o tom, zda lze dotčená osvobození za slučitelná s vnitřním trhem považovat na základě jiných ustanovení než bodů 47 a 48 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2001.

| (534) | Sdružení BAA tvrdí, že dotčená osvobození od AGL nelze na základě pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2001 považovat za slučitelná. Podle sdružení BAA osvobození jílovité břidlice, břidlice a jílu k ochraně životního prostředí značně nepřispívá (body 50 a 51 odst. 2 písm. a)). Tato osvobození od daně svou podstatou podrývají sledované obecné cíle a neměla na ochranu životního prostředí znatelný pozitivní dopad. |
| --- | --- |

(534)

Sdružení BAA tvrdí, že dotčená osvobození od AGL nelze na základě pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2001 považovat za slučitelná. Podle sdružení BAA osvobození jílovité břidlice, břidlice a jílu k ochraně životního prostředí značně nepřispívá (body 50 a 51 odst. 2 písm. a)). Tato osvobození od daně svou podstatou podrývají sledované obecné cíle a neměla na ochranu životního prostředí znatelný pozitivní dopad.

| (535) | Sdružení BAA tvrdí, že osvobození jílovité břidlice, břidlice a jílu nepředstavují dočasná osvobození na základě bodů 47 a 48. Tvrdí, že záměrem AGL je učinit materiály, jako je například jílovitá břidlice, která se těží k použití jako kamenivo, konkurenceschopné. |
| --- | --- |

(535)

Sdružení BAA tvrdí, že osvobození jílovité břidlice, břidlice a jílu nepředstavují dočasná osvobození na základě bodů 47 a 48. Tvrdí, že záměrem AGL je učinit materiály, jako je například jílovitá břidlice, která se těží k použití jako kamenivo, konkurenceschopné.

| (536) | Sdružení BAA tvrdí, že osvobození nepředstavují provozní podporu, kterou lze na základě bodu 51 povolit. Žádné dohody, na jejichž základě by se přijímající podniky zavázaly dosáhnout za dobu trvání osvobození cílů ochrany životního prostředí, uzavřeny nebyly. Podle sdružení BAA navíc nebyla splněna alternativní podmínka daná bodem 51 odst. 1) písm. b), protože podniky mající nárok na snížení významnou část AGL nezaplatily. |
| --- | --- |

(536)

Sdružení BAA tvrdí, že osvobození nepředstavují provozní podporu, kterou lze na základě bodu 51 povolit. Žádné dohody, na jejichž základě by se přijímající podniky zavázaly dosáhnout za dobu trvání osvobození cílů ochrany životního prostředí, uzavřeny nebyly. Podle sdružení BAA navíc nebyla splněna alternativní podmínka daná bodem 51 odst. 1) písm. b), protože podniky mající nárok na snížení významnou část AGL nezaplatily.

| (537) | Orgány Spojeného království tvrdí, že důsledkem uplatnění AGL na materiály, jež jsou osvobozeny od daně, by bylo zvýšení výrobních nákladů hospodářských subjektů v dotčených konkrétních odvětvích trhu, které tyto subjekty nemohou přenést na své zákazníky. Vedlo by to k podstatnému snížení množství odpadu a vedlejších produktů prodávaných k použití jako kamenivo i k odpovídajícímu nárůstu nové těžby kameniva. |
| --- | --- |

(537)

Orgány Spojeného království tvrdí, že důsledkem uplatnění AGL na materiály, jež jsou osvobozeny od daně, by bylo zvýšení výrobních nákladů hospodářských subjektů v dotčených konkrétních odvětvích trhu, které tyto subjekty nemohou přenést na své zákazníky. Vedlo by to k podstatnému snížení množství odpadu a vedlejších produktů prodávaných k použití jako kamenivo i k odpovídajícímu nárůstu nové těžby kameniva.

| (538) | Orgány Spojeného království tvrdí, že by uplatnění AGL u materiálů, jež jsou osvobozeny od daně, vedlo k podkopání jejího environmentálního cíle, neboť by již neposouvalo poptávku směrem k odpadu a vedlejšími produktům, jež těžbou těchto materiálů nevyhnutelně vznikají. |
| --- | --- |

(538)

Orgány Spojeného království tvrdí, že by uplatnění AGL u materiálů, jež jsou osvobozeny od daně, vedlo k podkopání jejího environmentálního cíle, neboť by již neposouvalo poptávku směrem k odpadu a vedlejšími produktům, jež těžbou těchto materiálů nevyhnutelně vznikají.

7.2.1.   POSOUZENÍ KOMISE

| (539) | Orgány Spojeného království odůvodňují slučitelnost posuzovaných opatření výlučně body 47 a 48 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2001. |
| --- | --- |

(539)

Orgány Spojeného království odůvodňují slučitelnost posuzovaných opatření výlučně body 47 a 48 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2001.

| (540) | Zdá se, že argumentují tím, že lomy, v nichž se obchodně využívají osvobozené druhy kameniva, budou mít vážné potíže při řešení daňové zátěže, jak shrnuje 537. bod odůvodnění výše. |
| --- | --- |

(540)

Zdá se, že argumentují tím, že lomy, v nichž se obchodně využívají osvobozené druhy kameniva, budou mít vážné potíže při řešení daňové zátěže, jak shrnuje 537. bod odůvodnění výše.

| (541) | Komise však konstatuje, že pokyny ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2001 povolují pouze dočasné osvobození, jež umožňuje podnikům přizpůsobit se nové situaci, což však není případ osvobození od AGL. Osvobození v případě této daně nejsou časově omezená a platí již 12 let. Uplatnění osvobození bylo dočasně pozastaveno z důvodu formálního vyšetřovacího řízení, které Komise zahájila, přičemž právní předpis, kterým k pozastavení došlo, výslovně uvádí, že všechna osvobození budou v případě kladného výsledku, jakmile vyšetřování Komise skončí, obnovena. |
| --- | --- |

(541)

Komise však konstatuje, že pokyny ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2001 povolují pouze dočasné osvobození, jež umožňuje podnikům přizpůsobit se nové situaci, což však není případ osvobození od AGL. Osvobození v případě této daně nejsou časově omezená a platí již 12 let. Uplatnění osvobození bylo dočasně pozastaveno z důvodu formálního vyšetřovacího řízení, které Komise zahájila, přičemž právní předpis, kterým k pozastavení došlo, výslovně uvádí, že všechna osvobození budou v případě kladného výsledku, jakmile vyšetřování Komise skončí, obnovena.

| (542) | Komise proto dochází k závěru, že body 47 a 48 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2001 nemohou sloužit jako základ pro to, aby byla osvobození jílovité břidlice a produktů sestávajících převážně z jílovité břidlice od AGL v případě, že se používají jako kamenivo, jakož i hlušiny z jílovité břidlice, která se používá jako kamenivo, prohlášena za slučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(542)

Komise proto dochází k závěru, že body 47 a 48 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2001 nemohou sloužit jako základ pro to, aby byla osvobození jílovité břidlice a produktů sestávajících převážně z jílovité břidlice od AGL v případě, že se používají jako kamenivo, jakož i hlušiny z jílovité břidlice, která se používá jako kamenivo, prohlášena za slučitelná s vnitřním trhem.

| (543) | Komise dále konstatuje, že žádné jiné ustanovení pokynů ke státní podpoře na ochranu životného prostředí z roku 2001 by jako základ pro stanovení slučitelnosti AGL sloužit nemohlo, a to vzhledem k tomu, že výrobci jílovité břidlice významnou část daně neplatí (bod 51 odst. 1 písm. b)) a že mezi nimi a orgány Spojeného království nebyly uzavřeny žádné dohody (bod 51 odst. 1 písm. a)). |
| --- | --- |

(543)

Komise dále konstatuje, že žádné jiné ustanovení pokynů ke státní podpoře na ochranu životného prostředí z roku 2001 by jako základ pro stanovení slučitelnosti AGL sloužit nemohlo, a to vzhledem k tomu, že výrobci jílovité břidlice významnou část daně neplatí (bod 51 odst. 1 písm. b)) a že mezi nimi a orgány Spojeného království nebyly uzavřeny žádné dohody (bod 51 odst. 1 písm. a)).

| (544) | Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že osvobození od AGL, pokud jde o i) materiál sestávající zcela nebo převážně z jílovité břidlice, jenž se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, a to v tomto případě včetně jílovité břidlice vznikající jako vedlejší produkt při nové těžbě jiných materiálů podléhajících dani, a pokud jde o ii) hlušinu z jílovité břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, nelze na základě pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2001 považovat za slučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(544)

Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že osvobození od AGL, pokud jde o i) materiál sestávající zcela nebo převážně z jílovité břidlice, jenž se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, a to v tomto případě včetně jílovité břidlice vznikající jako vedlejší produkt při nové těžbě jiných materiálů podléhajících dani, a pokud jde o ii) hlušinu z jílovité břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, nelze na základě pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2001 považovat za slučitelné s vnitřním trhem.

7.3.   POSOUZENÍ NA ZÁKLADĚ POKYNŮ KE STÁTNÍ PODPOŘE NA OCHRANU ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ Z ROKU 2008

POSOUZENÍ NA ZÁKLADĚ POKYNŮ KE STÁTNÍ PODPOŘE NA OCHRANU ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ Z ROKU 2008

| (545) | Vzhledem k environmentálnímu cíli AGL Komise při vydání rozhodnutí o zahájení řízení rovněž prozkoumala osvobození od daně a vyloučení z ní na základě kapitoly 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008, která se týká provozní podpory ve formě snižování ekologických daní. |
| --- | --- |

(545)

Vzhledem k environmentálnímu cíli AGL Komise při vydání rozhodnutí o zahájení řízení rovněž prozkoumala osvobození od daně a vyloučení z ní na základě kapitoly 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008, která se týká provozní podpory ve formě snižování ekologických daní.

| (546) | Ekologická daň je v bodě 70 odst. 14 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 definována jako „daň, jejíž specifický zdanitelný základ má zřejmý negativní dopad na životní prostředí nebo jejímž cílem je zdanit některé činnosti, zboží nebo služby tak, aby se náklady na životní prostředí zahrnuly do jejich ceny a/nebo aby se výrobci a spotřebitelé zaměřili na činnosti, které více zohledňují životní prostředí.“ |
| --- | --- |

(546)

Ekologická daň je v bodě 70 odst. 14 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 definována jako „daň, jejíž specifický zdanitelný základ má zřejmý negativní dopad na životní prostředí nebo jejímž cílem je zdanit některé činnosti, zboží nebo služby tak, aby se náklady na životní prostředí zahrnuly do jejich ceny a/nebo aby se výrobci a spotřebitelé zaměřili na činnosti, které více zohledňují životní prostředí.“

| (547) | Komise uznala jako nesporné, že těžba kameniva má negativní dopad na životní prostředí, zejména v důsledku zásahu do biodiverzity a v důsledku hluku, prachu a vizuální degradace. Je to také podloženo studiemi, jež orgány Spojeného království zadaly a jež se uvádějí v 17. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení. AGL tak představuje ekologickou daň ve smyslu bodu 70 odst. 14 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 a osvobození od ní lze na základě kapitoly 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 posuzovat v rozsahu, v němž od 2. dubna 2008 platila. |
| --- | --- |

(547)

Komise uznala jako nesporné, že těžba kameniva má negativní dopad na životní prostředí, zejména v důsledku zásahu do biodiverzity a v důsledku hluku, prachu a vizuální degradace. Je to také podloženo studiemi, jež orgány Spojeného království zadaly a jež se uvádějí v 17. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení. AGL tak představuje ekologickou daň ve smyslu bodu 70 odst. 14 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 a osvobození od ní lze na základě kapitoly 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 posuzovat v rozsahu, v němž od 2. dubna 2008 platila.

7.3.1.   PŘÍNOS PRO ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ

| (548) | Podle bodu 151 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 se podpora ve formě snížení ekologických daní považuje za slučitelnou s vnitřním trhem za předpokladu, že přispívá alespoň nepřímo ke zlepšení ochrany životního prostředí a že daňové úlevy neznemožňují splnění obecného cíle. Jak je vysvětleno v bodě 57 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008, snížení ekologické daně či osvobození od ní týkající se některých odvětví nebo kategorií podniků jsou na základě kapitoly 4 těchto pokynů přijatelná, pokud zajistí možnost přijetí vyšších daní pro jiné podniky, což povede k celkovému zlepšení internalizace nákladů a vytvoření dalších pobídek na zlepšení ochrany životního prostředí. Komise měla za to, že tento druh podpory může být nezbytný pro nepřímou reakci na záporné externí faktory tím, že se usnadní zavedení nebo zachování relativně vysokého vnitrostátního ekologického zdanění. |
| --- | --- |

(548)

Podle bodu 151 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 se podpora ve formě snížení ekologických daní považuje za slučitelnou s vnitřním trhem za předpokladu, že přispívá alespoň nepřímo ke zlepšení ochrany životního prostředí a že daňové úlevy neznemožňují splnění obecného cíle. Jak je vysvětleno v bodě 57 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008, snížení ekologické daně či osvobození od ní týkající se některých odvětví nebo kategorií podniků jsou na základě kapitoly 4 těchto pokynů přijatelná, pokud zajistí možnost přijetí vyšších daní pro jiné podniky, což povede k celkovému zlepšení internalizace nákladů a vytvoření dalších pobídek na zlepšení ochrany životního prostředí. Komise měla za to, že tento druh podpory může být nezbytný pro nepřímou reakci na záporné externí faktory tím, že se usnadní zavedení nebo zachování relativně vysokého vnitrostátního ekologického zdanění.

| (549) | Komise se domnívala, že v tomto případě možnost osvobodit některé materiály od daně mohla Spojenému království umožnit zavést AGL. |
| --- | --- |

(549)

Komise se domnívala, že v tomto případě možnost osvobodit některé materiály od daně mohla Spojenému království umožnit zavést AGL.

| (550) | Sdružení BAA tvrdí, že tato osvobození od daně nesplňují kritéria zakotvená v pokynech ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008, a nelze je tedy na tomto základě považovat za slučitelná. |
| --- | --- |

(550)

Sdružení BAA tvrdí, že tato osvobození od daně nesplňují kritéria zakotvená v pokynech ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008, a nelze je tedy na tomto základě považovat za slučitelná.

| (551) | Podle sdružení BAA tato osvobození od daně nepřispívají ke zlepšení ochrany životního prostředí a ve skutečnosti znemožňují splnění obecného cíle (bod 151 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008). |
| --- | --- |

(551)

Podle sdružení BAA tato osvobození od daně nepřispívají ke zlepšení ochrany životního prostředí a ve skutečnosti znemožňují splnění obecného cíle (bod 151 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008).

| (552) | Sdružení BAA pro ilustraci toho, že lomy jsou od AGL osvobozeny pouze na základě toho, že vyrábějí břidlici a jílovitou břidlici, což vede k stále větší poptávce stavebního průmyslu po těchto materiálech, čímž se podkopává cíl dotčené daně, odkazuje na lom, který je v „Cornish Building Stone and Slate Guide 2007“ (Cornwallské příručce ke stavebnímu kameni a břidlici, rok 2007) uveden jako lom, kde se těží břidlice a jílovitá břidlice k výrobě kamene na zdivo. Sdružení BAA je podle jeho vyjádření známa (88) řada případů, kdy provozovatelé lomů prostě otevřely lomy na břidlici a jílovitou břidlici v důsledku výhod vyplývajících z osvobození od AGL a s cílem tyto výhody využívat. Kromě toho došlo u lomů podléhajících AGL k významnému snížení prodeje vedlejších produktů nízké hodnoty nebo odpadu, například zbytků z frézování a jemného štěrku. Zásoby těchto materiálů se zvýšily o více než 500 %. Podle sdružení BAA to dokládá, že AGL naprosto nesplnila svůj environmentální cíl, protože se jen jeden typ hald nahrazuje typem jiným. |
| --- | --- |

(552)

Sdružení BAA pro ilustraci toho, že lomy jsou od AGL osvobozeny pouze na základě toho, že vyrábějí břidlici a jílovitou břidlici, což vede k stále větší poptávce stavebního průmyslu po těchto materiálech, čímž se podkopává cíl dotčené daně, odkazuje na lom, který je v „Cornish Building Stone and Slate Guide 2007“ (Cornwallské příručce ke stavebnímu kameni a břidlici, rok 2007) uveden jako lom, kde se těží břidlice a jílovitá břidlice k výrobě kamene na zdivo. Sdružení BAA je podle jeho vyjádření známa (88) řada případů, kdy provozovatelé lomů prostě otevřely lomy na břidlici a jílovitou břidlici v důsledku výhod vyplývajících z osvobození od AGL a s cílem tyto výhody využívat. Kromě toho došlo u lomů podléhajících AGL k významnému snížení prodeje vedlejších produktů nízké hodnoty nebo odpadu, například zbytků z frézování a jemného štěrku. Zásoby těchto materiálů se zvýšily o více než 500 %. Podle sdružení BAA to dokládá, že AGL naprosto nesplnila svůj environmentální cíl, protože se jen jeden typ hald nahrazuje typem jiným.

88

| (553) | Sdružení BAA uvádí příklady vápencových lomů, jejichž primárním produktem je nezdaněné zemědělské vápno a v nichž se nashromáždily tak velké hromady odpadu a neprodaného vedlejšího produktu, že je i přes zvýšenou poptávku výroba zemědělského vápna ohrožena. |
| --- | --- |

(553)

Sdružení BAA uvádí příklady vápencových lomů, jejichž primárním produktem je nezdaněné zemědělské vápno a v nichž se nashromáždily tak velké hromady odpadu a neprodaného vedlejšího produktu, že je i přes zvýšenou poptávku výroba zemědělského vápna ohrožena.

| (554) | Sdružení BAA tvrdí, že bod 158 písm. b) a bod 158 písm. c) pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 mají za cíl zabránit uvedení podniku v konkurenční nevýhodu, jež by vyplývala z toho, že podléhá zdanění, zatímco jeho přímí soutěžitelé nikoliv. Podle sdružení BAA je nicméně v tomto případě zřejmé, že soutěžitelé výrobců, kteří mají z osvobození od daně prospěch, podléhají zdanění a nejsou vzhledem k nevýhodám, které jim z osvobození těchto výrobců od AGL plynou, schopni své produkty prodat. |
| --- | --- |

(554)

Sdružení BAA tvrdí, že bod 158 písm. b) a bod 158 písm. c) pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 mají za cíl zabránit uvedení podniku v konkurenční nevýhodu, jež by vyplývala z toho, že podléhá zdanění, zatímco jeho přímí soutěžitelé nikoliv. Podle sdružení BAA je nicméně v tomto případě zřejmé, že soutěžitelé výrobců, kteří mají z osvobození od daně prospěch, podléhají zdanění a nejsou vzhledem k nevýhodám, které jim z osvobození těchto výrobců od AGL plynou, schopni své produkty prodat.

| (555) | Sdružení BAA tvrdí, že dotčené osvobození jílovité břidlice od daně není nezbytné ani přiměřené (body 155 až 159). Sdružení BAA tvrdí, že se osvobození břidlice, jílu a jílovité břidlice nezakládají na objektivních kritériích a se subjekty vyrábějícími totožné produkty se zachází velmi rozdílným způsobem, a to na základě geologických poměrů na území, kde působí. Kromě toho není žádné z kritérií přiměřenosti splněno a osvobození od daně trváním přesahují dobu deseti let. |
| --- | --- |

(555)

Sdružení BAA tvrdí, že dotčené osvobození jílovité břidlice od daně není nezbytné ani přiměřené (body 155 až 159). Sdružení BAA tvrdí, že se osvobození břidlice, jílu a jílovité břidlice nezakládají na objektivních kritériích a se subjekty vyrábějícími totožné produkty se zachází velmi rozdílným způsobem, a to na základě geologických poměrů na území, kde působí. Kromě toho není žádné z kritérií přiměřenosti splněno a osvobození od daně trváním přesahují dobu deseti let.

| (556) | Sdružení BAA poskytlo Komisi zvláštní dopis, v němž jistý lom popisuje účinky AGL na prodej svých produktů s menší hodnotou (sekundárního kameniva), tedy kameniva do podsypné vrstvy, zbytků z frézování, štěrkodrti a jemného štěrku, který poklesl o dvě třetiny. |
| --- | --- |

(556)

Sdružení BAA poskytlo Komisi zvláštní dopis, v němž jistý lom popisuje účinky AGL na prodej svých produktů s menší hodnotou (sekundárního kameniva), tedy kameniva do podsypné vrstvy, zbytků z frézování, štěrkodrti a jemného štěrku, který poklesl o dvě třetiny.

| (557) | Sdružení BAA poskytlo Komisi studii o účincích AGL na výrobu kameniva od jejího zavedení v roce 2002, kterou pro něj v únoru 2014 vypracovala společnost BDS Marketing Research Ltd. |
| --- | --- |

(557)

Sdružení BAA poskytlo Komisi studii o účincích AGL na výrobu kameniva od jejího zavedení v roce 2002, kterou pro něj v únoru 2014 vypracovala společnost BDS Marketing Research Ltd.

| (558) | V této studii se dospělo k následujícím zjištěním. |
| --- | --- |

(558)

V této studii se dospělo k následujícím zjištěním.

| (559) | Daň z kameniva ve výši 2 GBP za tunu může u kameniv nižší hodnoty představovat polovinu nebo třetinu celkových nákladů zákazníka. |
| --- | --- |

(559)

Daň z kameniva ve výši 2 GBP za tunu může u kameniv nižší hodnoty představovat polovinu nebo třetinu celkových nákladů zákazníka.

| (560) | Závěrem studie je, že hlavním účinkem AGL je nárůst používání kameniva (primárního kameniva i kameniva z vedlejších produktů), jež je osvobozeno od daně, na úkor zdaněných vedlejších produktů vznikajících při získávání zdaněných materiálů vysoké hodnoty. Pro společnosti provozující lomy bylo obtížné, a často nemožné, nalézt trhy pro tyto ostatní levnější materiály. Musely tedy tyto materiály skládkovat. Čistá změna tedy spočívala v širším využívání nezdaněného kameniva (primárního kameniva i kameniva z vedlejších produktů) na úkor zdaněného kameniva z vedlejších produktů, které se dříve prodávalo, ale nyní představuje materiál odpadový. Jeden odpadní materiál byl prostě nahrazen odpadním materiálem jiným. V některých případech přitom došlo ke sterilizaci kvalitní rezerv. |
| --- | --- |

(560)

Závěrem studie je, že hlavním účinkem AGL je nárůst používání kameniva (primárního kameniva i kameniva z vedlejších produktů), jež je osvobozeno od daně, na úkor zdaněných vedlejších produktů vznikajících při získávání zdaněných materiálů vysoké hodnoty. Pro společnosti provozující lomy bylo obtížné, a často nemožné, nalézt trhy pro tyto ostatní levnější materiály. Musely tedy tyto materiály skládkovat. Čistá změna tedy spočívala v širším využívání nezdaněného kameniva (primárního kameniva i kameniva z vedlejších produktů) na úkor zdaněného kameniva z vedlejších produktů, které se dříve prodávalo, ale nyní představuje materiál odpadový. Jeden odpadní materiál byl prostě nahrazen odpadním materiálem jiným. V některých případech přitom došlo ke sterilizaci kvalitní rezerv.

| (561) | Zpráva uvádí, že od roku 2001 poklesl prodej primárního kameniva (vysoké hodnoty) o 24,9 %, a to v důsledku recese. Prodej zdaněného kameniva z vedlejších produktů od zavedení AGL v roce 2002 poklesl o 60 %, tj. 31,5 milionu tun. Prodej zdaněných vedlejších produktů v roce 2001 dosahoval 52 190 a v roce 2011 činil 20 648 a prodej zdaněného primárního kameniva (vysoké hodnoty) poklesl z 188 843 v roce 2001 na 141 754 milionů kg v roce 2011. Tento pokles prodeje je také znázorněn pomocí grafu:



  Podíl vedlejších produktů podléhajících dani na celkovém prodeji od roku 2001
  . |
| --- | --- |

(561)

Zpráva uvádí, že od roku 2001 poklesl prodej primárního kameniva (vysoké hodnoty) o 24,9 %, a to v důsledku recese. Prodej zdaněného kameniva z vedlejších produktů od zavedení AGL v roce 2002 poklesl o 60 %, tj. 31,5 milionu tun. Prodej zdaněných vedlejších produktů v roce 2001 dosahoval 52 190 a v roce 2011 činil 20 648 a prodej zdaněného primárního kameniva (vysoké hodnoty) poklesl z 188 843 v roce 2001 na 141 754 milionů kg v roce 2011. Tento pokles prodeje je také znázorněn pomocí grafu:

Podíl vedlejších produktů podléhajících dani na celkovém prodeji od roku 2001

.

| (562) | Součástí materiálu jsou tři podrobné grafy týkající se vývoje prodeje zdaněných produktů v těchto kategoriích: tvrdé horniny, pískovec, vápenec a písek a štěrk. Zatímco prodej písku a štěrku se zdá být konstantní, a nedávno dokonce došlo k jeho mírnému nárůstu, prodej prvních tří z uvedených materiálů se podle všeho snížil. |
| --- | --- |

(562)

Součástí materiálu jsou tři podrobné grafy týkající se vývoje prodeje zdaněných produktů v těchto kategoriích: tvrdé horniny, pískovec, vápenec a písek a štěrk. Zatímco prodej písku a štěrku se zdá být konstantní, a nedávno dokonce došlo k jeho mírnému nárůstu, prodej prvních tří z uvedených materiálů se podle všeho snížil.

| (563) | Zdá se, že prodávaný objem kameniva osvobozeného od daně od zavedení AGL vzrostly z méně než 5 milionů tun na téměř 30 milionů tun. V těchto číselných údajích nejsou zahrnuty lomy, v nichž se těží pouze kamenivo osvobozené od daně, protože nemusí předkládat přiznání. Podle studie by tak objem u kameniva osvobozeného od daně celkově narostl dokonce ještě více než šestkrát, což je hodnota, kterou uvedené údaje naznačují. Tato studie ukazuje, že objem prodeje u kameniva osvobozeného od daně se každý rok setrvale zvyšuje. Jejím závěrem je, že částečné či úplné osvobození od daně získává rostoucí počet lomů: přechází se tedy od prodeje materiálu podléhajícího dani k prodeji materiálu od daně osvobozeného. |
| --- | --- |

(563)

Zdá se, že prodávaný objem kameniva osvobozeného od daně od zavedení AGL vzrostly z méně než 5 milionů tun na téměř 30 milionů tun. V těchto číselných údajích nejsou zahrnuty lomy, v nichž se těží pouze kamenivo osvobozené od daně, protože nemusí předkládat přiznání. Podle studie by tak objem u kameniva osvobozeného od daně celkově narostl dokonce ještě více než šestkrát, což je hodnota, kterou uvedené údaje naznačují. Tato studie ukazuje, že objem prodeje u kameniva osvobozeného od daně se každý rok setrvale zvyšuje. Jejím závěrem je, že částečné či úplné osvobození od daně získává rostoucí počet lomů: přechází se tedy od prodeje materiálu podléhajícího dani k prodeji materiálu od daně osvobozeného.

| (564) | Poptávka po recyklovaném kamenivu se od zavedení AGL v roce 2002 zvýšila pouze mírně. Nárůst poptávky po tomto kamenivu je důsledkem toho, že byla v roce 1996 zavedena daň ze skládkování. Podle společnosti BDS zaujalo místo zdaněného kameniva nízké hodnoty kamenivo nízké hodnoty, jež je od daně osvobozené, což ukazuje níže uvedená tabulka:

  Odhady situace na trhu s kamenivem nízké hodnoty zpracované společností BDS, rozdělení podle druhu kameniva | 2001 | 2012 | Změna (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Miliony t | % | Miliony t | % |
| Kamenivo z lomů
  (pouze kamenivo nízké hodnoty podléhaijící dani) | 52,2 | 51,1 | 19 | 19,8 | (63,6) |
| Recyklované kamenivo | 45 | 44,0 | 47 | 49,0 | 4,4 |
| Kamenivo osvobozené od daně | 5 | 4,9 | 30 | 31,2 | 500,0 |
| |
| Celkem | 102,2 | 100,0 | 96 | 100,0 | (6,1) |

(564)

Poptávka po recyklovaném kamenivu se od zavedení AGL v roce 2002 zvýšila pouze mírně. Nárůst poptávky po tomto kamenivu je důsledkem toho, že byla v roce 1996 zavedena daň ze skládkování. Podle společnosti BDS zaujalo místo zdaněného kameniva nízké hodnoty kamenivo nízké hodnoty, jež je od daně osvobozené, což ukazuje níže uvedená tabulka:

Odhady situace na trhu s kamenivem nízké hodnoty zpracované společností BDS, rozdělení podle druhu kameniva

Odhady situace na trhu s kamenivem nízké hodnoty zpracované společností BDS, rozdělení podle druhu kameniva

2001

2012

Změna (%)

Miliony t

%

Miliony t

%

Kamenivo z lomů

(pouze kamenivo nízké hodnoty podléhaijící dani)

52,2

51,1

19

19,8

(63,6)

Recyklované kamenivo

45

44,0

47

49,0

4,4

Kamenivo osvobozené od daně

5

4,9

30

31,2

500,0

Celkem

102,2

100,0

96

100,0

(6,1)

| (565) | Spojené království tvrdí, že kdyby se dotčená osvobození od daní považovala za státní podporu, byla by slučitelná s pokyny ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008, a to protože:






  i) | alespoň nepřímo přispěla ke zlepšení ochrany životního prostředí, a/nebo |
| --- | --- | --- |

(565)

Spojené království tvrdí, že kdyby se dotčená osvobození od daní považovala za státní podporu, byla by slučitelná s pokyny ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008, a to protože:

i)

alespoň nepřímo přispěla ke zlepšení ochrany životního prostředí, a/nebo

| ii) | umožnila Spojenému království zavést AGL, protože dotčená osvobození od daně umožnila zavést vyšší ekologické daně pro jiné podniky zabývající se výrobou kameniva, což dále podporuje dosažení environmentálního cíle AGL a vede k celkovému zlepšení internalizace nákladů. |
| --- | --- |

ii)

umožnila Spojenému království zavést AGL, protože dotčená osvobození od daně umožnila zavést vyšší ekologické daně pro jiné podniky zabývající se výrobou kameniva, což dále podporuje dosažení environmentálního cíle AGL a vede k celkovému zlepšení internalizace nákladů.

| (566) | Orgány Spojeného království tvrdí, že prostřednictvím dotčených osvobození zamýšlí AGL podpořit používání recyklovaného materiálu nebo materiálu z vedlejších produktů (který vzniká při postupu, jehož cílem není výroba kameniva) tak, aby se snížila poptávka po přírodním kamenivu, a tím snížilo poškozování životního prostředí v souvislosti s těžbou kameniva. |
| --- | --- |

(566)

Orgány Spojeného království tvrdí, že prostřednictvím dotčených osvobození zamýšlí AGL podpořit používání recyklovaného materiálu nebo materiálu z vedlejších produktů (který vzniká při postupu, jehož cílem není výroba kameniva) tak, aby se snížila poptávka po přírodním kamenivu, a tím snížilo poškozování životního prostředí v souvislosti s těžbou kameniva.

| (567) | Orgány Spojeného království uvádějí, že všechna posuzovaná osvobození zlepšují ochranu životního prostředí alespoň jedním z následujících způsobů: i) pomáhají posunout poptávku směrem od další těžby kameniva; a/nebo ii) pomáhají snížit tvorbu odpadů. |
| --- | --- |

(567)

Orgány Spojeného království uvádějí, že všechna posuzovaná osvobození zlepšují ochranu životního prostředí alespoň jedním z následujících způsobů: i) pomáhají posunout poptávku směrem od další těžby kameniva; a/nebo ii) pomáhají snížit tvorbu odpadů.

| (568) | Osvobození jílovité břidlice splňuje kritéria stanovená v kapitole 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008. Jílovitá břidlice je v některých případech vhodná k použití jako kamenivo, ale v důsledku své fyzikální stavby a deskových útvarů, které tvoří, je její použití v případě náročnějších požadavků nevhodné. Orgány Spojeného království tvrdí, že vzhledem k tomu, že není známo, že by se jílovitá břidlice těžila specificky k obchodnímu využití jako kamenivo, platí, že se získává pouze jako nevyhnutelný vedlejší produkt. Využívání jílovité břidlice snižuje poptávku po nově těženém kamenivu, čímž osvobození od AGL snižuje škody na životním prostředí, které s těžbou kameniva souvisí. Osvobození jílovité břidlice od této daně rovněž přispívá k omezení vzniku odpadních hromad a snižuje tak vizuální degradaci s tím spojenou. |
| --- | --- |

(568)

Osvobození jílovité břidlice splňuje kritéria stanovená v kapitole 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008. Jílovitá břidlice je v některých případech vhodná k použití jako kamenivo, ale v důsledku své fyzikální stavby a deskových útvarů, které tvoří, je její použití v případě náročnějších požadavků nevhodné. Orgány Spojeného království tvrdí, že vzhledem k tomu, že není známo, že by se jílovitá břidlice těžila specificky k obchodnímu využití jako kamenivo, platí, že se získává pouze jako nevyhnutelný vedlejší produkt. Využívání jílovité břidlice snižuje poptávku po nově těženém kamenivu, čímž osvobození od AGL snižuje škody na životním prostředí, které s těžbou kameniva souvisí. Osvobození jílovité břidlice od této daně rovněž přispívá k omezení vzniku odpadních hromad a snižuje tak vizuální degradaci s tím spojenou.

| (569) | Co se týče těžby hlušiny z jílovité břidlice, tvrdí orgány Spojeného království kromě toho, že tím, že podněcuje k využívání hlušiny, která vzniká necíleně a nevyhnutelně, posouvá osvobození od daně poptávku od těženého kameniva, čímž se snižují škody na životním prostředí v důsledku této těžby. |
| --- | --- |

(569)

Co se týče těžby hlušiny z jílovité břidlice, tvrdí orgány Spojeného království kromě toho, že tím, že podněcuje k využívání hlušiny, která vzniká necíleně a nevyhnutelně, posouvá osvobození od daně poptávku od těženého kameniva, čímž se snižují škody na životním prostředí v důsledku této těžby.

| (570) | Orgány Spojeného království tvrdí, že i kdyby Komise zjistila, že existuje důkaz, že se některý z materiálů osvobozených od daně cíleně těží k použití jako kamenivo, osvobození těchto materiálů by i tak přímo přispívalo k dosažení environmentálního cíle AGL. Podle nich by se i v případě existence důkazu, že se některé materiály cíleně těží k použití jako kamenivo, jednalo nanejvýš o praxi rozšířenou jen ve velmi malém měřítku v úzce omezeném počtu lomů. Podle orgánů Spojeného království by v případě, že se velmi omezené množství materiálů osvobozených od daně k použití jako kamenivo těží cíleně, totiž nic neměnilo na skutečnosti, že k osvobození dotčených materiálů existuje objektivní důvod. Tímto důvodem by bylo: a) že se tyto materiály obvykle k použití jako kamenivo netěží a b) že při těžbě těchto materiálů nutně vzniká velké množství vedlejších produktů a odpadu, které lze v případě, že existují správné obchodní pobídky, použít jako kamenivo. |
| --- | --- |

(570)

Orgány Spojeného království tvrdí, že i kdyby Komise zjistila, že existuje důkaz, že se některý z materiálů osvobozených od daně cíleně těží k použití jako kamenivo, osvobození těchto materiálů by i tak přímo přispívalo k dosažení environmentálního cíle AGL. Podle nich by se i v případě existence důkazu, že se některé materiály cíleně těží k použití jako kamenivo, jednalo nanejvýš o praxi rozšířenou jen ve velmi malém měřítku v úzce omezeném počtu lomů. Podle orgánů Spojeného království by v případě, že se velmi omezené množství materiálů osvobozených od daně k použití jako kamenivo těží cíleně, totiž nic neměnilo na skutečnosti, že k osvobození dotčených materiálů existuje objektivní důvod. Tímto důvodem by bylo: a) že se tyto materiály obvykle k použití jako kamenivo netěží a b) že při těžbě těchto materiálů nutně vzniká velké množství vedlejších produktů a odpadu, které lze v případě, že existují správné obchodní pobídky, použít jako kamenivo.

| (571) | Orgány Spojeného království tvrdí, že i kdyby se v malém počtu lomů materiál osvobozený od daně cíleně těžil k použití jako kamenivo, byla by tato osvobození stále odůvodněná, pokud díky nim lze pro jiné podniky zavést vyšší daně, a dosáhnout tak celkového zlepšení internalizace nákladů a vytvořit další pobídky k dosažení environmentálního cíle AGL. |
| --- | --- |

(571)

Orgány Spojeného království tvrdí, že i kdyby se v malém počtu lomů materiál osvobozený od daně cíleně těžil k použití jako kamenivo, byla by tato osvobození stále odůvodněná, pokud díky nim lze pro jiné podniky zavést vyšší daně, a dosáhnout tak celkového zlepšení internalizace nákladů a vytvořit další pobídky k dosažení environmentálního cíle AGL.

| (572) | Orgány Spojeného království předložily argumenty v tomto ohledu pro jílovitou břidlici z uhelné hlušiny. |
| --- | --- |

(572)

Orgány Spojeného království předložily argumenty v tomto ohledu pro jílovitou břidlici z uhelné hlušiny.

7.3.1.1.   
  Posouzení Komise

Posouzení Komise

| (573) | Komise již konstatovala, že AGL je daní, kterou se sleduje environmentální cíl. |
| --- | --- |

(573)

Komise již konstatovala, že AGL je daní, kterou se sleduje environmentální cíl.

| (574) | Zdá se nicméně, že obecné osvobození jílovité břidlice environmentální cíl AGL ohrožuje, neboť může podnítit těžbu jílovité břidlice a hlušiny z ní, k čemuž také dospěl Tribunál (89). |
| --- | --- |

(574)

Zdá se nicméně, že obecné osvobození jílovité břidlice environmentální cíl AGL ohrožuje, neboť může podnítit těžbu jílovité břidlice a hlušiny z ní, k čemuž také dospěl Tribunál (89).

89

| (575) | Jílovitá břidlice je materiál, který lze použít jako kamenivo – byť pouze jako kamenivo nízké jakosti, tedy v poněkud omezené míře, – a který se používá jako kamenivo a těží se specificky k použití jako kamenivo, což vyplývá z vyjádření a důkazů předložených zúčastněnými stranami, které Komise obdržela. Jílovitá břidlice, jež se těží specificky k použití jako kamenivo, je ovšem materiál, který se těží nově, a osvobození v tomto případě prostě představuje pobídku k další těžbě. |
| --- | --- |

(575)

Jílovitá břidlice je materiál, který lze použít jako kamenivo – byť pouze jako kamenivo nízké jakosti, tedy v poněkud omezené míře, – a který se používá jako kamenivo a těží se specificky k použití jako kamenivo, což vyplývá z vyjádření a důkazů předložených zúčastněnými stranami, které Komise obdržela. Jílovitá břidlice, jež se těží specificky k použití jako kamenivo, je ovšem materiál, který se těží nově, a osvobození v tomto případě prostě představuje pobídku k další těžbě.

| (576) | Vzhledem k tomu, že Komise zjistila, že v některých případech dochází k cílené těžbě jílovité břidlice k obchodnímu využití jako kamenivo, zvyšuje obecné osvobození jílovité břidlice od daně pouze konkurenceschopnost takovéto těžby, a podněcuje tak k jejímu rozšiřování. |
| --- | --- |

(576)

Vzhledem k tomu, že Komise zjistila, že v některých případech dochází k cílené těžbě jílovité břidlice k obchodnímu využití jako kamenivo, zvyšuje obecné osvobození jílovité břidlice od daně pouze konkurenceschopnost takovéto těžby, a podněcuje tak k jejímu rozšiřování.

| (577) | V současnosti je kromě toho jílovitá břidlice osvobozena od daně, pokud se získá jako vedlejší produkt zdaněného materiálu (například hrubozrnného pískovce, pískovce či vápence). Komise v 365. bodě odůvodnění uvedla, že osvobození od daně nerozlišuje mezi jílovitou břidlicí a jinými zdaněnými materiály, jako jsou další vedlejší produkty vznikající při těžbě hlavního materiálu, například hrubozrnného pískovce, pískovce či vápence. Komise se rovněž zabývala tím, zda by takovéto daňové rozlišení bylo možno odůvodnit cílem AGL. Komise však neobdržela od orgánů Spojeného království nebo zúčastněných stran žádný důkaz, z něhož by vyplývalo, že toto osvobození od daně přispívá k dosažení cíle AGL, jímž je omezit novou těžbu materiálu k použití jako kamenivo. |
| --- | --- |

(577)

V současnosti je kromě toho jílovitá břidlice osvobozena od daně, pokud se získá jako vedlejší produkt zdaněného materiálu (například hrubozrnného pískovce, pískovce či vápence). Komise v 365. bodě odůvodnění uvedla, že osvobození od daně nerozlišuje mezi jílovitou břidlicí a jinými zdaněnými materiály, jako jsou další vedlejší produkty vznikající při těžbě hlavního materiálu, například hrubozrnného pískovce, pískovce či vápence. Komise se rovněž zabývala tím, zda by takovéto daňové rozlišení bylo možno odůvodnit cílem AGL. Komise však neobdržela od orgánů Spojeného království nebo zúčastněných stran žádný důkaz, z něhož by vyplývalo, že toto osvobození od daně přispívá k dosažení cíle AGL, jímž je omezit novou těžbu materiálu k použití jako kamenivo.

| (578) | Kromě toho dotčené osvobození od daně nepřispívá k obecnému omezení vzniku odpadů, protože vede k tomu, že se prostě místo hald jílovité břidlice vytvářejí haldy zdaněného kameniva nízké kvality, které již nenajde kupce. |
| --- | --- |

(578)

Kromě toho dotčené osvobození od daně nepřispívá k obecnému omezení vzniku odpadů, protože vede k tomu, že se prostě místo hald jílovité břidlice vytvářejí haldy zdaněného kameniva nízké kvality, které již nenajde kupce.

| (579) | Orgány Spojeného království tvrdí, že díky osvobození jílovité břidlice bylo možno zavést pro podniky vyšší daně, toto své tvrzení však nepodpořily argumenty, které by Komisi v jejím posouzení umožnily k tomuto odůvodnění přihlédnout. Jediné argumenty, které orgány Spojeného království v tomto ohledu předložily, se týkají uhelné hlušiny, v jejímž případě již Komise shledala, že osvobození od daně státní podporu nepředstavuje. |
| --- | --- |

(579)

Orgány Spojeného království tvrdí, že díky osvobození jílovité břidlice bylo možno zavést pro podniky vyšší daně, toto své tvrzení však nepodpořily argumenty, které by Komisi v jejím posouzení umožnily k tomuto odůvodnění přihlédnout. Jediné argumenty, které orgány Spojeného království v tomto ohledu předložily, se týkají uhelné hlušiny, v jejímž případě již Komise shledala, že osvobození od daně státní podporu nepředstavuje.

| (580) | Orgány Spojeného království tvrdí, že i kdyby Komise nalezla důkazy o tom, že se jílovitá břidlice těží k obchodnímu využití jako kamenivo, dotčené osvobození by i tak sloužilo environmentálnímu účelu, a to vzhledem k omezenému rozsahu cílené těžby. Komise však shledává, že státní podporu představují pouze osvobození od AGL, pokud jde o i) materiál sestávající zcela nebo převážně z jílovité břidlice, jenž se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, a to v tomto případě včetně jílovité břidlice vznikající jako vedlejší produkt při nové těžbě jiných materiálů podléhajících dani, a pokud jde o ii) hlušinu z jílovité břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, a nikoliv osvobození jílovité břidlice a hlušiny z její těžby obecně. Ve svém posouzení tedy již Komise u jílovité břidlice rozlišuje cílenou těžbu k obchodnímu využití jako kamenivo a nebere v potaz velké množství jílovité břidlice a hlušiny z ní, která nutně vzniká, pokud se k obchodnímu využití jako kamenivo netěží cíleně. Odůvodnění orgánů Spojeného království, které vychází z toho, že rozsah jejího využití jako kameniva je omezený, nemůže sloužit jako základ pro společné posouzení veškeré jílovité břidlice a hlušiny z ní. |
| --- | --- |

(580)

Orgány Spojeného království tvrdí, že i kdyby Komise nalezla důkazy o tom, že se jílovitá břidlice těží k obchodnímu využití jako kamenivo, dotčené osvobození by i tak sloužilo environmentálnímu účelu, a to vzhledem k omezenému rozsahu cílené těžby. Komise však shledává, že státní podporu představují pouze osvobození od AGL, pokud jde o i) materiál sestávající zcela nebo převážně z jílovité břidlice, jenž se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, a to v tomto případě včetně jílovité břidlice vznikající jako vedlejší produkt při nové těžbě jiných materiálů podléhajících dani, a pokud jde o ii) hlušinu z jílovité břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, a nikoliv osvobození jílovité břidlice a hlušiny z její těžby obecně. Ve svém posouzení tedy již Komise u jílovité břidlice rozlišuje cílenou těžbu k obchodnímu využití jako kamenivo a nebere v potaz velké množství jílovité břidlice a hlušiny z ní, která nutně vzniká, pokud se k obchodnímu využití jako kamenivo netěží cíleně. Odůvodnění orgánů Spojeného království, které vychází z toho, že rozsah jejího využití jako kameniva je omezený, nemůže sloužit jako základ pro společné posouzení veškeré jílovité břidlice a hlušiny z ní.

| (581) | V případě, že některé lomy cíleně těží jílovitou břidlici k obchodnímu využití jako kamenivo, již v souladu se zjištěními Tribunálu (90) neexistuje záruka, že osvobození od daně nepovede u osvobozeného materiálu k nové těžbě. |
| --- | --- |

(581)

V případě, že některé lomy cíleně těží jílovitou břidlici k obchodnímu využití jako kamenivo, již v souladu se zjištěními Tribunálu (90) neexistuje záruka, že osvobození od daně nepovede u osvobozeného materiálu k nové těžbě.

90

| (582) | Komise proto dospívá k závěru, že obecné osvobození jílovité břidlice a hlušiny z ní ohrožuje obecný environmentální cíl sledovaný AGL, jelikož může podněcovat k nové těžbě tohoto materiálu. |
| --- | --- |

(582)

Komise proto dospívá k závěru, že obecné osvobození jílovité břidlice a hlušiny z ní ohrožuje obecný environmentální cíl sledovaný AGL, jelikož může podněcovat k nové těžbě tohoto materiálu.

7.3.2.   PŘIMĚŘENOST

| (583) | Zdanění kameniva nebylo na úrovni Unie harmonizováno, a Komise proto analyzovala přiměřenost navrhovaného opatření na základě bodu 159 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008. |
| --- | --- |

(583)

Zdanění kameniva nebylo na úrovni Unie harmonizováno, a Komise proto analyzovala přiměřenost navrhovaného opatření na základě bodu 159 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008.

| (584) | Pokud jde o přiměřenost, musí všichni příjemci, kteří mají ze snížení či osvobození prospěch, v souladu s bodem 159 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 splnit jedno z těchto kritérií:






  a) | musí zaplatit poměrnou částku úrovně vnitrostátní daně, která ve velké míře odpovídá vlivu činnosti každého jednotlivého příjemce podpory na životní prostředí ve srovnání s vlivem činností spojených s nejúčinnějšími technologiemi v EHP. Nanejvýš lze příjemcům udělit snížení daní odpovídající nárůstu výrobních nákladů, jenž vyplývá z daní při využití nejúčinnější technologie a který nelze převést na spotřebitele; |
| --- | --- | --- |

(584)

Pokud jde o přiměřenost, musí všichni příjemci, kteří mají ze snížení či osvobození prospěch, v souladu s bodem 159 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 splnit jedno z těchto kritérií:

a)

musí zaplatit poměrnou částku úrovně vnitrostátní daně, která ve velké míře odpovídá vlivu činnosti každého jednotlivého příjemce podpory na životní prostředí ve srovnání s vlivem činností spojených s nejúčinnějšími technologiemi v EHP. Nanejvýš lze příjemcům udělit snížení daní odpovídající nárůstu výrobních nákladů, jenž vyplývá z daní při využití nejúčinnější technologie a který nelze převést na spotřebitele;

| b) | musí zaplatit alespoň 20 % vnitrostátní daně, pokud není oprávněna nižší úroveň; |
| --- | --- |

b)

musí zaplatit alespoň 20 % vnitrostátní daně, pokud není oprávněna nižší úroveň;

| c) | může uzavřít dohody s členským státem, přičemž podniky nebo sdružení podniků se zaváží k dosažení cílů ochrany životního prostředí, které mají stejný účinek jako použití písmene a) nebo b) nebo maximálních úrovní Společenství. |
| --- | --- |

c)

může uzavřít dohody s členským státem, přičemž podniky nebo sdružení podniků se zaváží k dosažení cílů ochrany životního prostředí, které mají stejný účinek jako použití písmene a) nebo b) nebo maximálních úrovní Společenství.

| (585) | Orgány Spojeného království tvrdí, že u dotčených osvobození od daně sice není zajištěno, že příjemce zaplatí alespoň 20 % vnitrostátní daně, ale úplné osvobození lze odůvodnit omezeným narušením hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(585)

Orgány Spojeného království tvrdí, že u dotčených osvobození od daně sice není zajištěno, že příjemce zaplatí alespoň 20 % vnitrostátní daně, ale úplné osvobození lze odůvodnit omezeným narušením hospodářské soutěže.

| (586) | Podle orgánů Spojeného království materiály osvobozené od daně, které jsou předmětem šetření, i dohromady představují pouze velmi malou část trhu s kamenivem ve Spojeném království. Orgány Spojeného království s využitím údajů britského národního statistického úřadu, ministerstva pro místní obce a samosprávu a ministerstva pro obchod, inovace a kvalifikace uvádějí, že z celkového počtu 205 milionů tun kameniva, jež se každý rok ve Velké Británii prodají, jich pouze 6 milionů připadá na materiály, jež jsou předmětem šetření Komise, přičemž 3 miliony z nich tvoří materiály sestávající z odpadu z kaolínu a ball clay. Podle sdružení Mineral Products Association, což je největší stavovské sdružení výrobců kameniva ve Spojeném království, se posuzovaná osvobození od daně týkají pouze asi 3 % trhu s kamenivem. |
| --- | --- |

(586)

Podle orgánů Spojeného království materiály osvobozené od daně, které jsou předmětem šetření, i dohromady představují pouze velmi malou část trhu s kamenivem ve Spojeném království. Orgány Spojeného království s využitím údajů britského národního statistického úřadu, ministerstva pro místní obce a samosprávu a ministerstva pro obchod, inovace a kvalifikace uvádějí, že z celkového počtu 205 milionů tun kameniva, jež se každý rok ve Velké Británii prodají, jich pouze 6 milionů připadá na materiály, jež jsou předmětem šetření Komise, přičemž 3 miliony z nich tvoří materiály sestávající z odpadu z kaolínu a ball clay. Podle sdružení Mineral Products Association, což je největší stavovské sdružení výrobců kameniva ve Spojeném království, se posuzovaná osvobození od daně týkají pouze asi 3 % trhu s kamenivem.

| (587) | Orgány Spojeného království tvrdí, že dopad osvobození dotčených materiálů na hospodářskou soutěž omezují náklady na přepravu kameniva. Náklady na přepravu podle nich činí 8,55 pence na tunu. Osvobození od daně ve výši 2 GBP na tunu tak výrobci materiálu osvobozeného od daně konkurenční výhodu poskytne jen v okruhu 23 mil (37 km). Podle orgánů Spojeného království lze materiál osvobozený od daně v případě zpáteční cesty přepravovat pouze o 11,6 mil (17,7 km) dále. Orgány Spojeného království nadto tvrdí, že se takovéto materiály osvobozené od daně obecně dodávají ve velmi malých množstvích, protože jsou vhodné pouze jako kamenivo nízké jakosti. Pokud jsou pro určitý projekt zapotřebí tradičnější kameniva, k narušení hospodářské soutěže nedojde. |
| --- | --- |

(587)

Orgány Spojeného království tvrdí, že dopad osvobození dotčených materiálů na hospodářskou soutěž omezují náklady na přepravu kameniva. Náklady na přepravu podle nich činí 8,55 pence na tunu. Osvobození od daně ve výši 2 GBP na tunu tak výrobci materiálu osvobozeného od daně konkurenční výhodu poskytne jen v okruhu 23 mil (37 km). Podle orgánů Spojeného království lze materiál osvobozený od daně v případě zpáteční cesty přepravovat pouze o 11,6 mil (17,7 km) dále. Orgány Spojeného království nadto tvrdí, že se takovéto materiály osvobozené od daně obecně dodávají ve velmi malých množstvích, protože jsou vhodné pouze jako kamenivo nízké jakosti. Pokud jsou pro určitý projekt zapotřebí tradičnější kameniva, k narušení hospodářské soutěže nedojde.

7.3.2.1.   
  Posouzení Komise

Posouzení Komise

| (588) | Z informací, které Komise obdržela, vyplývá, že osvobození jílovité břidlice od daně významně narušuje hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(588)

Z informací, které Komise obdržela, vyplývá, že osvobození jílovité břidlice od daně významně narušuje hospodářskou soutěž.

| (589) | Řada zúčastněných stran tvrdila, že se jílovitá břidlice používá jako kamenivo a má významný dopad na místní trhy, zejména v Severním Irsku. Zdá se, že do Severního Irska byly z Donegalu v Irsku dovezeny stovky tisíc tun jílovité břidlice. Jílovitá břidlice z Irska se prodává na trzích stavebnin v celém Severním Irsku. Na stavbách podél hranice s Irskem se používá kamenivo z Irska klasifikované jako jílovitá břidlice, jež je osvobozeno od daně. |
| --- | --- |

(589)

Řada zúčastněných stran tvrdila, že se jílovitá břidlice používá jako kamenivo a má významný dopad na místní trhy, zejména v Severním Irsku. Zdá se, že do Severního Irska byly z Donegalu v Irsku dovezeny stovky tisíc tun jílovité břidlice. Jílovitá břidlice z Irska se prodává na trzích stavebnin v celém Severním Irsku. Na stavbách podél hranice s Irskem se používá kamenivo z Irska klasifikované jako jílovitá břidlice, jež je osvobozeno od daně.

| (590) | Zúčastněné strany rovněž poukázaly na konkrétní problém s ložisky jílovité břidlice, jež se využívají na velké stavby, hlavně podél koridoru Glasgow–Edinburgh. Na stavbu silnic byl použit přibližně 1 milion tun jílovité břidlice. Ovlivnilo to hospodářskou soutěž mezi různými lomy a dalším lomům to zabránilo prodávat své produkty nízké hodnoty. |
| --- | --- |

(590)

Zúčastněné strany rovněž poukázaly na konkrétní problém s ložisky jílovité břidlice, jež se využívají na velké stavby, hlavně podél koridoru Glasgow–Edinburgh. Na stavbu silnic byl použit přibližně 1 milion tun jílovité břidlice. Ovlivnilo to hospodářskou soutěž mezi různými lomy a dalším lomům to zabránilo prodávat své produkty nízké hodnoty.

| (591) | Komise nadto konstatuje, že trh kameniva z jílovité břidlice je spíše trhem místním a že celostátní trh s kamenivem ve Spojeném království nepředstavuje dobrý základ pro posouzení. Kvůli nízkým cenám kameniva z jílovité břidlice a vysokým nákladům na jeho přepravu jej lze – na což orgány Spojeného království také upozornily – zákazníkům dodávat pouze na omezenou vzdálenost, tak aby bylo možno soutěžit s jinými výrobci kameniva nízké jakosti. Posouzení tohoto druhu by tedy bylo vhodnější provést na místní úrovni. Informace, jež Komise obdržela od zúčastněných stran, poukazují na skutečnost, že osvobození jílovité břidlice od daně z hlediska prodeje z trhu vytlačuje kameniva nízké jakosti, která jsou zdaněna, a jež s kamenivem z jílovité břidlice na místní úrovni soutěží. |
| --- | --- |

(591)

Komise nadto konstatuje, že trh kameniva z jílovité břidlice je spíše trhem místním a že celostátní trh s kamenivem ve Spojeném království nepředstavuje dobrý základ pro posouzení. Kvůli nízkým cenám kameniva z jílovité břidlice a vysokým nákladům na jeho přepravu jej lze – na což orgány Spojeného království také upozornily – zákazníkům dodávat pouze na omezenou vzdálenost, tak aby bylo možno soutěžit s jinými výrobci kameniva nízké jakosti. Posouzení tohoto druhu by tedy bylo vhodnější provést na místní úrovni. Informace, jež Komise obdržela od zúčastněných stran, poukazují na skutečnost, že osvobození jílovité břidlice od daně z hlediska prodeje z trhu vytlačuje kameniva nízké jakosti, která jsou zdaněna, a jež s kamenivem z jílovité břidlice na místní úrovni soutěží.

| (592) | Komise proto dochází k závěru, že obecné osvobození jílovité břidlice a hlušiny z ní narušuje hospodářskou soutěž na místních trzích kameniva. Argumenty orgánů Spojeného království týkající se omezenosti rozsahu narušení hospodářské soutěže v důsledku osvobození jílovité břidlice od daně nelze přijmout. Nelze jimi tedy odůvodnit vyloučení z platby 20 % AGL. |
| --- | --- |

(592)

Komise proto dochází k závěru, že obecné osvobození jílovité břidlice a hlušiny z ní narušuje hospodářskou soutěž na místních trzích kameniva. Argumenty orgánů Spojeného království týkající se omezenosti rozsahu narušení hospodářské soutěže v důsledku osvobození jílovité břidlice od daně nelze přijmout. Nelze jimi tedy odůvodnit vyloučení z platby 20 % AGL.

| (593) | Dotčené opatření tak v rozporu s odstavcem 159 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 není přiměřené. |
| --- | --- |

(593)

Dotčené opatření tak v rozporu s odstavcem 159 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 není přiměřené.

| (594) | Komise dochází k závěru, aniž by měla za to, že je nutné posoudit také nezbytnost dotčeného opatření, že osvobození od AGL, pokud jde o i) materiál sestávající zcela nebo převážně z jílovité břidlice, jenž se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, a to v tomto případě včetně jílovité břidlice vznikající jako vedlejší produkt při nové těžbě jiných materiálů podléhajících dani, a pokud jde o ii) hlušinu z jílovité břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, nejsou na základě pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 slučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(594)

Komise dochází k závěru, aniž by měla za to, že je nutné posoudit také nezbytnost dotčeného opatření, že osvobození od AGL, pokud jde o i) materiál sestávající zcela nebo převážně z jílovité břidlice, jenž se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, a to v tomto případě včetně jílovité břidlice vznikající jako vedlejší produkt při nové těžbě jiných materiálů podléhajících dani, a pokud jde o ii) hlušinu z jílovité břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, nejsou na základě pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 slučitelná s vnitřním trhem.

7.4.   ALTERNATIVNÍ POSOUZENÍ NA ZÁKLADĚ ČL. 107 ODST. 3 PÍSM. b) SFEU – PODPORY, JEŽ MAJÍ NAPOMOCI USKUTEČNĚNÍ VÝZNAMNÉHO PROJEKTU SPOLEČNÉHO EVROPSKÉHO ZÁJMU

ALTERNATIVNÍ POSOUZENÍ NA ZÁKLADĚ ČL. 107 ODST. 3 PÍSM. b) SFEU – PODPORY, JEŽ MAJÍ NAPOMOCI USKUTEČNĚNÍ VÝZNAMNÉHO PROJEKTU SPOLEČNÉHO EVROPSKÉHO ZÁJMU

| (595) | Jak bylo uvedeno výše, orgány Spojeného království tvrdí, že osvobození produktů sestávajících zcela nebo převážně z jílovité břidlice a hlušiny z ní by mohlo být shledáno slučitelným s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU jako podpora napomáhající ochraně životního prostředí v rámci projektu společného evropského zájmu. K posouzení slučitelnosti dotčených opatření na tomto základě nepředložily orgány Spojeného království žádné argumenty. |
| --- | --- |

(595)

Jak bylo uvedeno výše, orgány Spojeného království tvrdí, že osvobození produktů sestávajících zcela nebo převážně z jílovité břidlice a hlušiny z ní by mohlo být shledáno slučitelným s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU jako podpora napomáhající ochraně životního prostředí v rámci projektu společného evropského zájmu. K posouzení slučitelnosti dotčených opatření na tomto základě nepředložily orgány Spojeného království žádné argumenty.

| (596) | Komise stanovila v bodě 147 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 podmínky, při jejichž splnění by měla za to, že podporu lze považovat za slučitelnou se společným trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. |
| --- | --- |

(596)

Komise stanovila v bodě 147 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 podmínky, při jejichž splnění by měla za to, že podporu lze považovat za slučitelnou se společným trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.

| (597) | Jedná se o tyto podmínky:






  a) | návrh na poskytnutí podpory se týká projektu, který je specifický a jasně definovaný, co se týče jeho provádění a subjektů, které se budou na projektu účastnit, jeho cílů a účinků, jakož i prostředků k dosažení těchto cílů. Komise se rovněž může rozhodnout, že bude určitou skupinu projektů považovat za jediný projekt; |
| --- | --- | --- |

(597)

Jedná se o tyto podmínky:

a)

návrh na poskytnutí podpory se týká projektu, který je specifický a jasně definovaný, co se týče jeho provádění a subjektů, které se budou na projektu účastnit, jeho cílů a účinků, jakož i prostředků k dosažení těchto cílů. Komise se rovněž může rozhodnout, že bude určitou skupinu projektů považovat za jediný projekt;

| b) | projekt musí být ve společném evropském zájmu: musí konkrétním, příkladným a identifikovatelným způsobem přispívat zájmu Společenství v oblasti ochrany životního prostředí, například musí mít velký význam pro strategii Evropské unie v oblasti životního prostředí. Výhoda dosažená cílem tohoto projektu nesmí být omezena na členský stát nebo členské státy, které jej realizují, ale musí být rozšířena na Společenství jako celek. Projekt musí zásadním způsobem přispívat ke splnění cílů Společenství. Skutečnost, že projekt uskutečňují podniky z různých členských států, nepostačuje; |
| --- | --- |

b)

projekt musí být ve společném evropském zájmu: musí konkrétním, příkladným a identifikovatelným způsobem přispívat zájmu Společenství v oblasti ochrany životního prostředí, například musí mít velký význam pro strategii Evropské unie v oblasti životního prostředí. Výhoda dosažená cílem tohoto projektu nesmí být omezena na členský stát nebo členské státy, které jej realizují, ale musí být rozšířena na Společenství jako celek. Projekt musí zásadním způsobem přispívat ke splnění cílů Společenství. Skutečnost, že projekt uskutečňují podniky z různých členských států, nepostačuje;

| c) | podpora je nezbytná a představuje pobídku pro provedení projektu, který musí zahrnovat vysokou míru rizika; |
| --- | --- |

c)

podpora je nezbytná a představuje pobídku pro provedení projektu, který musí zahrnovat vysokou míru rizika;

| d) | projekt má velký význam s ohledem na svůj rozsah: musí mít podstatný rozsah a musí vytvářet podstatné účinky na životní prostředí. |
| --- | --- |

d)

projekt má velký význam s ohledem na svůj rozsah: musí mít podstatný rozsah a musí vytvářet podstatné účinky na životní prostředí.

| (598) | Aby navíc Komise mohla daný projekt řádně posoudit, je nutno prokázat společný evropský zájem v praxi: například je nutno prokázat, že projekt umožňuje dosáhnout významného pokroku směrem k dosažení konkrétních environmentálních cílů Společenství (bod 148 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008). |
| --- | --- |

(598)

Aby navíc Komise mohla daný projekt řádně posoudit, je nutno prokázat společný evropský zájem v praxi: například je nutno prokázat, že projekt umožňuje dosáhnout významného pokroku směrem k dosažení konkrétních environmentálních cílů Společenství (bod 148 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008).

| (599) | Komise konstatuje, že ačkoliv AGL pomáhá naplnit určitou politiku konkrétního členského státu, nezdá se, že by souvisela s nějakým projektem, a tedy ani„projektem, který je specifický a jasně definovaný, co se týče jeho provádění“. |
| --- | --- |

(599)

Komise konstatuje, že ačkoliv AGL pomáhá naplnit určitou politiku konkrétního členského státu, nezdá se, že by souvisela s nějakým projektem, a tedy ani„projektem, který je specifický a jasně definovaný, co se týče jeho provádění“.

| (600) | Kromě toho se nezdá, že by bylo možné dotčené opatření kvalifikovat jako projekt společného evropského zájmu, a to vzhledem k tomu, že se jedná o politiku, která je z hlediska rozsahu vnitrostátní. |
| --- | --- |

(600)

Kromě toho se nezdá, že by bylo možné dotčené opatření kvalifikovat jako projekt společného evropského zájmu, a to vzhledem k tomu, že se jedná o politiku, která je z hlediska rozsahu vnitrostátní.

| (601) | Jelikož se nezdá, že by z osvobození od AGL, pokud jde o i) materiál sestávající zcela nebo převážně z jílovité břidlice, jenž se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, a to v tomto případě včetně jílovité břidlice vznikající jako vedlejší produkt při nové těžbě jiných materiálů podléhajících dani, a pokud jde o ii) hlušinu z jílovité břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, jako takových, vyplýval nějaký přínos pro životní prostředí, a to vzhledem k tomu, že prostě jen podněcují těžbu takovéhoto materiálu, nelze určit, jak takováto osvobození přispívají ke zlepšení ochrany životního prostředí. |
| --- | --- |

(601)

Jelikož se nezdá, že by z osvobození od AGL, pokud jde o i) materiál sestávající zcela nebo převážně z jílovité břidlice, jenž se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, a to v tomto případě včetně jílovité břidlice vznikající jako vedlejší produkt při nové těžbě jiných materiálů podléhajících dani, a pokud jde o ii) hlušinu z jílovité břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, jako takových, vyplýval nějaký přínos pro životní prostředí, a to vzhledem k tomu, že prostě jen podněcují těžbu takovéhoto materiálu, nelze určit, jak takováto osvobození přispívají ke zlepšení ochrany životního prostředí.

| (602) | Důležitější ovšem je, že se „na opatření podpory může vztahovat výjimka stanovená v [v čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy] pouze tehdy, když nezvýhodňuje především hospodářské subjekty členského státu, ale představuje výhodu pro celé Společenství,“ což Soud jasně konstatoval v rozsudku ve spojených věcech T-254/00, T-270/00 a T-277/00, Hotel Cipriani (91). Toto kritérium není splněno v případě, že cílem vnitrostátního režimu podpory je pouze zlepšit konkurenceschopnost dotčených podniků, v posuzované věci tedy motivovat k používání jednoho druhu kameniva. |
| --- | --- |

(602)

Důležitější ovšem je, že se „na opatření podpory může vztahovat výjimka stanovená v [v čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy] pouze tehdy, když nezvýhodňuje především hospodářské subjekty členského státu, ale představuje výhodu pro celé Společenství,“ což Soud jasně konstatoval v rozsudku ve spojených věcech T-254/00, T-270/00 a T-277/00, Hotel Cipriani (91). Toto kritérium není splněno v případě, že cílem vnitrostátního režimu podpory je pouze zlepšit konkurenceschopnost dotčených podniků, v posuzované věci tedy motivovat k používání jednoho druhu kameniva.

Hotel Cipriani

91

| (603) | Komise se tedy domnívá, že osvobození od AGL, pokud jde o i) materiál sestávající zcela nebo převážně z jílovité břidlice, jenž se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, a to v tomto případě včetně jílovité břidlice vznikající jako vedlejší produkt při nové těžbě jiných materiálů podléhajících dani, a pokud jde o ii) hlušinu z jílovité břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, nelze považovat za slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU na základě toho, že jako projekt společného evropského zájmu napomáhají ochraně životního prostředí. |
| --- | --- |

(603)

Komise se tedy domnívá, že osvobození od AGL, pokud jde o i) materiál sestávající zcela nebo převážně z jílovité břidlice, jenž se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, a to v tomto případě včetně jílovité břidlice vznikající jako vedlejší produkt při nové těžbě jiných materiálů podléhajících dani, a pokud jde o ii) hlušinu z jílovité břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, nelze považovat za slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU na základě toho, že jako projekt společného evropského zájmu napomáhají ochraně životního prostředí.

7.5.   ALTERNATIVNÍ POSOUZENÍ NA ZÁKLADĚ ČL. 107 ODST. 3 PÍSM. c) SFEU – ROZVOJ URČITÝCH HOSPODÁŘSKÝCH ČINNOSTÍ NEBO HOSPODÁŘSKÝCH OBLASTÍ

ALTERNATIVNÍ POSOUZENÍ NA ZÁKLADĚ ČL. 107 ODST. 3 PÍSM. c) SFEU – ROZVOJ URČITÝCH HOSPODÁŘSKÝCH ČINNOSTÍ NEBO HOSPODÁŘSKÝCH OBLASTÍ

| (604) | K posouzení dotčeného opatření podpory na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, je třeba prozkoumat, zda dotčená podpora






  a) | odpovídá jasně definovanému cíli společného zájmu; |
| --- | --- | --- |

(604)

K posouzení dotčeného opatření podpory na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, je třeba prozkoumat, zda dotčená podpora

a)

odpovídá jasně definovanému cíli společného zájmu;

| b) | je nezbytná, vhodná a přiměřená k dosažení tohoto cíle; |
| --- | --- |

b)

je nezbytná, vhodná a přiměřená k dosažení tohoto cíle;

| c) | nenarušuje hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

c)

nenarušuje hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem.

| (605) | Komise předesílá, že opatření, která představují provozní podporu, jsou podle čl. 107 odst. 3 písm. c) v zásadě neslučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(605)

Komise předesílá, že opatření, která představují provozní podporu, jsou podle čl. 107 odst. 3 písm. c) v zásadě neslučitelná s vnitřním trhem.

| (606) | Jak již bylo v souladu se zjištěními Tribunálu uvedeno v 87. bodě odůvodnění výše, přispívá AGL k ochraně životního prostředí. Ochranu životního prostředí lze považovat za cíl společného zájmu EU. |
| --- | --- |

(606)

Jak již bylo v souladu se zjištěními Tribunálu uvedeno v 87. bodě odůvodnění výše, přispívá AGL k ochraně životního prostředí. Ochranu životního prostředí lze považovat za cíl společného zájmu EU.

| (607) | Podle orgánů Spojeného království se i osvobozením produktů sestávajících zcela nebo převážně z jílovité břidlice a hlušiny z ní od AGL sleduje cíl ochrany životního prostředí, a to v tom smyslu, že cílem je přesunout poptávku směrem od nově vytěženého kameniva k materiálu sestávajícímu (zcela nebo převážně) z jílovité břidlice a hlušiny z ní. Orgány Spojeného království tvrdí, že tyto materiály se k použití jako kamenivo tradičně netěží a že z jejich pohledu nic nenasvědčuje tomu, že probíhá jejich cílená těžba k použití jako kamenivo. |
| --- | --- |

(607)

Podle orgánů Spojeného království se i osvobozením produktů sestávajících zcela nebo převážně z jílovité břidlice a hlušiny z ní od AGL sleduje cíl ochrany životního prostředí, a to v tom smyslu, že cílem je přesunout poptávku směrem od nově vytěženého kameniva k materiálu sestávajícímu (zcela nebo převážně) z jílovité břidlice a hlušiny z ní. Orgány Spojeného království tvrdí, že tyto materiály se k použití jako kamenivo tradičně netěží a že z jejich pohledu nic nenasvědčuje tomu, že probíhá jejich cílená těžba k použití jako kamenivo.

| (608) | Orgány Spojeného království poskytly informace o tom, jaký stav v odvětví kameniva před zavedením AGL panoval a nakolik bylo nutné zavést daň, která by omezila novou těžbu materiálů k použití jako kamenivo a zároveň nabídla vhodné alternativy. |
| --- | --- |

(608)

Orgány Spojeného království poskytly informace o tom, jaký stav v odvětví kameniva před zavedením AGL panoval a nakolik bylo nutné zavést daň, která by omezila novou těžbu materiálů k použití jako kamenivo a zároveň nabídla vhodné alternativy.

| (609) | Komise konstatuje, že osvobození od AGL v zásadě sloužila jako další prostředek k naplnění environmentálního účelu této daně. |
| --- | --- |

(609)

Komise konstatuje, že osvobození od AGL v zásadě sloužila jako další prostředek k naplnění environmentálního účelu této daně.

| (610) | Existují také náznaky, že by týž pokles nové těžby kameniva nebylo možné dosáhnout bez zavedení AGL a osvobození od této daně. V tomto ohledu poukazují zúčastněné strany v řadě svých připomínek na skutečnost, že materiály, jež jsou od AGL osvobozeny, úspěšně nahradily produkty z nově vytěženého kameniva. K tomuto nahrazení došlo jak u vysoce kvalitního primárního kameniva, tak zejména u sekundárního kameniva nižší kvality. Netýká se to přitom i) materiálu sestávajícího zcela nebo převážně z jílovité břidlice, jenž se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, a to v tomto případě včetně jílovité břidlice vznikající jako vedlejší produkt při nové těžbě jiných materiálů podléhajících dani, a ii) hlušiny z jílovité břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo. |
| --- | --- |

(610)

Existují také náznaky, že by týž pokles nové těžby kameniva nebylo možné dosáhnout bez zavedení AGL a osvobození od této daně. V tomto ohledu poukazují zúčastněné strany v řadě svých připomínek na skutečnost, že materiály, jež jsou od AGL osvobozeny, úspěšně nahradily produkty z nově vytěženého kameniva. K tomuto nahrazení došlo jak u vysoce kvalitního primárního kameniva, tak zejména u sekundárního kameniva nižší kvality. Netýká se to přitom i) materiálu sestávajícího zcela nebo převážně z jílovité břidlice, jenž se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, a to v tomto případě včetně jílovité břidlice vznikající jako vedlejší produkt při nové těžbě jiných materiálů podléhajících dani, a ii) hlušiny z jílovité břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo.

| (611) | Zdá se, že jako kamenivo lze jílovitou břidlici použít k různým účelům, přičemž zároveň dochází k její těžbě specificky k použití jako kamenivo, což se podrobně popisuje v 341. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(611)

Zdá se, že jako kamenivo lze jílovitou břidlici použít k různým účelům, přičemž zároveň dochází k její těžbě specificky k použití jako kamenivo, což se podrobně popisuje v 341. bodě odůvodnění.

| (612) | Osvobození jílovité břidlice a hlušiny z cíleně těžené jílovité břidlice proto pouze zvyšuje konkurenceschopnost její těžby a může podnítit její další rozšíření. Jak je uvedeno v 575. až 580. bodě odůvodnění, jílovitá břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, se podobá zdaněným materiálům, které se k použití jako kamenivo těží nově, přičemž totéž platí pro jílovitou břidlici těženou jako vedlejší produkt zdaněných materiálů, která zase odpovídá jiným zdaněným vedlejším produktům zdaněných materiálů. Díky osvobození je pouze jedna z kategorií nově vytěženého materiálu (jílovitá břidlice) levnější než ostatní. Tento stav může podnítit novou těžbu jílovité břidlice. Tento závěr podporují zjištění Tribunálu (92). |
| --- | --- |

(612)

Osvobození jílovité břidlice a hlušiny z cíleně těžené jílovité břidlice proto pouze zvyšuje konkurenceschopnost její těžby a může podnítit její další rozšíření. Jak je uvedeno v 575. až 580. bodě odůvodnění, jílovitá břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, se podobá zdaněným materiálům, které se k použití jako kamenivo těží nově, přičemž totéž platí pro jílovitou břidlici těženou jako vedlejší produkt zdaněných materiálů, která zase odpovídá jiným zdaněným vedlejším produktům zdaněných materiálů. Díky osvobození je pouze jedna z kategorií nově vytěženého materiálu (jílovitá břidlice) levnější než ostatní. Tento stav může podnítit novou těžbu jílovité břidlice. Tento závěr podporují zjištění Tribunálu (92).

92

| (613) | Jílovitá břidlice je hornina a její těžba má na životní prostředí podobné účinky jako těžba ostatních nerostů. Orgány Spojeného království se žádným ze svých tvrzení nesnažily dokázat, že břidlice představuje ekologičtější alternativu k jiným zdrojům kameniva i v případě, kdy se získává specificky k obchodnímu využití jako kamenivo. Zúčastněné strany rovněž argumentovaly tím, že osvobození od AGL poškozuje životní prostředí ještě více než vlastní proces těžby, a to proto, že prodlužuje vzdálenost, na kterou lze jílovitou břidlici přepravit za podmínek, které jí ještě umožňují soutěžit s ostatními zdaněnými materiály. Přeprava je zajištěna nákladními automobily, které znečišťují ovzduší a v důsledku své hmotnosti poškozují silnice. Komise konstatuje, že náklady na přepravu tvoří značnou část nákladů prodávané jílovité břidlice (viz 292. bod odůvodnění), a že tedy výrobci jílovité břidlice využívají prostor daný AGL k tomu, aby materiál přepravili na větší vzdálenost než obvykle a soutěžili s jinými lomy v širší oblasti. |
| --- | --- |

(613)

Jílovitá břidlice je hornina a její těžba má na životní prostředí podobné účinky jako těžba ostatních nerostů. Orgány Spojeného království se žádným ze svých tvrzení nesnažily dokázat, že břidlice představuje ekologičtější alternativu k jiným zdrojům kameniva i v případě, kdy se získává specificky k obchodnímu využití jako kamenivo. Zúčastněné strany rovněž argumentovaly tím, že osvobození od AGL poškozuje životní prostředí ještě více než vlastní proces těžby, a to proto, že prodlužuje vzdálenost, na kterou lze jílovitou břidlici přepravit za podmínek, které jí ještě umožňují soutěžit s ostatními zdaněnými materiály. Přeprava je zajištěna nákladními automobily, které znečišťují ovzduší a v důsledku své hmotnosti poškozují silnice. Komise konstatuje, že náklady na přepravu tvoří značnou část nákladů prodávané jílovité břidlice (viz 292. bod odůvodnění), a že tedy výrobci jílovité břidlice využívají prostor daný AGL k tomu, aby materiál přepravili na větší vzdálenost než obvykle a soutěžili s jinými lomy v širší oblasti.

| (614) | Ačkoli orgány Spojeného království obecně argumentují tím, že cílem osvobození od daně, která jsou předmětem šetření, je pomoci snížit množství vytvářeného odpadu, neprokázaly, že by dotčená osvobození, která se považují za státní podporu, u jílovité břidlice k takovému snížení opravdu mohla přispět. Komise se domnívá, že v důsledku těchto osvobození spíše prostě jen místo hald tvořených hlušinou z jílovité břidlice, jež byla nově vytěžena k použití jako kamenivo, a jílovitou břidlicí vzniklou jako vedlejší produkt při těžbě materiálů podléhajících dani vznikají haldy tvořené zdaněným kamenivem nízké kvality, které již nenacházejí kupce. |
| --- | --- |

(614)

Ačkoli orgány Spojeného království obecně argumentují tím, že cílem osvobození od daně, která jsou předmětem šetření, je pomoci snížit množství vytvářeného odpadu, neprokázaly, že by dotčená osvobození, která se považují za státní podporu, u jílovité břidlice k takovému snížení opravdu mohla přispět. Komise se domnívá, že v důsledku těchto osvobození spíše prostě jen místo hald tvořených hlušinou z jílovité břidlice, jež byla nově vytěžena k použití jako kamenivo, a jílovitou břidlicí vzniklou jako vedlejší produkt při těžbě materiálů podléhajících dani vznikají haldy tvořené zdaněným kamenivem nízké kvality, které již nenacházejí kupce.

| (615) | Komise tedy dospívá k závěru, že ačkoliv ochrana životního prostředí představuje cíl společného zájmu, stávající obecné osvobození jílovité břidlice a hlušiny z ní, která pochází z nové těžby, ve skutečnosti tento zájem ohrožuje a není vhodným nástrojem k jeho zajištění. |
| --- | --- |

(615)

Komise tedy dospívá k závěru, že ačkoliv ochrana životního prostředí představuje cíl společného zájmu, stávající obecné osvobození jílovité břidlice a hlušiny z ní, která pochází z nové těžby, ve skutečnosti tento zájem ohrožuje a není vhodným nástrojem k jeho zajištění.

| (616) | Komise dále konstatuje, že účinky provozní podpory poskytnuté výrobcům jílovité břidlice jsou, jak je rovněž popsáno v 589. a 590. bodě odůvodnění, svou povahou velmi rušivé, což z trhu podle vyjádření zúčastněných stran vytlačilo jiné výrobce kameniva nebo jiná kameniva nízké jakosti, jež obvykle s jílovitou břidlicí soutěží, protože nemohou soutěžit s nízkými cenami, jež mohou výrobci jílovité břidlice nabídnout. |
| --- | --- |

(616)

Komise dále konstatuje, že účinky provozní podpory poskytnuté výrobcům jílovité břidlice jsou, jak je rovněž popsáno v 589. a 590. bodě odůvodnění, svou povahou velmi rušivé, což z trhu podle vyjádření zúčastněných stran vytlačilo jiné výrobce kameniva nebo jiná kameniva nízké jakosti, jež obvykle s jílovitou břidlicí soutěží, protože nemohou soutěžit s nízkými cenami, jež mohou výrobci jílovité břidlice nabídnout.

| (617) | Vzhledem k tomu, že Komise dospěla k závěru, že právní a skutková situace v případě i) materiálu sestávajícího zcela nebo převážně z jílovité břidlice, jenž se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, a to v tomto případě včetně jílovité břidlice vzniklé jako vedlejší produkt při nové těžbě jiných materiálů podléhajících dani, a v případě ii) hlušiny z jílovité břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, je srovnatelná se situací u kameniva zdaněného AGL, lze osvobození těchto materiálů od daně na základě souladu s environmentálními cíli AGL odůvodnit, pouze pokud by se podařilo prokázat, že lze pomocí těchto materiálů tyto cíle přesto sledovat. |
| --- | --- |

(617)

Vzhledem k tomu, že Komise dospěla k závěru, že právní a skutková situace v případě i) materiálu sestávajícího zcela nebo převážně z jílovité břidlice, jenž se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, a to v tomto případě včetně jílovité břidlice vzniklé jako vedlejší produkt při nové těžbě jiných materiálů podléhajících dani, a v případě ii) hlušiny z jílovité břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, je srovnatelná se situací u kameniva zdaněného AGL, lze osvobození těchto materiálů od daně na základě souladu s environmentálními cíli AGL odůvodnit, pouze pokud by se podařilo prokázat, že lze pomocí těchto materiálů tyto cíle přesto sledovat.

| (618) | Komise se však, jak je vysvětleno v 611. až 615. bodě odůvodnění výše, v souladu se závěry, k nimž dospěl Tribunál (93), domnívá, že vzhledem k tomu, že se jílovitá břidlice těží specificky k obchodnímu využití jako kamenivo, a vzhledem k tomu, že nic nenasvědčuje tomu, že by byla ekologičtější než jiné kamenivo, nelze osvobozením i) materiálu sestávajícího zcela nebo převážně z jílovité břidlice, jenž se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, a to v tomto případě včetně jílovité břidlice vznikající jako vedlejší produkt při nové těžbě jiných materiálů podléhajících dani, a ii) hlušiny z jílovité břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, environmentální cíle AGL sledovat. |
| --- | --- |

(618)

Komise se však, jak je vysvětleno v 611. až 615. bodě odůvodnění výše, v souladu se závěry, k nimž dospěl Tribunál (93), domnívá, že vzhledem k tomu, že se jílovitá břidlice těží specificky k obchodnímu využití jako kamenivo, a vzhledem k tomu, že nic nenasvědčuje tomu, že by byla ekologičtější než jiné kamenivo, nelze osvobozením i) materiálu sestávajícího zcela nebo převážně z jílovité břidlice, jenž se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, a to v tomto případě včetně jílovité břidlice vznikající jako vedlejší produkt při nové těžbě jiných materiálů podléhajících dani, a ii) hlušiny z jílovité břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, environmentální cíle AGL sledovat.

93

| (619) | Komise od orgánů Spojeného království neobdržela žádné důvody pro slučitelnost, které by se týkaly jílovité břidlice nebo hlušiny z ní v případě, kdy se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, a které by mohla vzít při posuzování slučitelnosti uvedených osvobození od AGL s vnitřním trhem v úvahu. |
| --- | --- |

(619)

Komise od orgánů Spojeného království neobdržela žádné důvody pro slučitelnost, které by se týkaly jílovité břidlice nebo hlušiny z ní v případě, kdy se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, a které by mohla vzít při posuzování slučitelnosti uvedených osvobození od AGL s vnitřním trhem v úvahu.

| (620) | Komise tedy vyvozuje závěr, že osvobození od AGL, pokud jde o i) materiál sestávající zcela nebo převážně z jílovité břidlice, jenž se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, a to v tomto případě včetně jílovité břidlice vznikající jako vedlejší produkt při nové těžbě jiných materiálů podléhajících dani, a pokud jde o ii) hlušinu z jílovité břidlice, která se těží cíleně k obchodnímu využití jako kamenivo, nelze na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU považovat za slučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(620)

Komise tedy vyvozuje závěr, že osvobození od AGL, pokud jde o i) materiál sestávající zcela nebo převážně z jílovité břidlice, jenž se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, a to v tomto případě včetně jílovité břidlice vznikající jako vedlejší produkt při nové těžbě jiných materiálů podléhajících dani, a pokud jde o ii) hlušinu z jílovité břidlice, která se těží cíleně k obchodnímu využití jako kamenivo, nelze na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU považovat za slučitelná s vnitřním trhem.

8.   ZÁVĚR A NAVRÁCENÍ PODPORY

ZÁVĚR A NAVRÁCENÍ PODPORY

| (621) | Komise vyvozuje závěr, že protiprávně zavedená osvobození od AGL, pokud jde o i) materiál sestávající zcela nebo převážně z jílovité břidlice, jenž se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, a to v tomto případě včetně jílovité břidlice vznikající jako vedlejší produkt při nové těžbě jiných materiálů podléhajících dani, a pokud jde o ii) hlušinu z jílovité břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, představují státní podporu, která je neslučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(621)

Komise vyvozuje závěr, že protiprávně zavedená osvobození od AGL, pokud jde o i) materiál sestávající zcela nebo převážně z jílovité břidlice, jenž se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, a to v tomto případě včetně jílovité břidlice vznikající jako vedlejší produkt při nové těžbě jiných materiálů podléhajících dani, a pokud jde o ii) hlušinu z jílovité břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, představují státní podporu, která je neslučitelná s vnitřním trhem.

| (622) | Podle Smlouvy a ustálené judikatury je Komise v případě, že zjistí, že podpora není slučitelná s vnitřním trhem, oprávněna rozhodnout, že dotčený stát takovou podporu musí zrušit nebo upravit (94). Soudní dvůr rovněž opakovaně rozhodl, že povinnost členského státu zrušit podporu, kterou Komise prohlásila za neslučitelnou s vnitřním trhem, slouží k obnovení dřívějšího stavu (95). |
| --- | --- |

(622)

Podle Smlouvy a ustálené judikatury je Komise v případě, že zjistí, že podpora není slučitelná s vnitřním trhem, oprávněna rozhodnout, že dotčený stát takovou podporu musí zrušit nebo upravit (94). Soudní dvůr rovněž opakovaně rozhodl, že povinnost členského státu zrušit podporu, kterou Komise prohlásila za neslučitelnou s vnitřním trhem, slouží k obnovení dřívějšího stavu (95).

94

95

| (623) | Soudní dvůr v tomto ohledu stanovil, že tohoto cíle je dosaženo, jakmile příjemce vrátí částky, jež mu byly v rámci protiprávní podpory poskytnuty, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (96). |
| --- | --- |

(623)

Soudní dvůr v tomto ohledu stanovil, že tohoto cíle je dosaženo, jakmile příjemce vrátí částky, jež mu byly v rámci protiprávní podpory poskytnuty, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (96).

96

| (624) | V souladu s judikaturou se v čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (97) uvádí: „Je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil [...].“ |
| --- | --- |

(624)

V souladu s judikaturou se v čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (97) uvádí: „Je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil [...].“

97

| (625) | Vzhledem k tomu, že osvobození materiálu uvedeného v 620. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí od AGL byla udělena v rozporu s článkem 108 Smlouvy a je nutno považovat je za protiprávní a neslučitelnou podporu, musí být dosaženo navrácení dotčené podpory tak, aby byl obnoven stav, který na trhu existoval před jejich udělením. Podpora by měla být navrácena za období od data, kdy byla dána k dispozici příjemci (tedy ode dne, kdy by příjemce měl povinnost platit AGL, pokud by protiprávní a neslučitelná osvobození od AGL neexistovala) až do data, kdy příjemce přestal být zvýhodňován. Částky, které mají být navráceny, by se měly do dne jejich skutečného navrácení úročit. |
| --- | --- |

(625)

Vzhledem k tomu, že osvobození materiálu uvedeného v 620. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí od AGL byla udělena v rozporu s článkem 108 Smlouvy a je nutno považovat je za protiprávní a neslučitelnou podporu, musí být dosaženo navrácení dotčené podpory tak, aby byl obnoven stav, který na trhu existoval před jejich udělením. Podpora by měla být navrácena za období od data, kdy byla dána k dispozici příjemci (tedy ode dne, kdy by příjemce měl povinnost platit AGL, pokud by protiprávní a neslučitelná osvobození od AGL neexistovala) až do data, kdy příjemce přestal být zvýhodňován. Částky, které mají být navráceny, by se měly do dne jejich skutečného navrácení úročit.

| (626) | Jelikož osvobození od daně představují z hlediska orgánů Spojeného království ušlé příjmy, měly by příjemci, kteří měli z osvobození od AGL prospěch, v rámci navrácení podpory zaplatit AGL za dobu, kdy platila, až do dosažení navrácení, a to navýšenou o úroky. |
| --- | --- |

(626)

Jelikož osvobození od daně představují z hlediska orgánů Spojeného království ušlé příjmy, měly by příjemci, kteří měli z osvobození od AGL prospěch, v rámci navrácení podpory zaplatit AGL za dobu, kdy platila, až do dosažení navrácení, a to navýšenou o úroky.

| (627) | Komise uznává, že u materiálu z jílovité břidlice, který i) se získává jako vedlejší produkt při těžbě černého uhlí, nebo ii) se používá v procesech výroby keramiky, nebo iii) se používá namísto jílu, strusky nebo jiných materiálů jako zdroj aluminosilikátu při výrobě cementu, nebo iv) se jinak průkazně používá pro jiné účely než jako kamenivo, by se nemělo mít za to, že se obchodně využívá jako kamenivo, a měl by proto být z navrácení podpory vyloučen. |
| --- | --- |

(627)

Komise uznává, že u materiálu z jílovité břidlice, který i) se získává jako vedlejší produkt při těžbě černého uhlí, nebo ii) se používá v procesech výroby keramiky, nebo iii) se používá namísto jílu, strusky nebo jiných materiálů jako zdroj aluminosilikátu při výrobě cementu, nebo iv) se jinak průkazně používá pro jiné účely než jako kamenivo, by se nemělo mít za to, že se obchodně využívá jako kamenivo, a měl by proto být z navrácení podpory vyloučen.

| (628) | Nemělo by být povinné dosáhnout navrácení podpory poskytnuté v rámci režimu, který splňuje všechny podmínky stanovené nařízením o podpoře de minimis nebo v nařízení o blokových výjimkách přijatém na základě článků 1 a 2 nařízení Rady (ES) č. 994/98 (98), ale použitelného v době, kdy byla podpora poskytnuta. |
| --- | --- |

(628)

Nemělo by být povinné dosáhnout navrácení podpory poskytnuté v rámci režimu, který splňuje všechny podmínky stanovené nařízením o podpoře de minimis nebo v nařízení o blokových výjimkách přijatém na základě článků 1 a 2 nařízení Rady (ES) č. 994/98 (98), ale použitelného v době, kdy byla podpora poskytnuta.

de minimis

98

| (629) | Vzhledem k tomu, že je v případě, že celková částka podpory obdržené příjemcem přesáhne 200 000 EUR, kumulace u totožných způsobilých nákladů vyloučena, měly by orgány Spojeného království dosáhnout jejího navrácení v plné výši, a to proto, že nařízení o podpoře de minimis přijaté na základě článku 2 nařízení (ES) č. 994/98, jež byla platná v době poskytnutí podpory, nelze využít. |
| --- | --- |

(629)

Vzhledem k tomu, že je v případě, že celková částka podpory obdržené příjemcem přesáhne 200 000 EUR, kumulace u totožných způsobilých nákladů vyloučena, měly by orgány Spojeného království dosáhnout jejího navrácení v plné výši, a to proto, že nařízení o podpoře de minimis přijaté na základě článku 2 nařízení (ES) č. 994/98, jež byla platná v době poskytnutí podpory, nelze využít.

de minimis

| (630) | Za účelem vymezení příjemců protiprávní a neslučitelné podpory a příslušných částek podpory by orgány Spojeného království měly nejprve určit všechny společnosti, které v období od 1. dubna 2002 do současnosti vyráběly jílovitou břidlici („výrobci jílovité břidlice“) a produkty sestávající převážně z ní. Orgány Spojeného království by následně měly prostřednictvím všech dostupných zdrojů informací, včetně veřejných informací a důvěrných daňových záznamů, stanovit množství materiálu z jílovité břidlice vymezeného v 621. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, jež tito výrobci jílovité břidlice obchodně využívali. Pokud by nebylo možné tyto částky na základě dostupných informací stanovit, měly by orgány Spojeného království výrobce jílovité břidlice požádat, aby prokázali, nakolik materiál z jílovité břidlice, který vyrábějí, představuje (či nepředstavuje) materiál uvedený v (621). bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, |
| --- | --- |

(630)

Za účelem vymezení příjemců protiprávní a neslučitelné podpory a příslušných částek podpory by orgány Spojeného království měly nejprve určit všechny společnosti, které v období od 1. dubna 2002 do současnosti vyráběly jílovitou břidlici („výrobci jílovité břidlice“) a produkty sestávající převážně z ní. Orgány Spojeného království by následně měly prostřednictvím všech dostupných zdrojů informací, včetně veřejných informací a důvěrných daňových záznamů, stanovit množství materiálu z jílovité břidlice vymezeného v 621. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, jež tito výrobci jílovité břidlice obchodně využívali. Pokud by nebylo možné tyto částky na základě dostupných informací stanovit, měly by orgány Spojeného království výrobce jílovité břidlice požádat, aby prokázali, nakolik materiál z jílovité břidlice, který vyrábějí, představuje (či nepředstavuje) materiál uvedený v (621). bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Režim podpory sestávající z osvobození od daně z kameniva (aggregates levy – AGL) stanovených v čl. 17 odst. 4 písm. a) a v čl. 17 odst. 3) písm. f) bodě i) finančního zákona z roku 2001 ve znění finančního zákona z roku 2002 a finančního zákona z roku 2007 a zavedených, pokud jde o:

| a) | materiál sestávající zcela nebo převážně z jílovité břidlice, jenž se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, a to v tomto případě včetně jílovité břidlice vznikající jako vedlejší produkt při nové těžbě jiných materiálů podléhajících dani; a |
| --- | --- |

a)

materiál sestávající zcela nebo převážně z jílovité břidlice, jenž se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, a to v tomto případě včetně jílovité břidlice vznikající jako vedlejší produkt při nové těžbě jiných materiálů podléhajících dani; a

| b) | kamenivo sestávající zcela z hlušiny z kteréhokoliv z postupů, jímž byla jílovitá břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, po vytěžení či získání s jinou horninou od této jiné horniny oddělena; |
| --- | --- |

b)

kamenivo sestávající zcela z hlušiny z kteréhokoliv z postupů, jímž byla jílovitá břidlice, která se cíleně těží k obchodnímu využití jako kamenivo, po vytěžení či získání s jinou horninou od této jiné horniny oddělena;

zavedený Spojeným královstvím v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU, je neslučitelný s vnitřním trhem.

2.   Osvobození od daně, vyloučení z ní a úlevy na ní zavedené těmito ustanoveními finančního zákona z roku 2001 ve znění finančního zákona z roku 2002 a finančního zákona z roku 2007:

| — | čl. 17 odst. 3) písm. e), čl. 17 odst. 3 písm. f) body i) a ii) (s výjimkou materiálů uvedených v čl. 1 odst. 1 tohoto rozhodnutí), |
| --- | --- |

—

čl. 17 odst. 3) písm. e), čl. 17 odst. 3 písm. f) body i) a ii) (s výjimkou materiálů uvedených v čl. 1 odst. 1 tohoto rozhodnutí),

| — | čl. 17 odst. 4 písm. a) (s výjimkou materiálů uvedených v čl. 1 odst. 1 tohoto rozhodnutí), čl. 17 odst. 4 písm. c) body i) a ii), čl. 17 odst. 4 písm. f) (pokud jde o jíl), |
| --- | --- |

—

čl. 17 odst. 4 písm. a) (s výjimkou materiálů uvedených v čl. 1 odst. 1 tohoto rozhodnutí), čl. 17 odst. 4 písm. c) body i) a ii), čl. 17 odst. 4 písm. f) (pokud jde o jíl),

| — | čl. 18 odst. 2 písm. b) a |
| --- | --- |

—

čl. 18 odst. 2 písm. b) a

| — | čl. 30 odst. 1 písm. b) (v rozsahu, v němž souvisí s postupem osvobozeným od daně ve smyslu čl. 18 odst. 2 písm. b)), |
| --- | --- |

—

čl. 30 odst. 1 písm. b) (v rozsahu, v němž souvisí s postupem osvobozeným od daně ve smyslu čl. 18 odst. 2 písm. b)),

státní podporu nepředstavují.

Článek 2

Spojené království Velké Británie a Severního Irska tento režim podpory v rozsahu, v němž se týká materiálů uvedených v čl. 1 odst. 1, zruší.

Článek 3

Jednotlivá podpora poskytnutá v rámci režimu uvedeného v čl. 1 odst. 1 nepředstavuje podporu, pokud splňuje hmotněprávní podmínky stanovené v nařízení přijatém na základě článku 2 nařízení (ES) č. 994/98 a použitelném v době poskytnutí podpory.

Článek 4

Jednotlivá podpora poskytnutá v rámci režimu uvedeného v čl. 1 odst. 1, která splňuje podmínky stanovené nařízením přijatým podle článku 1 nařízení (ES) č. 994/98, a použitelným v době poskytnutí podpory, nebo v rámci jiného schváleného režimu podpory, je s vnitřním trhem slučitelná.

Článek 5

1.   Spojené království dosáhne navrácení neslučitelné podpory poskytnuté v rámci režimu uvedeného v čl. 1 odst. 1 od příjemců.

2.   Podpora, jejíhož navrácení je třeba dosáhnout, zahrnuje úroky, které se vypočítají od okamžiku, od kterého měli příjemci podporu k dispozici, až do jejího skutečného navrácení.

3.   Úrok se vypočte jako složený úrok v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (99).

Článek 6

1.   Navrácení podpory poskytnuté v rámci režimu uvedeného v čl. 1 odst. 1 musí být bezodkladné a účinné.

2.   Spojené království zajistí provedení tohoto rozhodnutí ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.

Článek 7

1.   Do dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí předloží Spojené království Komisi tyto informace:

| a) | seznam všech subjektů, které od 1. dubna 2002 do data předložení seznamu vyráběly materiál uvedený v čl. 1 odst. 1; |
| --- | --- |

a)

seznam všech subjektů, které od 1. dubna 2002 do data předložení seznamu vyráběly materiál uvedený v čl. 1 odst. 1;

| b) | přičemž u každého ze subjektů uvedených v písmenu a) výše udá:






  i) | celkové množství materiálu uvedeného v čl. 1 odst. 1, jež se od 1. dubna 2002 obchodně vyžívalo, |
| --- | --- | --- |

b)

přičemž u každého ze subjektů uvedených v písmenu a) výše udá:

i)

celkové množství materiálu uvedeného v čl. 1 odst. 1, jež se od 1. dubna 2002 obchodně vyžívalo,

| ii) | celkovou částku (tvořenou jistinou a úroky splatnými při navracení), jejíhož navrácení je od každého z příjemců zapotřebí dosáhnout; |
| --- | --- |

ii)

celkovou částku (tvořenou jistinou a úroky splatnými při navracení), jejíhož navrácení je od každého z příjemců zapotřebí dosáhnout;

| c) | podrobný popis opatření k zajištění souladu s tímto rozhodnutím, jež již byla přijata a jež se plánují; |
| --- | --- |

c)

podrobný popis opatření k zajištění souladu s tímto rozhodnutím, jež již byla přijata a jež se plánují;

| d) | doklady prokazující, že příjemcům bylo nařízeno podporu vrátit. |
| --- | --- |

d)

doklady prokazující, že příjemcům bylo nařízeno podporu vrátit.

2.   Spojené království využije k sestavení seznamu výrobců jílovité břidlice a vyčíslení celkového množství materiálu uvedeného v čl. 1 odst. 1, jež od 1. dubna 2002 obchodně využívali, veškeré zdroje informací, jež jsou k dispozici z veřejných zdrojů a důvěrných daňových informací, jako například: záznamy o dani a prodeji a další záznamy vedené samotnými společnostmi, daňové záznamy, mimo jiné o dani ze zisku, rejstřík společností, katastry nemovitostí, statistické údaje, územní rozhodnutí/souhlasy, údaje místních úřadů a rad hrabství, a to zejména registračních údajů daňové a celní správy Spojeného království pro účely daně z kameniva před 1. dubnem 2014 a po tomto datu, údaje orgánů pro plánování v oblasti nerostných surovin, ze šetření Annual Minerals Raised Inquiry, z databáze BritPits, jakož i údaje Britské geologické služby, z ročenky Spojeného království o nerostech a z the Cornish Building Stone and Slate Guide 2007 (Cornwallského průvodce ke stavebnímu kameni a břidlici, rok 2007).

3.   Spojené království informuje Komisi o pokroku v provádění vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí až do úplného navrácení podpory poskytnuté v rámci režimu uvedeného v čl. 1 odst. 1. Na žádost Komise bezodkladně předloží informace o opatřeních, která byla v souladu s tímto rozhodnutím přijata nebo jejichž přijetí se plánuje.

Spojené království Velké Británie a Severního Irska poskytne rovněž podrobné informace o částkách podpory a úroků, jejichž navrácení od příjemců již bylo dosaženo.

Článek 8

Toto rozhodnutí je určeno Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.

V Bruselu dne 27. března 2015.

Za Komisi

Margrethe VESTAGER

členka Komise

---

(1)  
  Úř. věst. C 348, 28.11.2013, s. 162.

1

(2)  
  Úř. věst. C 133, 5.6.2002, s. 11.

2

(3)  Viz poznámka pod čarou 1.

3

(4)  Wikipedia: https://en.wikipedia.org/wiki/Construction_aggregate (navštíveno 29. května 2013); FAOterm: http://termportal.fao.org/faoterm/search/pages/termUrl.do?id=204 (navštíveno 29. května 2013), European Standard BSEN 12620:2002 (Evropská norma BSEN 12620:2002); Dictionary of Building (Slovník stavebnictví), James H. Maclean a John S. Scott, Penguin Books, čtvrté vydání; Oxford Dictionary of Construction (Oxfordský slovník stavebnictví), Surveying & Civil Engineering (Stavební a těžební inženýrství), Christopher Gorse, David Johnston a Martin Pritchard, Oxford University Press 2012; Glossary of Building and Civil Engineering Terms (Přehled pojmů v oblasti stavebnictví a stavebního inženýrství), British Standard Institution, Blackwell Scientific Publications, 1993, 100–4403; http://www.uepg.eu/what-are-aggregates. Viz také rozsudek ze dne 7. března 2012 ve věci British Aggregates Association v. Komise, T-210/02 RENV, ECLI:EU:T:2012:110, bod 1.

4

British Aggregates Association v. Komise

(5)  Beton je směsí kameniva, cementu a vody. Účelem kameniva v této směsi je poskytnout pevnou základní strukturu a omezit prostor, který zabírá cementová hmota.

5

(6)  Kamenivo se díky vysoké hydraulické vodivosti v široké míře používá v odvodňovacích systémech.

6

(7)  Kamenivo se používá jako podkladový materiál pod základy, silnice a železnice. V tomto případě pomáhá zaplnit mezery a chránit potrubí (potrubí, kterým se vede upravená voda nebo kabelovody, musí být chráněno před ostrými předměty v zemi, a proto se pokládá do kameniva a kamenivem před opětovným zasypáním výkopu obkládá). Kamenivo je dále pomocným materiálem u tvrdých povrchů (pod silnicí, budovou nebo železnicí zabraňuje rozdílům daným dosedáním). U nezpevněných komunikací a parkovacích ploch se svrchní vrstva provádí z kameniva, což zajišťuje pevnější povrch pro vozidla, od jízdních kol až po nákladní automobily. Díky tomu se vozidla zejména za mokra neboří do země. Wikipedia: https://en.wikipedia.org/wiki/Construction_aggregate (navštíveno 29. května 2013); http://sustainableaggregates.com/overview/uses.htm (navštíveno 29. května 2013).

7

(8)  Evropská norma BSEN 12620:2002.

8

(9)  UEPG, http://www.uepg.eu/what-are-aggregates (navštíveno 28. března 2013). Viz také, http://www.bgs.ac.uk/planning4minerals/assets/downloads/86210_P4M_A_Guide_On_Aggregates.pdf, s. 6.

9

(10)  http://www.bgs.ac.uk/planning4minerals/Resources_1.htm (navštíveno 29. května 2013); http://sustainableaggregates.com/sourcesofaggregates/recycled/rib_introduction.htm (navštíveno 29. května 2013); http://www.uepg.eu/what-are-aggregates (navštíveno 29. května 2013).

10

(11)  Glossary of Building and Civil Engineering Terms (Přehled pojmů v oblasti stavebnictví a stavebního inženýrství), British Standard Institution, Blackwell Scientific Publications, 1993, 630-3.

11

(12)  http://sustainableaggregates.com/overview/uses.htm (navštíveno 29. května 2013); HM Customs and Excises – Consultation on a Potential Aggregates Tax – Summary of Replies (Celní správa a správa pro nepřímé daně Spojeného království – Konzultace k případné dani z kameniva – Souhrn odpovědí), duben 1999, bod 18.

12

(13)  Například písek, většinou křemičitý písek, se používá k výrobě forem ve slévárenství. Dalším příkladem je vápenec neboli uhličitan vápenatý. Vápenec namletý na jemný prach se používá k bělení nebo jako plnivo při výrobě papíru, lepidel, barev, plastů, PVC, zubních past, tablet a čisticích prostředků. Dále se přidává jako vápník do vitamínů a minerálních doplňků, mouky a krmiv pro zvířata. Křemičitý písek je také hlavním filtračním médiem ve vodohospodářství, které se používá k odlučování pevných látek z odpadní vody.

13

(14)  Byliny (plodiny nebo tráva) a stromy přijímají vápno, vyluhováním v důsledku deště a použitím hnojiv však také v půdě dochází k jeho přirozenému úbytku. Může se tak zvyšovat kyselost půdy a snižovat její úrodnost, a někdy to může negativně ovlivnit strukturu půdy. K obnovení rovnováhy se na polích aplikuje „zemědělské vápno“, tak aby měly plodiny i tráva potřebné podmínky pro růst. Vápno může tvořit buď drcený vápenec, nebo dolomit (který obsahuje také hořčík), nebo pálený vápenec (či pálený dolomit), v tomto případě se kámen zahřívá v peci.

14

(15)  MPG6 – Guidelines for Aggregates Provision in England 1994 (Vodítko k plánování v oblasti nerostů č. 6 – Pokyny k poskytování kameniva v Anglii, 1994), bod 6–123 (23).

15

(16)  Budget announcement March 2000 – Prudent for a Purpose: Working for a Stronger and Fairer Britain – Chapter 6: Protecting the environment – Regenerating our cities/protecting our countryside – Waste; Aggregates (Oznámení rozpočtu z března 2000 – Účelná obezřetnost: Za Británii silnější a spravedlivější – Kapitola 6: Ochrana životního prostředí – Regenerace měst/ochrana venkova – Odpad; kamenivo), bod 6.91; Pre-Budget Report – November 2001 – Chapter 7: Protecting the environment – Protecting Britain's countryside – Aggregates quarrying – The aggregates levy (Zpráva před zveřejněním rozpočtu – listopad 2001 – Kapitola 7: Ochrana životního prostředí – Ochrana britského venkova – Těžba kameniva – Daň z kameniva), bod 7.71; Budget announcement March 2001– Chapter 6: Protecting the environment (Oznámení rozpočtu z března 2001 – Kapitola 6: Ochrana životního prostředí), bod 6.91.

16

(17)  Dopis ze dne 19. února 2002, jenž byl zaevidován dne 21. února 2002 pod č. A/31371, bod 4.10.

17

(18)  Toto ustanovení má pokrýt případy, kdy je kamenivo přesunuto z jednoho místa na jiné, které patří témuž provozovateli. Na přesun z jednoho místa na jiné se AGL obvykle nevztahuje, viz čl. 19 odst. 3 písm. b) finančního zákona z roku 2001.

18

(19)  Orgány Spojeného království uvedly, že kamenivo je předmětem smlouvy o dodání v případě, že je taková smlouva uzavřena, či pokud zboží změní majitele a vytvoří se k tomu doklad. Podle čl. 19 odst. 6 finančního zákona z roku 2001 se na kamenivo vztahuje smlouva od okamžiku, kdy je možné jej rozlišit jako samostatný materiál. V tomto ustanovení se dále uvádí, že pro účely výběru daně nepředstavuje převod vlastnictví pozemku, kde se kamenivo nachází, automaticky také dodání kameniva.

19

(20)  Viz čl. 48 odst. 2 finančního zákona z roku 2001. „Stavebními účely“ se rozumí použití kameniva jako materiálu či výplně pro účely stavby či zlepšení nějakého objektu (včetně silnic a cest, tras železničních kolejí či tras, kde mají být položeny, a náspů) či jeho smíchání v rámci postupu výroby malty, betonu, asfaltu, obalované silniční směsi či jiného podobného stavebního materiálu.

20

(21)  Povolené okolnosti definuje čl. 19 odst. 7. Jedná se o situace, kdy se kamenivo smíchá se zdanitelným kamenivem, na něž se doposud AGL nevztahovala, přičemž k veškerému míchání dochází na místě původu, na místě zapsaném na totéž jméno jako místo původu, či na místě, na které bylo kamenivo převezeno, aby zde bylo podrobeno postupu osvobozenému od daně, k jehož provedení nedošlo.

21

(22)  Místo vyložení kameniva je totožné s místem původu pouze v případě kameniva vytěženého z mořského dna/z vod Spojeného království.

22

(23)  Viz též Notice AGL 1: Aggregates Levy (Oznámení o AGL č. 1: Daň z kameniva), duben 2011, bod 8.1.

23

(24)  Toto ustanovení se vztahuje k situaci, kdy se kamenivo navrátí do půdy, z níž bylo získáno, a je ve stejném stavu jako v době těžby. V této situaci se nejedná o zdanitelné dodání kameniva.

24

(25)  Viz oznámení o AGL č. 1.

25

(26)  Aggregates Levy (General) Regulations (obecná) nařízení o dani z kameniva z roku 2002 (SI 2002/761)) stanoví, v jakých případech při nakládání s kamenivem vzniká nárok na daňovou úlevu. Podle nařízení 13a má osoba nárok na úlevu na AGL v případě, že příslušné kamenivo podléhající dani je zlikvidováno (ať již vysypáním, či jinak) některým z těchto způsobů:

26

| „i) | je navráceno na místo původu či na jiné místo, které není místem původu, ale je zapsáno na totéž jméno; |
| --- | --- |

„i)

je navráceno na místo původu či na jiné místo, které není místem původu, ale je zapsáno na totéž jméno;

| ii) | je uloženo na skládku; |
| --- | --- |

ii)

je uloženo na skládku;

| iii) | je, pokud se jedná o štěrk nebo písek, použito pro účely obnovy pláže na jiném místě, než je místo původu.“ |
| --- | --- |

iii)

je, pokud se jedná o štěrk nebo písek, použito pro účely obnovy pláže na jiném místě, než je místo původu.“

(27)  Notice AGL2 Industrial and Agricultural Processes Relief (Oznámení o AGL č. 2, daňová úleva v případě průmyslových a zemědělských postupů), k dispozici na internetových stránkách daňové a celní správy Spojeného království (HM Revenue and Customs).

27

(28)  Osvobození od daně a vyloučení z její působnosti, která stanoví čl. 17 odst. 3 písm. e), čl. 17 odst. 3 písm. f) body i) a ii), čl. 17 odst. 4 písm. a) (v rozsahu, v němž materiál osvobozený od daně sestává zcela z černého či hnědého uhlí, jílovité břidlice nebo břidlice, které se používají jako kamenivo, nebo sestává převážně z černého či hnědého uhlí, jílovité břidlice nebo břidlice), čl. 17 odst. 4 písm. c) body i) a ii) (pokud sestává převážně z hlušiny), čl. 17 odst. 4 písm. f) (pokud jde o jíl), čl. 18 odst. 2 písm. b) (v rozsahu, v němž souvisí s postupem osvobozeným od daně, kterým se získávají materiály, jež se používají jako kamenivo) a čl. 30 odst. 1 písm. b) (v rozsahu, v němž souvisí s postupem osvobozeným od daně ve smyslu čl. 18 odst. 2 písm. b), kterým se získávají materiály, jež se používají jako kamenivo) finančního zákona z roku 2001 ve znění finančního zákona z roku 2002 a finančního zákona z roku 2007.

28

(29)  Pokyny Společenství o státní podpoře na ochranu životního prostředí (Úř. věst. C 37, 3.2.2001, s. 3).

29

(30)  Pokyny Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (Úř. věst. C 82, 1.4.2008, s. 1).

30

(31)  Pan Bird v tomto ohledu nepředložil žádný příklad či důkaz.

31

(32)  Viz poznámka pod čarou 31.

32

(33)  Viz například Competition Commission Aggregates Cement and Ready-mix Concrete Market Investigation, Market Definition working paper of 1 November 2011 (Šetření Komise pro hospodářskou soutěž Spojeného království týkající se trhu s cementem a hotovou betonovou směsí z kameniva, pracovní dokument k definici trhu ze dne 1. listopadu 2011, bod 19 a zpráva o předběžných zjištěních ze dne 21. května 2013, bod 5.5 písm. b), bod 5.6 písm. b) a bod 5.24; rozhodnutí Office of Fair Trading ze dne 2. listopadu 2011, navrhované založení společného podniku Anglo American PLC a Lafarge S.A., ME/5007/11, bod 72.

33

(34)  Viz rozsudek ve spojených věcech Itálie a SIM 2 Multimedia v. Komise, C-328/99 a C-399/00, Recueil 2003, s. I-4035, bod 35; rozsudek ve věci Cassa di Risparmio di Firenze a další, C-222/04 Sb. rozh. 2006, s. I-289, bod 131; a rozsudek ve spojených věcech Air Liquide Industries Belgium, C-393/04 a C-41/05, Sb. rozh. 2006, s. I-5293, bod 29 a uvedená judikatura.

34

Itálie a SIM 2 Multimedia v. Komise

Cassa di Risparmio di Firenze a další

Air Liquide Industries Belgium

(35)  Rozsudek ve věci Adria-Wien Pipeline, C-143/99, Recueil 2001, s. I-8365, bod 41; viz též rozsudek ve věci Heiser, C-172/03, Sb. rozh. 2005, s. I-1627, bod 40; rozsudek ve spojených věcech Belgium and Forum 187 v. Komise, C-182/03 a C-217/03, Sb. rozh. 2006, s. I-5479, bod 119; rozsudek ve věci Portugalsko v. Komise, C-88/03, Sb. rozh. 2006, s. I-7115, bod 54; jakož i rozsudek ve spojených věcech UGT-Rioja a další, C-428/06 až C-434/06, Sb. rozh. 2008, s. I-6747, bod 46; rozsudek ve věci British Aggregates Association v. Komise, T-210/02 RENV, ECLI:EU:T:2012:110, bod 47; rozsudek ve věci British Aggregates Association v. Komise, C-487/06 P, Sb. rozh. 2008, s. I-10515, bod 82.

35

Adria-Wien Pipeline

Heiser

Belgium and Forum 187 v

Komise

Portugalsko

Komise

UGT-Rioja a další

British Aggregates Association v. Komise

British Aggregates Association v. Komise

(36)  Rozsudek ve věci Adria-Wien Pipeline uvedený v poznámce pod čarou č. 35 výše, bod 42; a rozsudek ve věci Portugalsko v. Komise uvedený v poznámce pod čarou č. 35, bod 52; rozsudek ve věci British Aggregates Association v. Komise, C-487/06 P, Sb. rozh. 2008, s. I-10515, bod 83.

36

Adria-Wien Pipeline

Portugalsko

Komise

British Aggregates Association v. Komise

(37)  Rozsudek ve věci Portugalsko v. Komise uvedený v poznámce pod čarou č. 35 výše, bod 56, a rozsudek ve věc Salzgitter v. Komise, T-308/00, Sb. rozh. 2004, s. II-1933, bod 81; rozsudek ve věci British Aggregates Association, T-210/02 RENV, ECLI:EU:T:2012:110, bod 49.

37

Portugalsko

Komise

Salzgitter

Komise

British Aggregates Association

(38)  Rozsudek ve věci British Aggregates Association, T-210/02 RENV, ECLI:EU:T:2012:110, bod 51.

38

British Aggregates Association

(39)  Viz Economic and Fiscal Strategy Report and Financial Statement and Budget Report 1999 – Chapter 5: Building A Fairer Society – Tackling tax abuse; Protecting the environment (Zpráva o hospodářské a fiskální strategii a finanční výkaz a zpráva k rozpočtu za rok 1999 – Kapitola 5: Budování spravedlivější společnosti – boj proti daňovým podvodům, ochrana životního prostředí), s. 27: „Vláda zanedlouho zveřejní návrh právního předpisu o dani z těžby tvrdého kamene, písku a štěrku používaných jako kamenivo“. Viz také Budget announcement March 2000 – Prudent for a Purpose: Working for a Stronger and Fairer Britain – Chapter 6: Protecting the environment – Regenerating our cities/protecting our countryside – Waste; Aggregates (Oznámení rozpočtu z března 2000 – Účelná obezřetnost: Za Británii silnější a spravedlivější – Kapitola 6: Ochrana životního prostředí – Regenerace měst/ochrana venkova – Odpad; kamenivo), bod 6.91. Pre-Budget Report – November 2001 – Chapter 7: Protecting the environment – Protecting Britain's countryside – Aggregates quarrying – The aggregates levy (Zpráva před zveřejněním rozpočtu – listopad 2001 – Kapitola 7: Ochrana životního prostředí – Ochrana britského venkova – Těžba kameniva – Daň z kameniva), bod 7.71; Budget announcement March 2001 – Chapter 6: Protecting the environment (Oznámení rozpočtu z března 2001 – Kapitola 6: Ochrana životního prostředí), bod 6.91; z nichž vyplývá, že orgány Spojeného království zamýšlely zavést daň pouze z kameniva.

39

(40)  Rozsudek ve věci British Aggregates Association, T-210/02 RENV, ECLI:EU:T:2012:110, bod 66.

40

British Aggregates Association

(41)  HM Customs and Excises – Consultation on a Potential Aggregates Tax – Summary of Replies (Celní správa a správa pro nepřímé daně Spojeného království – Konzultace k případné dani z kameniva – Souhrn odpovědí), duben 1999, bod 13.

41

(42)  Komisi žádné takové důkazy předloženy nebyly.

42

(43)  Viz poznámka pod čarou 42.

43

(44)  Kopie e-mailu byla Komisi předložena.

44

(*1)  Obchodní tajemství.

*1

(45)  Tribunál ve svém rozsudku T-210/12 RENV konstatoval, že „zásada obvyklého zdanění, která je základem AGL, vychází pouze z pojmu obchodního využití materiálu podléhajícího dani jakožto ‚kameniva‘ ve Spojeném království“. Komise se domnívá, že takto vymezená zásada obvyklého zdanění vyžaduje, aby bylo dále stanoveno, „za jakých podmínek materiál jako kamenivo podléhá dani“. Vzhledem k tomu, že čl. 17 odst. 2 zákona z roku 2001 skutečnou definici „kameniva podléhajícího dani“ neobsahuje, nýbrž je vymezuje jako kamenivo, které není osvobozeno, a kamenivo popsané v písmenech b) až d), musí zásada obvyklého zdanění AGL definovaná Tribunálem rovněž nutně záviset na určení toho, kdy „je materiál používán jako kamenivo“.

45

(46)  Viz poznámka pod čarou 39.

46

(47)  Ustanovení 58. až 59. bodu odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení.

47

(48)  Viz rozsudek ve věci British Aggregates v. Komise, T-210/02 RENV, ECLI:EU:T:2012:110, bod 64.

48

British Aggregates v. Komise

(49)  Viz rozsudek ve věci British Aggregates v. Komise, T-210/02 RENV, ECLI:EU:T:2012:110, bod 55.

49

British Aggregates v. Komise

(50)  Viz čl. 48 odst. 2 finančního zákona z roku 2001.

50

(51)  Ustanovení čl. 18 odst. 2 písm. b): jakýkoli postup, kterým se těží či odděluje příslušná látka (ať již tvoří součást postupu jejího získávání z půdy, či nikoliv) z jakéhokoliv kameniva. V čl. 18 odst. 3 je uveden seznam příslušných látek: a) anhydrit; b) ball clay; c) baryty; e) kaolín; f) živec; g) žáruvzdorný jíl; i) kazivec; j) valchářská hlinka; k) drahokamy a polodrahokamy; l) sádrovec; m) jakýkoli kov či rudy jakéhokoli kovu; n) muskovit; o) perlit; p) potaš; q) pemza; r) fosforit; s) chlorid sodný; t) mastek; u) vermikulit. Ustanovení čl. 18 odst. 3 písm. d) a h) byla v důsledku změn zavedených finančním zákonem z roku 2002 ke dni 1. dubna 2002 se zpětnou platností vypuštěna.

51

(52)  V čl. 30 odst. 1 písm. b) finančního zákona z roku 2001 se stanoví daňová úleva v případech, kdy byl materiál podroben postupu osvobozenému od daně ve smyslu čl. 18 odst. 2 písm. a), b) a c) finančního zákona z roku 2001, pokud tento materiál podléhal AGL. Jsou zde tedy stanovena osvobození od daně obdobná těm stanoveným v čl. 18 odst. 2.

52

(53)  U těchto látek lze také využít daňové úlevy v případě, že daň byla uhrazena a postup osvobozený od daně proběhl následně (čl. 30 odst. 1 písm. b)). Posouzení vyloučení z působnosti platí mutatis mutandis i pro daňovou úlevu.

53

mutatis mutandis

(54)  Ustanovení 73. bodu odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení.

54

(55)  Viz Glossary of Building and Civil Engineering Terms (Přehled pojmů v oblasti stavebnictví a stavebního inženýrství), British Standard Institution, Blackwell Scientific Publications, 1993, 630–3007 a 630–3013.

55

(56)  Ustanovení 83. bodu odůvodnění v rozhodnutí o zahájení řízení.

56

(57)  Výňatky (datované k 30. říjnu 2002) z webové prezentace Alfreda McAlpina

57

zveřejněné na stránce: http://www.amslate.com/applications/ima/ima.sbtml; Výňatky z publikace „Construction Raw Materials Policy and Supply Practices in Northwestern Europe – Facts and Figures – England, Scotland and Wales (Great Britain)“, British Geological Survey Commissioned Report CR/02/082N (Politika v oblasti surovin a praxe v oblasti dodávek v severozápadní Evropě – fakta a čísla – Anglie, Skotsko a Wales (Velká Británie), zpráva Britské geologické služby CR/02/082N) pro Ústav vodní techniky Ministerstva veřejných prací a vodního hospodářství Nizozemska, s. 50; Dokument vypracovaný Geoffem Tophamem ze společnosti Aggregate Industries týkající se těžby v lomu Holme Park Quarry (19. června 2002).

(58)  Žádné příklady lomů poskytnuty nebyly.

58

(59)  Viz například http://www.honister.com/; http://www.callywithquarry.co.uk/quarry

59

(60)  
  „Survey of Arisings and Use of Secondary Materials as Aggregates in England and Wales in 2001“ (Šetření těžby a používání sekundárních materiálů jako kamenivo v Anglii a Walesu v roce 2001), Symonds Group, listopad 2002.

60

(61)  Břidlicové kamenivo bylo místo vysoce kvalitního kameniva použito na obchvatu Bangoru A55 (přičemž bylo použito 150 000 tun odpadní břidlice) a v severním Walesu se používá jako obecná výplň a na náspy.

61

(62)  [...] odhaduje, že náklady na výrobu břidlicového kameniva činí 6,50 GBP na tunu, z čehož přibližně 5 GBP na tunu tvoří náklady na drcení. [...] odhaduje náklady na výrobu jedné tuny břidlicového kameniva na 5,69 GBP.

62

(63)  Viz poznámka pod čarou 60.

63

(64)  Zpráva vypracovaná v roce 2003 Britskou geologickou společností pro daňovou správu Spojeného království, která měla daňových úředníkům pomoci uplatňovat u břidlice, jílovité břidlice a jílu osvobození od daně geologicky správně.

64

(65)  Štípatelnost vyjadřuje, jak snadno lze materiál rozdělit podél blízkých paralelních ploch.

65

(66)  Tyto informace jsou převzaty z veřejně dostupných zdrojů, jako je Internet.

66

(67)  Z poskytnutých informací není zcela jasné, jaký materiál jeden z lomů skutečně vyrábí, přestože je tento lom podle všeho uveden na seznamu lomů, v nichž se těží jílovitá břidlice.

67

(68)  Skrývka je materiál nacházející se nad horninou, kterou zamýšlí provozovatel lomu těžit

68

(69)  Viz poznámka pod čarou 64.

69

(70)  Rozsudek ve věci British Aggregates Association, T-210/02 RENV, ECLI:EU:T:2012:110, bod 72.

70

British Aggregates Association

(71)  Viz tabulka ve 143. bodě odůvodnění.

71

(72)  Viz poznámka pod čarou 67.

72

(73)  Informace jsou dostupné na stránce http://www.brauntonaggregates.co.uk/technical-details.html (navštívena dne 11. března 2015).

73

(74)  Podle informací poskytnutých orgány Spojeného království je kaolín jemnozrnný sedimentární jíl sestávající z kaolinitu. Používá se k výrobě porcelánu a lesklého papíru, zdravotnických a kosmetických výrobků.

74

(75)  Ball clay je jemnozrnný kaolinitický sedimentární jíl, který většinou obsahuje 20–80 % kaolinitu, 10–25 % slídy, 6–65 % křemene. Používá se k výrobě keramických produktů, kterým dodává plastičnost a také pevnost bez vypálení.

75

(76)  British Geological Survey, Mineral Planning Factsheet, Construction aggregates (Informativní přehled plánu těžby nerostných surovin, stavební kamenivo), s. 3.

76

(77)  Rozsudek ve věci British Aggregates Association v. Komise, T-210/02 RENV, EU:T:2012:110, body 89–90.

77

British Aggregates Association v. Komise

(78)  Viz poznámka pod čarou 77.

78

(79)  Oduhličení kyslíkem/argonem.

79

(80)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/21/ES ze dne 15. března 2006 o nakládání s odpady z těžebního průmyslu a o změně směrnice 2004/35/ES – prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst. L 102, 11.4.2006, s. 15).

80

(81)  Viz Glossary of Building and Civil Engineering Terms (Přehled pojmů v oblasti stavebnictví a stavebního inženýrství), British Standard Institution, Blackwell Scientific Publications, 1993, 630–3006; viz také důkazy předložené sdružením British Aggregates Association ve své odpovědi soudu ve věci T-210/02: Construction Raw Materials Policy and Supply Practices in Northwestern Europe – Facts and Figures – England, Scotland and Wales (Great Britain), British Geological Survey Commissioned Report CR/02/082N (Politika v oblasti surovin a praxe v oblasti dodávek v severozápadní Evropě – fakta a čísla – Anglie, Skotsko a Wales (Velká Británie), zpráva Britské geologické služby CR/02/082N) pro Ústav vodní techniky Ministerstva veřejných prací a vodního hospodářství Nizozemska, s. 50.

81

(82)  Viz poznámka pod čarou 64.

82

(83)  Viz rozhodnutí ve věci SA.18859 Osvobození od daně z kameniva v Severním Irsku (ex N 2/04), http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/241379/241379_1594138_163_2.pdf

83

(84)  Viz rozsudek ve věci CELF, C-199/06, Sb. rozh. 2008, s. I-469, body 61 až 64.

84

CELF

(85)  Viz rozsudek ve věci CELF, C-199/06, Sb. rozh. 2008, s. I-469, body 63 a 66 až 68.

85

CELF

(86)  Oznámení Komise o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory (Úř. věst. C 119, 22.5.2002, s. 22).

86

(87)  Ustanovení 150. bodu odůvodnění v rozhodnutí o zahájení řízení.

87

(88)  Žádné důkazy předloženy nebyly.

88

(89)  Viz poznámka pod čarou 77.

89

(90)  Viz poznámka pod čarou 77.

90

(91)  Rozsudek ve spojených věcech Hotel Cipriani a další, T-254/00, T-270/00 a T-277/00, ECLI:EU:T:2008:537, bod 337.

91

Hotel Cipriani a další

(92)  Rozsudek ve věci, British Aggregates Association v. Komise, T-210/02 RENV, EU:T:2012:110, bod 89.

92

British Aggregates Association v. Komise

(93)  Viz poznámka pod čarou 77.

93

(94)  Viz rozsudek ve věci Komise v. Německo, C-70/72, Recueil 1973, s. 813, bod 13.

94

Komise v. Německo

(95)  Viz rozsudek ve spojených věcech Španělsko v. Komise, C-278/92, C-279/92 a C-280/92, Recueil 1994, s. I-4103, bod 75.

95

Španělsko v. Komise

(96)  Viz rozsudek ve věci Belgie v. Komise, C-75/97, Recueil 1999, s. I-3671, body 64 a 65.

96

Belgie v

Komise

(97)  Nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1).

97

(98)  Nařízení Rady (ES) č. 994/98 ze dne 7. května 1998 o použití článků 92 a 93 Smlouvy o založení Evropského společenství na určité kategorie horizontální státní podpory (Úř. věst. L 142, 14.5.1998, s. 1).

98

(99)  Nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1).

99

---

| 4.3.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 59/168 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 59/168

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2016/289

ze dne 8. června 2015

o státní podpoře SA.37792 (2014/C) (ex 2013/N), kterou Slovinsko zamýšlí poskytnout skupině Cimos

(oznámeno pod číslem C(2015) 3770)

(Pouze anglické znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské Unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

s ohledem na rozhodnutí Komise o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie ve věci podpory č. SA.37792 (2013/N) (2),

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (3), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

| (1) | Dopisem ze dne 21. listopadu 2013 oznámilo Slovinsko Komisi podporu na restrukturalizaci, kterou zamýšlí poskytnout skupině Cimos (4) (dále jen „Cimos“ nebo „podnik“). Oznámenému opatření předcházelo poskytnutí podpory na záchranu, kterou Komise schválila dne 2. července 2013 (5). |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 21. listopadu 2013 oznámilo Slovinsko Komisi podporu na restrukturalizaci, kterou zamýšlí poskytnout skupině Cimos (4) (dále jen „Cimos“ nebo „podnik“). Oznámenému opatření předcházelo poskytnutí podpory na záchranu, kterou Komise schválila dne 2. července 2013 (5).

4

5

| (2) | Dopisem ze dne 9. dubna 2014 Komise Slovinsku sdělila, že se s ohledem na dotyčnou podporu rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Slovinsko podalo připomínky k tomuto rozhodnutí dopisem ze dne 10. června 2014. Další informace poskytlo Slovinsko dopisy ze dne 24. září 2014 a 3. října 2014. Dne 4. listopadu 2014 se Komise sešla se slovinskými orgány. Komise si vyžádala další informace dopisem ze dne 18. prosince 2014, na nějž Slovinsko odpovědělo dne 30. ledna 2015. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 9. dubna 2014 Komise Slovinsku sdělila, že se s ohledem na dotyčnou podporu rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Slovinsko podalo připomínky k tomuto rozhodnutí dopisem ze dne 10. června 2014. Další informace poskytlo Slovinsko dopisy ze dne 24. září 2014 a 3. října 2014. Dne 4. listopadu 2014 se Komise sešla se slovinskými orgány. Komise si vyžádala další informace dopisem ze dne 18. prosince 2014, na nějž Slovinsko odpovědělo dne 30. ledna 2015.

| (3) | Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (6). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (6). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek.

Úředním věstníku Evropské unie

6

| (4) | Komise obdržela připomínky od jedné zúčastněné strany. Tyto připomínky předala Slovinsku, které mělo možnost se k nim vyjádřit. Slovinsko se k připomínkám zúčastněné strany nevyjádřilo. |
| --- | --- |

(4)

Komise obdržela připomínky od jedné zúčastněné strany. Tyto připomínky předala Slovinsku, které mělo možnost se k nim vyjádřit. Slovinsko se k připomínkám zúčastněné strany nevyjádřilo.

| (5) | Dopisem ze dne 27. ledna 2015 se Slovinsko vzdalo svého práva podle článku 3 nařízení č. 1/1958 (7) na vydání tohoto rozhodnutí ve slovinštině a souhlasilo s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině. |
| --- | --- |

(5)

Dopisem ze dne 27. ledna 2015 se Slovinsko vzdalo svého práva podle článku 3 nařízení č. 1/1958 (7) na vydání tohoto rozhodnutí ve slovinštině a souhlasilo s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině.

7

2.   POPIS

POPIS

2.1.   PŘÍJEMCE

| (6) | Podnik Cimos je výrobce automobilových dílů se sídlem ve Slovinsku, je jedním z největších průmyslových podniků ve Slovinsku a významným zaměstnavatelem. Nedávno vykázal roční obrat ve výši více než 400 milionů EUR a zaměstnával 6 855 osob (8), z toho více než 2 500 ve Slovinsku. |
| --- | --- |

(6)

Podnik Cimos je výrobce automobilových dílů se sídlem ve Slovinsku, je jedním z největších průmyslových podniků ve Slovinsku a významným zaměstnavatelem. Nedávno vykázal roční obrat ve výši více než 400 milionů EUR a zaměstnával 6 855 osob (8), z toho více než 2 500 ve Slovinsku.

8

| (7) | Kromě své hlavní činnosti působil podnik i v jiných odvětvích, a to prostřednictvím své divize „stroje a nástroje“ („strojírenství“) a divize „energetické a zemědělské stroje“ („zemědělství“). Podnik tyto divize nedávno odprodal nebo začlenil do automobilové divize, což je nyní jediná oblast činnosti podniku. |
| --- | --- |

(7)

Kromě své hlavní činnosti působil podnik i v jiných odvětvích, a to prostřednictvím své divize „stroje a nástroje“ („strojírenství“) a divize „energetické a zemědělské stroje“ („zemědělství“). Podnik tyto divize nedávno odprodal nebo začlenil do automobilové divize, což je nyní jediná oblast činnosti podniku.

| (8) | Slovinsko odhaduje, že podíl podniku Cimos na evropském trhu je u většiny skupin výrobků nižší než 15 % s výjimkou středu a geometrie turbodmychadla, kde se podíl na trhu odhaduje na 17 % resp. 21 %. Hlavními konkurenty podniku Cimos jsou společnosti Edscha a FlexNGate, Le Bélier, Streit a NWS. |
| --- | --- |

(8)

Slovinsko odhaduje, že podíl podniku Cimos na evropském trhu je u většiny skupin výrobků nižší než 15 % s výjimkou středu a geometrie turbodmychadla, kde se podíl na trhu odhaduje na 17 % resp. 21 %. Hlavními konkurenty podniku Cimos jsou společnosti Edscha a FlexNGate, Le Bélier, Streit a NWS.

| (9) | K 31. srpnu 2014 sestával podnik Cimos z mateřské společnosti Cimos d.d., a 21 dceřiných společností působících ve Slovinsku, Chorvatsku, Francii, Německu, Srbsku, Bosně a Rusku. Organizační struktura podniku Cimos je uvedena na obr. 1.

  Organizační struktura podniku Cimos |
| --- | --- |

(9)

K 31. srpnu 2014 sestával podnik Cimos z mateřské společnosti Cimos d.d., a 21 dceřiných společností působících ve Slovinsku, Chorvatsku, Francii, Německu, Srbsku, Bosně a Rusku. Organizační struktura podniku Cimos je uvedena na obr. 1.

Organizační struktura podniku Cimos

Organizační struktura podniku Cimos

| (10) | Slovinský stát vlastní v podniku Cimos nepřímo (prostřednictvím státem ovládaných společností nebo obcí) více než 39 % podíl. K 31. srpnu 2014 byla vlastnická struktura a kontrola následující:

  Tabulka 1


  Vlastnická struktura podniku Cimos








  Akcionář | Podíl (%) | Kontrola |
| --- | --- | --- | --- |
| Modra Zavarovalnica d.d. | 21,4 | Veřejný sektor |
| Banka Koper d.d. | 20,4 | Soukromý sektor |
| Cimos d.d. | 13,3 | Soukromý sektor |
| Kovinoplastika Lož d.d. | 13,1 | Soukromý sektor |
| D.S.U. d.o.o. | 6,9 | Veřejný sektor |
| Ostatní | 24,9 | Veřejný a soukromý sektor |
| Zdroj: plán restrukturalizace. |

(10)

Slovinský stát vlastní v podniku Cimos nepřímo (prostřednictvím státem ovládaných společností nebo obcí) více než 39 % podíl. K 31. srpnu 2014 byla vlastnická struktura a kontrola následující:

Tabulka 1

Tabulka 1

Vlastnická struktura podniku Cimos

Vlastnická struktura podniku Cimos

Akcionář

Podíl (%)

Kontrola

Modra Zavarovalnica d.d.

21,4

Veřejný sektor

Banka Koper d.d.

20,4

Soukromý sektor

Cimos d.d.

13,3

Soukromý sektor

Kovinoplastika Lož d.d.

13,1

Soukromý sektor

D.S.U. d.o.o.

6,9

Veřejný sektor

Ostatní

24,9

Veřejný a soukromý sektor

Zdroj: plán restrukturalizace.

Zdroj:

| (11) | V posledních letech čelil podnik značným finančním potížím. Poté, co v roce 2010 a 2011 vytvořil malý zisk, zaznamenal v roce 2012 značné čisté ztráty ve výši 97,9 milionu EUR a v roce 2013 pak ve výši 122 milionů EUR. V důsledku toho vykázal v roce 2013 záporná čistá aktiva ve výši – 103,3 milionu EUR. Zadlužení (dlouhodobé a krátkodobé závazky), které bylo na vysoké úrovni již v předchozích letech, se v roce 2013 dále zvýšilo a kvůli snižujícím se čistým aktivům prudce vzrostl poměr cizích zdrojů k vlastnímu kapitálu. Likvidní situace se zhoršila, jelikož poměr krátkodobých aktiv ke krátkodobým závazkům klesl z 0,85 v roce 2010 na 0,5 v roce 2013. Vybrané finanční údaje podniku jsou uvedeny v tabulce 2.

  Tabulka 2


  Vybrané finanční údaje skupiny Cimos v období 2010–2013










  (v milionech EUR) |
| --- | --- |
| | 2013 | 2012 | 2011 | 2010 |
| Výnosy z prodeje | 409,2 | 445,6 | 480,7 | 444,8 |
| Čistý výsledek | – 122,0 | – 97,9 | 3,4 | 4,1 |
| Čistá aktiva | – 103,3 | 22,5 | 139,3 | 133,1 |
| Dluh | 610,4 | 569,3 | 581,6 | 594,2 |
| Ukazatel likvidity | 0,5 | 0,54 | 0,85 | 0,85 |
| Zdroj: konsolidované účetní závěrky za roky 2013, 2012, 2011 a 2010. |

(11)

V posledních letech čelil podnik značným finančním potížím. Poté, co v roce 2010 a 2011 vytvořil malý zisk, zaznamenal v roce 2012 značné čisté ztráty ve výši 97,9 milionu EUR a v roce 2013 pak ve výši 122 milionů EUR. V důsledku toho vykázal v roce 2013 záporná čistá aktiva ve výši – 103,3 milionu EUR. Zadlužení (dlouhodobé a krátkodobé závazky), které bylo na vysoké úrovni již v předchozích letech, se v roce 2013 dále zvýšilo a kvůli snižujícím se čistým aktivům prudce vzrostl poměr cizích zdrojů k vlastnímu kapitálu. Likvidní situace se zhoršila, jelikož poměr krátkodobých aktiv ke krátkodobým závazkům klesl z 0,85 v roce 2010 na 0,5 v roce 2013. Vybrané finanční údaje podniku jsou uvedeny v tabulce 2.

Tabulka 2

Tabulka 2

Vybrané finanční údaje skupiny Cimos v období 2010–2013

Vybrané finanční údaje skupiny Cimos v období 2010–2013

(v milionech EUR)

2013

2012

2011

2010

Výnosy z prodeje

409,2

445,6

480,7

444,8

Čistý výsledek

– 122,0

– 97,9

3,4

4,1

Čistá aktiva

– 103,3

22,5

139,3

133,1

Dluh

610,4

569,3

581,6

594,2

Ukazatel likvidity

0,5

0,54

0,85

0,85

Zdroj: konsolidované účetní závěrky za roky 2013, 2012, 2011 a 2010.

Zdroj:

| (12) | Potíže podniku Cimos vyplývají hlavně z vážných problémů s likviditou a přílišné zadluženosti. V období 2000–2008 podnik rychle rostl a byl financován především z vnějších půjček. Poté došlo v souvislosti s hospodářskou krizí k poklesu poptávky, což bylo navíc spojeno s chybnými investičními rozhodnutími a špatným řízením. Podnik proto nahromadil značné dluhy a nebyl schopen se refinancovat ani vyrovnat své finanční závazky. |
| --- | --- |

(12)

Potíže podniku Cimos vyplývají hlavně z vážných problémů s likviditou a přílišné zadluženosti. V období 2000–2008 podnik rychle rostl a byl financován především z vnějších půjček. Poté došlo v souvislosti s hospodářskou krizí k poklesu poptávky, což bylo navíc spojeno s chybnými investičními rozhodnutími a špatným řízením. Podnik proto nahromadil značné dluhy a nebyl schopen se refinancovat ani vyrovnat své finanční závazky.

| (13) | Podnik Cimos má rovněž značné obchodní závazky, což narušuje dodavatelský řetězec a ohrožuje samotnou existenci podniku, podniknou-li dodavatelé kroky k omezení své expozice. |
| --- | --- |

(13)

Podnik Cimos má rovněž značné obchodní závazky, což narušuje dodavatelský řetězec a ohrožuje samotnou existenci podniku, podniknou-li dodavatelé kroky k omezení své expozice.

2.2.   RESTRUKTURALIZACE DLUHU

| (14) | V červnu 2012 podepsal podnik Cimos s bankami dohodu o restrukturalizaci za účelem odkladu splácení dluhů. Dohoda byla několikrát prodloužena, podniku se však nepodařilo obnovit likviditu a v dubnu 2013 musel požádat stát o podporu na záchranu, aby zamezil úpadku. |
| --- | --- |

(14)

V červnu 2012 podepsal podnik Cimos s bankami dohodu o restrukturalizaci za účelem odkladu splácení dluhů. Dohoda byla několikrát prodloužena, podniku se však nepodařilo obnovit likviditu a v dubnu 2013 musel požádat stát o podporu na záchranu, aby zamezil úpadku.

| (15) | Podnik poté sjednal s konsorciem bankovních věřitelů (dále jen „konsorcium bank“) komplexní rámcovou smlouvu o restrukturalizaci (dále jen „rámcová smlouva“), která stanovila podmínky dobrovolné restrukturalizace dluhu. Dobrovolná restrukturalizace dluhu byla hlavním prvkem plánu restrukturalizace, který Slovinsko předložilo v listopadu 2013. Podnik Cimos očekával, že rámcová smlouva bude podepsána do konce roku 2013. |
| --- | --- |

(15)

Podnik poté sjednal s konsorciem bankovních věřitelů (dále jen „konsorcium bank“) komplexní rámcovou smlouvu o restrukturalizaci (dále jen „rámcová smlouva“), která stanovila podmínky dobrovolné restrukturalizace dluhu. Dobrovolná restrukturalizace dluhu byla hlavním prvkem plánu restrukturalizace, který Slovinsko předložilo v listopadu 2013. Podnik Cimos očekával, že rámcová smlouva bude podepsána do konce roku 2013.

| (16) | V únoru 2014 po obdržení zprávy o auditu však vedení podniku zjistilo, že podnik Cimos splňuje kritéria pro vyhlášení platební neschopnosti, a to z důvodu nedostatečného kapitálu podle slovinských právních předpisů. Konsorcium bank mělo rostoucí obavy ohledně možnosti dosáhnout dobrovolné restrukturalizace a splnění rámcové smlouvy. Konsorcium bank se zejména obávalo, že hlavním věřitelům byla v souvislosti s restrukturalizací uložena příliš velká zátěž a že se plán restrukturalizace nezabývá dostatečně potřebnou provozní restrukturalizací. |
| --- | --- |

(16)

V únoru 2014 po obdržení zprávy o auditu však vedení podniku zjistilo, že podnik Cimos splňuje kritéria pro vyhlášení platební neschopnosti, a to z důvodu nedostatečného kapitálu podle slovinských právních předpisů. Konsorcium bank mělo rostoucí obavy ohledně možnosti dosáhnout dobrovolné restrukturalizace a splnění rámcové smlouvy. Konsorcium bank se zejména obávalo, že hlavním věřitelům byla v souvislosti s restrukturalizací uložena příliš velká zátěž a že se plán restrukturalizace nezabývá dostatečně potřebnou provozní restrukturalizací.

| (17) | S ohledem na tyto obavy se bankovní věřitelé rozhodli rámcovou smlouvu neuzavřít a místo toho zahájili řízení o nuceném vyrovnání, na něž dohlíží soud, s cílem zajistit, aby se na restrukturalizaci podniku podílel větší okruh zúčastněných stran, včetně odběratelů, dodavatelů a ostatních věřitelů, a aby byly povinnosti přísnější než v rámci dobrovolné restrukturalizace. Dne 3. června 2014 uložil soud podniku Cimos nucené vyrovnání. Bankovní věřitelé začali současně jednat s ostatními zúčastněnými stranami, aby se s nimi dohodli na jejich přispění k restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(17)

S ohledem na tyto obavy se bankovní věřitelé rozhodli rámcovou smlouvu neuzavřít a místo toho zahájili řízení o nuceném vyrovnání, na něž dohlíží soud, s cílem zajistit, aby se na restrukturalizaci podniku podílel větší okruh zúčastněných stran, včetně odběratelů, dodavatelů a ostatních věřitelů, a aby byly povinnosti přísnější než v rámci dobrovolné restrukturalizace. Dne 3. června 2014 uložil soud podniku Cimos nucené vyrovnání. Bankovní věřitelé začali současně jednat s ostatními zúčastněnými stranami, aby se s nimi dohodli na jejich přispění k restrukturalizaci.

| (18) | Jelikož se věřitelé účastnící se nuceného vyrovnání (9) dohodli na podmínkách povinné restrukturalizace dluhu a přispění ostatních zúčastněných stran (státu, odběratelů, dodavatelů, pronajímatele a bank neúčastnících se nuceného vyrovnání), původně oznámený plán restrukturalizace, který vycházel z rámcové smlouvy o restrukturalizaci, bylo nutno aktualizovat podle výsledku řízení o nuceném vyrovnání. Dne 3. října 2014 proto Slovinsko předložilo aktualizovaný plán restrukturalizace (10). |
| --- | --- |

(18)

Jelikož se věřitelé účastnící se nuceného vyrovnání (9) dohodli na podmínkách povinné restrukturalizace dluhu a přispění ostatních zúčastněných stran (státu, odběratelů, dodavatelů, pronajímatele a bank neúčastnících se nuceného vyrovnání), původně oznámený plán restrukturalizace, který vycházel z rámcové smlouvy o restrukturalizaci, bylo nutno aktualizovat podle výsledku řízení o nuceném vyrovnání. Dne 3. října 2014 proto Slovinsko předložilo aktualizovaný plán restrukturalizace (10).

9

10

| (19) | Hlavním prvkem nuceného vyrovnání podle slovinských právních předpisů je předložení plánu finanční restrukturalizace soudu, přičemž tento plán stanoví dohodnuté podmínky restrukturalizace. Věřitelé účastnící se nuceného vyrovnání předložili plán finanční restrukturalizace dne 3. listopadu 2014. Podle Slovinska nelze plán finanční restrukturalizace po jeho předložení měnit. Slovinsko potvrdilo, že se k provedení plánu finanční restrukturalizace zavázaly všechny skupiny zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(19)

Hlavním prvkem nuceného vyrovnání podle slovinských právních předpisů je předložení plánu finanční restrukturalizace soudu, přičemž tento plán stanoví dohodnuté podmínky restrukturalizace. Věřitelé účastnící se nuceného vyrovnání předložili plán finanční restrukturalizace dne 3. listopadu 2014. Podle Slovinska nelze plán finanční restrukturalizace po jeho předložení měnit. Slovinsko potvrdilo, že se k provedení plánu finanční restrukturalizace zavázaly všechny skupiny zúčastněných stran.

| (20) | Plán finanční restrukturalizace posoudil nezávislý certifikovaný znalec, který podle slovinského insolvenčního zákona vydal stanovisko potvrzující, že se podnik Cimos nachází v platební neschopnosti, že existuje vyšší než 50 % pravděpodobnost, že provedení plánu finanční restrukturalizace umožní v krátkodobém i dlouhodobém horizontu obnovit likviditu a solventnost podniku Cimos a že existuje vyšší než 50 % pravděpodobnost toho, že věřitelé podniku Cimos dosáhnou splacení pohledávek za příznivějších podmínek než v případě, že by podnik zahájil konkurzní řízení. Znalec konstatoval, že v případě úpadku by běžní finanční věřitelé získali zpět 3,88 % svých pohledávek, zatímco v případě nuceného vyrovnání získají zpět 23,94 % pohledávek. |
| --- | --- |

(20)

Plán finanční restrukturalizace posoudil nezávislý certifikovaný znalec, který podle slovinského insolvenčního zákona vydal stanovisko potvrzující, že se podnik Cimos nachází v platební neschopnosti, že existuje vyšší než 50 % pravděpodobnost, že provedení plánu finanční restrukturalizace umožní v krátkodobém i dlouhodobém horizontu obnovit likviditu a solventnost podniku Cimos a že existuje vyšší než 50 % pravděpodobnost toho, že věřitelé podniku Cimos dosáhnou splacení pohledávek za příznivějších podmínek než v případě, že by podnik zahájil konkurzní řízení. Znalec konstatoval, že v případě úpadku by běžní finanční věřitelé získali zpět 3,88 % svých pohledávek, zatímco v případě nuceného vyrovnání získají zpět 23,94 % pohledávek.

2.3.   OZNÁMENÁ OPATŘENÍ

| (21) | Aktualizovaný plán restrukturalizace předpokládá provedení opatření, která jsou shrnuta níže. |
| --- | --- |

(21)

Aktualizovaný plán restrukturalizace předpokládá provedení opatření, která jsou shrnuta níže.

| (22) | Opatření č. 1: 60 % snížení (21,7 milionu EUR) pohledávky státu vůči podniku Cimos, která vznikla v důsledku záruky poskytnuté jako podpora na záchranu, prostřednictvím její kapitalizace, přičemž zbývající částka ve výši 40 % (14,5 milionu EUR) má být splacena během desetiletého období s úrokovou sazbou ve výši EURIBOR + 2,5 %. |
| --- | --- |

(22)

Opatření č. 1: 60 % snížení (21,7 milionu EUR) pohledávky státu vůči podniku Cimos, která vznikla v důsledku záruky poskytnuté jako podpora na záchranu, prostřednictvím její kapitalizace, přičemž zbývající částka ve výši 40 % (14,5 milionu EUR) má být splacena během desetiletého období s úrokovou sazbou ve výši EURIBOR + 2,5 %.

| (23) | Opatření č. 2: 60 % snížení (23,4 milionu EUR) pohledávky státu vůči podniku Cimos vyplývající z jiných záruk (11) prostřednictvím její kapitalizace, přičemž zbývající částka ve výši 40 % (15,6 milionu EUR) má být splacena během desetiletého období s úrokovou sazbou ve výši EURIBOR + 2,5 %. |
| --- | --- |

(23)

Opatření č. 2: 60 % snížení (23,4 milionu EUR) pohledávky státu vůči podniku Cimos vyplývající z jiných záruk (11) prostřednictvím její kapitalizace, přičemž zbývající částka ve výši 40 % (15,6 milionu EUR) má být splacena během desetiletého období s úrokovou sazbou ve výši EURIBOR + 2,5 %.

11

| (24) | Opatření č. 3: kombinace 60 % snížení dluhu (122 milionů EUR) prostřednictvím kapitalizace, srážky u některých bank (35,7 milionu EUR (12)) a úpravy splátkového kalendáře u zbývající dlužné částky (99,5 milionu EUR) během desetiletého období s úrokovou sazbou ve výši EURIBOR + 2,5 %.

  Tabulka 3


  Shrnutí opatření č. 1–3










  (v milionech EUR) |
| --- | --- |
| Název věřitele | Nesplacená jistina | Kapitalizace pohledávky | Srážka | Zbývající dluh |
| Opatření č. 1 |
| Ministerstvo financí | 36,2 | (21,7) | — | 14,5 |
| Opatření č. 2 |
| Republika Slovinsko | 39,0 | (23,4) | — | 15,6 |
| Opatření č. 3 |
| DUTB | 65,8 | (39,5) | — | 26,3 |
| SID Banka | 47,5 | (1,0) | (27,5) | 19 |
| Banka Celje d.d. | 42,4 | (25,5) | — | 16,9 |
| NLB | 26,8 | (16,1) | — | 10,7 |
| Abanka Vipa d.d. | 23,2 | (13,9) | — | 9,3 |
| International Finance Corporation (IFC) | 22,1 | (13,3) | — | 8,8 |
| Gorenjska Banka d.d. | 15,5 | (9,3) | — | 6,2 |
| NKBM | 5,7 | (3,4) | — | 2,3 |
| Opatření č. 3 celkem | 249 | (122) | (27,5) | 99,5 |
| Zdroj: plán restrukturalizace. |

(24)

Opatření č. 3: kombinace 60 % snížení dluhu (122 milionů EUR) prostřednictvím kapitalizace, srážky u některých bank (35,7 milionu EUR (12)) a úpravy splátkového kalendáře u zbývající dlužné částky (99,5 milionu EUR) během desetiletého období s úrokovou sazbou ve výši EURIBOR + 2,5 %.

12

Tabulka 3

Tabulka 3

Shrnutí opatření č. 1–3

Shrnutí opatření č. 1–3

(v milionech EUR)

Název věřitele

Nesplacená jistina

Kapitalizace pohledávky

Srážka

Zbývající dluh

Opatření č. 1

Ministerstvo financí

36,2

(21,7)

—

14,5

Opatření č. 2

Republika Slovinsko

39,0

(23,4)

—

15,6

Opatření č. 3

DUTB

65,8

(39,5)

—

26,3

SID Banka

47,5

(1,0)

(27,5)

19

Banka Celje d.d.

42,4

(25,5)

—

16,9

NLB

26,8

(16,1)

—

10,7

Abanka Vipa d.d.

23,2

(13,9)

—

9,3

International Finance Corporation (IFC)

22,1

(13,3)

—

8,8

Gorenjska Banka d.d.

15,5

(9,3)

—

6,2

NKBM

5,7

(3,4)

—

2,3

Opatření č. 3 celkem

249

(122)

(27,5)

99,5

Zdroj: plán restrukturalizace.

Zdroj:

| (25) | Opatření č. 4: nový nástroj financování s částkou ve výši 39,5 milionu EUR, který sestává z: i) komerčního úvěru poskytnutého bankami (dále jen „banky poskytující nové financování“ (13)) s částkou ve výši 20 milionů EUR, s úrokovou sazbou ve výši šestiměsíční sazby EURIBOR + 5 % ročně a s kolaterálem a ii) úvěru poskytnutého soukromými odběrateli podniku (dále jen „odběratelé poskytující nové financování“ (14)) s částkou ve výši 19,5 milionu EUR, který není zajištěn ani úročen. |
| --- | --- |

(25)

Opatření č. 4: nový nástroj financování s částkou ve výši 39,5 milionu EUR, který sestává z: i) komerčního úvěru poskytnutého bankami (dále jen „banky poskytující nové financování“ (13)) s částkou ve výši 20 milionů EUR, s úrokovou sazbou ve výši šestiměsíční sazby EURIBOR + 5 % ročně a s kolaterálem a ii) úvěru poskytnutého soukromými odběrateli podniku (dále jen „odběratelé poskytující nové financování“ (14)) s částkou ve výši 19,5 milionu EUR, který není zajištěn ani úročen.

13

14

| (26) | Opatření č. 5: dobrovolná restrukturalizace dluhu ze strany dodavatelů (15) s finančním dopadem ve výši 21,8 milionu EUR. |
| --- | --- |

(26)

Opatření č. 5: dobrovolná restrukturalizace dluhu ze strany dodavatelů (15) s finančním dopadem ve výši 21,8 milionu EUR.

15

| (27) | Opatření č. 6: dobrovolná restrukturalizace dluhu ze strany pronajímatele (16) s finančním dopadem ve výši 6 milionů EUR. |
| --- | --- |

(27)

Opatření č. 6: dobrovolná restrukturalizace dluhu ze strany pronajímatele (16) s finančním dopadem ve výši 6 milionů EUR.

16

| (28) | Opatření č. 7: dobrovolná úprava splátkového kalendáře ze strany bank neúčastnících se nuceného vyrovnání (17) s očekávaným finančním dopadem ve výši 3 milionů EUR. |
| --- | --- |

(28)

Opatření č. 7: dobrovolná úprava splátkového kalendáře ze strany bank neúčastnících se nuceného vyrovnání (17) s očekávaným finančním dopadem ve výši 3 milionů EUR.

17

| (29) | Opatření č. 8: financování kapitálových výdajů ze strany odběratelů ve formě úvěru ve výši 9,8 milionu EUR. |
| --- | --- |

(29)

Opatření č. 8: financování kapitálových výdajů ze strany odběratelů ve formě úvěru ve výši 9,8 milionu EUR.

| (30) | Slovinsko se domnívá, že státní podporu představuje pouze kapitalizace pohledávky státu ve výši 21,7 milionu EUR, která vznikla v důsledku záruky poskytnuté jako podpora na záchranu (část opatření č. 1). |
| --- | --- |

(30)

Slovinsko se domnívá, že státní podporu představuje pouze kapitalizace pohledávky státu ve výši 21,7 milionu EUR, která vznikla v důsledku záruky poskytnuté jako podpora na záchranu (část opatření č. 1).

3.   PLÁN RESTRUKTURALIZACE

PLÁN RESTRUKTURALIZACE

| (31) | Jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění, původně oznámený plán restrukturalizace byl aktualizován vzhledem k pozměněným podmínkám restrukturalizace, jež byla navržena v rámci nuceného vyrovnání. Hlavní prvky aktualizovaného plánu jsou stejné jako u původně oznámeného plánu. Změny v zásadě spočívají v rozšíření opatření v oblasti finanční restrukturalizace s cílem zahrnout větší okruh zúčastněných stran a v posílení opatření týkajících se provozní restrukturalizace k zohlednění důsledků nuceného vyrovnání. |
| --- | --- |

(31)

Jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění, původně oznámený plán restrukturalizace byl aktualizován vzhledem k pozměněným podmínkám restrukturalizace, jež byla navržena v rámci nuceného vyrovnání. Hlavní prvky aktualizovaného plánu jsou stejné jako u původně oznámeného plánu. Změny v zásadě spočívají v rozšíření opatření v oblasti finanční restrukturalizace s cílem zahrnout větší okruh zúčastněných stran a v posílení opatření týkajících se provozní restrukturalizace k zohlednění důsledků nuceného vyrovnání.

| (32) | Podle plánu vyplývají potíže podniku z rozšiřování činnosti financovaného z cizích zdrojů, poklesu provozní efektivity a zhoršení situace na automobilovém trhu způsobené světovou hospodářskou a finanční krizí. |
| --- | --- |

(32)

Podle plánu vyplývají potíže podniku z rozšiřování činnosti financovaného z cizích zdrojů, poklesu provozní efektivity a zhoršení situace na automobilovém trhu způsobené světovou hospodářskou a finanční krizí.

| (33) | Růst příjmů v období 2000–2008 činil v průměru více než 20 % ročně a byl financován především vnějšími půjčkami, ve většině případů krátkodobými úvěry, což vedlo k nesouladu mezi dlouhodobými aktivy a krátkodobými závazky použitými k financování těchto aktiv. Během tohoto období vzrostl čistý dluh podniku sedminásobně a od té doby je na vysoké úrovni. Podnik nebyl schopen tento dluh splácet, natož financovat potřebné kapitálové investice. Podnik Cimos navíc nahromadil značné obchodní závazky, jelikož činnosti financoval většinou prodloužením lhůty splatnosti u dodavatelů. Skutečnost, že podnik neplatil dodavatelům včas, nejenže zvýšila problémy s likviditou, nýbrž narušila také jeho činnosti, které v automobilovém průmyslu závisejí na dodávkách v požadovanou dobu. |
| --- | --- |

(33)

Růst příjmů v období 2000–2008 činil v průměru více než 20 % ročně a byl financován především vnějšími půjčkami, ve většině případů krátkodobými úvěry, což vedlo k nesouladu mezi dlouhodobými aktivy a krátkodobými závazky použitými k financování těchto aktiv. Během tohoto období vzrostl čistý dluh podniku sedminásobně a od té doby je na vysoké úrovni. Podnik nebyl schopen tento dluh splácet, natož financovat potřebné kapitálové investice. Podnik Cimos navíc nahromadil značné obchodní závazky, jelikož činnosti financoval většinou prodloužením lhůty splatnosti u dodavatelů. Skutečnost, že podnik neplatil dodavatelům včas, nejenže zvýšila problémy s likviditou, nýbrž narušila také jeho činnosti, které v automobilovém průmyslu závisejí na dodávkách v požadovanou dobu.

| (34) | K hlavním důvodům klesající provozní efektivity podniku patří špatná kvalita, vysoká zmetkovitost, nižší úroveň zákaznického servisu, nadměrná kapacita vedoucí k vysokým režijním nákladům, neschopnost snížit náklady mající za následek snížení rozpětí a výpadky dodávek kvůli nedodržení lhůt splatnosti u dodavatelů. |
| --- | --- |

(34)

K hlavním důvodům klesající provozní efektivity podniku patří špatná kvalita, vysoká zmetkovitost, nižší úroveň zákaznického servisu, nadměrná kapacita vedoucí k vysokým režijním nákladům, neschopnost snížit náklady mající za následek snížení rozpětí a výpadky dodávek kvůli nedodržení lhůt splatnosti u dodavatelů.

| (35) | Světová hospodářská krize a úvěrová krize vedly k nižší poptávce po nových automobilech i související poptávce po automobilových dílech. Výnosy podniku Cimos z prodeje se v roce 2008 a 2009 snížily, v roce 2010 a 2011 krátce vzrostly, načež v roce 2012 a 2013 opět klesly. Jelikož se podniku nepodařilo snížit náklady, stal se neziskovým a nebyl schopen vytvořit dostatečné peněžní toky k tomu, aby mohl obsluhovat dluh. |
| --- | --- |

(35)

Světová hospodářská krize a úvěrová krize vedly k nižší poptávce po nových automobilech i související poptávce po automobilových dílech. Výnosy podniku Cimos z prodeje se v roce 2008 a 2009 snížily, v roce 2010 a 2011 krátce vzrostly, načež v roce 2012 a 2013 opět klesly. Jelikož se podniku nepodařilo snížit náklady, stal se neziskovým a nebyl schopen vytvořit dostatečné peněžní toky k tomu, aby mohl obsluhovat dluh.

| (36) | S cílem odstranit příčiny potíží vypracoval podnik Cimos plán restrukturalizace, který předpokládá provedení níže popsaných opatření v oblasti finanční a provozní restrukturalizace. |
| --- | --- |

(36)

S cílem odstranit příčiny potíží vypracoval podnik Cimos plán restrukturalizace, který předpokládá provedení níže popsaných opatření v oblasti finanční a provozní restrukturalizace.

| (37) | Období restrukturalizace není v plánu restrukturalizace výslovně stanoveno. Plán předpokládá, že restrukturalizace bude zahájena v únoru 2014 a restrukturalizační opatření budou prováděna do roku 2016, přičemž úplných přínosů bude dosaženo do roku 2018 (podle odhadů potrvá dva až tři roky, než se projeví přínosy některých opatření). Jelikož se podle všech scénářů předpokládá obnovení životaschopnosti podniku do roku 2017, má Komise za to, že období restrukturalizace potrvá od února 2014 do konce roku 2017. |
| --- | --- |

(37)

Období restrukturalizace není v plánu restrukturalizace výslovně stanoveno. Plán předpokládá, že restrukturalizace bude zahájena v únoru 2014 a restrukturalizační opatření budou prováděna do roku 2016, přičemž úplných přínosů bude dosaženo do roku 2018 (podle odhadů potrvá dva až tři roky, než se projeví přínosy některých opatření). Jelikož se podle všech scénářů předpokládá obnovení životaschopnosti podniku do roku 2017, má Komise za to, že období restrukturalizace potrvá od února 2014 do konce roku 2017.

3.1.   FINANČNÍ RESTRUKTURALIZACE

| (38) | Původně oznámený plán restrukturalizace předpokládal kapitalizaci pohledávky státu ve výši 35 milionů EUR, která vznikla v důsledku záruky poskytnuté jako podpora na záchranu, a upsání dalšího základního kapitálu ve výši 6,5 milionu EUR ze strany dvou veřejných akcionářů podniku Cimos, Modra Zavarovalnica d.d. a D.S.U. d.o.o. Původně oznámený plán mimoto předpokládal kapitalizaci a úpravu splátkového kalendáře u bankovního dluhu podniku Cimos ve výši přibližně 250–270 milionů EUR. |
| --- | --- |

(38)

Původně oznámený plán restrukturalizace předpokládal kapitalizaci pohledávky státu ve výši 35 milionů EUR, která vznikla v důsledku záruky poskytnuté jako podpora na záchranu, a upsání dalšího základního kapitálu ve výši 6,5 milionu EUR ze strany dvou veřejných akcionářů podniku Cimos, Modra Zavarovalnica d.d. a D.S.U. d.o.o. Původně oznámený plán mimoto předpokládal kapitalizaci a úpravu splátkového kalendáře u bankovního dluhu podniku Cimos ve výši přibližně 250–270 milionů EUR.

| (39) | Podle aktualizovaného plánu je hlavním prvkem finanční restrukturalizace i nadále restrukturalizace pohledávky státu a bankovního dluhu, bude však provedena za pozměněných podmínek, které byly dohodnuty v rámci nuceného vyrovnání. Ostatní zúčastněné strany, včetně odběratelů, dodavatelů, pronajímatele a bank neúčastnících se nuceného vyrovnání, přispějí k finanční restrukturalizaci dobrovolně snížením svých pohledávek nebo poskytnutím financování. Dva veřejní akcionáři však nevloží kapitál, jak se předpokládalo podle původně oznámeného plánu. |
| --- | --- |

(39)

Podle aktualizovaného plánu je hlavním prvkem finanční restrukturalizace i nadále restrukturalizace pohledávky státu a bankovního dluhu, bude však provedena za pozměněných podmínek, které byly dohodnuty v rámci nuceného vyrovnání. Ostatní zúčastněné strany, včetně odběratelů, dodavatelů, pronajímatele a bank neúčastnících se nuceného vyrovnání, přispějí k finanční restrukturalizaci dobrovolně snížením svých pohledávek nebo poskytnutím financování. Dva veřejní akcionáři však nevloží kapitál, jak se předpokládalo podle původně oznámeného plánu.

| (40) | Finanční dluh podniku Cimos sestává z pohledávky státu ve výši 36,2 milionu EUR (včetně naběhlých úroků), která vznikla v důsledku záruky poskytnuté jako podpora na záchranu, z pohledávek státu v celkové výši 39 milionů EUR v souvislosti s jinými zárukami (18) a z různých úvěrů u řady bank. Stát a banky účastnící se nuceného vyrovnání souhlasily s restrukturalizací tohoto dluhu prostřednictvím kapitalizace, srážek a úpravy splátkového kalendáře za podmínek popsaných v 22.–24. bodě odůvodnění. To má zajistit snížení dluhu podniku na udržitelnou a obsluhovatelnou úroveň. Uvolní to rovněž peněžní prostředky potřebné k financování činnosti a zlepšení úvěruschopnosti podniku Cimos v očích odběratelů, dodavatelů a finančních věřitelů. |
| --- | --- |

(40)

Finanční dluh podniku Cimos sestává z pohledávky státu ve výši 36,2 milionu EUR (včetně naběhlých úroků), která vznikla v důsledku záruky poskytnuté jako podpora na záchranu, z pohledávek státu v celkové výši 39 milionů EUR v souvislosti s jinými zárukami (18) a z různých úvěrů u řady bank. Stát a banky účastnící se nuceného vyrovnání souhlasily s restrukturalizací tohoto dluhu prostřednictvím kapitalizace, srážek a úpravy splátkového kalendáře za podmínek popsaných v 22.–24. bodě odůvodnění. To má zajistit snížení dluhu podniku na udržitelnou a obsluhovatelnou úroveň. Uvolní to rovněž peněžní prostředky potřebné k financování činnosti a zlepšení úvěruschopnosti podniku Cimos v očích odběratelů, dodavatelů a finančních věřitelů.

18

| (41) | Podnik Cimos bude potřebovat další finanční prostředky na financování svého pracovního kapitálu a splacení závazků plynoucích z restrukturalizace dluhu, což je nezbytným předpokladem obnovení solventnosti a ziskovosti. Za tímto účelem se podnik Cimos s bankami a hlavními odběrateli dohodl na tom, že mu poskytnou částku ve výši 39,5 milionu EUR ve formě nového nástroje financování za podmínek popsaných v 25. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(41)

Podnik Cimos bude potřebovat další finanční prostředky na financování svého pracovního kapitálu a splacení závazků plynoucích z restrukturalizace dluhu, což je nezbytným předpokladem obnovení solventnosti a ziskovosti. Za tímto účelem se podnik Cimos s bankami a hlavními odběrateli dohodl na tom, že mu poskytnou částku ve výši 39,5 milionu EUR ve formě nového nástroje financování za podmínek popsaných v 25. bodě odůvodnění.

| (42) | Podnik uzavřel se svými dodavateli dohody o dobrovolné restrukturalizaci běžných provozních pohledávek na základě dodavatelských smluv. Dohoda stanoví, že dodavatelé restrukturalizují své pohledávky prostřednictvím jednorázového splacení části pohledávek, úpravy splátkového kalendáře a odepsání zbývající části. Finanční dopad tohoto opatření ve výši 21,8 milionu EUR odpovídá částce odepsaných splatných závazků podniku Cimos. |
| --- | --- |

(42)

Podnik uzavřel se svými dodavateli dohody o dobrovolné restrukturalizaci běžných provozních pohledávek na základě dodavatelských smluv. Dohoda stanoví, že dodavatelé restrukturalizují své pohledávky prostřednictvím jednorázového splacení části pohledávek, úpravy splátkového kalendáře a odepsání zbývající části. Finanční dopad tohoto opatření ve výši 21,8 milionu EUR odpovídá částce odepsaných splatných závazků podniku Cimos.

| (43) | Podnik Cimos uzavřel se společností Hypo Leasing d.o.o. (nyní Heta Asset Resolution d.o.o.), pronajímatelem, dohodu ohledně dobrovolné restrukturalizace pohledávek plynoucích z nájemních smluv. Podle této dohody obdrží pronajímatel jednorázovou platbu (včetně sankčních úroků) ve výši 2,3 milionu EUR, odepíše částku ve výši 6 milionů EUR, což je oznámeným finančním dopadem tohoto opatření, a upraví splátkový kalendář za účelem uhrazení zbývajícího dluhu během čtyř let s jednoletou dobou odkladu. |
| --- | --- |

(43)

Podnik Cimos uzavřel se společností Hypo Leasing d.o.o. (nyní Heta Asset Resolution d.o.o.), pronajímatelem, dohodu ohledně dobrovolné restrukturalizace pohledávek plynoucích z nájemních smluv. Podle této dohody obdrží pronajímatel jednorázovou platbu (včetně sankčních úroků) ve výši 2,3 milionu EUR, odepíše částku ve výši 6 milionů EUR, což je oznámeným finančním dopadem tohoto opatření, a upraví splátkový kalendář za účelem uhrazení zbývajícího dluhu během čtyř let s jednoletou dobou odkladu.

| (44) | Mimo nucené vyrovnání uzavřel podnik Cimos s bankami, které nemají sídlo ve Slovinsku, dvoustranné dohody o restrukturalizaci dluhu, nebo se nachází v konečné fázi jednání o uzavření těchto dohod. Finanční dopad tohoto opatření, které spočívá v prodloužení splatnosti úvěrů, změnách úrokových sazeb a moratoriu na splácení jistiny, se odhaduje na 3 miliony EUR. |
| --- | --- |

(44)

Mimo nucené vyrovnání uzavřel podnik Cimos s bankami, které nemají sídlo ve Slovinsku, dvoustranné dohody o restrukturalizaci dluhu, nebo se nachází v konečné fázi jednání o uzavření těchto dohod. Finanční dopad tohoto opatření, které spočívá v prodloužení splatnosti úvěrů, změnách úrokových sazeb a moratoriu na splácení jistiny, se odhaduje na 3 miliony EUR.

| (45) | Kapitálové výdaje se v minulých letech kvůli omezené dostupné hotovosti snížily, což mělo za následek podinvestování a nedostatečnou údržbu zařízení. Podnik Cimos má v úmyslu zvýšit kapitálové výdaje na úroveň potřebnou k provedení restrukturalizace. To bude financováno částečně odběrateli, částečně samotným podnikem Cimos. Odběratelé souhlasili s financováním výdajů na specifické nástroje a stroje ve formě úvěru ve výši 9,8 milionu EUR poskytnutého podniku Cimos. Zbývající potřebné kapitálové výdaje bude podnik Cimos financovat z vlastních zdrojů. |
| --- | --- |

(45)

Kapitálové výdaje se v minulých letech kvůli omezené dostupné hotovosti snížily, což mělo za následek podinvestování a nedostatečnou údržbu zařízení. Podnik Cimos má v úmyslu zvýšit kapitálové výdaje na úroveň potřebnou k provedení restrukturalizace. To bude financováno částečně odběrateli, částečně samotným podnikem Cimos. Odběratelé souhlasili s financováním výdajů na specifické nástroje a stroje ve formě úvěru ve výši 9,8 milionu EUR poskytnutého podniku Cimos. Zbývající potřebné kapitálové výdaje bude podnik Cimos financovat z vlastních zdrojů.

| (46) | V zájmu dalšího zlepšení likvidity uzavřel podnik Cimos s odběrateli dohodu o zkrácení lhůty splatnosti z 30–60 dnů na jeden týden, a to do června 2015. Předpokládá se, že toto opatření zvýší likviditu přibližně o 10 milionů EUR. |
| --- | --- |

(46)

V zájmu dalšího zlepšení likvidity uzavřel podnik Cimos s odběrateli dohodu o zkrácení lhůty splatnosti z 30–60 dnů na jeden týden, a to do června 2015. Předpokládá se, že toto opatření zvýší likviditu přibližně o 10 milionů EUR.

| (47) | Podnik Cimos plánuje rovněž získání úvěru ve výši 25 milionů EUR za tržních podmínek, a to na financování činnosti v roce 2018–2019, tj. po skončení období restrukturalizace. |
| --- | --- |

(47)

Podnik Cimos plánuje rovněž získání úvěru ve výši 25 milionů EUR za tržních podmínek, a to na financování činnosti v roce 2018–2019, tj. po skončení období restrukturalizace.

3.2.   PROVOZNÍ RESTRUKTURALIZACE

| (48) | Co se týká provozní restrukturalizace, původně oznámený plán restrukturalizace předpokládal zavedení štíhlého vedení, konsolidaci výrobních kapacit, zvýšení úlohy a povinností obchodních jednotek, lepší zadávání zakázek, optimalizaci zásob a restrukturalizaci lidských zdrojů. Tato opatření se provádějí, ačkoli podle aktualizovaného plánu byla posílena a rozšířena, aby se zohlednily obchodní důsledky nuceného vyrovnání. |
| --- | --- |

(48)

Co se týká provozní restrukturalizace, původně oznámený plán restrukturalizace předpokládal zavedení štíhlého vedení, konsolidaci výrobních kapacit, zvýšení úlohy a povinností obchodních jednotek, lepší zadávání zakázek, optimalizaci zásob a restrukturalizaci lidských zdrojů. Tato opatření se provádějí, ačkoli podle aktualizovaného plánu byla posílena a rozšířena, aby se zohlednily obchodní důsledky nuceného vyrovnání.

| (49) | Opatření v oblasti provozní restrukturalizace budou mít zejména větší dopad na počet pracovníků ve skupině, náklady práce a režijní náklady, než se plánovalo původně, s cílem vytvořit pokud možno co nejdříve čistý zisk a hotovost. K dosažení tohoto cíle se vzhledem k vyššímu poklesu tržeb a zvýšení nákladů na údržbu oproti původním předpokladům očekává, že pozměněná opatření povedou k vyšším úsporám nákladů, než se plánovalo původně. |
| --- | --- |

(49)

Opatření v oblasti provozní restrukturalizace budou mít zejména větší dopad na počet pracovníků ve skupině, náklady práce a režijní náklady, než se plánovalo původně, s cílem vytvořit pokud možno co nejdříve čistý zisk a hotovost. K dosažení tohoto cíle se vzhledem k vyššímu poklesu tržeb a zvýšení nákladů na údržbu oproti původním předpokladům očekává, že pozměněná opatření povedou k vyšším úsporám nákladů, než se plánovalo původně.

| (50) | Výroba na objednávku se postupem času sníží, jelikož tři čtvrtiny probíhajících projektů mají být podle očekávání dokončeny do roku 2019. Snížení stávající činnosti bude nutno nahradit novými projekty. Podnik zavede za tímto účelem opatření v oblasti prodeje, včetně nanejvýš důležitého udržení dlouhodobých odběratelů, a to spoluprací s nimi od fáze vývoje výrobků, pronikání na nové trhy se stávajícími výrobky a vývoje nových výrobků pro existující i nové trhy. Výnosy z prodeje se mají v období 2015–2018 podle odhadů snížit a v roce 2019 mají opět začít růst. Tato opatření nemají podle očekávání vyžadovat dodatečné náklady. |
| --- | --- |

(50)

Výroba na objednávku se postupem času sníží, jelikož tři čtvrtiny probíhajících projektů mají být podle očekávání dokončeny do roku 2019. Snížení stávající činnosti bude nutno nahradit novými projekty. Podnik zavede za tímto účelem opatření v oblasti prodeje, včetně nanejvýš důležitého udržení dlouhodobých odběratelů, a to spoluprací s nimi od fáze vývoje výrobků, pronikání na nové trhy se stávajícími výrobky a vývoje nových výrobků pro existující i nové trhy. Výnosy z prodeje se mají v období 2015–2018 podle odhadů snížit a v roce 2019 mají opět začít růst. Tato opatření nemají podle očekávání vyžadovat dodatečné náklady.

| (51) | Podnik Cimos plánuje snížení počtu pracovníků z 6 855 osob v květnu 2014 na [...] (*1) osob v [...], což má podle předpokladů dosáhnout ročních úspor nákladů ve výši [...] EUR. Související náklady na vyplacení odstupného se odhadují na částku ve výši [...] EUR a vzniknou v [...]. |
| --- | --- |

(51)

Podnik Cimos plánuje snížení počtu pracovníků z 6 855 osob v květnu 2014 na [...] (*1) osob v [...], což má podle předpokladů dosáhnout ročních úspor nákladů ve výši [...] EUR. Související náklady na vyplacení odstupného se odhadují na částku ve výši [...] EUR a vzniknou v [...].

*1

| (52) | Podnik se rozhodl snížit v období 2014–2016 počet výrobních závodů z dvaceti na třináct s cílem konsolidovat výrobní kapacity a zaměřit se na hlavní oblast činnosti. Výnosy z prodeje mají podle očekávání činit 5,1 milionu EUR, což zlepší likviditu. V období 2013–2014 prodal podnik Cimos své dceřiné společnosti, TPS Labin, TPS Novi Knezevac (zemědělská divize), Litostroj Power (energetická divize) a Cimos Titan (strojírenská divize), což zajistilo celkové výnosy ve výši přibližně 25 milionů EUR. |
| --- | --- |

(52)

Podnik se rozhodl snížit v období 2014–2016 počet výrobních závodů z dvaceti na třináct s cílem konsolidovat výrobní kapacity a zaměřit se na hlavní oblast činnosti. Výnosy z prodeje mají podle očekávání činit 5,1 milionu EUR, což zlepší likviditu. V období 2013–2014 prodal podnik Cimos své dceřiné společnosti, TPS Labin, TPS Novi Knezevac (zemědělská divize), Litostroj Power (energetická divize) a Cimos Titan (strojírenská divize), což zajistilo celkové výnosy ve výši přibližně 25 milionů EUR.

| (53) | Plán obsahuje opatření k zvýšení kvality s cílem zlepšit pracovní postupy, například materiálové toky, vnitřní balení, zacházení s obráběcími nástroji a řízení zásob. Mimoto budou zavedena opatření k zlepšení výrobních procesů, včetně přeměny a přemístění některých výrobních linek, nahrazení nebo vyřazení určitých vstupních materiálů a obnovy, oprav a nahrazení pracovního zařízení. Roční přínosy plynoucí z provedení těchto opatření mají podle očekávání vzrůst z 0,9 milionu EUR v roce 2015 na 5 milionů EUR po roce 2017. |
| --- | --- |

(53)

Plán obsahuje opatření k zvýšení kvality s cílem zlepšit pracovní postupy, například materiálové toky, vnitřní balení, zacházení s obráběcími nástroji a řízení zásob. Mimoto budou zavedena opatření k zlepšení výrobních procesů, včetně přeměny a přemístění některých výrobních linek, nahrazení nebo vyřazení určitých vstupních materiálů a obnovy, oprav a nahrazení pracovního zařízení. Roční přínosy plynoucí z provedení těchto opatření mají podle očekávání vzrůst z 0,9 milionu EUR v roce 2015 na 5 milionů EUR po roce 2017.

| (54) | V oblasti dodavatelského řetězce zamýšlí podnik omezit počet [...], snížit náklady na příplatky za dopravu zkrácením prodlev ve výrobě určené pro známé odběratele, zjednodušit materiálové toky mezi výrobními závody a snížit [...] zadáváním zakázek prostřednictvím výzev k podávání nabídek. Očekávané snížení nákladů na dodavatelský řetězec dosáhne od roku 2018 částky ve výši 5,3 milionu EUR ročně. Do té doby se mají úspory podle očekávání postupně zvyšovat, a to z částky ve výši 1,8 milionu EUR v roce 2015 na 4,1 milionu EUR v roce 2017. |
| --- | --- |

(54)

V oblasti dodavatelského řetězce zamýšlí podnik omezit počet [...], snížit náklady na příplatky za dopravu zkrácením prodlev ve výrobě určené pro známé odběratele, zjednodušit materiálové toky mezi výrobními závody a snížit [...] zadáváním zakázek prostřednictvím výzev k podávání nabídek. Očekávané snížení nákladů na dodavatelský řetězec dosáhne od roku 2018 částky ve výši 5,3 milionu EUR ročně. Do té doby se mají úspory podle očekávání postupně zvyšovat, a to z částky ve výši 1,8 milionu EUR v roce 2015 na 4,1 milionu EUR v roce 2017.

| (55) | Podnik hodlá zlepšit rovněž proces nákupu, a to sjednáním množstevních slev se stávajícími dodavateli [...] s cílem zajistit výhodnější ceny a rovněž centralizací funkce nákupu. Stávající potíže s likviditou měly za následek, že mnoho dodavatelů odmítlo s podnikem Cimos obchodovat, což omezilo jeho schopnost optimalizovat náklady změnou dodavatelů. To se má po ukončení řízení o nuceném vyrovnání podle očekávání změnit. Přínosy plynoucí z lepšího procesu nákupu mají v období 2015–2018 dosáhnout podle předpokladů výše 11,3 milionu EUR. |
| --- | --- |

(55)

Podnik hodlá zlepšit rovněž proces nákupu, a to sjednáním množstevních slev se stávajícími dodavateli [...] s cílem zajistit výhodnější ceny a rovněž centralizací funkce nákupu. Stávající potíže s likviditou měly za následek, že mnoho dodavatelů odmítlo s podnikem Cimos obchodovat, což omezilo jeho schopnost optimalizovat náklady změnou dodavatelů. To se má po ukončení řízení o nuceném vyrovnání podle očekávání změnit. Přínosy plynoucí z lepšího procesu nákupu mají v období 2015–2018 dosáhnout podle předpokladů výše 11,3 milionu EUR.

| (56) | Opatření k omezení režijních nákladů se zaměřují především na snížení nákladů na služby (veřejné služby, informační technologie, telekomunikační, úklidové a bezpečnostní služby), ostatních provozních nákladů (např. bankovní poplatky, nájemné) a ukončení propagačních činností nesouvisejících s podnikáním (dary pro místní sportovní kluby). Tato opatření mají podle předpokladů přinést v roce 2015 úspory ve výši 0,3 milionu EUR a posléze ve výši 0,6 milionu EUR ročně. |
| --- | --- |

(56)

Opatření k omezení režijních nákladů se zaměřují především na snížení nákladů na služby (veřejné služby, informační technologie, telekomunikační, úklidové a bezpečnostní služby), ostatních provozních nákladů (např. bankovní poplatky, nájemné) a ukončení propagačních činností nesouvisejících s podnikáním (dary pro místní sportovní kluby). Tato opatření mají podle předpokladů přinést v roce 2015 úspory ve výši 0,3 milionu EUR a posléze ve výši 0,6 milionu EUR ročně.

| (57) | V rámci opatření k optimalizaci zásob hodlá podnik Cimos lépe kontrolovat neprodejné zboží, zavést prodej zásob prostřednictvím komisního prodeje, zvýšit četnost dodávek, snížit zásoby surovin a zvýšit zásoby hotových výrobků s cílem poskytovat lepší zákaznický servis. |
| --- | --- |

(57)

V rámci opatření k optimalizaci zásob hodlá podnik Cimos lépe kontrolovat neprodejné zboží, zavést prodej zásob prostřednictvím komisního prodeje, zvýšit četnost dodávek, snížit zásoby surovin a zvýšit zásoby hotových výrobků s cílem poskytovat lepší zákaznický servis.

3.3.   PŘEHLED RESTRUKTURALIZAČNÍCH NÁKLADŮ A ZDROJŮ FINANCOVÁNÍ

| (58) | Podle plánu restrukturalizace činí celkové restrukturalizační náklady 350,7 milionu EUR a mají být financovány z vlastního příspěvku ve výši 329 milionů EUR a ze státní podpory ve výši 21,7 milionu EUR. Restrukturalizační náklady a zdroje financování jsou shrnuty v tabulce 4.

  Tabulka 4


  Restrukturalizační náklady a zdroje financování









  (v milionech EUR) |
| --- | --- |
| Restrukturalizační náklady | Zdroje financování |
| Splacení obchodních závazků | 113,1 | Nahlášený vlastní příspěvek | 329,0 |
| Obchodní ztráty v roce 2014 a v předchozích letech | 65,2 |
| Kapitálové výdaje | 18,3 | Oznámená státní podpora (podpora na záchranu přeměněná na vlastní kapitál) | 21,7 |
| Splacení kapitálových výdajů financovaných odběrateli | 9,8 |
| Ztráta z pozbytí společnosti Litostroj Power | 17,5 | | |
| Ztráta z pozbytí společnosti Cimos Titan | 2,5 | | |
| Splacení dluhu v souvislosti se společností Litostroj Power | 21,4 | | |
| Výplata odstupného | 8,4 | | |
| Odměna restrukturalizačních poradců | 3,0 | | |
| Sankční úroky související s nájmem a pozdější splacení | 2,3 | | |
| Omezený vlastní kapitál a minimální peněžní tok | 49,0 | | |
| Úroky z podpory na záchranu | 1,2 | | |
| Splacení nového financování | 39,0 | | |
| Náklady celkem | 350,7 | Zdroje financování celkem | 350,7 |
| Zdroj: plán restrukturalizace. |

(58)

Podle plánu restrukturalizace činí celkové restrukturalizační náklady 350,7 milionu EUR a mají být financovány z vlastního příspěvku ve výši 329 milionů EUR a ze státní podpory ve výši 21,7 milionu EUR. Restrukturalizační náklady a zdroje financování jsou shrnuty v tabulce 4.

Tabulka 4

Tabulka 4

Restrukturalizační náklady a zdroje financování

Restrukturalizační náklady a zdroje financování

(v milionech EUR)

Restrukturalizační náklady

Zdroje financování

Splacení obchodních závazků

113,1

Nahlášený vlastní příspěvek

329,0

Obchodní ztráty v roce 2014 a v předchozích letech

65,2

Kapitálové výdaje

18,3

Oznámená státní podpora (podpora na záchranu přeměněná na vlastní kapitál)

21,7

Splacení kapitálových výdajů financovaných odběrateli

9,8

Ztráta z pozbytí společnosti Litostroj Power

17,5

Ztráta z pozbytí společnosti Cimos Titan

2,5

Splacení dluhu v souvislosti se společností Litostroj Power

21,4

Výplata odstupného

8,4

Odměna restrukturalizačních poradců

3,0

Sankční úroky související s nájmem a pozdější splacení

2,3

Omezený vlastní kapitál a minimální peněžní tok

49,0

Úroky z podpory na záchranu

1,2

Splacení nového financování

39,0

Náklady celkem

350,7

Zdroje financování celkem

350,7

Zdroj: plán restrukturalizace.

Zdroj:

| (59) | Nahlášená výše vlastního příspěvku představuje 94 % celkových restrukturalizačních nákladů. |
| --- | --- |

(59)

Nahlášená výše vlastního příspěvku představuje 94 % celkových restrukturalizačních nákladů.

Restrukturalizační náklady

Restrukturalizační náklady

| (60) | Kvůli omezené likviditě nahromadil podnik Cimos nahromadil značné obchodní závazky, které musí být splaceny, aby byly zajištěny další dodávky a stabilita činnosti. Před zahájením řízení o nuceném vyrovnání splatil podnik obchodní závazky ve výši 20,5 milionu EUR a musí splatit další částku ve výši 92,6 milionu EUR, kterou dlužil na počátku řízení o nuceném vyrovnání. Celková výše splátek činí 113,1 milionu EUR. |
| --- | --- |

(60)

Kvůli omezené likviditě nahromadil podnik Cimos nahromadil značné obchodní závazky, které musí být splaceny, aby byly zajištěny další dodávky a stabilita činnosti. Před zahájením řízení o nuceném vyrovnání splatil podnik obchodní závazky ve výši 20,5 milionu EUR a musí splatit další částku ve výši 92,6 milionu EUR, kterou dlužil na počátku řízení o nuceném vyrovnání. Celková výše splátek činí 113,1 milionu EUR.

| (61) | V roce 2014 předpokládal podnik kumulované ztráty ve výši 211,4 milionu EUR a záporný vlastní kapitál ve výši – 155,6 milionu EUR. Podle pravidel nuceného vyrovnání nesmí být vlastní kapitál záporný, aby se restrukturalizovaná společnost pokládala za životaschopnou po ukončení řízení o nuceném vyrovnání. Kumulované ztráty tudíž musí být uhrazeny. Výše uvedenou částku je nutno opravit o položky, které jsou v tabulce 4 uvedeny zvlášť (ztráty z pozbytí společností, výplata odstupného, odměna restrukturalizačních poradců, sankční úroky v souvislosti s nájmem a splacení obchodních závazků). Výsledná částka činí 65,2 milionu EUR a představuje minulé obchodní ztráty, jež musí být během restrukturalizace uhrazeny. |
| --- | --- |

(61)

V roce 2014 předpokládal podnik kumulované ztráty ve výši 211,4 milionu EUR a záporný vlastní kapitál ve výši – 155,6 milionu EUR. Podle pravidel nuceného vyrovnání nesmí být vlastní kapitál záporný, aby se restrukturalizovaná společnost pokládala za životaschopnou po ukončení řízení o nuceném vyrovnání. Kumulované ztráty tudíž musí být uhrazeny. Výše uvedenou částku je nutno opravit o položky, které jsou v tabulce 4 uvedeny zvlášť (ztráty z pozbytí společností, výplata odstupného, odměna restrukturalizačních poradců, sankční úroky v souvislosti s nájmem a splacení obchodních závazků). Výsledná částka činí 65,2 milionu EUR a představuje minulé obchodní ztráty, jež musí být během restrukturalizace uhrazeny.

| (62) | Jak je uvedeno v 45. bodě odůvodnění, kapitálové výdaje byly v minulých letech kvůli nedostatku likvidity nedostatečné. To často k prodlevám ve výrobě a neschopnosti podniku Cimos plnit závazky vůči odběratelům. Kapitálové výdaje, které se předpokládají v plánu, mají zajistit, aby podnik Cimos plnil své budoucí smluvní závazky, jsou tudíž nezbytné pro obnovení jeho životaschopnosti. |
| --- | --- |

(62)

Jak je uvedeno v 45. bodě odůvodnění, kapitálové výdaje byly v minulých letech kvůli nedostatku likvidity nedostatečné. To často k prodlevám ve výrobě a neschopnosti podniku Cimos plnit závazky vůči odběratelům. Kapitálové výdaje, které se předpokládají v plánu, mají zajistit, aby podnik Cimos plnil své budoucí smluvní závazky, jsou tudíž nezbytné pro obnovení jeho životaschopnosti.

| (63) | Část kapitálových výdajů ve výši 9,8 milionu EUR bude financována odběrateli ve formě úvěru. Tento úvěr podnik Cimos splatí, představuje tudíž náklady na restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(63)

Část kapitálových výdajů ve výši 9,8 milionu EUR bude financována odběrateli ve formě úvěru. Tento úvěr podnik Cimos splatí, představuje tudíž náklady na restrukturalizaci.

| (64) | Při prodeji svých dceřiných společností, Litostroj Power (energetická divize) a Cimos Titan (strojírenská divize), vykázal podnik Cimos ztrátu z jejich pozbytí ve výši 20 milionů EUR, což zvyšuje kumulované ztráty popsané v 61. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(64)

Při prodeji svých dceřiných společností, Litostroj Power (energetická divize) a Cimos Titan (strojírenská divize), vykázal podnik Cimos ztrátu z jejich pozbytí ve výši 20 milionů EUR, což zvyšuje kumulované ztráty popsané v 61. bodě odůvodnění.

| (65) | Výnosy z prodeje společnosti Litostroj Power ve výši 21,4 milionu EUR použil podnik Cimos k splacení bankovních úvěrů, jak se vyžadovalo podle dohod o financování. |
| --- | --- |

(65)

Výnosy z prodeje společnosti Litostroj Power ve výši 21,4 milionu EUR použil podnik Cimos k splacení bankovních úvěrů, jak se vyžadovalo podle dohod o financování.

| (66) | Propouštění zaměstnanců plánované v rámci provozní restrukturalizace bude znamenat náklady na výplatu odstupného ve výši 8,4 milionu EUR. |
| --- | --- |

(66)

Propouštění zaměstnanců plánované v rámci provozní restrukturalizace bude znamenat náklady na výplatu odstupného ve výši 8,4 milionu EUR.

| (67) | Podnik najal poradce, kteří mají být představenstvu nápomocni při plánování a provádění restrukturalizace. Související náklady na odborné služby se odhadují na částku ve výši [...] EUR. |
| --- | --- |

(67)

Podnik najal poradce, kteří mají být představenstvu nápomocni při plánování a provádění restrukturalizace. Související náklady na odborné služby se odhadují na částku ve výši [...] EUR.

| (68) | V rámci dohody uzavřené s pronajímatelem (viz 43. bod odůvodnění) musí podnik Cimos splatit část svých závazků předem, včetně sankčních úroků. |
| --- | --- |

(68)

V rámci dohody uzavřené s pronajímatelem (viz 43. bod odůvodnění) musí podnik Cimos splatit část svých závazků předem, včetně sankčních úroků.

| (69) | Aby mohl podnik Cimos konkurovat na trhu na základě svých vlastních předností, nepostačuje, aby uhradil kumulované ztráty. V automobilovém průmyslu je běžnou praxí, že odběratelé vyžadují dostatečný poměr cizích zdrojů k vlastnímu kapitálu, aby se zájemce mohl účastnit nabídkových řízení. Pokud se má podnik Cimos ucházet o zakázky, což je nezbytné k dosažení plánovaných cílů v oblasti prodeje a obnovení životaschopnosti, musí mít minimální výši kapitálu, která se odhaduje na 39 milionů EUR. K zajištění dostatečné bezpečnostní rezervy v hotovosti, která je zapotřebí ke stabilizaci likvidity a opětovnému získání důvěry na trhu po ukončení insolvenčního řízení, mimoto potřebuje částku ve výši 10 milionů EUR. |
| --- | --- |

(69)

Aby mohl podnik Cimos konkurovat na trhu na základě svých vlastních předností, nepostačuje, aby uhradil kumulované ztráty. V automobilovém průmyslu je běžnou praxí, že odběratelé vyžadují dostatečný poměr cizích zdrojů k vlastnímu kapitálu, aby se zájemce mohl účastnit nabídkových řízení. Pokud se má podnik Cimos ucházet o zakázky, což je nezbytné k dosažení plánovaných cílů v oblasti prodeje a obnovení životaschopnosti, musí mít minimální výši kapitálu, která se odhaduje na 39 milionů EUR. K zajištění dostatečné bezpečnostní rezervy v hotovosti, která je zapotřebí ke stabilizaci likvidity a opětovnému získání důvěry na trhu po ukončení insolvenčního řízení, mimoto potřebuje částku ve výši 10 milionů EUR.

| (70) | Úroky z částky, kterou si podnik vypůjčil na trhu na základě záruky poskytnuté jako podpora na záchranu, narostlé do 3. června 2014, tj. zahájení řízení o nuceném vyrovnání, činí 1,2 milionu EUR a v rámci restrukturalizace musí být uhrazeny. |
| --- | --- |

(70)

Úroky z částky, kterou si podnik vypůjčil na trhu na základě záruky poskytnuté jako podpora na záchranu, narostlé do 3. června 2014, tj. zahájení řízení o nuceném vyrovnání, činí 1,2 milionu EUR a v rámci restrukturalizace musí být uhrazeny.

| (71) | Podnik Cimos musí splatit rovněž dluh vyplývající z nového nástroje financování, který je popsán v 41. bodě odůvodnění. Související restrukturalizační náklady, které Slovinsko oznámilo, činí 39 milionů EUR. |
| --- | --- |

(71)

Podnik Cimos musí splatit rovněž dluh vyplývající z nového nástroje financování, který je popsán v 41. bodě odůvodnění. Související restrukturalizační náklady, které Slovinsko oznámilo, činí 39 milionů EUR.

Zdroje financování

Zdroje financování

| (72) | Oznámené zdroje vlastního příspěvku zahrnují nový nástroj financování (viz 41. bod odůvodnění), kapitálové výdaje financované podnikem Cimos a odběrateli (viz 45. bod odůvodnění), výnosy z prodeje dceřiné společnosti Litostroj Power (viz 52. bod odůvodnění), přínosy plynoucí z opatření v oblasti finanční restrukturalizace popsaných v oddíle 3.1 a příspěvku podniku Cimos na restrukturalizaci pohledávek dodavatelů (viz 42. bod odůvodnění). Zdroje vlastního příspěvku jsou podrobně analyzovány v oddíle 8.8. |
| --- | --- |

(72)

Oznámené zdroje vlastního příspěvku zahrnují nový nástroj financování (viz 41. bod odůvodnění), kapitálové výdaje financované podnikem Cimos a odběrateli (viz 45. bod odůvodnění), výnosy z prodeje dceřiné společnosti Litostroj Power (viz 52. bod odůvodnění), přínosy plynoucí z opatření v oblasti finanční restrukturalizace popsaných v oddíle 3.1 a příspěvku podniku Cimos na restrukturalizaci pohledávek dodavatelů (viz 42. bod odůvodnění). Zdroje vlastního příspěvku jsou podrobně analyzovány v oddíle 8.8.

| (73) | Oznámená státní podpora spočívá v kapitalizaci pohledávky státu vůči podniku Cimos ve výši 21,7 milionu EUR, která vznikla v důsledku záruky poskytnuté jako podpora na záchranu. |
| --- | --- |

(73)

Oznámená státní podpora spočívá v kapitalizaci pohledávky státu vůči podniku Cimos ve výši 21,7 milionu EUR, která vznikla v důsledku záruky poskytnuté jako podpora na záchranu.

3.4.   OBNOVENÍ DLOUHODOBÉ ŽIVOTASCHOPNOSTI

| (74) | Plán restrukturalizace předpokládá obnovení životaschopnosti podle realistického scénáře v roce 2015 a podle pesimistického scénáře v roce 2017, a to v důsledku provedení restrukturalizačních opatření v období 2014–2016. Vybrané finanční údaje podle realistického scénáře jsou uvedeny v tabulce 5.

  Tabulka 5


  Vybrané odhadované finanční údaje podle realistického scénáře












  (v milionech EUR) |
| --- | --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| Čisté tržby | 370,4 | 358,1 | 327,2 | 321,8 | 316,0 | 345,0 |
| EBIT | – 7,7 | 10,1 | 10,7 | 11,6 | 12,1 | 18,8 |
| Čistý zisk/ztráta | – 77,8 | 2,1 | 2,9 | 4,2 | 5,0 | 11,1 |
| Peněžní tok z provozní činnosti | 2,9 | 19,0 | 32,1 | 40,5 | 34,1 | 27,6 |
| Vlastní kapitál | – 155,6 | 53,2 | 56,2 | 60,4 | 65,4 | 76,4 |
| Kapitálová návratnost | — | 3,9 % | 5,2 % | 7,0 % | 7,6 % | 14,5 % |
| Zdroj: plán restrukturalizace. |

(74)

Plán restrukturalizace předpokládá obnovení životaschopnosti podle realistického scénáře v roce 2015 a podle pesimistického scénáře v roce 2017, a to v důsledku provedení restrukturalizačních opatření v období 2014–2016. Vybrané finanční údaje podle realistického scénáře jsou uvedeny v tabulce 5.

Tabulka 5

Tabulka 5

Vybrané odhadované finanční údaje podle realistického scénáře

Vybrané odhadované finanční údaje podle realistického scénáře

(v milionech EUR)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

Čisté tržby

370,4

358,1

327,2

321,8

316,0

345,0

EBIT

– 7,7

10,1

10,7

11,6

12,1

18,8

Čistý zisk/ztráta

– 77,8

2,1

2,9

4,2

5,0

11,1

Peněžní tok z provozní činnosti

2,9

19,0

32,1

40,5

34,1

27,6

Vlastní kapitál

– 155,6

53,2

56,2

60,4

65,4

76,4

Kapitálová návratnost

—

3,9 %

5,2 %

7,0 %

7,6 %

14,5 %

Zdroj: plán restrukturalizace.

Zdroj:

3.5.   KOMPENZAČNÍ OPATŘENÍ

| (75) | Jako kompenzační opatření navrhuje podnik Cimos odprodej tří obchodních jednotek v automobilovém segmentu, své hlavní činnosti, a to výrobní závody v [...]. Tyto výrobní závody byly ziskové a připadala na ně přibližně 4 % celkových příjmů podniku Cimos před restrukturalizací. |
| --- | --- |

(75)

Jako kompenzační opatření navrhuje podnik Cimos odprodej tří obchodních jednotek v automobilovém segmentu, své hlavní činnosti, a to výrobní závody v [...]. Tyto výrobní závody byly ziskové a připadala na ně přibližně 4 % celkových příjmů podniku Cimos před restrukturalizací.

| (76) | Podnik odprodal také tři obchodní jednotky mimo hlavní oblast podnikání, a to zemědělskou, energetickou a strojírenskou divizi, na něž připadalo přibližně 20 % celkových příjmů podniku Cimos v době před restrukturalizací a které byly ziskové.

  Tabulka 6


  Finanční výsledky odprodaných podniků před restrukturalizací | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Podíl na příjmech podniku Cimos
  (%) | Hrubý zisk, v mil. EUR | Podíl na příjmech podniku Cimos
  (%) | Hrubý zisk, v mil. EUR | Podíl na příjmech podniku Cimos
  (%) | Hrubý zisk, v mil. EUR |
| (...) | 1,1 | 2,3 | 1,0 | 1,5 | 1,0 | 1,2 |
| (...) | 0,9 | 0,9 | 0,8 | 0,8 | 1,0 | 1,0 |
| (...) | 1,6 | 1,9 | 1,4 | 1,5 | 2,0 | 2,2 |
| Hlavní činnost celkem | 3,6 | 5,1 | 3,2 | 3,8 | 4,0 | 4,4 |
| Zemědělství | 0,9 | 1,5 | 1,2 | 2,7 | 0,9 | 1,2 |
| Energetika | 11,4 | 22,6 | 12,2 | 28,1 | 9,7 | 14,4 |
| Strojírenství | 5,0 | 5,3 | 6,8 | 6,6 | 8,5 | 6,3 |
| Vedlejší činnost celkem | 17,3 | 29,4 | 20,2 | 37,4 | 19,1 | 21,9 |
| Zdroj: odpověď na žádost o informace ze dne 30. ledna 2015. |

(76)

Podnik odprodal také tři obchodní jednotky mimo hlavní oblast podnikání, a to zemědělskou, energetickou a strojírenskou divizi, na něž připadalo přibližně 20 % celkových příjmů podniku Cimos v době před restrukturalizací a které byly ziskové.

Tabulka 6

Tabulka 6

Finanční výsledky odprodaných podniků před restrukturalizací

Finanční výsledky odprodaných podniků před restrukturalizací

2011

2012

2013

Podíl na příjmech podniku Cimos

(%)

Hrubý zisk, v mil. EUR

Podíl na příjmech podniku Cimos

(%)

Hrubý zisk, v mil. EUR

Podíl na příjmech podniku Cimos

(%)

Hrubý zisk, v mil. EUR

(...)

1,1

2,3

1,0

1,5

1,0

1,2

(...)

0,9

0,9

0,8

0,8

1,0

1,0

(...)

1,6

1,9

1,4

1,5

2,0

2,2

Hlavní činnost celkem

Hlavní činnost celkem

3,6

3,6

5,1

5,1

3,2

3,2

3,8

3,8

4,0

4,0

4,4

4,4

Zemědělství

0,9

1,5

1,2

2,7

0,9

1,2

Energetika

11,4

22,6

12,2

28,1

9,7

14,4

Strojírenství

5,0

5,3

6,8

6,6

8,5

6,3

Vedlejší činnost celkem

Vedlejší činnost celkem

17,3

17,3

29,4

29,4

20,2

20,2

37,4

37,4

19,1

19,1

21,9

21,9

Zdroj: odpověď na žádost o informace ze dne 30. ledna 2015.

Zdroj:

| (77) | Po výše uvedených odprodejích bude jedinou zbývající linií podnikání podniku Cimos automobilová divize, jeho hlavní činnost. |
| --- | --- |

(77)

Po výše uvedených odprodejích bude jedinou zbývající linií podnikání podniku Cimos automobilová divize, jeho hlavní činnost.

3.6.   ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (78) | Komise formální vyšetřovací řízení zahájila dne 9. dubna 2014. V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti ohledně obnovení dlouhodobé životaschopnosti, kompenzačních opatření a vlastního příspěvku. |
| --- | --- |

(78)

Komise formální vyšetřovací řízení zahájila dne 9. dubna 2014. V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti ohledně obnovení dlouhodobé životaschopnosti, kompenzačních opatření a vlastního příspěvku.

| (79) | Obnovení dlouhodobé životaschopnosti se jevilo jako sporné. Podle finančních výhledů obsažených v původně oznámeném plánu restrukturalizace měl podnik i po restrukturalizaci vytvářet čisté ztráty a záporné peněžní toky. Schopnost původně oznámeného plánu restrukturalizace obnovit životaschopnost podniku Cimos mimoto závisela do značné míry na uzavření dohody o dobrovolné restrukturalizaci dluhu. Jelikož v době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení nebylo takovéto dohody dosaženo, nepovažoval se tento předpoklad za realistický. To potvrdily následné události. Stranám se nepodařilo dospět k dohodě o dobrovolné restrukturalizaci dluhu a věřitelé místo toho zahájili řízení o nuceném vyrovnání. |
| --- | --- |

(79)

Obnovení dlouhodobé životaschopnosti se jevilo jako sporné. Podle finančních výhledů obsažených v původně oznámeném plánu restrukturalizace měl podnik i po restrukturalizaci vytvářet čisté ztráty a záporné peněžní toky. Schopnost původně oznámeného plánu restrukturalizace obnovit životaschopnost podniku Cimos mimoto závisela do značné míry na uzavření dohody o dobrovolné restrukturalizaci dluhu. Jelikož v době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení nebylo takovéto dohody dosaženo, nepovažoval se tento předpoklad za realistický. To potvrdily následné události. Stranám se nepodařilo dospět k dohodě o dobrovolné restrukturalizaci dluhu a věřitelé místo toho zahájili řízení o nuceném vyrovnání.

| (80) | Navrhovaná kompenzační opatření spočívající v prodeji zemědělské, strojírenské a energetické divize se netýkala (jak se zdálo) hlavního trhu podniku a nebyly k dispozici žádné důkazy o tom, že činnosti, které mají být ukončeny, nebyly před restrukturalizací ztrátové, jak se vyžaduje v bodě 40 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci (19) (dále jen „pokyny“). |
| --- | --- |

(80)

Navrhovaná kompenzační opatření spočívající v prodeji zemědělské, strojírenské a energetické divize se netýkala (jak se zdálo) hlavního trhu podniku a nebyly k dispozici žádné důkazy o tom, že činnosti, které mají být ukončeny, nebyly před restrukturalizací ztrátové, jak se vyžaduje v bodě 40 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci (19) (dále jen „pokyny“).

19

| (81) | Rovněž se zdálo, že rekapitalizace podniku Cimos ze strany dvou veřejných akcionářů a očekávané přínosy v podobě hotovosti plynoucí z restrukturalizace bankovního dluhu, včetně vysokého dluhu u bank ve vlastnictví státu, jež byly původně oznámeny jako zdroje vlastního příspěvku, zahrnují státní podporu. Pokud by se ukázalo, že tomu tak je, nebylo by to v souladu s pokyny, které stanoví, že vlastní příspěvek nesmí obsahovat žádný prvek podpory. Jediný přijatelný zdroj vlastního příspěvku v době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení, tj. výnosy z prodeje zemědělské divize, představoval pouze 0,5 % restrukturalizačních nákladů, což znamenalo, že v porovnání s požadovanou 50 % prahovou hodnotou byl značně nízký. |
| --- | --- |

(81)

Rovněž se zdálo, že rekapitalizace podniku Cimos ze strany dvou veřejných akcionářů a očekávané přínosy v podobě hotovosti plynoucí z restrukturalizace bankovního dluhu, včetně vysokého dluhu u bank ve vlastnictví státu, jež byly původně oznámeny jako zdroje vlastního příspěvku, zahrnují státní podporu. Pokud by se ukázalo, že tomu tak je, nebylo by to v souladu s pokyny, které stanoví, že vlastní příspěvek nesmí obsahovat žádný prvek podpory. Jediný přijatelný zdroj vlastního příspěvku v době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení, tj. výnosy z prodeje zemědělské divize, představoval pouze 0,5 % restrukturalizačních nákladů, což znamenalo, že v porovnání s požadovanou 50 % prahovou hodnotou byl značně nízký.

4.   PŘIPOMÍNKY SLOVINSKA

PŘIPOMÍNKY SLOVINSKA

| (82) | V reakci na rozhodnutí o zahájení řízení Slovinsko Komisi sdělilo, že obsah oznámeného plánu restrukturalizace bude aktualizován podle výsledku řízení o nuceném vyrovnání, které bylo zahájeno dne 3. června 2014. |
| --- | --- |

(82)

V reakci na rozhodnutí o zahájení řízení Slovinsko Komisi sdělilo, že obsah oznámeného plánu restrukturalizace bude aktualizován podle výsledku řízení o nuceném vyrovnání, které bylo zahájeno dne 3. června 2014.

| (83) | Jelikož jednání o nuceném vyrovnání dosud probíhala, neposkytlo Slovinsko podrobné údaje o změnách, potvrdilo však, že se již nezvažuje rekapitalizace podniku Cimos ze strany dvou veřejných akcionářů. Co se týká ostatních původně oznámených opatření, Slovinsko uvedlo, že je nelze posoudit, dokud nebudou v rámci nuceného vyrovnání dostatečně přesně vymezena. Slovinsko se však vyjádřilo k některým záležitostem uvedeným v rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(83)

Jelikož jednání o nuceném vyrovnání dosud probíhala, neposkytlo Slovinsko podrobné údaje o změnách, potvrdilo však, že se již nezvažuje rekapitalizace podniku Cimos ze strany dvou veřejných akcionářů. Co se týká ostatních původně oznámených opatření, Slovinsko uvedlo, že je nelze posoudit, dokud nebudou v rámci nuceného vyrovnání dostatečně přesně vymezena. Slovinsko se však vyjádřilo k některým záležitostem uvedeným v rozhodnutí o zahájení řízení.

| (84) | Pokud jde o pochybnosti Komise, které souvisely s přičitatelností opatření státních bank státu, Slovinsko odpovědělo, že všechny tyto banky působí na trhu v souladu s obchodními zásadami. Jejich rozhodnutí týkající se podniku Cimos vycházela z čistě ekonomických zájmů, nebyla ovlivněna vládními orgány a byla přijata současně se soukromými věřiteli, kteří také zahájili řízení o nuceném vyrovnání. |
| --- | --- |

(84)

Pokud jde o pochybnosti Komise, které souvisely s přičitatelností opatření státních bank státu, Slovinsko odpovědělo, že všechny tyto banky působí na trhu v souladu s obchodními zásadami. Jejich rozhodnutí týkající se podniku Cimos vycházela z čistě ekonomických zájmů, nebyla ovlivněna vládními orgány a byla přijata současně se soukromými věřiteli, kteří také zahájili řízení o nuceném vyrovnání.

| (85) | Co se týká společnosti DUTB, Slovinsko uvedlo, že její účast na restrukturalizaci podniku Cimos nebyla důsledkem politického zásahu. Čtyři ze sedmi členů její správní rady nepocházejí ze Slovinska, mají velké mezinárodní odborné znalosti a jsou důvěryhodní. Rozhodnutí týkající se úvěrů a správy majetku jsou přijímána v rámci operačního výboru s jednoznačně stanoveným mandátem a pravomocemi. |
| --- | --- |

(85)

Co se týká společnosti DUTB, Slovinsko uvedlo, že její účast na restrukturalizaci podniku Cimos nebyla důsledkem politického zásahu. Čtyři ze sedmi členů její správní rady nepocházejí ze Slovinska, mají velké mezinárodní odborné znalosti a jsou důvěryhodní. Rozhodnutí týkající se úvěrů a správy majetku jsou přijímána v rámci operačního výboru s jednoznačně stanoveným mandátem a pravomocemi.

| (86) | Účast společnosti SID Banka (dále jen „SID“) na restrukturalizaci podniku Cimos nebyla závislá na slovinské vládě. Transakce přesahující určité limity musí schválit dozorčí rada, jejíž členy jmenuje vláda, tito členové však nejsou na vládě závislí. Slovinsko připustilo, že se poslání banky SID jakožto rozvojové banky liší od cílů komerčních bank (např. maximalizace zisku), tvrdilo však, že správa a řízení společnosti SID podléhají stejným pravidlům jako v případě soukromých bank. |
| --- | --- |

(86)

Účast společnosti SID Banka (dále jen „SID“) na restrukturalizaci podniku Cimos nebyla závislá na slovinské vládě. Transakce přesahující určité limity musí schválit dozorčí rada, jejíž členy jmenuje vláda, tito členové však nejsou na vládě závislí. Slovinsko připustilo, že se poslání banky SID jakožto rozvojové banky liší od cílů komerčních bank (např. maximalizace zisku), tvrdilo však, že správa a řízení společnosti SID podléhají stejným pravidlům jako v případě soukromých bank.

| (87) | Slovinsko vzalo na vědomí pochybnosti Komise ohledně obnovení dlouhodobé životaschopnosti a prohlásilo, že zajistí, aby se aktualizovaný plán restrukturalizace těmito pochybnostmi zabýval. |
| --- | --- |

(87)

Slovinsko vzalo na vědomí pochybnosti Komise ohledně obnovení dlouhodobé životaschopnosti a prohlásilo, že zajistí, aby se aktualizovaný plán restrukturalizace těmito pochybnostmi zabýval.

| (88) | Co se týká kompenzačních opatření, Slovinsko uvedlo, že podpora na restrukturalizaci podniku Cimos může být schválena bez jakýchkoli kompenzačních opatření, jelikož podíl podniku Cimos na trhu je malý až zanedbatelný a podnik se nachází v podporované oblasti. Slovinsko rovněž tvrdilo, že z judikatury ani pokynů nevyplývá, že kompenzační opatření musí být provedena výhradně na hlavních trzích, na nichž bude podnik působit po restrukturalizaci. Slovinsko taktéž uvedlo, že odprodej zemědělské, strojírenské a energetické divize významně ovlivní konkurenční postavení podniku Cimos v automobilovém segmentu, jelikož omezí zdroje, které měl dříve k dispozici v důsledku zisku vytvořeného odprodanými podniky. |
| --- | --- |

(88)

Co se týká kompenzačních opatření, Slovinsko uvedlo, že podpora na restrukturalizaci podniku Cimos může být schválena bez jakýchkoli kompenzačních opatření, jelikož podíl podniku Cimos na trhu je malý až zanedbatelný a podnik se nachází v podporované oblasti. Slovinsko rovněž tvrdilo, že z judikatury ani pokynů nevyplývá, že kompenzační opatření musí být provedena výhradně na hlavních trzích, na nichž bude podnik působit po restrukturalizaci. Slovinsko taktéž uvedlo, že odprodej zemědělské, strojírenské a energetické divize významně ovlivní konkurenční postavení podniku Cimos v automobilovém segmentu, jelikož omezí zdroje, které měl dříve k dispozici v důsledku zisku vytvořeného odprodanými podniky.

| (89) | Co se týká vlastního příspěvku, Slovinsko uvedlo, že pokud restrukturalizace dluhu nezahrnuje státní podporu, představuje vlastní příspěvek. |
| --- | --- |

(89)

Co se týká vlastního příspěvku, Slovinsko uvedlo, že pokud restrukturalizace dluhu nezahrnuje státní podporu, představuje vlastní příspěvek.

5.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÉ STRANY

PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÉ STRANY

| (90) | Komise obdržela připomínky od jedné zúčastněné strany, podniku Cimos. Podnik Cimos plně potvrdil připomínky, které Slovinsko uvedlo v reakci na rozhodnutí o zahájení řízení. Podnik zdůraznil rovněž svůj sociálně-ekonomický význam pro zemi a region a uvedl, že je přesvědčen o obnovení životaschopnosti. |
| --- | --- |

(90)

Komise obdržela připomínky od jedné zúčastněné strany, podniku Cimos. Podnik Cimos plně potvrdil připomínky, které Slovinsko uvedlo v reakci na rozhodnutí o zahájení řízení. Podnik zdůraznil rovněž svůj sociálně-ekonomický význam pro zemi a region a uvedl, že je přesvědčen o obnovení životaschopnosti.

6.   OSTATNÍ PŘIPOMÍNKY

OSTATNÍ PŘIPOMÍNKY

| (91) | V období od září 2014 do března 2015 obdržela Komise několik dopisů od soukromé osoby, paní Olgy Filakovićové, která zastupovala kanadskou společnost Hormess International Limited. Ve svých dopisech paní Filakovićová tvrdila, že bilanční suma podniku Cimos byla v důsledku praní peněz podvodně navýšena nejméně o 20 milionů EUR, což (i s naběhlými úroky) činí 35 milionů EUR, které Slovinsko poskytlo v rámci podpory na restrukturalizaci; že její společnost má nárok na náhradu škody a – jako věřitel – požaduje od podniku Cimos a Slovinska částku ve výši 60 milionů EUR, což je pohledávka, která je údajně přihlášena u okresního soudu v Koperu, a že podnik Cimos falšoval finanční výkazy, aby skryl dluhy vůči jejím klientům související s kancelářskou budovou, kterou podnik Cimos nevlastnil, prodal ji však za částku ve výši 9,75 milionu EUR. |
| --- | --- |

(91)

V období od září 2014 do března 2015 obdržela Komise několik dopisů od soukromé osoby, paní Olgy Filakovićové, která zastupovala kanadskou společnost Hormess International Limited. Ve svých dopisech paní Filakovićová tvrdila, že bilanční suma podniku Cimos byla v důsledku praní peněz podvodně navýšena nejméně o 20 milionů EUR, což (i s naběhlými úroky) činí 35 milionů EUR, které Slovinsko poskytlo v rámci podpory na restrukturalizaci; že její společnost má nárok na náhradu škody a – jako věřitel – požaduje od podniku Cimos a Slovinska částku ve výši 60 milionů EUR, což je pohledávka, která je údajně přihlášena u okresního soudu v Koperu, a že podnik Cimos falšoval finanční výkazy, aby skryl dluhy vůči jejím klientům související s kancelářskou budovou, kterou podnik Cimos nevlastnil, prodal ji však za částku ve výši 9,75 milionu EUR.

| (92) | Komise podotýká, že zúčastněné třetí strany byly vyzvány k podání připomínek prostřednictvím oznámení, které bylo současně s rozhodnutím o zahájení řízení zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 23. května 2014 (20). Lhůta pro podání připomínek uplynula dne 23. června 2014. Komise však na žádost paní Filakovićové vzala v úvahu informace, které poskytla v rámci šetření. Její tvrzení jsou posouzena v 160. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(92)

Komise podotýká, že zúčastněné třetí strany byly vyzvány k podání připomínek prostřednictvím oznámení, které bylo současně s rozhodnutím o zahájení řízení zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 23. května 2014 (20). Lhůta pro podání připomínek uplynula dne 23. června 2014. Komise však na žádost paní Filakovićové vzala v úvahu informace, které poskytla v rámci šetření. Její tvrzení jsou posouzena v 160. bodě odůvodnění.

Úředním věstníku Evropské unie

20

7.   VYJÁDŘENÍ SLOVINSKA K PŘIPOMÍNKÁM ZÚČASTNĚNÝCH STRAN A OSTATNÍM PŘIPOMÍNKÁM

VYJÁDŘENÍ SLOVINSKA K PŘIPOMÍNKÁM ZÚČASTNĚNÝCH STRAN A OSTATNÍM PŘIPOMÍNKÁM

| (93) | Slovinsko se k připomínkám podniku Cimos nevyjádřilo. |
| --- | --- |

(93)

Slovinsko se k připomínkám podniku Cimos nevyjádřilo.

| (94) | Co se týká připomínek paní Filakovićové, v reakci na žádost Komise o informace ze dne 18. prosince 2014 Slovinsko všechna tvrzení odmítlo a prohlásilo je za zcela nepravdivá, nepochopitelná a nedoložená jakýmikoli důkazy. Slovinsko zejména uvedlo, že účetní závěrky podniku Cimos byly na základě povinných požadavků v rámci nuceného vyrovnání ověřeny nezávislým auditorem, který vydal výrok bez výhrad. Pokud jde o údajnou náhradu škody ve výši 60 milionů EUR, Slovinsko ujistilo, že podnik Cimos nemá vůči společnosti Hormess International žádné závazky. V prosinci 2014 předložily společnost Hormess International a slovinská společnost SOF ING d.d. v rámci řízení o nuceném vyrovnání, které se týkalo podniku Cimos, soudu pohledávku ve výši přibližně 61 milionů EUR, tato pohledávka však nebyla zařazena do ověření pohledávek, které provedl správce v rámci nuceného vyrovnání, není proto u okresního soudu v Koperu přihlášena. V souvislosti s prodejem kancelářské budovy Slovinsko potvrdilo, že podnik Cimos byl vlastníkem budovy, která byla v roce 2001 prodána společnosti Berny Commerce d.o.o., jež se v roce 2002 řádně zaregistrovala v katastru nemovitostí jako vlastník, a že neexistují žádné související pohledávky vůči podniku Cimos. |
| --- | --- |

(94)

Co se týká připomínek paní Filakovićové, v reakci na žádost Komise o informace ze dne 18. prosince 2014 Slovinsko všechna tvrzení odmítlo a prohlásilo je za zcela nepravdivá, nepochopitelná a nedoložená jakýmikoli důkazy. Slovinsko zejména uvedlo, že účetní závěrky podniku Cimos byly na základě povinných požadavků v rámci nuceného vyrovnání ověřeny nezávislým auditorem, který vydal výrok bez výhrad. Pokud jde o údajnou náhradu škody ve výši 60 milionů EUR, Slovinsko ujistilo, že podnik Cimos nemá vůči společnosti Hormess International žádné závazky. V prosinci 2014 předložily společnost Hormess International a slovinská společnost SOF ING d.d. v rámci řízení o nuceném vyrovnání, které se týkalo podniku Cimos, soudu pohledávku ve výši přibližně 61 milionů EUR, tato pohledávka však nebyla zařazena do ověření pohledávek, které provedl správce v rámci nuceného vyrovnání, není proto u okresního soudu v Koperu přihlášena. V souvislosti s prodejem kancelářské budovy Slovinsko potvrdilo, že podnik Cimos byl vlastníkem budovy, která byla v roce 2001 prodána společnosti Berny Commerce d.o.o., jež se v roce 2002 řádně zaregistrovala v katastru nemovitostí jako vlastník, a že neexistují žádné související pohledávky vůči podniku Cimos.

8.   POSOUZENÍ PODPORY

POSOUZENÍ PODPORY

8.1.   EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY

| (95) | V čl. 107 odst. 1 Smlouvy je stanoveno, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(95)

V čl. 107 odst. 1 Smlouvy je stanoveno, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.

| (96) | Aby dotyčné opatření představovalo státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, musí být splněna tato kumulativní kritéria: použití státních prostředků, které lze přičíst státu, selektivní výhoda poskytnutá příjemci a narušení (nebo jeho hrozba) hospodářské soutěže a obchodu mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(96)

Aby dotyčné opatření představovalo státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, musí být splněna tato kumulativní kritéria: použití státních prostředků, které lze přičíst státu, selektivní výhoda poskytnutá příjemci a narušení (nebo jeho hrozba) hospodářské soutěže a obchodu mezi členskými státy.

Opatření č. 1

Opatření č. 1

| (97) | Toto opatření má provést Ministerstvo financí, jednoznačně proto zahrnuje státní prostředky a lze je přičíst státu. |
| --- | --- |

(97)

Toto opatření má provést Ministerstvo financí, jednoznačně proto zahrnuje státní prostředky a lze je přičíst státu.

| (98) | Toto opatření má být provedeno ve prospěch pouze jednoho konkrétního podniku, Cimos. Opatření spočívá v kapitalizaci pohledávky státu vůči podniku Cimos ve výši 21,7 milionu EUR a úpravě splátkového kalendáře u zbývající částky ve výši 14,5 milionu EUR, přičemž tato pohledávka vznikla v důsledku záruky poskytnuté jako podpora na záchranu (21). V rozhodnutí o zahájení řízení dospěla Komise k závěru, že kapitalizace pohledávky státu představuje státní podporu. Tento závěr zůstává v platnosti a Slovinsko jej nezpochybnilo. |
| --- | --- |

(98)

Toto opatření má být provedeno ve prospěch pouze jednoho konkrétního podniku, Cimos. Opatření spočívá v kapitalizaci pohledávky státu vůči podniku Cimos ve výši 21,7 milionu EUR a úpravě splátkového kalendáře u zbývající částky ve výši 14,5 milionu EUR, přičemž tato pohledávka vznikla v důsledku záruky poskytnuté jako podpora na záchranu (21). V rozhodnutí o zahájení řízení dospěla Komise k závěru, že kapitalizace pohledávky státu představuje státní podporu. Tento závěr zůstává v platnosti a Slovinsko jej nezpochybnilo.

21

| (99) | Slovinsko uvedlo, že úprava splátkového kalendáře u pohledávky státu nepředstavuje státní podporu, jelikož má být provedena v souladu s dluhem podniku Cimos vůči ostatním věřitelům účastnícím se nuceného vyrovnání. Komise se domnívá, že záruka poskytnutá jako podpora na záchranu a úprava splátkového kalendáře u pohledávky státu související s touto zárukou jsou součástí jedné transakce, ačkoli zahrnují různé finanční nástroje. V tomto smyslu úprava splátkového kalendáře pouze prodlužuje výhodu, která byla podniku Cimos poskytnuta ve formě podpory na záchranu. To potvrzuje i skutečnost, že ke dni 3. listopadu 2013, kdy Slovinsko oznámilo kapitalizaci celé pohledávky vzniklé v důsledku záruky poskytnuté jako podpora na záchranu, ostatní věřitelé účastnící se nuceného vyrovnání s restrukturalizací dluhu podniku Cimos nesouhlasili. Vzhledem k tomu se Komise domnívá, že úprava splátkového kalendáře u pohledávky státu poskytla podniku Cimos selektivní výhodu. |
| --- | --- |

(99)

Slovinsko uvedlo, že úprava splátkového kalendáře u pohledávky státu nepředstavuje státní podporu, jelikož má být provedena v souladu s dluhem podniku Cimos vůči ostatním věřitelům účastnícím se nuceného vyrovnání. Komise se domnívá, že záruka poskytnutá jako podpora na záchranu a úprava splátkového kalendáře u pohledávky státu související s touto zárukou jsou součástí jedné transakce, ačkoli zahrnují různé finanční nástroje. V tomto smyslu úprava splátkového kalendáře pouze prodlužuje výhodu, která byla podniku Cimos poskytnuta ve formě podpory na záchranu. To potvrzuje i skutečnost, že ke dni 3. listopadu 2013, kdy Slovinsko oznámilo kapitalizaci celé pohledávky vzniklé v důsledku záruky poskytnuté jako podpora na záchranu, ostatní věřitelé účastnící se nuceného vyrovnání s restrukturalizací dluhu podniku Cimos nesouhlasili. Vzhledem k tomu se Komise domnívá, že úprava splátkového kalendáře u pohledávky státu poskytla podniku Cimos selektivní výhodu.

| (100) | Aniž by byl dotčen závěr vyvozený v předchozím bodě odůvodnění, Komise podotýká, že by kapitalizace pohledávky státu ani úprava splátkového kalendáře u této pohledávky nebyly v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu, jak je objasněno v 104.–107. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(100)

Aniž by byl dotčen závěr vyvozený v předchozím bodě odůvodnění, Komise podotýká, že by kapitalizace pohledávky státu ani úprava splátkového kalendáře u této pohledávky nebyly v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu, jak je objasněno v 104.–107. bodě odůvodnění.

| (101) | Opatření pravděpodobně zlepší konkurenční postavení podniku Cimos na automobilovém trhu, který je otevřený hospodářské soutěži ze strany ostatních členských států. Opatření proto narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(101)

Opatření pravděpodobně zlepší konkurenční postavení podniku Cimos na automobilovém trhu, který je otevřený hospodářské soutěži ze strany ostatních členských států. Opatření proto narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy.

| (102) | Vzhledem k posouzení uvedenému v 97.–101. bodě odůvodnění se Komise domnívá, že opatření č. 1 představuje státní podporu. |
| --- | --- |

(102)

Vzhledem k posouzení uvedenému v 97.–101. bodě odůvodnění se Komise domnívá, že opatření č. 1 představuje státní podporu.

Opatření č. 2

Opatření č. 2

| (103) | Toto opatření má provést Republika Slovinsko, jednoznačně proto zahrnuje státní prostředky a lze je přičíst státu. |
| --- | --- |

(103)

Toto opatření má provést Republika Slovinsko, jednoznačně proto zahrnuje státní prostředky a lze je přičíst státu.

| (104) | Podle judikatury neposkytují hospodářské transakce provedené veřejným subjektem nebo veřejným podnikem jeho protějšku výhodu, a tudíž nepředstavují státní podporu, pokud jsou provedeny v souladu s běžnými tržními podmínkami (22) (dále jen „zásada tržně jednajícího hospodářského subjektu“). Tato zásada byla vyvinuta s ohledem na různé hospodářské transakce. K určení existence státní podpory v případě transakcí souvisejících s pohledávkami je nutné porovnat jednání veřejných věřitelů s chováním hypotetických soukromých věřitelů, kteří se nacházejí v podobné situaci („kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu“). |
| --- | --- |

(104)

Podle judikatury neposkytují hospodářské transakce provedené veřejným subjektem nebo veřejným podnikem jeho protějšku výhodu, a tudíž nepředstavují státní podporu, pokud jsou provedeny v souladu s běžnými tržními podmínkami (22) (dále jen „zásada tržně jednajícího hospodářského subjektu“). Tato zásada byla vyvinuta s ohledem na různé hospodářské transakce. K určení existence státní podpory v případě transakcí souvisejících s pohledávkami je nutné porovnat jednání veřejných věřitelů s chováním hypotetických soukromých věřitelů, kteří se nacházejí v podobné situaci („kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu“).

22

| (105) | Obezřetný věřitel v tržním hospodářství by obvykle provedl vlastní analýzu ex ante týkající se finančního výsledku restrukturalizace dluhu, porovnal by například částku, která bude podle očekávání získána zpět v případě restrukturalizace dluhu, s očekávanou částkou získanou podle alternativních scénářů, v daném případě úpadku podniku Cimos. |
| --- | --- |

(105)

Obezřetný věřitel v tržním hospodářství by obvykle provedl vlastní analýzu ex ante týkající se finančního výsledku restrukturalizace dluhu, porovnal by například částku, která bude podle očekávání získána zpět v případě restrukturalizace dluhu, s očekávanou částkou získanou podle alternativních scénářů, v daném případě úpadku podniku Cimos.

ex ante

| (106) | Pokud členský stát tvrdí, že určitá hospodářská transakce je v souladu s kritériem tržně jednajícího hospodářského subjektu, musí předložit důkazy prokazující, že rozhodnutí o provedení transakce bylo přijato na základě posouzení, které by provedl racionálně jednající soukromý věřitel, aby zjistil ziskovost transakce. |
| --- | --- |

(106)

Pokud členský stát tvrdí, že určitá hospodářská transakce je v souladu s kritériem tržně jednajícího hospodářského subjektu, musí předložit důkazy prokazující, že rozhodnutí o provedení transakce bylo přijato na základě posouzení, které by provedl racionálně jednající soukromý věřitel, aby zjistil ziskovost transakce.

| (107) | V daném případě nepředložilo Slovinsko žádné důkazy, aby prokázalo, že stát jednal jako racionální věřitel v tržním hospodářství, když souhlasil s podmínkami restrukturalizace dluhu. Slovinsko odkázalo na zprávu nezávislého znalce, který posoudil plán finanční restrukturalizace a který konstatoval, že všichni věřitelé získají v případě nuceného vyrovnání celkově více než v případě úpadku podniku Cimos (23). Zpráva však neuvádí, kolik by získal samotný stát, pokud by zvolil alternativní scénář. Nelze vyloučit, že ačkoli si věřitelé jako celek mohli v případě, že souhlasili s nuceným vyrovnáním, polepšit, mohl stát získat ze svých pohledávek zpět vyšší částku, pokud by zvolil alternativní scénář. Analýza provedená na úrovni všech věřitelů každopádně nepostačuje k tomu, aby se jednotlivý soukromý věřitel rozhodl pro tento postup, jelikož mohly existovat rozdíly ve vztahu ke kolaterálu, pořadí pohledávek atd. Komise se proto domnívá, že dotyčné opatření poskytlo podniku Cimos selektivní hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(107)

V daném případě nepředložilo Slovinsko žádné důkazy, aby prokázalo, že stát jednal jako racionální věřitel v tržním hospodářství, když souhlasil s podmínkami restrukturalizace dluhu. Slovinsko odkázalo na zprávu nezávislého znalce, který posoudil plán finanční restrukturalizace a který konstatoval, že všichni věřitelé získají v případě nuceného vyrovnání celkově více než v případě úpadku podniku Cimos (23). Zpráva však neuvádí, kolik by získal samotný stát, pokud by zvolil alternativní scénář. Nelze vyloučit, že ačkoli si věřitelé jako celek mohli v případě, že souhlasili s nuceným vyrovnáním, polepšit, mohl stát získat ze svých pohledávek zpět vyšší částku, pokud by zvolil alternativní scénář. Analýza provedená na úrovni všech věřitelů každopádně nepostačuje k tomu, aby se jednotlivý soukromý věřitel rozhodl pro tento postup, jelikož mohly existovat rozdíly ve vztahu ke kolaterálu, pořadí pohledávek atd. Komise se proto domnívá, že dotyčné opatření poskytlo podniku Cimos selektivní hospodářskou výhodu.

23

| (108) | V případě opatření č. 2 platí posouzení dopadů opatření č. 1 na hospodářskou soutěž a obchod, které je popsáno v 101. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(108)

V případě opatření č. 2 platí posouzení dopadů opatření č. 1 na hospodářskou soutěž a obchod, které je popsáno v 101. bodě odůvodnění.

| (109) | Na základě posouzení uvedeného v 103.–108. bodě odůvodnění se Komise domnívá, že opatření č. 2 představuje státní podporu. |
| --- | --- |

(109)

Na základě posouzení uvedeného v 103.–108. bodě odůvodnění se Komise domnívá, že opatření č. 2 představuje státní podporu.

Opatření č. 3

Opatření č. 3

| (110) | Komise podotýká, že společnost Gorenjska Banka je soukromý subjekt, zatímco společnost IFC patří do skupiny Světové banky, opatření těchto dvou subjektů proto nelze přičíst státu. |
| --- | --- |

(110)

Komise podotýká, že společnost Gorenjska Banka je soukromý subjekt, zatímco společnost IFC patří do skupiny Světové banky, opatření těchto dvou subjektů proto nelze přičíst státu.

| (111) | Ostatní banky účastnící se opatření č. 3, NLB, Abanka, Banka Celje a NKBM, jsou ve většinovém vlastnictví státu, který má většinu hlasů ve správní a dozorčí radě. To naznačuje přičitatelnost státu. Komise však ve stanovách, řídicí struktuře ani jiných zdrojích nenašla důkazy naznačující, že stát ovlivnil rozhodnutí těchto bank ohledně dotyčného opatření ve smyslu rozsudku ve věci Stardust-Marine (24). Slovinsko naopak předložilo interní dokumenty, které prokazují, že každá z bank posoudila navrhované podmínky restrukturalizace na základě ekonomických aspektů a v souladu s běžnými vnitřními rozhodovacími postupy. Kapitalizace pohledávky banky NLB ve věci Adria Airways se také nepovažovala za přičitatelnou státu (25). Z těchto důvodů se Komise domnívá, že rozhodnutí bank NLB, Abanka, Banka Celje a NKBM účastnit se opatření č. 3 nelze přičíst státu. |
| --- | --- |

(111)

Ostatní banky účastnící se opatření č. 3, NLB, Abanka, Banka Celje a NKBM, jsou ve většinovém vlastnictví státu, který má většinu hlasů ve správní a dozorčí radě. To naznačuje přičitatelnost státu. Komise však ve stanovách, řídicí struktuře ani jiných zdrojích nenašla důkazy naznačující, že stát ovlivnil rozhodnutí těchto bank ohledně dotyčného opatření ve smyslu rozsudku ve věci Stardust-Marine (24). Slovinsko naopak předložilo interní dokumenty, které prokazují, že každá z bank posoudila navrhované podmínky restrukturalizace na základě ekonomických aspektů a v souladu s běžnými vnitřními rozhodovacími postupy. Kapitalizace pohledávky banky NLB ve věci Adria Airways se také nepovažovala za přičitatelnou státu (25). Z těchto důvodů se Komise domnívá, že rozhodnutí bank NLB, Abanka, Banka Celje a NKBM účastnit se opatření č. 3 nelze přičíst státu.

24

25

| (112) | DUTB je společnost ve vlastnictví státu, která byla založena v roce 2013 s cílem usnadnit restrukturalizaci bank potýkajících se s vážnými problémy v oblasti likvidity a solventnosti. Státní vlastnictví opět naznačuje přičitatelnost státu, nepovažuje se však samo o sobě za dostatečné k tomu, aby se opatření přičítalo státu. Komise má k dispozici důkazy, které naznačují, že se společnost DUTB rozhodovala nezávisle, pokud jde o podnik Cimos. Za prvé, podle právního aktu o založení společnosti DUTB nevyžadují rozhodnutí, jako bylo rozhodnutí týkající se podniku Cimos, schválení vládou. Za druhé, řídicí struktura společnosti DUTB kopíruje operativní organizaci banky v tom, že rozhodnutí přijímá výbor pro úvěry. Konkrétní rozhodnutí týkající se podniku Cimos přijal výbor pro úvěry v rámci správní rady na nejvyšší úrovni. Tři ze sedmi členů správní rady nepocházejí ze Slovinska a všichni členové až na jednoho pocházejí z finančního sektoru. Proti restrukturalizaci podniku Cimos hlasoval pouze jeden člen správní rady zastupující veřejnou správu (bývalý ministr na Ministerstvu financí), byl však přehlasován ostatními členy rady. Slovinsko předložilo interní dokumenty, které prokazují, že rovněž společnost DUTB posoudila navrhované podmínky restrukturalizace na základě ekonomických aspektů. Komise se proto domnívá, že rozhodnutí společnosti DUTB účastnit se opatření č. 3 nelze přičíst státu. |
| --- | --- |

(112)

DUTB je společnost ve vlastnictví státu, která byla založena v roce 2013 s cílem usnadnit restrukturalizaci bank potýkajících se s vážnými problémy v oblasti likvidity a solventnosti. Státní vlastnictví opět naznačuje přičitatelnost státu, nepovažuje se však samo o sobě za dostatečné k tomu, aby se opatření přičítalo státu. Komise má k dispozici důkazy, které naznačují, že se společnost DUTB rozhodovala nezávisle, pokud jde o podnik Cimos. Za prvé, podle právního aktu o založení společnosti DUTB nevyžadují rozhodnutí, jako bylo rozhodnutí týkající se podniku Cimos, schválení vládou. Za druhé, řídicí struktura společnosti DUTB kopíruje operativní organizaci banky v tom, že rozhodnutí přijímá výbor pro úvěry. Konkrétní rozhodnutí týkající se podniku Cimos přijal výbor pro úvěry v rámci správní rady na nejvyšší úrovni. Tři ze sedmi členů správní rady nepocházejí ze Slovinska a všichni členové až na jednoho pocházejí z finančního sektoru. Proti restrukturalizaci podniku Cimos hlasoval pouze jeden člen správní rady zastupující veřejnou správu (bývalý ministr na Ministerstvu financí), byl však přehlasován ostatními členy rady. Slovinsko předložilo interní dokumenty, které prokazují, že rovněž společnost DUTB posoudila navrhované podmínky restrukturalizace na základě ekonomických aspektů. Komise se proto domnívá, že rozhodnutí společnosti DUTB účastnit se opatření č. 3 nelze přičíst státu.

| (113) | Aniž jsou dotčeny závěry vyvozené v 110. a 112. bodě odůvodnění, se v této souvislosti rovněž uvádí, že všichni věřitelé uvedení v 111. bodě odůvodnění provedli stejně jako společnost DUTB analýzy ex ante porovnávající různé postupy a zjistili, že v případě restrukturalizace podniku získají více než při jeho likvidaci. Lze mít za to, že souhlas těchto věřitelů s kapitalizací pohledávek je v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu, a neposkytuje proto podniku Cimos žádnou hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(113)

Aniž jsou dotčeny závěry vyvozené v 110. a 112. bodě odůvodnění, se v této souvislosti rovněž uvádí, že všichni věřitelé uvedení v 111. bodě odůvodnění provedli stejně jako společnost DUTB analýzy ex ante porovnávající různé postupy a zjistili, že v případě restrukturalizace podniku získají více než při jeho likvidaci. Lze mít za to, že souhlas těchto věřitelů s kapitalizací pohledávek je v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu, a neposkytuje proto podniku Cimos žádnou hospodářskou výhodu.

ex ante

| (114) | SID Banka je slovinská exportní a rozvojová banka, kterou zcela vlastní stát. Všechny členy dozorčí rady banky SID, kteří schválili rozhodnutí týkající se podniku Cimos, jmenovala vláda a tři z celkem sedmi členů zaměstnává stát. Podle § 8 zákona o Slovinské exportní a rozvojové bance musí být všechna rozhodnutí banky SID přijata se zřetelem k rozvoji Slovinska. Slovinsko samo uznalo, že se poslání banky SID jakožto rozvojové banky liší od cílů komerčních bank (např. maximalizace zisku). Banka SID schválila restrukturalizaci dluhu za nejméně příznivých podmínek ze všech věřitelů účastnících se nuceného vyrovnání, jelikož souhlasila s 58 % srážkou z dluhu, zatímco žádný z ostatních věřitelů účastnících se nuceného vyrovnání se srážkou nesouhlasil, nýbrž všichni se rozhodli pro kapitalizaci pohledávek, která nabízí možnost budoucích kapitálových výnosů ze získaného podílu v podniku Cimos. Slovinsko neodůvodnilo, proč banka SID souhlasila s méně příznivými podmínkami než ostatní věřitelé. Komise již dříve rozhodla, že záruky poskytnuté bankou SID představují státní prostředky a že se jedná o podporu (26). Vzhledem k těmto skutečnostem se Komise domnívá, že rozhodnutí banky SID podílet se na opatření č. 3 lze přičíst státu. |
| --- | --- |

(114)

SID Banka je slovinská exportní a rozvojová banka, kterou zcela vlastní stát. Všechny členy dozorčí rady banky SID, kteří schválili rozhodnutí týkající se podniku Cimos, jmenovala vláda a tři z celkem sedmi členů zaměstnává stát. Podle § 8 zákona o Slovinské exportní a rozvojové bance musí být všechna rozhodnutí banky SID přijata se zřetelem k rozvoji Slovinska. Slovinsko samo uznalo, že se poslání banky SID jakožto rozvojové banky liší od cílů komerčních bank (např. maximalizace zisku). Banka SID schválila restrukturalizaci dluhu za nejméně příznivých podmínek ze všech věřitelů účastnících se nuceného vyrovnání, jelikož souhlasila s 58 % srážkou z dluhu, zatímco žádný z ostatních věřitelů účastnících se nuceného vyrovnání se srážkou nesouhlasil, nýbrž všichni se rozhodli pro kapitalizaci pohledávek, která nabízí možnost budoucích kapitálových výnosů ze získaného podílu v podniku Cimos. Slovinsko neodůvodnilo, proč banka SID souhlasila s méně příznivými podmínkami než ostatní věřitelé. Komise již dříve rozhodla, že záruky poskytnuté bankou SID představují státní prostředky a že se jedná o podporu (26). Vzhledem k těmto skutečnostem se Komise domnívá, že rozhodnutí banky SID podílet se na opatření č. 3 lze přičíst státu.

26

| (115) | Slovinsko nepředložilo žádné spolehlivé důkazy prokazující, že rozhodnutí banky SID podílet se na opatření č. 3 bylo přijato na základě tržních aspektů. Slovinsko uvedlo, že v rámci nuceného vyrovnání získá banka SID zpět částku ve výši 9,9 milionu EUR a že by v případě likvidace podniku Cimos musela zaplatit další částku ve výši 6,7 milionu EUR, tzn., že rozdíl mezi těmito dvěma scénáři činí 16,6 milionu EUR. Toto tvrzení však nebylo doloženo analýzou prokazující způsob stanovení těchto částek. Stejné analýzy, které provedli ostatní věřitelé účastnící se nuceného vyrovnání, však Slovinsko předložilo. Pochybnosti vyvolávají i zpětně získané částky. Není jasné, proč by bance SID vznikly v případě likvidace další ztráty, jelikož tržní hodnota kolaterálu banky SID činí 4,5 milionu EUR. Na druhou stranu se zdá, že částka získaná zpět v případě restrukturalizace nezohledňuje ztrátu ve výši 27,5 milionu EUR z důvodu srážky. Racionálně jednající věřitel v tržním hospodářství by provedl finanční analýzu, než by rozhodl o dalším postupu. Na základě dostupných důkazů se Komise domnívá, že banka SID před tím, než souhlasila se srážkou, takovouto analýzu neprovedla, tj. nejednala jako racionální věřitel v tržním hospodářství. Opatření provedené bankou SID proto poskytlo podniku Cimos selektivní výhodu. |
| --- | --- |

(115)

Slovinsko nepředložilo žádné spolehlivé důkazy prokazující, že rozhodnutí banky SID podílet se na opatření č. 3 bylo přijato na základě tržních aspektů. Slovinsko uvedlo, že v rámci nuceného vyrovnání získá banka SID zpět částku ve výši 9,9 milionu EUR a že by v případě likvidace podniku Cimos musela zaplatit další částku ve výši 6,7 milionu EUR, tzn., že rozdíl mezi těmito dvěma scénáři činí 16,6 milionu EUR. Toto tvrzení však nebylo doloženo analýzou prokazující způsob stanovení těchto částek. Stejné analýzy, které provedli ostatní věřitelé účastnící se nuceného vyrovnání, však Slovinsko předložilo. Pochybnosti vyvolávají i zpětně získané částky. Není jasné, proč by bance SID vznikly v případě likvidace další ztráty, jelikož tržní hodnota kolaterálu banky SID činí 4,5 milionu EUR. Na druhou stranu se zdá, že částka získaná zpět v případě restrukturalizace nezohledňuje ztrátu ve výši 27,5 milionu EUR z důvodu srážky. Racionálně jednající věřitel v tržním hospodářství by provedl finanční analýzu, než by rozhodl o dalším postupu. Na základě dostupných důkazů se Komise domnívá, že banka SID před tím, než souhlasila se srážkou, takovouto analýzu neprovedla, tj. nejednala jako racionální věřitel v tržním hospodářství. Opatření provedené bankou SID proto poskytlo podniku Cimos selektivní výhodu.

| (116) | I v případě opatření, které provedla banka SID, platí posouzení dopadů opatření č. 1 na hospodářskou soutěž a obchod popsané v 101. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(116)

I v případě opatření, které provedla banka SID, platí posouzení dopadů opatření č. 1 na hospodářskou soutěž a obchod popsané v 101. bodě odůvodnění.

| (117) | Na základě posouzení uvedeného v 110.–116. bodě odůvodnění se Komise na straně jedné domnívá, že opatření č. 3 představuje státní podporu, pokud bylo provedeno bankou SID. Restrukturalizace dluhu v rámci opatření č. 3 ze strany společností Gorenjska Banka, IFC, NLB, Abanka, Banka Celje, NKBM a DUTB na straně druhé státní podporu nezahrnuje. |
| --- | --- |

(117)

Na základě posouzení uvedeného v 110.–116. bodě odůvodnění se Komise na straně jedné domnívá, že opatření č. 3 představuje státní podporu, pokud bylo provedeno bankou SID. Restrukturalizace dluhu v rámci opatření č. 3 ze strany společností Gorenjska Banka, IFC, NLB, Abanka, Banka Celje, NKBM a DUTB na straně druhé státní podporu nezahrnuje.

Opatření č. 4

Opatření č. 4

| (118) | Žádný z odběratelů, kteří přispěli k novému nástroji financování, není ovládán státem, jejich rozhodnutí proto nelze přičíst státu. Co se týká příspěvku bank poskytujících nové financování, jejich rozhodnutí týkající se podniku Cimos byla v 110. a 112. bodě odůvodnění vyhodnocena jako opatření, která nelze přičíst státu, s výjimkou banky SID. Banky ve veřejném vlastnictví se mimoto podílely na novém nástroji financování za stejných podmínek jako soukromé banky Gorenjska Banka a IFC. |
| --- | --- |

(118)

Žádný z odběratelů, kteří přispěli k novému nástroji financování, není ovládán státem, jejich rozhodnutí proto nelze přičíst státu. Co se týká příspěvku bank poskytujících nové financování, jejich rozhodnutí týkající se podniku Cimos byla v 110. a 112. bodě odůvodnění vyhodnocena jako opatření, která nelze přičíst státu, s výjimkou banky SID. Banky ve veřejném vlastnictví se mimoto podílely na novém nástroji financování za stejných podmínek jako soukromé banky Gorenjska Banka a IFC.

| (119) | Účast bank odpovídá účasti soukromých odběratelů, kteří souhlasili s poskytnutím finančních prostředků podniku Cimos ve stejné výši, avšak za podstatně méně příznivých podmínek. Příspěvek odběratelů není zajištěn ani úročen. Příspěvek bank poskytujících nové financování je na druhé straně zajištěn kolaterálem s nejvyšším statutem a je úročen se sazbou ve výši šestiměsíční sazby EURIBOR + 5 % ročně, tj. více, než je sazba stanovená v případě podniků ve finančních obtížích s vysokým zajištěním podle sdělení Komise o referenčních sazbách (27), jež má blížit tržní sazbě. |
| --- | --- |

(119)

Účast bank odpovídá účasti soukromých odběratelů, kteří souhlasili s poskytnutím finančních prostředků podniku Cimos ve stejné výši, avšak za podstatně méně příznivých podmínek. Příspěvek odběratelů není zajištěn ani úročen. Příspěvek bank poskytujících nové financování je na druhé straně zajištěn kolaterálem s nejvyšším statutem a je úročen se sazbou ve výši šestiměsíční sazby EURIBOR + 5 % ročně, tj. více, než je sazba stanovená v případě podniků ve finančních obtížích s vysokým zajištěním podle sdělení Komise o referenčních sazbách (27), jež má blížit tržní sazbě.

27

| (120) | Poskytnutí nového nástroje financování má pro obnovení životaschopnosti podniku zásadní význam. Bez něho by podnik Cimos nebyl v krátkodobém horizontu schopen platit svým dodavatelům, a tudíž pokračovat v činnosti. V tomto smyslu je pro věřitele, kteří souhlasili s restrukturalizací dluhu, z ekonomického hlediska racionální zvýšit zanedbatelně svou expozici, aby zvýšili pravděpodobnost obnovení životaschopnosti podniku a splacení zbývajícího dluhu. |
| --- | --- |

(120)

Poskytnutí nového nástroje financování má pro obnovení životaschopnosti podniku zásadní význam. Bez něho by podnik Cimos nebyl v krátkodobém horizontu schopen platit svým dodavatelům, a tudíž pokračovat v činnosti. V tomto smyslu je pro věřitele, kteří souhlasili s restrukturalizací dluhu, z ekonomického hlediska racionální zvýšit zanedbatelně svou expozici, aby zvýšili pravděpodobnost obnovení životaschopnosti podniku a splacení zbývajícího dluhu.

| (121) | Co se týká banky SID, Komise podotýká, že kromě přispění k novému nástroji financování za stejných podmínek jako ostatní banky poskytla i státní podporu (viz výše opatření č. 3). Kvůli svému právnímu postavení veřejné rozvojové banky lze všechna její opatření přičíst státu. Opatření č. 3 a 4 byla provedena ke stejnému okamžiku a se stejným cílem, tj. za účelem restrukturalizace podniku Cimos. Podle judikatury je proto nutno posoudit jejich soulad s kritériem tržně jednajícího hospodářského subjektu společně (28). Aniž by bylo nutné provést podrobný výpočet, je zřejmé, že celkové podmínky nejsou v případě banky SID rovnocenné. Příspěvek banky SID k novému nástroji financování je proto nutno považovat za státní podporu. |
| --- | --- |

(121)

Co se týká banky SID, Komise podotýká, že kromě přispění k novému nástroji financování za stejných podmínek jako ostatní banky poskytla i státní podporu (viz výše opatření č. 3). Kvůli svému právnímu postavení veřejné rozvojové banky lze všechna její opatření přičíst státu. Opatření č. 3 a 4 byla provedena ke stejnému okamžiku a se stejným cílem, tj. za účelem restrukturalizace podniku Cimos. Podle judikatury je proto nutno posoudit jejich soulad s kritériem tržně jednajícího hospodářského subjektu společně (28). Aniž by bylo nutné provést podrobný výpočet, je zřejmé, že celkové podmínky nejsou v případě banky SID rovnocenné. Příspěvek banky SID k novému nástroji financování je proto nutno považovat za státní podporu.

28

| (122) | Na základě posouzení uvedeného v 118.–120. bodě odůvodnění se Komise domnívá, že opatření č. 4 nepředstavuje s výjimkou příspěvku banky SID státní podporu. |
| --- | --- |

(122)

Na základě posouzení uvedeného v 118.–120. bodě odůvodnění se Komise domnívá, že opatření č. 4 nepředstavuje s výjimkou příspěvku banky SID státní podporu.

Opatření č. 5

Opatření č. 5

| (123) | Žádný z dodavatelů podílejících se na dobrovolné restrukturalizaci pohledávek vůči podniku Cimos není ve vlastnictví státu ani není ovládán státem, jejich rozhodnutí o účasti na opatření č. 5 proto nelze přičíst státu, a opatření č. 5 tudíž nepředstavuje státní podporu. |
| --- | --- |

(123)

Žádný z dodavatelů podílejících se na dobrovolné restrukturalizaci pohledávek vůči podniku Cimos není ve vlastnictví státu ani není ovládán státem, jejich rozhodnutí o účasti na opatření č. 5 proto nelze přičíst státu, a opatření č. 5 tudíž nepředstavuje státní podporu.

Opatření č. 6

Opatření č. 6

| (124) | Pronajímatel, společnost, Hypo Leasing d.o.o., patří do skupiny Hypo Group Alpe Adria (dále jen „skupina HGAA“), kterou vlastní rakouský stát. Komise nemá k dispozici žádné důkazy, které by naznačovaly, že pronajímatel sledoval jiné než obchodní zájmy nebo že Rakousko ovlivnilo jeho rozhodnutí o restrukturalizaci závazků podniku Cimos souvisejících s nájmem. Nezdá se pravděpodobné, že by Rakousko vyvíjelo na skupinu HGAA tlak, aby poskytla státní podporu podniku v obtížích nacházejícímu se v jiném členském státě. Komise rovněž uvádí, že skupina HGAA je s ohledem na podmínky, za nichž může vykonávat činnost, omezena závazky obsaženými v rozhodnutí Komise o státní podpoře (29). Rakousko se mimoto v tomto rozhodnutí zavázalo, že společnostem ve skupině HGAA neposkytne další podporu. |
| --- | --- |

(124)

Pronajímatel, společnost, Hypo Leasing d.o.o., patří do skupiny Hypo Group Alpe Adria (dále jen „skupina HGAA“), kterou vlastní rakouský stát. Komise nemá k dispozici žádné důkazy, které by naznačovaly, že pronajímatel sledoval jiné než obchodní zájmy nebo že Rakousko ovlivnilo jeho rozhodnutí o restrukturalizaci závazků podniku Cimos souvisejících s nájmem. Nezdá se pravděpodobné, že by Rakousko vyvíjelo na skupinu HGAA tlak, aby poskytla státní podporu podniku v obtížích nacházejícímu se v jiném členském státě. Komise rovněž uvádí, že skupina HGAA je s ohledem na podmínky, za nichž může vykonávat činnost, omezena závazky obsaženými v rozhodnutí Komise o státní podpoře (29). Rakousko se mimoto v tomto rozhodnutí zavázalo, že společnostem ve skupině HGAA neposkytne další podporu.

29

| (125) | Komise se proto domnívá, že rozhodnutí pronajímatele o restrukturalizaci jeho expozice vůči podniku Cimos nelze přičíst státu, opatření č. 6 proto nepředstavuje státní podporu. |
| --- | --- |

(125)

Komise se proto domnívá, že rozhodnutí pronajímatele o restrukturalizaci jeho expozice vůči podniku Cimos nelze přičíst státu, opatření č. 6 proto nepředstavuje státní podporu.

Opatření č. 7

Opatření č. 7

| (126) | Banky účastnící se dobrovolné restrukturalizace dluhu nejsou ovládány státem, jejich rozhodnutí podílet se na restrukturalizaci podniku Cimos proto nelze přičíst státu. Opatření č. 7 tudíž nezahrnuje státní podporu. |
| --- | --- |

(126)

Banky účastnící se dobrovolné restrukturalizace dluhu nejsou ovládány státem, jejich rozhodnutí podílet se na restrukturalizaci podniku Cimos proto nelze přičíst státu. Opatření č. 7 tudíž nezahrnuje státní podporu.

Opatření č. 8

Opatření č. 8

| (127) | Žádný z odběratelů, kteří se zavázali poskytnout finanční prostředky v souvislosti s kapitálovými výdaji, není ovládán státem, jejich chování proto nelze přičíst státu. Opatření č. 8 tudíž nepředstavuje státní podporu. |
| --- | --- |

(127)

Žádný z odběratelů, kteří se zavázali poskytnout finanční prostředky v souvislosti s kapitálovými výdaji, není ovládán státem, jejich chování proto nelze přičíst státu. Opatření č. 8 tudíž nepředstavuje státní podporu.

Závěr ohledně existence státní podpory

Závěr ohledně existence státní podpory

| (128) | Komise vyvozuje závěr, že opatření č. 1, 2 a část opatření č. 3 a 4 (pokud byla provedena bankou SID) představují státní podporu. |
| --- | --- |

(128)

Komise vyvozuje závěr, že opatření č. 1, 2 a část opatření č. 3 a 4 (pokud byla provedena bankou SID) představují státní podporu.

| (129) | Státní podpora činí 80,3 milionu EUR, což odpovídá kapitalizaci pohledávky ze strany státu a kapitalizaci pohledávky, srážce a příspěvku na nový nástroj financování ze strany banky SID (30). Státní podpora mimoto zahrnuje částku ve výši až 16,6 milionu EUR, která je obsažena v úpravě splátkového kalendáře. Prvek podpory obsažený v úpravě splátkového kalendáře byl stanoven jako rozdíl mezi nominální hodnotou pohledávek státu a úvěrů banky SID ke dni zahájení řízení o nuceném vyrovnání a čistou současnou hodnotou těchto pohledávek a úvěrů vypočítanou na základě splátkového kalendáře, který schválili věřitelé v rámci nuceného vyrovnání, tj. za předpokladu desetileté doby splatnosti s dobou odkladu v délce dvou let a úrokové sazby ve výši EURIBOR + 2,5 %, diskontovanou pomocí příslušné diskontní sazby (31). Přesnou výši podpory obsažené v úpravě splátkového kalendáře nelze stanovit, jelikož není známa například budoucí sazba EURIBOR. |
| --- | --- |

(129)

Státní podpora činí 80,3 milionu EUR, což odpovídá kapitalizaci pohledávky ze strany státu a kapitalizaci pohledávky, srážce a příspěvku na nový nástroj financování ze strany banky SID (30). Státní podpora mimoto zahrnuje částku ve výši až 16,6 milionu EUR, která je obsažena v úpravě splátkového kalendáře. Prvek podpory obsažený v úpravě splátkového kalendáře byl stanoven jako rozdíl mezi nominální hodnotou pohledávek státu a úvěrů banky SID ke dni zahájení řízení o nuceném vyrovnání a čistou současnou hodnotou těchto pohledávek a úvěrů vypočítanou na základě splátkového kalendáře, který schválili věřitelé v rámci nuceného vyrovnání, tj. za předpokladu desetileté doby splatnosti s dobou odkladu v délce dvou let a úrokové sazby ve výši EURIBOR + 2,5 %, diskontovanou pomocí příslušné diskontní sazby (31). Přesnou výši podpory obsažené v úpravě splátkového kalendáře nelze stanovit, jelikož není známa například budoucí sazba EURIBOR.

30

31

8.2.   ZÁKONNOST STÁTNÍ PODPORY

| (130) | V souladu s článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (32) nesmí být podpora uskutečněna dříve, než Komise přijme nebo se bude mít za to, že přijala, rozhodnutí schvalující tuto podporu („povinnost zdržet se jednání“). |
| --- | --- |

(130)

V souladu s článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (32) nesmí být podpora uskutečněna dříve, než Komise přijme nebo se bude mít za to, že přijala, rozhodnutí schvalující tuto podporu („povinnost zdržet se jednání“).

32

| (131) | Podle odpovědi Slovinska ze dne 30. ledna 2015 na žádost Komise o informace mělo být řízení o nuceném vyrovnání ukončeno do dubna 2015. Pokud je Komisi známo, podniku Cimos nebyla dosud poskytnuta žádná podpora na restrukturalizaci. Zdá se proto, že Slovinsko svou povinnost zdržet se jednání splnilo. |
| --- | --- |

(131)

Podle odpovědi Slovinska ze dne 30. ledna 2015 na žádost Komise o informace mělo být řízení o nuceném vyrovnání ukončeno do dubna 2015. Pokud je Komisi známo, podniku Cimos nebyla dosud poskytnuta žádná podpora na restrukturalizaci. Zdá se proto, že Slovinsko svou povinnost zdržet se jednání splnilo.

8.3.   SLUČITELNOST PODPORY

| (132) | V čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy je stanoveno, že státní podporu lze schválit v případě podpor, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

(132)

V čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy je stanoveno, že státní podporu lze schválit v případě podpor, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

| (133) | Slovinsko opatření oznámilo podle pokynů jako podporu na restrukturalizaci. Vzhledem k předchozímu rozhodnutí Komise týkajícímu se podpory na záchranu podniku Cimos a níže popsaným finančním obtížím podniku Cimos souhlasí Komise s tím, že se v tomto případě jedná o podporu na restrukturalizaci, kterou je nutno posoudit podle kritérií stanovených v pokynech, aby bylo možno zjistit, zda je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

(133)

Slovinsko opatření oznámilo podle pokynů jako podporu na restrukturalizaci. Vzhledem k předchozímu rozhodnutí Komise týkajícímu se podpory na záchranu podniku Cimos a níže popsaným finančním obtížím podniku Cimos souhlasí Komise s tím, že se v tomto případě jedná o podporu na restrukturalizaci, kterou je nutno posoudit podle kritérií stanovených v pokynech, aby bylo možno zjistit, zda je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

8.4.   PODNIK V OBTÍŽÍCH

| (134) | Podle bodu 12 písm. a) a bodu 14 pokynů (33) jsou pro podporu na restrukturalizaci způsobilé pouze podniky v obtížích. Aby se společnost považovala za podnik v obtížích, musí splňovat kritéria uvedená v bodě 10 nebo v bodě 11 pokynů. |
| --- | --- |

(134)

Podle bodu 12 písm. a) a bodu 14 pokynů (33) jsou pro podporu na restrukturalizaci způsobilé pouze podniky v obtížích. Aby se společnost považovala za podnik v obtížích, musí splňovat kritéria uvedená v bodě 10 nebo v bodě 11 pokynů.

33

| (135) | Podle bodu 10 je podnik považován za podnik v obtížích za těchto okolností:






  a) | v případě společnosti s omezeným ručením vlastníků, kde došlo ke ztrátě více než poloviny zapsaného kapitálu a kde ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu došlo za posledních dvanáct měsíců; |
| --- | --- | --- |

(135)

Podle bodu 10 je podnik považován za podnik v obtížích za těchto okolností:

a)

v případě společnosti s omezeným ručením vlastníků, kde došlo ke ztrátě více než poloviny zapsaného kapitálu a kde ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu došlo za posledních dvanáct měsíců;

| b) | v případě společnosti, v níž alespoň někteří společníci plně ručí za závazky společnosti, kde došlo ke ztrátě více než poloviny jejího kapitálu zaznamenaného v účetnictví této společnosti a kde ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu došlo za posledních dvanáct měsíců; |
| --- | --- |

b)

v případě společnosti, v níž alespoň někteří společníci plně ručí za závazky společnosti, kde došlo ke ztrátě více než poloviny jejího kapitálu zaznamenaného v účetnictví této společnosti a kde ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu došlo za posledních dvanáct měsíců;

| c) | kde nehledě na to, o jaký typ společnosti se jedná, podnik splňuje podmínky vnitrostátního práva pro zahájení kolektivního úpadkového řízení. |
| --- | --- |

c)

kde nehledě na to, o jaký typ společnosti se jedná, podnik splňuje podmínky vnitrostátního práva pro zahájení kolektivního úpadkového řízení.

| (136) | V rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že podnik Cimos, který je společností s ručením omezeným, splnil kritéria uvedená v bodě 10 písm. a) pokynů. Podle konsolidované účetní závěrky k 31. prosinci 2012 došlo ke ztrátě více než poloviny jeho zapsaného kapitálu (108 %) a ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu došlo za posledních dvanáct měsíců (137 %) (34). Komise se proto domnívala, že podnik Cimos je způsobilý jako podnik v obtížích podle bodu 10 písm. a) pokynů. |
| --- | --- |

(136)

V rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že podnik Cimos, který je společností s ručením omezeným, splnil kritéria uvedená v bodě 10 písm. a) pokynů. Podle konsolidované účetní závěrky k 31. prosinci 2012 došlo ke ztrátě více než poloviny jeho zapsaného kapitálu (108 %) a ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu došlo za posledních dvanáct měsíců (137 %) (34). Komise se proto domnívala, že podnik Cimos je způsobilý jako podnik v obtížích podle bodu 10 písm. a) pokynů.

34

| (137) | Od té doby se finanční situace podniku Cimos dále zhoršila. K 31. prosinci 2013 vykázal podnik záporný vlastní kapitál ve výši – 103,3 milionu EUR. Podle předběžných (neauditovaných) výsledků za prvních deset měsíců roku 2014 zaznamenal Cimos podnik čistou ztrátu ve výši 74,3 milionu EUR, což znamená, že se jeho záporný vlastní kapitál dále zvýšil. V předchozích případech (35) vyvodila Komise závěr, že je-li hodnota vlastního kapitálu společnosti záporná, a priori se předpokládá, že jsou splněna kritéria stanovená v bodě 10 písm. a) pokynů, což je případ podniku Cimos. Rovněž Tribunál dospěl k závěru (36), že podnik se záporným vlastním kapitálem je podnikem v obtížích. |
| --- | --- |

(137)

Od té doby se finanční situace podniku Cimos dále zhoršila. K 31. prosinci 2013 vykázal podnik záporný vlastní kapitál ve výši – 103,3 milionu EUR. Podle předběžných (neauditovaných) výsledků za prvních deset měsíců roku 2014 zaznamenal Cimos podnik čistou ztrátu ve výši 74,3 milionu EUR, což znamená, že se jeho záporný vlastní kapitál dále zvýšil. V předchozích případech (35) vyvodila Komise závěr, že je-li hodnota vlastního kapitálu společnosti záporná, a priori se předpokládá, že jsou splněna kritéria stanovená v bodě 10 písm. a) pokynů, což je případ podniku Cimos. Rovněž Tribunál dospěl k závěru (36), že podnik se záporným vlastním kapitálem je podnikem v obtížích.

35

a priori

36

| (138) | Dne 3. června 2014 uložil soud na žádost věřitelů podniku Cimos nucené vyrovnání podle slovinského insolvenčního zákona. Podnik proto splňuje rovněž podmínku stanovenou v bodě 10 písm. c) pokynů. |
| --- | --- |

(138)

Dne 3. června 2014 uložil soud na žádost věřitelů podniku Cimos nucené vyrovnání podle slovinského insolvenčního zákona. Podnik proto splňuje rovněž podmínku stanovenou v bodě 10 písm. c) pokynů.

| (139) | Podle bodu 12 pokynů není nově vytvořený podnik pro podporu na záchranu či restrukturalizaci způsobilý. Za nově vytvořený se podnik považuje v zásadě během prvních tří let po zahájení činnosti v příslušné oblasti. Podnik Cimos zahájil činnost v roce 1972, v současné formě byl zaregistrován v roce 1975 a od té doby působí ve stávající oblasti činnosti. Nelze jej proto považovat za nově vytvořený podnik. |
| --- | --- |

(139)

Podle bodu 12 pokynů není nově vytvořený podnik pro podporu na záchranu či restrukturalizaci způsobilý. Za nově vytvořený se podnik považuje v zásadě během prvních tří let po zahájení činnosti v příslušné oblasti. Podnik Cimos zahájil činnost v roce 1972, v současné formě byl zaregistrován v roce 1975 a od té doby působí ve stávající oblasti činnosti. Nelze jej proto považovat za nově vytvořený podnik.

| (140) | V bodě 13 pokynů je stanoveno, že podnik, který patří k větší obchodní skupině nebo byl větší obchodní skupinou převzat, není za normálních okolností způsobilý pro poskytnutí podpory na záchranu nebo restrukturalizaci s výjimkou případu, kdy je možné prokázat, že jsou dané obtíže její vlastní a nejsou výsledkem svévolného rozvrhování nákladů v rámci dané skupiny, a že jsou tyto obtíže příliš vážné na to, aby je vyřešila sama skupina. |
| --- | --- |

(140)

V bodě 13 pokynů je stanoveno, že podnik, který patří k větší obchodní skupině nebo byl větší obchodní skupinou převzat, není za normálních okolností způsobilý pro poskytnutí podpory na záchranu nebo restrukturalizaci s výjimkou případu, kdy je možné prokázat, že jsou dané obtíže její vlastní a nejsou výsledkem svévolného rozvrhování nákladů v rámci dané skupiny, a že jsou tyto obtíže příliš vážné na to, aby je vyřešila sama skupina.

| (141) | Podnik Cimos nepatří do větší obchodní skupiny, ani nebyl převzat větší obchodní skupinou. Kritéria stanovená v bodě 13 pokynů proto nebrání tomu, aby byl způsobilý pro podporu na záchranu. |
| --- | --- |

(141)

Podnik Cimos nepatří do větší obchodní skupiny, ani nebyl převzat větší obchodní skupinou. Kritéria stanovená v bodě 13 pokynů proto nebrání tomu, aby byl způsobilý pro podporu na záchranu.

| (142) | Komise vyvozuje závěr, že podnik Cimos je podnikem v obtížích od roku 2012 a je způsobilý pro podporu na restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(142)

Komise vyvozuje závěr, že podnik Cimos je podnikem v obtížích od roku 2012 a je způsobilý pro podporu na restrukturalizaci.

8.5.   ZÁSADA „JEDNOU A DOST“

| (143) | Podle bodu 73 pokynů nepovolí Komise další podporu na záchranu nebo restrukturalizaci v případě, že dotčený podnik již v minulosti obdržel podporu na záchranu či restrukturalizaci, včetně jakékoli neoznámené podpory, a pokud od poskytnutí podpory na záchranu, od skončení období restrukturalizace nebo od přerušení provádění plánu restrukturalizace (podle toho, co nastalo později) uběhlo méně než deset let. |
| --- | --- |

(143)

Podle bodu 73 pokynů nepovolí Komise další podporu na záchranu nebo restrukturalizaci v případě, že dotčený podnik již v minulosti obdržel podporu na záchranu či restrukturalizaci, včetně jakékoli neoznámené podpory, a pokud od poskytnutí podpory na záchranu, od skončení období restrukturalizace nebo od přerušení provádění plánu restrukturalizace (podle toho, co nastalo později) uběhlo méně než deset let.

| (144) | Slovinsko Komisi informovalo, že podnik neobdržel v posledních deseti letech žádnou podporu na záchranu nebo restrukturalizaci kromě oznámené podpory na záchranu, kterou Komise schválila, jak bylo popsáno v 1. bodě odůvodnění (37). |
| --- | --- |

(144)

Slovinsko Komisi informovalo, že podnik neobdržel v posledních deseti letech žádnou podporu na záchranu nebo restrukturalizaci kromě oznámené podpory na záchranu, kterou Komise schválila, jak bylo popsáno v 1. bodě odůvodnění (37).

37

8.6.   OBNOVENÍ DLOUHODOBÉ ŽIVOTASCHOPNOSTI

| (145) | Aby se opatření považovalo za způsobilé podle bodů 34–37 pokynů, musí plán restrukturalizace v přiměřené lhůtě a na základě realistických předpokladů ohledně budoucích podmínek fungování podniku obnovit jeho dlouhodobou životaschopnost. Plán by měl podniku po dokončení restrukturalizace umožnit pokrýt všechny jeho náklady a očekávaná kapitálová návratnost musí být dostatečná na to, aby restrukturalizovanému podniku umožnila konkurovat na trhu na základě jeho vlastních předností. Plán restrukturalizace musí popsat okolnosti, které způsobily obtíže podniku, a poskytnout tak základ pro posouzení vhodnosti navrhovaných opatření. |
| --- | --- |

(145)

Aby se opatření považovalo za způsobilé podle bodů 34–37 pokynů, musí plán restrukturalizace v přiměřené lhůtě a na základě realistických předpokladů ohledně budoucích podmínek fungování podniku obnovit jeho dlouhodobou životaschopnost. Plán by měl podniku po dokončení restrukturalizace umožnit pokrýt všechny jeho náklady a očekávaná kapitálová návratnost musí být dostatečná na to, aby restrukturalizovanému podniku umožnila konkurovat na trhu na základě jeho vlastních předností. Plán restrukturalizace musí popsat okolnosti, které způsobily obtíže podniku, a poskytnout tak základ pro posouzení vhodnosti navrhovaných opatření.

| (146) | Plán restrukturalizace předpokládá obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku Cimos v roce 2015 podle realistického scénáře finančních výhledů a v roce 2017 v případě pesimistického scénáře (viz tabulka 5). Očekává se, že podnik vytvoří čistý zisk a kladné peněžní toky z provozní činnosti, což znamená, že po dokončení restrukturalizace bude schopen pokrýt všechny své náklady, včetně odpisových a finančních nákladů. Očekávaná kapitálová návratnost po restrukturalizaci má v roce 2018 činit 7,6 % a v roce 2019 pak 14,5 %. Jelikož výnosy slovinských desetiletých státních dluhopisů, které se obvykle považují za přibližný odhad výnosnosti bezrizikových investic, činí přibližně 1 %, poskytuje očekávaná kapitálová návratnost investorům odpovídající rizikovou prémii a lze ji považovat za dostatečnou k tomu, aby podniku Cimos umožnila konkurovat na trhu jeho vlastními silami. |
| --- | --- |

(146)

Plán restrukturalizace předpokládá obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku Cimos v roce 2015 podle realistického scénáře finančních výhledů a v roce 2017 v případě pesimistického scénáře (viz tabulka 5). Očekává se, že podnik vytvoří čistý zisk a kladné peněžní toky z provozní činnosti, což znamená, že po dokončení restrukturalizace bude schopen pokrýt všechny své náklady, včetně odpisových a finančních nákladů. Očekávaná kapitálová návratnost po restrukturalizaci má v roce 2018 činit 7,6 % a v roce 2019 pak 14,5 %. Jelikož výnosy slovinských desetiletých státních dluhopisů, které se obvykle považují za přibližný odhad výnosnosti bezrizikových investic, činí přibližně 1 %, poskytuje očekávaná kapitálová návratnost investorům odpovídající rizikovou prémii a lze ji považovat za dostatečnou k tomu, aby podniku Cimos umožnila konkurovat na trhu jeho vlastními silami.

| (147) | Finanční výhledy vycházejí z obezřetných předpokladů. Zpočátku se očekává pokles tržeb v důsledku očekávaného úbytku odběratelů kvůli finančním potížím v souvislosti s řízením o nuceném vyrovnání. Příjmy mají podle odhadů klesnout z částky ve výši 358,1 milionu EUR v roce 2015 na 316 milionů EUR v roce 2018, načež v roce 2019 začnou opět růst. To je podstatně méně než v období před restrukturalizací, kdy příjmy přesáhly 400 milionů EUR. Stávající odhad je rovněž mnohem nižší než odhad uvedený v původně oznámeném plánu, podle něhož měly být tržby v období 2015–2017 ve stálé výši 400 milionů EUR. Vzhledem k těmto skutečnostem a s přihlédnutím k tomu, že podnik již vykázal více než 95 % plánovaných tržeb v roce 2015 a 2016 a více než 80 % plánovaných tržeb v roce 2017, jakož i s ohledem na očekávané přínosy plynoucí z provedení restrukturalizačních opatření lze oprávněně předpokládat, že odhad tržeb uvedený v aktualizovaném plánu restrukturalizace je dosažitelný. |
| --- | --- |

(147)

Finanční výhledy vycházejí z obezřetných předpokladů. Zpočátku se očekává pokles tržeb v důsledku očekávaného úbytku odběratelů kvůli finančním potížím v souvislosti s řízením o nuceném vyrovnání. Příjmy mají podle odhadů klesnout z částky ve výši 358,1 milionu EUR v roce 2015 na 316 milionů EUR v roce 2018, načež v roce 2019 začnou opět růst. To je podstatně méně než v období před restrukturalizací, kdy příjmy přesáhly 400 milionů EUR. Stávající odhad je rovněž mnohem nižší než odhad uvedený v původně oznámeném plánu, podle něhož měly být tržby v období 2015–2017 ve stálé výši 400 milionů EUR. Vzhledem k těmto skutečnostem a s přihlédnutím k tomu, že podnik již vykázal více než 95 % plánovaných tržeb v roce 2015 a 2016 a více než 80 % plánovaných tržeb v roce 2017, jakož i s ohledem na očekávané přínosy plynoucí z provedení restrukturalizačních opatření lze oprávněně předpokládat, že odhad tržeb uvedený v aktualizovaném plánu restrukturalizace je dosažitelný.

| (148) | Náklady byly odhadnuty podle minulých výsledků s přihlédnutím k očekávaným přínosům plynoucím z provedení restrukturalizačních opatření. Komise bere na vědomí, že významné úspory nákladů souvisejí s opatřeními, na něž má podnik poměrně velký vliv, jako je snížení počtu pracovníků nebo konsolidace výrobních zařízení, což zvyšuje pravděpodobnost jejich provedení podle plánu. Snížení počtu pracovníků by mělo vést k poklesu variabilních nákladů, zatímco odprodej ztrátových výrobních závodů by měl snížit odpisy a zlepšit ziskovost. Věřitelé účastnící se nuceného vyrovnání a ostatní zúčastněné strany (odběratelé, dodavatelé, pronajímatel) souhlasili s restrukturalizací dluhu, což zajišťuje, že rovněž opatření v oblasti finanční restrukturalizace budou provedena podle plánu. To kromě jiných přínosů významně sníží finanční náklady podniku. Zdá se proto, že lze dosáhnout i plánovaných úspor nákladů. |
| --- | --- |

(148)

Náklady byly odhadnuty podle minulých výsledků s přihlédnutím k očekávaným přínosům plynoucím z provedení restrukturalizačních opatření. Komise bere na vědomí, že významné úspory nákladů souvisejí s opatřeními, na něž má podnik poměrně velký vliv, jako je snížení počtu pracovníků nebo konsolidace výrobních zařízení, což zvyšuje pravděpodobnost jejich provedení podle plánu. Snížení počtu pracovníků by mělo vést k poklesu variabilních nákladů, zatímco odprodej ztrátových výrobních závodů by měl snížit odpisy a zlepšit ziskovost. Věřitelé účastnící se nuceného vyrovnání a ostatní zúčastněné strany (odběratelé, dodavatelé, pronajímatel) souhlasili s restrukturalizací dluhu, což zajišťuje, že rovněž opatření v oblasti finanční restrukturalizace budou provedena podle plánu. To kromě jiných přínosů významně sníží finanční náklady podniku. Zdá se proto, že lze dosáhnout i plánovaných úspor nákladů.

| (149) | V rozhodnutí o zahájení řízení zpochybnila Komise obnovení životaschopnosti na základě toho, že v té době neschválily banky restrukturalizaci dluhu podniku Cimos. Tyto pochybnosti byly nyní rozptýleny, jelikož v rámci řízení o nuceném vyrovnání souhlasily banky s restrukturalizací dluhu podniku Cimos. |
| --- | --- |

(149)

V rozhodnutí o zahájení řízení zpochybnila Komise obnovení životaschopnosti na základě toho, že v té době neschválily banky restrukturalizaci dluhu podniku Cimos. Tyto pochybnosti byly nyní rozptýleny, jelikož v rámci řízení o nuceném vyrovnání souhlasily banky s restrukturalizací dluhu podniku Cimos.

| (150) | Podle plánu restrukturalizace bude podnik Cimos v roce 2018 a 2019 potřebovat na financování své činnosti další finanční prostředky v celkové výši 25 milionů EUR. Komise uvádí, že podle časového plánu restrukturalizace provede podnik do té doby restrukturalizační opatření a bude opět ziskový. Snížení zadluženosti (prostřednictvím kapitalizace pohledávek, odpisů a částečného splacení) zlepší úvěrový rating podniku Cimos a uvolní část aktiv, která jsou v současnosti zastavena ve prospěch věřitelů, k použití jako kolaterál v budoucnu. To by mělo podniku Cimos umožnit získat potřebné financování na trhu v souladu s plánem. |
| --- | --- |

(150)

Podle plánu restrukturalizace bude podnik Cimos v roce 2018 a 2019 potřebovat na financování své činnosti další finanční prostředky v celkové výši 25 milionů EUR. Komise uvádí, že podle časového plánu restrukturalizace provede podnik do té doby restrukturalizační opatření a bude opět ziskový. Snížení zadluženosti (prostřednictvím kapitalizace pohledávek, odpisů a částečného splacení) zlepší úvěrový rating podniku Cimos a uvolní část aktiv, která jsou v současnosti zastavena ve prospěch věřitelů, k použití jako kolaterál v budoucnu. To by mělo podniku Cimos umožnit získat potřebné financování na trhu v souladu s plánem.

| (151) | Plán restrukturalizace objasňuje okolnosti, které způsobily obtíže podniku Cimos, konkrétně přílišnou zadluženost a provozní neefektivitu. Komise uvádí, že plán stanoví opatření, která jsou přesně zaměřena na odstranění těchto obtíží. |
| --- | --- |

(151)

Plán restrukturalizace objasňuje okolnosti, které způsobily obtíže podniku Cimos, konkrétně přílišnou zadluženost a provozní neefektivitu. Komise uvádí, že plán stanoví opatření, která jsou přesně zaměřena na odstranění těchto obtíží.

| (152) | Kapitalizace pohledávek ze strany hlavních věřitelů povede k snížení jejich pohledávek o 60 %. Celkové finanční závazky podniku Cimos se v důsledku toho sníží z 422 milionů EUR v roce 2013 na 184 milionů EUR v roce 2017. Poměr cizích zdrojů k vlastnímu kapitálu se sníží z 17,7 v roce 2012 (poslední rok, v němž byl vlastní kapitál kladný) na 3 v roce 2017, což je mnohem udržitelnější úroveň. Zbývajících 40 % pohledávek věřitelů účastnících se nuceného vyrovnání má být splaceno za příznivějších podmínek, včetně delšího období splácení a dvouleté doby odkladu. To dále sníží stávající a budoucí zátěž spojenou se splácením. Poměr EBITDA k úrokům, který měří schopnost podniku obsluhovat dluh, má podle odhadů vzrůst z 1 v roce 2013 na 5,4 v roce 2017. |
| --- | --- |

(152)

Kapitalizace pohledávek ze strany hlavních věřitelů povede k snížení jejich pohledávek o 60 %. Celkové finanční závazky podniku Cimos se v důsledku toho sníží z 422 milionů EUR v roce 2013 na 184 milionů EUR v roce 2017. Poměr cizích zdrojů k vlastnímu kapitálu se sníží z 17,7 v roce 2012 (poslední rok, v němž byl vlastní kapitál kladný) na 3 v roce 2017, což je mnohem udržitelnější úroveň. Zbývajících 40 % pohledávek věřitelů účastnících se nuceného vyrovnání má být splaceno za příznivějších podmínek, včetně delšího období splácení a dvouleté doby odkladu. To dále sníží stávající a budoucí zátěž spojenou se splácením. Poměr EBITDA k úrokům, který měří schopnost podniku obsluhovat dluh, má podle odhadů vzrůst z 1 v roce 2013 na 5,4 v roce 2017.

| (153) | Také dodavatelé souhlasili se snížením svých pohledávek, což celkový dluh dále sníží a zajistí kontinuitu činnosti. Všechna opatření v oblasti finanční restrukturalizace, včetně souhlasu odběratelů se zkrácením lhůt splatnosti, dále zlepší likviditu. Uvolněné peněžní prostředky v důsledku neexistence povinnosti splácet restrukturalizovaný dluh nebo dřívějšího obdržení plateb od odběratelů budou k dispozici na financování opatření v oblasti provozní restrukturalizace, která mají odstranit druhou příčinu obtíží, a to provozní neefektivitu. |
| --- | --- |

(153)

Také dodavatelé souhlasili se snížením svých pohledávek, což celkový dluh dále sníží a zajistí kontinuitu činnosti. Všechna opatření v oblasti finanční restrukturalizace, včetně souhlasu odběratelů se zkrácením lhůt splatnosti, dále zlepší likviditu. Uvolněné peněžní prostředky v důsledku neexistence povinnosti splácet restrukturalizovaný dluh nebo dřívějšího obdržení plateb od odběratelů budou k dispozici na financování opatření v oblasti provozní restrukturalizace, která mají odstranit druhou příčinu obtíží, a to provozní neefektivitu.

| (154) | V rámci provozní restrukturalizace zahájil podnik Cimos řadu opatření k úsporám nákladů, zejména včetně snížení počtu pracovníků, konsolidace činností snížením počtu výrobních závodů, snížení režijních nákladů a lepšího řízení procesů. Podnik chce přeorientovat svou činnost na hlavní linii podnikání v automobilovém průmyslu. Předpokládá se, že opatření v oblasti provozní restrukturalizace zajistí celkové roční úspory nákladů ve výši 27 milionů EUR, což je mnohem více než podle původně oznámeného plánu restrukturalizace. Nižší náklady zlepší ziskovost, což se při nižší úrovni zaměstnanosti a kapitálu projeví ve vyšší provozní efektivitě. |
| --- | --- |

(154)

V rámci provozní restrukturalizace zahájil podnik Cimos řadu opatření k úsporám nákladů, zejména včetně snížení počtu pracovníků, konsolidace činností snížením počtu výrobních závodů, snížení režijních nákladů a lepšího řízení procesů. Podnik chce přeorientovat svou činnost na hlavní linii podnikání v automobilovém průmyslu. Předpokládá se, že opatření v oblasti provozní restrukturalizace zajistí celkové roční úspory nákladů ve výši 27 milionů EUR, což je mnohem více než podle původně oznámeného plánu restrukturalizace. Nižší náklady zlepší ziskovost, což se při nižší úrovni zaměstnanosti a kapitálu projeví ve vyšší provozní efektivitě.

| (155) | Vzhledem k zjištěním uvedeným v 152.–154. bodě odůvodnění se Komise domnívá, že navrhovaná restrukturalizační opatření jsou vhodná k odstranění příčin potíží zjištěných v plánu restrukturalizace. |
| --- | --- |

(155)

Vzhledem k zjištěním uvedeným v 152.–154. bodě odůvodnění se Komise domnívá, že navrhovaná restrukturalizační opatření jsou vhodná k odstranění příčin potíží zjištěných v plánu restrukturalizace.

| (156) | Příspěvek soukromých bank, odběratelů a dodavatelů k finanční restrukturalizaci svědčí o jejich důvěře v podnik Cimos a představuje další důvod pro domněnku, že plán restrukturalizace může obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku. |
| --- | --- |

(156)

Příspěvek soukromých bank, odběratelů a dodavatelů k finanční restrukturalizaci svědčí o jejich důvěře v podnik Cimos a představuje další důvod pro domněnku, že plán restrukturalizace může obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku.

| (157) | Rovněž nezávislý znalec, který posoudil plán finanční restrukturalizace, dospěl k závěru, že plán restrukturalizace pravděpodobně obnoví likviditu a solventnost podniku Cimos v krátkodobém i dlouhodobém horizontu. |
| --- | --- |

(157)

Rovněž nezávislý znalec, který posoudil plán finanční restrukturalizace, dospěl k závěru, že plán restrukturalizace pravděpodobně obnoví likviditu a solventnost podniku Cimos v krátkodobém i dlouhodobém horizontu.

| (158) | Komise bere také na vědomí, že doba plánu restrukturalizace je omezena na méně než čtyři roky a potrvá od února 2014 do roku 2017. Toto období restrukturalizace se jeví jako vhodné vzhledem k rozsahu plánovaných restrukturalizačních opatření, harmonogramu jejich provádění a očekávanému datu obnovení životaschopnosti. |
| --- | --- |

(158)

Komise bere také na vědomí, že doba plánu restrukturalizace je omezena na méně než čtyři roky a potrvá od února 2014 do roku 2017. Toto období restrukturalizace se jeví jako vhodné vzhledem k rozsahu plánovaných restrukturalizačních opatření, harmonogramu jejich provádění a očekávanému datu obnovení životaschopnosti.

| (159) | Komise podotýká, že aktualizovaný plán restrukturalizace nepředstavuje nový plán, nýbrž pouze upravuje původně oznámený plán podle výsledku řízení o nuceném vyrovnání. Plán sleduje stejné cíle v oblasti restrukturalizace jako původně oznámený plán, tj. snížení přílišné zadluženosti, obnovení likvidity, zvýšení provozní efektivity a přeorientování činnosti na hlavní automobilový segment. Nejdůležitější restrukturalizační opatření z hlediska finančního dopadu, kapitalizace a úprava splátkového kalendáře u finančního dluhu, jsou stejná, ačkoli se podmínky mírně změnily, a jsou provedena prostřednictvím nuceného vyrovnání místo dobrovolné restrukturalizace. Ostatní restrukturalizační opatření se od opatření v původně oznámeném plánu významně neliší, byla však posílena s cílem dosáhnout vyšších úspor nákladů. Původně oznámený plán i aktualizovaný plán jsou založeny na stejném obchodním modelu a strategii. Komise již v předchozích rozhodnutích schválila podobné aktualizace oznámených plánů restrukturalizace (38). |
| --- | --- |

(159)

Komise podotýká, že aktualizovaný plán restrukturalizace nepředstavuje nový plán, nýbrž pouze upravuje původně oznámený plán podle výsledku řízení o nuceném vyrovnání. Plán sleduje stejné cíle v oblasti restrukturalizace jako původně oznámený plán, tj. snížení přílišné zadluženosti, obnovení likvidity, zvýšení provozní efektivity a přeorientování činnosti na hlavní automobilový segment. Nejdůležitější restrukturalizační opatření z hlediska finančního dopadu, kapitalizace a úprava splátkového kalendáře u finančního dluhu, jsou stejná, ačkoli se podmínky mírně změnily, a jsou provedena prostřednictvím nuceného vyrovnání místo dobrovolné restrukturalizace. Ostatní restrukturalizační opatření se od opatření v původně oznámeném plánu významně neliší, byla však posílena s cílem dosáhnout vyšších úspor nákladů. Původně oznámený plán i aktualizovaný plán jsou založeny na stejném obchodním modelu a strategii. Komise již v předchozích rozhodnutích schválila podobné aktualizace oznámených plánů restrukturalizace (38).

38

| (160) | Co se týká tvrzení paní Filakovićové, která byla popsána v 91. bodě odůvodnění, Komise uvádí, že účetní závěrky podniku Cimos byly ověřeny nezávislým auditorem, který vydal výrok bez výhrad a nenahlásil žádný údajný podvod a praní peněz. Pokud jde o částku ve výši 35 milionů EUR, kterou Slovinsko poskytlo podniku Cimos v rámci podpory na restrukturalizaci, Komise uvádí, že v červenci 2013 schválila záruku poskytnutou jako podpora na záchranu podniku Cimos ve výši 35 milionů EUR (39). Záruka, která má být v rámci podpory na restrukturalizaci přeměněna na vlastní kapitál, nezahrnuje převod finančních prostředků na podnik Cimos, nelze ji proto financovat prostřednictvím praní peněz. Pokud jde o údajné pohledávky společnosti paní Filakovićové a jejích klientů vůči podniku Cimos, Komise na základě dostupných informací žádné takovéto pohledávky nezjistila. Vzhledem k těmto skutečnostem se Komise domnívá, že tato tvrzení jsou nepodložená a nemají vliv na posouzení podpory na restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(160)

Co se týká tvrzení paní Filakovićové, která byla popsána v 91. bodě odůvodnění, Komise uvádí, že účetní závěrky podniku Cimos byly ověřeny nezávislým auditorem, který vydal výrok bez výhrad a nenahlásil žádný údajný podvod a praní peněz. Pokud jde o částku ve výši 35 milionů EUR, kterou Slovinsko poskytlo podniku Cimos v rámci podpory na restrukturalizaci, Komise uvádí, že v červenci 2013 schválila záruku poskytnutou jako podpora na záchranu podniku Cimos ve výši 35 milionů EUR (39). Záruka, která má být v rámci podpory na restrukturalizaci přeměněna na vlastní kapitál, nezahrnuje převod finančních prostředků na podnik Cimos, nelze ji proto financovat prostřednictvím praní peněz. Pokud jde o údajné pohledávky společnosti paní Filakovićové a jejích klientů vůči podniku Cimos, Komise na základě dostupných informací žádné takovéto pohledávky nezjistila. Vzhledem k těmto skutečnostem se Komise domnívá, že tato tvrzení jsou nepodložená a nemají vliv na posouzení podpory na restrukturalizaci.

39

| (161) | Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že navrhovaná restrukturalizační opatření mohou obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku v přiměřené lhůtě a na základě realistických předpokladů. |
| --- | --- |

(161)

Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že navrhovaná restrukturalizační opatření mohou obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku v přiměřené lhůtě a na základě realistických předpokladů.

8.7.   ZAMEZENÍ PŘÍLIŠNÉMU NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE (KOMPENZAČNÍ OPATŘENÍ)

| (162) | Podle bodů 38–42 pokynů je třeba přijmout kompenzační opatření s cílem co nejvíce omezit nepříznivý dopad na podmínky obchodování. Podpora nesmí příliš narušit hospodářskou soutěž. To obvykle znamená omezení přítomnosti podniku na trzích, na nichž bude podnik působit na konci restrukturalizace. Kompenzační opatření by měla být úměrná rušivým účinkům podpory a zejména velikosti a relativnímu významu daného podniku na trhu nebo trzích. Za platná kompenzační opatření se nepovažuje ukončení ztrátových činností. Rozsah kompenzačních opatření je nutno stanovit v každém jednotlivém případě s přihlédnutím k cíli týkajícímu se obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku. Podle bodu 7 pokynů bude Komise vyžadovat kompenzační opatření s cílem minimalizovat dopad na ostatní soutěžitele. |
| --- | --- |

(162)

Podle bodů 38–42 pokynů je třeba přijmout kompenzační opatření s cílem co nejvíce omezit nepříznivý dopad na podmínky obchodování. Podpora nesmí příliš narušit hospodářskou soutěž. To obvykle znamená omezení přítomnosti podniku na trzích, na nichž bude podnik působit na konci restrukturalizace. Kompenzační opatření by měla být úměrná rušivým účinkům podpory a zejména velikosti a relativnímu významu daného podniku na trhu nebo trzích. Za platná kompenzační opatření se nepovažuje ukončení ztrátových činností. Rozsah kompenzačních opatření je nutno stanovit v každém jednotlivém případě s přihlédnutím k cíli týkajícímu se obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku. Podle bodu 7 pokynů bude Komise vyžadovat kompenzační opatření s cílem minimalizovat dopad na ostatní soutěžitele.

| (163) | Kompenzační opatření by neměla ohrozit schopnost podniku obnovit dlouhodobou životaschopnost po provedení plánu restrukturalizace, jak je stanoveno v bodě 38 pokynů. |
| --- | --- |

(163)

Kompenzační opatření by neměla ohrozit schopnost podniku obnovit dlouhodobou životaschopnost po provedení plánu restrukturalizace, jak je stanoveno v bodě 38 pokynů.

| (164) | Podnik Cimos navrhl dvě kompenzační opatření:






  — | odprodej zemědělské, strojírenské a energetické divize, |
| --- | --- | --- |

(164)

Podnik Cimos navrhl dvě kompenzační opatření:

—

odprodej zemědělské, strojírenské a energetické divize,

| — | odprodej tří výrobních závodů v automobilovém segmentu, a to v [...]. |
| --- | --- |

—

odprodej tří výrobních závodů v automobilovém segmentu, a to v [...].

| (165) | Co se týká prvního kompenzačního opatření, podnik Cimos již tři dotčené divize prodal. Na tyto divize připadalo celkem přibližně 20 % příjmů podniku a před restrukturalizací byly ziskové. |
| --- | --- |

(165)

Co se týká prvního kompenzačního opatření, podnik Cimos již tři dotčené divize prodal. Na tyto divize připadalo celkem přibližně 20 % příjmů podniku a před restrukturalizací byly ziskové.

| (166) | Komise uvádí, že za dostatečná lze považovat pouze kompenzační opatření, která ovlivňují přítomnost příjemce na hlavním trhu, na němž působí (40). Prodej těchto divizí proto v zásadě nelze přijmout jako kompenzační opatření. Odprodejem divizí nespadajících do hlavní oblasti činnosti však podnik Cimos přišel nejen o podíl na trhu ve vedlejších segmentech, nýbrž značně oslabil i své konkurenční postavení a přítomnost na hlavním automobilovém trhu. Důvodem je skutečnost, že zisky, které mohly podniku Cimos přinést prodané divize (v období 2011–2013 přibližně 90 milionů EUR), jež byly před restrukturalizací ziskové, mohl podnik použít k financování rozšiřování činnosti na hlavním trhu. |
| --- | --- |

(166)

Komise uvádí, že za dostatečná lze považovat pouze kompenzační opatření, která ovlivňují přítomnost příjemce na hlavním trhu, na němž působí (40). Prodej těchto divizí proto v zásadě nelze přijmout jako kompenzační opatření. Odprodejem divizí nespadajících do hlavní oblasti činnosti však podnik Cimos přišel nejen o podíl na trhu ve vedlejších segmentech, nýbrž značně oslabil i své konkurenční postavení a přítomnost na hlavním automobilovém trhu. Důvodem je skutečnost, že zisky, které mohly podniku Cimos přinést prodané divize (v období 2011–2013 přibližně 90 milionů EUR), jež byly před restrukturalizací ziskové, mohl podnik použít k financování rozšiřování činnosti na hlavním trhu.

40

| (167) | Pokud jde o druhé kompenzační opatření, všechny výrobní závody se týkají hlavního trhu podniku Cimos a před restrukturalizaci byly ziskové, jak ukazuje tabulka 6. Prodej těchto výrobních závodů znamená snížení kapacity o 15 %, pokud jde o počet výrobních závodů, a na tyto výrobní závody připadala přibližně 4 % celkových příjmů a 4,5 % příjmů automobilového segmentu. Odprodejem těchto výrobních závodů se podnik Cimos vzdá podílu na trhu ve prospěch svých konkurentů, přijde o odběratele a zúží sortiment výrobků. |
| --- | --- |

(167)

Pokud jde o druhé kompenzační opatření, všechny výrobní závody se týkají hlavního trhu podniku Cimos a před restrukturalizaci byly ziskové, jak ukazuje tabulka 6. Prodej těchto výrobních závodů znamená snížení kapacity o 15 %, pokud jde o počet výrobních závodů, a na tyto výrobní závody připadala přibližně 4 % celkových příjmů a 4,5 % příjmů automobilového segmentu. Odprodejem těchto výrobních závodů se podnik Cimos vzdá podílu na trhu ve prospěch svých konkurentů, přijde o odběratele a zúží sortiment výrobků.

| (168) | Po odprodejích uvedených v 164. bodě odůvodnění bude jedinou zbývající linií podnikání podniku Cimos automobilová divize, což je hlavní a jediná činnost podniku, je tudíž nezbytná k obnovení životaschopnosti. Automobilová divize se již zmenšila v důsledku prodeje výrobních závodů v rámci kompenzačních nebo restrukturalizačních opatření. Vzhledem k této skutečnosti by případné další odprodeje mohly ohrozit cíl spočívající v obnovení dlouhodobé životaschopnosti. |
| --- | --- |

(168)

Po odprodejích uvedených v 164. bodě odůvodnění bude jedinou zbývající linií podnikání podniku Cimos automobilová divize, což je hlavní a jediná činnost podniku, je tudíž nezbytná k obnovení životaschopnosti. Automobilová divize se již zmenšila v důsledku prodeje výrobních závodů v rámci kompenzačních nebo restrukturalizačních opatření. Vzhledem k této skutečnosti by případné další odprodeje mohly ohrozit cíl spočívající v obnovení dlouhodobé životaschopnosti.

| (169) | Provedení kompenzačních opatření ve spojení s odprodejem aktiv, který se předpokládá v rámci plánu restrukturalizace, významně sníží kapacitu podniku Cimos a zabrání mu v tom, aby v důsledku podpory na restrukturalizaci získal neoprávněnou konkurenční výhodu. |
| --- | --- |

(169)

Provedení kompenzačních opatření ve spojení s odprodejem aktiv, který se předpokládá v rámci plánu restrukturalizace, významně sníží kapacitu podniku Cimos a zabrání mu v tom, aby v důsledku podpory na restrukturalizaci získal neoprávněnou konkurenční výhodu.

| (170) | Podle bodu 56 pokynů platí v podporovaných oblastech méně přísné podmínky pro schválení podpory, co se týče provádění kompenzačních opatření. Komise podotýká, že se podnik Cimos nachází v podporované oblasti podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

(170)

Podle bodu 56 pokynů platí v podporovaných oblastech méně přísné podmínky pro schválení podpory, co se týče provádění kompenzačních opatření. Komise podotýká, že se podnik Cimos nachází v podporované oblasti podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

| (171) | Navrhovaná opatření proto představují skutečnou kompenzaci za narušení hospodářské soutěže způsobené poskytnutím podpory a jsou vhodná k co největšímu omezení nepříznivého dopadu na podmínky obchodování v důsledku podpory. |
| --- | --- |

(171)

Navrhovaná opatření proto představují skutečnou kompenzaci za narušení hospodářské soutěže způsobené poskytnutím podpory a jsou vhodná k co největšímu omezení nepříznivého dopadu na podmínky obchodování v důsledku podpory.

| (172) | Usuzuje se proto, že výše uvedená kompenzační opatření jsou v souladu s body 38–42 pokynů. |
| --- | --- |

(172)

Usuzuje se proto, že výše uvedená kompenzační opatření jsou v souladu s body 38–42 pokynů.

8.8.   PODPORA OMEZENÁ NA MINIMUM, VLASTNÍ PŘÍSPĚVEK

| (173) | Podle bodů 43–45 pokynů musí být podpora omezena na úplné minimum, které je nezbytné k provedení restrukturalizace. Od příjemce podpory se očekává, že k plánu restrukturalizace přispěje významným dílem z vlastních zdrojů, včetně prodeje aktiv, která nejsou nezbytně nutná pro přežití podniku, nebo z vnějších zdrojů za tržních podmínek. Takové přispění musí být skutečné, tj. opravdové, bez všech očekávaných budoucích výnosů, jako je peněžní tok, a svědčí o tom, že hospodářské subjekty jsou přesvědčeny o možnosti opětovné životaschopnosti daného podniku. Příspěvek nesmí obsahovat další státní podporu. U velkých podniků, jako je podnik Cimos, musí vlastní příspěvek představovat nejméně 50 % restrukturalizačních nákladů. |
| --- | --- |

(173)

Podle bodů 43–45 pokynů musí být podpora omezena na úplné minimum, které je nezbytné k provedení restrukturalizace. Od příjemce podpory se očekává, že k plánu restrukturalizace přispěje významným dílem z vlastních zdrojů, včetně prodeje aktiv, která nejsou nezbytně nutná pro přežití podniku, nebo z vnějších zdrojů za tržních podmínek. Takové přispění musí být skutečné, tj. opravdové, bez všech očekávaných budoucích výnosů, jako je peněžní tok, a svědčí o tom, že hospodářské subjekty jsou přesvědčeny o možnosti opětovné životaschopnosti daného podniku. Příspěvek nesmí obsahovat další státní podporu. U velkých podniků, jako je podnik Cimos, musí vlastní příspěvek představovat nejméně 50 % restrukturalizačních nákladů.

| (174) | Podle Slovinska představuje vlastní příspěvek navrhovaný podnikem Cimos 94 % celkových restrukturalizačních nákladů a sestává ze zdrojů uvedených v tabulce 7.

  Tabulka 7


  Zdroje vlastního příspěvku







  Zdroj | Miliony EUR |
| --- | --- | --- |
| Nový nástroj financování | 39 |
| Kapitálové výdaje financované podnikem Cimos | 8,5 |
| Kapitálové výdaje financované odběrateli | 9,8 |
| Odměna za prodej energetické divize (Litostroj Power) | 18,0 |
| Kapitalizace bankovních pohledávek a neúčtování úroků (bez banky SID) | 120,2 |
| Neúčtování úroků z úvěrů | 5,3 |
| Srážka u dodavatelů | 21,8 |
| Srážka u pronajímatele | 6 |
| Srážka z bankovního dluhu | 8,3 |
| Kapitalizace pohledávky banky SID a srážka z dluhu | 28,5 |
| Kapitalizace pohledávky státu související se státními zárukami | 23,4 |
| Neúčtování úroků z podpory na záchranu | 1,2 |
| Příspěvek podniku Cimos na financování vyrovnání s dodavateli | 39,0 |
| Nahlášený vlastní příspěvek celkem | 329,0 |
| Zdroj: plán restrukturalizace. |

(174)

Podle Slovinska představuje vlastní příspěvek navrhovaný podnikem Cimos 94 % celkových restrukturalizačních nákladů a sestává ze zdrojů uvedených v tabulce 7.

Tabulka 7

Tabulka 7

Zdroje vlastního příspěvku

Zdroje vlastního příspěvku

Zdroj

Miliony EUR

Nový nástroj financování

39

Kapitálové výdaje financované podnikem Cimos

8,5

Kapitálové výdaje financované odběrateli

9,8

Odměna za prodej energetické divize (Litostroj Power)

18,0

Kapitalizace bankovních pohledávek a neúčtování úroků (bez banky SID)

120,2

Neúčtování úroků z úvěrů

5,3

Srážka u dodavatelů

21,8

Srážka u pronajímatele

6

Srážka z bankovního dluhu

8,3

Kapitalizace pohledávky banky SID a srážka z dluhu

28,5

Kapitalizace pohledávky státu související se státními zárukami

23,4

Neúčtování úroků z podpory na záchranu

1,2

Příspěvek podniku Cimos na financování vyrovnání s dodavateli

39,0

Nahlášený vlastní příspěvek celkem

329,0

Zdroj: plán restrukturalizace.

Zdroj:

| (175) | Nový nástroj financování byl potvrzen dohodou o financování, podle níž souhlasily banky a odběratelé poskytující nové financování s tím, že podniku Cimos poskytnou celkovou částku ve výši 38,4 milionu EUR (každá strana 19,2 milionu EUR) za podmínek popsaných v 25. bodě odůvodnění. Slovinsko Komisi informovalo, že rozdíl oproti oznámené částce vlastního příspěvku z tohoto zdroje ve výši 39 milionů EUR souvisí s odběratelem Eaton, který finanční prostředky vyplatil již počátkem ledna 2015 a který se obrátí na banky se žádostí, aby poskytly další financování (dohoda předpokládá stejnou výši financování poskytnutého odběrateli a bankami). Komise nemá k dispozici důkazy o tom, že společnost Eaton finanční prostředky skutečně vyplatila a že banky poskytly odpovídající financování. Jak je uvedeno v oddíle 8.1, účast banky SID na novém nástroji financování s částkou ve výši 6,7 milionu EUR představuje státní podporu, nelze ji proto pokládat za zdroj vlastního příspěvku. Komise vyvozuje závěr, že platný zdroj vlastního příspěvku představuje nový nástroj financování s částkou ve výši 31,7 milionu EUR. |
| --- | --- |

(175)

Nový nástroj financování byl potvrzen dohodou o financování, podle níž souhlasily banky a odběratelé poskytující nové financování s tím, že podniku Cimos poskytnou celkovou částku ve výši 38,4 milionu EUR (každá strana 19,2 milionu EUR) za podmínek popsaných v 25. bodě odůvodnění. Slovinsko Komisi informovalo, že rozdíl oproti oznámené částce vlastního příspěvku z tohoto zdroje ve výši 39 milionů EUR souvisí s odběratelem Eaton, který finanční prostředky vyplatil již počátkem ledna 2015 a který se obrátí na banky se žádostí, aby poskytly další financování (dohoda předpokládá stejnou výši financování poskytnutého odběrateli a bankami). Komise nemá k dispozici důkazy o tom, že společnost Eaton finanční prostředky skutečně vyplatila a že banky poskytly odpovídající financování. Jak je uvedeno v oddíle 8.1, účast banky SID na novém nástroji financování s částkou ve výši 6,7 milionu EUR představuje státní podporu, nelze ji proto pokládat za zdroj vlastního příspěvku. Komise vyvozuje závěr, že platný zdroj vlastního příspěvku představuje nový nástroj financování s částkou ve výši 31,7 milionu EUR.

| (176) | V období od ledna do září 2014 vynaložil podnik Cimos z vlastních zdrojů na kapitálové výdaje částku ve výši 17,6 milionu EUR. Celková částka ve výši 8,5 milionu EUR, jak ji navrhl podnik Cimos, může být proto uznána jako jeho vlastní příspěvek. |
| --- | --- |

(176)

V období od ledna do září 2014 vynaložil podnik Cimos z vlastních zdrojů na kapitálové výdaje částku ve výši 17,6 milionu EUR. Celková částka ve výši 8,5 milionu EUR, jak ji navrhl podnik Cimos, může být proto uznána jako jeho vlastní příspěvek.

| (177) | Podnik Cimos podepsal se svými odběrateli dvoustranné dohody, podle nichž tito poskytnou podniku Cimos úvěr na financování kapitálových výdajů. Jelikož žádný z dotčených odběratelů není ve vlastnictví státu, je tento příspěvek skutečný a nezahrnuje státní podporu, lze jej proto uznat. |
| --- | --- |

(177)

Podnik Cimos podepsal se svými odběrateli dvoustranné dohody, podle nichž tito poskytnou podniku Cimos úvěr na financování kapitálových výdajů. Jelikož žádný z dotčených odběratelů není ve vlastnictví státu, je tento příspěvek skutečný a nezahrnuje státní podporu, lze jej proto uznat.

| (178) | Dne 12. května 2014 prodal podnik Cimos svou dceřinou společnost, Litostroj Power, soukromé společnosti z České republiky za částku ve výši 21,4 milionu EUR. Podnik Cimos navrhl jako vlastní příspěvek z tohoto zdroje částku ve výši 18 milionů EUR. Příspěvek je skutečný a nezahrnuje státní podporu, lze jej proto uznat. |
| --- | --- |

(178)

Dne 12. května 2014 prodal podnik Cimos svou dceřinou společnost, Litostroj Power, soukromé společnosti z České republiky za částku ve výši 21,4 milionu EUR. Podnik Cimos navrhl jako vlastní příspěvek z tohoto zdroje částku ve výši 18 milionů EUR. Příspěvek je skutečný a nezahrnuje státní podporu, lze jej proto uznat.

| (179) | Vlastní příspěvek ve formě kapitalizace pohledávek bank byl v míře, v jaké se nepovažuje za státní podporu, určen jako finanční přínos pro podnik Cimos vyplývající z toho, že podnik nemusí splácet úvěry, jejichž současná hodnota činí 121 milionů EUR (41). Místo splacení těchto úvěrů je podnik Cimos přemění na vlastní kapitál, což nezahrnuje žádný budoucí odliv hotovosti v souvislosti s těmito úvěry. Likviditu uvolněnou touto přeměnou má podnik Cimos k dispozici na financování restrukturalizačních nákladů. Tím, že věřitelé účastnící se nuceného vyrovnání souhlasili s přeměnou, převzali riziko kapitálové ztráty v případě, že by vlastní kapitál podniku Cimos ztratil po přeměně hodnotu, což svědčí o tom, že jsou přesvědčeni o obnovení jeho životaschopnosti. |
| --- | --- |

(179)

Vlastní příspěvek ve formě kapitalizace pohledávek bank byl v míře, v jaké se nepovažuje za státní podporu, určen jako finanční přínos pro podnik Cimos vyplývající z toho, že podnik nemusí splácet úvěry, jejichž současná hodnota činí 121 milionů EUR (41). Místo splacení těchto úvěrů je podnik Cimos přemění na vlastní kapitál, což nezahrnuje žádný budoucí odliv hotovosti v souvislosti s těmito úvěry. Likviditu uvolněnou touto přeměnou má podnik Cimos k dispozici na financování restrukturalizačních nákladů. Tím, že věřitelé účastnící se nuceného vyrovnání souhlasili s přeměnou, převzali riziko kapitálové ztráty v případě, že by vlastní kapitál podniku Cimos ztratil po přeměně hodnotu, což svědčí o tom, že jsou přesvědčeni o obnovení jeho životaschopnosti.

41

| (180) | Podle podmínek nuceného vyrovnání nebudou u bankovních úvěrů uvedených v předchozím bodě odůvodnění ode dne 3. června 2014 (datum zahájení řízení o nuceném vyrovnání) do rozhodnutí soudu, které potvrdí nucené vyrovnání, účtovány žádné úroky, což představuje další výhodu pro podnik Cimos ve výši 5,3 milionu EUR. |
| --- | --- |

(180)

Podle podmínek nuceného vyrovnání nebudou u bankovních úvěrů uvedených v předchozím bodě odůvodnění ode dne 3. června 2014 (datum zahájení řízení o nuceném vyrovnání) do rozhodnutí soudu, které potvrdí nucené vyrovnání, účtovány žádné úroky, což představuje další výhodu pro podnik Cimos ve výši 5,3 milionu EUR.

| (181) | Srážka, kterou schválili dodavatelé a pronajímatel, je potvrzena dohodami, jak je popsáno v 42. resp. 43. bodě odůvodnění, je proto skutečná. Tato srážka uvolní likviditu na financování restrukturalizačních nákladů, kterou by jinak bylo nutno vynaložit na splacení souvisejících splatných závazků. |
| --- | --- |

(181)

Srážka, kterou schválili dodavatelé a pronajímatel, je potvrzena dohodami, jak je popsáno v 42. resp. 43. bodě odůvodnění, je proto skutečná. Tato srážka uvolní likviditu na financování restrukturalizačních nákladů, kterou by jinak bylo nutno vynaložit na splacení souvisejících splatných závazků.

| (182) | Srážka u bankovního dluhu ve výši 8,3 milionu EUR odpovídá očekávanému příspěvku od věřitelů, kteří nucené vyrovnání nepodpořili a nesouhlasili s jeho podmínkami, byli však přehlasováni většinou věřitelů podporujících nucené vyrovnání. Jelikož dotčené banky srážku neschválily, nepovažuje Komise tento příspěvek za skutečný ani za známku toho, že jsou přesvědčeni o obnovení životaschopnosti podniku Cimos. |
| --- | --- |

(182)

Srážka u bankovního dluhu ve výši 8,3 milionu EUR odpovídá očekávanému příspěvku od věřitelů, kteří nucené vyrovnání nepodpořili a nesouhlasili s jeho podmínkami, byli však přehlasováni většinou věřitelů podporujících nucené vyrovnání. Jelikož dotčené banky srážku neschválily, nepovažuje Komise tento příspěvek za skutečný ani za známku toho, že jsou přesvědčeni o obnovení životaschopnosti podniku Cimos.

| (183) | Jak je uvedeno v oddíle 8.1, kapitalizace pohledávky banky SID a příslušná srážka představují státní podporu. Z tohoto důvodu je nelze považovat za zdroj vlastního příspěvku. |
| --- | --- |

(183)

Jak je uvedeno v oddíle 8.1, kapitalizace pohledávky banky SID a příslušná srážka představují státní podporu. Z tohoto důvodu je nelze považovat za zdroj vlastního příspěvku.

| (184) | Stejně tak se kapitalizace pohledávek státu souvisejících se systémy záruk a neúčtování úroků u pohledávky státu, která vznikla v důsledku záruky poskytnuté jako podpora na záchranu (od 3. června 2014), pokládají za opatření představující státní podporu, nelze je tudíž považovat za vlastní příspěvek. |
| --- | --- |

(184)

Stejně tak se kapitalizace pohledávek státu souvisejících se systémy záruk a neúčtování úroků u pohledávky státu, která vznikla v důsledku záruky poskytnuté jako podpora na záchranu (od 3. června 2014), pokládají za opatření představující státní podporu, nelze je tudíž považovat za vlastní příspěvek.

| (185) | Plán restrukturalizace stanoví, že příspěvek podniku Cimos na financování vyrovnání s dodavateli (splacení restrukturalizovaného dluhu) bude financován z „budoucích výnosů“. Slovinsko Komisi informovalo, že tento dluh činí 34,2 milionu EUR, jelikož částka ve výši 4,8 milionu EUR již byla dodavatelům splacena. Podle bodu 43 pokynů nesmí vlastní příspěvek zahrnovat budoucí výnosy. Komise proto považuje za legitimní vlastní příspěvek z tohoto zdroje pouze částku ve výši 4,8 milionu EUR. |
| --- | --- |

(185)

Plán restrukturalizace stanoví, že příspěvek podniku Cimos na financování vyrovnání s dodavateli (splacení restrukturalizovaného dluhu) bude financován z „budoucích výnosů“. Slovinsko Komisi informovalo, že tento dluh činí 34,2 milionu EUR, jelikož částka ve výši 4,8 milionu EUR již byla dodavatelům splacena. Podle bodu 43 pokynů nesmí vlastní příspěvek zahrnovat budoucí výnosy. Komise proto považuje za legitimní vlastní příspěvek z tohoto zdroje pouze částku ve výši 4,8 milionu EUR.

| (186) | Na základě těchto úvah vyvozuje Komise závěr, že vlastní příspěvek ve výši 226,1 milionu EUR splňuje kritéria stanovená v pokynech. Tato částka představuje 64,5 % celkových restrukturalizačních nákladů, což přesahuje 50 % prahovou hodnotu vyžadovanou v případě velkých podniků. |
| --- | --- |

(186)

Na základě těchto úvah vyvozuje Komise závěr, že vlastní příspěvek ve výši 226,1 milionu EUR splňuje kritéria stanovená v pokynech. Tato částka představuje 64,5 % celkových restrukturalizačních nákladů, což přesahuje 50 % prahovou hodnotu vyžadovanou v případě velkých podniků.

Závěr ohledně slučitelnosti podpory na restrukturalizaci

Závěr ohledně slučitelnosti podpory na restrukturalizaci

| (187) | Komise vyvozuje závěr, že podpora na restrukturalizaci splňuje podmínky slučitelnosti stanovené v pokynech. |
| --- | --- |

(187)

Komise vyvozuje závěr, že podpora na restrukturalizaci splňuje podmínky slučitelnosti stanovené v pokynech.

9.   ZÁVĚR

ZÁVĚR

| (188) | Komise dospěla k závěru, že opatření č. 1, 2 a část opatření č. 3 a 4 (pokud je provedla banka SID) představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, která je slučitelná s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy ve spojení s pokyny, |
| --- | --- |

(188)

Komise dospěla k závěru, že opatření č. 1, 2 a část opatření č. 3 a 4 (pokud je provedla banka SID) představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, která je slučitelná s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy ve spojení s pokyny,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Státní podpora ve výši 96,9 milionu EUR, kterou Slovinsko zamýšlí poskytnout skupině Cimos, je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

Poskytnutí podpory ve výši 96,9 milionu EUR se proto schvaluje s výhradou dodržení podmínky stanovené v článku 2.

Článek 2

Slovinsko bude podávat pravidelné zprávy o provádění plánu restrukturalizace, který byl předložen dne 3. října 2014. První zpráva bude Komisi předložena nejpozději šest měsíců ode dne vydání tohoto rozhodnutí. Následné zprávy budou Komisi zasílány nejméně jednou ročně, a to do konce roku 2017.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Republice Slovinsko.

V Bruselu dne 8. června 2015.

Za Komisi

Margrethe VESTAGER

členka Komise

---

(1)  S účinností od 1. prosince 2009 se články 87 a 88 Smlouvy o ES stávají články 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“). Oba soubory ustanovení jsou v zásadě totožné. Pro účely tohoto rozhodnutí je v případě potřeby nutné odkazy na články 107 a 108 Smlouvy chápat jako odkazy na články 87 a 88 Smlouvy o ES. Smlouva zavedla rovněž některé změny v terminologii, například nahrazení slova „Společenství“ slovem „Unie“ nebo výrazu „společný trh“ výrazem „vnitřní trh“. V tomto rozhodnutí se používá terminologie Smlouvy.

1

(2)  
  Úř. věst. C 156, 23.5.2014, s. 63.

2

(3)  Viz poznámka pod čarou 2.

3

(4)  Jelikož příjemcem podpory na záchranu byla skupina Cimos a podporu na restrukturalizaci je nutno posoudit na stejné úrovni, Slovinsko uvedlo, že za příjemce podpory na restrukturalizaci považuje skupinu Cimos. Veškeré odkazy na Cimos nebo na „podnik“ je nutno pokládat za odkazy na skupinu Cimos.

4

(5)  Rozhodnutí Komise ze dne 2. července 2013 ve věci SA.36548 (2013/N) – Rescue aid for Cimos (podpora na záchranu podniku Cimos) (Úř. věst. C 287, 3.10.2013, s. 1) (dále jen „rozhodnutí o podpoře na záchranu“).

5

Rescue aid for Cimos

(6)  Viz poznámka pod čarou 2.

6

(7)  Nařízení č. 1 o užívání jazyků v Evropském hospodářském společenství (Úř. věst. 17, 6.10.1958, s. 385/58).

7

(8)  K 31. květnu 2014, včetně zaměstnanců na dobu určitou.

8

(9)  Věřiteli účastnícími se nuceného vyrovnání jsou Abanka Vipa d.d., Banka Celje d.d., Družba za upravljanje terjatev bank d.d. („DUTB“), Gorenjska banka d.d., Nova Ljubljanska banka d.d., SID – Slovenska izvozna in razvojna banka d.d.

9

(10)  Veškeré odkazy na plán restrukturalizace v další části tohoto rozhodnutí se týkají aktualizovaného plánu restrukturalizace, není-li uvedeno jinak.

10

(11)  Tyto záruky poskytl stát na základě režimů „
  Jamstvena shema
  “ a „
  Nedelničarska posojila
  “. Režim „
  Jamstvena Shema
  “ byl schválen rozhodnutím Komise ze dne 12. června 2009 o státní podpoře č. NN 34/2009 (ex N 321/2009) – Slovinsko – „
  Temporary Framework scheme – Guarantees
  “ a rozhodnutím Komise ze dne 16. dubna 2010 o státní podpoře č. N 105/2010 – Slovinsko – Amendment to „Temporary Framework Scheme – guarantees“
  (NN 34/2009). Režim „
  Nedelničarska Posojila
  “ existoval před přistoupením Slovinska k EU.

11

Jamstvena shema

Nedelničarska posojila

Jamstvena Shema

Temporary Framework scheme – Guarantees

Amendment to „Temporary Framework Scheme – guarantees“

Nedelničarska Posojila

(12)  To zahrnuje dluhy, jež mají být odepsány věřiteli, kteří nucené vyrovnání nepodpořili.

12

(13)  Bankami poskytujícími nové financování jsou Abanka Vipa d.d., Banka Celje d.d., Družba za upravljanje terjatev bank d.d., Gorenjska banka d.d., Nova Ljubljanska banka d.d., SID – Slovenska izvozna in razvojna banka d.d., Nova kreditna banka Maribor d.d.

13

(14)  Odběrateli poskytujícími nové financování jsou Audi, BMW, Bosch Mahle, Borg Warner, Eaton Corporation, Ford Motor Company, GM/Opel, Honeywell Turbo Technologies, Magna-Steyr a PSA.

14

(15)  Opatření zahrnuje více než 1 000 jednotlivých smluv s různými dodavateli a spočívá ve srážkách, ujednáních o jednorázových částkách, odkladu splacení a úpravě splátkového kalendáře u obchodních závazků.

15

(16)  Hypo Leasing d.o.o. (nyní Heta Asset Resolution d.o.o.).

16

(17)  Banky, které nemají sídlo ve Slovinsku, konkrétně Zagrebačka banka, Razvojna banka, Erste bank, Bosnia Bank International, Banka Intesa, Bawag, RZB, Privredna banka Sarajevo, Fond RS a Nova banka.

17

(18)  Viz pozn. pod čarou 11.

18

(*1)  Obchodní tajemství.

*1

(19)  Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2).

19

(20)  Viz pozn. pod čarou 2.

20

(21)  Příslušné banky tuto záruku uplatnily, což vedlo k vzniku pohledávky státu vůči podniku.

21

(22)  Věc SFEI a další, C-39/94, Recueil 1996, s. I-3547, body 60–61.

22

(23)  Podle zprávy by v případě úpadku bylo získáno zpět 3,88 % běžných finančních pohledávek, zatímco v případě nuceného vyrovnání 23,94 %.

23

(24)  Věc Francouzská republika v. Komise (Stardust Marine), C-482/99, Recueil 2002, s. I-4397.

24

(25)  Viz rozhodnutí Komise (EU) 2015/494 ze dne 9. července 2014 o opatřeních SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP), která provedlo Slovinsko ve prospěch podniku Adria Airways d.d. (Úř. věst. L 78, 24.3.2015, s. 18).

25

(26)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 12. června 2009 o státní podpoře č. NN 34/2009 (ex N 321/2009) – Slovinsko – „
  Temporary Framework scheme – Guarantees
  “.

26

Temporary Framework scheme – Guarantees

(27)  Sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (Úř. věst. C 14, 19.1.2008, s. 6).

27

(28)  Věc Francie v. Komise („Sea France“), T-1/12, Sb. rozh. 2015, s. II-0000, bod 34 s dalšími odkazy.

28

(29)  Rozhodnutí Komise 2014/341/EU ze dne 3. září 2013 – Státní podpora SA.32554 (09/C) – Podpora Rakouska na restrukturalizaci podniku Hypo Group Alpe Adria (Úř. věst. L 176, 14.6.2014, s. 1).

29

(30)  6,7 milionu EUR.

30

(31)  Diskontní sazba byla stanovena na základě referenční sazby pro Slovinsko vztahující se na podniky v obtížích. Podle sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (Úř. věst. C 14, 19.1.2008, s. 6) se referenční sazba použije rovněž jako diskontní sazba pro výpočet současných hodnot.

31

(32)  Nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1).

32

(33)  Jelikož podpora na restrukturalizaci byla oznámena dne 21. listopadu 2013, je nutno ji posoudit podle pokynů z roku 2004 (viz pozn. pod čarou č. 19). Podle bodu 136 pokynů z roku 2014 (pokyny pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci nefinančních podniků v obtížích, Úř. věst. C 249, 31.7.2014, s. 1) budou „
  oznámení evidovaná Komisí před 1. srpnem 2014 posuzována z hlediska kritérií platných v době oznámení
  “.

33

oznámení evidovaná Komisí před 1. srpnem 2014 posuzována z hlediska kritérií platných v době oznámení

(34)  Ztráta kapitálu za posledních dvanáct měsíců je vyšší než celková ztráta kapitálu, jelikož v minulosti vykázal podnik Cimos kumulované zisky.

34

(35)  Rozhodnutí Komise ve věci C 38/2007, Arbel Fauvet Rail (Úř. věst. L 238, 5.9.2008, s. 27).

35

(36)  Spojené věci Freistaat Sachsen v. Komise, T-102/07, a MB Immobilien a MB System v. Komise, T-120/07, Sb. rozh. 2010, s. II-585, body 95 až 106.

36

MB Immobilien a MB System v. Komise

(37)  V období 2009–2010 byly podniku Cimos poskytnuty státní záruky na základě režimů popsaných v pozn. pod čarou č. 11. V té době nebyl podnik podnikem v obtížích, záruky proto nepředstavují podporu na záchranu nebo restrukturalizaci, nedošlo tudíž k porušení zásady „jednou a dost“.

37

(38)  Viz např. rozhodnutí Komise (EU) 2015/494 ze dne 9. července 2014 o opatřeních SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP), která provedlo Slovinsko ve prospěch podniku Adria Airways d.d. (Úř. věst. L 78, 24.3.2015, s. 18); rozhodnutí Komise 2013/151/EU ze dne 19. září 2012 o státní podpoře SA.30908 (11/C) (ex N 176/10), kterou Česká republika udělila ve prospěch podniku České aerolinie, a.s. (ČSA – České aerolinie – restrukturalizační plán) (Úř. věst. L 92, 3.4.2013, s. 16).

38

(39)  Viz pozn. pod čarou 5.

39

(40)  Spojené věci Electrolux AB a Whirlpool Europe BV v. Komise (FagorBrandt), T-115/09 a T-116/09, Sb. rozh. 2012, s. II-000.

40

(41)  Z toho podnik Cimos oznámil jako vlastní příspěvek částku ve výši 120,2 milionu EUR.

41

---

| 4.3.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 59/194 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 59/194

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2016/290

ze dne 16. prosince 2015

o opatřeních podpory provedených Svazem německého mlékárenského průmyslu (Verband der deutschen Milchwirtschaft e.V.) v souvislosti se zákonem o mléku a tucích SA.35484 (2013/C) (ex SA.35484 (2012/NN))

(oznámeno pod číslem C(2015) 9052)

(Pouze německé znění je závazné)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedeným předpisem (1),

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

| (1) | V dopisech ze dne 28. listopadu 2011 a ze dne 27. února 2012 Evropská komise (dále jen „Komise“) požádala Německo o doplňující informace týkající se výroční zprávy za rok 2010 o státní podpoře v odvětví zemědělství, kterou Německo předložilo v souladu s čl. 21 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (2). Německo na tyto otázky odpovědělo dopisy ze dne 16. ledna 2012 a ze dne 27. dubna 2012. S ohledem na odpovědi Německa bylo zjištěno, že Německo poskytlo státní podporu německému odvětví mléka a mléčných výrobků na základě zákona o obchodování s mlékem, mléčnými výrobky a tuky (Gesetz über den Verkehr mit Milch, Milcherzeugnissen und Fetten, dále jen „zákon o mléku a tucích“) z roku 1952. |
| --- | --- |

(1)

V dopisech ze dne 28. listopadu 2011 a ze dne 27. února 2012 Evropská komise (dále jen „Komise“) požádala Německo o doplňující informace týkající se výroční zprávy za rok 2010 o státní podpoře v odvětví zemědělství, kterou Německo předložilo v souladu s čl. 21 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (2). Německo na tyto otázky odpovědělo dopisy ze dne 16. ledna 2012 a ze dne 27. dubna 2012. S ohledem na odpovědi Německa bylo zjištěno, že Německo poskytlo státní podporu německému odvětví mléka a mléčných výrobků na základě zákona o obchodování s mlékem, mléčnými výrobky a tuky (Gesetz über den Verkehr mit Milch, Milcherzeugnissen und Fetten, dále jen „zákon o mléku a tucích“) z roku 1952.

2

| (2) | Dopisem ze dne 2. října 2012 Komise Německo informovala, že dotyčná podpora byla zaevidována jako neoznámená podpora pod registračním číslem SA.35484 (2012/NN). V dopisech ze dne 16. listopadu 2012, 7., 8., 11., 13., 14., 15. a 19. února, 21. března, 8. dubna, 28. května, 10. a 25. června a 2. července 2013 Německo předložilo další informace. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 2. října 2012 Komise Německo informovala, že dotyčná podpora byla zaevidována jako neoznámená podpora pod registračním číslem SA.35484 (2012/NN). V dopisech ze dne 16. listopadu 2012, 7., 8., 11., 13., 14., 15. a 19. února, 21. března, 8. dubna, 28. května, 10. a 25. června a 2. července 2013 Německo předložilo další informace.

| (3) | Dopisem ze dne 17. července 2013 (K(2013) 4457 v konečném znění) sdělila Komise Německu své rozhodnutí zahájit s ohledem na určitá dílčí opatření provedená podle zákona o mléce a tucích řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). V tomtéž dopise Komise konstatovala, že další dílčí opatření buď pro období od 28. listopadu 2001 do 31. prosince 2006 nebo pro období od 1. ledna 2007 nebo pro obě období jsou slučitelná s vnitřním trhem nebo nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU nebo že nespadají do oblasti působnosti předpisů o státní podpoře (dále jen „pozitivní rozhodnutí“). |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 17. července 2013 (K(2013) 4457 v konečném znění) sdělila Komise Německu své rozhodnutí zahájit s ohledem na určitá dílčí opatření provedená podle zákona o mléce a tucích řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). V tomtéž dopise Komise konstatovala, že další dílčí opatření buď pro období od 28. listopadu 2001 do 31. prosince 2006 nebo pro období od 1. ledna 2007 nebo pro obě období jsou slučitelná s vnitřním trhem nebo nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU nebo že nespadají do oblasti působnosti předpisů o státní podpoře (dále jen „pozitivní rozhodnutí“).

| (4) | U všech ostatních dílčích opatření, včetně opatření, která jsou základem tohoto rozhodnutí a byla přijata Svazem německého mlékárenského průmyslu (Verband der deutschen Milchwirtschaft e.V., dále jen „VDM“) v období od 28. listopadu 2001 v souvislosti se zákonem o mléce a tucích, vycházela Komise v rozhodnutí o zahájení řízení z existence podpory a vyjádřila pochybnosti ohledně jejich slučitelnosti s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(4)

U všech ostatních dílčích opatření, včetně opatření, která jsou základem tohoto rozhodnutí a byla přijata Svazem německého mlékárenského průmyslu (Verband der deutschen Milchwirtschaft e.V., dále jen „VDM“) v období od 28. listopadu 2001 v souvislosti se zákonem o mléce a tucích, vycházela Komise v rozhodnutí o zahájení řízení z existence podpory a vyjádřila pochybnosti ohledně jejich slučitelnosti s vnitřním trhem.

| (5) | V dopise ze dne 20. září 2013 vyjádřilo Německo stanovisko k rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(5)

V dopise ze dne 20. září 2013 vyjádřilo Německo stanovisko k rozhodnutí o zahájení řízení.

| (6) | Rozhodnutí zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala ostatní zúčastněné strany, aby ve lhůtě jednoho měsíce předložily k dotyčným opatřením své připomínky. |
| --- | --- |

(6)

Rozhodnutí zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala ostatní zúčastněné strany, aby ve lhůtě jednoho měsíce předložily k dotyčným opatřením své připomínky.

Úředním věstníku Evropské unie

3

| (7) | Komisi přišlo celkem 19 stanovisek zúčastněných stran. Jedna ze zúčastněných stran Komisi s uvedením pádných důvodů požádala o utajení své totožnosti. Celkem šest stanovisek, která byla doručena v období od 6. do 10. února 2014, se vztahovalo na dílčí opatření týkající se svazu VDM. |
| --- | --- |

(7)

Komisi přišlo celkem 19 stanovisek zúčastněných stran. Jedna ze zúčastněných stran Komisi s uvedením pádných důvodů požádala o utajení své totožnosti. Celkem šest stanovisek, která byla doručena v období od 6. do 10. února 2014, se vztahovalo na dílčí opatření týkající se svazu VDM.

| (8) | Došlá stanoviska byla Německu předložena v dopisech ze dne 27. února, 3. března a 3. října 2014, aniž byla vyzrazena totožnost výše zmíněné zúčastněné strany. |
| --- | --- |

(8)

Došlá stanoviska byla Německu předložena v dopisech ze dne 27. února, 3. března a 3. října 2014, aniž byla vyzrazena totožnost výše zmíněné zúčastněné strany.

| (9) | Německo se ke stanoviskům zúčastněných stran doručeným v únoru 2014 nejprve nevyjádřilo. S ohledem na doplňující stanovisko ze dne 8. července 2014 vyjádřilo Německo své připomínky v dopise ze dne 3. prosince 2014. |
| --- | --- |

(9)

Německo se ke stanoviskům zúčastněných stran doručeným v únoru 2014 nejprve nevyjádřilo. S ohledem na doplňující stanovisko ze dne 8. července 2014 vyjádřilo Německo své připomínky v dopise ze dne 3. prosince 2014.

| (10) | Prostřednictvím žádosti o informace ze dne 6. června 2014 požádala Komise Německo o další informace, které Německo sdělilo v dopise ze dne 16. července 2014. |
| --- | --- |

(10)

Prostřednictvím žádosti o informace ze dne 6. června 2014 požádala Komise Německo o další informace, které Německo sdělilo v dopise ze dne 16. července 2014.

2.   POPIS

POPIS

| (11) | Níže jsou popsána opatření provedená svazem VDM v souvislosti se zákonem o mléku a tucích, která jsou v rozhodnutí o zahájení řízení označena jako dílčí opatření BW 6, BY 9, HE 5, NI 10, NW 9, RP 8, SL 6 a TH 6 a u nichž Komise vyjádřila pochybnosti ohledně jejich slučitelnosti s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(11)

Níže jsou popsána opatření provedená svazem VDM v souvislosti se zákonem o mléku a tucích, která jsou v rozhodnutí o zahájení řízení označena jako dílčí opatření BW 6, BY 9, HE 5, NI 10, NW 9, RP 8, SL 6 a TH 6 a u nichž Komise vyjádřila pochybnosti ohledně jejich slučitelnosti s vnitřním trhem.

Důvody pro zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU Komisí

Důvody pro zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU Komisí

| (12) | Zákon o mléku a tucích je spolkový zákon, který vstoupil v platnost v roce 1952 a od té doby byl několikrát změněn, naposledy k 31. říjnu 2006. Představuje právní rámec pro předmětná opatření a má neomezenou dobu platnosti. |
| --- | --- |

(12)

Zákon o mléku a tucích je spolkový zákon, který vstoupil v platnost v roce 1952 a od té doby byl několikrát změněn, naposledy k 31. říjnu 2006. Představuje právní rámec pro předmětná opatření a má neomezenou dobu platnosti.

| (13) | Zákon o mléku a tucích zmocňuje v § 22 odst. 1 německé spolkové země k výběru dávky na mléko od mlékáren na základě množství syrového mléka. Podle informací poskytnutých Německem využilo tohoto zmocnění devět (z šestnácti) spolkových zemí, a sice Bádensko-Württembersko, Bavorsko, Braniborsko, Hesensko, Dolní Sasko, Severní Porýní-Vestfálsko, Porýní-Falc, Sársko a Durynsko. Dávky uplatňované zeměmi činí až 0,0015 EUR za kilogram mléka. |
| --- | --- |

(13)

Zákon o mléku a tucích zmocňuje v § 22 odst. 1 německé spolkové země k výběru dávky na mléko od mlékáren na základě množství syrového mléka. Podle informací poskytnutých Německem využilo tohoto zmocnění devět (z šestnácti) spolkových zemí, a sice Bádensko-Württembersko, Bavorsko, Braniborsko, Hesensko, Dolní Sasko, Severní Porýní-Vestfálsko, Porýní-Falc, Sársko a Durynsko. Dávky uplatňované zeměmi činí až 0,0015 EUR za kilogram mléka.

| (14) | Německo vysvětlilo, že dávky na mléko vybírané v příslušných spolkových zemích nelze vztáhnout na dovážené výrobky. Naproti tomu vyvážené výrobky této dávce podléhat mohou. |
| --- | --- |

(14)

Německo vysvětlilo, že dávky na mléko vybírané v příslušných spolkových zemích nelze vztáhnout na dovážené výrobky. Naproti tomu vyvážené výrobky této dávce podléhat mohou.

| (15) | Podle § 22 odst. 2 zákona o mléku a tucích se prostředky získané z dávky na mléko používají k těmto účelům:






  1. | k podpoře a zachování jakosti na základě určitých prováděcích předpisů; |
| --- | --- | --- |

(15)

Podle § 22 odst. 2 zákona o mléku a tucích se prostředky získané z dávky na mléko používají k těmto účelům:

1.

k podpoře a zachování jakosti na základě určitých prováděcích předpisů;

| 2. | ke zlepšení hygieny při získávání, dodávce, zpracování, úpravě a odbytu mléka a mléčných výrobků; |
| --- | --- |

2.

ke zlepšení hygieny při získávání, dodávce, zpracování, úpravě a odbytu mléka a mléčných výrobků;

| 3. | ke kontrolám mléka; |
| --- | --- |

3.

ke kontrolám mléka;

| 4. | k poskytování poradenství podnikům v otázkách mlékárenského průmyslu a průběžnému dalšímu vzdělávání profesních nástupců; |
| --- | --- |

4.

k poskytování poradenství podnikům v otázkách mlékárenského průmyslu a průběžnému dalšímu vzdělávání profesních nástupců;

| 5. | k reklamě za účelem zvýšení spotřeby mléka a mléčných výrobků; |
| --- | --- |

5.

k reklamě za účelem zvýšení spotřeby mléka a mléčných výrobků;

| 6. | k plnění přidělených úkolů podle zákona o mléku a tucích. |
| --- | --- |

6.

k plnění přidělených úkolů podle zákona o mléku a tucích.

| (16) | Podle § 22 odst. 2a zákona o mléku a tucích lze odchylně od druhého odstavce použít i prostředky získané podle prvního odstavce:






  1. | ke zmírnění strukturálně podmíněných zvýšených nákladů na evidenci při dodávce mléka a smetany od výrobce do mlékárny; |
| --- | --- | --- |

(16)

Podle § 22 odst. 2a zákona o mléku a tucích lze odchylně od druhého odstavce použít i prostředky získané podle prvního odstavce:

1.

ke zmírnění strukturálně podmíněných zvýšených nákladů na evidenci při dodávce mléka a smetany od výrobce do mlékárny;

| 2. | ke zmírnění zvýšených přepravních nákladů při dodávce mléka mezi mlékárnami, pokud je dodávka nezbytná pro zajištění zásobování odbytiště zásobovaných mlékáren konzumním mlékem; a |
| --- | --- |

2.

ke zmírnění zvýšených přepravních nákladů při dodávce mléka mezi mlékárnami, pokud je dodávka nezbytná pro zajištění zásobování odbytiště zásobovaných mlékáren konzumním mlékem; a

| 3. | na podporu jakosti u ústředního odbytu mléčných výrobků. |
| --- | --- |

3.

na podporu jakosti u ústředního odbytu mléčných výrobků.

| (17) | V souladu s § 22 odst. 4 jsou příspěvky a poplatky, které mlékárny nebo jejich spojení platí mlékárenským zařízením pro účely uvedené v odstavci 2, hrazeny zcela nebo zčásti z příjmů z dávky na mléko. |
| --- | --- |

(17)

V souladu s § 22 odst. 4 jsou příspěvky a poplatky, které mlékárny nebo jejich spojení platí mlékárenským zařízením pro účely uvedené v odstavci 2, hrazeny zcela nebo zčásti z příjmů z dávky na mléko.

| (18) | Německo uvedlo, že při financování VDM v rámci § 22 odst. 2 bodu 6 zákona o mléku a tucích se jednalo o případ tzv. veřejné služby (tedy nikoli o veřejnou správu vymáhající povinnosti dotčených subjektů, která by omezovala jejich práva, nýbrž o pozitivní poskytování služeb). Hmotný právní základ není nutný, protože výhrada zákona čl. 20 odst. 3 německého Základního zákona nezahrnuje tuto oblast. Zmocnění v rozpočtech jednotlivých zemí a odpovídající poskytování prostřednictvím správního aktu jsou zde postačující. |
| --- | --- |

(18)

Německo uvedlo, že při financování VDM v rámci § 22 odst. 2 bodu 6 zákona o mléku a tucích se jednalo o případ tzv. veřejné služby (tedy nikoli o veřejnou správu vymáhající povinnosti dotčených subjektů, která by omezovala jejich práva, nýbrž o pozitivní poskytování služeb). Hmotný právní základ není nutný, protože výhrada zákona čl. 20 odst. 3 německého Základního zákona nezahrnuje tuto oblast. Zmocnění v rozpočtech jednotlivých zemí a odpovídající poskytování prostřednictvím správního aktu jsou zde postačující.

| (19) | V jednotlivých spolkových zemích byly pro poskytnutí prostředků vždy rozhodné jejich platné zemské rozpočtové řády. |
| --- | --- |

(19)

V jednotlivých spolkových zemích byly pro poskytnutí prostředků vždy rozhodné jejich platné zemské rozpočtové řády.

| (20) | Právním základem pro výběr dávky na mléko jsou v příslušných spolkových zemích následující nařízení: |
| --- | --- |

(20)

Právním základem pro výběr dávky na mléko jsou v příslušných spolkových zemích následující nařízení:

| (21) | Bádensko-Württembersko: nařízení Ministerstva pro výživu a venkov ze dne 18. května 2004 o výběru mlékárenských dávek (Sb. zákonů, dále jen „GBl.“ s. 350), změněné nařízením ze dne 24. ledna 2006 (GBl. s. 40). |
| --- | --- |

(21)

Bádensko-Württembersko: nařízení Ministerstva pro výživu a venkov ze dne 18. května 2004 o výběru mlékárenských dávek (Sb. zákonů, dále jen „GBl.“ s. 350), změněné nařízením ze dne 24. ledna 2006 (GBl. s. 40).

| (22) | Bavorsko: nařízení o dávce za mléko (dále jen „nařízení o dávce“) ze dne 17. října 2007. |
| --- | --- |

(22)

Bavorsko: nařízení o dávce za mléko (dále jen „nařízení o dávce“) ze dne 17. října 2007.

| (23) | Hesensko: nařízení o výběru dávky na podporu mlékárenského průmyslu ze dne 1. prosince 1981. |
| --- | --- |

(23)

Hesensko: nařízení o výběru dávky na podporu mlékárenského průmyslu ze dne 1. prosince 1981.

| (24) | Dolní Sasko: nařízení o výběru dávky v oblasti mlékárenského průmyslu ze dne 26. listopadu 2004 (dolnosaská Sb. zákonů a nařízení, dále jen „GVBl.“) č. 36/2004, s. 519), naposledy pozměněné nařízením o změně nařízení o výběru dávky v oblasti mlékárenského průmyslu ze dne 22. prosince 2005 (dolnosaská GVBl. č. 31/2005, s. 475). |
| --- | --- |

(24)

Dolní Sasko: nařízení o výběru dávky v oblasti mlékárenského průmyslu ze dne 26. listopadu 2004 (dolnosaská Sb. zákonů a nařízení, dále jen „GVBl.“) č. 36/2004, s. 519), naposledy pozměněné nařízením o změně nařízení o výběru dávky v oblasti mlékárenského průmyslu ze dne 22. prosince 2005 (dolnosaská GVBl. č. 31/2005, s. 475).

| (25) | Severní Porýní-Vestfálsko: nařízení o dávkách na podporu mlékárenského průmyslu ze dne 30. listopadu 1965. |
| --- | --- |

(25)

Severní Porýní-Vestfálsko: nařízení o dávkách na podporu mlékárenského průmyslu ze dne 30. listopadu 1965.

| (26) | Porýní-Falc: zemské nařízení o výběru dávky v oblasti mlékárenského průmyslu ze dne 15. října 2002, naposledy pozměněné 1. zemským nařízením o změně zemského nařízení o výběru dávky v oblasti mlékárenského průmyslu ze dne 4. července 2009. |
| --- | --- |

(26)

Porýní-Falc: zemské nařízení o výběru dávky v oblasti mlékárenského průmyslu ze dne 15. října 2002, naposledy pozměněné 1. zemským nařízením o změně zemského nařízení o výběru dávky v oblasti mlékárenského průmyslu ze dne 4. července 2009.

| (27) | Sársko: nařízení o výběru dávky v oblasti mlékárenského průmyslu ze dne 9. prosince 1982. |
| --- | --- |

(27)

Sársko: nařízení o výběru dávky v oblasti mlékárenského průmyslu ze dne 9. prosince 1982.

| (28) | Durynsko: durynské nařízení o výběru dávky na podporu mlékárenského průmyslu ze dne 29. prosince 1999. |
| --- | --- |

(28)

Durynsko: durynské nařízení o výběru dávky na podporu mlékárenského průmyslu ze dne 29. prosince 1999.

| (29) | Bádensko-Württembersko, Bavorsko, Hesensko, Dolní Sasko, Severní Porýní-Vestfálsko, Porýní-Falc, Sársko a Durynsko poskytují finanční podporu pro předmětná opatření prováděná svazem VDM. V letech 2001 až 2011 činily celkově vydané rozpočtové prostředky (všechny země dohromady) přibližně 4 miliony EUR. |
| --- | --- |

(29)

Bádensko-Württembersko, Bavorsko, Hesensko, Dolní Sasko, Severní Porýní-Vestfálsko, Porýní-Falc, Sársko a Durynsko poskytují finanční podporu pro předmětná opatření prováděná svazem VDM. V letech 2001 až 2011 činily celkově vydané rozpočtové prostředky (všechny země dohromady) přibližně 4 miliony EUR.

| (30) | Německo dále uvedlo, že v zemích, které žádnou dávku na mléko nevybírají, byly platby ve prospěch VDM prováděny subjekty Milcherzeugervereinigung Schleswig-Holstein e.V., Arbeitsgemeinschaft Milch e.V. v Meklenbursku-Předním Pomořansku, Landeskontrollverband Berlin-Brandenburg e.V., Interessengemeinschaft der Erzeugerzusammenschlüsse in Sachsen e.V., mlékárenským průmyslem v Sasku-Anhaltsku prostřednictvím zemského sdružení mlékárenství v Dolním Sasku dobrovolně. Výpočet plateb vyplývá z množství mléka vyprodukovaného v příslušné zemi s přihlédnutím k finančním možnostem těchto organizací. |
| --- | --- |

(30)

Německo dále uvedlo, že v zemích, které žádnou dávku na mléko nevybírají, byly platby ve prospěch VDM prováděny subjekty Milcherzeugervereinigung Schleswig-Holstein e.V., Arbeitsgemeinschaft Milch e.V. v Meklenbursku-Předním Pomořansku, Landeskontrollverband Berlin-Brandenburg e.V., Interessengemeinschaft der Erzeugerzusammenschlüsse in Sachsen e.V., mlékárenským průmyslem v Sasku-Anhaltsku prostřednictvím zemského sdružení mlékárenství v Dolním Sasku dobrovolně. Výpočet plateb vyplývá z množství mléka vyprodukovaného v příslušné zemi s přihlédnutím k finančním možnostem těchto organizací.

| (31) | Bádensko-Württembersko poukázalo navíc na to, že výběr dávky na mléko byl v této zemi ukončen k 31. prosinci 2012. Mlékárenský průmysl v Bádensku-Württembersku přispíval k financování VDM v letech 2013 a 2014 prostřednictvím mlékárenského sdružení Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg e.V. (členské příspěvky). |
| --- | --- |

(31)

Bádensko-Württembersko poukázalo navíc na to, že výběr dávky na mléko byl v této zemi ukončen k 31. prosinci 2012. Mlékárenský průmysl v Bádensku-Württembersku přispíval k financování VDM v letech 2013 a 2014 prostřednictvím mlékárenského sdružení Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg e.V. (členské příspěvky).

| (32) | Podle Německa zahrnovaly úkoly svazu VDM zejména:






  — | zastupování a podporu zájmů mlékárenského průmyslu, |
| --- | --- | --- |

(32)

Podle Německa zahrnovaly úkoly svazu VDM zejména:

—

zastupování a podporu zájmů mlékárenského průmyslu,

| — | rozsáhlé poradenství na všechna témata mlékárenského průmyslu v praxi jak na vnitrostátní, tak na mezinárodní úrovni, |
| --- | --- |

—

rozsáhlé poradenství na všechna témata mlékárenského průmyslu v praxi jak na vnitrostátní, tak na mezinárodní úrovni,

| — | zastupování zájmů v zákonodárném procesu před ministerstvy, parlamentními grémii, výbory a pracovními skupinami vnitrostátních a mezinárodních, technicky orientovaných svazů a organizací, |
| --- | --- |

—

zastupování zájmů v zákonodárném procesu před ministerstvy, parlamentními grémii, výbory a pracovními skupinami vnitrostátních a mezinárodních, technicky orientovaných svazů a organizací,

| — | organizaci akcí týkajících se aktuálního vývoje a trendů. |
| --- | --- |

—

organizaci akcí týkajících se aktuálního vývoje a trendů.

| (33) | Podle Německa je VDM členem Mezinárodní mlékárenské federace (IDF) a zastupuje v této organizaci německý národní výbor. Úkolem VDM je zejména celková koordinace německé spolupráce v rámci IDF. Svaz VDM jmenuje znalce do grémií IDF z pověření členských svazů a spolkové vlády a zaujímá stanoviska k mezinárodním dotazům směřovaným na německý národní výbor. V něm zastupuje zájmy celého mlékárenského odvětví po domluvě se svými členy a v úzké spolupráci se spolkovou vládou a zástupci spolkových zemí. |
| --- | --- |

(33)

Podle Německa je VDM členem Mezinárodní mlékárenské federace (IDF) a zastupuje v této organizaci německý národní výbor. Úkolem VDM je zejména celková koordinace německé spolupráce v rámci IDF. Svaz VDM jmenuje znalce do grémií IDF z pověření členských svazů a spolkové vlády a zaujímá stanoviska k mezinárodním dotazům směřovaným na německý národní výbor. V něm zastupuje zájmy celého mlékárenského odvětví po domluvě se svými členy a v úzké spolupráci se spolkovou vládou a zástupci spolkových zemí.

| (34) | Dále má VDM za celé odvětví na starost tvorbu norem a standardů na vnitrostátní a mezinárodní úrovni ve spolupráci s příslušnými normalizačními organizacemi, jako jsou například Mezinárodní organizace pro normalizaci (ISO), Mezinárodní mlékárenská federace (IDF), Evropský výbor pro normalizaci (CEN) a Německý ústav pro průmyslovou normalizaci (DIN). Navíc poskytuje poradenství spolkové vládě a IDF v kodexu Codex Alimentarius. Prostřednictvím stanovisek, příruček a směrnic přispívá VDM podstatnou měrou k tomu, aby mlékárenský průmysl a úřady našly společnou řeč, pokud jde o posuzování ekologických a bezpečnostních parametrů. Svaz VDM vypracovává i školicí podklady pro odvětví a je součástí celého procesu tvorby technických norem. Technické normy jsou v oblasti mlékárenského průmyslu nepostradatelné. S jejich pomocí je dosahováno výroby bezpečných a vysoce kvalitních potravin. |
| --- | --- |

(34)

Dále má VDM za celé odvětví na starost tvorbu norem a standardů na vnitrostátní a mezinárodní úrovni ve spolupráci s příslušnými normalizačními organizacemi, jako jsou například Mezinárodní organizace pro normalizaci (ISO), Mezinárodní mlékárenská federace (IDF), Evropský výbor pro normalizaci (CEN) a Německý ústav pro průmyslovou normalizaci (DIN). Navíc poskytuje poradenství spolkové vládě a IDF v kodexu Codex Alimentarius. Prostřednictvím stanovisek, příruček a směrnic přispívá VDM podstatnou měrou k tomu, aby mlékárenský průmysl a úřady našly společnou řeč, pokud jde o posuzování ekologických a bezpečnostních parametrů. Svaz VDM vypracovává i školicí podklady pro odvětví a je součástí celého procesu tvorby technických norem. Technické normy jsou v oblasti mlékárenského průmyslu nepostradatelné. S jejich pomocí je dosahováno výroby bezpečných a vysoce kvalitních potravin.

| (35) | Svaz VDM rovněž tvoří síť členských svazů, zástupců Spolku, spolkových zemí a vědeckých pracovníků. Všem zúčastněným stranám je poskytováno poradenství o směrech ve vnitrostátním a mezinárodním potravinovém právu, v oblasti vědy a analytiky týkající se mléka, výživy, ale i v otázkách ochrany životního prostředí, klimatu a zvířat. V tomto rozsahu podporuje VDM spolupráci všech členů odvětví. K cílům svazu patří i podpora vědeckého bádání v oblasti mléka a podpora technického pokroku v oblasti mlékárenského průmyslu. |
| --- | --- |

(35)

Svaz VDM rovněž tvoří síť členských svazů, zástupců Spolku, spolkových zemí a vědeckých pracovníků. Všem zúčastněným stranám je poskytováno poradenství o směrech ve vnitrostátním a mezinárodním potravinovém právu, v oblasti vědy a analytiky týkající se mléka, výživy, ale i v otázkách ochrany životního prostředí, klimatu a zvířat. V tomto rozsahu podporuje VDM spolupráci všech členů odvětví. K cílům svazu patří i podpora vědeckého bádání v oblasti mléka a podpora technického pokroku v oblasti mlékárenského průmyslu.

| (36) | Členy VDM nejsou žádné podniky působící v oboru produkce mléka, jeho zpracování nebo obchodu s ním, ale pouze svazy a vědecké ústavy. Podle internetové stránky svazu VDM mezi členy patří například organizace Milchindustrie-Verband e.V., Deutscher Bauernverband e.V., Bundesverband der Privaten Milchwirtschaft e.V., ZV Deutscher Milchwirtschaftler e.V., Bundesverband Molkereiprodukte a Arbeitsgemeinschaft Deutscher Rinderzüchter e.V. (4). |
| --- | --- |

(36)

Členy VDM nejsou žádné podniky působící v oboru produkce mléka, jeho zpracování nebo obchodu s ním, ale pouze svazy a vědecké ústavy. Podle internetové stránky svazu VDM mezi členy patří například organizace Milchindustrie-Verband e.V., Deutscher Bauernverband e.V., Bundesverband der Privaten Milchwirtschaft e.V., ZV Deutscher Milchwirtschaftler e.V., Bundesverband Molkereiprodukte a Arbeitsgemeinschaft Deutscher Rinderzüchter e.V. (4).

Deutscher Bauernverband e.V., Bundesverband der Privaten Milchwirtschaft e.V., ZV Deutscher Milchwirtschaftler e.V., Bundesverband Molkereiprodukte a Arbeitsgemeinschaft Deutscher Rinderzüchter e.V.

4

| (37) | Německo zastává názor, že se v případě finanční podpory pro VDM nejedná o podporu, protože VDM není podnik, tzn. není hospodářským subjektem. Svaz VDM nevykonává žádnou hospodářskou činnost. Slučuje na více stupních aktéry mlékárenského dodavatelského řetězce v Německu a není sám hospodářsky činný. Podle německého práva o dani z příjmu právnických osob je uznáván jako profesní sdružení, a tím je oprávněn uplatňovat určitá daňová zvýhodnění, kterých společnosti vykonávající hospodářskou činnost využívat nemohou. |
| --- | --- |

(37)

Německo zastává názor, že se v případě finanční podpory pro VDM nejedná o podporu, protože VDM není podnik, tzn. není hospodářským subjektem. Svaz VDM nevykonává žádnou hospodářskou činnost. Slučuje na více stupních aktéry mlékárenského dodavatelského řetězce v Německu a není sám hospodářsky činný. Podle německého práva o dani z příjmu právnických osob je uznáván jako profesní sdružení, a tím je oprávněn uplatňovat určitá daňová zvýhodnění, kterých společnosti vykonávající hospodářskou činnost využívat nemohou.

| (38) | Německo tvrdí, že podle článku 183 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 (5) – aniž je dotčeno použití článků 87, 88 a 89 (nyní článků 107, 108 a 109) Smlouvy podle článku 180 tohoto nařízení – může členský stát na financování opatření na podporu spotřeby ve Společenství, na rozšiřování trhů s mlékem a mléčnými výrobky a na zvyšování jakosti uložit svým producentům mléka propagační dávku na základě množství mléka nebo ekvivalentu mléka uvedených na trh. |
| --- | --- |

(38)

Německo tvrdí, že podle článku 183 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 (5) – aniž je dotčeno použití článků 87, 88 a 89 (nyní článků 107, 108 a 109) Smlouvy podle článku 180 tohoto nařízení – může členský stát na financování opatření na podporu spotřeby ve Společenství, na rozšiřování trhů s mlékem a mléčnými výrobky a na zvyšování jakosti uložit svým producentům mléka propagační dávku na základě množství mléka nebo ekvivalentu mléka uvedených na trh.

5

| (39) | Ve svém stanovisku ze dne 20. září 2013 Německo uvedlo, že v rozhodovací praxi jsou svazy (jako je VDM) a sdružení klasifikovány pouze ve výjimečných případech a pouze pak jako podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, pokud hospodářskou činnost i samy vykonávají (např. pronájem pozemků, prodej televizních práv) (6). |
| --- | --- |

(39)

Ve svém stanovisku ze dne 20. září 2013 Německo uvedlo, že v rozhodovací praxi jsou svazy (jako je VDM) a sdružení klasifikovány pouze ve výjimečných případech a pouze pak jako podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, pokud hospodářskou činnost i samy vykonávají (např. pronájem pozemků, prodej televizních práv) (6).

6

| (40) | K oblastem činnosti patří dále zastupování mlékárenského průmyslu na vnitrostátní a mezinárodní úrovni (např. u kodexu Codex Alimentarius a ve výboru ústavu DIN). Svaz VDM předkládá ve sloučené a zpracované podobě odborné posudky nezávislých externích vědeckých pracovníků a odborníků v příslušných grémiích. Působí jako znalec a poradce pro spolková a zemská ministerstva. |
| --- | --- |

(40)

K oblastem činnosti patří dále zastupování mlékárenského průmyslu na vnitrostátní a mezinárodní úrovni (např. u kodexu Codex Alimentarius a ve výboru ústavu DIN). Svaz VDM předkládá ve sloučené a zpracované podobě odborné posudky nezávislých externích vědeckých pracovníků a odborníků v příslušných grémiích. Působí jako znalec a poradce pro spolková a zemská ministerstva.

| (41) | Tyto činnosti nevyužívají jednotlivé podniky. Odpovídají spíše typickým (obecně prospěšným) úkolům svazu. Činnost VDM by byla nepochopena, pokud by byl zařazen mezi výdělečně činné lobbisty v mlékárenském průmyslu, jejichž služby lze na trhu „nakoupit“. Jeho členové nemohou pro služby, které poskytuje VDM, ani použít jiného „poskytovatele služeb“. Neprobíhá tudíž žádná hospodářská soutěž. Svaz VDM proto není na trhu hospodářsky činný. |
| --- | --- |

(41)

Tyto činnosti nevyužívají jednotlivé podniky. Odpovídají spíše typickým (obecně prospěšným) úkolům svazu. Činnost VDM by byla nepochopena, pokud by byl zařazen mezi výdělečně činné lobbisty v mlékárenském průmyslu, jejichž služby lze na trhu „nakoupit“. Jeho členové nemohou pro služby, které poskytuje VDM, ani použít jiného „poskytovatele služeb“. Neprobíhá tudíž žádná hospodářská soutěž. Svaz VDM proto není na trhu hospodářsky činný.

| (42) | Podle Německa nejsou službami, které poskytuje VDM, zvýhodněny ani mlékárny. Svaz VDM zejména nenabízí žádné „cílené poradenství“ pro mlékárenské podniky. Jeho činnost je spíše obecného rázu. Svaz VDM informuje všechny zainteresované strany, a tím koneckonců veřejnost o směrech ve vnitrostátním a mezinárodním potravinovém právu, v oblasti vědy a analytiky týkající se mléka, v oblasti výživy, ale i v otázkách ochrany životního prostředí, klimatu a zvířat. Přitom k šíření informací využívá v první řadě obecně (na internetu) dostupné publikace, jakož i pořádání konferencí. Svaz tak plní úlohu „šiřitele informací“, která je pro činnosti svazů typická a je zásadní pro všeobecné zpřístupnění informací. |
| --- | --- |

(42)

Podle Německa nejsou službami, které poskytuje VDM, zvýhodněny ani mlékárny. Svaz VDM zejména nenabízí žádné „cílené poradenství“ pro mlékárenské podniky. Jeho činnost je spíše obecného rázu. Svaz VDM informuje všechny zainteresované strany, a tím koneckonců veřejnost o směrech ve vnitrostátním a mezinárodním potravinovém právu, v oblasti vědy a analytiky týkající se mléka, v oblasti výživy, ale i v otázkách ochrany životního prostředí, klimatu a zvířat. Přitom k šíření informací využívá v první řadě obecně (na internetu) dostupné publikace, jakož i pořádání konferencí. Svaz tak plní úlohu „šiřitele informací“, která je pro činnosti svazů typická a je zásadní pro všeobecné zpřístupnění informací.

| (43) | Tato „otevřená“, obecná forma „poradenství“ není žádnou tržní službou, kterou mlékárenský průmysl dostává. Nelze ji srovnávat s „cíleným“ poradenstvím, které poskytují například podnikatelské poradenské firmy. Případné výhody mlékárenských podniků, které z těchto poznatků získávají informace, nejsou z hlediska státní podpory relevantní. Nejsou ani známa žádná rozhodnutí Komise nebo soudů EU, v nichž by byla státní podpora chápána takto široce. |
| --- | --- |

(43)

Tato „otevřená“, obecná forma „poradenství“ není žádnou tržní službou, kterou mlékárenský průmysl dostává. Nelze ji srovnávat s „cíleným“ poradenstvím, které poskytují například podnikatelské poradenské firmy. Případné výhody mlékárenských podniků, které z těchto poznatků získávají informace, nejsou z hlediska státní podpory relevantní. Nejsou ani známa žádná rozhodnutí Komise nebo soudů EU, v nichž by byla státní podpora chápána takto široce.

| (44) | Ani nepřímá státní podpora nepřipadá v úvahu. To by předpokládalo, že příspěvek pro třetí osobu je orientován právě na zvýhodnění přímého příjemce podpory nebo že je toto zvýhodnění podniku či výrobního odvětví nedílnou součástí opatření. Nicméně v tomto případě tomu tak není. Možné výhody vyplývající z opatření jako z obecné informace o směrech ve vnitrostátním a mezinárodním potravinovém právu, v oblasti vědy a analytiky týkající se mléka, v oblasti výživy, ale i v otázkách ochrany životního prostředí, klimatu a zvířat nejsou specifické, a nemohou tudíž odůvodňovat existanci podpory. Navíc jako obecná opatření nenarušují hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(44)

Ani nepřímá státní podpora nepřipadá v úvahu. To by předpokládalo, že příspěvek pro třetí osobu je orientován právě na zvýhodnění přímého příjemce podpory nebo že je toto zvýhodnění podniku či výrobního odvětví nedílnou součástí opatření. Nicméně v tomto případě tomu tak není. Možné výhody vyplývající z opatření jako z obecné informace o směrech ve vnitrostátním a mezinárodním potravinovém právu, v oblasti vědy a analytiky týkající se mléka, v oblasti výživy, ale i v otázkách ochrany životního prostředí, klimatu a zvířat nejsou specifické, a nemohou tudíž odůvodňovat existanci podpory. Navíc jako obecná opatření nenarušují hospodářskou soutěž.

| (45) | V tomto případě neexistují žádné indicie, které by ospravedlňovaly domněnku, že zvýhodnění určitých podniků narušující hospodářskou soutěž bylo zamýšleno nebo že k němu vůbec došlo. Příspěvky pro VDM spíše slouží k tomu, aby mohl plnit výše popsané úkoly nehospodářské povahy. |
| --- | --- |

(45)

V tomto případě neexistují žádné indicie, které by ospravedlňovaly domněnku, že zvýhodnění určitých podniků narušující hospodářskou soutěž bylo zamýšleno nebo že k němu vůbec došlo. Příspěvky pro VDM spíše slouží k tomu, aby mohl plnit výše popsané úkoly nehospodářské povahy.

Důvody pro zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU Komisí

Důvody pro zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU Komisí

| (46) | V rozhodnutí o zahájení řízení Komise konstatovala, že VDM je poskytovatelem služeb, jelikož německý mlékárenský průmysl zastupuje na různých úrovních a navíc poskytuje cílené poradenství v souvislosti s produkcí mléka. Subjekty zvýhodněnými těmito službami je koneckonců celé odvětví mlékárenského průmsylu v Německu, zejména mlékárny, v jejichž případě jde o podniky. Kromě toho se ukázalo, že jsou splněny všechny předpoklady pro existenci státní podpory. |
| --- | --- |

(46)

V rozhodnutí o zahájení řízení Komise konstatovala, že VDM je poskytovatelem služeb, jelikož německý mlékárenský průmysl zastupuje na různých úrovních a navíc poskytuje cílené poradenství v souvislosti s produkcí mléka. Subjekty zvýhodněnými těmito službami je koneckonců celé odvětví mlékárenského průmsylu v Německu, zejména mlékárny, v jejichž případě jde o podniky. Kromě toho se ukázalo, že jsou splněny všechny předpoklady pro existenci státní podpory.

Připomínky svazu VDM

Připomínky svazu VDM

| (47) | Svaz VDM zaujal v dopise ze dne 6. února 2014 ohledně příspěvků, které mu byly poskytnuty, toto stanovisko: |
| --- | --- |

(47)

Svaz VDM zaujal v dopise ze dne 6. února 2014 ohledně příspěvků, které mu byly poskytnuty, toto stanovisko:

| (48) | Na prostředky, které do VDM plynou z dávky na mléko, nelze pohlížet jako na státní podporu svazu VDM. Svaz VDM není podnikem ve smyslu článku 107 SFEU, v žádném případě však jeho činnosti, které byly financovány z dávky na mléko, nepředstavují podnikatelskou činnost, tzn. hospodářskou činnost, která spočívá v nabízení zboží nebo služeb na trhu. To znamená, že na VDM nelze s ohledem na tyto činnosti financované z dávky na mléko v žádném případě pohlížet jako na podnik, jelikož povaha podniku musí být určena vždy z funkčního hlediska v souvislosti s určitou činností. |
| --- | --- |

(48)

Na prostředky, které do VDM plynou z dávky na mléko, nelze pohlížet jako na státní podporu svazu VDM. Svaz VDM není podnikem ve smyslu článku 107 SFEU, v žádném případě však jeho činnosti, které byly financovány z dávky na mléko, nepředstavují podnikatelskou činnost, tzn. hospodářskou činnost, která spočívá v nabízení zboží nebo služeb na trhu. To znamená, že na VDM nelze s ohledem na tyto činnosti financované z dávky na mléko v žádném případě pohlížet jako na podnik, jelikož povaha podniku musí být určena vždy z funkčního hlediska v souvislosti s určitou činností.

| (49) | Svaz VDM není poskytovatelem služeb na trhu. Jeho činnost je spíše typickou svazovou prací. Jako zastřešující svaz slučuje a reprezentuje mlékárenský průmysl v Německu. Přitom by nebylo správné tuto činnost opírající se o členskou strukturu VDM pokládat za „službu“ členům. Z důvodu člensky pojaté struktury vykonává VDM spíše úlohu demokraticky oprávněné tvorby názorů mlékárenského průmyslu v oblastech, jako je například zákonodárství a tvorba norem. Do tohoto vytváření vůle jsou navíc zapojeni zástupci spolkového státu, spolkových zemí a vědy, kteří jsou ve svazu (VDM) zastoupeni zčásti jako poradci a zčásti jako členové s hlasovacím právem. Tato typická svazová činnost tvorby vůle a reprezentování členů nepředstavuje nabízení služby „na trhu“. |
| --- | --- |

(49)

Svaz VDM není poskytovatelem služeb na trhu. Jeho činnost je spíše typickou svazovou prací. Jako zastřešující svaz slučuje a reprezentuje mlékárenský průmysl v Německu. Přitom by nebylo správné tuto činnost opírající se o členskou strukturu VDM pokládat za „službu“ členům. Z důvodu člensky pojaté struktury vykonává VDM spíše úlohu demokraticky oprávněné tvorby názorů mlékárenského průmyslu v oblastech, jako je například zákonodárství a tvorba norem. Do tohoto vytváření vůle jsou navíc zapojeni zástupci spolkového státu, spolkových zemí a vědy, kteří jsou ve svazu (VDM) zastoupeni zčásti jako poradci a zčásti jako členové s hlasovacím právem. Tato typická svazová činnost tvorby vůle a reprezentování členů nepředstavuje nabízení služby „na trhu“.

| (50) | I když se na níže podrobněji rozepsané oblasti, v nichž VDM vykonává svazovou činnost, podíváme důkladněji, ukáže se, že se u těchto oblastí činnosti, financovaných z prostředků dávky na mléko, nejedná o „hospodářskou činnost“ na trhu. |
| --- | --- |

(50)

I když se na níže podrobněji rozepsané oblasti, v nichž VDM vykonává svazovou činnost, podíváme důkladněji, ukáže se, že se u těchto oblastí činnosti, financovaných z prostředků dávky na mléko, nejedná o „hospodářskou činnost“ na trhu.

| (51) | Podstatnou částí činnosti VDM je „rozsáhlé poradenství o všech tématech mlékárenského průmyslu v praxi jak na vnitrostátní, tak na mezinárodní úrovni“. Do této oblasti proudí zhruba 15 % peněžních prostředků, které VDM získává z dávky na mléko. U této činnosti se však nejedná o poradenství pro mlékárenské podniky, nýbrž o poradenství pro vnitrostátní a mezinárodní zákonodárce, tzn. o komunikaci zformované vůle a poznatků mlékárenského průmyslu před zákonodárnými a jinými normotvornými činnostmi. Do těchto řízení se VDM zapojuje jako odborník a zástupce mlékárenského průmyslu v Německu. Ani zde však VDM nevystupuje jako „poskytovatel služeb“ na trhu. Náplní jeho činnosti je spíše předávání demokraticky zformulovaných názorů uvnitř člensky uspořádaného VDM do zákonodárného procesu. Z tohoto důvodu nelze na zastupování zájmů celého odvětví mléka a mléčných výrobků v zákonodárném procesu před ministerstvy, parlamentními grémii, výbory a pracovními skupinami vnitrostátních a mezinárodních, technicky orientovaných svazů a organizací pohlížet jako na hospodářskou činnost. |
| --- | --- |

(51)

Podstatnou částí činnosti VDM je „rozsáhlé poradenství o všech tématech mlékárenského průmyslu v praxi jak na vnitrostátní, tak na mezinárodní úrovni“. Do této oblasti proudí zhruba 15 % peněžních prostředků, které VDM získává z dávky na mléko. U této činnosti se však nejedná o poradenství pro mlékárenské podniky, nýbrž o poradenství pro vnitrostátní a mezinárodní zákonodárce, tzn. o komunikaci zformované vůle a poznatků mlékárenského průmyslu před zákonodárnými a jinými normotvornými činnostmi. Do těchto řízení se VDM zapojuje jako odborník a zástupce mlékárenského průmyslu v Německu. Ani zde však VDM nevystupuje jako „poskytovatel služeb“ na trhu. Náplní jeho činnosti je spíše předávání demokraticky zformulovaných názorů uvnitř člensky uspořádaného VDM do zákonodárného procesu. Z tohoto důvodu nelze na zastupování zájmů celého odvětví mléka a mléčných výrobků v zákonodárném procesu před ministerstvy, parlamentními grémii, výbory a pracovními skupinami vnitrostátních a mezinárodních, technicky orientovaných svazů a organizací pohlížet jako na hospodářskou činnost.

| (52) | I kdybychom v této činnosti poradce státních subjektů na vnitrostátní a mezinárodní úrovni viděli službu, nebyly by tyto státní subjekty jako příjemci takové „poradenské služby“ podniky, a tím ani příjemci podpory ve smyslu článku 107 SFEU. V souvislosti s touto výše popsanou svazovou činností nelze tudíž VDM pokládat za podnik, a tím ani za způsobilého příjemce podpory. Cílené poradenství ve formě selektivního poradenství pro mlékárenské podniky není oproti tomu financováno z prostředků dávky na mléko, které by země daly VDM k dispozici. |
| --- | --- |

(52)

I kdybychom v této činnosti poradce státních subjektů na vnitrostátní a mezinárodní úrovni viděli službu, nebyly by tyto státní subjekty jako příjemci takové „poradenské služby“ podniky, a tím ani příjemci podpory ve smyslu článku 107 SFEU. V souvislosti s touto výše popsanou svazovou činností nelze tudíž VDM pokládat za podnik, a tím ani za způsobilého příjemce podpory. Cílené poradenství ve formě selektivního poradenství pro mlékárenské podniky není oproti tomu financováno z prostředků dávky na mléko, které by země daly VDM k dispozici.

| (53) | Dále má VDM za celé odvětví na starost tvorbu norem a standardů na vnitrostátní a mezinárodní úrovni ve spolupráci s příslušnými normalizačními organizacemi, jako jsou například Mezinárodní organizace pro normalizaci (ISO), Mezinárodní mlékárenská federace (IDF), Evropský výbor pro normalizaci (CEN) a Německý ústav pro průmyslovou normalizaci (DIN). Navíc poskytuje poradenství spolkové vládě v kodexu Codex Alimentarius. Účastní se tak mimo jiné jako poradce spolkové vlády zasedání následujících výborů CODEXu:






  — | CCMMP – Milk and Milk Products (mléko a mléčné výrobky) (zejména v letech 2001 až 2011 byly přepracovány veškeré normy CCMMP pro mléčné výrobky), |
| --- | --- | --- |

(53)

Dále má VDM za celé odvětví na starost tvorbu norem a standardů na vnitrostátní a mezinárodní úrovni ve spolupráci s příslušnými normalizačními organizacemi, jako jsou například Mezinárodní organizace pro normalizaci (ISO), Mezinárodní mlékárenská federace (IDF), Evropský výbor pro normalizaci (CEN) a Německý ústav pro průmyslovou normalizaci (DIN). Navíc poskytuje poradenství spolkové vládě v kodexu Codex Alimentarius. Účastní se tak mimo jiné jako poradce spolkové vlády zasedání následujících výborů CODEXu:

—

CCMMP – Milk and Milk Products (mléko a mléčné výrobky) (zejména v letech 2001 až 2011 byly přepracovány veškeré normy CCMMP pro mléčné výrobky),

| — | CCFH – Food Hygiene (hygiena potravin), |
| --- | --- |

—

CCFH – Food Hygiene (hygiena potravin),

| — | CCCF – Contaminants in Foods (kontaminující látky v potravinách), |
| --- | --- |

—

CCCF – Contaminants in Foods (kontaminující látky v potravinách),

| — | CCFA – Food Additives (potravinářské přídatné látky), |
| --- | --- |

—

CCFA – Food Additives (potravinářské přídatné látky),

| — | CCFICS – Food Import Certificates (osvědčení pro dovoz potravin), |
| --- | --- |

—

CCFICS – Food Import Certificates (osvědčení pro dovoz potravin),

| — | CCFL– Food Labelling (značení potravin), |
| --- | --- |

—

CCFL– Food Labelling (značení potravin),

| — | CCGP – General Principles (obecné zásady), |
| --- | --- |

—

CCGP – General Principles (obecné zásady),

| — | CCMAS – Methods of Analysis and Sampling (metody analýzy a odebírání vzorků), |
| --- | --- |

—

CCMAS – Methods of Analysis and Sampling (metody analýzy a odebírání vzorků),

| — | CCNFSDU – Nutrition and Foods for Special Dietary Uses (výživa a potraviny pro zvláštní výživu) a |
| --- | --- |

—

CCNFSDU – Nutrition and Foods for Special Dietary Uses (výživa a potraviny pro zvláštní výživu) a

| — | CCRVDF – Residues Veterinary Drugs in Food (rezidua veterinárních léčiv v potravinách). |
| --- | --- |

—

CCRVDF – Residues Veterinary Drugs in Food (rezidua veterinárních léčiv v potravinách).

| (54) | Do této oblasti tvorby norem a standardů na vnitrostátní a mezinárodní úrovni proudí zhruba 45 % peněžních prostředků, které VDM získává z dávky na mléko. Jako na hospodářskou činnost nelze pohlížet ani na tuto oblast tvorby norem a standardů. Svaz VDM zde neposkytuje žádné služby na trhu, nýbrž jako zastřešující svaz reprezentuje celý mlékárenský průmysl při úkolu vykonávaném ve veřejném zájmu. To, že se při tvorbě norem a standardů podle ISO, IDF, CEN a DIN, jakož i podle kodexu Codex Alimentarius jedná o činnost v zájmu veřejnosti, a nikoli třeba o selektivní opatření podpory, je všeobecně uznáváno. |
| --- | --- |

(54)

Do této oblasti tvorby norem a standardů na vnitrostátní a mezinárodní úrovni proudí zhruba 45 % peněžních prostředků, které VDM získává z dávky na mléko. Jako na hospodářskou činnost nelze pohlížet ani na tuto oblast tvorby norem a standardů. Svaz VDM zde neposkytuje žádné služby na trhu, nýbrž jako zastřešující svaz reprezentuje celý mlékárenský průmysl při úkolu vykonávaném ve veřejném zájmu. To, že se při tvorbě norem a standardů podle ISO, IDF, CEN a DIN, jakož i podle kodexu Codex Alimentarius jedná o činnost v zájmu veřejnosti, a nikoli třeba o selektivní opatření podpory, je všeobecně uznáváno.

| (55) | Podle stanov DIN e.V. je tak „úkolem (účelem) DIN... ve prospěch veřejnosti při zachování veřejného zájmu v řádném a transparentním řízení vybízet k tvorbě norem a standardů, organizovat, řídit a usměrňovat ji. Pracovní výsledky slouží k inovaci, zajištění a porozumění v hospodářství, vědě, správě a na veřejnosti, jakož i k zajištění kvality a k racionalizaci a ochraně práce, životního prostředí a spotřebitelů“. |
| --- | --- |

(55)

Podle stanov DIN e.V. je tak „úkolem (účelem) DIN... ve prospěch veřejnosti při zachování veřejného zájmu v řádném a transparentním řízení vybízet k tvorbě norem a standardů, organizovat, řídit a usměrňovat ji. Pracovní výsledky slouží k inovaci, zajištění a porozumění v hospodářství, vědě, správě a na veřejnosti, jakož i k zajištění kvality a k racionalizaci a ochraně práce, životního prostředí a spotřebitelů“.

| (56) | Totéž platí pro Codex Alimentarius, jehož úkol byl například na jeho internetové stránce popsán takto:

  „The Codex Alimentarius Commission, established by FAO and WHO in 1963 develops harmonised international food standards, guidelines and codes of practice to protect the health of the consumers and ensure fair practices in the food trade.“ (Komise pro Codex Alimentarius, zřízená Organizací OSN pro výživu a zemědělství (FAO) a Světovou zdravotnickou organizací (WHO) v roce 1963, vytváří harmonizované mezinárodní potravinové normy, pokyny a kodexy chování na ochranu zdraví spotřebitelů a s cílem zajistit spravedlivé postupy v obchodu s potravinami.) |
| --- | --- |

(56)

Totéž platí pro Codex Alimentarius, jehož úkol byl například na jeho internetové stránce popsán takto:

„The Codex Alimentarius Commission, established by FAO and WHO in 1963 develops harmonised international food standards, guidelines and codes of practice to protect the health of the consumers and ensure fair practices in the food trade.“ (Komise pro Codex Alimentarius, zřízená Organizací OSN pro výživu a zemědělství (FAO) a Světovou zdravotnickou organizací (WHO) v roce 1963, vytváří harmonizované mezinárodní potravinové normy, pokyny a kodexy chování na ochranu zdraví spotřebitelů a s cílem zajistit spravedlivé postupy v obchodu s potravinami.)

| (57) | Kromě toho Codex Alimentarius tvoří důležitý základ jak pro potravinové právo, tzn. právní a správní předpisy pro potraviny, obecně, tak i zvláště pro bezpečnost potravin, a to na úrovni Společenství i jednotlivých států. Jako nejdůležitější mezinárodní normu potravinového práva ho legislativní orgány musí brát právě z hlediska bezpečnosti potravin a ochrany spotřebitelů v úvahu při tvorbě nebo úpravě potravinového práva (7). |
| --- | --- |

(57)

Kromě toho Codex Alimentarius tvoří důležitý základ jak pro potravinové právo, tzn. právní a správní předpisy pro potraviny, obecně, tak i zvláště pro bezpečnost potravin, a to na úrovni Společenství i jednotlivých států. Jako nejdůležitější mezinárodní normu potravinového práva ho legislativní orgány musí brát právě z hlediska bezpečnosti potravin a ochrany spotřebitelů v úvahu při tvorbě nebo úpravě potravinového práva (7).

7

| (58) | V tomto ohledu ani zde nevykonává VDM hospodářskou činnost ve smyslu nabízení služeb na trhu. To platí již z toho důvodu, že takové činnosti tvorby norem a standardů probíhající ve veřejném zájmu, a zejména i v zájmu spotřebitelů, na trhu chybí (8). |
| --- | --- |

(58)

V tomto ohledu ani zde nevykonává VDM hospodářskou činnost ve smyslu nabízení služeb na trhu. To platí již z toho důvodu, že takové činnosti tvorby norem a standardů probíhající ve veřejném zájmu, a zejména i v zájmu spotřebitelů, na trhu chybí (8).

8

| (59) | Další část činnosti svazu VDM spočívá v obecném informování o mléku a chovu mléčného skotu a současném šíření vědeckých poznatků a nových metod z této oblasti ve srozumitelné formě. VDM při tom vypracovává příslušná stanoviska, příručky a směrnice, aby tímto způsobem informoval všechny zainteresované kruhy, včetně spotřebitelů, snadno srozumitelným způsobem o tématech, jako jsou například nejlepší dostupné techniky v ochraně životního prostředí, správná zemědělská praxe, spotřeba vody, emise CO2 a ochrana zvířat při chovu mléčného skotu nebo krmné systémy při produkci mléka. Do této oblasti proudí zhruba 35 % peněžních prostředků, které VDM získává z dávky na mléko. |
| --- | --- |

(59)

Další část činnosti svazu VDM spočívá v obecném informování o mléku a chovu mléčného skotu a současném šíření vědeckých poznatků a nových metod z této oblasti ve srozumitelné formě. VDM při tom vypracovává příslušná stanoviska, příručky a směrnice, aby tímto způsobem informoval všechny zainteresované kruhy, včetně spotřebitelů, snadno srozumitelným způsobem o tématech, jako jsou například nejlepší dostupné techniky v ochraně životního prostředí, správná zemědělská praxe, spotřeba vody, emise CO2 a ochrana zvířat při chovu mléčného skotu nebo krmné systémy při produkci mléka. Do této oblasti proudí zhruba 35 % peněžních prostředků, které VDM získává z dávky na mléko.

2

| (60) | Ani to nepředstavuje hospodářskou činnost, jelikož se nejedná o poskytování specifických služeb v konkurenci s jinými poskytovateli. Právě proto, že nejsou poskytovány žádné specifické činnosti ve prospěch podniků mlékárenského průmyslu, ale že je spíše každá zainteresovaná třetí osoba, tzn. veřejnost, informována o tématech z oblasti mléka a chovu mléčného skotu, jedná se o nabídku, kterou VDM poskytuje bezplatně a kterou by ani třetí osoba nemohla poskytovat za úplatu. Jsou jedině požadovány nepatrné nominální poplatky za určité publikace. |
| --- | --- |

(60)

Ani to nepředstavuje hospodářskou činnost, jelikož se nejedná o poskytování specifických služeb v konkurenci s jinými poskytovateli. Právě proto, že nejsou poskytovány žádné specifické činnosti ve prospěch podniků mlékárenského průmyslu, ale že je spíše každá zainteresovaná třetí osoba, tzn. veřejnost, informována o tématech z oblasti mléka a chovu mléčného skotu, jedná se o nabídku, kterou VDM poskytuje bezplatně a kterou by ani třetí osoba nemohla poskytovat za úplatu. Jsou jedině požadovány nepatrné nominální poplatky za určité publikace.

| (61) | Svaz VDM podporuje i vědecké pracovníky ze státních vysokých škol, zejména mladé vědce tím, že jim na žádost hradí část cestovného na akce týkající se vědeckého bádání v oblasti mléka. Jelikož se tak jedná o podporu soukromých osob v nehospodářské oblasti, nejsou ani zde splněny předpoklady státní podpory. |
| --- | --- |

(61)

Svaz VDM podporuje i vědecké pracovníky ze státních vysokých škol, zejména mladé vědce tím, že jim na žádost hradí část cestovného na akce týkající se vědeckého bádání v oblasti mléka. Jelikož se tak jedná o podporu soukromých osob v nehospodářské oblasti, nejsou ani zde splněny předpoklady státní podpory.

| (62) | Kromě toho měli dva pracovníci VDM přednášky na hannoverské odborné vysoké škole, což je činnost, kterou rovněž nelze pokládat za hospodářskou činnost. Celkově bylo do této oblasti (podpora mladých vědců a přednášky pracovníků VDM) odvedeno v průměru zhruba 5 % peněžních prostředků, které VDM získává z dávky na mléko. |
| --- | --- |

(62)

Kromě toho měli dva pracovníci VDM přednášky na hannoverské odborné vysoké škole, což je činnost, kterou rovněž nelze pokládat za hospodářskou činnost. Celkově bylo do této oblasti (podpora mladých vědců a přednášky pracovníků VDM) odvedeno v průměru zhruba 5 % peněžních prostředků, které VDM získává z dávky na mléko.

| (63) | Pokud byly náklady na činnost svazu VDM ve federaci IDF a jeho činnost jako německého národního výboru v IDF financovány z prostředků dávky na mléko, např. stanovisko k mezinárodním dotazům, je tato činnost buď součástí poradenství VDM pro veřejné subjekty, nebo součástí tvorby norem či zprostředkovávání obecných informací. Čirá účast zástupců VDM na zasedáních IDF je ostatně pouhou svazovou činností, a tím pádem není činností hospodářskou. Těžiště práce IDF zde spočívá ve spolupráci na tvorbě mezinárodních norem (Codex Alimentarius, ISO, CEN) a zprostředkovávání obecných, generických informací. |
| --- | --- |

(63)

Pokud byly náklady na činnost svazu VDM ve federaci IDF a jeho činnost jako německého národního výboru v IDF financovány z prostředků dávky na mléko, např. stanovisko k mezinárodním dotazům, je tato činnost buď součástí poradenství VDM pro veřejné subjekty, nebo součástí tvorby norem či zprostředkovávání obecných informací. Čirá účast zástupců VDM na zasedáních IDF je ostatně pouhou svazovou činností, a tím pádem není činností hospodářskou. Těžiště práce IDF zde spočívá ve spolupráci na tvorbě mezinárodních norem (Codex Alimentarius, ISO, CEN) a zprostředkovávání obecných, generických informací.

| (64) | Ani zde se nejedná o podporu mlékárenských podniků. Pokud státní subjekty využívají VDM jako poradce v praxi nebo v rámci zákonodárného či jiného řízení tvorby norem a financování VDM regulují přitom s cílem zajistit jeho nezávislost prostřednictvím zavazující povinné dávky, nedochází zde ke státnímu zvýhodňování podniků, které by prostřednictvím povinné dávky byly povinny financovat zajišťování informací pro státní subjekty. |
| --- | --- |

(64)

Ani zde se nejedná o podporu mlékárenských podniků. Pokud státní subjekty využívají VDM jako poradce v praxi nebo v rámci zákonodárného či jiného řízení tvorby norem a financování VDM regulují přitom s cílem zajistit jeho nezávislost prostřednictvím zavazující povinné dávky, nedochází zde ke státnímu zvýhodňování podniků, které by prostřednictvím povinné dávky byly povinny financovat zajišťování informací pro státní subjekty.

| (65) | Totéž platí pro oblast tvorby norem probíhající ve veřejném zájmu a podporu univerzitních vědeckých pracovníků, zejména mladých vědců. Konečně i u zprostředkovávání informací chybí specifické zvýhodnění mlékárenských podniků. To slouží na jedné straně k všeobecnému objasňování vědeckých témat z oblasti mléka, na straně druhé ke zprostředkovávání poznatků o platných právních zadáních, normách, standardech a aktuálním technickém stavu s cílem zajistit v zájmu veřejnosti dodržování vysokých jakostních a ekologických standardů. Pokud mají mlékárenské podniky těžit z opatření VDM, jedná se kromě toho o neměřitelné nepřímé vyplývající výhody, které by nestačily k tomu, aby se tato opatření provedená s jiným cílem stala státní podporou. Mimo to zde nepřichází v úvahu ani požadavek na vrácení podpory (pokud by byla předpokládána podpora „mlékárenského průmyslu“), protože vzhledem k postupu nelze zjistit, jak výrazně které podniky z opatření profitovaly, tím spíše když nebyly ani nijak omezeny pozitivní účinky na podniky německého mlékárenského průmyslu a když ho využívají i zahraniční podniky působící v Německu, případně by činnosti, jako například činnost při tvorbě mezinárodních norem a u kodexu Codex Alimentarius, tak jako tak měly mezinárodní účinek. |
| --- | --- |

(65)

Totéž platí pro oblast tvorby norem probíhající ve veřejném zájmu a podporu univerzitních vědeckých pracovníků, zejména mladých vědců. Konečně i u zprostředkovávání informací chybí specifické zvýhodnění mlékárenských podniků. To slouží na jedné straně k všeobecnému objasňování vědeckých témat z oblasti mléka, na straně druhé ke zprostředkovávání poznatků o platných právních zadáních, normách, standardech a aktuálním technickém stavu s cílem zajistit v zájmu veřejnosti dodržování vysokých jakostních a ekologických standardů. Pokud mají mlékárenské podniky těžit z opatření VDM, jedná se kromě toho o neměřitelné nepřímé vyplývající výhody, které by nestačily k tomu, aby se tato opatření provedená s jiným cílem stala státní podporou. Mimo to zde nepřichází v úvahu ani požadavek na vrácení podpory (pokud by byla předpokládána podpora „mlékárenského průmyslu“), protože vzhledem k postupu nelze zjistit, jak výrazně které podniky z opatření profitovaly, tím spíše když nebyly ani nijak omezeny pozitivní účinky na podniky německého mlékárenského průmyslu a když ho využívají i zahraniční podniky působící v Německu, případně by činnosti, jako například činnost při tvorbě mezinárodních norem a u kodexu Codex Alimentarius, tak jako tak měly mezinárodní účinek.

| (66) | Pokud by bylo i navzdory výše uvedeným argumentům pohlíženo na používání prostředků z dávky na mléko, které do VDM proudí z této dávky v rámci opatření BW 6, BY 9, HE 5, NI 10, NW 9, RP 8, SL 6 a TH 6, jako na státní podporu, byla by tato opatření v každém případě slučitelná s příslušnými režimy sekundárního práva. |
| --- | --- |

(66)

Pokud by bylo i navzdory výše uvedeným argumentům pohlíženo na používání prostředků z dávky na mléko, které do VDM proudí z této dávky v rámci opatření BW 6, BY 9, HE 5, NI 10, NW 9, RP 8, SL 6 a TH 6, jako na státní podporu, byla by tato opatření v každém případě slučitelná s příslušnými režimy sekundárního práva.

| (67) | Pokud je navzdory zde vyjádřenému názoru postavení svazu VDM jakožto poradce považováno za státní podporu mlékárenských podniků, jedná se o přípustnou technickou podporu ve smyslu článku 14 rámce Společenství pro státní podporu v odvětví zemědělství na období 2000–2006 (9) (dále jen: „rámec Společenství na období 2000–2006“), příp. oddíl IV.K pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007–2013 (10) (dále jen „pokyny na období 2007–2013“). |
| --- | --- |

(67)

Pokud je navzdory zde vyjádřenému názoru postavení svazu VDM jakožto poradce považováno za státní podporu mlékárenských podniků, jedná se o přípustnou technickou podporu ve smyslu článku 14 rámce Společenství pro státní podporu v odvětví zemědělství na období 2000–2006 (9) (dále jen: „rámec Společenství na období 2000–2006“), příp. oddíl IV.K pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007–2013 (10) (dále jen „pokyny na období 2007–2013“).

9

10

| (68) | K období 2001–2006 VDM ještě uvedl, že se opatření týkala výhradně mléka jako výrobku podle přílohy I. Předmětem opatření je šíření vědeckých poznatků, zejména aktuálního technického stavu a osvědčených postupů, které mají být základem norem a standardů, na jejichž tvorbě se VDM podílí, případně v jejichž souvislosti poskytuje poradenství nebo které mají být zahrnuty do nových zákonodárných záměrů. Opatření VDM v této oblasti se tudíž pravidelně vztahují na nové metody ve smyslu článku 14.1 rámce Společenství na období 2000–2006. K technické podpoře je pak zapotřebí přiřadit i činnost VDM v oblasti tvorby norem a standardů jako stanovování a šíření vědeckých poznatků. |
| --- | --- |

(68)

K období 2001–2006 VDM ještě uvedl, že se opatření týkala výhradně mléka jako výrobku podle přílohy I. Předmětem opatření je šíření vědeckých poznatků, zejména aktuálního technického stavu a osvědčených postupů, které mají být základem norem a standardů, na jejichž tvorbě se VDM podílí, případně v jejichž souvislosti poskytuje poradenství nebo které mají být zahrnuty do nových zákonodárných záměrů. Opatření VDM v této oblasti se tudíž pravidelně vztahují na nové metody ve smyslu článku 14.1 rámce Společenství na období 2000–2006. K technické podpoře je pak zapotřebí přiřadit i činnost VDM v oblasti tvorby norem a standardů jako stanovování a šíření vědeckých poznatků.

osvědčených postupů

| (69) | Nezávisle na tom je však nutné šíření vědeckých poznatků a generických věcných informací (ve smyslu oddílu IV.K pokynů na období 2007–2013) pokládat za přípustné i z hlediska časové platnosti rámce Společenství v tom, že budou zahrnuty například pod pojem poradenství nebo vzdělávání a další vzdělávání (11). |
| --- | --- |

(69)

Nezávisle na tom je však nutné šíření vědeckých poznatků a generických věcných informací (ve smyslu oddílu IV.K pokynů na období 2007–2013) pokládat za přípustné i z hlediska časové platnosti rámce Společenství v tom, že budou zahrnuty například pod pojem poradenství nebo vzdělávání a další vzdělávání (11).

11

| (70) | Z jiného výkladu pokynů vyplývá ale i rozdílný výklad reklamních opatření zasahujících do dění na trhu mnohem výrazněji. Ta byla přípustná i před rokem 2007 na základě pokynů Společenství ke státní podpoře na reklamu pro výrobky uvedené v příloze I Smlouvy o ES a určité výrobky neuvedené v příloze I (2001/C-252/03) (dále jen „pokyny k reklamě“). Jako přebytkový produkt splňuje mléko pozitivní kritéria vyžadovaná pro reklamu. |
| --- | --- |

(70)

Z jiného výkladu pokynů vyplývá ale i rozdílný výklad reklamních opatření zasahujících do dění na trhu mnohem výrazněji. Ta byla přípustná i před rokem 2007 na základě pokynů Společenství ke státní podpoře na reklamu pro výrobky uvedené v příloze I Smlouvy o ES a určité výrobky neuvedené v příloze I (2001/C-252/03) (dále jen „pokyny k reklamě“). Jako přebytkový produkt splňuje mléko pozitivní kritéria vyžadovaná pro reklamu.

| (71) | To znamená, že členské státy směly v mlékárenském průmyslu bez dalších omezení podporovat generickou reklamu na mléko, tzn. reklamu neutrální z hlediska původu a podniku, ze 100 procent pomocí státní podpory. Toho členské státy také ve velké míře využily (12). Proto když v období 2001 až 2006 byla bez omezení přípustná generická reklama na mléko a mléčné výrobky, nebyl žádný důvod podrobovat generické věcné informace zasahující do dění na trhu ve výrazně menší míře, příp. šíření vědeckých poznatků o mléku a mléčných výrobcích přísnějším požadavkům týkajícím se státní podpory. |
| --- | --- |

(71)

To znamená, že členské státy směly v mlékárenském průmyslu bez dalších omezení podporovat generickou reklamu na mléko, tzn. reklamu neutrální z hlediska původu a podniku, ze 100 procent pomocí státní podpory. Toho členské státy také ve velké míře využily (12). Proto když v období 2001 až 2006 byla bez omezení přípustná generická reklama na mléko a mléčné výrobky, nebyl žádný důvod podrobovat generické věcné informace zasahující do dění na trhu ve výrazně menší míře, příp. šíření vědeckých poznatků o mléku a mléčných výrobcích přísnějším požadavkům týkajícím se státní podpory.

12

| (72) | Nemohlo být ani vůlí hmotného práva v oblasti státní podpory, ani vůlí Komise při tvorbě rámce Společenství považovat za přípustnou podporu na reklamu státem financovanou reklamní kampaň s heslem „Pijte více mléka!“ a zároveň kampaň, která spotřebitelům věcně objasňuje nutriční hodnotu a význam mléka pro výživu dětí, pokládat za nepřípustnou podporu. |
| --- | --- |

(72)

Nemohlo být ani vůlí hmotného práva v oblasti státní podpory, ani vůlí Komise při tvorbě rámce Společenství považovat za přípustnou podporu na reklamu státem financovanou reklamní kampaň s heslem „Pijte více mléka!“ a zároveň kampaň, která spotřebitelům věcně objasňuje nutriční hodnotu a význam mléka pro výživu dětí, pokládat za nepřípustnou podporu.

| (73) | Také ostatní předpoklady článku 14 rámce Společenství na období 2000–2006 jsou splněny. Jelikož se u opatření jedná o obecná opatření neutrální z hlediska podniku, nejsou automaticky omezena na určité skupiny (článek 14.2). Přesné finanční přiřazení opatření k jednotlivým podnikům není – jak bylo vysvětleno – možné z důvodu chybějící přímé vazby na jednotlivé podniky. Z důvodu poměrně malých prostředků, které tato oblast získala, a velkého množství podniků v odvětví mléka a mléčných výrobků nebylo ani zdaleka dosaženo prahových hodnot uvedených v článku 14.3. |
| --- | --- |

(73)

Také ostatní předpoklady článku 14 rámce Společenství na období 2000–2006 jsou splněny. Jelikož se u opatření jedná o obecná opatření neutrální z hlediska podniku, nejsou automaticky omezena na určité skupiny (článek 14.2). Přesné finanční přiřazení opatření k jednotlivým podnikům není – jak bylo vysvětleno – možné z důvodu chybějící přímé vazby na jednotlivé podniky. Z důvodu poměrně malých prostředků, které tato oblast získala, a velkého množství podniků v odvětví mléka a mléčných výrobků nebylo ani zdaleka dosaženo prahových hodnot uvedených v článku 14.3.

| (74) | V souvislosti s obdobím od roku 2007 svaz VDM uvedl, že na jeho příslušná opatření je třeba pohlížet jako na šíření vědeckých poznatků v obecně srozumitelné formě a generické věcné informace ve smyslu oddílu IV.K. pokynů na období 2007–2013 ve spojení s článkem 14 nařízení č. 1857/2006. Omezení na malé a střední podniky zde nelze uplatnit, protože u generických věcných informací neutrálních z hlediska podniku nemůže už z důvodu neutrality z hlediska podniku existovat omezení na malé a střední podniky. Kromě toho se zde musí dbát na to, aby rámcový předpis nebyl uplatňován rozporně. Nemohlo zde tak ani být záměrem to, aby generická reklama na mléko a mléčné výrobky (u nichž se jedná o zemědělské výrobky) byla přípustná se sazbou podpory ve výši 100 % (srov. bod 157 pokynů na období 2007–2013), zatímco generické věcné informace zasahující do dění na trhu ve výrazně menší míře a šíření vědeckých poznatků by měly podléhat přísnějším požadavkům týkajícím se státní podpory. V jiném případě byly členské státy nabádány právě k tomu, aby se zasazovaly o to, aby generická věcná informace nebo šíření vědeckých poznatků byly spojeny s výzvou ke koupi, a vzniklo z nich tak nepochybně přípustné reklamní opatření. |
| --- | --- |

(74)

V souvislosti s obdobím od roku 2007 svaz VDM uvedl, že na jeho příslušná opatření je třeba pohlížet jako na šíření vědeckých poznatků v obecně srozumitelné formě a generické věcné informace ve smyslu oddílu IV.K. pokynů na období 2007–2013 ve spojení s článkem 14 nařízení č. 1857/2006. Omezení na malé a střední podniky zde nelze uplatnit, protože u generických věcných informací neutrálních z hlediska podniku nemůže už z důvodu neutrality z hlediska podniku existovat omezení na malé a střední podniky. Kromě toho se zde musí dbát na to, aby rámcový předpis nebyl uplatňován rozporně. Nemohlo zde tak ani být záměrem to, aby generická reklama na mléko a mléčné výrobky (u nichž se jedná o zemědělské výrobky) byla přípustná se sazbou podpory ve výši 100 % (srov. bod 157 pokynů na období 2007–2013), zatímco generické věcné informace zasahující do dění na trhu ve výrazně menší míře a šíření vědeckých poznatků by měly podléhat přísnějším požadavkům týkajícím se státní podpory. V jiném případě byly členské státy nabádány právě k tomu, aby se zasazovaly o to, aby generická věcná informace nebo šíření vědeckých poznatků byly spojeny s výzvou ke koupi, a vzniklo z nich tak nepochybně přípustné reklamní opatření.

| (75) | S ohledem na uvedené argumenty vyzval VDM Komisi k přehodnocení jejích dosavadních názorů na podnikovou povahu VDM a přípustnost jeho činnosti z hlediska státní podpory. Z důvodu komplexnosti řízení si VDM navíc vyhrazuje právo předkládat v průběhu řízení další stanoviska. |
| --- | --- |

(75)

S ohledem na uvedené argumenty vyzval VDM Komisi k přehodnocení jejích dosavadních názorů na podnikovou povahu VDM a přípustnost jeho činnosti z hlediska státní podpory. Z důvodu komplexnosti řízení si VDM navíc vyhrazuje právo předkládat v průběhu řízení další stanoviska.

Připomínky ostatních zúčastněných stran

Připomínky ostatních zúčastněných stran

| (76) | V období od 6. do 10. února 2014 obdržela Komise celkem šest dopisů zúčastněných stran, které zaujaly stanovisko k předmětným opatřením svazu VDM. |
| --- | --- |

(76)

V období od 6. do 10. února 2014 obdržela Komise celkem šest dopisů zúčastněných stran, které zaujaly stanovisko k předmětným opatřením svazu VDM.

| (77) | Zemské sdružení Landesvereinigung der Bayerischen Milchwirtschaft e.V. (dopis ze dne 7. února 2014) uvedlo, že mezinárodní výměna zkušeností svazu VDM v souvislosti s preventivní ochranou spotřebitelů je podporována novými poznatky z jiných zemí a je vysoce ceněna. Ke zvýhodňování jednotlivých podniků tím nedochází. |
| --- | --- |

(77)

Zemské sdružení Landesvereinigung der Bayerischen Milchwirtschaft e.V. (dopis ze dne 7. února 2014) uvedlo, že mezinárodní výměna zkušeností svazu VDM v souvislosti s preventivní ochranou spotřebitelů je podporována novými poznatky z jiných zemí a je vysoce ceněna. Ke zvýhodňování jednotlivých podniků tím nedochází.

| (78) | Ve svém stanovisku ze dne 6. února 2014 odkázalo zemské sdružení Landesvereinigung Thüringer Milch e.V. na stanovisko VDM a podpořilo ho. |
| --- | --- |

(78)

Ve svém stanovisku ze dne 6. února 2014 odkázalo zemské sdružení Landesvereinigung Thüringer Milch e.V. na stanovisko VDM a podpořilo ho.

| (79) | Ve svém stanovisku ze dne 6. února 2014 uvedlo zařízení pro kontrolu jakosti mléka Milchprüfring Baden-Württemberg e.V., že VDM patří k zařízením, která v Bádensku-Württembersku dostávala prostředky získané z dávky. Veškerá zařízení uvedená ve stanovisku prováděla opatření ve smyslu mlékárenského průmyslu podle § 22 zákona o mléku a tucích. Přidělení prostředků získaných z dávky bylo omezeno na míru nutnou k provedení opatření. |
| --- | --- |

(79)

Ve svém stanovisku ze dne 6. února 2014 uvedlo zařízení pro kontrolu jakosti mléka Milchprüfring Baden-Württemberg e.V., že VDM patří k zařízením, která v Bádensku-Württembersku dostávala prostředky získané z dávky. Veškerá zařízení uvedená ve stanovisku prováděla opatření ve smyslu mlékárenského průmyslu podle § 22 zákona o mléku a tucích. Přidělení prostředků získaných z dávky bylo omezeno na míru nutnou k provedení opatření.

| (80) | Organizace Milchwirtschaftliche Arbeitsgemeinschaft Rheinland-Pfalz e.V. uvedla ve svém stanovisku ze dne 10. února 2014 tytéž argumenty, které ve svém stanovisku ze dne 20. září 2013 již sdělilo Německo. |
| --- | --- |

(80)

Organizace Milchwirtschaftliche Arbeitsgemeinschaft Rheinland-Pfalz e.V. uvedla ve svém stanovisku ze dne 10. února 2014 tytéž argumenty, které ve svém stanovisku ze dne 20. září 2013 již sdělilo Německo.

| (81) | Sdružení Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg e.V. se ve svém stanovisku ze dne 6. února 2014 ztotožnilo s názory zařízení Milchprüfring Baden- Württemberg e.V. (viz 79. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(81)

Sdružení Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg e.V. se ve svém stanovisku ze dne 6. února 2014 ztotožnilo s názory zařízení Milchprüfring Baden- Württemberg e.V. (viz 79. bod odůvodnění).

| (82) | Spolkové sdružení Landesvereinigung der Milchwirtschaft Niedersachsen е. V. (dále jen „LVN“) se ve svém dopise ze dne 7. února 2014 nevyjádřilo přímo k příspěvkům poskytovaným svazu VDM, zásadně však odmítlo existenci podpory u veškerých dílčích opatření podle zákona o mléku a tucích. |
| --- | --- |

(82)

Spolkové sdružení Landesvereinigung der Milchwirtschaft Niedersachsen е. V. (dále jen „LVN“) se ve svém dopise ze dne 7. února 2014 nevyjádřilo přímo k příspěvkům poskytovaným svazu VDM, zásadně však odmítlo existenci podpory u veškerých dílčích opatření podle zákona o mléku a tucích.

| (83) | Konkrétně LVN tvrdilo, že opatření financovaná z prostředků získaných z dávky na mléko nezatěžovala státní rozpočet, že stát nedisponuje žádným oprávněním v souvislosti s těmito prostředky a že stát nevykonává ani kontrolu nad výší dávky, ani nad obsahem opatření. Sporné příspěvky nelze tedy státu přičíst. Dále stát nekontroluje ani výši příspěvků, ani není z organizačního hlediska zapojen do sdružení LVN. |
| --- | --- |

(83)

Konkrétně LVN tvrdilo, že opatření financovaná z prostředků získaných z dávky na mléko nezatěžovala státní rozpočet, že stát nedisponuje žádným oprávněním v souvislosti s těmito prostředky a že stát nevykonává ani kontrolu nad výší dávky, ani nad obsahem opatření. Sporné příspěvky nelze tedy státu přičíst. Dále stát nekontroluje ani výši příspěvků, ani není z organizačního hlediska zapojen do sdružení LVN.

| (84) | Stejně tak bylo uvedeno, že LVN není prověřováno státními orgány, nýbrž Zemědělskou komorou v Hannoveru, tedy samosprávnou organizací podle veřejného práva, která není orgánem přímé státní správy. |
| --- | --- |

(84)

Stejně tak bylo uvedeno, že LVN není prověřováno státními orgány, nýbrž Zemědělskou komorou v Hannoveru, tedy samosprávnou organizací podle veřejného práva, která není orgánem přímé státní správy.

| (85) | V doplňujícím stanovisku ze dne 8. července 2014 se LVN odvolalo mimo jiné na rozhodnutí Komise ve věci Val'Hor (13). V něm Komise uznala, že ani pravomoc státu uznat mezioborovou organizaci, ani jeho regulační podpora při výběru mezioborových „podílů“ (v tehdejším případě prostřednictvím rozšíření) neumožňuje dospět k závěru, že opatření prováděná mezioborovou organizací by měl vykonávat stát. To, zda státní podíl na parafiskálních systémech financování vede k tomu, že zvýhodnění lze přisoudit státu jako „státní podpora“, závisí na okolnostech v konkrétním případu a na celkovém posouzení provedeném na tomto základě. Pro přezkum otázky, zda se jedná o státní podporu, jsou směrodatná především následující hlediska vyvozená z judikatury:






  — | Kdo rozhoduje o výběru a použití prostředků? |
| --- | --- | --- |

(85)

V doplňujícím stanovisku ze dne 8. července 2014 se LVN odvolalo mimo jiné na rozhodnutí Komise ve věci Val'Hor (13). V něm Komise uznala, že ani pravomoc státu uznat mezioborovou organizaci, ani jeho regulační podpora při výběru mezioborových „podílů“ (v tehdejším případě prostřednictvím rozšíření) neumožňuje dospět k závěru, že opatření prováděná mezioborovou organizací by měl vykonávat stát. To, zda státní podíl na parafiskálních systémech financování vede k tomu, že zvýhodnění lze přisoudit státu jako „státní podpora“, závisí na okolnostech v konkrétním případu a na celkovém posouzení provedeném na tomto základě. Pro přezkum otázky, zda se jedná o státní podporu, jsou směrodatná především následující hlediska vyvozená z judikatury:

13

—

Kdo rozhoduje o výběru a použití prostředků?

| — | Pokud rozhoduje soukromá organizace, jak vypadá vliv státu? |
| --- | --- |

—

Pokud rozhoduje soukromá organizace, jak vypadá vliv státu?

| — | Z jakých prostředků jsou příspěvky financovány? |
| --- | --- |

—

Z jakých prostředků jsou příspěvky financovány?

| — | Jaký druh opatření je financován? |
| --- | --- |

—

Jaký druh opatření je financován?

| — | U koho jsou prostředky vybírány? |
| --- | --- |

—

U koho jsou prostředky vybírány?

| — | Kdo má iniciativu v souvislosti s tímto opatřením? |
| --- | --- |

—

Kdo má iniciativu v souvislosti s tímto opatřením?

| (86) | Prostřednictvím svého právního zástupce zkoumalo LVN právní situaci v dalších spolkových zemích a došlo k výsledku, že indicie vyvozené z judikatury ukazující na existenci státní podpory nejsou splněny, proto musí být zákonu o mléku a tucích celkově upřen charakter podpory. |
| --- | --- |

(86)

Prostřednictvím svého právního zástupce zkoumalo LVN právní situaci v dalších spolkových zemích a došlo k výsledku, že indicie vyvozené z judikatury ukazující na existenci státní podpory nejsou splněny, proto musí být zákonu o mléku a tucích celkově upřen charakter podpory.

| (87) | Podle LVN rozhodují o výběru dávky u mlékáren rozhodující měrou zemská sdružení. Podle § 22 odst. 1 první věty zákona o mléku a tucích lze dávku vybírat pouze po dohodě se zemskými sdruženími. Podle § 22 odst. 1 druhé věty zákona o mléku a tucích je ke zvýšení dávky nutný návrh zemského sdružení. |
| --- | --- |

(87)

Podle LVN rozhodují o výběru dávky u mlékáren rozhodující měrou zemská sdružení. Podle § 22 odst. 1 první věty zákona o mléku a tucích lze dávku vybírat pouze po dohodě se zemskými sdruženími. Podle § 22 odst. 1 druhé věty zákona o mléku a tucích je ke zvýšení dávky nutný návrh zemského sdružení.

| (88) | Okolnosti a výše dávky v Dolním Sasku a Durynsku upravuje nařízení o výběru dávky, které bylo schváleno „po dohodě“ s příslušným zemským sdružením. |
| --- | --- |

(88)

Okolnosti a výše dávky v Dolním Sasku a Durynsku upravuje nařízení o výběru dávky, které bylo schváleno „po dohodě“ s příslušným zemským sdružením.

| (89) | Příslušné zemské sdružení řídí navíc používání prostředků získaných z dávky, které musí být spravovány odděleně (viz § 22 odst. 3 první věta zákona o mléku a tucích) a které byly proto někdy dokonce vybírány na vlastní účet příslušného zemského sdružení (viz například § 3 odst. 1 durynského nařízení o výběru dávky). Zemská sdružení tak vypracovala ve vlastní odborné odpovědnosti návrhy na použití prostředků. V Durynsku se tak děje například na základě návrhů, které zemskému sdružení Landesvereinigung Thüringer Milch (dále jen „LVTM“) předložili jeho členové (viz bod 6.3 durynské pracovní směrnice). |
| --- | --- |

(89)

Příslušné zemské sdružení řídí navíc používání prostředků získaných z dávky, které musí být spravovány odděleně (viz § 22 odst. 3 první věta zákona o mléku a tucích) a které byly proto někdy dokonce vybírány na vlastní účet příslušného zemského sdružení (viz například § 3 odst. 1 durynského nařízení o výběru dávky). Zemská sdružení tak vypracovala ve vlastní odborné odpovědnosti návrhy na použití prostředků. V Durynsku se tak děje například na základě návrhů, které zemskému sdružení Landesvereinigung Thüringer Milch (dále jen „LVTM“) předložili jeho členové (viz bod 6.3 durynské pracovní směrnice).

| (90) | Návrhy použití vypracované zemskými sdruženími byly sice „stanoveny“ státními subjekty (v Dolním Sasku podle bodu 6.2 směrnice o příspěvcích a v Durynsku podle § 4 durynského nařízení o výběru dávky) nebo „schváleny“, příp. „povoleny“ (např. v Severním Porýní-Vestfálsku a Bavorsku). To však neodůvodňuje rozhodný státní vliv: pro státní „přezkum“ jsou totiž směrodatné pouze podmínky § 22 odst. 2 zákona o mléku a tucích. Tím příslušné úpravy předávají státním subjektům ve stejné malé míře jako ve věci Doux Elevage (14) oprávnění řídit a ovlivňovat přidělování peněžních prostředků. |
| --- | --- |

(90)

Návrhy použití vypracované zemskými sdruženími byly sice „stanoveny“ státními subjekty (v Dolním Sasku podle bodu 6.2 směrnice o příspěvcích a v Durynsku podle § 4 durynského nařízení o výběru dávky) nebo „schváleny“, příp. „povoleny“ (např. v Severním Porýní-Vestfálsku a Bavorsku). To však neodůvodňuje rozhodný státní vliv: pro státní „přezkum“ jsou totiž směrodatné pouze podmínky § 22 odst. 2 zákona o mléku a tucích. Tím příslušné úpravy předávají státním subjektům ve stejné malé míře jako ve věci Doux Elevage (14) oprávnění řídit a ovlivňovat přidělování peněžních prostředků.

14

| (91) | Prostředky získané z dávky byly i ve skutečnosti používány ve všech spolkových zemích podle návrhů použití zemských sdružení. Již to hovoří – nezávisle na konkrétní právní podobě – proti přičítání prostředků získaných z dávky státu (15). |
| --- | --- |

(91)

Prostředky získané z dávky byly i ve skutečnosti používány ve všech spolkových zemích podle návrhů použití zemských sdružení. Již to hovoří – nezávisle na konkrétní právní podobě – proti přičítání prostředků získaných z dávky státu (15).

15

| (92) | Podle LVN mají příslušná zemská sdružení čistě soukromé postavení. V souladu se svými stanovami jsou zemská sdružení chápána jako zájmová zastoupení svých členů, kteří se rekrutují výhradně z mlékárenského odvětví (včetně zástupců spotřebitelů). |
| --- | --- |

(92)

Podle LVN mají příslušná zemská sdružení čistě soukromé postavení. V souladu se svými stanovami jsou zemská sdružení chápána jako zájmová zastoupení svých členů, kteří se rekrutují výhradně z mlékárenského odvětví (včetně zástupců spotřebitelů).

| (93) | Podle § 14 zákona o mléku a tucích jsou zemská sdružení „dobrovolnými“ spojeními z ekonomických kruhů činných v mlékárenském průmyslu a spotřebitelů s cílem společně zastupovat své hospodářské zájmy. |
| --- | --- |

(93)

Podle § 14 zákona o mléku a tucích jsou zemská sdružení „dobrovolnými“ spojeními z ekonomických kruhů činných v mlékárenském průmyslu a spotřebitelů s cílem společně zastupovat své hospodářské zájmy.

| (94) | Zemská sdružení se odlišují od profesního sdružení optiků Hoofdbedrijfschap Ambachte ve věci Pearle, který byl pověřen výběrem a používáním povinného poplatku na reklamní opatření. Bez ohledu na to, zda mělo toto profesní sdružení optiků veřejnoprávní postavení, odmítl Soudní dvůr existenci státní podpory, jelikož reklamní opatření nebyla financována z prostředků, které státní subjekty přenechaly k dispozici, nýbrž z poplatků vybraných od podniků v oboru (16). |
| --- | --- |

(94)

Zemská sdružení se odlišují od profesního sdružení optiků Hoofdbedrijfschap Ambachte ve věci Pearle, který byl pověřen výběrem a používáním povinného poplatku na reklamní opatření. Bez ohledu na to, zda mělo toto profesní sdružení optiků veřejnoprávní postavení, odmítl Soudní dvůr existenci státní podpory, jelikož reklamní opatření nebyla financována z prostředků, které státní subjekty přenechaly k dispozici, nýbrž z poplatků vybraných od podniků v oboru (16).

Hoofdbedrijfschap Ambachte

Pearle

16

| (95) | Zemská sdružení jako rozhodné subjekty v souvislosti s výběrem a používáním dávky na mléko se odlišovala i od zemědělských výborů ve věci Plans de Campagne, které se nepodílely na stanovení opatření a ani nedisponovaly žádným prostorem pro jednání při uplatňování opatření (17). |
| --- | --- |

(95)

Zemská sdružení jako rozhodné subjekty v souvislosti s výběrem a používáním dávky na mléko se odlišovala i od zemědělských výborů ve věci Plans de Campagne, které se nepodílely na stanovení opatření a ani nedisponovaly žádným prostorem pro jednání při uplatňování opatření (17).

Plans de Campagne

17

| (96) | Zemská sdružení jsou nestátní, čistě soukromé subjekty, které jako takové odpovídají za dávku na mléko a její používání. |
| --- | --- |

(96)

Zemská sdružení jsou nestátní, čistě soukromé subjekty, které jako takové odpovídají za dávku na mléko a její používání.

| (97) | Dále stojí proti tvrzení o zvýhodnění mlékárenského průmyslu to, že neexistuje žádná zátěž pro státní rozpočet, protože dávka na mléko je vybírána od příslušníků mlékárenského odvětví, a tím proti selektivnímu „zvýhodnění“ jako kompenzace stojí selektivní zátěž. Chybí tím již zvýhodňující účinek a narušení hospodářské soutěže, protože „výhody“ mlékáren a producentů mléka byly plně vyváženy zatížením s dávkou. |
| --- | --- |

(97)

Dále stojí proti tvrzení o zvýhodnění mlékárenského průmyslu to, že neexistuje žádná zátěž pro státní rozpočet, protože dávka na mléko je vybírána od příslušníků mlékárenského odvětví, a tím proti selektivnímu „zvýhodnění“ jako kompenzace stojí selektivní zátěž. Chybí tím již zvýhodňující účinek a narušení hospodářské soutěže, protože „výhody“ mlékáren a producentů mléka byly plně vyváženy zatížením s dávkou.

| (98) | Ve věci Vent de Colère Soudní dvůr proto uznal mimo jiné státní charakter systému odvodů, protože zatížení nebylo již vyváženo – jako podle dřívějšího práva – pouze odvody příslušníků dotyčného hospodářského odvětví (v tomto případě: energetiky), nýbrž po změně zákona odvody všech odběratelů elektřiny žijících v tuzemsku (18). |
| --- | --- |

(98)

Ve věci Vent de Colère Soudní dvůr proto uznal mimo jiné státní charakter systému odvodů, protože zatížení nebylo již vyváženo – jako podle dřívějšího práva – pouze odvody příslušníků dotyčného hospodářského odvětví (v tomto případě: energetiky), nýbrž po změně zákona odvody všech odběratelů elektřiny žijících v tuzemsku (18).

Vent de Colère

18

| (99) | Podle LVN se také nejedná o státní podporu tehdy, když se jedná o „kolektivně zaměřená opatření“, která byla provedena v zájmu určitého oboru a financována příspěvky, které byly vybrány od příslušníků oboru. |
| --- | --- |

(99)

Podle LVN se také nejedná o státní podporu tehdy, když se jedná o „kolektivně zaměřená opatření“, která byla provedena v zájmu určitého oboru a financována příspěvky, které byly vybrány od příslušníků oboru.

| (100) | Kritizovaná opatření slouží vesměs k podpoře výrobku „mléko“, a tím ke kolektivnímu zájmu mlékárenského odvětví. Zčásti tato opatření chrání současně zájmy spotřebitelů, neboť oba účely nelze z důvodu existující shody zájmů od sebe oddělit. |
| --- | --- |

(100)

Kritizovaná opatření slouží vesměs k podpoře výrobku „mléko“, a tím ke kolektivnímu zájmu mlékárenského odvětví. Zčásti tato opatření chrání současně zájmy spotřebitelů, neboť oba účely nelze z důvodu existující shody zájmů od sebe oddělit.

| (101) | Úloha státu se omezuje na to, že prostřednictvím zákona o mléku a tucích dává mlékárenskému odvětví zákonný vyrovnávací mechanismus, který zaručuje, že příslušníci mlékárenského průmyslu, kteří z povahy věci profitují z opatření prováděných ve prospěch výrobku „mléko“, poskytnou odpovídající příspěvek na náklady. Stát funguje tak jako ve věcech Pearle, Doux Elevages a VaľHor pouze jako nástroj, jehož pomocí se vyrovnávací mechanismus vycházející ze soukromého podnětu stane závazným, a dosáhne tak spravedlivého zatížení (19). |
| --- | --- |

(101)

Úloha státu se omezuje na to, že prostřednictvím zákona o mléku a tucích dává mlékárenskému odvětví zákonný vyrovnávací mechanismus, který zaručuje, že příslušníci mlékárenského průmyslu, kteří z povahy věci profitují z opatření prováděných ve prospěch výrobku „mléko“, poskytnou odpovídající příspěvek na náklady. Stát funguje tak jako ve věcech Pearle, Doux Elevages a VaľHor pouze jako nástroj, jehož pomocí se vyrovnávací mechanismus vycházející ze soukromého podnětu stane závazným, a dosáhne tak spravedlivého zatížení (19).

Pearle, Doux Elevages

VaľHor

19

| (102) | Iniciativa u dávky vychází od zemských sdružení, a tím ze soukromé sféry. Dávka je tak podle § 22 zákona o mléku a tucích vybírána pouze „po dohodě“ zemských sdružení. Zemská sdružení sama nejsou rovněž produktem státního záměru, nýbrž „dobrovolnými“ spojeními příslušníků mlékárenského odvětví (§ 14 zákona o mléku a tucích). Názorně zdokumentována je zde situace ve spolkové zemi Durynsko, v níž bylo zemské sdružení uznáno až v roce 1999. Na prosbu durynského zemědělského svazu Thüringer Bauernverband zařídilo příslušné ministerstvo „nezbytné formální správně-technické kroky“ s cílem umožnit výběr dávky od mlékáren a sběrných stanovišť pro mléko. To induktivním způsobem objasňuje, že se u dávky na mléko jedná o čistě soukromý vyrovnávací mechanismus, u kterého stát funguje pouze jako „nástroj“, aby povinnost hradit dávku učinil závaznou (20). |
| --- | --- |

(102)

Iniciativa u dávky vychází od zemských sdružení, a tím ze soukromé sféry. Dávka je tak podle § 22 zákona o mléku a tucích vybírána pouze „po dohodě“ zemských sdružení. Zemská sdružení sama nejsou rovněž produktem státního záměru, nýbrž „dobrovolnými“ spojeními příslušníků mlékárenského odvětví (§ 14 zákona o mléku a tucích). Názorně zdokumentována je zde situace ve spolkové zemi Durynsko, v níž bylo zemské sdružení uznáno až v roce 1999. Na prosbu durynského zemědělského svazu Thüringer Bauernverband zařídilo příslušné ministerstvo „nezbytné formální správně-technické kroky“ s cílem umožnit výběr dávky od mlékáren a sběrných stanovišť pro mléko. To induktivním způsobem objasňuje, že se u dávky na mléko jedná o čistě soukromý vyrovnávací mechanismus, u kterého stát funguje pouze jako „nástroj“, aby povinnost hradit dávku učinil závaznou (20).

20

| (103) | V přehledu LVN ukazuje dle svého názoru na existující vzájemnost, příp. rozdíly mezi různými právními věcmi na jedné straně a zákonem o mléku a tucích na straně druhé. |
| --- | --- |

(103)

V přehledu LVN ukazuje dle svého názoru na existující vzájemnost, příp. rozdíly mezi různými právními věcmi na jedné straně a zákonem o mléku a tucích na straně druhé.

| (104) | Ve věci VaľHor (rozhodnutí 2014/416/EU) (výsledek: žádná podpora) vybírala a poskytovala stejně jako u dávky na mléko prostředky v zásadě státem uznaná soukromá a dobrovolně sloučená mezioborová organizace, kolektivně orientovaná opatření byla financována z příspěvků příslušníků oboru ve prospěch oboru, zákonem stanovená možnost uznání soukromé mezioborové organizace státem sama nevede ke schválení státní kontroly, stát nemůže ve skutečnosti využít prostředky na podporu určitých podniků a mezioborová organizace rozhoduje o používání prostředků sama. |
| --- | --- |

(104)

Ve věci VaľHor (rozhodnutí 2014/416/EU) (výsledek: žádná podpora) vybírala a poskytovala stejně jako u dávky na mléko prostředky v zásadě státem uznaná soukromá a dobrovolně sloučená mezioborová organizace, kolektivně orientovaná opatření byla financována z příspěvků příslušníků oboru ve prospěch oboru, zákonem stanovená možnost uznání soukromé mezioborové organizace státem sama nevede ke schválení státní kontroly, stát nemůže ve skutečnosti využít prostředky na podporu určitých podniků a mezioborová organizace rozhoduje o používání prostředků sama.

VaľHor

| (105) | Ve věci Vent de Colère (C-262/12) (výsledek: podpora) byla, jinak než u dávky na mléko, výše odvodu stanovena jednostranně ministerským výnosem bez součinnosti soukromého sektoru, existovala státní záruka, prostředky spravoval veřejný subjekt a existovaly státní sankční mechanismy. |
| --- | --- |

(105)

Ve věci Vent de Colère (C-262/12) (výsledek: podpora) byla, jinak než u dávky na mléko, výše odvodu stanovena jednostranně ministerským výnosem bez součinnosti soukromého sektoru, existovala státní záruka, prostředky spravoval veřejný subjekt a existovaly státní sankční mechanismy.

Vent de Colère

| (106) | Ve věci Doux Elevage (C-677/11) (výsledek: žádná podpora) vybírala a poskytovala stejně jako u dávky na mléko prostředky v zásadě státem uznaná soukromá a dobrovolně sloučená mezioborová organizace, zákonem stanovená možnost uznání soukromé mezioborové organizace státem sama nevede ke schválení státní kontroly, prostředky byly získávány plně z příspěvků vybíraných od hospodářských subjektů, stát nemůže ve skutečnosti využít prostředky na podporu určitých podniků a mezioborová organizace rozhoduje o používání prostředků sama. |
| --- | --- |

(106)

Ve věci Doux Elevage (C-677/11) (výsledek: žádná podpora) vybírala a poskytovala stejně jako u dávky na mléko prostředky v zásadě státem uznaná soukromá a dobrovolně sloučená mezioborová organizace, zákonem stanovená možnost uznání soukromé mezioborové organizace státem sama nevede ke schválení státní kontroly, prostředky byly získávány plně z příspěvků vybíraných od hospodářských subjektů, stát nemůže ve skutečnosti využít prostředky na podporu určitých podniků a mezioborová organizace rozhoduje o používání prostředků sama.

Doux Elevage

| (107) | Ve věci Plans de Campagne (T-139/09) (výsledek: podpora) rozhoduje, jinak než u dávky na mléko, o výši příspěvků úřad, výše příspěvků je navyšována státními prostředky, opatření byla stanovena státem (razítko státního kontrolora atd.), výbory hospodářského odvětví se nepodílejí na stanovení a nedisponují žádným prostorem k jednání při uplatňování opatření a jednání výborů s účastí zástupce ministerstva. |
| --- | --- |

(107)

Ve věci Plans de Campagne (T-139/09) (výsledek: podpora) rozhoduje, jinak než u dávky na mléko, o výši příspěvků úřad, výše příspěvků je navyšována státními prostředky, opatření byla stanovena státem (razítko státního kontrolora atd.), výbory hospodářského odvětví se nepodílejí na stanovení a nedisponují žádným prostorem k jednání při uplatňování opatření a jednání výborů s účastí zástupce ministerstva.

Plans de Campagne

| (108) | Ve věci Pearle (C-345/02) (výsledek: žádná podpora) byly prostředky používány stejně jako u dávky na mléko výhradně pro účely příslušného hospodářského odvětví, sdružení určitého hospodářského odvětví požádalo veřejný subjekt o výběr příspěvků, aby mohla být provedena určitá opatření ve prospěch tohoto hospodářského odvětví, a jinak než u dávky na mléko bylo do výběru a používání povinného odvodu rozhodující měrou zapojeno veřejnoprávní a žádné soukromé profesní sdružení, proto se věc Pearle ukazuje zde problematičtěji než dávka na mléko. |
| --- | --- |

(108)

Ve věci Pearle (C-345/02) (výsledek: žádná podpora) byly prostředky používány stejně jako u dávky na mléko výhradně pro účely příslušného hospodářského odvětví, sdružení určitého hospodářského odvětví požádalo veřejný subjekt o výběr příspěvků, aby mohla být provedena určitá opatření ve prospěch tohoto hospodářského odvětví, a jinak než u dávky na mléko bylo do výběru a používání povinného odvodu rozhodující měrou zapojeno veřejnoprávní a žádné soukromé profesní sdružení, proto se věc Pearle ukazuje zde problematičtěji než dávka na mléko.

Pearle

Pearle

Stanovisko Německa ze dne 3. prosince 2014

Stanovisko Německa ze dne 3. prosince 2014

| (109) | Německo se ke stanoviskům zúčastněných stran doručeným v únoru 2014 nejprve nevyjádřilo. S ohledem na doplňující stanovisko LVN ze dne 8. července 2014 uvedlo Německo v dopise ze dne 3. prosince 2014 toto: |
| --- | --- |

(109)

Německo se ke stanoviskům zúčastněných stran doručeným v únoru 2014 nejprve nevyjádřilo. S ohledem na doplňující stanovisko LVN ze dne 8. července 2014 uvedlo Německo v dopise ze dne 3. prosince 2014 toto:

| (110) | Dotčené spolkové země určily ve svých vyjádřeních ve vyšetřovacím řízení ohledně dávky na mléko podle zákona o mléku a tucích do té doby dva klíčové body, a sice na jedné straně při vyjadřování souladu provedených opatření se zásadními požadavky práva v oblasti státní podpory (zejména s ohledem na slučitelnost opatření s požadavky nařízení o osvobození zemědělství a s platným zemědělským rámcem) a na straně druhé na straně skutkové podstaty k otázce, zda existuje zvýhodnění relevantní z hlediska státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(110)

Dotčené spolkové země určily ve svých vyjádřeních ve vyšetřovacím řízení ohledně dávky na mléko podle zákona o mléku a tucích do té doby dva klíčové body, a sice na jedné straně při vyjadřování souladu provedených opatření se zásadními požadavky práva v oblasti státní podpory (zejména s ohledem na slučitelnost opatření s požadavky nařízení o osvobození zemědělství a s platným zemědělským rámcem) a na straně druhé na straně skutkové podstaty k otázce, zda existuje zvýhodnění relevantní z hlediska státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

| (111) | Stanovisko LVN ze dne 8. července 2014, jakož i aktuální rozhodovací praxe evropských soudů a Evropské komise daly podnět k doplňujícím základním vyjádřením k otázce, zda je zde vůbec splněna skutková podstata státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, zejména, zda je splněn znak skutkové podstaty „poskytnuto ze státních prostředků“. |
| --- | --- |

(111)

Stanovisko LVN ze dne 8. července 2014, jakož i aktuální rozhodovací praxe evropských soudů a Evropské komise daly podnět k doplňujícím základním vyjádřením k otázce, zda je zde vůbec splněna skutková podstata státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, zejména, zda je splněn znak skutkové podstaty „poskytnuto ze státních prostředků“.

| (112) | Stanovisko LVN ze dne 8. července 2014, jakož i prohlédnutí již zmíněných rozhodnutí vyjádřily minimálně pochybnost nad tím, zda je zde splněn znak skutkové podstaty „poskytnuto ze státních prostředků“, a při výběru a používání dávky na mléko by se tudíž nejednalo o státní podporu. To lze odůvodnit takto: |
| --- | --- |

(112)

Stanovisko LVN ze dne 8. července 2014, jakož i prohlédnutí již zmíněných rozhodnutí vyjádřily minimálně pochybnost nad tím, zda je zde splněn znak skutkové podstaty „poskytnuto ze státních prostředků“, a při výběru a používání dávky na mléko by se tudíž nejednalo o státní podporu. To lze odůvodnit takto:

| (113) | Jak vyplývá z věci Val'Hor (rozhodnutí 2014/416/EU) a věci Doux Élevage (C-677/11), nejedná se u opatření prováděných a financovaných soukromými mezioborovými organizacemi o státní podporu. U zemských sdružení pro mléko v jednotlivých zemích se jedná o organizace, které by bylo možné pokládat za srovnatelné s organizacemi uvedenými v citovaných rozhodnutích. Státní subjekty nebyly nikdy členem těchto zemských sdružení. Jednání se účastní pouze bez hlasovacího práva, podobně jako externí host. Podíl státního subjektu v rámci realizace dávky na mléko, případně při dohledu nad dodržováním právních podmínek daných zákonem o mléku a tucích nemění nic na tom, že zemská sdružení jsou rozhodujícím subjektem pro výběr záměrů. |
| --- | --- |

(113)

Jak vyplývá z věci Val'Hor (rozhodnutí 2014/416/EU) a věci Doux Élevage (C-677/11), nejedná se u opatření prováděných a financovaných soukromými mezioborovými organizacemi o státní podporu. U zemských sdružení pro mléko v jednotlivých zemích se jedná o organizace, které by bylo možné pokládat za srovnatelné s organizacemi uvedenými v citovaných rozhodnutích. Státní subjekty nebyly nikdy členem těchto zemských sdružení. Jednání se účastní pouze bez hlasovacího práva, podobně jako externí host. Podíl státního subjektu v rámci realizace dávky na mléko, případně při dohledu nad dodržováním právních podmínek daných zákonem o mléku a tucích nemění nic na tom, že zemská sdružení jsou rozhodujícím subjektem pro výběr záměrů.

| (114) | Příslušná zemská sdružení fakticky řídí růst dávky a určují používání prostředků z ní získaných. Státní vliv na základě „přezkumu“, příp. „stanovení“ návrhů zemských sdružení ze strany státních subjektů vlastně neexistuje, neboť se tento přezkum pohybuje pouze v rámci § 22 odst. 2 zákona o mléku a tucích a zaměřuje se na ověřování, zda byly dodrženy právní požadavky § 22 zákona o mléku a tucích. Prostředky z dávky jsou používány podle návrhů na použití od zemských sdružení, což v souladu s rozsudkem Soudního dvora ze dne 16. května 2002 ve věci Stardust Marine (C-482/99) jednoznačně hovoří proti státnímu charakteru prostředků. |
| --- | --- |

(114)

Příslušná zemská sdružení fakticky řídí růst dávky a určují používání prostředků z ní získaných. Státní vliv na základě „přezkumu“, příp. „stanovení“ návrhů zemských sdružení ze strany státních subjektů vlastně neexistuje, neboť se tento přezkum pohybuje pouze v rámci § 22 odst. 2 zákona o mléku a tucích a zaměřuje se na ověřování, zda byly dodrženy právní požadavky § 22 zákona o mléku a tucích. Prostředky z dávky jsou používány podle návrhů na použití od zemských sdružení, což v souladu s rozsudkem Soudního dvora ze dne 16. května 2002 ve věci Stardust Marine (C-482/99) jednoznačně hovoří proti státnímu charakteru prostředků.

| (115) | Zemská sdružení jsou čistě soukromé organizace. Tato skutečnost, stejně jako zjištění, že zemská sdružení řídí dávku na mléko a její používání, hovoří rozhodně pro to, že dávku na mléko nelze v souladu s výše uvedenou věcí klasifikovat jako státní podporu. |
| --- | --- |

(115)

Zemská sdružení jsou čistě soukromé organizace. Tato skutečnost, stejně jako zjištění, že zemská sdružení řídí dávku na mléko a její používání, hovoří rozhodně pro to, že dávku na mléko nelze v souladu s výše uvedenou věcí klasifikovat jako státní podporu.

| (116) | Proti existenci státní podpory hovoří dále fakt, že prostředky z dávky na mléko jsou čistě soukromé prostředky. Jedná se o prostředky, které pocházejí z majetku soukromých podniků zatížených odvodem. Státní náhrada nebo převzetí záruky, na rozdíl od věcí C-262/12 (Vent de Colère) a T-139/09 (Plans de Campagne), v nichž byla existence státní podpory z tohoto důvodu potvrzena, u dávky na mléko neexistuje. |
| --- | --- |

(116)

Proti existenci státní podpory hovoří dále fakt, že prostředky z dávky na mléko jsou čistě soukromé prostředky. Jedná se o prostředky, které pocházejí z majetku soukromých podniků zatížených odvodem. Státní náhrada nebo převzetí záruky, na rozdíl od věcí C-262/12 (Vent de Colère) a T-139/09 (Plans de Campagne), v nichž byla existence státní podpory z tohoto důvodu potvrzena, u dávky na mléko neexistuje.

| (117) | U dávky na mléko se také jedná o kolektivně orientované celooborové opatření, což v souladu s aktuální právní situací (rozhodnutí 2014/416/EU (Val'Hor) a C-677/11 (Doux Élevage)) hovoří proti existenci státní podpory. |
| --- | --- |

(117)

U dávky na mléko se také jedná o kolektivně orientované celooborové opatření, což v souladu s aktuální právní situací (rozhodnutí 2014/416/EU (Val'Hor) a C-677/11 (Doux Élevage)) hovoří proti existenci státní podpory.

| (118) | Stejně tak je zpochybňována existence zvýhodnění, které je pro přijetí podpory nezbytně nutné. Odůvodnit to lze tím, že zvýhodnění, kterého se dostává mlékárnám a producentům mléka, je plně zrušeno, případně „neutralizováno“ dávkami, které jsou vybírány od mlékáren, a tím zprostředkovaně i od producentů mléka. Proti tomu stojí i rozhodnutí Soudního dvora ze dne 19. prosince 2013 (C-262/12; „Vent de Colère“), v níž je skutková podstata státní podpory právě proto pokládána za splněnou, že zátěž nebyla již vybírána pouze od příslušníků oboru, nýbrž od všech tuzemských odběratelů elektřiny. |
| --- | --- |

(118)

Stejně tak je zpochybňována existence zvýhodnění, které je pro přijetí podpory nezbytně nutné. Odůvodnit to lze tím, že zvýhodnění, kterého se dostává mlékárnám a producentům mléka, je plně zrušeno, případně „neutralizováno“ dávkami, které jsou vybírány od mlékáren, a tím zprostředkovaně i od producentů mléka. Proti tomu stojí i rozhodnutí Soudního dvora ze dne 19. prosince 2013 (C-262/12; „Vent de Colère“), v níž je skutková podstata státní podpory právě proto pokládána za splněnou, že zátěž nebyla již vybírána pouze od příslušníků oboru, nýbrž od všech tuzemských odběratelů elektřiny.

| (119) | Z těchto bodů vyplývajících zčásti i z nového přezkumu systému dávky na mléko a při zachování dosavadního postoje dotčených spolkových zemí je třeba vyvodit, že existují pochybnosti o tom, zda se u systému dávky na mléko jedná o státní podporu. Na otázku, zda se jedná o státní podporu a zejména zda je zde splněn znak skutkové podstaty „státní prostředky“, musí odpovědět Evropské komise. |
| --- | --- |

(119)

Z těchto bodů vyplývajících zčásti i z nového přezkumu systému dávky na mléko a při zachování dosavadního postoje dotčených spolkových zemí je třeba vyvodit, že existují pochybnosti o tom, zda se u systému dávky na mléko jedná o státní podporu. Na otázku, zda se jedná o státní podporu a zejména zda je zde splněn znak skutkové podstaty „státní prostředky“, musí odpovědět Evropské komise.

3.   POSOUZENÍ

POSOUZENÍ

Dílčí opatření, která nepředstavují státní podporu

Dílčí opatření, která nepředstavují státní podporu

Podpora vědeckých pracovníků

Podpora vědeckých pracovníků

| (120) | V souvislosti s podporou vědeckých pracovníků (viz 61. bod odůvodnění) Komise konstatuje, že ji využívají soukromé osoby. Komise dále vychází z toho, že se tito vědečtí pracovníci zabývají nezávislým výzkumem a vývojem k rozšiřování vědění a porozumění ve smyslu bodu 19 sdělení Komise o použití pravidel Evropské unie v oblasti státní podpory na vyrovnávací platbu udělenou za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu (21). V tomto případě vychází Komise z toho, že probíhá nehospodářská činnost. |
| --- | --- |

(120)

V souvislosti s podporou vědeckých pracovníků (viz 61. bod odůvodnění) Komise konstatuje, že ji využívají soukromé osoby. Komise dále vychází z toho, že se tito vědečtí pracovníci zabývají nezávislým výzkumem a vývojem k rozšiřování vědění a porozumění ve smyslu bodu 19 sdělení Komise o použití pravidel Evropské unie v oblasti státní podpory na vyrovnávací platbu udělenou za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu (21). V tomto případě vychází Komise z toho, že probíhá nehospodářská činnost.

21

| (121) | Pouze ten, kdo vykonává hospodářské činnosti, je ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU pokládán za podnik. V důsledku toho není podpora poskytnutá v rámci tohoto dílčího opatření vědeckým pracovníkům státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(121)

Pouze ten, kdo vykonává hospodářské činnosti, je ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU pokládán za podnik. V důsledku toho není podpora poskytnutá v rámci tohoto dílčího opatření vědeckým pracovníkům státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

Přednášky na hannoverské odborné vysoké škole

Přednášky na hannoverské odborné vysoké škole

| (122) | Pokud jde o přednášky, které pracovníci VDM měli na hannoverské odborné vysoké škole (viz 62. bod odůvodnění), konstatuje Komise, že studijní programy na veřejných odborných vysokých školách spadají do oblasti státem organizovaného veřejného vzdělávání. |
| --- | --- |

(122)

Pokud jde o přednášky, které pracovníci VDM měli na hannoverské odborné vysoké škole (viz 62. bod odůvodnění), konstatuje Komise, že studijní programy na veřejných odborných vysokých školách spadají do oblasti státem organizovaného veřejného vzdělávání.

| (123) | Na veřejné vzdělávání organizované v rámci státního vzdělávacího systému a financované a kontrolované státem lze podle judikatury pohlížet jako na nehospodářskou činnost. Soudní dvůr k tomu uvedl, že stát „tím, že zavede a udržuje takový veřejný vzdělávací systém financovaný zpravidla z veřejného rozpočtu, a nikoliv žáky nebo jejich rodiči, ... nehodlá věnovat výkonu činnosti za úplatu, ale plní vůči svému obyvatelstvu své poslání v oblasti sociální, kulturní a vzdělávací“ (22). |
| --- | --- |

(123)

Na veřejné vzdělávání organizované v rámci státního vzdělávacího systému a financované a kontrolované státem lze podle judikatury pohlížet jako na nehospodářskou činnost. Soudní dvůr k tomu uvedl, že stát „tím, že zavede a udržuje takový veřejný vzdělávací systém financovaný zpravidla z veřejného rozpočtu, a nikoliv žáky nebo jejich rodiči, ... nehodlá věnovat výkonu činnosti za úplatu, ale plní vůči svému obyvatelstvu své poslání v oblasti sociální, kulturní a vzdělávací“ (22).

22

| (124) | Předmětné přednášky patří do vzdělávacího programu veřejné odborné vysoké školy. Veřejné vzdělávání organizované touto odbornou vysokou školou nelze pokládat za nehospodářskou činnost (viz 123. bod odůvodnění). Pokud jde o výuku, vychází Komise z toho, že probíhá jako vedlejší činnost a jako taková nepředstavuje hospodářskou činnost (23). Neexistuje-li hospodářská činnost, nedochází ke zvýhodňování podniků ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. V důsledku toho se nejedná o státní podporu ve smyslu tohoto předpisu. |
| --- | --- |

(124)

Předmětné přednášky patří do vzdělávacího programu veřejné odborné vysoké školy. Veřejné vzdělávání organizované touto odbornou vysokou školou nelze pokládat za nehospodářskou činnost (viz 123. bod odůvodnění). Pokud jde o výuku, vychází Komise z toho, že probíhá jako vedlejší činnost a jako taková nepředstavuje hospodářskou činnost (23). Neexistuje-li hospodářská činnost, nedochází ke zvýhodňování podniků ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. V důsledku toho se nejedná o státní podporu ve smyslu tohoto předpisu.

23

Dílčí opatření, která představují státní podporu

Dílčí opatření, která představují státní podporu

| (125) | Podle čl. 107 odst. 1 SFEU podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(125)

Podle čl. 107 odst. 1 SFEU podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.

Podpora poskytnutá státem, případně ze státních prostředků

Podpora poskytnutá státem, případně ze státních prostředků

| (126) | Na základě předložených informací a zejména stanovisek zúčastněných stran a německých úřadů je zapotřebí přezkoumat, zda se u prostředků získaných z dávky na mléko jedná o státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(126)

Na základě předložených informací a zejména stanovisek zúčastněných stran a německých úřadů je zapotřebí přezkoumat, zda se u prostředků získaných z dávky na mléko jedná o státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

| (127) | Podle ustálené judikatury není přiměřené rozlišovat mezi případy, v nichž je podpora poskytnuta bezprostředně státem, a případy, v nichž je podpora poskytnuta veřejným nebo soukromým zařízením, které k tomu určil či zřídil tento stát (24). Aby poskytnuté výhody mohly být považovány za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, musí být zaprvé poskytnuty přímo nebo nepřímo ze státních prostředků a zadruhé musí být přisouditelné státu (25). |
| --- | --- |

(127)

Podle ustálené judikatury není přiměřené rozlišovat mezi případy, v nichž je podpora poskytnuta bezprostředně státem, a případy, v nichž je podpora poskytnuta veřejným nebo soukromým zařízením, které k tomu určil či zřídil tento stát (24). Aby poskytnuté výhody mohly být považovány za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, musí být zaprvé poskytnuty přímo nebo nepřímo ze státních prostředků a zadruhé musí být přisouditelné státu (25).

24

25

| (128) | S ohledem na opatření popsaná v oddíle 2 tohoto rozhodnutí platí, že byla poskytnuta podpora na základě právních předpisů spolkových zemí, pro které tvoří právní rámec zase zákon o mléku a tucích. |
| --- | --- |

(128)

S ohledem na opatření popsaná v oddíle 2 tohoto rozhodnutí platí, že byla poskytnuta podpora na základě právních předpisů spolkových zemí, pro které tvoří právní rámec zase zákon o mléku a tucích.

| (129) | Zákon o mléku a tucích v § 22 odst. 1 první větě zejména předpokládá, že zemské vlády mohou na podporu mlékárenského průmyslu po dohodě se zemským sdružením nebo profesní organizací vybírat společně od mlékáren, sběrných stanovišť pro mléko a stanic pro smetanu dávky ve výši až 0,1 centu na kilogram dodaného mléka. Podle § 22 odst. 1 druhé věty zákona o mléku a tucích mohou zemské vlády na žádost zemského sdružení nebo profesních organizací společně vybírat až 0,2 centu na kilogram dodaného mléka, pokud dávky stanovené v první větě ke splnění úkolu nestačí. |
| --- | --- |

(129)

Zákon o mléku a tucích v § 22 odst. 1 první větě zejména předpokládá, že zemské vlády mohou na podporu mlékárenského průmyslu po dohodě se zemským sdružením nebo profesní organizací vybírat společně od mlékáren, sběrných stanovišť pro mléko a stanic pro smetanu dávky ve výši až 0,1 centu na kilogram dodaného mléka. Podle § 22 odst. 1 druhé věty zákona o mléku a tucích mohou zemské vlády na žádost zemského sdružení nebo profesních organizací společně vybírat až 0,2 centu na kilogram dodaného mléka, pokud dávky stanovené v první větě ke splnění úkolu nestačí.

| (130) | Zemské vlády sice vybírají dávku na mléko „po dohodě“ s příslušným zemským sdružením, dohoda však představuje rozhodně slabší formu účasti než souhlas. Zatímco souhlas znamená, že vyhlášení právního aktu (pro jeho zákonnost) nutně předpokládá souhlas jiného subjektu (např. zákonodárného orgánu, úřadu), rozhodnutí, které se přijímá „po dohodě“ s jiným subjektem, nezávisí koneckonců na jeho souhlasu. V německém správním právu se takové odstupňování forem účasti doposud provádí (26). Jelikož § 22 odst. 1 první věta zákona o mléku a tucích předpokládá jako formu účasti dohodu, mají oprávnění vybírat dávku a rozhodují o ní pouze zemské vlády (27). Oproti tomu zemské vlády jsou přizvány pouze k přípravě a technickému provedení opatření, která je třeba přijmout podle § 22 (§ 14 odst. 1 zákona o mléku a tucích), přičemž při tom podléhají dohledu nejvyššího zemského orgánu (§ 14 odst. 2 a 4 zákona o mléku a tucích). |
| --- | --- |

(130)

Zemské vlády sice vybírají dávku na mléko „po dohodě“ s příslušným zemským sdružením, dohoda však představuje rozhodně slabší formu účasti než souhlas. Zatímco souhlas znamená, že vyhlášení právního aktu (pro jeho zákonnost) nutně předpokládá souhlas jiného subjektu (např. zákonodárného orgánu, úřadu), rozhodnutí, které se přijímá „po dohodě“ s jiným subjektem, nezávisí koneckonců na jeho souhlasu. V německém správním právu se takové odstupňování forem účasti doposud provádí (26). Jelikož § 22 odst. 1 první věta zákona o mléku a tucích předpokládá jako formu účasti dohodu, mají oprávnění vybírat dávku a rozhodují o ní pouze zemské vlády (27). Oproti tomu zemské vlády jsou přizvány pouze k přípravě a technickému provedení opatření, která je třeba přijmout podle § 22 (§ 14 odst. 1 zákona o mléku a tucích), přičemž při tom podléhají dohledu nejvyššího zemského orgánu (§ 14 odst. 2 a 4 zákona o mléku a tucích).

26

oprávnění

rozhodují

27

přizvány

přípravě

technickému provedení

dohledu

| (131) | Právním základem pro výběr dávky na mléko v jednotlivých spolkových zemích jsou v souladu s tím nařízení jednotlivých zemí, která upravují detaily výběru dávky, mimo jiné její výši (28). Tím, kdo výběr dávky upravuje, je tak stát (zastoupený příslušnou zemskou vládou). Jak bylo objasněno v předchozím 130. bodě odůvodnění, nic nestojí v cestě tomu, aby byla vyhlašována nařízení po dohodě s příslušným zemským mlékárenským sdružením. |
| --- | --- |

(131)

Právním základem pro výběr dávky na mléko v jednotlivých spolkových zemích jsou v souladu s tím nařízení jednotlivých zemí, která upravují detaily výběru dávky, mimo jiné její výši (28). Tím, kdo výběr dávky upravuje, je tak stát (zastoupený příslušnou zemskou vládou). Jak bylo objasněno v předchozím 130. bodě odůvodnění, nic nestojí v cestě tomu, aby byla vyhlašována nařízení po dohodě s příslušným zemským mlékárenským sdružením.

výběr

28

| (132) | V tomto případě je dávka vybírána od soukromých podniků. Příjmy z této dávky proudí do rozpočtu příslušné země předtím, než jsou využity k financování různých podpůrných opatření, a tam musí být podle § 22 odst. 3 první věty zákona o mléku a tucích spravovány odděleně. Podle § 23 příslušných rozpočtových řádů (srov. 19. bod odůvodnění) smí být výdaje a prostředky na závazky na plnění v subjektech mimo zemskou správu ke splnění určitých účelů (příspěvky) rozpočítávány pouze tehdy, pokud má země na splnění ze strany takových subjektů zásadní zájem, který bez příspěvků nemůže být uspokojen nebo nemůže být uspokojen v nezbytném rozsahu. Toto ustanovení implikuje státní zájem na provádění opatření. To, že v Durynsku musí být splatné dávky hrazeny na správcovské konto „dávka na mléko“ zemského sdružení Landesvereinigung Thüringer Milch e. V. (89. bod odůvodnění, § 3 odst. 1 durynského nařízení o výběru dávky), není v rozporu s tímto státním zájmem. Zbývající dávky a úroky jsou i v Durynsku využívány v souladu s ustanoveními poplatkového řádu a jeho prováděcími ustanoveními (§ 3 odst. 4 durynského nařízení o výběru dávky). Kromě toho v souladu s podstatou správcovského konta platí, že jeho majitel nemůže s dostupnými peněžními částkami disponovat dle libosti, ale pouze v rámci stávajícího právního zadání, která v tomto případě stanovil stát. |
| --- | --- |

(132)

V tomto případě je dávka vybírána od soukromých podniků. Příjmy z této dávky proudí do rozpočtu příslušné země předtím, než jsou využity k financování různých podpůrných opatření, a tam musí být podle § 22 odst. 3 první věty zákona o mléku a tucích spravovány odděleně. Podle § 23 příslušných rozpočtových řádů (srov. 19. bod odůvodnění) smí být výdaje a prostředky na závazky na plnění v subjektech mimo zemskou správu ke splnění určitých účelů (příspěvky) rozpočítávány pouze tehdy, pokud má země na splnění ze strany takových subjektů zásadní zájem, který bez příspěvků nemůže být uspokojen nebo nemůže být uspokojen v nezbytném rozsahu. Toto ustanovení implikuje státní zájem na provádění opatření. To, že v Durynsku musí být splatné dávky hrazeny na správcovské konto „dávka na mléko“ zemského sdružení Landesvereinigung Thüringer Milch e. V. (89. bod odůvodnění, § 3 odst. 1 durynského nařízení o výběru dávky), není v rozporu s tímto státním zájmem. Zbývající dávky a úroky jsou i v Durynsku využívány v souladu s ustanoveními poplatkového řádu a jeho prováděcími ustanoveními (§ 3 odst. 4 durynského nařízení o výběru dávky). Kromě toho v souladu s podstatou správcovského konta platí, že jeho majitel nemůže s dostupnými peněžními částkami disponovat dle libosti, ale pouze v rámci stávajícího právního zadání, která v tomto případě stanovil stát.

| (133) | V odpovědi na argumenty přednesené zúčastněnými stranami a německými orgány Komise konstatuje: |
| --- | --- |

(133)

V odpovědi na argumenty přednesené zúčastněnými stranami a německými orgány Komise konstatuje:

| (134) | Pokud jde o tvrzení LVN, že zemská sdružení rozhodovala rozhodnou měrou o výběru dávky od mlékáren (83. až 87. a 91. bod odůvodnění), konstatujte Komise, že spolkový stát zmocnil prostřednictvím § 22 odst. 1 zákona o mléku a tucích, tedy zákonnou cestou, zemské vlády k výběru dávky na mléko. Předpis mimo jiné stanoví, že dávka na mléko smí zpravidla činit až 0,1 centu za kilogram a že na žádost zemského sdružení nebo profesních organizací společně mohou zemské vlády dávky zvýšit až na 0,2 centu na kilogram dodaného mléka. |
| --- | --- |

(134)

Pokud jde o tvrzení LVN, že zemská sdružení rozhodovala rozhodnou měrou o výběru dávky od mlékáren (83. až 87. a 91. bod odůvodnění), konstatujte Komise, že spolkový stát zmocnil prostřednictvím § 22 odst. 1 zákona o mléku a tucích, tedy zákonnou cestou, zemské vlády k výběru dávky na mléko. Předpis mimo jiné stanoví, že dávka na mléko smí zpravidla činit až 0,1 centu za kilogram a že na žádost zemského sdružení nebo profesních organizací společně mohou zemské vlády dávky zvýšit až na 0,2 centu na kilogram dodaného mléka.

zemské vlády

na žádost

| (135) | Dále zákon o mléku a tucích v § 22 odst. 2 bodech 1 až 6 stanoví, pro jaké účely smí být prostředky získané z dávky na mléko použity. |
| --- | --- |

(135)

Dále zákon o mléku a tucích v § 22 odst. 2 bodech 1 až 6 stanoví, pro jaké účely smí být prostředky získané z dávky na mléko použity.

| (136) | Podle § 22 odst. 3 třetí věty zákona o mléku a tucích musí být zemské sdružení nebo profesní organizace před použitím prostředků pouze vyslyšeny. |
| --- | --- |

(136)

Podle § 22 odst. 3 třetí věty zákona o mléku a tucích musí být zemské sdružení nebo profesní organizace před použitím prostředků pouze vyslyšeny.

| (137) | Z toho vyplývá, že stát (na spolkové úrovni) sice vymezil zemským sdružením jistá účastnická práva, ale současně stanovil jasný zákonný rámec při určování výše sazeb dávky na mléko a používání prostředků a o tom musí rozhodovat koneckonců příslušné zemské vlády (nebo při přenesení pravomoci nejvyšší zemské orgány). Tak by například nebylo možné, aby byla na žádost zemských sdružení sazba dávky zvýšena na více než 0,2 centy na kilogram nebo aby prostředky byly použity na jiné účely než ty, které jsou uvedeny v § 22 odst. 2 bodech 1 až 6 zákona o mléku a tucích. Kromě toho není konzultační povinnost upravená s ohledem na použití (§ 22 odst. 3 třetí věta zákona o mléku a tucích) žádným způsobem spojena s povinností řídit se stanoviskem konzultovaných subjektů. Konečné rozhodnutí o použití prostředků přijímají příslušné zemské orgány, tzn. stát. |
| --- | --- |

(137)

Z toho vyplývá, že stát (na spolkové úrovni) sice vymezil zemským sdružením jistá účastnická práva, ale současně stanovil jasný zákonný rámec při určování výše sazeb dávky na mléko a používání prostředků a o tom musí rozhodovat koneckonců příslušné zemské vlády (nebo při přenesení pravomoci nejvyšší zemské orgány). Tak by například nebylo možné, aby byla na žádost zemských sdružení sazba dávky zvýšena na více než 0,2 centy na kilogram nebo aby prostředky byly použity na jiné účely než ty, které jsou uvedeny v § 22 odst. 2 bodech 1 až 6 zákona o mléku a tucích. Kromě toho není konzultační povinnost upravená s ohledem na použití (§ 22 odst. 3 třetí věta zákona o mléku a tucích) žádným způsobem spojena s povinností řídit se stanoviskem konzultovaných subjektů. Konečné rozhodnutí o použití prostředků přijímají příslušné zemské orgány, tzn. stát.

| (138) | V tom spočívá zásadní odlišnost od věci Doux Elevage citované zařízením LVN. Výběr dávky na mléko a odpovídající použití prostředků upravuje stát na dvou úrovních, a sice na spolkové a zemské úrovni. V Německu stanovil zákonodárce nejen oprávnění zemské vlády vybírat dávku, ale spolkovým zákonem vymezil i prostor pro nakládání s prostředky vygenerovanými z dávek na úrovni země. Zemská sdružení se nemohou ani třeba cestou návrhu pokusit změnit účely podpory stanovené v § 22 odst. 2 bodech 1 až 6 zákona o mléku a tucích. Takové státní omezení ve stavech, které byly základem věcí Val'Hor a Doux Elevage, neexistovalo. |
| --- | --- |

(138)

V tom spočívá zásadní odlišnost od věci Doux Elevage citované zařízením LVN. Výběr dávky na mléko a odpovídající použití prostředků upravuje stát na dvou úrovních, a sice na spolkové a zemské úrovni. V Německu stanovil zákonodárce nejen oprávnění zemské vlády vybírat dávku, ale spolkovým zákonem vymezil i prostor pro nakládání s prostředky vygenerovanými z dávek na úrovni země. Zemská sdružení se nemohou ani třeba cestou návrhu pokusit změnit účely podpory stanovené v § 22 odst. 2 bodech 1 až 6 zákona o mléku a tucích. Takové státní omezení ve stavech, které byly základem věcí Val'Hor a Doux Elevage, neexistovalo.

Doux Elevage

| (139) | Zákon o mléku a tucích nelze dále ani chápat jako pouhý prostředek k prosazování čistě hospodářských zájmů mezioborové organizace. Ustanovení § 14 zákona o mléku a tucích tak sice stanoví, že v nich musí být zastoupeny profesní organizace z oblasti zemědělství, mlékáren a obchodu s mlékem, pokud si účast přejí, kromě toho musí být ale zajištěno i přiměřené zastoupení spotřebitelů v orgánech sdružení. Těmito podmínkami účasti a zastoupení zákonodárce (tj. stát) zajišťuje, že při plnění cílů obecného blaha řešených v zákoně o mléku a tucích jsou v rozsáhlé míře zastoupeny všechny zájmy, které překračují pouhou podporu hospodářského odvětví. |
| --- | --- |

(139)

Zákon o mléku a tucích nelze dále ani chápat jako pouhý prostředek k prosazování čistě hospodářských zájmů mezioborové organizace. Ustanovení § 14 zákona o mléku a tucích tak sice stanoví, že v nich musí být zastoupeny profesní organizace z oblasti zemědělství, mlékáren a obchodu s mlékem, pokud si účast přejí, kromě toho musí být ale zajištěno i přiměřené zastoupení spotřebitelů v orgánech sdružení. Těmito podmínkami účasti a zastoupení zákonodárce (tj. stát) zajišťuje, že při plnění cílů obecného blaha řešených v zákoně o mléku a tucích jsou v rozsáhlé míře zastoupeny všechny zájmy, které překračují pouhou podporu hospodářského odvětví.

| (140) | Na rozdíl od věci Doux Elevage se u cílů podpory stanovených v zákoně o mléku a tucích nejedná o takové cíle, které stanovily a zavedly samy oborové organizace (29). Zejména cíle vytyčené v § 22 odst. 2 bodě 1 (podpora a zachování jakosti na základě předpisů vydaných podle § 10 tohoto zákona nebo podle § 37 zákona o mléce ze dne 31. července 1930 (Říšská sbírka zákonů I s. 421)) a bodě 2 (zlepšení hygieny při získávání, dodávce, zpracování a odbytu mléka a mléčných výrobků) poukazují – na rozdíl od právní věci Doux Elevage – na znaky, které jsou součástí politiky definované státními orgány (30) a odkazují na výsostné úkoly, které podle § 14 odst. 3 zákona o mléku a tucích nesmí být od počátku převáděny na zemská sdružení. Pokud se Německo v tomto případě opírá o § 22 odst. 2 bod 6 zákona o mléku a tucích, vyplývá zde již ze znění zákona, že jde o „přidělené úkoly podle zákona o mléku a tucích“ (a tedy nikoli o úkoly, které stanovil sám svaz VDM). |
| --- | --- |

(140)

Na rozdíl od věci Doux Elevage se u cílů podpory stanovených v zákoně o mléku a tucích nejedná o takové cíle, které stanovily a zavedly samy oborové organizace (29). Zejména cíle vytyčené v § 22 odst. 2 bodě 1 (podpora a zachování jakosti na základě předpisů vydaných podle § 10 tohoto zákona nebo podle § 37 zákona o mléce ze dne 31. července 1930 (Říšská sbírka zákonů I s. 421)) a bodě 2 (zlepšení hygieny při získávání, dodávce, zpracování a odbytu mléka a mléčných výrobků) poukazují – na rozdíl od právní věci Doux Elevage – na znaky, které jsou součástí politiky definované státními orgány (30) a odkazují na výsostné úkoly, které podle § 14 odst. 3 zákona o mléku a tucích nesmí být od počátku převáděny na zemská sdružení. Pokud se Německo v tomto případě opírá o § 22 odst. 2 bod 6 zákona o mléku a tucích, vyplývá zde již ze znění zákona, že jde o „přidělené úkoly podle zákona o mléku a tucích“ (a tedy nikoli o úkoly, které stanovil sám svaz VDM).

Doux Elevage

29

Doux Elevage

30

| (141) | Stejně tak na rozdíl od věci Doux Elevage není v případě neodvádění splatných dávek na mléko za účelem jejich vymáhání zahájeno normální občanskoprávní nebo obchodně-právní soudní řízení (31). Ustanovení § 23 odst. 2 zákona o mléku a tucích totiž určuje, že dávky mohou být vymáhány v souladu s ustanoveními poplatkového řádu a jeho prováděcími ustanoveními. Dotčené země v příslušných nařízeních o výběru dávky na mléko stanovily odpovídající vymáhání v souladu s ustanoveními poplatkového řádu a jeho prováděcími ustanoveními (32). Poplatkový řád spadá v německém právním systému do veřejného práva. Veřejnoprávní pohledávky jsou v Německu vykonávány správní cestou, občanskoprávní naopak cestou soudní. Správní cesta přitom představuje ve srovnání se soudní cestou efektivnější metodu prosazování, protože si veřejná moc může nárok na výkon vytvořit vyhlášením správního aktu (33), který by oproti tomu u občanskoprávních pohledávek musel být získán až soudní cestou (34). To naznačuje, že státu záleží na co nejefektivnějším a úplném výběru (a případném vymáhání) splatných dávek, aby zajistil aktuální realizaci státních cílů financovaných z prostředků získaných z dávky. |
| --- | --- |

(141)

Stejně tak na rozdíl od věci Doux Elevage není v případě neodvádění splatných dávek na mléko za účelem jejich vymáhání zahájeno normální občanskoprávní nebo obchodně-právní soudní řízení (31). Ustanovení § 23 odst. 2 zákona o mléku a tucích totiž určuje, že dávky mohou být vymáhány v souladu s ustanoveními poplatkového řádu a jeho prováděcími ustanoveními. Dotčené země v příslušných nařízeních o výběru dávky na mléko stanovily odpovídající vymáhání v souladu s ustanoveními poplatkového řádu a jeho prováděcími ustanoveními (32). Poplatkový řád spadá v německém právním systému do veřejného práva. Veřejnoprávní pohledávky jsou v Německu vykonávány správní cestou, občanskoprávní naopak cestou soudní. Správní cesta přitom představuje ve srovnání se soudní cestou efektivnější metodu prosazování, protože si veřejná moc může nárok na výkon vytvořit vyhlášením správního aktu (33), který by oproti tomu u občanskoprávních pohledávek musel být získán až soudní cestou (34). To naznačuje, že státu záleží na co nejefektivnějším a úplném výběru (a případném vymáhání) splatných dávek, aby zajistil aktuální realizaci státních cílů financovaných z prostředků získaných z dávky.

Doux Elevage

31

32

33

34

| (142) | Tvrzení LVN, že se v případě prostředků získaných z dávky na mléko nejedná o státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, je tím vyvráceno. |
| --- | --- |

(142)

Tvrzení LVN, že se v případě prostředků získaných z dávky na mléko nejedná o státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, je tím vyvráceno.

| (143) | Z toho vyplývá, že na sporné příjmy z dávky je třeba pohlížet jako na příjmy spadající pod veřejnou kontrolu (35) a že opatření financovaná prostředky získanými z dávky byla poskytnuta prostřednictvím státních prostředků a jsou přisouditelná státu. |
| --- | --- |

(143)

Z toho vyplývá, že na sporné příjmy z dávky je třeba pohlížet jako na příjmy spadající pod veřejnou kontrolu (35) a že opatření financovaná prostředky získanými z dávky byla poskytnuta prostřednictvím státních prostředků a jsou přisouditelná státu.

35

Selektivní výhoda/podniky

Selektivní výhoda/podniky

| (144) | Svaz VDM je zařízení, které poskytuje služby, jež využívají mlékárenské podniky, zejména mlékárny. |
| --- | --- |

(144)

Svaz VDM je zařízení, které poskytuje služby, jež využívají mlékárenské podniky, zejména mlékárny.

| (145) | Německo a VDM popírají, že VDM nabízí jako podnik služby na trhu. Zejména se odvolávají na jeho svazovou činnost, která je v judikatuře hodnocena jako podnikatelská činnost jen ve výjimečných případech (viz 39. a 49. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(145)

Německo a VDM popírají, že VDM nabízí jako podnik služby na trhu. Zejména se odvolávají na jeho svazovou činnost, která je v judikatuře hodnocena jako podnikatelská činnost jen ve výjimečných případech (viz 39. a 49. bod odůvodnění).

| (146) | V rozsudku citovaném Německem T-193/02 Piau v. Komise bylo zejména konstatováno, že svaz, jako je FIFA, vykonává hospodářskou činnost. Německo však v opačném smyslu nebylo schopno odkázat na judikaturu, která uvádí výslovně opak, a sice to, že svaz (nevyhnutelně) nevykonává žádnou hospodářskou činnost, případně že svazová činnost jako taková je zproštěna kontroly státní podpory. |
| --- | --- |

(146)

V rozsudku citovaném Německem T-193/02 Piau v. Komise bylo zejména konstatováno, že svaz, jako je FIFA, vykonává hospodářskou činnost. Německo však v opačném smyslu nebylo schopno odkázat na judikaturu, která uvádí výslovně opak, a sice to, že svaz (nevyhnutelně) nevykonává žádnou hospodářskou činnost, případně že svazová činnost jako taková je zproštěna kontroly státní podpory.

T-193/02 Piau v. Komise

| (147) | Je nesporné, že VDM vykonává činnosti v zájmu a ve prospěch svých členů. Toto konstatování odpovídá vlastnímu vnímání VDM, které vyplývá z různých výroků na jeho internetové stránce v souvislosti s vlastní oblastí činnosti, např. „VDM zastupuje v IDF zájmy mlékárenského odvětví“, „zastupování a podpora zájmů mlékárenského průmyslu“, „zastoupení zájmů v zákonodárném procesu před ministerstvy“. V souladu s tím vychází i sdružení LVN z toho, že kritizovaná opatření slouží vesměs k podpoře výrobku „mléko“, a tím ke kolektivnímu zájmu mlékárenského odvětví (viz výše 99. až 100. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(147)

Je nesporné, že VDM vykonává činnosti v zájmu a ve prospěch svých členů. Toto konstatování odpovídá vlastnímu vnímání VDM, které vyplývá z různých výroků na jeho internetové stránce v souvislosti s vlastní oblastí činnosti, např. „VDM zastupuje v IDF zájmy mlékárenského odvětví“, „zastupování a podpora zájmů mlékárenského průmyslu“, „zastoupení zájmů v zákonodárném procesu před ministerstvy“. V souladu s tím vychází i sdružení LVN z toho, že kritizovaná opatření slouží vesměs k podpoře výrobku „mléko“, a tím ke kolektivnímu zájmu mlékárenského odvětví (viz výše 99. až 100. bod odůvodnění).

| (148) | Komise je toho názoru, že příslušné činnosti vykonávané svazem VDM vykazují znaky služeb. Tyto služby využívají mlékárny v zemích, které vybírají dávku na mléko. |
| --- | --- |

(148)

Komise je toho názoru, že příslušné činnosti vykonávané svazem VDM vykazují znaky služeb. Tyto služby využívají mlékárny v zemích, které vybírají dávku na mléko.

| (149) | Některé z činností, které na své internetové stránce vysvětluje sám VDM, vykazují znaky služeb v tom smyslu, že jejich cílem je zastupovat zájmy dotčených mlékáren a producentů mléka před německými orgány, zákonodárci a v mezinárodních grémiích (36). |
| --- | --- |

(149)

Některé z činností, které na své internetové stránce vysvětluje sám VDM, vykazují znaky služeb v tom smyslu, že jejich cílem je zastupovat zájmy dotčených mlékáren a producentů mléka před německými orgány, zákonodárci a v mezinárodních grémiích (36).

36

| (150) | Takové služby jsou vykonávány ve prospěch dotčených mlékáren, které jsou přitom podporovány při výkonu své základní obchodní činnosti, při produkci a prodeji mléka a mléčných výrobků, které bezpochyby představují hospodářské činnosti. |
| --- | --- |

(150)

Takové služby jsou vykonávány ve prospěch dotčených mlékáren, které jsou přitom podporovány při výkonu své základní obchodní činnosti, při produkci a prodeji mléka a mléčných výrobků, které bezpochyby představují hospodářské činnosti.

| (151) | Činnosti VDM „poradenská činnost pro státní subjekty“, „podíl na tvorbě norem a standardů“, jakož i „zprostředkovávání obecných informací“ jsou vykonávány v zájmu a z pověření jeho členů, jsou v přímé souvislosti s jejich hospodářskou činností a zprošťují mlékárny nutnosti ujímat se odpovídající iniciativy samy – a vynakládat pro to nutné prostředky, a vytvářet tímto způsobem (tržní) prostředí vhodné pro vlastní odbyt. Členy VDM jsou mimo jiné Milchindustrie-Verband e.V. (MIV) a Deutscher Bauernverband e.V. (DBV). Členy MIV jsou zase německé mlékárny, včetně mlékáren dotčených tímto rozhodnutím v zemích, které vybírají dávku na mléko. |
| --- | --- |

(151)

Činnosti VDM „poradenská činnost pro státní subjekty“, „podíl na tvorbě norem a standardů“, jakož i „zprostředkovávání obecných informací“ jsou vykonávány v zájmu a z pověření jeho členů, jsou v přímé souvislosti s jejich hospodářskou činností a zprošťují mlékárny nutnosti ujímat se odpovídající iniciativy samy – a vynakládat pro to nutné prostředky, a vytvářet tímto způsobem (tržní) prostředí vhodné pro vlastní odbyt. Členy VDM jsou mimo jiné Milchindustrie-Verband e.V. (MIV) a Deutscher Bauernverband e.V. (DBV). Členy MIV jsou zase německé mlékárny, včetně mlékáren dotčených tímto rozhodnutím v zemích, které vybírají dávku na mléko.

| (152) | Přitom představuje „poradenská činnost pro státní subjekty“ a „podíl na tvorbě norem a standardů“ zastupování zájmů v politickém procesu, které se zaměřuje na různé kanály vytváření vůle (zákonodárství, tvorba technických norem atd.). Jsou tím koneckonců ovlivňovány právní rámcové podmínky vlastní činnosti výroby a uvádění na trh. Stejně tak využívají dotčené mlékárny „zprostředkovávání obecných informací“, jelikož objasňuje výhody výrobku mléko, a jeho cílem je tak podpora odbytu. |
| --- | --- |

(152)

Přitom představuje „poradenská činnost pro státní subjekty“ a „podíl na tvorbě norem a standardů“ zastupování zájmů v politickém procesu, které se zaměřuje na různé kanály vytváření vůle (zákonodárství, tvorba technických norem atd.). Jsou tím koneckonců ovlivňovány právní rámcové podmínky vlastní činnosti výroby a uvádění na trh. Stejně tak využívají dotčené mlékárny „zprostředkovávání obecných informací“, jelikož objasňuje výhody výrobku mléko, a jeho cílem je tak podpora odbytu.

| (153) | Tvrzení VDM, že náplní jeho činnosti je „předávání demokraticky zformulovaných názorů uvnitř člensky uspořádaného VDM do zákonodárného procesu“, toto zjištění nezpochybňuje. Svaz VDM totiž nezastupuje zájmy veřejnosti, nýbrž zájmy svých členů s cílem vnést do zákonodárného a normotvorného procesu pohled mlékárenského průmyslu a tento proces tím ovlivnit. |
| --- | --- |

(153)

Tvrzení VDM, že náplní jeho činnosti je „předávání demokraticky zformulovaných názorů uvnitř člensky uspořádaného VDM do zákonodárného procesu“, toto zjištění nezpochybňuje. Svaz VDM totiž nezastupuje zájmy veřejnosti, nýbrž zájmy svých členů s cílem vnést do zákonodárného a normotvorného procesu pohled mlékárenského průmyslu a tento proces tím ovlivnit.

| (154) | Pokud jde o činnost „tvorba norem a standardů“, vysvětlil VDM, že má jako zástupce celého odvětví na starost tvorbu norem a standardů na vnitrostátní a mezinárodní úrovni ve spolupráci s příslušnými normalizačními organizacemi, jako jsou například ISO, IDF, CEN a DIN (viz 53. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(154)

Pokud jde o činnost „tvorba norem a standardů“, vysvětlil VDM, že má jako zástupce celého odvětví na starost tvorbu norem a standardů na vnitrostátní a mezinárodní úrovni ve spolupráci s příslušnými normalizačními organizacemi, jako jsou například ISO, IDF, CEN a DIN (viz 53. bod odůvodnění).

| (155) | Komise v této souvislosti konstatuje, že tvorba norem a standardů přísluší v první řadě vyjmenovaným normalizačním organizacím. Svaz VDM přitom nepůsobí jako neutrální subjekt v procesu tvorby norem (nemá postavení nezávislého poradce), nýbrž do něj spíše vnáší pohled mlékárenského průmyslu. |
| --- | --- |

(155)

Komise v této souvislosti konstatuje, že tvorba norem a standardů přísluší v první řadě vyjmenovaným normalizačním organizacím. Svaz VDM přitom nepůsobí jako neutrální subjekt v procesu tvorby norem (nemá postavení nezávislého poradce), nýbrž do něj spíše vnáší pohled mlékárenského průmyslu.

| (156) | I zde tak dochází Komise k závěru, že VDM nabízí služby jako soukromý svaz. Uživateli – pokud ne příjemci – této služby jsou opět mlékárny v dotčených spolkových zemích (tzn. členové svazů, které jsou členy VDM), jejichž zájmy VDM zastupuje před normalizačními organizacemi. |
| --- | --- |

(156)

I zde tak dochází Komise k závěru, že VDM nabízí služby jako soukromý svaz. Uživateli – pokud ne příjemci – této služby jsou opět mlékárny v dotčených spolkových zemích (tzn. členové svazů, které jsou členy VDM), jejichž zájmy VDM zastupuje před normalizačními organizacemi.

| (157) | Stejně tak představuje službu i zprostředkovávání obecných informací (viz 59. a 60. bod odůvodnění). To, zda jsou tyto informace spíše obecného, nebo specifičtějšího charakteru, není pro konstatování, že toto zprostředkovávání informací podporuje hospodářskou činnost mlékárenského průmyslu, rozhodující. |
| --- | --- |

(157)

Stejně tak představuje službu i zprostředkovávání obecných informací (viz 59. a 60. bod odůvodnění). To, zda jsou tyto informace spíše obecného, nebo specifičtějšího charakteru, není pro konstatování, že toto zprostředkovávání informací podporuje hospodářskou činnost mlékárenského průmyslu, rozhodující.

| (158) | Předmětné služby, které VDM poskytuje, zvýhodňují selektivně určité podniky, a sice podniky hospodářského odvětví zpracování mléka a jeho uvádění na trh ve spolkových zemích, které vybírají dávku na mléko. V této souvislosti nesdílí Komise názor VDM, že jako zastřešující svaz zastupuje veřejné zájmy. Komise v jeho činnostech spíše rozpoznává odvětvové zastupování zájmů ve prospěch mlékáren, které jsou k němu přidruženy jako členové prostřednictvím svazů v dotčených spolkových zemích. |
| --- | --- |

(158)

Předmětné služby, které VDM poskytuje, zvýhodňují selektivně určité podniky, a sice podniky hospodářského odvětví zpracování mléka a jeho uvádění na trh ve spolkových zemích, které vybírají dávku na mléko. V této souvislosti nesdílí Komise názor VDM, že jako zastřešující svaz zastupuje veřejné zájmy. Komise v jeho činnostech spíše rozpoznává odvětvové zastupování zájmů ve prospěch mlékáren, které jsou k němu přidruženy jako členové prostřednictvím svazů v dotčených spolkových zemích.

Narušení hospodářské soutěže a vliv na obchod

Narušení hospodářské soutěže a vliv na obchod

| (159) | Podle judikatury Soudního dvora vede posílení konkurenčního postavení podniku díky poskytnutí státní podpory za normálních okolností k narušení hospodářské soutěže oproti konkurenčním podnikům, které tuto podporu nedostávají (37). Každá podpora podniku, který působí na trhu, na němž probíhá obchod uvnitř Unie, může narušit obchod mezi členskými státy (38), a sice i tehdy, pokud se zvýhodněné podniky samy vůbec neúčastní obchodu uvnitř Společenství (39). V období 2001 až 2012 dosáhl obchod se zemědělskými výrobky v Unii značného objemu. Například dovoz do Německa a vývoz z Německa v rámci obchodu uvnitř Společenství činil u výrobků, které spadají do čísla 0401 kombinované nomenklatury (mléko a smetana, nezahuštěné, bez přídavku cukru a sladidel) (40), v roce 2011 1 200 mil. EUR, resp. 957 mil. EUR (41). |
| --- | --- |

(159)

Podle judikatury Soudního dvora vede posílení konkurenčního postavení podniku díky poskytnutí státní podpory za normálních okolností k narušení hospodářské soutěže oproti konkurenčním podnikům, které tuto podporu nedostávají (37). Každá podpora podniku, který působí na trhu, na němž probíhá obchod uvnitř Unie, může narušit obchod mezi členskými státy (38), a sice i tehdy, pokud se zvýhodněné podniky samy vůbec neúčastní obchodu uvnitř Společenství (39). V období 2001 až 2012 dosáhl obchod se zemědělskými výrobky v Unii značného objemu. Například dovoz do Německa a vývoz z Německa v rámci obchodu uvnitř Společenství činil u výrobků, které spadají do čísla 0401 kombinované nomenklatury (mléko a smetana, nezahuštěné, bez přídavku cukru a sladidel) (40), v roce 2011 1 200 mil. EUR, resp. 957 mil. EUR (41).

37

38

39

40

41

| (160) | Opatření posuzovaná v tomto rozhodnutí slouží k podpoře činností v zemědělském odvětví. Jedná se zejména o činnosti mlékáren. Jak již bylo popsáno, probíhá v souvislosti s výrobky mlékáren obchod uvnitř Unie. Komise je proto toho názoru, že předmětná opatření jsou schopna narušit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(160)

Opatření posuzovaná v tomto rozhodnutí slouží k podpoře činností v zemědělském odvětví. Jedná se zejména o činnosti mlékáren. Jak již bylo popsáno, probíhá v souvislosti s výrobky mlékáren obchod uvnitř Unie. Komise je proto toho názoru, že předmětná opatření jsou schopna narušit obchod mezi členskými státy.

| (161) | Vzhledem k rozsáhlému obchodu s mléčnými výrobky lze tudíž vycházet z toho, že předmětná dílčí opatření narušují hospodářskou soutěž nebo jejím narušením hrozí a narušují obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(161)

Vzhledem k rozsáhlému obchodu s mléčnými výrobky lze tudíž vycházet z toho, že předmětná dílčí opatření narušují hospodářskou soutěž nebo jejím narušením hrozí a narušují obchod mezi členskými státy.

Stávající podpora/nová podpora

Stávající podpora/nová podpora

| (162) | Podle čl. 108 odst. 1 SFEU musí Komise průběžně zkoumat ve spolupráci s členskými státy existující podpory. Za tímto účelem může Komise od členských států požadovat veškeré informace potřebné k přezkumu stávajících režimů podpor a případně může navrhovat účelná opatření. |
| --- | --- |

(162)

Podle čl. 108 odst. 1 SFEU musí Komise průběžně zkoumat ve spolupráci s členskými státy existující podpory. Za tímto účelem může Komise od členských států požadovat veškeré informace potřebné k přezkumu stávajících režimů podpor a případně může navrhovat účelná opatření.

| (163) | Podle čl. 1 písm. b) bodu i) nařízení (ES) č. 659/1999 označuje pojem „existující podpora“ každou podporu, která existovala v příslušných členských státech před vstupem Smlouvy v platnost a zůstala použitelná i po něm. |
| --- | --- |

(163)

Podle čl. 1 písm. b) bodu i) nařízení (ES) č. 659/1999 označuje pojem „existující podpora“ každou podporu, která existovala v příslušných členských státech před vstupem Smlouvy v platnost a zůstala použitelná i po něm.

| (164) | Podle čl. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 659/1999 vede však každá změna existující podpory k tomu, že se z ní stane „nová podpora“. Podle článku 4 nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (42) se změnou stávající podpory rozumí „jakákoli změna kromě úprav čistě formálního či administrativního charakteru, která nemůže ovlivnit hodnocení slučitelnosti opatření se společným trhem“. |
| --- | --- |

(164)

Podle čl. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 659/1999 vede však každá změna existující podpory k tomu, že se z ní stane „nová podpora“. Podle článku 4 nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (42) se změnou stávající podpory rozumí „jakákoli změna kromě úprav čistě formálního či administrativního charakteru, která nemůže ovlivnit hodnocení slučitelnosti opatření se společným trhem“.

42

| (165) | Podle judikatury (43) se původní režim podpory změní na nový režim podpory až tehdy, když se změna dotkne jeho jádra; o takovou podstatnou změnu se však nemůže jednat, pokud lze nový prvek jednoznačně oddělit od původního režimu. |
| --- | --- |

(165)

Podle judikatury (43) se původní režim podpory změní na nový režim podpory až tehdy, když se změna dotkne jeho jádra; o takovou podstatnou změnu se však nemůže jednat, pokud lze nový prvek jednoznačně oddělit od původního režimu.

43

| (166) | Podle čl. 108 odst. 3 SFEU musí být všechny nové podpory oznámeny Evropské komisi a nesmí být provedeny předtím, než je Komise schválí (zákaz provádění). |
| --- | --- |

(166)

Podle čl. 108 odst. 3 SFEU musí být všechny nové podpory oznámeny Evropské komisi a nesmí být provedeny předtím, než je Komise schválí (zákaz provádění).

| (167) | Podle čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999 je nová podpora, která je uskutečňovaná v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU, protiprávní. |
| --- | --- |

(167)

Podle čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999 je nová podpora, která je uskutečňovaná v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU, protiprávní.

| (168) | S výjimkou samotného zákona o mléku a tucích (který je pouze rámcovým zákonem a zmocňující normou, nikoli však právním základem dotčených opatření) nepředložily německé orgány žádné informace dokládající, že existuje právní základ přijatý v roce 1958, který se ve zkoumaném období musel uplatňovat ještě v původním obsahu. To platí již pro nařízení o výběru dávky na mléko, která upravují základ financování předmětné státní podpory (takto vznikají např. režimy použitelné v Bádensku-Württembersku a Bavorsku z roku 2004 (Bádensko-Württembersko) a roku 2007 (Bavorsko), viz 21. a 22. bod odůvodnění), kromě toho ale i pro rozpočtové řády spolkových zemí, které tvoří právní základ pro používání dávky a musí se, pokud jde o účel používání, dodržovat pouze v rámci § 22 odst. 2 zákona o mléku a tucích. Na tomto základě povolují zemské orgány pak v příslušném rozpočtovém roce používání prostředků formou oznámení o použití. |
| --- | --- |

(168)

S výjimkou samotného zákona o mléku a tucích (který je pouze rámcovým zákonem a zmocňující normou, nikoli však právním základem dotčených opatření) nepředložily německé orgány žádné informace dokládající, že existuje právní základ přijatý v roce 1958, který se ve zkoumaném období musel uplatňovat ještě v původním obsahu. To platí již pro nařízení o výběru dávky na mléko, která upravují základ financování předmětné státní podpory (takto vznikají např. režimy použitelné v Bádensku-Württembersku a Bavorsku z roku 2004 (Bádensko-Württembersko) a roku 2007 (Bavorsko), viz 21. a 22. bod odůvodnění), kromě toho ale i pro rozpočtové řády spolkových zemí, které tvoří právní základ pro používání dávky a musí se, pokud jde o účel používání, dodržovat pouze v rámci § 22 odst. 2 zákona o mléku a tucích. Na tomto základě povolují zemské orgány pak v příslušném rozpočtovém roce používání prostředků formou oznámení o použití.

| (169) | U předmětných opatření se tak jedná o nové podpory, které podléhají oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 SFEU. Protože Německo sporný režim podpory ale nikdy neoznámilo, je protiprávní (čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999). |
| --- | --- |

(169)

U předmětných opatření se tak jedná o nové podpory, které podléhají oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 SFEU. Protože Německo sporný režim podpory ale nikdy neoznámilo, je protiprávní (čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999).

Přezkum slučitelnosti

Přezkum slučitelnosti

Platné předpisy

Platné předpisy

| (170) | V souladu s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU mohou podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokládány za slučitelné s vnitřním trhem, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

(170)

V souladu s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU mohou podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokládány za slučitelné s vnitřním trhem, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

| (171) | Podle oznámení Komise o pravidlech, která se používají při posuzování protiprávních státních podpor (44), je zapotřebí protiprávní státní podpory ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999 posuzovat na základě pravidel platných v době poskytnutí podpory. |
| --- | --- |

(171)

Podle oznámení Komise o pravidlech, která se používají při posuzování protiprávních státních podpor (44), je zapotřebí protiprávní státní podpory ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999 posuzovat na základě pravidel platných v době poskytnutí podpory.

44

| (172) | Zvláštní pokyny pro odvětví zemědělství platí od 1.1.2000. Podpory, které byly poskytovány v období od 28. listopadu 2001 do 31. prosince 2006 (dále jen „období 2001–2006“), jsou zkoumány podle rámce Společenství na období 2000–2006. |
| --- | --- |

(172)

Zvláštní pokyny pro odvětví zemědělství platí od 1.1.2000. Podpory, které byly poskytovány v období od 28. listopadu 2001 do 31. prosince 2006 (dále jen „období 2001–2006“), jsou zkoumány podle rámce Společenství na období 2000–2006.

| (173) | Podpory, které byly poskytovány od 1. ledna 2007 (dále jen „období od roku 2007“), jsou zkoumány podle pokynů na období 2007–2013. |
| --- | --- |

(173)

Podpory, které byly poskytovány od 1. ledna 2007 (dále jen „období od roku 2007“), jsou zkoumány podle pokynů na období 2007–2013.

První dílčí opatření (období 2001–2006): „postavení poradce pro státní subjekty“ a „tvorba norem a standardů“

První dílčí opatření (období 2001–2006): „postavení poradce pro státní subjekty“ a „tvorba norem a standardů“

| (174) | Pokud jde o možnou slučitelnost státních podpor s vnitřním trhem s cílem podpořit poradenskou činnost pro státní subjekty (viz 51. a 52. bod odůvodnění) a činnost VDM v rámci tvorby norem a standardů (viz 53. až 58. bod odůvodnění), odvolal se VDM na ustanovení o poskytování technické podpory (67. a 68. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(174)

Pokud jde o možnou slučitelnost státních podpor s vnitřním trhem s cílem podpořit poradenskou činnost pro státní subjekty (viz 51. a 52. bod odůvodnění) a činnost VDM v rámci tvorby norem a standardů (viz 53. až 58. bod odůvodnění), odvolal se VDM na ustanovení o poskytování technické podpory (67. a 68. bod odůvodnění).

| (175) | Poskytování technické podpory upravuje v rámci Společenství na období 2000–2006 oddíl 14. Podle bodu 14.1 třetí odrážky rámce Společenství na období 2000–2006 přichází slučitelnost poradenských poplatků s vnitřním trhem v zásadě v úvahu. Mlékárny jsou podniky odvětví zpracování zemědělských výrobků a jejich uvádění na trh. Státní podpory ve prospěch tohoto odvětví spadají mimo jiné do oblasti působnosti rámce Společenství na období 2000–2006 (bod 2.1 rámce Společenství na období 2000–2006). Smyslem a účelem úpravy podle bodu 14.1 třetí odrážky je prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem takové podpory, jejichž bezprostředním cílem je zlepšit zpracování zemědělských výrobků zprostředkováním k tomu potřebných poznatků. Poradenské služby, které VDM poskytoval, se ale zaměřovaly na státní subjekty. Členové VDM, k nimž patří mlékárny ve spolkových zemích, které vybírají dávku na mléko, byly oproti tomu pouze uživateli, a tím nepřímo subjekty zvýhodněnými státní podporou. Komise konstatuje, že předmětné podpory nelze podle oddílu 14 rámce Společenství na období 2000–2006 prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(175)

Poskytování technické podpory upravuje v rámci Společenství na období 2000–2006 oddíl 14. Podle bodu 14.1 třetí odrážky rámce Společenství na období 2000–2006 přichází slučitelnost poradenských poplatků s vnitřním trhem v zásadě v úvahu. Mlékárny jsou podniky odvětví zpracování zemědělských výrobků a jejich uvádění na trh. Státní podpory ve prospěch tohoto odvětví spadají mimo jiné do oblasti působnosti rámce Společenství na období 2000–2006 (bod 2.1 rámce Společenství na období 2000–2006). Smyslem a účelem úpravy podle bodu 14.1 třetí odrážky je prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem takové podpory, jejichž bezprostředním cílem je zlepšit zpracování zemědělských výrobků zprostředkováním k tomu potřebných poznatků. Poradenské služby, které VDM poskytoval, se ale zaměřovaly na státní subjekty. Členové VDM, k nimž patří mlékárny ve spolkových zemích, které vybírají dávku na mléko, byly oproti tomu pouze uživateli, a tím nepřímo subjekty zvýhodněnými státní podporou. Komise konstatuje, že předmětné podpory nelze podle oddílu 14 rámce Společenství na období 2000–2006 prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem.

| (176) | Podobně se na poradenství pro státní (případně státem uznávané) subjekty, jehož cílem je zastupovat zájmy členů VDM, zaměřují činnosti VDM v rámci tvorby norem a standardů. Tvorba norem a standardů spadá při tom koneckonců do okruhu úkolů státních subjektů, které vypracované normy a standardy – zejména na mezinárodní úrovni – realizují zpravidla na zákonodárné, příp. administrativní úrovni. Svaz jako VDM může na příslušné postupy (jednání v mezinárodních grémiích, zákonodárství) působit pouze jako poradce. Z těchto důvodů je podle oddílu 14 rámce Společenství na období 2000–2006 vyloučena slučitelnost s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(176)

Podobně se na poradenství pro státní (případně státem uznávané) subjekty, jehož cílem je zastupovat zájmy členů VDM, zaměřují činnosti VDM v rámci tvorby norem a standardů. Tvorba norem a standardů spadá při tom koneckonců do okruhu úkolů státních subjektů, které vypracované normy a standardy – zejména na mezinárodní úrovni – realizují zpravidla na zákonodárné, příp. administrativní úrovni. Svaz jako VDM může na příslušné postupy (jednání v mezinárodních grémiích, zákonodárství) působit pouze jako poradce. Z těchto důvodů je podle oddílu 14 rámce Společenství na období 2000–2006 vyloučena slučitelnost s vnitřním trhem.

| (177) | Kromě předpisů uvedených zúčastněnými stranami nevyplývá slučitelnost s vnitřním trhem ani z jiných předpisů (a ani Německo se na další normy slučitelnosti neodvolalo). Komise dochází na základě toho k závěru, že podpory poskytnuté v období 2001–2006 podnikům působícím v odvětví zpracování a uvádění na trh nejsou slučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(177)

Kromě předpisů uvedených zúčastněnými stranami nevyplývá slučitelnost s vnitřním trhem ani z jiných předpisů (a ani Německo se na další normy slučitelnosti neodvolalo). Komise dochází na základě toho k závěru, že podpory poskytnuté v období 2001–2006 podnikům působícím v odvětví zpracování a uvádění na trh nejsou slučitelné s vnitřním trhem.

První dílčí opatření (období od roku 2007): „postavení poradce pro státní subjekty“ a „tvorba norem a standardů“

První dílčí opatření (období od roku 2007): „postavení poradce pro státní subjekty“ a „tvorba norem a standardů“

| (178) | Pro období od roku 2007 se změnila ustanovení o slučitelnosti poskytování technické podpory s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(178)

Pro období od roku 2007 se změnila ustanovení o slučitelnosti poskytování technické podpory s vnitřním trhem.

| (179) | Poskytování technické podpory upravuje v pokynech na období 2007–2013 oddíl IV.K. Podpory využívaly mlékárny v zemích vybírajících dávku na mléko. Mlékárny jsou podniky odvětví zpracování zemědělských výrobků a jejich uvádění na trh (viz též 175. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(179)

Poskytování technické podpory upravuje v pokynech na období 2007–2013 oddíl IV.K. Podpory využívaly mlékárny v zemích vybírajících dávku na mléko. Mlékárny jsou podniky odvětví zpracování zemědělských výrobků a jejich uvádění na trh (viz též 175. bod odůvodnění).

| (180) | Pokud jde o podpory pro podniky zpracovávající produkty a uvádějící je na trh, přicházel by v úvahu jako předpis odůvodňující slučitelnost s vnitřním trhem bod 105 pokynů na období 2007–2013 ve spojení s článkem 5 nařízení Komise (ES) č. 70/2001 (45). Pro období od vstupu nařízení Komise (ES) č. 800/2008 (46) v platnost je třeba bod 105 chápat jako odkaz na jeho články 26 a 27. |
| --- | --- |

(180)

Pokud jde o podpory pro podniky zpracovávající produkty a uvádějící je na trh, přicházel by v úvahu jako předpis odůvodňující slučitelnost s vnitřním trhem bod 105 pokynů na období 2007–2013 ve spojení s článkem 5 nařízení Komise (ES) č. 70/2001 (45). Pro období od vstupu nařízení Komise (ES) č. 800/2008 (46) v platnost je třeba bod 105 chápat jako odkaz na jeho články 26 a 27.

45

46

| (181) | Jak článek 5 nařízení (ES) č. 70/2001, tak i články 26 a 27 nařízení (ES) č. 800/2008 se vztahují na služby ve formě poradenství. V tomto případě se ale z pohledu mlékáren nejedná o případ poradenství, nýbrž jak bylo uvedeno ve 175. až 177. bodě odůvodnění, o zastupování zájmů. |
| --- | --- |

(181)

Jak článek 5 nařízení (ES) č. 70/2001, tak i články 26 a 27 nařízení (ES) č. 800/2008 se vztahují na služby ve formě poradenství. V tomto případě se ale z pohledu mlékáren nejedná o případ poradenství, nýbrž jak bylo uvedeno ve 175. až 177. bodě odůvodnění, o zastupování zájmů.

| (182) | Slučitelnost s vnitřním trhem nevyplývá ostatně ani z jiných předpisů než z těch, které uvedly zúčastněné strany (a ani Německo se neodvolalo na další normy slučitelnosti). V souladu s tím nejsou činnosti VDM v oblastech „postavení poradce pro státní subjekty“ a „tvorba norem a standardů“ v období 2007–2013 slučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(182)

Slučitelnost s vnitřním trhem nevyplývá ostatně ani z jiných předpisů než z těch, které uvedly zúčastněné strany (a ani Německo se neodvolalo na další normy slučitelnosti). V souladu s tím nejsou činnosti VDM v oblastech „postavení poradce pro státní subjekty“ a „tvorba norem a standardů“ v období 2007–2013 slučitelné s vnitřním trhem.

| (183) | Komise dochází na základě toho k závěru, že podpory poskytnuté v období od roku 2007 podnikům působícím v odvětví zpracování a uvádění na trh nejsou slučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(183)

Komise dochází na základě toho k závěru, že podpory poskytnuté v období od roku 2007 podnikům působícím v odvětví zpracování a uvádění na trh nejsou slučitelné s vnitřním trhem.

Druhé dílčí opatření (období 2001–2006): zprostředkovávání obecných informací

Druhé dílčí opatření (období 2001–2006): zprostředkovávání obecných informací

| (184) | Slučitelnost poskytovaných podpor na zprostředkovávání obecných informací s vnitřním trhem (59. a 60. bod odůvodnění) by mohla případně vyplynout z ustanovení o poskytování technické podpory. |
| --- | --- |

(184)

Slučitelnost poskytovaných podpor na zprostředkovávání obecných informací s vnitřním trhem (59. a 60. bod odůvodnění) by mohla případně vyplynout z ustanovení o poskytování technické podpory.

| (185) | Jak bylo již uvedeno ve 175. bodě odůvodnění, upravuje poskytování technické podpory v rámci Společenství na období 2000–2006 oddíl 14. |
| --- | --- |

(185)

Jak bylo již uvedeno ve 175. bodě odůvodnění, upravuje poskytování technické podpory v rámci Společenství na období 2000–2006 oddíl 14.

| (186) | Příslušný oddíl 14 platí mimo jiné na podpory v souvislosti s činnostmi ke zpracování zemědělských výrobků a jejich uvádění na trh (viz 175. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(186)

Příslušný oddíl 14 platí mimo jiné na podpory v souvislosti s činnostmi ke zpracování zemědělských výrobků a jejich uvádění na trh (viz 175. bod odůvodnění).

| (187) | Komise vychází z toho, že opatření dlouhodobě přispělo k hospodářské životaschopnosti odvětví, přičemž má možná pouze velice omezený dopad na hospodářskou soutěž (bod 14.1 druhá věta rámce Společenství na období 2000–2006). |
| --- | --- |

(187)

Komise vychází z toho, že opatření dlouhodobě přispělo k hospodářské životaschopnosti odvětví, přičemž má možná pouze velice omezený dopad na hospodářskou soutěž (bod 14.1 druhá věta rámce Společenství na období 2000–2006).

| (188) | Podpora byla poskytnuta na krytí nákladů na šíření všeobecných informací. |
| --- | --- |

(188)

Podpora byla poskytnuta na krytí nákladů na šíření všeobecných informací.

| (189) | Náklady způsobilé pro podporu v rámci poskytování technické podpory jsou na závěr uvedeny v pěti odrážkách bodu 14.1 rámce Společenství na období 2000–2006. Na předmětné zprostředkovávání informací lze pohlížet jako na opatření k šíření nových metod ve smyslu páté odrážky. Znění páté odrážky připouští ohledně pojmu „šíření nových metod“ široký výklad. Dodatek „jako například pilotní projekty nebo ukázkové projekty v přiměřeném, menším rozsahu“ nelze chápat jako omezení, nýbrž díky formulaci („jako například“) pouze jako příklad. V tomto ohledu lze na zprostředkování obecných informací, zejména zveřejňování vědeckých poznatků a generických věcných informací o mléku ve všeobecně srozumitelné formě, srovnatelně pohlížet jako na šíření nových metod. Účelem předpisu o slučitelnosti podle bodu 14.1 bylo ve skutečnosti povolení podpory takových opatření, která jako zde předmětná opatření informují zvýhodněné subjekty o nových technikách v různých oblastech významných pro zemědělství, jako je například správná zemědělská praxe nebo ochrana zvířat v chovu mléčného skotu (srov. 59. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(189)

Náklady způsobilé pro podporu v rámci poskytování technické podpory jsou na závěr uvedeny v pěti odrážkách bodu 14.1 rámce Společenství na období 2000–2006. Na předmětné zprostředkovávání informací lze pohlížet jako na opatření k šíření nových metod ve smyslu páté odrážky. Znění páté odrážky připouští ohledně pojmu „šíření nových metod“ široký výklad. Dodatek „jako například pilotní projekty nebo ukázkové projekty v přiměřeném, menším rozsahu“ nelze chápat jako omezení, nýbrž díky formulaci („jako například“) pouze jako příklad. V tomto ohledu lze na zprostředkování obecných informací, zejména zveřejňování vědeckých poznatků a generických věcných informací o mléku ve všeobecně srozumitelné formě, srovnatelně pohlížet jako na šíření nových metod. Účelem předpisu o slučitelnosti podle bodu 14.1 bylo ve skutečnosti povolení podpory takových opatření, která jako zde předmětná opatření informují zvýhodněné subjekty o nových technikách v různých oblastech významných pro zemědělství, jako je například správná zemědělská praxe nebo ochrana zvířat v chovu mléčného skotu (srov. 59. bod odůvodnění).

| (190) | Komise vychází z toho, že tyto podpory měly na základě objektivně definovaných kritérií k dispozici v zásadě všechny „způsobilé“ fyzické a právnické osoby v dotčené oblasti (bod 14.2 první věta rámce Společenství na období 2000–2006), tzn. ze zprostředkovávání informací mohly profitovat bez omezení. |
| --- | --- |

(190)

Komise vychází z toho, že tyto podpory měly na základě objektivně definovaných kritérií k dispozici v zásadě všechny „způsobilé“ fyzické a právnické osoby v dotčené oblasti (bod 14.2 první věta rámce Společenství na období 2000–2006), tzn. ze zprostředkovávání informací mohly profitovat bez omezení.

| (191) | Německo ujistilo, že celková výše podpory poskytnuté v období 2001–2006 nepřekračuje 100 000 EUR na zvýhodněný subjekt za období tří let. Pokud byla podnikům, které spadají do oblasti působnosti definice malých a středních podniků (47), kterou formulovala Komise, poskytnuta částka ve výši více než 100 000 EUR, nepřekračuje maximální přípustná sazba podpory 50 % způsobilých nákladů. Pro účely výpočtu výše podpory byly za zvýhodněné subjekty pokládány ty, které takové služby využily, tzn. mlékárny v zemích vybírajících dávku na mléko. |
| --- | --- |

(191)

Německo ujistilo, že celková výše podpory poskytnuté v období 2001–2006 nepřekračuje 100 000 EUR na zvýhodněný subjekt za období tří let. Pokud byla podnikům, které spadají do oblasti působnosti definice malých a středních podniků (47), kterou formulovala Komise, poskytnuta částka ve výši více než 100 000 EUR, nepřekračuje maximální přípustná sazba podpory 50 % způsobilých nákladů. Pro účely výpočtu výše podpory byly za zvýhodněné subjekty pokládány ty, které takové služby využily, tzn. mlékárny v zemích vybírajících dávku na mléko.

47

| (192) | Komise z toho vyvozuje, že podpory posuzované v tomto oddíle splnily příslušné podmínky rámce Společenství na období 2000–2006, a byly tak v období 2001–2006 slučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(192)

Komise z toho vyvozuje, že podpory posuzované v tomto oddíle splnily příslušné podmínky rámce Společenství na období 2000–2006, a byly tak v období 2001–2006 slučitelné s vnitřním trhem.

Druhé dílčí opatření (období od roku 2007): zprostředkovávání obecných informací

Druhé dílčí opatření (období od roku 2007): zprostředkovávání obecných informací

| (193) | Stejně jako u předcházejícího období přicházejí pro podpory na činnosti zprostředkovávání obecných informací v úvahu ustanovení o poskytování technické podpory. |
| --- | --- |

(193)

Stejně jako u předcházejícího období přicházejí pro podpory na činnosti zprostředkovávání obecných informací v úvahu ustanovení o poskytování technické podpory.

| (194) | Poskytování technické podpory upravuje v pokynech na období 2007–2013 oddíl IV.K. Podpory využívaly mlékárny v zemích vybírajících dávku na mléko. Mlékárny jsou podniky odvětví zpracování zemědělských výrobků a jejich uvádění na trh (viz též 175. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(194)

Poskytování technické podpory upravuje v pokynech na období 2007–2013 oddíl IV.K. Podpory využívaly mlékárny v zemích vybírajících dávku na mléko. Mlékárny jsou podniky odvětví zpracování zemědělských výrobků a jejich uvádění na trh (viz též 175. bod odůvodnění).

| (195) | Pokyny na období 2007–2013 zaprvé předpokládají, že podpory pro velké podniky Komise v žádném případě nepovolí (bod 106 pokynů na období 2007–2013), a že je tím vyloučeno prohlášení o slučitelnosti pro velké podniky. Zbývá přezkoumat, zda jsou s vnitřním trhem slučitelné podpory poskytované malým a středním podnikům. Níže se proto přezkum slučitelnosti omezuje na podpory poskytované malým a středním podnikům. |
| --- | --- |

(195)

Pokyny na období 2007–2013 zaprvé předpokládají, že podpory pro velké podniky Komise v žádném případě nepovolí (bod 106 pokynů na období 2007–2013), a že je tím vyloučeno prohlášení o slučitelnosti pro velké podniky. Zbývá přezkoumat, zda jsou s vnitřním trhem slučitelné podpory poskytované malým a středním podnikům. Níže se proto přezkum slučitelnosti omezuje na podpory poskytované malým a středním podnikům.

| (196) | V souvislosti s podporami, které využívají mlékárny, tzn. podniky odvětví zpracování a uvádění na trh, odkazuje bod 105 pokynů na období 2007–2013 na příslušná ustanovení článku 5 nařízení (ES) č. 70/2001. Pro období od vstupu nařízení (ES) č. 800/2008 v platnost je třeba tento předpis chápat jako odkaz na jeho články 26 a 27. |
| --- | --- |

(196)

V souvislosti s podporami, které využívají mlékárny, tzn. podniky odvětví zpracování a uvádění na trh, odkazuje bod 105 pokynů na období 2007–2013 na příslušná ustanovení článku 5 nařízení (ES) č. 70/2001. Pro období od vstupu nařízení (ES) č. 800/2008 v platnost je třeba tento předpis chápat jako odkaz na jeho články 26 a 27.

| (197) | Žádný z citovaných předpisů nařízení (ES) č. 70/2001 a nařízení (ES) 800/2008 nepředpokládal šíření obecných informací. |
| --- | --- |

(197)

Žádný z citovaných předpisů nařízení (ES) č. 70/2001 a nařízení (ES) 800/2008 nepředpokládal šíření obecných informací.

| (198) | Komise také není schopna uvést jiné předpisy v právu Unie, které případně předpokládají slučitelnost takových podpor poskytnutých odvětví zpracování a uvádění na trh s vnitřním trhem (a ani Německo se na další normy slučitelnosti neodvolalo). |
| --- | --- |

(198)

Komise také není schopna uvést jiné předpisy v právu Unie, které případně předpokládají slučitelnost takových podpor poskytnutých odvětví zpracování a uvádění na trh s vnitřním trhem (a ani Německo se na další normy slučitelnosti neodvolalo).

| (199) | Komise dochází k závěru, že podpory poskytnuté v období od roku 2007 podnikům v odvětví zpracování a uvádění na trh, tj. mlékárnám, nebyly slučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(199)

Komise dochází k závěru, že podpory poskytnuté v období od roku 2007 podnikům v odvětví zpracování a uvádění na trh, tj. mlékárnám, nebyly slučitelné s vnitřním trhem.

Parafiskální odvody

Parafiskální odvody

| (200) | Jelikož byly státní podpory financovány z parafiskálních odvodů (viz 13. až 17. bod odůvodnění), musí Komise přezkoumat jak podporovaná opatření, tedy podpory, tak i způsob jejich financování. Pokud je způsob financování podpor, především prostřednictví povinných příspěvků, nedílnou součástí opatření podpory, musí Komise při přezkumu opatření podpory zohlednit i způsob financování podpory (48). |
| --- | --- |

(200)

Jelikož byly státní podpory financovány z parafiskálních odvodů (viz 13. až 17. bod odůvodnění), musí Komise přezkoumat jak podporovaná opatření, tedy podpory, tak i způsob jejich financování. Pokud je způsob financování podpor, především prostřednictví povinných příspěvků, nedílnou součástí opatření podpory, musí Komise při přezkumu opatření podpory zohlednit i způsob financování podpory (48).

48

| (201) | Aby odvod nebo jeho část mohly být považovány za opatření podpory, musí podle příslušné vnitrostátní úpravy existovat mezi odvodem a podporou nezbytně nutný vztah závazného určení v tom smyslu, že k financování podpory se nutně používá výtěžek z odvodu (49), a výše odvodu musí mít bezprostředně vliv na výši státní podpory (50). |
| --- | --- |

(201)

Aby odvod nebo jeho část mohly být považovány za opatření podpory, musí podle příslušné vnitrostátní úpravy existovat mezi odvodem a podporou nezbytně nutný vztah závazného určení v tom smyslu, že k financování podpory se nutně používá výtěžek z odvodu (49), a výše odvodu musí mít bezprostředně vliv na výši státní podpory (50).

49

50

| (202) | Obě tato kritéria je třeba použít na celé období přezkumu. |
| --- | --- |

(202)

Obě tato kritéria je třeba použít na celé období přezkumu.

| (203) | Zdá se, že první kritérium je splněno, protože podle § 22 odst. 1 zákona o mléku a tucích mají spolkové země možnost vybírat předmětné parafiskální odvody. Současně je v § 22 odst. 2 a odst. 2a zákona o mléku a tucích podrobně uvedeno, která opatření lze z příjmů z odvodu financovat. Komise proto konstatuje, že příjmy z odvodu jsou účelově vázané a smí být použity pouze pro konkrétně zákonem stanovené účely. S ohledem na pozitivní rozhodnutí, jakož i na toto rozhodnutí vychází Komise z toho, že se u podpůrných opatření prováděných v tomto rámci jedná převážně o státní podporu. Kromě toho je v důsledku určení účelu vyloučeno, aby byly prostředky z dávky použity na jiné státní úkoly, které nejsou uvedeny v § 22 odst. 2 a 2a zákona o mléku a tucích. |
| --- | --- |

(203)

Zdá se, že první kritérium je splněno, protože podle § 22 odst. 1 zákona o mléku a tucích mají spolkové země možnost vybírat předmětné parafiskální odvody. Současně je v § 22 odst. 2 a odst. 2a zákona o mléku a tucích podrobně uvedeno, která opatření lze z příjmů z odvodu financovat. Komise proto konstatuje, že příjmy z odvodu jsou účelově vázané a smí být použity pouze pro konkrétně zákonem stanovené účely. S ohledem na pozitivní rozhodnutí, jakož i na toto rozhodnutí vychází Komise z toho, že se u podpůrných opatření prováděných v tomto rámci jedná převážně o státní podporu. Kromě toho je v důsledku určení účelu vyloučeno, aby byly prostředky z dávky použity na jiné státní úkoly, které nejsou uvedeny v § 22 odst. 2 a 2a zákona o mléku a tucích.

| (204) | Pokud jde o otázku, zda má výše odvodu přímý dopad na výši státní podpory, je zapotřebí odkázat na § 22 odst. 3 zákona o mléku a tucích, podle kterého se příjmy z dávky musí držet odděleně a nesmí se používat na správní výdaje zemských orgánů. Podle informací předložených Německem jsou opatření posuzovaná v tomto rozhodnutí financována z prostředků získaných z dávky na mléko, a nikoli z jiných státních prostředků. To vede Komisi k závěru, že výše odvodu má ve skutečnosti přímý dopad na výši státní podpory. |
| --- | --- |

(204)

Pokud jde o otázku, zda má výše odvodu přímý dopad na výši státní podpory, je zapotřebí odkázat na § 22 odst. 3 zákona o mléku a tucích, podle kterého se příjmy z dávky musí držet odděleně a nesmí se používat na správní výdaje zemských orgánů. Podle informací předložených Německem jsou opatření posuzovaná v tomto rozhodnutí financována z prostředků získaných z dávky na mléko, a nikoli z jiných státních prostředků. To vede Komisi k závěru, že výše odvodu má ve skutečnosti přímý dopad na výši státní podpory.

| (205) | Pokud jsou odvody součástí opatření podpory, musí Komise přezkoumat, zda při tom nedochází k diskriminaci mezi dováženými a tuzemskými výrobky (51) nebo vyváženými tuzemskými výrobky a tuzemskými výrobky uváděnými na tuzemský trh (52). |
| --- | --- |

(205)

Pokud jsou odvody součástí opatření podpory, musí Komise přezkoumat, zda při tom nedochází k diskriminaci mezi dováženými a tuzemskými výrobky (51) nebo vyváženými tuzemskými výrobky a tuzemskými výrobky uváděnými na tuzemský trh (52).

51

52

| (206) | Dávka na mléko není vybírána u dovozů. V důsledku toho znevýhodňují opatření podpory v rámci zákona o mléku a tucích nedovážené výrobky. |
| --- | --- |

(206)

Dávka na mléko není vybírána u dovozů. V důsledku toho znevýhodňují opatření podpory v rámci zákona o mléku a tucích nedovážené výrobky.

| (207) | Kromě toho by se na dávku na mléko mohlo pohlížet jako na diskriminující výběr odvodů v tuzemsku, který je v rozporu s článkem 110 SFEU, pokud je dávka na mléko v míře jako dlužná dávka na mléko vzniklá u zboží vyrobeného a zpracovaného v tuzemsku jen částečně vyvážena výhodami, které vyplývají z používání jejích příjmů, což vede k tomu, že vyvážené tuzemské výrobky jsou znevýhodňovány. Německé orgány prohlásily, že pokud je jim známo, pro podniky vyvážející mléčné výrobky nevyplývají z výběru dávky žádné nevýhody. Pokud však v budoucnosti některý podnik, který vyvezl mléčné výrobky, prokáže, že byl výběrem dávky znevýhodněn, budou mu podle ujištění Německa příslušné částky vráceny. Na tomto základě vychází Komise z toho, že diskriminace je vyloučena. |
| --- | --- |

(207)

Kromě toho by se na dávku na mléko mohlo pohlížet jako na diskriminující výběr odvodů v tuzemsku, který je v rozporu s článkem 110 SFEU, pokud je dávka na mléko v míře jako dlužná dávka na mléko vzniklá u zboží vyrobeného a zpracovaného v tuzemsku jen částečně vyvážena výhodami, které vyplývají z používání jejích příjmů, což vede k tomu, že vyvážené tuzemské výrobky jsou znevýhodňovány. Německé orgány prohlásily, že pokud je jim známo, pro podniky vyvážející mléčné výrobky nevyplývají z výběru dávky žádné nevýhody. Pokud však v budoucnosti některý podnik, který vyvezl mléčné výrobky, prokáže, že byl výběrem dávky znevýhodněn, budou mu podle ujištění Německa příslušné částky vráceny. Na tomto základě vychází Komise z toho, že diskriminace je vyloučena.

| (208) | Komise proto konstatuje, že dávka není v rozporu s ustanoveními článku 110 SFEU (53). |
| --- | --- |

(208)

Komise proto konstatuje, že dávka není v rozporu s ustanoveními článku 110 SFEU (53).

53

| (209) | Kromě toho je nutné přezkoumat, zda výběr dávky na mléko není v rozporu s cíli společné organizace trhu v odvětví zemědělství. V této souvislosti musí být zjištěno, zda dávky na mléko ovlivňují ceny tuzemských konečných výrobků a zda tak nejsou tuzemské výrobky diskriminovány oproti dováženým výrobkům (54). V této souvislosti Komise konstatuje, že cena mléka prodávaného v maloobchodě v Německu není zjevně nižší než 0,45 EUR za litr. Dávka na mléko nečiní více než 0,0015 EUR za kg, a představuje tak pouze nepatrnou část prodejní ceny. Komise z toho proto vyvozuje, že výběr dávky na mléko není v rozporu s cíli dotčené společné organizace trhu. |
| --- | --- |

(209)

Kromě toho je nutné přezkoumat, zda výběr dávky na mléko není v rozporu s cíli společné organizace trhu v odvětví zemědělství. V této souvislosti musí být zjištěno, zda dávky na mléko ovlivňují ceny tuzemských konečných výrobků a zda tak nejsou tuzemské výrobky diskriminovány oproti dováženým výrobkům (54). V této souvislosti Komise konstatuje, že cena mléka prodávaného v maloobchodě v Německu není zjevně nižší než 0,45 EUR za litr. Dávka na mléko nečiní více než 0,0015 EUR za kg, a představuje tak pouze nepatrnou část prodejní ceny. Komise z toho proto vyvozuje, že výběr dávky na mléko není v rozporu s cíli dotčené společné organizace trhu.

54

Závěr

Závěr

| (210) | Podle čl. 15 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 podléhají pravomoci Komise ve věci navrácení podpory promlčecí lhůtě deseti let. Podle čl. 15 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999 „jakékoli opatření přijaté Komisí (...), týkající se protiprávní podpory, přerušuje běh promlčecí lhůty“. |
| --- | --- |

(210)

Podle čl. 15 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 podléhají pravomoci Komise ve věci navrácení podpory promlčecí lhůtě deseti let. Podle čl. 15 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999 „jakékoli opatření přijaté Komisí (...), týkající se protiprávní podpory, přerušuje běh promlčecí lhůty“.

| (211) | Poté, co Německo předložilo výroční zprávu za rok 2010 o státní podpoře v odvětví zemědělství, požádala Komise Německo dopisem ze dne 28. listopadu 2011 o doplňující informace o režimu podpory. Tímto opatřením Komise byla promlčecí lhůta přerušena. Toto rozhodnutí se tudíž – v souladu s desetiletou promlčecí lhůtou uvedenou v předchozím bodě odůvodnění – vztahuje na období od 28. listopadu 2001. |
| --- | --- |

(211)

Poté, co Německo předložilo výroční zprávu za rok 2010 o státní podpoře v odvětví zemědělství, požádala Komise Německo dopisem ze dne 28. listopadu 2011 o doplňující informace o režimu podpory. Tímto opatřením Komise byla promlčecí lhůta přerušena. Toto rozhodnutí se tudíž – v souladu s desetiletou promlčecí lhůtou uvedenou v předchozím bodě odůvodnění – vztahuje na období od 28. listopadu 2001.

| (212) | Komise konstatuje, že Německo podpory poskytlo protiprávně v rozporu s články 107 a 108 SFEU. Tyto podpory využívaly podniky odvětví zpracování mléka a jeho uvádění na trh v celém Německu. Tyto podpory jsou s vnitřním trhem zčásti slučitelné (192. bod odůvodnění), zčásti neslučitelné (177., 183. a 199. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(212)

Komise konstatuje, že Německo podpory poskytlo protiprávně v rozporu s články 107 a 108 SFEU. Tyto podpory využívaly podniky odvětví zpracování mléka a jeho uvádění na trh v celém Německu. Tyto podpory jsou s vnitřním trhem zčásti slučitelné (192. bod odůvodnění), zčásti neslučitelné (177., 183. a 199. bod odůvodnění).

| (213) | Pro účely navrácení podpor neslučitelných s vnitřním trhem pokládá Komise za rozumnou následující metodu: pro stanovení podpor, které je zapotřebí požadovat zpět, by měly být platby z prostředků získaných z dávky na mléko provedené ve prospěch VDM na opatření jím prováděná rozděleny mezi mlékárny v poměru výše dávky na mléko zaplacené dotčenými mlékárnami. Komise je připravena projednat s Německem další metody rozdělení předmětných prostředků mezi příjemce podpory, |
| --- | --- |

(213)

Pro účely navrácení podpor neslučitelných s vnitřním trhem pokládá Komise za rozumnou následující metodu: pro stanovení podpor, které je zapotřebí požadovat zpět, by měly být platby z prostředků získaných z dávky na mléko provedené ve prospěch VDM na opatření jím prováděná rozděleny mezi mlékárny v poměru výše dávky na mléko zaplacené dotčenými mlékárnami. Komise je připravena projednat s Německem další metody rozdělení předmětných prostředků mezi příjemce podpory,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Finanční podpora, kterou Německo poskytlo prostřednictvím mlékárenského svazu Verband der Milchwirtschaft e.V. ve prospěch vědeckých pracovníků, nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

Finanční podpora, kterou Německo poskytlo prostřednictvím mlékárenského svazu Verband der Milchwirtschaft e.V. v souvislosti s přednáškami na hannoverské odborné vysoké škole, nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

Finanční podpory, které Německo poskytlo v souvislosti s činností mlékárenského svazu Verband der Milchwirtschaft e.V. jakožto zprostředkovatele obecných informací a s jeho postavením poradce pro státní subjekty a s ohledem na tvorbu norem a standardů, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

Článek 2

Podpory, které Německo poskytlo v souvislosti s činností mlékárenského svazu Verband der Milchwirtschaft e.V. jakožto zprostředkovatele obecných informací v období od 28. listopadu 2001 do 31. prosince 2006 protiprávně v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU, jsou slučitelné s vnitřním trhem.

Článek 3

Podpory, které Německo poskytlo v souvislosti s postavením mlékárenského svazu Verband der Milchwirtschaft e.V. jakožto poradce pro státní subjekty a ohledně tvorby norem a standardů protiprávně v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU, jsou neslučitelné s vnitřním trhem.

Podpory, které Německo poskytlo v souvislosti s postavením mlékárenského svazu Verband der Milchwirtschaft e.V. jakožto zprostředkovatele obecných informací v období od 1. ledna 2007 protiprávně v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU, jsou neslučitelné s vnitřním trhem.

Článek 4

1.   Německo požaduje podporu neslučitelnou s vnitřním trhem, která byla poskytnuta na základě režimu podpory uvedeného v článku 3, od příjemců zpět.

2.   Částky, které mají být navráceny, jsou úročeny ode dne, kdy byly příjemcům dány k dispozici, do dne jejich skutečného navrácení.

3.   Úroky se vypočítají jako složený úrok podle kapitoly V nařízení (ES) č. 794/2004 a nařízení Komise (ES) č. 271/2008 (55), kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004.

4.   S účinkem ode dne oznámení tohoto rozhodnutí zruší Německo všechny neprovedené platby režimu podpory uvedené v článku 3.

Článek 5

1.   Vrácení podpory uvedené v článku 3 je okamžité a účinné.

2.   Německo zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno do čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.

Článek 6

1.   Do dvou měsíců od dne oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Německo Komisi tyto informace:

| a) | seznam příjemců, kteří na základě režimu uvedeného v článku 3 obdrželi podporu, jakož i celkovou částku podpory, kterou obdržel každý z nich na základě tohoto režimu; |
| --- | --- |

a)

seznam příjemců, kteří na základě režimu uvedeného v článku 3 obdrželi podporu, jakož i celkovou částku podpory, kterou obdržel každý z nich na základě tohoto režimu;

| b) | celkovou částku (jistinu a úroky), kterou je třeba požadovat po každém příjemci; |
| --- | --- |

b)

celkovou částku (jistinu a úroky), kterou je třeba požadovat po každém příjemci;

| c) | podrobný popis přijatých, případně zamýšlených opatření ke splnění tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- |

c)

podrobný popis přijatých, případně zamýšlených opatření ke splnění tohoto rozhodnutí;

| d) | podklady, z nichž vyplývá, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit. |
| --- | --- |

d)

podklady, z nichž vyplývá, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit.

2.   Německo Komisi informuje o průběhu provádění svých opatření k provedení tohoto rozhodnutí, dokud nebude podpora, která byla poskytnuta na základě režimu uvedeného v článku 3, navrácena. Na žádost Komise Německo neprodleně poskytne informace o opatřeních již přijatých, resp. plánovaných k provedení tohoto rozhodnutí. Kromě toho bude poskytovat podrobné informace o výši částek podpory a o úrocích, které příjemce již vrátil.

Článek 7

Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.

Německo se vyzývá, aby příjemcům neprodleně předalo kopii tohoto rozhodnutí.

V Bruselu dne 16. prosince 2015.

Za Komisi

Phil HOGAN

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. C 7, 10.1.2014, s. 8.

1

(2)  Nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1).

2

(3)  Viz poznámka pod čarou 1. Předtím byla Německu dopisem ze dne 9. prosince 2013 doručena oprava.

3

(4)  http://www.idf-germany.com/der-verband/mitglieder-und-foerderer/

4

(5)  Nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů ) (Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1).

5

(6)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 26. ledna 2005, Piau v. Komise, T-193/02, ECLI:EU:C:2005:22, bod 69, Komise, rozhodnutí ze dne 26. dubna 2006, N277/2003 – převod chráněných oblastí.

6

(7)  Svaz VDM odkazuje v této souvislosti na čl. 5 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1).

7

(8)  Svaz VDM odkazuje v souvislosti s nehospodářským charakterem stanovování a tvorby norem na rozsudek Soudního dvora ze dne 12. prosince 2006, SELEX v. Komise, ECLI:EU:T:2006:387.

8

(9)  
  Úř. věst. C 28, 1.2.2000, s. 2.

9

(10)  
  Úř. věst. C 319, 27.12.2006, s. 1.

10

(11)  Svaz VDM v souvislosti s šířením zpráv a statistik odkazuje na rozhodnutí Komise ze dne 27. července 2006, státní podpora N 425/09, bod 9 a.E.

11

(12)  Svaz VDM odkazuje v souvislosti s Německem například na státní podporu N 571/2002 – zákon o fondu na propagaci.

12

(13)  Rozhodnutí Komise 2014/416/EU ze dne 9. dubna 2014 o režimu státní podpory SA.23257 (12/C) (ex NN 8/10, ex CP 157/07) provedeném Francií (mezioborová dohoda uzavřená v rámci Francouzského sdružení zhodnocení produktů a profesních odvětví v oblasti pěstování zeleniny a krajiny – Val'Hor) (Úř. věst. L 192, 1.7.2014, s. 59).

13

(14)  Srov. rozsudek Soudního dvora ze dne 30. května 2013, Doux Elevage, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, bod 38.

14

(15)  Srov. rozsudek Soudního dvora ze dne 18. května 2002, Stardust Marine, C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, bod 52.

15

(16)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 15. července 2004, Pearle BV, C-345/02, ECLI:EU:C:2004:448, bod 36.

16

(17)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 27. září 2012, Plans de Campagne, T-139/09, ECLI:EU:C:2012:496, bod 62.

17

(18)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 19. prosince 2013, Vent de Colère, C-262/12, ECLI:EU:C:2013:851, bod 11, jakož i stanovisko generálního advokáta Jääskinena ze dne 11. července 2013, Vent de Colère, C-262/12, ECLI:EU:C:2013:469, mimo jiné bod 49.

18

(19)  Srov. rozsudek Soudního dvora ze dne 15. července 2007, Pearle BV, C-345/02, ECLI:EU:C:2004:448, bod 37; rozsudek Soudního dvora ze dne 30. května 2013, Doux Elevage, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, bod 40; rozhodnutí 2014/416/EU.

19

(20)  Srov. rozsudek Soudního dvora ze dne 15. července 2004, Pearle BV, C-345/02, ECLI:EU:C:2004:448, bod 37; rozsudek Soudního dvora ze dne 30. května 2013, Doux Elevage, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, bod 40.

20

(21)  
  Úř. věst. C 8, 11.1.2012, s. 4.

21

(22)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 11. září 2007, Komise v. Spolková republika Německo, C-318/05, ECLI:EU:C:2007:495, bod 68. Viz také rozhodnutí Komise ze dne 25. dubna 2001, ve věci N 118/00, Veřejné dotace pro profesionální sportovní kluby, a rozhodnutí kontrolního úřadu ESVO ve věci 68123 – Norsko – Nasjonal digital laeringsarena, 12. října 2011, s. 9.

22

(23)  Sdělení Komise o použití pravidel Evropské unie v oblasti státní podpory na vyrovnávací platbu udělenou za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu, bod 27, Úř. věst. C 198, 27.6.2014, s. 1.

23

(24)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 20. listopadu 2003, Ministère de l'Économie, des Finances et de l'Industrie/GEMO, C-126/01, ECLI:EU:C:2003:622, bod 23.

24

(25)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 20. listopadu 2003, Ministère de l'Économie, des Finances et de l'Industrie/GEMO, C-126/01, ECLI:EU:C:2003:622, bod 24.

25

(26)  Např. § 37 odst. 2 třetí věta stavebního zákoníku, § 14 odst. 1 a 2, § 18 odst. 3 a 4. § 22 odst. 5 spolkového zákona o ochraně přírody, § 2 odst. 7, § 11 odst. 2 a 3, § 12 odst. 7, § 14 odst. 4 bod 2, § 26 odst. 3, § 35a odst. 3 obecného zákona o železnicích. Viz k dřívějšímu § 9 spolkového zákona o ochraně přírody rozsudek Spolkového správního soudu ze dne 29. dubna 1993, Az: 7 A 4/93, bod 22 („... rozhodnutí ‚po dohodě‘ nevyžaduje na rozdíl od rozhodnutí ‚ve shodě‘ žádný souhlasný projev vůle. Neznamená nic více než (znaleckou) konzultaci druhého úřadu, který tím získá příležitost vnést do řízení svou představu
  “) a za druhé k § 18 odst. 2 první větě bodu 2 obecného zákona o železnicích rozsudky Spolkového správního soudu ze dne 31. října 2000, Az: 11 VR 12/00, bod 5 („
  Dohoda s žadatelkou podle § 18 odst. 2 první věty bodu 2 obecného zákona o železnicích, která na rozdíl od souhlasu nevyžaduje souhlasný projev vůle ...“), jakož ze dne 7. února 2005, Az: 9 VR 15/04, bod 11 („
  Poté samu vyžadovanou dohodu s žadatelkou [...] vytvořil orgán schvalující plán tím, že žadatelce [...] dal příležitost vyjádřit své stanovisko
  “).

26

rozhodnutí ‚po dohodě‘ nevyžaduje na rozdíl od rozhodnutí ‚ve shodě‘ žádný souhlasný projev vůle. Neznamená nic více než (znaleckou) konzultaci druhého úřadu, který tím získá příležitost vnést do řízení svou představu

Dohoda s žadatelkou podle § 18 odst. 2 první věty bodu 2 obecného zákona o železnicích, která na rozdíl od souhlasu nevyžaduje souhlasný projev vůle

Poté samu vyžadovanou dohodu s žadatelkou

vytvořil orgán schvalující plán tím, že žadatelce

dal příležitost vyjádřit své stanovisko

(27)  Viz též § 22 odst. 1 šestá věta zákona o mléku a tucích s odkazem na „oprávnění“ zemských vlád (a možnost přenesení na nejvyšší zemské orgány), jakož § 23 odst. 2 zákona o mléku a tucích, podle kterého vymáhání dávek probíhá podle ustanovení poplatkového řádu, což zase předpokládá vyhlášení platebního výměru nebo podobného správního aktu (srov. § 122 a 251 poplatkového řádu). Podle § 14 odst. 3 zákona o mléku a tucích nesmí naopak být na příslušné zemské sdružení přeneseny žádné výsostné úkoly.

27

(28)  Jednotlivá nařízení spolkových zemí jsou vyjmenována ve 21. až 28. bodě odůvodnění.

28

(29)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 30. května 2013, Doux Elevage, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, bod 40.

29

(30)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 30. května 2013, Doux Elevage, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, bod 31.

30

(31)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 30. května 2013, Doux Elevage, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, bod 32.

31

(32)  Viz např. § 6 odst. 3 nařízení o dávce na mléko (nařízení o dávce) ze dne 17. října 2007.

32

(33)  Viz např. § 5 nařízení o dávce na mléko (nařízení o dávce) ze dne 17. října 2007.

33

(34)  Srov. rozsudek Soudního dvora ze dne 11. září 2014, Komise v. Německo, C-527/12, ECLI:EU:C:2014:2193, bod 41 a 56.

34

(35)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 30. května 2013, Doux Elevage, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, body 32, 35 a 38.

35

(36)  Viz následující výroky na internetové stránce VDM (http://www.idf-germany.com/): „Svaz VDM zastupuje v IDF zájmy mlékárenského odvětví“; „zastupování a podpora zájmů mlékárenského průmyslu“; „zastupování zájmů v zákonodárném procesu před ministerstvy“; „...poradenství ve všech otázkách mlékárenského průmyslu využívají jednotliví producenti mléka nebo mlékárny přímo nebo nepřímo“; „Ve všech mezinárodních grémiích ... se [VDM] stará o to, aby byly zohledňovány německé zájmy“; „[úkol spočívá v] předkládání zájmů mlékárenského průmyslu jako sladěného mínění příslušným spolkovým orgánům“; „...podpora shody mezi spolkovými orgány a odvětvím mlékárenského průmyslu“; „svaz VDM přispívá podstatnou měrou k tomu, aby mlékárenský průmysl a úřady našly společnou řeč“; „jako zástupce celého mlékárenského odvětví má VDM na starost tvorbu norem a standardů ...“; „jelikož Spolkové ministerstvo pro výživu, zemědělství a ochranu spotřebitele vysílá německé delegace na zasedání výborů Codexu, zastupuje VDM i na tomto místě zájmy mlékárenského průmyslu, a tím i zájmy svých členských svazů“; „svaz VDM obhajuje pozici mlékárenského průmyslu vůči politice“.

36

(37)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 17. září 1980, Philip Morris Holland BV v. Komise, C-730/79; ECLI:EU:C:1980:209, body 11–12.

37

(38)  Viz zejména rozsudek Soudního dvora ze dne 13. července 1988, Francouzská republika v. Komise, 102/87, ECLI:EU:C:1988:391.

38

(39)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 14. ledna 2015, Eventech Ltd v. Parking Adjudicator, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, bod 67.

39

(40)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 927/2012 ze dne 9. října 2012, kterým se mění příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku; Úř. věst. L 304, 31.10.2012, s. 1.

40

(41)  Zdroj: Eurostat.

41

(42)  Nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1).

42

(43)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 30. dubna 2002, Gibraltar v. Komise, T-195/01 a T-207/01, ECLI:EU:T:2002:111, bod 111.

43

(44)  
  Úř. věst. C 119, 22.5.2002, s. 22.

44

(45)  Nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 33).

45

(46)  Nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách) (Úř. věst. L 214, 9.8.2008, s. 3).

46

(47)  
  Úř. věst. L 107, 30.4.1996, s. 4.

47

(48)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 21. října 2003, Van Calster, C-261/01 a C-262/01, ECLI:EU:C:2003:571, bod 49.

48

(49)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 13. ledna 2005, Streekgewest Westelijk Noord-Brabant, C-174/02, ECLI:EU:C:2005:10, bod 26; rozsudek Soudního dvora ze dne 27. října 2005, Nazairdis SAS e.a./Caisse nationale de l'organisation autonome d'assurance vieillesse des travailleurs non salariés des professions industrielles et commerciales (Organic), C-266/04 až C-270/04, C-276/04 a C-321/04 až C-325/04, ECLI:EU:C:2005:657, body 46 až 49.

49

(50)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 13. ledna 2005, Streekgewest Westelijk Noord-Brabant, C-174/02, ECLI:EU:C:2005:10 bod 28, jakož i rozsudek Soudního dvora ze dne 15. června 2006, Air Liquide, spojené věci C-393/04 a C-41/05, ECLI:EU:C:2006:403, bod 46.

50

(51)  V souvislosti s diskriminací mezi tuzemskými a vyváženými výrobky viz mimo jiné rozsudek Soudního dvora ze dne 23. dubna 2002, Nygard, C-234/99, ECLI:EU:C:2002:244, body 21–22.

51

(52)  V souvislosti s diskriminací mezi tuzemskými a dováženými výrobky viz rozsudek Soudního dvora ze dne 11. března 1992, Compagnie Commerciale de l'Ouest, spojené věci C-78/90, C-79/90, C-80/90, C-81/90, C-82/90 a C-83/90, ECLI:EU:C:1992:118, bod 26.

52

(53)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 21. října 2003, Van Calster, C-261/01 a C-262/01, ECLI:EU:C:2003:571, bod 48.

53

(54)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 22. května 2003, Freskot, C-355/00, ECLI:EU:C:2003:298, body 18–32.

54

(55)  Nařízení Komise (ES) č. 271/2008 ze dne 30. ledna 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 82, 25.3.2008, s. 1).

55

---