# Euroopa Liidu L 86/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 86 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik1. aprill 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 86

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik1. aprill 2016

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2016/449, 28. juuli 2015, riigiabi SA.38544 2014/C (ex 2014/N) kohta, mida Prantsusmaa kavatseb anda ettevõttele Kem One
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 5169 all)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | SUUNISED |
| | * | Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2016/450, 4. detsember 2015, millega muudetakse suunist EKP/2014/15 rahandus- ja finantsstatistika kohta (EKP/2015/44) | 42 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Komisjoni otsus (EL) 2016/449, 28. juuli 2015, riigiabi SA.38544 2014/C (ex 2014/N) kohta, mida Prantsusmaa kavatseb anda ettevõttele Kem One
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 5169 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 5169 all)

1

1

SUUNISED

*

Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2016/450, 4. detsember 2015, millega muudetakse suunist EKP/2014/15 rahandus- ja finantsstatistika kohta (EKP/2015/44)

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 1.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 86/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 86/1

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2016/449,

28. juuli 2015,

riigiabi SA.38544 2014/C (ex 2014/N) kohta, mida Prantsusmaa kavatseb anda ettevõttele Kem One

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 5169 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud artiklitele (1) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | Pärast eelnenud kontakte teatas Prantsusmaa komisjonile 30. juulil 2014 kolmest rahalist abi hõlmavast meetmest (FDESi laen, tagasimakstavad toetused ja avansid ning võimalik maksu- ja sotsiaalvõlgade sissenõudmisest loobumine), mis võeti äriühingu Kem One SAS (edaspidi „Kem One” või „ettevõte”) tegevuse jätkamise eesmärgil ettevõtte restruktureerimiskava raames. |
| --- | --- |

(1)

Pärast eelnenud kontakte teatas Prantsusmaa komisjonile 30. juulil 2014 kolmest rahalist abi hõlmavast meetmest (FDESi laen, tagasimakstavad toetused ja avansid ning võimalik maksu- ja sotsiaalvõlgade sissenõudmisest loobumine), mis võeti äriühingu Kem One SAS (edaspidi „Kem One” või „ettevõte”) tegevuse jätkamise eesmärgil ettevõtte restruktureerimiskava raames.

| (2) | 1. oktoobri 2014. aasta kirjaga teavitas komisjon Prantsusmaad oma otsusest algatada seoses kõnealuste meetmetega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 ette nähtud menetlus (edaspidi „algatamisotsus”). Prantsusmaa esitas omapoolsed märkused 3. novembri 2014. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(2)

1. oktoobri 2014. aasta kirjaga teavitas komisjon Prantsusmaad oma otsusest algatada seoses kõnealuste meetmetega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 ette nähtud menetlus (edaspidi „algatamisotsus”). Prantsusmaa esitas omapoolsed märkused 3. novembri 2014. aasta kirjaga.

| (3) | Komisjoni otsus menetluse algatamiseks avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused kõnealuste meetmete kohta. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsus menetluse algatamiseks avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused kõnealuste meetmete kohta.

Euroopa Liidu Teatajas

2

| (4) | Komisjonile esitas kõnealuse teemaga seotud märkusi kuus huvitatud kolmandat isikut. Komisjon edastas need märkused Prantsusmaale, andes võimaluse neid märkusi kommenteerida, ning sai kõnealused kommentaarid 25. veebruari 2015. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(4)

Komisjonile esitas kõnealuse teemaga seotud märkusi kuus huvitatud kolmandat isikut. Komisjon edastas need märkused Prantsusmaale, andes võimaluse neid märkusi kommenteerida, ning sai kõnealused kommentaarid 25. veebruari 2015. aasta kirjaga.

| (5) | 20. märtsil 2015 esitas Prantsusmaa oma märkusi kinnitava täiendava teabe. Samal päeval palus komisjon esitada täiendavat teavet, mille Prantsusmaa esitas 8. mail 2015. Seejärel palus komisjon 23. juunil 2015 esitada täiendavat teavet, mille Prantsusmaa esitas 2. juulil 2015. |
| --- | --- |

(5)

20. märtsil 2015 esitas Prantsusmaa oma märkusi kinnitava täiendava teabe. Samal päeval palus komisjon esitada täiendavat teavet, mille Prantsusmaa esitas 8. mail 2015. Seejärel palus komisjon 23. juunil 2015 esitada täiendavat teavet, mille Prantsusmaa esitas 2. juulil 2015.

| (6) | Lisaks sellele toimus komisjoni ja Prantsusmaa ametiasutuste vahel mitu telefonikonverentsi ja töökoosolekut. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks sellele toimus komisjoni ja Prantsusmaa ametiasutuste vahel mitu telefonikonverentsi ja töökoosolekut.

2.   TAUSTTEAVE

TAUSTTEAVE

2.1.   TOETUSE SAAJA: KEM ONE

| (7) | Kem One oli kontserni Kem One Holding 100 % tütarettevõtja, mis asutati 2012. aastal tegevuse üleandmiseks tütarettevõtja loomise teel ja selleks, et Šveitsis asuv finantskontsern Klesch võtaks üle Arkema vinüülitootmisega seotud tegevuse. 2012. aastal oli Kem One ja tema tütarettevõtjate (Kem One Italia ja Kem One Hernani) käive [...] (*1) miljonit eurot, millest [...] miljonit eurot oli seotud Prantsusmaaga, kus toimus suurem osa ettevõtte tootmis- ja müügitegevusest. Ettevõttel oli Prantsusmaal 1 315 töötajat ning Hispaanias ja Itaalias 80 töötajat.

  Joonis 1


  Kontserni Kem One struktuur enne ülevõtmist




  KEM ONE International
  Alphacan BV (Netherlands)
  Alphacan Omniplast Gmbh
  Alphacan D.o.o. (Croatia)
  Alphacan Spa (Italy)
  Alphacan SA (France)
  Akishima Chemicals Industries Co Ltd (Japan)
  Resinoplast Vietnam Ltd (Vietnam)
  Changshu Resichina Engineering Polymers Co Ltd (China) 1
  Resitech Germany Gmbh
  Resinoplast North America SRL (Mexico)
  Resilia Srl (Italy)
  Plasgom (Spain)
  Resinoplast (France)
  KEM ONE Hernani
  KEM ONE Italia
  KEM ONE Trésorerie
  KEM ONE Innovative Vinyls
  KEM ONE SAS
  KEM ONE Holding
  Périmètre de l’entre-prise bénéficiaire des mesures

  Allikas: esitatud teatis |
| --- | --- |

(7)

Kem One oli kontserni Kem One Holding 100 % tütarettevõtja, mis asutati 2012. aastal tegevuse üleandmiseks tütarettevõtja loomise teel ja selleks, et Šveitsis asuv finantskontsern Klesch võtaks üle Arkema vinüülitootmisega seotud tegevuse. 2012. aastal oli Kem One ja tema tütarettevõtjate (Kem One Italia ja Kem One Hernani) käive [...] (*1) miljonit eurot, millest [...] miljonit eurot oli seotud Prantsusmaaga, kus toimus suurem osa ettevõtte tootmis- ja müügitegevusest. Ettevõttel oli Prantsusmaal 1 315 töötajat ning Hispaanias ja Itaalias 80 töötajat.

*1

Joonis 1

Joonis 1

Kontserni Kem One struktuur enne ülevõtmist

Kontserni Kem One struktuur enne ülevõtmist

KEM ONE International

Alphacan BV (Netherlands)

Alphacan Omniplast Gmbh

Alphacan D.o.o. (Croatia)

Alphacan Spa (Italy)

Alphacan SA (France)

Akishima Chemicals Industries Co Ltd (Japan)

Resinoplast Vietnam Ltd (Vietnam)

Changshu Resichina Engineering Polymers Co Ltd (China) 1

Resitech Germany Gmbh

Resinoplast North America SRL (Mexico)

Resilia Srl (Italy)

Plasgom (Spain)

Resinoplast (France)

KEM ONE Hernani

KEM ONE Italia

KEM ONE Trésorerie

KEM ONE Innovative Vinyls

KEM ONE SAS

KEM ONE Holding

Périmètre de l’entre-prise bénéficiaire des mesures

Allikas: esitatud teatis

Allikas:

| (8) | Kem One tegevusvaldkonnad on vertikaalselt integreeritud ning hõlmavad toiminguid alates soola tootmisest kuni polüvinüülkloriidi („PVC”) töötlemiseni. Seega hõlmab Kem One tegevus selliste kloori sisaldavate toodete ja PVC tootmist ja turustamist, mis on tooraineks mitmele majandussektorile, nagu autotööstus, ehitus, põllumajandus ja tervishoid.

  Joonis 2


  Kem One tegevus PVC tootmisahelas




  Balan (Prantsusmaa)
  ·
  [...] kt, S-PVC
  Lavéra (Prantsusmaa)
  ·
  [...] kt, kloor
  ·
  [...] kt, VCM
  ·
  [...] kt, sooda
  Fos-sur-Mer (Prantsusmaa)
  ·
  [...] kt, kloor
  ·
  [...] kt, VCM
  ·
  [...] kt, sooda
  Saint-Fons (Prantsusmaa)
  ·
  [...] kt, M-PVC
  ·
  [...] kt, PVC-C
  Hernani (Hispaania)
  ·
  [...] kt, E-PVC
  Saint-Aubain (Prantsusmaa)
  ·
  [...] kt, E-PVC
  Berre (Prantsusmaa)
  ·
  [...] kt, S-PVC
  PVC-C
  M-PVC
  E-PVC
  S-PVC
  Polüvinüülkloriid (PVC)
  polümerisatsioon
  Vinüülkloriidi monomeer (VCM)
  Krakkimine
  Etüleendikloriid (EDC)
  Kloorimine
  Kaustiline sooda
  Kloor
  Etüleen
  Elektrolüüs
  NaCl
  Maagaasi kondensaadi või nafta krakkimine
  Kem One (tootmisvõimsuse hinnang, kt/aastas)
  PVC tootmisahel

  Allikas: komisjon Prantsusmaa esitatud andmete ja kolmandate isikute esitatud märkuste põhjal |
| --- | --- |

(8)

Kem One tegevusvaldkonnad on vertikaalselt integreeritud ning hõlmavad toiminguid alates soola tootmisest kuni polüvinüülkloriidi („PVC”) töötlemiseni. Seega hõlmab Kem One tegevus selliste kloori sisaldavate toodete ja PVC tootmist ja turustamist, mis on tooraineks mitmele majandussektorile, nagu autotööstus, ehitus, põllumajandus ja tervishoid.

Joonis 2

Joonis 2

Kem One tegevus PVC tootmisahelas

Kem One tegevus PVC tootmisahelas

Balan (Prantsusmaa)

·

[...] kt, S-PVC

Lavéra (Prantsusmaa)

·

[...] kt, kloor

·

[...] kt, VCM

·

[...] kt, sooda

Fos-sur-Mer (Prantsusmaa)

·

[...] kt, kloor

·

[...] kt, VCM

·

[...] kt, sooda

Saint-Fons (Prantsusmaa)

·

[...] kt, M-PVC

·

[...] kt, PVC-C

Hernani (Hispaania)

·

[...] kt, E-PVC

Saint-Aubain (Prantsusmaa)

·

[...] kt, E-PVC

Berre (Prantsusmaa)

·

[...] kt, S-PVC

PVC-C

M-PVC

E-PVC

S-PVC

Polüvinüülkloriid (PVC)

polümerisatsioon

Vinüülkloriidi monomeer (VCM)

Krakkimine

Etüleendikloriid (EDC)

Kloorimine

Kaustiline sooda

Kloor

Etüleen

Elektrolüüs

NaCl

Maagaasi kondensaadi või nafta krakkimine

Kem One (tootmisvõimsuse hinnang, kt/aastas)

PVC tootmisahel

Allikas: komisjon Prantsusmaa esitatud andmete ja kolmandate isikute esitatud märkuste põhjal

Allikas:

| (9) | Kem One tegevuse põhieesmärk on toota ([...] % ettevõtte käibest) ja turustada PVCd. Kem One valmistab kolme liiki PVCd: i) üldotstarbeline PVC (M-PVC ja S-PVC), mis moodustab [...] % PVC toodangumahust, ii) emulsioon-PVC (E-PVC), mis moodustab [...] % PVC toodangumahust, kuid samas [...] % PVC tootmisega seotud kasumist, ja iii) järelklooritud PVC (PVC-C), mis moodustab [...] % PVC toodangumahust. Komisjoni otsustuspraktika kohaselt (3) hõlmab PVC turg kaht eraldi turusegmenti: S-PVC ja E-PVC turusegmendid. S-PVC turusegmendis tuleb eristada eraldi allsegmenti, mis hõlmab S-PVC eri liike: tarbe-S-PVC, erikasutusega S-PVC ja täitepolümeer. Sama kehtib E-PVC turusegmendi kohta (PVC pasta, erikasutusega E-PVC). |
| --- | --- |

(9)

Kem One tegevuse põhieesmärk on toota ([...] % ettevõtte käibest) ja turustada PVCd. Kem One valmistab kolme liiki PVCd: i) üldotstarbeline PVC (M-PVC ja S-PVC), mis moodustab [...] % PVC toodangumahust, ii) emulsioon-PVC (E-PVC), mis moodustab [...] % PVC toodangumahust, kuid samas [...] % PVC tootmisega seotud kasumist, ja iii) järelklooritud PVC (PVC-C), mis moodustab [...] % PVC toodangumahust. Komisjoni otsustuspraktika kohaselt (3) hõlmab PVC turg kaht eraldi turusegmenti: S-PVC ja E-PVC turusegmendid. S-PVC turusegmendis tuleb eristada eraldi allsegmenti, mis hõlmab S-PVC eri liike: tarbe-S-PVC, erikasutusega S-PVC ja täitepolümeer. Sama kehtib E-PVC turusegmendi kohta (PVC pasta, erikasutusega E-PVC).

3

| (10) | Lisaks sellele märkis komisjon, et tõenäoliselt on tegemist üleeuroopaliste turgudega (Euroopa Majanduspiirkonna, EMP taseme turgudega) ning et S-PVC puhul on võimalik välja tuua geograafiliselt kitsam piirkond, mis hõlmab Lääne-Euroopat või Loode-Euroopat (Belgia, Iirimaa, Luksemburg, Madalmaad, Norra, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Taani ja Ühendkuningriik koos võetuna). |
| --- | --- |

(10)

Lisaks sellele märkis komisjon, et tõenäoliselt on tegemist üleeuroopaliste turgudega (Euroopa Majanduspiirkonna, EMP taseme turgudega) ning et S-PVC puhul on võimalik välja tuua geograafiliselt kitsam piirkond, mis hõlmab Lääne-Euroopat või Loode-Euroopat (Belgia, Iirimaa, Luksemburg, Madalmaad, Norra, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Taani ja Ühendkuningriik koos võetuna).

| (11) | Tänapäeval tegutseb Kem One peamiselt tarbe-S-PVC turul. Kem One hinnangul on tema ja konkureerivate ettevõtjate turuosad järgmised:

  Tabel 1


  Tarbe-S-PVC turuosad Loode-Euroopas (2012–2014)












  S-PVC – Loode-Euroopa |
| --- | --- |
| | 2012 | 2013 | 2014 |
| Turuosa
  (maht)
  (%) | Turuosa
  (väärtus)
  (%) | Turuosa
  (maht)
  (%) | Turuosa
  (väärtus)
  (%) | Turuosa
  (maht)
  (%) | Turuosa
  (väärtus)
  (%) |
| KemOne | [10–20] | [5–20] | [5–10] | [5–20] | [10–20] | [5–20] |
| Ineos | [30–40] | [30–40] | [30–40] | [30–40] | [30–40] | [30–40] |
| SolVin | [20–30] | [20–30] | [20–30] | [20–30] | [20–30] | [20–30] |
| ShinEtsu | [10–20] | [10–20] | [10–20] | [10–20] | [10–20] | [10–20] |
| Vinnolit | [0–10] | [0–10] | [0–10] | [0–10] | [0–10] | [0–10] |
| Vestolit | [0–10] | [0–10] | [0–10] | [0–10] | [0–10] | [0–10] |
| Allikas: Prantsusmaa 7. juuli 2015. aasta vastus |

(11)

Tänapäeval tegutseb Kem One peamiselt tarbe-S-PVC turul. Kem One hinnangul on tema ja konkureerivate ettevõtjate turuosad järgmised:

Tabel 1

Tabel 1

Tarbe-S-PVC turuosad Loode-Euroopas (2012–2014)

Tarbe-S-PVC turuosad Loode-Euroopas (2012–2014)

S-PVC – Loode-Euroopa

2012

2013

2014

Turuosa

(maht)

(%)

Turuosa

(väärtus)

(%)

Turuosa

(maht)

(%)

Turuosa

(väärtus)

(%)

Turuosa

(maht)

(%)

Turuosa

(väärtus)

(%)

KemOne

[10–20]

[5–20]

[5–10]

[5–20]

[10–20]

[5–20]

Ineos

[30–40]

[30–40]

[30–40]

[30–40]

[30–40]

[30–40]

SolVin

[20–30]

[20–30]

[20–30]

[20–30]

[20–30]

[20–30]

ShinEtsu

[10–20]

[10–20]

[10–20]

[10–20]

[10–20]

[10–20]

Vinnolit

[0–10]

[0–10]

[0–10]

[0–10]

[0–10]

[0–10]

Vestolit

[0–10]

[0–10]

[0–10]

[0–10]

[0–10]

[0–10]

Allikas: Prantsusmaa 7. juuli 2015. aasta vastus

Allikas:

| (12) | E-PVC turu puhul on Prantsusmaa hinnangul Ineose ja Solvay ühisettevõtte turuosa toodangumahtu arvestades ligikaudu [20–30] %, Vinnoliti turuosa ligikaudu [30–40] %, Vestoliti turuosa [10–20] % ja Kem One turuosa [10–20] %. Seega hõlmavad ettevõtte kolm olulisemat konkurenti (Vinnolit, Ineose ja Solvay ühisettevõte ja Vestolit) kokku ligi [80–90] % E-PVC tootmis- ja müügimahust Loode-Euroopas. |
| --- | --- |

(12)

E-PVC turu puhul on Prantsusmaa hinnangul Ineose ja Solvay ühisettevõtte turuosa toodangumahtu arvestades ligikaudu [20–30] %, Vinnoliti turuosa ligikaudu [30–40] %, Vestoliti turuosa [10–20] % ja Kem One turuosa [10–20] %. Seega hõlmavad ettevõtte kolm olulisemat konkurenti (Vinnolit, Ineose ja Solvay ühisettevõte ja Vestolit) kokku ligi [80–90] % E-PVC tootmis- ja müügimahust Loode-Euroopas.

| (13) | Lisaks PVC-le toodab ja turustab Kem One soodat, klorometaane ja PVC tootmiseks kasutatavat kloori (4). |
| --- | --- |

(13)

Lisaks PVC-le toodab ja turustab Kem One soodat, klorometaane ja PVC tootmiseks kasutatavat kloori (4).

4

2.2.   KEM ONE MAJANDUSRASKUSED

| (14) | Tekkinud majandusraskused on tingitud nii struktuursest mahajäämusest kui ka ülemaailmsest majanduskriisist, mis tõid ajavahemikul 2012. aasta teisest poolaastast kuni 2013. aasta alguseni kaasa suuri rahalisi kaotusi. |
| --- | --- |

(14)

Tekkinud majandusraskused on tingitud nii struktuursest mahajäämusest kui ka ülemaailmsest majanduskriisist, mis tõid ajavahemikul 2012. aasta teisest poolaastast kuni 2013. aasta alguseni kaasa suuri rahalisi kaotusi.

2.2.1.   Kem One struktuurne mahajäämus

Kem One struktuurne mahajäämus

2.2.1.1.   Etüleeni tootmisahela vertikaalne lagunemine

Etüleeni tootmisahela vertikaalne lagunemine

| (15) | Prantsuse ametiasutused on seisukohal, et PVC sektori ettevõtjate konkurentsivõimelisus tugineb mitmele tegurile, muu hulgas energiale ja toorainele juurdepääsu hinnale, vinüüli tootmise üksuste integreeritusele ja suurusele, nende geograafilisele paiknemisele ja nendega seotud logistilistele teenustele, tootmisüksuste tehnoloogilisele varustatusele ja teatud ettevõtjate võimalusele taaskasutada kloori tootmistsükli jooksul kaks korda. |
| --- | --- |

(15)

Prantsuse ametiasutused on seisukohal, et PVC sektori ettevõtjate konkurentsivõimelisus tugineb mitmele tegurile, muu hulgas energiale ja toorainele juurdepääsu hinnale, vinüüli tootmise üksuste integreeritusele ja suurusele, nende geograafilisele paiknemisele ja nendega seotud logistilistele teenustele, tootmisüksuste tehnoloogilisele varustatusele ja teatud ettevõtjate võimalusele taaskasutada kloori tootmistsükli jooksul kaks korda.

| (16) | Kem One praegune tegevus on välja arendatud Arkema vinüüli tootmise üksuse baasil, mis sai 2006. aastal iseseisvaks ettevõtteks. Vastav tegevus loovutati seejärel 2012. aastal kontsernile Klesch. Kem One praegune struktuur on kujunenud välja mitme tegevusvaldkonna lõpetamise tulemusena seoses paljude Prantsusmaa keemiatööstuses juba varem olemas olnud tootmisharude loovutamisega, mis tõi kaasa etüleeni tootmisahela vertikaalse lagunemise ning mõjus ettevõttele Kem One ebasoodsalt, arvestades etüleeni ostudega seotud kulude suurt osakaalu PVC tootmisel. Sellest tulenevalt ei ole ettevõttel Kem One sidusat juurdepääsu etüleenile, eeskätt on see seotud sidemete katkemisega Totali aurukrakkimistehasega, mis oli Kem One peamine etüleeniga varustaja. Kem One peamistel konkurentidel on seevastu osaliselt sidus juurdepääs etüleenile tänu sellele, et nad toodavad ise etüleeni osa oma vajaduste jaoks (ettevõttel Ineos on aurukrakkimistehas Norras ja ettevõttel Solvay Prantsusmaal) või on sõlminud sidusa juurdepääsuga samaväärsed pikaajalised lepingud (näiteks Madalmaade ettevõte SHIN-ETSU, kellel on juurdepääs Shelli aurukrakkimistehasele). |
| --- | --- |

(16)

Kem One praegune tegevus on välja arendatud Arkema vinüüli tootmise üksuse baasil, mis sai 2006. aastal iseseisvaks ettevõtteks. Vastav tegevus loovutati seejärel 2012. aastal kontsernile Klesch. Kem One praegune struktuur on kujunenud välja mitme tegevusvaldkonna lõpetamise tulemusena seoses paljude Prantsusmaa keemiatööstuses juba varem olemas olnud tootmisharude loovutamisega, mis tõi kaasa etüleeni tootmisahela vertikaalse lagunemise ning mõjus ettevõttele Kem One ebasoodsalt, arvestades etüleeni ostudega seotud kulude suurt osakaalu PVC tootmisel. Sellest tulenevalt ei ole ettevõttel Kem One sidusat juurdepääsu etüleenile, eeskätt on see seotud sidemete katkemisega Totali aurukrakkimistehasega, mis oli Kem One peamine etüleeniga varustaja. Kem One peamistel konkurentidel on seevastu osaliselt sidus juurdepääs etüleenile tänu sellele, et nad toodavad ise etüleeni osa oma vajaduste jaoks (ettevõttel Ineos on aurukrakkimistehas Norras ja ettevõttel Solvay Prantsusmaal) või on sõlminud sidusa juurdepääsuga samaväärsed pikaajalised lepingud (näiteks Madalmaade ettevõte SHIN-ETSU, kellel on juurdepääs Shelli aurukrakkimistehasele).

2.2.1.2.   Tootmisseadmete põhiosa (elektrolüüsiseadmed) on vananenud ja vähese tootlusega

Tootmisseadmete põhiosa (elektrolüüsiseadmed) on vananenud ja vähese tootlusega

| (17) | Neljast elektrolüüsiseadmest võib vaid üht pidada tehnoloogiliselt kaasaegseks, kolm on väga energiakulukad (Fos-sur-Meri ja Lavéra diafragmatehnoloogiat kasutavad seadmed ja Lavéra elavhõbe-elektrolüüsi seadmed). Kem One peamised konkurendid tegelesid aastatel 2003–2013 oma elavhõbe-elektrolüüsi ja diafragmatehnoloogiat kasutavate seadmete väljavahetamisega membraantehnoloogial põhinevate elektrolüüsiseadmete vastu. |
| --- | --- |

(17)

Neljast elektrolüüsiseadmest võib vaid üht pidada tehnoloogiliselt kaasaegseks, kolm on väga energiakulukad (Fos-sur-Meri ja Lavéra diafragmatehnoloogiat kasutavad seadmed ja Lavéra elavhõbe-elektrolüüsi seadmed). Kem One peamised konkurendid tegelesid aastatel 2003–2013 oma elavhõbe-elektrolüüsi ja diafragmatehnoloogiat kasutavate seadmete väljavahetamisega membraantehnoloogial põhinevate elektrolüüsiseadmete vastu.

| (18) | Seega kasutab Kem One kõige kaasaegsemat tehnoloogiat (membraantehnoloogial põhinev elektrolüüs) oma tootmisprotsessis vaid [...] % ulatuses, samal ajal kui kõnealune tehnoloogia on kasutusel [...] % olemasolevate tootmisvõimsuste puhul. |
| --- | --- |

(18)

Seega kasutab Kem One kõige kaasaegsemat tehnoloogiat (membraantehnoloogial põhinev elektrolüüs) oma tootmisprotsessis vaid [...] % ulatuses, samal ajal kui kõnealune tehnoloogia on kasutusel [...] % olemasolevate tootmisvõimsuste puhul.

2.2.1.3.   Suured tootmiskulud

Suured tootmiskulud

| (19) | Arkema vinüüli tootmisega seotud tegevuse üleandmisele ettevõttele Klesch ei eelnenud tütarettevõtja moodustamist ja seesmist restruktureerimist, mis oleks võimaldanud optimeerida struktuurikulusid. Kõnealused kulud ulatusid 2013. aastal [...] miljoni euroni. |
| --- | --- |

(19)

Arkema vinüüli tootmisega seotud tegevuse üleandmisele ettevõttele Klesch ei eelnenud tütarettevõtja moodustamist ja seesmist restruktureerimist, mis oleks võimaldanud optimeerida struktuurikulusid. Kõnealused kulud ulatusid 2013. aastal [...] miljoni euroni.

| (20) | Lisaks sellele tuli Arkema ja Kem One vahel sõlmida mitu teenuse osutamise ja pakkumise lepingut, mis tõi kaasa konkurentsivõime vähenemise. |
| --- | --- |

(20)

Lisaks sellele tuli Arkema ja Kem One vahel sõlmida mitu teenuse osutamise ja pakkumise lepingut, mis tõi kaasa konkurentsivõime vähenemise.

2.2.1.4.   Liigselt Lõuna-Euroopale orienteeritud kaubanduspoliitika

Liigselt Lõuna-Euroopale orienteeritud kaubanduspoliitika

| (21) | Kem One geograafiline asukoht, millest tulenevalt tema peamistel tootmisüksustel on vahetu juurdepääs Vahemerele, on tinginud sellise müügipoliitika rakendamise (eeskätt PVC ja sooda puhul), mis on valdavalt orienteeritud Lõuna-Euroopa riikidele, mille majandust mõjutas otseselt 2008.–2009. aasta majanduskriis ning mis põhines teatud toodete, eeskätt sooda madala hinnaga impordil, võrreldes Loode-Euroopa turgudel kohaldatavate hindadega. Kaubanduspoliitika selline orienteeritus andis oma osa Kem One kasumimarginaali vähenemisse. |
| --- | --- |

(21)

Kem One geograafiline asukoht, millest tulenevalt tema peamistel tootmisüksustel on vahetu juurdepääs Vahemerele, on tinginud sellise müügipoliitika rakendamise (eeskätt PVC ja sooda puhul), mis on valdavalt orienteeritud Lõuna-Euroopa riikidele, mille majandust mõjutas otseselt 2008.–2009. aasta majanduskriis ning mis põhines teatud toodete, eeskätt sooda madala hinnaga impordil, võrreldes Loode-Euroopa turgudel kohaldatavate hindadega. Kaubanduspoliitika selline orienteeritus andis oma osa Kem One kasumimarginaali vähenemisse.

2.2.2.   Kem One rahalised raskused

Kem One rahalised raskused

| (22) | 2012. aasta teise poolaasta ja 2013. aasta alguse halb majanduslik konjunktuur tekitas ettevõttele Kem One peagi olulisi rahalisi probleeme. |
| --- | --- |

(22)

2012. aasta teise poolaasta ja 2013. aasta alguse halb majanduslik konjunktuur tekitas ettevõttele Kem One peagi olulisi rahalisi probleeme.

| (23) | Majanduskriisi negatiivseid mõjusid teravdas veelgi mitu sündmust, mis tõid kaasa müügimahtude märkimisväärse vähenemise ja mõjutasid ettevõtte kasumimarginaali: Fos-sur-Meri tehase sulgemine viieks aastaks 2012. aastal, st kavandatust kauemaks, probleemid Totalilt saadava etüleeni kvaliteediga, Totali Lavéra aurukrakkimistehases 2012. aasta detsembris aset leidnud tõsine vahejuhtum, mille tulemusena tehas suleti kuni 2013. aasta märtsini ning jätkas seejärel tööd piiratud tootmisvõimsusega. |
| --- | --- |

(23)

Majanduskriisi negatiivseid mõjusid teravdas veelgi mitu sündmust, mis tõid kaasa müügimahtude märkimisväärse vähenemise ja mõjutasid ettevõtte kasumimarginaali: Fos-sur-Meri tehase sulgemine viieks aastaks 2012. aastal, st kavandatust kauemaks, probleemid Totalilt saadava etüleeni kvaliteediga, Totali Lavéra aurukrakkimistehases 2012. aasta detsembris aset leidnud tõsine vahejuhtum, mille tulemusena tehas suleti kuni 2013. aasta märtsini ning jätkas seejärel tööd piiratud tootmisvõimsusega.

2.2.3.   Maksejõuetus ja tervendamismenetluse alustamine

Maksejõuetus ja tervendamismenetluse alustamine

| (24) | Kem One korduvate probleemide tõttu alustati 2013. aasta jaanuaris Lyoni kaubanduskohtus lepitamismenetlust. Menetluse tulemusena kokkulepet ei saavutatud ja 27. märtsil 2013 kuulutas kohus välja Kem One maksejõuetuse ning tegi otsuse tervendamismenetluse alustamise kohta. |
| --- | --- |

(24)

Kem One korduvate probleemide tõttu alustati 2013. aasta jaanuaris Lyoni kaubanduskohtus lepitamismenetlust. Menetluse tulemusena kokkulepet ei saavutatud ja 27. märtsil 2013 kuulutas kohus välja Kem One maksejõuetuse ning tegi otsuse tervendamismenetluse alustamise kohta.

| (25) | 20. detsembri 2013. aasta otsusega võttis Lyoni kaubanduskohus vastu Alain de Krassny ja investeerimisettevõtte OpenGate Capital (edaspidi „OpenGate”) ühispakkumise ja kinnitas finantsseisundi taastamise kava. Selles kavas nähti ette ettevõtte tegevuse jätkamine. |
| --- | --- |

(25)

20. detsembri 2013. aasta otsusega võttis Lyoni kaubanduskohus vastu Alain de Krassny ja investeerimisettevõtte OpenGate Capital (edaspidi „OpenGate”) ühispakkumise ja kinnitas finantsseisundi taastamise kava. Selles kavas nähti ette ettevõtte tegevuse jätkamine.

| (26) | Finantsseisundi taastamise kava elluviimiseks asutati uus äriühing K1 Group SAS (edaspidi „K1”), mille ülesanne oli ettevõtete Kem One ja Kem One Innovative Vinyls väärtpaberite omandamine ja hoidmine. K1 omanik oli 50 % ulatuses ettevõte AK1, mida juhtis Alain de Krassny ja 50 % ulatuses ettevõte K1 International, mida juhtis OpenGate. |
| --- | --- |

(26)

Finantsseisundi taastamise kava elluviimiseks asutati uus äriühing K1 Group SAS (edaspidi „K1”), mille ülesanne oli ettevõtete Kem One ja Kem One Innovative Vinyls väärtpaberite omandamine ja hoidmine. K1 omanik oli 50 % ulatuses ettevõte AK1, mida juhtis Alain de Krassny ja 50 % ulatuses ettevõte K1 International, mida juhtis OpenGate.

2.3.   RIIKLIKE TOETUSMEETMETE KIRJELDUS

| (27) | [...] (5):






  — | majandus- ja sotsiaalarengu fondi laen (edaspidi „FDESi laen”), mille põhiosa maksimaalne summa oli 30 miljonit eurot; |
| --- | --- | --- |

(27)

[...] (5):

5

—

majandus- ja sotsiaalarengu fondi laen (edaspidi „FDESi laen”), mille põhiosa maksimaalne summa oli 30 miljonit eurot;

| — | 15 miljoni euro suurune toetus ja tagasimakstavad avansid, mille maksimaalne summa ulatus 80 miljoni euroni; |
| --- | --- |

—

15 miljoni euro suurune toetus ja tagasimakstavad avansid, mille maksimaalne summa ulatus 80 miljoni euroni;

| — | võimalik loobumine sotsiaal- ja maksuvõlgade sissenõudmisest ülevõtja taotlusel. |
| --- | --- |

—

võimalik loobumine sotsiaal- ja maksuvõlgade sissenõudmisest ülevõtja taotlusel.

2.3.1.   FDESi laen (30 miljonit eurot)

FDESi laen (30 miljonit eurot)

| (28) | Prantsuse ametiasutused kasutasid FDESi abivahendina teatud raskustes olevate ettevõtete restruktureerimiseks. FDESi vahendite kasutamine tugineb praegu 26. novembri 2004. aasta ringkirjale riigi tegevuse kohta ettevõtete majandusraskuste ennetamisel ja leevendamisel (6). FDES sekkub laenude abil, mida antakse ettevõtetele, kelle elujõulisus taastatakse restruktureerimisperioodi lõpuks ning kelle tegevuse lõpetamine tooks kaasa tõsiseid tagajärgi teatud majandusharu või piirkonna jaoks. Riigi sekkumine toimub igal juhul erasektori kaasrahastamisel. 2013. aasta novembris kinnitas tootmise taastamise strateegia minister (ministre du Redressement productif) erakorralise meetme, millega nähti ette FDESi vahendite kasutamine eeskätt keskmise suurusega ettevõtete toetamiseks, (7) kelle suhtes võidakse algatada maksejõuetusmenetlus. |
| --- | --- |

(28)

Prantsuse ametiasutused kasutasid FDESi abivahendina teatud raskustes olevate ettevõtete restruktureerimiseks. FDESi vahendite kasutamine tugineb praegu 26. novembri 2004. aasta ringkirjale riigi tegevuse kohta ettevõtete majandusraskuste ennetamisel ja leevendamisel (6). FDES sekkub laenude abil, mida antakse ettevõtetele, kelle elujõulisus taastatakse restruktureerimisperioodi lõpuks ning kelle tegevuse lõpetamine tooks kaasa tõsiseid tagajärgi teatud majandusharu või piirkonna jaoks. Riigi sekkumine toimub igal juhul erasektori kaasrahastamisel. 2013. aasta novembris kinnitas tootmise taastamise strateegia minister (ministre du Redressement productif) erakorralise meetme, millega nähti ette FDESi vahendite kasutamine eeskätt keskmise suurusega ettevõtete toetamiseks, (7) kelle suhtes võidakse algatada maksejõuetusmenetlus.

6

ministre du Redressement productif

7

| (29) | 30 miljoni euro suurune FDESi laen oli mõeldud tagatiseks Kem One tarnijakrediitidele ning võimaldas rahuldada ka ettevõtte käibevahendite vajadusi ja rahavoogudega seotud lühiajalisi vajadusi. |
| --- | --- |

(29)

30 miljoni euro suurune FDESi laen oli mõeldud tagatiseks Kem One tarnijakrediitidele ning võimaldas rahuldada ka ettevõtte käibevahendite vajadusi ja rahavoogudega seotud lühiajalisi vajadusi.

| (30) | Laen antakse ettevõttele Kem One pärast laenulepingu sõlmimist ja selle andmise tingimuseks seatakse eeskätt ülevõtjate kohustus suurendada ettevõtte täies ulatuses tasutud kapitali 10 miljoni euro ulatuses. |
| --- | --- |

(30)

Laen antakse ettevõttele Kem One pärast laenulepingu sõlmimist ja selle andmise tingimuseks seatakse eeskätt ülevõtjate kohustus suurendada ettevõtte täies ulatuses tasutud kapitali 10 miljoni euro ulatuses.

| (31) | Laenusummalt arvestatakse fikseeritud aastaintressi 3,5 % ulatuses. Kem One maksab FDESi laenu tagasi seitsme aastase osamaksena. |
| --- | --- |

(31)

Laenusummalt arvestatakse fikseeritud aastaintressi 3,5 % ulatuses. Kem One maksab FDESi laenu tagasi seitsme aastase osamaksena.

| (32) | Riigil on Kem One kinnitatud esimest järku pant ettevõtte tootmisvahenditele ja varustusele. Ettevõtte tootmisvahendite ja varustuse arvestuslik netoväärtus on 31. detsembril 2013 koostatud raamatupidamisaruande kohaselt 138,49 miljonit eurot. Võttes arvesse, et 2012. aasta juulis kinnitas audiitor ettevõtte majandustehingud, ning seda, et puuduvad erakorralised asjaolud, mis võiksid seada kahtluse alla amortisatsiooniperioodid, leiavad Prantsuse ametiasutused, et raamatupidamisaruandes toodud andmed kajastavad ettevõtte aktiva tegelikku väärtust. |
| --- | --- |

(32)

Riigil on Kem One kinnitatud esimest järku pant ettevõtte tootmisvahenditele ja varustusele. Ettevõtte tootmisvahendite ja varustuse arvestuslik netoväärtus on 31. detsembril 2013 koostatud raamatupidamisaruande kohaselt 138,49 miljonit eurot. Võttes arvesse, et 2012. aasta juulis kinnitas audiitor ettevõtte majandustehingud, ning seda, et puuduvad erakorralised asjaolud, mis võiksid seada kahtluse alla amortisatsiooniperioodid, leiavad Prantsuse ametiasutused, et raamatupidamisaruandes toodud andmed kajastavad ettevõtte aktiva tegelikku väärtust.

2.3.2.   Toetus (15 miljonit eurot) ja tagasimakstavad laenud (80 miljonit eurot)

Toetus (15 miljonit eurot) ja tagasimakstavad laenud (80 miljonit eurot)

| (33) | Need rahastamismeetmed on nähtud ette tootmisvõimsuste (Lavéra tehase elavhõbe-elektrolüüsi seadmete) ümberseadistamiseks, projekti SAM elluviimiseks tulevikuinvesteeringute kava „abi taasindustrialiseerimisele” raames. |
| --- | --- |

(33)

Need rahastamismeetmed on nähtud ette tootmisvõimsuste (Lavéra tehase elavhõbe-elektrolüüsi seadmete) ümberseadistamiseks, projekti SAM elluviimiseks tulevikuinvesteeringute kava „abi taasindustrialiseerimisele” raames.

| (34) | Oma teatises nõustus Prantsusmaa, et toetuse puhul on tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(34)

Oma teatises nõustus Prantsusmaa, et toetuse puhul on tegemist riigiabiga.

| (35) | Avansid makstakse tagasi seitsme aasta jooksul. Need hõlmavad amortisatsiooni edasilükkamist kahe aasta võrra ning jaotatakse kahte osasse: i) 65 miljoni euro pealt makstakse 3,5 % ja ii) 15 miljoni euro pealt 10 % fikseeritud suurusega aastaintressi. |
| --- | --- |

(35)

Avansid makstakse tagasi seitsme aasta jooksul. Need hõlmavad amortisatsiooni edasilükkamist kahe aasta võrra ning jaotatakse kahte osasse: i) 65 miljoni euro pealt makstakse 3,5 % ja ii) 15 miljoni euro pealt 10 % fikseeritud suurusega aastaintressi.

| (36) | Rahastamise kättesaadavaks tegemiseks moodustatakse riigi, Kem One ja ülevõtjate esindajatest asjakohane järelevalvekomitee. Komitee ülesanne on kinnitada projekti SAM elluviimiseks tehtavad kulutused, kinnitada otsused Lavéra tehase tegevuse jätkamise ja töökohtade säilimise kohta ning jälgida de Krassny võimalike haldusmaksete („management fees”) nõuetekohasust. |
| --- | --- |

(36)

Rahastamise kättesaadavaks tegemiseks moodustatakse riigi, Kem One ja ülevõtjate esindajatest asjakohane järelevalvekomitee. Komitee ülesanne on kinnitada projekti SAM elluviimiseks tehtavad kulutused, kinnitada otsused Lavéra tehase tegevuse jätkamise ja töökohtade säilimise kohta ning jälgida de Krassny võimalike haldusmaksete („management fees”) nõuetekohasust.

2.3.3.   Võimalik loobumine sotsiaal- ja maksuvõlgade sissenõudmisest

Võimalik loobumine sotsiaal- ja maksuvõlgade sissenõudmisest

| (37) | Esitatud teatises hindas Prantsusmaa Kem One maksu- ja sotsiaalvõlgade kogusummaks 42 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(37)

Esitatud teatises hindas Prantsusmaa Kem One maksu- ja sotsiaalvõlgade kogusummaks 42 miljonit eurot.

| (38) | 20. veebruaril 2014 pöördus Kem One seoses maksu- ja sotsiaalvõlgade kustutamisega pädeva asutuse, finantsjuhtide komisjoni (Commission des Chefs de Services Financiers, edaspidi „CCSF”) poole. |
| --- | --- |

(38)

20. veebruaril 2014 pöördus Kem One seoses maksu- ja sotsiaalvõlgade kustutamisega pädeva asutuse, finantsjuhtide komisjoni (Commission des Chefs de Services Financiers, edaspidi „CCSF”) poole.

| (39) | [...], esitas Kem One Lyoni kaubanduskohtule nõude muuta äriseadustiku artikli L626-26 alusel (8) olulises ulatuses ettevõtte finantsseisundi taastamise kava, taotledes õiguspäraselt kustutatavate riiklike võlgade olulises ulatuses kustutamist. Lyoni kaubanduskohtu otsuse kohaselt hõlmas Kem One kustutamise taotlus kõnealuste võlgade 90 % suuruse osa kustutamist. Prantsuse ametiasutused nimetasid [...] euro suurust summat, mis vastab [...] %-le maksu- ja sotsiaalvõlgade summast. Võlgade kustutamise taotlust ei olnud abimeetmeid käsitleva teatise komisjonile esitamise päevaks veel ametlikult menetletud. |
| --- | --- |

(39)

[...], esitas Kem One Lyoni kaubanduskohtule nõude muuta äriseadustiku artikli L626-26 alusel (8) olulises ulatuses ettevõtte finantsseisundi taastamise kava, taotledes õiguspäraselt kustutatavate riiklike võlgade olulises ulatuses kustutamist. Lyoni kaubanduskohtu otsuse kohaselt hõlmas Kem One kustutamise taotlus kõnealuste võlgade 90 % suuruse osa kustutamist. Prantsuse ametiasutused nimetasid [...] euro suurust summat, mis vastab [...] %-le maksu- ja sotsiaalvõlgade summast. Võlgade kustutamise taotlust ei olnud abimeetmeid käsitleva teatise komisjonile esitamise päevaks veel ametlikult menetletud.

8

2.4.   KEM ONE RESTRUKTUREERIMISKAVA

2.4.1.   Kavandatud meetmed

Kavandatud meetmed

| (40) | Restruktureerimiskava aluse moodustab Kem One tegevuse jätkamine, seejuures muudetakse ettevõtte ja teiste Kem One Innovative Vinyls SASU tütarettevõtjate organisatsiooni korraldust, piiritledes uuesti ettevõtetega seotud eelneva ja järgneva tegevuse. |
| --- | --- |

(40)

Restruktureerimiskava aluse moodustab Kem One tegevuse jätkamine, seejuures muudetakse ettevõtte ja teiste Kem One Innovative Vinyls SASU tütarettevõtjate organisatsiooni korraldust, piiritledes uuesti ettevõtetega seotud eelneva ja järgneva tegevuse.

| (41) | Restruktureerimiskava hõlmab kolme liiki meetmeid: tööstuslikud, kaubanduslikud ja finantsmeetmed. |
| --- | --- |

(41)

Restruktureerimiskava hõlmab kolme liiki meetmeid: tööstuslikud, kaubanduslikud ja finantsmeetmed.

2.4.1.1.   Tööstuslikud meetmed: tootmisvahendite, eeskätt Lavéra elektrolüüsiseadmete kaasajastamine

Tööstuslikud meetmed: tootmisvahendite, eeskätt Lavéra elektrolüüsiseadmete kaasajastamine

| (42) | See projekt hõlmab kolme põhieesmärki:






  — | viia tootmine vastavusse ühendusse Eurochlor kuuluvate klooritootjate võetud vabatahtliku kohustusega – lõpetada elavhõbedal põhineva tehnoloogia kasutamine 2020. aastaks; |
| --- | --- | --- |

(42)

See projekt hõlmab kolme põhieesmärki:

—

viia tootmine vastavusse ühendusse Eurochlor kuuluvate klooritootjate võetud vabatahtliku kohustusega – lõpetada elavhõbedal põhineva tehnoloogia kasutamine 2020. aastaks;

| — | taastada Lavéra tehase konkurentsivõimelisus ettevõtte Euroopa konkurentidega võrreldaval tasemel kloori, sooda, klorometaanide, CVM valdkonnas, kasutades selleks kloori tootmisel membraantehnoloogiat; |
| --- | --- |

—

taastada Lavéra tehase konkurentsivõimelisus ettevõtte Euroopa konkurentidega võrreldaval tasemel kloori, sooda, klorometaanide, CVM valdkonnas, kasutades selleks kloori tootmisel membraantehnoloogiat;

| — | säilitada tehase vertikaalne integreeritus: eelneva turu osas juurdepääsuga Vauverti soolalahusele, järgneva turu osas juurdepääsuga CVM ja klorometaanide turule. |
| --- | --- |

—

säilitada tehase vertikaalne integreeritus: eelneva turu osas juurdepääsuga Vauverti soolalahusele, järgneva turu osas juurdepääsuga CVM ja klorometaanide turule.

| (43) | Kem One esitatud konkurentsivõimega seotud mahajäämuse ületamist käsitleva hinnangu kohaselt on nõutav umbes [20–40] miljonit eurot aastas, arvestades tootmiskulusid. Tehase käivitamine on kavandatud 2016. aastaks. Projekti SAM kulude kogusumma ulatub [150–250] miljoni euroni. |
| --- | --- |

(43)

Kem One esitatud konkurentsivõimega seotud mahajäämuse ületamist käsitleva hinnangu kohaselt on nõutav umbes [20–40] miljonit eurot aastas, arvestades tootmiskulusid. Tehase käivitamine on kavandatud 2016. aastaks. Projekti SAM kulude kogusumma ulatub [150–250] miljoni euroni.

2.4.1.2.   Kaubanduslikud meetmed: kaubanduspoliitika ümberorienteerimine suurema lisaväärtusega toodete tarnimisvõimalustele

Kaubanduslikud meetmed: kaubanduspoliitika ümberorienteerimine suurema lisaväärtusega toodete tarnimisvõimalustele

| (44) | Kem One kavatseb suunata oma tootmisvõimsused tulusamatele tarnimisvõimalustele, eeskätt PVC-C ja E-PVC ning vedela kloori tootmisele, mis võimaldab tal pidevalt suurendada kloori tootmismahu pealt saadavat kasumimarginaali. |
| --- | --- |

(44)

Kem One kavatseb suunata oma tootmisvõimsused tulusamatele tarnimisvõimalustele, eeskätt PVC-C ja E-PVC ning vedela kloori tootmisele, mis võimaldab tal pidevalt suurendada kloori tootmismahu pealt saadavat kasumimarginaali.

| (45) | Kem One kavatseb samuti arendada sooda ja tarbe-S-PVC müüki Prantsusmaal ja Loode-Euroopas. |
| --- | --- |

(45)

Kem One kavatseb samuti arendada sooda ja tarbe-S-PVC müüki Prantsusmaal ja Loode-Euroopas.

| (46) | Finantsseisundi taastamise kavas nähakse praegusest hetkest kuni 2016. aastani ette [10–30] miljoni suurune kasum, mis tähendab käibe kohta ligikaudu [0–10] % suurust brutokasumi marginaali kasvu. |
| --- | --- |

(46)

Finantsseisundi taastamise kavas nähakse praegusest hetkest kuni 2016. aastani ette [10–30] miljoni suurune kasum, mis tähendab käibe kohta ligikaudu [0–10] % suurust brutokasumi marginaali kasvu.

2.4.1.3.   Rahalised meetmed: struktuurikulude vähendamine

Rahalised meetmed: struktuurikulude vähendamine

| (47) | Kavas nähakse ette [90–110] töökoha kaotamine. [1–15] töötajat teavitatakse nende töölepingu tingimuste olulisest muutmisest seoses Aix-en-Provence'i tehase sulgemisega. Seoses ümberkorraldamisega määrati Kem Ones ja kontsernis kindlaks [80–100] töökohta. See sotsiaalkava annab palgakulude pealt [0–10] miljonit eurot kokkuhoidu. |
| --- | --- |

(47)

Kavas nähakse ette [90–110] töökoha kaotamine. [1–15] töötajat teavitatakse nende töölepingu tingimuste olulisest muutmisest seoses Aix-en-Provence'i tehase sulgemisega. Seoses ümberkorraldamisega määrati Kem Ones ja kontsernis kindlaks [80–100] töökohta. See sotsiaalkava annab palgakulude pealt [0–10] miljonit eurot kokkuhoidu.

| (48) | Kavas nähakse samuti ette struktuurikulude kokkuhoid [10–20] miljoni euro ulatuses, mis on seotud kindlustuskulude vähendamisega, ettevõtte peakorteri harukontori sulgemisega Aix-en-Provence'is ja infotehnoloogiliste projektide edasilükkamisega. |
| --- | --- |

(48)

Kavas nähakse samuti ette struktuurikulude kokkuhoid [10–20] miljoni euro ulatuses, mis on seotud kindlustuskulude vähendamisega, ettevõtte peakorteri harukontori sulgemisega Aix-en-Provence'is ja infotehnoloogiliste projektide edasilükkamisega.

| (49) | Ja lõpuks on kavas ette nähtud saavutada [15–25] miljoni euro suurune kokkuhoid seoses tööviljakuse parandamisega: see hõlmab püsi- ja jooksvate kulude vähendamist ning tootluse suurendamist. Need meetmed on projektist SAM sõltumatud ja need kavatsetakse ellu viia 2014. ja 2015. aastal. |
| --- | --- |

(49)

Ja lõpuks on kavas ette nähtud saavutada [15–25] miljoni euro suurune kokkuhoid seoses tööviljakuse parandamisega: see hõlmab püsi- ja jooksvate kulude vähendamist ning tootluse suurendamist. Need meetmed on projektist SAM sõltumatud ja need kavatsetakse ellu viia 2014. ja 2015. aastal.

2.4.2.   Restruktureerimiskulude hinnang ja ümberkorraldamise rahastamine

Restruktureerimiskulude hinnang ja ümberkorraldamise rahastamine

| (50) | Restruktureerimisega seotud kulud ulatuvad 222 miljoni euroni, need hõlmavad Lavéra elektrolüüsiseadmete kaasajastamist ([150–210] miljonit eurot) ning kahe puuraugu puurimist Vauverti soolakaevanduses ([15–30] miljonit eurot). |
| --- | --- |

(50)

Restruktureerimisega seotud kulud ulatuvad 222 miljoni euroni, need hõlmavad Lavéra elektrolüüsiseadmete kaasajastamist ([150–210] miljonit eurot) ning kahe puuraugu puurimist Vauverti soolakaevanduses ([15–30] miljonit eurot).

| (51) | Restruktureerimisega seotud kulude katmiseks on kavas ette nähtud järgmised allikad.

  Tabel 2


  Restruktureerimiskavas ette nähtud rahastamisallikad, vastavalt esitatud teatisele









  Erasektoripoolne rahastamine (miljonites eurodes) | Riiklik rahastamine (miljonites eurodes) |
| --- | --- | --- |
| Omafinantseering | [30–40] | Toetused | 15 |
| Pangalaen | [60–70] (9) | Tagasimakstavad avansid | 80 |
| Rahastamine [eraettevõtja 1] | [35–45] | FDESi laen | 30 |
| Rahastamine [eraettevõtja 2] (rahastamine faktooringu abil) | [40–50] | |
| Kapitali suurendamine | 10 |
| Kokku | 187,5 | Kokku | 125 |
| Rahastamine kokku | 312,5 |
| Allikas: esitatud teatis |

(51)

Restruktureerimisega seotud kulude katmiseks on kavas ette nähtud järgmised allikad.

Tabel 2

Tabel 2

Restruktureerimiskavas ette nähtud rahastamisallikad, vastavalt esitatud teatisele

Restruktureerimiskavas ette nähtud rahastamisallikad, vastavalt esitatud teatisele

Erasektoripoolne rahastamine (miljonites eurodes)

Riiklik rahastamine (miljonites eurodes)

Omafinantseering

[30–40]

Toetused

15

Pangalaen

[60–70] (9)

9

Tagasimakstavad avansid

80

Rahastamine [eraettevõtja 1]

[35–45]

FDESi laen

30

Rahastamine [eraettevõtja 2] (rahastamine faktooringu abil)

[40–50]

Kapitali suurendamine

10

Kokku

Kokku

187,5

187,5

Kokku

Kokku

125

125

Rahastamine kokku

Rahastamine kokku

312,5

312,5

Allikas: esitatud teatis

Allikas:

| (52) | Restruktureerimise rahastamiseks kasutatakse samuti meetmeid, mis hõlmavad erasektori võlausaldajate antud osa laenude sissenõudmisest loobumist 158,8 miljoni euro ulatuses ja avalik-õiguslike võlausaldajate antud laenude sissenõudmisest loobumist [...] euro ulatuses. |
| --- | --- |

(52)

Restruktureerimise rahastamiseks kasutatakse samuti meetmeid, mis hõlmavad erasektori võlausaldajate antud osa laenude sissenõudmisest loobumist 158,8 miljoni euro ulatuses ja avalik-õiguslike võlausaldajate antud laenude sissenõudmisest loobumist [...] euro ulatuses.

| (53) | Seoses Kem One väärtpaberite loovutamisega ettevõttele K1 kandis Kem One Trésorerie ettevõttele Kem One üle [10–19] miljoni euro suuruse summa, mis vastab niinimetatud SEVESO tagatisele, mille andis kontsern Kem One Holding ettevõtte Kem One Trésorerie vahendusel ettevõtte Kem One Prantsusmaa tehastele Arkema kaudu; selle tagatise andmise alus on keskkonnaseadustiku artikkel L515-8, (10) mis käsitleb rajatisi, mille suhtes kohaldatakse keskkonnakaitsega seotud põhjustel eritingimusi. Prantsuse ametiasutused täpsustasid, et esialgu Kleschi kontserni antud tagatissumma vabastamine ja ettevõttele Kem One väljamaksmine avaldas vahetut positiivset mõju ettevõtte likviidsuspositsioonile, kuid kõnealust summat ei kantud eraõigusliku eraldisena ettevõtte raamatupidamisarvestusse, kuivõrd seda tuleb järk-järgult kasutada kõnealuste finantstagatiste uuendamiseks. |
| --- | --- |

(53)

Seoses Kem One väärtpaberite loovutamisega ettevõttele K1 kandis Kem One Trésorerie ettevõttele Kem One üle [10–19] miljoni euro suuruse summa, mis vastab niinimetatud SEVESO tagatisele, mille andis kontsern Kem One Holding ettevõtte Kem One Trésorerie vahendusel ettevõtte Kem One Prantsusmaa tehastele Arkema kaudu; selle tagatise andmise alus on keskkonnaseadustiku artikkel L515-8, (10) mis käsitleb rajatisi, mille suhtes kohaldatakse keskkonnakaitsega seotud põhjustel eritingimusi. Prantsuse ametiasutused täpsustasid, et esialgu Kleschi kontserni antud tagatissumma vabastamine ja ettevõttele Kem One väljamaksmine avaldas vahetut positiivset mõju ettevõtte likviidsuspositsioonile, kuid kõnealust summat ei kantud eraõigusliku eraldisena ettevõtte raamatupidamisarvestusse, kuivõrd seda tuleb järk-järgult kasutada kõnealuste finantstagatiste uuendamiseks.

10

2.4.3.   Kem One äriplaan

Kem One äriplaan

| (54) | Kem One äriplaan hõlmab ajavahemikku 2013–2017 ja Prantsuse ametiasutuste väitel sisaldab see realistlikke eeldusi ettevõtte elujõulisuse taastamiseks alates 2017. aastast. Keskmise stsenaariumi kohaselt normaliseerub alates 2014. aastast Kem One likviidsuspositsioon, alates 2017. aastast on ettevõtte käibe brutomarginaal [25–35] % ning alates 2018. aastast on ettevõtte EBITDA kasv suurusjärgus [4–12] %, mis on kooskõlas tarbekeemia sektori võrdlusandmetega. |
| --- | --- |

(54)

Kem One äriplaan hõlmab ajavahemikku 2013–2017 ja Prantsuse ametiasutuste väitel sisaldab see realistlikke eeldusi ettevõtte elujõulisuse taastamiseks alates 2017. aastast. Keskmise stsenaariumi kohaselt normaliseerub alates 2014. aastast Kem One likviidsuspositsioon, alates 2017. aastast on ettevõtte käibe brutomarginaal [25–35] % ning alates 2018. aastast on ettevõtte EBITDA kasv suurusjärgus [4–12] %, mis on kooskõlas tarbekeemia sektori võrdlusandmetega.

| (55) | Ettevõtte elujõulisuse suurenemine tuleneb eeskätt järgmisest viiest meetmest: märkimisväärsed erasektorist pärit eraldised likviidsuspositsiooni viivitamatuks taastamiseks; investeeringud, mis võimaldavad muuta usaldusväärseks elektrolüüsi ja puurimisega seotud menetlused ja parandavad ettevõtte konkurentsivõimet; uute läbirääkimiste alustamine toorainele ja tööstuslikele platvormidele juurdepääsuks; jõudlus- ja tootluskava alusel läbiviidav sisemine restruktureerimine ning Kem One turuhõivamisstrateegiat hõlmava äripoliitika läbivaatamine. |
| --- | --- |

(55)

Ettevõtte elujõulisuse suurenemine tuleneb eeskätt järgmisest viiest meetmest: märkimisväärsed erasektorist pärit eraldised likviidsuspositsiooni viivitamatuks taastamiseks; investeeringud, mis võimaldavad muuta usaldusväärseks elektrolüüsi ja puurimisega seotud menetlused ja parandavad ettevõtte konkurentsivõimet; uute läbirääkimiste alustamine toorainele ja tööstuslikele platvormidele juurdepääsuks; jõudlus- ja tootluskava alusel läbiviidav sisemine restruktureerimine ning Kem One turuhõivamisstrateegiat hõlmava äripoliitika läbivaatamine.

| (56) | Prantsuse ametiasutuste hinnangul on eeldused realistlikud: loodetavat kasumit on juba uute lepingute puhul arvesse võetud; kui jätta arvesse võtmata elektrolüüsiseadmed, on CVM ja S-PVC tootmisüksuste suurus samal tasemel Loode-Euroopa konkurentide parimate üksustega; turuhinna prognoosid ei hõlma PVC nõudluse suurenemist või pakkumise ja nõudluse tasakaalu suurenemist, mida on ennustanud kõnealuses valdkonnas tegutsevad juhtivad konsultandid. |
| --- | --- |

(56)

Prantsuse ametiasutuste hinnangul on eeldused realistlikud: loodetavat kasumit on juba uute lepingute puhul arvesse võetud; kui jätta arvesse võtmata elektrolüüsiseadmed, on CVM ja S-PVC tootmisüksuste suurus samal tasemel Loode-Euroopa konkurentide parimate üksustega; turuhinna prognoosid ei hõlma PVC nõudluse suurenemist või pakkumise ja nõudluse tasakaalu suurenemist, mida on ennustanud kõnealuses valdkonnas tegutsevad juhtivad konsultandid.

| (57) | Äriplaanis on vaadeldud ka alternatiivseid stsenaariume. Pessimistliku stsenaariumi puhul lähtuvad Prantsuse ametiasutused eeldusest, et korduvad tootmishäired kärbivad toodangu- ja müügimahtu [8–14] % võrra võrreldes keskmise stsenaariumiga, samuti vähenevad varustuslepingutega seotud muutuvkulud ja kindlaksmääratud kasumimäärad. EBITDA kasv jääb ajavahemikul 2014–2016 väiksemaks (käibe kasv [1–5] %). Ettevõtte likviidsuspositsioon saavutab rahuldava taseme 2014. aasta lõpuks, kuid ei võimalda ettevõttel Kem One vähendada oma võlga. Samas on Kem One pikaajalise elujõulisuse taastamine tänu elektrolüüsi seadmete väljavahetamisele tagatud ka selle stsenaariumi korral. |
| --- | --- |

(57)

Äriplaanis on vaadeldud ka alternatiivseid stsenaariume. Pessimistliku stsenaariumi puhul lähtuvad Prantsuse ametiasutused eeldusest, et korduvad tootmishäired kärbivad toodangu- ja müügimahtu [8–14] % võrra võrreldes keskmise stsenaariumiga, samuti vähenevad varustuslepingutega seotud muutuvkulud ja kindlaksmääratud kasumimäärad. EBITDA kasv jääb ajavahemikul 2014–2016 väiksemaks (käibe kasv [1–5] %). Ettevõtte likviidsuspositsioon saavutab rahuldava taseme 2014. aasta lõpuks, kuid ei võimalda ettevõttel Kem One vähendada oma võlga. Samas on Kem One pikaajalise elujõulisuse taastamine tänu elektrolüüsi seadmete väljavahetamisele tagatud ka selle stsenaariumi korral.

| (58) | Optimistliku stsenaariumi aluseks olev eeldus hõlmab toorainena kasutatava PVC ja sooda müügihinna järkjärgulist tõusu lähiaastatel. Selle stsenaariumi korral saavutab ettevõtte likviidsuspositsioon rahuldava taseme alates 2014. aastast (+ [40–60] miljonit eurot). Kava võimaldab ettevõttel Kem One samas rahastada ka teatavaid investeeringuid ([300–500] miljoni euro ulatuses ajavahemikul 2014–2020), vähendada aastatel 2017–2020 võlga ja saavutada alates 2018. aastast EBITDA kasv [10–15] %. |
| --- | --- |

(58)

Optimistliku stsenaariumi aluseks olev eeldus hõlmab toorainena kasutatava PVC ja sooda müügihinna järkjärgulist tõusu lähiaastatel. Selle stsenaariumi korral saavutab ettevõtte likviidsuspositsioon rahuldava taseme alates 2014. aastast (+ [40–60] miljonit eurot). Kava võimaldab ettevõttel Kem One samas rahastada ka teatavaid investeeringuid ([300–500] miljoni euro ulatuses ajavahemikul 2014–2020), vähendada aastatel 2017–2020 võlga ja saavutada alates 2018. aastast EBITDA kasv [10–15] %.

3.   MENETLUSE ALGATAMISE OTSUSES VÄLJENDATUD KAHTLUSED

MENETLUSE ALGATAMISE OTSUSES VÄLJENDATUD KAHTLUSED

| (59) | 1. oktoobri 2014. aasta otsusega algatas komisjon ametliku uurimismenetluse. Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlusi, et vaadeldavad meetmed võivad kvalifitseeruda riigiabiks, ning seoses nende meetmete siseturuga kokkusobivusega, võttes arvesse raskustes olevate ettevõtete suhtes kohaldatava riigiabi eeskirju. |
| --- | --- |

(59)

1. oktoobri 2014. aasta otsusega algatas komisjon ametliku uurimismenetluse. Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlusi, et vaadeldavad meetmed võivad kvalifitseeruda riigiabiks, ning seoses nende meetmete siseturuga kokkusobivusega, võttes arvesse raskustes olevate ettevõtete suhtes kohaldatava riigiabi eeskirju.

3.1.   RIIGIABI OLEMASOLU

| (60) | Kolme teatatud meetme: i) FDESi laenu, ii) toetuse ja tagasimakstavate avansside ning iii) võlgade sissenõudmisest loobumise puhul peab komisjon selgitama, kas need annavad ettevõttele majanduseelise, ning positiivse vastuse korral – kui suure eelisega on tegemist. |
| --- | --- |

(60)

Kolme teatatud meetme: i) FDESi laenu, ii) toetuse ja tagasimakstavate avansside ning iii) võlgade sissenõudmisest loobumise puhul peab komisjon selgitama, kas need annavad ettevõttele majanduseelise, ning positiivse vastuse korral – kui suure eelisega on tegemist.

3.1.1.   FDESi laen

FDESi laen

3.1.1.1.   Laenu tagatise väärtus

Laenu tagatise väärtus

| (61) | Esmalt vaatleb komisjon FDESi antava laenu tingimusi. Komisjon väljendas mitmeid kahtlusi seoses kõnealuse laenu tagatise väärtuse kohta tehtud hinnangutega. Esmalt ei täpsusta Prantsuse ametiasutused, millised materjalid ja millised seadmed kuuluvad laenu tagatise hulka. Komisjon märgib samuti, et teatud tootmisvahendite vananemist ja vähest tõhusust või isegi kasutuskõlbmatuks muutumist on Prantsuse ametiasutused toonud esile Kem One raskuste ühe peamise põhjusena, eeskätt on see seotud elavhõbe-elektrolüüsi- ja diafragmatehnoloogiat kasutavate seadmetega. Seetõttu väljendab komisjon kahtlusi laenu tagatiseks olevate tootmisvahendite ja materjalide tegeliku väärtuse kohta ega ole veendunud, et laenu tagatise väärtuse hindamisel kasutatav arvestuslik netoväärtus on kõige asjakohasem, eriti kui võtta arvesse alternatiivset lahendust, mis hõlmab laenu tagatise väärtuse hindamist lähtuvalt netotulust, mida laenu tagatise abil on võimalik teenida. |
| --- | --- |

(61)

Esmalt vaatleb komisjon FDESi antava laenu tingimusi. Komisjon väljendas mitmeid kahtlusi seoses kõnealuse laenu tagatise väärtuse kohta tehtud hinnangutega. Esmalt ei täpsusta Prantsuse ametiasutused, millised materjalid ja millised seadmed kuuluvad laenu tagatise hulka. Komisjon märgib samuti, et teatud tootmisvahendite vananemist ja vähest tõhusust või isegi kasutuskõlbmatuks muutumist on Prantsuse ametiasutused toonud esile Kem One raskuste ühe peamise põhjusena, eeskätt on see seotud elavhõbe-elektrolüüsi- ja diafragmatehnoloogiat kasutavate seadmetega. Seetõttu väljendab komisjon kahtlusi laenu tagatiseks olevate tootmisvahendite ja materjalide tegeliku väärtuse kohta ega ole veendunud, et laenu tagatise väärtuse hindamisel kasutatav arvestuslik netoväärtus on kõige asjakohasem, eriti kui võtta arvesse alternatiivset lahendust, mis hõlmab laenu tagatise väärtuse hindamist lähtuvalt netotulust, mida laenu tagatise abil on võimalik teenida.

3.1.1.2.   Laenu eest makstava tasu tase

Laenu eest makstava tasu tase

| (62) | Neid kahtlusi arvesse võttes tundub laenu eest makstava tasu arvutamiseks laenu andmise ajal kehtinud Prantsusmaa viitemäärale (0,53 %) 400 baaspunkti lisamine olevat ebapiisav. |
| --- | --- |

(62)

Neid kahtlusi arvesse võttes tundub laenu eest makstava tasu arvutamiseks laenu andmise ajal kehtinud Prantsusmaa viitemäärale (0,53 %) 400 baaspunkti lisamine olevat ebapiisav.

| (63) | Komisjon väljendas samuti kahtlusi laenutasu tingimuste suhtes. Komisjoni teatise (viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta) (11) (edaspidi „2008. aasta viitemäärade teatis”) põhjal arvestasid Prantsuse ametiasutused laenu eest makstava tasu määraks 4,53 %, kuid jäid samas määra 3,5 % juurde. |
| --- | --- |

(63)

Komisjon väljendas samuti kahtlusi laenutasu tingimuste suhtes. Komisjoni teatise (viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta) (11) (edaspidi „2008. aasta viitemäärade teatis”) põhjal arvestasid Prantsuse ametiasutused laenu eest makstava tasu määraks 4,53 %, kuid jäid samas määra 3,5 % juurde.

11

| (64) | Komisjon leiab seevastu, et laenutagatise kvaliteeti arvestav baasmäära suurendamine ei ole piisav ning et laenu eest makstava tasu määr peaks jääma vahemikku 6,53–10,53 % (12). |
| --- | --- |

(64)

Komisjon leiab seevastu, et laenutagatise kvaliteeti arvestav baasmäära suurendamine ei ole piisav ning et laenu eest makstava tasu määr peaks jääma vahemikku 6,53–10,53 % (12).

12

| (65) | Komisjon märgib samuti, et kuna erapank ei nõustu ettevõttele Kem One samadel tingimustel laenu andma, võttes arvesse ettevõtte majandusraskusi ja restruktureerimist, võib kogu laenu summat käsitada abisummana. |
| --- | --- |

(65)

Komisjon märgib samuti, et kuna erapank ei nõustu ettevõttele Kem One samadel tingimustel laenu andma, võttes arvesse ettevõtte majandusraskusi ja restruktureerimist, võib kogu laenu summat käsitada abisummana.

3.1.2.   Toetused ja tagasimakstavad avansid

Toetused ja tagasimakstavad avansid

| (66) | Komisjon oli seisukohal, et toetuse puhul on tegemist majanduseelisega, mida toetuse saaja ei oleks turutingimustel saanud. Toetuse näol on tegemist finantsinstrumendiga, mille põhiosa tagasi ei maksta ning mille saaja ei pea maksma intresse. Seega ei ole mõeldav, et eralaenuandja, kes on seotud rahastamiskuludega ja kes peab oma kapitali tagasi teenima, nõustuks rahastama mingit ettevõtet toetuste kaudu. |
| --- | --- |

(66)

Komisjon oli seisukohal, et toetuse puhul on tegemist majanduseelisega, mida toetuse saaja ei oleks turutingimustel saanud. Toetuse näol on tegemist finantsinstrumendiga, mille põhiosa tagasi ei maksta ning mille saaja ei pea maksma intresse. Seega ei ole mõeldav, et eralaenuandja, kes on seotud rahastamiskuludega ja kes peab oma kapitali tagasi teenima, nõustuks rahastama mingit ettevõtet toetuste kaudu.

| (67) | Tagasimakstavate avansside puhul juhtis komisjon tähelepanu nende andmisega seotud teatud tingimustele, mida eralaenuandja ei oleks tõenäoliselt nõudnud. Eeskätt on tegemist tingimusega, mis hõlmas Lavéra tehase tegevuse jätkamist ja töökohtade säilitamist projekti elluviimisele järgneva viie aasta jooksul, välja arvatud juhul, kui see seaks ohtu Kem One püsimajäämise, ning ka sel juhul pärast riigiga eelneva kokkuleppe sõlmimist. Lisaks sellele, kuna Prantsuse ametiasutused ei ole näidanud, et eralaenuandjad oleksid valmis raskustes olevale ettevõttele eraldama samaväärse summa samalaadsetel tingimustel, leiab komisjon, et kogu tagasimakstavate avansside summat tuleb käsitada riigiabina. |
| --- | --- |

(67)

Tagasimakstavate avansside puhul juhtis komisjon tähelepanu nende andmisega seotud teatud tingimustele, mida eralaenuandja ei oleks tõenäoliselt nõudnud. Eeskätt on tegemist tingimusega, mis hõlmas Lavéra tehase tegevuse jätkamist ja töökohtade säilitamist projekti elluviimisele järgneva viie aasta jooksul, välja arvatud juhul, kui see seaks ohtu Kem One püsimajäämise, ning ka sel juhul pärast riigiga eelneva kokkuleppe sõlmimist. Lisaks sellele, kuna Prantsuse ametiasutused ei ole näidanud, et eralaenuandjad oleksid valmis raskustes olevale ettevõttele eraldama samaväärse summa samalaadsetel tingimustel, leiab komisjon, et kogu tagasimakstavate avansside summat tuleb käsitada riigiabina.

3.1.3.   Võimalik loobumine sotsiaal- ja maksuvõlgade sissenõudmisest

Võimalik loobumine sotsiaal- ja maksuvõlgade sissenõudmisest

| (68) | Komisjon märgib esmalt, et võlgade sissenõudmisest loobumise protsendimäär ei ole erasektori võlausaldajate (70 %) ja avalik-õiguslike võlausaldajate ([...] %) puhul sama ega saa pidada kindlaks, et riik oleks panustanud samadel tingimustel kui ettevõttega Kem One pikaajalisi suhteid omavad erasektori võlausaldajad. |
| --- | --- |

(68)

Komisjon märgib esmalt, et võlgade sissenõudmisest loobumise protsendimäär ei ole erasektori võlausaldajate (70 %) ja avalik-õiguslike võlausaldajate ([...] %) puhul sama ega saa pidada kindlaks, et riik oleks panustanud samadel tingimustel kui ettevõttega Kem One pikaajalisi suhteid omavad erasektori võlausaldajad.

| (69) | Lisaks sellele tuleb turumajanduse tingimustes tegutseva eraõigusliku võlausaldaja põhimõtet silmas pidades eeldada, et võlgade sissenõudmisest loobumist tuleb igal juhul käsitada abina, kuivõrd sellega antakse ettevõttel lasuva koormuse leevendamisega talle eelis. Eriti tuleb seejuures silmas pidada, et tegemist on raskustes oleva ettevõttega, mille suhtes rakendatakse maksejõuetusmenetlust. Antud juhul tõstatab komisjon küsimuse kõnealuse võlgade sissenõudmisest loobumise põhjustest, kuivõrd see võib olla seotud ühe ülevõtja pakkumuse eelistamisega. Komisjon ei välista võimalust, et antud abisumma võrdub kavandatava võlgade sissenõudmisest loobumise kogusummaga. |
| --- | --- |

(69)

Lisaks sellele tuleb turumajanduse tingimustes tegutseva eraõigusliku võlausaldaja põhimõtet silmas pidades eeldada, et võlgade sissenõudmisest loobumist tuleb igal juhul käsitada abina, kuivõrd sellega antakse ettevõttel lasuva koormuse leevendamisega talle eelis. Eriti tuleb seejuures silmas pidada, et tegemist on raskustes oleva ettevõttega, mille suhtes rakendatakse maksejõuetusmenetlust. Antud juhul tõstatab komisjon küsimuse kõnealuse võlgade sissenõudmisest loobumise põhjustest, kuivõrd see võib olla seotud ühe ülevõtja pakkumuse eelistamisega. Komisjon ei välista võimalust, et antud abisumma võrdub kavandatava võlgade sissenõudmisest loobumise kogusummaga.

3.2.   KOKKUSOBIVUSE HINDAMINE

| (70) | Vaadeldes kõnealuste meetmete kokkusobivust riigiabi valdkonnas kohaldatavate eeskirjadega, märgib komisjon, et kohaldatav õiguslik alus on ühenduse 2004. aasta suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja restruktureerimiseks antava riigiabi kohta (edaspidi „2004. aasta suunised”) (13). Sellega seoses väljendas komisjon kahtlusi järgmiste asjaolude suhtes: i) Kem One pikaajalise jätkusuutlikkuse taastamine, ii) konkurentsi moonutamise vältimine ja iii) abi piiramine minimaalselt vajalikuga. |
| --- | --- |

(70)

Vaadeldes kõnealuste meetmete kokkusobivust riigiabi valdkonnas kohaldatavate eeskirjadega, märgib komisjon, et kohaldatav õiguslik alus on ühenduse 2004. aasta suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja restruktureerimiseks antava riigiabi kohta (edaspidi „2004. aasta suunised”) (13). Sellega seoses väljendas komisjon kahtlusi järgmiste asjaolude suhtes: i) Kem One pikaajalise jätkusuutlikkuse taastamine, ii) konkurentsi moonutamise vältimine ja iii) abi piiramine minimaalselt vajalikuga.

13

3.2.1.   Kem One pikaajalise elujõulisuse taastamine

Kem One pikaajalise elujõulisuse taastamine

| (71) | Esmalt tundis komisjon huvi restruktureerimiskava täpse kestuse vastu, kuivõrd Prantsusmaa teave selle kohta ei olnud kuigi täpne. |
| --- | --- |

(71)

Esmalt tundis komisjon huvi restruktureerimiskava täpse kestuse vastu, kuivõrd Prantsusmaa teave selle kohta ei olnud kuigi täpne.

| (72) | Komisjoni märkus, et Prantsuse ametiasutused arvasid restruktureerimisega seotud kulude hulka üksnes tootmisvahendite kaasajastamise kulud [Lavéra elektrolüüsiseadmete kaasajastamine ([150–210] miljonit eurot) ning kahe puuraugu puurimine Vauverti soolakaevanduses ([15–30] miljonit eurot)]. Komisjon oli seisukohal, et Kem One sisemine restruktureerimine peab igal juhul hõlmama täiendavaid kulusid, mis on seotud struktuurikuludega ja kaubanduspoliitika ümberorienteerimisega. |
| --- | --- |

(72)

Komisjoni märkus, et Prantsuse ametiasutused arvasid restruktureerimisega seotud kulude hulka üksnes tootmisvahendite kaasajastamise kulud [Lavéra elektrolüüsiseadmete kaasajastamine ([150–210] miljonit eurot) ning kahe puuraugu puurimine Vauverti soolakaevanduses ([15–30] miljonit eurot)]. Komisjon oli seisukohal, et Kem One sisemine restruktureerimine peab igal juhul hõlmama täiendavaid kulusid, mis on seotud struktuurikuludega ja kaubanduspoliitika ümberorienteerimisega.

| (73) | Lisaks sellele ei olnud komisjonil kindlustunnet Prantsusmaa esitatud pikaajalise elujõulisuse taastamise stsenaariumide teatud elementide suhtes. Näiteks tekitas ebakindlust ettevõtte likviidsuspositsiooni taastamine nii baas- kui ka pessimistliku stsenaariumi korral. |
| --- | --- |

(73)

Lisaks sellele ei olnud komisjonil kindlustunnet Prantsusmaa esitatud pikaajalise elujõulisuse taastamise stsenaariumide teatud elementide suhtes. Näiteks tekitas ebakindlust ettevõtte likviidsuspositsiooni taastamine nii baas- kui ka pessimistliku stsenaariumi korral.

| (74) | Prantsusmaa teatises esitatud kolm stsenaariumi hõlmasid erasektori finantsasutustelt 2016. aastal [60–70] miljoni euro suuruse pangalaenu saamist. Kuid asjaajamise praeguses etapis ei pakkunud Prantsuse ametiasutused mingit tagatist sellise laenu saamisele. Selline ebakindlus murendas kõnealuse kolme stsenaariumi usaldusväärsust. |
| --- | --- |

(74)

Prantsusmaa teatises esitatud kolm stsenaariumi hõlmasid erasektori finantsasutustelt 2016. aastal [60–70] miljoni euro suuruse pangalaenu saamist. Kuid asjaajamise praeguses etapis ei pakkunud Prantsuse ametiasutused mingit tagatist sellise laenu saamisele. Selline ebakindlus murendas kõnealuse kolme stsenaariumi usaldusväärsust.

3.2.2.   Mis tahes konkurentsi moonutamise vältimine

Mis tahes konkurentsi moonutamise vältimine

| (75) | Kuna Prantsusmaa ei toonud välja mingeid kavandatavaid tasakaalustusmeetmeid, meenutas komisjon, et tasakaalustusmeetmete võtmine on restruktureerimisabi siseturuga kokkusobivuse üks kriteeriume. Seetõttu palus komisjon Prantsuse ametiasutustel teha ettepanekud tasakaalustusmeetmete kohta, mille puhul võetaks arvesse kõiki nende esitatud väiteid. |
| --- | --- |

(75)

Kuna Prantsusmaa ei toonud välja mingeid kavandatavaid tasakaalustusmeetmeid, meenutas komisjon, et tasakaalustusmeetmete võtmine on restruktureerimisabi siseturuga kokkusobivuse üks kriteeriume. Seetõttu palus komisjon Prantsuse ametiasutustel teha ettepanekud tasakaalustusmeetmete kohta, mille puhul võetaks arvesse kõiki nende esitatud väiteid.

3.2.3.   Miinimumiga piirduv abi

Miinimumiga piirduv abi

| (76) | Komisjon väljendas kahtlusi seoses andmetega, mida Prantsusmaa võttis arvesse Kem One omaosaluse suuruse arvestamisel, ning ka seoses sellega, kas on järgitud eeskirja, mille kohaselt suure ettevõtte omaosaluse määr ettevõtte restruktureerimisega seotud kuludes peab moodustama 50 % kogusummast. |
| --- | --- |

(76)

Komisjon väljendas kahtlusi seoses andmetega, mida Prantsusmaa võttis arvesse Kem One omaosaluse suuruse arvestamisel, ning ka seoses sellega, kas on järgitud eeskirja, mille kohaselt suure ettevõtte omaosaluse määr ettevõtte restruktureerimisega seotud kuludes peab moodustama 50 % kogusummast.

4.   PRANTSUSMAA VASTUS MENETLUSE ALGATAMISE OTSUSE KOHTA

PRANTSUSMAA VASTUS MENETLUSE ALGATAMISE OTSUSE KOHTA

| (77) | Prantsusmaa esitas oma märkused menetluse algatamise otsuse kohta 3. novembri 2014. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(77)

Prantsusmaa esitas oma märkused menetluse algatamise otsuse kohta 3. novembri 2014. aasta kirjaga.

4.1.   RIIGIABI OLEMASOLU

4.1.1.   FDESi laen

FDESi laen

4.1.1.1.   Laenu tagatise väärtus

Laenu tagatise väärtus

| (78) | Prantsusmaa rõhutab, et laenu tagatiseks ette nähtud varade arvestuslik väärtus vastab nende varade turuväärtusele. Arvestuslik netoväärtus võrdub arvestusliku brutoväärtusega, millest on lahutatud amortisatsioon. Brutoväärtus võrdub aga varade soetusmaksumusega või nende varade abil tehtud mitterahalise sissemakse väärtusega. Arkema varade osalisel üleandmisel ettevõttele Kem One 2. juulil 2012 hindasid sõltumatud eksperdid selle väärtuseks [110–120] miljonit eurot. Lisaks sellele meenutab Prantsusmaa, et PVC sektoris hiljaaegu toimunud kahe tehingu puhul, mis hõlmasid ettevõttest Kem One väiksema suurusega ettevõtteid, oli tehingusumma märkimisväärselt suurem Kem One aktsiate arvestuslikust väärtusest. Lisaks sellele, kui Kem One aktsiate hindamiseks oleks kasutatud diskonteeritud rahavoo meetodit, oleks nende väärtus 2014. aastal olnud [80–90] miljonit eurot, 2015. aastal [110–130] miljonit eurot ja 2016. aastal [330–340] miljonit eurot. Lõpuks meenutab Prantsusmaa, et tegemist on esimest järku pandiga, mis tagab riigile, et tema nõuded rahuldatakse esimeses järjekorras. |
| --- | --- |

(78)

Prantsusmaa rõhutab, et laenu tagatiseks ette nähtud varade arvestuslik väärtus vastab nende varade turuväärtusele. Arvestuslik netoväärtus võrdub arvestusliku brutoväärtusega, millest on lahutatud amortisatsioon. Brutoväärtus võrdub aga varade soetusmaksumusega või nende varade abil tehtud mitterahalise sissemakse väärtusega. Arkema varade osalisel üleandmisel ettevõttele Kem One 2. juulil 2012 hindasid sõltumatud eksperdid selle väärtuseks [110–120] miljonit eurot. Lisaks sellele meenutab Prantsusmaa, et PVC sektoris hiljaaegu toimunud kahe tehingu puhul, mis hõlmasid ettevõttest Kem One väiksema suurusega ettevõtteid, oli tehingusumma märkimisväärselt suurem Kem One aktsiate arvestuslikust väärtusest. Lisaks sellele, kui Kem One aktsiate hindamiseks oleks kasutatud diskonteeritud rahavoo meetodit, oleks nende väärtus 2014. aastal olnud [80–90] miljonit eurot, 2015. aastal [110–130] miljonit eurot ja 2016. aastal [330–340] miljonit eurot. Lõpuks meenutab Prantsusmaa, et tegemist on esimest järku pandiga, mis tagab riigile, et tema nõuded rahuldatakse esimeses järjekorras.

| (79) | Prantsusmaa väitel tuleb seega järeldada, et riigil on tugev ja väga suur laenutagatis võrreldes FDESi laenu summaga. |
| --- | --- |

(79)

Prantsusmaa väitel tuleb seega järeldada, et riigil on tugev ja väga suur laenutagatis võrreldes FDESi laenu summaga.

4.1.1.2.   Tasude määr

Tasude määr

| (80) | Esmalt leiab Prantsusmaa, et menetluse algatamise otsuse punktis 92 toodud intressimäära arvestamise metoodika, mis põhineb CCC-reitinguga ettevõtete valimil, kelle puhul sõlmitakse nelja aasta pikkuse tähtajaga CDS lepingud (Credit Default Swap, krediidiriski vahetustehingud), mille alusel määratakse intressimääraks 20,95 %, ei pruugi iseenesest tähendada tegelikele turuhindadele lähenemist. Tegemist ei saa olla laenutehingutega, mis on võrreldavad FDESi laenuga ettevõttele Kem One, kuna võrdlusaluseks võetud tehingute puhul, mille alusel määrati intressimääraks 20,95 %, ei ole esitatud mingeid kindlaksmääratud tagatisi või nende tehingutega seotud laenutagatisi. |
| --- | --- |

(80)

Esmalt leiab Prantsusmaa, et menetluse algatamise otsuse punktis 92 toodud intressimäära arvestamise metoodika, mis põhineb CCC-reitinguga ettevõtete valimil, kelle puhul sõlmitakse nelja aasta pikkuse tähtajaga CDS lepingud (Credit Default Swap, krediidiriski vahetustehingud), mille alusel määratakse intressimääraks 20,95 %, ei pruugi iseenesest tähendada tegelikele turuhindadele lähenemist. Tegemist ei saa olla laenutehingutega, mis on võrreldavad FDESi laenuga ettevõttele Kem One, kuna võrdlusaluseks võetud tehingute puhul, mille alusel määrati intressimääraks 20,95 %, ei ole esitatud mingeid kindlaksmääratud tagatisi või nende tehingutega seotud laenutagatisi.

Credit Default Swap

| (81) | Lisaks sellele, võttes arvesse Kem One finantsolukorda ja laenutagatiste suurust, tuleb 2008. aasta viitemäärade teatise kohaldamisel määrata tasumääraks 4,53 % (Prantsusmaa viitemäär 0,53 % + 400 baaspunkti) ja mitte 6,53 %, nagu väidab komisjon menetluse algatamise otsuses. |
| --- | --- |

(81)

Lisaks sellele, võttes arvesse Kem One finantsolukorda ja laenutagatiste suurust, tuleb 2008. aasta viitemäärade teatise kohaldamisel määrata tasumääraks 4,53 % (Prantsusmaa viitemäär 0,53 % + 400 baaspunkti) ja mitte 6,53 %, nagu väidab komisjon menetluse algatamise otsuses.

| (82) | Igal juhul tuleb 2008. aasta viitemäärade teatise alusel arvestatud määra käsitada vaid ligikaudsena. Võttes arvesse Kem One maksejõuetuse väikest riski, mis on eeskätt tingitud tõhusa finantsseisundi taastamise kava rakendamisest, mille tulemusena ettevõtte elujõulisus taastatakse 2017. aastaks, arvestades ettevõtte tõhusat finantsjuhtimist ning laenutagatiste kõrget taset, tuleb vaadeldaval juhul lugeda 3,5 % suurust taset turutingimustele vastavaks. |
| --- | --- |

(82)

Igal juhul tuleb 2008. aasta viitemäärade teatise alusel arvestatud määra käsitada vaid ligikaudsena. Võttes arvesse Kem One maksejõuetuse väikest riski, mis on eeskätt tingitud tõhusa finantsseisundi taastamise kava rakendamisest, mille tulemusena ettevõtte elujõulisus taastatakse 2017. aastaks, arvestades ettevõtte tõhusat finantsjuhtimist ning laenutagatiste kõrget taset, tuleb vaadeldaval juhul lugeda 3,5 % suurust taset turutingimustele vastavaks.

| (83) | Ja lõpuks on [eraettevõtjaga 2] sõlmitud rahastamislepingus nähtud ette rahastamise määrana kolme kuu Euribor + [...] %, kuid mitte vähem kui [...] %. Kuigi sel puhul ei ole tegemist panga kehtestatud määraga, vastavad rahastamise tingimused FDESi laenu turutingimustele. |
| --- | --- |

(83)

Ja lõpuks on [eraettevõtjaga 2] sõlmitud rahastamislepingus nähtud ette rahastamise määrana kolme kuu Euribor + [...] %, kuid mitte vähem kui [...] %. Kuigi sel puhul ei ole tegemist panga kehtestatud määraga, vastavad rahastamise tingimused FDESi laenu turutingimustele.

4.1.1.3.   Abisumma

Abisumma

| (84) | Nagu on märgitud esitatud teatises, leiab Prantsusmaa, et abisumma, sedavõrd, kuivõrd on tegemist abiga, ei peaks võrduma laenu kogusummaga, vaid üksnes 2008. aasta viitemäärade teatise alusel arvestatud määra ja tegelikult kasutatud määra vahega, mis on vastavalt 4,53 % ja 3,5 %. |
| --- | --- |

(84)

Nagu on märgitud esitatud teatises, leiab Prantsusmaa, et abisumma, sedavõrd, kuivõrd on tegemist abiga, ei peaks võrduma laenu kogusummaga, vaid üksnes 2008. aasta viitemäärade teatise alusel arvestatud määra ja tegelikult kasutatud määra vahega, mis on vastavalt 4,53 % ja 3,5 %.

| (85) | Prantsusmaa rõhutab, et komisjon on varem mitmel korral kasutanud sellist lähenemisviisi. |
| --- | --- |

(85)

Prantsusmaa rõhutab, et komisjon on varem mitmel korral kasutanud sellist lähenemisviisi.

4.1.2.   Toetused ja tagasimakstavad avansid

Toetused ja tagasimakstavad avansid

| (86) | Nagu eespool märgitud, nõustub Prantsusmaa sellega, et toetuse näol on täies ulatuses tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(86)

Nagu eespool märgitud, nõustub Prantsusmaa sellega, et toetuse näol on täies ulatuses tegemist riigiabiga.

| (87) | Tagasimakstavate avansside puhul leiab Prantsusmaa, et neid ei saa täies ulatuses käsitada riigiabina. Avansside tagasimaksmist tuleb lugeda kindlaks, sest see käivitub automaatselt kaks aastat pärast ettevõetud ajakohastamistöid. Seega tuleks avansid arvestada laenude hulka ja seetõttu tuleks abisummana arvestada üksnes toetusekvivalenti, st summat 14,4 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(87)

Tagasimakstavate avansside puhul leiab Prantsusmaa, et neid ei saa täies ulatuses käsitada riigiabina. Avansside tagasimaksmist tuleb lugeda kindlaks, sest see käivitub automaatselt kaks aastat pärast ettevõetud ajakohastamistöid. Seega tuleks avansid arvestada laenude hulka ja seetõttu tuleks abisummana arvestada üksnes toetusekvivalenti, st summat 14,4 miljonit eurot.

4.1.3.   Võimalik loobumine sotsiaal- ja maksuvõlgade sissenõudmisest

Võimalik loobumine sotsiaal- ja maksuvõlgade sissenõudmisest

| (88) | Esmalt märgib Prantsusmaa, et erinevalt teatises esitatust on maksundus- ja sotsiaalvõlgade suurus [...] eurot ja mitte 42 miljonit eurot. Kõnealused [...] eurot jagunevad järgmiselt: [...] miljonit eurot on võlad, mis on tekkinud enne tervendamismenetluse alustamist, ja [...] eurot on võlad, mis on tekkinud pärast kõnealuse menetluse alustamist. Pädevad asutused kavatsevad kustutada [...] % enne menetluse algust tekkinud tühistatavatest võlgadest (14) kokku [...] euro ulatuses, riiklike võlakohustuste [...] euro kohta ([...] % riiklikest võlakohustustest). |
| --- | --- |

(88)

Esmalt märgib Prantsusmaa, et erinevalt teatises esitatust on maksundus- ja sotsiaalvõlgade suurus [...] eurot ja mitte 42 miljonit eurot. Kõnealused [...] eurot jagunevad järgmiselt: [...] miljonit eurot on võlad, mis on tekkinud enne tervendamismenetluse alustamist, ja [...] eurot on võlad, mis on tekkinud pärast kõnealuse menetluse alustamist. Pädevad asutused kavatsevad kustutada [...] % enne menetluse algust tekkinud tühistatavatest võlgadest (14) kokku [...] euro ulatuses, riiklike võlakohustuste [...] euro kohta ([...] % riiklikest võlakohustustest).

14

| (89) | Teiseks tuletab Prantsusmaa meelde, et suurema osa erasektori võlausaldajatele võlgu oldud summade puhul loobuti sissenõudmisest kas 100 % või 70 % ulatuses. |
| --- | --- |

(89)

Teiseks tuletab Prantsusmaa meelde, et suurema osa erasektori võlausaldajatele võlgu oldud summade puhul loobuti sissenõudmisest kas 100 % või 70 % ulatuses.

| (90) | Prantsusmaa loobumine Kem One osa võlgade sissenõudmisest võimaldab ettevõttel oma taastamiskava nõuetekohaselt ellu viia ja ettevõtte tervendada. Kui Prantsusmaa ei nõustu võlgade kustutamisega kogusummas, mis ei ületa [...] miljonit eurot, võib ta Kem One tegevuse lõpetamisel kanda täiendavat kahju [...] miljoni euro ulatuses (15). |
| --- | --- |

(90)

Prantsusmaa loobumine Kem One osa võlgade sissenõudmisest võimaldab ettevõttel oma taastamiskava nõuetekohaselt ellu viia ja ettevõtte tervendada. Kui Prantsusmaa ei nõustu võlgade kustutamisega kogusummas, mis ei ületa [...] miljonit eurot, võib ta Kem One tegevuse lõpetamisel kanda täiendavat kahju [...] miljoni euro ulatuses (15).

15

| (91) | Neid asjaolusid arvestades käitub Prantsusmaa aruka võlausaldajana. |
| --- | --- |

(91)

Neid asjaolusid arvestades käitub Prantsusmaa aruka võlausaldajana.

| (92) | Igal juhul, kui meedet käsitatakse riigiabina, võrdub selle summa järgmiste võlgade summade vahega: võlad, mille sissenõudmisest on Prantsusmaa lõplikult loobunud, ning kõikide võlgade minimaalne summa, mille sissenõudmisest loobumisega on nõustunud erasektori võlausaldajad. |
| --- | --- |

(92)

Igal juhul, kui meedet käsitatakse riigiabina, võrdub selle summa järgmiste võlgade summade vahega: võlad, mille sissenõudmisest on Prantsusmaa lõplikult loobunud, ning kõikide võlgade minimaalne summa, mille sissenõudmisest loobumisega on nõustunud erasektori võlausaldajad.

4.2.   KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

4.2.1.   Elujõulisuse taastamine

Elujõulisuse taastamine

| (93) | Menetluse algatamise otsuses palus komisjon Prantsusmaal kommenteerida kinnitust, mille kohaselt esitatud restruktureerimiskulud hõlmasid vaid töövahendite kaasajastamise kulusid, samal ajal kui Kem One restruktureerimine peab paratamatult hõlmama ka täiendavaid kulusid, mis on seotud iga üksiku restruktureerimismeetmega (juhtimiskulude vähendamine ja äripoliitika ümberorienteerimine). Prantsusmaa rõhutab oma märkustes, et juhtimiskulude vähendamine hõlmab vaid kolmeteistkümne töökoha kaotamist, millega seotud finantskulu ulatub [...] miljoni euroni. See kulu ei ole teatisele lisatud äriplaanis ja likviidsusplaanis eraldi välja toodud, kuid see on sellele vaatamata arvatud maha algsetest rahalistest vahenditest. Muud tsentraalsete kulude vähendamisega seotud ettevõttesisesed menetlused ei toonud kaasa eraldi finantskulusid. Äripoliitika ümberorienteerimine ei toonud kaasa mingeid selle toiminguga otseselt seotud kulusid. |
| --- | --- |

(93)

Menetluse algatamise otsuses palus komisjon Prantsusmaal kommenteerida kinnitust, mille kohaselt esitatud restruktureerimiskulud hõlmasid vaid töövahendite kaasajastamise kulusid, samal ajal kui Kem One restruktureerimine peab paratamatult hõlmama ka täiendavaid kulusid, mis on seotud iga üksiku restruktureerimismeetmega (juhtimiskulude vähendamine ja äripoliitika ümberorienteerimine). Prantsusmaa rõhutab oma märkustes, et juhtimiskulude vähendamine hõlmab vaid kolmeteistkümne töökoha kaotamist, millega seotud finantskulu ulatub [...] miljoni euroni. See kulu ei ole teatisele lisatud äriplaanis ja likviidsusplaanis eraldi välja toodud, kuid see on sellele vaatamata arvatud maha algsetest rahalistest vahenditest. Muud tsentraalsete kulude vähendamisega seotud ettevõttesisesed menetlused ei toonud kaasa eraldi finantskulusid. Äripoliitika ümberorienteerimine ei toonud kaasa mingeid selle toiminguga otseselt seotud kulusid.

| (94) | Seega kinnitab mitu positiivset elementi ettevõtte esitatud elujõulisuse taastamise stsenaariumide realistlikku laadi. Esialgse stsenaariumi kohaselt suureneb ettevõtte likviidsus 2017. aasta lõpuks [30–40] miljoni euro võrra seoses vajalike investeeringute vähenemisega ja tegevuse taaskäivitamisega ettenähtust varem, samal ajal kui tegevusest saadav eeldatav kasumiprognoos suureneb [35–45] miljoni euroni aastas varasema [25–35] miljoni euro asemel aastas. Lisaks sellele näitab usku ettevõtte pikaajalise elujõulisuse taastamisse asjaolu, et mitu eraõiguslikku ettevõtjat, nagu [eraettevõtja 1], [eraettevõtja 3], [eraettevõtja 4] ja [eraettevõtja 5], on nõustunud tühistama täies ulatuses Kem One võlad ning [eraettevõtja 2] on nõustunud suurendama Kem One faktooringu võimet. |
| --- | --- |

(94)

Seega kinnitab mitu positiivset elementi ettevõtte esitatud elujõulisuse taastamise stsenaariumide realistlikku laadi. Esialgse stsenaariumi kohaselt suureneb ettevõtte likviidsus 2017. aasta lõpuks [30–40] miljoni euro võrra seoses vajalike investeeringute vähenemisega ja tegevuse taaskäivitamisega ettenähtust varem, samal ajal kui tegevusest saadav eeldatav kasumiprognoos suureneb [35–45] miljoni euroni aastas varasema [25–35] miljoni euro asemel aastas. Lisaks sellele näitab usku ettevõtte pikaajalise elujõulisuse taastamisse asjaolu, et mitu eraõiguslikku ettevõtjat, nagu [eraettevõtja 1], [eraettevõtja 3], [eraettevõtja 4] ja [eraettevõtja 5], on nõustunud tühistama täies ulatuses Kem One võlad ning [eraettevõtja 2] on nõustunud suurendama Kem One faktooringu võimet.

| (95) | [60–70] miljoni euro suuruse pangalaenu saamine ei ole kindel ning seda ei ole Prantsusmaa vastuse koostamise ajal veel antud. Selles olukorras leiab Prantsusmaa, et asjaolu, et pangalaenu andmine ei ole tagatud, ei saa nõrgendada kolme stsenaariumi ettevõtte elujõulisuse taastamiseks, samuti ei saa selliseks teguriks olla ettevõtte omaosaluse suurus. |
| --- | --- |

(95)

[60–70] miljoni euro suuruse pangalaenu saamine ei ole kindel ning seda ei ole Prantsusmaa vastuse koostamise ajal veel antud. Selles olukorras leiab Prantsusmaa, et asjaolu, et pangalaenu andmine ei ole tagatud, ei saa nõrgendada kolme stsenaariumi ettevõtte elujõulisuse taastamiseks, samuti ei saa selliseks teguriks olla ettevõtte omaosaluse suurus.

4.2.2.   Ettevõtte omaosalus

Ettevõtte omaosalus

| (96) | Esitatud märkustes ei vaidlusta Prantsusmaa otsust mitte arvestada [60–70] miljoni euro suurust pangalaenu Kem One omavahendite hulka, sest kuivõrd puudub finantsasutuse kindel kohustus, on tegemist ebakindla elemendiga. |
| --- | --- |

(96)

Esitatud märkustes ei vaidlusta Prantsusmaa otsust mitte arvestada [60–70] miljoni euro suurust pangalaenu Kem One omavahendite hulka, sest kuivõrd puudub finantsasutuse kindel kohustus, on tegemist ebakindla elemendiga.

| (97) | Seevastu võlgade sissenõudmisest loobumist [eraettevõtja 3], [eraettevõtja 1], [eraettevõtja 4] ja [eraettevõtja 5] poolt tuleb käsitada Kem One jaoks reaalseid rahavoogusid tekitava asjaoluna ning seda tuleb seetõttu omaosaluse arvestamisel arvesse võtta. Need ettevõtted on Kem One pikaajalised äripartnerid ning nende huvides on, et Kem One ümberkorraldamine õnnestuks. Võlgade sissenõudmisest (180,5 miljoni euro ulatuses) loobumise näol on tegemist sellise kaalutleva tööstusettevõtja otsusega, kes on otseselt huvitatud Kem One ja tema ülevõtjate finantsseisundi taastamise kava edukast elluviimisest. Ülejäänud võlgade sissenõudmisest loobumised lähtuvad samast loogikast, kuid asjaomased summad on väiksemad. |
| --- | --- |

(97)

Seevastu võlgade sissenõudmisest loobumist [eraettevõtja 3], [eraettevõtja 1], [eraettevõtja 4] ja [eraettevõtja 5] poolt tuleb käsitada Kem One jaoks reaalseid rahavoogusid tekitava asjaoluna ning seda tuleb seetõttu omaosaluse arvestamisel arvesse võtta. Need ettevõtted on Kem One pikaajalised äripartnerid ning nende huvides on, et Kem One ümberkorraldamine õnnestuks. Võlgade sissenõudmisest (180,5 miljoni euro ulatuses) loobumise näol on tegemist sellise kaalutleva tööstusettevõtja otsusega, kes on otseselt huvitatud Kem One ja tema ülevõtjate finantsseisundi taastamise kava edukast elluviimisest. Ülejäänud võlgade sissenõudmisest loobumised lähtuvad samast loogikast, kuid asjaomased summad on väiksemad.

| (98) | Erasektoripoolne rahastamine ulatub seega 282,5 miljoni euroni, mis jaguneb järgmiselt:

  Tabel 3


  Prantsusmaa esitatud restruktureerimiskavas toodud erasektorist pärit rahastamisallikad







  Rahastamisallikas | Summa (miljonites eurodes) |
| --- | --- | --- |
| Kem One isefinantseerimine | [30–40] |
| Rahastamine [eraettevõtja 1] | [35–45] |
| Rahastamine [eraettevõtja 2] | [55–65] |
| Ülevõtjate kapitali suurendamine | [5–15] |
| Võlgade sissenõudmisest loobumine [eraettevõtja 6] | [0–10] |
| Võlgade sissenõudmisest loobumine [eraettevõtja 1] | [90–100] |
| Võlgade sissenõudmisest loobumine [eraettevõtja 3] | [25–35] |
| Võlgade sissenõudmisest loobumine [eraettevõtja 4] | [0–10] |
| Võlgade sissenõudmisest loobumine [eraettevõtja 5] | [0–10] |
| Kokku | 282,5 |
| Allikas: Prantsusmaa vastus menetluse algatamise otsuse kohta |

(98)

Erasektoripoolne rahastamine ulatub seega 282,5 miljoni euroni, mis jaguneb järgmiselt:

Tabel 3

Tabel 3

Prantsusmaa esitatud restruktureerimiskavas toodud erasektorist pärit rahastamisallikad

Prantsusmaa esitatud restruktureerimiskavas toodud erasektorist pärit rahastamisallikad

Rahastamisallikas

Summa (miljonites eurodes)

Kem One isefinantseerimine

[30–40]

Rahastamine [eraettevõtja 1]

[35–45]

Rahastamine [eraettevõtja 2]

[55–65]

Ülevõtjate kapitali suurendamine

[5–15]

Võlgade sissenõudmisest loobumine [eraettevõtja 6]

[0–10]

Võlgade sissenõudmisest loobumine [eraettevõtja 1]

[90–100]

Võlgade sissenõudmisest loobumine [eraettevõtja 3]

[25–35]

Võlgade sissenõudmisest loobumine [eraettevõtja 4]

[0–10]

Võlgade sissenõudmisest loobumine [eraettevõtja 5]

[0–10]

Kokku

Kokku

282,5

282,5

Allikas: Prantsusmaa vastus menetluse algatamise otsuse kohta

Allikas:

5.   HUVITATUD KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED JA PRANTSUSMAA KOMMENTAARID

HUVITATUD KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED JA PRANTSUSMAA KOMMENTAARID

5.1.   HUVITATUD KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

5.1.1.   Ettevõtte Ineos märkused

Ettevõtte Ineos märkused

5.1.1.1.   Riigiabi summa ja Kem One omaosalus

Riigiabi summa ja Kem One omaosalus

| (99) | Ettevõtte Ineos väitel on Prantsusmaa riigiabi suurust olulisel määral alahinnanud ning ettevõte ei pea Kem One ja tema aktsionäride panustamist piisavaks. |
| --- | --- |

(99)

Ettevõtte Ineos väitel on Prantsusmaa riigiabi suurust olulisel määral alahinnanud ning ettevõte ei pea Kem One ja tema aktsionäride panustamist piisavaks.

| (100) | Riigiabi summa. Seoses FDESi laenuga ei nõustu Ineos Prantsusmaa tehtud analüüsiga, mille kohaselt võib abina käsitada üksnes kõnealuse laenu tegeliku määra (3,5 %) ja turu viitemäära (4,53 %) vahet, see tähendab 1,03 protsendipunkti suurust määra. Kui Prantsusmaa väited oleksid paikapidavad, peaks Kem One olema suuteline saama samadel tingimustel laenu erasektori võlausaldajalt, kuid selleks ei ole ettevõte mingil juhul suuteline. Lisaks sellele on laenutagatise väärtus olulisel määral üle hinnatud. Tõsiste majanduslike ja finantsraskuste korral ei saa vara arvestuslikku väärtust samastada turuväärtusega, seda enam, et sellisel laenutagatisel on väärtus ainult tootmistsükli raames, mis on aga tõestanud oma ebakindlust. Sellest lähtuvalt tuleks ettevõtte Ineos väitel kogu FDESi laenu käsitada abina. |
| --- | --- |

(100)

Riigiabi summa. Seoses FDESi laenuga ei nõustu Ineos Prantsusmaa tehtud analüüsiga, mille kohaselt võib abina käsitada üksnes kõnealuse laenu tegeliku määra (3,5 %) ja turu viitemäära (4,53 %) vahet, see tähendab 1,03 protsendipunkti suurust määra. Kui Prantsusmaa väited oleksid paikapidavad, peaks Kem One olema suuteline saama samadel tingimustel laenu erasektori võlausaldajalt, kuid selleks ei ole ettevõte mingil juhul suuteline. Lisaks sellele on laenutagatise väärtus olulisel määral üle hinnatud. Tõsiste majanduslike ja finantsraskuste korral ei saa vara arvestuslikku väärtust samastada turuväärtusega, seda enam, et sellisel laenutagatisel on väärtus ainult tootmistsükli raames, mis on aga tõestanud oma ebakindlust. Sellest lähtuvalt tuleks ettevõtte Ineos väitel kogu FDESi laenu käsitada abina.

| (101) | Otsetoetuse ja tagasimakstavate avansside kohta väidab Ineos, et neid tuleks täies ulatuses käsitada riigiabina. Tagasimakstavate avansside puhul ei ole mitte ükski erasektori võlausaldaja seadnud tingimuseks tegevuse jätkamist Lavéra tehases. Lisaks sellele on kohaldatavad intressimäärad madalamad määradest, mida oleks samaväärsetes tingimustes kohaldanud erasektori võlausaldaja. |
| --- | --- |

(101)

Otsetoetuse ja tagasimakstavate avansside kohta väidab Ineos, et neid tuleks täies ulatuses käsitada riigiabina. Tagasimakstavate avansside puhul ei ole mitte ükski erasektori võlausaldaja seadnud tingimuseks tegevuse jätkamist Lavéra tehases. Lisaks sellele on kohaldatavad intressimäärad madalamad määradest, mida oleks samaväärsetes tingimustes kohaldanud erasektori võlausaldaja.

| (102) | Võlakoorma vähendamisega seoses märgib Ineos, et kui kommertsalustel tegutsevatel võlausaldajatel on õiguspärane ärihuvi Kem One taastamiseks, siis Prantsuse riik on puhtalt finantsalusel tegutseva võlausaldaja rollis. Seega ei saa Prantsuse riigi poolset võla vähendamist samastada erasektori võlausaldajatele võlgu oldava summa vähendamisega. |
| --- | --- |

(102)

Võlakoorma vähendamisega seoses märgib Ineos, et kui kommertsalustel tegutsevatel võlausaldajatel on õiguspärane ärihuvi Kem One taastamiseks, siis Prantsuse riik on puhtalt finantsalusel tegutseva võlausaldaja rollis. Seega ei saa Prantsuse riigi poolset võla vähendamist samastada erasektori võlausaldajatele võlgu oldava summa vähendamisega.

| (103) | Ineos rõhutab, et Kem One lepingud elektrienergiaga ja etüleeniga varustamiseks olid sõlmitud eelistingimustel. Seejuures ei ole ettevõttel Ineos mingit kahtlust, et EDFi tehtud otsused selles valdkonnas on seostatavad Prantsuse riigiga. Ineos palub komisjonil uurida põhjusi, mis tingisid kõnealuste soodustingimuste pakkumise. Kõnealused eelistariifid võimaldasid ettevõttel Kem One parandada oma konkurentsiolukorda. |
| --- | --- |

(103)

Ineos rõhutab, et Kem One lepingud elektrienergiaga ja etüleeniga varustamiseks olid sõlmitud eelistingimustel. Seejuures ei ole ettevõttel Ineos mingit kahtlust, et EDFi tehtud otsused selles valdkonnas on seostatavad Prantsuse riigiga. Ineos palub komisjonil uurida põhjusi, mis tingisid kõnealuste soodustingimuste pakkumise. Kõnealused eelistariifid võimaldasid ettevõttel Kem One parandada oma konkurentsiolukorda.

| (104) | Kem One omaosalus. Ineos on seisukohal, et Prantsusmaa ülehindab Kem One omaosaluse ulatust restruktureerimiskulude katmisel. Prantsusmaa lülitab kõnealusesse omaosalusse kolm eraõiguslikest allikatest pärinevat laenu: üks 60–80 miljoni euro suurune laen ja kaks laenu, mille summad on vastavalt 35–45 miljonit eurot ja 40–50 miljonit eurot. Ineose väitel ei ole leidnud tõendamist, et eraettevõtja oleks nõus võtma selliseid riske ning kõnealuste laenude oletuslik ja ebakindel iseloom viib mõttele, et neid laene ei tuleks võtta arvesse Kem One omaosaluse suuruse hindamisel. |
| --- | --- |

(104)

Kem One omaosalus. Ineos on seisukohal, et Prantsusmaa ülehindab Kem One omaosaluse ulatust restruktureerimiskulude katmisel. Prantsusmaa lülitab kõnealusesse omaosalusse kolm eraõiguslikest allikatest pärinevat laenu: üks 60–80 miljoni euro suurune laen ja kaks laenu, mille summad on vastavalt 35–45 miljonit eurot ja 40–50 miljonit eurot. Ineose väitel ei ole leidnud tõendamist, et eraettevõtja oleks nõus võtma selliseid riske ning kõnealuste laenude oletuslik ja ebakindel iseloom viib mõttele, et neid laene ei tuleks võtta arvesse Kem One omaosaluse suuruse hindamisel.

| (105) | Esmalt rõhutab Ineos, et Kem One üks emaettevõtjaid, OpenGate on heas finantsolukorras, nii et see ettevõte võiks osaleda restruktureerimiskulude katmises. Ineos leiab, et Prantsusmaa peaks tõendama, et Kem One raskused on liiga suured, et neid saaks lahendada Kem One aktsionäride (sealhulgas eeskätt OpenGate) vahendite abil. Teiseks, juhul, kui Kem One puhul peaks riigiabi olemasolu käsitatama lubatavana, peaksid ettevõtte aktsionärid, eeskätt OpenGate, märkimisväärselt suurendama oma osaluse ulatust. |
| --- | --- |

(105)

Esmalt rõhutab Ineos, et Kem One üks emaettevõtjaid, OpenGate on heas finantsolukorras, nii et see ettevõte võiks osaleda restruktureerimiskulude katmises. Ineos leiab, et Prantsusmaa peaks tõendama, et Kem One raskused on liiga suured, et neid saaks lahendada Kem One aktsionäride (sealhulgas eeskätt OpenGate) vahendite abil. Teiseks, juhul, kui Kem One puhul peaks riigiabi olemasolu käsitatama lubatavana, peaksid ettevõtte aktsionärid, eeskätt OpenGate, märkimisväärselt suurendama oma osaluse ulatust.

5.1.1.2.   Restruktureerimiskava

Restruktureerimiskava

| (106) | Ineos leiab, et Prantsusmaa ei paku välja realistlikku restruktureerimiskava, mis võiks viia Kem One majandusliku elujõulisuse taastamiseni mõistliku aja jooksul. |
| --- | --- |

(106)

Ineos leiab, et Prantsusmaa ei paku välja realistlikku restruktureerimiskava, mis võiks viia Kem One majandusliku elujõulisuse taastamiseni mõistliku aja jooksul.

| (107) | Esiteks hõlmab esitatud restruktureerimiskava suuri investeeringuid ja likviidsussüste, kuid ei näe ette Kem One tegevuse ratsionaliseerimist. Teiseks eeldatakse restruktureerimiskavas, et Kem One on suuteline märkimisväärselt suurendama oma turuosa ja müügimahtusid tooteturgudel, millel on juba praegu tõsiseid ülemäärase tootmisvõimsuse ja tiheda konkurentsiga seotud probleeme ning mis on seotud madalate nõudlusprognoosidega. |
| --- | --- |

(107)

Esiteks hõlmab esitatud restruktureerimiskava suuri investeeringuid ja likviidsussüste, kuid ei näe ette Kem One tegevuse ratsionaliseerimist. Teiseks eeldatakse restruktureerimiskavas, et Kem One on suuteline märkimisväärselt suurendama oma turuosa ja müügimahtusid tooteturgudel, millel on juba praegu tõsiseid ülemäärase tootmisvõimsuse ja tiheda konkurentsiga seotud probleeme ning mis on seotud madalate nõudlusprognoosidega.

| (108) | Ineose väitel ei nähta restruktureerimiskavas ette Kem One kahjumliku tegevuse ratsionaliseerimist. Ettevõttel Kem One on struktuurne probleem ülemäärase tootmisvõimsusega. 2012. aastal moodustas ettevõtte tootmise määr maksimaalsest tootmisvõimsusest S-PVC puhul vaid 60–70 %, mis on märkimisväärselt madalam Loode-Euroopa turul tegutsevate S-PVC tootjate tootmisvahendite kasutamise keskmisest määrast. |
| --- | --- |

(108)

Ineose väitel ei nähta restruktureerimiskavas ette Kem One kahjumliku tegevuse ratsionaliseerimist. Ettevõttel Kem One on struktuurne probleem ülemäärase tootmisvõimsusega. 2012. aastal moodustas ettevõtte tootmise määr maksimaalsest tootmisvõimsusest S-PVC puhul vaid 60–70 %, mis on märkimisväärselt madalam Loode-Euroopa turul tegutsevate S-PVC tootjate tootmisvahendite kasutamise keskmisest määrast.

| (109) | Restruktureerimiskavas toodud eelduse kohaselt peab Kem One Loode-Euroopa turule suunatud tootmis- ja müügimahte märkimisväärselt suurendama. Lisaks asjaolule, et Kem One on oma S-PVC müügi keskendanud peamiselt Lõuna-Euroopasse, peab Ineos seda perspektiivi äärmiselt küsitavaks. Loode-Euroopa PVC turule on juba praegu iseloomulik oluline ülepakkumine ning Loode-Euroopa PVC turu prognooside kohaselt on järgmise viie aasta jooksul täheldatav nõudluse kasv väga tagasihoidlik. Seoses sellega, et kaks Ameerika PVC tootjat omandasid ettevõtted Vestolit ja Vinnolit, võib ette näha, et ka nende ettevõtete kulude struktuur muutub tõhusamaks ja nad muutuvad konkurentidena olulisemaks. Ja lõpuks on ettevõttel Kem One Loode-Euroopa turu klientide seas väidetavalt halb maine. |
| --- | --- |

(109)

Restruktureerimiskavas toodud eelduse kohaselt peab Kem One Loode-Euroopa turule suunatud tootmis- ja müügimahte märkimisväärselt suurendama. Lisaks asjaolule, et Kem One on oma S-PVC müügi keskendanud peamiselt Lõuna-Euroopasse, peab Ineos seda perspektiivi äärmiselt küsitavaks. Loode-Euroopa PVC turule on juba praegu iseloomulik oluline ülepakkumine ning Loode-Euroopa PVC turu prognooside kohaselt on järgmise viie aasta jooksul täheldatav nõudluse kasv väga tagasihoidlik. Seoses sellega, et kaks Ameerika PVC tootjat omandasid ettevõtted Vestolit ja Vinnolit, võib ette näha, et ka nende ettevõtete kulude struktuur muutub tõhusamaks ja nad muutuvad konkurentidena olulisemaks. Ja lõpuks on ettevõttel Kem One Loode-Euroopa turu klientide seas väidetavalt halb maine.

| (110) | Restruktureerimiskavas nähakse ette äripoliitika ümberorienteerimine kasumlike toodete, eeskätt E-PVC, PVC-C ja vedela kloori tootmisele. Samuti on ette nähtud suurendada kaustilise sooda müügimahtu Loode-Euroopa turul. Ineose väitel on sellisel strateegial vähe edulootusi. |
| --- | --- |

(110)

Restruktureerimiskavas nähakse ette äripoliitika ümberorienteerimine kasumlike toodete, eeskätt E-PVC, PVC-C ja vedela kloori tootmisele. Samuti on ette nähtud suurendada kaustilise sooda müügimahtu Loode-Euroopa turul. Ineose väitel on sellisel strateegial vähe edulootusi.

| (111) | Eeskätt nähakse restruktureerimiskavas ette E-PVC tootmise ja müügi suurendamine, et seeläbi kasutada ära Kem One ülemäärast tootmisvõimsust, ning võttes arvesse, et kõnealune toode on suhteliselt tulusam. Samas on konkurents Euroopa majanduspiirkonna E-PVC turul väga tihe ning juba praegu täheldatakse ületootmisega seotud probleeme. Keskpikas või pikas perspektiivis on raske eeldada olulist nõudluse suurenemist. Ineos rõhutab samuti, et usaldusväärsemad ja EMPs soodsamalt paiknevad E-PVC tootjad on teatanud tehtud või tulevastest investeeringutest oma tootmisvõimsuse suurendamiseks. |
| --- | --- |

(111)

Eeskätt nähakse restruktureerimiskavas ette E-PVC tootmise ja müügi suurendamine, et seeläbi kasutada ära Kem One ülemäärast tootmisvõimsust, ning võttes arvesse, et kõnealune toode on suhteliselt tulusam. Samas on konkurents Euroopa majanduspiirkonna E-PVC turul väga tihe ning juba praegu täheldatakse ületootmisega seotud probleeme. Keskpikas või pikas perspektiivis on raske eeldada olulist nõudluse suurenemist. Ineos rõhutab samuti, et usaldusväärsemad ja EMPs soodsamalt paiknevad E-PVC tootjad on teatanud tehtud või tulevastest investeeringutest oma tootmisvõimsuse suurendamiseks.

| (112) | Mis puutub kavasse suurendada PVC-C tootmist, et kasutada ära selle suuremat tulusust, väidab Ineos, et tegemist on nišitootega, mille nõudlus Euroopas on väga väike. Vedela kloori turgu Prantsusmaal iseloomustab aga piiratud maht ja väga intensiivne konkurentsiolukord. |
| --- | --- |

(112)

Mis puutub kavasse suurendada PVC-C tootmist, et kasutada ära selle suuremat tulusust, väidab Ineos, et tegemist on nišitootega, mille nõudlus Euroopas on väga väike. Vedela kloori turgu Prantsusmaal iseloomustab aga piiratud maht ja väga intensiivne konkurentsiolukord.

| (113) | Ja lõpuks meenutab Ineos seoses kavaga suurendada kaustilise sooda müügimahtu Loode-Euroopa turul, et kaustiline sooda on vaheprodukt, mida vajatakse kloori tootmiseks. Kaustilise sooda tootmise mahtu (ja sellest tulenevalt müügimahtu) mõjutab nõudlus kloroderivaatide (nagu PVC) järele. Kem One võib loota kaustilise sooda müügimahtu suurendada ainult juhul, kui ta samal ajal esitab usutava kava kloroderivaatide müügi suurendamiseks. |
| --- | --- |

(113)

Ja lõpuks meenutab Ineos seoses kavaga suurendada kaustilise sooda müügimahtu Loode-Euroopa turul, et kaustiline sooda on vaheprodukt, mida vajatakse kloori tootmiseks. Kaustilise sooda tootmise mahtu (ja sellest tulenevalt müügimahtu) mõjutab nõudlus kloroderivaatide (nagu PVC) järele. Kem One võib loota kaustilise sooda müügimahtu suurendada ainult juhul, kui ta samal ajal esitab usutava kava kloroderivaatide müügi suurendamiseks.

5.1.1.3.   Tasakaalustusmeetmed

Tasakaalustusmeetmed

| (114) | Ineose väitel ei ole Prantsusmaa esitanud ettepanekut asjakohaste tasakaalustusmeetmete võtmise kohta. Ineos rõhutab asjaolu, et 2004. aasta suunistes on ühemõtteliselt nõutud tasakaalustusmeetmete võtmist. |
| --- | --- |

(114)

Ineose väitel ei ole Prantsusmaa esitanud ettepanekut asjakohaste tasakaalustusmeetmete võtmise kohta. Ineos rõhutab asjaolu, et 2004. aasta suunistes on ühemõtteliselt nõutud tasakaalustusmeetmete võtmist.

| (115) | Ineos meenutab, et ainult pool Loode-Euroopa turu S-PVC toodangust müüakse uuesti maha samal turul. See oluline ületootmisega seotud probleem jääb keskpikas perspektiivis tõenäoliselt püsima, võttes arvesse ehitustööstuse perspektiive. Ületootmine ja väike nõudlus on toonud kaasa Euroopa PVC tootjate kasumimarginaalide vähenemise. Seda silmas pidades annab ettevõttele Kem One antav abi talle olulise majanduseelise. |
| --- | --- |

(115)

Ineos meenutab, et ainult pool Loode-Euroopa turu S-PVC toodangust müüakse uuesti maha samal turul. See oluline ületootmisega seotud probleem jääb keskpikas perspektiivis tõenäoliselt püsima, võttes arvesse ehitustööstuse perspektiive. Ületootmine ja väike nõudlus on toonud kaasa Euroopa PVC tootjate kasumimarginaalide vähenemise. Seda silmas pidades annab ettevõttele Kem One antav abi talle olulise majanduseelise.

| (116) | Eeskätt võimaldab see ettevõttel kaasajastada kasutatava elavhõbedal põhineva tootmistehnoloogia, mis tekitab tema konkurentide jaoks ohu, et nad peavad osa oma tootmisvõimsusest sulgema. Lisaks sellele, kui ettevõttel Kem One õnnestub oluliselt suurendada oma müügimahtu Loode-Euroopa turul, suurendab ta sellega konkurentsisurvet veelgi. |
| --- | --- |

(116)

Eeskätt võimaldab see ettevõttel kaasajastada kasutatava elavhõbedal põhineva tootmistehnoloogia, mis tekitab tema konkurentide jaoks ohu, et nad peavad osa oma tootmisvõimsusest sulgema. Lisaks sellele, kui ettevõttel Kem One õnnestub oluliselt suurendada oma müügimahtu Loode-Euroopa turul, suurendab ta sellega konkurentsisurvet veelgi.

| (117) | Ineos on seisukohal, et Kem One peaks jätkuvalt vähendama PVC tootmist, kuna ületootmisega seotud struktuursed probleemid turul on pikaajalised. |
| --- | --- |

(117)

Ineos on seisukohal, et Kem One peaks jätkuvalt vähendama PVC tootmist, kuna ületootmisega seotud struktuursed probleemid turul on pikaajalised.

| (118) | Lõpuks märgib Ineos, et olukorras, kus asjaomased turud kannatavad ületootmise all, tuleneb 2004. aasta suunistest, et komisjon annab sihtmärgistatud abi üksnes sotsiaalsete ja keskkonnakaitsega seotud restruktureerimiskulude jaoks. Ineose arvates peaks restruktureerimisabi olema suunatud keskkonnakaitse ja sotsiaalsfääriga seotud kuludele, mis tulenevad Lavéra tehase sulgemisest, ja mitte sellele, et tehast ajakohastada. |
| --- | --- |

(118)

Lõpuks märgib Ineos, et olukorras, kus asjaomased turud kannatavad ületootmise all, tuleneb 2004. aasta suunistest, et komisjon annab sihtmärgistatud abi üksnes sotsiaalsete ja keskkonnakaitsega seotud restruktureerimiskulude jaoks. Ineose arvates peaks restruktureerimisabi olema suunatud keskkonnakaitse ja sotsiaalsfääriga seotud kuludele, mis tulenevad Lavéra tehase sulgemisest, ja mitte sellele, et tehast ajakohastada.

| (119) | Ineose hinnangul on ettevõttel Kem One Loode-Euroopa S-PVC turul väga tugev seisund, mis on veel üks täiendav põhjus, miks tuleks tegelikult võtta tõsiseid tasakaalustusmeetmeid. 2012. aastal oli Kem One suuruselt kolmas Loode-Euroopa S-PVC turuosaline, tema toodangu kogumaht moodustas 10–20 %. |
| --- | --- |

(119)

Ineose hinnangul on ettevõttel Kem One Loode-Euroopa S-PVC turul väga tugev seisund, mis on veel üks täiendav põhjus, miks tuleks tegelikult võtta tõsiseid tasakaalustusmeetmeid. 2012. aastal oli Kem One suuruselt kolmas Loode-Euroopa S-PVC turuosaline, tema toodangu kogumaht moodustas 10–20 %.

| (120) | Seejuures ei saa Prantsusmaa samal ajal väita, et Kem One positsioon S-PVC turul on nõrk ning et teiselt poolt ettevõtte tootmismahu vähendamine viiks tema konkurentsistruktuuri nõrgenemisele samal turul. |
| --- | --- |

(120)

Seejuures ei saa Prantsusmaa samal ajal väita, et Kem One positsioon S-PVC turul on nõrk ning et teiselt poolt ettevõtte tootmismahu vähendamine viiks tema konkurentsistruktuuri nõrgenemisele samal turul.

| (121) | Ineos rõhutab, et tasakaalustusmeetmete võtmine ei tähenda ettevõtte täielikku kadumist, vaid üksnes tema tootmismahu vähenemist. Lisaks sellele väidab Ineos, et ei saa pidada asjakohaseks väidet, mille kohaselt tootmismahu piiramine – ja isegi olukord, kus Kem One lihtsalt lõpetab tegevuse turul – muudaks kõnealuse turu klientidel võimatuks kohaldada mitut varustusstrateegiat. Ineos meenutab, et on olemas või lähitulevikus tekkimas viis uut olulist varustajat, lisaks sellele tegutsevad ka väiksemad konkurendid. Ineos rõhutab veel kord, et ettevõtet Kem One ei peeta kõnealusel turul usaldusväärseks turuosaliseks. Ja lõpuks märgib Ineos, et kõnealune turg on tiheda konkurentsiga turg. |
| --- | --- |

(121)

Ineos rõhutab, et tasakaalustusmeetmete võtmine ei tähenda ettevõtte täielikku kadumist, vaid üksnes tema tootmismahu vähenemist. Lisaks sellele väidab Ineos, et ei saa pidada asjakohaseks väidet, mille kohaselt tootmismahu piiramine – ja isegi olukord, kus Kem One lihtsalt lõpetab tegevuse turul – muudaks kõnealuse turu klientidel võimatuks kohaldada mitut varustusstrateegiat. Ineos meenutab, et on olemas või lähitulevikus tekkimas viis uut olulist varustajat, lisaks sellele tegutsevad ka väiksemad konkurendid. Ineos rõhutab veel kord, et ettevõtet Kem One ei peeta kõnealusel turul usaldusväärseks turuosaliseks. Ja lõpuks märgib Ineos, et kõnealune turg on tiheda konkurentsiga turg.

| (122) | Ineose väitel kohaldatakse tasakaalustusmeetmeid ka teistel turgudel, millel ilmneb ületootmise probleem ja kus ettevõttel Kem One on tugev positsioon. Kõigepealt puudutab see E-PVC turgu, kus Kem One turuosa moodustas 2012. aastal 10–20 %. Klorometaaniühendite turul põhjustavad kõnealused abimeetmed soodsama kulubaasiga järgneva tootmise võrreldes Kem One konkurentidega. Kaustilise sooda turu puhul meenutab Ineos, et tegemist on vaheproduktiga, mis on vajalik kloori tootmiseks. |
| --- | --- |

(122)

Ineose väitel kohaldatakse tasakaalustusmeetmeid ka teistel turgudel, millel ilmneb ületootmise probleem ja kus ettevõttel Kem One on tugev positsioon. Kõigepealt puudutab see E-PVC turgu, kus Kem One turuosa moodustas 2012. aastal 10–20 %. Klorometaaniühendite turul põhjustavad kõnealused abimeetmed soodsama kulubaasiga järgneva tootmise võrreldes Kem One konkurentidega. Kaustilise sooda turu puhul meenutab Ineos, et tegemist on vaheproduktiga, mis on vajalik kloori tootmiseks.

| (123) | Ineose väitel on tasakaalustusmeetmete kohaldamine võimalik ning need aitaksid tekitada elujõulise tootmisahela. |
| --- | --- |

(123)

Ineose väitel on tasakaalustusmeetmete kohaldamine võimalik ning need aitaksid tekitada elujõulise tootmisahela.

| (124) | Eespool öeldut silmas pidades leiab Ineos, et Kem One peaks kohaldama restruktureerimiskava, mille tulemusena:






  — | suletakse Lavéra elektrolüüsikambrid; |
| --- | --- | --- |

(124)

Eespool öeldut silmas pidades leiab Ineos, et Kem One peaks kohaldama restruktureerimiskava, mille tulemusena:

—

suletakse Lavéra elektrolüüsikambrid;

| — | suletakse PVC tootmise tehased, mida Fos-sur-Meri tehased, eeskätt Saint-Fons ja Balan, ei suuda enam piisavalt CVMiga varustada. |
| --- | --- |

—

suletakse PVC tootmise tehased, mida Fos-sur-Meri tehased, eeskätt Saint-Fons ja Balan, ei suuda enam piisavalt CVMiga varustada.

| (125) | Ineos on seisukohal, et Kem One selline tootmismahu vähendamine võimaldab leevendada abimeetmetest tingitud turu kahjustamist, muuta Kem One tegevuse otstarbekohasemaks konkurentsipõhisemal alusel ning muuta konkreetsemaks struktuurselt kahjumlikest tegevusliikidest loobumise (eeskätt Lavéra tehases). Selline lahendus võimaldab lahendada Kem One ületootmisega seotud probleemi ja vabastab Prantsuse riigi vajadusest teha Lavéra tehase kaasajastamiseks suuri investeeringuid. |
| --- | --- |

(125)

Ineos on seisukohal, et Kem One selline tootmismahu vähendamine võimaldab leevendada abimeetmetest tingitud turu kahjustamist, muuta Kem One tegevuse otstarbekohasemaks konkurentsipõhisemal alusel ning muuta konkreetsemaks struktuurselt kahjumlikest tegevusliikidest loobumise (eeskätt Lavéra tehases). Selline lahendus võimaldab lahendada Kem One ületootmisega seotud probleemi ja vabastab Prantsuse riigi vajadusest teha Lavéra tehase kaasajastamiseks suuri investeeringuid.

5.1.2.   Anonüümse ettevõtja 1 märkused

Anonüümse ettevõtja 1 märkused

5.1.2.1.   Riigiabi põhjendatus

Riigiabi põhjendatus

| (126) | Anonüümne ettevõtja 1 märgib esmalt, et PVC sektor on kriisiolukorras ning suuremad turuosalised kannatavad tugeva majandus- ja finantssurve all. Euroopa ettevõtjad peavad õigusliku raamistiku tõttu tegema suuri investeeringuid olukorras, mida alates 2007. aastast iseloomustab kasumimarginaalide langus, PVC nõudluse vähenemine Euroopas, langevad hinnad, energiahinna tõus, ületootmisega seotud probleemid ja ehitussektori konjunktuuri halvenemine. |
| --- | --- |

(126)

Anonüümne ettevõtja 1 märgib esmalt, et PVC sektor on kriisiolukorras ning suuremad turuosalised kannatavad tugeva majandus- ja finantssurve all. Euroopa ettevõtjad peavad õigusliku raamistiku tõttu tegema suuri investeeringuid olukorras, mida alates 2007. aastast iseloomustab kasumimarginaalide langus, PVC nõudluse vähenemine Euroopas, langevad hinnad, energiahinna tõus, ületootmisega seotud probleemid ja ehitussektori konjunktuuri halvenemine.

| (127) | Sellises olukorras on oluline säilitada võrdse konkurentsi tingimused. Ettevõttele Kem One antav abi on suurte turumoonutuste võimalik allikas. |
| --- | --- |

(127)

Sellises olukorras on oluline säilitada võrdse konkurentsi tingimused. Ettevõttele Kem One antav abi on suurte turumoonutuste võimalik allikas.

| (128) | Prantsusmaa kinnitab, et ilma Kem One suhtes kohaldatavate abimeetmeteta võib turul välja kujuneda piiratud oligopoolne seisund. Anonüümne ettevõtja 1 ei nõustu selle väitega. Ettevõte meenutab komisjonile, et otsuses Ineos/Solvay/JV ei teinud komisjon järeldust, et turgu iseloomustab selline olukord. Siis osutas komisjon üheteistkümnele ettevõttele, kes toodavad või impordivad S-PVCd. |
| --- | --- |

(128)

Prantsusmaa kinnitab, et ilma Kem One suhtes kohaldatavate abimeetmeteta võib turul välja kujuneda piiratud oligopoolne seisund. Anonüümne ettevõtja 1 ei nõustu selle väitega. Ettevõte meenutab komisjonile, et otsuses Ineos/Solvay/JV ei teinud komisjon järeldust, et turgu iseloomustab selline olukord. Siis osutas komisjon üheteistkümnele ettevõttele, kes toodavad või impordivad S-PVCd.

| (129) | Lisaks sellele märgib anonüümne ettevõtja 1, et abi andmine sektori suuruselt kolmandale turuosalisele üksnes lükkab edasi turu vajaliku kohandamise ja täiustamise ning süvendab teiste ettevõtjate finantsraskusi. Anonüümse ettevõtja 1 arvates on isegi võimalik väita, et 2004. aasta suuniste punkti 8 alusel võiks üldse mitte mingit abi anda, kuivõrd turul on täheldatav struktuurne ületootmine. |
| --- | --- |

(129)

Lisaks sellele märgib anonüümne ettevõtja 1, et abi andmine sektori suuruselt kolmandale turuosalisele üksnes lükkab edasi turu vajaliku kohandamise ja täiustamise ning süvendab teiste ettevõtjate finantsraskusi. Anonüümse ettevõtja 1 arvates on isegi võimalik väita, et 2004. aasta suuniste punkti 8 alusel võiks üldse mitte mingit abi anda, kuivõrd turul on täheldatav struktuurne ületootmine.

| (130) | Anonüümne ettevõtja 1 väljendab samuti kahtlusi Kem One uuesti kasumlikuks muutmise perspektiivide kohta. Ettevõte märgib, et komisjon on juba otsuses Ineos/Solvay/JV toonud välja Kem One suutmatuse taastada majandusliku elujõulisuse isegi pärast ettevõtte omandamist Kleschi kontserni poolt. |
| --- | --- |

(130)

Anonüümne ettevõtja 1 väljendab samuti kahtlusi Kem One uuesti kasumlikuks muutmise perspektiivide kohta. Ettevõte märgib, et komisjon on juba otsuses Ineos/Solvay/JV toonud välja Kem One suutmatuse taastada majandusliku elujõulisuse isegi pärast ettevõtte omandamist Kleschi kontserni poolt.

| (131) | Menetluse algatamise otsuses toodud restruktureerimiskavas sisalduvad meetmed ei ole piisavalt täpsed, eeskätt selles osas, mis hõlmab Kem One uut äristrateegiat, elektrolüüsiseadmete uuendamist ja ettevõtte tulevaste lepingute usaldusväärsust. Lisaks sellele tuleb pidada tõenäoliseks, et restruktureerimisperiood kestab kauem kui viis aastat – see on tähtaeg, mida komisjon on varasemates otsustes pidanud vastuvõetavaks. |
| --- | --- |

(131)

Menetluse algatamise otsuses toodud restruktureerimiskavas sisalduvad meetmed ei ole piisavalt täpsed, eeskätt selles osas, mis hõlmab Kem One uut äristrateegiat, elektrolüüsiseadmete uuendamist ja ettevõtte tulevaste lepingute usaldusväärsust. Lisaks sellele tuleb pidada tõenäoliseks, et restruktureerimisperiood kestab kauem kui viis aastat – see on tähtaeg, mida komisjon on varasemates otsustes pidanud vastuvõetavaks.

| (132) | Samuti on ebaselge, mis tähtajaks tuleb elektrolüüsiseadmete kaasajastamiseks vajalikud investeeringud teha (2016. või 2017. aastaks). Euroopas kohaldatavate eeskirjade kohaselt peavad Euroopa ettevõtted elavhõbedapõhist tehnoloogiat kasutavad seadmed välja vahetama enne 2017. aasta lõppu. Kui Prantsusmaa lubab ettevõttel Kem One viivitada vajalike investeeringute tegemisega, on tegemist eeliskohtlemisega, mis võib tekitada finantseelise ja olla seega käsitatav riigiabina. |
| --- | --- |

(132)

Samuti on ebaselge, mis tähtajaks tuleb elektrolüüsiseadmete kaasajastamiseks vajalikud investeeringud teha (2016. või 2017. aastaks). Euroopas kohaldatavate eeskirjade kohaselt peavad Euroopa ettevõtted elavhõbedapõhist tehnoloogiat kasutavad seadmed välja vahetama enne 2017. aasta lõppu. Kui Prantsusmaa lubab ettevõttel Kem One viivitada vajalike investeeringute tegemisega, on tegemist eeliskohtlemisega, mis võib tekitada finantseelise ja olla seega käsitatav riigiabina.

| (133) | Ja lõpuks sõltub restruktureerimismeetmete rakendamine välistest teguritest, mis ei ole ettevõtte kontrolli all. Eeskätt on siinkohal tegemist 60–70 miljoni euro suuruse pangalaenu saamisega 2016. aastal. |
| --- | --- |

(133)

Ja lõpuks sõltub restruktureerimismeetmete rakendamine välistest teguritest, mis ei ole ettevõtte kontrolli all. Eeskätt on siinkohal tegemist 60–70 miljoni euro suuruse pangalaenu saamisega 2016. aastal.

5.1.2.2.   Riigiabi summa

Riigiabi summa

| (134) | Abisumma suurusega seoses rõhutab anonüümne ettevõtja 1, et see on oluliselt suurem kui Prantsusmaa esitatud summa. Teatud meetmeid võib tervikuna käsitada riigiabina, sellisteks meetmeteks on näiteks 15 miljoni suurune otsetoetus või 80 miljoni euro suurused tagasimakstavad avansid, mida kasutatakse tootmisvahendite kaasajastamiseks. Eraettevõtja ei oleks mingil juhul teinud investeerimisotsust tingimustel, mis hõlmavad Lavéra tehase tegevuse jätkamist ja töökohtade säilitamist. Lisaks sellele ei saa täiesti oletuslikku laadi laenu erapangalt pidada piisavaks selleks, et tõestada erainvestori nõustumist laenu andmisega samaväärsetes tingimustes. |
| --- | --- |

(134)

Abisumma suurusega seoses rõhutab anonüümne ettevõtja 1, et see on oluliselt suurem kui Prantsusmaa esitatud summa. Teatud meetmeid võib tervikuna käsitada riigiabina, sellisteks meetmeteks on näiteks 15 miljoni suurune otsetoetus või 80 miljoni euro suurused tagasimakstavad avansid, mida kasutatakse tootmisvahendite kaasajastamiseks. Eraettevõtja ei oleks mingil juhul teinud investeerimisotsust tingimustel, mis hõlmavad Lavéra tehase tegevuse jätkamist ja töökohtade säilitamist. Lisaks sellele ei saa täiesti oletuslikku laadi laenu erapangalt pidada piisavaks selleks, et tõestada erainvestori nõustumist laenu andmisega samaväärsetes tingimustes.

| (135) | 30 miljoni euro suuruse FDESi laenu puhul ei ole võimalik väita, et laenutagatise väärtus on „suur”, kui puudub laenutagatiseks olevate varade ja seadmete täpne nimekiri ja nende turuväärtuse hinnang. Anonüümse ettevõtja 1 arvates võib kõnealuse väärtuse taset hinnata „tavaliseks”, sel juhul tuleks 2008. aasta viitemäärade teatise kohaselt 0,53 % suurust baasmäära suurendada vähemalt 6,00 % võrra. See suurendaks märkimisväärselt summat, mida FDESi laenu puhul tuleks käsitada abina. |
| --- | --- |

(135)

30 miljoni euro suuruse FDESi laenu puhul ei ole võimalik väita, et laenutagatise väärtus on „suur”, kui puudub laenutagatiseks olevate varade ja seadmete täpne nimekiri ja nende turuväärtuse hinnang. Anonüümse ettevõtja 1 arvates võib kõnealuse väärtuse taset hinnata „tavaliseks”, sel juhul tuleks 2008. aasta viitemäärade teatise kohaselt 0,53 % suurust baasmäära suurendada vähemalt 6,00 % võrra. See suurendaks märkimisväärselt summat, mida FDESi laenu puhul tuleks käsitada abina.

| (136) | Anonüümne ettevõtja 1 viitab lõpuks maksu- ja sotsiaalvõlgade tühistamisele [...] euro ulatuses. Anonüümse ettevõtja 1 väitel saab võlgu, mille on tühistanud riiklikud asutused, võrdsustada erasektori võlausaldajate poolt tühistatud võlgadega vaid selles ulatuses, mille võrra need ei ületa kõnealuse valdkonna keskmisi väärtusi. Kuna see keskmine väärtus on 70 %, tuleb seda väärtust ületav summa [...] euro ulatuses lugeda riigiabiks. |
| --- | --- |

(136)

Anonüümne ettevõtja 1 viitab lõpuks maksu- ja sotsiaalvõlgade tühistamisele [...] euro ulatuses. Anonüümse ettevõtja 1 väitel saab võlgu, mille on tühistanud riiklikud asutused, võrdsustada erasektori võlausaldajate poolt tühistatud võlgadega vaid selles ulatuses, mille võrra need ei ületa kõnealuse valdkonna keskmisi väärtusi. Kuna see keskmine väärtus on 70 %, tuleb seda väärtust ületav summa [...] euro ulatuses lugeda riigiabiks.

| (137) | Lisaks sellele juhib anonüümne ettevõtja 1 tähelepanu asjaolule, et SEVESO tagatise eest tasumise edasilükkamise puhul võib olla tegemist abiga. On selgunud, et Keschi kontsern kasutas 10–19 miljoni euro suurust kontsernisisest vahendite ülekannet Kem One jaoks SEVESO tagatise maksmiseks. Prantsusmaa kinnitas, et SEVESO tagatise sissemakstud ja üleantud summa peab Kem One järk-järgult suunama SEVESO tagatise taastamiseks. Finantstagatised on intuitu personae laadi, see tähendab, et omanikettevõtja muutumisel peab uus ettevõte Prantsusmaa keskkonnaseadustiku kohaselt esitama pädevale prefektile ühe kuu jooksul asjakohase deklaratsiooni. Komisjon peaks nõudma Prantsusmaalt kinnitust, et üleantud summat kasutati tõepoolest SEVESO tagatise uuesti moodustamiseks ning et tagatise eest tasumise edasilükkamise näol ei ole tegemist ettevõttele Kem One prefekti võimaldatud eelisfinantskohtlemisega ning sellest tingitud võimaliku riigiabiga. |
| --- | --- |

(137)

Lisaks sellele juhib anonüümne ettevõtja 1 tähelepanu asjaolule, et SEVESO tagatise eest tasumise edasilükkamise puhul võib olla tegemist abiga. On selgunud, et Keschi kontsern kasutas 10–19 miljoni euro suurust kontsernisisest vahendite ülekannet Kem One jaoks SEVESO tagatise maksmiseks. Prantsusmaa kinnitas, et SEVESO tagatise sissemakstud ja üleantud summa peab Kem One järk-järgult suunama SEVESO tagatise taastamiseks. Finantstagatised on intuitu personae laadi, see tähendab, et omanikettevõtja muutumisel peab uus ettevõte Prantsusmaa keskkonnaseadustiku kohaselt esitama pädevale prefektile ühe kuu jooksul asjakohase deklaratsiooni. Komisjon peaks nõudma Prantsusmaalt kinnitust, et üleantud summat kasutati tõepoolest SEVESO tagatise uuesti moodustamiseks ning et tagatise eest tasumise edasilükkamise näol ei ole tegemist ettevõttele Kem One prefekti võimaldatud eelisfinantskohtlemisega ning sellest tingitud võimaliku riigiabiga.

intuitu personae

| (138) | Lisaks sellele märgib anonüümne ettevõtja 1, et võimalikud hinnaalandused, mis EDF tegi ettevõttele Kem One uutes elektrienergia lepingutes, on turul üldiselt teada. Kui see asjaolu leiab kinnitust, ei saa olla kahtlust selles, et selline eeliskohtlemine on seostatav riigiga, kuivõrd riik kontrollib EDFi haldusnõukogu ja on kahe kolmandiku EDFi kapitali omanik. |
| --- | --- |

(138)

Lisaks sellele märgib anonüümne ettevõtja 1, et võimalikud hinnaalandused, mis EDF tegi ettevõttele Kem One uutes elektrienergia lepingutes, on turul üldiselt teada. Kui see asjaolu leiab kinnitust, ei saa olla kahtlust selles, et selline eeliskohtlemine on seostatav riigiga, kuivõrd riik kontrollib EDFi haldusnõukogu ja on kahe kolmandiku EDFi kapitali omanik.

| (139) | Anonüümne ettevõtja 1 väljendab samuti kahtlusi abi miinimumiga piirdumise kohta, eeskätt selles osas, mis hõlmab investeerimisprojekti SAM. Otsetoetusena ja tagasimakstavate avanssidena antava 95 miljoni euro abil rahastatakse investeeringut, mille ettevõte oleks niikuinii pidanud kehtivate eeskirjade kohaselt tegema. Kõnealusele ümberkorraldusprojektile antav abi võib Kem One jaoks mitte omada mingit innustavat mõju, kuna ettevõte üksnes toimis kooskõlas õigusaktidest tulenevate nõuetega. Seega on olulisi kahtlusi selle kohta, kas projekt SAM on tõepoolest oluline investeering Kem One elujõulisuse taastamiseks. |
| --- | --- |

(139)

Anonüümne ettevõtja 1 väljendab samuti kahtlusi abi miinimumiga piirdumise kohta, eeskätt selles osas, mis hõlmab investeerimisprojekti SAM. Otsetoetusena ja tagasimakstavate avanssidena antava 95 miljoni euro abil rahastatakse investeeringut, mille ettevõte oleks niikuinii pidanud kehtivate eeskirjade kohaselt tegema. Kõnealusele ümberkorraldusprojektile antav abi võib Kem One jaoks mitte omada mingit innustavat mõju, kuna ettevõte üksnes toimis kooskõlas õigusaktidest tulenevate nõuetega. Seega on olulisi kahtlusi selle kohta, kas projekt SAM on tõepoolest oluline investeering Kem One elujõulisuse taastamiseks.

| (140) | Kem One omavahendid koosnevad suures osas erasektori võlausaldajate poolt tühistatud võlgadest. Seda silmas pidades ei ulatu Kem One omaosaluse suurus isegi mitte pooleni Prantsusmaa arvestatud abisummadest, kusjuures kõnealune summa, nagu eespool osutatud, on oluliselt väiksem kui tegelik abisumma, mida tuleks arvesse võtta. |
| --- | --- |

(140)

Kem One omavahendid koosnevad suures osas erasektori võlausaldajate poolt tühistatud võlgadest. Seda silmas pidades ei ulatu Kem One omaosaluse suurus isegi mitte pooleni Prantsusmaa arvestatud abisummadest, kusjuures kõnealune summa, nagu eespool osutatud, on oluliselt väiksem kui tegelik abisumma, mida tuleks arvesse võtta.

| (141) | Lisaks sellele ei peaks erasektori võlausaldajatelt saadud võlgade tühistamist käsitama omaosalusena, kuivõrd selle tulemusena ei teki ettevõttele Kem One täiendavaid ressursse, mis võimaldaksid ettevõttel katta oma restruktureerimiskulusid. |
| --- | --- |

(141)

Lisaks sellele ei peaks erasektori võlausaldajatelt saadud võlgade tühistamist käsitama omaosalusena, kuivõrd selle tulemusena ei teki ettevõttele Kem One täiendavaid ressursse, mis võimaldaksid ettevõttel katta oma restruktureerimiskulusid.

| (142) | Kem One omaosaluse teine osa hõlmab 60–70 miljoni euro suurust pangalaenu. Anonüümne ettevõtja 1 on juba rõhutanud, et kõnealune laen on oletuslikku laadi. |
| --- | --- |

(142)

Kem One omaosaluse teine osa hõlmab 60–70 miljoni euro suurust pangalaenu. Anonüümne ettevõtja 1 on juba rõhutanud, et kõnealune laen on oletuslikku laadi.

5.1.2.3.   Tasakaalustusmeetmed

Tasakaalustusmeetmed

| (143) | Lõpuks rõhutab anonüümne ettevõtja 1, et ta peab vajalikuks tasakaalustusmeetmete võtmist abi tagajärgede neutraliseerimiseks. Ettevõte ei nõustu Prantsusmaa seisukohaga, mille kohaselt tasakaalustusmeetmete võtmine seab ohtu Kem One elujõulisuse ning et abimeetmete mõju konkureerivale struktuurile võib pidada piiratuks või isegi kasulikuks turu konkurentsiolukorrale. |
| --- | --- |

(143)

Lõpuks rõhutab anonüümne ettevõtja 1, et ta peab vajalikuks tasakaalustusmeetmete võtmist abi tagajärgede neutraliseerimiseks. Ettevõte ei nõustu Prantsusmaa seisukohaga, mille kohaselt tasakaalustusmeetmete võtmine seab ohtu Kem One elujõulisuse ning et abimeetmete mõju konkureerivale struktuurile võib pidada piiratuks või isegi kasulikuks turu konkurentsiolukorrale.

| (144) | Anonüümne ettevõtja 1 juhib tähelepanu eeskätt 2004. aasta suuniste punktile 40, mille kohaselt peaksid tasakaalustusmeetmed toimima eelkõige turul, kus abi saajal on pärast restruktureerimist oluline turuosa. Anonüümse ettevõtja 1 hinnangul on Kem One turuosa Loode-Euroopa PVC turul 20 %. |
| --- | --- |

(144)

Anonüümne ettevõtja 1 juhib tähelepanu eeskätt 2004. aasta suuniste punktile 40, mille kohaselt peaksid tasakaalustusmeetmed toimima eelkõige turul, kus abi saajal on pärast restruktureerimist oluline turuosa. Anonüümse ettevõtja 1 hinnangul on Kem One turuosa Loode-Euroopa PVC turul 20 %.

| (145) | Anonüümne ettevõtja 1 ei nõustu Prantsusmaa seisukohaga, mille kohaselt on vaadeldavad meetmed vajalikud ka turu konkurentsiolukorra säilitamiseks. Pärast Ineos/Solvay/JV otsuses ette nähtud parandusmeetmete võtmist kerkis turul Kem One olukorrast sõltumatult esile mitu uut turuosalist. Samuti ei ole leidnud tõestamist, et Kem One tootmisvõimsuste säilitamine on ettevõtte majandusliku taastumise vältimatu tingimus. Kõnealused meetmed võivad turu ületootmisega seotud probleeme süvendada. |
| --- | --- |

(145)

Anonüümne ettevõtja 1 ei nõustu Prantsusmaa seisukohaga, mille kohaselt on vaadeldavad meetmed vajalikud ka turu konkurentsiolukorra säilitamiseks. Pärast Ineos/Solvay/JV otsuses ette nähtud parandusmeetmete võtmist kerkis turul Kem One olukorrast sõltumatult esile mitu uut turuosalist. Samuti ei ole leidnud tõestamist, et Kem One tootmisvõimsuste säilitamine on ettevõtte majandusliku taastumise vältimatu tingimus. Kõnealused meetmed võivad turu ületootmisega seotud probleeme süvendada.

| (146) | Võimalike tasakaalustusmeetmetena toob anonüümne ettevõtja 1 välja mitu võimalust:






  — | vähendada Kem One tootmisvõimsust 200–300 kilotonnini. Kui see vähendamine peaks hõlmama Lavéra tehast, nõuab see tehase CVM tootmismahu vastavat vähendamist; |
| --- | --- | --- |

(146)

Võimalike tasakaalustusmeetmetena toob anonüümne ettevõtja 1 välja mitu võimalust:

—

vähendada Kem One tootmisvõimsust 200–300 kilotonnini. Kui see vähendamine peaks hõlmama Lavéra tehast, nõuab see tehase CVM tootmismahu vastavat vähendamist;

| — | vähendada Kem One toodangumahtu (kui riigiabiga seotud meetmed võimaldavad ettevõttel kunstlikult alal hoida teatavat kasumliku tootmise taset); |
| --- | --- |

—

vähendada Kem One toodangumahtu (kui riigiabiga seotud meetmed võimaldavad ettevõttel kunstlikult alal hoida teatavat kasumliku tootmise taset);

| — | muud meetmed: vähemusosaluse müük, teatud koostöölepingute tühistamine, kohustus mitte laiendada Kem One tootevalikut teatud piiratud aja jooksul, jagada restruktureerimisabi väljamaksmine osadeks ja seada see sõltuvusse ettenähtud meetmete tegelikust elluviimisest konkreetse ajakava alusel. |
| --- | --- |

—

muud meetmed: vähemusosaluse müük, teatud koostöölepingute tühistamine, kohustus mitte laiendada Kem One tootevalikut teatud piiratud aja jooksul, jagada restruktureerimisabi väljamaksmine osadeks ja seada see sõltuvusse ettenähtud meetmete tegelikust elluviimisest konkreetse ajakava alusel.

5.1.3.   Arkema märkused

Arkema märkused

| (147) | Arkema märgib seoses menetluse algatamise otsuse punktiga 13, et Arkema vinüüliga seotud tegevuse ümbersuunamine kahte tütarettevõtjasse oli tingitud tegevuse loovutamisest Kleschi kontsernile. Selle tegevuse üleandmise tulemusena viidi läbi kahe üleantud üksuse kulude struktuuri esmane kohandamine. Arkema märgib, et ta rakendas aastatel 2005–2010 oma vinüüliga seotud haru restruktureerimiskava. Arkema väitel selgitavad erakorralised sündmused, nagu majanduskonjunktuuri pöördumine 2012. aasta teises pooles ja etüleeniga varustamise katkemine Lavéra tehases aset leidnud vahejuhtumi tõttu, Kem One finantsraskusi 2013. aastal. |
| --- | --- |

(147)

Arkema märgib seoses menetluse algatamise otsuse punktiga 13, et Arkema vinüüliga seotud tegevuse ümbersuunamine kahte tütarettevõtjasse oli tingitud tegevuse loovutamisest Kleschi kontsernile. Selle tegevuse üleandmise tulemusena viidi läbi kahe üleantud üksuse kulude struktuuri esmane kohandamine. Arkema märgib, et ta rakendas aastatel 2005–2010 oma vinüüliga seotud haru restruktureerimiskava. Arkema väitel selgitavad erakorralised sündmused, nagu majanduskonjunktuuri pöördumine 2012. aasta teises pooles ja etüleeniga varustamise katkemine Lavéra tehases aset leidnud vahejuhtumi tõttu, Kem One finantsraskusi 2013. aastal.

| (148) | Menetluse algatamise otsuse punkti 14 kohta märgib Arkema, et Arkema ja Kem One vahelised teenuste osutamise lepingud sõlmiti Kem One ettepanekul, et võimaldada ettevõttel jätkata tavapäraselt oma tegevust pärast tütarettevõtja moodustamist. |
| --- | --- |

(148)

Menetluse algatamise otsuse punkti 14 kohta märgib Arkema, et Arkema ja Kem One vahelised teenuste osutamise lepingud sõlmiti Kem One ettepanekul, et võimaldada ettevõttel jätkata tavapäraselt oma tegevust pärast tütarettevõtja moodustamist.

| (149) | Menetluse algatamise otsuse punktis 126 märgib komisjon, et eraettevõtjate poolt tühistatud võlgu ei tuleks võtta arvesse erasektori osalemise hindamisel. Sellega seoses täpsustab Arkema, et samal ajal võlgade sissenõudmisest loobumisega tegi ta konsolideeritud sissemakse 40,5 miljoni euro ulatuses, mille näol on tegemist reaalse rahavooga ning mis näitab, et ettevõte peab Kem One finantsseisundi taastamise kava usaldusväärseks. Arkema väitel ei ole põhjust käsitada võlgade sissenõudmisest loobumist erinevalt. Arkema nõustus loobuma võlgade sissenõudmisest 95,6 miljoni euro ulatuses ning selle eesmärk oli võimaldada ettevõttele Kem One luua selline eelarvestruktuur, mis annaks talle võimaluse vajaduse korral sõlmida vastuvõetavatel tingimustel laenulepinguid. |
| --- | --- |

(149)

Menetluse algatamise otsuse punktis 126 märgib komisjon, et eraettevõtjate poolt tühistatud võlgu ei tuleks võtta arvesse erasektori osalemise hindamisel. Sellega seoses täpsustab Arkema, et samal ajal võlgade sissenõudmisest loobumisega tegi ta konsolideeritud sissemakse 40,5 miljoni euro ulatuses, mille näol on tegemist reaalse rahavooga ning mis näitab, et ettevõte peab Kem One finantsseisundi taastamise kava usaldusväärseks. Arkema väitel ei ole põhjust käsitada võlgade sissenõudmisest loobumist erinevalt. Arkema nõustus loobuma võlgade sissenõudmisest 95,6 miljoni euro ulatuses ning selle eesmärk oli võimaldada ettevõttele Kem One luua selline eelarvestruktuur, mis annaks talle võimaluse vajaduse korral sõlmida vastuvõetavatel tingimustel laenulepinguid.

| (150) | Arkema meenutab, et ta on Kem One tegevuse jätkamisega seotud ohtude üks osapool. Näiteks otsustas Arkema säilitada ettevõttega Kem One toodangu ja tooraine varustusliinid, kuigi neid oleks olnud võimalik ümber suunata teistele varustajatele. |
| --- | --- |

(150)

Arkema meenutab, et ta on Kem One tegevuse jätkamisega seotud ohtude üks osapool. Näiteks otsustas Arkema säilitada ettevõttega Kem One toodangu ja tooraine varustusliinid, kuigi neid oleks olnud võimalik ümber suunata teistele varustajatele.

5.1.4.   Vestoliti märkused

Vestoliti märkused

| (151) | Vestolit on seisukohal, et Prantsuse riigi Kem One suhtes võetud meetmed mõjutavad negatiivselt Euroopa PVC turu konkurentsiolukorda. Vestolit juhib komisjoni tähelepanu asjaolule, et turul on tegemist ületootmisega ning et mitmes sõltumatus uuringus on prognoositud seisakut nõudluses. |
| --- | --- |

(151)

Vestolit on seisukohal, et Prantsuse riigi Kem One suhtes võetud meetmed mõjutavad negatiivselt Euroopa PVC turu konkurentsiolukorda. Vestolit juhib komisjoni tähelepanu asjaolule, et turul on tegemist ületootmisega ning et mitmes sõltumatus uuringus on prognoositud seisakut nõudluses.

| (152) | Kõnealused meetmed seavad eeskätt raskustesse ettevõtted, kes on oma vara ajakohastanud ise (omavahendite arvelt). Riigiabi võimaldab ettevõttel Kem One säilitada mitteelujõulised ja aegunud tootmisvahendid. |
| --- | --- |

(152)

Kõnealused meetmed seavad eeskätt raskustesse ettevõtted, kes on oma vara ajakohastanud ise (omavahendite arvelt). Riigiabi võimaldab ettevõttel Kem One säilitada mitteelujõulised ja aegunud tootmisvahendid.

| (153) | Lõpuks rõhutab Vestolit, et Kem One ei oleks saanud turutingimustel samaväärseid laene. |
| --- | --- |

(153)

Lõpuks rõhutab Vestolit, et Kem One ei oleks saanud turutingimustel samaväärseid laene.

| (154) | Seetõttu leiab Vestolit, et komisjon peaks kaaluma tasakaalustusmeetmete määramist. |
| --- | --- |

(154)

Seetõttu leiab Vestolit, et komisjon peaks kaaluma tasakaalustusmeetmete määramist.

5.1.5.   ECVMi märkused

ECVMi märkused

| (155) | European Council of Vinyl Manufacturers (ECVM) esindab Euroopa PVC vaigu tootjate huvi. Tema viis liiget toodavad ligikaudu 70 % Euroopa Liidus ja Norras toodetavast PVCst. ECVM on programmi VinylPlus asutajaliige, kõnealuse programmi raames võeti 2011. aastal vastu jätkusuutliku arenguga seotud vabatahtlik kohustus, mille kestus on kümme aastat. |
| --- | --- |

(155)

European Council of Vinyl Manufacturers (ECVM) esindab Euroopa PVC vaigu tootjate huvi. Tema viis liiget toodavad ligikaudu 70 % Euroopa Liidus ja Norras toodetavast PVCst. ECVM on programmi VinylPlus asutajaliige, kõnealuse programmi raames võeti 2011. aastal vastu jätkusuutliku arenguga seotud vabatahtlik kohustus, mille kestus on kümme aastat.

| (156) | 2012. aastal võttis Kem One vastu ühepoolse otsuse lõpetada kuuluvus EVCMi, katkestades samal ajal osaluse ka programmis VinylPlus. ECVM leiab, et Kem One kasutab ära programmis VinylPlus osalevate teiste tootjate tööd ja rahalist panustamist, osalemata samas sellega seotud finantskoormuse jagamises. Selline olukord tekitab ettevõttele, kes lisaks sellele saab veel riigiabi, ebaõiglase konkurentsieelise. Seetõttu leiab ECVM, et Kem One suhtes tuleks kohaldada tasakaalustusmeetmena kohustust osaleda VinylPlus programmis. |
| --- | --- |

(156)

2012. aastal võttis Kem One vastu ühepoolse otsuse lõpetada kuuluvus EVCMi, katkestades samal ajal osaluse ka programmis VinylPlus. ECVM leiab, et Kem One kasutab ära programmis VinylPlus osalevate teiste tootjate tööd ja rahalist panustamist, osalemata samas sellega seotud finantskoormuse jagamises. Selline olukord tekitab ettevõttele, kes lisaks sellele saab veel riigiabi, ebaõiglase konkurentsieelise. Seetõttu leiab ECVM, et Kem One suhtes tuleks kohaldada tasakaalustusmeetmena kohustust osaleda VinylPlus programmis.

5.1.6.   Anonüümse ettevõtja 2 märkused

Anonüümse ettevõtja 2 märkused

| (157) | Komisjon märgib esmalt, et anonüümse ettevõtja 2 märkused esitati pärast kolmandate isikute märkuste esitamiseks seatud tähtaega. |
| --- | --- |

(157)

Komisjon märgib esmalt, et anonüümse ettevõtja 2 märkused esitati pärast kolmandate isikute märkuste esitamiseks seatud tähtaega.

| (158) | Esiteks kinnitab anonüümne ettevõtja 2, et vaadeldavate meetmetega antakse ettevõttele Kem One oluline konkurentsieelis. Ettevõte leiab, et elavhõbedal põhineva tehnoloogia väljavahetamine ei ole turu praeguses olukorras ettevõtte konkurentide jaoks kasulik. Seega saavad sellise investeeringu teha üksnes riigiabi saavad ettevõtted. See on tingitud sellest, et hinnaerinevus kloorimise abil saadud ja sisseostetud etüleendikloriidi (EDC) vahel ei ole nii suur, et see põhjendaks suure investeeringu tegemist kloorimiseks vajaliku kloori tootmiseks. Seejuures on otseselt valmistatud EDC odavam, nii et Kem One saab riigiabi tõttu konkurentidega võrreldes märkimisväärse eelise. |
| --- | --- |

(158)

Esiteks kinnitab anonüümne ettevõtja 2, et vaadeldavate meetmetega antakse ettevõttele Kem One oluline konkurentsieelis. Ettevõte leiab, et elavhõbedal põhineva tehnoloogia väljavahetamine ei ole turu praeguses olukorras ettevõtte konkurentide jaoks kasulik. Seega saavad sellise investeeringu teha üksnes riigiabi saavad ettevõtted. See on tingitud sellest, et hinnaerinevus kloorimise abil saadud ja sisseostetud etüleendikloriidi (EDC) vahel ei ole nii suur, et see põhjendaks suure investeeringu tegemist kloorimiseks vajaliku kloori tootmiseks. Seejuures on otseselt valmistatud EDC odavam, nii et Kem One saab riigiabi tõttu konkurentidega võrreldes märkimisväärse eelise.

| (159) | Anonüümne ettevõtja 2 rõhutab teiseks, et turul on täheldatav tugev ülepakkumine, mis tema hinnangul ulatub 1 miljoni tonnini aastas. Sellises olukorras, mille muudab veelgi keerulisemaks paigal seisev või isegi langev nõudluse tase, on investeeringu tasuvus väga ebakindel. |
| --- | --- |

(159)

Anonüümne ettevõtja 2 rõhutab teiseks, et turul on täheldatav tugev ülepakkumine, mis tema hinnangul ulatub 1 miljoni tonnini aastas. Sellises olukorras, mille muudab veelgi keerulisemaks paigal seisev või isegi langev nõudluse tase, on investeeringu tasuvus väga ebakindel.

| (160) | Anonüümne ettevõtja 2 ei nõustu Prantsusmaa esitatud kujuteldava stsenaariumiga olukorras, kui abi ei oleks antud. Ettevõte täpsustab, et kuivõrd Kem One kaubanduspoliitika on orienteeritud valdavalt Lõuna-Euroopale, ei saa pidada tõsiseks ohtu, et kõnealuse ettevõtte kadumine mõjutab märkimisväärselt olemasolevat pakkumist, nii et see kahjustab Põhja-Euroopa tarbijate huve. Anonüümne ettevõtja 2 väidab, et juhul, kui Kem One ei võtaks ette elavhõbedal põhineva tootmistehnoloogia väljavahetamist, saaks ta oma kliente endiselt varustada juba ajakohastatud tootmisüksuse abil. |
| --- | --- |

(160)

Anonüümne ettevõtja 2 ei nõustu Prantsusmaa esitatud kujuteldava stsenaariumiga olukorras, kui abi ei oleks antud. Ettevõte täpsustab, et kuivõrd Kem One kaubanduspoliitika on orienteeritud valdavalt Lõuna-Euroopale, ei saa pidada tõsiseks ohtu, et kõnealuse ettevõtte kadumine mõjutab märkimisväärselt olemasolevat pakkumist, nii et see kahjustab Põhja-Euroopa tarbijate huve. Anonüümne ettevõtja 2 väidab, et juhul, kui Kem One ei võtaks ette elavhõbedal põhineva tootmistehnoloogia väljavahetamist, saaks ta oma kliente endiselt varustada juba ajakohastatud tootmisüksuse abil.

| (161) | Lisaks sellele, arvestades, et turul on ülepakkumine, ei valmistaks Kem One konkurentidele mingeid raskusi varustada tema kliente, juhul kui Kem One pakkumine turul väheneb. |
| --- | --- |

(161)

Lisaks sellele, arvestades, et turul on ülepakkumine, ei valmistaks Kem One konkurentidele mingeid raskusi varustada tema kliente, juhul kui Kem One pakkumine turul väheneb.

| (162) | Anonüümne ettevõtja 2 soovitab rakendada Kem One suhtes tasakaalustusmeetmetena tootmis- või turustusvõimsuse vähendamist. |
| --- | --- |

(162)

Anonüümne ettevõtja 2 soovitab rakendada Kem One suhtes tasakaalustusmeetmetena tootmis- või turustusvõimsuse vähendamist.

| (163) | Ja lõpuks väidab anonüümne ettevõtja 2 restruktureerimiskava asjakohasuse kohta, et olukorras, kus turul on juba kirjeldatud ülepakkumine ja nõudlus püsib samal ajal muutumatuna, ei ole võimalik oodata PVC hinna järkjärgulist tõusu, nagu on eeldatud menetluse algatamise otsuse punktis 52. |
| --- | --- |

(163)

Ja lõpuks väidab anonüümne ettevõtja 2 restruktureerimiskava asjakohasuse kohta, et olukorras, kus turul on juba kirjeldatud ülepakkumine ja nõudlus püsib samal ajal muutumatuna, ei ole võimalik oodata PVC hinna järkjärgulist tõusu, nagu on eeldatud menetluse algatamise otsuse punktis 52.

5.2.   PRANTSUSMAA MÄRKUSED

| (164) | Prantsusmaa esitas vastuse huvitatud kolmandate isikute märkustele oma 25. veebruari 2015. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(164)

Prantsusmaa esitas vastuse huvitatud kolmandate isikute märkustele oma 25. veebruari 2015. aasta kirjaga.

| (165) | Esmalt esitas Prantsusmaa Ineose ja anonüümse ettevõtja 1 märkuste kohta mõningad üldist laadi kommentaarid.






  — | Prantsusmaa rõhutab, et menetluse algatamise otsuses toodud tsitaatides esineb vigu, samuti on otsuses alusetuid süüdistusi näiteks seoses EDFi tehtud väidetavate hinnaalandustega („discounts”) või seoses varjatud riigiabidega. |
| --- | --- | --- |

(165)

Esmalt esitas Prantsusmaa Ineose ja anonüümse ettevõtja 1 märkuste kohta mõningad üldist laadi kommentaarid.

—

Prantsusmaa rõhutab, et menetluse algatamise otsuses toodud tsitaatides esineb vigu, samuti on otsuses alusetuid süüdistusi näiteks seoses EDFi tehtud väidetavate hinnaalandustega („discounts”) või seoses varjatud riigiabidega.

| — | Prantsusmaa väljendab üllatust, et kahe ettevõtja käesoleva menetluse käigus esitatud märkused erinevad märkimisväärselt Ineose ja Solvay poolt juhtumi Ineos/Solvay/JV raames esitatud vastuväidetest. Kõnealused ettevõtted väitsid siis, et „
  despite [its financial difficulties], Kem One was a strong competitor in the market
  ” (vaatamata [finantsraskustele] on Kem One turul oluline konkurent), lisades samuti, et „
  Kem One's production problems have been resolved
  ” (ettevõtte Kem One tootmisprobleemid on lahendatud). Elavhõbedaga seotud tehnoloogia väljavahetamist hõlmava Kem One investeerimisprojekti kohta väitsid Ineos ja Solvay: „
  this investment will give Kem One the ability to produce sufficient chlorine in its fully owned integrated membrane plant to operate its S-PVC plant at full capacity
  ” (see investeering võimaldab ettevõttel Kem One toota membraantehnoloogiat kasutavas täielikult integreeritud käitises piisavalt kloori, et kasutada oma S-PVC tootmisüksust täies mahus). |
| --- | --- |

—

Prantsusmaa väljendab üllatust, et kahe ettevõtja käesoleva menetluse käigus esitatud märkused erinevad märkimisväärselt Ineose ja Solvay poolt juhtumi Ineos/Solvay/JV raames esitatud vastuväidetest. Kõnealused ettevõtted väitsid siis, et „
  despite [its financial difficulties], Kem One was a strong competitor in the market
  ” (vaatamata [finantsraskustele] on Kem One turul oluline konkurent), lisades samuti, et „
  Kem One's production problems have been resolved
  ” (ettevõtte Kem One tootmisprobleemid on lahendatud). Elavhõbedaga seotud tehnoloogia väljavahetamist hõlmava Kem One investeerimisprojekti kohta väitsid Ineos ja Solvay: „
  this investment will give Kem One the ability to produce sufficient chlorine in its fully owned integrated membrane plant to operate its S-PVC plant at full capacity
  ” (see investeering võimaldab ettevõttel Kem One toota membraantehnoloogiat kasutavas täielikult integreeritud käitises piisavalt kloori, et kasutada oma S-PVC tootmisüksust täies mahus).

despite [its financial difficulties], Kem One was a strong competitor in the market

Kem One's production problems have been resolved

this investment will give Kem One the ability to produce sufficient chlorine in its fully owned integrated membrane plant to operate its S-PVC plant at full capacity

| — | Lõpuks meenutavad Prantsuse ametiasutused, et Ineos ja Solvay olid sunnitud loovutama vertikaalselt integreeritud PVC tootmisüksused, mis hõlmasid tootmisvahendeid Belgias, Saksamaal, Prantsusmaal, Madalmaades ja Ühendkuningriigis (edaspidi „Newco”).
  Kõnealuste tootmisvahendite kogum moodustab iseseisva ja elujõulise terviku, mis on suuteline avaldama samaväärset konkurentsisurvet kui Solvay ja Ineos enne ühinemist. Ineos/Solvay/JV otsuses toodud positiivne hinnang võib tunduda vastuolus Ineose ja anonüümse ettevõtja 1 väljendatud kahtlustega Kem One elujõulisuse taastamise kohta. Kahe üksuse (Newco ja Kem One) käibemaht on võrreldav, kuigi Newco tegevus keskendub ainult S-PVC-le ja soodale, mille puhul kasumimarginaalid on madalamad kui Kem One ülejäänud toodete puhul.
  Toodud seisukohad on vastuolus Ineose märkustega, mille kohaselt praeguste turutingimuste puhul, mida iseloomustab märkimisväärne ületootmine ja klientide väike nõudlus, ei võimalda Kem One restruktureerimiskava taastada ettevõtte elujõudlust. |
| --- | --- |

—

Lõpuks meenutavad Prantsuse ametiasutused, et Ineos ja Solvay olid sunnitud loovutama vertikaalselt integreeritud PVC tootmisüksused, mis hõlmasid tootmisvahendeid Belgias, Saksamaal, Prantsusmaal, Madalmaades ja Ühendkuningriigis (edaspidi „Newco”).

Kõnealuste tootmisvahendite kogum moodustab iseseisva ja elujõulise terviku, mis on suuteline avaldama samaväärset konkurentsisurvet kui Solvay ja Ineos enne ühinemist. Ineos/Solvay/JV otsuses toodud positiivne hinnang võib tunduda vastuolus Ineose ja anonüümse ettevõtja 1 väljendatud kahtlustega Kem One elujõulisuse taastamise kohta. Kahe üksuse (Newco ja Kem One) käibemaht on võrreldav, kuigi Newco tegevus keskendub ainult S-PVC-le ja soodale, mille puhul kasumimarginaalid on madalamad kui Kem One ülejäänud toodete puhul.

Toodud seisukohad on vastuolus Ineose märkustega, mille kohaselt praeguste turutingimuste puhul, mida iseloomustab märkimisväärne ületootmine ja klientide väike nõudlus, ei võimalda Kem One restruktureerimiskava taastada ettevõtte elujõudlust.

| (166) | Kokkuvõttes leiab Prantsusmaa, et Ineose ja anonüümse ettevõtja 1 märkused on kallutatud, sisaldavad faktivigu ning on tingitud omakasupüüdlikest eesmärkidest. |
| --- | --- |

(166)

Kokkuvõttes leiab Prantsusmaa, et Ineose ja anonüümse ettevõtja 1 märkused on kallutatud, sisaldavad faktivigu ning on tingitud omakasupüüdlikest eesmärkidest.

| (167) | Tasakaalustusmeetmed, mille kohaldamist Ineos ja anonüümne ettevõtja 1 nõuavad, võivad takistada Kem One elujõulisuse taastamist ja tuua kaasa ettevõtte turult lahkumise, mis on igal juhul kasulik Ineosele ja anonüümsele ettevõtjale 1, kuna nende turupositsioon tugevneb ja konkurentsiolukord erinevatel PVC turgudel leeveneb. |
| --- | --- |

(167)

Tasakaalustusmeetmed, mille kohaldamist Ineos ja anonüümne ettevõtja 1 nõuavad, võivad takistada Kem One elujõulisuse taastamist ja tuua kaasa ettevõtte turult lahkumise, mis on igal juhul kasulik Ineosele ja anonüümsele ettevõtjale 1, kuna nende turupositsioon tugevneb ja konkurentsiolukord erinevatel PVC turgudel leeveneb.

| (168) | Lõpuks märgib Prantsusmaa, et mitme elavhõbedapõhist tehnoloogiat kasutava käitise membraantehnoloogiaga asendamise juhtudel ajavahemikul 2003–2007 kiitis komisjon riigiabi andmise heaks. Nii on Ineos ja Solvay saanud sellist abi vastavalt 57,2 miljoni euro ulatuses Runcorni tehase kaasajastamiseks ja 36 miljoni euro ulatuses Rosignano ja Bussi tehaste kaasajastamiseks. Prantsusmaale teadaolevalt anti kõnealune abi ilma mingi tasakaalustusmeetme kohaldamiseta. |
| --- | --- |

(168)

Lõpuks märgib Prantsusmaa, et mitme elavhõbedapõhist tehnoloogiat kasutava käitise membraantehnoloogiaga asendamise juhtudel ajavahemikul 2003–2007 kiitis komisjon riigiabi andmise heaks. Nii on Ineos ja Solvay saanud sellist abi vastavalt 57,2 miljoni euro ulatuses Runcorni tehase kaasajastamiseks ja 36 miljoni euro ulatuses Rosignano ja Bussi tehaste kaasajastamiseks. Prantsusmaale teadaolevalt anti kõnealune abi ilma mingi tasakaalustusmeetme kohaldamiseta.

| (169) | Seejärel käsitleb Prantsusmaa meetmete kvalifitseerimist ja nende meetmete kokkusobivust siseturuga. |
| --- | --- |

(169)

Seejärel käsitleb Prantsusmaa meetmete kvalifitseerimist ja nende meetmete kokkusobivust siseturuga.

5.2.1.1.   Meetmete kvalifitseerimine

Meetmete kvalifitseerimine

| (170) | FDESi laen. Prantsusmaa rõhutab esmalt, et ta on juba tõendanud, et riik on saanud piisava tagatise, nii et tegelik 3,5 % suurune intressimäär vastab turul kohaldatavale määrale. Kui abi andmine peaks leidma tõendamist, tuleks selle suurus määratleda vaid kõnealuse kohaldatava määra ja viitemäära vahena. |
| --- | --- |

(170)

FDESi laen. Prantsusmaa rõhutab esmalt, et ta on juba tõendanud, et riik on saanud piisava tagatise, nii et tegelik 3,5 % suurune intressimäär vastab turul kohaldatavale määrale. Kui abi andmine peaks leidma tõendamist, tuleks selle suurus määratleda vaid kõnealuse kohaldatava määra ja viitemäära vahena.

| (171) | Prantsusmaa kinnitab laenutagatiste kohta, et nende arvestuslik netoväärtus, mille huvitatud kolmandad isikud kahtluse alla seadsid, vastab nende turuväärtusele. Selle väite kinnituseks on Prantsusmaa esitanud sõltumatute ekspertide aruanded, kusjuures vastavad analüüsid on tehtud 2012. aastal, kui toimus Arkema varade osaline üleandmine ettevõttele Kem One. Lisaks sellele on kõnealused sissemaksed kinnitanud neid hinnanud audiitor. Prantsusmaa väidab, et isegi, kui eeldada, et kõnealuse vara väärtus on seoses Kem One finantsraskustega vähenenud, on nende väärtus hinnatud [130–140] miljonile eurole, samal ajal kui FDESi laenu suurus on vaid 30 miljonit eurot – seega on laenutagatise väärtus ikkagi märkimisväärselt suurem kui laenusumma. |
| --- | --- |

(171)

Prantsusmaa kinnitab laenutagatiste kohta, et nende arvestuslik netoväärtus, mille huvitatud kolmandad isikud kahtluse alla seadsid, vastab nende turuväärtusele. Selle väite kinnituseks on Prantsusmaa esitanud sõltumatute ekspertide aruanded, kusjuures vastavad analüüsid on tehtud 2012. aastal, kui toimus Arkema varade osaline üleandmine ettevõttele Kem One. Lisaks sellele on kõnealused sissemaksed kinnitanud neid hinnanud audiitor. Prantsusmaa väidab, et isegi, kui eeldada, et kõnealuse vara väärtus on seoses Kem One finantsraskustega vähenenud, on nende väärtus hinnatud [130–140] miljonile eurole, samal ajal kui FDESi laenu suurus on vaid 30 miljonit eurot – seega on laenutagatise väärtus ikkagi märkimisväärselt suurem kui laenusumma.

| (172) | Laenu tagasimaksmise tingimuste kohta märgib Prantsusmaa, et asjakohane laenu eest tasumise määr tuleb kindlaks määrata lähtuvalt laenu saaja maksejõuetuse tekkimise riskist ja laenu tagatise kvaliteedist. 2008. aasta viitemäärade teatise kohaselt võib viitemäära arvestada lähtuvalt baasmäärast 0,53 %, mida suurendatakse 400 põhipunkti võrra, seega on viitemäär 4,53 % ja mitte 6,53 %, nagu seda väidab anonüümne ettevõtja 1. Viitemäär on samas vaid üks tegur ning Kem One maksejõuetuse väike risk ning laenutagatise väga suur väärtus põhjendavad 3,5 % määra kohaldamist. |
| --- | --- |

(172)

Laenu tagasimaksmise tingimuste kohta märgib Prantsusmaa, et asjakohane laenu eest tasumise määr tuleb kindlaks määrata lähtuvalt laenu saaja maksejõuetuse tekkimise riskist ja laenu tagatise kvaliteedist. 2008. aasta viitemäärade teatise kohaselt võib viitemäära arvestada lähtuvalt baasmäärast 0,53 %, mida suurendatakse 400 põhipunkti võrra, seega on viitemäär 4,53 % ja mitte 6,53 %, nagu seda väidab anonüümne ettevõtja 1. Viitemäär on samas vaid üks tegur ning Kem One maksejõuetuse väike risk ning laenutagatise väga suur väärtus põhjendavad 3,5 % määra kohaldamist.

| (173) | Ja lõpuks, nagu komisjon märgib menetluse algatamise otsuses, osaleb Kem One restruktureerimiskava elluviimises [55–65] miljoni euro ulatuses ka [eraettevõtja 2]. |
| --- | --- |

(173)

Ja lõpuks, nagu komisjon märgib menetluse algatamise otsuses, osaleb Kem One restruktureerimiskava elluviimises [55–65] miljoni euro ulatuses ka [eraettevõtja 2].

| (174) | Tagasimakstavad avansid. Prantsusmaa tuletab meelde, et ta ei ole kunagi väitnud, nagu ei hõlmaks kõnealused avansid riigiabi. Samas on ta seisukohal, et neid avansse tuleks käsitada Kem One tagasimakstava laenuna. Sellisel juhul tuleks abielemendina käsitada mitte kogu avansside summat, vaid üksnes selle määrade erinevusega seotud osa. Sellest tulenevalt, erinevalt sellest, mida väidavad Ineos ja anonüümne ettevõtja 1, ei saa abina käsitada mitte kogu tagasimakstavate avansside summat, vaid üksnes selles sisalduvat toetusekvivalenti, mis on hinnanguliselt 29,4 miljonit eurot (sealhulgas toetusena antav summa 15 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(174)

Tagasimakstavad avansid. Prantsusmaa tuletab meelde, et ta ei ole kunagi väitnud, nagu ei hõlmaks kõnealused avansid riigiabi. Samas on ta seisukohal, et neid avansse tuleks käsitada Kem One tagasimakstava laenuna. Sellisel juhul tuleks abielemendina käsitada mitte kogu avansside summat, vaid üksnes selle määrade erinevusega seotud osa. Sellest tulenevalt, erinevalt sellest, mida väidavad Ineos ja anonüümne ettevõtja 1, ei saa abina käsitada mitte kogu tagasimakstavate avansside summat, vaid üksnes selles sisalduvat toetusekvivalenti, mis on hinnanguliselt 29,4 miljonit eurot (sealhulgas toetusena antav summa 15 miljonit eurot).

| (175) | Projekti SAM rahastamise kohta väidab Prantsusmaa, et projekt moodustab restruktureerimiskava olulise osa ning et seetõttu kuuluvad rahastamismeetmed Lyoni kaubanduskohtult heakskiidu saanud restruktureerimiskava koosseisu. Neid meetmeid tuleb analüüsida lähtuvalt 2004. aasta suunistest samalaadselt muude restruktureerimiskavaga hõlmatud meetmetega. |
| --- | --- |

(175)

Projekti SAM rahastamise kohta väidab Prantsusmaa, et projekt moodustab restruktureerimiskava olulise osa ning et seetõttu kuuluvad rahastamismeetmed Lyoni kaubanduskohtult heakskiidu saanud restruktureerimiskava koosseisu. Neid meetmeid tuleb analüüsida lähtuvalt 2004. aasta suunistest samalaadselt muude restruktureerimiskavaga hõlmatud meetmetega.

| (176) | Loobumine sotsiaal- ja maksuvõlgade sissenõudmisest. Prantsusmaa meenutab, et ta on seisukohal, et CCSF otsust loobuda kõnealuste tühistamist võimaldavate võlgade sissenõudmisest [...] % ulatuses ei saa käsitada riigiabina, kuna võlgade tühistamise ulatus vastab erasektori võlausaldajate poolt ettevõtte finantsseisundi taastamiseks tühistatavate võlgade keskmisele tasemele (teatud võlausaldajad nõustusid finantsseisundi taastamise kava raames ettevõtte jätkamist võimaldava Lyoni kaubanduskohtu otsuse põhjal tühistama kõik Kem One võlad neile, nii et võlausaldajate poolne võlgade tühistamise keskmine määr oli [...] %). |
| --- | --- |

(176)

Loobumine sotsiaal- ja maksuvõlgade sissenõudmisest. Prantsusmaa meenutab, et ta on seisukohal, et CCSF otsust loobuda kõnealuste tühistamist võimaldavate võlgade sissenõudmisest [...] % ulatuses ei saa käsitada riigiabina, kuna võlgade tühistamise ulatus vastab erasektori võlausaldajate poolt ettevõtte finantsseisundi taastamiseks tühistatavate võlgade keskmisele tasemele (teatud võlausaldajad nõustusid finantsseisundi taastamise kava raames ettevõtte jätkamist võimaldava Lyoni kaubanduskohtu otsuse põhjal tühistama kõik Kem One võlad neile, nii et võlausaldajate poolne võlgade tühistamise keskmine määr oli [...] %).

| (177) | EDFi elektrienergia tariifid. Prantsusmaa rõhutab, et kolmandate isikute väited hinnaalanduste („discounts”) kohaldamise kohta põhinevad menetluse algatamise otsuses toodud vigasel tsitaadil, mis tegelikult ei osuta selliste hinnaalanduste tegemisele, ja anonüümse ettevõtja 1 osutatud turu kuulujuttudele: „It is indeed well known in the market that Kem One has been granted price reductions by EDF for its new electricity contracts.” (Turul on hästi teada tõsiasi, et EDF tegi Kem One uute elektrienergia lepingute puhul hinnaalandusi.) |
| --- | --- |

(177)

EDFi elektrienergia tariifid. Prantsusmaa rõhutab, et kolmandate isikute väited hinnaalanduste („discounts”) kohaldamise kohta põhinevad menetluse algatamise otsuses toodud vigasel tsitaadil, mis tegelikult ei osuta selliste hinnaalanduste tegemisele, ja anonüümse ettevõtja 1 osutatud turu kuulujuttudele: „It is indeed well known in the market that Kem One has been granted price reductions by EDF for its new electricity contracts.” (Turul on hästi teada tõsiasi, et EDF tegi Kem One uute elektrienergia lepingute puhul hinnaalandusi.)

It is indeed well known in the market that Kem One has been granted price reductions by EDF for its new electricity contracts

| (178) | Prantsusmaa rõhutab, et EDF ei ole ettevõttele Kem One võimaldanud mingeid võlgade kustutamisi. |
| --- | --- |

(178)

Prantsusmaa rõhutab, et EDF ei ole ettevõttele Kem One võimaldanud mingeid võlgade kustutamisi.

5.2.1.2.   Meetmete kokkusobivus siseturuga

Meetmete kokkusobivus siseturuga

| (179) | Pikaajalise elujõulisuse taastamine. Prantsusmaa rõhutab, et tööstuse restruktureerimisega seotud meetmed on asjakohased tegelemiseks eri teguritega, mis on Kem One finantsraskuste põhjuseks, ja võimaldavad seetõttu taastada ettevõtte pikaajalise elujõulisuse. |
| --- | --- |

(179)

Pikaajalise elujõulisuse taastamine. Prantsusmaa rõhutab, et tööstuse restruktureerimisega seotud meetmed on asjakohased tegelemiseks eri teguritega, mis on Kem One finantsraskuste põhjuseks, ja võimaldavad seetõttu taastada ettevõtte pikaajalise elujõulisuse.

| (180) | Vaieldes vastu Ineose väidetele, mille kohaselt Kem One ülemäärase tootmisvõimsusega seotud struktuurset probleemi ei ole võimalik lahendada konkurentsiolukorras, mida iseloomustab samuti ületootmine ja madalad nõudlusprognoosid, meenutab Prantsusmaa, et Lääne-Euroopa turul täheldatavat nominaalset ülemäärast tootmisvõimsust tuleb käsitada suhtelisena. Tegeliku tootmismahu määratlemiseks tuleks seda vähendada 10 % võrra, kuna tootmine on paratamatult ebaregulaarne (müügi hooajalisus, suured tootmisseisakud). Prantsusmaa väidab, et üldine turu ülemäärane tootmisvõimsus ulatub vaid 14 %ni. |
| --- | --- |

(180)

Vaieldes vastu Ineose väidetele, mille kohaselt Kem One ülemäärase tootmisvõimsusega seotud struktuurset probleemi ei ole võimalik lahendada konkurentsiolukorras, mida iseloomustab samuti ületootmine ja madalad nõudlusprognoosid, meenutab Prantsusmaa, et Lääne-Euroopa turul täheldatavat nominaalset ülemäärast tootmisvõimsust tuleb käsitada suhtelisena. Tegeliku tootmismahu määratlemiseks tuleks seda vähendada 10 % võrra, kuna tootmine on paratamatult ebaregulaarne (müügi hooajalisus, suured tootmisseisakud). Prantsusmaa väidab, et üldine turu ülemäärane tootmisvõimsus ulatub vaid 14 %ni.

| (181) | Ineose ületootmise määratlus ei vasta tegelikult vabale tootmisvõimsusele, vaid vabade tootmisvõimsuste summale (seejuures ei arvestata 8 % suuruse varu vajalikkust) ning väljapoole Euroopat müüdud kogustele. |
| --- | --- |

(181)

Ineose ületootmise määratlus ei vasta tegelikult vabale tootmisvõimsusele, vaid vabade tootmisvõimsuste summale (seejuures ei arvestata 8 % suuruse varu vajalikkust) ning väljapoole Euroopat müüdud kogustele.

| (182) | Sellise määratluse puhul eeldatakse, et kõik tehased töötavad pidevalt tasemel, mis vastab 100 %-le nende tehnilisest suutlikkusest, ning et Euroopa turg on ainus kasumlik turuväljund (selle paikapidamatust näitab ekspordi kasv), samuti ei arvestata selle puhul tegelikku geograafilist paiknemist (asjaolu, et Euroopa tehased paiknevad väga hajusalt). |
| --- | --- |

(182)

Sellise määratluse puhul eeldatakse, et kõik tehased töötavad pidevalt tasemel, mis vastab 100 %-le nende tehnilisest suutlikkusest, ning et Euroopa turg on ainus kasumlik turuväljund (selle paikapidamatust näitab ekspordi kasv), samuti ei arvestata selle puhul tegelikku geograafilist paiknemist (asjaolu, et Euroopa tehased paiknevad väga hajusalt).

| (183) | Kem One hinnangul on Loode-Euroopa turuga seotud tootmisvõimsus [...] kilotonni ja maksimaalne tootmismaht [...] kilotonni (– [5–15] % hooajalisuse ja hooldusmeetmete tõttu). Seega ulatub tootmise tase S-PVC turul [85–95] %ni realistlikust maksimaalsest tasemest ja [80–90] %ni tootmismahust. PVC pasta (või E-PVC) puhul on vastavad arvud peaaegu samasugused, ehk [85–95] % realistlikust maksimaalsest tootmismahust ja [80–90] % tegelikust tootmismahust. |
| --- | --- |

(183)

Kem One hinnangul on Loode-Euroopa turuga seotud tootmisvõimsus [...] kilotonni ja maksimaalne tootmismaht [...] kilotonni (– [5–15] % hooajalisuse ja hooldusmeetmete tõttu). Seega ulatub tootmise tase S-PVC turul [85–95] %ni realistlikust maksimaalsest tasemest ja [80–90] %ni tootmismahust. PVC pasta (või E-PVC) puhul on vastavad arvud peaaegu samasugused, ehk [85–95] % realistlikust maksimaalsest tootmismahust ja [80–90] % tegelikust tootmismahust.

| (184) | Tegelikest arvandmetest ilmneb, et olukord S-PVC turul ja Kem One olukord on paremad, kui see tuleneb Ineose esitatud märkustes toodud kirjeldusest. |
| --- | --- |

(184)

Tegelikest arvandmetest ilmneb, et olukord S-PVC turul ja Kem One olukord on paremad, kui see tuleneb Ineose esitatud märkustes toodud kirjeldusest.

| (185) | Teiseks leiab Prantsusmaa, et Ineose ja anonüümse ettevõtja 1 väited, mille kohaselt Kem One tehaste puhul on tegemist 40 % ületootmisega, on täiesti alusetud. Seejuures ei esita Ineos oma arvestusmeetodit. Isegi vaatamata sellele, et Kem One tootmisvahendite tootmismahud vähenesid aastatel 2011–2013 tehnilist laadi põhjustel, on S-PVC tootmisvahendite rakendamismäär Prantsusmaa väitel viie aasta jooksul keskmiselt [70–80] %. |
| --- | --- |

(185)

Teiseks leiab Prantsusmaa, et Ineose ja anonüümse ettevõtja 1 väited, mille kohaselt Kem One tehaste puhul on tegemist 40 % ületootmisega, on täiesti alusetud. Seejuures ei esita Ineos oma arvestusmeetodit. Isegi vaatamata sellele, et Kem One tootmisvahendite tootmismahud vähenesid aastatel 2011–2013 tehnilist laadi põhjustel, on S-PVC tootmisvahendite rakendamismäär Prantsusmaa väitel viie aasta jooksul keskmiselt [70–80] %.

| (186) | Seega, vastupidiselt sellele, mida väidavad Ineos ja anonüümne ettevõtja 1, ei ole Kem One raskused seotud liiga madala tootmistasemega. Tegelikult on 2013. aasta märtsi lõpus tekkinud Kem One eelarveliste raskuste põhjuseks mitmete struktuursete probleemide (tooraine hankimisega seotud kulud, kloori ja sooda tootmise vahendite mahajäämus Lavéra tehases) ja konjunktuuriga seotud probleemide (kavandatud pikaajaline õiguslikest põhjustest tingitud tööseisak ja tehnilised probleemid etüleeniga varustamisel) kuhjumine. |
| --- | --- |

(186)

Seega, vastupidiselt sellele, mida väidavad Ineos ja anonüümne ettevõtja 1, ei ole Kem One raskused seotud liiga madala tootmistasemega. Tegelikult on 2013. aasta märtsi lõpus tekkinud Kem One eelarveliste raskuste põhjuseks mitmete struktuursete probleemide (tooraine hankimisega seotud kulud, kloori ja sooda tootmise vahendite mahajäämus Lavéra tehases) ja konjunktuuriga seotud probleemide (kavandatud pikaajaline õiguslikest põhjustest tingitud tööseisak ja tehnilised probleemid etüleeniga varustamisel) kuhjumine.

| (187) | Et nimetatud probleeme tõhusalt lahendada, nähakse restruktureerimiskavas ette järgmised meetmed:






  — | suured investeeringud Lavéra tehase elektrolüüsiseadmete kaasajastamiseks ja puurimistööd Vauverti soolakaevanduses; |
| --- | --- | --- |

(187)

Et nimetatud probleeme tõhusalt lahendada, nähakse restruktureerimiskavas ette järgmised meetmed:

—

suured investeeringud Lavéra tehase elektrolüüsiseadmete kaasajastamiseks ja puurimistööd Vauverti soolakaevanduses;

| — | läbirääkimiste taasalustamine Kem One peamiste toorainete tarnelepingute üle; |
| --- | --- |

—

läbirääkimiste taasalustamine Kem One peamiste toorainete tarnelepingute üle;

| — | töö sisemine ümberkorraldamine koos tõhusus- ja tootluskavade rakendamisega; |
| --- | --- |

—

töö sisemine ümberkorraldamine koos tõhusus- ja tootluskavade rakendamisega;

| — | ja lõpuks, äripoliitika läbivaatamine. |
| --- | --- |

—

ja lõpuks, äripoliitika läbivaatamine.

| (188) | Baasstsenaariumi edukuse korral võimaldab restruktureerimiskava taastada 2017. aastaks brutokasumi marginaali tasemel [25–35] % ettevõtte käibest ning saavutada alates 2018. aastast EBITDA kasv [5–15] %, mis vastab tarbekeemia sektori keskmisele kasumlikkuse tasemele. Seejuures tuginevad restruktureerimiskavas ja äriplaanis toodud eeldused ettevõtte käibe suhtelisele stabiilsusele (ja mitte tingimata stsenaariumile, mis hõlmab S-PVC müügimahu märkimisväärset suurendamist) ja tootmismahu eeldustele, mis vastavad ettevõtte varasematele tasemetele. |
| --- | --- |

(188)

Baasstsenaariumi edukuse korral võimaldab restruktureerimiskava taastada 2017. aastaks brutokasumi marginaali tasemel [25–35] % ettevõtte käibest ning saavutada alates 2018. aastast EBITDA kasv [5–15] %, mis vastab tarbekeemia sektori keskmisele kasumlikkuse tasemele. Seejuures tuginevad restruktureerimiskavas ja äriplaanis toodud eeldused ettevõtte käibe suhtelisele stabiilsusele (ja mitte tingimata stsenaariumile, mis hõlmab S-PVC müügimahu märkimisväärset suurendamist) ja tootmismahu eeldustele, mis vastavad ettevõtte varasematele tasemetele.

| (189) | Võib eeldada, et FIDESi (S-PVC tööstusstatistika) andmed võimaldavad tuvastada, et Kem One turuosa Lääne-Euroopa S-PVC turul 2014. aastal on [10–20] %, mis vastab 2011. ja 2012. aasta tasemele ja on suurem kui vastav tase 2013. aastal ([10–20] %). Lisaks sellele on Kem One müügimaht ja kasumimarginaalid viimase kuue kuu jooksul kasvanud seoses ekspordiga Türgi turule, kus Kem One on suutnud üle võtta Põhja-Ameerika tootjate turuosa seoses euro märkimisväärse odavnemisega dollari suhtes ja seoses nafta madala hinnatasemega. |
| --- | --- |

(189)

Võib eeldada, et FIDESi (S-PVC tööstusstatistika) andmed võimaldavad tuvastada, et Kem One turuosa Lääne-Euroopa S-PVC turul 2014. aastal on [10–20] %, mis vastab 2011. ja 2012. aasta tasemele ja on suurem kui vastav tase 2013. aastal ([10–20] %). Lisaks sellele on Kem One müügimaht ja kasumimarginaalid viimase kuue kuu jooksul kasvanud seoses ekspordiga Türgi turule, kus Kem One on suutnud üle võtta Põhja-Ameerika tootjate turuosa seoses euro märkimisväärse odavnemisega dollari suhtes ja seoses nafta madala hinnatasemega.

| (190) | Prantsuse ametiasutused märgivad samuti, et Ineose väited, mille kohaselt ettevõttel Kem One on Loode-Euroopa S-PVC turu tarbijate seas negatiivne maine, on vastuolus tema esitatud väidetega, millega põhjendatakse tasakaalustusmeetmete võtmise vajadust, nagu: „Kem One is a significant player in the S-PVC market” (Kem One on S-PVC turul oluline osaline). |
| --- | --- |

(190)

Prantsuse ametiasutused märgivad samuti, et Ineose väited, mille kohaselt ettevõttel Kem One on Loode-Euroopa S-PVC turu tarbijate seas negatiivne maine, on vastuolus tema esitatud väidetega, millega põhjendatakse tasakaalustusmeetmete võtmise vajadust, nagu: „Kem One is a significant player in the S-PVC market” (Kem One on S-PVC turul oluline osaline).

Kem One is a significant player in the S-PVC market

| (191) | Prantsusmaa väidab lisaks sellele, et restruktureerimiskava osa, mis hõlmab Kem One äripoliitika ümberorienteerimist S-PVC turust erinevatele turgudele, põhineb ettevaatlikel ja realistlikel eeldustel ning on vaid suhteliselt vähetähtis tegur võrreldes kava tööstusliku osaga. |
| --- | --- |

(191)

Prantsusmaa väidab lisaks sellele, et restruktureerimiskava osa, mis hõlmab Kem One äripoliitika ümberorienteerimist S-PVC turust erinevatele turgudele, põhineb ettevaatlikel ja realistlikel eeldustel ning on vaid suhteliselt vähetähtis tegur võrreldes kava tööstusliku osaga.

| (192) | Prantsusmaa väitel on ettevõte täielikult teadlik asjaolust, et kasumi suurendamisel ei ole kõige tähtsam äripoliitika, vaid uued läbirääkimised tooraine hankimise lepingute ja varustusplatvormide üle ning taristu kaasajastamine. |
| --- | --- |

(192)

Prantsusmaa väitel on ettevõte täielikult teadlik asjaolust, et kasumi suurendamisel ei ole kõige tähtsam äripoliitika, vaid uued läbirääkimised tooraine hankimise lepingute ja varustusplatvormide üle ning taristu kaasajastamine.

| (193) | Liigsete konkurentsimoonutuste vältimine. Prantsusmaa toob oma märkustes välja järgmised punktid:






  — | struktuurne ületootmine S-PVC turul; |
| --- | --- | --- |

(193)

Liigsete konkurentsimoonutuste vältimine. Prantsusmaa toob oma märkustes välja järgmised punktid:

—

struktuurne ületootmine S-PVC turul;

| — | Kem One turuosa suurus S-PVC turul; |
| --- | --- |

—

Kem One turuosa suurus S-PVC turul;

| — | vastupidise stsenaariumi usaldusväärsus; |
| --- | --- |

—

vastupidise stsenaariumi usaldusväärsus;

| — | kolmandate isikute esitatud ebaproportsionaalsete tasakaalustusmeetmete rakendamise ettepanekud. |
| --- | --- |

—

kolmandate isikute esitatud ebaproportsionaalsete tasakaalustusmeetmete rakendamise ettepanekud.

| (194) | Kuigi struktuurse ületootmise olemasolu ei ole võimalik eitada, tuleb Ineose nimetatud ületootmise puhul Prantsusmaa väitel arvestada mitut asjaolu. Esmalt tuleb silmas pidada, et tootjate kasutamata tootmisvõimsus on üldjuhul 8–10 % ning see on tingitud pakkumise ja nõudluse ebaühtlasest jaotumisest. Lisaks sellele, nagu komisjon tõi esile Ineos/Solvay/JV otsuses, on turu olukord eri geograafilistes piirkondades märkimisväärselt erinev. S-PVC turul mõjutavad geograafilise turu piirkondlikku jaotumist olulisel määral transpordi- ja logistikakulud. Sõltuvalt piirkonnast on erinevad nii müügihinnad kui ka kasumimarginaalid. |
| --- | --- |

(194)

Kuigi struktuurse ületootmise olemasolu ei ole võimalik eitada, tuleb Ineose nimetatud ületootmise puhul Prantsusmaa väitel arvestada mitut asjaolu. Esmalt tuleb silmas pidada, et tootjate kasutamata tootmisvõimsus on üldjuhul 8–10 % ning see on tingitud pakkumise ja nõudluse ebaühtlasest jaotumisest. Lisaks sellele, nagu komisjon tõi esile Ineos/Solvay/JV otsuses, on turu olukord eri geograafilistes piirkondades märkimisväärselt erinev. S-PVC turul mõjutavad geograafilise turu piirkondlikku jaotumist olulisel määral transpordi- ja logistikakulud. Sõltuvalt piirkonnast on erinevad nii müügihinnad kui ka kasumimarginaalid.

| (195) | Prantsusmaa väidab, et Kem One turuosad peamistel turgudel, kus ta tegutseb, on olulisel määral väiksemad Ineose ja Solvay osadest. Prantsusmaa meenutab sellega seoses, et komisjon tõi välja Ineos/Solvay/JV otsuses, et „Ineos is the largest supplier of commodity S-PVC in NWE with merchant market shares in 2012 of [30–40] %” (Ineos on Loode-Euroopa piirkonna turu kõige suurem S-PVC varustaja, kelle turuosa 2012. aastal oli [30–40] %) ning et „Solvay is the second largest player in the NWE market for commodity S-PVC” (Solvay on suuruselt teine turuosaline tarbe-S-PVC turul Loode-Euroopa piirkonnas). Kem One kohta märkis komisjon, et „Kem One is currently the number five player by sales volume and number three by capacity in NWE ([5–10]* % and [10–20]* % market shares, respectively)” (Kem One on praegu suuruselt viies turuosaline müügimahtu arvestades ja suuruselt kolmas turuosaline tootmismahtu arvestades Loode-Euroopa piirkonnas (turuosa vastavalt [5–10]* % ja [10–20]* %)). Lisaks sellele on Ineos ja Solvay kaks ainukest ettevõtet, mis erinevalt ettevõttest Kem One keskenduvad sedavõrd tugevalt Loode-Euroopa turule. |
| --- | --- |

(195)

Prantsusmaa väidab, et Kem One turuosad peamistel turgudel, kus ta tegutseb, on olulisel määral väiksemad Ineose ja Solvay osadest. Prantsusmaa meenutab sellega seoses, et komisjon tõi välja Ineos/Solvay/JV otsuses, et „Ineos is the largest supplier of commodity S-PVC in NWE with merchant market shares in 2012 of [30–40] %” (Ineos on Loode-Euroopa piirkonna turu kõige suurem S-PVC varustaja, kelle turuosa 2012. aastal oli [30–40] %) ning et „Solvay is the second largest player in the NWE market for commodity S-PVC” (Solvay on suuruselt teine turuosaline tarbe-S-PVC turul Loode-Euroopa piirkonnas). Kem One kohta märkis komisjon, et „Kem One is currently the number five player by sales volume and number three by capacity in NWE ([5–10]* % and [10–20]* % market shares, respectively)” (Kem One on praegu suuruselt viies turuosaline müügimahtu arvestades ja suuruselt kolmas turuosaline tootmismahtu arvestades Loode-Euroopa piirkonnas (turuosa vastavalt [5–10]* % ja [10–20]* %)). Lisaks sellele on Ineos ja Solvay kaks ainukest ettevõtet, mis erinevalt ettevõttest Kem One keskenduvad sedavõrd tugevalt Loode-Euroopa turule.

Ineos is the largest supplier of commodity S-PVC in NWE with merchant market shares in 2012 of [30–40] %

Solvay is the second largest player in the NWE market for commodity S-PVC

Kem One is currently the number five player by sales volume and number three by capacity in NWE ([5–10]* % and [10–20]* % market shares, respectively)

| (196) | Ineos ja anonüümne ettevõtja 1 seavad kahtluse alla Prantsuse ametiasutuste esitatud vastupidise stsenaariumi, mille kohaselt Kem One tootmismahu vähenemise korral PVC turul väheneks konkurentsisurve teiste turuosaliste suhtes. Samas rõhutab Prantsusmaa asjaolu, et komisjon märkis Ineos/Solvay/JV otsuses, et S-PVC turul on oligopoolsele turule omased tunnused. Prantsusmaa väidab, et erinevalt sellest, mida väidavad kolmandad huvitatud isikud, on Ineos, Solvay ja Kem One ainsad ettevõtted, kellel on Loode-Euroopa piirkonna turul kasutamata tootmisvõimsust. Sellest tulenevalt leiab Prantsusmaa, et tasakaalustusmeetmete võtmine võib lisaks sellele, et need ohustavad Kem One elujõulisuse reaalset taastamist, mõjutada ka turu konkurentsiolukorda klientide kahjuks. |
| --- | --- |

(196)

Ineos ja anonüümne ettevõtja 1 seavad kahtluse alla Prantsuse ametiasutuste esitatud vastupidise stsenaariumi, mille kohaselt Kem One tootmismahu vähenemise korral PVC turul väheneks konkurentsisurve teiste turuosaliste suhtes. Samas rõhutab Prantsusmaa asjaolu, et komisjon märkis Ineos/Solvay/JV otsuses, et S-PVC turul on oligopoolsele turule omased tunnused. Prantsusmaa väidab, et erinevalt sellest, mida väidavad kolmandad huvitatud isikud, on Ineos, Solvay ja Kem One ainsad ettevõtted, kellel on Loode-Euroopa piirkonna turul kasutamata tootmisvõimsust. Sellest tulenevalt leiab Prantsusmaa, et tasakaalustusmeetmete võtmine võib lisaks sellele, et need ohustavad Kem One elujõulisuse reaalset taastamist, mõjutada ka turu konkurentsiolukorda klientide kahjuks.

| (197) | Prantsusmaa leiab, et huvitatud kolmandate isikute väljapakutud tasakaalustusmeetmed on ebaproportsionaalsed. Eelkõige tunduvad need olevat mitteühilduvad kõnealuse restruktureerimiskavaga. Kem One tegevuse säilitamine ja ettevõtte pikaajalise elujõulisuse taastamine sõltuvad Prantsusmaa väitel vertikaalselt integreeritud tootmisahela säilitamisest, mis võimaldab saavutada, nagu praegugi, majandusliku tasakaalu kahe toorainena kasutatavat kloori ja CVMi valmistava tehase ning viie PVCd tootva tehase vahel. Seega seaks Kem One ühe tehase sulgemine või tootmismahu vähendamine ohtu ettevõtte tegevuse majandusliku tasakaalu. Prantsuse ametiasutused väidavad seevastu, et lõplikult võetud kohustuse näol mitte suurendada kloori ja sooda tootmise nimivõimsust Fos-sur-Meri ja Lavéra tehases [...] jooksul on tegemist asjakohase tasakaalustusmeetmega. Sellise kohustuse eeliseks on asjaolu, et selle puhul ühelt poolt säilitatakse PVC turu konkurentsi tase ning taastatakse Kem One elujõulisus ning teiselt poolt säilitatakse töökohad, mille säilitamine on restruktureerimiskavas ette nähtud. Lõpuks märgib Prantsusmaa, et Kem One otsus peatada tegevus ECVMi raames on tingitud ettevõtte juhtimise ja halduskuludega seotud põhjustest ning see asjaolu ei takista mingil määral ettevõttel Kem One rakendada jõulist keskkonnapoliitikat. |
| --- | --- |

(197)

Prantsusmaa leiab, et huvitatud kolmandate isikute väljapakutud tasakaalustusmeetmed on ebaproportsionaalsed. Eelkõige tunduvad need olevat mitteühilduvad kõnealuse restruktureerimiskavaga. Kem One tegevuse säilitamine ja ettevõtte pikaajalise elujõulisuse taastamine sõltuvad Prantsusmaa väitel vertikaalselt integreeritud tootmisahela säilitamisest, mis võimaldab saavutada, nagu praegugi, majandusliku tasakaalu kahe toorainena kasutatavat kloori ja CVMi valmistava tehase ning viie PVCd tootva tehase vahel. Seega seaks Kem One ühe tehase sulgemine või tootmismahu vähendamine ohtu ettevõtte tegevuse majandusliku tasakaalu. Prantsuse ametiasutused väidavad seevastu, et lõplikult võetud kohustuse näol mitte suurendada kloori ja sooda tootmise nimivõimsust Fos-sur-Meri ja Lavéra tehases [...] jooksul on tegemist asjakohase tasakaalustusmeetmega. Sellise kohustuse eeliseks on asjaolu, et selle puhul ühelt poolt säilitatakse PVC turu konkurentsi tase ning taastatakse Kem One elujõulisus ning teiselt poolt säilitatakse töökohad, mille säilitamine on restruktureerimiskavas ette nähtud. Lõpuks märgib Prantsusmaa, et Kem One otsus peatada tegevus ECVMi raames on tingitud ettevõtte juhtimise ja halduskuludega seotud põhjustest ning see asjaolu ei takista mingil määral ettevõttel Kem One rakendada jõulist keskkonnapoliitikat.

| (198) | Omaosaluse kaudu miinimumiga piirduv abi. Prantsusmaa meenutab, et tema hinnangul moodustab erasektorist pärit rahastamise summa 356,3 miljonit eurot, mis moodustab 68,6 % rahastamise kogumahust. |
| --- | --- |

(198)

Omaosaluse kaudu miinimumiga piirduv abi. Prantsusmaa meenutab, et tema hinnangul moodustab erasektorist pärit rahastamise summa 356,3 miljonit eurot, mis moodustab 68,6 % rahastamise kogumahust.

| (199) | Prantsusmaa esitab vastused huvitatud kolmandate isikute väidetele [55–65] [miljoni] euro suuruse pangalaenu ja eraõiguslike partnerite poolse võlgade sissenõudmisest loobumise kohta ning toob välja projekti SAM käivitamise vajalikkuse. |
| --- | --- |

(199)

Prantsusmaa esitab vastused huvitatud kolmandate isikute väidetele [55–65] [miljoni] euro suuruse pangalaenu ja eraõiguslike partnerite poolse võlgade sissenõudmisest loobumise kohta ning toob välja projekti SAM käivitamise vajalikkuse.

| (200) | Prantsusmaa rõhutab, et kolmandate isikute märkused pangalaenu kohta ei ole asjakohased, võttes arvesse, et ettevõte ei ole arvestanud laenusummat ettevõtte omapanuse hulka. Kõnealust laenu ei käsitata vältimatu abinõuna selleks, et võimaldada projektiga SAM seotud investeeringute rahastamist. Isegi siis, kui pangalaenu arvesse mitte võtta, on Kem One omaosalus suurem kui 50 % ettevõtte restruktureerimiseks kasutatava rahastamise kogusummast. |
| --- | --- |

(200)

Prantsusmaa rõhutab, et kolmandate isikute märkused pangalaenu kohta ei ole asjakohased, võttes arvesse, et ettevõte ei ole arvestanud laenusummat ettevõtte omapanuse hulka. Kõnealust laenu ei käsitata vältimatu abinõuna selleks, et võimaldada projektiga SAM seotud investeeringute rahastamist. Isegi siis, kui pangalaenu arvesse mitte võtta, on Kem One omaosalus suurem kui 50 % ettevõtte restruktureerimiseks kasutatava rahastamise kogusummast.

| (201) | Prantsusmaa tuletab meelde, et komisjon on oma varasemas otsustuspraktikas pidanud võimalikuks võtta võlgade sissenõudmisest loobumist arvesse abi saaja omaosaluse arvestamisel. Lisaks sellele nähakse sellist võlgade sissenõudmisest loobumise arvesse võtmist ette uutes suunistes raskustes olevate mittefinantsettevõtete päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (16) (edaspidi „uued suunised”), mis jõustusid 1. augustil 2014. Prantsusmaa on seisukohal, et sellel meetmel on positiivse rahavooga samalaadne mõju, sest omavahendite seisukorra parandamine võimaldab vabastada likviidsuse, mida Kem One võib kasutada ettevõtte restruktureerimiseks. Prantsusmaa märgib täiendavalt samalaadselt Arkemaga, et võlgade sissenõudmisest loobumine annab tunnistust sellest, et erasektorist pärit partnerid usuvad ettevõtte tegevuse järjepidevusse. Seejuures, isegi eeldusel, et erasektori antud võlgade sissenõudmisest loobumist ei võeta arvesse rahastamise omaosaluse arvestamisel, on sellise rahastamise osakaal suurem kui 50 % restruktureerimiskulude kogusummast. |
| --- | --- |

(201)

Prantsusmaa tuletab meelde, et komisjon on oma varasemas otsustuspraktikas pidanud võimalikuks võtta võlgade sissenõudmisest loobumist arvesse abi saaja omaosaluse arvestamisel. Lisaks sellele nähakse sellist võlgade sissenõudmisest loobumise arvesse võtmist ette uutes suunistes raskustes olevate mittefinantsettevõtete päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (16) (edaspidi „uued suunised”), mis jõustusid 1. augustil 2014. Prantsusmaa on seisukohal, et sellel meetmel on positiivse rahavooga samalaadne mõju, sest omavahendite seisukorra parandamine võimaldab vabastada likviidsuse, mida Kem One võib kasutada ettevõtte restruktureerimiseks. Prantsusmaa märgib täiendavalt samalaadselt Arkemaga, et võlgade sissenõudmisest loobumine annab tunnistust sellest, et erasektorist pärit partnerid usuvad ettevõtte tegevuse järjepidevusse. Seejuures, isegi eeldusel, et erasektori antud võlgade sissenõudmisest loobumist ei võeta arvesse rahastamise omaosaluse arvestamisel, on sellise rahastamise osakaal suurem kui 50 % restruktureerimiskulude kogusummast.

16

| (202) | Vestolit väidab, et kõnealused abimeetmed võimaldavad ettevõttel Kem One säilitada mitteelujõulist tegevust, samal ajal kui ettevõtte konkurendid olid sunnitud kaasajastama oma tootmisvahendeid omavahendite arvelt. Prantsusmaa täpsustab, et mitu Kem One konkurenti on juba varem saanud komisjoni heaks kiidetud riigiabi ettevõttega Kem One samalaadsete tehnoloogiliste kaasajastamismeetmete võtmiseks. Võttes arvesse kõnealuste projektidega seotud investeeringute vähest tasuvust, on selline olukord õigustatud. Vastuseks anonüümse ettevõtja 1 süüdistustele, kes väidab, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (17) kohaselt on Kem One sunnitud igal juhul tegema projektiga SAM hõlmatud tööd, vastab Prantsusmaa, et kõnealune investeering on tehtud juba tükk aega tagasi ning selle realiseerimine on ette nähtud enne 2016. aasta lõppu, seega aasta enne kõnealuses direktiivis sätestatud tähtaega. Seejuures ei hõlma projekt SAM mitte üksnes elavhõbedal põhineva tehnoloogiaga tootmisüksust või -üksusi. Projekt hõlmab samuti Lavéra tehase diafragmameetodit kasutavate elektrolüüsiseadmete kaasajastamist ning seetõttu on kõnealune projekt restruktureerimiskavas sedavõrd olulisel kohal, kuna see võimaldab ettevõttel säilitada tootmismahu tasakaalu ettevalmistava tootmise (kloor) ja lõpptoodangu (vinüül) vahel, vähendades samal ajal märkimisväärselt kulusid. |
| --- | --- |

(202)

Vestolit väidab, et kõnealused abimeetmed võimaldavad ettevõttel Kem One säilitada mitteelujõulist tegevust, samal ajal kui ettevõtte konkurendid olid sunnitud kaasajastama oma tootmisvahendeid omavahendite arvelt. Prantsusmaa täpsustab, et mitu Kem One konkurenti on juba varem saanud komisjoni heaks kiidetud riigiabi ettevõttega Kem One samalaadsete tehnoloogiliste kaasajastamismeetmete võtmiseks. Võttes arvesse kõnealuste projektidega seotud investeeringute vähest tasuvust, on selline olukord õigustatud. Vastuseks anonüümse ettevõtja 1 süüdistustele, kes väidab, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (17) kohaselt on Kem One sunnitud igal juhul tegema projektiga SAM hõlmatud tööd, vastab Prantsusmaa, et kõnealune investeering on tehtud juba tükk aega tagasi ning selle realiseerimine on ette nähtud enne 2016. aasta lõppu, seega aasta enne kõnealuses direktiivis sätestatud tähtaega. Seejuures ei hõlma projekt SAM mitte üksnes elavhõbedal põhineva tehnoloogiaga tootmisüksust või -üksusi. Projekt hõlmab samuti Lavéra tehase diafragmameetodit kasutavate elektrolüüsiseadmete kaasajastamist ning seetõttu on kõnealune projekt restruktureerimiskavas sedavõrd olulisel kohal, kuna see võimaldab ettevõttel säilitada tootmismahu tasakaalu ettevalmistava tootmise (kloor) ja lõpptoodangu (vinüül) vahel, vähendades samal ajal märkimisväärselt kulusid.

17

6.   ABIMEETMETE HINDAMINE

ABIMEETMETE HINDAMINE

| (203) | Prantsusmaa on teatanud kolmest järgmisest meetmest: i) FDESi laen (30 miljonit eurot), ii) toetus (15 miljonit eurot) ja tagasimakstavad avansid (80 miljonit eurot) ning iii) võimalik loobumine maksu- ja sotsiaalvõlgade sissenõudmisest (algselt 42 miljoni euro ulatuses, lõpptulemusena [...] euro ulatuses). |
| --- | --- |

(203)

Prantsusmaa on teatanud kolmest järgmisest meetmest: i) FDESi laen (30 miljonit eurot), ii) toetus (15 miljonit eurot) ja tagasimakstavad avansid (80 miljonit eurot) ning iii) võimalik loobumine maksu- ja sotsiaalvõlgade sissenõudmisest (algselt 42 miljoni euro ulatuses, lõpptulemusena [...] euro ulatuses).

6.1.   RIIGIABI OLEMASOLU HINDAMINE EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 107 LÕIKE 1 TÄHENDUSES

| (204) | Komisjon peab uurima, kas teatatud meetmete näol võib olla tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(204)

Komisjon peab uurima, kas teatatud meetmete näol võib olla tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (205) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud, et „igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ning kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust, on siseturuga kokkusobimatu”. |
| --- | --- |

(205)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud, et „igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ning kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust, on siseturuga kokkusobimatu”.

| (206) | Sellest sättest lähtuvalt peavad riikliku meetme käsitamiseks riigiabina olema samaaegselt täidetud järgmised tingimused: i) kõnealune meede annab sellest kasusaajale majandusliku eelise, ii) kõnealuse eelise annab riik või see antakse riigi vahenditest, iii) kõnealune eelis on valikuline ja iv) kõnealune meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ja võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(206)

Sellest sättest lähtuvalt peavad riikliku meetme käsitamiseks riigiabina olema samaaegselt täidetud järgmised tingimused: i) kõnealune meede annab sellest kasusaajale majandusliku eelise, ii) kõnealuse eelise annab riik või see antakse riigi vahenditest, iii) kõnealune eelis on valikuline ja iv) kõnealune meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ja võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

6.1.1.   Riigi ressursside olemasolu ja riigiga seostatavuse kriteerium

Riigi ressursside olemasolu ja riigiga seostatavuse kriteerium

| (207) | FDESi laenu andmise alus oli majandus- ja rahandusministri määrus ning selle täitmise eest vastutas riigikassa peadirektor. 2014. aasta finantsseaduse kohaselt anti FDESi eelarvesse 300 miljonit eurot. Oluline on märkida, et FDES on riigist eraldiseisev juriidiline isik ning tema vahendeid ei saa käsitada fondina, mille suhtes kehtib nõue, et selle kapitali tehtavad sissemaksed peavad olema tasakaalus nende vahendite kasutamisega uute sekkumiste jaoks. FDESi laenud väljastatakse riigikassa eriarve pealt ja väljamaksed kajastuvad kõnealuselt arvelt tehtud kulutustena. Laenuintressid makstakse üldisesse riigieelarvesse. FDESi vahendite kasutamine põhineb endiselt punktis 28 osutatud 26. novembri 2004. aasta ringkirjal. FDESi laenu andmine otsustatakse igal üksikul juhul eraldi. Tegemist ei ole teatud kriteeriumide täitmisel automaatselt väljastatava laenuga. |
| --- | --- |

(207)

FDESi laenu andmise alus oli majandus- ja rahandusministri määrus ning selle täitmise eest vastutas riigikassa peadirektor. 2014. aasta finantsseaduse kohaselt anti FDESi eelarvesse 300 miljonit eurot. Oluline on märkida, et FDES on riigist eraldiseisev juriidiline isik ning tema vahendeid ei saa käsitada fondina, mille suhtes kehtib nõue, et selle kapitali tehtavad sissemaksed peavad olema tasakaalus nende vahendite kasutamisega uute sekkumiste jaoks. FDESi laenud väljastatakse riigikassa eriarve pealt ja väljamaksed kajastuvad kõnealuselt arvelt tehtud kulutustena. Laenuintressid makstakse üldisesse riigieelarvesse. FDESi vahendite kasutamine põhineb endiselt punktis 28 osutatud 26. novembri 2004. aasta ringkirjal. FDESi laenu andmine otsustatakse igal üksikul juhul eraldi. Tegemist ei ole teatud kriteeriumide täitmisel automaatselt väljastatava laenuga.

| (208) | On ette nähtud, et toetus ja tagasimakstavad avansid antakse tööstusliku tootmise taastamiseks antava abimehhanismi vahendusel riigi nimel Bpifrance'iga sõlmitud kokkuleppe alusel. |
| --- | --- |

(208)

On ette nähtud, et toetus ja tagasimakstavad avansid antakse tööstusliku tootmise taastamiseks antava abimehhanismi vahendusel riigi nimel Bpifrance'iga sõlmitud kokkuleppe alusel.

| (209) | Maksu- ja sotsiaalvõlgade sissenõudmisest loobumise otsuse tegi CCSF. Seda komisjoni juhatab rahandusministeeriumi piirkondlik direktor. |
| --- | --- |

(209)

Maksu- ja sotsiaalvõlgade sissenõudmisest loobumise otsuse tegi CCSF. Seda komisjoni juhatab rahandusministeeriumi piirkondlik direktor.

| (210) | FDESi laen, toetus, tagasimakstavad avansid ja loobumine sotsiaal- ja maksuvõlgade sissenõudmisest hõlmavad riigi ressursse ja vastavad otsused on teinud riik. |
| --- | --- |

(210)

FDESi laen, toetus, tagasimakstavad avansid ja loobumine sotsiaal- ja maksuvõlgade sissenõudmisest hõlmavad riigi ressursse ja vastavad otsused on teinud riik.

6.1.2.   Valikulisus

Valikulisus

| (211) | Vaadeldavad meetmed on antud kindlal otstarbel ja üksnes Kem One vajadusteks ettevõtte taastamiseks. |
| --- | --- |

(211)

Vaadeldavad meetmed on antud kindlal otstarbel ja üksnes Kem One vajadusteks ettevõtte taastamiseks.

6.1.3.   Majandusliku eelise olemasolu

Majandusliku eelise olemasolu

| (212) | Majandusliku eelise andmisega on tegemist juhul, kui ettevõtja finantsolukord riigi sekkumise tulemusel paraneb. Samas ei anta riikliku ametiasutuse sekkumisega meetmetest kasu saajale eelist ja seetõttu ei ole tegemist riigiabiga juhul, kui meetmete võtmine toimus tavapärastel turutingimustel, st juhul, kui riiklik ametiasutus on toiminud sellisel viisil, nagu oleks samades tingimustes toiminud turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja. |
| --- | --- |

(212)

Majandusliku eelise andmisega on tegemist juhul, kui ettevõtja finantsolukord riigi sekkumise tulemusel paraneb. Samas ei anta riikliku ametiasutuse sekkumisega meetmetest kasu saajale eelist ja seetõttu ei ole tegemist riigiabiga juhul, kui meetmete võtmine toimus tavapärastel turutingimustel, st juhul, kui riiklik ametiasutus on toiminud sellisel viisil, nagu oleks samades tingimustes toiminud turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja.

6.1.3.1.   FDESi laen (30 miljonit eurot)

FDESi laen (30 miljonit eurot)

| (213) | Laenutagatise väärtus. Pärast menetluse alustamist edastas Prantsusmaa komisjonile loetelu varadest, mis moodustavad Prantsusmaale antava esimest järku tagatise. |
| --- | --- |

(213)

Laenutagatise väärtus. Pärast menetluse alustamist edastas Prantsusmaa komisjonile loetelu varadest, mis moodustavad Prantsusmaale antava esimest järku tagatise.

| (214) | Prantsusmaa esitas kõnealuste varade hindamise aruande, mille on koostanud sõltumatud eksperdid. Kõnealuse aruande kohta on esitatud kolme liiki märkusi. Esmalt märgib komisjon, et aruandes on hinnatud Kem One kinnisvara, mitte panditud tootmisvahendeid ega materjale. Lisaks sellele tuleb märkida, et eksperdid hindasid varade väärtuseks [110–120] miljonit eurot, st [20–30] miljonit vähem Prantsusmaa edastatud varade arvestuslikust netoväärtusest, mis kinnitab komisjoni kahtlusi selle kohta, et arvestuslik netoväärtus ei kajasta varade tegelikku väärtust. Ja lõpuks tuleb märkida, et aruanne on koostatud 2012. aasta juulis, seega enne 2013. aasta märtsis alanud tervendamismenetluse algust. Kuid vara väärtus, mida tuleb arvesse võtta, ei ole kõnealuse vara arvestuslik väärtus, vaid väärtus, mille vastu kõnealuseid varasid on võimalik vahetada juhul, kui võlausaldaja, antud juhul riik, peaks kasutama õigust tagatis realiseerida. Kui ettevõte on raskustes ja on sunnitud oma vara müüma, tingivad tema nõrk seisund ja vajadus müügiga kiirustada üldjuhul olukorra, kus varade müügis lepitakse kokku turuhinnast madalama hinnaga. |
| --- | --- |

(214)

Prantsusmaa esitas kõnealuste varade hindamise aruande, mille on koostanud sõltumatud eksperdid. Kõnealuse aruande kohta on esitatud kolme liiki märkusi. Esmalt märgib komisjon, et aruandes on hinnatud Kem One kinnisvara, mitte panditud tootmisvahendeid ega materjale. Lisaks sellele tuleb märkida, et eksperdid hindasid varade väärtuseks [110–120] miljonit eurot, st [20–30] miljonit vähem Prantsusmaa edastatud varade arvestuslikust netoväärtusest, mis kinnitab komisjoni kahtlusi selle kohta, et arvestuslik netoväärtus ei kajasta varade tegelikku väärtust. Ja lõpuks tuleb märkida, et aruanne on koostatud 2012. aasta juulis, seega enne 2013. aasta märtsis alanud tervendamismenetluse algust. Kuid vara väärtus, mida tuleb arvesse võtta, ei ole kõnealuse vara arvestuslik väärtus, vaid väärtus, mille vastu kõnealuseid varasid on võimalik vahetada juhul, kui võlausaldaja, antud juhul riik, peaks kasutama õigust tagatis realiseerida. Kui ettevõte on raskustes ja on sunnitud oma vara müüma, tingivad tema nõrk seisund ja vajadus müügiga kiirustada üldjuhul olukorra, kus varade müügis lepitakse kokku turuhinnast madalama hinnaga.

| (215) | Oma vastuses osutab Prantsusmaa muu hulgas 2014. aastal PVC sektoris toimunud tehingutega seotud summadele. Sellisel võrdlusel on loomulikult olemas teoreetiline väärtus. Kuid erinevalt ettevõttest Kem One ei olnud ei Vestolit ega Vinnolit nende tagasiostmise hetkel raskustes olevad ettevõtted. Lisaks sellele hõlmasid kõnealused tehingud ettevõtet tervikuna ja mitte üksnes tootmisvahendeid ja materjale. See võrdlus ei ole seega antud juhul asjakohane. |
| --- | --- |

(215)

Oma vastuses osutab Prantsusmaa muu hulgas 2014. aastal PVC sektoris toimunud tehingutega seotud summadele. Sellisel võrdlusel on loomulikult olemas teoreetiline väärtus. Kuid erinevalt ettevõttest Kem One ei olnud ei Vestolit ega Vinnolit nende tagasiostmise hetkel raskustes olevad ettevõtted. Lisaks sellele hõlmasid kõnealused tehingud ettevõtet tervikuna ja mitte üksnes tootmisvahendeid ja materjale. See võrdlus ei ole seega antud juhul asjakohane.

| (216) | Ja lõpuks palus komisjon Prantsusmaal esitada panditud varade väärtuse hinnangu lähtuvalt puhastulust, mida kõnealuste vahendite kasutamine võib anda. Prantsusmaa seevastu esitas hinnangu ettevõtte väärtuse kohta tervikuna ja mitte üksnes panditud varade väärtuse kohta. Lisaks sellele võtab Prantsusmaa ettevõtte tulevase väärtuse hindamisel aastatel 2014, 2015 ja 2016 arvesse investeeringuid Lavéra elektrolüüsiseadme kaasajastamiseks, st neid investeeringuid, mida rahastatakse osaliselt FDESi laenu abil. Seega, et määrata kindlaks FDESi laenu tagatise väärtus, võtab Prantsusmaa arvesse sellesama FDESi laenu abil kaasajastatud vara väärtust. Seda hinnangut ei saa seega arvesse võtta. |
| --- | --- |

(216)

Ja lõpuks palus komisjon Prantsusmaal esitada panditud varade väärtuse hinnangu lähtuvalt puhastulust, mida kõnealuste vahendite kasutamine võib anda. Prantsusmaa seevastu esitas hinnangu ettevõtte väärtuse kohta tervikuna ja mitte üksnes panditud varade väärtuse kohta. Lisaks sellele võtab Prantsusmaa ettevõtte tulevase väärtuse hindamisel aastatel 2014, 2015 ja 2016 arvesse investeeringuid Lavéra elektrolüüsiseadme kaasajastamiseks, st neid investeeringuid, mida rahastatakse osaliselt FDESi laenu abil. Seega, et määrata kindlaks FDESi laenu tagatise väärtus, võtab Prantsusmaa arvesse sellesama FDESi laenu abil kaasajastatud vara väärtust. Seda hinnangut ei saa seega arvesse võtta.

| (217) | Ja lõpuks tuleb märkida, et vastuseks menetluse algatamise otsusele ei esitanud Prantsusmaa ühtegi tõendavat asjaolu, mis võiks hajutada komisjoni kahtlused seoses sellega, et Prantsusmaa kasuks seatud pandi hulka kuuluvad teatud tootmisvahendid on vananenud ja vähetõhusad või isegi kasutuskõlbmatud. |
| --- | --- |

(217)

Ja lõpuks tuleb märkida, et vastuseks menetluse algatamise otsusele ei esitanud Prantsusmaa ühtegi tõendavat asjaolu, mis võiks hajutada komisjoni kahtlused seoses sellega, et Prantsusmaa kasuks seatud pandi hulka kuuluvad teatud tootmisvahendid on vananenud ja vähetõhusad või isegi kasutuskõlbmatud.

| (218) | Neid asjaolusid arvesse võttes tuleb pidada otstarbekaks konservatiivse lähenemise kasutamist ja käsitada FDESi laenu turutingimustele vastavuse üle otsustamiseks laenu tagatist „nõrgana” 2008. aasta viitemäära teatises toodud tähenduses. |
| --- | --- |

(218)

Neid asjaolusid arvesse võttes tuleb pidada otstarbekaks konservatiivse lähenemise kasutamist ja käsitada FDESi laenu turutingimustele vastavuse üle otsustamiseks laenu tagatist „nõrgana” 2008. aasta viitemäära teatises toodud tähenduses.

| (219) | Tagasimaksmise määr. Komisjon on seisukohal, et Bloombergi ja Capital IQ andmetel põhineva metoodika alusel arvestatud tagasimaksmise määra (mis on arvestuse põhjal 20,95 %) ei saa käsitada lähedasena tegelikule turul kohaldatavale määrale, sest selle puhul võetakse arvesse laenutagatisi ja muid tagatisi. Seejuures ei ole ükski finantsasutus võimaldanud ettevõttel Kem One saada laenu samadel alustel kui riik. |
| --- | --- |

(219)

Tagasimaksmise määr. Komisjon on seisukohal, et Bloombergi ja Capital IQ andmetel põhineva metoodika alusel arvestatud tagasimaksmise määra (mis on arvestuse põhjal 20,95 %) ei saa käsitada lähedasena tegelikule turul kohaldatavale määrale, sest selle puhul võetakse arvesse laenutagatisi ja muid tagatisi. Seejuures ei ole ükski finantsasutus võimaldanud ettevõttel Kem One saada laenu samadel alustel kui riik.

| (220) | Seetõttu, ja nagu on osutatud menetluse algatamise otsuse punktis 92, kuivõrd puuduvad reaalsed ja rahuldavad turuandmed, peab komisjon määratlema kohaldatava viitemäära 2008. aasta viitemäärade teatise alusel, milles on sätestatud: „Viite- ja diskontomäärasid kohaldatakse turumäära indikaatorina eelkõige [...] abi toetusekvivalendi mõõtmiseks”. |
| --- | --- |

(220)

Seetõttu, ja nagu on osutatud menetluse algatamise otsuse punktis 92, kuivõrd puuduvad reaalsed ja rahuldavad turuandmed, peab komisjon määratlema kohaldatava viitemäära 2008. aasta viitemäärade teatise alusel, milles on sätestatud: „Viite- ja diskontomäärasid kohaldatakse turumäära indikaatorina eelkõige [...] abi toetusekvivalendi mõõtmiseks”.

Viite- ja diskontomäärasid kohaldatakse turumäära indikaatorina eelkõige [...] abi toetusekvivalendi mõõtmiseks

| (221) | Nagu eespool näidatud, ei saa FDESi laenu tagatisi käsitada tugevatena ning nende puhul ei ole põhjendatud suurendamine 400 baaspunkti võrra, nagu seda väidab Prantsusmaa. |
| --- | --- |

(221)

Nagu eespool näidatud, ei saa FDESi laenu tagatisi käsitada tugevatena ning nende puhul ei ole põhjendatud suurendamine 400 baaspunkti võrra, nagu seda väidab Prantsusmaa.

| (222) | Lisaks sellele ei ole Prantsusmaa esitanud mitte ühtegi uut asjaolu, mis võimaldaks põhjendada, et Kem One finantsseisundi taastamise kava tõhusa elluviimise ja ettevõtte tõhusa finantsjuhtimisega seotud kohustuse täitmise näol ei ole tegemist restruktureerimismeetme rakendamisega tavapäraselt seotud kohustustega, vaid et need kohustused nõuavad rahastamist turumäärast madalamal tasemel. |
| --- | --- |

(222)

Lisaks sellele ei ole Prantsusmaa esitanud mitte ühtegi uut asjaolu, mis võimaldaks põhjendada, et Kem One finantsseisundi taastamise kava tõhusa elluviimise ja ettevõtte tõhusa finantsjuhtimisega seotud kohustuse täitmise näol ei ole tegemist restruktureerimismeetme rakendamisega tavapäraselt seotud kohustustega, vaid et need kohustused nõuavad rahastamist turumäärast madalamal tasemel.

| (223) | Ja lõpuks ei saa võrdlust [eraettevõtjaga 2] sõlmitud faktooringulepinguga lugeda asjakohaseks, kuna võlgnik ei ole mitte Kem One, vaid tema võlgnikud. |
| --- | --- |

(223)

Ja lõpuks ei saa võrdlust [eraettevõtjaga 2] sõlmitud faktooringulepinguga lugeda asjakohaseks, kuna võlgnik ei ole mitte Kem One, vaid tema võlgnikud.

| (224) | Ettevõtte finantsraskuste tõttu on Kem One reiting 2008. aasta viitemäärade teatise põhjal CCC. Selle teatise alusel tuleb laenutagatisi määratleda „nõrkadena”. Kuivõrd puuduvad asjaolud, mis võimaldaksid seada kahtluse alla 2008. aasta viitemäärade teatises toodud intressimäärad, leiab komisjon, et turutingimustele vastav intressimäär tuleb arvutada kõnealuse teatise alusel ja on seega 10,53 % (0,53 % suurune Prantsusmaa viitemäär laenu andmise hetkel + 1 000 baaspunkti). |
| --- | --- |

(224)

Ettevõtte finantsraskuste tõttu on Kem One reiting 2008. aasta viitemäärade teatise põhjal CCC. Selle teatise alusel tuleb laenutagatisi määratleda „nõrkadena”. Kuivõrd puuduvad asjaolud, mis võimaldaksid seada kahtluse alla 2008. aasta viitemäärade teatises toodud intressimäärad, leiab komisjon, et turutingimustele vastav intressimäär tuleb arvutada kõnealuse teatise alusel ja on seega 10,53 % (0,53 % suurune Prantsusmaa viitemäär laenu andmise hetkel + 1 000 baaspunkti).

| (225) | Abisumma. Lähtuvalt varasemast otsustuspraktikast leiab komisjon, et abisumma võrdub 2008. aasta viitemäärade teatise alusel arvestatud määra (10,53 %) ja Prantsusmaa kasutatud intressimäära (3,5 %) vahega. Iga maksekorra kohta (igal aastal) arvutatakse väljamaksmata summa pealt arvestatava tegeliku intressimäära (3,5 %) ja väljamaksmata summa pealt arvestatava komisjoni kindlaks määratud intressimäära (10,53 %) vahe. Saadud summad (kokku seitse summat, mis vastavad laenu tagasimaksmise seitsmele aastale) ajakohastatakse ja liidetakse, selle tulemusena saadav summa on [...] eurot. |
| --- | --- |

(225)

Abisumma. Lähtuvalt varasemast otsustuspraktikast leiab komisjon, et abisumma võrdub 2008. aasta viitemäärade teatise alusel arvestatud määra (10,53 %) ja Prantsusmaa kasutatud intressimäära (3,5 %) vahega. Iga maksekorra kohta (igal aastal) arvutatakse väljamaksmata summa pealt arvestatava tegeliku intressimäära (3,5 %) ja väljamaksmata summa pealt arvestatava komisjoni kindlaks määratud intressimäära (10,53 %) vahe. Saadud summad (kokku seitse summat, mis vastavad laenu tagasimaksmise seitsmele aastale) ajakohastatakse ja liidetakse, selle tulemusena saadav summa on [...] eurot.

6.1.3.2.   Toetus (15 miljonit eurot) ja tagasimakstavad avansid (80 miljonit eurot)

Toetus (15 miljonit eurot) ja tagasimakstavad avansid (80 miljonit eurot)

| (226) | Toetus. Komisjon on seisukohal, et toetuse näol on tegemist majanduseelisega, mida toetuse saaja ei oleks turutingimustel saanud. Toetuse näol on tegemist finantsinstrumendiga, mille põhiosa tagasi ei maksta ning mille saaja ei pea maksma intresse. Seetõttu on välistatud, et erasektorist pärit võlausaldaja, kes kannab rahastamisega seotud kulusid ja peab oma kapitali tagasi teenima, nõustuks rahastama ettevõtet toetuste abil. Abisumma võrdub seega kogu antud toetuse summaga, st 15 miljoni euroga. |
| --- | --- |

(226)

Toetus. Komisjon on seisukohal, et toetuse näol on tegemist majanduseelisega, mida toetuse saaja ei oleks turutingimustel saanud. Toetuse näol on tegemist finantsinstrumendiga, mille põhiosa tagasi ei maksta ning mille saaja ei pea maksma intresse. Seetõttu on välistatud, et erasektorist pärit võlausaldaja, kes kannab rahastamisega seotud kulusid ja peab oma kapitali tagasi teenima, nõustuks rahastama ettevõtet toetuste abil. Abisumma võrdub seega kogu antud toetuse summaga, st 15 miljoni euroga.

| (227) | Tagasimakstavad avansid. Komisjon juhib tähelepanu nende andmisega seotud teatud tingimustele, mida eraõiguslik laenuandja ei oleks tõenäoliselt nõudnud. Eeskätt on tegemist tingimusega, mis hõlmas Lavéra tehase tegevuse jätkamist ja töökohtade säilitamist projekti elluviimisele järgneva viie aasta jooksul, välja arvatud juhul, kui see seaks ohtu Kem One püsimajäämise, ning ka sel juhul pärast riigiga eelneva kokkuleppe sõlmimist. Samas annab tagasimaksmise kohustus kinnituse, et kõnealuseid tagastatavaid avansse võib käsitada käesoleva otsuse täitmise vajadusteks antud laenuna. |
| --- | --- |

(227)

Tagasimakstavad avansid. Komisjon juhib tähelepanu nende andmisega seotud teatud tingimustele, mida eraõiguslik laenuandja ei oleks tõenäoliselt nõudnud. Eeskätt on tegemist tingimusega, mis hõlmas Lavéra tehase tegevuse jätkamist ja töökohtade säilitamist projekti elluviimisele järgneva viie aasta jooksul, välja arvatud juhul, kui see seaks ohtu Kem One püsimajäämise, ning ka sel juhul pärast riigiga eelneva kokkuleppe sõlmimist. Samas annab tagasimaksmise kohustus kinnituse, et kõnealuseid tagastatavaid avansse võib käsitada käesoleva otsuse täitmise vajadusteks antud laenuna.

| (228) | Abisumma kindlaksmääramisel, kuivõrd puuduvad reaalsed ja rahuldavad turuandmed (näiteks ettevõttele tagasi makstavate avanssidega samadel tingimustel reaalselt antud pangalaen), peab komisjon määrama kohaldatava viitemäära 2008. aasta viitemäärade teatise alusel. Võttes arvesse finantsraskustes oleva ettevõtte seisundit, käsitatakse ettevõtet Kem One kõnealuse teatise kohaselt CCC-reitinguga ettevõttena. Seejuures ei ole avansside puhul määratud kindlaks mingit tagatist. Seetõttu on turutingimustele vastav intressimäär 2008. aasta viitemäärade teatise kohaselt 10,53 % (0,53 % suurune Prantsusmaa viitemäär laenu andmise hetkel + 1 000 baaspunkti). |
| --- | --- |

(228)

Abisumma kindlaksmääramisel, kuivõrd puuduvad reaalsed ja rahuldavad turuandmed (näiteks ettevõttele tagasi makstavate avanssidega samadel tingimustel reaalselt antud pangalaen), peab komisjon määrama kohaldatava viitemäära 2008. aasta viitemäärade teatise alusel. Võttes arvesse finantsraskustes oleva ettevõtte seisundit, käsitatakse ettevõtet Kem One kõnealuse teatise kohaselt CCC-reitinguga ettevõttena. Seejuures ei ole avansside puhul määratud kindlaks mingit tagatist. Seetõttu on turutingimustele vastav intressimäär 2008. aasta viitemäärade teatise kohaselt 10,53 % (0,53 % suurune Prantsusmaa viitemäär laenu andmise hetkel + 1 000 baaspunkti).

| (229) | Esimese osa puhul (65 miljonit eurot) võrdub abisumma 2008. aasta viitemäärade teatise alusel arvestatud määra (10,53 %) ja Prantsusmaa kasutatud intressimäära (3,5 %) vahega, mis annab tulemuseks 21,77 miljonit eurot. Kõnealused tagasimakstavad avansid on võrdsustatud abisumma arvutamisel laenudega, nii et nende puhul kohaldatud arvutusmeetod on samane FDESi laenu puhul kasutatud meetodiga. Iga maksekorra kohta (igal aastal) arvutatakse väljamaksmata summa pealt arvestatava tegeliku intressimäära (3,5 %) ja väljamaksmata summa pealt komisjoni nõutava intressimäära (10,53 %) vahe. Saadud summad (kokku seitse summat, mis vastavad laenu tagasimaksmise seitsmele aastale) diskonteeritakse ja liidetakse, selle tulemusena saadav summa on 21,77 miljonit eurot. Samalaadselt teise osa puhul (15 miljonit eurot) võrdub abisumma samuti 2008. aasta viitemäärade teatise alusel arvestatud määra (10,53 %) ja Prantsusmaa kasutatud määra (10 %) vahega, mis annab tulemuseks 1,64 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(229)

Esimese osa puhul (65 miljonit eurot) võrdub abisumma 2008. aasta viitemäärade teatise alusel arvestatud määra (10,53 %) ja Prantsusmaa kasutatud intressimäära (3,5 %) vahega, mis annab tulemuseks 21,77 miljonit eurot. Kõnealused tagasimakstavad avansid on võrdsustatud abisumma arvutamisel laenudega, nii et nende puhul kohaldatud arvutusmeetod on samane FDESi laenu puhul kasutatud meetodiga. Iga maksekorra kohta (igal aastal) arvutatakse väljamaksmata summa pealt arvestatava tegeliku intressimäära (3,5 %) ja väljamaksmata summa pealt komisjoni nõutava intressimäära (10,53 %) vahe. Saadud summad (kokku seitse summat, mis vastavad laenu tagasimaksmise seitsmele aastale) diskonteeritakse ja liidetakse, selle tulemusena saadav summa on 21,77 miljonit eurot. Samalaadselt teise osa puhul (15 miljonit eurot) võrdub abisumma samuti 2008. aasta viitemäärade teatise alusel arvestatud määra (10,53 %) ja Prantsusmaa kasutatud määra (10 %) vahega, mis annab tulemuseks 1,64 miljonit eurot.

teise osa

| (230) | Seega on kõnealuse meetme abil antava majanduseelise summa [...] eurot. |
| --- | --- |

(230)

Seega on kõnealuse meetme abil antava majanduseelise summa [...] eurot.

6.1.3.3.   Võimalik loobumine sotsiaal- ja maksuvõlgade sissenõudmisest

Võimalik loobumine sotsiaal- ja maksuvõlgade sissenõudmisest

| (231) | Esmalt tuleb märkida, et oma vastuses menetluse algatamise otsusele selgitas Prantsusmaa, et sotsiaal- ja maksuvõlgade summa ei ulatu 42 miljoni euroni, nagu oli märgitud menetluse algatamise otsuses, vaid [...] euroni. Kõnealune 42 miljoni euro suurune summa oli saadud maksu- ja sotsiaalametite tehtud väga üldise hinnangu alusel ning seda käsitati ligikaudse summana Lyoni kaubanduskohtu algatatud õigusliku tervendamismenetluse käigus enne tegelike võlgade üksikasjalikku hindamist. |
| --- | --- |

(231)

Esmalt tuleb märkida, et oma vastuses menetluse algatamise otsusele selgitas Prantsusmaa, et sotsiaal- ja maksuvõlgade summa ei ulatu 42 miljoni euroni, nagu oli märgitud menetluse algatamise otsuses, vaid [...] euroni. Kõnealune 42 miljoni euro suurune summa oli saadud maksu- ja sotsiaalametite tehtud väga üldise hinnangu alusel ning seda käsitati ligikaudse summana Lyoni kaubanduskohtu algatatud õigusliku tervendamismenetluse käigus enne tegelike võlgade üksikasjalikku hindamist.

| (232) | Suurema osa võlgade puhul seoses erasektori võlausaldajatega loobuti sissenõudmisest vähemalt 70 % ulatuses. |
| --- | --- |

(232)

Suurema osa võlgade puhul seoses erasektori võlausaldajatega loobuti sissenõudmisest vähemalt 70 % ulatuses.

| (233) | Seejuures tuleb [eraettevõtja 3] ja [eraettevõtja 1] puhul võlgade sissenõudmisest loobumist analüüsida eraldi. Kõnealuse kahe võlausaldaja näol on tegemist ettevõttega Kem One lähedalt seotud kaubanduspartneritega. [...] ja teatud Lavéra tehase tooted (DVM, kloorvaigud, kloroform) on [eraettevõtja 1] jaoks olulised seoses fluoreeritud gaaside tootmisliini vertikaalse integreerimisega, mis hõlmab Lõuna-Prantsusmaal asuvaid Lavéra, Saint-Aubaini ja Pierre-Bénite'i tehaseid. Kõnealused tooted on väga raskesti asendatavad kaugemal asuvate allikate abiga. [Eraettevõtja 3] seadmed on ühendatud Kem One seadmetega torude kaudu. Ühtlasi puuduvad Lavéra tehases asuva [eraettevõtja 3] aurukrakkimisseadme jaoks alternatiivsed etüleeni tootmise turuväljundid, mis võimaldaksid saavutada toodangu taaskasutuse samal tasemel. |
| --- | --- |

(233)

Seejuures tuleb [eraettevõtja 3] ja [eraettevõtja 1] puhul võlgade sissenõudmisest loobumist analüüsida eraldi. Kõnealuse kahe võlausaldaja näol on tegemist ettevõttega Kem One lähedalt seotud kaubanduspartneritega. [...] ja teatud Lavéra tehase tooted (DVM, kloorvaigud, kloroform) on [eraettevõtja 1] jaoks olulised seoses fluoreeritud gaaside tootmisliini vertikaalse integreerimisega, mis hõlmab Lõuna-Prantsusmaal asuvaid Lavéra, Saint-Aubaini ja Pierre-Bénite'i tehaseid. Kõnealused tooted on väga raskesti asendatavad kaugemal asuvate allikate abiga. [Eraettevõtja 3] seadmed on ühendatud Kem One seadmetega torude kaudu. Ühtlasi puuduvad Lavéra tehases asuva [eraettevõtja 3] aurukrakkimisseadme jaoks alternatiivsed etüleeni tootmise turuväljundid, mis võimaldaksid saavutada toodangu taaskasutuse samal tasemel.

| (234) | Lisaks sellele tunnevad tööstuspartnerid oma klienti ning on ettevõtte toimimise ja tegevuse jätkamise jaoks hädavajalikud. Seega on nad huvitatud jääma ettevõtte tegevusse kaasatuks ja nõustuvad seetõttu võlgade sissenõudmisest loobumisega erinevalt vaid finantskaalutlustest lähtuvast võlausaldajast, kelle ainus eesmärk on saavutada võla tagasimaksmine. Seega, võttes arvesse kõnealuse kahe võlausaldaja eriseisundit, tuleb otsustada, et võlgade tühistamise määrana välja toodud [...] % ei ole vastuvõetav. |
| --- | --- |

(234)

Lisaks sellele tunnevad tööstuspartnerid oma klienti ning on ettevõtte toimimise ja tegevuse jätkamise jaoks hädavajalikud. Seega on nad huvitatud jääma ettevõtte tegevusse kaasatuks ja nõustuvad seetõttu võlgade sissenõudmisest loobumisega erinevalt vaid finantskaalutlustest lähtuvast võlausaldajast, kelle ainus eesmärk on saavutada võla tagasimaksmine. Seega, võttes arvesse kõnealuse kahe võlausaldaja eriseisundit, tuleb otsustada, et võlgade tühistamise määrana välja toodud [...] % ei ole vastuvõetav.

| (235) | Samas on kõik ülejäänud võlausaldajad, kes on nõustunud võlgade sissenõudmisest loobumisega, teinud seda 70 % ulatuses (kokku 368 võlausaldajat kogusummas 33,4 miljonit eurot). Kõnealustel võlausaldajatel puudusid igasugused eelisõigused ja tagatised ning nad ei olnud seetõttu võrreldavas olukorras maksu- ja sotsiaalvõlgadega seotud võlausaldajatega. Seega, nõustudes loobuma [...] % võlgade sissenõudmisest, mida on võimalik tühistada, läks Prantsusmaa kaugemale sellest, mida erasektori võlausaldaja võis pidada vastuvõetavaks. |
| --- | --- |

(235)

Samas on kõik ülejäänud võlausaldajad, kes on nõustunud võlgade sissenõudmisest loobumisega, teinud seda 70 % ulatuses (kokku 368 võlausaldajat kogusummas 33,4 miljonit eurot). Kõnealustel võlausaldajatel puudusid igasugused eelisõigused ja tagatised ning nad ei olnud seetõttu võrreldavas olukorras maksu- ja sotsiaalvõlgadega seotud võlausaldajatega. Seega, nõustudes loobuma [...] % võlgade sissenõudmisest, mida on võimalik tühistada, läks Prantsusmaa kaugemale sellest, mida erasektori võlausaldaja võis pidada vastuvõetavaks.

| (236) | Samas väidab Prantsusmaa, et nõustumine võlgade sissenõudmisest loobumisega [...] euro ulatuses võimaldas tal vältida võimalikku [...] euro suurust kahjumit. [...] euro suurune erinevus on aga suhteliselt väike, võrreldes kindlalt kaotatud summaga ([...] eurot), eeskätt kui silmas pidada [...] euro suuruse kahjumi ebakindlat laadi. Seega ei tundu kõnealune otsus vastavat otsusele, mille oleks teinud turumajanduse tingimustes tegutsev erasektori võlausaldaja. |
| --- | --- |

(236)

Samas väidab Prantsusmaa, et nõustumine võlgade sissenõudmisest loobumisega [...] euro ulatuses võimaldas tal vältida võimalikku [...] euro suurust kahjumit. [...] euro suurune erinevus on aga suhteliselt väike, võrreldes kindlalt kaotatud summaga ([...] eurot), eeskätt kui silmas pidada [...] euro suuruse kahjumi ebakindlat laadi. Seega ei tundu kõnealune otsus vastavat otsusele, mille oleks teinud turumajanduse tingimustes tegutsev erasektori võlausaldaja.

| (237) | Eespool öeldut silmas pidades tuleb lugeda abisumma suuruseks Prantsusmaa kohaldatud võlgade sissenõudmisest loobumise määra ([...] % ehk [...] eurot) ja erasektori võlausaldajate kohaldatud võlgade sissenõudmisest loobumise määra vahet (70 % ehk [...] eurot), st [...] eurot. |
| --- | --- |

(237)

Eespool öeldut silmas pidades tuleb lugeda abisumma suuruseks Prantsusmaa kohaldatud võlgade sissenõudmisest loobumise määra ([...] % ehk [...] eurot) ja erasektori võlausaldajate kohaldatud võlgade sissenõudmisest loobumise määra vahet (70 % ehk [...] eurot), st [...] eurot.

6.1.4.   Konkurentsi ja liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamine

Konkurentsi ja liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamine

| (238) | Riiklikud toetusmeetmed soosivad ettevõtet Kem One, andes talle täiendavaid rahalisi ressursse ja hoides ära ettevõtte tegevuse lõpetamise. Meetmed võimaldavad ettevõttel säilitada tugevama konkurentsiseisundi kui see, mis tal oleks olnud, kui abi ei oleks antud. Seega võivad kõnealused meetmed kahjustada konkurentsi PVC sektoris tegutsevate ettevõtjate vahel ning kloori ja sooda tootmise turul. |
| --- | --- |

(238)

Riiklikud toetusmeetmed soosivad ettevõtet Kem One, andes talle täiendavaid rahalisi ressursse ja hoides ära ettevõtte tegevuse lõpetamise. Meetmed võimaldavad ettevõttel säilitada tugevama konkurentsiseisundi kui see, mis tal oleks olnud, kui abi ei oleks antud. Seega võivad kõnealused meetmed kahjustada konkurentsi PVC sektoris tegutsevate ettevõtjate vahel ning kloori ja sooda tootmise turul.

| (239) | Seejuures on kõnealused erinevad sektorid seotud suuremahulise kaubavahetusega liikmesriikide vahel kogu Euroopa territooriumi ulatuses. PVC turg on küllaltki kontsentreeritud: viis ettevõtjat, sealhulgas Kem One, esindavad 90 % turust, ning Kem One näol on tegemist suuruselt kolmanda S-PVC tootjaga Euroopas. Komisjon on juba varem väitnud, et kõnealuse turu geograafiline mõõde hõlmab vähemalt Loode-Euroopat, mis tähendab, et sellel alal on konkurentsitingimused suhteliselt ühetaolised (18). Seetõttu võib vaadeldavate meetmetega konkurentsile avatud ja suhteliselt kontsentreeritud turul tegutsevale ettevõtjale antud eelis kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(239)

Seejuures on kõnealused erinevad sektorid seotud suuremahulise kaubavahetusega liikmesriikide vahel kogu Euroopa territooriumi ulatuses. PVC turg on küllaltki kontsentreeritud: viis ettevõtjat, sealhulgas Kem One, esindavad 90 % turust, ning Kem One näol on tegemist suuruselt kolmanda S-PVC tootjaga Euroopas. Komisjon on juba varem väitnud, et kõnealuse turu geograafiline mõõde hõlmab vähemalt Loode-Euroopat, mis tähendab, et sellel alal on konkurentsitingimused suhteliselt ühetaolised (18). Seetõttu võib vaadeldavate meetmetega konkurentsile avatud ja suhteliselt kontsentreeritud turul tegutsevale ettevõtjale antud eelis kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust.

18

6.1.5.   Riigiabi olemasolu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses

Riigiabi olemasolu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses

| (240) | Toodud asjaoludest lähtuvalt leiab komisjon, et kõikide vaadeldavate meetmete näol on tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 toodud tähenduses ja et kõnealuse abi suurus on 49,27 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(240)

Toodud asjaoludest lähtuvalt leiab komisjon, et kõikide vaadeldavate meetmete näol on tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 toodud tähenduses ja et kõnealuse abi suurus on 49,27 miljonit eurot.

6.2.   MEETMETE RIIGIABI KOHALDAMISE EESKIRJADELE VASTAVUSE HINDAMINE

6.2.1.   Kohaldatav õiguslik alus

Kohaldatav õiguslik alus

| (241) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 osutatud riigiabi keeld ei ole ei absoluutne ega mittetingimuslik. ELi toimimise lepingu artikli 107 lõiked 2 ja 3 kujutavad näiteks juriidilist alust, mis võimaldab pidada teatavat abi siseturuga kokkusobivaks. Antud juhul leiab komisjon, et ainult ettevõtte Kem One kasuks võetud teatatud abimeetmete eesmärk oli taastada raskustes oleva ettevõtte pikaajaline elujõulisus. |
| --- | --- |

(241)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 osutatud riigiabi keeld ei ole ei absoluutne ega mittetingimuslik. ELi toimimise lepingu artikli 107 lõiked 2 ja 3 kujutavad näiteks juriidilist alust, mis võimaldab pidada teatavat abi siseturuga kokkusobivaks. Antud juhul leiab komisjon, et ainult ettevõtte Kem One kasuks võetud teatatud abimeetmete eesmärk oli taastada raskustes oleva ettevõtte pikaajaline elujõulisus.

| (242) | Vaatamata sellele, et 1. augustil 2014 jõustusid uued suunised, analüüsitakse kõnealuseid meetmeid lähtuvalt 2004. aasta suunistest. Uute suuniste punktis 136 on sätestatud, et meetmeid, millest teatamise registreeris komisjon enne 1. augustit 2014, vaadeldakse lähtuvalt meetmete teatamise hetkel kehtivatest kriteeriumidest. Võttes arvesse, et kõnealustest meetmetest teatati 30. juulil 2014 ning et teatamine registreeriti enne 1. augustit 2014, vaadeldakse neid meetmeid lähtuvalt 2004. aasta suunistest. |
| --- | --- |

(242)

Vaatamata sellele, et 1. augustil 2014 jõustusid uued suunised, analüüsitakse kõnealuseid meetmeid lähtuvalt 2004. aasta suunistest. Uute suuniste punktis 136 on sätestatud, et meetmeid, millest teatamise registreeris komisjon enne 1. augustit 2014, vaadeldakse lähtuvalt meetmete teatamise hetkel kehtivatest kriteeriumidest. Võttes arvesse, et kõnealustest meetmetest teatati 30. juulil 2014 ning et teatamine registreeriti enne 1. augustit 2014, vaadeldakse neid meetmeid lähtuvalt 2004. aasta suunistest.

| (243) | Seetõttu tuleb analüüsida, kas vaadeldavaid meetmeid on võimalik käsitada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 kohaselt siseturuga kokkusobivatena, kohaldades nende suhtes 2004. aasta suunistes toodud kriteeriume. |
| --- | --- |

(243)

Seetõttu tuleb analüüsida, kas vaadeldavaid meetmeid on võimalik käsitada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 kohaselt siseturuga kokkusobivatena, kohaldades nende suhtes 2004. aasta suunistes toodud kriteeriume.

6.2.2.   Kem One abikõlblikkus restruktureerimisabi saamiseks

Kem One abikõlblikkus restruktureerimisabi saamiseks

| (244) | Ettevõtete Kem One ja Kem One Innovative Vinyls väärtpaberite omandamiseks ja hoidmiseks asutati Lyoni kaubanduskohtu kinnitatud jätkamis- ja tervendamiskava kohaselt uus äriühing K1. K1 tagab seega majandusliku järjepidevuse ettevõttega Kem One. |
| --- | --- |

(244)

Ettevõtete Kem One ja Kem One Innovative Vinyls väärtpaberite omandamiseks ja hoidmiseks asutati Lyoni kaubanduskohtu kinnitatud jätkamis- ja tervendamiskava kohaselt uus äriühing K1. K1 tagab seega majandusliku järjepidevuse ettevõttega Kem One.

| (245) | Komisjon ei vaidlusta Prantsuse ametiasutuste osutatud Kem One abikõlblikkuse tingimusi 2004. aasta suuniste kohaldamisel. Kem One, kelle suhtes kohaldatakse alates 27. märtsist 2013 tervendamismenetlust, vastab 2004. aasta suuniste punktis 10 c toodud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(245)

Komisjon ei vaidlusta Prantsuse ametiasutuste osutatud Kem One abikõlblikkuse tingimusi 2004. aasta suuniste kohaldamisel. Kem One, kelle suhtes kohaldatakse alates 27. märtsist 2013 tervendamismenetlust, vastab 2004. aasta suuniste punktis 10 c toodud kriteeriumidele.

6.2.3.   Pikaajalise elujõulisuse taastamine

Pikaajalise elujõulisuse taastamine

| (246) | 2004. aasta suuniste punktis 17 on sätestatud, et „ümberkorraldamine seevastu on realistlik, ühtne ja laiaulatuslik kava, mille eesmärk on äriühingu elujõulisuse taastamine pikaks ajaks. Ümberkorraldamine hõlmab tavaliselt üht või mitut järgmist elementi: äriühingu tegevuse reorganiseerimine ja ratsionaalsemaks muutmine, milles tavaliselt sisaldub kahjumit tekitavast tegevusest loobumine, sellise olemasoleva tegevuse ümberkorraldamine, mida saab uuesti konkurentsivõimeliseks muuta, ning võimalik tegevuse mitmekesistamine uue ja elujõulisema tegevuse suunas. Füüsilise ümberkorraldamisega peab tavaliselt kaasnema rahaline ümberkorraldamine (kapitalisüstid, võla vähendamine). Käesolevate suuniste kohaldamisalasse kuuluv ümberkorraldamine ei saa siiski piirduda üksnes finantsabiga varasema kahjumi korvamiseks ja jätta kahjumi põhjused puutumata”. |
| --- | --- |

(246)

2004. aasta suuniste punktis 17 on sätestatud, et „ümberkorraldamine seevastu on realistlik, ühtne ja laiaulatuslik kava, mille eesmärk on äriühingu elujõulisuse taastamine pikaks ajaks. Ümberkorraldamine hõlmab tavaliselt üht või mitut järgmist elementi: äriühingu tegevuse reorganiseerimine ja ratsionaalsemaks muutmine, milles tavaliselt sisaldub kahjumit tekitavast tegevusest loobumine, sellise olemasoleva tegevuse ümberkorraldamine, mida saab uuesti konkurentsivõimeliseks muuta, ning võimalik tegevuse mitmekesistamine uue ja elujõulisema tegevuse suunas. Füüsilise ümberkorraldamisega peab tavaliselt kaasnema rahaline ümberkorraldamine (kapitalisüstid, võla vähendamine). Käesolevate suuniste kohaldamisalasse kuuluv ümberkorraldamine ei saa siiski piirduda üksnes finantsabiga varasema kahjumi korvamiseks ja jätta kahjumi põhjused puutumata”.

| (247) | Seejuures on 2004. aasta suuniste punktis 34 ja järgnevates punktides täpsustatud nõudeid, millele peab vastama restruktureerimiskava, et oleks tagatud antava abi kokkusobivus riigiabide suhtes kohaldatavate eeskirjadega. |
| --- | --- |

(247)

Seejuures on 2004. aasta suuniste punktis 34 ja järgnevates punktides täpsustatud nõudeid, millele peab vastama restruktureerimiskava, et oleks tagatud antava abi kokkusobivus riigiabide suhtes kohaldatavate eeskirjadega.

6.2.3.1.   Restruktureerimisega seotud kulud

Restruktureerimisega seotud kulud

| (248) | Süvendatud uuringu käigus oli komisjonil võimalik vaadelda Prantsusmaa väiteid, mis olid esitatud vastuseks menetluse algatamise otsusele, eeskätt küsimust personaliga seotud restruktureerimiskulude puudumise kohta. Prantsusmaa selgitas, et [90–110] kaotatava töökoha kohta vaid [35–45] puhul on tegemist ettevõtte töötajate tegeliku töölt lahkumisega. Arkema kinnitas, et ta võtab ilma hüvitist maksmata üle [25–35] töötajat ning Kem One peab maksma hüvitist vaid [1–15] töötajale, kogusummas [...] miljonit eurot. See summa lülitati tegevustulemuste vähendamise kavadesse restruktureerimisperioodi alguses. Ülejäänud kaotatavad töökohad olid siiani täitmata. |
| --- | --- |

(248)

Süvendatud uuringu käigus oli komisjonil võimalik vaadelda Prantsusmaa väiteid, mis olid esitatud vastuseks menetluse algatamise otsusele, eeskätt küsimust personaliga seotud restruktureerimiskulude puudumise kohta. Prantsusmaa selgitas, et [90–110] kaotatava töökoha kohta vaid [35–45] puhul on tegemist ettevõtte töötajate tegeliku töölt lahkumisega. Arkema kinnitas, et ta võtab ilma hüvitist maksmata üle [25–35] töötajat ning Kem One peab maksma hüvitist vaid [1–15] töötajale, kogusummas [...] miljonit eurot. See summa lülitati tegevustulemuste vähendamise kavadesse restruktureerimisperioodi alguses. Ülejäänud kaotatavad töökohad olid siiani täitmata.

| (249) | Lisaks sellele kinnitas Kem One, et restruktureerimine ei too kaasa mingeid täiendavaid kulusid. |
| --- | --- |

(249)

Lisaks sellele kinnitas Kem One, et restruktureerimine ei too kaasa mingeid täiendavaid kulusid.

6.2.3.2.   Restruktureerimiskava kestus

Restruktureerimiskava kestus

| (250) | Vastusena menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtlustele selgitas Prantsusmaa, et restruktureerimisperiood algab 5. veebruaril 2014, st päeval, mil Kem One tegevust jätkab uus aktsionär (Kem One endise emaettevõtja, ettevõtte Kem One Holding aktsiad anti üle ettevõttele K1, mis on Kem One aktsiate omanikuks olev valdusettevõte). Restruktureerimisperiood lõpeb 31. detsembril 2016, kuupäeval, mil jõuab lõpule projekti SAM elluviimine. Kõnealuseks kuupäevaks on ellu viidud kõik restruktureerimiskavas ette nähtud meetmed. |
| --- | --- |

(250)

Vastusena menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtlustele selgitas Prantsusmaa, et restruktureerimisperiood algab 5. veebruaril 2014, st päeval, mil Kem One tegevust jätkab uus aktsionär (Kem One endise emaettevõtja, ettevõtte Kem One Holding aktsiad anti üle ettevõttele K1, mis on Kem One aktsiate omanikuks olev valdusettevõte). Restruktureerimisperiood lõpeb 31. detsembril 2016, kuupäeval, mil jõuab lõpule projekti SAM elluviimine. Kõnealuseks kuupäevaks on ellu viidud kõik restruktureerimiskavas ette nähtud meetmed.

| (251) | Restruktureerimiskava kestus on seega vähem kui kolm aastat, mis on kooskõlas 2004. aasta suuniste punktiga 35, mille kohaselt restruktureerimiskava kestus peab olema „võimalikult lühike”. Seega on restruktureerimiskavas seatud eesmärk taastada Kem One kasumlikkus mõistliku aja jooksul. |
| --- | --- |

(251)

Restruktureerimiskava kestus on seega vähem kui kolm aastat, mis on kooskõlas 2004. aasta suuniste punktiga 35, mille kohaselt restruktureerimiskava kestus peab olema „võimalikult lühike”. Seega on restruktureerimiskavas seatud eesmärk taastada Kem One kasumlikkus mõistliku aja jooksul.

6.2.3.3.   Elujõulisuse taastamise stsenaariumide realistlik iseloom

Elujõulisuse taastamise stsenaariumide realistlik iseloom

| (252) | Algatamisotsuses väljendas komisjon kahtlust Prantsusmaa esitatud pikaajalise elujõulisuse taastamise stsenaariumide teatud elementide suhtes. Eeskätt täheldas komisjon, et baasstsenaariumis nähti seoses likviidsuse taastamisega 2020. majandusaasta lõpuks ette vaid väike rahaliste vahendite ülejääk. Likviidsus oli halvem pessimistliku stsenaariumi puhul, mille kohaselt likviidsuspositsioon 2020. aasta lõpuks hõlmas puudujääki [100–150] miljoni euro ulatuses. |
| --- | --- |

(252)

Algatamisotsuses väljendas komisjon kahtlust Prantsusmaa esitatud pikaajalise elujõulisuse taastamise stsenaariumide teatud elementide suhtes. Eeskätt täheldas komisjon, et baasstsenaariumis nähti seoses likviidsuse taastamisega 2020. majandusaasta lõpuks ette vaid väike rahaliste vahendite ülejääk. Likviidsus oli halvem pessimistliku stsenaariumi puhul, mille kohaselt likviidsuspositsioon 2020. aasta lõpuks hõlmas puudujääki [100–150] miljoni euro ulatuses.

| (253) | Kolmandad isikud jagasid suures osas kahtlusi, mida komisjon oli väljendanud menetluse algatamise otsuses. |
| --- | --- |

(253)

Kolmandad isikud jagasid suures osas kahtlusi, mida komisjon oli väljendanud menetluse algatamise otsuses.

| (254) | Komisjon nentis, et menetluse algatamise otsusele antud vastuses esitasid Prantsuse ametiasutused täpsustusi ja vajalikul määral ajakohastatud andmeid äriplaanis toodud esialgsete eelduste kohta. |
| --- | --- |

(254)

Komisjon nentis, et menetluse algatamise otsusele antud vastuses esitasid Prantsuse ametiasutused täpsustusi ja vajalikul määral ajakohastatud andmeid äriplaanis toodud esialgsete eelduste kohta.

| (255) | Esmalt kinnitas Prantsusmaa, et [60–70] miljoni euro suuruse pangalaenu vajadus ning kõnealuse laenu saamine on ebakindlad ning et igal juhul ei anta kõnealust laenu enne 2016. aastat. Võttes arvesse kõnealuse laenu saamise, selle saamise aja ning laenu tingimuste ebaselgust, ei pea komisjon asjakohaseks võtta kõnealuse ebakindla laenuga saadavat [60–70] miljonit eurot arvesse elujõulisuse taastamise analüüsis. Sellest tulenevalt esitasid Prantsuse ametiasutused komisjoni nõudmisel raamatupidamisprognoosid, mis põhinevad pessimistlikel, keskmistel ja optimistlikel eeldustel ning milles ei võeta kõnealust pangalaenu arvesse. |
| --- | --- |

(255)

Esmalt kinnitas Prantsusmaa, et [60–70] miljoni euro suuruse pangalaenu vajadus ning kõnealuse laenu saamine on ebakindlad ning et igal juhul ei anta kõnealust laenu enne 2016. aastat. Võttes arvesse kõnealuse laenu saamise, selle saamise aja ning laenu tingimuste ebaselgust, ei pea komisjon asjakohaseks võtta kõnealuse ebakindla laenuga saadavat [60–70] miljonit eurot arvesse elujõulisuse taastamise analüüsis. Sellest tulenevalt esitasid Prantsuse ametiasutused komisjoni nõudmisel raamatupidamisprognoosid, mis põhinevad pessimistlikel, keskmistel ja optimistlikel eeldustel ning milles ei võeta kõnealust pangalaenu arvesse.

| (256) | Komisjon märgib seejärel, et restruktureerimisega seotud investeerimiskava toimib esialgsete prognoosidega võrreldes paremini. Esialgselt ette nähtud investeeringute summa [150–250] miljonit eurot vähenes [15–25] miljoni euro võrra. Kõnealuse kava elluviimise tähtaeg lühenes ning see kava viiakse ellu 2016. aasta neljandaks kvartaliks, see tähendab 4–5 kuud varem ettenähtud kuupäevast. See tähtaja muudatus võimaldab saavutada kokkuhoidu [10–20] miljoni euro ulatuses. See tähendab, et keskmise stsenaariumi puhul paranes likviidsuse olukord [30–40] miljoni euro võrra. Pessimistliku stsenaariumi puhul muutus likviidsus samades proportsioonides ning kogunev puudujääk on [70–80] miljonit eurot. |
| --- | --- |

(256)

Komisjon märgib seejärel, et restruktureerimisega seotud investeerimiskava toimib esialgsete prognoosidega võrreldes paremini. Esialgselt ette nähtud investeeringute summa [150–250] miljonit eurot vähenes [15–25] miljoni euro võrra. Kõnealuse kava elluviimise tähtaeg lühenes ning see kava viiakse ellu 2016. aasta neljandaks kvartaliks, see tähendab 4–5 kuud varem ettenähtud kuupäevast. See tähtaja muudatus võimaldab saavutada kokkuhoidu [10–20] miljoni euro ulatuses. See tähendab, et keskmise stsenaariumi puhul paranes likviidsuse olukord [30–40] miljoni euro võrra. Pessimistliku stsenaariumi puhul muutus likviidsus samades proportsioonides ning kogunev puudujääk on [70–80] miljonit eurot.

| (257) | Lisaks sellele märgib komisjon, et Kem One toodetud ja müüdud toodete kogumaht kasvas 2014. aastal [...] % võrreldes 2013. aastaga, seega läheneb toodangumaht 2007./2008. aasta tasemele ning restruktureerimiskavas 2017./2018. aastaks seatud sihtväärtusele. Kõnealune PVC ja sooda tootmismahu suurenemine tuleneb restruktureerimiskava järkjärgulisest käivitamisest ning tehniliste rikete puudumisest tehastes. |
| --- | --- |

(257)

Lisaks sellele märgib komisjon, et Kem One toodetud ja müüdud toodete kogumaht kasvas 2014. aastal [...] % võrreldes 2013. aastaga, seega läheneb toodangumaht 2007./2008. aasta tasemele ning restruktureerimiskavas 2017./2018. aastaks seatud sihtväärtusele. Kõnealune PVC ja sooda tootmismahu suurenemine tuleneb restruktureerimiskava järkjärgulisest käivitamisest ning tehniliste rikete puudumisest tehastes.

| (258) | Lisaks sellele, seoses 2014. aasta jätkuva nafta barrelihinna langusega ja sellest tuleneva etüleeni hinna langusega koos sooda hinna langusega vähenes Kem One käive prognoositust enamal määral. Samas märgib komisjon, et ettevõtte käibe vähenemine ei too kaasa tema kasumimarginaalide vähenemist, kui PVC tootmiseks vajaliku tooraine hind väheneb samaväärselt või isegi suuremal määral. |
| --- | --- |

(258)

Lisaks sellele, seoses 2014. aasta jätkuva nafta barrelihinna langusega ja sellest tuleneva etüleeni hinna langusega koos sooda hinna langusega vähenes Kem One käive prognoositust enamal määral. Samas märgib komisjon, et ettevõtte käibe vähenemine ei too kaasa tema kasumimarginaalide vähenemist, kui PVC tootmiseks vajaliku tooraine hind väheneb samaväärselt või isegi suuremal määral.

| (259) | Komisjon järeldab eeltoodu põhjal, et Prantsuse ametiasutuste esitatud täpsustused pärast menetluse algatamise otsuse tegemist võimaldavad kinnitada Kem One pikaajalise elujõulisuse taastamise usaldusväärsust. Kavandatud restruktureerimismeetmete eesmärk on 2004. aasta suunistes toodud nõuete kohaselt võimaldada Kem One üleminek vertikaalselt enam integreeritud tööstuslikule struktuurile, mis on kasumlikkuse seisukohalt tõhusam, võttes arvesse projekti SAM ja toorainega varustamisega seotud tootmiskulude optimeerimist. |
| --- | --- |

(259)

Komisjon järeldab eeltoodu põhjal, et Prantsuse ametiasutuste esitatud täpsustused pärast menetluse algatamise otsuse tegemist võimaldavad kinnitada Kem One pikaajalise elujõulisuse taastamise usaldusväärsust. Kavandatud restruktureerimismeetmete eesmärk on 2004. aasta suunistes toodud nõuete kohaselt võimaldada Kem One üleminek vertikaalselt enam integreeritud tööstuslikule struktuurile, mis on kasumlikkuse seisukohalt tõhusam, võttes arvesse projekti SAM ja toorainega varustamisega seotud tootmiskulude optimeerimist.

6.2.4.   Konkurentsi ülemäärase kahjustamise vältimine

Konkurentsi ülemäärase kahjustamise vältimine

| (260) | 2004. aasta suuniste punktis 38 on sätestatud: „Et vähendada nii palju kui võimalik negatiivset mõju kaubandustingimustele ning kindlustada positiivsete mõjude ülekaal, tuleb võtta kompensatsioonimeetmed. Vastasel juhul tuleb abi lugeda” ühiste huvidega vastuolus olevaks „ja seetõttu ühisturule sobimatuks”. 2004. aasta suuniste punktis 39 on täpsustatud, et „meetmed võivad sisaldada vara loovutamist, tootmisvõimsuse või turuosa piiramist ning turutõkete vähendamist asjaomastel turgudel”. |
| --- | --- |

(260)

2004. aasta suuniste punktis 38 on sätestatud: „Et vähendada nii palju kui võimalik negatiivset mõju kaubandustingimustele ning kindlustada positiivsete mõjude ülekaal, tuleb võtta kompensatsioonimeetmed. Vastasel juhul tuleb abi lugeda” ühiste huvidega vastuolus olevaks „ja seetõttu ühisturule sobimatuks”. 2004. aasta suuniste punktis 39 on täpsustatud, et „meetmed võivad sisaldada vara loovutamist, tootmisvõimsuse või turuosa piiramist ning turutõkete vähendamist asjaomastel turgudel”.

| (261) | Tasakaalustusmeetmete eesmärk on piirata abimeetmete mõju turgudele, millel abisaaja tegutseb, kahjustamata samas konkurentsistruktuuri kõnealustel turgudel ega ka abisaaja lõplikku elujõulisust. |
| --- | --- |

(261)

Tasakaalustusmeetmete eesmärk on piirata abimeetmete mõju turgudele, millel abisaaja tegutseb, kahjustamata samas konkurentsistruktuuri kõnealustel turgudel ega ka abisaaja lõplikku elujõulisust.

6.2.4.1.   Varade loovutamine ei ole vaadeldaval juhul asjakohane tasakaalustusmeede

Varade loovutamine ei ole vaadeldaval juhul asjakohane tasakaalustusmeede

| (262) | 2004. aasta suuniste punktis 40 on sätestatud, et tasakaalustusmeetmed „peaksid toimima eelkõige turul või turgudel, kus äriühingul on pärast ümberkorraldamist märkimisväärne turuosa”. Nagu on selgitatud käesoleva otsuse punktis 2.1, tegutseb Kem One peaasjalikult PVC turul, konkreetsemalt tarbe-S-PVC ja E-PVC turgudel, samuti on tal küllaltki oluline turuosa Prantsusmaal ja Itaalias. |
| --- | --- |

(262)

2004. aasta suuniste punktis 40 on sätestatud, et tasakaalustusmeetmed „peaksid toimima eelkõige turul või turgudel, kus äriühingul on pärast ümberkorraldamist märkimisväärne turuosa”. Nagu on selgitatud käesoleva otsuse punktis 2.1, tegutseb Kem One peaasjalikult PVC turul, konkreetsemalt tarbe-S-PVC ja E-PVC turgudel, samuti on tal küllaltki oluline turuosa Prantsusmaal ja Itaalias.

| (263) | Samas on 2004. aasta suuniste punktis 39 täpsustatud, et „kompensatsioonimeetmete kohasuse hindamisel võtab komisjon arvesse turustruktuuri ja konkurentsitingimusi kindlustamaks, et ükski meede ei vii turustruktuuri halvenemisele, näiteks mõjutades kaudselt monopoolse või oligopoolse olukorra tekkimist. Kui liikmesriik suudab tõestada sellise olukorra tekkimise võimalust, tuleb kompensatsioonimeetmetega selline võimalus välistada”. |
| --- | --- |

(263)

Samas on 2004. aasta suuniste punktis 39 täpsustatud, et „kompensatsioonimeetmete kohasuse hindamisel võtab komisjon arvesse turustruktuuri ja konkurentsitingimusi kindlustamaks, et ükski meede ei vii turustruktuuri halvenemisele, näiteks mõjutades kaudselt monopoolse või oligopoolse olukorra tekkimist. Kui liikmesriik suudab tõestada sellise olukorra tekkimise võimalust, tuleb kompensatsioonimeetmetega selline võimalus välistada”.

| (264) | Üldise PVC turu struktuuri iseloomustab asjaolu, et turuosalised peavad väärtusahela kontrollimiseks ja konkurentsivõime säilitamiseks olema vertikaalselt integreeritud. Asjaolu, et ettevõtjal peab olema autonoomne ja integreeritud toomisstruktuur, tõi komisjon välja ka Ineos/Solvay/JV otsuses. |
| --- | --- |

(264)

Üldise PVC turu struktuuri iseloomustab asjaolu, et turuosalised peavad väärtusahela kontrollimiseks ja konkurentsivõime säilitamiseks olema vertikaalselt integreeritud. Asjaolu, et ettevõtjal peab olema autonoomne ja integreeritud toomisstruktuur, tõi komisjon välja ka Ineos/Solvay/JV otsuses.

| (265) | Konkreetsemalt hindas komisjon Ineos/Solvay/JV otsuses PVC sektoris tegutsevaid erineva integreerituse astmega eri tüüpi ettevõtteid. Komisjon täheldas, et ettevõtted, mis ei ole vertikaalselt integreeritud PVC valmistamisest kuni kloori valmistamiseni, on Euroopas erandlikud ning et „the current competitive landscape indicates that full vertical integration is the general trend in the industry” (praegune konkurentsimaastik näitab, et vertikaalne integreerumine on kõnealuses sektoris üldine suundumus). |
| --- | --- |

(265)

Konkreetsemalt hindas komisjon Ineos/Solvay/JV otsuses PVC sektoris tegutsevaid erineva integreerituse astmega eri tüüpi ettevõtteid. Komisjon täheldas, et ettevõtted, mis ei ole vertikaalselt integreeritud PVC valmistamisest kuni kloori valmistamiseni, on Euroopas erandlikud ning et „the current competitive landscape indicates that full vertical integration is the general trend in the industry” (praegune konkurentsimaastik näitab, et vertikaalne integreerumine on kõnealuses sektoris üldine suundumus).

the current competitive landscape indicates that full vertical integration is the general trend in the industry

| (266) | Võimaluse kohta tekitada n-ö näiline integreeritus, ühendades omavahel erinevad ettevõtted soodustingimustel sõlmitud varustuslepingute abil, on mitmed minevikunäited, sh ka Kem One osalusel toimunud, tõendanud esmatähtsate toorainete välist varustamist hõlmava struktuuriga kaasnevaid riske. |
| --- | --- |

(266)

Võimaluse kohta tekitada n-ö näiline integreeritus, ühendades omavahel erinevad ettevõtted soodustingimustel sõlmitud varustuslepingute abil, on mitmed minevikunäited, sh ka Kem One osalusel toimunud, tõendanud esmatähtsate toorainete välist varustamist hõlmava struktuuriga kaasnevaid riske.

| (267) | Vertikaalse integreerituse olulisust PVC turul tegutsevate ettevõtjate jaoks kinnitasid ka Ineos/Solvay/JV juhtumiga seoses teatise esitanud isikute võetud kohustused, millega komisjon nõustus. Kõnealused isikud kohustusid oma elujõulisuse tagamiseks turul ja komisjoni tuvastatud konkurentsiprobleemide lahendamiseks S-PVC turul loovutama vertikaalselt integreeritud tootmisvahendid. |
| --- | --- |

(267)

Vertikaalse integreerituse olulisust PVC turul tegutsevate ettevõtjate jaoks kinnitasid ka Ineos/Solvay/JV juhtumiga seoses teatise esitanud isikute võetud kohustused, millega komisjon nõustus. Kõnealused isikud kohustusid oma elujõulisuse tagamiseks turul ja komisjoni tuvastatud konkurentsiprobleemide lahendamiseks S-PVC turul loovutama vertikaalselt integreeritud tootmisvahendid.

| (268) | Lisaks sellele on minevikus mõned sõltumatud ja vertikaalselt integreerimata PVC tootjad üritanud siseneda PVC turule, kuid see ei osutunud edukaks. |
| --- | --- |

(268)

Lisaks sellele on minevikus mõned sõltumatud ja vertikaalselt integreerimata PVC tootjad üritanud siseneda PVC turule, kuid see ei osutunud edukaks.

| (269) | Ja lõpuks, kui vertikaalselt integreeritud tootmisüksused on geograafiliselt eraldatud, tuleb arvestada, et seoses toote omadustega (veeldatud äärmiselt mürgine gaas) on CVMi transpordikulud eriti suured, sõltumata asjaomasest transpordiliigist (raudtee-, maantee- või meretransport). Need suured transpordikulud (ligikaudu 10 % toote väärtusest) muudavad olukorra madala kasumimarginaali puhul eriti keeruliseks, nagu komisjon märkis Ineos/Solvay/JV otsuse punktis 1452: „As regards imports from other areas, VCM transport costs seem to constitute a major hurdle. IHS, a global information company that provides, among other things, monthly and annual indexes, reports and news related to the vinyl industry, talks about „prohibitive freight rates”. This is not surprising, as VCM is a chemical product that is hazardous and difficult to transport, as acknowledged by the Notifying Parties.” (Teistest piirkondadest importimise puhul tundub, et CVMi transpordikulude näol on tegemist olulise takistusega. IHS, ülemaailmse ulatusega teabeagentuur, kes esitab muu hulgas igakuiseid ja iga-aastaseid vinüülitööstusega seotud indekseid, aruandeid ja uudiseid, on osutanud „üle jõu käivatele transpordikuludele”. See ei ole üllatav, kuna kõigile asjaosalistele teadaolevalt on CVM on ohtlik ja raskesti transporditav kemikaal.) |
| --- | --- |

(269)

Ja lõpuks, kui vertikaalselt integreeritud tootmisüksused on geograafiliselt eraldatud, tuleb arvestada, et seoses toote omadustega (veeldatud äärmiselt mürgine gaas) on CVMi transpordikulud eriti suured, sõltumata asjaomasest transpordiliigist (raudtee-, maantee- või meretransport). Need suured transpordikulud (ligikaudu 10 % toote väärtusest) muudavad olukorra madala kasumimarginaali puhul eriti keeruliseks, nagu komisjon märkis Ineos/Solvay/JV otsuse punktis 1452: „As regards imports from other areas, VCM transport costs seem to constitute a major hurdle. IHS, a global information company that provides, among other things, monthly and annual indexes, reports and news related to the vinyl industry, talks about „prohibitive freight rates”. This is not surprising, as VCM is a chemical product that is hazardous and difficult to transport, as acknowledged by the Notifying Parties.” (Teistest piirkondadest importimise puhul tundub, et CVMi transpordikulude näol on tegemist olulise takistusega. IHS, ülemaailmse ulatusega teabeagentuur, kes esitab muu hulgas igakuiseid ja iga-aastaseid vinüülitööstusega seotud indekseid, aruandeid ja uudiseid, on osutanud „üle jõu käivatele transpordikuludele”. See ei ole üllatav, kuna kõigile asjaosalistele teadaolevalt on CVM on ohtlik ja raskesti transporditav kemikaal.)

As regards imports from other areas, VCM transport costs seem to constitute a major hurdle. IHS, a global information company that provides, among other things, monthly and annual indexes, reports and news related to the vinyl industry, talks about „prohibitive freight rates”. This is not surprising, as VCM is a chemical product that is hazardous and difficult to transport, as acknowledged by the Notifying Parties.

| (270) | Lisaks sellele tuleb märkida, et peamine tasakaalustusmeede, mida Ineos soovitab kohaldada, hõlmab Lavéra tootmisahela tegevuse lõpetamist, hõlmates ka eelneva tegevuse. See näitab, et kõik turuosalised, sealhulgas Kem One konkurendid, tunnistavad, et elujõulisus turul sõltub vertikaalsest integreeritusest. |
| --- | --- |

(270)

Lisaks sellele tuleb märkida, et peamine tasakaalustusmeede, mida Ineos soovitab kohaldada, hõlmab Lavéra tootmisahela tegevuse lõpetamist, hõlmates ka eelneva tegevuse. See näitab, et kõik turuosalised, sealhulgas Kem One konkurendid, tunnistavad, et elujõulisus turul sõltub vertikaalsest integreeritusest.

| (271) | Sellest tulenevalt tundub, et sellise tasakaalustusmeetme kohaldamist, mis hõlmab Kem One ühe tootmisüksuse (näiteks Balani või Berre'i tehase) loovutamist, ei saa pidada elujõulisust tagavaks lahenduseks. Tuleb arvestada, et kui puudub ettevõttesisene juurdepääs tootmiseks vajalikule toorainele (kloor, etüleen), on varustaja sunnitud sõlmima ettevõttega Kem One varustuslepingud, mis seaks ta keerulisse olukorda nii kaubandusliku sõltumatuse kui ka konkurentsisurve avaldamise suutlikkuse seisukohalt. Lisaks sellele muudaks Kem One ühe toorainetehase tegevuse lõpetamine ettevõtte kogu tootmisahela ebastabiilseks, jättes kloori ja etüleeni tootvad tehased ilma sisemistest tarnimisvõimalustest. |
| --- | --- |

(271)

Sellest tulenevalt tundub, et sellise tasakaalustusmeetme kohaldamist, mis hõlmab Kem One ühe tootmisüksuse (näiteks Balani või Berre'i tehase) loovutamist, ei saa pidada elujõulisust tagavaks lahenduseks. Tuleb arvestada, et kui puudub ettevõttesisene juurdepääs tootmiseks vajalikule toorainele (kloor, etüleen), on varustaja sunnitud sõlmima ettevõttega Kem One varustuslepingud, mis seaks ta keerulisse olukorda nii kaubandusliku sõltumatuse kui ka konkurentsisurve avaldamise suutlikkuse seisukohalt. Lisaks sellele muudaks Kem One ühe toorainetehase tegevuse lõpetamine ettevõtte kogu tootmisahela ebastabiilseks, jättes kloori ja etüleeni tootvad tehased ilma sisemistest tarnimisvõimalustest.

| (272) | Ineos/Solvay/JV juhtumi menetlemise käigus rõhutas komisjon ebakindlust seoses küsimusega, kas Kem One võib olla Ineose ja Solvay ühisettevõtte jaoks agressiivne konkurent, võttes arvesse Kem One majandusraskusi ja kindlustunde puudumist seoses vaadeldava restruktureerimiskava eduka ellurakendamisega. Samas märkis komisjon, et Kem One tootmisvõimsuse piiramine toob kaasa Ineose ja Solvay ühisettevõtte turuosa suurenemise, samal ajal kui restruktureerimiskava ellurakendamine võib vähendada Kem One soovi oma tootmismahtu märkimisväärselt suurendada vastuseks ühisettevõtte hinna suurenemisele. Lisaks sellele otsustas komisjon, hinnates konkurentsiolukorda pärast turu kontsentreerumist, kohaldada konservatiivset lähenemisviisi, leides, et Kem One säilitas täiel määral oma konkurentsvõime (19). |
| --- | --- |

(272)

Ineos/Solvay/JV juhtumi menetlemise käigus rõhutas komisjon ebakindlust seoses küsimusega, kas Kem One võib olla Ineose ja Solvay ühisettevõtte jaoks agressiivne konkurent, võttes arvesse Kem One majandusraskusi ja kindlustunde puudumist seoses vaadeldava restruktureerimiskava eduka ellurakendamisega. Samas märkis komisjon, et Kem One tootmisvõimsuse piiramine toob kaasa Ineose ja Solvay ühisettevõtte turuosa suurenemise, samal ajal kui restruktureerimiskava ellurakendamine võib vähendada Kem One soovi oma tootmismahtu märkimisväärselt suurendada vastuseks ühisettevõtte hinna suurenemisele. Lisaks sellele otsustas komisjon, hinnates konkurentsiolukorda pärast turu kontsentreerumist, kohaldada konservatiivset lähenemisviisi, leides, et Kem One säilitas täiel määral oma konkurentsvõime (19).

19

| (273) | Sellises olukorras ohustaks Kem One struktuuri muutmine, millega piiratakse ettevõtte müügimahtu PVC turul või muudetakse olulisel määral tema tegevuse ulatust, PVC turu tasakaalu, mis on välja kujunenud pärast Ineose ja Solvay ühisettevõtte loomist, ning selle tehingu käigus lepinguosaliste võetud kohustuste rakendamist (20). |
| --- | --- |

(273)

Sellises olukorras ohustaks Kem One struktuuri muutmine, millega piiratakse ettevõtte müügimahtu PVC turul või muudetakse olulisel määral tema tegevuse ulatust, PVC turu tasakaalu, mis on välja kujunenud pärast Ineose ja Solvay ühisettevõtte loomist, ning selle tehingu käigus lepinguosaliste võetud kohustuste rakendamist (20).

20

| (274) | Vaatamata Ineos/Solvay/JV otsuse alusel võetud kohustuste elluviimisele, mille eesmärk oli kõrvaldada Ineose ja Solvay vaheline horisontaalne kattuvus Loode-Euroopa S-PVC turul, on Ineose ja Solvay ühisettevõtte näol tegemist ülekaalukalt kõige suurema turuosalisega, kelle turuosa suurus 2012. aastal ulatus [30–40] %ni. Seetõttu tähendaks Kem One tootmisvahendite loovutamine ettevõtte märkimisväärset nõrgendamist ning vähendaks konkurentsisurvet, mida ettevõte on suuteline avaldama Ineose ja Solvay ühisettevõttele. |
| --- | --- |

(274)

Vaatamata Ineos/Solvay/JV otsuse alusel võetud kohustuste elluviimisele, mille eesmärk oli kõrvaldada Ineose ja Solvay vaheline horisontaalne kattuvus Loode-Euroopa S-PVC turul, on Ineose ja Solvay ühisettevõtte näol tegemist ülekaalukalt kõige suurema turuosalisega, kelle turuosa suurus 2012. aastal ulatus [30–40] %ni. Seetõttu tähendaks Kem One tootmisvahendite loovutamine ettevõtte märkimisväärset nõrgendamist ning vähendaks konkurentsisurvet, mida ettevõte on suuteline avaldama Ineose ja Solvay ühisettevõttele.

| (275) | Tasakaalustusmeetme puhul, mis hõlmaks ühe S-PVC tootmisüksuse (Balani või Berre'i tehase) ja koos sellega ühe sisendtooteid tootva tehase (Fos-sur-Meri tehase) müüki ning tähendaks Kem One S-PVC tootmise jaotamist kaheks vertikaalselt integreeritud üksuseks, oleks positiivne asjaolu see, et säiliks S-PVC tootmise vertikaalne integreeritus. Samas lõpetaks selline lahendus ligikaudu [...] % Kem One S-PVCga seotud tegevusest ning nõrgendaks ettevõtte suutlikkust konkureerida Ineose ja Solvay ühisettevõttega. Oma ulatuse tõttu võib selline lahendus mõjutada S-PVC turu struktuuri, mis on välja kujunenud seoses Ineose ja Solvay ühisettevõtte moodustamisega, ning muuta ebapiisavaks kohustused, mis võeti pärast kõnealust kontsentreerumist tekkinud konkurentsiprobleemide lahendamiseks ja tõhusa konkurentsi tagamiseks S-PVC turul. |
| --- | --- |

(275)

Tasakaalustusmeetme puhul, mis hõlmaks ühe S-PVC tootmisüksuse (Balani või Berre'i tehase) ja koos sellega ühe sisendtooteid tootva tehase (Fos-sur-Meri tehase) müüki ning tähendaks Kem One S-PVC tootmise jaotamist kaheks vertikaalselt integreeritud üksuseks, oleks positiivne asjaolu see, et säiliks S-PVC tootmise vertikaalne integreeritus. Samas lõpetaks selline lahendus ligikaudu [...] % Kem One S-PVCga seotud tegevusest ning nõrgendaks ettevõtte suutlikkust konkureerida Ineose ja Solvay ühisettevõttega. Oma ulatuse tõttu võib selline lahendus mõjutada S-PVC turu struktuuri, mis on välja kujunenud seoses Ineose ja Solvay ühisettevõtte moodustamisega, ning muuta ebapiisavaks kohustused, mis võeti pärast kõnealust kontsentreerumist tekkinud konkurentsiprobleemide lahendamiseks ja tõhusa konkurentsi tagamiseks S-PVC turul.

| (276) | Kaudselt võib selline tasakaalustusmeede seada kahtluse alla ka Kem One pikaajalise elujõulisuse taastamise. Ja lõpuks võib selline meede osutuda ebaproportsionaalseks, võttes arvesse nii ettevõtte saadud abisummasid (mis on ligikaudu kümme korda väiksemad) kui ka restruktureerimiskulusid (mis on ligikaudu 100 miljoni euro võrra väiksemad). |
| --- | --- |

(276)

Kaudselt võib selline tasakaalustusmeede seada kahtluse alla ka Kem One pikaajalise elujõulisuse taastamise. Ja lõpuks võib selline meede osutuda ebaproportsionaalseks, võttes arvesse nii ettevõtte saadud abisummasid (mis on ligikaudu kümme korda väiksemad) kui ka restruktureerimiskulusid (mis on ligikaudu 100 miljoni euro võrra väiksemad).

6.2.4.2.   Pikaajalise struktuurse ületootmise puudumine asjaomastel turgudel

Pikaajalise struktuurse ületootmise puudumine asjaomastel turgudel

| (277) | Huvitatud pooled rõhutasid, et Euroopa PVC turule on iseloomulik ületootmine. Sellega seoses tõid nad välja 2004. aasta suuniste punkti 42, milles on sätestatud: „Kui abisaaja tegutseb turul, mis kannatab pikaajalise ülemahutavuse all, nagu see määratletakse ulatuslikele investeerimisprojektidele regionaalabi andmist käsitlevas mitut valdkonda hõlmavas raamprogrammis, võidakse äriühingu tootmisvõimsust või turuosa vähendada kuni 100 %”. |
| --- | --- |

(277)

Huvitatud pooled rõhutasid, et Euroopa PVC turule on iseloomulik ületootmine. Sellega seoses tõid nad välja 2004. aasta suuniste punkti 42, milles on sätestatud: „Kui abisaaja tegutseb turul, mis kannatab pikaajalise ülemahutavuse all, nagu see määratletakse ulatuslikele investeerimisprojektidele regionaalabi andmist käsitlevas mitut valdkonda hõlmavas raamprogrammis, võidakse äriühingu tootmisvõimsust või turuosa vähendada kuni 100 %”.

| (278) | Ineos/Solvay/JV otsuses sedastas komisjon tõepoolest, et Euroopa PVC turule on iseloomulik ületootmine. Samas rõhutab komisjon kaht asjaolu:






  — | komisjon ei nõustu Ineose ja anonüümse ettevõtja 1 rakendatud ületootmise ulatuse arvutamise meetodiga. Ületootmise mõiste eeldab, et tööstuslikud tootmisvahendid töötavad pidevalt 100 % ulatuses nende tehnilisest võimsusest; |
| --- | --- | --- |

(278)

Ineos/Solvay/JV otsuses sedastas komisjon tõepoolest, et Euroopa PVC turule on iseloomulik ületootmine. Samas rõhutab komisjon kaht asjaolu:

—

komisjon ei nõustu Ineose ja anonüümse ettevõtja 1 rakendatud ületootmise ulatuse arvutamise meetodiga. Ületootmise mõiste eeldab, et tööstuslikud tootmisvahendid töötavad pidevalt 100 % ulatuses nende tehnilisest võimsusest;

| — | Ineos/Solvay/JV otsus on tehtud lähtuvalt 2012. aasta andmetest. |
| --- | --- |

—

Ineos/Solvay/JV otsus on tehtud lähtuvalt 2012. aasta andmetest.

| (279) | Kuid pärast 2012. aastat on komisjon täheldanud, et mitu tegurit annab ühemõtteliselt tunnistust sellest, et ületootmisseisund Euroopa PVC turul on süvenenud. |
| --- | --- |

(279)

Kuid pärast 2012. aastat on komisjon täheldanud, et mitu tegurit annab ühemõtteliselt tunnistust sellest, et ületootmisseisund Euroopa PVC turul on süvenenud.

| (280) | Ületootmise ulatuse arvestamine. Komisjon rõhutab esmajoones asjaolu, et alati, kui varem on esinenud ületootmist, on kolmandad isikud selle ulatust üle hinnanud. Turul tegutseva ettevõtja tootmissuutlikkus sõltub lõppkokkuvõttes müügi hooajalisusest (S-PVC müük Euroopas on madalseisus augustis ja detsembris). Lisaks sellele tingivad seadmete hooldamiseks vajalikud seisakud, kloori tootmisprotsessi aeglustumine talveperioodil ning elektrienergia kõrge hind selle, et tootmisvõimsusi kasutatakse väga harva 100 % ulatuses. Ühtlasi on PVC tootmisele iseloomulikud ka aeg-ajalt esinevad tootmishäired ja toorainega varustamise protsessi tõrked. Ja lõpuks on vaba tootmisvõimsust keeruline kaasata, võttes arvesse geograafilisest eraldatusest tingitud tegureid ning transpordi hinda, mida ei saa jätta tähelepanuta isegi Euroopa-sisese transpordi puhul. |
| --- | --- |

(280)

Ületootmise ulatuse arvestamine. Komisjon rõhutab esmajoones asjaolu, et alati, kui varem on esinenud ületootmist, on kolmandad isikud selle ulatust üle hinnanud. Turul tegutseva ettevõtja tootmissuutlikkus sõltub lõppkokkuvõttes müügi hooajalisusest (S-PVC müük Euroopas on madalseisus augustis ja detsembris). Lisaks sellele tingivad seadmete hooldamiseks vajalikud seisakud, kloori tootmisprotsessi aeglustumine talveperioodil ning elektrienergia kõrge hind selle, et tootmisvõimsusi kasutatakse väga harva 100 % ulatuses. Ühtlasi on PVC tootmisele iseloomulikud ka aeg-ajalt esinevad tootmishäired ja toorainega varustamise protsessi tõrked. Ja lõpuks on vaba tootmisvõimsust keeruline kaasata, võttes arvesse geograafilisest eraldatusest tingitud tegureid ning transpordi hinda, mida ei saa jätta tähelepanuta isegi Euroopa-sisese transpordi puhul.

| (281) | PVC tootmisel ulatub keskmine reaalne tootmismaht aastas harva üle 90 % tootjate teatatud koguvõimsusest. |
| --- | --- |

(281)

PVC tootmisel ulatub keskmine reaalne tootmismaht aastas harva üle 90 % tootjate teatatud koguvõimsusest.

| (282) | FIDESi andmetel (asjaomase valdkonna sisestatistika) oli 2014. aastal Lääne- ja Kesk-Euroopa PVC tootmise nominaalne maht [6 000 – 7 000] kt ja tegelik tootmismaht [5 000 – 6 000] kt, mille kohaselt on nimitootmisvõimsuse tegeliku kasutamise määr [80–90] %. Seega on ületootmise ulatus kõnealusel turul 2014. aastal piiratud. Komisjon märgib lisaks sellele, et S-PVC tootmismahu kasutamise määr on ka Ameerika Ühendriikides suurusjärgus 84,3 % (IHSi, ICISe (Independent Chemical Information Services) kõrval teise turuanalüüsidele spetsialiseerunud asutuse andmete kohaselt). |
| --- | --- |

(282)

FIDESi andmetel (asjaomase valdkonna sisestatistika) oli 2014. aastal Lääne- ja Kesk-Euroopa PVC tootmise nominaalne maht [6 000 – 7 000] kt ja tegelik tootmismaht [5 000 – 6 000] kt, mille kohaselt on nimitootmisvõimsuse tegeliku kasutamise määr [80–90] %. Seega on ületootmise ulatus kõnealusel turul 2014. aastal piiratud. Komisjon märgib lisaks sellele, et S-PVC tootmismahu kasutamise määr on ka Ameerika Ühendriikides suurusjärgus 84,3 % (IHSi, ICISe (Independent Chemical Information Services) kõrval teise turuanalüüsidele spetsialiseerunud asutuse andmete kohaselt).

| (283) | Ületootmine S-PVC turul. Alates 2014. aasta suvest on Euroopa turgu mõjutanud mitu tegurit. Esmalt on euro väärtuse langus ja sellega samaaegne nafta hinna langus suurendanud toodangu eksporti (Türgisse, Indiasse, Põhja-Aafrikasse). Need eksporditurud on Euroopa tootjate jaoks hõlpsalt ligipääsetavad: näiteks on Kem One puhul S-PVC transpordikulud Berre'i tehasest Türgisse suurusjärgus [...] eurot/tonn, samal ajal kui Saksamaale ja Põhja Euroopasse vedamisel on vastavad kulud [...] eurot/tonn. Sellest tulenevalt suurenes Kem One ekspordi kogumaht 2015. aasta esimeses kvartalis [...] kilotonnini, mis on suurem kui ekspordimaht eelmise aasta samal perioodil ([...] kilotonni). 2015. aasta märtsis koostatud IHSi aruanne toob välja sellise arengu Euroopa PVC tootjate olukorras. Aruandes on näidatud, et Lääne-Euroopas asuvate S-PVC ettevõtete ekspordi maht moodustas 2009. aastal 19 % kogutoodangust, samal ajal kui 2014. aasta lõpus oli vastav suhtarv 30 %. Selline areng on tekitanud järjest kasvava surve kasutamata tootmisreservidele – turul on tegemist ületootmisele täiesti vastupidise nähtusega – ilma et see asjaolu avaldaks konkurentsisurvet Ineose ja Solvay ühisettevõttele. Kõnealune surve tõi kaasa müügihindade tõusu 2015. aasta alguses. Lisaks sellele suurendab pakkumise langus Euroopa turul PVC tootjate mänguruumi läbirääkimistel. 10. aprillil 2015 ilmunud ICISe artiklis on olukorda kirjeldatud selliselt, tuginedes analüüsil turu klientide arvamustele: „One buyer said that with European market seeing low imports, production difficulties and an increase in demand, April will be a month in which producers potentially can break long standing records for margin improvements.” (Üks ostja teatas, et kuivõrd Euroopa turgu iseloomustavad importtoodangu madal tase, tootmisraskused ja nõudluse suurenemine, on oodata, et tootjate kasumimarginaal püstitab aprillis rekordid, mis võivad kaua püsida.) Selline olukord sundis tootjaid kehtestama suurklientidele ostukvoote ja võimaldas suurendada müügihinda. Selliste tingimuste puhul Kem One tootmise kärpimine ja/või pikaajaline müügimahu vähendamine vaid tugevdab Ineose ja Solvay ühisettevõtte konkurentsiolukorda, kahjustades konkurentsi väljaspool Euroopat asuvatel turgudel. |
| --- | --- |

(283)

Ületootmine S-PVC turul. Alates 2014. aasta suvest on Euroopa turgu mõjutanud mitu tegurit. Esmalt on euro väärtuse langus ja sellega samaaegne nafta hinna langus suurendanud toodangu eksporti (Türgisse, Indiasse, Põhja-Aafrikasse). Need eksporditurud on Euroopa tootjate jaoks hõlpsalt ligipääsetavad: näiteks on Kem One puhul S-PVC transpordikulud Berre'i tehasest Türgisse suurusjärgus [...] eurot/tonn, samal ajal kui Saksamaale ja Põhja Euroopasse vedamisel on vastavad kulud [...] eurot/tonn. Sellest tulenevalt suurenes Kem One ekspordi kogumaht 2015. aasta esimeses kvartalis [...] kilotonnini, mis on suurem kui ekspordimaht eelmise aasta samal perioodil ([...] kilotonni). 2015. aasta märtsis koostatud IHSi aruanne toob välja sellise arengu Euroopa PVC tootjate olukorras. Aruandes on näidatud, et Lääne-Euroopas asuvate S-PVC ettevõtete ekspordi maht moodustas 2009. aastal 19 % kogutoodangust, samal ajal kui 2014. aasta lõpus oli vastav suhtarv 30 %. Selline areng on tekitanud järjest kasvava surve kasutamata tootmisreservidele – turul on tegemist ületootmisele täiesti vastupidise nähtusega – ilma et see asjaolu avaldaks konkurentsisurvet Ineose ja Solvay ühisettevõttele. Kõnealune surve tõi kaasa müügihindade tõusu 2015. aasta alguses. Lisaks sellele suurendab pakkumise langus Euroopa turul PVC tootjate mänguruumi läbirääkimistel. 10. aprillil 2015 ilmunud ICISe artiklis on olukorda kirjeldatud selliselt, tuginedes analüüsil turu klientide arvamustele: „One buyer said that with European market seeing low imports, production difficulties and an increase in demand, April will be a month in which producers potentially can break long standing records for margin improvements.” (Üks ostja teatas, et kuivõrd Euroopa turgu iseloomustavad importtoodangu madal tase, tootmisraskused ja nõudluse suurenemine, on oodata, et tootjate kasumimarginaal püstitab aprillis rekordid, mis võivad kaua püsida.) Selline olukord sundis tootjaid kehtestama suurklientidele ostukvoote ja võimaldas suurendada müügihinda. Selliste tingimuste puhul Kem One tootmise kärpimine ja/või pikaajaline müügimahu vähendamine vaid tugevdab Ineose ja Solvay ühisettevõtte konkurentsiolukorda, kahjustades konkurentsi väljaspool Euroopat asuvatel turgudel.

One buyer said that with European market seeing low imports, production difficulties and an increase in demand, April will be a month in which producers potentially can break long standing records for margin improvements

| (284) | Komisjon järeldab sellest, et huvitatud isikud ei võtnud turu ületootmise analüüsi puhul piisavalt arvesse turu arengut pärast Ineos/Solvay/JV otsuse tegemist, samal ajal kui kõnealuse arengu näol võib olla välja kujunenud olukord, kus strateegiliselt kolmandatesse riikidesse suunatud eksport ja tootmise ümberorienteerimine võivad konkurentsi leevenemise tõttu tuua kaasa Lääne-Euroopas asuvate klientide jaoks kahetsusväärselt kõrged hinnad. |
| --- | --- |

(284)

Komisjon järeldab sellest, et huvitatud isikud ei võtnud turu ületootmise analüüsi puhul piisavalt arvesse turu arengut pärast Ineos/Solvay/JV otsuse tegemist, samal ajal kui kõnealuse arengu näol võib olla välja kujunenud olukord, kus strateegiliselt kolmandatesse riikidesse suunatud eksport ja tootmise ümberorienteerimine võivad konkurentsi leevenemise tõttu tuua kaasa Lääne-Euroopas asuvate klientide jaoks kahetsusväärselt kõrged hinnad.

6.2.4.3.   Tasakaalustusmeetmed, mida komisjon peab asjakohaseks

Tasakaalustusmeetmed, mida komisjon peab asjakohaseks

| (285) | Kõigepealt tuleb märkida, et 2004. aasta suuniste punktis 39 ei ole toodud võimalike tasakaalustusmeetmete ammendavat nimekirja, vaid seal on üksnes loetletud mõningad a priori vastuvõetavad lahendused, piiramata seejuures komisjoni õigust kehtestada meetmeid, mida kõnealuses punktis ei ole loetletud. |
| --- | --- |

(285)

Kõigepealt tuleb märkida, et 2004. aasta suuniste punktis 39 ei ole toodud võimalike tasakaalustusmeetmete ammendavat nimekirja, vaid seal on üksnes loetletud mõningad a priori vastuvõetavad lahendused, piiramata seejuures komisjoni õigust kehtestada meetmeid, mida kõnealuses punktis ei ole loetletud.

a priori

| (286) | Teostatud uuringumenetluse lõppedes on komisjon jõudnud järeldusele, et asjakohaseks tuleb pidada järgmisi tasakaalustusmeetmeid:






  — | kehtestada Fos-sur-Meri ja Lavéra tehastes maksimaalseks nimitootmisvõimsuseks kloori puhul [600–700] kt/aastas ja sooda puhul [600–700] kt/aastas (välja arvatud oma tarbeks valmistatav toodang), kusjuures kõnealuse piirangu kestus on [...] alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest; |
| --- | --- | --- |

(286)

Teostatud uuringumenetluse lõppedes on komisjon jõudnud järeldusele, et asjakohaseks tuleb pidada järgmisi tasakaalustusmeetmeid:

—

kehtestada Fos-sur-Meri ja Lavéra tehastes maksimaalseks nimitootmisvõimsuseks kloori puhul [600–700] kt/aastas ja sooda puhul [600–700] kt/aastas (välja arvatud oma tarbeks valmistatav toodang), kusjuures kõnealuse piirangu kestus on [...] alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest;

| — | kehtestada Kem One turuosa maksimaalseks suuruseks Loode-Euroopa turul (mis hõlmab üheskoos Belgia, Iirimaa, Luksemburgi, Madalmaad, Norra, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Taani ja Ühendkuningriigi) (21) [10–20] % turu kogumahust, kusjuures kõnealuse piirangu kestus on [...] alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest; |
| --- | --- |

—

kehtestada Kem One turuosa maksimaalseks suuruseks Loode-Euroopa turul (mis hõlmab üheskoos Belgia, Iirimaa, Luksemburgi, Madalmaad, Norra, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Taani ja Ühendkuningriigi) (21) [10–20] % turu kogumahust, kusjuures kõnealuse piirangu kestus on [...] alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest;

21

| — | kehtestada ettevõttele keeld omandada osalusi või varasid EMP toodanguturgudel osalevates ettevõtetes, kusjuures kõnealuse piirangu kestus on [...] alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest. Kõnealust keeldu kohaldatakse ettevõtte Kem One ning kõikide füüsiliste või juriidiliste isikute suhtes, kes järgmise [...] jooksul kontrollivad Kem One tegevust nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (22) artikli 3 lõikes 2 toodud tähenduses. |
| --- | --- |

—

kehtestada ettevõttele keeld omandada osalusi või varasid EMP toodanguturgudel osalevates ettevõtetes, kusjuures kõnealuse piirangu kestus on [...] alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest. Kõnealust keeldu kohaldatakse ettevõtte Kem One ning kõikide füüsiliste või juriidiliste isikute suhtes, kes järgmise [...] jooksul kontrollivad Kem One tegevust nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (22) artikli 3 lõikes 2 toodud tähenduses.

22

| (287) | Need kolm tasakaalustusmeedet tasakaalustavad abimeetmete negatiivse mõju kaubavahetuse tingimustele, takistades ettevõttel Kem One kasutada saadud abi oma turuosa suurendamiseks PVC turul ja teistel turgudel, kus ettevõte tegutseb. |
| --- | --- |

(287)

Need kolm tasakaalustusmeedet tasakaalustavad abimeetmete negatiivse mõju kaubavahetuse tingimustele, takistades ettevõttel Kem One kasutada saadud abi oma turuosa suurendamiseks PVC turul ja teistel turgudel, kus ettevõte tegutseb.

| (288) | Fos-sur-Meri ja Lavéra tehastes maksimaalse nimitootmisvõimsuse kehtestamine käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast alates [...] jooksul järgmiselt: kloori puhul [600–700] kt/aastas ja sooda puhul [600–700] kt/aastas (välja arvatud oma tarbeks valmistatav toodang). Selle meetme abil vähendatakse Kem One kloori tegelikku tootmist [...] kt võrra aastas võrreldes Kem One prognoositava tootmisvõimsusega pärast projekti SAM elluviimist. Kloori ja sooda tootmisvõimsuste rakendamise määr on [80–90] % ([85–95 % vastab tavapärasele kasutamismäärale, mida on vähendatud ligikaudu {5–15] % võrra seoses Fos-sur-Meri tehases 2014. aasta juunis toimunud erakorralise vahejuhtumiga). Tootmismahu kasutamise määr [90–100] % 2015. ja 2016. aastal vastab tootmismahule [...] kt/aastas. Kõnealune kasutamise määr peaks tõusma [85–95] %ni pärast Lavéra tehase kloori/sooda elektrolüüsiseadmete uuendamist seoses seadmete olemuslikult suurema usaldusväärsusega, nii et ettevõte jõuab äriplaaniga ette nähtud tootmismahuni [...] kt/aastas. Samas tuleb märkida, et uus membraantehnoloogial põhinev elektrolüüsiseade oleks suuteline tootma [5–15] % võrra enam kui [...] kt/aastas suurune „nominaalne” tootmismaht, suurendades elektrivoolu praegust tugevust [...] kA/m2 kuni [...] kA/m2. Kem One kinnitas seda tehnilist asjaolu ning varustajaga räägiti läbi asjakohaste seadmete ostmise küsimustes, et hõlbustada hilisemat tootmistaseme tõstmist kooskõlas kloorituru mahu prognoositava suurenemisega aastal 2017 ja järgnevatel aastatel. |
| --- | --- |

(288)

Fos-sur-Meri ja Lavéra tehastes maksimaalse nimitootmisvõimsuse kehtestamine käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast alates [...] jooksul järgmiselt: kloori puhul [600–700] kt/aastas ja sooda puhul [600–700] kt/aastas (välja arvatud oma tarbeks valmistatav toodang). Selle meetme abil vähendatakse Kem One kloori tegelikku tootmist [...] kt võrra aastas võrreldes Kem One prognoositava tootmisvõimsusega pärast projekti SAM elluviimist. Kloori ja sooda tootmisvõimsuste rakendamise määr on [80–90] % ([85–95 % vastab tavapärasele kasutamismäärale, mida on vähendatud ligikaudu {5–15] % võrra seoses Fos-sur-Meri tehases 2014. aasta juunis toimunud erakorralise vahejuhtumiga). Tootmismahu kasutamise määr [90–100] % 2015. ja 2016. aastal vastab tootmismahule [...] kt/aastas. Kõnealune kasutamise määr peaks tõusma [85–95] %ni pärast Lavéra tehase kloori/sooda elektrolüüsiseadmete uuendamist seoses seadmete olemuslikult suurema usaldusväärsusega, nii et ettevõte jõuab äriplaaniga ette nähtud tootmismahuni [...] kt/aastas. Samas tuleb märkida, et uus membraantehnoloogial põhinev elektrolüüsiseade oleks suuteline tootma [5–15] % võrra enam kui [...] kt/aastas suurune „nominaalne” tootmismaht, suurendades elektrivoolu praegust tugevust [...] kA/m2 kuni [...] kA/m2. Kem One kinnitas seda tehnilist asjaolu ning varustajaga räägiti läbi asjakohaste seadmete ostmise küsimustes, et hõlbustada hilisemat tootmistaseme tõstmist kooskõlas kloorituru mahu prognoositava suurenemisega aastal 2017 ja järgnevatel aastatel.

2

2

| (289) | Kui vaadelda kõiki Kem One kloori tarnimise võimalusi, võttes arvesse järeltootmisega seotud üksusi (S-PVC, PVC mass, järelklooritud PVC ja klorometaanid), siis ilmneb, et ettevõttel Kem One on piisavalt tootmisvõimsust, et toota aastas [...] kt kloori. Kem One tehtud prognoosid kloori ja sooda nõudluse suurenemise kohta Lääne-Euroopas on vastavalt suurusjärgus [...] % ja [...] % aastas (23). Tootmisvõimsuse piiramine ei võimalda ettevõttel Kem One saavutada tegeliku kloori tootmismahu suuruseks [600–700] kt/a, mis võimaldaks tal jõuda lähedale oma võimalike tarnimisvõimaluste ärakasutamiseni, see tähendab muuta kloori tootmise tootmisvahendite kasutegur maksimaalseks. Kokkuvõttes ei võimalda kloori nominaalse tootmismahu piiramine suurusega [600–700] kt/a, mis vastab kloori tegelikule tootmismahule [...] kt/a, ettevõttel Kem One reageerida sooda turu müügimahu suurenemisele, mis tähendab tootlikkuse vähenemist [...] % võrra [...] müügimahu kasvu silmas pidades. Kem One turuosa Lääne-Euroopa sooda turul, mis on hinnanguliselt [5–15] %, väheneb seega [5–15] % %ni. |
| --- | --- |

(289)

Kui vaadelda kõiki Kem One kloori tarnimise võimalusi, võttes arvesse järeltootmisega seotud üksusi (S-PVC, PVC mass, järelklooritud PVC ja klorometaanid), siis ilmneb, et ettevõttel Kem One on piisavalt tootmisvõimsust, et toota aastas [...] kt kloori. Kem One tehtud prognoosid kloori ja sooda nõudluse suurenemise kohta Lääne-Euroopas on vastavalt suurusjärgus [...] % ja [...] % aastas (23). Tootmisvõimsuse piiramine ei võimalda ettevõttel Kem One saavutada tegeliku kloori tootmismahu suuruseks [600–700] kt/a, mis võimaldaks tal jõuda lähedale oma võimalike tarnimisvõimaluste ärakasutamiseni, see tähendab muuta kloori tootmise tootmisvahendite kasutegur maksimaalseks. Kokkuvõttes ei võimalda kloori nominaalse tootmismahu piiramine suurusega [600–700] kt/a, mis vastab kloori tegelikule tootmismahule [...] kt/a, ettevõttel Kem One reageerida sooda turu müügimahu suurenemisele, mis tähendab tootlikkuse vähenemist [...] % võrra [...] müügimahu kasvu silmas pidades. Kem One turuosa Lääne-Euroopa sooda turul, mis on hinnanguliselt [5–15] %, väheneb seega [5–15] % %ni.

23

| (290) | Lisaks sellele ei võimalda selline lahendus ettevõttel Kem One suurendada oma tarnimisvõimalusi ja turuosa Euroopas ja/või eksporti eeskätt S-PVC, E-PVC (või PVC massi), PVC-C (ehk järelklooritud PVC) ja klorometaanide puhul, ning vähemal määral vedela kloori puhul. Kaotatud võimalused on kloori puhul suurusjärgus [...] kt [...] kohta. Näiteks võimaldab [...] kt kloori valmistada [...] kt S-PVCd, millega Kem One turuosa võib suureneda [10–20] %-lt [10–20] %ni, kui lähtuda Kem One PVC müügimahust ([...] kt/a] ja Euroopa tootjatele juurdepääsetava S-PVC turu mahust ([...] Mt). |
| --- | --- |

(290)

Lisaks sellele ei võimalda selline lahendus ettevõttel Kem One suurendada oma tarnimisvõimalusi ja turuosa Euroopas ja/või eksporti eeskätt S-PVC, E-PVC (või PVC massi), PVC-C (ehk järelklooritud PVC) ja klorometaanide puhul, ning vähemal määral vedela kloori puhul. Kaotatud võimalused on kloori puhul suurusjärgus [...] kt [...] kohta. Näiteks võimaldab [...] kt kloori valmistada [...] kt S-PVCd, millega Kem One turuosa võib suureneda [10–20] %-lt [10–20] %ni, kui lähtuda Kem One PVC müügimahust ([...] kt/a] ja Euroopa tootjatele juurdepääsetava S-PVC turu mahust ([...] Mt).

| (291) | Maksimaalse turuosa kehtestamine Kem One ja selle praeguste ja tulevaste tütarettevõtjate S-PVC toodangule kestusega [...] alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest Loode-Euroopa turu osas (mis hõlmab üheskoos Belgia, Iirimaa, Luksemburgi, Madalmaad, Norra, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Taani ja Ühendkuningriigi) suuruses [10–20] % selle kogumahust (24). S-PVC puhul (sealhulgas Saint-Fonsi tehase M-PVC ehk PVC mass, mis on turul sellega võrdsustatud) on Kem One nominaalne tootmisvõimsus [...] kt/a, mis moodustab ligi [...] % Lääne-Euroopa kogutootmisvõimsusest ([...] Mt/a). |
| --- | --- |

(291)

Maksimaalse turuosa kehtestamine Kem One ja selle praeguste ja tulevaste tütarettevõtjate S-PVC toodangule kestusega [...] alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest Loode-Euroopa turu osas (mis hõlmab üheskoos Belgia, Iirimaa, Luksemburgi, Madalmaad, Norra, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Taani ja Ühendkuningriigi) suuruses [10–20] % selle kogumahust (24). S-PVC puhul (sealhulgas Saint-Fonsi tehase M-PVC ehk PVC mass, mis on turul sellega võrdsustatud) on Kem One nominaalne tootmisvõimsus [...] kt/a, mis moodustab ligi [...] % Lääne-Euroopa kogutootmisvõimsusest ([...] Mt/a).

24

| (292) | [...] |
| --- | --- |

(292)

[...]

| (293) | Kõnealuste tööstuslike ja kaubanduslike meetmete kogum peaks viima kõnealuses geograafilises piirkonnas turustatavate koguste märkimisväärsele suurenemisele (ligikaudu [...] kt), mille tulemusena ettevõtte turuosa selle piirkonna S-PVC turul oleks [10–20] %. |
| --- | --- |

(293)

Kõnealuste tööstuslike ja kaubanduslike meetmete kogum peaks viima kõnealuses geograafilises piirkonnas turustatavate koguste märkimisväärsele suurenemisele (ligikaudu [...] kt), mille tulemusena ettevõtte turuosa selle piirkonna S-PVC turul oleks [10–20] %.

| (294) | Seega on komisjon seisukohal, et Kem One turuosa piiramine [10–20] %ga (müügimahu arvestuses) Loode-Euroopa S-PVC turul alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest võimaldab tagada, et Kem One ei kasuta abimeetmeid oma kaubandusliku tegevuse mahu suurendamiseks kõnealuses piirkonnas. Selline piiramine võimaldab samuti vähendada abi mõju ja vältida konkurentsi ülemäärast mõjutamist. Lisaks selle vastab asjaolu, et kõnealusesse geograafilisse piirkonda on lülitatud ka Prantsusmaa, kus ettevõttel Kem One on peamine S-PVCga seotud tootmis- ja turustamistaristu, tasakaalustusmeetmetega seotud kohtupraktikast tulenevatele nõuetele (25). Sellise lahenduse eelis seisneb ühtlasi selles, et sellega säilitatakse konkurentsisurve Ineose ja Solvay ühisettevõttele, mis on Loode-Euroopa S-PVC turu peamine turuosaline, (26) ning seejuures ei külmutata konkurentsiolukorda ebaproportsionaalselt pikaks ajaks. |
| --- | --- |

(294)

Seega on komisjon seisukohal, et Kem One turuosa piiramine [10–20] %ga (müügimahu arvestuses) Loode-Euroopa S-PVC turul alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest võimaldab tagada, et Kem One ei kasuta abimeetmeid oma kaubandusliku tegevuse mahu suurendamiseks kõnealuses piirkonnas. Selline piiramine võimaldab samuti vähendada abi mõju ja vältida konkurentsi ülemäärast mõjutamist. Lisaks selle vastab asjaolu, et kõnealusesse geograafilisse piirkonda on lülitatud ka Prantsusmaa, kus ettevõttel Kem One on peamine S-PVCga seotud tootmis- ja turustamistaristu, tasakaalustusmeetmetega seotud kohtupraktikast tulenevatele nõuetele (25). Sellise lahenduse eelis seisneb ühtlasi selles, et sellega säilitatakse konkurentsisurve Ineose ja Solvay ühisettevõttele, mis on Loode-Euroopa S-PVC turu peamine turuosaline, (26) ning seejuures ei külmutata konkurentsiolukorda ebaproportsionaalselt pikaks ajaks.

25

26

| (295) | Eespool öeldut silmas pidades on komisjon seisukohal, et kõnealuste abimeetmete põhjustatud ülemäärase konkurentsi kahjustamise vältimiseks ning samal ajal konkurentsisurve säilitamiseks Loode-Euroopa S-PVC turul on ajutised piirangud asjakohasem meede kui varade loovutamise nõue. |
| --- | --- |

(295)

Eespool öeldut silmas pidades on komisjon seisukohal, et kõnealuste abimeetmete põhjustatud ülemäärase konkurentsi kahjustamise vältimiseks ning samal ajal konkurentsisurve säilitamiseks Loode-Euroopa S-PVC turul on ajutised piirangud asjakohasem meede kui varade loovutamise nõue.

| (296) | Omandamise keeld. Kõnealune keeld hõlmab mitte üksnes ettevõtet Kem One, vaid ka kõiki füüsilisi või juriidilisi isikuid, kes kontrollivad või kes hakkavad järgmise [...] jooksul kontrollima ettevõtet Kem One tähenduses, mis on sätestatud EÜ ettevõtjate koondumise määruse artikli 3 lõikes 2: „kontrolli sisuks on õigused, lepingud või muud vahendid, mis kas eraldi või ühiselt ning vastavaid asjaolusid või õigusnorme arvestades annavad võimaluse ettevõtjat otsustavalt mõjutada, eelkõige tulenevalt: a) omandiõigusest või õigusest osaliselt või täielikult kasutada ettevõtja vara; b) õigustest või lepingutest, mis võimaldavad otsustavalt mõjutada ettevõtja organite koosseisu, hääletamist või otsuseid”. Seega ei saa ei ettevõte Kem One ega ka ettevõtet kontrollivad üksused muuta Prantsusmaa antava abi otstarvet ega kasutada seda turuosa suurendamiseks selliste ettevõtjate arvel, kes ei ole saanud riiklikke toetusi. |
| --- | --- |

(296)

Omandamise keeld. Kõnealune keeld hõlmab mitte üksnes ettevõtet Kem One, vaid ka kõiki füüsilisi või juriidilisi isikuid, kes kontrollivad või kes hakkavad järgmise [...] jooksul kontrollima ettevõtet Kem One tähenduses, mis on sätestatud EÜ ettevõtjate koondumise määruse artikli 3 lõikes 2: „kontrolli sisuks on õigused, lepingud või muud vahendid, mis kas eraldi või ühiselt ning vastavaid asjaolusid või õigusnorme arvestades annavad võimaluse ettevõtjat otsustavalt mõjutada, eelkõige tulenevalt: a) omandiõigusest või õigusest osaliselt või täielikult kasutada ettevõtja vara; b) õigustest või lepingutest, mis võimaldavad otsustavalt mõjutada ettevõtja organite koosseisu, hääletamist või otsuseid”. Seega ei saa ei ettevõte Kem One ega ka ettevõtet kontrollivad üksused muuta Prantsusmaa antava abi otstarvet ega kasutada seda turuosa suurendamiseks selliste ettevõtjate arvel, kes ei ole saanud riiklikke toetusi.

| (297) | Keeldu ei kohaldata omandamiste suhtes, mis i) on vajalikud Kem One elujõulisuse taastamiseks ja ii) ei ole käsitatavad Kem One restruktureerimiskavas seatud eesmärkide täitmiseks vajaliku abi minimaalse suuruse nõude mõju piiramise kohustuse rikkumisena. Omandamine võib toimuda vaid juhul, kui komisjon on veendunud, et punktides i ja ii toodud nõuded on täidetud. Omandamise soovist ja elementidest, mis võimaldavad komisjonil otsustada, kas kõnealused tingimused on täidetud, tuleb komisjonile teatada mõistliku aja jooksul. |
| --- | --- |

(297)

Keeldu ei kohaldata omandamiste suhtes, mis i) on vajalikud Kem One elujõulisuse taastamiseks ja ii) ei ole käsitatavad Kem One restruktureerimiskavas seatud eesmärkide täitmiseks vajaliku abi minimaalse suuruse nõude mõju piiramise kohustuse rikkumisena. Omandamine võib toimuda vaid juhul, kui komisjon on veendunud, et punktides i ja ii toodud nõuded on täidetud. Omandamise soovist ja elementidest, mis võimaldavad komisjonil otsustada, kas kõnealused tingimused on täidetud, tuleb komisjonile teatada mõistliku aja jooksul.

6.2.4.4.   Kontrollimeetmed ja poolaastaaruanded

Kontrollimeetmed ja poolaastaaruanded

| (298) | 2004. aasta suuniste punktis 49 on sätestatud: „Komisjon peab asjaomaste liikmesriikide poolt edastatud korrapäraste üksikasjalike aruannete kaudu saama kinnitust ümberkorraldamiskava nõuetekohase rakendamise kohta”. |
| --- | --- |

(298)

2004. aasta suuniste punktis 49 on sätestatud: „Komisjon peab asjaomaste liikmesriikide poolt edastatud korrapäraste üksikasjalike aruannete kaudu saama kinnitust ümberkorraldamiskava nõuetekohase rakendamise kohta”.

| (299) | Võttes arvesse abisumma suurust, riigiabi eeskirjadega kokkusobivuse saavutamiseks võetavaid vajalikke tasakaalustusmeetmeid, vajadust taastada Kem One elujõulisus ning konkurentsiolukord asjaomasel turul, peab komisjon käesoleval juhul vajalikuks, et Prantsusmaa esitaks talle poolaastaaruanded, mis hõlmavad järgmisi valdkondi ja andmeid:






  — | restruktureerimiskava nõuetekohane elluviimine koos hinnanguga Kem One elujõulisuse taastamise eesmärgi täitmise kohta; |
| --- | --- | --- |

(299)

Võttes arvesse abisumma suurust, riigiabi eeskirjadega kokkusobivuse saavutamiseks võetavaid vajalikke tasakaalustusmeetmeid, vajadust taastada Kem One elujõulisus ning konkurentsiolukord asjaomasel turul, peab komisjon käesoleval juhul vajalikuks, et Prantsusmaa esitaks talle poolaastaaruanded, mis hõlmavad järgmisi valdkondi ja andmeid:

—

restruktureerimiskava nõuetekohane elluviimine koos hinnanguga Kem One elujõulisuse taastamise eesmärgi täitmise kohta;

| — | kloori ja sooda tootmise nimivõimsuse tegelik piiramine Fos-sur-Meri ja Lavéra tehases; |
| --- | --- |

—

kloori ja sooda tootmise nimivõimsuse tegelik piiramine Fos-sur-Meri ja Lavéra tehases;

| — | Kem One turuosa tegelik piiramine Loode-Euroopa turul (mis hõlmab üheskoos Belgia, Iirimaa, Luksemburgi, Madalmaad, Norra, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Taani ja Ühendkuningriigi) [10–20] %ga turu kogumahust; |
| --- | --- |

—

Kem One turuosa tegelik piiramine Loode-Euroopa turul (mis hõlmab üheskoos Belgia, Iirimaa, Luksemburgi, Madalmaad, Norra, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Taani ja Ühendkuningriigi) [10–20] %ga turu kogumahust;

| — | osaluste või ettevõtete varade omandamise puudumine EMP toodanguturgudel, kus Kem One tegutseb; |
| --- | --- |

—

osaluste või ettevõtete varade omandamise puudumine EMP toodanguturgudel, kus Kem One tegutseb;

| — | ülevaade EMP PVC turu ning PVCga varustamise ja selle turustamise turgude konkurentsiolukorrast, milles on ära toodud turuosaliste turuosad ja tootmisvõimsused, turu struktuuri muutused, hindade muutused ja muud andmed, mis võimaldavad komisjonil turu olukorda hinnata. |
| --- | --- |

—

ülevaade EMP PVC turu ning PVCga varustamise ja selle turustamise turgude konkurentsiolukorrast, milles on ära toodud turuosaliste turuosad ja tootmisvõimsused, turu struktuuri muutused, hindade muutused ja muud andmed, mis võimaldavad komisjonil turu olukorda hinnata.

| (300) | Need aruanded tuleb esitada [...] jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest. Esimene aruanne tuleb komisjonile esitada kuus kuud pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(300)

Need aruanded tuleb esitada [...] jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest. Esimene aruanne tuleb komisjonile esitada kuus kuud pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist.

| (301) | Kokkuvõttes, selleks et vältida konkurentsi ülemäärast kahjustamist tulenevalt abimeetmetest, võttes arvesse S-PVC turul suurema konkurendi Ineose ja Solvay ühisettevõtte tegevust, samuti asjaolu, et 2004. aasta suuniste punktis 39 osutatud vara loovutamise nõudest rangemad tasakaalustusmeetmed ohustaksid Kem One elujõulisust ning vähendaksid ettevõtte konkurentsivõimet, mis omakorda kahjustaks turu struktuuri ja konkurentsiolukorda, ning võttes ühtlasi arvesse, et käesoleva otsuse punktis 6.2.4 osutatud tasakaalustusmeetmed nõrgendavad piisavalt abimeetmete mõju ja leevendavad konkreetseid asjaolusid arvesse võttes asjakohaselt abimeetmetega tekitatud konkurentsi moonutavat mõju, ning arvestades ühtlasi asjaolu, et kõnealuseid tasakaalustusmeetmeid hinnatakse regulaarselt koos turu konkurentsiolukorraga, leiab komisjon, et kõnealused tasakaalustusmeetmed on asjakohased. |
| --- | --- |

(301)

Kokkuvõttes, selleks et vältida konkurentsi ülemäärast kahjustamist tulenevalt abimeetmetest, võttes arvesse S-PVC turul suurema konkurendi Ineose ja Solvay ühisettevõtte tegevust, samuti asjaolu, et 2004. aasta suuniste punktis 39 osutatud vara loovutamise nõudest rangemad tasakaalustusmeetmed ohustaksid Kem One elujõulisust ning vähendaksid ettevõtte konkurentsivõimet, mis omakorda kahjustaks turu struktuuri ja konkurentsiolukorda, ning võttes ühtlasi arvesse, et käesoleva otsuse punktis 6.2.4 osutatud tasakaalustusmeetmed nõrgendavad piisavalt abimeetmete mõju ja leevendavad konkreetseid asjaolusid arvesse võttes asjakohaselt abimeetmetega tekitatud konkurentsi moonutavat mõju, ning arvestades ühtlasi asjaolu, et kõnealuseid tasakaalustusmeetmeid hinnatakse regulaarselt koos turu konkurentsiolukorraga, leiab komisjon, et kõnealused tasakaalustusmeetmed on asjakohased.

6.2.5.   Miinimumiga piirduv abi: tegelik toetus, abi arvestamata

Miinimumiga piirduv abi: tegelik toetus, abi arvestamata

| (302) | 2004. aasta suuniste punktis 43 on sätestatud, et „toetuse suurus ja intensiivsus peavad rangelt piirduma ettevõetavaks ümberkorraldamiseks vajamineva miinimumiga, pidades silmas äriühingu, selle osanike või seda hõlmava kontserni olemasolevaid rahalisi vahendeid”. 2004. aasta suuniste punktis 44 on sätestatud: „komisjon peab tavaliselt kohaseks järgmisi rahalisi panuseid: [...] suurettevõtete puhul vähemalt 50 %”. |
| --- | --- |

(302)

2004. aasta suuniste punktis 43 on sätestatud, et „toetuse suurus ja intensiivsus peavad rangelt piirduma ettevõetavaks ümberkorraldamiseks vajamineva miinimumiga, pidades silmas äriühingu, selle osanike või seda hõlmava kontserni olemasolevaid rahalisi vahendeid”. 2004. aasta suuniste punktis 44 on sätestatud: „komisjon peab tavaliselt kohaseks järgmisi rahalisi panuseid: [...] suurettevõtete puhul vähemalt 50 %”.

| (303) | Esmalt tuleb märkida, et menetluse algatamise otsuse järel kogutud andmed ei võimalda põhjendada [60–70] miljoni euro suuruse laenu arvessevõtmist Kem One omapanuse arvestamisel. Prantsusmaa kinnituse kohaselt on selle laenu saamine kaheldav ja ebakindel ning et igal juhul ei anta kõnealust laenu enne 2016. aastat. Kõnealune laen ei vasta seega 2004. aasta suunistes sätestatud abi saaja omaosaluse tegeliku tõhususe tingimusele. Seetõttu leiab komisjon, et selle abi arvessevõtmine arvestuse puhul ei ole põhjendatud. |
| --- | --- |

(303)

Esmalt tuleb märkida, et menetluse algatamise otsuse järel kogutud andmed ei võimalda põhjendada [60–70] miljoni euro suuruse laenu arvessevõtmist Kem One omapanuse arvestamisel. Prantsusmaa kinnituse kohaselt on selle laenu saamine kaheldav ja ebakindel ning et igal juhul ei anta kõnealust laenu enne 2016. aastat. Kõnealune laen ei vasta seega 2004. aasta suunistes sätestatud abi saaja omaosaluse tegeliku tõhususe tingimusele. Seetõttu leiab komisjon, et selle abi arvessevõtmine arvestuse puhul ei ole põhjendatud.

| (304) | Komisjoni tehtud analüüsist ilmnes, et Kem One restruktureerimiskuludes omapanuse arvestamisel arvesse võetavad ressursid on järgmised:

  Tabel 4


  Restruktureerimiskavas ette nähtud erasektori osalus lähtuvalt komisjoni andmetest







  Rahastamisallikas | Summa (miljonites eurodes) |
| --- | --- | --- |
| Kem One isefinantseerimine | [10–20] |
| Rahastamine [eraettevõtja 1] | [35–45] |
| Rahastamine [eraettevõtja 2] | [55–65] |
| Kapitali suurendamine ülevõtjate poolt | 10 |
| Võlgade tühistamine [eraettevõtja 6] | [0–10] |
| Kokku | 133,4 |
| Allikas: komisjon |

(304)

Komisjoni tehtud analüüsist ilmnes, et Kem One restruktureerimiskuludes omapanuse arvestamisel arvesse võetavad ressursid on järgmised:

Tabel 4

Tabel 4

Restruktureerimiskavas ette nähtud erasektori osalus lähtuvalt komisjoni andmetest

Restruktureerimiskavas ette nähtud erasektori osalus lähtuvalt komisjoni andmetest

Rahastamisallikas

Summa (miljonites eurodes)

Kem One isefinantseerimine

[10–20]

Rahastamine [eraettevõtja 1]

[35–45]

Rahastamine [eraettevõtja 2]

[55–65]

Kapitali suurendamine ülevõtjate poolt

10

Võlgade tühistamine [eraettevõtja 6]

[0–10]

Kokku

Kokku

133,4

133,4

Allikas: komisjon

Allikas:

| (305) | Uurimise käigus ilmnes mitu uut asjaolu. Esmalt on Kem One isefinantseerimise kohta selgunud, et Kem One on tänaseni paigutanud kaasajastamisprojekti vaid 18 miljonit eurot. Ülejäänud osa sissemaksmise ebakindlus ei võimalda kõnealuseid summasid käsitada isefinantseerimisena. Lisaks sellele on Kem One ja [eraettevõtja 2] vaheliste läbirääkimiste tulemusena tõusnud [eraettevõtja 2] faktooringulepinguga kaetud summa lõplikult [55–65] miljoni euroni (esialgu ette nähtud [40–50] miljoni asemel). |
| --- | --- |

(305)

Uurimise käigus ilmnes mitu uut asjaolu. Esmalt on Kem One isefinantseerimise kohta selgunud, et Kem One on tänaseni paigutanud kaasajastamisprojekti vaid 18 miljonit eurot. Ülejäänud osa sissemaksmise ebakindlus ei võimalda kõnealuseid summasid käsitada isefinantseerimisena. Lisaks sellele on Kem One ja [eraettevõtja 2] vaheliste läbirääkimiste tulemusena tõusnud [eraettevõtja 2] faktooringulepinguga kaetud summa lõplikult [55–65] miljoni euroni (esialgu ette nähtud [40–50] miljoni asemel).

| (306) | Restruktureerimise maksumus on hinnanguliselt 222 miljonit eurot. Kem One omaosalus moodustab seega 60 % ümberkorralduse kogukuludest. |
| --- | --- |

(306)

Restruktureerimise maksumus on hinnanguliselt 222 miljonit eurot. Kem One omaosalus moodustab seega 60 % ümberkorralduse kogukuludest.

| (307) | Seega võib järeldada, et abi piirdub miinimumiga, ilma et oleks vaja otsustada erasektori võlausaldajate poolse võlgade sissenõudmisest loobumise laadi üle. |
| --- | --- |

(307)

Seega võib järeldada, et abi piirdub miinimumiga, ilma et oleks vaja otsustada erasektori võlausaldajate poolse võlgade sissenõudmisest loobumise laadi üle.

6.2.6.   Ühekordse abi põhimõte

Ühekordse abi põhimõte

| (308) | 2004. aasta suuniste punkti 72 ja järgnevate punktide kohaselt võib ettevõttele anda ümberkorraldusabi vaid üks kord kümne aasta jooksul. |
| --- | --- |

(308)

2004. aasta suuniste punkti 72 ja järgnevate punktide kohaselt võib ettevõttele anda ümberkorraldusabi vaid üks kord kümne aasta jooksul.

| (309) | Prantsusmaa täpsustas oma teatises, et ei Kem One ega kontsern, millesse ettevõte kuulub, ei ole varem päästmis- või restruktureerimisabi saanud. |
| --- | --- |

(309)

Prantsusmaa täpsustas oma teatises, et ei Kem One ega kontsern, millesse ettevõte kuulub, ei ole varem päästmis- või restruktureerimisabi saanud.

| (310) | Sellest tulenevalt on ühekordse abi põhimõtet järgitud. |
| --- | --- |

(310)

Sellest tulenevalt on ühekordse abi põhimõtet järgitud.

7.   KOKKUVÕTE

KOKKUVÕTE

| (311) | Komisjon leiab, et kõnealused abimeetmed võib kuulutada siseturuga kokkusobivaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt tingimusel, et järgitakse käesoleva otsuse punktis 6.2.4.3 toodud tasakaalustusmeetmeid ning et komisjonile esitatakse ettenähtud tähtaegadel käesoleva otsuse punktis 6.2.4.4 osutatud aruanded, |
| --- | --- |

(311)

Komisjon leiab, et kõnealused abimeetmed võib kuulutada siseturuga kokkusobivaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt tingimusel, et järgitakse käesoleva otsuse punktis 6.2.4.3 toodud tasakaalustusmeetmeid ning et komisjonile esitatakse ettenähtud tähtaegadel käesoleva otsuse punktis 6.2.4.4 osutatud aruanded,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Abi, mida Prantsusmaa kavatseb anda ettevõttele Kem One SAS (edaspidi „Kem One”) järgmiste meetmete näol: i) majandus- ja sotsiaalarengu fondi laen, ii) toetus ja tagasimakstavad avansid ning iii) võimalik loobumine maksu- ja sotsiaalvõlgade sissenõudmisest, on siseturuga kokkusobiv artiklis 2 toodud tingimuste täitmisel.

Artikkel 2

1.   Prantsusmaa tagab, et Fos-sur-Meri ja Lavéra tehaste maksimaalne nimitootmisvõimsus kloori puhul [600–700] kt/aastas ja sooda puhul [600–700] kt/aastas (välja arvatud oma tarbeks valmistatav toodang) ei muutu [...] jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

2.   Prantsusmaa tagab, et Kem One turuosa maksimaalne suurus Loode-Euroopa turul (mis hõlmab üheskoos Belgia, Iirimaa, Luksemburgi, Madalmaad, Norra, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Taani ja Ühendkuningriigi) ei ületa [10–20] % turu kogumahust [...] jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest.

3.   Prantsusmaa tagab, et Kem One ega ükski füüsiline või juriidiline isik, kes kontrollib praegu või hakkab kontrollima Kem One tegevust järgneva [...] jooksul pärast käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva, ei omanda osalusi või varasid Euroopa majanduspiirkonna (EMP) toodanguturgudel, kus Kem One tegutseb, [...] jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Käesolevas lõikes sätestatud keeldu ei kohaldata omandamiste suhtes:

| a) | mis on vajalikud Kem One elujõulisuse taastamiseks ja |
| --- | --- |

a)

mis on vajalikud Kem One elujõulisuse taastamiseks ja

| b) | mis ei ole käsitatavad Kem One restruktureerimiskavas seatud eesmärkide täitmiseks vajaliku abi minimaalse suuruse nõude mõju piiramise kohustuse rikkumisena. |
| --- | --- |

b)

mis ei ole käsitatavad Kem One restruktureerimiskavas seatud eesmärkide täitmiseks vajaliku abi minimaalse suuruse nõude mõju piiramise kohustuse rikkumisena.

Käesolevas lõikes osutatud omandamise soovist tuleb komisjonile teatada ning tegurid, mis võimaldavad komisjonil otsustada, kas punktides a ja b sätestatud tingimused on täidetud, tuleb komisjonile esitada mõistliku aja jooksul. Omandamine võib toimuda vaid juhul, kui komisjon on veendunud, et kõnealused nõuded on täidetud.

Artikkel 3

Prantsusmaa esitab komisjonile poolaastaaruanded, mis hõlmavad järgmist teavet:

| a) | restruktureerimiskava nõuetekohane elluviimine koos hinnanguga Kem One elujõulisuse taastamise eesmärgi täitmise kohta; |
| --- | --- |

a)

restruktureerimiskava nõuetekohane elluviimine koos hinnanguga Kem One elujõulisuse taastamise eesmärgi täitmise kohta;

| b) | artiklis 2 toodud tingimuste järgimisega seotud teave, eeskätt hinnang kõnealuse artikli lõikes 2 osutatud Kem One turuosa suuruse kohta; |
| --- | --- |

b)

artiklis 2 toodud tingimuste järgimisega seotud teave, eeskätt hinnang kõnealuse artikli lõikes 2 osutatud Kem One turuosa suuruse kohta;

| c) | ülevaade PVC turu ning eelneva ja järgneva turu konkurentsiolukorrast Euroopa Majanduspiirkonnas, milles on ära toodud turuosaliste turuosad ja tootmisvõimsused, turustruktuuri muutused, hindade muutused ja muud andmed, mis võimaldavad komisjonil turu olukorda hinnata. |
| --- | --- |

c)

ülevaade PVC turu ning eelneva ja järgneva turu konkurentsiolukorrast Euroopa Majanduspiirkonnas, milles on ära toodud turuosaliste turuosad ja tootmisvõimsused, turustruktuuri muutused, hindade muutused ja muud andmed, mis võimaldavad komisjonil turu olukorda hinnata.

Need aruanded tuleb esitada [...] kestel alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest. Esimene aruanne tuleb komisjonile esitada kuus kuud pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist.

Artikkel 4

Prantsusmaa teatab komisjonile kahe kuu pikkuse tähtaja jooksul, arvates käesolevast otsusest teatamise kuupäevast, selle otsuse täitmiseks võetud meetmetest.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 28. juuli 2015

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  ELT C 460, 19.12.2014, lk 40.

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(*1)  Konfidentsiaalne teave

*1

(3)  Vt eeskätt komisjoni 8. mai 2014. aasta otsus juhtumis M.6905 – Ineos/Solvay/JV (edaspidi „Ineos/Solvay/JV otsus”).

3

(4)  Kloori kasutatakse vinüülkloriidmonomeeri (VCM) valmistamiseks, millest omakorda valmistatakse PVCd.

4

(5)  [...]

5

(6)  Prantsuse Vabariigi Teataja nr 279, 1.12.2004, lk 20468.

6

(7)  Riikliku statistika ja majandusuuringute instituudi määratluse kohaselt on keskmise suurusega ettevõte selline ettevõte, millel on 250 – 4 999 töötajat ja mille puhul kas ettevõtte käive ei ületa 1,5 miljardit eurot või ettevõtte eelarve maht ei ületa 2 miljardit eurot. Ettevõtet, millel on vähem kui 250 töötajat, kuid mille käive on suurem kui 50 miljonit eurot ja mille eelarvemaht on üle 43 miljoni euro, loetakse samuti keskmise suurusega ettevõtteks.

7

(8)  
  „Kavas sisalduvate eesmärkide või nende saavutamise vahendite osas tehtava sisulise muudatuse kohta võib abi saaja taotlusel ja kava elluviimise eest vastutava halduri aruande alusel teha otsuse üksnes kohus. Kui abi saaja olukord võimaldab kava sisulist muutmist võlausaldajate huvides, võib kohtu tehtava otsuse aluseks olla kava elluviimise eest vastutava halduri ettepanek.”

8

(9)  Otsus selle laenu võtmiseks tehakse sõltuvalt Kem One genereeritud rahavoogudele 2014. ja 2015. aastal.

9

(10)  
  „Kui loataotlus hõlmab uut rajatist, mis nõuab eritingimuste kohaldamist seoses plahvatusohu või kahjulike ainete levitamisega, väga suure ohuga ümbritseva elanikkonna tervisele või ohutusele või olulise keskkonnakahjuga, on lubatud kehtestada riiklikke piiranguid, mis hõlmavad maa kasutust ning ehitusloa väljastamisega seotud tööde tegemist.”

10

(11)  
  ELT C 14, 19.1.2008, lk 2.

11

(12)  Baasmäära suurendamine 650 baaspunkti võrra tavaliseks hinnatud laenutagatiste puhul ja 1 000 baaspunkti võrra nõrgaks hinnatud laenutagatiste puhul.

12

(13)  
  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

13

(14)  [...] eurot tööandja sissemaksed + [...] eurot maksud + [...] euro suurune võlg Malakoff-Médérici kontsernile seoses kohustusliku sotsiaalkindlustuskorraga.

14

(15)  [...] % suurune osa kustutamata võlgadest ([...] eurot), lisaks sellele mittekustutatavad võlad [...] euro ulatuses ja pärast õigusliku tervendamismenetluse alustamist tekkinud sotsiaalvõlad 13 miljoni euro ulatuses.

15

(16)  
  ELT C 249, 31.7.2014, lk 1.

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (ELT L 334, 17.12.2010, lk 17).

17

(18)  Komisjoni 26. juuli 2011. aasta otsus juhtumis M.6218 – Ineos//Tessenderlo Group S-PVC Assets. Vt ka Ineos/Solvay/JV otsus.

18

(19)  Vt Ineos/Solvay/JV otsuse punktid 805, 828 ja 838.

19

(20)  
  9. juunil 2015 andis komisjon loa teatavate Ineose „vinüülkloriidide” harusse kuuluvate ettevõtete omandamiseks ettevõttele ICIG ja kinnitas viimati nimetatud ettevõtte ühisettevõtte loomisega seotud loovutatud varade omandajaks (IP/15/5147).

20

(21)  Vt Ineos/Solvay/JV otsuse punkt 403.

21

(22)  Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ koondumismäärus) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

22

(23)  Viimase kümne aasta kogemus kaldub näitama, et sooda kasutus, mis on äärmiselt muutlik, suureneb määral, mis on väga lähedane SKP muutusele, samas kui kloori kasutuse määr on veidi väiksem.

23

(24)  Võttes arvesse asjaolu, et teatud geograafilise piirkonna turu müügimaht selgitatakse statistika valdkonna spetsialistide poolt välja teatava viivitusajaga ning et need andmed ei sõltu ainult Kem One tegevusest, samuti asjaolu, et mahupiiri järgimine võib nõuda äripoliitika küllaltki kiiret ümberkorraldamist kaetava geograafilise piirkonna sees, on otstarbekas piirata hõlmatava turuosa suurust. Seega, kui turuosa ületab 10 % võrra käesolevas otsuses fikseeritud ülemmäära, ei käsitata seda ülempiiri ületamisena, kui asjaomane ettevõte taastab 11 % suuruse turuosa mahu maksimaalselt ühe aasta jooksul alates esimese poolaastaaruande avaldamisest, milles selline ülempiiri ületamine kajastus.

24

(25)  T-115/09 ja T-116/09 – Electrolux ja Whirlpool vs. komisjon. EL:T:2012:76, punktid 50–58.

25

vs

(26)  Vt Ineos/Solvay/JV otsuse punkt 403 ja järgnevad punktid.

26

---

SUUNISED

| 1.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 86/42 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 86/42

---

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS (EL) 2016/450,

4. detsember 2015,

millega muudetakse suunist EKP/2014/15 rahandus- ja finantsstatistika kohta (EKP/2015/44)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 5.1, 12.1 ja 14.3,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Monetaar- ja finantsstatistika koostamist tuleb ajakohastada, kuna Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 1374/2014 (EKP/2014/50) (2) kohaselt kohaldatakse kindlustusseltside suhtes statistikaaruandluse nõudeid alates 2016. aasta esimese kvartali vaatlusperioodist. Seetõttu tuleb alustada statistika koostamist kindlustusseltside kohta suunise EKP/2014/15 (3) raamides. |
| --- | --- |

(1)

Monetaar- ja finantsstatistika koostamist tuleb ajakohastada, kuna Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 1374/2014 (EKP/2014/50) (2) kohaselt kohaldatakse kindlustusseltside suhtes statistikaaruandluse nõudeid alates 2016. aasta esimese kvartali vaatlusperioodist. Seetõttu tuleb alustada statistika koostamist kindlustusseltside kohta suunise EKP/2014/15 (3) raamides.

| (2) | Suunist EKP/2014/15 tuleb vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(2)

Suunist EKP/2014/15 tuleb vastavalt muuta,

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA SUUNISE:

Artikkel 1

Muudatused

Suunist EKP/2014/15 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

1)

artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

2)

| 2) | artikli 25 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:
  „Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 1374/2014 (EKP/2014/50) (*1) artiklis 3 osutatud statistilistel eesmärkidel koostatud kindlustusseltside nimekirja koostamiseks ja muutmiseks tuleb RIADi kaudu koguda V lisa 1. ja 2. osas osutatud muutujaid sätestatud sagedusega. RKPd esitavad ajakohastatud muutujad, eelkõige juhul, kui kindlustusseltside kogumisse lisandub uus asutus või kui mõni sealt lahkub. RKPd peavad edastama V lisa 1. ja 2. osas osutatud võrdlusandmed kõikide residentidest kindlustusseltside emaettevõtjate kohta ja residentidest filiaalide kohta olenemata nende emaettevõtja asukohast; samuti andmed residentidest kindlustusseltside emaettevõtjate ning liidu majandusterritooriumist väljaspool resideerivate tütarettevõtjate filiaalide kohta. Sellele teabekogumile lisatakse täielikud võrdlusandmed V lisa 1. ja 2. osa kohaselt residentidest kindlustusseltside emaettevõtjate ja aruandluskohustuseta mitteosalevates liikmesriikides resideerivate tütarettevõtjate filiaalide kohta. See aruandlus võib põhineda laiemal andmekogumisel, mis hõlmab kõiki residentidest kindlustusseltside emaettevõtjate ja tütarettevõtjate filiaale, olenemata nende resideerimise riigist.

  (*1)  Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1374/2014, 28. november 2014, kindlustusseltside statistikaaruandluse nõuete kohta (EKP/2014/50) (ELT L 366, 20.12.2014, lk 36).”;" |
| --- | --- |

artikli 25 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 1374/2014 (EKP/2014/50) (*1) artiklis 3 osutatud statistilistel eesmärkidel koostatud kindlustusseltside nimekirja koostamiseks ja muutmiseks tuleb RIADi kaudu koguda V lisa 1. ja 2. osas osutatud muutujaid sätestatud sagedusega. RKPd esitavad ajakohastatud muutujad, eelkõige juhul, kui kindlustusseltside kogumisse lisandub uus asutus või kui mõni sealt lahkub. RKPd peavad edastama V lisa 1. ja 2. osas osutatud võrdlusandmed kõikide residentidest kindlustusseltside emaettevõtjate kohta ja residentidest filiaalide kohta olenemata nende emaettevõtja asukohast; samuti andmed residentidest kindlustusseltside emaettevõtjate ning liidu majandusterritooriumist väljaspool resideerivate tütarettevõtjate filiaalide kohta. Sellele teabekogumile lisatakse täielikud võrdlusandmed V lisa 1. ja 2. osa kohaselt residentidest kindlustusseltside emaettevõtjate ja aruandluskohustuseta mitteosalevates liikmesriikides resideerivate tütarettevõtjate filiaalide kohta. See aruandlus võib põhineda laiemal andmekogumisel, mis hõlmab kõiki residentidest kindlustusseltside emaettevõtjate ja tütarettevõtjate filiaale, olenemata nende resideerimise riigist.

*1

(*1)  Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1374/2014, 28. november 2014, kindlustusseltside statistikaaruandluse nõuete kohta (EKP/2014/50) (ELT L 366, 20.12.2014, lk 36).”;"

*1

| 3) | artikli 25 lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:
  „Esimesel kindlustusseltside nimekirja esitamisel edastavad RKPd EKP-le täielikud kvartaalsed võrdlusandmed V lisa 1. osa kohaselt residentidest kindlustusseltside emaettevõtjate ja tütarettevõtjate kohta hiljemalt 31. märtsil 2016. RKPde poolt teabe esitamist oodatakse juba 31. detsembril 2015. RKPd peavad EKP-le edastama V lisa 1. ja 2. osas osutatud võrdlusandmed kõikide residentidest filiaalide kohta, olenemata nende emaettevõtja asukohast; samuti andmed residentidest emaettevõtjate ning liidu majandusterritooriumist väljaspool ja aruandluskohustuseta mitteosalevates liikmesriikides resideerivate tütarettevõtjate filiaalide kohta hiljemalt 31. juuliks 2016. Aastaaruandluses nõutavad omadused tuleb esitada kõikide asutuste osas 31. juuliks 2016.
  Edasises aruandluses peavad RKPd edastama EKP-le kindlustusseltside osas määratletud kvartali muutujate ajakohastused vähemalt kord kvartalis, kahe kuu jooksul alates vaatluskuupäevast. NAV tunnuse ajakohastused tuleb investeerimisfondide osas teha kord aastas tähtajaga kuni kaks kuud alates detsembri lõpu vaatluskuupäevast.”; |
| --- | --- |

3)

artikli 25 lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:

„Esimesel kindlustusseltside nimekirja esitamisel edastavad RKPd EKP-le täielikud kvartaalsed võrdlusandmed V lisa 1. osa kohaselt residentidest kindlustusseltside emaettevõtjate ja tütarettevõtjate kohta hiljemalt 31. märtsil 2016. RKPde poolt teabe esitamist oodatakse juba 31. detsembril 2015. RKPd peavad EKP-le edastama V lisa 1. ja 2. osas osutatud võrdlusandmed kõikide residentidest filiaalide kohta, olenemata nende emaettevõtja asukohast; samuti andmed residentidest emaettevõtjate ning liidu majandusterritooriumist väljaspool ja aruandluskohustuseta mitteosalevates liikmesriikides resideerivate tütarettevõtjate filiaalide kohta hiljemalt 31. juuliks 2016. Aastaaruandluses nõutavad omadused tuleb esitada kõikide asutuste osas 31. juuliks 2016.

Edasises aruandluses peavad RKPd edastama EKP-le kindlustusseltside osas määratletud kvartali muutujate ajakohastused vähemalt kord kvartalis, kahe kuu jooksul alates vaatluskuupäevast. NAV tunnuse ajakohastused tuleb investeerimisfondide osas teha kord aastas tähtajaga kuni kaks kuud alates detsembri lõpu vaatluskuupäevast.”;

| 4) | artikli 25 lõikesse 3 lisatakse järgmine lõik:
  „Neljandal tööpäeval pärast ajakohastuste edastamise tähtaja lõppu kell 18.00 teeb EKP kindlustusseltside andmebaasist koopia ja annab RKPdele sellele juurdepääsu. Seejärel avaldab EKP kindlustusseltside nimekirja oma veebilehel.”; |
| --- | --- |

4)

artikli 25 lõikesse 3 lisatakse järgmine lõik:

„Neljandal tööpäeval pärast ajakohastuste edastamise tähtaja lõppu kell 18.00 teeb EKP kindlustusseltside andmebaasist koopia ja annab RKPdele sellele juurdepääsu. Seejärel avaldab EKP kindlustusseltside nimekirja oma veebilehel.”;

| 5) | artikli 26 lõige 2 asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

5)

artikli 26 lõige 2 asendatakse järgmisega:

6)

| 6) | lisatakse järgmine artikkel 26a:

  „Artikkel 26a
  Kindlustusseltside statistika
  1.   
  Aruandluse ulatus


  2.   
  Aruandlussagedus ja -tähtajad


  RKPd esitavad EKP-le kvartaliaruandluse kindlustusseltside kohta kümnenda tööpäeva lõpuks pärast kvartaliandmetele määruse (EL) nr 1374/2014 (EKP/2014/50) artiklis 8 sätestatud tähtaja lõppemist. Üleminekuperioodiks andmete osas 2016. aasta esimese kolme kvartali kohta pikendatakse seda tähtaega 30-le tööpäevale pärast eespool osutatud tähtaja lõppu 2016. aasta esimese kvartali kohta, 25-le tööpäevale pärast eespool osutatud tähtaja lõppu 2016. aasta teise kvartali kohta ja 20-le tööpäevale pärast eespool osutatud tähtaja lõppu 2016. aasta kolmanda kvartali kohta.
  RKPd esitavad EKP-le aastaaruandluse kindlustusseltside kohta kümnenda tööpäeva lõpuks pärast aastaandmetele määruse (EL) nr 1374/2014 (EKP/2014/50) artiklis 8 sätestatud tähtaja lõppemist.
  Iga aasta septembris teatab EKP RKPdele andmete edastamise täpse aja järgmise aasta aruandluskalendris.
  Esimesel kindlustusseltside kvartaliandmete esitamisel EKP-le peavad RKPd esitama bilansiseisud. Finantsvoogude korrigeerimise andmed esitatakse parima hinnangu meetodil.
  3.   
  Paranduste põhimõtted


  Kvartali- ja aastaandmete parandustele kohaldatakse järgmisi üldreegleid:






  a) | tavalise kvartaliandmete koostamise tsükli kestel, s.o vaatlusperioodi kohta alates lõikes 2 sätestatud tähtaja lõpust kuni andmete RKPdele tagasisaatmise kuupäevani, võivad RKPd parandada andmeid eelmise vaatluskvartali osas; |
| --- | --- | --- |

lisatakse järgmine artikkel 26a:

„Artikkel 26a

Kindlustusseltside statistika

1.   
  Aruandluse ulatus

2.   
  Aruandlussagedus ja -tähtajad

RKPd esitavad EKP-le kvartaliaruandluse kindlustusseltside kohta kümnenda tööpäeva lõpuks pärast kvartaliandmetele määruse (EL) nr 1374/2014 (EKP/2014/50) artiklis 8 sätestatud tähtaja lõppemist. Üleminekuperioodiks andmete osas 2016. aasta esimese kolme kvartali kohta pikendatakse seda tähtaega 30-le tööpäevale pärast eespool osutatud tähtaja lõppu 2016. aasta esimese kvartali kohta, 25-le tööpäevale pärast eespool osutatud tähtaja lõppu 2016. aasta teise kvartali kohta ja 20-le tööpäevale pärast eespool osutatud tähtaja lõppu 2016. aasta kolmanda kvartali kohta.

RKPd esitavad EKP-le aastaaruandluse kindlustusseltside kohta kümnenda tööpäeva lõpuks pärast aastaandmetele määruse (EL) nr 1374/2014 (EKP/2014/50) artiklis 8 sätestatud tähtaja lõppemist.

Iga aasta septembris teatab EKP RKPdele andmete edastamise täpse aja järgmise aasta aruandluskalendris.

Esimesel kindlustusseltside kvartaliandmete esitamisel EKP-le peavad RKPd esitama bilansiseisud. Finantsvoogude korrigeerimise andmed esitatakse parima hinnangu meetodil.

3.   
  Paranduste põhimõtted

Kvartali- ja aastaandmete parandustele kohaldatakse järgmisi üldreegleid:

a)

tavalise kvartaliandmete koostamise tsükli kestel, s.o vaatlusperioodi kohta alates lõikes 2 sätestatud tähtaja lõpust kuni andmete RKPdele tagasisaatmise kuupäevani, võivad RKPd parandada andmeid eelmise vaatluskvartali osas;

| b) | tavalise aastaandmete koostamise tsükli kestel, s.o vaatlusaasta kohta alates lõikes 2 sätestatud tähtaja lõpust kuni andmete RKPdele tagasisaatmise kuupäevani, võivad RKPd parandada andmeid eelmise aasta osas; |
| --- | --- |

b)

tavalise aastaandmete koostamise tsükli kestel, s.o vaatlusaasta kohta alates lõikes 2 sätestatud tähtaja lõpust kuni andmete RKPdele tagasisaatmise kuupäevani, võivad RKPd parandada andmeid eelmise aasta osas;

| c) | väljaspool tavalist andmete koostamise tsüklit võivad RKPd parandada andmeid eelmiste vaatlusperioodide osas. |
| --- | --- |

c)

väljaspool tavalist andmete koostamise tsüklit võivad RKPd parandada andmeid eelmiste vaatlusperioodide osas.

4.   
  Erandid ja juurdearvestus

Euroala kindlustusseltside statistika kvaliteedi tagamiseks peavad RKPd, juhul kui nad teevad erandeid väikseimatele kindlustusseltsidele kooskõlas määruse (EL) nr 1374/2014 (EKP/2014/50) artikli 7 lõike 1 punktiga a, tegema nende kindlustusseltside osas juurdearvestuse 100 % hõlmatuse tagamiseks EKP-le esitatava kindlustusseltside kvartaliaruandluse koostamisel.

RKPd võivad valida 100 % hõlmatuse saavutamiseks juurdearvestuse viisi seoses andmetega, mida kogutakse kooskõlas määruse (EL) nr 1374/2014 (EKP/2014/50) artikli 7 lõike 1 punktidega b ja c, kui prognoos põhineb vastavat liiki kindlustusseltsil (st elu-, kahju-, edasi-, segakindlustus).

Samuti peavad RKPd tagama, et 2016. aasta vaatluskvartali andmed, mis EKP-le esitatakse, hõlmaksid 100 % andmeid esitavast üldkogumist. RKPd, kes kavatsevad teha erandeid väikseimatele kindlustusseltsidele kooskõlas määruse (EL) nr 1374/2014 (EKP/2014/50) artikli 7 lõike 1 punktiga a, peavad koguma kogu vajaliku teabe, et tagada EKP-le edastatavate andmete hea kvaliteet. RKPd, kes tuletavad nõutavad andmed järelevalve eesmärkidel kogutavatest andmetest Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ (*2) alusel, võivad selleks: i) laiendada kogutavaid andmeid alguskuupäeva osas alates vaatluskuupäevast 1. jaanuaril 2016 (vt lõige 5), ii) suurendada andmeid esitava üldkogumi hõlmatust esimesest vaatluskvartalist või iii) kasutada alternatiivseid allikaid, millest saab tuletada sama hea kvaliteediga juurdearvestuse andmeid.

5.   
  Ühekordne aruandlus 2015. aasta neljanda kvartali vaatlusperioodi kohta

RKPd edastavad EKP-le 2015. aasta bilansiseisud, mis võivad sisaldada hinnangulisi andmeid, põhiagregaatide osas II lisa 23. osa kohaselt. Selleks võivad RKPd kasutada 1. jaanuari 2016. aasta andmeid, mis koguti järelevalve eesmärkidel direktiivi 2009/138/EÜ kohaselt. Need andmed edastatakse EKP-le koos andmetega 2016. aasta esimese kvartali kohta.

6.   
  Agregeeritud väärtpaberiandmete tuletamine

RKPd tuletavad agregeeritud kvartaliandmed igat liiki kindlustusseltside varade ja kohustuste kohta kooskõlas II lisa 23. osa tabelitega 2a ja 2b järgmiselt:

| a) | ISIN koodidega väärtpaberite puhul peavad RKPd suhestama väärtpaberite kaupa esitatud teabe teabega, mis saadakse väärtpaberite keskandmebaasist või võrdlusandmebaasist. Väärtpaberite kaupa esitatud analüüsitud teavet kasutatakse varade ja kohustuste väärtuse hindamiseks eurodes ning vajalike jaotuste tuletamiseks kindlustusseltsi poolt hoitava või emiteeritud iga väärtpaberi osas. Juhul kui väärtpaberite keskandmebaasist ei nähtu väärtpaberite tunnuskood ning teave, mis on vajalik varade ja kohustuste koostamiseks kooskõlas käesoleva suunise II lisa 23. osa tabelitega 2a ja 2b, ei ole kättesaadav väärtpaberite keskandmebaasist, peavad RKPd koostama puuduvate andmete prognoosi; |
| --- | --- |

a)

ISIN koodidega väärtpaberite puhul peavad RKPd suhestama väärtpaberite kaupa esitatud teabe teabega, mis saadakse väärtpaberite keskandmebaasist või võrdlusandmebaasist. Väärtpaberite kaupa esitatud analüüsitud teavet kasutatakse varade ja kohustuste väärtuse hindamiseks eurodes ning vajalike jaotuste tuletamiseks kindlustusseltsi poolt hoitava või emiteeritud iga väärtpaberi osas. Juhul kui väärtpaberite keskandmebaasist ei nähtu väärtpaberite tunnuskood ning teave, mis on vajalik varade ja kohustuste koostamiseks kooskõlas käesoleva suunise II lisa 23. osa tabelitega 2a ja 2b, ei ole kättesaadav väärtpaberite keskandmebaasist, peavad RKPd koostama puuduvate andmete prognoosi;

| b) | RKPd agregeerivad punkti a kohaselt koostatud väärtpaberite teabe ja lisavad selle teabele, mis esitatakse ISIN koodita väärtpaberite kohta, et saada järgmised agregaadid: i) võlaväärtpaberid, jaotustega tähtaja (esialgne ja järelejäänud) ja tehingupoole kohta; ii) aktsiad jaotustega instrumendi ja tehingupoole (sektor ja residentsus) kohta ning iii) investeerimisfondide aktsiad/osakud jaotusega investeerimisfondi liigi ja tehingupoole residentsuse kohta. |
| --- | --- |

b)

RKPd agregeerivad punkti a kohaselt koostatud väärtpaberite teabe ja lisavad selle teabele, mis esitatakse ISIN koodita väärtpaberite kohta, et saada järgmised agregaadid: i) võlaväärtpaberid, jaotustega tähtaja (esialgne ja järelejäänud) ja tehingupoole kohta; ii) aktsiad jaotustega instrumendi ja tehingupoole (sektor ja residentsus) kohta ning iii) investeerimisfondide aktsiad/osakud jaotusega investeerimisfondi liigi ja tehingupoole residentsuse kohta.

7.   
  Investeerimisfondide aktsiate/osakute positsioonide jaotus peamise investeerimiseesmärgi järgi

RKPd edastavad EKP-le parima hinnangu kindlustusseltside poolt hoitavate investeerimisfondide aktsiate/osakute positsioonide kohta jaotusega peamise investeerimiseesmärgi järgi (st võlakirjafond, aktsiafond, segafond, kinnisvarafond, riskimaandusfond ja muu fond). Neid andmeid võib tuletada, suhestades määruse (EL) nr 1374/2014 (EKP/2014/50) kohaselt väärtpaberite kaupa esitatud teabe võrdlusandmebaasina kasutatavast väärtpaberite keskandmebaasist tuletatud teabega.

Kui investeerimisfondide aktsiaid/osakuid väärtpaberite keskandmebaasis pole, teevad RKPd puuduvate andmete prognoosi või kasutavad andmete tuletamiseks muid allikaid.

Üleminekumeetmena võivad RKPd edastada need andmed EKP-le esimest korda koos andmeedastusega 2016. aasta teise kvartali andmete kohta, mis hõlmab ka 2016. aasta esimese kvartali andmed.

8.   
  Kahjukindlustuse kindlustustehniliste eraldiste kvartaliandmete hinnang

Kooskõlas määruse (EL) nr 1374/2014 (EKP/2014/50) artikli 4 lõike 1 punktiga c peavad RKPd koguma aastaandmed kahjukindlustuse kindlustustehniliste eraldiste kohta tegevusvaldkondade ja geograafiliste piirkondade kaupa. RKPd edastavad kvartaliandmed EKP-le ning need võivad olla ligikaudsed ja tugineda kogutud aastaandmetel.

9.   
  Hindamismeetodid ja/või raamatupidamiseeskirjad

Määruse (EL) nr 1374/2014 (EKP/2014/50) hindamis- ja/või raamatupidamiseeskirju kohaldatakse ka RKPde poolt EKP-le esitatava kindlustusseltside aruandluse suhtes.

10.   
  Selgitavad märkused

RKPd esitavad selgitavad märkused ja põhjendused oluliste paranduste kohta ja paranduste kohta, mis tehti väljaspool tavalist andmete koostamise tsüklit kooskõlas artikli 26a lõike 3 punktiga c. Lisaks sellele esitavad RKPd EKP-le selgitavad märkused ümberliigituskorrigeerimise kohta.

11.   
  Andmete koostamise meetod

RKPd võivad koguda andmeid kõikidelt riigis resideerivatelt kindlustusseltsidelt (asukohariigi meetod) kooskõlas määruse (EL) nr 1374/2014 (EKP/2014/50) artikli 2 lõikega 1 või nad võivad tuletada EKPSi jaoks nõutavad andmed andmetest, mis kogutakse järelevalve eesmärkidel kooskõlas direktiiviga 2009/138/EÜ määruse (EL) nr 1374/2014 (EKP/2014/50) artikli 2 lõike 2 alusel (päritoluriigi meetod).

Reeglina edastatakse EKP-le andmeid käesoleva suunise kohaselt asukohariigi meetodil. Juhul kui RKPd tuletavad EKPSi eesmärkidel nõutavad andmed järelevalvega seotud andmete kogumisest, võivad nad edastada andmed päritoluriigi meetodil, kui erinevust asukoha- ja päritoluriigi meetodi andmete vahel ei peeta oluliseks.

Asukoha- ja päritoluriigi meetodi andmete vahelise erinevuse olulisust hinnatakse käesoleva suunise II lisa 23. osa tabeli 3 alusel esitatavate kindlustusmaksete andmete põhjal. Pärast seda hinnangut määratleb EKP koostöös RKPga meetodi, mida kasutada asukohariigi andmete edastamiseks EKP-le. Kuni see meetod on määratlemata, on RKPd vabastatud oma andmete kohandamisest.

Kui RKPd soovivad andmeid kohandada, võivad nad vabal valikul ja võimaluste piires tuletada asukohariigi meetodi andmed kogutud päritoluriigi andmete põhjal. Selleks võib asjaomaste RKPde vahel toimuda kahepoolne suhtlemine ja teabevahetus.

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/138/EÜ, 25. november 2009, kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 335, 17.12.2009, lk 1).”;"

*2

| 7) | II, III, IV ja V lisa muudetakse vastavalt käesoleva suunise lisale. |
| --- | --- |

7)

II, III, IV ja V lisa muudetakse vastavalt käesoleva suunise lisale.

Artikkel 2

Jõustumine ja rakendamine

Käesolev suunis jõustub sellest liikmesriikide RKPdele teatamise päeval. RKPd liikmesriikides, mille rahaühik on euro, peavad käesolevat suunist järgima alates 1. jaanuarist 2016.

Artikkel 3

Adressaadid

Käesolev suunis on adresseeritud RKPdele liikmesriikides, mille rahaühik on euro.

Frankfurt Maini ääres, 4. detsember 2015

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  
  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

1

(2)  Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1374/2014, 28. november 2014, kindlustusseltside statistikaaruandluse nõuete kohta (EKP/2014/50) (ELT L 366, 20.12.2014, lk 36).

2

(3)  Suunis EKP/2014/15, 4. aprill 2014, rahandus- ja finantsstatistika kohta (ELT L 340, 26.11.2014, lk 1).

3

---

LISA

II, III, IV ja V lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | II lisa 22. osa tabel pensionifondide statistika kohta asendatakse järgmise tabeliga:
  „
  Pensionifondide varad | Kokku | | Riigisisesed |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kokku | Rahaloomeasutused (S.121 + S.122 + S.123) | | Mitterahaloomeasutused |
| Kokku | Valitsemissektor (S.13) | | Mitterahaloomeasutused, v.a keskvalitsus |
| Kokku | Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124) | Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted + varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125 + S.126 + S.127) | Kindlustusseltsid (S.128) | Pensionifondid (S.129) | Mittefinantsettevõtted (S.11) | Kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15) |
| Sularaha ja hoiused | | | | | | | | | | | | |
| kuni üks aasta | | | | | | | | | | | | |
| üle ühe aasta ja kuni kaks aastat | | | | | | | | | | | | |
| üle kahe aasta | | | | | | | | | | | | |
| sellest: ülekantavad hoiused | | | | | | | | | | | | |
| Võlaväärtpaberid | | | | | | | | | | | | |
| kuni üks aasta | | | | | | | | | | | | |
| üle ühe aasta ja kuni kaks aastat | | | | | | | | | | | | |
| üle kahe aasta | | | | | | | | | | | | |
| Tuletisinstrumendid | | | | | | | | | | | | |
| Laenud | | | | | | | | | | | | |
| kuni üks aasta | | | | | | | | | | | | |
| üle ühe aasta ja kuni viis aastat | | | | | | | | | | | | |
| üle viie aasta | | | | | | | | | | | | |
| Omandiväärtpaberid | | | | | | | | | | | | |
| sellest börsil noteeritud aktsiad | | | | | | | | | | | | |
| Investeerimisfondide aktsiad/osakud | | | | | | | | | | | | |
| Rahaturufondide aktsiad/osakud | | | | | | | | | | | | |
| Muude investeerimisfondide (v.a rahaturufondid) aktsiad/osakud | | | | | | | | | | | | |
| Kindlustustehnilised eraldised ja seotud nõuded
   (1) | | | | | | | | | | | | |
| Muu vara | | | | | | | | | | | | |
| Mittefinantsvara kokku | | | | | | | | | | | | |

1.

II lisa 22. osa tabel pensionifondide statistika kohta asendatakse järgmise tabeliga:

Pensionifondide varad

Kokku

Riigisisesed

Kokku

Rahaloomeasutused (S.121 + S.122 + S.123)

Mitterahaloomeasutused

Kokku

Valitsemissektor (S.13)

Mitterahaloomeasutused, v.a keskvalitsus

Kokku

Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124)

Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted + varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125 + S.126 + S.127)

Kindlustusseltsid (S.128)

Pensionifondid (S.129)

Mittefinantsettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15)

Sularaha ja hoiused

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

üle kahe aasta

sellest: ülekantavad hoiused

Võlaväärtpaberid

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

üle kahe aasta

Tuletisinstrumendid

Laenud

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni viis aastat

üle viie aasta

Omandiväärtpaberid

sellest börsil noteeritud aktsiad

Investeerimisfondide aktsiad/osakud

Rahaturufondide aktsiad/osakud

Muude investeerimisfondide (v.a rahaturufondid) aktsiad/osakud

Kindlustustehnilised eraldised ja seotud nõuded
   (1)

Muu vara

Mittefinantsvara kokku

| | | Riigivälised euroala riigid | Välismaailm |
| --- | --- | --- | --- |
| Kokku | Rahaloomeasutused (S.121 + S.122 + S.123) | | Mitterahaloomeasutused |
| Kokku | Valitsemissektor (S.13) | | Mitterahaloomeasutused, v.a keskvalitsus |
| Kokku | Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124) | Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted + varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125 + S.126 + S.127) | Kindlustusseltsid (S.128) | Pensionifondid (S.129) | Mittefinantsettevõtted (S.11) | Kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15) |
| Sularaha ja hoiused | | | | | | | | | | | | |
| kuni üks aasta | | | | | | | | | | | | |
| üle ühe aasta ja kuni kaks aastat | | | | | | | | | | | | |
| üle kahe aasta | | | | | | | | | | | | |
| sellest: ülekantavad hoiused | | | | | | | | | | | | |
| Võlaväärtpaberid | | | | | | | | | | | | |
| kuni üks aasta | | | | | | | | | | | | |
| üle ühe aasta ja kuni kaks aastat | | | | | | | | | | | | |
| üle kahe aasta | | | | | | | | | | | | |
| Tuletisinstrumendid | | | | | | | | | | | | |
| Laenud | | | | | | | | | | | | |
| kuni üks aasta | | | | | | | | | | | | |
| üle ühe aasta ja kuni viis aastat | | | | | | | | | | | | |
| üle viie aasta | | | | | | | | | | | | |
| Omandiväärtpaberid | | | | | | | | | | | | |
| sellest börsil noteeritud aktsiad | | | | | | | | | | | | |
| Investeerimisfondide aktsiad/osakud | | | | | | | | | | | | |
| Rahaturufondide aktsiad/osakud | | | | | | | | | | | | |
| Muude investeerimisfondide (v.a rahaturufondid) aktsiad/osakud | | | | | | | | | | | | |
| Kindlustustehnilised eraldised ja seotud nõuded
   (1) | | | | | | | | | | | | |
| Muu vara | | | | | | | | | | | | |
| Mittefinantsvara kokku | | | | | | | | | | | | |

Riigivälised euroala riigid

Välismaailm

Kokku

Rahaloomeasutused (S.121 + S.122 + S.123)

Mitterahaloomeasutused

Kokku

Valitsemissektor (S.13)

Mitterahaloomeasutused, v.a keskvalitsus

Kokku

Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124)

Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted + varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125 + S.126 + S.127)

Kindlustusseltsid (S.128)

Pensionifondid (S.129)

Mittefinantsettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15)

Sularaha ja hoiused

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

üle kahe aasta

sellest: ülekantavad hoiused

Võlaväärtpaberid

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

üle kahe aasta

Tuletisinstrumendid

Laenud

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni viis aastat

üle viie aasta

Omandiväärtpaberid

sellest börsil noteeritud aktsiad

Investeerimisfondide aktsiad/osakud

Rahaturufondide aktsiad/osakud

Muude investeerimisfondide (v.a rahaturufondid) aktsiad/osakud

Kindlustustehnilised eraldised ja seotud nõuded
   (1)

Muu vara

Mittefinantsvara kokku

Pensionifondide kohustused

| | Kokku | | Riigisisesed |
| --- | --- | --- | --- |
| Kokku | Rahaloomeasutused (S.121 + S.122 + S.123) | | Mitterahaloomeasutused |
| Kokku | Valitsemissektor (S.13) | | Mitterahaloomeasutused, v.a keskvalitsus |
| Kokku | Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124) | Muud finantsvahendusettevõtted (S.125 + S.126 + S.127) | Kindlustusseltsid (S.128) | Pensionifondid (S.129) | Mittefinantsettevõtted (S.11) | Kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15) |
| Emiteeritud võlaväärtpaberid | | | | | | | | | | | | |
| Tuletisinstrumendid | | | | | | | | | | | | |
| Laenud | | | | | | | | | | | | |
| kuni üks aasta | | | | | | | | | | | | |
| üle ühe ja kuni viis aastat | | | | | | | | | | | | |
| üle viie aasta | | | | | | | | | | | | |
| Omandiväärtpaberid | | | | | | | | | | | | |
| sellest börsil noteeritud aktsiad | | | | | | | | | | | | |
| Kindlustustehnilised eraldised | | | | | | | | | | | | |
| sellest: pensioniõigused (2) | | | | | | | | | | | | |
| Määratud sissemaksega | | | | | | | | | | | | |
| Määratud väljamaksega | | | | | | | | | | | | |
| Kombineeritud pensioniskeemid | | | | | | | | | | | | |
| Muud kohustused | | | | | | | | | | | | |

Kokku

Riigisisesed

Kokku

Rahaloomeasutused (S.121 + S.122 + S.123)

Mitterahaloomeasutused

Kokku

Valitsemissektor (S.13)

Mitterahaloomeasutused, v.a keskvalitsus

Kokku

Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124)

Muud finantsvahendusettevõtted (S.125 + S.126 + S.127)

Kindlustusseltsid (S.128)

Pensionifondid (S.129)

Mittefinantsettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15)

Emiteeritud võlaväärtpaberid

Tuletisinstrumendid

Laenud

kuni üks aasta

üle ühe ja kuni viis aastat

üle viie aasta

Omandiväärtpaberid

sellest börsil noteeritud aktsiad

Kindlustustehnilised eraldised

sellest: pensioniõigused (2)

Määratud sissemaksega

Määratud väljamaksega

Kombineeritud pensioniskeemid

Muud kohustused

| | | Riigivälised euroala riigid | Välismaailm |
| --- | --- | --- | --- |
| Kokku | Rahaloomeasutused (S.121 + S.122 + S.123) | | Mitterahaloomeasutused |
| Kokku | Valitsemissektor (S.13) | | Mitterahaloomeasutused, v.a keskvalitsus |
| Kokku | Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124) | Muud finantsvahendusettevõtted (S.125 + S.126 + S.127 | Kindlustusseltsid (S.128) | Pensionifondid (S.129) | Mittefinantsettevõtted (S.11) | Kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15) |
| Emiteeritud võlaväärtpaberid | | | | | | | | | | | | |
| Tuletisinstrumendid | | | | | | | | | | | | |
| Laenud | | | | | | | | | | | | |
| kuni üks aasta | | | | | | | | | | | | |
| üle ühe ja kuni viis aastat | | | | | | | | | | | | |
| üle viie aasta | | | | | | | | | | | | |
| Omandiväärtpaberid | | | | | | | | | | | | |
| sellest börsil noteeritud aktsiad | | | | | | | | | | | | |
| Kindlustustehnilised eraldised | | | | | | | | | | | | |
| sellest: pensioniõigused (2) | | | | | | | | | | | | |
| Määratud sissemaksega | | | | | | | | | | | | |
| Määratud väljamaksega | | | | | | | | | | | | |
| Kombineeritud pensioniskeemid | | | | | | | | | | | | |
| Muud kohustused | | | | | | | | | | | | |

Riigivälised euroala riigid

Välismaailm

Kokku

Rahaloomeasutused (S.121 + S.122 + S.123)

Mitterahaloomeasutused

Kokku

Valitsemissektor (S.13)

Mitterahaloomeasutused, v.a keskvalitsus

Kokku

Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124)

Muud finantsvahendusettevõtted (S.125 + S.126 + S.127

Kindlustusseltsid (S.128)

Pensionifondid (S.129)

Mittefinantsettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15)

Emiteeritud võlaväärtpaberid

Tuletisinstrumendid

Laenud

kuni üks aasta

üle ühe ja kuni viis aastat

üle viie aasta

Omandiväärtpaberid

sellest börsil noteeritud aktsiad

Kindlustustehnilised eraldised

sellest: pensioniõigused (2)

Määratud sissemaksega

Määratud väljamaksega

Kombineeritud pensioniskeemid

Muud kohustused

| 2. | II lisasse lisatakse järgmine 23. osa:

  „23. OSA

  Kindlustusseltside statistika


  Tabel 1


  Varade ja kohustuste andmed 2015. aasta neljanda kvartali kohta: bilansiseisud
   (3) | Kokku |
| --- | --- | --- |
| VARAD (F) |
| 1. | Sularaha ja hoiused (ESA 2010: F.21 + F.22 + F.29) – õiglane väärtus |

2.

II lisasse lisatakse järgmine 23. osa:

„23. OSA

Kindlustusseltside statistika

Tabel 1

Varade ja kohustuste andmed 2015. aasta neljanda kvartali kohta: bilansiseisud
   (3)

Kokku

VARAD (F)

1.

| 1x. | Sularaha ja hoiused, sellest ülekantavad hoiused (F.22) |
| --- | --- |

1x.

| 2. | Võlaväärtpaberid (ESA 2010: F.3) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Laenud (ESA 2010: F.4) – õiglane väärtus |
| --- | --- |

3.

| 3x. | Laenud; sellest hoiuste tagatised seoses edasikindlustusandjatega – õiglane väärtus |
| --- | --- |

3x.

| 4. | Omandiväärtpaberid (ESA 2010: F.51) |
| --- | --- |

4.

| 4a. | Omandiväärtpaberid, sellest börsil noteeritud aktsiad |
| --- | --- |

4a.

| 5. | Investeerimisfondide aktsiad ja osakud (ESA 2010: F.52) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tuletisinstrumendid (ESA 2010: F.7) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kahjukindlustuse kindlustustehnilised eraldised (ESA 2010: F.61) |
| --- | --- |

7.

| 8. | Mittefinantsvara (ESA 2010: AN) |
| --- | --- |

8.

| 9. | Muu vara |
| --- | --- |

9.

KOHUSTUSED (F)

| 1. | Emiteeritud võlaväärtpaberid ja laenud (ESA 2010: F.3 + F.4) |
| --- | --- |

1.

| 1.x. | sellest hoiuste tagatised seoses edasikindlustusandjatega |
| --- | --- |

1.x.

| 2. | Omandiväärtpaberid (ESA 2010: F.51) |
| --- | --- |

2.

| 2a. | Omandiväärtpaberid, sellest börsil noteeritud aktsiad |
| --- | --- |

2a.

| 2b. | Omandiväärtpaberid, sellest börsil noteerimata aktsiad |
| --- | --- |

2b.

| 2c. | Omandiväärtpaberid, sellest muud omandiväärtpaberid |
| --- | --- |

2c.

| 3. | Kindlustuse kindlustustehnilised eraldised (ESA 2010: F.6) |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Elukindlustuse kindlustustehnilised eraldised |
| --- | --- |

3.1.

sellest investeerimisriskiga

sellest investeerimisriskita

| 3.2. | Kahjukindlustuse kindlustustehnilised eraldised |
| --- | --- |

3.2.

| 4. | Tuletisinstrumendid (ESA 2010: F.7) |
| --- | --- |

4.

| 5. | Muud kohustused |
| --- | --- |

5.

Tabel 2a

Kvartaliandmed varade kohta: bilansiseisud ja finantsvoogude korrigeerimine

| | Kokku | Euroala | Välismaailm |
| --- | --- | --- | --- |
| Riigisisesed | Riigivälised euroala riigid | Riigivälised euroala riigid
  (teave riikide kaupa) | Kokku | Mitteosalevad liikmesriigid
  (teave riikide kaupa) | Peamised tehingupooled väljaspool Euroopa Liitu (teave riikide kaupa Brasiilia, Kanada, Hiina, Hongkongi, India, Jaapani, Venemaa, Šveitsi ja USA kohta) |
| VARAD (F) |
| 1. | Sularaha ja hoiused (ESA 2010: F.21 + F.22 + F.29) – õiglane väärtus |

Kokku

Euroala

Välismaailm

Riigisisesed

Riigivälised euroala riigid

Riigivälised euroala riigid

(teave riikide kaupa)

Kokku

Mitteosalevad liikmesriigid

(teave riikide kaupa)

Peamised tehingupooled väljaspool Euroopa Liitu (teave riikide kaupa Brasiilia, Kanada, Hiina, Hongkongi, India, Jaapani, Venemaa, Šveitsi ja USA kohta)

VARAD (F)

1.

kuni üks aasta tähtaja lõpuni

üle ühe aasta tähtaja lõpuni

| 1x. | Sularaha ja hoiused, sellest ülekantavad hoiused (F.22) |
| --- | --- |

1x.

| 1. | Sularaha ja hoiused (ESA 2010: F.21 + F.22 + F.29) – nimiväärtus |
| --- | --- |

1.

| 2. | Võlaväärtpaberid (ESA 2010: F.3) |
| --- | --- |

2.

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

emiteeritud valitsemissektori poolt

emiteeritud muude finantsvahendusettevõtete poolt

emiteeritud kindlustusseltside poolt

emiteeritud pensionifondide poolt

emiteeritud mittefinantsettevõtete poolt

emiteeritud kodumajapidamiste ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide poolt

Esialgse tähtajaga kuni üks aasta

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

emiteeritud valitsemissektori poolt

emiteeritud muude finantsvahendusettevõtete poolt

emiteeritud kindlustusseltside poolt

emiteeritud pensionifondide poolt

emiteeritud mittefinantsettevõtete poolt

emiteeritud kodumajapidamiste ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide poolt

Esialgse tähtajaga üks kuni kaks aastat

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

emiteeritud valitsemissektori poolt

emiteeritud muude finantsvahendusettevõtete poolt

emiteeritud kindlustusseltside poolt

emiteeritud pensionifondide poolt

emiteeritud mittefinantsettevõtete poolt

emiteeritud kodumajapidamiste ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide poolt

Esialgse tähtajaga üle kahe aasta

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

emiteeritud valitsemissektori poolt

emiteeritud muude finantsvahendusettevõtete poolt

emiteeritud kindlustusseltside poolt

emiteeritud pensionifondide poolt

emiteeritud mittefinantsettevõtete poolt

emiteeritud kodumajapidamiste ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide poolt

Kuni üks aasta tähtaja lõpuni

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

emiteeritud valitsemissektori poolt

emiteeritud muude finantsvahendusettevõtete poolt

emiteeritud kindlustusseltside poolt

emiteeritud pensionifondide poolt

emiteeritud mittefinantsettevõtete poolt

emiteeritud kodumajapidamiste ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide poolt

Üks kuni kaks aastat tähtaja lõpuni

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

emiteeritud valitsemissektori poolt

emiteeritud muude finantsvahendusettevõtete poolt

emiteeritud kindlustusseltside poolt

emiteeritud pensionifondide poolt

emiteeritud mittefinantsettevõtete poolt

emiteeritud kodumajapidamiste ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide poolt

Kaks kuni viis aastat tähtaja lõpuni

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

emiteeritud valitsemissektori poolt

emiteeritud muude finantsvahendusettevõtete poolt

emiteeritud kindlustusseltside poolt

emiteeritud pensionifondide poolt

emiteeritud mittefinantsettevõtete poolt

emiteeritud kodumajapidamiste ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide poolt

Üle viie aasta tähtaja lõpuni

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

emiteeritud valitsemissektori poolt

emiteeritud muude finantsvahendusettevõtete poolt

emiteeritud kindlustusseltside poolt

emiteeritud pensionifondide poolt

emiteeritud mittefinantsettevõtete poolt

emiteeritud kodumajapidamiste ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide poolt

| 3. | Laenud (ESA 2010: F.4) – õiglane väärtus |
| --- | --- |

3.

Esialgse tähtajaga kuni üks aasta – õiglane väärtus

rahaloomeasutustele

valitsemissektorile

investeerimisfondidele

muudele finantsvahendusettevõtetele

kindlustusseltsidele

pensionifondidele

mittefinantsettevõtetele

kodumajapidamistele ja kodumajapidamisi teenindavatele kasumitaotluseta institutsioonidele

Esialgse tähtajaga üks kuni viis aastat – õiglane väärtus

rahaloomeasutustele

valitsemissektorile

investeerimisfondidele

muudele finantsvahendusettevõtetele

kindlustusseltsidele

pensionifondidele

mittefinantsettevõtetele

kodumajapidamistele ja kodumajapidamisi teenindavatele kasumitaotluseta institutsioonidele

Esialgse tähtajaga üle viie aasta – õiglane väärtus

rahaloomeasutustele

valitsemissektorile

investeerimisfondidele

muudele finantsvahendusettevõtetele

kindlustusseltsidele

pensionifondidele

mittefinantsettevõtetele

kodumajapidamistele ja kodumajapidamisi teenindavatele kasumitaotluseta institutsioonidele

Kuni üks aasta tähtaja lõpuni – õiglane väärtus

Üks kuni kaks aastat tähtaja lõpuni – õiglane väärtus

Kaks kuni viis aastat tähtaja lõpuni – õiglane väärtus

Üle viie aasta tähtaja lõpuni – õiglane väärtus

| 3x. | Laenud; sellest hoiuste tagatised seoses edasikindlustusseltsidega – õiglane väärtus |
| --- | --- |

3x.

| 3. | Laenud (ESA 2010: F.4) – nimiväärtus |
| --- | --- |

3.

Esialgse tähtajaga kuni üks aasta – nimiväärtus

Esialgse tähtajaga üks kuni viis aastat – nimiväärtus

Esialgse tähtajaga üle viie aasta – nimiväärtus

| 4. | Omandiväärtpaberid (ESA 2010: F.51) |
| --- | --- |

4.

| 4a. | Omandiväärtpaberid, nendest börsil noteeritud aktsiad |
| --- | --- |

4a.

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

emiteeritud valitsemissektori poolt

emiteeritud muude finantsvahendusettevõtete poolt

emiteeritud kindlustusseltside poolt

emiteeritud pensionifondide poolt

emiteeritud mittefinantsettevõtete poolt

| 4b. | Omandiväärtpaberid, nendest börsil noteerimata aktsiad |
| --- | --- |

4b.

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

emiteeritud valitsemissektori poolt

emiteeritud muude finantsvahendusettevõtete poolt

emiteeritud kindlustusseltside poolt

emiteeritud pensionifondide poolt

emiteeritud mittefinantsettevõtete poolt

| 4c. | Omandiväärtpaberid, nendest muud omandiväärtpaberid |
| --- | --- |

4c.

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

emiteeritud valitsemissektori poolt

emiteeritud muude finantsvahendusettevõtete poolt

emiteeritud kindlustusseltside poolt

emiteeritud pensionifondide poolt

emiteeritud mittefinantsettevõtete poolt

| 5. | Investeerimisfondide aktsiad ja osakud (ESA 2010: F.52) |
| --- | --- |

5.

| 5a. | Rahaturufondide aktsiad/osakud |
| --- | --- |

5a.

| 5b. | Selliste investeerimisfondide aktsiad/osakud, mis ei ole rahaturufondid |
| --- | --- |

5b.

Aktsiafondid

Võlakirjafondid

Segafondid

Kinnisvarafondid

Riskimaandusfondid

Muud fondid

| 6. | Tuletisinstrumendid (ESA 2010: F.7) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kindlustustehnilised eraldised ja seotud nõuded
   (4) |
| --- | --- |

7.

| 8. | Mittefinantsvara (ESA 2010: AN) |
| --- | --- |

8.

| 9. | Muu vara |
| --- | --- |

9.

| 10. | Varad kokku |
| --- | --- |

10.

Tabel 2b

Kvartaliandmed kohustuste kohta: bilansiseisud ja finantsvoogude korrigeerimine

| | Kokku | Euroala | Välismaailm |
| --- | --- | --- | --- |
| Riigisisesed | Riigivälised euroala riigid | Riigivälised euroala riigid (teave riikide kaupa) | Kokku | Mitteosalevad liikmesriigid (teave riikide kaupa) | Peamised tehingupooled väljaspool Euroopa Liitu (teave riikide kaupa Brasiilia, Kanada, Hiina, Hongkongi, India, Jaapani, Venemaa, Šveitsi ja USA kohta) |
| KOHUSTUSED (F) |
| 1. | Emiteeritud võlaväärtpaberid (ESA 2010: F.3) |

Kokku

Euroala

Välismaailm

Riigisisesed

Riigivälised euroala riigid

Riigivälised euroala riigid (teave riikide kaupa)

Kokku

Mitteosalevad liikmesriigid (teave riikide kaupa)

Peamised tehingupooled väljaspool Euroopa Liitu (teave riikide kaupa Brasiilia, Kanada, Hiina, Hongkongi, India, Jaapani, Venemaa, Šveitsi ja USA kohta)

KOHUSTUSED (F)

1.

| 2. | Laenud (ESA 2010: F.4) |
| --- | --- |

2.

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt (5)

emiteeritud mitte-rahaloomeasutuste poolt (5)

| 2.x. | Laenud; sellest hoiuste tagatised seoses edasikindlustusandjatega |
| --- | --- |

2.x.

| 3. | Omandiväärtpaberid (ESA 2010: F.51) |
| --- | --- |

3.

Noteeritud aktsiad

Noteerimata aktsiad

Muu omakapital

| 4. | Kindlustustehnilised eraldised (ESA 2010: F.6) |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Elukindlustuse kindlustustehnilised eraldised |
| --- | --- |

4.1.

investeerimisriskiga

investeerimisriskita (6)

| 4.1.a | Elukindlustuse kindlustustehnilised eraldised, sellest pensioniõigused
   (7) |
| --- | --- |

4.1.a

Määratud sissemaksega pensioniskeemid

Määratud väljamaksega pensioniskeemid

Kombineeritud pensioniskeemid

| 4.1.b | Elukindlustuse kindlustustehnilised eraldised, sellest edasikindlustus |
| --- | --- |

4.1.b

| 4.2. | Kahjukindlustuse kindlustustehnilised eraldised
   (8) |
| --- | --- |

4.2.

kindlustustegevuse järgi

meditsiiniteenustega seotud kulutuste kindlustus

sissetuleku kaitse kindlustus

töötaja hüvitise kindlustus

mootorsõiduki valdaja vastutuskindlustus

muu mootorsõiduki kindlustus

mere-, lennu- ja transpordikindlustus

tulekahju- ja varakahjukindlustus

üldine vastutuskindlustus

laenu- ja käenduskindlustus

õigusabi kulutuste kindlustus

abi

mitmesugune finantskahju

edasikindlustus

| 5. | Tuletisinstrumendid (ESA 2010: F.7) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Muud kohustused |
| --- | --- |

6.

| | Kindlustusseltsidele suunatud nõuded määruse (EL) nr 1374/2014 (EKP/2014/50) alusel. |
| --- | --- |
| | Kindlustusseltside kohta esitatavad andmed, kui on RKP-le kättesaadavad (memokirjed). |

Kindlustusseltsidele suunatud nõuded määruse (EL) nr 1374/2014 (EKP/2014/50) alusel.

Kindlustusseltside kohta esitatavad andmed, kui on RKP-le kättesaadavad (memokirjed).

Tabel 3

Aastaandmed kindlustusmaksete, nõuete ja vahendustasude kohta

| | Kokku | |
| --- | --- | --- |
| Riigisisesed | EMP-sisesed filiaalid (teave riikide kaupa) | EMP-välised filiaalid (kokku) |
| 1. | Kindlustuspreemiad |

Kokku

Riigisisesed

EMP-sisesed filiaalid (teave riikide kaupa)

EMP-välised filiaalid (kokku)

1.

| 2. | Nõuded |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vahendustasud” |
| --- | --- |

3.

| 3. | III lisa 2., 3. ja 4. osa asendatakse järgmisega:

  „2. OSA

  Andmestruktuuri määratlused ja andmekogumid

  1.   Vahetatavates SDMX sõnumites väljendatakse statistikamõisteid mõõtmetena (moodustavad aegrida määratleva võtme) või omadustena (annavad teavet andmete kohta). Kodeeritud mõõtmete ja omaduste väärtused määratakse kehtestatud koodinimekirjade põhjal. DSDd määrab esitatava andmerea võtme struktuuri, selle mõisted ja seonduvad koodinimekirjad. Sellest tuleneb ka seos asjaomaste omadustega. Sama struktuuri võib kasutada mitme andmevoo jaoks, kuna neid eristab andmekogumi teave.
  2.   Monetaar- ja finantsstatistika raames on EKP määratlenud 12 DSDd, mida kasutatakse statistika vahetamisel EKPSiga ja muude rahvusvaheliste organisatsioonidega. Enamiku DSDde kohta vahetatakse üht konkreetset struktuuri kasutavat andmekogumit, mistõttu on SDMX andmesõnumites kasutatav DSD tunnuskood ja sellega seotud andmekogumi tunnuskood (data set identifier, DSI) sama. Töötlemise, tähtaegade ja vastutuse eesmärgil on „ECB_BSI1” DSD alusel määratletud kaks andmekogumit ja neid eristatakse DSI tasandil. Samuti on „ECB_ICPF1” DSD alusel määratletud kaks andmekogumit ja neid eristatakse DSI tasandil. Kasutusel on järgmised andmevoogude tunnused:






  — | bilansikirjed (BSI), DSD tunnuskood ja DSI „ECB_BSI1”, |
| --- | --- | --- |

3.

III lisa 2., 3. ja 4. osa asendatakse järgmisega:

„2. OSA

Andmestruktuuri määratlused ja andmekogumid

1.   Vahetatavates SDMX sõnumites väljendatakse statistikamõisteid mõõtmetena (moodustavad aegrida määratleva võtme) või omadustena (annavad teavet andmete kohta). Kodeeritud mõõtmete ja omaduste väärtused määratakse kehtestatud koodinimekirjade põhjal. DSDd määrab esitatava andmerea võtme struktuuri, selle mõisted ja seonduvad koodinimekirjad. Sellest tuleneb ka seos asjaomaste omadustega. Sama struktuuri võib kasutada mitme andmevoo jaoks, kuna neid eristab andmekogumi teave.

2.   Monetaar- ja finantsstatistika raames on EKP määratlenud 12 DSDd, mida kasutatakse statistika vahetamisel EKPSiga ja muude rahvusvaheliste organisatsioonidega. Enamiku DSDde kohta vahetatakse üht konkreetset struktuuri kasutavat andmekogumit, mistõttu on SDMX andmesõnumites kasutatav DSD tunnuskood ja sellega seotud andmekogumi tunnuskood (data set identifier, DSI) sama. Töötlemise, tähtaegade ja vastutuse eesmärgil on „ECB_BSI1” DSD alusel määratletud kaks andmekogumit ja neid eristatakse DSI tasandil. Samuti on „ECB_ICPF1” DSD alusel määratletud kaks andmekogumit ja neid eristatakse DSI tasandil. Kasutusel on järgmised andmevoogude tunnused:

—

bilansikirjed (BSI), DSD tunnuskood ja DSI „ECB_BSI1”,

| — | bilansikirjed Blue Booki kontekstis (BSP), DSD tunnuskood „ECB_BSI1” ja DSI „ECB_BSP”, |
| --- | --- |

—

bilansikirjed Blue Booki kontekstis (BSP), DSD tunnuskood „ECB_BSI1” ja DSI „ECB_BSP”,

| — | panganduse struktuuri finantsnäitajad (SSI), DSD tunnuskood DSI „ECB_SSI1”, |
| --- | --- |

—

panganduse struktuuri finantsnäitajad (SSI), DSD tunnuskood DSI „ECB_SSI1”,

| — | panganduse struktuuri finantsnäitajad Blue Booki kontekstis (SSP), DSD tunnuskood „ECB_SS1” ja DSI „ECB_SSP”, |
| --- | --- |

—

panganduse struktuuri finantsnäitajad Blue Booki kontekstis (SSP), DSD tunnuskood „ECB_SS1” ja DSI „ECB_SSP”,

| — | RAde intressimäärad (MIR), DSD tunnuskood ja DSI „ECB_MIR1”, |
| --- | --- |

—

RAde intressimäärad (MIR), DSD tunnuskood ja DSI „ECB_MIR1”,

| — | muud finantsvahendusettevõtted (OFI), DSD tunnuskood ja DSI „ECB_OFI1”, |
| --- | --- |

—

muud finantsvahendusettevõtted (OFI), DSD tunnuskood ja DSI „ECB_OFI1”,

| — | väärtpaberiemissioonid (SEC), DSD tunnuskood ja DSI „ECB_SEC1”, |
| --- | --- |

—

väärtpaberiemissioonid (SEC), DSD tunnuskood ja DSI „ECB_SEC1”,

| — | makse- ja arveldussüsteemid (PSS), DSD tunnuskood ja DSI „ECB_PSS1”, |
| --- | --- |

—

makse- ja arveldussüsteemid (PSS), DSD tunnuskood ja DSI „ECB_PSS1”,

| — | investeerimisfondid (IVF), DSD tunnuskood ja DSI „ECB_IVF1”, |
| --- | --- |

—

investeerimisfondid (IVF), DSD tunnuskood ja DSI „ECB_IVF1”,

| — | finantsvahendusettevõtted (FVC), DSD tunnuskood ja DSI „ECB_FVC1”, |
| --- | --- |

—

finantsvahendusettevõtted (FVC), DSD tunnuskood ja DSI „ECB_FVC1”,

| — | konsolideeritud pangandusandmed (CBD), DSD tunnuskood ja DSI „ECB_CBD1”, |
| --- | --- |

—

konsolideeritud pangandusandmed (CBD), DSD tunnuskood ja DSI „ECB_CBD1”,

| — | rahvusvaheline konsolideeritud pangandusstatistika (CBS), DSD tunnuskood ja DSI „BIS_CBS”. |
| --- | --- |

—

rahvusvaheline konsolideeritud pangandusstatistika (CBS), DSD tunnuskood ja DSI „BIS_CBS”.

| — | kindlustusseltside varad ja kohustused (ICB), DSD tunnuskood „ECB_ICPF1” ja DSI „ECB_ICB”, |
| --- | --- |

—

kindlustusseltside varad ja kohustused (ICB), DSD tunnuskood „ECB_ICPF1” ja DSI „ECB_ICB”,

| — | kindlustusseltside tegevus (kindlustusmaksed, nõuded, vahendustasud) (ICO), DSD tunnuskood ja DSI „ECB_ICO1”, |
| --- | --- |

—

kindlustusseltside tegevus (kindlustusmaksed, nõuded, vahendustasud) (ICO), DSD tunnuskood ja DSI „ECB_ICO1”,

| — | pensionifondide varad ja kohustused (PFB), DSD tunnuskood „ECB_ICPF1” ja DSI „ECB_PFB”. |
| --- | --- |

—

pensionifondide varad ja kohustused (PFB), DSD tunnuskood „ECB_ICPF1” ja DSI „ECB_PFB”.

2.1.   DSI „ECB_BSI1” määrab aegridade võtmed järgmistele andmetele:

| — | rahaloomeasutuste bilansistatistika, |
| --- | --- |

—

rahaloomeasutuste bilansistatistika,

| — | e-raha, |
| --- | --- |

—

e-raha,

| — | krediidiasutuste bilansistatistika, |
| --- | --- |

—

krediidiasutuste bilansistatistika,

| — | rahaturufondide bilansistatistika, |
| --- | --- |

—

rahaturufondide bilansistatistika,

| — | keskvalitsuse hoiused (kohustused) ning raha ja väärtpaberid, |
| --- | --- |

—

keskvalitsuse hoiused (kohustused) ning raha ja väärtpaberid,

| — | memokirjed, |
| --- | --- |

—

memokirjed,

| — | täiendav bilansikirjete statistika, mida RKPd esitavad Rahvusvahelisele Valuutafondile, kasutades EKP edastamisteenuseid, |
| --- | --- |

—

täiendav bilansikirjete statistika, mida RKPd esitavad Rahvusvahelisele Valuutafondile, kasutades EKP edastamisteenuseid,

| — | RAde laenud kolmandatele isikutele, mis on väärtpaberistatud ja müüdud, |
| --- | --- |

—

RAde laenud kolmandatele isikutele, mis on väärtpaberistatud ja müüdud,

| — | reservibaasi statistika, |
| --- | --- |

—

reservibaasi statistika,

| — | üldsumma suhtarv, |
| --- | --- |

—

üldsumma suhtarv,

| — | andmed laenude kohta mittefinantstettevõtetele tegevusvaldkondade kaupa, |
| --- | --- |

—

andmed laenude kohta mittefinantstettevõtetele tegevusvaldkondade kaupa,

| — | krediidiliinid. |
| --- | --- |

—

krediidiliinid.

2.2.   Kindlustusseltside ja pensionifondide puhul kasutatakse andmekogumi tunnuskoodi „ECB_ICPF1” aegridade võtmete määramiseks kindlustusseltside varade ja kohustuste ning pensionifondide varade ja kohustuste andmetele.

3. OSA

Mõõtmed

Allpool esitatud tabel määratleb aegridade võtmed konkreetsele eelmises osas loetletud monetaar- ja finantsstatistikale, nende vormingu ja koodinimekirjad, millest tulenevad nende koodide väärtused.

| Andmestruktuuri määratlus (DSD) | Mõiste | Mõiste nimetus | Väärtus | Koodinimekiri | Koodinimekirja nimetus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BSI | SSI | MIR | OFI | SEC | PSS | IVF | FVC | CBD | CBS (9) | ICPF | ICO | (tunnuskood) | | vorming (10) | | |
| MÕÕTMETE JÄRJESTUS VÕTMES | MÕÕTMED |
| 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | FREQ | Sagedus | AN1 | CL_FREQ | Sageduskoodide nimekiri |
| 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | | | | REF_AREA | Vaatluspiirkond | AN2 | CL_AREA_EE | Piirkonnakoodide nimekiri |
| | | | | | | | | | | 2 | 2 | REF_AREA | Vaatluspiirkond | AN2 | CL_AREA (11) | Piirkonnakoodide nimekiri |
| 3 | | | 3 | | | 3 | 3 | | | | | ADJUSTMENT | Korrektsiooni näitaja | AN1 | CL_ADJUSTMENT | Korrigeerimist näitavate koodide nimekiri |
| 4 | | 3 | | | | | | | | | | BS_REP_SECTOR | Bilansi jaotus vaatlussektorite kaupa | AN..2 | CL_BS_REP_SECTOR | Bilansikirjete vaatlussektorite kaupa jaotuse koodide nimekiri |
| | 3 | | | | | | | | | | | REF_SECTOR | Vaatlussektori jaotus | AN4 | CL_ESA95_SECTOR | ESA 95 vaatlussektorite kaupa jaotuse koodide nimekiri |
| | | | | 3 | | | | | | | | SEC_ISSUING SECTOR | Väärtpabereid emiteeriv sektor | AN4 | CL_ESA95_SECTOR | ESA 95 vaatlussektorite kaupa jaotuse koodide nimekiri |
| | | | | | 3 | | | | | | | PSS_INFO_TYPE | PSS teabe liik | AN4 | CL_PSS_INFO_TYPE | Makse- ja arveldussüsteemide teabeliigi koodide nimekiri |
| | | | | | 4 | | | | | | | PSS_INSTRUMENT | PSS instrument | AN4 | CL_PSS_INSTRUMENT | Makse- ja arveldussüsteemide instrumentide koodide nimekiri |
| | | | | | 5 | | | | | | | PSS_SYSTEM | PSS sisend | AN4 | CL_PSS_SYSTEM | Makse- ja arveldussüsteemide sisendikoodide nimekiri |
| | | | | | 6 | | | | | | | DATA_TYPE_PSS | PSS andmeliik | AN2 | CL_DATA_TYPE_PSS | Makse- ja arveldussüsteemide andmeliigi koodide nimekiri |
| | | | | | | | | | | 3 | | COMP_APPROACH | Andmete koostamise meetod | AN1 | CL_COMP_APPROACH | Andmete koostamise meetodite koodinimekiri |
| | | | 4 | | | | | | | | | OFI_REP_SECTOR | Muude finantsvahendajate aruandluse sektor | AN2 | CL_OFI_REP_SECTOR | Muude finantsvahendajate vaatlussektorite järgi jaotuse koodide nimekiri |
| | | | | | | 4 | | | | | | IVF_REP_SECTOR | Investeerimisfondide aruandluse sektor | AN2 | CL_IVF_REP_SECTOR | Investeerimisfondide vaatlussektorite järgi jaotuse koodide nimekiri |
| | | | | | | | 4 | | | | | FVC_REP_SECTOR | FVCde aruandlussektor | AN1 | CL_FVC_REP_SECTOR | FVCde vaatlussektorite kaupa jaotuse koodide nimekiri |
| | | | | | | | | | | 4 | 3 | ARUANDLUSSEKTOR | Aruandlussektor | AN..6 | CL_SECTOR (11) | Institutsionaalne sektorite koodinimekiri |
| | | | | | | | | 3 | | | | CB_REP_SECTOR | CBD vaatlussektori jaotus | AN2 | CL_CB_REP_SECTOR | Konsolideeritud pangandusandmete vaatlussektorite kaupa jaotuse koodide nimekiri |
| | | | | | | | | 4 | | | | CB_SECTOR_SIZE | CBD vaatlussektori suurus | AN1 | CL_CB_SECTOR_SIZE | Konsolideeritud pangandusandmete vaatlussektorite suuruse koodinimekiri |
| | 4 | | | | | | | | | | | SSI_INDICATOR | Struktuuri finantsnäitajad | AN3 | CL_SSI_INDICATOR | Struktuuri finantsnäitajate koodide nimekiri |
| 5 | | 4 | | | | | | | | | | BS_ITEM | Bilansikirje | AN..7 | CL_BS_ITEM | Bilansikirjete koodide nimekiri |
| | | | 5 | | | | | | | | | OFI_ITEM | Muude finantsvahendajate bilansikirjed | AN3 | CL_OFI_ITEM | Muude finantsvahendajate bilansikirjete koodide nimekiri |
| | | | | 4 | | | | | | | | SEC_ITEM | Väärtpaberite kirje | AN6 | CL_ESA95_ACCOUNT | ESA 95 kontode koodide nimekiri |
| | | | | | | 5 | | | | | | IF_ITEM | Investeerimisfondide varad ja kohustused. | AN3 | CL_IF_ITEM | IF bilansikirjete koodide nimekiri |
| | | | | | | | 5 | | | | | FVC_ITEM | FVCde varad ja kohustused | AN3 | CL_FVC_ITEM | FVCde bilansikirjete koodide nimekiri |
| | | | | | | | | | | 5 | | ICPF_ITEM | Kindlustusseltside ja pensionifondide varad ja kohustused | AN..4 | CL_ICPF_ITEM | Kindlustusseltside ja pensionifondide varade ja kohustuste koodide nimekiri |
| | | | | | | | | | | | 4 | ICO_PAY_ITEM | Kindlustusseltsi tegevusvaldkonna kirje | AN1 | CL_ICO_PAY | Kindlustusseltsi tegevusvaldkonna kirjete koodide nimekiri |
| | | | | | | | | 5 | | | | CB_ITEM | Konsolideeritud pangandusandmete kirje | AN5 | CL_CB_ITEM | Konsolideeritud pangandusandmete kirjete koodide nimekiri |
| 6 | | 5 | 6 | | | 6 | 6 | 6 | | | | MATURITY_ORIG | Esialgne tähtaeg | AN..3 | CL_MATURITY_ORIG | Algsete tähtaegade koodide nimekiri |
| | | | | | | | | | | 6 | | MATURITY | Tähtaeg | AN..6 | CL_MATURITY (11) | Tähtajakoodide nimekiri |
| | | | | 5 | | | | | | | | SEC_VALUATION | Väärtpaberite hindamine | AN1 | CL_MUFA_VALUATION | Rahaliidu finantskonto raames hindamise koodide nimekiri |
| 7 | 5 | | 7 | | | 7 | 7 | 7 | | 7 | | DATA_TYPE | Andmete liik | AN1 | CL_DATA_TYPE | Monetaar- ja pangandusandmete liikide, voogude ja positsioonide koodide nimekiri |
| | | 6 | | | | | | | | | | DATA_TYPE_MIR | MIR andmeliik | AN1 | CL_DATA_TYPE_MIR | RA intressimäära andmeliikide koodide nimekiri |
| | | | | 6 | | | | | | | | DATA_TYPE_SEC | Väärtpaberite andmeliik | AN1 | CL_DATA_TYPE_SEC | Väärtpaberite andmeliikide koodide nimekiri |
| | | | | | | | | | 2 | | | L_MEASURE | Seisud, vood | AN1 | CL_STOCK_FLOW | Seisud, vood |
| | | | | | | | | | 3 | | | L_REP_CTY | Vaatluspiirkonna kood BIS rahvusvahelise finantsstatistika jaoks (BIS-IFS) | AN2 | CL_BIS_IF_REF_AREA | Vaatluspiirkonna kood BIS-IFS jaoks |
| | | | | | | | | | 4 | | | CBS_BANK_TYPE | CBS panga liik | AN2 | CL_BIS_IF_REF_AREA | CBS panga liik |
| | | | | | | | | | 5 | | | CBS_BASIS | CBS aruandluse alus | AN1 | CL_CBS_BASIS | CBS aruandluse alus |
| | | | | | | | | | 6 | | | L_POSITION | CBS positsiooni liik | AN1 | CL_L_POSITION | Positsiooni liik |
| | | | | | | | | | 7 | | | L_INSTR | CBS instrumendi liik | AN1 | CL_L_INSTR | Instrumendiliik |
| | | | | | | | | | 8 | | | REM_MATURITY | CBS järelejäänud tähtaeg | AN1 | CL_ISSUE_MAT | Emissiooni tähtaegade koodide nimekiri |
| | | | | | | | | | 9 | | | CURR_TYPE_BOOK | CBS kirje tegemise asukoha vääringu liik | AN3 | CL_CURRENCY_3POS | Kirje tegemise asukoha vääringu liik |
| | | | | | | | | | 10 | | | L_CP_SECTOR | CBS tehingupoole sektor | AN1 | CL_L_SECTOR | CBS tehingupoole sektor |
| | | | | | | | | | 11 | | | L_CP_COUNTRY | CBS tehingupoole piirkond | AN2 | CL_BIS_IF_REF_AREA | Vaatluspiirkonna kood BIS-IFS jaoks |
| 8 | 6 | | 8 | | 7 | 8 | 8 | 8 | | | | COUNT_AREA | Tehingupoole piirkond | AN2 | CL_AREA_EE | Piirkonnakoodide nimekiri |
| | | | | | | | | | | 8 | 5 | COUNTERPART_AREA | Tehingupoole piirkond | AN2 | CL_AREA | Piirkonnakoodide nimekiri |
| | | 7 | | | | | | | | | | AMOUNT_CAT | Summa liik | AN1 | CL_AMOUNT_CAT | Summa liikide koodide nimekiri |
| 9 | | 8 | 9 | | | 9 | 9 | 9 | | | | BS_COUNT_SECTOR | Bilansis tehingupoole sektor | AN..7 | CL_BS_COUNT_SECTOR | Bilansis tehingupoole sektorite koodide nimekiri |
| | | | | | | | | | | 9 | | COUNTERPART_SECTOR | Bilansis tehingupoole sektor | AN..6 | CL_SECTOR | Institutsionaalne sektorite koodinimekiri |
| | | | | | 8 | | | | | | | COUNTERPART_SECTOR | Bilansis tehingupoole sektor | AN2 | CL_PS_COUNT_SECTOR | Makse- ja arveldussüsteemi saatva/vastuvõtva poole sektor |
| | | | | | | | 10 | | | | | FVC_ORI_SECTOR | FVCde algataja sektor | AN2 | CL_FVC_ORI_SECTOR | FVCde algataja sektorite koodide nimekiri |
| | | | | | | | | | | | 6 | ICO_UNIT | Kindlustusseltsi üksus | AN1 | CL_ICO_UNIT | Kindlustusseltsi kirjete koodide nimekiri |
| 10 | 7 | 9 | 10 | 7 | 9 | 10 | 11 | 10 | | 10 | | CURRENCY_TRANS | Tehingu vääring | AN3 | CL_CURRENCY | Vääringute koodide nimekiri |
| | 8 | | 11 | 8 | 10 | 11 | | 11 | | | | SERIES_DENOM | Andmerea vääring või eriarvutus | AN1 | CL_SERIES_DENOM | Andmerea vääringu või eriarvutuse koodide nimekiri |
| | | | | | | | | | | 11 | 7 | CURRENCY_DENOM | Vääringu määratlus | AN..15 | CL_UNIT | Ühikukoodide nimekiri |
| 11 | | | | | | | 12 | | | | | BS_SUFFIX | Bilansi sufiks | AN..3 | CL_BS_SUFFIX | Bilansi sufiksi koodide nimekiri |
| | | | | 9 | | | | | | | | SEC_SUFFIX | Andmerea sufiks väärtpaberite jaoks | AN1 | CL_SEC_SUFFIX | Väärtpaberite sufiksi koodide nimekiri |
| | | 10 | | | | | | | | | | IR_BUS_COV | Intressimääradega seotud tegevuse hõlmatus | AN1 | CL_IR_BUS_COV | Intressimääradega seotud tegevuse hõlmatuse koodide nimekiri |

Andmestruktuuri määratlus (DSD)

Mõiste

Mõiste nimetus

Väärtus

Koodinimekiri

Koodinimekirja nimetus

BSI

SSI

MIR

OFI

SEC

PSS

IVF

FVC

CBD

CBS (9)

ICPF

ICO

(tunnuskood)

vorming (10)

MÕÕTMETE JÄRJESTUS VÕTMES

MÕÕTMED

1

1

1

1

1

1

1

1

1

1

1

1

FREQ

Sagedus

AN1

CL_FREQ

Sageduskoodide nimekiri

2

2

2

2

2

2

2

2

2

REF_AREA

Vaatluspiirkond

AN2

CL_AREA_EE

Piirkonnakoodide nimekiri

2

2

REF_AREA

Vaatluspiirkond

AN2

CL_AREA (11)

Piirkonnakoodide nimekiri

3

3

3

3

ADJUSTMENT

Korrektsiooni näitaja

AN1

CL_ADJUSTMENT

Korrigeerimist näitavate koodide nimekiri

4

3

BS_REP_SECTOR

Bilansi jaotus vaatlussektorite kaupa

AN..2

CL_BS_REP_SECTOR

Bilansikirjete vaatlussektorite kaupa jaotuse koodide nimekiri

3

REF_SECTOR

Vaatlussektori jaotus

AN4

CL_ESA95_SECTOR

ESA 95 vaatlussektorite kaupa jaotuse koodide nimekiri

3

SEC_ISSUING SECTOR

Väärtpabereid emiteeriv sektor

AN4

CL_ESA95_SECTOR

ESA 95 vaatlussektorite kaupa jaotuse koodide nimekiri

3

PSS_INFO_TYPE

PSS teabe liik

AN4

CL_PSS_INFO_TYPE

Makse- ja arveldussüsteemide teabeliigi koodide nimekiri

4

PSS_INSTRUMENT

PSS instrument

AN4

CL_PSS_INSTRUMENT

Makse- ja arveldussüsteemide instrumentide koodide nimekiri

5

PSS_SYSTEM

PSS sisend

AN4

CL_PSS_SYSTEM

Makse- ja arveldussüsteemide sisendikoodide nimekiri

6

DATA_TYPE_PSS

PSS andmeliik

AN2

CL_DATA_TYPE_PSS

Makse- ja arveldussüsteemide andmeliigi koodide nimekiri

3

COMP_APPROACH

Andmete koostamise meetod

AN1

CL_COMP_APPROACH

Andmete koostamise meetodite koodinimekiri

4

OFI_REP_SECTOR

Muude finantsvahendajate aruandluse sektor

AN2

CL_OFI_REP_SECTOR

Muude finantsvahendajate vaatlussektorite järgi jaotuse koodide nimekiri

4

IVF_REP_SECTOR

Investeerimisfondide aruandluse sektor

AN2

CL_IVF_REP_SECTOR

Investeerimisfondide vaatlussektorite järgi jaotuse koodide nimekiri

4

FVC_REP_SECTOR

FVCde aruandlussektor

AN1

CL_FVC_REP_SECTOR

FVCde vaatlussektorite kaupa jaotuse koodide nimekiri

4

3

ARUANDLUSSEKTOR

Aruandlussektor

AN..6

CL_SECTOR (11)

Institutsionaalne sektorite koodinimekiri

3

CB_REP_SECTOR

CBD vaatlussektori jaotus

AN2

CL_CB_REP_SECTOR

Konsolideeritud pangandusandmete vaatlussektorite kaupa jaotuse koodide nimekiri

4

CB_SECTOR_SIZE

CBD vaatlussektori suurus

AN1

CL_CB_SECTOR_SIZE

Konsolideeritud pangandusandmete vaatlussektorite suuruse koodinimekiri

4

SSI_INDICATOR

Struktuuri finantsnäitajad

AN3

CL_SSI_INDICATOR

Struktuuri finantsnäitajate koodide nimekiri

5

4

BS_ITEM

Bilansikirje

AN..7

CL_BS_ITEM

Bilansikirjete koodide nimekiri

5

OFI_ITEM

Muude finantsvahendajate bilansikirjed

AN3

CL_OFI_ITEM

Muude finantsvahendajate bilansikirjete koodide nimekiri

4

SEC_ITEM

Väärtpaberite kirje

AN6

CL_ESA95_ACCOUNT

ESA 95 kontode koodide nimekiri

5

IF_ITEM

Investeerimisfondide varad ja kohustused.

AN3

CL_IF_ITEM

IF bilansikirjete koodide nimekiri

5

FVC_ITEM

FVCde varad ja kohustused

AN3

CL_FVC_ITEM

FVCde bilansikirjete koodide nimekiri

5

ICPF_ITEM

Kindlustusseltside ja pensionifondide varad ja kohustused

AN..4

CL_ICPF_ITEM

Kindlustusseltside ja pensionifondide varade ja kohustuste koodide nimekiri

4

ICO_PAY_ITEM

Kindlustusseltsi tegevusvaldkonna kirje

AN1

CL_ICO_PAY

Kindlustusseltsi tegevusvaldkonna kirjete koodide nimekiri

5

CB_ITEM

Konsolideeritud pangandusandmete kirje

AN5

CL_CB_ITEM

Konsolideeritud pangandusandmete kirjete koodide nimekiri

6

5

6

6

6

6

MATURITY_ORIG

Esialgne tähtaeg

AN..3

CL_MATURITY_ORIG

Algsete tähtaegade koodide nimekiri

6

MATURITY

Tähtaeg

AN..6

CL_MATURITY (11)

Tähtajakoodide nimekiri

5

SEC_VALUATION

Väärtpaberite hindamine

AN1

CL_MUFA_VALUATION

Rahaliidu finantskonto raames hindamise koodide nimekiri

7

5

7

7

7

7

7

DATA_TYPE

Andmete liik

AN1

CL_DATA_TYPE

Monetaar- ja pangandusandmete liikide, voogude ja positsioonide koodide nimekiri

6

DATA_TYPE_MIR

MIR andmeliik

AN1

CL_DATA_TYPE_MIR

RA intressimäära andmeliikide koodide nimekiri

6

DATA_TYPE_SEC

Väärtpaberite andmeliik

AN1

CL_DATA_TYPE_SEC

Väärtpaberite andmeliikide koodide nimekiri

2

L_MEASURE

Seisud, vood

AN1

CL_STOCK_FLOW

Seisud, vood

3

L_REP_CTY

Vaatluspiirkonna kood BIS rahvusvahelise finantsstatistika jaoks (BIS-IFS)

AN2

CL_BIS_IF_REF_AREA

Vaatluspiirkonna kood BIS-IFS jaoks

4

CBS_BANK_TYPE

CBS panga liik

AN2

CL_BIS_IF_REF_AREA

CBS panga liik

5

CBS_BASIS

CBS aruandluse alus

AN1

CL_CBS_BASIS

CBS aruandluse alus

6

L_POSITION

CBS positsiooni liik

AN1

CL_L_POSITION

Positsiooni liik

7

L_INSTR

CBS instrumendi liik

AN1

CL_L_INSTR

Instrumendiliik

8

REM_MATURITY

CBS järelejäänud tähtaeg

AN1

CL_ISSUE_MAT

Emissiooni tähtaegade koodide nimekiri

9

CURR_TYPE_BOOK

CBS kirje tegemise asukoha vääringu liik

AN3

CL_CURRENCY_3POS

Kirje tegemise asukoha vääringu liik

10

L_CP_SECTOR

CBS tehingupoole sektor

AN1

CL_L_SECTOR

CBS tehingupoole sektor

11

L_CP_COUNTRY

CBS tehingupoole piirkond

AN2

CL_BIS_IF_REF_AREA

Vaatluspiirkonna kood BIS-IFS jaoks

8

6

8

7

8

8

8

COUNT_AREA

Tehingupoole piirkond

AN2

CL_AREA_EE

Piirkonnakoodide nimekiri

8

5

COUNTERPART_AREA

Tehingupoole piirkond

AN2

CL_AREA

Piirkonnakoodide nimekiri

7

AMOUNT_CAT

Summa liik

AN1

CL_AMOUNT_CAT

Summa liikide koodide nimekiri

9

8

9

9

9

9

BS_COUNT_SECTOR

Bilansis tehingupoole sektor

AN..7

CL_BS_COUNT_SECTOR

Bilansis tehingupoole sektorite koodide nimekiri

9

COUNTERPART_SECTOR

Bilansis tehingupoole sektor

AN..6

CL_SECTOR

Institutsionaalne sektorite koodinimekiri

8

COUNTERPART_SECTOR

Bilansis tehingupoole sektor

AN2

CL_PS_COUNT_SECTOR

Makse- ja arveldussüsteemi saatva/vastuvõtva poole sektor

10

FVC_ORI_SECTOR

FVCde algataja sektor

AN2

CL_FVC_ORI_SECTOR

FVCde algataja sektorite koodide nimekiri

6

ICO_UNIT

Kindlustusseltsi üksus

AN1

CL_ICO_UNIT

Kindlustusseltsi kirjete koodide nimekiri

10

7

9

10

7

9

10

11

10

10

CURRENCY_TRANS

Tehingu vääring

AN3

CL_CURRENCY

Vääringute koodide nimekiri

8

11

8

10

11

11

SERIES_DENOM

Andmerea vääring või eriarvutus

AN1

CL_SERIES_DENOM

Andmerea vääringu või eriarvutuse koodide nimekiri

11

7

CURRENCY_DENOM

Vääringu määratlus

AN..15

CL_UNIT

Ühikukoodide nimekiri

11

12

BS_SUFFIX

Bilansi sufiks

AN..3

CL_BS_SUFFIX

Bilansi sufiksi koodide nimekiri

9

SEC_SUFFIX

Andmerea sufiks väärtpaberite jaoks

AN1

CL_SEC_SUFFIX

Väärtpaberite sufiksi koodide nimekiri

10

IR_BUS_COV

Intressimääradega seotud tegevuse hõlmatus

AN1

CL_IR_BUS_COV

Intressimääradega seotud tegevuse hõlmatuse koodide nimekiri

Sagedus (Frequency).
  See mõõde näitab esitatud andmerea sagedust. Andmevahetuse erinõuded on järgmised:

| — | „ECB_OFI1” DSD osas: kui riigisisesed andmed on kättesaadavad harva, st poolaasta- või aastaandmetena, koostavad RKPd kvartaliandmete prognoosi. Kui kvartaliandmete prognoosi ei saa teha, esitatakse andmed siiski kvartaliandmete aegreana (st aastaandmed esitatakse yyyyQ4 ja poolaastaandmed yyyyQ2 ja yyyyQ4 ning ülejäänud kvartalites jäetakse kas andmed esitamata või esitatakse puuduvate andmete vaatluse staatusega L); |
| --- | --- |

—

„ECB_OFI1” DSD osas: kui riigisisesed andmed on kättesaadavad harva, st poolaasta- või aastaandmetena, koostavad RKPd kvartaliandmete prognoosi. Kui kvartaliandmete prognoosi ei saa teha, esitatakse andmed siiski kvartaliandmete aegreana (st aastaandmed esitatakse yyyyQ4 ja poolaastaandmed yyyyQ2 ja yyyyQ4 ning ülejäänud kvartalites jäetakse kas andmed esitamata või esitatakse puuduvate andmete vaatluse staatusega L);

| — | „ECB_SEC1” DSD osas: kui nõutavad kuuandmed ei ole kättesaadavad ja prognoosi ei saa koostada, võib edastada kvartali- või aastaandmed. |
| --- | --- |

—

„ECB_SEC1” DSD osas: kui nõutavad kuuandmed ei ole kättesaadavad ja prognoosi ei saa koostada, võib edastada kvartali- või aastaandmed.

Vaatluspiirkond (Reference area).

  See mõõde tähistab andmeid esitava asutuse asukohariiki. „ECB_SEC1” DSD osas tähistab see emiteeriva sektori asukohariiki (*1).

Korrektsiooni näitaja (Adjustment indicator).

  See mõõde näitab, kas on kohaldatud hooajalist ja/või tööpäeva korrektsiooni.

Bilansi jaotus vaatlussektorite kaupa (Balance sheet reference sector breakdown).

  See mõõde näitab sektorit, mille aruandlus esitatakse kooskõlas seonduvas koodinimekirjas määratletud jaotustega.

Vaatlussektori jaotus (Reference sector breakdown).

  See mõõde näitab struktuuri finantsnäitajate („ECB_SSI1” DSD) vaatlussektorit.

Väärtpabereid emiteeriv sektor (Securities issuing sector).

  See mõõde näitab väärtpaberite emitentide sektorit („ECB_SEC1” DSD).

PSS teabe liik (PSS information type).

  See mõõde näitab teabe üldist liiki, mida tuleb esitada „ECB_PSS1” DSD raames.

PSS instrument (PSS instrument).

  See „ECB_PSS1” DSD osas kasutatav mõõde näitab maksetehingus kasutatud instrumendi/vahendi eriliiki, näiteks sularahavõimalusega kaardid või kreeditkorraldused jne.

PSS sisend (PSS entry point).

  See mõõde näitab terminali või süsteemi liiki, mille kaudu asjaomane maksetehing tehti. Maksesüsteemi ja PSS sisendi koodiväärtuse vastavuse kohta vt II lisa 16. osa.

PSS andmeliik (PSS data type).

  See mõõde näitab maksesüsteemide raames vaatluse mõõteühikut, st kirje aruandlus toimub summa või väärtusena (näiteks tehingute arv kaardi kohta, tehingu väärtus kaardi kohta jne).

Andmete koostamise meetod (Compilation approach).

  See mõõde näitab, kas andmed tulenevad päritolu- või asukohamaa meetodist.

Muude finantsvahendajate aruandluse sektor (Other financial intermediaries reporting sector).

  See mõõde näitab OFI sektori sisese andmeid esitava asutuse sektorit.

Investeerimisfondide aruandluse sektor (Investment funds reporting sector).

  See mõõde näitab investeerimisfondide sektori sisese andmeid esitava asutuse sektorit.

FVCde aruandlussektor (Financial vehicle corporations reporting sector).

  See mõõde näitab FVCde sektori sisese andmeid esitava asutuse sektorit.

Aruandlussektor (Reporting sector).

  See mõõde näitab, kas andmeid esitav asutus on pensionifond või mingit liiki kindlustusselts.

CBD vaatlussektori jaotus (CBD reference sector breakdown).

  See mõõde näitab andmeid esitava asutuse omandivormi ja liiki (riigisisene krediidiasutus või väliskontrolli all tütarettevõtja või filiaal).

CBD sektori suurus (CBD sector size).

  See mõõde näitab andmeid esitava asutuse suurust selle koguvara põhjal. Seda kohaldatakse ainult riigisiseste krediidiasutuste suhtes.

Struktuuri finantsnäitajad (Structural financial indicator).

  See mõõde esineb ainult „ECB_SSI1” DSDs ja näitab struktuuri finantsnäitaja liiki.

Bilansikirje (Balance sheet item).

  See mõõde näitab määruses (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) määratletud RA bilansikirjet.

Muude finantsvahendajate bilansikirjed (Other financial intermediaries balance sheet item).

  See mõõde näitab OFI bilansi kirjet. Olenevalt asutuse liigist on OFId seotud mitmesuguse finantstegevusega ja kõikide vahendajate suhtes ei kohaldu kõik bilansikirjed. Seetõttu, kuigi enamik bilansikirjeid on muude finantsvahendajate liikidel ühised, võivad „Muud varad” ja „Muud kohustused” olla erinevatel vahendajaliikidel erinevalt määratletud. Varade poolel, „Muude varade” osas on vastu võetud kaks kirje määratlust: a) kõik väärtpaberite ja derivatiivide kauplejad (security and derivative dealers, SDD), mille puhul sisaldab see kirje laenud, ja b) laenuandmisega tegelevad finantsettevõtted (financial corporations engaged in lending, FCL), mille puhul sisaldab see kirje hoiused, sularaha, investeerimisfondide aktsiad/osakud, põhivara ja tuletisinstrumendid. „Muude kohustuste” kirje osas: a) SDDde puhul välistab see kirje võlaväärtpaberid, omakapitali ja reservid ning finantsderivatiivid ja b) FCLide puhul sisaldab see kirje finantsderivatiive.

Väärtpaberite kirje (Securities item).

  See mõõde näitab kirjeid, mis tulenevad rahaliidu finantskontode (monetary union financial accounts, MUFA) kirjete nimekirjast kooskõlas Euroopa arvepidamissüsteemiga. See on asjakohane ainult „ECB_SEC1” DSD osas.

Investeerimisfondide varad ja kohustused (Investment funds assets and liabilities).

  See mõõde näitab määruses (EL) nr 1073/2013 (EKP/2013/38) määratletud investeerimisfondide vara ja kohustusi.

FVCde varad ja kohustused (Financial vehicle corporations assets and liabilities).

  See mõõde näitab määruses (EL) nr 1075/2013 (EKP/2013/40) määratletud FVCde vara ja kohustusi.

Kindlustusseltside ja pensionifondide varad ja kohustused (Insurance corporations and pension funds assets and liabilities).

  See mõõde näitab kindlustusseltside ja pensionifondide vara ja kohustusi. Kindlustusseltside puhul on kirjed määratletud määruses (EL) nr 1374/2014 (EKP/2014/50). Pensionifondide puhul on kirjed määratletud ESA 2010s.

Kindlustusseltsi tegevusvaldkonna kirje (Insurance corporations operations item).

  See mõõde näitab määruses (EL) nr 1374/2014 (EKP/2014/50) määratletud kindlustusseltside tegevusvaldkonna kirjeid, st kindlustusmakseid, nõudeid ja vahendustasu.

Konsolideeritud pangandusandmete kirje (Consolidated banking data item).

  See mõõde näitab CBD aruandlusvormi kirjet (tuleneb pankade kasumiaruandest, bilansi ja kapitali adekvaatsuse aruannetest).

Esialgne tähtaeg (Original maturity).

  „ECB_BSI1”, „ECB_FVC1”, „ECB_IVF1”, „ECB_CBD1” ja „ECB_OFI1” DSDde osas näitab see mõõde bilansikirje esialgset tähtaega. „ECB_MIR1” DSD osas näitab see mõõde bilansiseisu kirjete osas jaotust algse tähtaja või hoiuste ja laenude etteteatamistähtaja kaupa; uute tegevuste kirjete osas näitab see mõõde jaotust algse tähtaja kaupa või hoiuste korral ning esialgu fikseeritud intressiga laenude korral etteteatamistähtaja kaupa.

Tähtaeg (Maturity).

  See mõõde näitab „ECB_ICPF1” DSD instrumendi esialgset ja järelejäänud tähtaega.

Väärtpaberite hindamine (Securities valuation).

  See mõõde näitab väärtpaberiemissiooni statistika „ECB_SEC1” DSD osas kasutatud hindamismeetodit.

Andmeliik (Data type).

  See mõõde näitab andmete liiki „ECB_BSI1”, „ECB_SSI1”, „ECB_OFI1”, „ECB_IVF1”, „ECB_FVC1”, „ECB_CBD1”, „ECB_ICPF1” ja „ECB_ICO1” DSDde aruandluses.

MIR andmeliik (MIR data type).

  See mõõde eristab „ECB_MIR1” DSDs RAde intressimäärade statistika uute tegevusmahtudega või bilansiseisudega seotud intressimäärade statistikast.

Väärtpaberite andmete liik (Securities data type).

  See mõõde näitab, millist liiki andmed sisalduvad „ECB_SEC1” DSD raames esitatud väärtpaberiemissioonide statistikas. Netoemissioonide teave esitatakse ainult juhul, kui emissioone ja tagasioste ei saa eristada.

Seisud, vood (Stock, flow).

  See „BIS_CBS” osas asjakohane mõõde osutab esitatavate andmete liigid seisude või voo osas.

Vaatluspiirkonna kood BIS-IFS jaoks (Reference area code for BIS-IFS).

  See „BIS_CBS” osas asjakohane mõõde tähistab andmeid esitava asutuse asukohariiki.

CBS panga liik (CBS bank type).

  See „BIS_CBS” osas asjakohane mõõde osutab andmeid esitava sektori rühmale. EKP-le esitamiseks tuleks kasutada koodi „4P”; eelkõige tuleks andmed edastada ainult riigisiseste harukontorite kohta CBD suurte pangakontsernide osas.

CBS aruandluse alus (CBS reporting basis).

  See „BIS_CBS” mõõde näitab nõude või positsiooni kajastamise alust.

CBS positsiooni liik (CBS position type).

  See „BIS_CBS” mõõde näitab andmetest nähtuvat finantsolukorda.

CBS järelejäänud tähtaeg (CBS remaining maturity).

  See „BIS_CBS” mõõde näitab nõude või positsiooni järelejäänud tähtaega.

CBS raamatupidamise asukoha vääringu liik (CBS currency type of booking location).

  See „BIS_CBS” mõõde näitab kajastatud nõude vääringut.

CBS tehingupoole sektor (CBS counterparty sector).

  See „BIS_CBS” mõõde on seotud nõude või positsiooni tehingupoolte jaotusega sektorite kaupa.

CBS tehingupoole piirkond (CBS counterparty area).

  See „BIS_CBS” mõõde näitab vastava kirje tehingupoole residentsi piirkonda.

Tehingupoole piirkond (Counterpart area).

  See mõõde näitab vastava tehingupoole residentsi piirkonda.

Summa liik (Amount category).

  See mõõde näitab kaupu ja mittefinantsettevõtetele antud uute laenude summat; uute laenude aruandlus toimub ka mahtude kohta. See on asjakohane ainult „ECB_MIR1” DSD osas.

Bilansis tehingupoole sektor (Balance sheet counterpart sector).

  See mõõde näitab bilansikirjeid tehingupoole sektorite kaupa. „ECB_ICPF1” DSD osutab asjakohase tehingupoole sektorile.

Tehingupoole sektor (Counterpart sector).

  See „ECB_PSS1” DSD jaoks määratletud mõõde näitab maksetehingus osaleva tehingupoole (vastuvõttev tehingupool) sektori jaotust.

FVC algataja sektor (Financial vehicle corporations originator sector).

  See „ECB_FVC1” DSD osas määratletud mõiste näitab varade või varade kogumi ja/või varade või varade kogumi krediidiriski väärtpaberistamise struktuurile ülekandjat (algatajat, originator).

Kindlustusseltsi üksus (Insurance corporations unit).

  See mõõde näitab kindlustusseltsi asjaomast tegevusüksust.

Tehingu vääring (Currency of transaction).

  See mõõde näitab vääringut, milles väärtpaber on emiteeritud („ECB_SEC1” DSD), või vääringustamist järgmise osas: a) RA bilansikirjed („ECB_BSI1” DSD); b) struktuuri finantsnäitajad („ECB_SSI1” DSD); c) hoiused ja laenud („ECB_MIR1” DSD); d) investeerimisfondi varad ja kohustused („ECB_IVF1” DSD); e) maksetehingud („ECB_PSS1” DSD); f) FVC varad ja kohustused („ECB_FVC1” DSD); g) OFI bilansikirjed („ECB_OFI1” DSD); h) CBD kirjed („ECB_CBD1” DSD) ja i) tehingud kindlustusseltside ja pensionifondide varade ja kohustustega („ECB_ICPF1” DSD).

Vääringustamine (Currency denominator).

  See mõõde näitab vääringut, milles on vääringustatud a) kindlustusseltside ja pensionifondide varad ja kohustused („ECB_ICPF1” DSD) ning b) kindlustusseltside tegevusvaldkonnad („ECB_ICO1” DSD).

Andmerea vääring või eriarvutus (Denomination of the series or special calculation).

  See mõõde näitab vääringut, milles on vääringustatud vaatlusalused andmeread, või täpsustab aluseks olevat arvutust.

Bilansi sufiks (Balance sheet suffix).

  See „ECB_BSI1” DSD mõõde näitab vääringut, milles on vääringustatud vaatlusalused andmeread, või täpsustab aluseks olevat arvutust.

Anderea sufiks väärtpaberite jaoks (Series suffix in securities context).

  See mõõde sisaldab täiendavaid andmeliike tuletatud andmeridade jaoks. See on asjakohane ainult „ECB_SEC1” DSD osas.

Intressimääradega seotud tegevuse hõlmatus (Interest rates business coverage).

  See „ECB_MIR1” DSD mõõde osutab, kas RAde intressimäärade statistika osutab bilansijääkidele või uutele tegevustele.

4. OSA

Omadused

Järgmistes jagudes selgitatakse edastatavate andmetega seotud omadusi. 1. jagu määratleb omadused DSD kaupa, sh nende vormingu ja lisamise tasandi. 2. jagu kirjeldab EKPS andmevahetuspartnerite vastutust omaduste määramisel ja järgimisel, samuti nende omaduste staatuse. 3., 4. ja 5. jagu kirjeldavad omaduste sisu erinevatel lisamise tasanditel, s.o kaastasandil, aegrea tasandil ja vaatlustasandil.

1. jagu: ECB_BSI1, ECB_SSI1, ECB_MIR1, ECB_OFI1, ECB_SEC1, ECB_PSS1, ECB_IVF1, ECB_FVC1, ECB_CBD1, BIS_CBS, ECB_ICPF1 ja ECB_ICO1 DSDde jaoks määratletud kodeeritud ja kodeerimata omadused

Lisaks andmerea võtme mõõtmetele määratletakse ka omaduste kogum. Omadused lisatakse edastatavale teabele erinevatel tasanditel: kaastasandil, aegrea tasandil ja vaatlustasandil. Kooskõlas alltoodud tabeliga tulenevad nende väärtused eelnevalt määratletud koodinimekirjadest või on need kodeerimata ning neid kasutatakse selleks, et lisada erinevatele andmeaspektidele selgitusi.

Omaduste väärtusi esitatakse ainult nende esmakordsel määramisel ja nende muutumisel; erandiks on vaatlustasandi kohustuslikud omadused, mis tuleb lisada igale vaatlusele igal andmeedastusel.

Iga asjaomase DSD jaoks määratletud omaduste, nende lisamise tasandi, vormingu ja koodinimekirjade kohta, millest tulenevad kodeeritud omaduste väärtused, annab teavet järgmine tabel.

| | | | | | | | | | | | | Statistiline mõiste | Vorming (12) | Koodinimekiri |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BSI | SSI | MIR | OFI | SEC | PSS | IVF | FVC | CBD | CBS | ICPF | ICO | OMADUSED KAASTASANDIL | (vahetatakse FNS grupi kaudu) |
| √ | √ | | √ | √ | | | √ | √ | | √ | √ | NIMETUS | Nimetus | AN..70 | kodeerimata | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | UNIT | Ühik | AN..12 | CL_UNIT | Ühikukoodide nimekiri |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | UNIT_MULT | Ühiku kordaja | AN..2 | CL_UNIT_MULT | Ühikukordajate koodide nimekiri |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | DECIMALS | Kümnendkohad | N1 | CL_DECIMALS | Kümnendkohtade koodide nimekiri: |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | TITLE_COMPL | Nimetuse täiendus | AN..1050 | kodeerimata | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | | | √ | | | | NAT_TITLE | Nimetus riigikeeles | AN..350 | kodeerimata | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | COMPILATION | Koostamine | AN..1050 | kodeerimata | |
| | √ | √ | √ | √ | | | | √ | √ | | | COVERAGE | Hõlmatus | AN..350 | kodeerimata | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | SOURCE_AGENCY | Andmeallikas | AN3 | CL_ORGANISATION | Organisatsioonide koodide nimekiri |
| | | | | | √ | | | | | | | METHOD_REF | Meetodi viide | AN..1050 | kodeerimata | |
| | | | | | | | | | | | | AEGREA TASANDI OMADUSED | (vahetatakse FNS grupi kaudu) |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | COLLECTION | Kogumise näitaja | AN1 | CL_COLLECTION | Kogumise näitajate koodide nimekiri |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | | √ | √ | DOM_SER_IDS | Andmeridade riigisisesed koodid | AN..70 | kodeerimata | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | | | √ | √ | | | BREAKS | Katkestused | AN..350 | kodeerimata | |
| √ | | √ | | √ | | √ | √ | | | √ | √ | UNIT_INDEX_BASE | Ühiku indeksibaas | AN..35 | kodeerimata | |
| | | | | | | | | | √ | | | AVAILABILITY | Kättesaadavus | AN1 | CL_AVAILABILITY | Kättesaadavuse koodide nimekiri |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | | | | √ | √ | PUBL_PUBLIC | Avaldatud andmeallikas | AN..1050 | kodeerimata | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | | | √ | √ | PUBL_MU | Avaldatud andmeallikas (ainult euroala) | AN..1050 | kodeerimata | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | | | | | | | PUBL_ECB | Avaldatud andmeallikas (ainult EKP) | AN..1050 | kodeerimata | |
| | | | | | | | | | | | | VAATLUSTASANDI OMADUSED | (vahetatakse koos ARR põhisegmendi andmetega, v.a OBS_COM, mis vahetatakse FNS grupis) |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | OBS_STATUS | Vaatluse staatus | AN1 | CL_OBS_STATUS | Vaatluse staatuse koodide nimekiri |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | OBS_CONF | Vaatluse konfidentsiaalsus | AN1 | CL_OBS_CONF | Vaatluse konfidentsiaalsuse koodide nimekiri |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | OBS_PRE_BREAK | Katkestuse-eelne vaatluse väärtus | AN..15 | kodeerimata | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | OBS_COM | Vaatluse märkus | AN..1050 | kodeerimata | |

Statistiline mõiste

Vorming (12)

Koodinimekiri

BSI

SSI

MIR

OFI

SEC

PSS

IVF

FVC

CBD

CBS

ICPF

ICO

OMADUSED KAASTASANDIL

(vahetatakse FNS grupi kaudu)

√

√

√

√

√

√

√

√

NIMETUS

Nimetus

AN..70

kodeerimata

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

UNIT

Ühik

AN..12

CL_UNIT

Ühikukoodide nimekiri

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

UNIT_MULT

Ühiku kordaja

AN..2

CL_UNIT_MULT

Ühikukordajate koodide nimekiri

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

DECIMALS

Kümnendkohad

N1

CL_DECIMALS

Kümnendkohtade koodide nimekiri:

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

TITLE_COMPL

Nimetuse täiendus

AN..1050

kodeerimata

√

√

√

√

√

√

√

NAT_TITLE

Nimetus riigikeeles

AN..350

kodeerimata

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

COMPILATION

Koostamine

AN..1050

kodeerimata

√

√

√

√

√

√

COVERAGE

Hõlmatus

AN..350

kodeerimata

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

SOURCE_AGENCY

Andmeallikas

AN3

CL_ORGANISATION

Organisatsioonide koodide nimekiri

√

METHOD_REF

Meetodi viide

AN..1050

kodeerimata

AEGREA TASANDI OMADUSED

(vahetatakse FNS grupi kaudu)

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

COLLECTION

Kogumise näitaja

AN1

CL_COLLECTION

Kogumise näitajate koodide nimekiri

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

DOM_SER_IDS

Andmeridade riigisisesed koodid

AN..70

kodeerimata

√

√

√

√

√

√

√

√

BREAKS

Katkestused

AN..350

kodeerimata

√

√

√

√

√

√

√

UNIT_INDEX_BASE

Ühiku indeksibaas

AN..35

kodeerimata

√

AVAILABILITY

Kättesaadavus

AN1

CL_AVAILABILITY

Kättesaadavuse koodide nimekiri

√

√

√

√

√

√

√

√

√

PUBL_PUBLIC

Avaldatud andmeallikas

AN..1050

kodeerimata

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

PUBL_MU

Avaldatud andmeallikas (ainult euroala)

AN..1050

kodeerimata

√

√

√

√

√

√

PUBL_ECB

Avaldatud andmeallikas (ainult EKP)

AN..1050

kodeerimata

VAATLUSTASANDI OMADUSED

(vahetatakse koos ARR põhisegmendi andmetega, v.a OBS_COM, mis vahetatakse FNS grupis)

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

OBS_STATUS

Vaatluse staatus

AN1

CL_OBS_STATUS

Vaatluse staatuse koodide nimekiri

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

OBS_CONF

Vaatluse konfidentsiaalsus

AN1

CL_OBS_CONF

Vaatluse konfidentsiaalsuse koodide nimekiri

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

OBS_PRE_BREAK

Katkestuse-eelne vaatluse väärtus

AN..15

kodeerimata

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

OBS_COM

Vaatluse märkus

AN..1050

kodeerimata

2. jagu: ECB_BSI1, ECB_SSI1, ECB_MIR1, ECB_OFI1, ECB_SEC1, ECB_PSS1, ECB_IVF1, ECB_FVC1, ECB_CBD1, BIS_CBS, ECB_ICPF1 ja ECB_ICO1 DSDde ühised omadused: EKP-le andmete esitajad on RKPd
   (15)

Igal omadusel on teatavad tehnilised omadused vastavalt järgmisele tabelile.

| | Staatus | Esimese väärtuse on määranud, kinnistanud ja sellest teatanud ... (13) | RKPd võivad muuta |
| --- | --- | --- | --- |
| TITLE_COMPL | M | EKP | Ei (*2) |
| NAT_TITLE | C | RKP | Jah |
| COMPILATION | C | RKP | Jah (*3) |
| COVERAGE | C | RKP | Jah (*3) |
| METHOD_REF | M | RKP | Jah |
| DOM_SER_IDS (14) | C | RKP | Jah |
| BREAKS | C | RKP | Jah |
| OBS_STATUS | M | RKP | Jah |
| OBS_CONF | C | RKP | Jah |
| OBS_PRE_BREAK | C | RKP | Jah |
| OBS_COM | C | RKP | Jah |
| M | : | kohustuslik, |
| C | : | tingimuslik |

Staatus

Esimese väärtuse on määranud, kinnistanud ja sellest teatanud ... (13)

RKPd võivad muuta

TITLE_COMPL

M

EKP

Ei (*2)

NAT_TITLE

C

RKP

Jah

COMPILATION

C

RKP

Jah (*3)

COVERAGE

C

RKP

Jah (*3)

METHOD_REF

M

RKP

Jah

DOM_SER_IDS (14)

C

RKP

Jah

BREAKS

C

RKP

Jah

OBS_STATUS

M

RKP

Jah

OBS_CONF

C

RKP

Jah

OBS_PRE_BREAK

C

RKP

Jah

OBS_COM

C

RKP

Jah

M

:

kohustuslik,

C

:

tingimuslik

Koos andmetega edastatava omaduste kogumi määratlused võimaldavad edastatavate aegridadega esitada lisateavet. Asjaomaste EKP statistiliste andmekogumite omadustega esitatav teave on täpsustatud allpool.

3. jagu: kaastasandi omadused

Kohustuslik

TITLE_COMPL (nimetuse täiendus).

  See omadus võimaldab rohkem märke kui omadus TITLE ja seetõttu asendab omaduse TITLE kohustusliku omadusena andmerea nimetuse määramisel.

UNIT (ühik)

| BSI | Euroala liikmesriikide jaoks: EUR |
| --- | --- |
| SSI | Euroala liikmesriikide jaoks: EUR
  Absoluutväärtustena esitatud andmeridade ja indeksite jaoks: PURE_NUMB
  Protsentidena esitatud andmeridade jaoks: PCT |
| OFI | Euroala liikmesriikide jaoks: EUR |
| MIR | Tegevusmahtude jaoks: EUR
  Intressimäärade jaoks: PCPA |
| SEC | Euroala liikmesriikide jaoks: EUR |
| PSS | Algühikute andmeridade (II lisa 16. osa tabel 5), tehingute arvu (II lisa 16. osa tabelid 3, 4, 6 ja 7) ja kontsentratsiooni suhtarvude (II lisa 16. osa tabel 6) andmeridade jaoks: PURE_NUMB
  Tehingute väärtuste andmeridade jaoks (II lisa 16. osa tabelid 3, 4, 6 ja 7): EUR |
| IVF | Euroala liikmesriikide jaoks: EUR |
| FVC | Euroala liikmesriikide jaoks: EUR |
| CBD | Euroala liikmesriikide jaoks: EUR või PURE_NUMB (kus vääring ei ole oluline) |
| CBS | Kõikide riikide poolt USA dollarites esitatud andmete jaoks: USD; andmete jaoks, kus vääring ei ole oluline: PURE_NUMB. |
| ICPF | Euroala liikmesriikide jaoks: EUR |
| ICO | Euroala liikmesriikide jaoks: EUR |

BSI

Euroala liikmesriikide jaoks: EUR

SSI

Euroala liikmesriikide jaoks: EUR

Absoluutväärtustena esitatud andmeridade ja indeksite jaoks: PURE_NUMB

Protsentidena esitatud andmeridade jaoks: PCT

OFI

Euroala liikmesriikide jaoks: EUR

MIR

Tegevusmahtude jaoks: EUR

Intressimäärade jaoks: PCPA

SEC

Euroala liikmesriikide jaoks: EUR

PSS

Algühikute andmeridade (II lisa 16. osa tabel 5), tehingute arvu (II lisa 16. osa tabelid 3, 4, 6 ja 7) ja kontsentratsiooni suhtarvude (II lisa 16. osa tabel 6) andmeridade jaoks: PURE_NUMB

Tehingute väärtuste andmeridade jaoks (II lisa 16. osa tabelid 3, 4, 6 ja 7): EUR

IVF

Euroala liikmesriikide jaoks: EUR

FVC

Euroala liikmesriikide jaoks: EUR

CBD

Euroala liikmesriikide jaoks: EUR või PURE_NUMB (kus vääring ei ole oluline)

CBS

Kõikide riikide poolt USA dollarites esitatud andmete jaoks: USD; andmete jaoks, kus vääring ei ole oluline: PURE_NUMB.

ICPF

Euroala liikmesriikide jaoks: EUR

ICO

Euroala liikmesriikide jaoks: EUR

UNIT_MULT (ühiku kordaja)

| BSI | 6 |
| --- | --- |
| SSI | 0 |
| OFI | 6 |
| MIR (16) | Tegevusmahtude jaoks: 6
  Intressimäärade jaoks: 0 |
| SEC | 6 |
| PSS | Algühikute andmeridade jaoks, v.a tehingute andmeread (II lisa 16. osa tabel 5): 0
  Tehingute andmeridade jaoks (II lisa 16. osa tabelid 3, 4, 6 ja 7, v.a kontsentratsiooni suhtarvud): 6
  Kontsentratsiooni suhtarvude andmeridade jaoks (II lisa 16. osa tabel 6): 0 |
| IVF | 6 |
| FVC | 6 |
| CBD | 3 |
| CBS | 6 |
| ICPF | 6 |
| ICO | 6 |

BSI

6

SSI

0

OFI

6

MIR (16)

Tegevusmahtude jaoks: 6

Intressimäärade jaoks: 0

SEC

6

PSS

Algühikute andmeridade jaoks, v.a tehingute andmeread (II lisa 16. osa tabel 5): 0

Tehingute andmeridade jaoks (II lisa 16. osa tabelid 3, 4, 6 ja 7, v.a kontsentratsiooni suhtarvud): 6

Kontsentratsiooni suhtarvude andmeridade jaoks (II lisa 16. osa tabel 6): 0

IVF

6

FVC

6

CBD

3

CBS

6

ICPF

6

ICO

6

DECIMALS (kümnendkohad)

| BSI | 0 |
| --- | --- |
| SSI | Absoluutväärtuste jaoks: 0
  Indeksi andmeridade ja protsentide jaoks: 4 |
| OFI | 0 |
| MIR | Tegevusmahtude jaoks: 0
  Intressimäärade jaoks: 4 |
| SEC | 0 |
| PSS | Algühikute andmeridade jaoks, v.a tehingute ja kontsentratsiooni suhtarvude andmeread (II lisa 16. osa tabel 5): 0
  Tehingute ja kontsentratsiooni suhtarvude andmeridade jaoks (II lisa 16. osa tabelid 3, 4, 6 ja 7): 3 |
| IVF | 0 |
| FVC | 0 |
| CBD | 0 |
| CBS | 0 |
| ICPF | 0 |
| ICO | 0 |

BSI

0

SSI

Absoluutväärtuste jaoks: 0

Indeksi andmeridade ja protsentide jaoks: 4

OFI

0

MIR

Tegevusmahtude jaoks: 0

Intressimäärade jaoks: 4

SEC

0

PSS

Algühikute andmeridade jaoks, v.a tehingute ja kontsentratsiooni suhtarvude andmeread (II lisa 16. osa tabel 5): 0

Tehingute ja kontsentratsiooni suhtarvude andmeridade jaoks (II lisa 16. osa tabelid 3, 4, 6 ja 7): 3

IVF

0

FVC

0

CBD

0

CBS

0

ICPF

0

ICO

0

METHOD_REF (meetodi viide).
  Seda omadust kasutatakse ainult PSS andmekogu puhul ja see osutab kas iga andmerea või selle osa suhtes kasutatud 2005. aasta täpsustatud määratlust või varasemat määratlust. Määratletud on kaks väärtust:

| PSS | Täpsustatud määratlus kehtib alates 2005. aastast ja see on: „2005”.
  Varasemate aastate määratlused (2004 ja varasemad) on: „Previous”. |
| --- | --- |

PSS

Täpsustatud määratlus kehtib alates 2005. aastast ja see on: „2005”.

Varasemate aastate määratlused (2004 ja varasemad) on: „Previous”.

See omadus peaks osutama ka perioodile, mille kohta määratlust on kasutatud. Näiteks „2005. aasta määratlused kogu andmerea jaoks”, „2005. aasta määratlused alates 2003. aasta andmetest, varasemad määratlused muude jaoks” või „Varasemad määratlused kuni 2004. aasta andmeteni”.

Tingimuslik

TITLE (nimetus).

  RKPd võivad kasutada omadust TITLE lühikeste nimetuste kirjendamiseks.

NAT_TITLE (nimetus riigikeeles).

  RKPd võivad kasutada NAT_TITLE omadust täpse kirjelduse ja muude täiendavate või eristavate andmete esitamiseks oma riigikeeles. Kuigi suur- ja väiketähtede kasutamine probleeme ei tekita, palutakse RKPdel piirduda märgistikuga Latin-1. Üldreeglina tuleb rõhumärkidega tähti ja muid tähtnumbrilisi märke enne kasutamist kontrollida.

COMPILATION (koostamine).
  BSI, IVF, FVC, ICPF, ICO ja MIR andmekogude jaoks võib seda omadust kasutada täiendavate selgituste andmiseks koostamismeetodite, kaalumisskeemide ja statistikamenetluse kohta, mida on andmeridade koostamisel kasutatud, eelkõige juhul, kui need erinevad EKP reeglitest ja standarditest. Üldreeglina on nõutavate riigi selgitavate märkuste struktuur järgmine:

| — | andmeallikad/andmekogumissüsteem, |
| --- | --- |

—

andmeallikad/andmekogumissüsteem,

| — | koostamise kord (sh prognooside/ootuste kirjeldus), |
| --- | --- |

—

koostamise kord (sh prognooside/ootuste kirjeldus),

| — | kõrvalekalded EKP aruandlusjuhistest (geograafiline / sektorite kaupa liigitus ja/või väärtuse määramise viisid), |
| --- | --- |

—

kõrvalekalded EKP aruandlusjuhistest (geograafiline / sektorite kaupa liigitus ja/või väärtuse määramise viisid),

| — | riigi õigusraamistikuga seotud teave. |
| --- | --- |

—

riigi õigusraamistikuga seotud teave.

SSI andmekogu jaoks hõlmab koostamise omadus teavet seoste kohta finantsvahendajate (v.a krediidiasutused) EL õigusraamistikuga.

OFI andmekogu jaoks tuleb selle omaduse kohta esitada täpne kirjeldus riigi selgitavate märkuste punktides 1 kuni 5 (II lisa 11. osa).

Samuti tuleb SEC andmekogu jaoks selle omaduse kohta esitada täpne kirjeldus riigi selgitavate märkuste punktides 1, 2, 4, 5, 8, 9 ja 10 (II lisa, 12. osa).

COVERAGE (hõlmatus)

| Teave järgmise kohta | Märkused |
| --- | --- |
| SSI | — | erinevat liiki finantsvahendajate hõlmatus |

Teave järgmise kohta

Märkused

SSI

—

erinevat liiki finantsvahendajate hõlmatus

| — | finantsvahendaja liik erinevate näitajate osas |
| --- | --- |

—

finantsvahendaja liik erinevate näitajate osas

| — | kas osalise hõlmatuse korral kasutati prognoosi |
| --- | --- |

—

kas osalise hõlmatuse korral kasutati prognoosi

| — | kas tehti juurdearvestus |
| --- | --- |

—

kas tehti juurdearvestus

OFI

| — | koguvarade/-kohustuste aegridade hõlmatus |
| --- | --- |

—

koguvarade/-kohustuste aegridade hõlmatus

| — | põhiliikide all hõlmatud OFIde kirjeldus |
| --- | --- |

—

põhiliikide all hõlmatud OFIde kirjeldus

| — | kas osalise hõlmatuse korral kasutati prognoosi |
| --- | --- |

—

kas osalise hõlmatuse korral kasutati prognoosi

| — | kas tehti juurdearvestus |
| --- | --- |

—

kas tehti juurdearvestus

| — | vt II lisa 11. osa (riigi selgitavad märkused, punkt 6) |
| --- | --- |

—

vt II lisa 11. osa (riigi selgitavad märkused, punkt 6)

MIR

| — | stratifitseerimise kriteeriumid, valimi kord (võrdne tõenäosus / tõenäosus on proportsioonis suurusega / valik suurematest asutustest) valimismeetodi kasutamisel |
| --- | --- |

—

stratifitseerimise kriteeriumid, valimi kord (võrdne tõenäosus / tõenäosus on proportsioonis suurusega / valik suurematest asutustest) valimismeetodi kasutamisel

SEC

| — | emissioonide liigitus |
| --- | --- |

—

emissioonide liigitus

| — | vt ka II lisa 12. osa, 2. jao punkti 4 ja 3. jao punkti 6 |
| --- | --- |

—

vt ka II lisa 12. osa, 2. jao punkti 4 ja 3. jao punkti 6

CBD

| — | andmeid esitava üldkogumi kirjeldus |
| --- | --- |

—

andmeid esitava üldkogumi kirjeldus

| — | kas teatavad asutused jäeti andmekogumisest välja |
| --- | --- |

—

kas teatavad asutused jäeti andmekogumisest välja

| — | väljajätmise põhjendused |
| --- | --- |

—

väljajätmise põhjendused

SOURCE_AGENCY (andmeallikas).

  Selle omaduse määratleb EKP väärtusena, mis osutab andmeid esitava RKP nimele.

4. jagu: aegrea tasandi omadused

Kohustuslik

COLLECTION (kogumise näitaja).
  See omadus annab teavet perioodi või ajahetke kohta, mil aegridu mõõdetakse (st perioodi algus, keskpaik või lõpp), või osutab sellele, kas esitatakse keskmisi andmeid.

| BSI | Bilansiseisud: perioodi lõpp (E)
  Finantsvood: vaatluste summa perioodil (S) |
| --- | --- |
| SSI | Perioodi lõpp (E) |
| OFI | Bilansiseisud: perioodi lõpp (E)
  Finantsvood: vaatluste summa perioodil (S) |
| MIR | Bilansiseisu intressimäärad: perioodi lõpp (E)
  Uue tegevuse intressimäärad: vaatluste keskmine perioodil (A)
  Tegevusmahud bilansiseisudes: perioodi lõpp (E)
  Uue tegevuse mahud: vaatluste summa (juurdearvestusega) perioodil (S) |
| SEC: | Bilansiseisud: perioodi lõpp (E)
  Finantsvood: vaatluste summa perioodil (S) |
| PSS | Osalejate arv ja kontsentratsiooni suhtarvud (II lisa 16. osa tabelid 5 ja 6): perioodi lõpp (E)
  Tehingud, v.a kontsentratsiooni suhtarvud (II lisa 16. osa tabelid 3, 4, 6 ja 7): vaatluste summa perioodil (S) |
| IVF | Bilansiseisud: perioodi lõpp (E)
  Finantsvood: vaatluste summa perioodil (S) |
| FVC | Bilansiseisud: perioodi lõpp (E)
  Finantsvood: vaatluste summa perioodil (S) |
| CBD | Perioodi lõpp (E) |
| CBS | Perioodi lõpp (E) |
| ICPF | Bilansiseisud: perioodi lõpp (E)
  Finantsvood: vaatluste summa perioodil (S) |
| ICO | Finantsvood: vaatluste summa perioodil (S) |

BSI

Bilansiseisud: perioodi lõpp (E)

Finantsvood: vaatluste summa perioodil (S)

SSI

Perioodi lõpp (E)

OFI

Bilansiseisud: perioodi lõpp (E)

Finantsvood: vaatluste summa perioodil (S)

MIR

Bilansiseisu intressimäärad: perioodi lõpp (E)

Uue tegevuse intressimäärad: vaatluste keskmine perioodil (A)

Tegevusmahud bilansiseisudes: perioodi lõpp (E)

Uue tegevuse mahud: vaatluste summa (juurdearvestusega) perioodil (S)

SEC:

Bilansiseisud: perioodi lõpp (E)

Finantsvood: vaatluste summa perioodil (S)

PSS

Osalejate arv ja kontsentratsiooni suhtarvud (II lisa 16. osa tabelid 5 ja 6): perioodi lõpp (E)

Tehingud, v.a kontsentratsiooni suhtarvud (II lisa 16. osa tabelid 3, 4, 6 ja 7): vaatluste summa perioodil (S)

IVF

Bilansiseisud: perioodi lõpp (E)

Finantsvood: vaatluste summa perioodil (S)

FVC

Bilansiseisud: perioodi lõpp (E)

Finantsvood: vaatluste summa perioodil (S)

CBD

Perioodi lõpp (E)

CBS

Perioodi lõpp (E)

ICPF

Bilansiseisud: perioodi lõpp (E)

Finantsvood: vaatluste summa perioodil (S)

ICO

Finantsvood: vaatluste summa perioodil (S)

Tingimuslik

DOM_SER_IDS (andmeridade riigisisesed koodid).

  See omadus võimaldab viidata riikide andmebaasides vastava andmerea tuvastamiseks kasutatavale koodile (võib lisada ka valemi aluseks oleva riigi koodi kasutamiseks).

UNIT_INDEX_BASE (ühiku indeksibaas).

  See omadus on kohustuslik, kui see seondub andmerea võtmega, mis väljendab indeksit. See väljendab indeksite baasviidet ja baasväärtust ja seda kasutatakse ainult EKP poolt tuletatud tinglike positsioonide indeksite andmeridade puhul, mis saadetakse EKPS-ile.

BREAKS (katkestused).

  See omadus kirjeldab aja jooksul andmerea kogumises, aruandluse hõlmatuses ja koostamises toimunud katkestusi ja tähtsamaid muutusi. Katkestuste puhul tuleb võimaluse korral märkida, mil määral vanu ja uusi andmeid võib võrreldavateks lugeda.

PUBL_PUBLIC, PUBL_MU, PUBL_ECB (andmeallikas, andmeallikas (ainult euroala), andmeallikas (ainult EKP).

  Selle omaduse määrab EKP juhul, kui andmeid avaldatakse EKP avalikus või mitteavalikus väljaandes. Sellest nähtub avaldatud andmete viide (st väljaanne, teemad jne).

5. jagu: vaatluse tasandi omadused

Kui RKP soovib vaatluse tasandi omadust muuta, tuleb vaatlus koos sellega uuesti esitada. Juhul kui RKP muudab vaatlust ilma asjaomaseid omaduste väärtusi lisamata, asendatakse väärtused asendusväärtustega.

Kohustuslik

OBS_STATUS (vaatluse staatus).
  RKPd lisavad vaatluse staatuse väärtuse igale esitatavale vaatlusele. See omadus on kohustuslik ja tuleb lisada iga üksikvaatluse andmete edastamisel. Kui RKPd muudavad selle omaduse väärtust, edastatakse uuesti nii vaatluse väärtus (isegi kui see jäi samaks) kui ka uus vaatluse staatuse tähis.

Allpool on esitatud selle omaduse eeldatavad väärtused kokkulepitud hierarhia kohaselt käesoleva statistika jaoks:

„A”= normaalväärtus (vaatluste alusel),

„B”= katkestuse väärtus järgmiste andmekogumite jaoks: SSI, MIR, CBD ja PSS (*4),

„M”= puuduv väärtus, andmed puuduvad,

„L”= puuduv väärtus, andmed on olemas, kuid neid ei kogutud,

„E2”= hinnanguline väärtus (*5),

„P”= esialgne väärtus (seda väärtust võib kasutada igas andmeedastuses viimase kättesaadava vaatluse kohta, kui seda loetakse esialgseks).

Arvväärtused tuleb tavaliselt esitada vaatluse staatusega A (normaalväärtus). Muul juhul lisatakse eespool antud nimekirja põhjal A-st erinev väärtus. Kui vaatlusel on kaks omadust, esitatakse neist tähtsam vastavalt järgmisele hierarhiale.

Igas andmeedastuses võib viimased kättesaadavad vaatlused esitada esialgsetena ja tähistada need vaatluse staatusega P. Kindlad vaatluste väärtused, mis esitatakse tähistusega A, asendatakse hiljem parandatud vaatlustega ja vaatluse staatuse tähis asendab esialgse.

Puuduvad väärtused („–”) esitatakse, kui arvväärtust ei ole võimalik esitada (nt puhkepäevade, andmete puudumise või mittekogumise tõttu). Puuduvat vaatlust ei tohi kunagi esitada nullina, sest null on normaalne arvväärtus, mis näitab täpset ja kehtivat summat. Juhul kui RKPd ei saa puuduva väärtuse põhjust kindlaks teha või nad ei saa kasutada koodinimekirjas CL_OBS_STATUS esitatud väärtuste valikut puuduva vaatluse esitamisel (L või M), tuleb kasutada väärtust M.

Kui kohaliku statistika olukorra tõttu mõne aegrea andmeid teatavatel tähtaegadel või kogu aegrea jooksul ei koguta (aluseks olev majanduslik nähtus on olemas, kuid seda statistikas ei jälgita), esitatakse puuduv väärtus („–”) igal perioodil vaatluse staatusega L.

Kui aegrida (või osa sellest) ei ole kohaliku turu tavade või õigusliku/majandusliku raamistiku tõttu kohaldatav (selle aluseks olev nähtus puudub), teatatakse puuduv väärtus („–”) vaatluse staatusega M.

Tingimuslik

OBS_CONF (vaatluse konfidentsiaalsus).
  RKPd lisavad vaatluse konfidentsiaalsuse väärtuse igale edastatavale vaatlusele. Kuigi see omadus on EKP struktuurimääratluste dokumendis määratletud tingimuslikuna, tuleb see esitada iga andmeedastusega iga üksikvaatluse kohta, kuna iga konfidentsiaalne vaatlus peab olema kohaselt tähistatud. Kui RKPd muudavad selle omaduse väärtust, edastatakse uuesti nii vaatluse väärtus (isegi kui see jäi samaks) kui ka uus vaatluse staatuse tähis.

Allpool on esitatud selle omaduse eeldatavad väärtused käesoleva statistika jaoks:

F= võib avaldada,

N= ei või avaldada, lubatud on ainult piiratud või sisekasutus,

C= konfidentsiaalne statistika määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 8 tähenduses,

S= teine konfidentsiaalsuskategooria andmete saaja halduses, ei või avaldada,

D= teine konfidentsiaalsuskategooria andmete saatja halduses, ei või avaldada. Seda koodi võivad kasutada RKPd, kes oma aruandlussüsteemis juba eristavad esmast ja teisest konfidentsiaalsust. Vastasel juhul peavad RKPd kasutama teisese konfidentsiaalsuse tähistamiseks tähist C.

OBS_PRE_BREAK (katkestuse-eelne vaatluse väärtus).
  See omadus sisaldab katkestuse-eelset vaatluse väärtust, mis on nagu vaatluski arvväli (*6). Üldjuhul esitatakse see siis, kui esineb katkestus; sel juhul tuleb vaatluse staatus määrata kui B (katkestuse väärtus).

BSI, IVF, FVC, OFI, ICPF ja ICO andmekogude osas seda omadust ei nõuta, sest see teave on juba ümberliigitamise või finantstehinguid kajastavast andmereast kättesaadav. See on lisatud omaduste nimekirja, kuna see kuulub kõikide andmekogude omaduste ühisesse alamhulka.

OBS_COM (vaatluse märkus).

  Seda omadust võib kasutada märkuste lisamiseks vaatluse tasandil (nt konkreetse vaatluse kohta andmete puudumise tõttu tehtud prognoosi kirjeldus, võimaliku normist kõrvale kalduva vaatluse põhjuste selgitus või esitatud andmerea muutuse üksikasjade lisamine).

(*1)  RKPde osas on emiteeriva sektori asukohariik RKP asukohariik."

(*4)  Juhul kui OBS_STATUS esitatakse B-na, tuleb väärtus esitada omaduse OBS_PRE_BREAK all."

(*5)  Vaatluse staatust E tuleks kasutada kõigi andmete vaatluste või perioodide kohta, mis põhinevad prognoosidel ja mida ei saa lugeda normaalseteks väärtusteks."

(*6)  Nelja objekti – vaatluse väärtus pluss OBS_STATUS, OBS_CONF ja OBS_PRE_BREAK – käsitletakse ühe üksusena. St RKPd peavad saatma vaatluse kohta kõik täiendavad andmed. (Kui omadust ei esitata, kirjutatakse nende eelmised väärtused vaikeväärtustega üle.)”
  "

| 4. | IV lisa muudetakse järgmiselt.






  a) | Pealkiri asendatakse järgmisega:


  „TEHINGUTE TULETAMINE RAHALOOMEASUTUSTE BILANSIKIRJETE, INVESTEERIMISFONDIDE, FINANTSVAHENDUSETTEVÕTETE JA KINDLUSTUSSELTSIDE STATISTIKAS”. |
| --- | --- | --- |

4.

IV lisa muudetakse järgmiselt.

a)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

„TEHINGUTE TULETAMINE RAHALOOMEASUTUSTE BILANSIKIRJETE, INVESTEERIMISFONDIDE, FINANTSVAHENDUSETTEVÕTETE JA KINDLUSTUSSELTSIDE STATISTIKAS”.

| b) | 1. osa asendatakse järgmisega:

  „1. OSA

  Tehingute tuletamise korra üldine kirjeldus


  1. jagu: raamistik









  1. | Tehingute tuletamise raamistik rahaloomeasutuste (RA) bilansikirjete (BSI), investeerimisfondide (IF), finantsvahendusettevõtete (FVC) ja kindlustusseltside (IC) varade ja kohustuste statistikas põhineb Euroopa Arvepidamise Süsteemil (edaspidi „ESA 2010”). Vajaduse korral võib sellest rahvusvahelisest standardist kõrvale kalduda nii andmete sisu kui ka statistikamõistete osas. Käesolevat lisa tõlgendatakse kooskõlas ESA 2010-ga, kui määrus (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33), määrus (EL) nr 1073/2013 (EKP/2013/38), määrus (EL) nr 1075/2013 (EKP/2013/40), määrus (EL) nr 1374/2014 (EKP/2014/50) või käesolev suunis ei sätesta otseselt või kaudselt teisiti. |
| --- | --- | --- |

b)

1. osa asendatakse järgmisega:

„1. OSA

Tehingute tuletamise korra üldine kirjeldus

1. jagu: raamistik

1.

| 2. | Finantstehinguid määratletakse kooskõlas ESA 2010-ga finantsvara netosoetamisena või kohustuste netovõtmisena iga finantsinstrumendi liigi kohta, st asjakohasel aruandlusperioodil toimuvate finantstehingute kogusummana (*7). Määruses (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33), määruses (EL) nr 1073/2013 (EKP/2013/38), määruses (EL) nr 1075/2013 (EKP/2013/40) ja määruses (EL) nr 1374/2014 (EKP/2014/50) täpsustatud eset hõlmavaid finantstehinguid arvutatakse netoalusel, st ei ole vajadust kindlaks teha brutotehinguid või käivet (*8). Iga tehingu väärtuse määramiseks tuleb ette võtta varade soetus-/võõrandamisväärtus ja/või kohustuste väärtus nende võtmisel, likvideerimisel või vahetamisel. Siiski on lubatud ESA 2010st kõrvalekaldumine. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Käesolev lisa vaatab läbi tehingute tuletamise meetodid BSI, IF, FVC ja IC statistika osas. Käesolev osa keskendub tehinguandmete arvutamisele Euroopa Keskpanga (EKP) poolt ja selle aluseks oleva teabe esitamisele RKPde poolt ning 2. osa keskendub voogude korrigeerimise mõistetele. 3., 4., 5. ja 6. osa sätestavad konkreetse teabe BSI, IF, FVC ja IC statistikaraamistiku koostamise osas.
  Täpsustused ja arvutusnäited on esitatud nende statistikavaldkondade käsiraamatutes, mis on avaldatud EKP veebilehel. |
| --- | --- |

3.

Täpsustused ja arvutusnäited on esitatud nende statistikavaldkondade käsiraamatutes, mis on avaldatud EKP veebilehel.

2. jagu: tehingute andmete arvutamine EKP poolt ja RKPde aruandlus EKP-le

1.   Sissejuhatus

| 1. | EKP fikseerib finantsvoogude arvutamiseks BSI, IF ja IC statistika osas iga vara ja kohustuse kirje puhul vahed perioodilõpuseisude ja aruandluskuupäevade seisude vahel ja jätab välja mittetehingulised mõjud, st „muud muutused”. „Muud muutused” on jagatud kahte põhirühma: „Ümberliigitus- ja muu korrigeerimine” ja „Ümberhindluskorrigeerimine”, millest viimane hõlmab nii hinna kui ka vahetuskursi muutustest tulenevaid ümberhindlusi (*9). Riikide keskpangad (RKPd) esitavad EKP-le „Ümberliigitus- ja muu korrigeerimise” ning „Ümberhindluskorrektsioonid”, et oleks võimalik selline mittetehinguline mõju finantsvoogude statistika arvutamisel kõrvaldada.
  Bilansikirjete statistika puhul esitavad RKPd korrigeerimisandmeid EKP-le kooskõlas II lisa 1. osaga. RKPde poolt esitatud „Ümberhindluskorrigeerimine” hõlmab laenude mahakandmisest / väärtuse vähendamisest ja hinnamuutustest tulenevat ümberhindluskorrigeerimist. Vahetuskursi muutustest tuleneva ümberhindluskorrigeerimise arvutab üldjuhul EKP, kuid juhul, kui RKPdel on võimalik koostada täpsemaid korrigeerimisi, võivad nad edastada need korrigeerimised otse EKP-le (*10).
  Investeerimisfondide statistika puhul esitavad RKPd korrigeerimisandmeid EKP-le kooskõlas II lisa 17. osaga. RKPde poolt esitatud „Ümberhindluskorrektsioonid” hõlmavad hinna- ja vahetuskursimuutustest tulenevaid ümberhindluskorrektsioone.
  Kindlustusseltside statistika puhul esitavad RKPd korrigeerimisandmeid EKP-le kooskõlas II lisa 23. osaga. RKPde poolt esitatud „Ümberhindluskorrektsioonid” hõlmavad hinna- ja vahetuskursimuutustest tulenevaid ümberhindluskorrektsioone. |
| --- | --- |

1.

Bilansikirjete statistika puhul esitavad RKPd korrigeerimisandmeid EKP-le kooskõlas II lisa 1. osaga. RKPde poolt esitatud „Ümberhindluskorrigeerimine” hõlmab laenude mahakandmisest / väärtuse vähendamisest ja hinnamuutustest tulenevat ümberhindluskorrigeerimist. Vahetuskursi muutustest tuleneva ümberhindluskorrigeerimise arvutab üldjuhul EKP, kuid juhul, kui RKPdel on võimalik koostada täpsemaid korrigeerimisi, võivad nad edastada need korrigeerimised otse EKP-le (*10).

Investeerimisfondide statistika puhul esitavad RKPd korrigeerimisandmeid EKP-le kooskõlas II lisa 17. osaga. RKPde poolt esitatud „Ümberhindluskorrektsioonid” hõlmavad hinna- ja vahetuskursimuutustest tulenevaid ümberhindluskorrektsioone.

Kindlustusseltside statistika puhul esitavad RKPd korrigeerimisandmeid EKP-le kooskõlas II lisa 23. osaga. RKPde poolt esitatud „Ümberhindluskorrektsioonid” hõlmavad hinna- ja vahetuskursimuutustest tulenevaid ümberhindluskorrektsioone.

| 2. | FVC statistika puhul esitavad RKPd EKP-le tehingute andmed ning mitte voogude korrigeerimise andmed. Tehingute arvutamine (kas vahetult andmeesitajate poolt või EKP poolt) peab vastama üldmeetodile, mis on muude korrigeerimiste ja ümberhindluste jaoks sätestatud käesolevas lisas. |
| --- | --- |

2.

2.   Ümberliigitus- ja muu korrigeerimine

| 1. | RKPd koostavad andmeid „Ümberliigitus- ja muu korrigeerimise” kohta, nagu käesolevas suunises nõutud, kasutades järelevalveandmeid, usutavuse kontrollimist, sihtpäringuid (nt koos nendega seotud võõrväärtustega), riigisisese statistika nõudeid, teavet esitavast üldkogumist lahkujate ja sellesse juurdetulijate kohta ning muid neile kättesaadavaid allikaid. Ei eeldata, et EKP teeks järelkorrigeerimist, kui RKPd ei avasta lõplikes andmetes järske muutusi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | RKPd selgitavad ümberliigitamiste tõttu seisudes toimunud muutusi ja kannavad selgunud netosumma „Ümberliigitus- ja muu korrigeerimise” alla. Jäägi netosuurenemine ümberliigitamise tulemusena kantakse bilanssi plussmärgiga ja jäägi netovähenemine miinusmärgiga. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Üldjuhul peavad RKPd täitma kõiki käesolevas suunises sätestatud ümberliigitus- ja muu korrigeerimise nõudeid. Miinimumnõudeks on 50 miljonit eurot ületava „Ümberliigitus- ja muu korrigeerimise” esitamine RKPde poolt. See alampiir aitab RKPdel otsustada, kas korrigeerida või mitte. Kui aga andmed ei ole kergesti kättesaadavad või ei ole kvaliteetsed, võib selle tegemata jätta või teha prognoosi. Seepärast on vaja selle alampiiri kasutamisel paindlikkust rakendada, kasvõi korrektsioonide arvutamise olemasolevate meetodite heterogeensuse tõttu. Näiteks kui olenemata alampiirist kogutakse suhteliselt üksikasjalikku teavet, võib püüe kohaldada sellist alampiiri olla ebatulemuslik. |
| --- | --- |

3.

3.   Ümberhindluskorrigeerimine

| 1. | Käesolevas suunises sätestatud „Ümberhindluskorrigeerimise” nõuete täitmiseks võib RKPdel olla vaja arvutada korrigeerimine andmeid esitava üldkogumi esitatud tehingutest, väärpaberite kaupa esitatud andmetest või muudest andmetest ja/või anda korrigeerimiste prognoosid mõne jaotuse kohta, mida andmeid esitav üldkogum ei ole esitanud, sest neid ei loetud „miinimumnõueteks”. |
| --- | --- |

1.

| 2. | „Ümberhindluskorrigeerimise” koostab tavaliselt RKP otse andmeid esitava üldkogumi poolt esitatud andmete põhjal. RKPd võivad aruandluse nõudeid täita ka kaudselt (näiteks otsene tehingute andmete kogumine) ning igal juhul on neil õigus koguda andmeesitajatelt lisateavet. Olenemata riigi kasutatavast meetodist, peavad RKPd esitama EKP-le täielikud andmed bilansikirjete statistika kohta kooskõlas II lisa 1. osaga, investeerimisfondide statistika kohta kooskõlas II lisa 17. osaga ja kindlustusseltside statistika kohta kooskõlas II lisa 23. osaga. |
| --- | --- |

2.

(*7)  See on kooskõlas ESA 2010ga ja muude rahvusvaheliste statistikastandarditega."

(*8)  Investeerimisfondide statistika osas tuleneb määrusest (EL) nr 1073/2013 (EKP/2013/38) nõue esitada eraldi aruandlus investeerimisfondide aktsiate/osakute uute emissioonide ja lunastamiste kohta aruandluskuus."

(*9)  
  „Muud muutused” on üldjuhul määratletud ja liigitatud kooskõlas ESA 2010ga. „Ümberliigitus- ja muu korrigeerimine” vastab üldjuhul liigitusele „Vara või kohustuste mahu muud muutused” (K.1–K.6, punktid 6.03–25) ja „Ümberhindluskorrigeerimine” vastab liigitusele „Nominaalsed kapitalikasumid ja -kahjumid” (K.7, punktid 6.26–64). Bilansikirjete statistika oluline kõrvalekaldumine puudutab liigituse „Laenu mahakandmine” hõlmamist liigituses „Ümberhindlused”; ESA 2010s on see reeglina liigituses „Muud mahumuutused” (punkt 6.14), v.a laenude müügist realiseerunud kahjum; see kahjum, mis on vahe laenu tehinguhinna ja bilansis kajastatud summa vahel, kirjendada ümberhindlusena (punkt 6.58). „Laenude mahakandmise” liigitamine „Ümberhindluste” alla kaldub kõrvale ka rahvusvahelistest investeerimispositsioonide reeglitest. Rahvusvaheliste investeerimispositsioonide kohaselt tuleb neid lugeda „Muuks korrigeerimiseks” ning mitte „Hinna või vahetuskursi muutusteks”. Investeerimisfondide statistikas ei nõuta laenude „mahakandmist / väärtuse vähendamist”."

(*10)  EKP bilansile vastavast korrigeerimisest teatab EKP halduse peadirektoraat.”
  "

| c) | Lisatakse järgmine 6. osa:

  „6. OSA

  Finantsvoogude korrigeerimine: kindlustusseltside statistika erisused


  1. jagu: sissejuhatus









  1. | Kindlustusseltside statistika puhul esitavad RKPd ümberhindluskorrigeerimise, mis hõlmab nii hinna ja vahetuskursi muutustest tuleneva ümberhindluse kui ka kõikide kindlustusseltside bilansikirjete ümberliigituste korrigeerimise kooskõlas artikliga 26a. Seda rakendades võib RKPdel olla vajalik arvutada ja/või prognoosida kindlustusseltside poolt esitamata korrigeerimisi. Siia kuuluvad andmed, mille puhul vastavad bilansiseisude aegread esitatakse ükshaaval (item-by-item basis), kui neid ei loeta miinimumnõueteks kooskõlas määruse (EL) nr 1374/2014 (EKP/2014/50) III lisa tabelitega 3a ja 3b, ning andmed kindlustustehniliste reservide kohta. |
| --- | --- | --- |

c)

Lisatakse järgmine 6. osa:

„6. OSA

Finantsvoogude korrigeerimine: kindlustusseltside statistika erisused

1. jagu: sissejuhatus

1.

2. jagu: ümberhindluskorrigeerimine

| 1. | Määrus (EL) nr 1374/2014 (EKP/2014/50) võimaldab varade ja kohustuste ümberhindluskorrigeerimiseks vajalike andmete liigi ning nende andmete kogumise ja koostamise vormi osas paindlikkust. RKPd võivad valida kohaldatava meetodi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Väärtpaberite kaupa (security-by-security basis) kogutava väärtpaberite ümberhindluskorrigeerimise tuletamiseks võib kasutada kaht võimalust. RKPd võivad kasutada sama võimalust, mis varade (v.a väärtpaberite) ükshaaval andmete kogumise puhul.






  — | Kindlustusseltsid esitavad teabe väärtpaberite kaupa, mis annab EKP-le võimaluse tuletada ümberhindluskorrektsioone: Kindlustusseltsid esitavad RKPdele teabe väärtpaberite kaupa kooskõlas määruse (EL) nr 1374/2014 (EKP/2014/50) I lisa 3. osa tabelite 2.1 ja 2.2 punktidega 1, 2 ja 4. See teave võimaldab RKPdel saada täpseid andmeid EKP-le esitatava „Ümberhindluskorrigeerimise” kohta. Kui kasutatakse seda võimalust, võivad RKPd tuletada ümberhindluskorrektsioonid kooskõlas eurosüsteemi ühise meetodiga, st finantsvoogude koostamise meetodiga, mida on kirjeldatud määrusega kaasnevas kindlustusseltside juhendis ja käesolevas suunises; |
| --- | --- | --- |

2.

—

Kindlustusseltsid esitavad teabe väärtpaberite kaupa, mis annab EKP-le võimaluse tuletada ümberhindluskorrektsioone: Kindlustusseltsid esitavad RKPdele teabe väärtpaberite kaupa kooskõlas määruse (EL) nr 1374/2014 (EKP/2014/50) I lisa 3. osa tabelite 2.1 ja 2.2 punktidega 1, 2 ja 4. See teave võimaldab RKPdel saada täpseid andmeid EKP-le esitatava „Ümberhindluskorrigeerimise” kohta. Kui kasutatakse seda võimalust, võivad RKPd tuletada ümberhindluskorrektsioonid kooskõlas eurosüsteemi ühise meetodiga, st finantsvoogude koostamise meetodiga, mida on kirjeldatud määrusega kaasnevas kindlustusseltside juhendis ja käesolevas suunises;

| — | kindlustusseltsid esitavad otse RKP-le andmeid tehingute kohta väärtpaberite kaupa: kindlustusseltsid esitavad määruse (EL) nr 1374/2014 (EKP/2014/50) I lisa 3. osa tabelite 2.1 ja 2.2 punktides 1 ja 3 sätestatud aruandlusperioodi jooksul esinenud väärtpaberite kumulatiivsed ostu- ja müügisummad väärtpaberite kaupa. RKPd arvutavad „Ümberhindluskorrigeerimise” erinevuse perioodilõpu seisu põhjal, jättes välja tehingud, ning esitavad ümberhindluskorrigeerimise EKP-le kooskõlas käesoleva suunisega. |
| --- | --- |

—

kindlustusseltsid esitavad otse RKP-le andmeid tehingute kohta väärtpaberite kaupa: kindlustusseltsid esitavad määruse (EL) nr 1374/2014 (EKP/2014/50) I lisa 3. osa tabelite 2.1 ja 2.2 punktides 1 ja 3 sätestatud aruandlusperioodi jooksul esinenud väärtpaberite kumulatiivsed ostu- ja müügisummad väärtpaberite kaupa. RKPd arvutavad „Ümberhindluskorrigeerimise” erinevuse perioodilõpu seisu põhjal, jättes välja tehingud, ning esitavad ümberhindluskorrigeerimise EKP-le kooskõlas käesoleva suunisega.

| 3. | Kindlustusseltside hoitavate kindlustustehniliste reservide puhul kasutatakse ümberhindluskorrigeerimise hinnangu tuletamiseks järgmist kaht võimalust:






  — | kindlustusseltsid esitavad agregeeritud korrigeerimise või vood vastavalt RKPde juhistele. RKPd, kes valivad selle meetodi, agregeerivad kindlustusseltside esitatud korrigeerimise andmete esitamiseks EKP-le; |
| --- | --- | --- |

3.

—

kindlustusseltsid esitavad agregeeritud korrigeerimise või vood vastavalt RKPde juhistele. RKPd, kes valivad selle meetodi, agregeerivad kindlustusseltside esitatud korrigeerimise andmete esitamiseks EKP-le;

| — | RKPd tuletavad hinnangu kindlustusseltside poolt esitatud andmete põhjal. |
| --- | --- |

—

RKPd tuletavad hinnangu kindlustusseltside poolt esitatud andmete põhjal.

| 4. | Varade ja kohustuste (v.a ükshaaval kogutud ja kindlustusseltside poolt hoitavad kindlustustehnilised reservid) ümberhindluskorrigeerimise tuletamiseks võib kasutada järgmist kolme võimalust:






  — | kindlustusseltsid esitavad agregeeritud korrigeerimise: kindlustusseltsid esitavad iga kirje suhtes kohaldatavad korrigeerimised, kajastades hinna- ja vahetuskursimuutustest tulenevaid väärtuste muutusi. RKPd, kes valivad selle meetodi, agregeerivad kindlustusseltside poolt esitatud korrigeerimise andmete esitamiseks EKP-le; |
| --- | --- | --- |

4.

—

kindlustusseltsid esitavad agregeeritud korrigeerimise: kindlustusseltsid esitavad iga kirje suhtes kohaldatavad korrigeerimised, kajastades hinna- ja vahetuskursimuutustest tulenevaid väärtuste muutusi. RKPd, kes valivad selle meetodi, agregeerivad kindlustusseltside poolt esitatud korrigeerimise andmete esitamiseks EKP-le;

| — | kindlustusseltsid esitavad agregeeritud tehingute andmed: kindlustusseltsid koguvad kvartalivood ning esitavad ostu- ja müügiväärtuse RKP-le. RKPd, kes saavad tehinguandmeid, peavad arvutama „Ümberhindluskorrigeerimise” seisude ja voogude vahena ning saatma ümberhindluskorrigeerimise EKP-le vastavalt käesolevale suunisele, või |
| --- | --- |

—

kindlustusseltsid esitavad agregeeritud tehingute andmed: kindlustusseltsid koguvad kvartalivood ning esitavad ostu- ja müügiväärtuse RKP-le. RKPd, kes saavad tehinguandmeid, peavad arvutama „Ümberhindluskorrigeerimise” seisude ja voogude vahena ning saatma ümberhindluskorrigeerimise EKP-le vastavalt käesolevale suunisele, või

| — | RKPd tuletavad hinnangu kindlustusseltside poolt esitatud andmete põhjal.” |
| --- | --- |

—

RKPd tuletavad hinnangu kindlustusseltside poolt esitatud andmete põhjal.”

| 5. | V lisa asendatakse järgmisega:



  „V LISA

  STATISTILISTEL EESMÄRKIDEL KOOSTATUD INSTITUTSIONAALSETE ÜKSUSTE NIMEKIRI

  1. OSA

  Asutuste ja varade andmebaasi registri (RIAD) omaduste nimekirja koostamine statistilistel eesmärkidel koostatud andmekogumite põhjal
















  Omaduse nimetus (1) | Asjakohane järgmiste üksuste nimekirjade kontekstis: |
| --- | --- | --- |
| RAd | Investeerimisfondid | FVCd | PSRId (2) | Kindlustusseltsid |
| Liik | Ajakohastamise sagedus | Liik | Ajakohastamise sagedus | Liik | Ajakohastamise sagedus | Liik | Ajakohastamise sagedus | Liik | Ajakohastamise sagedus |
| ‘Non-industry’ IDs |
| — | RIAD code |

5.

V lisa asendatakse järgmisega:

„V LISA

STATISTILISTEL EESMÄRKIDEL KOOSTATUD INSTITUTSIONAALSETE ÜKSUSTE NIMEKIRI

1. OSA

Asutuste ja varade andmebaasi registri (RIAD) omaduste nimekirja koostamine statistilistel eesmärkidel koostatud andmekogumite põhjal

Omaduse nimetus (1)

Asjakohane järgmiste üksuste nimekirjade kontekstis:

RAd

Investeerimisfondid

FVCd

PSRId (2)

Kindlustusseltsid

Liik

Ajakohastamise sagedus

Liik

Ajakohastamise sagedus

Liik

Ajakohastamise sagedus

Liik

Ajakohastamise sagedus

Liik

Ajakohastamise sagedus

‘Non-industry’ IDs

—

RIAD code

M

d

M

q

M

q

M

a

M

q

| — | Nationals business register |
| --- | --- |

—

Nationals business register

E

d

E

q

E

q

O

a

E

q

| — | EGR code |
| --- | --- |

—

EGR code

E

d

E

q

| — | LEI (võimalusel) |
| --- | --- |

—

LEI (võimalusel)

M

d

M

q

M

q

M

a

M

q

‘Industry’ IDs

| — | BIC |
| --- | --- |

—

BIC

E

d

| — | ISINs |
| --- | --- |

—

ISINs

E

d

M

q

M

q

E

q

Name

M

d

M

q

M

q

M

a

M

q

Country of residence

M

d

M

q

M

q

M

a

M

q

Address

M

d

M

q

M

q

M

a

M

q

Area code

M

d

M

q

M

q

M

a

M

q

Legal form

E

d

E

q

E

q

E

a

E

q

Flag Listed

M

d

M

q

M

q

O

a

M

q

Flag Supervised

M

d

M

q

M

q

M

a

M

q

Flag Subject to Directive 2009/138/EC

M

q

Reporting requirements

E

d

E

q

E

q

E

a

E

q

Type of licence

M

d

M

q

M

q

O

a

E

q

Capital variability

M

q

UCITS compliance

M

q

Legal set-up

M

q

Flag Sub-fund

M

q

Nature of securitisation

M

q

Flag E-money issuer – licence

M

a

Flag E-money issuer – business

M

a

Flag Payment service provider -licence

M

a

Flag Payment service provider – business

M

a

Flag Payment system operator

M

a

Comment

O

d

O

q

O

q

O

a

O

q

NACE code

M

d

M

q

M

q

E

a

M

q

Total employment

E

a

O

a

E

a

O

a

E

a

Total solo balance sheet (ECB Regulation)

M

a

E

a

E

a

E

a

Net assets, net asset value

E

a

M

a

Gross premiums written

M

a

ESA 2010

M

d

M

q

M

q

M

a

M

q

Sub-sector type

M

d

M

q

M

q

M

a

M

q

Birth date

O

d

O

q

O

q

O

a

O

q

Closure date

M

d

M

q

M

q

M

a

M

Q

Flag Activity status

M

d

M

q

M

q

M

a

M

Q

Minimum reference data (1) requested for

Originator of FVC

M

q

Management company

M

q

M

q

Head of branch

M

d

M

Q

M (kohustuslik), E (soovituslik), O (valikuline), tühi (ei kohaldu)

Sagedus: a (aasta), q (kvartal), m (kuu) d (päev / muutuste korral).

Tähtaeg: aastaandmete esitamise tähtaeg on (kui mujal ei ole sätestatud teisiti) üks kuu pärast vaatluskuupäeva.

2. OSA

Organisatsiooniüksustevahelised suhted

| | Liik | Ajakohastamise sagedus |
| --- | --- | --- |
| 1.   Organisatsiooniüksustevahelised asutusesisesed suhted |
| Õigusüksus(t)e ja asutuse vahelised suhted. | O | — |
| 2.   Kontsernisisesed suhted |
| Valitsev mõju | E (c) | Q |
| Omandisuhe | E (c) | Q |
| 3.   Muu suhe |
| „Algataja” ja selle FVC vaheline seos | M | Q |
| „Fondivalitseja” ja selle FVC/investeerimisfondi vaheline seos | M | Q |
| „Mitte-residendist filiaali” ja selle „peakontori” vaheline seos | M | Q |
| „Residendist filiaali” ja selle „Mitte-residendist peakontori” vaheline seos | M | Q |
| „Allfondi” ja „katusfondi” vaheline seos | M | Q |
| |
| Seos õiguseelneja/õigusjärglasega ülevõtmise/jagunemise korral | M | d/q |

Liik

Ajakohastamise sagedus

Organisatsiooniüksustevahelised asutusesisesed suhted

Õigusüksus(t)e ja asutuse vahelised suhted.

O

—

Kontsernisisesed suhted

Valitsev mõju

E (c)

Q

Omandisuhe

E (c)

Q

Muu suhe

„Algataja” ja selle FVC vaheline seos

M

Q

„Fondivalitseja” ja selle FVC/investeerimisfondi vaheline seos

M

Q

„Mitte-residendist filiaali” ja selle „peakontori” vaheline seos

M

Q

„Residendist filiaali” ja selle „Mitte-residendist peakontori” vaheline seos

M

Q

„Allfondi” ja „katusfondi” vaheline seos

M

Q

Seos õiguseelneja/õigusjärglasega ülevõtmise/jagunemise korral

M

d/q

3. OSA

Mõisted ja aruandlusjuhiste täpsustamine

| RIAD code | RIADis koosneb organisatsiooniüksuse unikaalne tunnuskood kahest osast: „host” ja „id”.
  Kahe osa väärtuste kombinatsioon peaks tagama, et põhiosa on unikaalne:






  — | kahekohalised ISO-3166 riigi koodid, |
| --- | --- | --- |

RIAD code

RIADis koosneb organisatsiooniüksuse unikaalne tunnuskood kahest osast: „host” ja „id”.

Kahe osa väärtuste kombinatsioon peaks tagama, et põhiosa on unikaalne:

—

kahekohalised ISO-3166 riigi koodid,

| — | vaba tähtnumbriline rida. |
| --- | --- |

—

vaba tähtnumbriline rida.

[kohustuslik üksuse loomiseks RIADis]

Alias identifiers

Tunnuskoodide avatud nimekiri, mis koosneb identifikaatoritest, mis võivad, kuid ei pruugi vastata tööstuse (tööstuselaadsele) standardile. Nimekiri võib hõlmata ka ainult „riigisiseseid” koode ning seetõttu ei ole kogu nimekiri kõikide andmeesitajate jaoks kohustuslik. Näitena võib tuua riigisisesed äriregistri koodid, EuroGroupsi registri koodi, Legal Entity Identifieri (kui see on olemas) ja „BIC” koodi.

Selleks, et tunnuskoodi saaks kasutada RKP ja RIADi vahelises andmevahetuses, peab selle registreerima konkreetses süsteemi koodinimekirjas.

ISIN

„Rahvusvaheline väärtpaberite identifitseerimisnumber” vastavalt ISO 6166 määratlusele. RIADis võib ISIN koodi kasutada kahel viisil:

| — | investeerimisfondide ja FVCde puhul hõlmavad aruandlusnõuded ka andmete esitamist (kõikide) finantsinstitutsiooni emiteeritud (lunastamata) väärtpaberite kohta; |
| --- | --- |

—

investeerimisfondide ja FVCde puhul hõlmavad aruandlusnõuded ka andmete esitamist (kõikide) finantsinstitutsiooni emiteeritud (lunastamata) väärtpaberite kohta;

| — | kuna asutuse poolt emiteeritud väärtpaber on ka üksuse unikaalne tunnus, võib organisatsiooniüksuse tuvastamiseks kasutada mis tahes emiteeritud (ja noteeritud) aktsia või muu võlaväärtpaberi ISIN koodi. |
| --- | --- |

—

kuna asutuse poolt emiteeritud väärtpaber on ka üksuse unikaalne tunnus, võib organisatsiooniüksuse tuvastamiseks kasutada mis tahes emiteeritud (ja noteeritud) aktsia või muu võlaväärtpaberi ISIN koodi.

Name

Terviklik registreeritud nimi, sh äriühingu määratlus (näiteks Plc, Ltd, SpA, AG jne).

Country of residence

Riik, kus üksus on asutatud või registreeritud.

[kohustuslik üksuse loomiseks RIADis]

Address

Organisatsiooniüksuse asukoha üksikasjad; koosneb neljast osast (kui on):

City

| — | asukoha linn, |
| --- | --- |

—

asukoha linn,

Address

| — | tänava nimi ja majanumber, |
| --- | --- |

—

tänava nimi ja majanumber,

Postal code

| — | sihtnumber kooskõlas riigi postisüsteemi tavadega, |
| --- | --- |

—

sihtnumber kooskõlas riigi postisüsteemi tavadega,

Postal box

| — | postiasutuse nimekast kooskõlas riigi nimekasti tavadega. |
| --- | --- |

—

postiasutuse nimekast kooskõlas riigi nimekasti tavadega.

Area code

Statistilistel eesmärkidel kasutatav geograafiline klassifikatsioon.

Legal form

Domeen kohaldatavas õiguslikus vormis põhineb riigisisestel koodinimekirjadel ja tuleb enne andmete vahetamist andmeid esitavate RKPdega RIADis registreerida.

Flag Listed (d)

Tähis, mis näitab, kas organisatsiooniüksus on kantud (riigisisesesse või välismaisesse) börsinimekirja; võib kasutada ka vastupidi üksuse börsinimekirjast eemaldamise näitamiseks.

Flag Supervised (d)

Tähis, mis näitab, kas üksuse suhtes kohaldatakse järelevalvet riigisiseste ja/või riigiüleste asutuste poolt.

Flag Subject to Directive 2009/138/EC

Tähis, mis näitab, kas üksuse suhtes kohaldatakse direktiivi 2009/138/EÜ või muud järelelvalvekorda (võimalikud väärtused: „Direktiiv 2009/138/EÜ” / „muu”). Täidab järelevalve alla kuuluv üksus.

Reporting requirements

Avatud koodinimekiri, mida võib kasutada selleks, et registreerida teabehoidlas üksuse riigisisesed ja/või riigiülesed aruandluskohustused; ühe üksuse suhtes võib kohaldada mitut nõuet.

Kohaldatav riigisisene koodinimekirja domeen tuleb RIADis registreerida enne selle kasutamist andmevahetuses andmeid esitavate RKPde poolt.

Type of licence

Omadus, mis näitab, kas üksusel on (eri)tegevusluba, mille on välja andnud riigisisene või riigiülene asutus.

Riigisisesed koodinimekirjad võib registreerida RIADis, et võimaldada tegevusloa andmise korra/raamistiku tuvastamist.

Capital variability

See tunnus näitab fondi poolt emiteeritavate fondiosakute arvu piiranguid, osutades, kas tegemist on „avatud” või „kinnise” fondiga.

UCITS compliance

Tähis, mis näitab, kas fond vastab eurofondide (UCITS) tingimustele.

Legal set-up

See tunnus näitab, milline võib olla investeerimisfondi õiguslik vorm.

Allfond

See tunnus näitab, kas investeerimisfond on allfond.

Nature of securitisation

See tunnus osutab FVC poolt teostatud väärtpaberistamise liigile.

Flag E-money issuer – licence (d)

Tähis, mis näitab, kas üksusel on „e-raha emitendi” tegevusluba (kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/110/EÜ (17) artikliga 2).

Flag E-money issuer – business (d)

Tähis, mis näitab, kas üksus on reaalselt seotud „e-raha emitendi” äritegevusega.

Flag Payment service provider – licence (d)

Tähis, mis näitab, kas üksusel on „makseteenuse pakkuja” tegevusluba (kooskõlas direktiivi 2007/64/EÜ artikliga 4).

Flag Payment service provider – business (d)

Tähis, mis näitab, kas üksus on reaalselt seotud „makseteenuse pakkuja” äritegevusega.

Flag Payment system operator (d)

Tähis, mis näitab, kas üksus on „makseteenuse käitaja” määruse (EL) nr 1409/2013 (EKP/2013/43) artikli 1 tähenduses.

Comment

Vaba kirjeldus.

NACE

Põhitegevus kooskõlas NACE Rev.2 (neljakohaline klass).

Total employment

Töötajate arv; võimaluse korral „täiskoha ekvivalentides” (full time equivalents, FTE).

Total solo balance sheet (ECB Regulation)

Bilansi kogumaht kooskõlas vastava bilansikirjete, investeerimisfondide, FVCde ja kindlustusseltside määrusega (vääringustatud eurodes).

Net assets, NAV

Investeerimisfondide puhul „aktsiate/osakute” väärtus (NAV); krediidiasutuste puhul hinnangulised „kapital ja reservid” (vääringustatud eurodes).

Gross premiums written

Ettenähtud kindlustuspreemiate brutosumma hõlmab kõik summad, mis kuuluvad kindlustuslepingute kohaselt maksmisele aruandeaastal, olenemata asjaolust, et nimetatud summad võivad olla täielikult või osaliselt seotud hilisema aruandeaastaga.

ESA 2010

ESA 2010 institutsionaalsed sektorid (neljakohaline kood); võib liigituda kui avaliku sektori / riigisisese erasektori / välismaise valitseva mõju.

Sub-sector type

ESA 2010 klassifikatsiooni laiendus, mis võimaldab allsektorite tuvastamist tavalise rahvamajanduse arvepidamise jaotuse kohaselt.

Kindlustusseltside puhul osutab see kindlustusseltsi liigile vastavalt selle tegevusvaldkonnale. Võib esineda väärtustena: elu-, kahju-, sega-, edasikindlustus.

Birth date

Õigusliku üksuse asutamise või institutsionaalse üksuse registrisse kandmise kuupäev; kui seda teavet ei saa tuletada (mõistlike jõupingutustega), tuleb esitada hinnangulised andmed.

[kohustuslik üksuse loomiseks RIADis; esitada võib hinnangulised andmed]

Closure date

Üksuse registrist kustutamise kuupäev. Kõik üksused jäävad RIADisse ka pärast „lõpetamise kuupäeva”.

ad existence

Päringuid üksuse „eksisteerimise” kohta teatud ajahetkel võib tuletada „lõpetamise kuupäeva” põhjal.

Activity status (d)

Tähis, mis näitab, kas üksus on „aktiivne”, „mitteaktiivne” või „likvideerimisel”;

see omadus täiendab infot üksuse eksisteerimise kohta.

ad liquidation

Väärtuse „likvideerimisel” kehtivuse alguskuupäev (vt „tegevuse staatus”) osutab likvideerimise protsessi alguskuupäevale.

ad absorption

Korporatiivsed sündmused, nagu ettevõtete ühinemised ja jagunemised, kaardistatakse RIADis asjaomaste kustutamiste, korrigeerimiste ja asutamiste registreerimisega, märkides ära õiguseelneja või -järglase.

Relationship between legal unit(s) and enterprise

Võimaldab kajastada õigusliku üksuse ja tema poolt juhitava ettevõtte vahelist suhet, järgides põhimõtet, mille kohaselt vastab ühele ettevõttele üks või mitu õiguslikku üksust.

Control relationship

Õiguslike üksuste vaheline seos vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2013/34/EL (18) määratletule (reegel, mille kohaselt omand peab olema suurem kui 50 %).

Ownership relationship

Õiguslike üksuste vaheline seos, mis põhineb „kapitaliosa”, „hääleõiguse” jne protsendil, näiteks Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni välisotseinvesteeringute näitaja > 10 % reegel.

Link between a 'sub-fund' and an 'umbrella fund'

Võimaldab kajastada vastastikuseid suhted olukorras, kus katusfond eraldab oma varad erinevatesse allfondidesse ning iga allfondiga seotud aktsiaid/osakuid tagatakse erinevate varadega iseseisvalt (vt määrus (EL) nr 1073/2013 (EKP/2013/38).

Management company

Fondi või FVC registreeritud fondivalitseja kirjeldus – nimi, residentsus, institutsionaalse sektori kood või RIAD kood (liidu residentidest üksuste puhul).

Peab olema seostatud üksuse poolt hallatava(te) investeerimisfondi(de) või finantsvahendusettevõttega/-ettevõtetega.

Head

Liidu liikmesriigis tegutseva registreeritud peakontori või filiaali kirjeldus – nimi, residentsus, institutsionaalse sektori kood või RIAD kood (liidu residentidest üksuste puhul).

Peab olema seostatud liidu riigis asutatud asjaomase filiaaliga.

Originator

Väärtpaberistamise otstarbel finantsvahendusettevõtte asutanud sellise registreeritud ettevõtte kirjeldus, kes kandis varad või varade kogumi ja/või varade või varade kogumi krediidiriski väärtpaberistamise struktuuri – nimi, residentsus, institutsionaalse sektori kood ja RIAD kood (liidu residentidest üksuste puhul).

Peab olema seostatud üksuse poolt asutatud finantsvahendusettevõttega/-ettevõtetega.

Resident branch

Filiaal, mis resideerib aruandva RKP territooriumil ja mille peakontor on mitteresidendist üksus kooskõlas tähendusega määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 1.

Non-resident branch

Filiaal, mis resideerib väljaspool aruandva RKP territooriumi ja mille peakontor on residendist üksus kooskõlas tähendusega määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 1.

4. OSA

Andmete edastamine

RKPd võivad esitada vaatlusandmed (ja nende täiendused) RIADi kaudu veebipõhiselt või kogumitena vastavalt dokumendis „Exchange Specification for the RIAD Data Exchange System” toodud vormile. Veebipõhiselt või kogumitena võib RIADisse lisada ka uusi üksuseid (ning üksuseid erakorraliselt andmebaasist kustutada).

RIAD on vaatlusandmete haldamisel ökonoomne. See tähendab, et üksuse vaatlusandmete mis tahes muutust võib kohaldada konkreetse (üksiku) omaduse suhtes. RIADis registreeritud üksusi ei kustutata, välja arvatud oluliste vigade korral. Üksuse eluiga on määratud asutamise ja lõpetamise kuupäevaga. Üksikuid omadusi korrigeeritakse konkreetsete väärtuste (kehtivusvahemiku) muutmise kaudu.”

| 6. | Sõnastikku lisatakse järgmised mõisted: | „
  Kahjukindlustusseltsid (Non-life insurance corporations)
  – kindlustusseltsid, mis väljastavad peamiselt kahjukindlustuspoliise. |
| --- | --- | --- |

6.

Sõnastikku lisatakse järgmised mõisted:

„
  Kahjukindlustusseltsid (Non-life insurance corporations)
  – kindlustusseltsid, mis väljastavad peamiselt kahjukindlustuspoliise.

Kahjukindlustusseltsid (Non-life insurance corporations)

| | Elukindlustusseltsid (Life insurance corporations) – kindlustusseltsid, mis väljastavad peamiselt elukindlustuspoliise. |
| --- | --- |

Elukindlustusseltsid (Life insurance corporations) – kindlustusseltsid, mis väljastavad peamiselt elukindlustuspoliise.

Elukindlustusseltsid (Life insurance corporations

| | Segakindlustusseltsid (Composite insurance corporations) – kindlustusseltsid, mis väljastavad nii elu- kui ka kahjukindlustuspoliise ilma ühte neist eelistamata. |
| --- | --- |

Segakindlustusseltsid (Composite insurance corporations) – kindlustusseltsid, mis väljastavad nii elu- kui ka kahjukindlustuspoliise ilma ühte neist eelistamata.

Segakindlustusseltsid (Composite insurance corporations

| | Edasikindlustusseltsid (Rerinsurance corporations) – kindlustusseltsid, mis väljastavad peamiselt edasikindlustuspoliise. |
| --- | --- |

Edasikindlustusseltsid (Rerinsurance corporations) – kindlustusseltsid, mis väljastavad peamiselt edasikindlustuspoliise.

Edasikindlustusseltsid (Rerinsurance corporations

| | Elukindlustuse kindlustustehnilised eraldised, millest aktsepteeritav edasikindlustus tähendab kapitali, mida kindlustusselts hoiab oma tulevaste nõuete täitmiseks seoses elukindlustuse edasikindlustuse kohustustega kooskõlas komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2015/35 (*11). |
| --- | --- |

Elukindlustuse kindlustustehnilised eraldised, millest aktsepteeritav edasikindlustus tähendab kapitali, mida kindlustusselts hoiab oma tulevaste nõuete täitmiseks seoses elukindlustuse edasikindlustuse kohustustega kooskõlas komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2015/35 (*11).

Elukindlustuse kindlustustehnilised eraldised, millest aktsepteeritav edasikindlustus

*11

(*11)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/35, 10. oktoober 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 12, 17.1.2015, lk 1).”
  "

*11

---

(*1)  RKPde osas on emiteeriva sektori asukohariik RKP asukohariik.

*1

(*4)  Juhul kui OBS_STATUS esitatakse B-na, tuleb väärtus esitada omaduse OBS_PRE_BREAK all.

*4

(*5)  Vaatluse staatust E tuleks kasutada kõigi andmete vaatluste või perioodide kohta, mis põhinevad prognoosidel ja mida ei saa lugeda normaalseteks väärtusteks.

*5

(*6)  Nelja objekti – vaatluse väärtus pluss OBS_STATUS, OBS_CONF ja OBS_PRE_BREAK – käsitletakse ühe üksusena. St RKPd peavad saatma vaatluse kohta kõik täiendavad andmed. (Kui omadust ei esitata, kirjutatakse nende eelmised väärtused vaikeväärtustega üle.)”

*6

(*7)  See on kooskõlas ESA 2010ga ja muude rahvusvaheliste statistikastandarditega.

*7

(*8)  Investeerimisfondide statistika osas tuleneb määrusest (EL) nr 1073/2013 (EKP/2013/38) nõue esitada eraldi aruandlus investeerimisfondide aktsiate/osakute uute emissioonide ja lunastamiste kohta aruandluskuus.

*8

(*9)  
  „Muud muutused” on üldjuhul määratletud ja liigitatud kooskõlas ESA 2010ga. „Ümberliigitus- ja muu korrigeerimine” vastab üldjuhul liigitusele „Vara või kohustuste mahu muud muutused” (K.1–K.6, punktid 6.03–25) ja „Ümberhindluskorrigeerimine” vastab liigitusele „Nominaalsed kapitalikasumid ja -kahjumid” (K.7, punktid 6.26–64). Bilansikirjete statistika oluline kõrvalekaldumine puudutab liigituse „Laenu mahakandmine” hõlmamist liigituses „Ümberhindlused”; ESA 2010s on see reeglina liigituses „Muud mahumuutused” (punkt 6.14), v.a laenude müügist realiseerunud kahjum; see kahjum, mis on vahe laenu tehinguhinna ja bilansis kajastatud summa vahel, kirjendada ümberhindlusena (punkt 6.58). „Laenude mahakandmise” liigitamine „Ümberhindluste” alla kaldub kõrvale ka rahvusvahelistest investeerimispositsioonide reeglitest. Rahvusvaheliste investeerimispositsioonide kohaselt tuleb neid lugeda „Muuks korrigeerimiseks” ning mitte „Hinna või vahetuskursi muutusteks”. Investeerimisfondide statistikas ei nõuta laenude „mahakandmist / väärtuse vähendamist”.

*9

(*10)  EKP bilansile vastavast korrigeerimisest teatab EKP halduse peadirektoraat.”

*10

(*11)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/35, 10. oktoober 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 12, 17.1.2015, lk 1).”
  ”

*11

---

(1)  Siia võivad kuuluda ka kahjukindlustuse kindlustustehnilised eraldised (ESA 2010: F.61), pensionifondide nõuded pensioniskeemide halduritele (ESA 2010: F.64) ja reservid nõuete jaoks standardsete tagatiste raames (ESA 2010: F.66).

1

(2)  See kirje, k.a asjaomane alajaotus, võib hõlmata pensionifondide nõudeid pensioniskeemide halduritele (ESA 2010: F.64) ja õigust saada hüvitisi, mis ei ole pensionihüvitised (ESA 2010: F.65).

2

(3)  Asendusandmetena võib kasutada 1. jaanuari 2016 vaatlusandmeid.

3

(4)  Siia võivad kuuluda ka kahjukindlustuse kindlustustehnilised eraldised (ESA 2010: F.61), pensionifondide nõuded pensioniskeemide halduritele (ESA 2010: F.64) ja reservid nõuete jaoks standardsete tagatiste raames (ESA 2010: F.66).

4

(5)  Euroalaväliste liikmesriikide puhul tähendab rahaloomeasutus ja mitterahaloomeasutus panka ja mittepanka.

5

(6)  Siia võivad kuuluda ka kahjukindlustuse kindlustustehnilised eraldised (ESA 2010: F.65).

6

(7)  Selle kirje „sellest”-positsioonid võivad hõlmata ka pensionifondide nõuded pensioniskeemide halduritele (ESA 2010: F.64).

7

(8)  See kirje, k.a asjaomane tegevusvaldkond, võib hõlmata ka reservid nõuete jaoks standardsete tagatiste raames (ESA 2010: F.66).

8

(9)  Rahvusvahelise konsolideeritud pangandusstatistika koodistruktuur ja DSD on ühine kõikidele aruandlusriikidele ja peab kokku langema vastavate andmete aruandlusega Rahvusvaheliste Arvelduste Pangale (BIS) (www.bis.org/statistics/dsd_cbs.pdf).

9

(10)  See osutab iga koodinimekirja elemendi jaoks lubatavale tähtede/numbrite arvule (näiteks AN..7 tähendab kuni seitsmest märgist koosnevat tähtnumbrilist rida, AN1 tähendab ühte tähtnumbrilist märki).

10

(11)  Uus SDMX DSD koodinimekiri.

11

(12)  See osutab iga omaduse jaoks lubatavale tähtede/numbrite arvule (näiteks AN..1050 tähendab kuni 1 050 märgist koosnevat tähtnumbrilist rida, AN1 tähendab ühte tähtnumbrilist märki, N1 tähendab üht numbrit).

12

(*2)  Juhul kui RKP soovib seda muuta, peab ta ühendust võtma EKPga, kes teeb muudatuse.

*2

(*3)  Muudatustest teatatakse EKP vastutavale struktuuriüksusele e-postiga.

*3

(13)  EKP tähendab siin EKP statistika peadirektoraati.

13

(14)  EKP soovitab RKPdel need väärtused esitada, et tagada läbipaistvam teave.

14

(15)  1. jao tabelis määratletud omadused, mille määrab EKP, ei ole selle tabeliga hõlmatud.

15

(16)  Intressimäärade andmed edastatakse protsendina.

16

(1)  Täiendava kirjelduse ja metaandmete kohta vt 3. osa.

1

(2)  PSRIs: asutused asjakohased maksestatistikas; tuleb meeles pidada, et PSRI nimekiri võib kattuda RAde nimekirjaga.

2

(c)  ainult „suurte panganduskontsernide” puhul peakorteriga euroalal (vt artikkel 12).

c

(d)  Esialgu võib lihtsate tähiste puhul osutuda vajalikuks mitte täpsustada kehtivusvahemikku.

d

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/110/EÜ, 16. september 2009, mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ (ELT L 267, 10.10.2009, lk 7).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/34/EL, 26. juuni 2013, teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ (ELT L 182, 29.6.2013, lk 19).

18

---