# Den Europæiske Unions L 104/2016

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 104 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 59. årgang20. april 2016 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 104

Dansk udgave

Retsforskrifter

59. årgang20. april 2016

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Rådets afgørelse (FUSP) 2016/602 af 23. marts 2016 om undertegnelse og indgåelse af deltagelsesaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds deltagelse i Den Europæiske Unions rådgivende mission om reform af den civile sikkerhedssektor Ukraine (EUAM Ukraine) | 1 |
| | | Deltagelsesaftale mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds deltagelse i Den Europæiske Unions rådgivende mission om reform af den civile sikkerhedssektor i Ukraine (EUAM Ukraine) | 3 |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2016/603 af 18. april 2016 om gennemførelse af forordning (EU) nr. 267/2012 om restriktive foranstaltninger over for Iran | 8 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/604 af 6. april 2016 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Rosée des Pyrénées Catalanes (BGB)) | 10 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/605 af 19. april 2016 om åbning og forvaltning af et midlertidigt toldkontingent for olivenolie med oprindelse i Tunesien og om ændring af forordning (EF) nr. 1918/2006 | 11 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/606 af 19. april 2016 om afslutning af den licitationsprocedure, der blev indledt ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/482 med henblik på opkøb af skummetmælkspulver ved offentlig intervention | 14 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/607 af 19. april 2016 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 16 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets afgørelse (FUSP) 2016/608 af 18. april 2016 om EU-medlemsstaternes midlertidige modtagelse af visse palæstinensere | 18 |
| | * | Rådets afgørelse (FUSP) 2016/609 af 18. april 2016 om ændring af afgørelse 2010/413/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Iran | 19 |
| | * | Rådets afgørelse (FUSP) 2016/610 af 19. april 2016 om Den Europæiske Unions militære FSFP-uddannelsesmission i Den Centralafrikanske Republik (EUTM RCA) | 21 |
| | * | Kommissionens afgørelse (EU) 2016/611 af 15. april 2016 om referencedokumentet om bedste praksis for miljøledelse, sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet for turistsektoren, jf. forordning (EF) nr. 1221/2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS)
  (meddelt under nummer C(2016) 2137)

   (
  1
  ) | 27 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

INTERNATIONALE AFTALER

*

Rådets afgørelse (FUSP) 2016/602 af 23. marts 2016 om undertegnelse og indgåelse af deltagelsesaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds deltagelse i Den Europæiske Unions rådgivende mission om reform af den civile sikkerhedssektor Ukraine (EUAM Ukraine)

1

Deltagelsesaftale mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds deltagelse i Den Europæiske Unions rådgivende mission om reform af den civile sikkerhedssektor i Ukraine (EUAM Ukraine)

3

FORORDNINGER

*

Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2016/603 af 18. april 2016 om gennemførelse af forordning (EU) nr. 267/2012 om restriktive foranstaltninger over for Iran

8

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/604 af 6. april 2016 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Rosée des Pyrénées Catalanes (BGB))

10

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/605 af 19. april 2016 om åbning og forvaltning af et midlertidigt toldkontingent for olivenolie med oprindelse i Tunesien og om ændring af forordning (EF) nr. 1918/2006

11

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/606 af 19. april 2016 om afslutning af den licitationsprocedure, der blev indledt ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/482 med henblik på opkøb af skummetmælkspulver ved offentlig intervention

14

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/607 af 19. april 2016 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

16

AFGØRELSER

*

Rådets afgørelse (FUSP) 2016/608 af 18. april 2016 om EU-medlemsstaternes midlertidige modtagelse af visse palæstinensere

18

*

Rådets afgørelse (FUSP) 2016/609 af 18. april 2016 om ændring af afgørelse 2010/413/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Iran

19

*

Rådets afgørelse (FUSP) 2016/610 af 19. april 2016 om Den Europæiske Unions militære FSFP-uddannelsesmission i Den Centralafrikanske Republik (EUTM RCA)

21

*

Kommissionens afgørelse (EU) 2016/611 af 15. april 2016 om referencedokumentet om bedste praksis for miljøledelse, sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet for turistsektoren, jf. forordning (EF) nr. 1221/2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS)
  (meddelt under nummer C(2016) 2137)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2016) 2137)

1

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 20.4.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 104/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 104/1

---

RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2016/602

af 23. marts 2016

om undertegnelse og indgåelse af deltagelsesaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds deltagelse i Den Europæiske Unions rådgivende mission om reform af den civile sikkerhedssektor Ukraine (EUAM Ukraine)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 37, sammenholdt med artikel 218, stk. 5 og 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I artikel 10, stk. 4, i Rådets afgørelse 2014/486/FUSP (1) fastsættes, at detaljerede ordninger vedrørende tredjelandes deltagelse fastlægges i aftaler, der indgås i overensstemmelse med artikel 37 i traktaten om Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 10, stk. 4, i Rådets afgørelse 2014/486/FUSP (1) fastsættes, at detaljerede ordninger vedrørende tredjelandes deltagelse fastlægges i aftaler, der indgås i overensstemmelse med artikel 37 i traktaten om Den Europæiske Union.

| (2) | Den 7. december 2015 vedtog Rådet en afgørelse om bemyndigelse til at indlede forhandlinger om en deltagelsesaftale mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds deltagelse i Den Europæiske Unions rådgivende mission om reform af den civile sikkerhedssektor Ukraine (EUAM Ukraine) (»aftalen«). |
| --- | --- |

(2)

Den 7. december 2015 vedtog Rådet en afgørelse om bemyndigelse til at indlede forhandlinger om en deltagelsesaftale mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds deltagelse i Den Europæiske Unions rådgivende mission om reform af den civile sikkerhedssektor Ukraine (EUAM Ukraine) (»aftalen«).

| (3) | Aftalen bør godkendes — |
| --- | --- |

(3)

Aftalen bør godkendes —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Deltagelsesaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds deltagelse i Den Europæiske Unions rådgivende mission om reform af den civile sikkerhedssektor Ukraine (EUAM Ukraine) godkendes hermed på Unionens vegne.

Teksten til aftalen er knyttet til denne afgørelse.

Artikel 2

Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege den eller de personer, der er beføjet til at undertegne aftalen med bindende virkning for Unionen.

Artikel 3

Formanden for Rådet foranstalter på Unionens vegne den notifikation, der er omhandlet i aftalens artikel 9, stk. 1.

Artikel 4

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. marts 2016.

På Rådets vegne

A.G. KOENDERS

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse 2014/486/FUSP af 22. juli 2014 om Den Europæiske Unions rådgivende mission om reform af den civile sikkerhedssektor Ukraine (EUAM Ukraine) (EUT L 217 af 23.7.2014, s. 42).

1

---

| 20.4.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 104/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 104/3

---

OVERSÆTTELSE

DELTAGELSESAFTALE

mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds deltagelse i Den Europæiske Unions rådgivende mission om reform af den civile sikkerhedssektor i Ukraine (EUAM Ukraine)

DEN EUROPÆISKE UNION (»EU« eller »Unionen«),

på den ene side, og

DET SCHWEIZISKE FORBUND,

på den anden side,

i det følgende benævnt »parterne«,

ER UNDER HENSYN TIL

Rådets afgørelse 2014/486/FUSP 22. juli 2014 om Den Europæiske Unions rådgivende mission om reform af den civile sikkerhedssektor Ukraine (EUAM Ukraine) (1),

Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse (FUSP) 2015/956 af 17. juni 2015 om nedsættelse af bidragyderkomitéen for Den Europæiske Unions rådgivende mission om reform af den civile sikkerhedssektor Ukraine (EUAM Ukraine) (EUAM Ukraine/1/2015) (2),

Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse (FUSP) 2015/1965 af 27. oktober 2015 om accept af Schweiz' bidrag til Den Europæiske Unions rådgivende mission om reform af den civile sikkerhedssektor Ukraine (EUAM Ukraine) (EUAM Ukraine/4/2015) (3),

aftale mellem Den Europæiske Union og Ukraine om status for Den Europæiske Unions rådgivende mission om reform af den civile sikkerhedssektor Ukraine (EUAM Ukraine) (4) (»aftalen om missionens status«)

BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:

Artikel 1

Deltagelse i missionen

1.   Det Schweiziske Forbund deltager i Den Europæiske Unions rådgivende mission om reform af den civile sikkerhedssektor Ukraine (»EUAM Ukraine«) i overensstemmelse med Rådets afgørelse 2014/486/FUSP og enhver anden afgørelse, hvorved Rådet for Den Europæiske Union beslutter at forlænge EUAM Ukraine, og med denne aftale samt eventuelle nødvendige gennemførelsesbestemmelser i henhold til artikel 6.

2.   Det Schweiziske Forbunds bidrag til EUAM Ukraine berører ikke Unionens selvstændige beslutningstagning. Unionen underretter i god tid Det Schweiziske Forbund om eventuelle ændringer vedrørende EUAM Ukraine og navnlig de i stk. 3 omhandlede dokumenter.

3.   Det Schweiziske Forbund sikrer, at schweizisk personel, der deltager i EUAM Ukraine, varetager sine opgaver i overensstemmelse med:

| — | afgørelse 2014/486/FUSP og senere ændringer heraf |
| --- | --- |

—

afgørelse 2014/486/FUSP og senere ændringer heraf

| — | missionsplanen |
| --- | --- |

—

missionsplanen

| — | gennemførelsesforanstaltningerne. |
| --- | --- |

—

gennemførelsesforanstaltningerne.

4.   Det personel, der af Det Schweiziske Forbund udsendes til missionen, udfører sine opgaver og handler udelukkende i EUAM Ukraines interesse.

5.   Det Schweiziske Forbund underretter i god tid missionschefen om eventuelle ændringer af sin deltagelse i og bidrag til missionen.

Artikel 2

Status for personel

1.   Status for det personel, som Det Schweiziske Forbund bidrager med til EUAM Ukraine, er underlagt aftalen om missionens status.

2.   Med forbehold af aftalen om missionens status har Det Schweiziske Forbund jurisdiktion over sit eget personel, der deltager i EUAM Ukraine.

3.   Det Schweiziske Forbund har ansvaret for at behandle klager fra eller vedrørende et medlem af sit personel i forbindelse med deltagelsen i EUAM Ukraine. Det Schweiziske Forbund har ansvaret for eventuelt at retsforfølge et medlem af sit personel eller at pålægge vedkommende en disciplinær sanktion efter sine egne love og forskrifter.

4.   Parterne er enige om at frafalde alle erstatningskrav, bortset fra kontraktmæssige krav, mod hinanden for skade på, tab af eller ødelæggelse af aktiver, der ejes eller betjenes af en af parterne, som er opstået under udøvelsen af personellets pligter i forbindelse med aktiviteter i henhold til denne aftale, undtagen i tilfælde af grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse.

5.   Det Schweiziske Forbund forpligter sig til ved undertegnelsen af denne aftale at fremsætte en erklæring om frafald af krav mod enhver stat, der deltager i EUAM Ukraine.

6.   Unionen forpligter sig til at sikre, at medlemsstaterne ved undertegnelsen af denne aftale fremsætter en erklæring om frafald af krav i forbindelse med Det Schweiziske Forbunds deltagelse i EUAM Ukraine.

Artikel 3

Klassificerede informationer

Aftalen mellem Det Schweiziske Forbund og Den Europæiske Union om sikkerhedsprocedurer for udveksling af klassificerede oplysninger (5) finder anvendelse i forbindelse med EUAM Ukraine.

5

Artikel 4

Kommandovej

1.   Schweizisk personel, der deltager i EUAM Ukraine, forbliver under sine nationale myndigheders fulde kommando.

2.   De nationale myndigheder overdrager den operative og taktiske kommando over deres personel til EU's øverstbefalende for den civile operation.

3.   EU's øverstbefalende for den civile operation påtager sig ansvaret for og har kommando over og kontrol med EUAM Ukraine på det strategiske plan.

4.   Missionschefen påtager sig ansvaret for og har kommando over og kontrol med EUAM Ukraine.

5.   Missionschefen leder EUAM Ukraine og varetager den daglige styring.

6.   Det Schweiziske Forbund har samme rettigheder og forpligtelser i forbindelse med den daglige styring af missionen som de deltagende EU-medlemsstater i overensstemmelse med de retlige instrumenter, der er omhandlet i artikel 1.

7.   Missionschefen har ansvaret for den disciplinære kontrol med EUAM Ukraines personel. I det omfang det er nødvendigt, pålægges disciplinære sanktioner af den kompetente schweiziske nationale myndighed.

8.   Det Schweiziske Forbund udpeger et nationalt kontaktpunkt (»NPC«) til at repræsentere sit nationale kontingent i EUAM Ukraine. NPC refererer til missionschefen for så vidt angår nationale spørgsmål og er ansvarlig for den daglige disciplin i kontingentet.

9.   Beslutningen om at afslutte EUAM Ukraine træffes af Unionen efter høring af Det Schweiziske Forbund, hvis Det Schweiziske Forbund stadig bidrager til EUAM Ukraine på datoen for EUAM Ukraines afslutning.

10.   Missionschefen kan til enhver tid efter høring af Det Schweiziske Forbund anmode om, at Det Schweiziske Forbund trækker sit bidrag tilbage.

Artikel 5

Finansielle aspekter

1.   Det Schweiziske Forbund afholder alle udgifter i forbindelse med sin deltagelse i EUAM Ukraine, jf. dog stk. 3.

2.   Det Schweiziske Forbund betaler erstatning på de betingelser, der er fastsat i aftalen om missionens status, såfremt det fastslås, at det er ansvarligt for at have påført fysiske eller juridiske personer fra den eller de stater, hvor missionen gennemføres, død, personskade, tab eller tingsskade.

3.   Unionen fritager Det Schweiziske Forbund for betaling af finansielle bidrag til EUAM Ukraines driftsbudget.

Artikel 6

Arrangementer til gennemførelse af aftalen

De tekniske og administrative ordninger, der er nødvendige for at gennemføre denne aftale, vedtages mellem parternes relevante myndigheder.

Artikel 7

Manglende opfyldelse

Hvis en af parterne ikke opfylder sine forpligtelser i henhold til denne aftale, har den anden part ret til at ophæve aftalen med en måneds varsel.

Artikel 8

Bilæggelse af tvister

Tvister om fortolkning eller anvendelse af denne aftale bilægges mellem parterne med diplomatiske midler.

Artikel 9

Ikrafttræden og afslutning

1.   Denne aftale træder i kraft på den første dag i den første måned, efter at parterne har underrettet hinanden om, at de har afsluttet de nødvendige interne procedurer.

2.   Denne aftale anvendes midlertidigt fra datoen for dens undertegnelse.

3.   Denne aftale forbliver i kraft, så længe Det Schweiziske Forbund bidrager til missionen.

4.   Hver part kan opsige denne aftale med skriftligt varsel til den anden part. Aftalen ophører tre måneder efter datoen for dette varsel.

Udfærdiget i Bruxelles på engelsk i to eksemplarer, den 13. april 2016.

For Den Europæiske Union

For Det Schweiziske Forbund

---

(1)  
  EUT L 217 af 23.7.2014, s. 42.

1

(2)  
  EUT L 156 af 20.6.2015, s. 21.

2

(3)  
  EUT L 287 af 31.10.2015, s. 67.

3

(4)  
  EUT L 334 af 21.11.2014, s. 3.

4

(5)  
  EUT L 181 af 10.7.2008, s. 58.

5

---

TEKST TIL ERKLÆRINGER

Tekst for så vidt angår EU-medlemsstaterne:

Når EU-medlemsstater anvender Rådet afgørelse 2014/486/FUSP af 22. juli 2014 om Den Europæiske Unions rådgivende mission om reform af den civile sikkerhedssektor Ukraine (EUAM Ukraine), vil de, for så vidt deres nationale retssystemer tillader det, bestræbe sig på i videst muligt omfang at frafalde erstatningskrav mod Det Schweiziske Forbund for personskade eller død blandt deres personel eller for tingsskade eller tab af materiel, der tilhører dem og benyttes af EUAM Ukraine, hvis sådan personskade, død, tingsskade eller tab:

| — | er forvoldt af personel fra Det Schweiziske Forbund under udførelsen af dets opgaver i forbindelse med EUAM Ukraine, undtagen i tilfælde af grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse, eller |
| --- | --- |

—

er forvoldt af personel fra Det Schweiziske Forbund under udførelsen af dets opgaver i forbindelse med EUAM Ukraine, undtagen i tilfælde af grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse, eller

| — | er opstået under benyttelsen af materiel, der tilhører Det Schweiziske Forbund, såfremt dette materiel er benyttet i forbindelse med missionen, undtagen i tilfælde af grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse blandt EU-missionens personel fra Det Schweiziske Forbund under benyttelsen af dette materiel. |
| --- | --- |

—

er opstået under benyttelsen af materiel, der tilhører Det Schweiziske Forbund, såfremt dette materiel er benyttet i forbindelse med missionen, undtagen i tilfælde af grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse blandt EU-missionens personel fra Det Schweiziske Forbund under benyttelsen af dette materiel.

Tekst for så vidt angår Det Schweiziske Forbund:

Når Det Schweiziske Forbund anvender Rådet afgørelse 2014/486/FUSP af 22. juli 2014 om Den Europæiske Unions rådgivende mission om reform af den civile sikkerhedssektor Ukraine (EUAM Ukraine), vil det, for så vidt dets nationale retssystem tillader det, bestræbe sig på i videst muligt omfang at frafalde erstatningskrav mod enhver anden stat, der deltager i EUAM Ukraine, for personskade eller død blandt dets personel eller for tingsskade eller tab af materiel, der tilhører det og benyttes af EU-missionen, hvis sådan personskade, død, tingsskade eller tab:

| — | er forvoldt af personel under udførelsen af dets opgaver i forbindelse med EUAM Ukraine, undtagen i tilfælde af grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse, eller |
| --- | --- |

—

er forvoldt af personel under udførelsen af dets opgaver i forbindelse med EUAM Ukraine, undtagen i tilfælde af grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse, eller

| — | er opstået under benyttelsen af materiel, der tilhører stater, som deltager i EU-missionen, såfremt dette materiel er benyttet i forbindelse med missionen, undtagen i tilfælde af grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse blandt EU-missionens personel under benyttelsen af dette materiel. |
| --- | --- |

—

er opstået under benyttelsen af materiel, der tilhører stater, som deltager i EU-missionen, såfremt dette materiel er benyttet i forbindelse med missionen, undtagen i tilfælde af grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse blandt EU-missionens personel under benyttelsen af dette materiel.

---

FORORDNINGER

| 20.4.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 104/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 104/8

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/603

af 18. april 2016

om gennemførelse af forordning (EU) nr. 267/2012 om restriktive foranstaltninger over for Iran

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EU) nr. 267/2012 af 23. marts 2012 om restriktive foranstaltninger over for Iran og om ophævelse af forordning (EU) nr. 961/2010 (1), særlig artikel 46, stk. 2, og

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 23. marts 2012 forordning (EU) nr. 267/2012. |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 23. marts 2012 forordning (EU) nr. 267/2012.

| (2) | Med støtte fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik indgik Kina, Frankrig, Tyskland, Den Russiske Føderation, Det Forenede Kongerige og De Forenede Stater den 14. juli 2015 en aftale med Iran om en langsigtet samlet løsning på det iranske atomspørgsmål. En vellykket gennemførelse af den fælles omfattende handlingsplan vil sikre, at det iranske atomprogram udelukkende har fredelig karakter, og vil medføre en samlet ophævelse af alle atomrelaterede sanktioner. |
| --- | --- |

(2)

Med støtte fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik indgik Kina, Frankrig, Tyskland, Den Russiske Føderation, Det Forenede Kongerige og De Forenede Stater den 14. juli 2015 en aftale med Iran om en langsigtet samlet løsning på det iranske atomspørgsmål. En vellykket gennemførelse af den fælles omfattende handlingsplan vil sikre, at det iranske atomprogram udelukkende har fredelig karakter, og vil medføre en samlet ophævelse af alle atomrelaterede sanktioner.

| (3) | De Forenede Nationers Sikkerhedsråd vedtog den 20. juli 2015 resolution (UNSCR) 2231 (2015), som godkender den fælles omfattende handlingsplan, opfordrer til fuldstændig gennemførelse heraf i overensstemmelse med tidsplanen i den fælles omfattende handlingsplan og foreskriver handlinger, der skal udføres i overensstemmelse med den fælles omfattende handlingsplan. |
| --- | --- |

(3)

De Forenede Nationers Sikkerhedsråd vedtog den 20. juli 2015 resolution (UNSCR) 2231 (2015), som godkender den fælles omfattende handlingsplan, opfordrer til fuldstændig gennemførelse heraf i overensstemmelse med tidsplanen i den fælles omfattende handlingsplan og foreskriver handlinger, der skal udføres i overensstemmelse med den fælles omfattende handlingsplan.

| (4) | Den fælles omfattende handlingsplan som godkendt ved UNSCR 2231 (2015) foreskriver bl.a., at Unionen skal fjerne de restriktive foranstaltninger, der er indført over for visse personer og enheder, på »overgangsdagen« (den 18. oktober 2023), der falder 8 år efter »vedtagelsesdagen« (den 18. oktober 2015), eller på et tidligere tidspunkt på grundlag af en rapport fra Den Internationale Atomenergiorganisations (IAEA's) generaldirektør til IAEA's Styrelsesråd og parallelt til FN's Sikkerhedsråd, hvoraf det fremgår, at IAEA har konkluderet, at alt nukleart materiale i Iran fortsat anvendes til fredelige aktiviteter (»bred konklusion«). |
| --- | --- |

(4)

Den fælles omfattende handlingsplan som godkendt ved UNSCR 2231 (2015) foreskriver bl.a., at Unionen skal fjerne de restriktive foranstaltninger, der er indført over for visse personer og enheder, på »overgangsdagen« (den 18. oktober 2023), der falder 8 år efter »vedtagelsesdagen« (den 18. oktober 2015), eller på et tidligere tidspunkt på grundlag af en rapport fra Den Internationale Atomenergiorganisations (IAEA's) generaldirektør til IAEA's Styrelsesråd og parallelt til FN's Sikkerhedsråd, hvoraf det fremgår, at IAEA har konkluderet, at alt nukleart materiale i Iran fortsat anvendes til fredelige aktiviteter (»bred konklusion«).

| (5) | Rådet har gennemgået begrundelsen vedrørende en enhed, der skal omfattes af restriktive foranstaltninger indtil overgangsdagen, og har besluttet at supplere den. |
| --- | --- |

(5)

Rådet har gennemgået begrundelsen vedrørende en enhed, der skal omfattes af restriktive foranstaltninger indtil overgangsdagen, og har besluttet at supplere den.

| (6) | Indsættelsen af oplysninger i bilaget til denne forordning bør finde anvendelse indtil den 22. oktober 2016. |
| --- | --- |

(6)

Indsættelsen af oplysninger i bilaget til denne forordning bør finde anvendelse indtil den 22. oktober 2016.

| (7) | Forordning (EU) nr. 267/2012 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(7)

Forordning (EU) nr. 267/2012 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag IX til forordning (EU) nr. 267/2012 ændres som anført i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Luxembourg, den 18. april 2016.

På Rådets vegne

F. MOGHERINI

Formand

---

(1)  
  EUT L 88 af 24.3.2012, s. 1.

1

---

BILAG

Følgende oplysninger indsættes i bilag IX, del I, punkt B, til forordning (EU) nr. 267/2012 indtil den 22. oktober 2016:

I.   Personer og enheder, der er involveret i nukleare aktiviteter eller i aktiviteter vedrørende ballistiske missiler, og personer og enheder, der yder støtte til Irans regering.

B.   Enheder

| | Navn | Identificerende oplysninger | Begrundelse | Opført på listen den |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| »7a (*1). | Bank Saderat Iran (herunder alle filialer) og datterselskaber: | Bank Saderat Tower, 43 Somayeh Ave, Teheran, Iran. | Ved håndtering af rembourser for Defence Industries Organisation (DIO) krænkede Bank Saderat i marts 2009 bestemmelserne i UNSCR 1737, der omfattede DIO og derfor krævede indefrysning af dens pengemidler, finansielle aktiver og økonomiske ressourcer og forbød, at nogen af dem blev stillet til rådighed for den. Ved håndtering af disse rembourser bistod Bank Saderat DIO også med at overtræde forbuddet i UNSCR 1747 om Irans indkøb og levering af våben og materiel i tilknytning hertil. | |
| a) | Bank Saderat PLC (London) |

Navn

Identificerende oplysninger

Begrundelse

Opført på listen den

»7a (*1).

Bank Saderat Iran (herunder alle filialer) og datterselskaber:

Bank Saderat Tower, 43 Somayeh Ave, Teheran, Iran.

Ved håndtering af rembourser for Defence Industries Organisation (DIO) krænkede Bank Saderat i marts 2009 bestemmelserne i UNSCR 1737, der omfattede DIO og derfor krævede indefrysning af dens pengemidler, finansielle aktiver og økonomiske ressourcer og forbød, at nogen af dem blev stillet til rådighed for den. Ved håndtering af disse rembourser bistod Bank Saderat DIO også med at overtræde forbuddet i UNSCR 1747 om Irans indkøb og levering af våben og materiel i tilknytning hertil.

a)

Bank Saderat PLC (London)

5 Lothbury, London, EC2R 7 HD, Det Forenede Kongerige

100 %-ejet datterselskab af Bank Saderat

---

(*1)  I henhold til Rådets gennemførelsesforordning (FUSP) 2016/603 finder denne indsættelse anvendelse indtil den 22. oktober 2016.«

*1

---

| 20.4.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 104/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 104/10

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/604

af 6. april 2016

om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Rosée des Pyrénées Catalanes (BGB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Spanien og Frankrigs ansøgning om registrering af betegnelsen »Rosée des Pyrénées Catalanes« er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2), jf. artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

(1)

Spanien og Frankrigs ansøgning om registrering af betegnelsen »Rosée des Pyrénées Catalanes« er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2), jf. artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012.

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal betegnelsen »Rosée des Pyrénées Catalanes« registreres — |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal betegnelsen »Rosée des Pyrénées Catalanes« registreres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen »Rosée des Pyrénées Catalanes« (BGB) registreres.

Betegnelsen i stk. 1 henviser til et produkt i kategori 1.1. Kød (og slagteaffald), fersk, i bilag XI til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 (3).

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 6. april 2016.

På Kommissionens vegne

For formanden

Phil HOGAN

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 347 af 20.10.2015, s. 19.

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 af 13. juni 2014 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (EUT L 179 af 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 20.4.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 104/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 104/11

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/605

af 19. april 2016

om åbning og forvaltning af et midlertidigt toldkontingent for olivenolie med oprindelse i Tunesien og om ændring af forordning (EF) nr. 1918/2006

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 187, litra a) til e), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Artikel 1 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/580 (2) åbner for 2016 og 2017 et årligt toldfrit kontingent på 35 000 ton for indførsel til Unionen af jomfruolie med oprindelse i Tunesien henhørende under KN-kode 1509 10 10 og 1509 10 90. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 1 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/580 (2) åbner for 2016 og 2017 et årligt toldfrit kontingent på 35 000 ton for indførsel til Unionen af jomfruolie med oprindelse i Tunesien henhørende under KN-kode 1509 10 10 og 1509 10 90.

| (2) | Artikel 3 i protokol 1 til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Tunesiske Republik på den anden side (3) som ændret ved artikel 3, stk. 1, i protokollen til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Tunesiske Republik på den anden side for at tage hensyn til Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse af Den Europæiske Union (4), der blev godkendt ved Rådets afgørelse 2005/720/EF (5), åbner et toldfrit toldkontingent på 56 700 ton for indførsel af olivenolie henhørende under KN-kode 1509 10 10 og 1509 10 90, som er fuldt ud fremstillet i Tunesien og transporteret direkte fra dette land til Unionen. Åbning og forvaltning af dette toldkontingent er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 1918/2006 (6). |
| --- | --- |

(2)

Artikel 3 i protokol 1 til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Tunesiske Republik på den anden side (3) som ændret ved artikel 3, stk. 1, i protokollen til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Tunesiske Republik på den anden side for at tage hensyn til Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse af Den Europæiske Union (4), der blev godkendt ved Rådets afgørelse 2005/720/EF (5), åbner et toldfrit toldkontingent på 56 700 ton for indførsel af olivenolie henhørende under KN-kode 1509 10 10 og 1509 10 90, som er fuldt ud fremstillet i Tunesien og transporteret direkte fra dette land til Unionen. Åbning og forvaltning af dette toldkontingent er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 1918/2006 (6).

| (3) | Af konsekvenshensyn er det hensigtsmæssigt at administrere det midlertidige toldkontingent på 35 000 ton på samme måde som det faste toldkontingent på 56 700 ton. |
| --- | --- |

(3)

Af konsekvenshensyn er det hensigtsmæssigt at administrere det midlertidige toldkontingent på 35 000 ton på samme måde som det faste toldkontingent på 56 700 ton.

| (4) | Kommissionens forordning (EF) nr. 1345/2005 (7), (EF) nr. 1301/2006 (8) og (EF) nr. 376/2008 (9) bør finde anvendelse, jf. dog de yderligere betingelser og undtagelser, som er fastsat i nærværende forordning. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens forordning (EF) nr. 1345/2005 (7), (EF) nr. 1301/2006 (8) og (EF) nr. 376/2008 (9) bør finde anvendelse, jf. dog de yderligere betingelser og undtagelser, som er fastsat i nærværende forordning.

| (5) | Artikel 3 i forordning (EF) nr. 1918/2006, der fastsætter kravene til meddelelse og udstedelse samt importlicensernes gyldighedsperiode og sikkerhedsstillelsens størrelse, bør anvendes, medmindre andet er fastsat i denne forordning. |
| --- | --- |

(5)

Artikel 3 i forordning (EF) nr. 1918/2006, der fastsætter kravene til meddelelse og udstedelse samt importlicensernes gyldighedsperiode og sikkerhedsstillelsens størrelse, bør anvendes, medmindre andet er fastsat i denne forordning.

| (6) | For at give aktørerne større fleksibilitet, hvad angår anvendelsen af kontingenter for indførsel af jomfruolie med oprindelse i Tunesien, bør forpligtelsen til at opdele efter KN-kode afskaffes. Forordning (EF) nr. 1918/2006 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(6)

For at give aktørerne større fleksibilitet, hvad angår anvendelsen af kontingenter for indførsel af jomfruolie med oprindelse i Tunesien, bør forpligtelsen til at opdele efter KN-kode afskaffes. Forordning (EF) nr. 1918/2006 bør derfor ændres.

| (7) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Forordning (EF) nr. 1345/2005, (EF) nr. 1301/2006 og (EF) nr. 376/2008 samt artikel 3 i forordning (EF) nr. 1918/2006 finder anvendelse, medmindre andet er fastsat i denne forordning.

Artikel 2

1.   Et årligt toldfrit toldkontingent med løbenummer 09.4033 (»det midlertidige kontingent«) åbnes for 2016 og 2017, for så vidt angår indførsel til Unionen af jomfruolie henhørende under KN-kode 1509 10 10 og 1509 10 90, som er fuldt ud fremstillet i Tunesien og transporteret direkte fra dette land til Unionen på de betingelser, der er fastsat i denne forordning. Mængden for det midlertidige kontingent fastsættes til 35 000 ton pr. år.

2.   Det midlertidige kontingent stilles først til rådighed, efter det samlede årlige kontingent med løbenummer 09.4032, jf. artikel 2 i forordning (EF) nr. 1918/2006, er blevet tildelt.

3.   Det midlertidige kontingent er åbent hvert år fra den 1. januar. For 2016 åbnes det midlertidige kontingent imidlertid fra ikrafttrædelsen af denne forordning indtil den 31. december 2016.

Artikel 3

Ansøgninger om licens for det midlertidige kontingent behandles fra den første mandag eller den første tirsdag efter ikrafttrædelsen af gennemførelsesretsakten om suspension af indgivelsen af ansøgninger for kontingentet med løbenummer 09.4032.

For så vidt angår 2016, behandles ansøgninger om licens for det midlertidige kontingent fra den første mandag eller den første tirsdag efter ikrafttrædelsen af denne forordning.

Artikel 4

Artikel 3, stk. 2, andet punktum, i forordning (EF) nr. 1918/2006 udgår.

Artikel 5

Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. april 2016.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/580 af 13. april 2016 om indførelse af hastende autonome handelsforanstaltninger for Republikken Tunesien (EUT L 102 af 18.4.2016, s. 1).

2

(3)  
  EFT L 97 af 30.3.1998, s. 2. Aftalen senest ændret ved Rådets afgørelse 2006/612/EF (EUT L 260 af 21.9.2006, s. 1).

3

(4)  
  EUT L 278 af 21.10.2005, s. 3.

4

(5)  
  EUT L 278 af 21.10.2005, s. 1.

5

(6)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1918/2006 af 20. december 2006 om åbning og forvaltning af et toldkontingent for olivenolie med oprindelse i Tunesien (EUT L 365 af 21.12.2006, s. 84).

6

(7)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1345/2005 af 16. august 2005 om gennemførelsesbestemmelser for ordningen med importlicenser for olivenolie (EUT L 212 af 17.8.2005, s. 13).

7

(8)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 af 31. august 2006 om fælles regler for administration af toldkontingenter for import af landbrugsprodukter på grundlag af en importlicensordning (EUT L 238 af 1.9.2006, s. 13).

8

(9)  Kommissionens forordning (EF) nr. 376/2008 af 23. april 2008 om fælles gennemførelsesbestemmelser for ordningen med import- og eksportlicenser og forudfastsættelsesattester for landbrugsprodukter (EUT L 114 af 26.4.2008, s. 3).

9

---

| 20.4.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 104/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 104/14

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/606

af 19. april 2016

om afslutning af den licitationsprocedure, der blev indledt ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/482 med henblik på opkøb af skummetmælkspulver ved offentlig intervention

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EU) nr. 1370/2013 af 16. december 2013 om foranstaltninger til fastsættelse af støtte og restitutioner i forbindelse med den fælles markedsordning for landbrugsprodukter (1), særlig artikel 3, stk. 6, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/482 (2) blev der indledt en licitationsprocedure med henblik på opkøb af skummetmælkspulver, eftersom den kvantitative begrænsning på 109 000 ton, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra c), i forordning (EU) nr. 1370/2013 for opkøb af skummetmælkspulver til fast pris ved offentlig intervention, var blevet overskredet. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/482 (2) blev der indledt en licitationsprocedure med henblik på opkøb af skummetmælkspulver, eftersom den kvantitative begrænsning på 109 000 ton, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra c), i forordning (EU) nr. 1370/2013 for opkøb af skummetmælkspulver til fast pris ved offentlig intervention, var blevet overskredet.

| (2) | Ved artikel 3, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1370/2013, indsat ved Rådets forordning (EU) 2016/591 (3), forhøjes de kvantitative begrænsninger for opkøb af smør og skummetmælkspulver til fast pris for 2016 fra den 20. april 2016. |
| --- | --- |

(2)

Ved artikel 3, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1370/2013, indsat ved Rådets forordning (EU) 2016/591 (3), forhøjes de kvantitative begrænsninger for opkøb af smør og skummetmælkspulver til fast pris for 2016 fra den 20. april 2016.

| (3) | Det er derfor hensigtsmæssigt at afslutte den licitationsprocedure, der blev indledt ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/482, og genoptage opkøbet af skummetmælkspulver til fast pris ved offentlig intervention, indtil de forhøjede kvantitative begrænsninger er nået. |
| --- | --- |

(3)

Det er derfor hensigtsmæssigt at afslutte den licitationsprocedure, der blev indledt ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/482, og genoptage opkøbet af skummetmælkspulver til fast pris ved offentlig intervention, indtil de forhøjede kvantitative begrænsninger er nået.

| (4) | Idet interventionsorganerne efter offentliggørelsen af denne forordning har pligt til hurtigt at underrette tilbudsgiverne om afslutningen af licitationsproceduren, bør forordningen træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(4)

Idet interventionsorganerne efter offentliggørelsen af denne forordning har pligt til hurtigt at underrette tilbudsgiverne om afslutningen af licitationsproceduren, bør forordningen træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Afslutning af licitationsprocedure

Den licitationsprocedure, der blev indledt ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/482, afsluttes hermed.

Artikel 2

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. april 2016.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  
  EUT L 346 af 20.12.2013, s. 12.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/482 af 1. april 2016 om afslutning af interventionsopkøb af skummetmælkspulver til fast pris for den interventionsperiode, der udløber den 30. september 2016, og om indledning af en licitationsprocedure med henblik på opkøb (EUT L 87 af 2.4.2016, s. 26).

2

(3)  Rådets forordning (EU) 2016/591 af 15. april 2016 om ændring af forordning (EU) nr. 1370/2013 om foranstaltninger til fastsættelse af støtte og restitutioner i forbindelse med den fælles markedsordning for landbrugsprodukter med hensyn til gældende kvantitative begrænsninger for opkøb af smør og skummetmælkspulver (EUT L 103 af 19.4.2016, s. 3).

3

---

| 20.4.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 104/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 104/16

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/607

af 19. april 2016

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om nærmere bestemmelser for anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. april 2016.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | IL | 279,2 |
| MA | 95,7 |
| SN | 175,5 |
| TR | 108,9 |
| ZZ | 164,8 |
| 0707 00 05 | MA | 80,7 |
| TR | 112,8 |
| ZZ | 96,8 |
| 0709 93 10 | MA | 91,2 |
| TR | 134,3 |
| ZZ | 112,8 |
| 0805 10 20 | CR | 66,6 |
| EG | 47,6 |
| IL | 79,1 |
| MA | 57,5 |
| TR | 38,9 |
| ZZ | 57,9 |
| 0805 50 10 | MA | 132,7 |
| ZZ | 132,7 |
| 0808 10 80 | AR | 107,0 |
| BR | 106,3 |
| CL | 112,5 |
| CN | 131,9 |
| US | 153,7 |
| ZA | 85,7 |
| ZZ | 116,2 |
| 0808 30 90 | AR | 101,3 |
| CL | 134,3 |
| CN | 86,4 |
| ZA | 117,7 |
| ZZ | 109,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

IL

279,2

MA

95,7

SN

175,5

TR

108,9

ZZ

164,8

0707 00 05

MA

80,7

TR

112,8

ZZ

96,8

0709 93 10

MA

91,2

TR

134,3

ZZ

112,8

0805 10 20

CR

66,6

EG

47,6

IL

79,1

MA

57,5

TR

38,9

ZZ

57,9

0805 50 10

MA

132,7

ZZ

132,7

0808 10 80

AR

107,0

BR

106,3

CL

112,5

CN

131,9

US

153,7

ZA

85,7

ZZ

116,2

0808 30 90

AR

101,3

CL

134,3

CN

86,4

ZA

117,7

ZZ

109,9

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1106/2012 af 27. november 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 471/2009 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande for så vidt angår ajourføring af den statistiske lande- og områdefortegnelse (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 7). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

AFGØRELSER

| 20.4.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 104/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 104/18

---

RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2016/608

af 18. april 2016

om EU-medlemsstaternes midlertidige modtagelse af visse palæstinensere

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 29 og artikel 31, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 5. marts 2015 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2015/363 (1) om medlemsstaternes midlertidige modtagelse af visse palæstinensere, hvorved gyldigheden af deres nationale tilladelser til indrejse i og ophold på de medlemsstaters område, der er omhandlet i fælles holdning 2002/400/FUSP (2), blev forlænget med 24 måneder. |
| --- | --- |

(1)

Den 5. marts 2015 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2015/363 (1) om medlemsstaternes midlertidige modtagelse af visse palæstinensere, hvorved gyldigheden af deres nationale tilladelser til indrejse i og ophold på de medlemsstaters område, der er omhandlet i fælles holdning 2002/400/FUSP (2), blev forlænget med 24 måneder.

| (2) | Rådet finder det på baggrund af en vurdering af anvendelsen af fælles holdning 2002/400/FUSP hensigtsmæssigt, at gyldigheden af disse tilladelser forlænges med yderligere 24 måneder — |
| --- | --- |

(2)

Rådet finder det på baggrund af en vurdering af anvendelsen af fælles holdning 2002/400/FUSP hensigtsmæssigt, at gyldigheden af disse tilladelser forlænges med yderligere 24 måneder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

De medlemsstater, der er omhandlet i artikel 2 i fælles holdning 2002/400/FUSP, forlænger gyldigheden af de nationale tilladelser til indrejse og ophold, der er givet i medfør af artikel 3 i den fælles holdning, med yderligere 24 måneder fra den 31. januar 2016.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 18. april 2016.

På Rådets vegne

F. MOGHERINI

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse (FUSP) 2015/363 af 5. marts 2015 om EU-medlemsstaternes midlertidige modtagelse af visse palæstinensere (EUT L 62 af 6.3.2015, s. 24).

1

(2)  Rådets fælles holdning 2002/400/FUSP af 21. maj 2002 om EU-medlemsstaternes midlertidige modtagelse af visse palæstinensere (EFT L 138 af 28.5.2002, s. 33).

2

---

| 20.4.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 104/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 104/19

---

RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2016/609

af 18. april 2016

om ændring af afgørelse 2010/413/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Iran

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 29,

under henvisning til Rådets afgørelse 2010/413/FUSP af 26. juli 2010 om restriktive foranstaltninger over for Iran og om ophævelse af fælles holdning 2007/140/FUSP (1), særlig artikel 23,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 26. juli 2010 afgørelse 2010/413/FUSP. |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 26. juli 2010 afgørelse 2010/413/FUSP.

| (2) | Med støtte fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik indgik Kina, Frankrig, Tyskland, Den Russiske Føderation, Det Forenede Kongerige og De Forenede Stater den 14. juli 2015 en aftale med Iran om en langsigtet samlet løsning på det iranske atomspørgsmål. En vellykket gennemførelse af den fælles omfattende handlingsplan vil sikre, at det iranske atomprogram udelukkende har fredelig karakter, og vil medføre en samlet ophævelse af alle atomrelaterede sanktioner. |
| --- | --- |

(2)

Med støtte fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik indgik Kina, Frankrig, Tyskland, Den Russiske Føderation, Det Forenede Kongerige og De Forenede Stater den 14. juli 2015 en aftale med Iran om en langsigtet samlet løsning på det iranske atomspørgsmål. En vellykket gennemførelse af den fælles omfattende handlingsplan vil sikre, at det iranske atomprogram udelukkende har fredelig karakter, og vil medføre en samlet ophævelse af alle atomrelaterede sanktioner.

| (3) | De Forenede Nationers Sikkerhedsråd vedtog den 20. juli 2015 resolution (UNSCR) 2231 (2015), som godkender den fælles omfattende handlingsplan, opfordrer til fuldstændig gennemførelse heraf i overensstemmelse med tidsplanen i den fælles omfattende handlingsplan og foreskriver handlinger, der skal udføres i overensstemmelse med den fælles omfattende handlingsplan. |
| --- | --- |

(3)

De Forenede Nationers Sikkerhedsråd vedtog den 20. juli 2015 resolution (UNSCR) 2231 (2015), som godkender den fælles omfattende handlingsplan, opfordrer til fuldstændig gennemførelse heraf i overensstemmelse med tidsplanen i den fælles omfattende handlingsplan og foreskriver handlinger, der skal udføres i overensstemmelse med den fælles omfattende handlingsplan.

| (4) | Den fælles omfattende handlingsplan som godkendt ved UNSCR 2231 (2015) foreskriver bl.a., at Unionen skal fjerne de restriktive foranstaltninger, der er indført over for visse personer og enheder, på »overgangsdagen« (den 18. oktober 2023), der falder 8 år efter »vedtagelsesdagen« (den 18. oktober 2015), eller på et tidligere tidspunkt på grundlag af en rapport fra Den Internationale Atomenergiorganisations (IAEA's) generaldirektør til IAEA's Styrelsesråd og parallelt til FN's Sikkerhedsråd, hvoraf det fremgår, at IAEA har konkluderet, at alt nukleart materiale i Iran fortsat anvendes til fredelige aktiviteter (»bred konklusion«). |
| --- | --- |

(4)

Den fælles omfattende handlingsplan som godkendt ved UNSCR 2231 (2015) foreskriver bl.a., at Unionen skal fjerne de restriktive foranstaltninger, der er indført over for visse personer og enheder, på »overgangsdagen« (den 18. oktober 2023), der falder 8 år efter »vedtagelsesdagen« (den 18. oktober 2015), eller på et tidligere tidspunkt på grundlag af en rapport fra Den Internationale Atomenergiorganisations (IAEA's) generaldirektør til IAEA's Styrelsesråd og parallelt til FN's Sikkerhedsråd, hvoraf det fremgår, at IAEA har konkluderet, at alt nukleart materiale i Iran fortsat anvendes til fredelige aktiviteter (»bred konklusion«).

| (5) | Rådet har gennemgået begrundelsen vedrørende en enhed, der skal omfattes af restriktive foranstaltninger indtil overgangsdagen, og har besluttet at supplere den. |
| --- | --- |

(5)

Rådet har gennemgået begrundelsen vedrørende en enhed, der skal omfattes af restriktive foranstaltninger indtil overgangsdagen, og har besluttet at supplere den.

| (6) | Indsættelsen af oplysninger i bilaget til denne afgørelse bør finde anvendelse indtil den 22. oktober 2016. |
| --- | --- |

(6)

Indsættelsen af oplysninger i bilaget til denne afgørelse bør finde anvendelse indtil den 22. oktober 2016.

| (7) | Afgørelse 2010/413/FUSP bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(7)

Afgørelse 2010/413/FUSP bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Bilag II til afgørelse 2010/413/FUSP ændres som anført i bilaget til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Luxembourg, den 18. april 2016.

På Rådets vegne

F. MOGHERINI

Formand

---

(1)  
  EUT L 195 af 27.7.2010, s. 39.

1

---

BILAG

Følgende oplysninger indsættes i bilag II, del I, punkt B, til afgørelse 2010/413/FUSP indtil den 22. oktober 2016:

I.   Personer og enheder, der er involveret i nukleare aktiviteter eller i aktiviteter vedrørende ballistiske missiler, og personer og enheder, der yder støtte til Irans regering.

B.   Enheder

| | Navn | Identificerende oplysninger | Begrundelse | Opført på listen den |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| »7a (*1). | Bank Saderat Iran (herunder alle filialer) og datterselskaber: | Bank Saderat Tower, 43 Somayeh Ave, Teheran, Iran. | Ved håndtering af rembourser for Defence Industries Organisation (DIO) krænkede Bank Saderat i marts 2009 bestemmelserne i UNSCR 1737, der omfattede DIO og derfor krævede indefrysning af dens pengemidler, finansielle aktiver og økonomiske ressourcer og forbød, at nogen af dem blev stillet til rådighed for den. Ved håndtering af disse rembourser bistod Bank Saderat også DIO med at overtræde forbuddet i UNSCR 1747 om Irans indkøb og levering af våben og materiel i tilknytning hertil. | |
| a) | Bank Saderat PLC (London) |

Navn

Identificerende oplysninger

Begrundelse

Opført på listen den

»7a (*1).

Bank Saderat Iran (herunder alle filialer) og datterselskaber:

Bank Saderat Tower, 43 Somayeh Ave, Teheran, Iran.

Ved håndtering af rembourser for Defence Industries Organisation (DIO) krænkede Bank Saderat i marts 2009 bestemmelserne i UNSCR 1737, der omfattede DIO og derfor krævede indefrysning af dens pengemidler, finansielle aktiver og økonomiske ressourcer og forbød, at nogen af dem blev stillet til rådighed for den. Ved håndtering af disse rembourser bistod Bank Saderat også DIO med at overtræde forbuddet i UNSCR 1747 om Irans indkøb og levering af våben og materiel i tilknytning hertil.

a)

Bank Saderat PLC (London)

5 Lothbury, London, EC2R 7 HD, Det Forenede Kongerige

100 %-ejet datterselskab af Bank Saderat.

---

(*1)  I henhold til Rådets afgørelse (FUSP) 2016/609 finder denne indsættelse anvendelse indtil den 22. oktober 2016.«

*1

---

| 20.4.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 104/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 104/21

---

RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2016/610

af 19. april 2016

om Den Europæiske Unions militære FSFP-uddannelsesmission i Den Centralafrikanske Republik (EUTM RCA)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 28, artikel 42, stk. 4, og artikel 43, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I sine konklusioner af 17.-18. november 2014 anerkendte Rådet behovet for sammen med De Forenede Nationer (FN) at have en fælles tilgang til Den Centralafrikanske Republik (CAR) i forbindelse med reformen af dens sikkerhedsstyrker, herunder de væbnede styrker, for at stabilisere situationen til støtte for den politiske proces. I denne henseende anerkendte det merværdien af en potentiel yderligere rolle for Unionen i reformen af sikkerhedssektoren som støtte til FN's indsats, samtidig med at der sikres lokal opbakning. |
| --- | --- |

(1)

I sine konklusioner af 17.-18. november 2014 anerkendte Rådet behovet for sammen med De Forenede Nationer (FN) at have en fælles tilgang til Den Centralafrikanske Republik (CAR) i forbindelse med reformen af dens sikkerhedsstyrker, herunder de væbnede styrker, for at stabilisere situationen til støtte for den politiske proces. I denne henseende anerkendte det merværdien af en potentiel yderligere rolle for Unionen i reformen af sikkerhedssektoren som støtte til FN's indsats, samtidig med at der sikres lokal opbakning.

| (2) | Den 19. januar 2015 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2015/78 (1) om en rådgivende militærmission under Den Europæiske Unions fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) i Den Centralafrikanske Republik (EUMAM RCA). Mandatet for EUMAM RCA udløber den 16. juli 2016. |
| --- | --- |

(2)

Den 19. januar 2015 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2015/78 (1) om en rådgivende militærmission under Den Europæiske Unions fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) i Den Centralafrikanske Republik (EUMAM RCA). Mandatet for EUMAM RCA udløber den 16. juli 2016.

| (3) | Ved skrivelse af 8. oktober 2015 opfordrede CAR's »Chef de l'État de Transition« Unionen til yderligere at støtte de centralafrikanske væbnede styrker (FACA) gennem en styrket operationel uddannelsesstruktur i tæt samarbejde med De Forenede Nationers multidimensionelle integrerede stabiliseringsmission i Den Centralafrikanske Republik (MINUSCA). |
| --- | --- |

(3)

Ved skrivelse af 8. oktober 2015 opfordrede CAR's »Chef de l'État de Transition« Unionen til yderligere at støtte de centralafrikanske væbnede styrker (FACA) gennem en styrket operationel uddannelsesstruktur i tæt samarbejde med De Forenede Nationers multidimensionelle integrerede stabiliseringsmission i Den Centralafrikanske Republik (MINUSCA).

| (4) | Den 17. november 2015 roste Rådet EUMAM RCA's arbejde til støtte for omstruktureringen af FACA og opfordrede Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (HR) til at igangsætte et planlægningsarbejde med henblik på en mission for strategisk rådgivning og operationel uddannelse som iværksættes, når de demokratisk valgte myndigheder er indsat, og i god tid inden EUMAM RCA s mandat udløber. |
| --- | --- |

(4)

Den 17. november 2015 roste Rådet EUMAM RCA's arbejde til støtte for omstruktureringen af FACA og opfordrede Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (HR) til at igangsætte et planlægningsarbejde med henblik på en mission for strategisk rådgivning og operationel uddannelse som iværksættes, når de demokratisk valgte myndigheder er indsat, og i god tid inden EUMAM RCA s mandat udløber.

| (5) | Den 14. marts 2016 godkendte Rådet et krisestyringskoncept for en eventuel militær EU-FSFP-uddannelsesmission i CAR. |
| --- | --- |

(5)

Den 14. marts 2016 godkendte Rådet et krisestyringskoncept for en eventuel militær EU-FSFP-uddannelsesmission i CAR.

| (6) | Ved skrivelse af 30. marts 2016 opfordrede CAR's præsident Unionen til at deployere en militær EU-FSFP-uddannelsesmission i CAR (EUTM RCA). |
| --- | --- |

(6)

Ved skrivelse af 30. marts 2016 opfordrede CAR's præsident Unionen til at deployere en militær EU-FSFP-uddannelsesmission i CAR (EUTM RCA).

| (7) | EUTM RCA bør så hurtigt som muligt deployere til fuld operativ kapacitet. |
| --- | --- |

(7)

EUTM RCA bør så hurtigt som muligt deployere til fuld operativ kapacitet.

| (8) | Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité (PSC) bør under ansvar af Rådet og af HR varetage den politiske kontrol med EUTM RCA, stå for den strategiske ledelse og træffe de nødvendige afgørelser i overensstemmelse med artikel 38, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU). |
| --- | --- |

(8)

Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité (PSC) bør under ansvar af Rådet og af HR varetage den politiske kontrol med EUTM RCA, stå for den strategiske ledelse og træffe de nødvendige afgørelser i overensstemmelse med artikel 38, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU).

| (9) | Det er nødvendigt at forhandle og indgå internationale aftaler om status for EU-ledede enheder og deres personel og om tredjelandes deltagelse i EU-missioner. |
| --- | --- |

(9)

Det er nødvendigt at forhandle og indgå internationale aftaler om status for EU-ledede enheder og deres personel og om tredjelandes deltagelse i EU-missioner.

| (10) | I henhold til artikel 41, stk. 2, i TEU og i overensstemmelse med Rådets afgørelse (FUSP) 2015/528 (2) skal aktionsudgifterne i forbindelse med denne afgørelse, der har indvirkning på militær- eller forsvarsområdet, afholdes af medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(10)

I henhold til artikel 41, stk. 2, i TEU og i overensstemmelse med Rådets afgørelse (FUSP) 2015/528 (2) skal aktionsudgifterne i forbindelse med denne afgørelse, der har indvirkning på militær- eller forsvarsområdet, afholdes af medlemsstaterne.

| (11) | I medfør af artikel 5 i protokol nr. 22 om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til TEU og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), deltager Danmark ikke i udarbejdelsen og gennemførelsen af Unionens afgørelser og aktioner, som har indvirkning på forsvarsområdet. Danmark deltager derfor ikke i gennemførelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark, og deltager derfor ikke i finansieringen af denne mission — |
| --- | --- |

(11)

I medfør af artikel 5 i protokol nr. 22 om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til TEU og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), deltager Danmark ikke i udarbejdelsen og gennemførelsen af Unionens afgørelser og aktioner, som har indvirkning på forsvarsområdet. Danmark deltager derfor ikke i gennemførelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark, og deltager derfor ikke i finansieringen af denne mission —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Opgave

1.   Unionen skal lede en militær FSFP-uddannelsesmission i Den Centralafrikanske Republik (EUTM RCA) for at bidrage til reformen af forsvarssektoren i CAR som led i den centralafrikanske reform af sikkerhedssektoren, der koordineres af MINUSCA.

2.   Idet den arbejder hen imod målet om centralafrikanske væbnede styrker (FACA), der er moderniseret, effektivt og demokratisk ansvarligt, skal EUTM RCA tilbyde:

| a) | strategisk rådgivning til CAR's Forsvarsministerium, militærstab og væbnede styrker |
| --- | --- |

a)

strategisk rådgivning til CAR's Forsvarsministerium, militærstab og væbnede styrker

| b) | uddannelse til FACA's officerer og underofficerer |
| --- | --- |

b)

uddannelse til FACA's officerer og underofficerer

| c) | uddannelse til FACA. |
| --- | --- |

c)

uddannelse til FACA.

3.   EUTM RCA skal, så vidt dens midler og kapacitet rækker, yde ekspertise på det militære område og på sikkerheds- og retsstatsområdet til Unionens delegation til Den Centralafrikanske Republik.

4.   EUTM RCA skal samarbejde med MINUSCA med henblik på at sikre sammenhæng mellem reformen af sikkerhedssektoren og deployeringen af uddannede FACA-elementer.

5.   EUTM RCA skal operere i overensstemmelse med de politiske og strategiske mål, der er fastsat i det krisestyringskoncept, Rådet godkendte den 14. marts 2016.

Artikel 2

Udnævnelse af den øverstbefalende for EU-missionen

1.   Brigadegeneral Eric HAUTECLOQUE-RAYSZ udnævnes herved til øverstbefalende for EU-missionen EUTM RCA (»den øverstbefalende for EU-missionen«).

2.   Den øverstbefalende for EU-missionen varetager samme opgaver som en øverstbefalende for en EU-operation og en øverstbefalende for en EU-styrke.

Artikel 3

Udpegelse af missionens hovedkvarter

1.   Missionshovedkvarteret for EUTM RCA skal være beliggende i Bangui, CAR. Det fungerer både som operativt hovedkvarter og styrkehovedkvarter.

2.   Missionshovedkvarteret for EUTM RCA omfatter en støttecelle i Bruxelles.

Artikel 4

Planlægning og iværksættelse af EUTM RCA

1.   Regler for magtanvendelse, som finder anvendelse på EUMAM RCA, finder anvendelse på EUTM RCA i dens planlægningsfase i Banguiprovinsen.

2.   EUTM RCA iværksættes ved Rådets afgørelse på den dato, der anbefales af den øverstbefalende for EU-missionen, efter godkendelse af missionsplanen og reglerne for magtanvendelse.

Artikel 5

Politisk kontrol og strategisk ledelse

1.   Under ansvar af Rådet og HR udøver PSC den politiske kontrol med og den strategiske ledelse af EUTM RCA. Rådet bemyndiger herved PSC til at træffe de relevante afgørelser i overensstemmelse med artikel 38 i TEU. Denne bemyndigelse omfatter de nødvendige beføjelser til at ændre planlægningsdokumenterne, herunder missionsplanen og reglerne for magtanvendelse. Den omfatter også beføjelser til at træffe beslutninger om udnævnelse af efterfølgende øverstbefalende for EU-missionen. Beslutningskompetencen med hensyn til EUTM RCA's mål og afslutning samt de overordnede betingelser for udførelsen af dens opgaver forbliver hos Rådet.

2.   PSC aflægger med regelmæssige mellemrum rapport til Rådet.

3.   PSC modtager med regelmæssige mellemrum rapporter fra formanden for EU's Militærkomité (EUMC) vedrørende gennemførelsen af EUTM RCA. PSC kan, i det omfang det er relevant, indkalde den øverstbefalende for EU-missionen til sine møder.

Artikel 6

Militær ledelse

1.   EUMC forestår overvågningen af, at EUTM RCA, der gennemføres under ansvar af den øverstbefalende for EU-missionen, udføres korrekt.

2.   EUMC modtager med regelmæssige mellemrum rapporter fra den øverstbefalende for EU-missionen. Den kan, i det omfang det er relevant, indkalde den øverstbefalende for EU-missionen til sine møder.

3.   Formanden for EUMC fungerer som det primære kontaktled til den øverstbefalende for EU-missionen.

Artikel 7

Konsekvens i Unionens reaktion og koordinering

1.   HR sikrer, at denne afgørelse gennemføres og er i overensstemmelse med Unionens optræden udadtil som helhed, herunder Unionens udviklingsprogrammer og humanitære bistand.

2.   Med forbehold af kommandovejen modtager den øverstbefalende for EU-missionen lokal politisk vejledning fra chefen for Unionens delegation til Den Centralafrikanske Republik.

3.   HR, bistået af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten), skal fungere som det primære kontaktled til FN, myndighederne i CAR og nabolandene, Den Afrikanske Union (AU), Det Centralafrikanske Økonomiske Fællesskab (CEEAC) og til andre relevante internationale og bilaterale aktører.

4.   Koordinationsforanstaltningerne mellem den øverstbefalende for EU-missionen, EU-aktørerne og de lokale centrale strategiske partnere, der er relevante for operationen, defineres i missionsplanen.

Artikel 8

Tredjestaters deltagelse

1.   Uden at dette anfægter Unionens selvstændige beslutningstagning eller dens fælles institutionelle ramme, og i overensstemmelse med de relevante retningslinjer fra Det Europæiske Råd kan tredjestater opfordres til at deltage i EUTM RCA.

2.   Rådet bemyndiger herved PSC til at opfordre tredjestater til at foreslå bidrag og efter henstilling fra den øverstbefalende for EU-missionen og EUMC at træffe de relevante afgørelser om accept af foreslåede bidrag.

3.   Detaljerede ordninger vedrørende tredjestaters deltagelse fastlægges i aftaler, der indgås i henhold til artikel 37 i TEU og efter proceduren i artikel 218 i TEUF. Hvis Unionen og en tredjestat har indgået en rammeaftale om denne tredjestats deltagelse i Unionens krisestyringsmissioner, finder bestemmelserne i en sådan aftale anvendelse i forbindelse med EUTM RCA.

4.   Tredjestater, der yder væsentlige militære bidrag til EUTM RCA, har samme rettigheder og forpligtelser i den daglige ledelse af EUTM RCA som de medlemsstater, der deltager i EUTM RCA.

5.   Rådet bemyndiger herved PSC til at træffe relevante afgørelser om nedsættelse af en bidragyderkomité, hvis tredjestater yder væsentlige militære bidrag.

Artikel 9

Det EU-ledede personels status

Status for EU-ledede enheder og deres personel, herunder privilegier, immuniteter og yderligere garantier, der er nødvendige for gennemførelsen og den uhindrede afvikling af deres opgave, fastlægges i en aftale, der indgås i overensstemmelse med artikel 37 i TEU og efter proceduren i artikel 218 i TEUF.

Artikel 10

Finansielle ordninger

1.   De fælles udgifter til EUTM RCA administreres i overensstemmelse med Rådets afgørelse (FUSP) 2015/528.

2.   Det finansielle referencegrundlag for de fælles udgifter til EUTM RCA beløber sig til 18 180 000 EUR. Den procentdel af referencebeløbet, der er omhandlet i artikel 25, stk. 1, i Rådets afgørelse (FUSP) 2015/528, er 15 %, og den procentdel, der er omhandlet i artikel 34, stk. 3, i nævnte afgørelse, er 60 % til forpligtelser og 15 % til indbetaling.

Artikel 11

Projektcelle

1.   EUTM RCA skal have en projektcelle med henblik på at identificere og gennemføre projekter, som skal finansieres af Unionen, medlemsstaterne eller tredjestater, og som er i overensstemmelse med missionens mål og bidrager til opfyldelsen af mandatet.

2.   Athena kan forvalte de finansielle bidrag, der er forbundet med projekterne, jf. denne artikels stk. 1, i overensstemmelse med artikel 30 i afgørelse (FUSP) 2015/528.

3.   De bidragydende stater kan under ingen omstændigheder drage hverken Unionen eller HR til ansvar for handlinger eller undladelser fra EUTM RCA's side i forbindelse med anvendelsen af disse staters midler.

Artikel 12

Videregivelse af informationer

1.   HR har om nødvendigt og i overensstemmelse med EUTM RCA's behov bemyndigelse til i henhold til Rådets afgørelse 2013/488/EU (3) at videregive følgende af EU's klassificerede informationer, som er udarbejdet med henblik på EUTM RCA, til tredjestater, der er tilknyttet denne afgørelse:

| a) | til og med den klassifikationsgrad, der findes i de relevante informationssikkerhedsaftaler indgået mellem Unionen og den pågældende tredjestat, eller |
| --- | --- |

a)

til og med den klassifikationsgrad, der findes i de relevante informationssikkerhedsaftaler indgået mellem Unionen og den pågældende tredjestat, eller

| b) | til og med klassifikationsgraden »CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL« i andre tilfælde. |
| --- | --- |

b)

til og med klassifikationsgraden »CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL« i andre tilfælde.

2.   HR har også bemyndigelse til i overensstemmelse med EUTM RCA's operative behov og i overensstemmelse med Rådets afgørelse 2013/488/EU at videregive EU's klassificerede informationer til og med klassifikationsgraden »RESTREINT UE/EU RESTRICTED«, som er udarbejdet med henblik på EUTM RCA, til FN og AU. Med henblik herpå skal der etableres ordninger mellem HR og FN's og AU's kompetente myndigheder.

3.   HR har, hvis der er et specifikt og umiddelbart operativt behov derfor, også bemyndigelse til i henhold til afgørelse 2013/488/EU at videregive EU's klassificerede informationer til og med klassifikationsgraden »RESTREINT UE/EU RESTRICTED«, som er udarbejdet med henblik på EUTM RCA, til værtsstaten. Med henblik herpå skal der etableres ordninger mellem HR og værtsstatens kompetente myndigheder.

4.   HR har bemyndigelse til at videregive EU's ikkeklassificerede dokumenter, der vedrører Rådets forhandlinger om EUTM RCA, og som er omfattet af tavshedspligt i henhold til artikel 6, stk. 1, i Rådets forretningsorden (4), til tredjelande, der er tilknyttet denne afgørelse.

5.   HR kan uddelegere sådanne bemyndigelser samt muligheden for at indgå de ovennævnte ordninger til ansatte i EU-Udenrigstjenesten og/eller den øverstbefalende for EU-missionen.

Artikel 13

Ikrafttræden og afslutning

1.   Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

2.   EUTM RCA udløber 24 måneder, efter at der er opnået fuld operativ kapacitet.

3.   Denne afgørelse ophæves fra den dato, hvor EUTM RCA's hovedkvarter i overensstemmelse med de planer, der er godkendt for så vidt angår EUTM RCA's afslutning, afvikles, jf. dog de procedurer, der er fastlagt i afgørelse (FUSP) 2015/528 vedrørende EUTM RCA's revision og regnskabsaflæggelse.

Udfærdiget i Luxembourg, den 19. april 2016.

På Rådets vegne

F. MOGHERINI

Formand

---

(1)  Rådet afgørelse (FUSP) 2015/78 af 19. januar 2015 om Den Europæiske Unions rådgivende FSFP-militærmission i Den Centralafrikanske Republik (EUMAM RCA) (EUT L 13 af 20.1.2015, s. 8).

1

(2)  Rådets afgørelse (FUSP) 2015/528 af 27. marts 2015 om oprettelse af en mekanisme til administration af finansieringen af de fælles udgifter til EU-operationer, der har indvirkning på militær- eller forsvarsområdet (Athena) og om ophævelse af afgørelse 2011/871/FUSP (EUT L 84 af 28.3.2015, s. 39).

2

(3)  Rådets afgørelse 2013/488/EU af 23. september 2013 om reglerne for sikkerhedsbeskyttelse af EU' s klassificerede informationer (EUT L 274 af 15.10.2013, s. 1).

3

(4)  Rådets afgørelse 2009/937/EU af 1. december 2009 om vedtagelse af Rådets forretningsorden (EUT L 325 af 11.12.2009, s. 35).

4

---

| 20.4.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 104/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 104/27

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2016/611

af 15. april 2016

om referencedokumentet om bedste praksis for miljøledelse, sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet for turistsektoren, jf. forordning (EF) nr. 1221/2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS)

(meddelt under nummer C(2016) 2137)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) Nr. 1221/2009 af 25. november 2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS) og om ophævelse af forordning (EF) nr. 761/2001 og Kommissionens beslutning 2001/681/EF og 2006/193/EF (1), særlig artikel 46, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 1221/2009 fastlægges det, at Kommissionen er forpligtet til at udarbejde sektorreferencedokumenter for specifikke økonomiske sektorer efter høring af medlemsstaterne og andre interessenter. Disse sektorreferencedokumenter er nødvendige for at medvirke til, at organisationerne bliver bedre til at fokusere på de vigtigste miljøaspekter i en given sektor, og for at gøre det muligt at evaluere, rapportere om og forbedre organisationernes miljøpræstationer. De skal indeholde bedste praksis for miljøledelse, miljøpræstationsindikatorer og, hvis det er relevant, benchmarks for højeste kvalitet samt klassificeringsordninger, der kan bestemme miljøpræstationsniveauet i disse sektorer. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 1221/2009 fastlægges det, at Kommissionen er forpligtet til at udarbejde sektorreferencedokumenter for specifikke økonomiske sektorer efter høring af medlemsstaterne og andre interessenter. Disse sektorreferencedokumenter er nødvendige for at medvirke til, at organisationerne bliver bedre til at fokusere på de vigtigste miljøaspekter i en given sektor, og for at gøre det muligt at evaluere, rapportere om og forbedre organisationernes miljøpræstationer. De skal indeholde bedste praksis for miljøledelse, miljøpræstationsindikatorer og, hvis det er relevant, benchmarks for højeste kvalitet samt klassificeringsordninger, der kan bestemme miljøpræstationsniveauet i disse sektorer.

| (2) | »Meddelelse fra Kommissionen — om udarbejdelse af en arbejdsplan med en vejledende liste over sektorer, som der skal vedtages sektorreferencedokumenter og tværsektorielle referencedokumenter for i henhold til forordning (EF) nr. 1221/2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS)« (2) indeholder en arbejdsplan og en vejledende liste over sektorer, som der skal vedtages sektorreferencedokumenter og tværsektorielle referencedokumenter for, herunder turistsektoren. |
| --- | --- |

(2)

»Meddelelse fra Kommissionen — om udarbejdelse af en arbejdsplan med en vejledende liste over sektorer, som der skal vedtages sektorreferencedokumenter og tværsektorielle referencedokumenter for i henhold til forordning (EF) nr. 1221/2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS)« (2) indeholder en arbejdsplan og en vejledende liste over sektorer, som der skal vedtages sektorreferencedokumenter og tværsektorielle referencedokumenter for, herunder turistsektoren.

| (3) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelsen fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 49 i forordning (EF) nr. 1221/2009 — |
| --- | --- |

(3)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelsen fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 49 i forordning (EF) nr. 1221/2009 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Sektorreferencedokumentet om bedste praksis for miljøledelse, sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet for turistsektoren findes i bilaget.

Artikel 2

EMAS-registrerede organisationer i turistsektoren skal tage hensyn til dette sektorreferencedokument og bør derfor:

| — | Anvende relevante elementer af sektorreferencedokumentet, når de udvikler og indfører deres miljøledelsessystem på grundlag af miljøkortlægningen. |
| --- | --- |

—

Anvende relevante elementer af sektorreferencedokumentet, når de udvikler og indfører deres miljøledelsessystem på grundlag af miljøkortlægningen.

| — | Vise i miljøredegørelsen, hvordan de relevante sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer, bedste praksis for miljøledelse og de beskrevne benchmarks for højeste kvalitet i sektorreferencedokumentet er blevet anvendt til at udpege foranstaltninger og aktiviteter og eventuelt foretage prioriteringer vedrørende forbedring af deres miljøpræstation. |
| --- | --- |

—

Vise i miljøredegørelsen, hvordan de relevante sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer, bedste praksis for miljøledelse og de beskrevne benchmarks for højeste kvalitet i sektorreferencedokumentet er blevet anvendt til at udpege foranstaltninger og aktiviteter og eventuelt foretage prioriteringer vedrørende forbedring af deres miljøpræstation.

Artikel 3

Opfyldelse af de fastsatte benchmarks for højeste kvalitet, jf. sektorreferencedokumentet, er ikke obligatorisk for EMAS-registrerede organisationer, da EMAS' frivillige karakter lader det være op til organisationerne selv at vurdere, om de fastsatte benchmarks er realistiske, for så vidt angår omkostninger og fordele.

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. april 2016.

På Kommissionens vegne

Karmenu VELLA

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 342 af 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 358 af 8.12.2011, s. 2.

2

---

BILAG

INDHOLDSFORTEGNELSE

| 1. | Indledning | 30 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Anvendelsesområde | 33 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Bedste praksis for miljøledelse, sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet for turistsektoren | 36 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Tværgående spørgsmål | 36 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Gennemførelse af miljøledelsessystemet | 36 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Styring af forsyningskæden | 36 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | Destinationsforvaltning | 37 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Strategiske udviklingsplaner for destinationer | 37 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Bevaring og forvaltning af biodiversitet | 37 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Infrastruktur og tjenesteydelser | 38 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

| 3.3. | Rejsearrangørers og rejsebureauers aktiviteter | 38 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Reduktion af transportaktiviteters miljøvirkning | 38 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Fremme af miljøforbedringer i overnatningsfaciliteter | 39 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Fremme af destinationsforbedring | 40 |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Udvikling og fremme af passende turistpakker og tilskyndelse til mere bæredygtig turistadfærd | 40 |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Effektive detail- og kontoraktiviteter | 41 |
| --- | --- | --- |

3.3.5.

| 3.4. | Minimering af vandforbruget i overnatningsfaciliteter | 41 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Overvågning, vedligeholdelse og optimering af vandsystem | 41 |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Effektive vandinstallationer i gæsteområder | 42 |
| --- | --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Effektiv rengøring | 42 |
| --- | --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Optimerede små vaskeriaktiviteter | 43 |
| --- | --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Optimerede store eller udliciterede vaskeriaktiviteter | 43 |
| --- | --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | Optimeret svømmebassinforvaltning | 44 |
| --- | --- | --- |

3.4.6.

| 3.4.7. | Regnvand og genbrug af gråt spildevand | 44 |
| --- | --- | --- |

3.4.7.

| 3.5. | Vand- og spildevandsbehandling i overnatningsfaciliteter | 45 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Affaldsforebyggelse | 45 |
| --- | --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Affaldssortering og genanvendelse | 45 |
| --- | --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Spildevandsrensning | 45 |
| --- | --- | --- |

3.5.3.

| 3.6. | Minimering af energiforbruget i overnatningsfaciliteter | 46 |
| --- | --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | Energiovervågning og forvaltningssystemer | 46 |
| --- | --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Forbedret klimaskærm | 46 |
| --- | --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Optimerede HVAC-systemer | 47 |
| --- | --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | Effektiv anvendelse af varmepumper og geotermisk opvarmning/køling | 47 |
| --- | --- | --- |

3.6.4.

| 3.6.5. | Effektiv belysning og elektrisk udstyr | 48 |
| --- | --- | --- |

3.6.5.

| 3.6.6. | Vedvarende energikilder | 48 |
| --- | --- | --- |

3.6.6.

| 3.7. | Restauranter og hotelkøkkener | 49 |
| --- | --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | Grønne kilder til føde- og drikkevarer | 49 |
| --- | --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Håndtering af organisk affald | 49 |
| --- | --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | Optimeret opvask, rengøring og tilberedning af fødevarer | 49 |
| --- | --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | Optimeret madlavning, ventilation og køling | 50 |
| --- | --- | --- |

3.7.4.

| 3.8. | Campingpladser | 50 |
| --- | --- | --- |

3.8.

| 3.8.1. | Miljøuddannelse af gæster | 50 |
| --- | --- | --- |

3.8.1.

| 3.8.2. | Miljøledelse af udendørs områder | 51 |
| --- | --- | --- |

3.8.2.

| 3.8.3. | Campingpladsers energieffektivitet og installation af vedvarende energi | 51 |
| --- | --- | --- |

3.8.3.

| 3.8.4. | Campingpladsens vandeffektivitet | 52 |
| --- | --- | --- |

3.8.4.

| 3.8.5. | Minimering af campingpladsaffald | 52 |
| --- | --- | --- |

3.8.5.

| 3.8.6. | Naturlige svømmebassiner | 53 |
| --- | --- | --- |

3.8.6.

| 4. | Anbefalede sektorspecifikke centrale miljøpræstationsindikatorer | 54 |
| --- | --- | --- |

4.

1.   INDLEDNING

Dette dokument er et sektorreferencedokument (SRD) udarbejdet i henhold til artikel 46 i forordning (EF) nr. 1221/2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS) (1). For at fremme forståelsen af dette dokument indeholder denne indledning en kortfattet redegørelse for retsgrundlaget og anvendelsen deraf.

SRD'et bygger på en detaljeret videnskabelig og politisk rapport (2) (»rapport om bedste praksis«), der er udarbejdet af Institut for Teknologiske Fremtidsstudier (IPTS), som er et af de syv institutter i Europa-Kommissionens Fælles Forskningscenter (JRC).

Relevant retsgrundlag

Fællesskabsordningen for miljøledelse og miljørevision (EMAS) blev indført i 1993 for organisationers frivillige deltagelse, jf. Rådets forordning (EØF) nr. 1836/93 (3). Der har efterfølgende været to større ændringer af EMAS:

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 761/2001 (4) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 761/2001 (4)

| — | forordning (EF) nr. 1221/2009. |
| --- | --- |

—

forordning (EF) nr. 1221/2009.

Et vigtigt nyt element i den seneste revision, som trådte i kraft den 11. januar 2010, er artikel 46 om udarbejdelse af sektorreferencedokumenter (SRD'er). SRD'erne skal omfatte bedste praksisser for miljøledelse (BEMP'er), miljøpræstationsindikatorer for specifikke sektorer og, hvis det er relevant, benchmarks for højeste kvalitet samt klassificeringsordninger, der kan bestemme præstationsniveauet.

Hvordan dette dokument skal forstås og bruges

Ordningen for miljøledelse og miljørevision (EMAS) er en ordning vedrørende organisationers frivillige deltagelse, hvor organisationerne forpligter sig til at gennemføre løbende miljøforbedringer. Inden for disse rammer giver dette sektorreferencedokument (SRD) sektorspecifik vejledning til turistsektoren, og der peges på en række muligheder for forbedring og på bedste praksis.

Dokumentet blev udarbejdet af Europa-Kommissionens Fælles Forskningscenter med bidrag fra interessenter. En teknisk arbejdsgruppe, der omfatter eksperter og interessenter i sektoren, drøftede anført af Europa-Kommissionens Fælles Forskningscenter og blev til sidst enige om bedste praksisser for miljøledelse, sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet i dette dokument; disse benchmarks skulle navnlig svare til det miljøpræstationsniveau, der kan opnås af de organisationer i sektoren, der klarer sig bedst.

Formålet med SRD'et er at hjælpe og støtte alle organisationer, der agter at forbedre deres miljøpræstation, ved at tilvejebringe ideer og inspiration samt give praktisk og teknisk vejledning.

Dette SRD henvender sig primært til organisationer, der allerede er registreret hos EMAS, dernæst til organisationer, der overvejer at blive registreret hos EMAS i fremtiden, og til sidst til alle organisationer, der ønsker at lære mere om bedste praksisser for miljøledelse for at forbedre deres miljøpræstationer. Formålet med dette dokument er derfor at støtte alle organisationer og aktører i turistsektoren med henblik på at fokusere på relevante miljøforhold, både direkte og indirekte, og at finde oplysninger om bedste praksis samt hensigtsmæssige sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer til måling af deres miljøpræstation og om benchmarks for højeste kvalitet.

Sådan bør EMAS-registrerede organisationer tage hensyn til SRD'er:

I henhold til forordning (EF) nr. 1221/2009 skal EMAS-registrerede organisationer tage hensyn til SRD'er på to forskellige niveauer:

| 1) | Når de udvikler og indfører deres miljøledelsessystem på grundlag af miljøkortlægningen (artikel 4, stk. 1, litra b).
  Det betyder, at organisationerne bør anvende relevante elementer af SRD'et, når de definerer og kortlægger deres miljømål og -målsætninger i overensstemmelse med de relevante miljøforhold, som er identificeret i miljøkortlægningen og -politikken, samt når de træffer beslutning om de foranstaltninger, der skal gennemføres for at forbedre deres miljøpræstationer. |
| --- | --- |

1)

Når de udvikler og indfører deres miljøledelsessystem på grundlag af miljøkortlægningen (artikel 4, stk. 1, litra b).

Det betyder, at organisationerne bør anvende relevante elementer af SRD'et, når de definerer og kortlægger deres miljømål og -målsætninger i overensstemmelse med de relevante miljøforhold, som er identificeret i miljøkortlægningen og -politikken, samt når de træffer beslutning om de foranstaltninger, der skal gennemføres for at forbedre deres miljøpræstationer.

| 2) | Når de udarbejder miljøredegørelsen (artikel 4, stk. 1, litra d), og artikel 4, stk. 4).
  Dette indebærer:






  a) | at organisationerne bør tage højde for de relevante sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer i SRD'et, når de vælger de indikatorer (5), der skal anvendes til at rapportere om deres miljøpræstationer.
  Når de vælger indikatorer til rapportering, bør de tage hensyn til de foreslåede indikatorer i det tilsvarende SRD og disses relevans med hensyn til de væsentlige miljøforhold, som organisationen har identificeret i sin miljøkortlægning. Der bør kun tages hensyn til de indikatorer, som er relevante for de miljøforhold, der bedømmes at være de væsentligste i miljøkortlægningen. |
| --- | --- | --- |

2)

Når de udarbejder miljøredegørelsen (artikel 4, stk. 1, litra d), og artikel 4, stk. 4).

Dette indebærer:

a)

at organisationerne bør tage højde for de relevante sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer i SRD'et, når de vælger de indikatorer (5), der skal anvendes til at rapportere om deres miljøpræstationer.

Når de vælger indikatorer til rapportering, bør de tage hensyn til de foreslåede indikatorer i det tilsvarende SRD og disses relevans med hensyn til de væsentlige miljøforhold, som organisationen har identificeret i sin miljøkortlægning. Der bør kun tages hensyn til de indikatorer, som er relevante for de miljøforhold, der bedømmes at være de væsentligste i miljøkortlægningen.

| b) | at organisationerne i miljøredegørelsen bør nævne, hvordan der er taget hensyn til relevante bedste praksisser for miljøledelse og, hvor det er relevant, benchmarks for højeste kvalitet.
  De bør beskrive, hvordan relevante bedste praksisser for miljøledelse og benchmarks for højeste kvalitet (som giver en indikation af det miljøpræstationsniveau, som de bedste udøvere opnår) blev anvendt til at udpege foranstaltninger og aktiviteter og eventuelt foretage prioriteringer vedrørende (yderligere) forbedring af deres miljøpræstation. Det er imidlertid ikke obligatorisk at indføre bedste praksisser for miljøledelse eller opfylde de udpegede benchmarks for højeste kvalitet, fordi EMAS' frivillige karakter lader det være op til organisationerne selv at vurdere, om de fastsatte benchmarks er realistiske, og om bedste praksisser kan gennemføres, for så vidt angår omkostninger og fordele.
  På samme måde som miljøpræstationsindikatorerne bør relevansen og tilgængeligheden af de bedste praksisser for miljøledelse og benchmarks for højeste kvalitet vurderes af organisationen i overensstemmelse med de væsentlige miljøforhold, som er udpeget af organisationen i miljøkortlægningen, samt tekniske og økonomiske forhold. |
| --- | --- |

b)

at organisationerne i miljøredegørelsen bør nævne, hvordan der er taget hensyn til relevante bedste praksisser for miljøledelse og, hvor det er relevant, benchmarks for højeste kvalitet.

De bør beskrive, hvordan relevante bedste praksisser for miljøledelse og benchmarks for højeste kvalitet (som giver en indikation af det miljøpræstationsniveau, som de bedste udøvere opnår) blev anvendt til at udpege foranstaltninger og aktiviteter og eventuelt foretage prioriteringer vedrørende (yderligere) forbedring af deres miljøpræstation. Det er imidlertid ikke obligatorisk at indføre bedste praksisser for miljøledelse eller opfylde de udpegede benchmarks for højeste kvalitet, fordi EMAS' frivillige karakter lader det være op til organisationerne selv at vurdere, om de fastsatte benchmarks er realistiske, og om bedste praksisser kan gennemføres, for så vidt angår omkostninger og fordele.

På samme måde som miljøpræstationsindikatorerne bør relevansen og tilgængeligheden af de bedste praksisser for miljøledelse og benchmarks for højeste kvalitet vurderes af organisationen i overensstemmelse med de væsentlige miljøforhold, som er udpeget af organisationen i miljøkortlægningen, samt tekniske og økonomiske forhold.

Elementer af SRD'er (indikatorer, BEMP'er eller benchmarks for højeste kvalitet), der ikke anses for at være relevante med hensyn til de væsentlige miljøforhold, som organisationen har udpeget i sin miljøkortlægning, bør ikke rapporteres eller beskrives i miljøredegørelsen.

EMAS-deltagelse er en løbende proces. Det betyder, at en organisation, hver gang den planlægger at forbedre sin miljøpræstation (og evaluerer sin miljøpræstation), tager højde for, hvad der står i SRD'et om specifikke emner for at få inspiration til. hvilke områder, man i næste omgang kan tage op i en trinvis fremgangsmåde.

EMAS-miljøverifikatorer kontrollerer, om og hvordan der blev taget højde for SRD'et i organisationen ved udarbejdelse af miljøredegørelsen (artikel 18, stk. 5, litra d), i forordning (EF) nr. 1221/2009).

Det indebærer, at de akkrediterede miljøverifikatorer i forbindelse med deres arbejde får brug for dokumentation fra organisationen for, hvordan de relevante elementer af SRD'et er blevet udvalgt i lyset af miljøkortlægningen, og hvordan der er taget hensyn til dem. De skal ikke kontrollere, at de beskrevne benchmarks for højeste kvalitet er overholdt, men de skal verificere dokumentationen for, hvordan SRD'et blev anvendt som rettesnor til at udpege indikatorer og korrekte frivillige foranstaltninger, som organisationen kan gennemføre for at forbedre sin miljøpræstation.

Grundet den frivillige karakter af EMAS og SRD'er bør organisationerne ikke pålægges nogen uforholdsmæssig byrde i forhold til at fremlægge sådan dokumentation. Verifikatorerne skal navnlig ikke stille krav om en individuel begrundelse for de enkelte bedste praksisser, sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet, som nævnes i SRD'et, og som organisationen ikke anser for at være relevante i lyset af dens miljøkortlægning. Ikke desto mindre kan de foreslå relevante yderligere elementer, som organisationen skal tage højde for i fremtiden som yderligere dokumentation for den løbende forbedring af sine præstationer.

Sektorreferencedokumentets opbygning

Dokumentet består af fire kapitler. Kapitel 1 indeholder en introduktion til retsgrundlaget for EMAS og beskriver, hvordan man skal anvende dokumentet, mens omfanget af dette SRD fastlægges i kapitel 2. Kapitel 3 beskriver kort de forskellige former for bedste praksis for miljøledelse (BEMP) og indeholder også oplysninger om anvendeligheden deraf, både generelt og på SMV-plan. Hvis der kan formuleres bestemte miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet for en bestemt BEMP, angives disse også. Nogle af disse indikatorer og benchmarks er relevante for mere end én BEMP og gentages derfor, hvor det er relevant.

Endelig indeholder kapitel 4 en omfattende tabel med de mest relevante miljøpræstationsindikatorer, de tilhørende forklaringer og de tilknyttede benchmarks for højeste kvalitet.

2.   ANVENDELSESOMRÅDE

Dette dokument omhandler nogle af de aktiviteter, som er angivet i del I 55-56 »Overnatningsfaciliteter og restaurationsvirksomhed«, del N 79 »Rejsebureauers og rejsearrangørers virksomhed, reservationstjenesteydelser og tjenesteydelser i forbindelse hermed« og del O 84.11 »Generelle offentlige tjenester« i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) 1893/2006 (6) (NACE rev. 2).

Dette sektorreferencedokument (SRD) omfatter primært bedste praksisser for miljøledelse i organisationer, der tilbyder overnatningsfaciliteter og restaurationsvirksomhed, eller som forvalter turistdestinationer eller tilbyder og reserverer rejser, overnatning eller aktiviteter for turister (rejsebureauer og rejsearrangører) (7). Virksomheder, der tilbyder overnatningsfaciliteter til turister, og campingpladser opfordres også til at læse de relevante bestemmelser for EU's miljømærke (8). Destinationsforvaltere kan også henvise til andre EU-initiativer, der fremmer bæredygtig styring af turisme, som f.eks. det europæiske system for turismeindikatorer (ETIS) (9).

Ovennævnte aktører er knyttet til en række andre sektorer som vist i nedenstående diagram over turismens værdikæde. Hvad angår turisme som et produkt, er de aktiviteter, som en turist deltager i på en ferie, også en vigtig del af turismens værdikæde og af potentiel miljømæssig interesse. Der henvises dog kun til dem i dette SRD, hvis de kan være påvirket af destinationsforvaltere og rejsearrangører.

Oversigt over turistsektorens værdikæde

Vigtige sektorer med omhandlede processer (via viste link til nøgle-sektorer)

Direkte omhandlede nøglesekto-rer

El-, gas-, fjernvarmefor-syning NACE 35

Aktiviteter Forskellige NACE

Overnatningsfaci-liteter NACE 55

Restaurations-virksomhed NACE 56

Bygge-og anlægsvirksomhed NACE 41-43

Anden produkt-fremstilling NACE 14-33

Fremstilling af tekstiler NACE 13

Fremstilling af drikkevarer NACE 11

Fremstilling af fødevarer NACE 10

Vigtige indirekte sektorer

Affaldshåndtering NACE 38

Tjenester

Vandforsyning NACE 36

Spildevand NACE 37

Destinationsforvaltning Generelle offentlige tjenester NACE 84.11

Transport&logistik NACE 49-52

Turistsektor

Rejsearrangører/ rejsebureauer NACE 79

Landbrug NACE 1-3

Forsyningskæde

Afsnit 3.7

Afsnit 3.4

Afsnit 3.6

Afsnit 3.7

Afsnit 3.4-3.8

Afsnit 3.3

Afsnit 3.3

Afsnit 3.2

Afsnit 3.2

Afsnit 3.4

Afsnit 3.6

Afsnit 3.5

De vigtigste miljøforhold og det dermed forbundne miljøpres som følge af turisttjenester fremgår af nedenstående tabel. Disse miljøforhold blev valgt som værende de mest relevante for sektoren. De miljøforhold, der skal håndteres af specifikke organisationer, bør dog vurderes individuelt.

Aktiviteter i turistorganisationer (hoteller, campingpladser, restauranter og rejsearrangører) samt dermed forbundne miljøforhold og -pres

| Tjeneste/aktivitet | Vigtigste miljøforhold | Vigtigste miljøpres |
| --- | --- | --- |
| Forvaltning | — | Kontorforvaltning |

Tjeneste/aktivitet

Vigtigste miljøforhold

Vigtigste miljøpres

Forvaltning

—

Kontorforvaltning

| — | Kundemodtagelse |
| --- | --- |

—

Kundemodtagelse

| — | Forbrug af energi, vand og materialer (primært papir) |
| --- | --- |

—

Forbrug af energi, vand og materialer (primært papir)

| — | Kommunal affaldsproduktion (store mængder papir) og farligt affald (f.eks. tonerpatroner) |
| --- | --- |

—

Kommunal affaldsproduktion (store mængder papir) og farligt affald (f.eks. tonerpatroner)

Tekniske tjenester

| — | Produktion af varmt vand og rumopvarmning/-køling |
| --- | --- |

—

Produktion af varmt vand og rumopvarmning/-køling

| — | Belysning |
| --- | --- |

—

Belysning

| — | Elevatorer |
| --- | --- |

—

Elevatorer

| — | Svømmebassiner |
| --- | --- |

—

Svømmebassiner

| — | Grønne områder |
| --- | --- |

—

Grønne områder

| — | Bekæmpelse af skadedyr og gnavere |
| --- | --- |

—

Bekæmpelse af skadedyr og gnavere

| — | Reparation og vedligeholdelse |
| --- | --- |

—

Reparation og vedligeholdelse

| — | Energi- og vandforbrug |
| --- | --- |

—

Energi- og vandforbrug

| — | Forbrug af en række farlige produkter |
| --- | --- |

—

Forbrug af en række farlige produkter

| — | I visse tilfælde brug af CFC- og HCFC-kølemidler (10). |
| --- | --- |

—

I visse tilfælde brug af CFC- og HCFC-kølemidler (10).

| — | Emissioner til luften (luftforurenende stoffer, drivhusgasser) |
| --- | --- |

—

Emissioner til luften (luftforurenende stoffer, drivhusgasser)

| — | Produktion af en lang række potentielt farlige affaldstyper som tomme kemikaliebeholdere |
| --- | --- |

—

Produktion af en lang række potentielt farlige affaldstyper som tomme kemikaliebeholdere

| — | Produktion af spildevand |
| --- | --- |

—

Produktion af spildevand

Restaurant/bar

| — | Morgenmad, middag, frokost |
| --- | --- |

—

Morgenmad, middag, frokost

| — | Drikkevarer og snacks |
| --- | --- |

—

Drikkevarer og snacks

| — | Forsyningskædepres (se »Indkøb«) |
| --- | --- |

—

Forsyningskædepres (se »Indkøb«)

| — | Forbrug af energi, vand og råvarer |
| --- | --- |

—

Forbrug af energi, vand og råvarer

| — | Produktion af kommunalt affald (navnlig fødevareaffald og emballageaffald) |
| --- | --- |

—

Produktion af kommunalt affald (navnlig fødevareaffald og emballageaffald)

Køkken

| — | Konservering af fødevarer |
| --- | --- |

—

Konservering af fødevarer

| — | Tilberedning af fødevarer |
| --- | --- |

—

Tilberedning af fødevarer

| — | Opvask |
| --- | --- |

—

Opvask

| — | Forsyningskædepres (se »Indkøb«) |
| --- | --- |

—

Forsyningskædepres (se »Indkøb«)

| — | Væsentligt forbrug af energi og vand |
| --- | --- |

—

Væsentligt forbrug af energi og vand

| — | Produktion af kommunalt affald (navnlig fødevareaffald og emballageaffald) |
| --- | --- |

—

Produktion af kommunalt affald (navnlig fødevareaffald og emballageaffald)

| — | Produktion af affald fra vegetabilsk olie |
| --- | --- |

—

Produktion af affald fra vegetabilsk olie

| — | Produktion af lugt |
| --- | --- |

—

Produktion af lugt

Værelsesanvendelse

| — | Anvendelse af gæster |
| --- | --- |

—

Anvendelse af gæster

| — | Produkter til gæsters brug |
| --- | --- |

—

Produkter til gæsters brug

| — | Rengøring |
| --- | --- |

—

Rengøring

| — | Forbrug af energi, vand og råvarer |
| --- | --- |

—

Forbrug af energi, vand og råvarer

| — | Brug af en række farlige produkter |
| --- | --- |

—

Brug af en række farlige produkter

| — | Produktion af affaldsemballage og små mængder kommunalt affald |
| --- | --- |

—

Produktion af affaldsemballage og små mængder kommunalt affald

| — | Produktion af spildevand |
| --- | --- |

—

Produktion af spildevand

Vasketøj

| — | Vask og strygning af gæsters tøj |
| --- | --- |

—

Vask og strygning af gæsters tøj

| — | Vask og strygning af håndklæder, sengelinned mv. |
| --- | --- |

—

Vask og strygning af håndklæder, sengelinned mv.

| — | Væsentligt forbrug af energi og vand |
| --- | --- |

—

Væsentligt forbrug af energi og vand

| — | Brug af farlige produkter |
| --- | --- |

—

Brug af farlige produkter

| — | Produktion af spildevand |
| --- | --- |

—

Produktion af spildevand

Indkøb

| — | Valg af produkter og leverandører |
| --- | --- |

—

Valg af produkter og leverandører

| — | Opbevaring af produkter |
| --- | --- |

—

Opbevaring af produkter

| — | Forsyningskædepres (arealanvendelse, nedbrydning eller ødelæggelse af økosystemer, forstyrrelse af dyreliv, energi- og vandforbrug, emissioner til luft — luftforurenende stoffer og drivhusgasser — emissioner til vand, affaldsproduktion) |
| --- | --- |

—

Forsyningskædepres (arealanvendelse, nedbrydning eller ødelæggelse af økosystemer, forstyrrelse af dyreliv, energi- og vandforbrug, emissioner til luft — luftforurenende stoffer og drivhusgasser — emissioner til vand, affaldsproduktion)

| — | Produktion af farligt affald |
| --- | --- |

—

Produktion af farligt affald

| — | Lækage af farlige stoffer |
| --- | --- |

—

Lækage af farlige stoffer

Aktiviteter

| — | Indendørsaktiviteter |
| --- | --- |

—

Indendørsaktiviteter

| — | Udendørsaktiviteter |
| --- | --- |

—

Udendørsaktiviteter

| — | Forbrug af energi, vand og råvarer |
| --- | --- |

—

Forbrug af energi, vand og råvarer

| — | Lokal indvirkning på økosystemer |
| --- | --- |

—

Lokal indvirkning på økosystemer

| — | Støj |
| --- | --- |

—

Støj

| — | Produktion af kommunalt affald |
| --- | --- |

—

Produktion af kommunalt affald

| — | Infrastrukturpres (se »Bygge- og anlægsarbejde«) |
| --- | --- |

—

Infrastrukturpres (se »Bygge- og anlægsarbejde«)

Transport

| — | Transport af gæster |
| --- | --- |

—

Transport af gæster

| — | Transport af medarbejdere |
| --- | --- |

—

Transport af medarbejdere

| — | Transport ved leverandører |
| --- | --- |

—

Transport ved leverandører

| — | Energiforbrug (brændstofforbrug) |
| --- | --- |

—

Energiforbrug (brændstofforbrug)

| — | Emissioner til luft |
| --- | --- |

—

Emissioner til luft

| — | Infrastrukturpres (se »Bygge- og anlægsarbejde«) |
| --- | --- |

—

Infrastrukturpres (se »Bygge- og anlægsarbejde«)

Supplerende tjenesteydelser

| — | Lægehjælp, supermarkeder, souvenirbutikker, kurophold og wellness, frisør mv. |
| --- | --- |

—

Lægehjælp, supermarkeder, souvenirbutikker, kurophold og wellness, frisør mv.

| — | Forbrug af energi, vand og råvarer |
| --- | --- |

—

Forbrug af energi, vand og råvarer

| — | Produktion af kommunalt affald og visse specifikke typer farligt affald (f.eks. toiletaffald) |
| --- | --- |

—

Produktion af kommunalt affald og visse specifikke typer farligt affald (f.eks. toiletaffald)

Bygge- og anlægsarbejde

| — | Anlæg af nye områder eller tjenesteydelser |
| --- | --- |

—

Anlæg af nye områder eller tjenesteydelser

| — | Reparation af eksisterende områder eller tjenesteydelser |
| --- | --- |

—

Reparation af eksisterende områder eller tjenesteydelser

| — | Arealudnyttelse |
| --- | --- |

—

Arealudnyttelse

| — | Nedbrydning eller ødelæggelse af økosystemer |
| --- | --- |

—

Nedbrydning eller ødelæggelse af økosystemer

| — | Forstyrrelse af dyreliv |
| --- | --- |

—

Forstyrrelse af dyreliv

| — | Energi- og vandforbrug |
| --- | --- |

—

Energi- og vandforbrug

| — | Væsentligt forbrug af råvarer og farlige produkter |
| --- | --- |

—

Væsentligt forbrug af råvarer og farlige produkter

| — | Væsentlig produktion af byggeaffald |
| --- | --- |

—

Væsentlig produktion af byggeaffald

| — | Produktion af farligt affald |
| --- | --- |

—

Produktion af farligt affald

Bedste praksis for miljøledelse (BEMP) i dette SRD inddeles i følgende grupper:

| — | BEMP'er til forbedring af tværgående emner i turistsektoren |
| --- | --- |

—

BEMP'er til forbedring af tværgående emner i turistsektoren

| — | BEMP'er til bedre forvaltning af destinationer (11) |
| --- | --- |

—

BEMP'er til bedre forvaltning af destinationer (11)

| — | BEMP'er til forbedring af rejsearrangørers og rejsebureauers aktiviteter |
| --- | --- |

—

BEMP'er til forbedring af rejsearrangørers og rejsebureauers aktiviteter

| — | BEMP'er til at mindske vandforbruget i overnatningsfaciliteter |
| --- | --- |

—

BEMP'er til at mindske vandforbruget i overnatningsfaciliteter

| — | BEMP'er til at mindske affaldsproduktionen fra overnatningsfaciliteter |
| --- | --- |

—

BEMP'er til at mindske affaldsproduktionen fra overnatningsfaciliteter

| — | BEMP'er til at mindske energiforbruget i overnatningsfaciliteter |
| --- | --- |

—

BEMP'er til at mindske energiforbruget i overnatningsfaciliteter

| — | BEMP'er til forbedring af restauranter og hotelkøkkener |
| --- | --- |

—

BEMP'er til forbedring af restauranter og hotelkøkkener

| — | BEMP'er til forbedring af campingpladser. |
| --- | --- |

—

BEMP'er til forbedring af campingpladser.

De forskellige BEMP'er omfatter de væsentligste miljøforhold i sektoren.

3.   BEDSTE PRAKSIS FOR MILJØLEDELSE, SEKTORSPECIFIKKE MILJØPRÆSTATIONSINDIKATORER OG BENCHMARKS FOR HØJESTE KVALITET FOR TURISTSEKTOREN

3.1.   Tværgående spørgsmål

3.1.1.   Gennemførelse af miljøledelsessystemet

BEMP er at foretage en vurdering af de vigtigste direkte og indirekte miljøforhold i forbindelse med organisationen og anvende relevante præstationsindikatorer og sammenligne med relevante benchmarks for højeste kvalitet.

Anvendelsesområde

Denne BEMP finder anvendelse på alle aktører i turistsektoren, herunder destinationsforvaltere, rejsearrangører, overnatningsfaciliteter, restauratører, transportvirksomheder og aktivitetsarrangører. Denne BEMP finder også fuldt ud anvendelse på små virksomheder (12).

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikator | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i1) | Gennemførelse af et miljøledelsessystem (ja/nej) |

Miljøpræstationsindikator

Benchmarks for højeste kvalitet

(i1)

Gennemførelse af et miljøledelsessystem (ja/nej)

| (b1) | Der anvendes hensigtsmæssige indikatorer til løbende at overvåge alle relevante aspekter af miljøpræstationerne, herunder mindre let målbare og indirekte aspekter som f.eks. indvirkning på biodiversitet. |
| --- | --- |

(b1)

Der anvendes hensigtsmæssige indikatorer til løbende at overvåge alle relevante aspekter af miljøpræstationerne, herunder mindre let målbare og indirekte aspekter som f.eks. indvirkning på biodiversitet.

| (b2) | Alle medarbejdere får oplysninger om miljømål og uddannelse i relevante miljøledelsesaktiviteter. |
| --- | --- |

(b2)

Alle medarbejdere får oplysninger om miljømål og uddannelse i relevante miljøledelsesaktiviteter.

| (b3) | Bedste praksis for miljøledelse gennemføres, hvor det er relevant. |
| --- | --- |

(b3)

Bedste praksis for miljøledelse gennemføres, hvor det er relevant.

3.1.2.   Styring af forsyningskæden

BEMP er at screene forsyningskæderne for de produkter og tjenesteydelser, som organisationen anvender, for at udpege miljømæssige hotspots i organisationen under hensyntagen til hele værdikæden og udpege relevante kontrolpunkter (f.eks. produktudvalg, produktfravalg, grønne indkøb og leverandørkriterier), der kan anvendes til at minimere indvirkningen på miljøet i hele værdikæden.

Anvendelsesområde

Denne BEMP finder anvendelse på alle aktører i turistsektoren, herunder destinationsforvaltere, rejsearrangører, overnatningsfaciliteter, restauratører, transportvirksomheder og aktivitetsarrangører. Denne BEMP finder også fuldt ud anvendelse på små virksomheder.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikator | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i2) | Andel af produkter og tjenesteydelser, der overholder bestemte miljøkriterier (%) |

Miljøpræstationsindikator

Benchmarks for højeste kvalitet

(i2)

Andel af produkter og tjenesteydelser, der overholder bestemte miljøkriterier (%)

| (b4) | Organisationen har gjort brug af en livscyklustankegang for at udpege muligheder for forbedringer for alle store forsyningskæder, der tager hånd om miljømæssige hotspots. |
| --- | --- |

(b4)

Organisationen har gjort brug af en livscyklustankegang for at udpege muligheder for forbedringer for alle store forsyningskæder, der tager hånd om miljømæssige hotspots.

| (b5) | ≥ 97 % af de kemikalier (efter vægten af det aktive indholdsstof eller den købte mængde), der anvendes i overnatningsfaciliteter og restauranter, er certificeret i henhold til et ISO type I-miljømærke (13) (eller kan påvises at være den mest miljøvenlige tilgængelige mulighed). |
| --- | --- |

(b5)

≥ 97 % af de kemikalier (efter vægten af det aktive indholdsstof eller den købte mængde), der anvendes i overnatningsfaciliteter og restauranter, er certificeret i henhold til et ISO type I-miljømærke (13) (eller kan påvises at være den mest miljøvenlige tilgængelige mulighed).

| (b6) | ≥ 97 % af alt træ, papir og pap, der købes af overnatningsfaciliteter og restauranter, genanvendes eller er miljøcertificeret (miljømærket, FSC, PEFC). |
| --- | --- |

(b6)

≥ 97 % af alt træ, papir og pap, der købes af overnatningsfaciliteter og restauranter, genanvendes eller er miljøcertificeret (miljømærket, FSC, PEFC).

3.2.   Destinationsforvaltning

3.2.1.   Strategiske udviklingsplaner for destinationer

BEMP er at oprette en enhed eller en organisation med ansvar for destinationens strategiske bæredygtige udvikling, der samordner relevante afdelinger og interessenter, så der kan gennemføres specifikke aktioner inden for rammerne af en destinationsplan.

Anvendelsesområde

Denne BEMP finder anvendelse på alle destinationer, enten gennem enheder i officielle strukturer med ansvar for destinationsforvaltning eller offentlig-private destinationsforvaltningsorganisationer. Denne BEMP finder også anvendelse på små offentlige forvaltninger og små virksomheder, der beskæftiger sig med destinationsforvaltning.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmark for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmark for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i3) | Gennemførelse af en bæredygtig destinationsplan (ja/nej) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmark for højeste kvalitet

(i3)

Gennemførelse af en bæredygtig destinationsplan (ja/nej)

| (b7) | Gennemførelse af en destinationsplan, der: i) omfatter hele destinationsområdet, ii) omfatter koordinering på tværs af alle offentlige og private aktører, iii) tager centrale miljøspørgsmål på destinationen op. |
| --- | --- |

(b7)

Gennemførelse af en destinationsplan, der: i) omfatter hele destinationsområdet, ii) omfatter koordinering på tværs af alle offentlige og private aktører, iii) tager centrale miljøspørgsmål på destinationen op.

3.2.2.   Bevaring og forvaltning af biodiversitet

BEMP er at overvåge biodiversiteten på destination og gennemføre en plan for bevaring og forvaltning af biodiversitet, der beskytter og forbedrer den samlede biodiversitet på destinationen, f.eks. gennem begrænsninger for udviklingen og erstatningsforanstaltninger.

Anvendelsesområde

Denne BEMP finder anvendelse på alle destinationer. Destinationer med høj naturværdi bør bevare biodiversitet, mens destinationer med en lav naturværdi bør træffe foranstaltninger til at øge biodiversiteten. Denne BEMP finder også anvendelse på små virksomheder, der beskæftiger sig med destinationsforvaltning.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmark for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmark for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i4) | Gennemførelse af en forvaltningsplan for biodiversitet (ja/nej) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmark for højeste kvalitet

(i4)

Gennemførelse af en forvaltningsplan for biodiversitet (ja/nej)

| (i5) | Arternes forekomst i destinationsområdet |
| --- | --- |

(i5)

Arternes forekomst i destinationsområdet

| (i6) | Beskyttet område (hektar eller andel af det samlede destinationsområde) |
| --- | --- |

(i6)

Beskyttet område (hektar eller andel af det samlede destinationsområde)

| (b8) | Minimering af og kompensering for biodiversitet, der fortrænges af udviklingen i turismen, så biodiversitet på destinationsplan bevares eller øges i områder med høj naturværdi og øges i nedbrudte områder. |
| --- | --- |

(b8)

Minimering af og kompensering for biodiversitet, der fortrænges af udviklingen i turismen, så biodiversitet på destinationsplan bevares eller øges i områder med høj naturværdi og øges i nedbrudte områder.

3.2.3.   Infrastruktur og tjenesteydelser

BEMP er at sikre, at miljørelaterede tjenesteydelser på destinationen, navnlig vandforsyning, spildevandsbehandling, affaldshåndtering (navnlig genanvendelsesforanstaltninger) og styring af offentlig transport/trafik, er tilstrækkelige til at håndtere spidsbelastninger i højsæsonen for turisme på bæredygtig vis.

Anvendelsesområde

Denne BEMP finder anvendelse på alle destinationer. Den vedrører god offentlig forvaltning generelt, men er navnlig relevant, hvor turisme skaber stor ekstra og sæsonmæssig efterspørgsel efter tjenesteydelser. Denne BEMP finder også anvendelse på små lokale offentlige forvaltninger og små virksomheder, der beskæftiger sig med destinationsforvaltning eller leverer miljørelaterede tjenesteydelser, som kræves på en destination.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i7) | Dagligt vandforbrug pr. gæst (l/gæstedag) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i7)

Dagligt vandforbrug pr. gæst (l/gæstedag)

| (i8) | Andel af spildevand, der sendes til sekundær eller tertiær behandling (%) |
| --- | --- |

(i8)

Andel af spildevand, der sendes til sekundær eller tertiær behandling (%)

| (i9) | Andel af kommunalt fast affald, der sendes til genanvendelse eller udrådning (%) |
| --- | --- |

(i9)

Andel af kommunalt fast affald, der sendes til genanvendelse eller udrådning (%)

| (i10) | Andel af rejser, der foretages af turister med offentlig transport, til fods eller på cykel på destinationen (%) |
| --- | --- |

(i10)

Andel af rejser, der foretages af turister med offentlig transport, til fods eller på cykel på destinationen (%)

| (i11) | Andel af det endelige energibehov, der opfyldes af vedvarende energi, som produceres på stedet (%) |
| --- | --- |

(i11)

Andel af det endelige energibehov, der opfyldes af vedvarende energi, som produceres på stedet (%)

| (b9) | Tjenesteydelser, herunder offentlig transport, vandforsyning, spildevandsbehandling og genanvendelse af affald, skal kunne håndtere spidsbelastninger og sikre bæredygtig turisme på destinationen. |
| --- | --- |

(b9)

Tjenesteydelser, herunder offentlig transport, vandforsyning, spildevandsbehandling og genanvendelse af affald, skal kunne håndtere spidsbelastninger og sikre bæredygtig turisme på destinationen.

| (b10) | ≥ 95 % af det spildevand, som produceres på destinationen, modtager mindst sekundær behandling eller tertiær behandling ved udledning til følsomme vandrecipienter, herunder i højsæsonen for turisme. |
| --- | --- |

(b10)

≥ 95 % af det spildevand, som produceres på destinationen, modtager mindst sekundær behandling eller tertiær behandling ved udledning til følsomme vandrecipienter, herunder i højsæsonen for turisme.

| (b11) | ≥ 95 % af fast kommunalt affald ledes væk fra deponering og sendes til genanvendelse eller udrådning. |
| --- | --- |

(b11)

≥ 95 % af fast kommunalt affald ledes væk fra deponering og sendes til genanvendelse eller udrådning.

| (b12) | Gennemsnitligt turistvandforbrug ≤ 200 l pr. gæstedag. |
| --- | --- |

(b12)

Gennemsnitligt turistvandforbrug ≤ 200 l pr. gæstedag.

| (b13) | Offentlig transport, gang og cykling udgør ≥ 80 % af de rejser, som foretages af turister inden for bydestinationer. |
| --- | --- |

(b13)

Offentlig transport, gang og cykling udgør ≥ 80 % af de rejser, som foretages af turister inden for bydestinationer.

3.3.   Rejsearrangørers og rejsebureauers aktiviteter

3.3.1.   Reduktion af transportaktiviteters miljøvirkning

BEMP er at gennemføre »choice editing« af pakker, der tilbydes unødvendige flyvninger (dvs. flyvninger, der kan erstattes af land- eller vandtransport), vælge meget energieffektive transportudbydere (flyselskaber, busser, færger, skibe, både) og modregne alle drivhusgasemissioner fra transport ved hjælp af certificerede modregningsordninger. For de virksomheder, der driver deres egne transportaktiviteter, er BEMP at gennemføre energieffektive foranstaltninger for transportflåder (ejede eller leverede), herunder grønne indkøb af de mest effektive køretøjer og køretøjer med de laveste emissioner, eftermontering af energibesparende løsninger på fly og busser som små f.eks. winglets, og optimere driften (f.eks. ved at maksimere belastningsfaktorer).

Anvendelsesområde

»Choice editing« af rejsepakker og reduktion af flyrejser finder anvendelse på alle rejsearrangører og rejsebureauer, herunder små virksomheder.

Foranstaltninger, der skal forbedre energieffektiviteten af transport og reducere dens emissioner til luften, finder direkte anvendelse på rejsearrangører med kontrol over deres egen transportflåde og anvendes som udvælgelses- og aftalekriterier for rejsearrangører, som leverer transporttjenester. Denne BEMP finder også med visse begrænsninger anvendelse på små virksomheder, eftersom de normalt har en meget begrænset indflydelse på fly, men kan eje/kontrollere deres egen land-/vandtransport.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i12) | Unødvendige flyvninger undgås (ja/nej) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i12)

Unødvendige flyvninger undgås (ja/nej)

| (i13) | Specifikke drivhusgasemissioner fra transport (kg CO2/passager-km) |
| --- | --- |

(i13)

Specifikke drivhusgasemissioner fra transport (kg CO2/passager-km)

| (i14) | Andel af drivhusgasemissioner fra transport modregnet godkendte CO2-kreditter (%) |
| --- | --- |

(i14)

Andel af drivhusgasemissioner fra transport modregnet godkendte CO2-kreditter (%)

| (b14) | Rejsearrangører tilbyder ikke flyvninger for: i) destinationer, der ligger under 700 km væk, ii) destinationer, der ligger op til 2 000 km væk ved et ophold på mindre end otte dage, eller iii) destinationer, der ligger over 2 000  km væk ved et ophold på mindre end 14 dage. |
| --- | --- |

(b14)

Rejsearrangører tilbyder ikke flyvninger for: i) destinationer, der ligger under 700 km væk, ii) destinationer, der ligger op til 2 000 km væk ved et ophold på mindre end otte dage, eller iii) destinationer, der ligger over 2 000  km væk ved et ophold på mindre end 14 dage.

| (b15) | Rejsearrangørers flyflåder opnår et gennemsnitligt specifikt brændstofforbrug på ≤ 2,7 liter pr. 100 passager-km. |
| --- | --- |

(b15)

Rejsearrangørers flyflåder opnår et gennemsnitligt specifikt brændstofforbrug på ≤ 2,7 liter pr. 100 passager-km.

| (b16) | Gennemsnitligt brændstofforbrug for busflåden på ≤ 0,75 liter pr. 100 passager-km, og mindst 90 % af flåden stemmer overens med EURO V eller kører på alternative brændstofsystemer. |
| --- | --- |

(b16)

Gennemsnitligt brændstofforbrug for busflåden på ≤ 0,75 liter pr. 100 passager-km, og mindst 90 % af flåden stemmer overens med EURO V eller kører på alternative brændstofsystemer.

| (b17) | Drivhusgasemissioner fra transport fra alle solgte pakker erstattes automatisk ved at foretage direkte investeringer i projekter til undgåelse af drivhusgasemissioner eller ved at købe godkendte CO2-kreditter. |
| --- | --- |

(b17)

Drivhusgasemissioner fra transport fra alle solgte pakker erstattes automatisk ved at foretage direkte investeringer i projekter til undgåelse af drivhusgasemissioner eller ved at købe godkendte CO2-kreditter.

3.3.2.   Fremme af miljøforbedringer i overnatningsfaciliteter

BEMP er at stille krav om eller opfordre til miljøcertificering af overnatningsfaciliteter eller stille krav om overholdelse af specifikke miljøkriterier eller stille krav om rapportering af miljøpræstationer, der kan anvendes til at gennemføre benchmarking.

Anvendelsesområde

Alle rejsearrangører kan anvende denne BEMP. Det kan være lettere for små rejsearrangører at vælge leverandører på grundlag af tredjeparters miljøcertificering og for store rejsearrangører at anvende deres egne kriterier og/eller en benchmarkingproces. Denne BEMP finder anvendelse på små virksomheder med visse begrænsninger, da det kan være vanskeligt at fastlægge leverandørkriterier, men små virksomheder kan anvende eksisterende miljøcertificeringer (idet der bør gives fortrinsret til verificeret tredjepartscertificering som f.eks. EU's miljømærke) til at vælge leverandører.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikator | Benchmark for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i15) | Andel af overnatningsfaciliteter (efter gæstenætter eller salgsværdi), der overholder specifikke miljøkriterier (%) |

Miljøpræstationsindikator

Benchmark for højeste kvalitet

(i15)

Andel af overnatningsfaciliteter (efter gæstenætter eller salgsværdi), der overholder specifikke miljøkriterier (%)

| (b18) | ≥ 90 % af overnatningsfaciliteter baseret på salgsværdi eller overnatninger stemmer overens med et sæt miljøkrav (gerne anerkendt af tredjepartscertificering). |
| --- | --- |

(b18)

≥ 90 % af overnatningsfaciliteter baseret på salgsværdi eller overnatninger stemmer overens med et sæt miljøkrav (gerne anerkendt af tredjepartscertificering).

3.3.3.   Fremme af destinationsforbedring

BEMP er at fremme miljøforbedringer af turistdestinationer ved at udnytte bedre miljøpræstationer fra lokale leverandørorganisationer og fra destinationsforvaltningsorganisationer og myndigheder og ved at indgå direkte i forbedringsordninger som genopretning af levesteder på store destinationer.

Anvendelsesområde

Denne BEMP finder direkte anvendelse på store rejsearrangører. Små virksomheder kan samordne aktiviteter gennem klynger eller konsortier eller i offentlig-private partnerskaber med lokale/regionale myndigheder.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmark for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmark for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i16) | Andel af tjenesteydelser under miljøforbedring på destinationen (%) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmark for højeste kvalitet

(i16)

Andel af tjenesteydelser under miljøforbedring på destinationen (%)

| (i17) | Deltagelse i miljøforbedringsprojekter på destinationen (ja/nej) |
| --- | --- |

(i17)

Deltagelse i miljøforbedringsprojekter på destinationen (ja/nej)

| (b19) | Rejsearrangøren fremmer miljøforbedringer på destinationen ved at: i) forbedre forsyningskædens præstationer, ii) påvirke destinationsforvaltningen, iii) indføre direkte forbedringsordninger. |
| --- | --- |

(b19)

Rejsearrangøren fremmer miljøforbedringer på destinationen ved at: i) forbedre forsyningskædens præstationer, ii) påvirke destinationsforvaltningen, iii) indføre direkte forbedringsordninger.

3.3.4.   Udvikling og fremme af passende turistpakker og tilskyndelse til mere bæredygtig turistadfærd

BEMP er at udvikle og fremme turistpakker, der udelukker de mest miljøskadelige muligheder og omfatter miljømæssige frontløbere inden for transport, overnatning og aktiviteter. Endvidere bør rejsearrangører og rejsebureauer oplyse kunderne om turistpakkernes indvirkninger på miljøet og formidle målrettede positive og engagerende meddelelser om bæredygtige og ansvarlige foranstaltninger, som kunderne kan træffe, når de vælger og tager på ferie for at minimere indvirkningen på miljøet.

Anvendelsesområde

Alle rejsearrangører, herunder små virksomheder, kan gennemføre foranstaltninger fra denne BEMP.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i18) | Andel af solgte frontløbere inden for bæredygtige rejser (f.eks. miljømærkede) (efter værdi) (%) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i18)

Andel af solgte frontløbere inden for bæredygtige rejser (f.eks. miljømærkede) (efter værdi) (%)

| (b20) | Rejsearrangøren fremmer bæredygtige turistpakker i generelt reklamemateriale |
| --- | --- |

(b20)

Rejsearrangøren fremmer bæredygtige turistpakker i generelt reklamemateriale

| (b21) | Frontløbere inden for bæredygtige turistpakker (f.eks. det østrigske miljømærke for pakkerejser) har en salgsandel på ≥ 10 %. |
| --- | --- |

(b21)

Frontløbere inden for bæredygtige turistpakker (f.eks. det østrigske miljømærke for pakkerejser) har en salgsandel på ≥ 10 %.

| (b22) | Rejsearrangøren anvender effektive markedsførings- og kommunikationsmetoder til at fremme mere bæredygtige valg, når der skal vælges turistpakker. |
| --- | --- |

(b22)

Rejsearrangøren anvender effektive markedsførings- og kommunikationsmetoder til at fremme mere bæredygtige valg, når der skal vælges turistpakker.

| (b23) | Rejsearrangøren giver alle sine kunder destinationsspecifikke og bevidstgørende oplysninger for at fremme bæredygtig adfærd på destinationen. |
| --- | --- |

(b23)

Rejsearrangøren giver alle sine kunder destinationsspecifikke og bevidstgørende oplysninger for at fremme bæredygtig adfærd på destinationen.

3.3.5.   Effektive detail- og kontoraktiviteter

BEMP er at minimere brugen af ressourcer, navnlig papir og blæk, til reklamer og kontordrift, sikre, at der vælges miljøcertificerede materialer og tjenesteydelser (f.eks. trykkerier) og sikre energi (14)- og vandeffektivitet i alle kontor- og detailaktiviteter.

Anvendelsesområde

Denne BEMP finder direkte anvendelse på alle rejsearrangører.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i19) | Papirforbrug pr. kunde (g/kunde) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i19)

Papirforbrug pr. kunde (g/kunde)

| (i20) | Miljøcertificering af papir og tryksager (ja/nej) |
| --- | --- |

(i20)

Miljøcertificering af papir og tryksager (ja/nej)

| (i21) | Specifikke CO2-emissioner fra kontor- og detailaktiviteter (kg CO2/kunde eller kg CO2/m2år) |
| --- | --- |

(i21)

Specifikke CO2-emissioner fra kontor- og detailaktiviteter (kg CO2/kunde eller kg CO2/m2år)

| (i22) | Årligt vandforbrug i kontorbygninger pr. medarbejder (l/medarbejderår) |
| --- | --- |

(i22)

Årligt vandforbrug i kontorbygninger pr. medarbejder (l/medarbejderår)

| (b24) | Kontor- og reklamemateriale i papir i) undgås om muligt, ii) anvender 100 % genanvendt eller miljøcertificeret (f.eks. miljømærket, FSC, PEFC) papir, iii) trykkes af miljøcertificeret (f.eks. EMAS, ISO14001) trykkeri. |
| --- | --- |

(b24)

Kontor- og reklamemateriale i papir i) undgås om muligt, ii) anvender 100 % genanvendt eller miljøcertificeret (f.eks. miljømærket, FSC, PEFC) papir, iii) trykkes af miljøcertificeret (f.eks. EMAS, ISO14001) trykkeri.

| (b25) | Energi- og drivhusgasstyringsplaner gennemføres, og energi- og drivhusgasemissioner fra detail- og kontoraktiviteter rapporteres og udtrykkes pr. m2 detail- og kontorareal pr. år og pr. kunde. |
| --- | --- |

(b25)

Energi- og drivhusgasstyringsplaner gennemføres, og energi- og drivhusgasemissioner fra detail- og kontoraktiviteter rapporteres og udtrykkes pr. m2 detail- og kontorareal pr. år og pr. kunde.

| (b26) | Vandforbrug er ≤ 2,0 m3 pr. medarbejder pr. år. |
| --- | --- |

(b26)

Vandforbrug er ≤ 2,0 m3 pr. medarbejder pr. år.

3.4.   Minimering af vandforbruget i overnatningsfaciliteter

3.4.1.   Overvågning, vedligeholdelse og optimering af vandsystem

BEMP er at foretage en revision af vandforbruget og overvåge vandforbruget på tværs af vigtige vandforbrugende processer og områder (dvs. delmålinger) for at udpege mulige effektivitetsforbedringer og sikre, at alt udstyr vedligeholdes og kontrolleres regelmæssigt på passende vis, herunder i forbindelse med rengøring.

Anvendelsesområde

Denne BEMP finder anvendelse på alle typer og størrelser af overnatningsfaciliteter, herunder små virksomheder. Det er dog ikke altid nødvendigt at installere delmålere i små faciliteter.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikator | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i23) | Vandforbrug pr. gæstenat (l/gæstenat) |

Miljøpræstationsindikator

Benchmarks for højeste kvalitet

(i23)

Vandforbrug pr. gæstenat (l/gæstenat)

| (b27) | Gennemførelse af en stedsspecifik vandforvaltningsplan, der omfatter: i) delmåling og benchmarking af alle store vandforbrugende processer og områder, ii) regelmæssig kontrol med og vedligeholdelse af vandsystemets »lækagepunkter« og udstyr. |
| --- | --- |

(b27)

Gennemførelse af en stedsspecifik vandforvaltningsplan, der omfatter: i) delmåling og benchmarking af alle store vandforbrugende processer og områder, ii) regelmæssig kontrol med og vedligeholdelse af vandsystemets »lækagepunkter« og udstyr.

| (b28) | Samlet vandforbrug ≤ 140 l pr. gæstenat på hoteller med fuld service og ≤ 100 l pr. gæstenat i overnatningsfaciliteter, hvor størstedelen af badeværelserne er delte (f.eks. hostels). |
| --- | --- |

(b28)

Samlet vandforbrug ≤ 140 l pr. gæstenat på hoteller med fuld service og ≤ 100 l pr. gæstenat i overnatningsfaciliteter, hvor størstedelen af badeværelserne er delte (f.eks. hostels).

3.4.2.   Effektive vandinstallationer i gæsteområder

BEMP er at installere effektive vandinstallationer, herunder vandbesparende brusehoveder, vandbesparende termostatbrusere, vandbesparende toiletter med dobbeltskyl og vandløse urinaler. I mellemtiden kan der monteres beluftere på de eksisterende installationer.

Anvendelsesområde

Denne BEMP finder anvendelse på alle typer og størrelser af overnatningsfaciliteter, herunder små virksomheder. Hvis der for nylig er gennemført moderniseringer, finder foranstaltninger som montering af beluftere fortsat anvendelse.

Tilhørende miljøpræstationsindikator og benchmark for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikator | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i23) | Vandforbrug pr. gæstenat (l/gæstenat) |

Miljøpræstationsindikator

Benchmarks for højeste kvalitet

(i23)

Vandforbrug pr. gæstenat (l/gæstenat)

| (i24) | Energiforbrug til vandopvarmning (kWh/gæstenat) |
| --- | --- |

(i24)

Energiforbrug til vandopvarmning (kWh/gæstenat)

| (i25) | Gennemstrømningshastighed for brusere, vandhaner, urinaler og toiletskyl (l/min eller l/skyl) |
| --- | --- |

(i25)

Gennemstrømningshastighed for brusere, vandhaner, urinaler og toiletskyl (l/min eller l/skyl)

| (b29) | Vandforbrug og dermed forbundet energiforbrug til vandopvarmning på ≤ 100 l og 3,0 kWh pr. gæstenat for tilstødende gæstebadeværelser. |
| --- | --- |

(b29)

Vandforbrug og dermed forbundet energiforbrug til vandopvarmning på ≤ 100 l og 3,0 kWh pr. gæstenat for tilstødende gæstebadeværelser.

| (b30) | Brusers gennemstrømningshastighed ≤ 7 l/min, vandhanes gennemstrømningshastighed ≤ 6 l/min (≤ 4 l/min for nye haner), gennemsnitligt effektivt toiletskyl ≤ 4,5 l, installation af vandløse urinaler. |
| --- | --- |

(b30)

Brusers gennemstrømningshastighed ≤ 7 l/min, vandhanes gennemstrømningshastighed ≤ 6 l/min (≤ 4 l/min for nye haner), gennemsnitligt effektivt toiletskyl ≤ 4,5 l, installation af vandløse urinaler.

3.4.3.   Effektiv rengøring

BEMP er at minimere vasketøjskrav gennem grønne indkøb af sengelinned og håndklæder (med hensyn til størrelse, tæthed, farve, materiale) og ved at anmode gæsterne om eller tilskynde dem til at genbruge sengelinned og håndklæder. Bedste praksis er også at uddanne medarbejderne i at indføre vand- og kemikalieeffektive rengøringsmetoder og indkøbe miljøcertificerede forbrugsgoder til værelser og badeværelser.

Anvendelsesområde

Denne BEMP finder anvendelse på alle typer og størrelser af overnatningsfaciliteter, herunder små virksomheder. Minimering af vasketøj gennem udvælgelse af mere effektive tekstiler til værelser gælder alle, men minimering af vasketøj ved at opfordre gæster til genbrug er begrænset til overnatningsfaciliteter med en høj andel af gæster, der kun overnatter en enkelt nat.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i26) | Vasketøjsmasse produceret pr. gæstenat (kg/gæstenat) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i26)

Vasketøjsmasse produceret pr. gæstenat (kg/gæstenat)

| (i27) | Andel af genbrugte håndklæder og genbrugt sengelinned (%) |
| --- | --- |

(i27)

Andel af genbrugte håndklæder og genbrugt sengelinned (%)

| (i28) | Forbrug af kemikalieprodukter til rengøring og opvask med hensyn til aktive kemikalieindholdsstoffer pr. gæstenat (g/gæstenat) |
| --- | --- |

(i28)

Forbrug af kemikalieprodukter til rengøring og opvask med hensyn til aktive kemikalieindholdsstoffer pr. gæstenat (g/gæstenat)

| (i29) | Andel af ISO type I-miljømærkede kemikalier og tekstiler (%) |
| --- | --- |

(i29)

Andel af ISO type I-miljømærkede kemikalier og tekstiler (%)

| (b31) | Mindst 80 % af sengelinnedet er en blanding af bomuld og polyestereller lærred (15). |
| --- | --- |

(b31)

Mindst 80 % af sengelinnedet er en blanding af bomuld og polyestereller lærred (15).

| (b32) | Mindst 80 % af badeværelsestekstilerne er tildelt et ISO type I-miljømærke (f.eks. EU's miljømærke) eller er økologiske. |
| --- | --- |

(b32)

Mindst 80 % af badeværelsestekstilerne er tildelt et ISO type I-miljømærke (f.eks. EU's miljømærke) eller er økologiske.

| (b33) | Forbrug af kemikalieprodukter til rengøring og opvask (dog ikke vaskemiddel, særlige rengøringsmidler og kemikalier til svømmebassiner) ≤10 gram aktive kemikalieindholdsstoffer pr. gæstenat. |
| --- | --- |

(b33)

Forbrug af kemikalieprodukter til rengøring og opvask (dog ikke vaskemiddel, særlige rengøringsmidler og kemikalier til svømmebassiner) ≤10 gram aktive kemikalieindholdsstoffer pr. gæstenat.

| (b34) | Reduktion af vasketøj opnået ved genbrug af håndklæder og sengelinned på mindst 30 %. |
| --- | --- |

(b34)

Reduktion af vasketøj opnået ved genbrug af håndklæder og sengelinned på mindst 30 %.

| (b35) | Mindst 80 % (efter vægten af det aktive indholdsstof eller købt mængde) af alle generelle rengøringsmidler, sanitetsrengøringsmidler, sæber og shampoo, som anvendes af turistovernatningsfaciliteten, er tildelt et ISO type I-miljømærke (f.eks. EU's miljømærke). |
| --- | --- |

(b35)

Mindst 80 % (efter vægten af det aktive indholdsstof eller købt mængde) af alle generelle rengøringsmidler, sanitetsrengøringsmidler, sæber og shampoo, som anvendes af turistovernatningsfaciliteten, er tildelt et ISO type I-miljømærke (f.eks. EU's miljømærke).

3.4.4.   Optimerede små vaskeriaktiviteter

BEMP er at indkøbe de mest vandeffektive (og dermed energieffektive) vaskemaskiner og de mest energieffektive tørretumblere (f.eks. varmepumpetørrere) og strygemaskiner, at genbruge skyllevand og i områder med stor vandmangel det primære vaskevand efter mikrofiltrering. Bedste praksis er at genvinde varmen fra spildevand og udsugningsluft.

Anvendelsesområde

Denne BEMP finder anvendelse på alle typer og størrelser af overnatningsfaciliteter, der foretager vaskeriaktiviteter, herunder små virksomheder.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i30) | Vandforbrug pr. kg. vasketøj (l/kg) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i30)

Vandforbrug pr. kg. vasketøj (l/kg)

| (i31) | Energiforbrug pr. kg. vasketøj (kWh/kg) |
| --- | --- |

(i31)

Energiforbrug pr. kg. vasketøj (kWh/kg)

| (i32) | Andel af miljømærkede vaskemidler (%) |
| --- | --- |

(i32)

Andel af miljømærkede vaskemidler (%)

| (b36) | For små vaskeriaktiviteter har alle nye husholdningsvaskemaskiner et EU-energimærkning på A+++, og kommercielle vaskemaskiner har et gennemsnitligt vandforbrug på ≤ 7 l pr. kg vasket vasketøj. |
| --- | --- |

(b36)

For små vaskeriaktiviteter har alle nye husholdningsvaskemaskiner et EU-energimærkning på A+++, og kommercielle vaskemaskiner har et gennemsnitligt vandforbrug på ≤ 7 l pr. kg vasket vasketøj.

| (b37) | Samlet energiforbrug for små vaskeriaktiviteter på stedet på ≤ 2,0 kWh pr. kg tekstiler for tørrede og færdige vaskeriprodukter. |
| --- | --- |

(b37)

Samlet energiforbrug for små vaskeriaktiviteter på stedet på ≤ 2,0 kWh pr. kg tekstiler for tørrede og færdige vaskeriprodukter.

| (b38) | Mindst 80 % af de anvendte vaskemidler til små vaskeriaktiviteter (efter vægten af aktivt indholdsstof eller købt mængde) er tildelt et ISO type I-miljømærke (f.eks. EU's miljømærke, det nordiske svanemærke og den blå engel). |
| --- | --- |

(b38)

Mindst 80 % af de anvendte vaskemidler til små vaskeriaktiviteter (efter vægten af aktivt indholdsstof eller købt mængde) er tildelt et ISO type I-miljømærke (f.eks. EU's miljømærke, det nordiske svanemærke og den blå engel).

3.4.5.   Optimerede store eller udliciterede vaskeriaktiviteter

BEMP er at vælge et effektivt vaskeri, der er certificeret af et ISO type I-miljømærke, eller som opfylder kriterierne i sådanne mærker, eller at sikre, at store vaskeriaktiviteter på stedet opfylder sådanne kriterier.

Anvendelsesområde

Denne BEMP finder anvendelse på store overnatningsfaciliteter med store vaskeriaktiviteter på stedet samt kommercielle vaskerier. Denne BEMP finder også anvendelse på andre overnatningsfaciliteter af alle størrelser, herunder små virksomheder, i det omfang kriterierne finder anvendelse på grønne indkøb af vaskeritjenester.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i33) | Miljømærket vaskeritjeneste (ja/nej) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i33)

Miljømærket vaskeritjeneste (ja/nej)

| (i30) | Vandforbrug pr. kg. vasketøj (l/kg) |
| --- | --- |

(i30)

Vandforbrug pr. kg. vasketøj (l/kg)

| (i31) | Energiforbrug pr. kg. vasketøj (kWh/kg) |
| --- | --- |

(i31)

Energiforbrug pr. kg. vasketøj (kWh/kg)

| (i32) | Andel af miljømærkede vaskemidler (%) |
| --- | --- |

(i32)

Andel af miljømærkede vaskemidler (%)

| (b39) | Alle udliciterede vaskeriaktiviteter udføres af en leverandør, som er tildelt et ISO type I-miljømærke (f.eks. det nordiske svanemærke), og alle store interne vaskeriaktiviteter eller vaskeriaktiviteter, som er udliciteret til ikkecertificerede leverandører, overholder de relevante benchmarks. |
| --- | --- |

(b39)

Alle udliciterede vaskeriaktiviteter udføres af en leverandør, som er tildelt et ISO type I-miljømærke (f.eks. det nordiske svanemærke), og alle store interne vaskeriaktiviteter eller vaskeriaktiviteter, som er udliciteret til ikkecertificerede leverandører, overholder de relevante benchmarks.

| (b40) | Et samlet vandforbrug i den fuldstændige vaskecyklus i store vaskeriaktiviteter på ≤ 5 l pr. kg tekstil for overnatningsfaciliteters vasketøj og ≤ 9 l pr. kg tekstil for restauranters vasketøj. |
| --- | --- |

(b40)

Et samlet vandforbrug i den fuldstændige vaskecyklus i store vaskeriaktiviteter på ≤ 5 l pr. kg tekstil for overnatningsfaciliteters vasketøj og ≤ 9 l pr. kg tekstil for restauranters vasketøj.

| (b41) | Et samlet energiforbrug for tørrede og færdige store vaskeriprodukter på ≤ 0,90 kWh pr. kg tekstil for overnatningsfaciliteters vasketøj og ≤ 1,45 kWh pr. kg tekstil for restauranters vasketøj. |
| --- | --- |

(b41)

Et samlet energiforbrug for tørrede og færdige store vaskeriprodukter på ≤ 0,90 kWh pr. kg tekstil for overnatningsfaciliteters vasketøj og ≤ 1,45 kWh pr. kg tekstil for restauranters vasketøj.

| (b42) | For store vaskeriaktiviteter udelukkende brug af vaskemidler til professionel brug, der overholder et ISO type I-miljømærke (f.eks. EU's miljømærke, det nordiske svanemærke), anvendt i passende doser. |
| --- | --- |

(b42)

For store vaskeriaktiviteter udelukkende brug af vaskemidler til professionel brug, der overholder et ISO type I-miljømærke (f.eks. EU's miljømærke, det nordiske svanemærke), anvendt i passende doser.

3.4.6.   Optimeret svømmebassinforvaltning

BEMP er at optimere frekvensen af og tidspunktet for returskylning baseret på trykfaldet i stedet for faste planer, at anvende behandling med ozon eller UV-behandling og omhyggelig doseringskontrol for at mindske chlorering og genvinde varmen fra udsugningsluften.

Anvendelsesområde

Denne BEMP finder anvendelse på overnatningsfaciliteter med svømmebassiner på stedet, herunder små virksomheder.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmark for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmark for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i34) | Gennemførelse af en plan for styring af svømmebassinets miljø (ja/nej) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmark for højeste kvalitet

(i34)

Gennemførelse af en plan for styring af svømmebassinets miljø (ja/nej)

| (i35) | Anvendelse af ozonbehandling eller UV-behandling (ja/nej) |
| --- | --- |

(i35)

Anvendelse af ozonbehandling eller UV-behandling (ja/nej)

| (b43) | Gennemførelse af en effektivitetsplan for svømmebassiner og spaområder, der omfatter: i) benchmarking af specifikt vand-, energi- og kemikalieforbrug i svømmebassiner og spaområder, udtrykt pr. m2 overfladeareal for svømmebassinet og pr. gæstenat ii) minimering af forbrug af klor gennem optimeret dosering og brug af supplerende desinfektionsmetoder som ozonbehandling og UV-behandling. |
| --- | --- |

(b43)

Gennemførelse af en effektivitetsplan for svømmebassiner og spaområder, der omfatter: i) benchmarking af specifikt vand-, energi- og kemikalieforbrug i svømmebassiner og spaområder, udtrykt pr. m2 overfladeareal for svømmebassinet og pr. gæstenat ii) minimering af forbrug af klor gennem optimeret dosering og brug af supplerende desinfektionsmetoder som ozonbehandling og UV-behandling.

3.4.7.   Regnvand og genbrug af gråt spildevand

BEMP er at installere et genanvendelsessystem til gråt spildevand, der indsamler gråt spildevand til brug i indendørs processer (f.eks. toiletskyl) efter behandling eller til udendørs processer (f.eks. vanding) eller et system til indsamling af regnvand, der anvender regnvand til indendørs formål.

Anvendelsesområde

Denne BEMP finder anvendelse på alle overnatningsfaciliteter. Systemer til genanvendelse af vand kan installeres under byggeriet eller ved større renoveringsarbejder. Anvendelsen for små virksomheder kan være begrænset på grund af de høje investeringsomkostninger.

Tilhørende miljøpræstationsindikator og benchmark for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikator | Benchmark for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i36) | Implementering af genanvendelse af gråt spildevand eller regnvand (ja/nej) |

Miljøpræstationsindikator

Benchmark for højeste kvalitet

(i36)

Implementering af genanvendelse af gråt spildevand eller regnvand (ja/nej)

| (b44) | Installation af et system til genanvendelse af regnvand, der leverer den interne vandforsyning og/eller et system til genanvendelse af gråt spildevand, der leverer den interne eller eksterne vandforsyning. |
| --- | --- |

(b44)

Installation af et system til genanvendelse af regnvand, der leverer den interne vandforsyning og/eller et system til genanvendelse af gråt spildevand, der leverer den interne eller eksterne vandforsyning.

3.5.   Vand- og spildevandsbehandling i overnatningsfaciliteter

3.5.1.   Affaldsforebyggelse

BEMP er at forebygge affaldsproduktion gennem grønne indkøb af produkter under hensyntagen til indvirkningen af produktets livscyklus — f.eks. ved at undgå engangsprodukter (fødevarer, sæbe, shampoo) og ved at købe rengøringsmidler i koncentreret form og store partier — og ved nøje styring af indkøbsmængder.

Anvendelsesområde

Denne BEMP finder anvendelse på alle typer og størrelser af overnatningsfaciliteter, herunder små virksomheder.

Tilhørende miljøpræstationsindikator og benchmark for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikator | Benchmark for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i37) | Affaldsproduktion pr. gæstenat (kg/gæstenat) |

Miljøpræstationsindikator

Benchmark for højeste kvalitet

(i37)

Affaldsproduktion pr. gæstenat (kg/gæstenat)

| (b45) | Samlet affaldsproduktion (sorteret plus usorteret) ≤ 0,6 kg pr. gæstenat. |
| --- | --- |

(b45)

Samlet affaldsproduktion (sorteret plus usorteret) ≤ 0,6 kg pr. gæstenat.

3.5.2.   Affaldssortering og genanvendelse

BEMP er at stille særskilte affaldsindsamlingsfaciliteter til rådighed i hele virksomheden for at sikre, at der er en tydelig procedure for sortering af affald, og for at indgå aftaler med relevante genanvendelsestjenester, som minimum for glas, papir og pap, plast, metaller og organisk affald.

Anvendelsesområde

Denne BEMP finder anvendelse på alle typer og størrelser af overnatningsfaciliteter, herunder små virksomheder.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i38) | Andel af affald, der sendes til genbrug eller genanvendelse (%) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i38)

Andel af affald, der sendes til genbrug eller genanvendelse (%)

| (i39) | Usorteret affald produceret pr. gæstenat (kg/gæstenat) |
| --- | --- |

(i39)

Usorteret affald produceret pr. gæstenat (kg/gæstenat)

| (b46) | Mindst 84 % af affald udtrykt i vægt sendes til genanvendelse. |
| --- | --- |

(b46)

Mindst 84 % af affald udtrykt i vægt sendes til genanvendelse.

| (b47) | Usorteret affald sendt til deponering er ≤ 0,16 kg pr. gæstenat. |
| --- | --- |

(b47)

Usorteret affald sendt til deponering er ≤ 0,16 kg pr. gæstenat.

3.5.3.   Spildevandsrensning

BEMP er at installere et spildevandsrensningssystem på stedet, der renser spildevand som minimum til det sekundære og helst det tertiære niveau, og omfatter som minimum en forbehandling og aflejring af partikler efterfulgt af en effektiv biologisk behandling (f.eks. i en sekvenserende batchreaktor) for at fjerne en stor del af COD, BOD, nitrogen og fosfor fra det endelige spildevand. Slam behandles og deponeres på en miljømæssigt acceptabel måde.

Anvendelsesområde

Denne BEMP finder anvendelse på alle typer og størrelser af overnatningsfaciliteter, der ikke er forbundet til et kloaknet, herunder små virksomheder.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmark for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmark for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i40) | Effektiv fjernelse af spildevandsrensning på stedet (f.eks. % af BOD, COD) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmark for højeste kvalitet

(i40)

Effektiv fjernelse af spildevandsrensning på stedet (f.eks. % af BOD, COD)

| (i41) | Koncentration i endeligt spildevand (mg/l) (f.eks. BOD, COD, samlet nitrogen, fosfor) |
| --- | --- |

(i41)

Koncentration i endeligt spildevand (mg/l) (f.eks. BOD, COD, samlet nitrogen, fosfor)

| (b48) | Hvor det ikke er muligt at sende spildevand til centraliseret behandling, omfatter spildevandsrensning på stedet en forbehandling (rist, udligning og bundfældning) efterfulgt af biologisk behandling med > 95 % BOD5 fjernelse, > 90 % nitrificering og udrådning (ikke på stedet) af overskydende slam. |
| --- | --- |

(b48)

Hvor det ikke er muligt at sende spildevand til centraliseret behandling, omfatter spildevandsrensning på stedet en forbehandling (rist, udligning og bundfældning) efterfulgt af biologisk behandling med > 95 % BOD5 fjernelse, > 90 % nitrificering og udrådning (ikke på stedet) af overskydende slam.

3.6.   Minimering af energiforbruget i overnatningsfaciliteter

3.6.1.   Energiovervågning og forvaltningssystemer

BEMP er at foretage en revision af energiforbruget og overvåge energiforbruget på tværs af vigtige energiforbrugende processer og områder (dvs. delmålinger) for at udpege mulige effektivitetsforbedringer og sikre, at alt udstyr vedligeholdes og kontrolleres regelmæssigt på passende vis (16).

Anvendelsesområde

Denne BEMP finder anvendelse på alle typer og størrelser af overnatningsfaciliteter, herunder små virksomheder. Omfattende delmålingssystemer og systemer til bygningsforvaltning finder ikke anvendelse på små faciliteter.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i42) | Gennemførelse af en stedsspecifik forvaltningsplan for energi (ja/nej) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i42)

Gennemførelse af en stedsspecifik forvaltningsplan for energi (ja/nej)

| (i43) | Specifikt energiforbrug (kWh/m2år) |
| --- | --- |

(i43)

Specifikt energiforbrug (kWh/m2år)

| (b49) | Gennemførelse af en stedsspecifik energiforvaltningsplan, der omfatter: i) delmåling og benchmarking af alle store energiforbrugende processer, ii) beregning og rapportering af primært energiforbrug og energirelaterede CO2-emissioner. |
| --- | --- |

(b49)

Gennemførelse af en stedsspecifik energiforvaltningsplan, der omfatter: i) delmåling og benchmarking af alle store energiforbrugende processer, ii) beregning og rapportering af primært energiforbrug og energirelaterede CO2-emissioner.

| (b50) | For eksisterende bygninger det endelige energiforbrug for HVAC (varme, ventilation og klimaanlæg) og vandopvarmning ≤ 75 kWh, eller samlet endeligt energiforbrug ≤ 180 kWh, pr. m2 opvarmet og kølet areal pr. år. |
| --- | --- |

(b50)

For eksisterende bygninger det endelige energiforbrug for HVAC (varme, ventilation og klimaanlæg) og vandopvarmning ≤ 75 kWh, eller samlet endeligt energiforbrug ≤ 180 kWh, pr. m2 opvarmet og kølet areal pr. år.

3.6.2.   Forbedret klimaskærm

For nye bygninger er BEMP at sikre, at disse overholder de højest mulige energivurderinger som standarderne PassiveHouse og Minergie P (17). For eksisterende bygninger er BEMP at ombygge for at minimere kravene til opvarmning og køling (18).

Anvendelsesområde

Denne BEMP finder anvendelse på alle typer overnatning under opførelse eller større renovation og under udvælgelse af bygninger til organisationer, der lejer deres lokaler. Muligheden for, at små virksomheder gennemfører denne BEMP, kan være begrænset med hensyn til at ombygge en eksisterende bygning på grund af de høje investeringsomkostninger.

Tilhørende miljøpræstationsindikator og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikator | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i43) | Specifikt energiforbrug (kWh/m2år) |

Miljøpræstationsindikator

Benchmarks for højeste kvalitet

(i43)

Specifikt energiforbrug (kWh/m2år)

| (b50) | For eksisterende bygninger det endelige energiforbrug for HVAC (varme, ventilation og klimaanlæg) og vandopvarmning ≤ 75 kWh, eller samlet endeligt energiforbrug ≤ 180 kWh, pr. m2 opvarmet og kølet areal pr. år. |
| --- | --- |

(b50)

For eksisterende bygninger det endelige energiforbrug for HVAC (varme, ventilation og klimaanlæg) og vandopvarmning ≤ 75 kWh, eller samlet endeligt energiforbrug ≤ 180 kWh, pr. m2 opvarmet og kølet areal pr. år.

| (b51) | For nye bygninger svarer den vurderede energipræstation til standarderne for Minergie P eller PassiveHouse eller tilsvarende. |
| --- | --- |

(b51)

For nye bygninger svarer den vurderede energipræstation til standarderne for Minergie P eller PassiveHouse eller tilsvarende.

3.6.3.   Optimerede HVAC-systemer

BEMP er at minimere energiforbruget fra HVAC-systemer (varme, ventilation og klimaanlæg) ved at installere produkter i den bedste klasse af energimærker (hvor dette er relevant), zonetemperaturstyring og ventilationsstyring med varmegenvinding (ideelt set styret af CO2-sensorer) og energieffektive komponenter (f.eks. ventilatorer med variabel hastighed), og optimere HVAC i forhold til kendetegnene for klimaskærmen og energikilderne.

Anvendelsesområde

Denne BEMP finder anvendelse på alle typer og størrelser af overnatningsfaciliteter, herunder små virksomheder. Fuld optimering er kun mulig under opførelsen eller ved større renovationsarbejder, men specifikke foranstaltninger kan gennemføres til enhver tid.

Tilhørende miljøpræstationsindikator og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikator | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i43) | Specifikt energiforbrug (kWh/m2år) |

Miljøpræstationsindikator

Benchmarks for højeste kvalitet

(i43)

Specifikt energiforbrug (kWh/m2år)

| (b50) | For eksisterende bygninger det endelige energiforbrug for HVAC (varme, ventilation og klimaanlæg) og vandopvarmning ≤ 75 kWh, eller samlet endeligt energiforbrug ≤ 180 kWh, pr. m2 opvarmet og kølet areal pr. år. |
| --- | --- |

(b50)

For eksisterende bygninger det endelige energiforbrug for HVAC (varme, ventilation og klimaanlæg) og vandopvarmning ≤ 75 kWh, eller samlet endeligt energiforbrug ≤ 180 kWh, pr. m2 opvarmet og kølet areal pr. år.

| (b51) | For nye bygninger svarer den vurderede energipræstation til standarderne for Minergie P eller PassiveHouse eller tilsvarende. |
| --- | --- |

(b51)

For nye bygninger svarer den vurderede energipræstation til standarderne for Minergie P eller PassiveHouse eller tilsvarende.

3.6.4.   Effektiv anvendelse af varmepumper og geotermisk opvarmning/køling

BEMP er at installere effektive (f.eks. miljømærkede produkter med øverste klasse af energimærker) varmepumper til opvarmning og køling eller om muligt grundvandskøling.

Anvendelsesområde

Denne BEMP finder anvendelse på alle typer overnatningsfaciliteter. I byområder er det måske kun muligt at installere grundvandssystemer i forbindelse med opførelsen eller større renoveringsarbejder. Luftkildevarmepumper er lette at installere, men er muligvis ikke hensigtsmæssige i et koldt klima. Anvendelsen af denne BEMP kan være begrænset for små virksomheder på grund af investeringsomkostningerne.

Tilhørende miljøpræstationsindikator og benchmark for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikator | Benchmark for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i43) | Specifikt energiforbrug (kWh/m2år) |

Miljøpræstationsindikator

Benchmark for højeste kvalitet

(i43)

Specifikt energiforbrug (kWh/m2år)

| (b52) | Vandkildevarmepumper og/eller geotermisk opvarmning/køling foretrækkes om muligt frem for traditionelle opvarmnings- og kølingssystemer, og varmepumper opfylder EU's miljømærkekriterier og de øverste klasser af energimærker. |
| --- | --- |

(b52)

Vandkildevarmepumper og/eller geotermisk opvarmning/køling foretrækkes om muligt frem for traditionelle opvarmnings- og kølingssystemer, og varmepumper opfylder EU's miljømærkekriterier og de øverste klasser af energimærker.

3.6.5.   Effektiv belysning og elektrisk udstyr

BEMP er at installere zone- og kompakt lysstofbelysning og LED-belysning af passende størrelse med intelligent styring baseret på bevægelser, naturligt lys og tid. BEMP er også at optimere bygningskonstruktion og indretning med hensyn til anvendelsen af naturligt lys, idet der tages højde for den energimæssige indvirkning af store glaspartier på opvarmning og køling. For så vidt angår elektrisk udstyr (hvidevarer og forbrugerelektronik), bør der om muligt vælges produkter med EU's miljømærke eller de øverste klasser af energimærker.

Anvendelsesområde

Denne BEMP finder anvendelse på alle typer og størrelser af overnatningsfaciliteter, herunder små virksomheder. Kompakt lysstofbelysning og LED-lamper kan ofte direkte erstatte glødelamper og halogenlamper. Ændringer af bygninger for at optimere brug af naturligt lys er begrænset til den indledende opførelse og renoveringsarbejder.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i44) | Installeret belysningskapacitet (W/m2) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i44)

Installeret belysningskapacitet (W/m2)

| (i45) | Lysspecifikt energiforbrug (kWh/m2år) |
| --- | --- |

(i45)

Lysspecifikt energiforbrug (kWh/m2år)

| (i46) | Samlet elektricitetsforbrug (kWh/m2år) |
| --- | --- |

(i46)

Samlet elektricitetsforbrug (kWh/m2år)

| (b53) | Installeret belysningskapacitet ≤ 10 W pr. m2 |
| --- | --- |

(b53)

Installeret belysningskapacitet ≤ 10 W pr. m2

| (b54) | Elektricitetsforbrug til belysning ≤ 25 kWh pr. m2 opvarmet og kølet areal pr. år. |
| --- | --- |

(b54)

Elektricitetsforbrug til belysning ≤ 25 kWh pr. m2 opvarmet og kølet areal pr. år.

| (b55) | Samlet elektricitetsforbrug ≤ 80 kWh pr. m2 opvarmet og kølet areal pr. år. |
| --- | --- |

(b55)

Samlet elektricitetsforbrug ≤ 80 kWh pr. m2 opvarmet og kølet areal pr. år.

3.6.6.   Vedvarende energikilder

BEMP er at installere udstyr til produktion af geotermisk energi, solenergi eller vindenergi, hvor det er relevant, og købe elektricitet fra en reel (dvs. verificerbar supplerende) leverandør af vedvarende elektricitet.

Anvendelsesområde

Muligheden for at udnytte særlige vedvarende energiteknologier på stedet afhænger af lokations- og stedsspecifikke faktorer som klima, skygge, tilgængeligt areal mv. Investeringer i vedvarende energiordninger, som ikke ligger på stedet, kan foretages af en hvilken som helst organisation. Anvendelsen af denne BEMP kan være begrænset for små virksomheder på grund af lang tilbagebetalingstid.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i11) | Andel af det endelige energiforbrug, der opfyldes af vedvarende energi, som produceres på stedet (%) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i11)

Andel af det endelige energiforbrug, der opfyldes af vedvarende energi, som produceres på stedet (%)

| (i47) | Anvendelse af certificerede kreditter for vedvarende energi (ja/nej) |
| --- | --- |

(i47)

Anvendelse af certificerede kreditter for vedvarende energi (ja/nej)

| (b56) | Det, der svarer til 50 % af overnatningsfacilitetens årlige energiforbrug, produceres af vedvarende kilder på stedet eller af verificerbare supplerende vedvarende energikilder, som ikke ligger på stedet. |
| --- | --- |

(b56)

Det, der svarer til 50 % af overnatningsfacilitetens årlige energiforbrug, produceres af vedvarende kilder på stedet eller af verificerbare supplerende vedvarende energikilder, som ikke ligger på stedet.

| (b57) | 100 % af elektriciteten stammer fra sporbare vedvarende elektricitetskilder, der ikke allerede er indregnet af en anden organisation eller indgår i det nationale gennemsnitlige elektricitetsproduktionsmix, eller som er mindre end to år gamle. |
| --- | --- |

(b57)

100 % af elektriciteten stammer fra sporbare vedvarende elektricitetskilder, der ikke allerede er indregnet af en anden organisation eller indgår i det nationale gennemsnitlige elektricitetsproduktionsmix, eller som er mindre end to år gamle.

3.7.   Restauranter og hotelkøkkener

3.7.1.   Grønne kilder til føde- og drikkevarer

BEMP er at vurdere forsyningskæder for føde- og drikkevarer for at udpege miljømæssige hotspots og vigtige kontrolpunkter, herunder udvælge miljøcertificerede produkter og redigere menuer for at undgå særligt skadelige ingredienser (f.eks. truede fiskearter og visse frugter uden for sæsonen) og sikre fornuftige portioner af kød og mejeriprodukter, og at der udbydes vegetarmuligheder.

Anvendelsesområde

Denne BEMP finder anvendelse på alle køkkener. Køkkener i landlige omgivelser kan måske få fødevarer på stedet. Større køkkener kan have større indflydelse på leverandører. Små virksomheder kan også gennemføre denne BEMP fuldt ud.

Tilhørende miljøpræstationsindikator og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikator | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i48) | Andel af miljøcertificerede ingredienser (efter værdi) (%) |

Miljøpræstationsindikator

Benchmarks for højeste kvalitet

(i48)

Andel af miljøcertificerede ingredienser (efter værdi) (%)

| (b58) | Organisationen kan fremlægge dokumenterede oplysninger, som minimum om oprindelsesland, for alle hovedingredienser. |
| --- | --- |

(b58)

Organisationen kan fremlægge dokumenterede oplysninger, som minimum om oprindelsesland, for alle hovedingredienser.

| (b59) | Mindst 60 % af føde- og drikkevarer, efter indkøbsværdi, er miljøcertificerede (f.eks. økologiske). |
| --- | --- |

(b59)

Mindst 60 % af føde- og drikkevarer, efter indkøbsværdi, er miljøcertificerede (f.eks. økologiske).

3.7.2.   Håndtering af organisk affald

BEMP er at minimere fødevareaffald, der kan undgås, ved omhyggeligt at udarbejde menuer og portionsstørrelser og sikre, at alt organisk affald sorteres og sendes til udrådning, hvor dette er muligt, eller forbrænding med energigenvinding eller lokal kompostering/kompostering på stedet.

Anvendelsesområde

Denne BEMP finder anvendelse på alle køkkener. Den foretrukne metode til genanvendelse af affald er udrådning, og den er muligvis ikke tilgængelig alle steder, hvorfor affaldet kan sendes til forbrænding med energigenvinding eller kompostering. Små virksomheder kan også gennemføre denne BEMP fuldt ud.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i49) | Produktion af organisk affald (kg pr. spisende gæst) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i49)

Produktion af organisk affald (kg pr. spisende gæst)

| (i50) | Andel af organisk affald, som sendes til udrådning eller alternativ energigenvinding, komposteres på stedet eller sendes til kompostering (%) |
| --- | --- |

(i50)

Andel af organisk affald, som sendes til udrådning eller alternativ energigenvinding, komposteres på stedet eller sendes til kompostering (%)

| (b60) | ≥ 95 % af organisk affald sorteres og skilles fra deponering og sendes om muligt til udrådning. |
| --- | --- |

(b60)

≥ 95 % af organisk affald sorteres og skilles fra deponering og sendes om muligt til udrådning.

| (b61) | Samlet produktion af organisk affald ≤ 0,25 kg pr. spisende gæst samt undgåelig affaldsproduktion ≤ 0,18 kg pr. spisende gæst. |
| --- | --- |

(b61)

Samlet produktion af organisk affald ≤ 0,25 kg pr. spisende gæst samt undgåelig affaldsproduktion ≤ 0,18 kg pr. spisende gæst.

3.7.3.   Optimeret opvask, rengøring og tilberedning af fødevarer

BEMP er at vælge effektivt vaskeudstyr, herunder vandbesparende sprayventiler med udløser til forvask, effektive opvaskemaskiner og dampkogere med egen vandforsyning, og overvåge og vurdere vandforbruget i køkken-/restaurantområder.

Anvendelsesområde

Denne BEMP finder anvendelse på alle køkkener. Det kan muligvis kun betale sig at installere mere effektive opvaskemaskiner, hvis de eksisterende opvaskemaskiner nærmer sig slutningen af deres levetid eller skal repareres. Små virksomheder kan også gennemføre denne BEMP fuldt ud.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i51) | Køkkenets vandforbrug pr. spisende gæst (l/spisende gæst) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i51)

Køkkenets vandforbrug pr. spisende gæst (l/spisende gæst)

| (i52) | Andel af miljømærkede opvaske- og køkkenrengøringskemikalier (%) |
| --- | --- |

(i52)

Andel af miljømærkede opvaske- og køkkenrengøringskemikalier (%)

| (i53) | Grønt indkøb af effektivt køkkenudstyr (ja/nej) |
| --- | --- |

(i53)

Grønt indkøb af effektivt køkkenudstyr (ja/nej)

| (b62) | Gennemførelse af en vandforvaltningsplan for køkkenet, der omfatter overvågning og rapportering af køkkenets samlede vandforbrug normaliseret pr. spisende gæst og identificering af prioriterede foranstaltninger til reduktion af vandforbruget. |
| --- | --- |

(b62)

Gennemførelse af en vandforvaltningsplan for køkkenet, der omfatter overvågning og rapportering af køkkenets samlede vandforbrug normaliseret pr. spisende gæst og identificering af prioriterede foranstaltninger til reduktion af vandforbruget.

| (b63) | Mindst 70 % af de indkøbte kemiske rengøringsmidler (bortset fra ovnrens) til opvask og rengøring er miljømærkede (f.eks. EU's miljømærke). |
| --- | --- |

(b63)

Mindst 70 % af de indkøbte kemiske rengøringsmidler (bortset fra ovnrens) til opvask og rengøring er miljømærkede (f.eks. EU's miljømærke).

3.7.4.   Optimeret madlavning, ventilation og køling

BEMP er at vælge effektivt madlavningsudstyr, herunder induktionskogeplader eller sensorstyrede gaskogeplader, effektivt køleudstyr, der anvender naturlige kølemidler som ammoniak eller kuldioxid, og styre ventilationen efter behov.

Anvendelsesområde

Denne BEMP finder anvendelse på alle køkkener. Det kan muligvis kun betale sig at installere mere effektivt madlavnings- og køleudstyr, hvis det eksisterende udstyr nærmer sig slutningen af dets levetid. Små virksomheder kan også gennemføre denne BEMP fuldt ud.

Tilhørende miljøpræstationsindikator og benchmark for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikator | Benchmark for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i54) | Specifikt energiforbrug pr. spisende gæst (kWh/spisende gæst) |

Miljøpræstationsindikator

Benchmark for højeste kvalitet

(i54)

Specifikt energiforbrug pr. spisende gæst (kWh/spisende gæst)

| (b64) | Gennemførelse af en energiforvaltningsplan for køkkenet, der omfatter overvågning og rapportering af køkkenets samlede energiforbrug normaliseret pr. spisende gæst og identificering af prioriterede foranstaltninger til reduktion af energiforbruget. |
| --- | --- |

(b64)

Gennemførelse af en energiforvaltningsplan for køkkenet, der omfatter overvågning og rapportering af køkkenets samlede energiforbrug normaliseret pr. spisende gæst og identificering af prioriterede foranstaltninger til reduktion af energiforbruget.

3.8.   Campingpladser

3.8.1.   Miljøuddannelse af gæster

BEMP er at give gæsterne interaktiv uddannelse på stedet i miljøspørgsmål, herunder kurser, naturstier eller udstyr som kulstoffattig transport (cykler, elektriske cykler).

Anvendelsesområde

Denne BEMP finder anvendelse på alle campingpladser og andre typer overnatning (navnlig i landdistrikter). Anvendelsen af denne BEMP kan være begrænset for små virksomheder med få ressourcer.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmark for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmark for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i55) | Miljøoplysninger/tilgængelig uddannelse for gæster (ja/nej) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmark for højeste kvalitet

(i55)

Miljøoplysninger/tilgængelig uddannelse for gæster (ja/nej)

| (i56) | Kulstoffattige transportmidler (f.eks. cykler) er tilgængelige for gæster (ja/nej) |
| --- | --- |

(i56)

Kulstoffattige transportmidler (f.eks. cykler) er tilgængelige for gæster (ja/nej)

| (b65) | Overnatningsfaciliteten tilskynder til og fremmer miljømæssigt ansvarlig adfærd og miljømæssigt ansvarlige aktiviteter og tilbyder miljøuddannelse af gæster gennem aktiviteter og kurser på stedet. |
| --- | --- |

(b65)

Overnatningsfaciliteten tilskynder til og fremmer miljømæssigt ansvarlig adfærd og miljømæssigt ansvarlige aktiviteter og tilbyder miljøuddannelse af gæster gennem aktiviteter og kurser på stedet.

3.8.2.   Miljøledelse af udendørs områder

BEMP er at maksimere biodiversitet på stedet ved at plante hjemmehørende arter og opsætte grønne eller brune tage og vægge. BEMP er at minimere vandforbruget til vanding og brug af gråt spildevand eller regnvand. BEMP er at minimere lysforurening fra udendørs belysning (f.eks. ved at anvende korrekt vinklede lavtryksnatriumpærer) og reducere støjforurening fra udendørs begivenheder ved at installere lydbarrierer og håndhæve strenge udgangsregler for sådanne begivenheder.

Anvendelsesområde

Denne BEMP finder anvendelse på alle campingpladser og andre typer overnatning (navnlig i landdistrikter), herunder små virksomheder.

Tilhørende miljøpræstationsindikator og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikator | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i4) | Gennemførelse af en forvaltningsplan for biodiversitet (ja/nej) |

Miljøpræstationsindikator

Benchmarks for højeste kvalitet

(i4)

Gennemførelse af en forvaltningsplan for biodiversitet (ja/nej)

| (b66) | Fastholdelse eller forøgelse af biodiversitet på stedet ved at plante hjemmehørende arter, skabe tilflugtssteder for lokale dyrearter og opsætte grønne eller brune tage, hvor det er muligt, og ved at minimere kemiske input, lys og støjforurening. |
| --- | --- |

(b66)

Fastholdelse eller forøgelse af biodiversitet på stedet ved at plante hjemmehørende arter, skabe tilflugtssteder for lokale dyrearter og opsætte grønne eller brune tage, hvor det er muligt, og ved at minimere kemiske input, lys og støjforurening.

| (b67) | Minimering af lysforurening og forstyrrelser af dyrelivet ved at installere timer- eller sensorstyrede effektive og korrekt vinklede lyskilder til ekstern belysning, der ikke lyser opad. |
| --- | --- |

(b67)

Minimering af lysforurening og forstyrrelser af dyrelivet ved at installere timer- eller sensorstyrede effektive og korrekt vinklede lyskilder til ekstern belysning, der ikke lyser opad.

| (b68) | Minimering af vandforbrug ved at plante hjemmehørende arter og tildække jorden og ved at installere kontrollerede vandingssystemer, der om muligt anvender gråt spildevand. |
| --- | --- |

(b68)

Minimering af vandforbrug ved at plante hjemmehørende arter og tildække jorden og ved at installere kontrollerede vandingssystemer, der om muligt anvender gråt spildevand.

3.8.3.   Campingpladsers energieffektivitet og installation af vedvarende energi

BEMP er at minimere energiforbruget til vandopvarmning, HVAC og belysning ved at installere vandbesparende armaturer, sikre god bygningsisolering og anvende lysstofbelysning eller LED-belysning og installere produktionskapacitet til vedvarende energi på stedet (f.eks. vandopvarmning med solenergi). Derudover kan der genvindes varme fra gråt spildevand fra vaskerum ved hjælp af en varmepumpe.

Anvendelsesområde

Denne BEMP finder anvendelse på alle campingpladser. Installation af specifikke vedvarende energiteknologier afhænger af stedsspecifikke egenskaber. Små virksomheder kan gennemføre denne BEMP fuldt ud.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmarks for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i57) | Specifikt energiforbrug pr. gæstenat (kWh/gæstenat) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmarks for højeste kvalitet

(i57)

Specifikt energiforbrug pr. gæstenat (kWh/gæstenat)

| (i11) | Andel af det endelige energiforbrug, der opfyldes af vedvarende energi, som produceres på stedet (%) |
| --- | --- |

(i11)

Andel af det endelige energiforbrug, der opfyldes af vedvarende energi, som produceres på stedet (%)

| (i47) | Anvendelse af certificerede kreditter for vedvarende energi (ja/nej) |
| --- | --- |

(i47)

Anvendelse af certificerede kreditter for vedvarende energi (ja/nej)

| (b69) | Specifikt endeligt energiforbrug (bortset fra vedvarende energi, der produceres på stedet) er ≤ 2,0 kWh pr. gæstenat. |
| --- | --- |

(b69)

Specifikt endeligt energiforbrug (bortset fra vedvarende energi, der produceres på stedet) er ≤ 2,0 kWh pr. gæstenat.

| (b70) | 100 % af elektriciteten stammer fra sporbare vedvarende elektricitetskilder, der ikke allerede indgår i en anden organisation eller i det nationale gennemsnitlige elektricitetsproduktionsmix, eller som er mindre end to år gamle. |
| --- | --- |

(b70)

100 % af elektriciteten stammer fra sporbare vedvarende elektricitetskilder, der ikke allerede indgår i en anden organisation eller i det nationale gennemsnitlige elektricitetsproduktionsmix, eller som er mindre end to år gamle.

3.8.4.   Campingpladsens vandeffektivitet

BEMP er at minimere vandforbruget ved at installere vandbesparende haner og brusere, timerkontrol til brusere og vandbesparende toiletter med dobbeltskyl samt vandløse urinaler.

Anvendelsesområde

Denne BEMP finder anvendelse på alle campingpladser. Små virksomheder kan gennemføre denne BEMP fuldt ud.

Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmark for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikatorer | Benchmark for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i23) | Vandforbrug pr. gæstenat (l/gæstenat) |

Miljøpræstationsindikatorer

Benchmark for højeste kvalitet

(i23)

Vandforbrug pr. gæstenat (l/gæstenat)

| (i25) | Gennemstrømningshastighed for brusere, vandhaner, urinaler og toiletskyl (l/min eller l/skyl). |
| --- | --- |

(i25)

Gennemstrømningshastighed for brusere, vandhaner, urinaler og toiletskyl (l/min eller l/skyl).

| (b71) | Samlet vandforbrug ≤ 94 liter pr. gæstenat ved fire- og femstjernede campingpladser med fuld service og vandforbrug ≤ 58 liter pr. gæstenat på alle andre campingpladser. |
| --- | --- |

(b71)

Samlet vandforbrug ≤ 94 liter pr. gæstenat ved fire- og femstjernede campingpladser med fuld service og vandforbrug ≤ 58 liter pr. gæstenat på alle andre campingpladser.

3.8.5.   Minimering af campingpladsaffald

BEMP er at minimere produktionen af restaffald ved at indføre affaldsforebyggelse ved at stille hensigtsmæssige affaldssorteringsfaciliteter til rådighed på stedet og ved at indgå aftaler med affaldsgenanvendelsestjenester.

Anvendelsesområde

Denne BEMP finder anvendelse på alle campingpladser. Der er mindre mulighed for affaldsforebyggelse end ved andre typer overnatning, da det meste affald stammer fra gæsternes køb. Små virksomheder kan gennemføre denne BEMP fuldt ud.

Tilhørende miljøpræstationsindikator og benchmark for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikator | Benchmark for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i39) | Usorteret affald produceret pr. gæstenat (kg/gæstenat) |

Miljøpræstationsindikator

Benchmark for højeste kvalitet

(i39)

Usorteret affald produceret pr. gæstenat (kg/gæstenat)

| (b72) | Samlet restaffald sendt til deponering er ≤ 0,2 kg pr. gæstenat. |
| --- | --- |

(b72)

Samlet restaffald sendt til deponering er ≤ 0,2 kg pr. gæstenat.

3.8.6.   Naturlige svømmebassiner

BEMP er at installere et naturligt svømmebassin eller omdanne et eksisterende svømmebassin til et naturligt svømmebassin.

Anvendelsesområde

Denne BEMP kan indføres på alle campingpladser og andre typer overnatning (navnlig i landdistrikter). Små virksomheder kan gennemføre denne BEMP fuldt ud.

Tilhørende miljøpræstationsindikator og benchmark for højeste kvalitet

| Miljøpræstationsindikator | Benchmark for højeste kvalitet |
| --- | --- |
| (i58) | Anlæggelse af et naturligt svømmebassin (ja/nej) |

Miljøpræstationsindikator

Benchmark for højeste kvalitet

(i58)

Anlæggelse af et naturligt svømmebassin (ja/nej)

| (b73) | Svømmebassinet på stedet benytter naturlige plantebaserede filtreringssystemer til at rense vandet til den krævede hygiejnestandard. |
| --- | --- |

(b73)

Svømmebassinet på stedet benytter naturlige plantebaserede filtreringssystemer til at rense vandet til den krævede hygiejnestandard.

4.   ANBEFALEDE SEKTORSPECIFIKKE CENTRALE MILJØPRÆSTATIONSINDIKATORER

Følgende tabel viser et udvalg af de centrale miljøpræstationsindikatorer for organisationer i turistsektoren. Dette er en del af alle de indikatorer, som er nævnt i kapitel 3. Tabellen består af seks dele: Den første indeholder en liste over indikatorer, der finder anvendelse på alle aktører i sektoren (tværgående), mens de efterfølgende dele er én for hver af de vigtigste aktører, der er omfattet af dette SRD (destinationsforvaltere, rejsearrangører og rejsebureauer, overnatningsfaciliteter, restauranter og hotelkøkkener og campingpladser).

| Indikator | Fælles enhed | Kort beskrivelse | Anbefalet minimumsniveau for overvågning | Tilhørende nøgleindikator
  ifølge bilag IV til forordning (EF) 1221/2009 (afsnit C.2) | Benchmark for højeste kvalitet
  og tilhørende bedste praksis for miljøledelse |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| TVÆRGÅENDE |
| 1. | Gennemførelse af et miljøledelsessystem |

Indikator

Fælles enhed

Kort beskrivelse

Anbefalet minimumsniveau for overvågning

Tilhørende nøgleindikator

ifølge bilag IV til forordning (EF) 1221/2009 (afsnit C.2)

Benchmark for højeste kvalitet

og tilhørende bedste praksis for miljøledelse

TVÆRGÅENDE

1.

Gennemførelse af et miljøledelsessystem

(ja/nej)

Indikatoren angiver, om organisationen har indført et miljøledelsessystem. Denne indikator kan anvendes af alle aktører i turistsektoren (dvs. destinationsforvaltere, rejsearrangører, overnatningsfaciliteter, restauratører, transportvirksomheder og aktivitetsarrangører).

Pr. sted

(kan aggregeres til organisationsniveau)

Alle

Der anvendes hensigtsmæssige indikatorer til løbende at overvåge alle relevante aspekter af miljøpræstationerne, herunder mindre let målbare og indirekte aspekter som f.eks. indvirkning på biodiversitet. (BEMP 3.1.1)

Alle medarbejdere får oplysninger om miljømål og uddannelse i relevante miljøledelsesaktiviteter. (BEMP 3.1.1)

Bedste praksis for miljøledelse gennemføres, hvor det er relevant. (BEMP 3.1.1)

| 2. | Andel af produkter og tjenesteydelser, der overholder bestemte miljøkriterier |
| --- | --- |

2.

Andel af produkter og tjenesteydelser, der overholder bestemte miljøkriterier

%

Indikatoren henviser til vurderingen af forsyningskæden baseret på at vælge produkter/tjenesteydelser, der opfylder specifikke miljøkriterier og certificeringer (f.eks. EU's miljømærke).

Pr. sted

(kan aggregeres til organisationsniveau)

Alle

Organisationen har gjort brug af en livscyklustankegang for at udpege muligheder for forbedringer for alle store forsyningskæder, der påvirker miljømæssige hotspots. (BEMP 3.1.2)

≥ 97 % af de kemikalier (efter vægten af det aktive indholdsstof eller den købte mængde), der anvendes i overnatningsfaciliteter og restauranter, er certificeret i henhold til et ISO type I-miljømærke (eller kan påvises at være den mest miljøvenlige tilgængelige mulighed). (BEMP 3.1.2)

≥ 97 % af alt træ, papir og pap, der købes af overnatningsfaciliteter og restauranter, genanvendes eller er miljøcertificeret (miljømærket, FSC, PEFC). (BEMP 3.1.2)

DESTINATIONSFORVALTERE

| 1. | Gennemførelse af en bæredygtig destinationsplan |
| --- | --- |

1.

Gennemførelse af en bæredygtig destinationsplan

(ja/nej)

Indikatoren angiver, om destinationsforvalteren gennemfører en bæredygtig destinationsplan, som tager hånd om centrale miljøudfordringer på destinationen, dækker hele destinationsområdet og koordinerer alle relevante involverede aktører.

Destination

Alle

Gennemførelse af en destinationsplan, der: i) omfatter hele destinationsområdet, ii) omfatter koordinering på tværs af alle offentlige og private aktører, iii) tager centrale miljøspørgsmål på destinationen op. (BEMP 3.2.1)

| 2. | Gennemførelse af en forvaltningsplan for biodiversitet |
| --- | --- |

2.

Gennemførelse af en forvaltningsplan for biodiversitet

(ja/nej)

Indikatoren henviser til gennemførelsen af en forvaltningsplan for biodiversitet på destinationen.

Destination

Biodiversitet

Minimering af og kompensering for biodiversitet, der fortrænges af udviklingen i turismen, så biodiversitet på destinationsplan bevares eller øges i områder med høj naturværdi og øges i nedbrudte områder. (BEMP 3.2.2)

| 3. | Dagligt vandforbrug pr. gæst |
| --- | --- |

3.

Dagligt vandforbrug pr. gæst

l/gæstedag

Mængde vand, der i gennemsnit forbruges af hver gæst på destinationsstedet.

Destination

Vand

Gennemsnitligt turistvandforbrug ≤ 200 l pr. gæstedag. (BEMP 3.2.3)

| 4. | Andel af spildevand, der sendes til sekundær eller tertiær behandling |
| --- | --- |

4.

Andel af spildevand, der sendes til sekundær eller tertiær behandling

%

Andel af spildevand, der produceres på destinationen, og som behandles med sekundær eller tertiær behandling i turisthøjsæsonen.

Destination

Vand

Tjenesteydelser, herunder offentlig transport, vandforsyning, spildevandsbehandling og genanvendelse af affald, skal kunne håndtere spidsbelastninger og sikre bæredygtig turisme på destinationen. (BEMP 3.2.3)

≥ 95 % af det spildevand, som produceres på destinationen, modtager mindst sekundær behandling eller tertiær behandling ved udledning til følsomme vandrecipienter, herunder i højsæsonen for turisme. (BEMP 3.2.3)

| 5. | Andel af kommunalt fast affald, der sendes til genanvendelse eller udrådning |
| --- | --- |

5.

Andel af kommunalt fast affald, der sendes til genanvendelse eller udrådning

%

Andel af kommunalt fast affald, der indsamles på destinationen og sendes til genanvendelse eller udrådning.

Destination

Affald

≥ 95 % af fast kommunalt affald ledes væk fra deponering og sendes til genanvendelse eller udrådning. (BEMP 3.2.3)

| 6. | Andel af rejser, der foretages af turister med offentlig transport, til fods eller på cykel på destinationen (%) |
| --- | --- |

6.

Andel af rejser, der foretages af turister med offentlig transport, til fods eller på cykel på destinationen (%)

%

Andel af rejser på en destination, der foretages af turister med offentlig transport, til fods eller på cykel.

Destination

Emissioner

Tjenesteydelser, herunder offentlig transport, vandforsyning, spildevandsbehandling og genanvendelse af affald, skal kunne håndtere spidsbelastninger og sikre bæredygtig turisme på destinationen. (BEMP 3.2.3)

Offentlig transport, gang og cykling udgør ≥ 80 % af de rejser, som foretages af turister inden for bydestinationer. (BEMP 3.2.3)

| 7. | Andel af det endelige energibehov, der opfyldes af vedvarende energi, som produceres på stedet |
| --- | --- |

7.

Andel af det endelige energibehov, der opfyldes af vedvarende energi, som produceres på stedet

%

Forholdet mellem den vedvarende energi, der produceres på stedet på destinationen, og destinationens samlede energiefterspørgsel med hensyn til endelig energi.

Destination

Emissioner

—

(BEMP 3.2.3)

REJSEARRANGØRER OG REJSEBUREAUER

| 1. | Specifikke drivhusgasemissioner fra transport |
| --- | --- |

1.

Specifikke drivhusgasemissioner fra transport

kg CO2/passager-km

Brændstof-/energiforbruget for fly, busser og tog, der styres af rejsearrangører, overvåges, og der anmodes om data for udliciterede transportudbydere.

Organisationens fly-/køretøjsflåde

Energieffektivitet

Materialeudnyttelse

Emissioner

Rejsearrangører tilbyder ikke flyvninger for: i) destinationer, der ligger under 700 km væk, ii) destinationer, der ligger op til 2 000 km væk ved et ophold på mindre end otte dage, eller destinationer, der ligger over 2 000  km væk ved et ophold på mindre end 14 dage. (BEMP 3.3.1)

Rejsearrangørers flyflåder opnår et gennemsnitligt specifikt brændstofforbrug på ≤ 2,7 liter pr. 100 passager-km. (BEMP 3.3.1)

Gennemsnitligt brændstofforbrug for busflåden på ≤ 0,75 liter pr. 100 passager-km, og mindst 90 % af flåden stemmer overens med EURO V eller kører på alternative brændstofsystemer. (BEMP 3.3.1)

| 2. | Andel af drivhusgasemissioner fra transport modregnet godkendte CO2-kreditter |
| --- | --- |

2.

Andel af drivhusgasemissioner fra transport modregnet godkendte CO2-kreditter

%

Andel af CO2-emissioner modregnet købte certificerede CO2-kreditter. Ved modregning af luftfartskreditter bør der anvendes en passende indeksfaktor for strålepåvirkning.

Organisationens fly-/køretøjsflåde

Energieffektivitet

Materiale-udnyttelse

Emissioner

Drivhusgasemissioner fra transport fra alle solgte pakker erstattes automatisk ved at foretage direkte investeringer i projekter til undgåelse af drivhusgasemissioner eller ved at købe godkendte CO2-kreditter. (BEMP 3.3.1)

| 3. | Andel af overnatningsfaciliteter (efter gæstenætter eller salgsværdi), der overholder specifikke miljøkriterier |
| --- | --- |

3.

Andel af overnatningsfaciliteter (efter gæstenætter eller salgsværdi), der overholder specifikke miljøkriterier

%

Denne indikator tager højde for tredjepartscertificerede miljøstandarder (f.eks. EU's miljømærke, det nordiske svanemærke) samt opfyldelse af et specifikt sæt krav.

Organisationens

Alle

≥ 90 % af overnatningsfaciliteter baseret på salgsværdi eller overnatninger stemmer overens med et sæt miljøkrav (gerne anerkendt af tredjepartscertificering). (BEMP 3.3.2)

| 4. | Andel af tjenesteydelser under miljøforbedring på destinationen |
| --- | --- |

4.

Andel af tjenesteydelser under miljøforbedring på destinationen

%

Indikatoren henviser til den andel af tjenesteydelser, som rejsearrangøren har bidraget med til forbedringer på hver af dennes store destinationer.

Destination og organisation

Alle

Rejsearrangøren fremmer miljøforbedringer ved at: i) forbedre forsyningskædens præstationer, ii) påvirke destinationsforvaltningen, iii) indføre direkte forbedringsordninger. (BEMP 3.3.3)

| 5. | Andel af solgte frontløbere inden for bæredygtige rejser (f.eks. miljømærkede) (efter værdi) |
| --- | --- |

5.

Andel af solgte frontløbere inden for bæredygtige rejser (f.eks. miljømærkede) (efter værdi)

%

Andelen i værdi af frontløbere inden for bæredygtige rejser (f.eks. det østrigske miljømærke for rejsepakker) ud af samlet antal solgte rejser fra rejsearrangøren.

Organisationens

Alle

Rejsearrangøren fremmer bæredygtige turistpakker i generelt reklamemateriale (BEMP 3.3.4)

Frontløbere inden for bæredygtige turistpakker (f.eks. det østrigske miljømærke for pakkerejser) har en salgsandel på ≥ 10 %. (BEMP 3.3.4)

Rejsearrangøren anvender effektive markedsførings- og kommunikationsmetoder til at fremme mere bæredygtige valg, når der skal vælges turistpakker. (BEMP 3.3.4)

Rejsearrangøren giver alle sine kunder destinationsspecifikke og bevidstgørende oplysninger for at fremme bæredygtig adfærd på destinationen. (BEMP 3.3.4)

| 6. | Papirforbrug pr. kunde |
| --- | --- |

6.

Papirforbrug pr. kunde

g/kunde

Mængde anvendt papir pr. kunde.

Organisationens

Materiale-udnyttelse

Affald

Emissioner

Kontor- og reklamemateriale i papir i) undgås om muligt, ii) anvender 100 % genanvendt eller miljøcertificeret (f.eks. miljømærket, FSC, PEFC) papir, iii) trykkes af miljøcertificeret (f.eks. EMAS, ISO14001) trykkeri. (BEMP 3.3.5)

| 7. | Miljøcertificering af papir og tryksager |
| --- | --- |

7.

Miljøcertificering af papir og tryksager

(ja/nej)

Denne indikator henviser til, om det anvendte papir er miljøcertificeret (f.eks. EU's miljømærke, FSC), og om det er trykt eller udskrevet af et miljøcertificeret trykkeri.

Organisationens

Materiale-udnyttelse

Affald

Kontor- og reklamemateriale i papir i) undgås om muligt, ii) anvender 100 % genanvendt eller miljøcertificeret (f.eks. miljømærket, FSC, PEFC) papir, iii) trykkes af miljøcertificeret (f.eks. EMAS, ISO14001) trykkeri. (BEMP 3.3.5)

| 8. | Specifikke CO2-emissioner fra kontor- og detailaktiviteter |
| --- | --- |

8.

Specifikke CO2-emissioner fra kontor- og detailaktiviteter

kg CO2/kunde

kg CO2/m2·år

Denne indikator måler mængden af CO2 fra detail- og kontoraktiviteter. Den kan udtrykkes som emissioner pr. kunde eller emissioner pr. detail- og kontorareal og år.

Organisationens

Emissioner

Energi- og drivhusgasstyringsplaner gennemføres, og energi- og drivhusgasemissioner fra detail- og kontoraktiviteter rapporteres og udtrykkes pr. m2 detail- og kontorareal pr. år og pr. kunde. (BEMP 3.3.5)

| 9. | Årligt vandforbrug i kontorbygninger pr. medarbejder |
| --- | --- |

9.

Årligt vandforbrug i kontorbygninger pr. medarbejder

l/medarbejder år

Denne indikator henviser til årligt vandforbrug i kontorbygninger divideret med antal medarbejdere i bygningen.

Organisationens

Vand

Vandforbrug er ≤ 2,0 m3 pr. medarbejder pr. år. (BEMP 3.3.5)

OVERNATNINGSFACILITETER

| 1. | Vandforbrug pr. gæstenat |
| --- | --- |

1.

Vandforbrug pr. gæstenat

l/gæstenat

Vandforbrug måles på overnatningsfaciliteten over et år, normaliseret pr. antal gæstenætter.

Vandforbrug for store svømmebassiner eller restauranter, der betjener et stort antal ikkeresidenter, kan udelukkes fra indikatoren for vurdering af overnatningsfaciliteter.

Pr. hotel eller tilsvarende

(kan aggregeres til organisationsniveau)

Delmåling af overnatningsareal

Vand

Gennemførelse af en stedsspecifik vandforvaltningsplan, der omfatter: i) delmåling og benchmarking af alle store vandforbrugende processer og områder, ii) regelmæssig kontrol med og vedligeholdelse af vandsystemets »lækagepunkter« og udstyr. (BEMP 3.4.1)

Samlet vandforbrug ≤ 140 l pr. gæstenat på hoteller med fuld service og ≤ 100 l pr. gæstenat i overnatningsfaciliteter, hvor størstedelen af badeværelserne er delte mellem værelserne (f.eks. hostels). (BEMP 3.4.1)

| 2. | Produceret vasketøjsmasse pr. gæstenat |
| --- | --- |

2.

Produceret vasketøjsmasse pr. gæstenat

kg vasketøj/gæstenat

Samlet produceret vasketøjsmasse pr. gæstenat Denne indikator påvirkes af genanvendelse, mængden af tekstiler, størrelse og tæthed.

Pr. lokalitet

Vand

Energieffektivitet

Reduktion af vasketøj opnået ved genbrug af håndklæder og sengelinned på mindst 30 %. (BEMP 3.4.3)

| 3. | Forbrug af kemikalieprodukter til rengøring og opvask med hensyn til aktive kemikalieindholdsstoffer pr. gæstenat |
| --- | --- |

3.

Forbrug af kemikalieprodukter til rengøring og opvask med hensyn til aktive kemikalieindholdsstoffer pr. gæstenat

g/gæstenat

Denne indikator omfatter alle kemikalieprodukter til rengøring og opvask (bortset fra vaskemidler, særlige rengøringsmidler og kemikalier til svømmebassiner). Mængden af aktive kemikalieindholdsstoffer skal rapporteres.

Pr. lokalitet

Affald

Forbrug af kemikalieprodukter til rengøring og opvask (dog ikke vaskemiddel, særlige rengøringsmidler og kemikalier til svømmebassiner) ≤ 10 gram aktive kemikalieindholdsstoffer pr. gæstenat. (BEMP 3.4.3)

| 4. | Andel af ISO type I-miljømærkede kemikalier og tekstiler |
| --- | --- |

4.

Andel af ISO type I-miljømærkede kemikalier og tekstiler

%

Andel af ISO type I-miljømærkede kemikalier (til rengøring, sæber, shampoo mv.) og anvendte tekstiler.

Pr. lokalitet

Affald

Mindst 80 % (efter vægten af det aktive indholdsstof eller købt mængde) af alle generelle rengøringsmidler, sanitetsrengøringsmidler, sæber og shampoo, som anvendes af turistovernatningsfaciliteten, er tildelt et ISO type I-miljømærke (f.eks. EU's miljømærke). (BEMP 3.4.3)

| 5. | Vandforbrug pr. kg. vasketøj |
| --- | --- |

5.

Vandforbrug pr. kg. vasketøj

l/kg vasketøj

Denne indikator måler vandforbruget for en fuldstændig vaskecyklus pr. kg vasketøj.

Pr. vaskeri benyttet af overnatningsfaciliteten.

Vand

For små vaskeriaktiviteter har alle nye husholdningsvaskemaskiner et EU-energimærkning på A+++, og kommercielle vaskemaskiner har et gennemsnitligt vandforbrug på ≤ 7 l pr. kg vasket vasketøj.

Et samlet vandforbrug i den fuldstændige vaskecyklus i store vaskeriaktiviteter på ≤ 5 l pr. kg tekstil for overnatningsfaciliteters vasketøj og ≤ 9 l pr. kg tekstil for restauranters vasketøj. (BEMP 3.4.5).

| 6. | Energiforbrug pr. kg. vasketøj |
| --- | --- |

6.

Energiforbrug pr. kg. vasketøj

kWh/kg vasketøj

Denne indikator måler energiforbruget for en fuldstændig vaskecyklus pr. kg vasketøj.

Pr. vaskeri benyttet af overnatningsfaciliteten.

Energieffektivitet

Samlet energiforbrug for små vaskeriaktiviteter på stedet på ≤ 2,0 kWh pr. kg tekstiler for tørrede og færdige vaskeriprodukter. (BEMP 3.4.4).

Et samlet energiforbrug for tørrede og færdige store vaskeriprodukter på ≤ 0,90 kWh pr. kg tekstiler for overnatningsfaciliteters vasketøj og ≤ 1,45 kWh pr. kg tekstiler for restauranters vasketøj. (BEMP 3.4.5)

| 7. | Andel af miljømærkede vaskemidler |
| --- | --- |

7.

Andel af miljømærkede vaskemidler

%

Andel af miljømærkede vaskemidler, der anvendes til vaskeriaktiviteter.

Pr. vaskeri benyttet af overnatningsfaciliteten.

Affald

Mindst 80 % af de anvendte vaskemidler til små vaskeriaktiviteter (efter vægten af aktivt indholdsstof eller købt mængde) er tildelt et ISO type I-miljømærke (f.eks. det nordiske svanemærke, den blå engel og EU's miljømærke). (BEMP 3.4.4).

For store vaskeriaktiviteter udelukkende brug af vaskemidler til professionel brug, der overholder et ISO type I-miljømærke (f.eks. EU's miljømærke, det nordiske svanemærke), anvendt i passende doser. (BEMP 3.4.5)

| 8. | Miljømærket vaskeritjeneste |
| --- | --- |

8.

Miljømærket vaskeritjeneste

(ja/nej)

Denne indikator henviser til aftaler indgået med en ekstern leverandør af vaskeritjenester, som overholder et ISO type I-miljømærke.

Pr. vaskeritjeneste benyttet af overnatningsfaciliteten.

Vand

Energieffektivitet

Alle udliciterede vaskeriaktiviteter udføres af en leverandør, som er tildelt et ISO type I-miljømærke (f.eks. det nordiske svanemærke), og alle store interne vaskeriaktiviteter eller vaskeriaktiviteter, som er udliciteret til ikkecertificerede leverandører, overholder de relevante benchmarks. (BEMP 3.4.5)

| 9. | Gennemførelse af en plan for styring af svømmebassinets miljø |
| --- | --- |

9.

Gennemførelse af en plan for styring af svømmebassinets miljø

(ja/nej)

Gennemførelse af en plan for styring af svømmebassinets miljø omfatter vand, energi og kemikalieovervågning.

Pr. lokalitet

Vand

Energieffektivitet

Materialeudnyttelse

Gennemførelse af en effektivitetsplan for svømmebassiner og spaområder, der omfatter: i) benchmarking af specifikt vand-, energi- og kemikalieforbrug i svømmebassiner og spaområder, udtrykt pr. m2 overfladeareal for svømmebassinet og pr. gæstenat, ii) minimering af forbrug af klor gennem optimeret dosering og brug af supplerende desinfektionsmetoder som ozonbehandling og UV-behandling. (BEMP 3.4.6)

| 10. | Implementering af genanvendelse af gråt spildevand eller regnvand |
| --- | --- |

10.

Implementering af genanvendelse af gråt spildevand eller regnvand

(ja/nej)

Denne indikator angiver, om der er installeret og anvendes et system, der anvender gråt spildevand til interne eller eksterne (f.eks. vanding) formål, eller som anvender regnvand til indendørs formål (f.eks. toiletskyl).

Pr. lokalitet

På organisationsniveau: % af lokaliteterne

Vand

Installation af et system til genanvendelse af regnvand, der leverer den interne vandforsyning og/eller et system til genanvendelse af gråt spildevand, der leverer den interne eller eksterne vandforsyning. (BEMP 3.4.7)

| 11. | Affaldsproduktion pr. gæstenat |
| --- | --- |

11.

Affaldsproduktion pr. gæstenat

kg/gæstenat

Denne indikator henviser til den samlede affaldsproduktion (sorteret og usorteret).

Formålet er at vurdere effektiviteten af affaldsforebyggelsesforanstaltninger (f.eks. genanvendelse).

Som minimum pr. hotel eller tilsvarende (kan aggregeres til organisationsniveau)

Pr. kildeområde (f.eks. køkken, rengøring)

Affald

Materialeudnyttelse

Samlet affaldsproduktion (sorteret plus usorteret) ≤ 0,6 kg pr. gæstenat. (BEMP 3.5.1)

| 12. | Andel af affald, der sendes til genanvendelse |
| --- | --- |

12.

Andel af affald, der sendes til genanvendelse

%

Denne indikator angiver den mængde affald (udtrykt i vægt), som indsamles særskilt og sendes til genanvendelse.

Pr. hotel eller tilsvarende

(kan aggregeres til organisationsniveau)

Affald

Materialeudnyttelse

Mindst 84 % af affald udtrykt i vægt sendes til genanvendelse. (BEMP 3.5.2)

| 13. | Usorteret affald produceret pr. gæstenat |
| --- | --- |

13.

Usorteret affald produceret pr. gæstenat

kg/gæstenat

Denne indikator måler mængden af usorteret produceret affald (der ikke sendes til genanvendelse).

Pr. hotel eller tilsvarende

(kan aggregeres til organisationsniveau)

Affald

Materialeudnyttelse

Usorteret affald sendt til deponering er ≤ 0,16 kg pr. gæstenat. (BEMP 3.5.2)

| 14. | Bortskaffelseseffektivitet ved spildevandsbehandling på stedet |
| --- | --- |

14.

Bortskaffelseseffektivitet ved spildevandsbehandling på stedet

% af BOD5, COD, samlet nitrogen, samlet fosfor fjernet

BOD5, COD, samlet nitrogen, samlet fosforkoncentration i endeligt spildevand (mg/l)

Denne indikator henviser til rensningssystemerne på stedet og deres præstation (hvis de findes).

Pr. hotel eller tilsvarende

Affald

Vand

Hvor det ikke er muligt at sende spildevand til centraliseret behandling, omfatter spildevandsrensning på stedet en forbehandling (rist, udligning og bundfældning) efterfulgt af biologisk behandling med > 95 % BOD5 fjernelse, > 90 % nitrificering og udrådning (ikke på stedet) af overskydende slam. (BEMP 3.5.3)

| 15. | Gennemførelse af en stedsspecifik forvaltningsplan for energi |
| --- | --- |

15.

Gennemførelse af en stedsspecifik forvaltningsplan for energi

(ja/nej)

Indikatoren viser, om der er gennemført en stedsspecifik energiforvaltningsplan, som omfatter delmåling af alle store energiforbrugerende processer, og om det primære energiforbrug og energirelaterede CO2-emissioner er beregnet og rapporteret.

Pr. hotel eller tilsvarende og på organisationsniveau (aggregeret værdi)

Energieffektivitet

Gennemførelse af en stedsspecifik energiforvaltningsplan, der omfatter: i) delmåling og benchmarking af alle store energiforbrugende processer, ii) beregning og rapportering af primært energiforbrug og energirelaterede CO2-emissioner. (BEMP 3.6.1)

| 16. | Specifikt energiforbrug |
| --- | --- |

16.

Specifikt energiforbrug

kWh/m2·år

Samlet energiforbrug pr. arealenhed og pr. år med hensyn til endelig energi.

Vedvarende energi, der produceres på stedet, bør ikke fratrækkes.

Hvor energi til opvarmning og køling kan adskilles fra anden procesenergi, anbefales det at rapportere dem særskilt.

Pr. hotel eller tilsvarende og på organisationsniveau (aggregeret værdi)

Energieffektivitet

For eksisterende bygninger det endelige energiforbrug for HVAC (varme, ventilation og klimaanlæg) og vandopvarmning ≤ 75 kWh, eller samlet endeligt energiforbrug ≤ 180 kWh, pr. m2 opvarmet og kølet areal pr. år. (BEMP 3.6.1, 3.6.2 og 3.6.3)

For nye bygninger svarer den vurderede energipræstation til standarderne for Minergie P eller PassiveHouse eller tilsvarende. (BEMP 3.6.2 og 3.6.3)

Vandkildevarmepumper og/eller geotermisk opvarmning/køling foretrækkes om muligt frem for traditionelle opvarmnings- og kølingssystemer, og varmepumper opfylder EU's miljømærkekriterier. (BEMP 3.6.4)

Samlet elektricitetsforbrug ≤ 80 kWh pr. m2 pr. år (opvarmet og kølet areal). (BEMP 3.6.5)

| 17. | Installeret belysningskapacitet |
| --- | --- |

17.

Installeret belysningskapacitet

W/m2

Installeret belysningskapacitet til at opfylde belysningsbehov pr. arealenhed.

En alternativ god teknisk indikator er Lumens/m2, men miljøpræstationen hænger i højere grad sammen med den installerede kapacitet målt i W/m2.

Pr. hotel eller tilsvarende

Energieffektivitet

Installeret belysningskapacitet ≤ 10 W pr. m2. (BEMP 3.6.5)

Elektricitetsforbrug til belysning ≤ 25 kWh pr. m2 pr. år (opvarmet og kølet areal). (BEMP 3.6.5)

Samlet elektricitetsforbrug ≤ 80 kWh pr. m2 pr. år (opvarmet og kølet areal). (BEMP 3.6.5)

| 18. | Andel af det endelige energiforbrug, der opfyldes af vedvarende energi, som produceres på stedet |
| --- | --- |

18.

Andel af det endelige energiforbrug, der opfyldes af vedvarende energi, som produceres på stedet

%

Forholdet mellem den vedvarende energi, der produceres på stedet på overnatningsfaciliteten, og facilitetens samlede energiforbrug med hensyn til endelig energi.

Pr. hotel eller tilsvarende og på organisationsniveau (aggregeret værdi)

Energieffektivitet

Det, der svarer til 50 % af overnatningsfacilitetens årlige energiforbrug, produceres af vedvarende kilder på stedet. (BEMP 3.6.6)

| 19. | Anvendelse af certificerede kreditter for vedvarende energi |
| --- | --- |

19.

Anvendelse af certificerede kreditter for vedvarende energi

(ja/nej)

Denne indikator udtrykker, om overnatningsfaciliteten køber certificeret vedvarende energi uden for stedet (f.eks. vedvarende elektricitet).

Certificeringen skal sikre, at den købte vedvarende energi ikke allerede er indregnet af en anden organisation eller indgår i det nationale gennemsnitlige elektricitetsproduktionsmix.

Pr. hotel eller tilsvarende og på organisationsniveau (aggregeret værdi)

Energieffektivitet

100 % af elektriciteten stammer fra sporbare vedvarende elektricitetskilder, der ikke allerede er indregnet af en anden organisation eller indgår i det nationale gennemsnitlige elektricitetsproduktionsmix, eller som er mindre end to år gamle. (BEMP 3.6.6)

RESTAURANTER OG HOTELKØKKENER

| 1. | Andel af miljøcertificerede ingredienser (efter værdi) |
| --- | --- |

1.

Andel af miljøcertificerede ingredienser (efter værdi)

%

Denne indikator henviser til ingredienser, som er certificeret med relevante miljøstandarder (f.eks. økologiske, MSC).

Pr. vigtig indkøbt ingrediens (kan aggregeres til organisationsniveau)

Alle

Organisationen kan fremlægge dokumenterede oplysninger, som minimum om oprindelsesland, for alle hovedingredienser. (BEMP 3.7.1)

Mindst 60 % af føde- og drikkevarer, efter indkøbsværdi, er miljøcertificerede (f.eks. økologiske). (BEMP 3.7.1)

| 2. | Produktion af organisk affald pr. spisende gæst |
| --- | --- |

2.

Produktion af organisk affald pr. spisende gæst

kg/spisende gæst

Samlet produceret organisk affald divideret med antal kuverter (spisende gæster).

Pr. køkken eller hotel (kan aggregeres til organisationsniveau)

Affald

Materialeudnyttelse

Samlet produktion af organisk affald ≤ 0,25 kg pr. spisende gæst samt undgåelig affaldsproduktion ≤ 0,18 kg pr. spisende gæst. (BEMP 3.7.2)

| 3. | Andel af organisk affald, som sendes til udrådning eller alternativ energigenvinding, komposteres på stedet eller sendes til kompostering |
| --- | --- |

3.

Andel af organisk affald, som sendes til udrådning eller alternativ energigenvinding, komposteres på stedet eller sendes til kompostering

%

Restauranter og hotelkøkkener bør indgive særskilte rapporter om organisk affald, der sendes til udrådning, alternativ energigenvinding, komposteres på stedet eller sendes til kompostering, i procent af den samlede mængde produceret organisk affald.

Pr. køkken eller hotel (kan aggregeres til organisationsniveau)

Affald

Materialeudnyttelse

≥ 95 % af organisk affald sorteres og skilles fra deponering og sendes om muligt til udrådning eller alternativ energigenvinding. (BEMP 3.7.2)

| 4. | Køkkenvandforbrug pr. spisende gæst |
| --- | --- |

4.

Køkkenvandforbrug pr. spisende gæst

l/spisende gæst

Andel af samlet køkkenvandforbrug af antal kuverter (spisende gæster).

Flere processer bidrager til vandforbrug, og ideelt set bør processerne overvåges (opvask, vandhaner, dampkogere mv.).

Som minimum pr. køkken eller hotel (kan aggregeres til organisationsniveau)

Pr. proces

Vand

Energieffektivitet

Gennemførelse af en vandforvaltningsplan for køkkenet, der omfatter overvågning og rapportering af køkkenets samlede vandforbrug normaliseret pr. spisende gæst og identificering af prioriterede foranstaltninger til reduktion af vandforbruget. (BEMP 3.7.3)

| 5. | Andel af miljømærkede opvaske- og køkkenrengøringskemikalier |
| --- | --- |

5.

Andel af miljømærkede opvaske- og køkkenrengøringskemikalier

%

Denne indikator viser andelen af opvaske- og køkkenrengøringskemikalier, som er ISO type I-miljømærket.

Pr. lokalitet

Affald

Mindst 70 % af de indkøbte kemiske rengøringsmidler (bortset fra ovnrens) til opvask og rengøring er miljømærkede (f.eks. EU's miljømærke). (BEMP 3.7.3)

| 6. | Specifikt energiforbrug pr. spisende gæst |
| --- | --- |

6.

Specifikt energiforbrug pr. spisende gæst

kWh/spisende gæst

Samlet energiforbrug for køkkenet divideret med antal kuverter.

Denne indikator omfatter alle energikilder (f.eks. elektricitet, naturgas, LPG).

Mange processer bidrager til energiforbrug, og ideelt set bør processerne overvåges (madlavning, køling, opvask mv.).

Som minimum pr. køkken eller hotel (kan aggregeres til organisationsniveau)

Pr. proces

Energieffektivitet

Gennemførelse af en energiforvaltningsplan for køkkenet, der omfatter overvågning og rapportering af køkkenets samlede energiforbrug normaliseret pr. spisende gæst og identificering af prioriterede foranstaltninger til reduktion af energiforbruget. (BEMP 3.7.4)

CAMPINGPLADSER

| 1. | Miljøoplysninger/tilgængelig uddannelse for gæster (ja/nej) |
| --- | --- |

1.

Miljøoplysninger/tilgængelig uddannelse for gæster (ja/nej)

(ja/nej)

Denne indikator vedrører tilgængeligheden af oplysninger om f.eks. mobilitetsløsninger med lav indvirkning (f.eks. cykler, offentlig transport, elkøretøjer), tilbud om kurser, der omhandler miljøspørgsmål, og naturvandringer.

Pr. campingplads

Alle

Overnatningsfaciliteten tilskynder til og fremmer miljømæssigt ansvarlig adfærd og miljømæssigt ansvarlige aktiviteter og tilbyder miljøuddannelse af gæster gennem aktiviteter og kurser på stedet. (BEMP 3.8.1)

| 2. | Gennemførelse af en forvaltningsplan for biodiversitet |
| --- | --- |

2.

Gennemførelse af en forvaltningsplan for biodiversitet

(ja/nej)

Indikatoren henviser til gennemførelsen af en forvaltningsplan for biodiversitet på campingpladsen.

Pr. campingplads

Biodiversitet

Fastholdelse eller forøgelse af biodiversitet på stedet ved at plante hjemmehørende arter, skabe tilflugtssteder for lokale dyrearter og opsætte grønne eller brune tage, hvor det er muligt, og ved at minimere kemiske input, lys og støjforurening. (BEMP 3.8.2)

Minimering af lysforurening og forstyrrelser af dyrelivet ved at installere timer- eller sensorstyrede effektive og korrekt vinklede lyskilder til ekstern belysning, der ikke lyser opad. (BEMP 3.8.2)

Minimering af vandforbrug ved at plante hjemmehørende arter og tildække jorden og ved at installere kontrollerede vandingssystemer, der om muligt anvender gråt spildevand. (BEMP 3.8.2)

| 3. | Specifikt energiforbrug pr. gæstenat |
| --- | --- |

3.

Specifikt energiforbrug pr. gæstenat

kWh/gæstenat

Samlet energiforbrug på campingpladsen pr. gæstenat med hensyn til endelig energi.

Det skal tydeligt angives, om vedvarende energi, der produceres på stedet, indgår i tallet, og dette må også gerne angives særskilt.

Energiforbrug i bygninger og køkkener kan også udtrykkes særskilt som kWh/m2·år og kWh/spisende gæst.

Pr. campingplads (kan aggregeres til organisationsniveau)

Pr. proces

Energieffektivitet

Specifikt endeligt energiforbrug (bortset fra vedvarende energi, der produceres på stedet) er ≤ 2,0 kWh pr. gæstenat. (BEMP 3.8.3)

| 4. | Andel af det endelige energiforbrug, der opfyldes af vedvarende energi, som produceres på stedet |
| --- | --- |

4.

Andel af det endelige energiforbrug, der opfyldes af vedvarende energi, som produceres på stedet

%

Denne indikator beregnes som en procentdel af den samlede anvendte energi, der leveres af vedvarende energi produceret på stedet.

Pr. campingplads (kan aggregeres til organisationsniveau)

Pr. proces

Energieffektivitet

—

(BEMP 3.8.3)

| 5. | Anvendelse af certificerede kreditter for vedvarende energi |
| --- | --- |

5.

Anvendelse af certificerede kreditter for vedvarende energi

(ja/nej)

Denne indikator udtrykker, om overnatningsfaciliteten køber certificeret vedvarende energi uden for stedet (f.eks. vedvarende elektricitet).

Certificeringen skal sikre, at den købte vedvarende energi ikke allerede er indregnet af en anden organisation eller indgår i det nationale gennemsnitlige elektricitetsproduktionsmix.

Pr. campingplads (kan aggregeres til organisationsniveau)

Pr. proces

Energieffektivitet

100 % af elektriciteten stammer fra sporbare vedvarende elektricitetskilder, der ikke allerede er indregnet af en anden organisation eller indgår i det nationale gennemsnitlige elektricitetsproduktionsmix, eller som er mindre end to år gamle. (BEMP 3.8.3)

| 6. | Vandforbrug pr. gæstenat |
| --- | --- |

6.

Vandforbrug pr. gæstenat

l/gæstenat

Vandforbrug måles på campingpladsen over et år og divideres med antal gæstenætter.

Vandforbrug for store svømmebassiner eller restauranter, der betjener et stort antal ikkeresidenter, kan udelukkes fra denne indikator for vurdering af overnatningsfaciliteter.

Pr. campingplads (kan aggregeres til organisationsniveau)

Vand

Samlet vandforbrug ≤ 94 liter pr. gæstenat ved fire- og femstjernede campingpladser med fuld service og vandforbrug ≤ 58 liter pr. gæstenat på alle andre campingpladser. (BEMP 3.8.4)

| 7. | Usorteret affald produceret pr. gæstenat |
| --- | --- |

7.

Usorteret affald produceret pr. gæstenat

kg/gæstenat

Denne indikator måler mængden af usorteret produceret affald.

Som minimum pr. campingplads eller tilsvarende

(kan aggregeres til organisationsniveau)

Affald

Materialeudnyttelse

Samlet restaffald sendt til deponering er ≤ 0,2 kg pr. gæstenat. (BEMP 3.8.5)

---

(1)  
  EUT L 342 af 22.12.2009, s. 1.

(2)  Den videnskabelige og politiske rapport er offentligt tilgængelig på JRC/IPTS's websted på følgende adresse: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/TourismBEMP.pdf. Konklusionerne om bedste praksis for miljøledelse og anvendeligheden deraf samt de udpegede specifikke miljøpræstationsindikatorer og de fastsatte benchmarks for højeste kvalitet, der fremgår af dette sektorreferencedokument, bygger på resultaterne i den videnskabelige og politiske rapport. Alle baggrundsoplysningerne og de tekniske detaljer fremgår af rapporten.

(3)  Rådets forordning (EØF) nr. 1836/93 af 29. juni 1993 om industrivirksomheders frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøstyring og miljørevision (EFT L 168 af 10.7.1993, s. 1).

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 761/2001 af 19. marts 2001 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS) (EFT L 114 af 24.4.2001, s. 1).

(5)  I henhold til bilag IV (B.e.) i EMAS-forordningen skal miljøredegørelsen indeholde »et resumé af de foreliggende data om organisationens miljøpræstationer set i forhold til dens miljømålsætninger og miljømål i relation til dens væsentlige miljøvirkninger. Der skal rapporteres om nøgleindikatorer og andre relevante miljøpræstationsindikatorer, jf. del C.« I bilag IV — del C anføres følgende: »Hver organisation skal desuden hvert år gøre rede for sine præstationer vedrørende de mere specifikke miljøforhold, som den har anført i miljøredegørelsen, under hensyntagen til eventuelle sektorreferencedokumenter som omhandlet i artikel 46.«

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1893/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter NACE rev. 2 og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3037/90 og visse EF-forordninger om bestemte statistiske områder. (EUT L 393 af 30.12.2006, s. 1).

(7)  Dette dokument er ikke direkte målrettet krydstogtsektoren. En række af de beskrevne BEMP'er kan imidlertid i et vist omfang også finde anvendelse på krydstogter.

(8)  http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/products-groups-and-criteria.html.

(9)  ETIS er et styrings- og oplysningsværktøj, der hjælper destinationerne med at overvåge og måle deres bæredygtige turistpræstationer i forhold til deres egne mål. Der kan findes yderligere oplysninger på: http://ec.europa.eu/growth/sectors/tourism/offer/sustainable/indicators/index_en.htm.

(10)  CFC og HCFC står for chlorfluorcarbon og hydrochlorfluorcarbon.

(11)  Forvaltning af destinationer er samordning af alle relevante statslige og private aktører, sædvanligvis via et offentligt organ med eller uden privat deltagelse, som har til formål at støtte udviklingen af turisme på en destination ved at træffe strategiske afgørelser, gennemføre politiske foranstaltninger, fastholde og fremme kultur- og naturarv og attraktioner, samordne arrangementer/festivaler, tilvejebringe midler til turismerelaterede projekter, fremme samarbejdet mellem virksomhederne, sikre infrastruktur og levering af tjenesteydelser.

(12)  Ved små virksomheder forstås virksomheder, som beskæftiger under 50 personer, og som har en årlig omsætning og/eller en samlet årlig balance på højst 10 mio. EUR (Kommissionens henstilling 2003/361/EF).

(13)  Som led i ISO 14000-serien af miljøstandarder har Den Internationale Standardiseringsorganisation udarbejdet en delserie (ISO 14020) specifikt beregnet til miljømærkning, som omfatter tre typer mærkningsordninger. I denne forbindelse er et »type I«-miljømærke et mærke med flere kriterier, som er udviklet af en tredjepart. Som eksempel kan nævnes, på EU-plan, »EU's miljømærke«, eller på nationalt eller multilateralt plan »den blå engel«, »Østrigs miljømærke« og »det nordiske svanemærke«.

(14)  Dette kan gøres inden for rammerne af gennemførelsen af et energistyringssystem i henhold til ISO 50001.

(15)  Sengelinned af en blanding af bomuld og polyester har en længere holdbarhed og kræver mindre vaskerienergi end sengelinned af ren bomuld.

(16)  Dette kan gøres inden for rammerne af gennemførelsen af et energistyringssystem i henhold til ISO 50001.

(17)  Passive House og Minenergie P er to eksempler på meget ambitiøse bygningsstandarder med hensyn til energipræstationer. Deres krav beskrives på henholdsvis: http://www.passiv.de/en/02_informations/02_passive-house-requirements/02_passive-house-requirements.htm og http://www.minergie.ch/minergie_fr.html.

(18)  Mere specifikt beskrives BEMP'er om forbedring af klimaskærmen og mere bredt af bygningernes miljømæssige bæredygtighed i det kommende sektorreferencedokument fra EMAS for byggesektoren.

---