# Europeiska unionens L 203/2009

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2009.203.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 203 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 52 årgången5 augusti 2009 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2009.203.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 203

Svensk utgåva

Lagstiftning

52 årgången5 augusti 2009

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 703/2009 av den 27 juli 2009 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av valstråd med ursprung i Folkrepubliken Kina och om avslutande av förfarandet rörande import av valstråd med ursprung i Republiken Moldavien och Turkiet | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 704/2009 av den 4 augusti 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 14 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 705/2009 av den 4 augusti 2009 om ändring av förordning (EG) nr 696/2009 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 1 augusti 2009 | 16 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/61/EG av den 13 juli 2009 om installationen av belysnings- och ljussignalanordningar på jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjul (kodifierad version) (
  1
  ) | 19 |
| | * | Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/68/EG av den 13 juli 2009 om typgodkännande av delar för belysnings- och ljussignalanordningar på jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul (kodifierad version) (
  1
  ) | 52 |
| | * | Kommissionens direktiv 2009/98/EG av den 4 augusti 2009 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG för att ta upp boroxid som ett verksamt ämne i bilaga I till direktivet (
  1
  ) | 58 |
| | * | Kommissionens direktiv 2009/99/EG av den 4 augusti 2009 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG för att ta upp klorofacinon som ett verksamt ämne i bilaga I till direktivet (
  1
  ) | 62 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EG) nr 703/2009 av den 27 juli 2009 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av valstråd med ursprung i Folkrepubliken Kina och om avslutande av förfarandet rörande import av valstråd med ursprung i Republiken Moldavien och Turkiet

1

Kommissionens förordning (EG) nr 704/2009 av den 4 augusti 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

14

Kommissionens förordning (EG) nr 705/2009 av den 4 augusti 2009 om ändring av förordning (EG) nr 696/2009 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 1 augusti 2009

16

DIREKTIV

*

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/61/EG av den 13 juli 2009 om installationen av belysnings- och ljussignalanordningar på jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjul (kodifierad version) (
  1
  )

1

19

*

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/68/EG av den 13 juli 2009 om typgodkännande av delar för belysnings- och ljussignalanordningar på jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul (kodifierad version) (
  1
  )

1

52

*

Kommissionens direktiv 2009/98/EG av den 4 augusti 2009 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG för att ta upp boroxid som ett verksamt ämne i bilaga I till direktivet (
  1
  )

1

58

*

Kommissionens direktiv 2009/99/EG av den 4 augusti 2009 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG för att ta upp klorofacinon som ett verksamt ämne i bilaga I till direktivet (
  1
  )

1

62

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/598/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 9 juli 2009 om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till madrasser
  [delgivet med nr K(2009) 4597]

   (
  1
  ) | 65 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

2009/598/EG

*

Kommissionens beslut av den 9 juli 2009 om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till madrasser
  [delgivet med nr K(2009) 4597]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2009) 4597]

1

65

| | | III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen |
| --- | --- | --- |
| | | RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN |
| | * | Rådets beslut 2009/599/Gusp av den 4 augusti 2009 om genomförande av gemensam ståndpunkt 2006/795/Gusp om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea | 81 |

III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

*

Rådets beslut 2009/599/Gusp av den 4 augusti 2009 om genomförande av gemensam ståndpunkt 2006/795/Gusp om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea

81

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 5.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 203/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 203/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 703/2009

av den 27 juli 2009

om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av valstråd med ursprung i Folkrepubliken Kina och om avslutande av förfarandet rörande import av valstråd med ursprung i Republiken Moldavien och Turkiet

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Provisoriska åtgärder

| (1) | Genom förordning (EG) nr 112/2009 (2) (nedan kallad förordningen om preliminär tull) införde kommissionen en preliminär antidumpningstull på import av valstråd med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina) och Republiken Moldavien (nedan kallat Moldavien). |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 112/2009 (2) (nedan kallad förordningen om preliminär tull) införde kommissionen en preliminär antidumpningstull på import av valstråd med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina) och Republiken Moldavien (nedan kallat Moldavien).

| (2) | Det noteras att förfarandet inleddes efter ett klagomål från Eurofer (nedan kallad klaganden), som företräder tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av gemenskapens samlade produktion av valstråd. |
| --- | --- |

(2)

Det noteras att förfarandet inleddes efter ett klagomål från Eurofer (nedan kallad klaganden), som företräder tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av gemenskapens samlade produktion av valstråd.

2.   Efterföljande förfarande

| (3) | Efter underrättelse om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa preliminära antidumpningsåtgärder (nedan kallat preliminära meddelandet av uppgifter), lämnade flera berörda parter skriftliga synpunkter på de preliminära undersökningsresultaten. De parter som så önskade gavs tillfälle att bli hörda. Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som ansågs nödvändiga för de slutgiltiga undersökningsresultaten. I detta syfte gjordes ett kontrollbesök på plats även hos följande företag:
  Tillverkare i gemenskapen:






  — | Celsa UK Holding Limited, Cardiff, Förenade kungariket. |
| --- | --- | --- |

(3)

Efter underrättelse om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa preliminära antidumpningsåtgärder (nedan kallat preliminära meddelandet av uppgifter), lämnade flera berörda parter skriftliga synpunkter på de preliminära undersökningsresultaten. De parter som så önskade gavs tillfälle att bli hörda. Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som ansågs nödvändiga för de slutgiltiga undersökningsresultaten. I detta syfte gjordes ett kontrollbesök på plats även hos följande företag:

Tillverkare i gemenskapen:

—

Celsa UK Holding Limited, Cardiff, Förenade kungariket.

| (4) | Kommissionen fortsatte dessutom sin undersökning av aspekter rörande gemenskapens intresse och gjorde analyser av de uppgifter som vissa användare i gemenskapen lämnat i frågeformuläret. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen fortsatte dessutom sin undersökning av aspekter rörande gemenskapens intresse och gjorde analyser av de uppgifter som vissa användare i gemenskapen lämnat i frågeformuläret.

| (5) | Det erinras om att undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 april 2007–31 mars 2008 (nedan kallad undersökningsperioden eller UP i tabeller) (se skäl 13 i förordningen om preliminär tull). När det gäller undersökningen av utvecklingen av de faktorer som är relevanta för bedömningen av skada undersökte kommissionen uppgifter som omfattade perioden från och med 2004 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(5)

Det erinras om att undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 april 2007–31 mars 2008 (nedan kallad undersökningsperioden eller UP i tabeller) (se skäl 13 i förordningen om preliminär tull). När det gäller undersökningen av utvecklingen av de faktorer som är relevanta för bedömningen av skada undersökte kommissionen uppgifter som omfattade perioden från och med 2004 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

| (6) | Vissa berörda parter hävdade att valet av 2004 för bedömningen av skada var olämpligt eftersom man ansåg att 2004 var ett exceptionellt bra år med en stor efterfrågan och rejäla vinstmarginaler. De ansåg därför att 2004 inte borde ingå i skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(6)

Vissa berörda parter hävdade att valet av 2004 för bedömningen av skada var olämpligt eftersom man ansåg att 2004 var ett exceptionellt bra år med en stor efterfrågan och rejäla vinstmarginaler. De ansåg därför att 2004 inte borde ingå i skadeundersökningsperioden.

| (7) | Det bör noteras att enligt artikel 6.1 i grundförordningen ska undersökningen omfatta en period som omedelbart föregår inledandet av förfarandet. Det erinras om att den aktuella undersökningen inleddes den 8 maj 2008. När det gäller undersökningen av utvecklingen av de faktorer som är relevanta för skadebedömningen, omfattar denna period normalt de tre eller fyra år som föregår inledandet och slutar samtidigt som undersökningsperioden. Denna praxis tillämpades i det aktuella förfarandet. Oavsett om 2004 eller något annat år som omfattades av skadeundersökningsperioden var exceptionellt eller inte saknar därför betydelse för valet av denna period. |
| --- | --- |

(7)

Det bör noteras att enligt artikel 6.1 i grundförordningen ska undersökningen omfatta en period som omedelbart föregår inledandet av förfarandet. Det erinras om att den aktuella undersökningen inleddes den 8 maj 2008. När det gäller undersökningen av utvecklingen av de faktorer som är relevanta för skadebedömningen, omfattar denna period normalt de tre eller fyra år som föregår inledandet och slutar samtidigt som undersökningsperioden. Denna praxis tillämpades i det aktuella förfarandet. Oavsett om 2004 eller något annat år som omfattades av skadeundersökningsperioden var exceptionellt eller inte saknar därför betydelse för valet av denna period.

| (8) | Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att införa slutgiltiga antidumpningsåtgärder på import av valstråd med ursprung i Kina och slutgiltigt ta ut de belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminär tull, samt om avslutandet av förfarandet rörande import av valstråd med ursprung i Moldavien och Turkiet. De beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter detta meddelande av uppgifter. |
| --- | --- |

(8)

Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att införa slutgiltiga antidumpningsåtgärder på import av valstråd med ursprung i Kina och slutgiltigt ta ut de belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminär tull, samt om avslutandet av förfarandet rörande import av valstråd med ursprung i Moldavien och Turkiet. De beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter detta meddelande av uppgifter.

| (9) | De muntliga och skriftliga synpunkter som de berörda parterna lämnade togs under övervägande, och när så var lämpligt ändrades de preliminära undersökningsresultaten i enlighet med dessa. |
| --- | --- |

(9)

De muntliga och skriftliga synpunkter som de berörda parterna lämnade togs under övervägande, och när så var lämpligt ändrades de preliminära undersökningsresultaten i enlighet med dessa.

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

| (10) | Den berörda produkten är stänger och tråd, varmvalsade, i oregelbundet upprullade ringar av järn, olegerat stål eller legerat stål, andra än rostfritt stål, med ursprung i Kina, Moldavien och Turkiet (nedan kallad den berörda produkten eller valstråd), som vanligtvis klassificeras enligt KN-nummer 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 och 7227 90 95. I den berörda produkten ingår inte valstråd i rostfritt stål. |
| --- | --- |

(10)

Den berörda produkten är stänger och tråd, varmvalsade, i oregelbundet upprullade ringar av järn, olegerat stål eller legerat stål, andra än rostfritt stål, med ursprung i Kina, Moldavien och Turkiet (nedan kallad den berörda produkten eller valstråd), som vanligtvis klassificeras enligt KN-nummer 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 och 7227 90 95. I den berörda produkten ingår inte valstråd i rostfritt stål.

| (11) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade en berörd part att valstråd som omfattas av KN-nummer 7213 91 90 borde uteslutas från definitionen av den berörda produkten eftersom den fullmakt som lämnades till klaganden och dess juridiska ombud inte omfattade denna särskilda produkttyp. |
| --- | --- |

(11)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade en berörd part att valstråd som omfattas av KN-nummer 7213 91 90 borde uteslutas från definitionen av den berörda produkten eftersom den fullmakt som lämnades till klaganden och dess juridiska ombud inte omfattade denna särskilda produkttyp.

| (12) | Här bör först och främst noteras att ovannämnda KN-nummer angavs i klagomålet. För det andra definierades den berörda produkten från undersökningens början huvudsakligen utifrån dess grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper. De relevanta KN-nummer enligt vilka import av den berörda produkten deklareras, fastställs slutgiltigt först under undersökningen, när den slutgiltiga tullen fastställs. Detta framgår även av tillkännagivandet om inledande där det anges att de relevanta KN-numren endast nämns upplysningsvis (3). Dessutom konstaterades att den valstråd som deklareras enligt det nämnda KN-numret har de grundläggande egenskaper som anges i tillkännagivandet om inledande och att den således omfattas av räckvidden för den berörda produkten. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(12)

Här bör först och främst noteras att ovannämnda KN-nummer angavs i klagomålet. För det andra definierades den berörda produkten från undersökningens början huvudsakligen utifrån dess grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper. De relevanta KN-nummer enligt vilka import av den berörda produkten deklareras, fastställs slutgiltigt först under undersökningen, när den slutgiltiga tullen fastställs. Detta framgår även av tillkännagivandet om inledande där det anges att de relevanta KN-numren endast nämns upplysningsvis (3). Dessutom konstaterades att den valstråd som deklareras enligt det nämnda KN-numret har de grundläggande egenskaper som anges i tillkännagivandet om inledande och att den således omfattas av räckvidden för den berörda produkten. Påståendet avvisades därför.

| (13) | En exporterande tillverkare och en användare hävdade att ett särskild slags valstråd, nämligen kordgarn som omfattas av KN-nummer 7213 91 20, skiljer sig avsevärt från andra typer av valstråd i fråga om fysiska och tekniska egenskaper, slutliga användningsområden, utbytbarhet och konsumenternas attityd. De hävdade att kordgarn följaktligen inte borde omfattas av undersökningen. |
| --- | --- |

(13)

En exporterande tillverkare och en användare hävdade att ett särskild slags valstråd, nämligen kordgarn som omfattas av KN-nummer 7213 91 20, skiljer sig avsevärt från andra typer av valstråd i fråga om fysiska och tekniska egenskaper, slutliga användningsområden, utbytbarhet och konsumenternas attityd. De hävdade att kordgarn följaktligen inte borde omfattas av undersökningen.

| (14) | Ovannämnda påstående och särskilda argument har analyserats i detalj. Först konstaterades att de olika typerna av valstråd, inklusive kordgarn, som ingick i produktdefinitionen har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper, vilket innebär att de hör hemma i samma produktkategori. |
| --- | --- |

(14)

Ovannämnda påstående och särskilda argument har analyserats i detalj. Först konstaterades att de olika typerna av valstråd, inklusive kordgarn, som ingick i produktdefinitionen har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper, vilket innebär att de hör hemma i samma produktkategori.

| (15) | För det andra, även om man kan hävda att kordgarn relativt sett är mer sofistikerat och dyrare än andra typer av valstråd som omfattas av den aktuella undersökningen, så innebär det inte att kordgarn som importeras från Kina har egenskaper som skiljer sig avsevärt från kordgarn som tillverkas i EU. |
| --- | --- |

(15)

För det andra, även om man kan hävda att kordgarn relativt sett är mer sofistikerat och dyrare än andra typer av valstråd som omfattas av den aktuella undersökningen, så innebär det inte att kordgarn som importeras från Kina har egenskaper som skiljer sig avsevärt från kordgarn som tillverkas i EU.

| (16) | Undersökningen visade att det förekom import av kordgarn från det berörda landet under skadeundersökningsperioden. Även om det endast rörde sig om begränsade mängder, visade det att de exporterande tillverkare som berörs av den aktuella undersökningen kunde tillverka denna typ av valstråd. |
| --- | --- |

(16)

Undersökningen visade att det förekom import av kordgarn från det berörda landet under skadeundersökningsperioden. Även om det endast rörde sig om begränsade mängder, visade det att de exporterande tillverkare som berörs av den aktuella undersökningen kunde tillverka denna typ av valstråd.

| (17) | På grundval av ovanstående fakta och överväganden ansågs det således inte motiverat att utesluta kordgarn från undersökningen. Påståendet måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(17)

På grundval av ovanstående fakta och överväganden ansågs det således inte motiverat att utesluta kordgarn från undersökningen. Påståendet måste därför avvisas.

| (18) | Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande den berörda produkten eller den likadana produkten, bekräftas skälen 13 och 14 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(18)

Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande den berörda produkten eller den likadana produkten, bekräftas skälen 13 och 14 i förordningen om preliminär tull.

C.   DUMPNING

1.   Marknadsekonomisk status

1.1   Folkrepubliken Kina

| (19) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter med avseende på marknadsekonomisk status för kinesiska exporterande tillverkare, bekräftas slutsatserna i skälen 27–31 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(19)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter med avseende på marknadsekonomisk status för kinesiska exporterande tillverkare, bekräftas slutsatserna i skälen 27–31 i förordningen om preliminär tull.

1.2   Republiken Moldavien

| (20) | Det erinras om att den enda samarbetsvilliga moldaviska exportören inte kunde visa att den uppfyllde något av de fem kriterierna för marknadsekonomisk status. Efter det preliminära meddelandet av uppgifter upprepade företaget sina tidigare synpunkter på kommissionens beslut att inte bevilja det marknadsekonomisk status, vilka redan hade analyserats och tagits upp i bedömningen av marknadsekonomisk status och de preliminära undersökningsresultaten. Den moldaviska exportören invände mot resultaten avseende samtliga fem kriterier för marknadsekonomisk status, men lade inte fram någon bevisning till stöd för dessa invändningar. |
| --- | --- |

(20)

Det erinras om att den enda samarbetsvilliga moldaviska exportören inte kunde visa att den uppfyllde något av de fem kriterierna för marknadsekonomisk status. Efter det preliminära meddelandet av uppgifter upprepade företaget sina tidigare synpunkter på kommissionens beslut att inte bevilja det marknadsekonomisk status, vilka redan hade analyserats och tagits upp i bedömningen av marknadsekonomisk status och de preliminära undersökningsresultaten. Den moldaviska exportören invände mot resultaten avseende samtliga fem kriterier för marknadsekonomisk status, men lade inte fram någon bevisning till stöd för dessa invändningar.

| (21) | Exportören hävdade bland annat att kommissionen motsäger sig själv när den anser att de så kallade myndigheterna i den transnistriska regionen i Moldavien fungerar som ”staten” vid bedömningen av kriterium 1, men inte vid bedömningen av kriterium 4. I detta avseende noteras att de så kallade myndigheterna i den transnistriska regionen i Moldavien utan tvekan har en sådan ställning att de kan blanda sig i ledningen av företaget. Detta har därför en direkt inverkan på bedömningen av kriterium 1. Däremot säkerställer de så kallade myndigheterna i den transnistriska regionen i Moldavien inte, eftersom de inte är erkända, rättssäkerhet eller stabila villkor vilket krävs enligt kriterium 4. Detta argument måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(21)

Exportören hävdade bland annat att kommissionen motsäger sig själv när den anser att de så kallade myndigheterna i den transnistriska regionen i Moldavien fungerar som ”staten” vid bedömningen av kriterium 1, men inte vid bedömningen av kriterium 4. I detta avseende noteras att de så kallade myndigheterna i den transnistriska regionen i Moldavien utan tvekan har en sådan ställning att de kan blanda sig i ledningen av företaget. Detta har därför en direkt inverkan på bedömningen av kriterium 1. Däremot säkerställer de så kallade myndigheterna i den transnistriska regionen i Moldavien inte, eftersom de inte är erkända, rättssäkerhet eller stabila villkor vilket krävs enligt kriterium 4. Detta argument måste därför avvisas.

| (22) | När det gäller kriterium 1 hävdade exportören bland annat att företagets ledning består av privatpersoner och att det inte har fastställts något samband mellan dess högsta ledning och de så kallade myndigheterna i den transnistriska regionen i Moldavien. Undersökningen visade emellertid att företagets verkställande direktör och andra personer i ledningen aktivt deltar i de lagstiftande organen vid de så kallande myndigheterna i den transnistriska regionen i Moldavien. Detta argument måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(22)

När det gäller kriterium 1 hävdade exportören bland annat att företagets ledning består av privatpersoner och att det inte har fastställts något samband mellan dess högsta ledning och de så kallade myndigheterna i den transnistriska regionen i Moldavien. Undersökningen visade emellertid att företagets verkställande direktör och andra personer i ledningen aktivt deltar i de lagstiftande organen vid de så kallande myndigheterna i den transnistriska regionen i Moldavien. Detta argument måste därför avvisas.

| (23) | Beträffande kriterium 2 hävdade företaget bland annat att reservationen i revisionsrapporten avseende företagets räkenskaper var oväsentlig. Denna reservation avser emellertid värdet av alla fasta tillgångar och kan därför inte anses vara oväsentlig. Under undersökningen kunde företaget inte klargöra skälen till denna reservation, och det har inte lagts fram någon ytterligare bevisning i detta avseende. Detta argument måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(23)

Beträffande kriterium 2 hävdade företaget bland annat att reservationen i revisionsrapporten avseende företagets räkenskaper var oväsentlig. Denna reservation avser emellertid värdet av alla fasta tillgångar och kan därför inte anses vara oväsentlig. Under undersökningen kunde företaget inte klargöra skälen till denna reservation, och det har inte lagts fram någon ytterligare bevisning i detta avseende. Detta argument måste därför avvisas.

| (24) | När det gäller kriterium 3 upprepade företaget sitt argument att det, efter att det privatiserats, hade sålts till sina nuvarande ägare enligt marknadsprinciper och att eventuella tidigare snedvridningar därför skulle ha undanröjts. Företaget lade emellertid inte fram några bevis till stöd för detta och slutsatsen i skäl 45 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför. |
| --- | --- |

(24)

När det gäller kriterium 3 upprepade företaget sitt argument att det, efter att det privatiserats, hade sålts till sina nuvarande ägare enligt marknadsprinciper och att eventuella tidigare snedvridningar därför skulle ha undanröjts. Företaget lade emellertid inte fram några bevis till stöd för detta och slutsatsen i skäl 45 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför.

| (25) | När det gäller kriterium 5 hävdade företaget bland annat att detta inte är relevant eftersom företagets räkenskaper redovisas i US-dollar och inte i den så kallade transnistrierubeln. Faktum kvarstår emellertid att transnistrierubeln används dagligen i företagets verksamhet och att transnistrierubelns växelkurs till andra valutor därför inte är irrelevant för bedömningen enligt detta kriterium. Detta argument måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(25)

När det gäller kriterium 5 hävdade företaget bland annat att detta inte är relevant eftersom företagets räkenskaper redovisas i US-dollar och inte i den så kallade transnistrierubeln. Faktum kvarstår emellertid att transnistrierubeln används dagligen i företagets verksamhet och att transnistrierubelns växelkurs till andra valutor därför inte är irrelevant för bedömningen enligt detta kriterium. Detta argument måste därför avvisas.

| (26) | Eftersom dessa invändningar inte ändrade den preliminära slutsatsen att inte bevilja den moldaviska samarbetsvilliga exporterande tillverkaren marknadsekonomisk status, bekräftas slutsatserna i skälen 32–49 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(26)

Eftersom dessa invändningar inte ändrade den preliminära slutsatsen att inte bevilja den moldaviska samarbetsvilliga exporterande tillverkaren marknadsekonomisk status, bekräftas slutsatserna i skälen 32–49 i förordningen om preliminär tull.

2.   Individuell behandling

| (27) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande individuell behandling, bekräftas skälen 50–53 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(27)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande individuell behandling, bekräftas skälen 50–53 i förordningen om preliminär tull.

3.   Normalvärde

3.1   Turkiet

| (28) | En exporterande tillverkare påpekade att de reviderade och kontrollerade uppgifterna avseende företagets försäljning på hemmamarknaden inte hade beaktats vid fastställandet av normalvärde. En annan exporterande tillverkare hävdade att beräkningen av det konstruerade normalvärdet var inkorrekt på grund av ett skrivfel. Dessa argument kontrollerades och i förekommande fall gjordes korrigeringar. |
| --- | --- |

(28)

En exporterande tillverkare påpekade att de reviderade och kontrollerade uppgifterna avseende företagets försäljning på hemmamarknaden inte hade beaktats vid fastställandet av normalvärde. En annan exporterande tillverkare hävdade att beräkningen av det konstruerade normalvärdet var inkorrekt på grund av ett skrivfel. Dessa argument kontrollerades och i förekommande fall gjordes korrigeringar.

| (29) | En annan exporterande tillverkare hävdade att företagets exportförsäljning endast bestod av en ”icke-standardmässig” typ av den berörda produkten, medan försäljningen på hemmamarknaden bestod av en blandning av ”standardtyper” och ”icke-standardmässiga” typer. Man ansåg att beräkningsmetoden ledde till en orättvis jämförelse och att normalvärdet borde beräknas genom att endast jämföra priserna på ”icke-standardmässig” export och inhemsk försäljning. |
| --- | --- |

(29)

En annan exporterande tillverkare hävdade att företagets exportförsäljning endast bestod av en ”icke-standardmässig” typ av den berörda produkten, medan försäljningen på hemmamarknaden bestod av en blandning av ”standardtyper” och ”icke-standardmässiga” typer. Man ansåg att beräkningsmetoden ledde till en orättvis jämförelse och att normalvärdet borde beräknas genom att endast jämföra priserna på ”icke-standardmässig” export och inhemsk försäljning.

| (30) | Under undersökningen kunde man emellertid inte påvisa att det förelåg tillräckliga olikheter mellan ”standardprodukter” och ”icke-standardmässiga” produkter, enligt vad den exporterande tillverkaren hävdat, som skulle påverka deras jämförbarhet. Båda kategorierna omfattas av produktbeskrivningen för den likadana produkten. Undersökningen visade dessutom att företaget sålde båda typerna till samma pris. Detta argument måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(30)

Under undersökningen kunde man emellertid inte påvisa att det förelåg tillräckliga olikheter mellan ”standardprodukter” och ”icke-standardmässiga” produkter, enligt vad den exporterande tillverkaren hävdat, som skulle påverka deras jämförbarhet. Båda kategorierna omfattas av produktbeskrivningen för den likadana produkten. Undersökningen visade dessutom att företaget sålde båda typerna till samma pris. Detta argument måste därför avvisas.

| (31) | Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter på den metod som använts för att beräkna normalvärdet för Turkiet, bekräftas de preliminära undersökningsresultaten i skälen 54–63 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(31)

Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter på den metod som använts för att beräkna normalvärdet för Turkiet, bekräftas de preliminära undersökningsresultaten i skälen 54–63 i förordningen om preliminär tull.

3.2   Folkrepubliken Kina och Republiken Moldavien

| (32) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande normalvärdet för Kina och Moldavien, bekräftas de preliminära undersökningsresultaten i skäl 64 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(32)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande normalvärdet för Kina och Moldavien, bekräftas de preliminära undersökningsresultaten i skäl 64 i förordningen om preliminär tull.

4.   Jämförbart land

| (33) | Turkiet valdes preliminärt som jämförbart land av de skäl som anges i skälen 65–74 i förordningen om preliminär tull. Efter det preliminära meddelandet av uppgifter motsatte sig klaganden, att Turkiet valts ut som jämförbart land i stället för Brasilien, som ursprungligen avsetts. Klaganden upprepade de argument man framfört i det preliminära skedet och hävdade att a) konkurrensen på den brasilianska marknaden var tillräcklig, samt påstod att b) subventionering av den turkiska stålindustrin gör det landet olämpligt för fastställandet av normalvärde. Klaganden ansåg dessutom att eftersom undersökningen fastställt närvaron av dumpning för Turkiet, borde det landet enligt kommissionens praxis inte användas som jämförbart land. |
| --- | --- |

(33)

Turkiet valdes preliminärt som jämförbart land av de skäl som anges i skälen 65–74 i förordningen om preliminär tull. Efter det preliminära meddelandet av uppgifter motsatte sig klaganden, att Turkiet valts ut som jämförbart land i stället för Brasilien, som ursprungligen avsetts. Klaganden upprepade de argument man framfört i det preliminära skedet och hävdade att a) konkurrensen på den brasilianska marknaden var tillräcklig, samt påstod att b) subventionering av den turkiska stålindustrin gör det landet olämpligt för fastställandet av normalvärde. Klaganden ansåg dessutom att eftersom undersökningen fastställt närvaron av dumpning för Turkiet, borde det landet enligt kommissionens praxis inte användas som jämförbart land.

| (34) | Det erinras om att priserna på hemmamarknaden i Brasilien konstaterades vara högre än offentliggjorda priser på världsmarknaden. Dessutom visade det sig att den vinstmarginal som den brasilianska tillverkaren uppnådde på hemmamarknaden var mycket hög jämfört med bland annat den vinstnivå som ansågs rimlig för gemenskapsindustrin. Såsom anges i förordningen om preliminär tull tyder detta på otillräcklig konkurrens på den brasilianska marknaden. |
| --- | --- |

(34)

Det erinras om att priserna på hemmamarknaden i Brasilien konstaterades vara högre än offentliggjorda priser på världsmarknaden. Dessutom visade det sig att den vinstmarginal som den brasilianska tillverkaren uppnådde på hemmamarknaden var mycket hög jämfört med bland annat den vinstnivå som ansågs rimlig för gemenskapsindustrin. Såsom anges i förordningen om preliminär tull tyder detta på otillräcklig konkurrens på den brasilianska marknaden.

| (35) | Det förefaller utan tvekan föreligga mer konkurrens på hemmamarknaden i Turkiet än på hemmamarknaden i Brasilien. Det faktum att turkiska exportörer har befunnits dumpa sina produkter innebär inte nödvändigtvis att det normalvärde som fastställts för det landet inte är tillförlitligt. |
| --- | --- |

(35)

Det förefaller utan tvekan föreligga mer konkurrens på hemmamarknaden i Turkiet än på hemmamarknaden i Brasilien. Det faktum att turkiska exportörer har befunnits dumpa sina produkter innebär inte nödvändigtvis att det normalvärde som fastställts för det landet inte är tillförlitligt.

| (36) | Klaganden hävdade vidare att eftersom man ansåg att turkiska företag subventionerades var Turkiet inte ett lämpligt val av jämförbart land. Detta påstående styrktes emellertid inte av några bevis. |
| --- | --- |

(36)

Klaganden hävdade vidare att eftersom man ansåg att turkiska företag subventionerades var Turkiet inte ett lämpligt val av jämförbart land. Detta påstående styrktes emellertid inte av några bevis.

| (37) | Mot bakgrund av ovanstående bekräftas slutsatserna i skälen 65–74 i förordningen om preliminär tull, och Turkiet har använts som jämförbart land i detta förfarande, i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(37)

Mot bakgrund av ovanstående bekräftas slutsatserna i skälen 65–74 i förordningen om preliminär tull, och Turkiet har använts som jämförbart land i detta förfarande, i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.

5.   Exportpris

| (38) | En exporterande tillverkare hävdade att exportpriset inte borde ha konstruerats på det sätt som anges i skäl 76 i förordningen om preliminär tull. Detta påstående granskades och man ansåg att det var motiverat, särskilt eftersom det att företaget bedriver sin verksamhet utanför EU innebar att det inte fanns skäl att tillämpa artikel 2.9 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(38)

En exporterande tillverkare hävdade att exportpriset inte borde ha konstruerats på det sätt som anges i skäl 76 i förordningen om preliminär tull. Detta påstående granskades och man ansåg att det var motiverat, särskilt eftersom det att företaget bedriver sin verksamhet utanför EU innebar att det inte fanns skäl att tillämpa artikel 2.9 i grundförordningen.

| (39) | En annan exporterande tillverkare hävdade att de avdrag för provisioner som gjorts för försäljning genom ett närstående företag inte var berättigade. Detta påstående granskades och man ansåg att det var motiverat eftersom det närstående företaget inte utförde arbetsuppgifter som liknade dem som utförs av en agent. Exportpriserna korrigerades därför i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(39)

En annan exporterande tillverkare hävdade att de avdrag för provisioner som gjorts för försäljning genom ett närstående företag inte var berättigade. Detta påstående granskades och man ansåg att det var motiverat eftersom det närstående företaget inte utförde arbetsuppgifter som liknade dem som utförs av en agent. Exportpriserna korrigerades därför i enlighet med detta.

| (40) | Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter på den metod som använts för att fastställa exportpriser, bekräftas de preliminära undersökningsresultaten i skäl 75 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(40)

Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter på den metod som använts för att fastställa exportpriser, bekräftas de preliminära undersökningsresultaten i skäl 75 i förordningen om preliminär tull.

6.   Jämförelse

| (41) | Normalvärdet och exportpriset jämfördes fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. |
| --- | --- |

(41)

Normalvärdet och exportpriset jämfördes fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten.

| (42) | I tillämpliga och motiverade fall beviljades justeringar för skillnader i fråga om transportkostnader, frakt- och försäkringskostnader, bankavgifter, förpackningskostnader, kreditkostnader samt provisioner (se skäl 79 i förordningen om preliminär tull). |
| --- | --- |

(42)

I tillämpliga och motiverade fall beviljades justeringar för skillnader i fråga om transportkostnader, frakt- och försäkringskostnader, bankavgifter, förpackningskostnader, kreditkostnader samt provisioner (se skäl 79 i förordningen om preliminär tull).

| (43) | Flera exportörer invände mot beräkningen av justeringar för landtransporter, fraktkostnader, bankavgifter, kreditkostnader och provisioner och föreslog alternativa beräkningar. Mot bakgrund av bevisen i deras svar på frågeformulären samt den information och de bevis som samlats in under kontrollbesöken, befanns de flesta av dessa invändningar vara oberättigade och de justeringar som gjordes under det preliminära skedet behölls därför. Några invändningar har emellertid godtagits och i förekommande fall har justeringarna av kreditkostnader, provisioner och tullavgifter för exportförsäljning korrigerats. |
| --- | --- |

(43)

Flera exportörer invände mot beräkningen av justeringar för landtransporter, fraktkostnader, bankavgifter, kreditkostnader och provisioner och föreslog alternativa beräkningar. Mot bakgrund av bevisen i deras svar på frågeformulären samt den information och de bevis som samlats in under kontrollbesöken, befanns de flesta av dessa invändningar vara oberättigade och de justeringar som gjordes under det preliminära skedet behölls därför. Några invändningar har emellertid godtagits och i förekommande fall har justeringarna av kreditkostnader, provisioner och tullavgifter för exportförsäljning korrigerats.

7.   Dumpningsmarginaler

| (44) | Det vägda genomsnittliga normalvärdet jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset enligt artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(44)

Det vägda genomsnittliga normalvärdet jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset enligt artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

7.1   Folkrepubliken Kina

| (45) | Efter korrigeringarna av normalvärdena i det jämförbara landet har följande slutgiltiga dumpningsmarginaler fastställts för kinesiska exporterande tillverkare:






  Företag | Dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Valin Group | 38,6 % |
| Övriga | 52,3 % |

(45)

Efter korrigeringarna av normalvärdena i det jämförbara landet har följande slutgiltiga dumpningsmarginaler fastställts för kinesiska exporterande tillverkare:

Företag

Dumpningsmarginal

Valin Group

38,6 %

Övriga

52,3 %

7.2   Republiken Moldavien

| (46) | Efter det att provisoriska åtgärder införts ansågs att man skulle få en mer korrekt bild av Moldaviens dumpning genom att använda alla tillgängliga exportuppgifter för detta land. Den landsomfattande slutgiltiga dumpningsmarginalen beräknades därför på grundval av exportpriserna för alla kända tillverkare. |
| --- | --- |

(46)

Efter det att provisoriska åtgärder införts ansågs att man skulle få en mer korrekt bild av Moldaviens dumpning genom att använda alla tillgängliga exportuppgifter för detta land. Den landsomfattande slutgiltiga dumpningsmarginalen beräknades därför på grundval av exportpriserna för alla kända tillverkare.

| (47) | Efter korrigeringarna av normalvärdena i det jämförbara landet, exportpriset och justeringarna enligt ovan, fastställdes den landsomfattande slutgiltiga dumpningsmarginalen för Moldavien till 16,2 %. |
| --- | --- |

(47)

Efter korrigeringarna av normalvärdena i det jämförbara landet, exportpriset och justeringarna enligt ovan, fastställdes den landsomfattande slutgiltiga dumpningsmarginalen för Moldavien till 16,2 %.

7.3   Turkiska exporterande tillverkare

| (48) | Mot bakgrund av ovanstående har följande slutgiltiga dumpningsmarginaler fastställts för turkiska exporterande tillverkare:






  Företagsnamn | Dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Kroman Çelik Sanayli AS | 18,8 % |
| Çolakoglu Metalurji AS | 7,6 % |
| Iskenderun Demir ve Çelik AȘ | 10,5 % |
| Habas Sinai ve Tibbi Gazlar Istihsal Endustri AS | 7,1 % |
| Icdas Celik Enerji Tersane ve Ulasim Sanayii AS | 3,9 % |
| Övriga | 18,8 % |

(48)

Mot bakgrund av ovanstående har följande slutgiltiga dumpningsmarginaler fastställts för turkiska exporterande tillverkare:

Företagsnamn

Dumpningsmarginal

Kroman Çelik Sanayli AS

18,8 %

Çolakoglu Metalurji AS

7,6 %

Iskenderun Demir ve Çelik AȘ

10,5 %

Habas Sinai ve Tibbi Gazlar Istihsal Endustri AS

7,1 %

Icdas Celik Enerji Tersane ve Ulasim Sanayii AS

3,9 %

Övriga

18,8 %

D.   SKADA

1.   Gemenskapens tillverkning

| (49) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter på gemenskapens tillverkning och de tillverkare som inte gav sig till känna (se skäl 91 i förordningen om preliminär tull) fortfarande inte samarbetat, bekräftas skälen 89–92 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(49)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter på gemenskapens tillverkning och de tillverkare som inte gav sig till känna (se skäl 91 i förordningen om preliminär tull) fortfarande inte samarbetat, bekräftas skälen 89–92 i förordningen om preliminär tull.

2.   Definition av gemenskapsindustrin

| (50) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter på definitionen av gemenskapsindustrin, bekräftas skäl 93 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(50)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter på definitionen av gemenskapsindustrin, bekräftas skäl 93 i förordningen om preliminär tull.

| (51) | Det erinras om att det inte tillämpades något stickprovsförfarande för undersökningen av skada eftersom de 20 samarbetsvilliga tillverkarna bestod av fyra företagsgrupper och två oberoende tillverkare. Efter det att provisoriska åtgärder införts gjordes kontrollbesök på plats hos ytterligare en gemenskapstillverkare för att kontrollera de uppgifter denna tillverkare lämnat i frågeformuläret (se skäl 3). |
| --- | --- |

(51)

Det erinras om att det inte tillämpades något stickprovsförfarande för undersökningen av skada eftersom de 20 samarbetsvilliga tillverkarna bestod av fyra företagsgrupper och två oberoende tillverkare. Efter det att provisoriska åtgärder införts gjordes kontrollbesök på plats hos ytterligare en gemenskapstillverkare för att kontrollera de uppgifter denna tillverkare lämnat i frågeformuläret (se skäl 3).

3.   Gemenskapens förbrukning

| (52) | Det erinras om att gemenskapens förbrukning fastställdes på grundval av uppgifter från Eurostat om den sammanlagda importen samt om gemenskapsindustrins och de övriga gemenskapstillverkarnas sammanlagda försäljning på gemenskapsmarknaden, vilket inbegrep en uppskattning av försäljningsvolymen för de tillverkare som inte gett sig till känna som baserades på uppgifter i klagomålet. |
| --- | --- |

(52)

Det erinras om att gemenskapens förbrukning fastställdes på grundval av uppgifter från Eurostat om den sammanlagda importen samt om gemenskapsindustrins och de övriga gemenskapstillverkarnas sammanlagda försäljning på gemenskapsmarknaden, vilket inbegrep en uppskattning av försäljningsvolymen för de tillverkare som inte gett sig till känna som baserades på uppgifter i klagomålet.

| (53) | En berörd part invände mot den metod som hade använts för att fastställa gemenskapens förbrukning. Man hävdade att den andel av gemenskapsindustrins tillverkning som är avsedd för användning inom samma företagsgrupp samt för försäljning inom samma företagsgrupp borde inkluderas i gemenskapens förbrukning samt beaktas vid bedömningen av skada, eftersom denna användning direkt konkurrerade med försäljningen på den öppna marknaden, däribland importen. |
| --- | --- |

(53)

En berörd part invände mot den metod som hade använts för att fastställa gemenskapens förbrukning. Man hävdade att den andel av gemenskapsindustrins tillverkning som är avsedd för användning inom samma företagsgrupp samt för försäljning inom samma företagsgrupp borde inkluderas i gemenskapens förbrukning samt beaktas vid bedömningen av skada, eftersom denna användning direkt konkurrerade med försäljningen på den öppna marknaden, däribland importen.

| (54) | Det bör noteras att den tillverkning inom gemenskapsindustrin som är avsedd för användning inom samma företagsgrupp har analyserats i bedömningen av skada (se skälen 119–143 i förordningen om preliminär tull). I linje med kommissionens praxis har emellertid tillverkning som är avsedd för användning inom samma företagsgrupp, dvs. interna överföringar av den likadana produkten inom de integrerade gemenskapstillverkarna för ytterligare bearbetning, inte inkluderats i uppgifterna om gemenskapens förbrukning, eftersom dessa interna överföringar inte konkurrerar med försäljning från oberoende leverantörer på den öppna marknaden. |
| --- | --- |

(54)

Det bör noteras att den tillverkning inom gemenskapsindustrin som är avsedd för användning inom samma företagsgrupp har analyserats i bedömningen av skada (se skälen 119–143 i förordningen om preliminär tull). I linje med kommissionens praxis har emellertid tillverkning som är avsedd för användning inom samma företagsgrupp, dvs. interna överföringar av den likadana produkten inom de integrerade gemenskapstillverkarna för ytterligare bearbetning, inte inkluderats i uppgifterna om gemenskapens förbrukning, eftersom dessa interna överföringar inte konkurrerar med försäljning från oberoende leverantörer på den öppna marknaden.

| (55) | När det gäller argumentet att inkludera försäljning inom samma företagsgrupp – dvs. försäljning till närstående företag – i uppgifterna om gemenskapens förbrukning ansågs detta motiverat eftersom det enligt de uppgifter som samlades in under undersökningen stod företag närstående gemenskapstillverkarna fritt att även köpa valstråd från andra källor. Dessutom konstaterades det att gemenskapstillverkarnas genomsnittliga försäljningspriser till närstående parter motsvarade de genomsnittliga försäljningspriserna till icke-närstående parter. |
| --- | --- |

(55)

När det gäller argumentet att inkludera försäljning inom samma företagsgrupp – dvs. försäljning till närstående företag – i uppgifterna om gemenskapens förbrukning ansågs detta motiverat eftersom det enligt de uppgifter som samlades in under undersökningen stod företag närstående gemenskapstillverkarna fritt att även köpa valstråd från andra källor. Dessutom konstaterades det att gemenskapstillverkarnas genomsnittliga försäljningspriser till närstående parter motsvarade de genomsnittliga försäljningspriserna till icke-närstående parter.

| (56) | Sedan de uppgifter som lämnats av ytterligare en gemenskapstillverkare (se skälen 3 och 51) kontrollerats reviderades gemenskapsindustrins sammanlagda försäljning på gemenskapsmarknaden något. De uppgifter om gemenskapens förbrukning som anges tabell 1 i förordningen om preliminär tull ändrades därmed till följande:

  Tabell 1











  Gemenskapens förbrukning | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ton | 22 510 446 | 21 324 498 | 23 330 122 | 23 919 163 | 23 558 858 |
| Index | 100 | 95 | 104 | 106 | 105 |
| Källa: Eurostat, uppgifter i klagomålet och besvarade frågeformulär. |

(56)

Sedan de uppgifter som lämnats av ytterligare en gemenskapstillverkare (se skälen 3 och 51) kontrollerats reviderades gemenskapsindustrins sammanlagda försäljning på gemenskapsmarknaden något. De uppgifter om gemenskapens förbrukning som anges tabell 1 i förordningen om preliminär tull ändrades därmed till följande:

Tabell 1

Gemenskapens förbrukning

2004

2005

2006

2007

UP

Ton

22 510 446

21 324 498

23 330 122

23 919 163

23 558 858

Index

100

95

104

106

105

Källa: Eurostat, uppgifter i klagomålet och besvarade frågeformulär.

| (57) | Totalt sett ökade gemenskapens förbrukning med 5 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen inleddes 2006 efter en tillfällig minskning med 5 % under 2005. Efter detta återhämtade sig förbrukningen och ökade fram till 2007, följt av en liten minskning under undersökningsperioden. Nedgången i förbrukningen under 2005 berodde främst på minskad efterfrågan från byggbranschen. |
| --- | --- |

(57)

Totalt sett ökade gemenskapens förbrukning med 5 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen inleddes 2006 efter en tillfällig minskning med 5 % under 2005. Efter detta återhämtade sig förbrukningen och ökade fram till 2007, följt av en liten minskning under undersökningsperioden. Nedgången i förbrukningen under 2005 berodde främst på minskad efterfrågan från byggbranschen.

4.   Import till gemenskapen från Kina, Moldavien och Turkiet

4.1   Sammantagen bedömning

| (58) | För att kunna göra en slutgiltig sammantagen bedömning av villkoren för importen från de berörda länderna tillämpades samma metod som den som beskrivs i skäl 99 i förordningen om preliminär tull mot bakgrund av de synpunkter som inkommit från parter efter det att provisoriska åtgärder införts. För Moldaviens del beaktades även att andra moldaviska tillverkare exporterade den berörda produkten till gemenskapen (se skäl 46). |
| --- | --- |

(58)

För att kunna göra en slutgiltig sammantagen bedömning av villkoren för importen från de berörda länderna tillämpades samma metod som den som beskrivs i skäl 99 i förordningen om preliminär tull mot bakgrund av de synpunkter som inkommit från parter efter det att provisoriska åtgärder införts. För Moldaviens del beaktades även att andra moldaviska tillverkare exporterade den berörda produkten till gemenskapen (se skäl 46).

| (59) | När det gäller importen från Turkiet gjordes det inte någon sammantagen bedömning i förhållande till importen från Kina och Moldavien eftersom man ansåg att konkurrensvillkoren mellan de turkiska och andra relevanta tillverkare skilde sig åt, framför allt när det gäller prisbeteendet (se skäl 101 förordningen om preliminär tull). Faktum är att inte någon av de samarbetsvilliga exporterande turkiska tillverkarna tog ut ett försäljningspris som underskred gemenskapsindustrins priser och att priserna var relativt höga jämfört med andra aktörer på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(59)

När det gäller importen från Turkiet gjordes det inte någon sammantagen bedömning i förhållande till importen från Kina och Moldavien eftersom man ansåg att konkurrensvillkoren mellan de turkiska och andra relevanta tillverkare skilde sig åt, framför allt när det gäller prisbeteendet (se skäl 101 förordningen om preliminär tull). Faktum är att inte någon av de samarbetsvilliga exporterande turkiska tillverkarna tog ut ett försäljningspris som underskred gemenskapsindustrins priser och att priserna var relativt höga jämfört med andra aktörer på gemenskapsmarknaden.

| (60) | En berörd part hävdade att de argument som framförts i skäl 101 i förordningen om preliminär tull inte var förenliga med grundförordningen. Denna part hävdade att det räckte att dumpningsmarginalen för den turkiska importen var betydligt högre än miniminivån och att importvolymen inte kunde betraktas som försumbar för en sammantagen bedömning av denna import med övrig dumpad import från Moldavien och Kina. Man hävdade dessutom att om inga åtgärder vidtogs skulle detta leda till en kraftigt ökad dumpad import från Turkiet till gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(60)

En berörd part hävdade att de argument som framförts i skäl 101 i förordningen om preliminär tull inte var förenliga med grundförordningen. Denna part hävdade att det räckte att dumpningsmarginalen för den turkiska importen var betydligt högre än miniminivån och att importvolymen inte kunde betraktas som försumbar för en sammantagen bedömning av denna import med övrig dumpad import från Moldavien och Kina. Man hävdade dessutom att om inga åtgärder vidtogs skulle detta leda till en kraftigt ökad dumpad import från Turkiet till gemenskapsmarknaden.

| (61) | Det bör understrykas att det i artikel 3.4 i grundförordningen särskilt föreskrivs att konkurrensvillkoren mellan de relevanta aktörerna på gemenskapsmarknaden noggrant ska undersökas inom ramen för en sammantagen bedömning av omfattningen av importen från varje land som berörs av en antidumpningsundersökning. Dessutom var de turkiska aktörernas priser i samtliga fall högre än det icke-skadevållande pris som fastställts enligt den metod som beskrivs i skäl 179 i förordningen om preliminär tull. Det fanns därför ingen grund att göra en sammantagen bedömning av importen från Turkiet och importen från Kina och Moldavien eller att införa antidumpningsåtgärder för att förhindra en eventuell kraftig ökning av importen från det landet. Argumenten måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(61)

Det bör understrykas att det i artikel 3.4 i grundförordningen särskilt föreskrivs att konkurrensvillkoren mellan de relevanta aktörerna på gemenskapsmarknaden noggrant ska undersökas inom ramen för en sammantagen bedömning av omfattningen av importen från varje land som berörs av en antidumpningsundersökning. Dessutom var de turkiska aktörernas priser i samtliga fall högre än det icke-skadevållande pris som fastställts enligt den metod som beskrivs i skäl 179 i förordningen om preliminär tull. Det fanns därför ingen grund att göra en sammantagen bedömning av importen från Turkiet och importen från Kina och Moldavien eller att införa antidumpningsåtgärder för att förhindra en eventuell kraftig ökning av importen från det landet. Argumenten måste därför avvisas.

| (62) | En annan berörd part motsatte sig den preliminära slutsatsen att göra en sammantagen bedömning av importen från Moldavien och importen från Kina och hävdade att i motsats till importen från Kina var importvolymerna från Moldavien mycket låga och underskred i stort sett inte gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(62)

En annan berörd part motsatte sig den preliminära slutsatsen att göra en sammantagen bedömning av importen från Moldavien och importen från Kina och hävdade att i motsats till importen från Kina var importvolymerna från Moldavien mycket låga och underskred i stort sett inte gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden.

| (63) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter inkom ytterligare uppgifter om den moldaviska exporten till gemenskapen som ledde till att beräkningarna av underskridande- och skademarginalerna reviderades för Moldavien (se skälen 71 och 107 för närmare information). |
| --- | --- |

(63)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter inkom ytterligare uppgifter om den moldaviska exporten till gemenskapen som ledde till att beräkningarna av underskridande- och skademarginalerna reviderades för Moldavien (se skälen 71 och 107 för närmare information).

| (64) | De reviderade beräkningarna visade att importen från Moldavien inte underskred gemenskapsindustrins priser på gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden. Dessutom konstaterades det att skademarginalen understeg miniminivån enligt artikel 9.3 i grundförordningen. Mot bakgrund av ovanstående drog man slutsatsen att importen av valstråd med ursprung i Moldavien skulle bedömas separat. |
| --- | --- |

(64)

De reviderade beräkningarna visade att importen från Moldavien inte underskred gemenskapsindustrins priser på gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden. Dessutom konstaterades det att skademarginalen understeg miniminivån enligt artikel 9.3 i grundförordningen. Mot bakgrund av ovanstående drog man slutsatsen att importen av valstråd med ursprung i Moldavien skulle bedömas separat.

4.2   Dumpad import från Kina

| (65) | Det erinras om att eftersom uppgifterna om förbrukningen justerades något (se skäl 56) reviderades den kinesiska importens marknadsandel i överensstämmelse med detta. Importen från Kina utvecklades därför på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 2











  Sammanlagd dumpad import från Kina | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym (ton) | 70 816 | 134 176 | 633 631 | 1 459 968 | 1 174 556 |
| Index | 100 | 189 | 895 | 2 062 | 1 659 |
| Marknadsandel | 0,3 % | 0,6 % | 2,7 % | 6,1 % | 5,0 % |
| Index | 100 | 200 | 863 | 1 940 | 1 585 |
| Priser (i EUR per ton) | 374 | 430 | 378 | 409 | 419 |
| Index | 100 | 115 | 101 | 109 | 112 |
| Källa: Eurostat. |

(65)

Det erinras om att eftersom uppgifterna om förbrukningen justerades något (se skäl 56) reviderades den kinesiska importens marknadsandel i överensstämmelse med detta. Importen från Kina utvecklades därför på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 2

Sammanlagd dumpad import från Kina

2004

2005

2006

2007

UP

Volym (ton)

70 816

134 176

633 631

1 459 968

1 174 556

Index

100

189

895

2 062

1 659

Marknadsandel

0,3 %

0,6 %

2,7 %

6,1 %

5,0 %

Index

100

200

863

1 940

1 585

Priser (i EUR per ton)

374

430

378

409

419

Index

100

115

101

109

112

Källa: Eurostat.

| (66) | Den dumpade importen från Kina ökade avsevärt, från omkring 0,07 miljoner ton 2004 till 1,1 miljoner ton under undersökningsperioden, dvs. nästan 17-faldigt. Importen nådde en topp under 2007 varefter den minskade något i linje med utvecklingen i gemenskapens förbrukning. |
| --- | --- |

(66)

Den dumpade importen från Kina ökade avsevärt, från omkring 0,07 miljoner ton 2004 till 1,1 miljoner ton under undersökningsperioden, dvs. nästan 17-faldigt. Importen nådde en topp under 2007 varefter den minskade något i linje med utvecklingen i gemenskapens förbrukning.

| (67) | Trots att de genomsnittliga priserna på den dumpade importen från Kina ökade med 12 % under skadeundersökningsperioden konstaterades det att de underskred gemenskapsindustrins priser, framför allt under undersökningsperioden. Detta ledde till att marknadsandelen ökade kraftigt, från 0,3 % 2004 till 5,0 % under undersökningsperioden, dvs. en ökning med 4,7 procentenheter. |
| --- | --- |

(67)

Trots att de genomsnittliga priserna på den dumpade importen från Kina ökade med 12 % under skadeundersökningsperioden konstaterades det att de underskred gemenskapsindustrins priser, framför allt under undersökningsperioden. Detta ledde till att marknadsandelen ökade kraftigt, från 0,3 % 2004 till 5,0 % under undersökningsperioden, dvs. en ökning med 4,7 procentenheter.

4.3   Prisunderskridande

| (68) | Den metod för att fastställa prisunderskridande som anges i skäl 106 i förordningen om preliminär tull bekräftas. Efter kontrollbesöket på plats hos ytterligare en gemenskapstillverkare (se skäl 3) gjordes emellertid en ny bedömning av gemenskapsindustrins genomsnittliga pris för att beakta de kontrollerade uppgifter som erhållits från denna gemenskapstillverkare. |
| --- | --- |

(68)

Den metod för att fastställa prisunderskridande som anges i skäl 106 i förordningen om preliminär tull bekräftas. Efter kontrollbesöket på plats hos ytterligare en gemenskapstillverkare (se skäl 3) gjordes emellertid en ny bedömning av gemenskapsindustrins genomsnittliga pris för att beakta de kontrollerade uppgifter som erhållits från denna gemenskapstillverkare.

| (69) | En part hävdade att eftersom ingen tillverkare i Moldavien beviljades marknadsekonomisk status eller erhöll individuell behandling, borde kommissionen beräkna underskridandenivån och nivån för undanröjande av skada för Moldavien på grundval av uppgifter från Eurostat snarare än uppgifter som erhållits från exporterande tillverkare i Moldavien. |
| --- | --- |

(69)

En part hävdade att eftersom ingen tillverkare i Moldavien beviljades marknadsekonomisk status eller erhöll individuell behandling, borde kommissionen beräkna underskridandenivån och nivån för undanröjande av skada för Moldavien på grundval av uppgifter från Eurostat snarare än uppgifter som erhållits från exporterande tillverkare i Moldavien.

| (70) | Vid antidumpningsundersökningar, och särskilt när det gäller prisjämförelsen, är det institutionernas praxis att använda de tillförlitligaste tillgängliga uppgifterna, vilket i allmänhet är uppgifter som samlats in och kontrollerats på plats hos de samarbetsvilliga parterna. I detta fall hade man tillgång till prisuppgifter som samlats in på plats hos den samarbetsvilliga tillverkaren i Moldavien och som användes för att fastställa den provisoriska prisunderskridandemarginalen för den samarbetsvilliga tillverkaren i Moldavien. Argumentet att använda uppgifter från Eurostat avvisades därför. |
| --- | --- |

(70)

Vid antidumpningsundersökningar, och särskilt när det gäller prisjämförelsen, är det institutionernas praxis att använda de tillförlitligaste tillgängliga uppgifterna, vilket i allmänhet är uppgifter som samlats in och kontrollerats på plats hos de samarbetsvilliga parterna. I detta fall hade man tillgång till prisuppgifter som samlats in på plats hos den samarbetsvilliga tillverkaren i Moldavien och som användes för att fastställa den provisoriska prisunderskridandemarginalen för den samarbetsvilliga tillverkaren i Moldavien. Argumentet att använda uppgifter från Eurostat avvisades därför.

| (71) | Däremot ansåg man att de prisuppgifter som fanns tillgängliga för all import från Moldavien till gemenskapen, däribland import från övriga moldaviska tillverkare (se skäl 46), borde beaktas vid beräkningen av den slutgiltiga underskridandemarginalen för Moldavien. Följaktligen användes alla tillgängliga prisuppgifter, justerade för att spegla det vägda genomsnittliga exportpriset till den första oberoende kunden, fastställda till cif-nivån. På grundval av detta konstaterades att import från Moldavien inte underskred gemenskapsindustrins priser, utan att den slutgiltiga genomsnittliga prisunderskridandemarginalen för Moldavien tvärtom var negativ, -1,2 %. |
| --- | --- |

(71)

Däremot ansåg man att de prisuppgifter som fanns tillgängliga för all import från Moldavien till gemenskapen, däribland import från övriga moldaviska tillverkare (se skäl 46), borde beaktas vid beräkningen av den slutgiltiga underskridandemarginalen för Moldavien. Följaktligen användes alla tillgängliga prisuppgifter, justerade för att spegla det vägda genomsnittliga exportpriset till den första oberoende kunden, fastställda till cif-nivån. På grundval av detta konstaterades att import från Moldavien inte underskred gemenskapsindustrins priser, utan att den slutgiltiga genomsnittliga prisunderskridandemarginalen för Moldavien tvärtom var negativ, -1,2 %.

| (72) | När det gäller importen från Kina erinras det om att endast en kinesisk exporterande tillverkare deltog i undersökningen. På grundval av samma metod och justeringarna av uppgifterna om gemenskapsindustrin enligt ovan, samt på grundval av jämförbara produkttyper, fastställdes en genomsnittlig prisunderskridandemarginal på 4,2 % för den enda samarbetsvillige kinesiska exportören. För alla övriga tillverkare i Kina fastställdes prisunderskridandet i enlighet med vad som anges i skäl 108 i förordningen om preliminär tull. På grundval av detta fastställdes en genomsnittlig prisunderskridandemarginal på 7,3 % för importen från Kina. |
| --- | --- |

(72)

När det gäller importen från Kina erinras det om att endast en kinesisk exporterande tillverkare deltog i undersökningen. På grundval av samma metod och justeringarna av uppgifterna om gemenskapsindustrin enligt ovan, samt på grundval av jämförbara produkttyper, fastställdes en genomsnittlig prisunderskridandemarginal på 4,2 % för den enda samarbetsvillige kinesiska exportören. För alla övriga tillverkare i Kina fastställdes prisunderskridandet i enlighet med vad som anges i skäl 108 i förordningen om preliminär tull. På grundval av detta fastställdes en genomsnittlig prisunderskridandemarginal på 7,3 % för importen från Kina.

5.   Gemenskapsindustrins ekonomiska situation

| (73) | Eftersom man drog slutsatsen att importen från Moldavien inte skulle bedömas sammantaget med importen från Kina utan att den skulle bedömas separat (se skäl 64), omfattar undersökningen av den dumpade importens verkan på gemenskapsindustrins ekonomiska situation importen med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(73)

Eftersom man drog slutsatsen att importen från Moldavien inte skulle bedömas sammantaget med importen från Kina utan att den skulle bedömas separat (se skäl 64), omfattar undersökningen av den dumpade importens verkan på gemenskapsindustrins ekonomiska situation importen med ursprung i Kina.

| (74) | Såsom anges i skäl 3 genomfördes ett kontrollbesök på plats hos ytterligare en gemenskapstillverkare. Detta ledde till justeringar av vissa skadeindikatorer som rör försäljningsvolymerna till de första oberoende kunderna på gemenskapsmarknaden, gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser fritt fabrik till icke-närstående kunder, lageruppgifter, lönsamhet, kassaflöde, räntabilitet och sysselsättning. |
| --- | --- |

(74)

Såsom anges i skäl 3 genomfördes ett kontrollbesök på plats hos ytterligare en gemenskapstillverkare. Detta ledde till justeringar av vissa skadeindikatorer som rör försäljningsvolymerna till de första oberoende kunderna på gemenskapsmarknaden, gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser fritt fabrik till icke-närstående kunder, lageruppgifter, lönsamhet, kassaflöde, räntabilitet och sysselsättning.

| (75) | Tabell 3 nedan visar den reviderade försäljningsvolymen till den första oberoende kunden på gemenskapsmarknaden. Det bör noteras att trots att uppgifterna reviderats motsvarar utvecklingstendensen den som angavs i förordningen om preliminär tull.

  Tabell 3 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym (ton) | 7 505 684 | 6 738 112 | 7 522 435 | 7 548 130 | 7 489 831 |
| Index | 100 | 90 | 100 | 101 | 100 |
| Marknadsandel | 33,4 % | 31,6 % | 32,2 % | 31,6 % | 31,8 % |
| Index | 100 | 95 | 97 | 95 | 95 |
| Källa: Besvarade frågeformulär. |

(75)

Tabell 3 nedan visar den reviderade försäljningsvolymen till den första oberoende kunden på gemenskapsmarknaden. Det bör noteras att trots att uppgifterna reviderats motsvarar utvecklingstendensen den som angavs i förordningen om preliminär tull.

Tabell 3

2004

2005

2006

2007

UP

Försäljningsvolym (ton)

7 505 684

6 738 112

7 522 435

7 548 130

7 489 831

Index

100

90

100

101

100

Marknadsandel

33,4 %

31,6 %

32,2 %

31,6 %

31,8 %

Index

100

95

97

95

95

Källa: Besvarade frågeformulär.

| (76) | Till följd av ovanstående reviderades gemenskapindustrins genomsnittliga försäljningspriser per enhet till icke-närstående kunder på gemenskapsmarknaden. Detta ledde till att de genomsnittliga försäljningspriserna för åren från 2006 till undersökningsperioden reviderades marginellt jämfört med uppgifterna i förordningen om preliminär tull.

  Tabell 4 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt pris (i EUR per ton) | 414 | 409 | 434 | 468 | 475 |
| Index | 100 | 99 | 105 | 113 | 115 |
| Källa: Besvarade frågeformulär. |

(76)

Till följd av ovanstående reviderades gemenskapindustrins genomsnittliga försäljningspriser per enhet till icke-närstående kunder på gemenskapsmarknaden. Detta ledde till att de genomsnittliga försäljningspriserna för åren från 2006 till undersökningsperioden reviderades marginellt jämfört med uppgifterna i förordningen om preliminär tull.

Tabell 4

2004

2005

2006

2007

UP

Genomsnittligt pris (i EUR per ton)

414

409

434

468

475

Index

100

99

105

113

115

Källa: Besvarade frågeformulär.

| (77) | När det gäller lageruppgifterna bör det noteras att de mindre revideringar som gjordes av uppgifterna för gemenskapsindustrin för åren från 2006 till undersökningsperioden inte ändrade trendanalysen i skäl 119 i förordningen om preliminär tull.

  Tabell 5 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lager (ton) | 657 667 | 530 578 | 691 338 | 699 511 | 594 420 |
| Index | 100 | 81 | 105 | 106 | 90 |
| Källa: Besvarade frågeformulär. |

(77)

När det gäller lageruppgifterna bör det noteras att de mindre revideringar som gjordes av uppgifterna för gemenskapsindustrin för åren från 2006 till undersökningsperioden inte ändrade trendanalysen i skäl 119 i förordningen om preliminär tull.

Tabell 5

2004

2005

2006

2007

UP

Lager (ton)

657 667

530 578

691 338

699 511

594 420

Index

100

81

105

106

90

Källa: Besvarade frågeformulär.

| (78) | Efter det att förordningen om preliminär tull offentliggjorts ändrades även sysselsättningsuppgifterna något för åren från 2004 till undersökningsperioden. Eftersom det inte inkommit några ytterligare synpunkter från berörda parter, bekräftas skälen 120–122 i förordningen om preliminär tull.

  Tabell 6 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sysselsättning –i heltidsekvivalenter | 4 216 | 4 029 | 3 920 | 4 195 | 4 310 |
| Index | 100 | 96 | 93 | 100 | 102 |
| Arbetskostnader (i EUR/heltidsekvivalent) | 41 300 | 43 200 | 45 400 | 45 300 | 44 700 |
| Index | 100 | 104 | 110 | 110 | 108 |
| Produktivitet (index) | 100 | 95 | 107 | 98 | 95 |
| Källa: Besvarade frågeformulär. |

(78)

Efter det att förordningen om preliminär tull offentliggjorts ändrades även sysselsättningsuppgifterna något för åren från 2004 till undersökningsperioden. Eftersom det inte inkommit några ytterligare synpunkter från berörda parter, bekräftas skälen 120–122 i förordningen om preliminär tull.

Tabell 6

2004

2005

2006

2007

UP

Sysselsättning –i heltidsekvivalenter

4 216

4 029

3 920

4 195

4 310

Index

100

96

93

100

102

Arbetskostnader (i EUR/heltidsekvivalent)

41 300

43 200

45 400

45 300

44 700

Index

100

104

110

110

108

Produktivitet (index)

100

95

107

98

95

Källa: Besvarade frågeformulär.

| (79) | Gemenskapsindustrins lönsamhet fastställdes genom tillämpning av den metod som beskrivs i skäl 123 i förordningen om preliminär tull. Till följd av de revideringar av uppgifterna för gemenskapsindustrin som gjordes efter kontrollbesöket på plats hos ytterligare en gemenskapstillverkare (se skäl 3), reviderades även dessa uppgifter något. Under skadeundersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins lönsamhet från 14,2 % 2004 till 7,3 % under undersökningsperioden. Eftersom det inte inkommit några ytterligare synpunkter, bekräftas skälen 124–126 i förordningen om preliminär tull.

  Tabell 7 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet | 14,2 % | 8,0 % | 8,4 % | 7,9 % | 7,3 % |
| Index | 100 | 56 | 59 | 55 | 51 |
| Kassaflöde (i tusental EUR) | 493 954 | 272 166 | 361 573 | 286 917 | 278 604 |
| Index | 100 | 55 | 73 | 55 | 56 |
| Investeringar (i tusental EUR) | 147 897 | 136 031 | 231 726 | 221 808 | 200 126 |
| Index | 100 | 92 | 157 | 150 | 135 |
| Räntabilitet | 68 % | 49 % | 50 % | 46 % | 47 % |
| Index | 100 | 72 | 74 | 68 | 68 |
| Källa: Besvarade frågeformulär. |

(79)

Gemenskapsindustrins lönsamhet fastställdes genom tillämpning av den metod som beskrivs i skäl 123 i förordningen om preliminär tull. Till följd av de revideringar av uppgifterna för gemenskapsindustrin som gjordes efter kontrollbesöket på plats hos ytterligare en gemenskapstillverkare (se skäl 3), reviderades även dessa uppgifter något. Under skadeundersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins lönsamhet från 14,2 % 2004 till 7,3 % under undersökningsperioden. Eftersom det inte inkommit några ytterligare synpunkter, bekräftas skälen 124–126 i förordningen om preliminär tull.

Tabell 7

2004

2005

2006

2007

UP

Lönsamhet

14,2 %

8,0 %

8,4 %

7,9 %

7,3 %

Index

100

56

59

55

51

Kassaflöde (i tusental EUR)

493 954

272 166

361 573

286 917

278 604

Index

100

55

73

55

56

Investeringar (i tusental EUR)

147 897

136 031

231 726

221 808

200 126

Index

100

92

157

150

135

Räntabilitet

68 %

49 %

50 %

46 %

47 %

Index

100

72

74

68

68

Källa: Besvarade frågeformulär.

5.1   Tillväxt

| (80) | Mot bakgrund av ovanstående kan man dra slutsatsen att gemenskapsindustrins försäljningsvolym stagnerade mellan 2004 och undersökningsperioden, vilket förhindrade gemenskapsindustrin från att dra fördel av att gemenskapens förbrukning ökade med 5 % mellan 2004 och undersökningsperioden. Till följd av detta minskade dess marknadsandel med 1,6 procentenheter under samma period. |
| --- | --- |

(80)

Mot bakgrund av ovanstående kan man dra slutsatsen att gemenskapsindustrins försäljningsvolym stagnerade mellan 2004 och undersökningsperioden, vilket förhindrade gemenskapsindustrin från att dra fördel av att gemenskapens förbrukning ökade med 5 % mellan 2004 och undersökningsperioden. Till följd av detta minskade dess marknadsandel med 1,6 procentenheter under samma period.

5.2   Storleken på den faktiska dumpningsmarginalen

| (81) | Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter, bekräftas skäl 128 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(81)

Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter, bekräftas skäl 128 i förordningen om preliminär tull.

6.   Slutsats om skada

| (82) | Det kan konstateras att de mindre revideringar som gjordes av vissa skadeindikatorer efter kontrollbesöket på plats hos ytterligare en gemenskapstillverkare (se tabellerna 2–7 ovan) inte ändrade slutsatsen i skäl 132 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(82)

Det kan konstateras att de mindre revideringar som gjordes av vissa skadeindikatorer efter kontrollbesöket på plats hos ytterligare en gemenskapstillverkare (se tabellerna 2–7 ovan) inte ändrade slutsatsen i skäl 132 i förordningen om preliminär tull.

| (83) | På grundval av ovanstående dras slutsatsen att gemenskapsindustrin vållades väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(83)

På grundval av ovanstående dras slutsatsen att gemenskapsindustrin vållades väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

E.   ORSAKSSAMBAND

1.   Verkningar av den dumpade importen från Kina

| (84) | Det undersöktes om den dumpade importen av den berörda produkten med ursprung i Kina vållade gemenskapsindustrin skada i en sådan utsträckning att skadan kan betecknas som väsentlig. |
| --- | --- |

(84)

Det undersöktes om den dumpade importen av den berörda produkten med ursprung i Kina vållade gemenskapsindustrin skada i en sådan utsträckning att skadan kan betecknas som väsentlig.

| (85) | Undersökningen visade att den dumpade importen från Kina ökade avsevärt – nästan 17-faldigt – under skadeundersökningsperioden, och att den ökade med 1,1 miljoner ton mellan 2004 och undersökningsperioden. Ökningen var särskilt påtaglig mellan 2006 och undersökningsperioden. Den dumpade importen från Kina ledde till att dess andel av gemenskapsmarknaden ökade från 0,3 % 2004 till 5,0 % under undersökningsperioden. Detta motsvarade i praktiken hela den ökning av gemenskapens förbrukning som ägde rum under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(85)

Undersökningen visade att den dumpade importen från Kina ökade avsevärt – nästan 17-faldigt – under skadeundersökningsperioden, och att den ökade med 1,1 miljoner ton mellan 2004 och undersökningsperioden. Ökningen var särskilt påtaglig mellan 2006 och undersökningsperioden. Den dumpade importen från Kina ledde till att dess andel av gemenskapsmarknaden ökade från 0,3 % 2004 till 5,0 % under undersökningsperioden. Detta motsvarade i praktiken hela den ökning av gemenskapens förbrukning som ägde rum under skadeundersökningsperioden.

| (86) | Under samma period, och trots att gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden förblev stabil, minskade denna industris marknadsandel från 33,4 % 2004 till 31,8 % under undersökningsperioden, dvs. med 1,6 procentenheter. |
| --- | --- |

(86)

Under samma period, och trots att gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden förblev stabil, minskade denna industris marknadsandel från 33,4 % 2004 till 31,8 % under undersökningsperioden, dvs. med 1,6 procentenheter.

| (87) | Trots att priserna på den dumpade importen ökade med 12 % under skadeundersökningsperioden i linje med de ökade råvarupriserna, underskred de fortfarande de priser som gemenskapsindustrin tog ut på gemenskapsmarknaden. Följaktligen förhindrades gemenskapsindustrin från att höja sina priser för att fullt ut täcka sina ökade råvarukostnader. Lönsamheten i gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapsmarknaden minskade därmed från 14,2 % 2004 till 7,3 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(87)

Trots att priserna på den dumpade importen ökade med 12 % under skadeundersökningsperioden i linje med de ökade råvarupriserna, underskred de fortfarande de priser som gemenskapsindustrin tog ut på gemenskapsmarknaden. Följaktligen förhindrades gemenskapsindustrin från att höja sina priser för att fullt ut täcka sina ökade råvarukostnader. Lönsamheten i gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapsmarknaden minskade därmed från 14,2 % 2004 till 7,3 % under undersökningsperioden.

| (88) | Den fortsatta press som den dumpade lågprisimporten från Kina utsatte gemenskapsmarknaden för anses ha gjort det omöjligt för gemenskapsindustrin att anpassa sina försäljningspriser till den ökade produktionskostnaden. Man drog därför slutsatsen att den ökade dumpade lågprisimporten från Kina hade en avsevärd negativ inverkan på gemenskapsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(88)

Den fortsatta press som den dumpade lågprisimporten från Kina utsatte gemenskapsmarknaden för anses ha gjort det omöjligt för gemenskapsindustrin att anpassa sina försäljningspriser till den ökade produktionskostnaden. Man drog därför slutsatsen att den ökade dumpade lågprisimporten från Kina hade en avsevärd negativ inverkan på gemenskapsindustrins ekonomiska situation.

2.   Verkningar av andra faktorer

| (89) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter på efterfrågeutvecklingen, produktionen för egna behov, försäljningen av produkter i de högre pris- och kvalitetssegmenten eller importen från andra tredjeländer och andra tillverkare i gemenskapen, bekräftas skälen 139, 143–149 och 151–155 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(89)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter på efterfrågeutvecklingen, produktionen för egna behov, försäljningen av produkter i de högre pris- och kvalitetssegmenten eller importen från andra tredjeländer och andra tillverkare i gemenskapen, bekräftas skälen 139, 143–149 och 151–155 i förordningen om preliminär tull.

| (90) | En part ansåg att bedömningen av uppgången i råvarupriserna (se skäl 142 i förordningen om preliminär tull) var inkorrekt, och hävdade att det är svårt att helt och hållet överföra kostnadsökningar på kunderna. Denna part hävdade vidare att gemenskapsindustrins försämrade ekonomiska situation berodde på gemenskapsindustrins negativa exportresultat. |
| --- | --- |

(90)

En part ansåg att bedömningen av uppgången i råvarupriserna (se skäl 142 i förordningen om preliminär tull) var inkorrekt, och hävdade att det är svårt att helt och hållet överföra kostnadsökningar på kunderna. Denna part hävdade vidare att gemenskapsindustrins försämrade ekonomiska situation berodde på gemenskapsindustrins negativa exportresultat.

| (91) | När det gäller verkningarna av råvarupriserna erinras det om att undersökningen visade att gemenskapsindustrins produktionskostnad för valstråd ökade med 25 %. Samtidigt ökade gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspris endast med 15 %. Det kan mycket väl vara så att det på vissa marknader är svårt att helt och hållet överföra kostnadsökningar på kunderna, men i den aktuella undersökningen framkom inget som pekade på att detta var fallet på marknaden för valstråd. Tvärtom kan valstråd betraktas som en handelsvara som säljs på en öppen marknad där alla aktörer är medvetna om prisnivån. På en marknad med rättvisa handelsvillkor kan det därför förväntas att kostnadsökningar speglas i försäljningspriset för valstråd. Slutsatsen i skäl 142 bekräftas därför och detta argument avvisas. |
| --- | --- |

(91)

När det gäller verkningarna av råvarupriserna erinras det om att undersökningen visade att gemenskapsindustrins produktionskostnad för valstråd ökade med 25 %. Samtidigt ökade gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspris endast med 15 %. Det kan mycket väl vara så att det på vissa marknader är svårt att helt och hållet överföra kostnadsökningar på kunderna, men i den aktuella undersökningen framkom inget som pekade på att detta var fallet på marknaden för valstråd. Tvärtom kan valstråd betraktas som en handelsvara som säljs på en öppen marknad där alla aktörer är medvetna om prisnivån. På en marknad med rättvisa handelsvillkor kan det därför förväntas att kostnadsökningar speglas i försäljningspriset för valstråd. Slutsatsen i skäl 142 bekräftas därför och detta argument avvisas.

| (92) | När det gäller exportresultatet kännetecknades gemenskapsindustrins exportförsäljning förvisso av en nedåtgående trend till följd av de skäl som anges i skäl 150 i förordningen om preliminär tull. Eftersom exportförsäljningens andel i förhållande till försäljningen till kunder inom gemenskapen är relativt blygsam, samt det faktum att försäljningspriserna för den senare dessutom var relativt lägre, dras slutsatsen att den minskade exportvolymen inte kan förklara nivån på den skada som vållats. Eftersom det inte har lagts fram någon underbyggd bevisning som motsäger denna slutsats, bekräftas slutsatserna i skäl 150 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(92)

När det gäller exportresultatet kännetecknades gemenskapsindustrins exportförsäljning förvisso av en nedåtgående trend till följd av de skäl som anges i skäl 150 i förordningen om preliminär tull. Eftersom exportförsäljningens andel i förhållande till försäljningen till kunder inom gemenskapen är relativt blygsam, samt det faktum att försäljningspriserna för den senare dessutom var relativt lägre, dras slutsatsen att den minskade exportvolymen inte kan förklara nivån på den skada som vållats. Eftersom det inte har lagts fram någon underbyggd bevisning som motsäger denna slutsats, bekräftas slutsatserna i skäl 150 i förordningen om preliminär tull.

| (93) | Mot bakgrund av ovanstående och eftersom det inte inkommit några andra synpunkter, bekräftas skälen 156–159 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(93)

Mot bakgrund av ovanstående och eftersom det inte inkommit några andra synpunkter, bekräftas skälen 156–159 i förordningen om preliminär tull.

3.   Import från Turkiet

| (94) | I enlighet med skälen 60 och 61 och eftersom det inte inkommit några ytterligare synpunkter på importen från Turkiet, bekräftas slutsatserna i skälen 160–162 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(94)

I enlighet med skälen 60 och 61 och eftersom det inte inkommit några ytterligare synpunkter på importen från Turkiet, bekräftas slutsatserna i skälen 160–162 i förordningen om preliminär tull.

4.   Import från Moldavien

| (95) | Efter det att uppgifterna för gemenskapsindustrin reviderats (på grundval av kontrollen av svaret från ytterligare en gemenskapstillverkare och med beaktande av all importförsäljning med ursprung i Moldavien), konstaterades det att importen från Moldavien inte underskred gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden. I enlighet med skäl 64 visade jämförelsen mellan det moldaviska exportpriset och det icke-skadevållande priset för gemenskapsindustrin att skademarginalen understeg miniminivån. |
| --- | --- |

(95)

Efter det att uppgifterna för gemenskapsindustrin reviderats (på grundval av kontrollen av svaret från ytterligare en gemenskapstillverkare och med beaktande av all importförsäljning med ursprung i Moldavien), konstaterades det att importen från Moldavien inte underskred gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden. I enlighet med skäl 64 visade jämförelsen mellan det moldaviska exportpriset och det icke-skadevållande priset för gemenskapsindustrin att skademarginalen understeg miniminivån.

| (96) | Mot bakgrund av ovanstående drog man slutsatsen att det inte fanns något klart orsakssamband mellan importen från Moldavien och den skada som gemenskapsindustrin vållats. |
| --- | --- |

(96)

Mot bakgrund av ovanstående drog man slutsatsen att det inte fanns något klart orsakssamband mellan importen från Moldavien och den skada som gemenskapsindustrin vållats.

F.   GEMENSKAPENS INTRESSE

1.   Inledande anmärkning

| (97) | Mot bakgrund av ovanstående bör det noteras att endast verkan av införandet av antidumpningstullar på import med ursprung i Kina har bedömts vid analysen av gemenskapens intresse. |
| --- | --- |

(97)

Mot bakgrund av ovanstående bör det noteras att endast verkan av införandet av antidumpningstullar på import med ursprung i Kina har bedömts vid analysen av gemenskapens intresse.

2.   Gemenskapsindustrin

| (98) | Efter det att förordningen om preliminär tull offentliggjorts gjordes en ny bedömning av huruvida införandet av antidumpningsåtgärder på import med ursprung i Kina skulle ligga i gemenskapsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(98)

Efter det att förordningen om preliminär tull offentliggjorts gjordes en ny bedömning av huruvida införandet av antidumpningsåtgärder på import med ursprung i Kina skulle ligga i gemenskapsindustrins intresse.

| (99) | Mot bakgrund av ovanstående och eftersom det inte inkommit några synpunkter på gemenskapsindustrins intresse, bekräftas skälen 164–167 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(99)

Mot bakgrund av ovanstående och eftersom det inte inkommit några synpunkter på gemenskapsindustrins intresse, bekräftas skälen 164–167 i förordningen om preliminär tull.

3.   Importörer

| (100) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande importörer, bekräftas skälen 168 och 169 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(100)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande importörer, bekräftas skälen 168 och 169 i förordningen om preliminär tull.

4.   Användare

| (101) | En berörd part ifrågasatte om all import till gemenskapsmarknaden från länder som omfattas av denna undersökning hade beaktats i den procentsats som angavs i skäl 171 i förordningen om preliminär tull och som motsvarar vissa användares import av valstråd. Några berörda parter hävdade dessutom att införandet av antidumpningsåtgärder skulle leda till ett bristande utbud eftersom det inte fanns några alternativa tillgångskällor. |
| --- | --- |

(101)

En berörd part ifrågasatte om all import till gemenskapsmarknaden från länder som omfattas av denna undersökning hade beaktats i den procentsats som angavs i skäl 171 i förordningen om preliminär tull och som motsvarar vissa användares import av valstråd. Några berörda parter hävdade dessutom att införandet av antidumpningsåtgärder skulle leda till ett bristande utbud eftersom det inte fanns några alternativa tillgångskällor.

| (102) | När det gäller det argument som framförts avseende den totala importen av valstråd, har en ny bedömning gjorts. Denna bedömning visade att den faktiska importvolymen av valstråd som de samarbetsvilliga användarna förbrukar i själva verket är större än den volym som fastställdes under det preliminära skedet. Till följd av detta ökade den totala import som de användare som anges i skäl 171 i förordningen om preliminär tull stod för med 30 %. Man drog därför slutsatsen att de användare som anges i skäl 171 i förordningen om preliminär tull tillsammans stod för cirka 20 % av all import av valstråd från Kina under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(102)

När det gäller det argument som framförts avseende den totala importen av valstråd, har en ny bedömning gjorts. Denna bedömning visade att den faktiska importvolymen av valstråd som de samarbetsvilliga användarna förbrukar i själva verket är större än den volym som fastställdes under det preliminära skedet. Till följd av detta ökade den totala import som de användare som anges i skäl 171 i förordningen om preliminär tull stod för med 30 %. Man drog därför slutsatsen att de användare som anges i skäl 171 i förordningen om preliminär tull tillsammans stod för cirka 20 % av all import av valstråd från Kina under undersökningsperioden.

| (103) | När det gäller argumentet om att det inte skulle finnas några alternativa tillgångskällor om antidumpningsåtgärder infördes, visade undersökningen förvisso att gemenskapstillverkarnas leveranser till vissa användare var ojämn. Det fanns emellertid ingenting i analysen som pekade på att denna ojämnhet var beständig. Det ska dessutom noteras att det finns tillgång till alternativa leverantörer i andra tredjeländer som inte är föremål för åtgärder. Detta argument avvisades därför. |
| --- | --- |

(103)

När det gäller argumentet om att det inte skulle finnas några alternativa tillgångskällor om antidumpningsåtgärder infördes, visade undersökningen förvisso att gemenskapstillverkarnas leveranser till vissa användare var ojämn. Det fanns emellertid ingenting i analysen som pekade på att denna ojämnhet var beständig. Det ska dessutom noteras att det finns tillgång till alternativa leverantörer i andra tredjeländer som inte är föremål för åtgärder. Detta argument avvisades därför.

| (104) | På grundval av ovanstående och eftersom det inte inkommit några andra ytterligare synpunkter, bekräftas skälen 173–175 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(104)

På grundval av ovanstående och eftersom det inte inkommit några andra ytterligare synpunkter, bekräftas skälen 173–175 i förordningen om preliminär tull.

5.   Slutsats om gemenskapens intresse

| (105) | På grundval av ovanstående drog man slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar mot införandet av antidumpningstullar på import av valstråd med ursprung i Kina i detta ärende. |
| --- | --- |

(105)

På grundval av ovanstående drog man slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar mot införandet av antidumpningstullar på import av valstråd med ursprung i Kina i detta ärende.

G.   SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

1.   Nivå för undanröjande av skada

| (106) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter bekräftas den metod som användes vid beräkningen av det icke-skadevållande priset för gemenskapsindustrin enligt vad som anges i skäl 179 i förordningen om preliminär tull. Samma revideringar som de som anges i skälen 68 och 72 tillämpades emellertid för den slutgiltiga bedömningen av nivån för undanröjande av skada. Dessutom fastställdes den vinstmarginal som användes vid beräkningen av skademarginalen till nivån fritt fabrik för att erhålla det icke-skadevållande priset för gemenskapsindustrin till nivån fritt fabrik under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(106)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter bekräftas den metod som användes vid beräkningen av det icke-skadevållande priset för gemenskapsindustrin enligt vad som anges i skäl 179 i förordningen om preliminär tull. Samma revideringar som de som anges i skälen 68 och 72 tillämpades emellertid för den slutgiltiga bedömningen av nivån för undanröjande av skada. Dessutom fastställdes den vinstmarginal som användes vid beräkningen av skademarginalen till nivån fritt fabrik för att erhålla det icke-skadevållande priset för gemenskapsindustrin till nivån fritt fabrik under undersökningsperioden.

| (107) | När det gäller Moldavien ansågs det lämpligt att vid beräkningen av den slutgiltiga nivån för undanröjande av skada använda tillgängliga prisuppgifter om all export från Moldavien till gemenskapen (se skäl 71). Följaktligen användes alla tillgängliga prisuppgifter, justerade för att spegla det vägda genomsnittliga exportpriset till den första oberoende kunden i gemenskapen, fastställda till cif-nivån. På grundval av detta konstaterades det att den slutgiltiga nivån för undanröjande av skada för import från Moldavien underskred miniminivån (se skäl 64). |
| --- | --- |

(107)

När det gäller Moldavien ansågs det lämpligt att vid beräkningen av den slutgiltiga nivån för undanröjande av skada använda tillgängliga prisuppgifter om all export från Moldavien till gemenskapen (se skäl 71). Följaktligen användes alla tillgängliga prisuppgifter, justerade för att spegla det vägda genomsnittliga exportpriset till den första oberoende kunden i gemenskapen, fastställda till cif-nivån. På grundval av detta konstaterades det att den slutgiltiga nivån för undanröjande av skada för import från Moldavien underskred miniminivån (se skäl 64).

| (108) | Med hänsyn till slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör slutgiltiga antidumpningsåtgärder införas på import från Kina i syfte att förhindra att gemenskapsindustrin vållas ytterligare skada. |
| --- | --- |

(108)

Med hänsyn till slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör slutgiltiga antidumpningsåtgärder införas på import från Kina i syfte att förhindra att gemenskapsindustrin vållas ytterligare skada.

| (109) | Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att införa slutgiltiga antidumpningstullar. De beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter detta meddelande av uppgifter. Parternas synpunkter togs under övervägande, och när så var lämpligt ändrades de preliminära undersökningsresultaten i enlighet med dessa. |
| --- | --- |

(109)

Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att införa slutgiltiga antidumpningstullar. De beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter detta meddelande av uppgifter. Parternas synpunkter togs under övervägande, och när så var lämpligt ändrades de preliminära undersökningsresultaten i enlighet med dessa.

2.   Slutgiltiga åtgärder

| (110) | Mot denna bakgrund och i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen görs bedömningen att slutgiltiga antidumpningstullar bör införas på import med ursprung i Kina i nivå med den lägsta dumpnings- och skademarginal som fastställts, i enlighet med regeln om lägsta tull. I detta ärende bör därför alla tullsatser fastställas i enlighet med nivån på den skademarginal som konstaterats. I överensstämmelse med artikel 9.3 i grundförordningen och med tanke på att skademarginalen för Moldavien och Turkiet understiger miniminivån, bör undersökningen beträffande dessa länder avslutas. |
| --- | --- |

(110)

Mot denna bakgrund och i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen görs bedömningen att slutgiltiga antidumpningstullar bör införas på import med ursprung i Kina i nivå med den lägsta dumpnings- och skademarginal som fastställts, i enlighet med regeln om lägsta tull. I detta ärende bör därför alla tullsatser fastställas i enlighet med nivån på den skademarginal som konstaterats. I överensstämmelse med artikel 9.3 i grundförordningen och med tanke på att skademarginalen för Moldavien och Turkiet understiger miniminivån, bör undersökningen beträffande dessa länder avslutas.

| (111) | Inga slutgiltiga antidumpningstullar kommer att införas på import med ursprung i Moldavien och Turkiet. |
| --- | --- |

(111)

Inga slutgiltiga antidumpningstullar kommer att införas på import med ursprung i Moldavien och Turkiet.

| (112) | Följande antidumpningstullar föreslås:








  Företag | Nivå för undanröjande av skada | Dumpningsmarginal | Antidumpningstullsats |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Valin Group (Kina) | 7,9 % | 38,6 % | 7,9 % |
| Övrig tull i Kina | 24,0 % | 52,3 % | 24,0 % |

(112)

Följande antidumpningstullar föreslås:

Företag

Nivå för undanröjande av skada

Dumpningsmarginal

Antidumpningstullsats

Valin Group (Kina)

7,9 %

38,6 %

7,9 %

Övrig tull i Kina

24,0 %

52,3 %

24,0 %

3.   Slutgiltigt uttag av preliminära tullar

| (113) | Med hänsyn till storleken på de dumpningsmarginaler som konstaterats och nivån på den skada som gemenskapsindustrin vållats, anses det nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstull som infördes genom förordningen om preliminär tull tas ut slutgiltigt, upp till en nivå som motsvarar beloppen för de slutgiltiga tullar som införs. Om de slutgiltiga tullarna är lägre än de preliminära tullarna, bör de belopp frisläppas för vilka det preliminärt ställts säkerhet utöver beloppen för de slutgiltiga utjämningstullarna. Om de slutgiltiga tullarna är högre än de preliminära tullarna bör endast de belopp för vilka säkerhet ställts motsvarande de preliminära tullarna slutgiltigt tas ut. |
| --- | --- |

(113)

Med hänsyn till storleken på de dumpningsmarginaler som konstaterats och nivån på den skada som gemenskapsindustrin vållats, anses det nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstull som infördes genom förordningen om preliminär tull tas ut slutgiltigt, upp till en nivå som motsvarar beloppen för de slutgiltiga tullar som införs. Om de slutgiltiga tullarna är lägre än de preliminära tullarna, bör de belopp frisläppas för vilka det preliminärt ställts säkerhet utöver beloppen för de slutgiltiga utjämningstullarna. Om de slutgiltiga tullarna är högre än de preliminära tullarna bör endast de belopp för vilka säkerhet ställts motsvarande de preliminära tullarna slutgiltigt tas ut.

H.   AVSLUTANDE AV FÖRFARANDET

| (114) | Mot bakgrund av undersökningsresultaten beträffande import med ursprung i Moldavien och Turkiet bör förfarandet för dessa två länder avslutas. |
| --- | --- |

(114)

Mot bakgrund av undersökningsresultaten beträffande import med ursprung i Moldavien och Turkiet bör förfarandet för dessa två länder avslutas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av stänger och tråd, varmvalsade, i oregelbundet upprullade ringar av järn, olegerat stål eller legerat stål, andra än rostfritt stål, med ursprung i Kina, som klassificeras enligt KN-nummer 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 och 7227 90 95.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullar ska tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Land | Företag | Tull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Folkrepubliken Kina | Valin Group | 7,9 % | A930 |
| | Övriga företag | 24,0 % | A999 |

Land

Företag

Tull

Taric-tilläggsnummer

Folkrepubliken Kina

Valin Group

7,9 %

A930

Övriga företag

24,0 %

A999

3.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Antidumpningsförfarandet beträffande import av valstråd med ursprung i Republiken Moldavien och Turkiet avslutas härmed.

Artikel 3

De belopp för vilka säkerhet ställts i form av en preliminär antidumpningstull i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 112/2009 på import av valstråd med ursprung i Kina ska slutgiltigt tas ut till den slutgiltiga tullsats som fastställs i enlighet med artikel 1. De belopp för vilka säkerhet ställts och som överskrider den slutgiltiga antidumpningstullsatsen ska frisläppas. Belopp för vilka säkerhet ställts i form av en preliminär antidumpningstull i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 112/2009 om valstråd med ursprung i Moldavien ska frisläppas.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 juli 2009.

På rådets vägnar

C. BILDT

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  EUT L 38, 7.2.2009, s. 3.

2

(3)  EUT C 113, 8.5.2008, s. 20.

3

---

| 5.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 203/14 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 203/14

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 704/2009

av den 4 augusti 2009

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 5 augusti 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 4 augusti 2009.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MK | 27,8 |
| XS | 22,4 |
| ZZ | 25,1 |
| 0707 00 05 | MK | 23,0 |
| TR | 89,6 |
| ZZ | 56,3 |
| 0709 90 70 | TR | 100,0 |
| ZZ | 100,0 |
| 0805 50 10 | AR | 57,6 |
| UY | 66,6 |
| ZA | 58,9 |
| ZZ | 61,0 |
| 0806 10 10 | EG | 163,3 |
| MA | 135,1 |
| TR | 155,7 |
| ZA | 125,8 |
| ZZ | 145,0 |
| 0808 10 80 | AR | 109,5 |
| BR | 68,7 |
| CL | 79,4 |
| CN | 81,7 |
| NZ | 95,4 |
| ZA | 83,1 |
| ZZ | 86,3 |
| 0808 20 50 | AR | 79,7 |
| CL | 73,4 |
| TR | 147,2 |
| ZA | 102,6 |
| ZZ | 100,7 |
| 0809 20 95 | TR | 279,8 |
| US | 318,7 |
| ZZ | 299,3 |
| 0809 30 | TR | 145,3 |
| ZZ | 145,3 |
| 0809 40 05 | BA | 39,5 |
| ZZ | 39,5 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MK

27,8

XS

22,4

ZZ

25,1

0707 00 05

MK

23,0

TR

89,6

ZZ

56,3

0709 90 70

TR

100,0

ZZ

100,0

0805 50 10

AR

57,6

UY

66,6

ZA

58,9

ZZ

61,0

0806 10 10

EG

163,3

MA

135,1

TR

155,7

ZA

125,8

ZZ

145,0

0808 10 80

AR

109,5

BR

68,7

CL

79,4

CN

81,7

NZ

95,4

ZA

83,1

ZZ

86,3

0808 20 50

AR

79,7

CL

73,4

TR

147,2

ZA

102,6

ZZ

100,7

0809 20 95

TR

279,8

US

318,7

ZZ

299,3

0809 30

TR

145,3

ZZ

145,3

0809 40 05

BA

39,5

ZZ

39,5

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 5.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 203/16 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 203/16

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 705/2009

av den 4 augusti 2009

om ändring av förordning (EG) nr 696/2009 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 1 augusti 2009

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1249/96 av den 28 juni 1996 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser importtullarna inom spannmålssektorn (2), särskilt artikel 2.1, och

av följande skäl:

| (1) | De importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 1 augusti 2009 fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 696/2009 (3). |
| --- | --- |

(1)

De importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 1 augusti 2009 fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 696/2009 (3).

| (2) | Eftersom de beräknade genomsnittsvärdena av importtullarna avviker med 5 EUR/t från de fastställda värdena, bör de importtullar som fastställs i förordning (EG) nr 696/2009 justeras i motsvarande mån. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom de beräknade genomsnittsvärdena av importtullarna avviker med 5 EUR/t från de fastställda värdena, bör de importtullar som fastställs i förordning (EG) nr 696/2009 justeras i motsvarande mån.

| (3) | Förordning (EG) nr 696/2009 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 696/2009 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna I och II till förordning (EG) nr 696/2009 ska ersättas med bilagorna till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 5 augusti 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 4 augusti 2009.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EGT L 161, 29.6.1996, s. 125.

2

(3)  EUT L 201, 1.8.2009, s. 3.

3

---

BILAGA I

Importtullar för de produkter som avses i artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 och som ska gälla från och med den 5 augusti 2009

| KN-nr | Varuslag | Importtull (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durumvete:
  av hög kvalitet | 0,00 |
| av medelhög kvalitet | 0,00 |
| av låg kvalitet | 0,00 |
| 1001 90 91 | Vanligt vete, för utsäde | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde | 0,00 |
| 1002 00 00 | Råg | 65,86 |
| 1005 10 90 | Utsädesmajs annan än hybridmajs | 27,91 |
| 1005 90 00 | Majs av annat slag än för utsäde (2) | 27,91 |
| 1007 00 90 | Sorghum av andra slag än hybrider för utsäde | 70,85 |

KN-nr

Varuslag

Importtull (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Durumvete:

av hög kvalitet

0,00

av medelhög kvalitet

0,00

av låg kvalitet

0,00

1001 90 91

Vanligt vete, för utsäde

0,00

ex 1001 90 99

Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde

0,00

1002 00 00

Råg

65,86

1005 10 90

Utsädesmajs annan än hybridmajs

27,91

1005 90 00

Majs av annat slag än för utsäde (2)

27,91

1007 00 90

Sorghum av andra slag än hybrider för utsäde

70,85

---

(1)  Enligt artikel 2.4 i förordning (EG) nr 1249/96 ska importtullen för varor, som anländer till gemenskapen via Atlanten eller Suezkanalen, minskas med

| — | 3 EUR/ton om lossningshamnen ligger i Medelhavet, |
| --- | --- |

—

3 EUR/ton om lossningshamnen ligger i Medelhavet,

| — | 2 EUR/ton om lossningshamnen ligger i Danmark, Estland, Irland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller Förenade kungariket eller vid den Iberiska halvöns Atlantkust. |
| --- | --- |

—

2 EUR/ton om lossningshamnen ligger i Danmark, Estland, Irland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller Förenade kungariket eller vid den Iberiska halvöns Atlantkust.

(2)  Om villkoren i artikel 2.5 i förordning (EG) nr 1249/96 är uppfyllda har importören rätt till en schablonmässig minskning av importtullen med 24 euro/ton.

---

BILAGA II

Beräkningsgrunder för importtullarna i bilaga I

31.7.2009-3.8.2009

| 1. | Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Vanligt vete (1) | Majs | Durumvete, hög kvalitet | Durumvete, medelhög kvalitet (2) | Durumvete, låg kvalitet (3) | Korn |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Börsnotering | 169,99 | 96,54 | — | — | — | — |
| Pris fob USA | — | — | 170,60 | 160,60 | 140,60 | 71,58 |
| Tillägg för Mexikanska golfen | — | 16,48 | — | — | — | — |
| Tillägg för Stora sjöarna | 6,22 | — | — | — | — | — |

1.

Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:

(EUR/t)

Vanligt vete (1)

Majs

Durumvete, hög kvalitet

Durumvete, medelhög kvalitet (2)

Durumvete, låg kvalitet (3)

Korn

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Börsnotering

169,99

96,54

—

—

—

—

Pris fob USA

—

—

170,60

160,60

140,60

71,58

Tillägg för Mexikanska golfen

—

16,48

—

—

—

—

Tillägg för Stora sjöarna

6,22

—

—

—

—

—

| 2. | Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:






  Fraktkostnad: Mexikanska golfen–Rotterdam | 21,10 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktkostnad: Stora sjöarna–Rotterdam | 19,60 EUR/t |

2.

Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:

Fraktkostnad: Mexikanska golfen–Rotterdam

21,10 EUR/t

Fraktkostnad: Stora sjöarna–Rotterdam

19,60 EUR/t

---

(1)  Bidrag med 14 EUR/ton ingår (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

(2)  Avdrag med 10 EUR/ton (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

(3)  Avdrag med 30 EUR/ton (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

---

DIREKTIV

| 5.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 203/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 203/19

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2009/61/EG

av den 13 juli 2009

om installationen av belysnings- och ljussignalanordningar på jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjul

(kodifierad version)

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Rådets direktiv 78/933/EEG av den 17 oktober 1978 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om installationen av belysnings- och ljussignalanordningar på jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul (3) har ändrats flera gånger på väsentliga punkter (4). För att skapa klarhet och överskådlighet bör det direktivet kodifieras. |
| --- | --- |

(1)

Rådets direktiv 78/933/EEG av den 17 oktober 1978 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om installationen av belysnings- och ljussignalanordningar på jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul (3) har ändrats flera gånger på väsentliga punkter (4). För att skapa klarhet och överskådlighet bör det direktivet kodifieras.

| (2) | Direktiv 78/933/EEG är ett av särdirektiven i det system för EG-typgodkännande som fastställts genom rådets direktiv 74/150/EEG av den 4 mars 1974 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul, vilket har ersatts av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/37/EG av den 26 maj 2003 om typgodkännande av jordbruks- eller skogsbrukstraktorer, av släpvagnar och utbytbara dragna maskiner till sådana traktorer samt av system, komponenter och separata tekniska enheter till dessa fordon (5), och det fastställer tekniska föreskrifter om utformning och konstruktion av jordbruks- och skogsbrukstraktorer vad gäller installationen av belysnings- och ljussignalanordningar. Dessa tekniska föreskrifter avser att närma medlemsstaternas lagstiftningar till varandra för att därmed för varje typ av traktor möjliggöra det förfarande för EG-typgodkännande som fastställts genom direktiv 2003/37/EG. Bestämmelserna i direktiv 2003/37/EG om jordbruks- eller skogsbrukstraktorer, släpvagnar och utbytbara dragna maskiner till sådana traktorer samt system, komponenter och separata tekniska enheter till dessa fordon gäller därför för det här direktivet. |
| --- | --- |

(2)

Direktiv 78/933/EEG är ett av särdirektiven i det system för EG-typgodkännande som fastställts genom rådets direktiv 74/150/EEG av den 4 mars 1974 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul, vilket har ersatts av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/37/EG av den 26 maj 2003 om typgodkännande av jordbruks- eller skogsbrukstraktorer, av släpvagnar och utbytbara dragna maskiner till sådana traktorer samt av system, komponenter och separata tekniska enheter till dessa fordon (5), och det fastställer tekniska föreskrifter om utformning och konstruktion av jordbruks- och skogsbrukstraktorer vad gäller installationen av belysnings- och ljussignalanordningar. Dessa tekniska föreskrifter avser att närma medlemsstaternas lagstiftningar till varandra för att därmed för varje typ av traktor möjliggöra det förfarande för EG-typgodkännande som fastställts genom direktiv 2003/37/EG. Bestämmelserna i direktiv 2003/37/EG om jordbruks- eller skogsbrukstraktorer, släpvagnar och utbytbara dragna maskiner till sådana traktorer samt system, komponenter och separata tekniska enheter till dessa fordon gäller därför för det här direktivet.

| (3) | Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter vad gäller de tidsfrister för införlivande med nationell lagstiftning och tillämpning av de direktiv som anges i bilaga III del B. |
| --- | --- |

(3)

Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter vad gäller de tidsfrister för införlivande med nationell lagstiftning och tillämpning av de direktiv som anges i bilaga III del B.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Med jordbruks- eller skogsbrukstraktor avses varje motorfordon som är försett med hjul eller band och har minst två axlar, vars huvuduppgift grundas på dess dragkraft och som är särskilt konstruerat att dra, skjuta, bära eller driva vissa redskap, maskiner eller släpvagnar avsedda för jord- eller skogsbruk. Fordonet kan vara utrustat för transport av gods och passagerare.

2.   Detta direktiv ska bara gälla traktorer definierade i punkt 1 som är utrustade med luftfyllda däck och har en högsta konstruktiv hastighet på mellan 6 och 40 km/tim.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna får inte vägra att bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande för en viss traktortyp av skäl som hänför sig till installationen av belysnings- och ljussignalanordningar, obligatoriska eller icke-obligatoriska och uppräknade i 1.5.7–1.5.21 i bilaga I, om dessa är installerade enligt de krav som fastställs i bilagan.

2.   När det gäller fordon som inte överensstämmer med kraven i detta direktiv och av skäl som hänför sig till detta direktiv får medlemsstaterna

| — | inte bevilja EG-typgodkännande, |
| --- | --- |

—

inte bevilja EG-typgodkännande,

| — | vägra bevilja nationellt typgodkännande. |
| --- | --- |

—

vägra bevilja nationellt typgodkännande.

3.   När det gäller nya fordon som inte överensstämmer med kraven i detta direktiv får medlemsstaterna av skäl som hänför sig till föremålet för detta direktiv

| — | betrakta intyg om överensstämmelse som åtföljer nya fordon i överensstämmelse med direktiv 2003/37/EG som ogiltiga för tillämpningen av artikel 7.1 i det direktivet, |
| --- | --- |

—

betrakta intyg om överensstämmelse som åtföljer nya fordon i överensstämmelse med direktiv 2003/37/EG som ogiltiga för tillämpningen av artikel 7.1 i det direktivet,

| — | vägra registrering, försäljning eller ibruktagande av sådana nya fordon. |
| --- | --- |

—

vägra registrering, försäljning eller ibruktagande av sådana nya fordon.

Artikel 3

Medlemsstaterna får inte vägra registrering eller förbjuda försäljning, ibruktagande eller användning av traktorer av skäl som hänför sig till installationen av belysnings- och ljussignalanordningar, obligatoriska eller icke-obligatoriska och uppräknade i 1.5.7–1.5.21 i bilaga I, om dessa är installerade enligt de krav som fastställs i bilagan.

Artikel 4

En medlemsstat som beviljat EG-typgodkännande ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den underrättas om varje ändring på någon del eller egenskap som nämns i 1.1 i bilaga I. De behöriga myndigheterna i denna medlemsstat ska besluta om nya provningar ska utföras på den ändrade traktortypen och om en ny rapport ska utarbetas. Om dessa provningar visar att kraven i detta direktiv inte uppfylls ska ändringen inte godkännas.

Artikel 5

De ändringar som är nödvändiga för att anpassa kraven i bilagorna I och II till den tekniska utvecklingen ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 20.3 i direktiv 2003/37/EG.

Artikel 6

Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 7

Direktiv 78/933/EEG i dess lydelse enligt direktiven som anges i bilaga III del A, ska upphöra att gälla, utan att det påverkar medlemsstaternas skyldigheter vad gäller tidsfristerna för införlivande i nationell lagstiftning och tillämpningen av de direktiv som anges i bilaga III del B.

Hänvisningar till det upphävda direktivet ska anses som hänvisningar till det här direktivet och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga IV.

Artikel 8

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2010.

Artikel 9

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 13 juli 2009.

På Europaparlamentets vägnar

H.-G. PÖTTERING

Ordförande

På rådets vägnar

E. ERLANDSSON

Ordförande

---

(1)  EUT C 175, 27.7.2007, s. 40.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 19 februari 2008 (ännu ej offentliggjort i EUT) och rådets beslut av den 22 juni 2009.

2

(3)  EGT L 325, 20.11.1978, s. 16.

3

(4)  Se bilaga III del A.

4

(5)  EUT L 171, 9.7.2003, s. 1.

5

---

BILAGA I

INSTALLATION AV BELYSNINGS- OCH LJUSSIGNALANORDNINGAR

1.   DEFINITIONER

1.1   Traktortyp vad gäller installationen av belysnings- och ljussignalanordningar

Med traktortyp vad gäller installationen av belysnings- och ljussignalanordningar avses traktorer som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som

| 1.1.1 | traktorns mått och yttre form, |
| --- | --- |

1.1.1

traktorns mått och yttre form,

| 1.1.2 | anordningarnas antal och läge.
  Följande är inte att anse som traktorer av olika typ: traktorer som skiljer sig åt enligt 1.1.1 och 1.1.2 ovan, men inte på ett sådant sätt att det innebär någon ändring av typen, antalet, läget och den geometriska synbarheten hos de lyktor som föreskrivs för traktortypen i fråga, och traktorer på vilka valfria lyktor är monterade eller saknas. |
| --- | --- |

1.1.2

anordningarnas antal och läge.

Följande är inte att anse som traktorer av olika typ: traktorer som skiljer sig åt enligt 1.1.1 och 1.1.2 ovan, men inte på ett sådant sätt att det innebär någon ändring av typen, antalet, läget och den geometriska synbarheten hos de lyktor som föreskrivs för traktortypen i fråga, och traktorer på vilka valfria lyktor är monterade eller saknas.

1.2   Tvärplan

Med tvärplan avses ett vertikalt plan som är vinkelrätt mot traktorns symmetrilängsplan.

1.3   Olastad traktor

Med olastad traktor avses traktorn i körklart skick enligt definitionen i 2.1.1 i bilaga I, förebilden för informationshandling, till direktiv 2003/37/EG.

1.4   Lastad traktor

Med lastad traktor avses traktorn lastad till den tillåtna totalmassa som angetts av tillverkaren. Denne ska även fastställa fördelningen av denna massa mellan axlarna.

1.5   Lykta

Med lykta avses en anordning som är konstruerad för att belysa vägen (strålkastare) eller avge en ljussignal. Bakre skyltlyktor och reflexanordningar ska anses vara lyktor.

1.5.1   Likvärdiga lyktor

Med likvärdiga lyktor avses lyktor som har samma uppgift och som är godkända i det land där traktorn är registrerad. Sådana lyktor får ha andra egenskaper än de lyktor som är installerade på traktorn då denna godkänns, under förutsättning att de uppfyller kraven i denna bilaga.

1.5.2   Separata lyktor

Med separata lyktor avses lyktor som har skilda linser, skilda ljuskällor och skilda lamphus.

1.5.3   Grupperade lyktor

Med grupperade lyktor avses anordningar som har skilda linser och skilda ljuskällor men ett gemensamt lamphus.

1.5.4   Kombinerade lyktor

Med kombinerade lyktor avses anordningar som har skilda linser men en gemensam ljuskälla och ett gemensamt lamphus.

1.5.5   Flerfunktionslyktor

Med flerfunktionslyktor avses anordningar som har skilda ljuskällor (eller en enda ljuskälla som arbetar under olika förhållanden), helt eller delvis gemensamma linser och ett gemensamt lamphus.

1.5.6   Dolda strålkastare

Med dold strålkastare avses en strålkastare som kan döljas helt eller delvis när den inte används. Detta kan åstadkommas med hjälp av ett rörligt skydd, genom förflyttning av strålkastaren eller på något annat lämpligt sätt. Termen infällbar används särskilt för att beskriva en dold strålkastare som kan fällas in i karosseriet.

1.5.6.1   Lyktor med varierbart läge

Med lyktor med varierbart läge avses lyktor som monterats på traktorn och som kan röra sig i förhållande till denna och vars linser inte kan döljas.

1.5.7   Helljusstrålkastare

Med helljusstrålkastare avses den strålkastare som används för att belysa en lång vägsträcka framför traktorn.

1.5.8   Halvljusstrålkastare

Med halvljusstrålkastare avses den strålkastare som används för att belysa vägen framför traktorn utan att orsaka onödig bländning eller onödigt obehag för mötande förare och andra vägtrafikanter.

1.5.9   Dimstrålkastare

Med dimstrålkastare avses den strålkastare som används för att förbättra belysningen av vägen i händelse av dimma, snöfall, kraftigt regn eller dammoln.

1.5.10   Backningsstrålkastare

Med backningsstrålkastare avses den strålkastare som används för att belysa vägen bakom traktorn och för att varna andra vägtrafikanter om att traktorn backas eller är på väg att backas.

1.5.11   Körriktningsvisare

Med körriktningsvisare avses den lykta som används för att visa andra vägtrafikanter att föraren har för avsikt att ändra körriktning åt höger eller åt vänster.

1.5.12   Varningsljus

Med varningsljus avses den anordning som medger samtidig tändning av alla körriktningsvisare på traktorn för att fästa andra vägtrafikanters uppmärksamhet på att traktorn tillfälligt utgör en särskild fara för dem.

1.5.13   Stopplykta

Med stopplykta avses den lykta som används för att visa andra vägtrafikanter bakom traktorn att traktorns förare ansätter färdbromsen.

1.5.14   Bakre skyltlykta

Med bakre skyltlykta avses den anordning som används för att belysa det utrymme som är avsett för bakre registreringsskylten. Den bakre skyltlyktan kan bestå av olika optiska element.

1.5.15   Främre sidopositionslykta

Med främre sidopositionslykta avses den lykta som används för att ange traktorns förekomst och bredd när traktorn betraktas framifrån.

1.5.16   Bakre sidopositionslykta

Med bakre sidopositionslykta avses den lykta som används för att ange traktorns förekomst och bredd när traktorn betraktas bakifrån.

1.5.17   Dimbaklykta

Med dimbaklykta avses den lykta som används för att göra traktorn mer synlig bakifrån i tät dimma.

1.5.18   Parkeringslykta

Med parkeringslykta avses den lykta som används för att rikta uppmärksamhet på förekomsten av en stillastående traktor utan släpvagn inom ett tättbebyggt område. Under sådana omständigheter ersätter parkeringslyktan de främre och bakre sidopositionslyktorna.

1.5.19   Breddmarkeringslykta

Med breddmarkeringslykta avses de lyktor som är monterade på yttersta kanten så högt upp som möjligt på traktorn och avsedda att klart ange traktorns totala bredd. Denna ljussignal är för vissa traktorer avsedd att komplettera traktorns främre och bakre sidopositionslyktor genom att särskilt framhäva traktorns omfång.

1.5.20   Reflexanordning

Med reflexanordning avses en anordning som används för att ange förekomsten av en traktor genom att återkasta ljus som härstammar från en ljuskälla som inte är ansluten till traktorn, varvid observatören förutsätts befinna sig nära ljuskällan.

I detta direktiv anses följande inte vara reflexanordningar:

| — | Reflekterande registreringsskyltar. |
| --- | --- |

—

Reflekterande registreringsskyltar.

| — | Andra skyltar och reflekterande signaler som ska användas för att uppfylla en medlemsstats föreskrifter för användning beträffande vissa fordonskategorier eller vissa driftmetoder. |
| --- | --- |

—

Andra skyltar och reflekterande signaler som ska användas för att uppfylla en medlemsstats föreskrifter för användning beträffande vissa fordonskategorier eller vissa driftmetoder.

1.5.21   Arbetslykta

Med arbetslykta avses en anordning för belysning av ett arbetsområde eller en arbetsprocess.

1.6   Lysande yta i en lykta

1.6.1   Lysande yta i en belysningsanordning

Med lysande yta i en belysningsanordning (1.5.7–1.5.10) avses den rätvinkliga projektionen av hela reflektoröppningen på ett tvärplan. Om lyktglaset (eller -glasen) sträcker sig över enbart en del av reflektoröppningen ska endast projektionen av denna del beaktas. I fråga om halvljusstrålkastare begränsas den lysande ytan på avbländningssidan av den synliga projektionen av ljus-/mörkergränsens linje på linsen. Om reflektorn och glaset är inställbara ska medelinställningen användas.

1.6.2   Lysande yta i en annan signallykta än en reflexanordning

Med lysande yta i en annan signallykta än en reflexanordning (1.5.11–1.5.19) avses den rätvinkliga projektionen av lyktan på ett plan som är vinkelrätt mot lyktans referensaxel och berör lyktans yttre ljusavgivande yta, varvid denna projektion avgränsas av kanterna på skärmar som befinner sig i detta plan och som vardera medger att endast 98 % av den totala ljusstyrkan kvarstår i referensaxelns riktning. För att bestämma underkanten, överkanten och sidokanterna på den lysande ytan ska endast skärmar med horisontella eller vertikala kanter användas.

1.6.3   Lysande yta i en reflexanordning

Med lysande yta i en reflexanordning (1.5.20) avses den rätvinkliga projektionen av reflexanordningens reflekterande yta på ett plan som är vinkelrätt mot reflexanordningens referensaxel och som avgränsas av plan som vidrör ytterkanterna på reflexanordningens ljusprojektionsyta och är parallella med den nämnda axeln. För att bestämma underkanten, överkanten och sidokanterna på den lysande ytan ska endast vertikala och horisontella plan användas.

1.6.4   Yttre ljusavgivande ytor

Med yttre ljusavgivande ytor avses för en bestämd observationsriktning den ljusavgivande ytans rätvinkliga projektion på ett plan som är vinkelrätt mot observationsriktningen (se ritning i tillägg 1).

1.7   Referensaxel

Med referensaxel avses ljussignalens karaktäristiska axel bestämd av lykttillverkaren för användning som referensriktning (H = 0 °, V = 0 °) för fotometriska mätningar och vid montering av lyktan på traktorn.

1.8   Referenscentrum

Med referenscentrum avses referensaxelns skärningspunkt med den yttre ljusavgivande ytan, angiven av lykttillverkaren.

1.9   Vinklar för geometrisk synbarhet

Med vinklar för geometrisk synbarhet avses de vinklar som bestämmer området för den minsta sammanhängande vinkel inom vilken lyktans yttre ljusavgivande yta ska vara synlig. Detta område för den sammanhängande vinkeln bestäms av segmenten på ett klot vars centrum sammanfaller med lyktans referenscentrum och vars ekvator är parallell med marken. Dessa segment bestäms i förhållande till referensaxeln. De horisontella vinklarna β motsvarar längden och de vertikala vinklarna α motsvarar bredden. Innanför vinklarna för geometrisk synbarhet får det inte finnas något hinder för ljusets spridning från någon del av lyktans yttre ljusavgivande yta.

Detta gäller inte för hinder som finns vid den tidpunkt då lyktan godkänns om godkännande krävs.

1.10   Yttersta kant

Med yttersta kant på endera sidan av traktorn avses det plan som är parallellt med traktorns symmetrilängsplan och som sammanfaller med dess yttersta punkt bortsett från projektionen

| 1.10.1 | av däck nära den punkt där de får kontakt med marken och anslutningar för däcktrycksmätare, |
| --- | --- |

1.10.1

av däck nära den punkt där de får kontakt med marken och anslutningar för däcktrycksmätare,

| 1.10.2 | av eventuella halkskyddsanordningar som kan vara monterade på hjulen, |
| --- | --- |

1.10.2

av eventuella halkskyddsanordningar som kan vara monterade på hjulen,

| 1.10.3 | av backspeglar, |
| --- | --- |

1.10.3

av backspeglar,

| 1.10.4 | av sidokörriktningsvisare, breddmarkeringslyktor, främre och bakre sidopositionslyktor och parkeringslyktor, |
| --- | --- |

1.10.4

av sidokörriktningsvisare, breddmarkeringslyktor, främre och bakre sidopositionslyktor och parkeringslyktor,

| 1.10.5 | av tullplomberingar som är anbringade på traktorn och anordningar för att hålla fast och skydda sådana plomberingar. |
| --- | --- |

1.10.5

av tullplomberingar som är anbringade på traktorn och anordningar för att hålla fast och skydda sådana plomberingar.

1.11   Total bredd

Med total bredd avses avståndet mellan de två vertikala plan som definieras i 1.10 ovan.

1.12   Lyktenhet

Med lyktenhet avses varje kombination av två eller flera lyktor, identiska eller inte, som har samma uppgift och färg, om enheten innehåller anordningar, vars projektion av de samlade ljusavgivande ytorna på ett givet tvärplan upptar 60 % eller mer av ytan hos den minsta rektangel som omskriver projektionerna av de ljusavgivande ytorna hos de tidigare nämnda lyktorna, förutsatt att en sådan kombination godkänns som en lyktenhet om godkännande krävs.

Denna kombinationsmöjlighet gäller inte för helljusstrålkastare, halvljusstrålkastare och dimstrålkastare.

1.13   Två lyktor eller ett jämnt antal lyktor

Med två lyktor eller ett jämnt antal lyktor avses en enda ljusavgivande yta i form av ett band som om det placeras symmetriskt i förhållande till traktorns symmetrilängsplan sträcker sig till inom minst 400 mm från traktorns yttersta kant på båda sidor och som har en längd på minst 800 mm. Belysningen av en sådan yta ska åstadkommas med minst två ljuskällor som är placerade så nära ytans ändar som möjligt. Den ljusavgivande ytan får utgöras av ett antal element intill varandra förutsatt att projektionerna av de många enskilda ljusavgivande ytorna på samma tvärplan upptar minst 60 % av ytan hos den minsta rektangel som omskriver projektionerna av dessa enskilda ljusavgivande ytor.

1.14   Avstånd mellan två lyktor

Med avstånd mellan två lyktor som är riktade åt samma håll avses avståndet mellan de rätvinkliga projektionerna på ett plan som är vinkelrätt mot riktningen i fråga av konturerna av de två lysande ytorna enligt definition i det fall som nämns i 1.6.

1.15   Icke-obligatorisk lykta

Med icke-obligatorisk lykta avses en lykta vars förekomst får bestämmas av tillverkaren.

1.16   Funktionskontrollanordning

Med funktionskontrollanordning avses en kontrollanordning som visar om en anordning som satts igång fungerar riktigt eller inte.

1.17   Kontrollampa

Med kontrollampa avses en kontrollanordning som visar att en anordning har slagits på, men inte om anordningen fungerar riktigt eller inte.

2.   ANSÖKAN OM EG-TYPGODKÄNNANDE

| 2.1 | Ansökan om EG-typgodkännande för en traktor vad gäller installationen av dess belysnings- och ljussignalanordningar ska lämnas in av traktortillverkaren eller av dennes representant. |
| --- | --- |

2.1

Ansökan om EG-typgodkännande för en traktor vad gäller installationen av dess belysnings- och ljussignalanordningar ska lämnas in av traktortillverkaren eller av dennes representant.

| 2.2 | Ansökan ska åtföljas av följande handlingar i tre exemplar och av följande uppgifter:






  2.2.1 | En beskrivning av traktortypen vad gäller de uppgifter som avses i 1.1. |
| --- | --- | --- |

2.2

Ansökan ska åtföljas av följande handlingar i tre exemplar och av följande uppgifter:

2.2.1

En beskrivning av traktortypen vad gäller de uppgifter som avses i 1.1.

| 2.2.2 | En förteckning över sådana anordningar som föreskrivs av tillverkaren för belysnings- och ljussignalutrustningen. Förteckningen får omfatta flera typer av anordningar för varje funktion. Varje typ ska vara klart identifierad (t.ex. genom typgodkännandemärkning, tillverkarens namn och adress osv.). Förteckningen får också omfatta följande tilläggsuppgifter om varje funktion: ”eller likvärdiga anordningar”. |
| --- | --- |

2.2.2

En förteckning över sådana anordningar som föreskrivs av tillverkaren för belysnings- och ljussignalutrustningen. Förteckningen får omfatta flera typer av anordningar för varje funktion. Varje typ ska vara klart identifierad (t.ex. genom typgodkännandemärkning, tillverkarens namn och adress osv.). Förteckningen får också omfatta följande tilläggsuppgifter om varje funktion: ”eller likvärdiga anordningar”.

| 2.2.3 | Sammanställningsritning för belysnings- och ljussignalutrustningen som helhet, som utvisar lägena för de olika lyktorna på traktorn. |
| --- | --- |

2.2.3

Sammanställningsritning för belysnings- och ljussignalutrustningen som helhet, som utvisar lägena för de olika lyktorna på traktorn.

| 2.2.4 | Sammanställningsritning(ar) för varje enskild lykta som utvisar de lysande ytorna enligt definition i 1.6. |
| --- | --- |

2.2.4

Sammanställningsritning(ar) för varje enskild lykta som utvisar de lysande ytorna enligt definition i 1.6.

| 2.3 | En olastad traktor som är försedd med belysnings- och ljussignalutrustning enligt beskrivningen i 2.2.2 och som är representativ för den traktortyp som ska godkännas ska tillhandahållas den tekniska tjänst som utför godkännandeprovningarna. |
| --- | --- |

2.3

En olastad traktor som är försedd med belysnings- och ljussignalutrustning enligt beskrivningen i 2.2.2 och som är representativ för den traktortyp som ska godkännas ska tillhandahållas den tekniska tjänst som utför godkännandeprovningarna.

| 2.4 | Den handling som anges i bilaga 2 ska bifogas typgodkännandehandlingen. |
| --- | --- |

2.4

Den handling som anges i bilaga 2 ska bifogas typgodkännandehandlingen.

3.   ALLMÄNNA SPECIFIKATIONER

3.1   Belysnings- och ljussignalanordningarna ska vara monterade så att de under normala användningsförhållanden, och oavsett eventuell vibration som de kan komma att utsättas för, behåller de egenskaper som anges i denna bilaga och möjliggör för traktorn att uppfylla kraven i denna bilaga. Det får inte vara möjligt att oavsiktligt ändra lyktornas inställning.

| 3.1.1 | Traktorer ska vara försedda med elektriska anslutningsdon som möjliggör att en löstagbar ljussignalutrustning kan användas. Traktorer ska vara försedda med det fast anslutna hylsuttag som rekommenderas i standard ISO R 1724 (Elektriska anslutningar för fordon med 6 eller 12 volts elektriskt system gällande särskilt för personbilar och lätta släpvagnar eller husvagnar) (första utgåvan, april 1970) eller ISO R 1185 (Elektriska anslutningar mellan dragande och dragna fordon med 24 volts elektriskt system och använda för internationella kommersiella transporter) (första utgåvan, mars 1970). I fråga om standard ISO R 1185 ska uppgiften för kontakt 2 begränsas till bakre sidopositionslyktan och breddmarkeringslyktan på vänster sida. |
| --- | --- |

3.1.1

Traktorer ska vara försedda med elektriska anslutningsdon som möjliggör att en löstagbar ljussignalutrustning kan användas. Traktorer ska vara försedda med det fast anslutna hylsuttag som rekommenderas i standard ISO R 1724 (Elektriska anslutningar för fordon med 6 eller 12 volts elektriskt system gällande särskilt för personbilar och lätta släpvagnar eller husvagnar) (första utgåvan, april 1970) eller ISO R 1185 (Elektriska anslutningar mellan dragande och dragna fordon med 24 volts elektriskt system och använda för internationella kommersiella transporter) (första utgåvan, mars 1970). I fråga om standard ISO R 1185 ska uppgiften för kontakt 2 begränsas till bakre sidopositionslyktan och breddmarkeringslyktan på vänster sida.

3.2   De strålkastare som beskrivs i 1.5.7, 1.5.8 och 1.5.9 ska vara monterade så att en riktig inställning av deras riktning enkelt kan åstadkommas.

3.3   För alla ljussignalanordningar ska lyktans referensaxel när den är monterad på traktorn vara parallell med traktorns bärplan på vägen och med traktorns längsplan. I varje riktning ska en tolerans på ± 3 ° medges. Dessutom ska varje särskild anvisning från tillverkaren om monteringen uppfyllas.

3.4   Om det inte finns några särskilda anvisningar ska lyktornas höjd och inriktning kontrolleras med den olastade traktorn placerad på en plan och horisontell yta.

3.5   Om det inte finns några särskilda krav ska lyktor som utgör ett par

| 3.5.1 | vara monterade symmetriskt på traktorn i förhållande till symmetrilängsplanet, |
| --- | --- |

3.5.1

vara monterade symmetriskt på traktorn i förhållande till symmetrilängsplanet,

| 3.5.2 | vara symmetriska i förhållande till varandra i förhållande till symmetrilängsplanet, |
| --- | --- |

3.5.2

vara symmetriska i förhållande till varandra i förhållande till symmetrilängsplanet,

| 3.5.3 | ha samma färgegenskaper, |
| --- | --- |

3.5.3

ha samma färgegenskaper,

| 3.5.4 | ha i stort sett likadana fotometriska egenskaper. |
| --- | --- |

3.5.4

ha i stort sett likadana fotometriska egenskaper.

3.6   På traktorer med asymmetrisk yttre form ska kraven i 3.5.1 och 3.5.2 uppfyllas så långt som möjligt. Dessa krav ska anses uppfyllda om avstånden från de två lyktorna till symmetrilängsplanet respektive till bärplanet på marken är desamma.

3.7   Lyktor som har olika funktioner får vara separata eller grupperade, kombinerade eller bilda flerfunktion i en anordning, förutsatt att varje sådan lykta uppfyller de krav som är tillämpliga för den.

3.8   Högsta höjden över marken ska mätas från högsta punkten och lägsta höjden från lägsta punkten på den lysande ytan.

3.9   Om det inte finns några särskilda krav får inga andra lyktor än körriktningsvisare och varningsljus avge blinkande ljus.

3.10   Inget rött ljus ska vara synligt framifrån och inget vitt ljus annat än från backningsstrålkastaren eller arbetslyktorna ska vara synligt bakifrån.

Detta krav anses vara uppfyllt om följande gäller:

| 3.10.1 | För synbarheten av rött ljus framifrån: Det finns ingen direkt synbarhet av rött ljus om traktorn betraktas av en observatör som rör sig inom område 1 längs ett tvärplan 25 m framför traktorn (se tillägg 2 figur 1). |
| --- | --- |

3.10.1

För synbarheten av rött ljus framifrån: Det finns ingen direkt synbarhet av rött ljus om traktorn betraktas av en observatör som rör sig inom område 1 längs ett tvärplan 25 m framför traktorn (se tillägg 2 figur 1).

| 3.10.2 | För synbarheten av vitt ljus bakifrån: Det finns ingen direkt synbarhet av vitt ljus om traktorn betraktas av en observatör som rör sig inom område 2 längs ett tvärplan 25 m bakom traktorn (se tillägg 2 figur 2). |
| --- | --- |

3.10.2

För synbarheten av vitt ljus bakifrån: Det finns ingen direkt synbarhet av vitt ljus om traktorn betraktas av en observatör som rör sig inom område 2 längs ett tvärplan 25 m bakom traktorn (se tillägg 2 figur 2).

| 3.10.3 | Områdena 1 och 2, så som de ses av observatören, begränsas i sina respektive plan enligt följande:






  3.10.3.1 | Angående höjden, av två horisontella plan som befinner sig 1 m respektive 2,2 m över marken. |
| --- | --- | --- |

3.10.3

Områdena 1 och 2, så som de ses av observatören, begränsas i sina respektive plan enligt följande:

3.10.3.1

Angående höjden, av två horisontella plan som befinner sig 1 m respektive 2,2 m över marken.

| 3.10.3.2 | Angående bredden, av två vertikala plan som bildar en vinkel på 15 ° framåt respektive bakåt och utåt i förhållande till traktorns symmetriplan, genom kontaktpunkten (eller -punkterna) hos vertikala plan som är parallella med traktorns symmetrilängsplan och som begränsar traktorns totala bredd när den har bred spårvidd.
  Om det finns flera kontaktpunkter ska den som befinner sig längst fram väljas för område 1 och den som befinner sig längst bak för område 2. |
| --- | --- |

3.10.3.2

Angående bredden, av två vertikala plan som bildar en vinkel på 15 ° framåt respektive bakåt och utåt i förhållande till traktorns symmetriplan, genom kontaktpunkten (eller -punkterna) hos vertikala plan som är parallella med traktorns symmetrilängsplan och som begränsar traktorns totala bredd när den har bred spårvidd.

Om det finns flera kontaktpunkter ska den som befinner sig längst fram väljas för område 1 och den som befinner sig längst bak för område 2.

3.11   De elektriska anslutningarna ska vara sådana att främre och bakre sidopositionslyktorna, breddmarkeringslyktorna om sådana finns, och bakre skyltlyktan endast kan tändas och släckas samtidigt.

3.12   De elektriska anslutningarna ska vara sådana att helljus- och halvljusstrålkastarna, dimstrålkastarna och dimbaklyktorna inte kan tändas om inte även de lyktor som anges i 3.11 tänds. Detta krav ska dock inte gälla för helljus- eller halvljusstrålkastare om deras ljusvarningssignal består av att halvljusstrålkastarna tänds upprepade gånger med korta mellanrum eller av att helljusstrålkastarna tänds upprepade gånger eller av att halvljusstrålkastarna och helljusstrålkastarna tänds växelvis med korta mellanrum.

3.13   Färgerna på det ljus som avges av lyktorna eller reflektorerna ska vara enligt följande:

| — | Helljusstrålkastare: vitt. |
| --- | --- |

—

Helljusstrålkastare: vitt.

| — | Halvljusstrålkastare: vitt. |
| --- | --- |

—

Halvljusstrålkastare: vitt.

| — | Dimstrålkastare: vitt eller gult. |
| --- | --- |

—

Dimstrålkastare: vitt eller gult.

| — | Backningsstrålkastare: vitt. |
| --- | --- |

—

Backningsstrålkastare: vitt.

| — | Körriktningsvisare: orangegult. |
| --- | --- |

—

Körriktningsvisare: orangegult.

| — | Varningsljus: orangegult. |
| --- | --- |

—

Varningsljus: orangegult.

| — | Stopplykta: rött. |
| --- | --- |

—

Stopplykta: rött.

| — | Bakre skyltlykta: vitt. |
| --- | --- |

—

Bakre skyltlykta: vitt.

| — | Främre sidopositionslykta: vitt. |
| --- | --- |

—

Främre sidopositionslykta: vitt.

| — | Bakre sidopositionslykta: rött. |
| --- | --- |

—

Bakre sidopositionslykta: rött.

| — | Dimbaklykta: rött. |
| --- | --- |

—

Dimbaklykta: rött.

| — | Parkeringslykta: vitt framtill, rött baktill, orangegult om den bildar flerfunktion med sidokörriktningsvisarna. |
| --- | --- |

—

Parkeringslykta: vitt framtill, rött baktill, orangegult om den bildar flerfunktion med sidokörriktningsvisarna.

| — | Arbetslykta: inga krav. |
| --- | --- |

—

Arbetslykta: inga krav.

| — | Breddmarkeringslykta: vitt framtill, rött baktill. |
| --- | --- |

—

Breddmarkeringslykta: vitt framtill, rött baktill.

| — | Bakre reflexanordning, inte triangelformad: rött. |
| --- | --- |

—

Bakre reflexanordning, inte triangelformad: rött.

3.14   Kontrollampornas uppgift får fullgöras av funktionskontrollanordningar.

3.15   Dolda lyktor

| 3.15.1 | Det är förbjudet att dölja lyktor, med undantag för helljusstrålkastare, halvljusstrålkastare och dimstrålkastare, som får döljas när de inte används. |
| --- | --- |

3.15.1

Det är förbjudet att dölja lyktor, med undantag för helljusstrålkastare, halvljusstrålkastare och dimstrålkastare, som får döljas när de inte används.

| 3.15.2 | En lysande yta i bruksläge ska kvarstå i detta läge om det fel som anges i 3.15.2.1 inträffar ensamt eller tillsammans med ett av de fel som beskrivs i 3.15.2.2.






  3.15.2.1 | Avsaknad av kraft för manövrering av lyktan. |
| --- | --- | --- |

3.15.2

En lysande yta i bruksläge ska kvarstå i detta läge om det fel som anges i 3.15.2.1 inträffar ensamt eller tillsammans med ett av de fel som beskrivs i 3.15.2.2.

3.15.2.1

Avsaknad av kraft för manövrering av lyktan.

| 3.15.2.2 | Ett avbrott, impedans eller kortslutning till jord i den elektriska kretsen, fel i de hydrauliska eller pneumatiska ledningarna, Bowden-kablarna, spolarna eller andra delar som styr eller överför den energi som är avsedd att sätta igång döljningsanordningen. |
| --- | --- |

3.15.2.2

Ett avbrott, impedans eller kortslutning till jord i den elektriska kretsen, fel i de hydrauliska eller pneumatiska ledningarna, Bowden-kablarna, spolarna eller andra delar som styr eller överför den energi som är avsedd att sätta igång döljningsanordningen.

| 3.15.3 | I händelse av ett fel på manöverorganet för döljningsanordningen ska det vara möjligt att flytta en dold belysningsanordning till bruksläget utan hjälp av verktyg. |
| --- | --- |

3.15.3

I händelse av ett fel på manöverorganet för döljningsanordningen ska det vara möjligt att flytta en dold belysningsanordning till bruksläget utan hjälp av verktyg.

| 3.15.4 | Det ska vara möjligt att flytta belysningsanordningar till bruksläget och att tända dem med hjälp av ett enda manöverorgan, utan att utesluta möjligheten att kunna flytta dem till bruksläget utan att tända dem. I fråga om grupperade helljus- och halvljusstrålkastare behövs dock det manöverorgan som avses ovan endast för att sätta igång halvljusstrålkastarna. |
| --- | --- |

3.15.4

Det ska vara möjligt att flytta belysningsanordningar till bruksläget och att tända dem med hjälp av ett enda manöverorgan, utan att utesluta möjligheten att kunna flytta dem till bruksläget utan att tända dem. I fråga om grupperade helljus- och halvljusstrålkastare behövs dock det manöverorgan som avses ovan endast för att sätta igång halvljusstrålkastarna.

| 3.15.5 | Det får inte vara möjligt att oavsiktligt, från förarsätet, avbryta flyttningen av tända strålkastare innan dessa når bruksläget. Om det finns risk för att andra vägtrafikanter bländas genom flyttningen av strålkastarna får dessa endast tändas när de har nått sitt slutliga läge. |
| --- | --- |

3.15.5

Det får inte vara möjligt att oavsiktligt, från förarsätet, avbryta flyttningen av tända strålkastare innan dessa når bruksläget. Om det finns risk för att andra vägtrafikanter bländas genom flyttningen av strålkastarna får dessa endast tändas när de har nått sitt slutliga läge.

| 3.15.6 | Vid temperaturer på -30 °C till +50 °C ska en belysningsanordning kunna nå det helt öppna läget inom tre sekunder från igångsättandet med manöverorganet. |
| --- | --- |

3.15.6

Vid temperaturer på -30 °C till +50 °C ska en belysningsanordning kunna nå det helt öppna läget inom tre sekunder från igångsättandet med manöverorganet.

3.16   Lyktor med varierbart läge

| 3.16.1 | I fråga om traktorer med en spårvidd på 1 150 mm eller mindre får läget hos körriktningsvisarna, främre och bakre sidopositionslyktorna och stopplyktorna varieras, förutsatt att






  3.16.1.1 | dessa lyktor förblir synliga även när deras läge ändras, |
| --- | --- | --- |

3.16.1

I fråga om traktorer med en spårvidd på 1 150 mm eller mindre får läget hos körriktningsvisarna, främre och bakre sidopositionslyktorna och stopplyktorna varieras, förutsatt att

3.16.1.1

dessa lyktor förblir synliga även när deras läge ändras,

| 3.16.1.2 | dessa lyktor kan låsas i det läge som krävs av trafikförhållandena. Låsningen ska vara automatisk. |
| --- | --- |

3.16.1.2

dessa lyktor kan låsas i det läge som krävs av trafikförhållandena. Låsningen ska vara automatisk.

4.   SÄRSKILDA SPECIFIKATIONER

4.1   Helljusstrålkastare

4.1.1   Befintlighet

Icke-obligatorisk.

4.1.2   Antal

Två eller fyra.

4.1.3   Arrangemang

Inga särskilda krav.

4.1.4   Läge

4.1.4.1   I sidled

Ytterkanterna på den lysande ytan får inte i något fall vara närmare traktorns yttersta kant än ytterkanterna på halvljusstrålkastarens lysande yta.

4.1.4.2   I höjdled

Inga särskilda krav.

4.1.4.3   I längsled

Så nära traktorns front som möjligt. Det avgivna ljuset får dock inte under några omständigheter orsaka föraren obehag, varken direkt eller indirekt genom backspeglarna och/eller andra reflekterande ytor på traktorn.

4.1.5   Geometrisk synbarhet

Synbarheten hos den lysande ytan, inklusive dess synbarhet inom områden som inte tycks vara belysta i den aktuella observationsriktningen, ska säkerställas inom ett divergerande utrymme som bestäms av linjer som utgår från den lysande ytans omkrets och bildar en vinkel på minst 5 ° med strålkastarens referensaxel.

4.1.6   Inställning

Framåt.

Bortsett från de anordningar som behövs för att upprätthålla rätt inställning, och när det finns två par helljusstrålkastare, får ett par strålkastare som endast fungerar som helljusstrålkastare vridas med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel omkring en axel som är nästan vertikal.

4.1.7   Får ”grupperas”

med halvljusstrålkastaren och de andra framlyktorna.

4.1.8   Får inte ”kombineras”

med någon annan lykta.

4.1.9   Får bilda ”flerfunktion”

| 4.1.9.1 | med halvljusstrålkastaren, om inte helljusstrålkastaren vrids med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel, |
| --- | --- |

4.1.9.1

med halvljusstrålkastaren, om inte helljusstrålkastaren vrids med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel,

| 4.1.9.2 | med främre sidopositionslyktan, |
| --- | --- |

4.1.9.2

med främre sidopositionslyktan,

| 4.1.9.3 | med dimstrålkastaren, |
| --- | --- |

4.1.9.3

med dimstrålkastaren,

| 4.1.9.4 | med parkeringslyktan. |
| --- | --- |

4.1.9.4

med parkeringslyktan.

4.1.10   Elektriska anslutningar

| 4.1.10.1 | Helljusstrålkastarna får tändas antingen samtidigt eller parvis. Vid övergång från halvljus till helljus ska minst ett par helljus tändas. Vid övergång från helljus till halvljus ska samtidigt alla helljusstrålkastare släckas. |
| --- | --- |

4.1.10.1

Helljusstrålkastarna får tändas antingen samtidigt eller parvis. Vid övergång från halvljus till helljus ska minst ett par helljus tändas. Vid övergång från helljus till halvljus ska samtidigt alla helljusstrålkastare släckas.

| 4.1.10.2 | Halvljusen får förbli tända samtidigt som helljusen. |
| --- | --- |

4.1.10.2

Halvljusen får förbli tända samtidigt som helljusen.

4.1.11   Kontrollampa

Obligatorisk.

4.1.12   Övriga krav

| 4.1.12.1 | Den högsta sammanlagda styrkan hos de helljus som kan tändas samtidigt får inte överstiga 225 000 cd. |
| --- | --- |

4.1.12.1

Den högsta sammanlagda styrkan hos de helljus som kan tändas samtidigt får inte överstiga 225 000 cd.

| 4.1.12.2 | Den högsta styrkan ska erhållas genom sammanräkning av de högsta styrkor som uppmätts vid tidpunkten för typgodkännandet och anges på de berörda godkännandeintygen. |
| --- | --- |

4.1.12.2

Den högsta styrkan ska erhållas genom sammanräkning av de högsta styrkor som uppmätts vid tidpunkten för typgodkännandet och anges på de berörda godkännandeintygen.

4.2   Halvljusstrålkastare

4.2.1   Befintlighet

Obligatorisk.

4.2.2   Antal

Två.

4.2.3   Arrangemang

Inga särskilda krav.

4.2.4   Läge

4.2.4.1   I sidled

Inga särskilda krav.

4.2.4.2   Höjd över marken

| 4.2.4.2.1 | Om endast två halvljusstrålkastare är monterade:






  — | Lägst 500 mm. |
| --- | --- | --- |

4.2.4.2.1

Om endast två halvljusstrålkastare är monterade:

—

Lägst 500 mm.

| — | Högst 1 200 mm. |
| --- | --- |

—

Högst 1 200 mm.

Detta avstånd får ökas till 1 500 mm om höjden 1 200 mm inte kan hållas på grund av konstruktionen, varvid hänsyn tas till användningsförhållandena för traktorn och dess arbetsutrustning.

| 4.2.4.2.2 | I fråga om traktorer som framtill är utrustade för montering av bärbara anordningar ska två halvljusstrålkastare utöver de lyktor som anges i 4.2.4.2.1 tillåtas på en höjd som inte överstiger 3 000 mm, om de elektriska anslutningarna är sådana att två par halvljusstrålkastare inte kan tändas samtidigt. |
| --- | --- |

4.2.4.2.2

I fråga om traktorer som framtill är utrustade för montering av bärbara anordningar ska två halvljusstrålkastare utöver de lyktor som anges i 4.2.4.2.1 tillåtas på en höjd som inte överstiger 3 000 mm, om de elektriska anslutningarna är sådana att två par halvljusstrålkastare inte kan tändas samtidigt.

4.2.4.3   I längsled

Så nära traktorns front som möjligt. Det avgivna ljuset får dock inte under några omständigheter orsaka föraren obehag, varken direkt eller indirekt genom backspeglarna och/eller andra reflekterande ytor på traktorn.

4.2.5   Geometrisk synbarhet

Definieras av vinklarna α och β enligt 1.9:

| α | = | 15° uppåt och 10° nedåt. |
| --- | --- | --- |
| β | = | 45° utåt och 5° inåt. |

α

=

15° uppåt och 10° nedåt.

β

=

45° utåt och 5° inåt.

Inom detta område ska nästan hela den ljusavgivande ytan i lyktan vara synlig.

Förekomsten av paneler eller andra utrustningsdetaljer nära lyktan får inte orsaka sekundäreffekter som medför obehag för andra vägtrafikanter.

4.2.6   Inställning

| 4.2.6.1 | Inställningen av halvljusstrålkastarna får inte ändras med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel. |
| --- | --- |

4.2.6.1

Inställningen av halvljusstrålkastarna får inte ändras med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel.

| 4.2.6.2 | Om halvljusstrålkastarnas höjd är lika med eller större än 500 mm och mindre än eller lika med 1 200 mm ska det vara möjligt att sänka halvljuset med mellan 0,5 och 4 %. |
| --- | --- |

4.2.6.2

Om halvljusstrålkastarnas höjd är lika med eller större än 500 mm och mindre än eller lika med 1 200 mm ska det vara möjligt att sänka halvljuset med mellan 0,5 och 4 %.

| 4.2.6.3 | Om halvljusstrålkastarnas höjd är högre än 1 200 mm men inte högre än 1 500 mm ska gränsvärdet på 4 % enligt 4.2.6.2 ökas till 6 %. De halvljusstrålkastare som avses i 4.2.4.2.2 ska ställas in så att den horisontella linje som avskiljer det belysta området från det obelysta mätt 15 m från lyktan befinner sig på en höjd som är lika med hälften av avståndet mellan marken och lyktans centrum. |
| --- | --- |

4.2.6.3

Om halvljusstrålkastarnas höjd är högre än 1 200 mm men inte högre än 1 500 mm ska gränsvärdet på 4 % enligt 4.2.6.2 ökas till 6 %. De halvljusstrålkastare som avses i 4.2.4.2.2 ska ställas in så att den horisontella linje som avskiljer det belysta området från det obelysta mätt 15 m från lyktan befinner sig på en höjd som är lika med hälften av avståndet mellan marken och lyktans centrum.

4.2.7   Får ”grupperas”

med helljusstrålkastaren och de andra framlyktorna.

4.2.8   Får inte ”kombineras”

med någon annan lykta.

4.2.9   Får bilda ”flerfunktion”

| 4.2.9.1 | med helljusstrålkastaren, om inte den senare vrids med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel, |
| --- | --- |

4.2.9.1

med helljusstrålkastaren, om inte den senare vrids med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel,

| 4.2.9.2 | med de andra framlyktorna. |
| --- | --- |

4.2.9.2

med de andra framlyktorna.

4.2.10   Elektriska anslutningar

Manöverorganet för övergång till halvljus ska samtidigt släcka alla helljusstrålkastare.

Halvljusen får förbli tända samtidigt som helljusen.

4.2.11   Kontrollampa

Icke-obligatorisk.

4.2.12   Övriga krav

Kraven i 3.5.2 ska inte gälla för halvljusstrålkastare.

4.3   Dimstrålkastare

4.3.1   Befintlighet

Icke-obligatorisk.

4.3.2   Antal

Två.

4.3.3   Arrangemang

Inga särskilda krav.

4.3.4   Läge

4.3.4.1   I sidled

Inga särskilda krav.

4.3.4.2   I höjdled

Inte lägre än 250 mm över marken.

Ingen punkt på den lysande ytan får befinna sig högre än den högsta punkten på halvljusstrålkastarens lysande yta.

4.3.4.3   I längsled

Så nära traktorns front som möjligt. Det avgivna ljuset får dock inte under några omständigheter orsaka föraren obehag, varken direkt eller indirekt genom backspeglarna och/eller andra reflekterande ytor på traktorn.

4.3.5   Geometrisk synbarhet

Definieras av vinklarna α och β enligt 1.9:

| α | = | 5° uppåt och nedåt. |
| --- | --- | --- |
| β | = | 45° utåt och 5° inåt. |

α

=

5° uppåt och nedåt.

β

=

45° utåt och 5° inåt.

4.3.6   Inställning

Inställningen av dimstrålkastarna får inte ändras med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel.

De ska vara riktade framåt utan att orsaka onödig bländning eller obehag för mötande förare och andra vägtrafikanter.

4.3.7   Får ”grupperas”

med andra framlyktor.

4.3.8   Får inte ”kombineras”

med andra framlyktor.

4.3.9   Får bilda ”flerfunktion”

| 4.3.9.1 | med helljusstrålkastare som inte vrids med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel när det finns fyra strålkastare, |
| --- | --- |

4.3.9.1

med helljusstrålkastare som inte vrids med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel när det finns fyra strålkastare,

| 4.3.9.2 | med främre sidopositionslyktorna, |
| --- | --- |

4.3.9.2

med främre sidopositionslyktorna,

| 4.3.9.3 | med parkeringslyktan. |
| --- | --- |

4.3.9.3

med parkeringslyktan.

4.3.10   Elektriska anslutningar

Det ska vara möjligt att tända och släcka dimstrålkastaren oberoende av helljus- och halvljusstrålkastarna och vice versa.

4.3.11   Kontrollampa

Icke-obligatorisk.

4.4   Backningsstrålkastare

4.4.1   Befintlighet

Icke-obligatorisk.

4.4.2   Antal

En eller två.

4.4.3   Arrangemang

Inga särskilda krav.

4.4.4   Läge

4.4.4.1   I sidled

Inga särskilda krav.

4.4.4.2   I höjdled

Inte lägre än 250 mm och inte högre än 1 200 mm över marken.

4.4.4.3   I längsled

Baktill på traktorn.

4.4.5   Geometrisk synbarhet

Definieras av vinklarna α och β enligt 1.9:

| α | = | 15° uppåt och 5° nedåt. |
| --- | --- | --- |
| β | = | 45° åt höger och åt vänster om det bara finns en strålkastare, |
| β | = | 45° utåt och 30° inåt om det finns två strålkastare. |

α

=

15° uppåt och 5° nedåt.

β

=

45° åt höger och åt vänster om det bara finns en strålkastare,

β

=

45° utåt och 30° inåt om det finns två strålkastare.

4.4.6   Inställning

Bakåt.

4.4.7   Får ”grupperas”

med varje annan baklykta.

4.4.8   Får inte ”kombineras”

med andra lyktor.

4.4.9   Får inte bilda ”flerfunktion”

med andra lyktor.

4.4.10   Elektriska anslutningar

Den ska endast kunna tändas om backväxeln är ilagd och om den anordning som styr start och stopp av motorn står i ett sådant läge att motorn kan vara i drift.

Den får inte tändas eller förbli tänd om något av ovanstående villkor inte uppfylls.

4.4.11   Kontrollanordning

Icke-obligatorisk.

4.5   Körriktningsvisare

4.5.1   Befintlighet (se tillägg 3)

Obligatorisk. Körriktningsvisare är indelade i kategorier (1, 2 och 5) vars sammansättning på en traktor utgör ett arrangemang (A–D).

Arrangemang A ska endast tillåtas på traktorer vars totallängd inte överstiger 4,60 m och i det fall då avståndet mellan ytterkanterna på de lysande ytorna är högst 1,60 m.

Arrangemangen B, C och D ska tillåtas på alla traktorer.

Ytterligare körriktningsvisare är frivilliga.

4.5.2   Antal

Antalet anordningar ska vara sådant att de kan avge signaler som motsvarar ett av de arrangemang som avses i 4.5.3.

4.5.3   Arrangemang (se tillägg 3)

| A | — | Två främre körriktningsvisare (kategori 1), |
| --- | --- | --- |

A

—

Två främre körriktningsvisare (kategori 1),

| — | två bakre körriktningsvisare (kategori 2). |
| --- | --- |

—

två bakre körriktningsvisare (kategori 2).

Dessa lyktor får vara separata, grupperade eller kombinerade.

| B | — | Två främre körriktningsvisare (kategori 1), |
| --- | --- | --- |

B

—

Två främre körriktningsvisare (kategori 1),

| — | två sidokörriktningsvisare (kategori 5), |
| --- | --- |

—

två sidokörriktningsvisare (kategori 5),

| — | två bakre körriktningsvisare (kategori 2). |
| --- | --- |

—

två bakre körriktningsvisare (kategori 2).

Främre och sidokörriktningsvisarna får vara separata, grupperade eller kombinerade.

| C | — | Två främre körriktningsvisare (kategori 1), |
| --- | --- | --- |

C

—

Två främre körriktningsvisare (kategori 1),

| — | två bakre körriktningsvisare (kategori 2), |
| --- | --- |

—

två bakre körriktningsvisare (kategori 2),

| — | två sidokörriktningsvisare (kategori 5). |
| --- | --- |

—

två sidokörriktningsvisare (kategori 5).

| D | — | Två främre körriktningsvisare (kategori 1), |
| --- | --- | --- |

D

—

Två främre körriktningsvisare (kategori 1),

| — | två bakre körriktningsvisare (kategori 2). |
| --- | --- |

—

två bakre körriktningsvisare (kategori 2).

4.5.4   Läge

4.5.4.1   I sidled

Kanten på den lysande yta som befinner sig längst bort från traktorns symmetrilängsplan får inte befinna sig mer än 400 mm från traktorns yttersta kant.

Avståndet mellan innerkanterna på de två lysande ytorna får inte vara mindre än 500 mm.

När det vertikala avståndet mellan bakre körriktningsvisaren och motsvarande bakre sidopositionslykta inte är mer än 300 mm får inte avståndet mellan traktorns yttersta kant och bakre körriktningsvisarens ytterkant med mer än 50 mm överstiga avståndet mellan traktorns yttersta kant och ytterkanten på motsvarande bakre sidopositionslykta.

För främre körriktningsvisare ska den lysande ytan befinna sig minst 40 mm från den lysande ytan i halvljusstrålkastarna eller dimstrålkastarna om sådana finns. Ett kortare avstånd medges om ljusstyrkan i körriktningsvisarens referensaxel är minst 400 cd.

4.5.4.2   I höjdled

Över marken:

| — | Inte lägre än 500 mm för körriktningsvisare i kategori 5. |
| --- | --- |

—

Inte lägre än 500 mm för körriktningsvisare i kategori 5.

| — | Inte lägre än 400 mm för körriktningsvisare i kategorierna 1 och 2. |
| --- | --- |

—

Inte lägre än 400 mm för körriktningsvisare i kategorierna 1 och 2.

| — | Inte högre än 1 900 mm för alla kategorier.
  Om traktorns konstruktion gör det omöjligt att hålla sig inom detta högsta värde får den högsta punkten på den lysande ytan befinna sig vid 2 300 mm för körriktningsvisare i kategori 5, för körriktningsvisare i kategorierna 1 och 2 som ingår i arrangemang A, för körriktningsvisare i kategorierna 1 och 2 som ingår i arrangemang B och för körriktningsvisare i kategorierna 1 och 2 som ingår i arrangemang D. Avståndet får vara 2 100 mm för körriktningsvisare i kategorierna 1 och 2 som ingår i andra arrangemang. |
| --- | --- |

—

Inte högre än 1 900 mm för alla kategorier.

Om traktorns konstruktion gör det omöjligt att hålla sig inom detta högsta värde får den högsta punkten på den lysande ytan befinna sig vid 2 300 mm för körriktningsvisare i kategori 5, för körriktningsvisare i kategorierna 1 och 2 som ingår i arrangemang A, för körriktningsvisare i kategorierna 1 och 2 som ingår i arrangemang B och för körriktningsvisare i kategorierna 1 och 2 som ingår i arrangemang D. Avståndet får vara 2 100 mm för körriktningsvisare i kategorierna 1 och 2 som ingår i andra arrangemang.

| — | Upp till 4 000 mm för frivilliga körriktningsvisare. |
| --- | --- |

—

Upp till 4 000 mm för frivilliga körriktningsvisare.

4.5.4.3   I längsled

Avståndet mellan referenscentrum för sidokörriktningsvisarens lysande yta (arrangemangen B och C) och det tvärplan som utmärker den främre gränsen för traktorns totala längd får inte överstiga 1 800 mm. Om traktorns konstruktion gör det omöjligt att uppfylla de minsta vinklarna för synbarhet får detta avstånd ökas till 2 600 mm.

4.5.5   Geometrisk synbarhet

Horisontell vinkel

Se tillägg 3.

Vertikal vinkel

15 ° över och under horisontalplanet. Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får minskas till 10 ° i fråga om sidokörriktningsvisare i arrangemangen B och C om deras höjd är lägre än 1 500 mm. Detsamma gäller i fråga om körriktningsvisare i kategori 1 i arrangemangen B och D.

4.5.6   Inställning

Om tillverkaren har fastställt särskilda krav på installation ska dessa beaktas.

4.5.7   Får ”grupperas”

med en eller flera lyktor som inte kan döljas.

4.5.8   Får inte ”kombineras”

med en annan lykta, utom enligt arrangemangen som anges i 4.5.3.

4.5.9   Får bilda ”flerfunktion”

endast med en parkeringslykta, men enbart i fråga om körriktningsvisare i kategori 5.

4.5.10   Elektriska anslutningar

Körriktningsvisarna ska tändas oberoende av andra lyktor. Alla körriktningsvisare på ena sidan av en traktor ska tändas och släckas med hjälp av samma manöverorgan och ska blinka i takt.

4.5.11   Funktionskontrollanordning

Obligatorisk för alla körriktningsvisare som inte är direkt synliga för föraren. Den får vara optisk eller akustisk eller bådadera.

Om den är optisk ska den utgöras av en blinkande lampa som i händelse av fel på någon annan körriktningsvisare än sidokörriktningsvisarna antingen släcks eller förblir tänd utan att blinka eller uppvisar en märkbart ändrad frekvens. Om funktionskontrollanordningen är helt akustisk ska den vara klart hörbar och uppvisa en märkbart ändrad frekvens i händelse av fel.

Om en traktor är utrustad för att kunna dra en släpvagn ska den vara utrustad med en särskild optisk funktionskontrollanordning för körriktningsvisarna på släpvagnen, om inte dragfordonets kontrollanordning tillåter att fel på vilken som helst av körriktningsvisarna på den bildade traktorkombinationen kan upptäckas.

4.5.12   Övriga krav

Ljuset ska vara ett blinkande ljus som blinkar 90 ± 30 gånger per minut.

Manövrering av ljussignalens manöverorgan ska inom högst en sekund medföra att ljuset tänds och inom högst en och en halv sekund att ljuset släcks första gången.

Om en traktor är godkänd för att dra en släpvagn ska manöverorganet för körriktningsvisarna på traktorn även manövrera körriktningsvisarna på släpvagnen.

I händelse av andra fel än en kortslutning i en körriktningsvisare ska de andra fortsätta att blinka, men frekvensen får under detta förhållande vara en annan än den angivna.

4.6   Varningsljus

4.6.1   Befintlighet

Obligatorisk.

| 4.6.2 | Antal |
| --- | --- |

4.6.2

Enligt vad som anges under motsvarande rubriker i 4.5.

| 4.6.3 | Arrangemang |
| --- | --- |

4.6.3

| 4.6.4 | Läge |
| --- | --- |

4.6.4

| 4.6.4.1 | I sidled |
| --- | --- |

4.6.4.1

| 4.6.4.2 | I höjdled |
| --- | --- |

4.6.4.2

| 4.6.4.3 | I längsled |
| --- | --- |

4.6.4.3

| 4.6.5 | Geometrisk synbarhet |
| --- | --- |

4.6.5

| 4.6.6 | Inställning |
| --- | --- |

4.6.6

| 4.6.7 | Får/får inte ”grupperas” |
| --- | --- |

4.6.7

| 4.6.8 | Får/får inte ”kombineras” |
| --- | --- |

4.6.8

| 4.6.9 | Får/får inte bilda ”flerfunktion” |
| --- | --- |

4.6.9

4.6.10   Elektriska anslutningar

Signalen ska manövreras med hjälp av ett särskilt manöverorgan som tillåter alla körriktningsvisare att blinka i takt.

4.6.11   Kontrollampa

Obligatorisk. En blinkande varningslampa som kan arbeta tillsammans med de kontrollanordningar som anges i 4.5.11.

4.6.12   Övriga krav

Enligt vad som anges i 4.5.12. Om en traktor är utrustad för att kunna dra en släpvagn ska manöverorganet för varningsljuset även kunna sätta igång körriktningsvisarna på släpvagnen. Varningsljuset ska även fungera om anordningen för att starta eller stoppa motorn står i ett läge som gör det omöjligt att starta motorn.

4.7   Stopplyktor

4.7.1   Befintlighet

Obligatorisk.

4.7.2   Antal

Två.

4.7.3   Arrangemang

Inga särskilda krav.

4.7.4   Läge

4.7.4.1   I sidled

Inte mer än 500 mm från varandra. Detta avstånd får minskas till 400 mm om fordonets totala bredd är mindre är 1 400 mm.

4.7.4.2   I höjdled

Över marken: inte lägre än 400 mm och inte högre än 1 900 mm eller inte högre än 2 300 mm om karosseriets form gör det omöjligt att hålla sig inom maxgränsen 1 900 mm.

4.7.4.3   I längsled

Baktill på traktorn.

4.7.5   Geometrisk synbarhet

Horisontell vinkel

45 ° utåt och inåt.

Vertikal vinkel

15 ° över och under horisontalplanet. Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får minskas till 10 ° i fråga om lyktor som befinner sig lägre än 1 500 mm över marken och till 5 ° i fråga om lyktor som befinner sig lägre än 750 mm över marken.

4.7.6   Inställning

Bakåt.

4.7.7   Får ”grupperas”

med en eller flera andra baklyktor.

4.7.8   Får inte ”kombineras”

med någon annan lykta.

4.7.9   Får bilda ”flerfunktion”

med bakre sidopositionslyktan eller parkeringslyktan.

4.7.10   Elektriska anslutningar

Ska tändas när färdbromsen ansätts.

4.7.11   Kontrollampa

Icke-obligatorisk. Om den finns ska den vara en inte blinkande varningslampa som tänds i händelse av fel på stopplyktorna.

4.7.12   Övriga krav

Stopplyktornas ljusstyrka ska vara märkbart högre än de bakre sidopositionslyktornas.

4.8   Bakre skyltlykta

4.8.1   Befintlighet

Obligatorisk.

| 4.8.2 | Antal |
| --- | --- |

4.8.2

Så att anordningen kan belysa utrymmet för registreringsskylten.

| 4.8.3 | Arrangemang |
| --- | --- |

4.8.3

| 4.8.4 | Läge |
| --- | --- |

4.8.4

| 4.8.4.1 | I sidled |
| --- | --- |

4.8.4.1

| 4.8.4.2 | I höjdled |
| --- | --- |

4.8.4.2

| 4.8.4.3 | I längsled |
| --- | --- |

4.8.4.3

| 4.8.5 | Geometrisk synbarhet |
| --- | --- |

4.8.5

| 4.8.6 | Inställning |
| --- | --- |

4.8.6

4.8.7   Får ”grupperas”

med en eller flera baklyktor.

4.8.8   Får ”kombineras”

med bakre sidopositionslyktorna.

4.8.9   Får inte bilda ”flerfunktion”

med en annan lykta.

4.8.10   Elektriska anslutningar

Anordningen ska endast tändas samtidigt med bakre sidopositionslyktorna.

4.8.11   Kontrollampa

Icke-obligatorisk. Om den finns bör dess uppgift fullgöras av den kontrollanordning som krävs för främre och bakre sidopositionslyktorna.

4.9   Främre sidopositionslyktor

4.9.1   Befintlighet

Obligatorisk.

4.9.2   Antal

Två eller fyra (se 4.2.4.2.2).

4.9.3   Arrangemang

Inga särskilda krav.

4.9.4   Läge

4.9.4.1   I sidled

Den punkt på den lysande ytan som befinner sig längst bort från traktorns symmetrilängsplan får inte befinna sig mer än 400 mm från traktorns yttersta kant.

Avståndet mellan innerkanterna på de två lysande ytorna får inte vara mindre än 500 mm.

4.9.4.2   I höjdled

Över marken: inte lägre än 400 mm och inte högre än 1 900 mm eller inte högre än 2 300 mm om karosseriets form gör det omöjligt att hålla sig inom maxgränsen 1 900 mm.

4.9.4.3   I längsled

Inga föreskrifter förutsatt att lyktorna är riktade framåt och att vinklarna för geometrisk synbarhet enligt nedan uppfylls.

4.9.5   Geometrisk synbarhet

Horisontell vinkel

För de två främre sidopositionslyktorna: 10° inåt och 80° utåt. Vinkeln på 10° inåt får dock minskas till 5° om karosseriets form gör det omöjligt att hålla sig inom 10°. För traktorer med en total bredd som inte överstiger 1 400 mm får denna vinkel minskas till 3° om karosseriets form gör det omöjligt att hålla sig inom 10°.

Vertikal vinkel

15° över och under horisontalplanet. Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får minskas till 10° om lyktans höjd över marken är mindre än 1 500 mm, och till 5° om denna höjd är mindre än 750 mm.

4.9.6   Inställning

Framåt.

4.9.7   Får ”grupperas”

med varje annan framlykta.

4.9.8   Får inte ”kombineras”

med några andra lyktor.

4.9.9   Får bilda ”flerfunktion”

med varje annan framlykta.

4.9.10   Elektriska anslutningar

Inga särskilda föreskrifter.

4.9.11   Kontrollanordning

Obligatorisk. Denna kontrollanordning ska inte blinka. Den krävs inte om instrumentpanelens belysning endast kan tändas samtidigt med främre sidopositionslyktorna.

4.10   Bakre sidopositionslyktor

4.10.1   Befintlighet

Obligatorisk.

4.10.2   Antal

Två.

4.10.3   Arrangemang

Inga särskilda krav.

4.10.4   Läge

4.10.4.1   I sidled

Den punkt på den lysande ytan som befinner sig längst bort från traktorns symmetrilängsplan får inte befinna sig mer än 400 mm från traktorns yttersta kant.

Avståndet mellan innerkanterna på de två lysande ytorna får inte vara mindre än 500 mm. Detta avstånd får minskas till 400 mm om traktorns totala bredd är mindre än 1 400 mm.

4.10.4.2   I höjdled

Över marken: inte lägre än 400 mm och inte högre än 1 900 mm eller inte högre än 2 300 mm om karosseriets form gör det omöjligt att hålla sig inom maxgränsen 1 900 mm.

4.10.4.3   I längsled

Baktill på traktorn.

4.10.5   Geometrisk synbarhet

Horisontell vinkel

För de två bakre sidopositionslyktorna:

| — | Antingen 45 ° inåt och 80 ° utåt |
| --- | --- |

—

Antingen 45 ° inåt och 80 ° utåt

| — | eller 80 ° inåt och 45 ° utåt. |
| --- | --- |

—

eller 80 ° inåt och 45 ° utåt.

Vertikal vinkel

15 ° över och under horisontalplanet. Vinkeln under horisontalplanet får minskas till 10 ° om lyktans höjd över marken är mindre än 1 500 mm, och till 5 ° om denna höjd är mindre än 750 mm.

4.10.6   Inställning

Bakåt.

4.10.7   Får ”grupperas”

med varje annan baklykta.

4.10.8   Får ”kombineras”

med bakre skyltlyktan.

4.10.9   Får bilda ”flerfunktion”

med stopplyktan, dimbaklyktan eller parkeringslyktan.

4.10.10   Elektriska anslutningar

Inga särskilda föreskrifter.

4.10.11   Kontrollampa

Obligatorisk. Den ska vara kombinerad med motsvarande anordning för främre sidopositionslyktorna.

4.11   Dimbaklykta

4.11.1   Befintlighet

Icke-obligatorisk.

4.11.2   Antal

En eller två.

4.11.3   Arrangemang

Detta ska uppfylla villkoren för geometrisk synbarhet.

4.11.4   Läge

4.11.4.1   I sidled

Om det endast finns en dimbaklykta ska den sitta på motsatt sida om traktorns symmetrilängsplan i förhållande till den trafikriktning som föreskrivs i registreringslandet.

I samtliga fall ska avståndet mellan dimbaklyktan och stopplyktan vara större än 100 mm.

4.11.4.2   I höjdled

Över marken: inte lägre än 400 mm och inte högre än 1 900 mm eller inte högre än 2 100 mm om karosseriets form gör det omöjligt att hålla sig inom maxgränsen 1 900 mm.

4.11.4.3   I längsled

Baktill på traktorn.

4.11.5   Geometrisk synbarhet

Horisontell vinkel

25° inåt och utåt.

Vertikal vinkel

5° över och under horisontalplanet.

4.11.6   Inställning

Bakåt.

4.11.7   Får ”grupperas”

med alla andra baklyktor.

4.11.8   Får inte ”kombineras”

med andra lyktor.

4.11.9   Får bilda ”flerfunktion”

med bakre sidopositionslyktorna eller parkeringslyktan.

4.11.10   Elektriska anslutningar

Ska vara sådana att dimbaklyktan endast kan tändas när halvljusstrålkastarna eller dimstrålkastarna används.

Om det finns dimstrålkastare ska det vara möjligt att släcka dimbaklyktan oberoende av dimstrålkastarna.

4.11.11   Kontrollampa

Obligatorisk. En oberoende varningslampa med fast sken.

4.12   Parkeringslykta

4.12.1   Befintlighet

Icke-obligatorisk.

4.12.2   Antal

Beroende av arrangemanget.

4.12.3   Arrangemang

| — | Antingen två framlyktor och två baklyktor, |
| --- | --- |

—

Antingen två framlyktor och två baklyktor,

| — | eller en lykta på varje sida. |
| --- | --- |

—

eller en lykta på varje sida.

4.12.4   Läge

4.12.4.1   I sidled

Den punkt på den lysande ytan som befinner sig längst bort från traktorns symmetrilängsplan får inte befinna sig mer än 400 mm från traktorns yttersta kant. I fråga om ett lyktpar ska dessutom lyktorna sitta på traktorns sidor.

4.12.4.2   I höjdled

Över marken: inte lägre än 400 mm och inte högre än 1 900 mm eller inte högre än 2 100 mm om karosseriets form gör det omöjligt att hålla sig inom maxgränsen 1 900 mm.

4.12.4.3   I längsled

Inga särskilda krav.

4.12.5   Geometrisk synbarhet

Horisontell vinkel

45° utåt, framåt och bakåt.

Vertikal vinkel

15° över och under horisontalplanet. Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får minskas till 10° om lyktans höjd över marken är mindre än 1 500 mm, och till 5° om denna höjd är mindre än 750 mm.

4.12.6   Inställning

Så att lyktorna uppfyller villkoren om synbarhet framåt och bakåt.

4.12.7   Får ”grupperas”

med varje annan lykta.

4.12.8   Får inte ”kombineras”

med andra lyktor.

4.12.9   Får bilda ”flerfunktion”

| — | framtill: med sidopositionslyktorna, halvljusstrålkastarna, helljusstrålkastarna och dimstrålkastarna, |
| --- | --- |

—

framtill: med sidopositionslyktorna, halvljusstrålkastarna, helljusstrålkastarna och dimstrålkastarna,

| — | baktill: med sidopositionslyktorna, stopplyktorna och dimbaklyktorna, |
| --- | --- |

—

baktill: med sidopositionslyktorna, stopplyktorna och dimbaklyktorna,

| — | med körriktningsvisarna i kategori 5. |
| --- | --- |

—

med körriktningsvisarna i kategori 5.

4.12.10   Elektriska anslutningar

Anslutningarna ska tillåta parkeringslyktorna på samma sida om traktorn att tändas oberoende av några andra lyktor.

4.12.11   Kontrollanordning

Icke-obligatorisk. Om det finns en kontrollanordning får det inte vara möjligt att förväxla den med kontrollanordningen för sidopositionslyktorna.

4.12.12   Övriga krav

Uppgiften för denna lykta får även fullgöras genom att främre och bakre sidopositionslyktorna på samma sida om traktorn tänds samtidigt.

4.13   Breddmarkeringslykta

4.13.1   Befintlighet

Icke-obligatorisk på traktorer med en bredd som överstiger 2,10 m.

Förbjuden på alla andra traktorer.

4.13.2   Antal

Två synliga framifrån och två synliga bakifrån.

4.13.3   Arrangemang

Inga särskilda krav.

4.13.4   Läge

4.13.4.1   I sidled

Så nära traktorns yttersta kant som möjligt.

4.13.4.2   I höjdled

På den högsta höjd som överensstämmer med kraven på dess läge i sidled och symmetrin för lyktorna.

4.13.4.3   I längsled

Inga särskilda krav.

4.13.5   Geometrisk synbarhet

Horisontell vinkel

80° utåt.

Vertikal vinkel

5° över och 20° under horisontalplanet.

4.13.6   Inställning

Så att lyktorna uppfyller synbarhetskraven framåt och bakåt.

| 4.13.7 | Får inte ”grupperas” |
| --- | --- |

4.13.7

med andra lyktor, utom i det fall som anges i 4.2.4.2.2

| 4.13.8 | Får inte ”kombineras” |
| --- | --- |

4.13.8

| 4.13.9 | Får inte bilda ”flerfunktion” |
| --- | --- |

4.13.9

4.13.10   Elektriska anslutningar

Inga särskilda föreskrifter.

4.13.11   Kontrollanordning

Icke-obligatorisk.

4.13.12   Övriga krav

Om alla andra villkor är uppfyllda får den lykta som är synlig framifrån och den lykta som är synlig bakifrån, på samma sida om traktorn, kombineras i en anordning.

Läget för en breddmarkeringslykta i förhållande till motsvarande sidopositionslykta ska vara sådant att avståndet mellan projektionerna på ett vertikalt tvärplan av punkterna närmast de lysande ytorna i de två lyktorna i fråga är minst 200 mm.

4.14   Bakre reflexanordning, inte triangelformad

4.14.1   Befintlighet

Obligatorisk.

4.14.2   Antal

Två eller fyra (se 4.14.5.2).

4.14.3   Arrangemang

Inga särskilda föreskrifter.

4.14.4   Läge

4.14.4.1   I sidled

Den punkt på den lysande ytan som befinner sig längst bort från traktorns symmetrilängsplan får inte befinna sig mer än 400 mm från traktorns yttersta kant.

Avståndet mellan reflexanordningarnas innerkanter ska vara minst 600 mm. Detta avstånd får minskas till 400 mm om traktorns totala bredd är mindre än 1 300 mm.

4.14.4.2   I höjdled

Över marken: inte lägre än 400 mm och inte högre än 900 mm. Det övre gränsvärdet får ökas till 1 200 mm om det inte är möjligt att hålla sig inom höjden 900 mm utan att behöva använda fastsättningsanordningar som lätt kan skadas eller böjas.

4.14.4.3   I längsled

Inga särskilda krav.

4.14.5   Geometrisk synbarhet

| 4.14.5.1 | | Horisontell vinkel

  30° inåt och utåt. |
| --- | --- | --- |

4.14.5.1

Horisontell vinkel

30° inåt och utåt.

| | Vertikal vinkel

  15° över och under horisontalplanet. Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får minskas till 5° om lyktans höjd över marken är mindre än 750 mm. |
| --- | --- |

Vertikal vinkel

15° över och under horisontalplanet. Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får minskas till 5° om lyktans höjd över marken är mindre än 750 mm.

| 4.14.5.2 | Om det är omöjligt att uppfylla ovanstående läges- och synbarhetskrav får fyra reflexanordningar monteras enligt följande installationsföreskrifter:






  4.14.5.2.1 | Två reflexanordningar ska finnas inom den högsta höjden på 900 mm över marken, ha ett avstånd mellan innerkanterna på minst 400 mm och ha en vertikal synbarhetsvinkel över horisontalplanet på 15°. |
| --- | --- | --- |

4.14.5.2

Om det är omöjligt att uppfylla ovanstående läges- och synbarhetskrav får fyra reflexanordningar monteras enligt följande installationsföreskrifter:

4.14.5.2.1

Två reflexanordningar ska finnas inom den högsta höjden på 900 mm över marken, ha ett avstånd mellan innerkanterna på minst 400 mm och ha en vertikal synbarhetsvinkel över horisontalplanet på 15°.

| 4.14.5.2.2 | De två andra ska finnas inom en högsta höjd på 2 300 mm över marken och uppfylla kraven i 4.14.4.1 och 4.14.5.1. |
| --- | --- |

4.14.5.2.2

De två andra ska finnas inom en högsta höjd på 2 300 mm över marken och uppfylla kraven i 4.14.4.1 och 4.14.5.1.

4.14.6   Inställning

Bakåt.

4.14.7   Får ”grupperas”

med varje annan lykta.

4.14.8   Övriga krav

Reflexanordningens lysande yta får ha delar som är gemensamma med den lysande ytan i varje annan baklykta.

4.15   Arbetslykta

4.15.1   Befintlighet

Icke-obligatorisk.

4.15.2   Antal

Inga särskilda krav.

| 4.15.3 | Arrangemang |
| --- | --- |

4.15.3

Inga särskilda krav.

| 4.15.4 | Läge |
| --- | --- |

4.15.4

| 4.15.4.1 | I sidled |
| --- | --- |

4.15.4.1

| 4.15.4.2 | I höjdled |
| --- | --- |

4.15.4.2

| 4.15.4.3 | I längsled |
| --- | --- |

4.15.4.3

| 4.15.5 | Geometrisk synbarhet |
| --- | --- |

4.15.5

| 4.15.6 | Inställning |
| --- | --- |

4.15.6

| 4.15.7 | Får ”grupperas” |
| --- | --- |

4.15.7

Med någon annan lykta.

| 4.15.8 | Får inte ”kombineras” |
| --- | --- |

4.15.8

| 4.15.9 | Får inte bilda ”flerfunktion” |
| --- | --- |

4.15.9

4.15.10   Elektriska anslutningar

Denna lykta ska tändas oberoende av alla andra lyktor eftersom den inte belyser vägen eller fungerar som en signalanordning på vägen.

4.15.11   Kontrollanordning

Icke-obligatorisk.

5.   ÖVERENSSTÄMMELSE MED GODKÄND TYP

| 5.1 | Varje serietillverkad traktor ska överensstämma med den traktortyp som erhållit typgodkännande med avseende på installationen av belysnings- och ljussignalanordningarna och deras egenskaper enligt detta direktiv. |
| --- | --- |

5.1

Varje serietillverkad traktor ska överensstämma med den traktortyp som erhållit typgodkännande med avseende på installationen av belysnings- och ljussignalanordningarna och deras egenskaper enligt detta direktiv.

Tillägg 1

Image

Tillägg 2

Image

Image

Tillägg 3

Körriktningsvisare: geometrisk synbarhet

Image

---

BILAGA II

FÖRLAGA

Myndighetens namn

BILAGA TILL EG TYPGODKÄNNANDEINTYGET FÖR EN TRAKTORTYP MED AVSEENDE PÅ INSTALLATIONEN AV BELYSNINGS- OCH LJUSANORDNINGAR

Artikel 4.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/37/EG av den 26 maj 2003 om typgodkännande av jordbruks eller skogsbrukstraktorer, av släpvagnar och utbytbara dragna maskiner till sådana traktorer samt av system, komponenter och separata tekniska enheter till dessa fordon

EG typgodkännande nr ...

1.   Fabrikat (varumärke) ...

2.   Fordonstyp och handelsbeteckning ...

3.   Tillverkarens namn och adress ...

...

4.   Namn och adress till tillverkarens representant om sådan finns ...

...

...

5.   Belysningsutrustning installerad på den traktor som tillhandahållits för godkännande (1): ...

| 5.1. | Helljusstrålkastare: ja/nej (2). |
| --- | --- |

5.1.

Helljusstrålkastare: ja/nej (2).

| 5.2. | Halvljusstrålkastare: ja/nej (2). |
| --- | --- |

5.2.

Halvljusstrålkastare: ja/nej (2).

| 5.3. | Dimstrålkastare: ja/nej (2). |
| --- | --- |

5.3.

Dimstrålkastare: ja/nej (2).

| 5.4. | Backningsstrålkastare: ja/nej (2). |
| --- | --- |

5.4.

Backningsstrålkastare: ja/nej (2).

| 5.5. | Främre körriktningsvisare: ja/nej (2). |
| --- | --- |

5.5.

Främre körriktningsvisare: ja/nej (2).

| 5.6. | Bakre körriktningsvisare: ja/nej (2). |
| --- | --- |

5.6.

Bakre körriktningsvisare: ja/nej (2).

| 5.7. | Sidokörriktningsvisare: ja/nej (2). |
| --- | --- |

5.7.

Sidokörriktningsvisare: ja/nej (2).

| 5.8. | Varningsljus: ja/nej (2). |
| --- | --- |

5.8.

Varningsljus: ja/nej (2).

| 5.9. | Stopplyktor: ja/nej (2). |
| --- | --- |

5.9.

Stopplyktor: ja/nej (2).

| 5.10. | Bakre skyltlykta: ja/nej (2). |
| --- | --- |

5.10.

Bakre skyltlykta: ja/nej (2).

| 5.11. | Främre sidopositionslyktor: ja/nej (2). |
| --- | --- |

5.11.

Främre sidopositionslyktor: ja/nej (2).

| 5.12. | Bakre sidopositionslyktor: ja/nej (2). |
| --- | --- |

5.12.

Bakre sidopositionslyktor: ja/nej (2).

| 5.13. | Dimbaklyktor: ja/nej (2). |
| --- | --- |

5.13.

Dimbaklyktor: ja/nej (2).

| 5.14. | Parkeringslyktor: ja/nej (2). |
| --- | --- |

5.14.

Parkeringslyktor: ja/nej (2).

| 5.15. | Breddmarkeringslyktor: ja/nej (2). |
| --- | --- |

5.15.

Breddmarkeringslyktor: ja/nej (2).

| 5.16. | Bakre reflexanordningar, inte triangelformade: ja/nej (2). |
| --- | --- |

5.16.

Bakre reflexanordningar, inte triangelformade: ja/nej (2).

| 5.17. | Arbetslykta: ja/nej (2). |
| --- | --- |

5.17.

Arbetslykta: ja/nej (2).

6.   Likvärdiga lyktor: ja/nej (2) (se punkt 15):

...

...

7.   Traktor tillhandahållen för godkännande den

...

8.   Teknisk tjänst som utför EG typgodkännandeprovningarna

...

...

9.   Datum på rapport utfärdad av den tekniska tjänsten ...

10.   Nummer på rapport utfärdad av den tekniska tjänsten ...

11.   EG typgodkännande med avseende på belysnings och ljussignalsanordningarna beviljas/vägras (2)

12.   Ort ...

13.   Datum ...

14.   Underskrift

15.   Följande handlingar, försedda med det typgodkännandemärke som avses ovan, bifogas detta typgodkännandeintyg: ... förteckningar över anordningar som tillverkas anges för belysnings och ljussignalutrustningen. För varje anordning anges tillverkarens märke och typgodkännandemärket.

Denna/dessa förteckning(ar) innehåller ett schema över likvärdiga lyktor (2).

16.   Anmärkningar

...

...

...

---

(1)  Bifoga sammanställningsritningarna för traktorn enligt punkt 2.2.3 i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/61/EG av den 13 juli 2009 om installationen av belysning och ljussignalsanordningar på jordbruks eller skogsbrukstraktorer med hjul.

(2)  Stryk det som inte är tillämpligt.

---

BILAGA III

DEL A

Upphävt direktiv och en förteckning över ändringar av det i kronologisk ordning

(som det hänvisas till i artikel 7)

| Rådets direktiv 78/933/EEG
  (EGT L 325, 20.11.1978, s. 16) | |
| --- | --- |
| Rådets direktiv 82/890/EEG
  (EGT L 378, 31.12.1982, s. 45) | Endast vad gäller hänvisningen i artikel 1.1 till direktiv 78/933/EEG |
| Europaparlamentets och rådets direktiv 97/54/EG
  (EGT L 277, 10.10.1997, s. 24) | Endast vad gäller hänvisningen i artikel 1 till direktiv 78/933/EEG |
| Kommissionens direktiv 1999/56/EG
  (EGT L 146, 11.6.1999, s. 31) | |
| Kommissionens direktiv 2006/26/EG
  (EUT L 65, 7.3.2006, s. 22) | Endast vad gäller hänvisningarna i artikel 3 och i bilaga III till direktiv 78/933/EEG |

Rådets direktiv 78/933/EEG

(EGT L 325, 20.11.1978, s. 16)

Rådets direktiv 82/890/EEG

(EGT L 378, 31.12.1982, s. 45)

Endast vad gäller hänvisningen i artikel 1.1 till direktiv 78/933/EEG

Europaparlamentets och rådets direktiv 97/54/EG

(EGT L 277, 10.10.1997, s. 24)

Endast vad gäller hänvisningen i artikel 1 till direktiv 78/933/EEG

Kommissionens direktiv 1999/56/EG

(EGT L 146, 11.6.1999, s. 31)

Kommissionens direktiv 2006/26/EG

(EUT L 65, 7.3.2006, s. 22)

Endast vad gäller hänvisningarna i artikel 3 och i bilaga III till direktiv 78/933/EEG

DEL B

Tidsfrister för införlivande i nationell lagstiftning och tillämpning

(som det hänvisas till i artikel 7)

| Direktiv | Tidsfrist för införlivande | Datum för tillämpning |
| --- | --- | --- |
| 78/933/EEG | 25 april 1980 | — |
| 82/890/EEG | 22 juni 1984 | — |
| 97/54/EG | 22 september 1998 | 23 september 1998 |
| 1999/56/EG | 30 juni 2000 (1) | — |
| 2006/26/EG | 31 december 2006 (2) | — |

Direktiv

Tidsfrist för införlivande

Datum för tillämpning

78/933/EEG

25 april 1980

—

82/890/EEG

22 juni 1984

—

97/54/EG

22 september 1998

23 september 1998

1999/56/EG

30 juni 2000 (1)

—

2006/26/EG

31 december 2006 (2)

—

---

(1)  I enlighet med artikel 2 i direktiv 1999/56/EG:

”1.   Från och med den 1 juli år 2000 får medlemsstaterna inte

| — | vägra att bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande, eller vägra att utfärda det dokument som avses i artikel 10.1 tredje strecksatsen i direktiv 74/150/EEG för en viss traktortyp, |
| --- | --- |

—

vägra att bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande, eller vägra att utfärda det dokument som avses i artikel 10.1 tredje strecksatsen i direktiv 74/150/EEG för en viss traktortyp,

| — | förbjuda att traktorer tas i bruk, |
| --- | --- |

—

förbjuda att traktorer tas i bruk,

om dessa traktorer uppfyller kraven i direktiv 78/933/EEG, i dess lydelse efter att ha ändrats genom det här direktivet.

2.   Från och med den 1 januari 2001 får medlemsstaterna

| — | inte längre utfärda det dokument som avses i artikel 10.1 tredje strecksatsen i direktiv 74/150/EEG för en traktortyp som inte uppfyller kraven i direktiv 78/933/EEG, i dess lydelse efter att ha ändrats genom det här direktivet, |
| --- | --- |

—

inte längre utfärda det dokument som avses i artikel 10.1 tredje strecksatsen i direktiv 74/150/EEG för en traktortyp som inte uppfyller kraven i direktiv 78/933/EEG, i dess lydelse efter att ha ändrats genom det här direktivet,

| — | vägra bevilja nationellt typgodkännande av en traktortyp som inte uppfyller kraven i direktiv 78/933/EEG, i dess lydelse efter att ha ändrats genom det här direktivet.” |
| --- | --- |

—

vägra bevilja nationellt typgodkännande av en traktortyp som inte uppfyller kraven i direktiv 78/933/EEG, i dess lydelse efter att ha ändrats genom det här direktivet.”

(2)  I enlighet med artikel 5 i direktiv 2006/26/EG:

2

”1.   Med verkan från och med den 1 januari 2007 får medlemsstaterna inte, avseende fordon som överensstämmer med kraven i direktiven 74/151/EEG, 78/933/EEG, 77/311/EEG och 89/173/EEG, ändrade genom detta direktiv, av skäl som hänför sig till föremålet för direktivet i fråga

| a) | vägra att bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande, |
| --- | --- |

a)

vägra att bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande,

| b) | förbjuda registrering, försäljning eller ibruktagande av ett sådant fordon. |
| --- | --- |

b)

förbjuda registrering, försäljning eller ibruktagande av ett sådant fordon.

2.   Med verkan från och med den 1 juli 2007 får medlemsstaterna, avseende fordon som inte överensstämmer med kraven i direktiven 74/151/EEG, 78/933/EEG, 77/311/EEG och 89/173/EEG, ändrade genom detta direktiv, och av skäl som hänför sig till föremålet för direktivet i fråga

| a) | inte längre bevilja EG-typgodkännande, |
| --- | --- |

a)

inte längre bevilja EG-typgodkännande,

| b) | vägra bevilja nationellt typgodkännande. |
| --- | --- |

b)

vägra bevilja nationellt typgodkännande.

3.   Med verkan från och med den 1 juli 2009 får medlemsstaterna, avseende fordon som inte överensstämmer med kraven i direktiven 74/151/EEG, 78/933/EEG, 77/311/EEG och 89/173/EEG, ändrade genom detta direktiv, och av skäl som hänför sig till föremålet för direktivet i fråga

| a) | inte längre betrakta intyg om överensstämmelse som åtföljer nya fordon i överensstämmelse med direktiv 2003/37/EG som giltiga för tillämpningen av artikel 7.1, |
| --- | --- |

a)

inte längre betrakta intyg om överensstämmelse som åtföljer nya fordon i överensstämmelse med direktiv 2003/37/EG som giltiga för tillämpningen av artikel 7.1,

| b) | vägra registrering, försäljning och ibruktagande av sådana nya fordon.” |
| --- | --- |

b)

vägra registrering, försäljning och ibruktagande av sådana nya fordon.”

---

BILAGA IV

Jämförelsetabell

| Direktiv 78/933/EEG | Direktiv 2006/26/EG | Detta direktiv |
| --- | --- | --- |
| Artikel 1 | | Artikel 1 |
| Artikel 2 | | — |
| — | Artikel 5 | Artikel 2 |
| Artiklarna 3–5 | | Artiklarna 3–5 |
| Artikel 6 | | — |
| Artikel 7.1 | | — |
| Artikel 7.2 | | Artikel 6 |
| — | | Artikel 7 |
| — | | Artikel 8 |
| Artikel 8 | | Artikel 9 |
| Bilaga I | | Bilaga I |
| Bilaga II | | Bilaga II |
| — | | Bilaga III |
| — | | Bilaga IV |

Direktiv 78/933/EEG

Direktiv 2006/26/EG

Detta direktiv

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2

—

—

Artikel 5

Artikel 2

Artiklarna 3–5

Artiklarna 3–5

Artikel 6

—

Artikel 7.1

—

Artikel 7.2

Artikel 6

—

Artikel 7

—

Artikel 8

Artikel 8

Artikel 9

Bilaga I

Bilaga I

Bilaga II

Bilaga II

—

Bilaga III

—

Bilaga IV

---

| 5.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 203/52 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 203/52

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2009/68/EG

av den 13 juli 2009

om typgodkännande av delar för belysnings- och ljussignalanordningar på jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul

(kodifierad version)

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Rådets direktiv 79/532/EEG av den 17 maj 1979 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av delar för belysnings- och ljussignalanordningar på jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul (3) har ändrats flera gånger på väsentliga punkter (4). För att skapa klarhet och överskådlighet bör det direktivet kodifieras. |
| --- | --- |

(1)

Rådets direktiv 79/532/EEG av den 17 maj 1979 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av delar för belysnings- och ljussignalanordningar på jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul (3) har ändrats flera gånger på väsentliga punkter (4). För att skapa klarhet och överskådlighet bör det direktivet kodifieras.

| (2) | Direktiv 79/532/EEG är ett av särdirektiven i det system för EG-typgodkännande som fastställts genom rådets direktiv 74/150/EEG av den 4 mars 1974 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul vilket har ersatts av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/37/EG av den 26 maj 2003 om typgodkännande av jordbruks- och skogsbrukstraktorer, av släpvagnar och utbytbara dragna maskiner till sådana traktorer samt av system, komponenter och separata tekniska enheter till dessa fordon (5), och det fastställer tekniska föreskrifter om utformning och konstruktion av jordbruks- eller skogsbrukstraktorer vad gäller belysnings- och ljussignalanordningar. Dessa tekniska föreskrifter avser att närma medlemsstaternas lagstiftningar till varandra för att därmed för varje typ av traktor möjliggöra det förfarande för EG-typgodkännande som fastställts genom direktiv 2003/37/EG. Bestämmelserna i direktiv 2003/37/EG om jordbruks- och skogsbrukstraktorer, släpvagnar och utbytbara dragna maskiner till sådana traktorer samt system, komponenter och separata tekniska enheter till dessa fordon gäller därför för det här direktivet. |
| --- | --- |

(2)

Direktiv 79/532/EEG är ett av särdirektiven i det system för EG-typgodkännande som fastställts genom rådets direktiv 74/150/EEG av den 4 mars 1974 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul vilket har ersatts av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/37/EG av den 26 maj 2003 om typgodkännande av jordbruks- och skogsbrukstraktorer, av släpvagnar och utbytbara dragna maskiner till sådana traktorer samt av system, komponenter och separata tekniska enheter till dessa fordon (5), och det fastställer tekniska föreskrifter om utformning och konstruktion av jordbruks- eller skogsbrukstraktorer vad gäller belysnings- och ljussignalanordningar. Dessa tekniska föreskrifter avser att närma medlemsstaternas lagstiftningar till varandra för att därmed för varje typ av traktor möjliggöra det förfarande för EG-typgodkännande som fastställts genom direktiv 2003/37/EG. Bestämmelserna i direktiv 2003/37/EG om jordbruks- och skogsbrukstraktorer, släpvagnar och utbytbara dragna maskiner till sådana traktorer samt system, komponenter och separata tekniska enheter till dessa fordon gäller därför för det här direktivet.

| (3) | I Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/61/EG av den 13 juli 2009 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om installationen av belysnings- och ljussignalanordningar på jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjul (6) fastställdes gemensamma krav för installationen av belysnings- och ljussignalanordningar på jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjul. Sådana belysnings- och ljussignalanordningar har samma egenskaper som de anordningar som monteras på motorfordon. Anordningar som har erhållit ett EG-typgodkännandemärke enligt de direktiv som redan har antagits i detta ämne i samband med EG-typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon kan därför också användas på traktorer. |
| --- | --- |

(3)

I Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/61/EG av den 13 juli 2009 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om installationen av belysnings- och ljussignalanordningar på jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjul (6) fastställdes gemensamma krav för installationen av belysnings- och ljussignalanordningar på jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjul. Sådana belysnings- och ljussignalanordningar har samma egenskaper som de anordningar som monteras på motorfordon. Anordningar som har erhållit ett EG-typgodkännandemärke enligt de direktiv som redan har antagits i detta ämne i samband med EG-typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon kan därför också användas på traktorer.

| (4) | Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter vad gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning och tillämpning av de direktiv som anges i bilaga II del B. |
| --- | --- |

(4)

Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter vad gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning och tillämpning av de direktiv som anges i bilaga II del B.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   I detta direktiv avses med jordbruks- eller skogsbrukstraktor varje motorfordon som är försett med hjul eller band och har minst två axlar, vars huvuduppgift grundas på dess dragkraft och som är särskilt konstruerat för att dra, skjuta, bära eller driva vissa redskap, maskiner eller släpvagnar avsedda för jord- eller skogsbruk. Fordonet kan vara utrustat för transport av gods och passagerare.

2.   Detta direktiv ska bara gälla traktorer definierade i punkt 1 som är utrustade med luftfyllda däck och är konstruerade för en högsta hastighet på mellan 6 och 40 km/tim.

Artikel 2

Ingen medlemsstat får vägra att bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande för en traktor av skäl som hänför sig till följande lyktor eller reflexanordningar, om dessa är försedda med sådant EG-typgodkännandemärke för komponenter som anges i bilaga I och är installerade enligt kraven i direktiv 2009/61/EG:

| a) | strålkastare som fungerar som helljus- och/eller halvljusstrålkastare eller glödlampor för sådana strålkastare, |
| --- | --- |

a)

strålkastare som fungerar som helljus- och/eller halvljusstrålkastare eller glödlampor för sådana strålkastare,

| b) | breddmarkeringslyktor, |
| --- | --- |

b)

breddmarkeringslyktor,

| c) | främre (sido)positionslyktor, |
| --- | --- |

c)

främre (sido)positionslyktor,

| d) | bakre (sido)positionslyktor, |
| --- | --- |

d)

bakre (sido)positionslyktor,

| e) | stopplyktor, |
| --- | --- |

e)

stopplyktor,

| f) | körriktningsvisare, |
| --- | --- |

f)

körriktningsvisare,

| g) | reflexanordningar, |
| --- | --- |

g)

reflexanordningar,

| h) | bakre skyltlyktor, |
| --- | --- |

h)

bakre skyltlyktor,

| i) | dimstrålkastare och glödlampor för sådana strålkastare, |
| --- | --- |

i)

dimstrålkastare och glödlampor för sådana strålkastare,

| j) | dimbaklyktor, |
| --- | --- |

j)

dimbaklyktor,

| k) | backningsstrålkastare, |
| --- | --- |

k)

backningsstrålkastare,

| l) | parkeringslyktor. |
| --- | --- |

l)

parkeringslyktor.

Artikel 3

Ingen medlemsstat får vägra registrering eller förbjuda försäljning ibruktagande eller användning av en traktor av skäl som hänför sig till följande lyktor eller reflexanordningar, om dessa är försedda med sådant EG-typgodkännandemärke för komponenter som anges i bilaga I och är installerade i enlighet med kraven i direktiv 2009/61/EG:

| a) | strålkastare som fungerar som helljus- och/eller halvljusstrålkastare eller glödlampor för sådana strålkastare, |
| --- | --- |

a)

strålkastare som fungerar som helljus- och/eller halvljusstrålkastare eller glödlampor för sådana strålkastare,

| b) | breddmarkeringslyktor, |
| --- | --- |

b)

breddmarkeringslyktor,

| c) | främre (sido)positionslyktor, |
| --- | --- |

c)

främre (sido)positionslyktor,

| d) | bakre (sido)positionslyktor, |
| --- | --- |

d)

bakre (sido)positionslyktor,

| e) | stopplyktor, |
| --- | --- |

e)

stopplyktor,

| f) | körriktningsvisare, |
| --- | --- |

f)

körriktningsvisare,

| g) | reflexanordningar, |
| --- | --- |

g)

reflexanordningar,

| h) | bakre skyltlyktor, |
| --- | --- |

h)

bakre skyltlyktor,

| i) | dimstrålkastare och glödlampor för sådana strålkastare, |
| --- | --- |

i)

dimstrålkastare och glödlampor för sådana strålkastare,

| j) | dimbaklyktor, |
| --- | --- |

j)

dimbaklyktor,

| k) | backningsstrålkastare, |
| --- | --- |

k)

backningsstrålkastare,

| l) | parkeringslyktor. |
| --- | --- |

l)

parkeringslyktor.

Artikel 4

De ändringar som är nödvändiga för att anpassa kraven i bilaga I till den tekniska utvecklingen ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 20.3 i direktiv 2003/37/EG.

Artikel 5

Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 6

Direktiv 79/532/EEG i dess lydelse enligt direktiven som anges i bilaga II del A, ska upphöra att gälla, utan att det påverkar medlemsstaternas skyldigheter vad gäller tidsfristerna för införlivande i nationell lagstiftning och tillämpning av de direktiv som anges i bilaga II del B.

Hänvisningar till det upphävda direktivet ska anses som hänvisningar till detta direktiv och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga III.

Artikel 7

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Det ska gälla från den 1 januari 2010.

Artikel 8

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 13 juli 2009.

På Europaparlamentets vägnar

H.-G. PÖTTERING

Ordförande

På rådets vägnar

E. ERLANDSSON

Ordförande

---

(1)  EUT C 162, 25.6.2008, s. 40.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 17 juni 2008 (ännu ej offentliggjort i EUT) och rådets beslut av den 22 juni 2009.

2

(3)  EGT L 145, 13.6.1979, s. 16.

3

(4)  Se bilaga II, del A.

4

(5)  EUT L 171, 9.7.2003, s. 1.

5

(6)  Se sidan 19 i detta nummer av EUT.

6

---

BILAGA I

| 1. | Strålkastare som fungerar som helljus- och/eller halvljusstrålkastare och glödlampor för sådana strålkastare: | EG-typgodkännandemärket är det som fastställts i rådets direktiv 76/761/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om motorfordonsstrålkastare för helljus och/eller halvljus och ljuskällor (glödlampor och andra) för användning i ljusanordningar godkända för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (1). |
| --- | --- | --- |

1.

Strålkastare som fungerar som helljus- och/eller halvljusstrålkastare och glödlampor för sådana strålkastare:

EG-typgodkännandemärket är det som fastställts i rådets direktiv 76/761/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om motorfordonsstrålkastare för helljus och/eller halvljus och ljuskällor (glödlampor och andra) för användning i ljusanordningar godkända för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (1).

| | Bestämmelserna i direktiv 76/761/EEG gäller även för typgodkännandet av särskilda strålkastare för jordbruks- eller skogsbrukstraktorer vilka konstruerats att avge både ett helljus och ett halvljus med mindre diameter D än 160 mm, med följande ändringar:






  a) | De lägsta belysningsvärden som fastställs i punkt 2.1 i bilagorna II–VI, VIII och IX till direktiv 76/761/EEG minskas enligt förhållandet
  ((D – 45)/(160 – 45))2

  med iakttagande av följande absoluta lägre gränsvärden:






  — | 3 lux, antingen i punkt 75 R eller i punkt 75 L, |
| --- | --- | --- | --- |

Bestämmelserna i direktiv 76/761/EEG gäller även för typgodkännandet av särskilda strålkastare för jordbruks- eller skogsbrukstraktorer vilka konstruerats att avge både ett helljus och ett halvljus med mindre diameter D än 160 mm, med följande ändringar:

a)

De lägsta belysningsvärden som fastställs i punkt 2.1 i bilagorna II–VI, VIII och IX till direktiv 76/761/EEG minskas enligt förhållandet

((D – 45)/(160 – 45))2

med iakttagande av följande absoluta lägre gränsvärden:

—

3 lux, antingen i punkt 75 R eller i punkt 75 L,

| — | 5lux, antingen i punkt 50 R eller i punkt 50 L. |
| --- | --- |

—

5lux, antingen i punkt 50 R eller i punkt 50 L.

| — | 1,5 lux i zon IV. |
| --- | --- |

—

1,5 lux i zon IV.

Anm.: Om reflektorns synliga yta inte är rund, utgörs diametern av diametern hos en cirkel med samma yta som reflektorns synliga användbara yta.

| b) | Symbolen M inuti en omvänd triangel anbringas på strålkastaren i stället för symbolen CR som anges i punkt 5.2.3.5 i bilaga I till direktiv 76/761/EEG. |
| --- | --- |

b)

Symbolen M inuti en omvänd triangel anbringas på strålkastaren i stället för symbolen CR som anges i punkt 5.2.3.5 i bilaga I till direktiv 76/761/EEG.

| 2. | Breddmarkeringslyktor, främre (sido)positionslyktor, bakre (sido)positionslyktor och stopplyktor:
  EG-typgodkännandemärket är det som fastställts i rådets direktiv 76/758/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om breddmarkeringslyktor, främre sidopositionslyktor, bakre sidopositionslyktor, stopplyktor, varsellyktor och sidomarkeringslyktor för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (2). |
| --- | --- |

2.

Breddmarkeringslyktor, främre (sido)positionslyktor, bakre (sido)positionslyktor och stopplyktor:

EG-typgodkännandemärket är det som fastställts i rådets direktiv 76/758/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om breddmarkeringslyktor, främre sidopositionslyktor, bakre sidopositionslyktor, stopplyktor, varsellyktor och sidomarkeringslyktor för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (2).

| 3. | Körriktningsvisare:
  EG-typgodkännandemärket är det som fastställts i rådets direktiv 76/759/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om körriktningsvisare för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (3). |
| --- | --- |

3.

Körriktningsvisare:

EG-typgodkännandemärket är det som fastställts i rådets direktiv 76/759/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om körriktningsvisare för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (3).

| 4. | Reflexanordningar:
  EG-typgodkännandemärket är det som fastställts i rådets direktiv 76/757/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om reflexanordningar för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (4). |
| --- | --- |

4.

Reflexanordningar:

EG-typgodkännandemärket är det som fastställts i rådets direktiv 76/757/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om reflexanordningar för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (4).

| 5. | Bakre skyltlyktor:
  EG-typgodkännandemärket är det som fastställts i rådets direktiv 76/760/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om bakre skyltlyktor för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (5). |
| --- | --- |

5.

Bakre skyltlyktor:

EG-typgodkännandemärket är det som fastställts i rådets direktiv 76/760/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om bakre skyltlyktor för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (5).

| 6. | Dimstrålkastare:
  EG-typgodkännandemärket är det som fastställts i rådets direktiv 76/762/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om främre dimstrålkastare för motorfordon (6). |
| --- | --- |

6.

Dimstrålkastare:

EG-typgodkännandemärket är det som fastställts i rådets direktiv 76/762/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om främre dimstrålkastare för motorfordon (6).

| 7. | Dimbaklyktor:
  EG-typgodkännandemärket är det som fastställts i rådets direktiv 77/538/EEG av den 28 juni 1977 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om dimbaklyktor för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (7). |
| --- | --- |

7.

Dimbaklyktor:

EG-typgodkännandemärket är det som fastställts i rådets direktiv 77/538/EEG av den 28 juni 1977 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om dimbaklyktor för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (7).

| 8. | Backningsstrålkastare:
  EG-typgodkännandemärket är det som fastställts i rådets direktiv 77/539/EEG av den 28 juni 1977 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om backningsstrålkastare för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (8). |
| --- | --- |

8.

Backningsstrålkastare:

EG-typgodkännandemärket är det som fastställts i rådets direktiv 77/539/EEG av den 28 juni 1977 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om backningsstrålkastare för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (8).

| 9. | Parkeringslyktor:
  EG-typgodkännandemärket är det som fastställts i rådets direktiv 77/540/EEG av den 28 juni 1977 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om parkeringslyktor på motorfordon (9). |
| --- | --- |

9.

Parkeringslyktor:

EG-typgodkännandemärket är det som fastställts i rådets direktiv 77/540/EEG av den 28 juni 1977 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om parkeringslyktor på motorfordon (9).

---

(1)  EGT L 262, 27.9.1976, s. 96.

(2)  EGT L 262, 27.9.1976, s. 54.

(3)  EGT L 262, 27.9.1976, s. 71.

(4)  EGT L 262, 27.9.1976, s. 32.

(5)  EGT L 262, 27.9.1976, s. 85.

(6)  EGT L 262, 27.9.1976, s. 122.

(7)  EGT L 220, 29.8.1977, s. 60.

(8)  EGT L 220, 29.8.1977, s. 72.

(9)  EGT L 220, 29.8.1977, s. 83.

---

BILAGA II

DEL A

Upphävt direktiv och ändringar av det i kronologisk ordning

(som det hänvisas till i artikel 6)

| Rådets direktiv 79/532/EEG
  (EGT L 145, 13.6.1979, s. 16) | |
| --- | --- |
| Rådets direktiv 82/890/EEG
  (EGT L 378, 31.12.1982, s. 45) | endast vad gäller hänvisningen till direktiv 79/532/EEG i artikel 1.1 |
| Europaparlamentets och rådets direktiv 97/54/EG
  (EGT L 277, 10.10.1997, s. 24) | endast vad gäller hänvisningen till direktiv 79/532/EEG i artikel 1, första strecksatsen |

Rådets direktiv 79/532/EEG

(EGT L 145, 13.6.1979, s. 16)

Rådets direktiv 82/890/EEG

(EGT L 378, 31.12.1982, s. 45)

endast vad gäller hänvisningen till direktiv 79/532/EEG i artikel 1.1

Europaparlamentets och rådets direktiv 97/54/EG

(EGT L 277, 10.10.1997, s. 24)

endast vad gäller hänvisningen till direktiv 79/532/EEG i artikel 1, första strecksatsen

DEL B

Tidsfrister för införlivande i nationell lagstiftning och tillämpning

(som det hänvisas till i artikel 6)

| Direktiv | Tidsfrist för införlivande | Datum för tillämpning |
| --- | --- | --- |
| 79/532/EEG | 21 november 1980 | — |
| 82/890/EEG | 21 juni 1984 | — |
| 97/54/EG | 22 september 1998 | 23 september 1998 |

Direktiv

Tidsfrist för införlivande

Datum för tillämpning

79/532/EEG

21 november 1980

—

82/890/EEG

21 juni 1984

—

97/54/EG

22 september 1998

23 september 1998

---

BILAGA III

JÄMFÖRELSETABELL

| Direktiv 79/532/EEG | Detta direktiv |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2 inledande mening och avslutning | Artikel 2 inledande mening |
| Artikel 2 strecksatser | Artikel 2 a–l |
| Artikel 3 inledande mening och avslutning | Artikel 3 inledande mening |
| Artikel 3 strecksatser | Artikel 3 a–l |
| Artikel 4 | Artikel 4 |
| Artikel 5.1 | — |
| Artikel 5.2 | Artikel 5 |
| — | Artikel 6 |
| — | Artikel 7 |
| Artikel 6 | Artikel 8 |
| Bilaga | Bilaga I |
| — | Bilaga II |
| — | Bilaga III |

Direktiv 79/532/EEG

Detta direktiv

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2 inledande mening och avslutning

Artikel 2 inledande mening

Artikel 2 strecksatser

Artikel 2 a–l

Artikel 3 inledande mening och avslutning

Artikel 3 inledande mening

Artikel 3 strecksatser

Artikel 3 a–l

Artikel 4

Artikel 4

Artikel 5.1

—

Artikel 5.2

Artikel 5

—

Artikel 6

—

Artikel 7

Artikel 6

Artikel 8

Bilaga

Bilaga I

—

Bilaga II

—

Bilaga III

---

| 5.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 203/58 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 203/58

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2009/98/EG

av den 4 augusti 2009

om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG för att ta upp boroxid som ett verksamt ämne i bilaga I till direktivet

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (1), särskilt artikel 16.2 andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 1451/2007 av den 4 december 2007 om andra fasen av det tioåriga arbetsprogram som avses i artikel 16.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (2) fastställs en förteckning över verksamma ämnen som ska utvärderas för att eventuellt tas upp i bilaga I, IA eller IB till direktiv 98/8/EG. I förteckningen ingår boroxid. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 1451/2007 av den 4 december 2007 om andra fasen av det tioåriga arbetsprogram som avses i artikel 16.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (2) fastställs en förteckning över verksamma ämnen som ska utvärderas för att eventuellt tas upp i bilaga I, IA eller IB till direktiv 98/8/EG. I förteckningen ingår boroxid.

| (2) | I enlighet med förordning (EG) nr 1451/2007 har boroxid utvärderats i överensstämmelse med artikel 11.2 i direktiv 98/8/EG för användning i produkttyp 8, träskyddsmedel, som definieras i bilaga V till direktiv 98/8/EG. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med förordning (EG) nr 1451/2007 har boroxid utvärderats i överensstämmelse med artikel 11.2 i direktiv 98/8/EG för användning i produkttyp 8, träskyddsmedel, som definieras i bilaga V till direktiv 98/8/EG.

| (3) | Nederländerna utsågs till rapporterande medlemsstat och överlämnade den behöriga myndighetens rapport till kommissionen tillsammans med en rekommendation, i enlighet med artikel 14.4 och 14.6 i förordning (EG) nr 1451/2007 den 7 juli 2006. |
| --- | --- |

(3)

Nederländerna utsågs till rapporterande medlemsstat och överlämnade den behöriga myndighetens rapport till kommissionen tillsammans med en rekommendation, i enlighet med artikel 14.4 och 14.6 i förordning (EG) nr 1451/2007 den 7 juli 2006.

| (4) | Den behöriga myndighetens rapport har granskats av medlemsstaterna och kommissionen. I enlighet med artikel 15.4 i förordning (EG) nr 1451/2007 infördes resultaten av granskningen i en granskningsrapport vid mötet i ständiga kommittén för biocidprodukter den 20 februari 2009. |
| --- | --- |

(4)

Den behöriga myndighetens rapport har granskats av medlemsstaterna och kommissionen. I enlighet med artikel 15.4 i förordning (EG) nr 1451/2007 infördes resultaten av granskningen i en granskningsrapport vid mötet i ständiga kommittén för biocidprodukter den 20 februari 2009.

| (5) | Av de undersökningar som gjorts framgår att biocidprodukter som används som träskyddsmedel och som innehåller boroxid kan förväntas uppfylla kraven i artikel 5 i direktiv 98/8/EG. Det är därför motiverat att boroxid tas upp i bilaga I så att godkännanden av biocidprodukter som används som träskyddsmedel och som innehåller boroxid kan beviljas, ändras eller återkallas i alla medlemsstater, i enlighet med artikel 16.3 i direktiv 98/8/EG. |
| --- | --- |

(5)

Av de undersökningar som gjorts framgår att biocidprodukter som används som träskyddsmedel och som innehåller boroxid kan förväntas uppfylla kraven i artikel 5 i direktiv 98/8/EG. Det är därför motiverat att boroxid tas upp i bilaga I så att godkännanden av biocidprodukter som används som träskyddsmedel och som innehåller boroxid kan beviljas, ändras eller återkallas i alla medlemsstater, i enlighet med artikel 16.3 i direktiv 98/8/EG.

| (6) | Man har dock konstaterat att det föreligger oacceptabla risker när det gäller in situ-behandlingen av trä utomhus och behandlat trä som utsätts för väder och vind. Godkännanden för sådan användning bör därför endast beviljas om uppgifter lämnas in som visar att produkterna kan användas utan oacceptabla risker för miljön. |
| --- | --- |

(6)

Man har dock konstaterat att det föreligger oacceptabla risker när det gäller in situ-behandlingen av trä utomhus och behandlat trä som utsätts för väder och vind. Godkännanden för sådan användning bör därför endast beviljas om uppgifter lämnas in som visar att produkterna kan användas utan oacceptabla risker för miljön.

| (7) | Alla potentiella användningsområden har inte utvärderats på gemenskapsnivå. Därför bör medlemsstaterna bedöma riskerna för de delar av miljön och de populationer som inte på ett representativt sätt ingår i riskbedömningen på gemenskapsnivå. Medlemsstaterna bör också, när de godkänner produkter, se till att lämpliga åtgärder vidtas eller särskilda villkor införs för att minska identifierade risker till godtagbara nivåer. |
| --- | --- |

(7)

Alla potentiella användningsområden har inte utvärderats på gemenskapsnivå. Därför bör medlemsstaterna bedöma riskerna för de delar av miljön och de populationer som inte på ett representativt sätt ingår i riskbedömningen på gemenskapsnivå. Medlemsstaterna bör också, när de godkänner produkter, se till att lämpliga åtgärder vidtas eller särskilda villkor införs för att minska identifierade risker till godtagbara nivåer.

| (8) | Mot bakgrund av resultaten av granskningsrapporten bör man kräva att särskilda riskbegränsande åtgärder tillämpas på produktgodkännandenivå för produkter som innehåller boroxid och som används som träskyddsmedel. Särskilt bör lämpliga åtgärder vidtas för att skydda mark och vatten, eftersom oacceptabla risker för dessa har identifierats vid granskningen. Produkterna bör också användas tillsammans med lämplig skyddsutrustning om det inte är möjligt att på annat sätt minska de identifierade riskerna för användarna. |
| --- | --- |

(8)

Mot bakgrund av resultaten av granskningsrapporten bör man kräva att särskilda riskbegränsande åtgärder tillämpas på produktgodkännandenivå för produkter som innehåller boroxid och som används som träskyddsmedel. Särskilt bör lämpliga åtgärder vidtas för att skydda mark och vatten, eftersom oacceptabla risker för dessa har identifierats vid granskningen. Produkterna bör också användas tillsammans med lämplig skyddsutrustning om det inte är möjligt att på annat sätt minska de identifierade riskerna för användarna.

| (9) | Det är viktigt att bestämmelserna i detta direktiv börjar tillämpas samtidigt i alla medlemsstater så att de biocidprodukter som innehåller det verksamma ämnet boroxid behandlas likvärdigt på marknaden och även för att generellt främja en väl fungerande marknad för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(9)

Det är viktigt att bestämmelserna i detta direktiv börjar tillämpas samtidigt i alla medlemsstater så att de biocidprodukter som innehåller det verksamma ämnet boroxid behandlas likvärdigt på marknaden och även för att generellt främja en väl fungerande marknad för biocidprodukter.

| (10) | En rimlig tid bör tillåtas förflyta innan ett verksamt ämne tas upp i bilaga I, så att medlemsstaterna och de berörda parterna ges möjlighet att förbereda sig för att uppfylla de nya kraven, och för att sökande som har utarbetat dokumentation till fullo ska kunna åtnjuta den tioåriga dataskyddsperiod som räknas från dagen för upptagandet i enlighet med artikel 12.1 c ii i direktiv 98/8/EG. |
| --- | --- |

(10)

En rimlig tid bör tillåtas förflyta innan ett verksamt ämne tas upp i bilaga I, så att medlemsstaterna och de berörda parterna ges möjlighet att förbereda sig för att uppfylla de nya kraven, och för att sökande som har utarbetat dokumentation till fullo ska kunna åtnjuta den tioåriga dataskyddsperiod som räknas från dagen för upptagandet i enlighet med artikel 12.1 c ii i direktiv 98/8/EG.

| (11) | Efter upptagandet bör medlemsstaterna ges en rimlig tidsfrist för att genomföra artikel 16.3 i direktiv 98/8/EG, framför allt för att bevilja, ändra eller återkalla godkännanden av biocidprodukter i produkttyp 8 som innehåller boroxid för att se till att kraven i direktiv 98/8/EG uppfylls. |
| --- | --- |

(11)

Efter upptagandet bör medlemsstaterna ges en rimlig tidsfrist för att genomföra artikel 16.3 i direktiv 98/8/EG, framför allt för att bevilja, ändra eller återkalla godkännanden av biocidprodukter i produkttyp 8 som innehåller boroxid för att se till att kraven i direktiv 98/8/EG uppfylls.

| (12) | Direktiv 98/8/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(12)

Direktiv 98/8/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (13) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till direktiv 98/8/EG ska ändras enligt bilagan till det här direktivet.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska senast den 31 augusti 2010 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv.

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 september 2011.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 4 augusti 2009.

På kommissionens vägnar

Stavros DIMAS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 123, 24.4.1998, s. 1.

1

(2)  EUT L 325, 11.12.2007, s. 3.

2

---

BILAGA

Följande post nr 23 ska föras in i bilaga I till direktiv 98/8/EG:

| Nr | Trivialnamn | IUPAC-namn
  Identifikationsnummer | Det verksamma ämnets minsta renhetsgrad i den biocidprodukt som släpps ut på marknaden | Dag för upptagande | Sista dag för uppfyllande av artikel 16.3
  (utom när det gäller produkter som innehåller mer än ett verksamt ämne, för vilka sista dag för uppfyllande av artikel 16.3 ska vara den dag som fastställs i det senaste beslutet om upptagande av dess verksamma ämnen) | Upptagandeperioden löper ut den | Produkttyp | Särskilda bestämmelser (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”23 | boroxid | Diboron trioxide
  EG-nr: 215-125-8
  CAS-nr: 1303-86-2 | 975 g/kg | 1 september 2011 | 31 augusti 2013 | 31 augusti 2021 | 8 | Vid bedömning, i enlighet med artikel 5 och bilaga VI, av en ansökan om produktgodkännande ska medlemsstaterna, när detta är relevant för den berörda produkten, undersöka de populationer som kan komma att exponeras för produkten och de användnings- eller exponeringsscenarier som inte på ett representativt sätt ingår i riskbedömningen på gemenskapsnivå.
  Medlemsstaterna ska, när de godkänner en produkt, bedöma riskerna och därefter se till att lämpliga åtgärder vidtas eller särskilda villkor införs för att minska identifierade risker.
  En produkt kan godkännas endast om man i ansökan visar att riskerna kan minskas till acceptabla nivåer.
  Medlemsstaterna ska se till att godkännanden omfattas av följande villkor:






  1. | Produkter godkända för yrkesmässig och industriell användning ska användas tillsammans med lämplig personlig skyddsutrustning, såvida det inte kan bevisas i ansökan om produktgodkännande att riskerna för industriella användare och yrkesanvändare kan reduceras till en acceptabel nivå på andra sätt. |

Nr

Trivialnamn

IUPAC-namn

Identifikationsnummer

Det verksamma ämnets minsta renhetsgrad i den biocidprodukt som släpps ut på marknaden

Dag för upptagande

Sista dag för uppfyllande av artikel 16.3

(utom när det gäller produkter som innehåller mer än ett verksamt ämne, för vilka sista dag för uppfyllande av artikel 16.3 ska vara den dag som fastställs i det senaste beslutet om upptagande av dess verksamma ämnen)

Upptagandeperioden löper ut den

Produkttyp

Särskilda bestämmelser (1)

”23

boroxid

Diboron trioxide

EG-nr: 215-125-8

CAS-nr: 1303-86-2

975 g/kg

1 september 2011

31 augusti 2013

31 augusti 2021

8

Vid bedömning, i enlighet med artikel 5 och bilaga VI, av en ansökan om produktgodkännande ska medlemsstaterna, när detta är relevant för den berörda produkten, undersöka de populationer som kan komma att exponeras för produkten och de användnings- eller exponeringsscenarier som inte på ett representativt sätt ingår i riskbedömningen på gemenskapsnivå.

Medlemsstaterna ska, när de godkänner en produkt, bedöma riskerna och därefter se till att lämpliga åtgärder vidtas eller särskilda villkor införs för att minska identifierade risker.

En produkt kan godkännas endast om man i ansökan visar att riskerna kan minskas till acceptabla nivåer.

Medlemsstaterna ska se till att godkännanden omfattas av följande villkor:

1.

Produkter godkända för yrkesmässig och industriell användning ska användas tillsammans med lämplig personlig skyddsutrustning, såvida det inte kan bevisas i ansökan om produktgodkännande att riskerna för industriella användare och yrkesanvändare kan reduceras till en acceptabel nivå på andra sätt.

| 2. | Med hänsyn till de risker som identifierats för mark och vatten får produkter inte godkännas för in situ-behandling av trä utomhus eller för trä som kommer att utsättas för väder och vind såvida inte uppgifter lämnas in som visar att produkten kommer att uppfylla kraven i artikel 5 och bilaga VI, om nödvändigt genom vidtagande av lämpliga riskreducerande åtgärder. På etiketter och/eller säkerhetsdatablad för produkter som godkänts för industriell användning ska det särskilt anges att nyligen behandlat virke ska lagras under tak och/eller på ett ogenomträngligt hårt underlag så att direkt läckage till mark eller vatten förhindras och att lakvatten ska samlas upp för återanvändning eller bortskaffande.” |
| --- | --- |

2.

Med hänsyn till de risker som identifierats för mark och vatten får produkter inte godkännas för in situ-behandling av trä utomhus eller för trä som kommer att utsättas för väder och vind såvida inte uppgifter lämnas in som visar att produkten kommer att uppfylla kraven i artikel 5 och bilaga VI, om nödvändigt genom vidtagande av lämpliga riskreducerande åtgärder. På etiketter och/eller säkerhetsdatablad för produkter som godkänts för industriell användning ska det särskilt anges att nyligen behandlat virke ska lagras under tak och/eller på ett ogenomträngligt hårt underlag så att direkt läckage till mark eller vatten förhindras och att lakvatten ska samlas upp för återanvändning eller bortskaffande.”

---

(1)  För tillämpningen av de gemensamma principerna i bilaga VI, är granskningsrapporternas innehåll och slutsatser tillgängliga på kommissionens webbplats: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

1

---

| 5.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 203/62 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 203/62

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2009/99/EG

av den 4 augusti 2009

om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG för att ta upp klorofacinon som ett verksamt ämne i bilaga I till direktivet

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (1), särskilt artikel 16.2 andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 1451/2007 av den 4 december 2007 om andra fasen av det tioåriga arbetsprogram som avses i artikel 16.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (2) fastställs en förteckning över verksamma ämnen som ska utvärderas för att eventuellt tas upp i bilaga I, IA eller IB till direktiv 98/8/EG. I förteckningen ingår klorofacinon. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 1451/2007 av den 4 december 2007 om andra fasen av det tioåriga arbetsprogram som avses i artikel 16.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (2) fastställs en förteckning över verksamma ämnen som ska utvärderas för att eventuellt tas upp i bilaga I, IA eller IB till direktiv 98/8/EG. I förteckningen ingår klorofacinon.

| (2) | I enlighet med förordning (EG) nr 1451/2007 har klorofacinon utvärderats i överensstämmelse med artikel 11.2 i direktiv 98/8/EG för användning i produkttyp 14, rodenticid, som definieras i bilaga V till direktiv 98/8/EG. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med förordning (EG) nr 1451/2007 har klorofacinon utvärderats i överensstämmelse med artikel 11.2 i direktiv 98/8/EG för användning i produkttyp 14, rodenticid, som definieras i bilaga V till direktiv 98/8/EG.

| (3) | Spanien utsågs till rapporterande medlemsstat och överlämnade den behöriga myndighetens rapport till kommissionen tillsammans med en rekommendation, i enlighet med artikel 14.4 och 14.6 i förordning (EG) nr 1451/2007 den 31 januari 2006. |
| --- | --- |

(3)

Spanien utsågs till rapporterande medlemsstat och överlämnade den behöriga myndighetens rapport till kommissionen tillsammans med en rekommendation, i enlighet med artikel 14.4 och 14.6 i förordning (EG) nr 1451/2007 den 31 januari 2006.

| (4) | Den behöriga myndighetens rapport har granskats av medlemsstaterna och kommissionen. I enlighet med artikel 15.4 i förordning (EG) nr 1451/2007 infördes resultaten av granskningen i en granskningsrapport vid mötet i ständiga kommittén för biocidprodukter den 20 februari 2009. |
| --- | --- |

(4)

Den behöriga myndighetens rapport har granskats av medlemsstaterna och kommissionen. I enlighet med artikel 15.4 i förordning (EG) nr 1451/2007 infördes resultaten av granskningen i en granskningsrapport vid mötet i ständiga kommittén för biocidprodukter den 20 februari 2009.

| (5) | Av de olika undersökningar som gjorts framgår det att biocidprodukter som används som rodenticider och som innehåller klorofacinon inte kan förväntas medföra någon risk för människor, med undantag för förgiftningsolyckor med barn. När det gäller icke-måldjur har en risk identifierats. För närvarande anses dock klorofacinon vara nödvändigt av folkhälso- och hygienskäl. Det är därför motiverat att klorofacinon tas upp i bilaga I så att godkännanden av biocidprodukter som används som rodenticider och som innehåller klorofacinon kan beviljas, ändras eller återkallas i alla medlemsstater, i enlighet med artikel 16.3 i direktiv 98/8/EG. |
| --- | --- |

(5)

Av de olika undersökningar som gjorts framgår det att biocidprodukter som används som rodenticider och som innehåller klorofacinon inte kan förväntas medföra någon risk för människor, med undantag för förgiftningsolyckor med barn. När det gäller icke-måldjur har en risk identifierats. För närvarande anses dock klorofacinon vara nödvändigt av folkhälso- och hygienskäl. Det är därför motiverat att klorofacinon tas upp i bilaga I så att godkännanden av biocidprodukter som används som rodenticider och som innehåller klorofacinon kan beviljas, ändras eller återkallas i alla medlemsstater, i enlighet med artikel 16.3 i direktiv 98/8/EG.

| (6) | Mot bakgrund av resultaten i granskningsrapporten bör man kräva att särskilda riskbegränsande åtgärder tillämpas på produktgodkännandenivå för produkter som innehåller klorofacinon och som används som rodenticider. Dessa åtgärder bör syfta till att begränsa risken för primär och sekundär exponering på människor, icke-måldjur och miljön. I detta syfte bör det införas vissa generella restriktioner, som t.ex. högsta koncentration, förbud mot försäljning av det verksamma ämnet i produkter som inte är bruksfärdiga samt användning av bittermedel, medan andra villkor bör ställas av medlemsstaterna i enskilda fall. |
| --- | --- |

(6)

Mot bakgrund av resultaten i granskningsrapporten bör man kräva att särskilda riskbegränsande åtgärder tillämpas på produktgodkännandenivå för produkter som innehåller klorofacinon och som används som rodenticider. Dessa åtgärder bör syfta till att begränsa risken för primär och sekundär exponering på människor, icke-måldjur och miljön. I detta syfte bör det införas vissa generella restriktioner, som t.ex. högsta koncentration, förbud mot försäljning av det verksamma ämnet i produkter som inte är bruksfärdiga samt användning av bittermedel, medan andra villkor bör ställas av medlemsstaterna i enskilda fall.

| (7) | Med anledning av ämnets identifierade risker bör klorofacinon tas upp i bilaga I endast under fem år och bör göras till föremål för en jämförande riskbedömning i enlighet med artikel 10.5 i andra stycket i direktiv 98/8/EG innan dess upptagande i bilaga I förnyas. |
| --- | --- |

(7)

Med anledning av ämnets identifierade risker bör klorofacinon tas upp i bilaga I endast under fem år och bör göras till föremål för en jämförande riskbedömning i enlighet med artikel 10.5 i andra stycket i direktiv 98/8/EG innan dess upptagande i bilaga I förnyas.

| (8) | Det är viktigt att bestämmelserna i detta direktiv börjar tillämpas samtidigt i alla medlemsstater så att de biocidprodukter som innehåller det verksamma ämnet klorofacinon behandlas likvärdigt på marknaden och även för att generellt främja en väl fungerande marknad för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(8)

Det är viktigt att bestämmelserna i detta direktiv börjar tillämpas samtidigt i alla medlemsstater så att de biocidprodukter som innehåller det verksamma ämnet klorofacinon behandlas likvärdigt på marknaden och även för att generellt främja en väl fungerande marknad för biocidprodukter.

| (9) | En rimlig tid bör tillåtas förflyta innan ett verksamt ämne tas upp i bilaga I, så att medlemsstaterna och de berörda parterna ges möjlighet att förbereda sig för att uppfylla de nya kraven, och för att sökande som har utarbetat dokumentation till fullo ska kunna åtnjuta den tioåriga dataskyddsperiod som räknas från dagen för upptagandet i enlighet med artikel 12.1 c ii i direktiv 98/8/EG. |
| --- | --- |

(9)

En rimlig tid bör tillåtas förflyta innan ett verksamt ämne tas upp i bilaga I, så att medlemsstaterna och de berörda parterna ges möjlighet att förbereda sig för att uppfylla de nya kraven, och för att sökande som har utarbetat dokumentation till fullo ska kunna åtnjuta den tioåriga dataskyddsperiod som räknas från dagen för upptagandet i enlighet med artikel 12.1 c ii i direktiv 98/8/EG.

| (10) | Efter upptagandet bör medlemsstaterna ges en rimlig tidsfrist för att genomföra artikel 16.3 i direktiv 98/8/EG, framför allt för att bevilja, ändra eller återkalla godkännanden av biocidprodukter i produkttyp 14 som innehåller klorofacinon för att se till att kraven i direktiv 98/8/EG uppfylls. |
| --- | --- |

(10)

Efter upptagandet bör medlemsstaterna ges en rimlig tidsfrist för att genomföra artikel 16.3 i direktiv 98/8/EG, framför allt för att bevilja, ändra eller återkalla godkännanden av biocidprodukter i produkttyp 14 som innehåller klorofacinon för att se till att kraven i direktiv 98/8/EG uppfylls.

| (11) | Direktiv 98/8/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(11)

Direktiv 98/8/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till direktiv 98/8/EG ska ändras enligt bilagan till det här direktivet.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska senast den 30 juni 2010 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv.

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 juli 2011.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 4 augusti 2009.

På kommissionens vägnar

Stavros DIMAS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 123, 24.4.1998, s. 1.

1

(2)  EUT L 325, 11.12.2007, s. 3.

2

---

BILAGA

Följande post nr 12 ska föras in i bilaga I till direktiv 98/8/EG:

| Nr | Trivialnamn | IUPAC-namn
  Identifikationsnummer | Det verksamma ämnets minsta renhetsgrad i den biocidprodukt som släpps ut på marknaden | Dag för upptagande | Sista dag för uppfyllande av artikel 16.3
  (utom när det gäller produkter som innehåller mer än ett verksamt ämne, för vilka sista dag för uppfyllande av artikel 16.3 ska vara den dag som fastställs i det senaste beslutet om upptagande av dess verksamma ämnen) | Upptagandeperioden löper ut den | Produkttyp | Särskilda bestämmelser (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”12 | Klorofacinon | Chlorophacinone
  EG-nr: 223-003-0
  CAS-nr: 3691-35-8 | 978 g/kg | 1 juli 2011 | 30 juni 2013 | 30 juni 2016 | 14 | Med anledning av ämnets identifierade risker för icke-måldjur ska det verksamma ämnet göras till föremål för en jämförande riskbedömning i enlighet med artikel 10.5 i andra stycket i direktiv 98/8/EG innan dess upptagande i bilaga I förnyas.
  Medlemsstaterna ska se till att godkännanden omfattas av följande villkor:






  1. | Den nominella koncentrationen av det verksamma ämnet i andra produkter än ströpulver får inte överstiga 50 mg/kg och endast bruksfärdiga produkter får godkännas. |

Nr

Trivialnamn

IUPAC-namn

Identifikationsnummer

Det verksamma ämnets minsta renhetsgrad i den biocidprodukt som släpps ut på marknaden

Dag för upptagande

Sista dag för uppfyllande av artikel 16.3

(utom när det gäller produkter som innehåller mer än ett verksamt ämne, för vilka sista dag för uppfyllande av artikel 16.3 ska vara den dag som fastställs i det senaste beslutet om upptagande av dess verksamma ämnen)

Upptagandeperioden löper ut den

Produkttyp

Särskilda bestämmelser (1)

”12

Klorofacinon

Chlorophacinone

EG-nr: 223-003-0

CAS-nr: 3691-35-8

978 g/kg

1 juli 2011

30 juni 2013

30 juni 2016

14

Med anledning av ämnets identifierade risker för icke-måldjur ska det verksamma ämnet göras till föremål för en jämförande riskbedömning i enlighet med artikel 10.5 i andra stycket i direktiv 98/8/EG innan dess upptagande i bilaga I förnyas.

Medlemsstaterna ska se till att godkännanden omfattas av följande villkor:

1.

Den nominella koncentrationen av det verksamma ämnet i andra produkter än ströpulver får inte överstiga 50 mg/kg och endast bruksfärdiga produkter får godkännas.

| 2. | Produkter som ska användas som ströpulver får endast släppas ut på marknaden för yrkesmässig användning. |
| --- | --- |

2.

Produkter som ska användas som ströpulver får endast släppas ut på marknaden för yrkesmässig användning.

| 3. | Produkterna ska innehålla ett bittermedel och, om så är lämpligt, ett färgämne. |
| --- | --- |

3.

Produkterna ska innehålla ett bittermedel och, om så är lämpligt, ett färgämne.

| 4. | Primär och sekundär exponering av människor, icke-måldjur och miljön ska minimeras genom att alla lämpliga och tillgängliga riskbegränsande åtgärder beaktas och tillämpas. I dessa ingår bland annat begränsning till yrkesmässig användning, fastställande av en övre gräns för paketstorlek samt införande av krav på åverkanssäkra och säkra beteslådor.” |
| --- | --- |

4.

Primär och sekundär exponering av människor, icke-måldjur och miljön ska minimeras genom att alla lämpliga och tillgängliga riskbegränsande åtgärder beaktas och tillämpas. I dessa ingår bland annat begränsning till yrkesmässig användning, fastställande av en övre gräns för paketstorlek samt införande av krav på åverkanssäkra och säkra beteslådor.”

---

(1)  För tillämpningen av de gemensamma principerna i bilaga VI, är granskningsrapporternas innehåll och slutsatser tillgängliga på kommissionens webbplats: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

1

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 5.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 203/65 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 203/65

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 9 juli 2009

om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till madrasser

[delgivet med nr K(2009) 4597]

(Text av betydelse för EES)

(2009/598/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1980/2000 av den 17 juli 2000 om ett reviderat gemenskapsprogram för tilldelning av miljömärke (1), särskilt artikel 6.1 andra stycket,

efter samråd med Europeiska unionens miljömärkningsnämnd, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EG) nr 1980/2000 får gemenskapens miljömärke tilldelas en produkt vars egenskaper gör att den kan bidra till betydande förbättringar i fråga om vissa centrala miljöaspekter. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EG) nr 1980/2000 får gemenskapens miljömärke tilldelas en produkt vars egenskaper gör att den kan bidra till betydande förbättringar i fråga om vissa centrala miljöaspekter.

| (2) | Enligt förordning (EG) nr 1980/2000 ska särskilda miljömärkningskriterier fastställas för varje produktgrupp, utgående från de utkast till kriterier som fastställts av Europeiska unionens miljömärkningsnämnd. |
| --- | --- |

(2)

Enligt förordning (EG) nr 1980/2000 ska särskilda miljömärkningskriterier fastställas för varje produktgrupp, utgående från de utkast till kriterier som fastställts av Europeiska unionens miljömärkningsnämnd.

| (3) | Översyn av miljömärkeskriterierna samt de därtill hörande bedömnings- och kontrollkraven ska ske i god tid innan giltighetstiden för de kriterier som fastställts för produktgruppen i fråga löper ut. |
| --- | --- |

(3)

Översyn av miljömärkeskriterierna samt de därtill hörande bedömnings- och kontrollkraven ska ske i god tid innan giltighetstiden för de kriterier som fastställts för produktgruppen i fråga löper ut.

| (4) | I enlighet med förordning (EG) nr 1980/2000 har man i god tid gjort en översyn över de ekologiska kriterierna, liksom av de bedömnings- och kontrollkrav som är knutna till kriterierna genom kommissionens beslut 2002/740/EG av den 3 september 2002 om fastställande av reviderade ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till madrasser (2). Dessa ekologiska kriterier och de tillhörande bedömnings- och kontrollkraven är giltiga till och med den 31 mars 2010. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med förordning (EG) nr 1980/2000 har man i god tid gjort en översyn över de ekologiska kriterierna, liksom av de bedömnings- och kontrollkrav som är knutna till kriterierna genom kommissionens beslut 2002/740/EG av den 3 september 2002 om fastställande av reviderade ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till madrasser (2). Dessa ekologiska kriterier och de tillhörande bedömnings- och kontrollkraven är giltiga till och med den 31 mars 2010.

| (5) | Mot bakgrund av denna översyn är det lämpligt att ändra definitionen av produktgruppen och fastställa nya ekologiska kriterier för att ta hänsyn till den vetenskapliga och marknadsrelaterade utvecklingen. |
| --- | --- |

(5)

Mot bakgrund av denna översyn är det lämpligt att ändra definitionen av produktgruppen och fastställa nya ekologiska kriterier för att ta hänsyn till den vetenskapliga och marknadsrelaterade utvecklingen.

| (6) | De ekologiska kriterierna liksom de tillhörande bedömnings- och kontrollkraven bör gälla i fyra år från och med den dag då detta beslut antas. |
| --- | --- |

(6)

De ekologiska kriterierna liksom de tillhörande bedömnings- och kontrollkraven bör gälla i fyra år från och med den dag då detta beslut antas.

| (7) | Beslut 2002/740/EG bör därför ersättas. |
| --- | --- |

(7)

Beslut 2002/740/EG bör därför ersättas.

| (8) | En övergångsperiod bör medges för tillverkare vars produkter har tilldelats miljömärket för madrasser, baserat på kriterierna i beslut 2002/740/EG så att de har tillräckligt med tid för att anpassa sina produkter till att uppfylla de reviderade kriterierna och kraven. Tillverkarna bör också ha rätt att lämna in ansökningar för att uppfylla kriterierna enligt beslut 2002/740/EG eller för att uppfylla kriterierna enligt detta beslut, tills giltighetstiden för beslutet löper ut. |
| --- | --- |

(8)

En övergångsperiod bör medges för tillverkare vars produkter har tilldelats miljömärket för madrasser, baserat på kriterierna i beslut 2002/740/EG så att de har tillräckligt med tid för att anpassa sina produkter till att uppfylla de reviderade kriterierna och kraven. Tillverkarna bör också ha rätt att lämna in ansökningar för att uppfylla kriterierna enligt beslut 2002/740/EG eller för att uppfylla kriterierna enligt detta beslut, tills giltighetstiden för beslutet löper ut.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 17 i förordning (EG) nr 1980/2000. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 17 i förordning (EG) nr 1980/2000.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Produktgruppen ”madrasser” ska omfatta följande:

| a) | Madrasser, som definieras som produkter som erbjuder en yta att sova eller vila på för inomhusbruk. Produkterna består av ett ytterfodral av tyg som är fyllt med olika material och som kan placeras på en befintlig stödjande sängstruktur. |
| --- | --- |

a)

Madrasser, som definieras som produkter som erbjuder en yta att sova eller vila på för inomhusbruk. Produkterna består av ett ytterfodral av tyg som är fyllt med olika material och som kan placeras på en befintlig stödjande sängstruktur.

| b) | De material som används som fyllning i madrasserna, som kan omfatta latexskum, polyuretanskum och fjädrar. |
| --- | --- |

b)

De material som används som fyllning i madrasserna, som kan omfatta latexskum, polyuretanskum och fjädrar.

| c) | Sängbottnar av trä som stöder madrasserna. |
| --- | --- |

c)

Sängbottnar av trä som stöder madrasserna.

2.   Produktgruppen ska omfatta resårmadrasser, som definieras som en stoppad sängbotten med fyllnadsmaterial ovanpå fjädrar, och madrasser som är utrustade med avtagbara och/eller tvättbara ytterfodral.

3.   Produktgruppen ska inte omfatta uppblåsbara madrasser och vattenmadrasser, respektive madrasser som kan hänföras till rådets direktiv 93/42/EEG (3).

Artikel 2

För att produkter som omfattas av produktgruppen ”madrasser” ska kunna tilldelas gemenskapens miljömärke enligt förordning (EG) nr 1980/2000 ska en madrass uppfylla de kriterier som anges i bilagan till detta beslut.

Artikel 3

De ekologiska kriterierna för produktgruppen ”madrasser” liksom för de tillhörande bedömnings- och kontrollkraven ska gälla i fyra år från och med den dag då detta beslut antas.

Artikel 4

För administrativa ändamål ska produktgruppen ”madrasser” tilldelas kodnummer ”014”.

Artikel 5

Beslut 2002/740/EG ska upphöra att gälla.

Artikel 6

1.   Ansökningar om miljömärket för produkter som omfattas av produktgruppen ”madrasser” och som har lämnats in före den dag då detta beslut antas ska utvärderas i enlighet med de villkor som anges i beslut 2002/740/EG.

2.   Ansökningar om miljömärket för produkter som omfattas av produktgruppen ”madrasser” som lämnas in från och med den dag då detta beslut antas till och med senast den 31 mars 2010 får basera sig antingen på de kriterier som anges i beslut 2002/740/EG eller på de kriterier som anges i detta beslut.

Dessa ansökningar ska utvärderas i enlighet med de kriterier som de baseras på.

3.   Om ett miljömärke tilldelas på grundval av en ansökan som utvärderas enligt de kriterier som anges i beslut 2002/740/EG får detta miljömärke användas i tolv månader från och med den dag då detta beslut antas.

Artikel 7

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 9 juli 2009.

På kommissionens vägnar

Stavros DIMAS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 237, 21.9.2000, s. 1.

1

(2)  EGT L 236, 4.9.2002, s. 10.

2

(3)  EGT L 169, 12.7.1993, s. 1.

3

---

BILAGA

ALLMÄNT

Kriteriernas syfte

Syftet med dessa kriterier är framför allt följande:

| — | Att främja en mer hållbar användning av tillverkningsmaterial (med hänsyn till en livscykelanalys). |
| --- | --- |

—

Att främja en mer hållbar användning av tillverkningsmaterial (med hänsyn till en livscykelanalys).

| — | Att begränsa användningen av föreningar som är skadliga för miljön. |
| --- | --- |

—

Att begränsa användningen av föreningar som är skadliga för miljön.

| — | Att begränsa halterna av toxiska rester. |
| --- | --- |

—

Att begränsa halterna av toxiska rester.

| — | Att begränsa madrassernas bidrag till luftförorening inomhus. |
| --- | --- |

—

Att begränsa madrassernas bidrag till luftförorening inomhus.

| — | Att främja en mer hållbar produkt och en produkt som följer de sex så kallade RE-principerna (UNEP 2007):






  — | RE-think, dvs. ompröva produkten och dess funktioner. Till exempel kan produkten användas på ett effektivare sätt. |
| --- | --- | --- |

—

Att främja en mer hållbar produkt och en produkt som följer de sex så kallade RE-principerna (UNEP 2007):

—

RE-think, dvs. ompröva produkten och dess funktioner. Till exempel kan produkten användas på ett effektivare sätt.

| — | RE-duce, dvs. minska energin, materialförbrukningen och de socioekonomiska effekterna under en produkts livscykel. |
| --- | --- |

—

RE-duce, dvs. minska energin, materialförbrukningen och de socioekonomiska effekterna under en produkts livscykel.

| — | RE-use, dvs. utforma produkten så att den kan tas isär och de enskilda delarna återanvändas. |
| --- | --- |

—

RE-use, dvs. utforma produkten så att den kan tas isär och de enskilda delarna återanvändas.

| — | RE-cycle, dvs. välj material som kan återvinnas. |
| --- | --- |

—

RE-cycle, dvs. välj material som kan återvinnas.

| — | RE-pair, dvs. gör produkten enkel att reparera genom att exempelvis använda moduler som lätt kan bytas ut. |
| --- | --- |

—

RE-pair, dvs. gör produkten enkel att reparera genom att exempelvis använda moduler som lätt kan bytas ut.

| — | RE-place, dvs. ersätt skadliga ämnen med säkrare alternativ. |
| --- | --- |

—

RE-place, dvs. ersätt skadliga ämnen med säkrare alternativ.

Kriterierna har fastställts till nivåer som främjar märkning av madrasser med låg miljöpåverkan i samband med produktionen.

Bedömnings- och kontrollkrav

De särskilda bedömnings- och kontrollkraven anges för varje kriterium.

När det krävs att sökanden ska tillhandahålla dokumentation, analyser eller testrapporter, eller på annat sätt styrka att kriterierna uppfylls, kan dessa dokument komma antingen från sökanden själv eller från dennes leverantör(er) eller underleverantör(er) etc.

Om möjligt ska en bedömning av överensstämmelse utföras av lämpliga ackrediterade laboratorier som uppfyller de allmänna kraven enligt EN ISO 17025.

I förekommande fall får behöriga organ begära in kompletterande dokumentation och de får även genomföra oberoende kontroller.

Vid bedömningar av ansökningar och vid kontroll av huruvida kriterierna uppfyllts rekommenderas de behöriga organen att ta hänsyn till om ett erkänt miljöledningssystem såsom Emas eller EN ISO 14001 används och om det finns miljövarudeklarationer (sådana deklarationer och system måste dock inte användas).

KRITERIER AVSEENDE MILJÖPÅVERKAN

Observera: Särskilda kriterier har fastställts för följande material: latex- och polyuretanskum, tråd och fjäder, kokosfibrer, trä- och textilfibrer samt tyg. Andra material, för vilka inga materialspecifika kriterier fastställts, är tillåtna. De specifika kriterierna för latexskum, polyuretanskum och kokosfibrer behöver endast uppfyllas om det berörda materialet utgör mer än 5 % av madrassens totala vikt.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla detaljerade uppgifter om madrassernas materialsammansättning.

1.   Latexskum

Observera: Följande kriterier behöver endast uppfyllas om latexskummet utgör mer än 5 % av madrassens totala vikt.

1.1   Extraherbara tungmetaller

Koncentrationerna av följande metaller får inte överskrida följande värden:

| — | Antimon | 0,5 ppm |
| --- | --- | --- |
| — | Arsenik | 0,5 ppm |
| — | Bly | 0,5 ppm |
| — | Kadmium | 0,1 ppm |
| — | Krom (totalt) | 1,0 ppm |
| — | Kobolt | 0,5 ppm |
| — | Koppar | 2,0 ppm |
| — | Nickel | 1,0 ppm |
| — | Kvicksilver | 0,02 ppm |

—

Antimon

0,5 ppm

—

Arsenik

0,5 ppm

—

Bly

0,5 ppm

—

Kadmium

0,1 ppm

—

Krom (totalt)

1,0 ppm

—

Kobolt

0,5 ppm

—

Koppar

2,0 ppm

—

Nickel

1,0 ppm

—

Kvicksilver

0,02 ppm

Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla en testrapport som visar förekomsten mätt med följande testmetod: Malt prov extraherat enligt DIN 38414-S4, L/S = 10. Filtrering med 0,45 μm membranfilter. Analys genom atomemissionsspektroskopi med induktivt kopplad plasma (ICP-AES) eller med hydrid- eller kallångteknik.

1.2   Formaldehyd

Koncentrationen av formaldehyd får inte överstiga 20 ppm mätt med EN ISO 14184-1 eller 0,005 mg/m3 vid provning i testkammare.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla en testrapport som visar förekomsten mätt med följande testmetod: EN ISO 14184-1. Ett prov på 1 g värms med 100 g vatten till 40 °C i 1 timme. Formaldehyd i extraktet analyseras fotometriskt med acetylaceton.

Även testkammare kan användas för mätning av utsläppen: ENV 13419-1 med EN ISO 16000-3 eller VDI 3484-1 för luftprovtagning och analys. Provtagningen ska ske mindre än en vecka efter det att skummet framställts. Förpackning av prover: Proverna ska vakuumförpackas individuellt i aluminiumfolie och polyetenfolie. Konditionering: Det förpackade provet ska förvaras i rumstemperatur minst 24 timmar, varefter det ska packas upp och omedelbart föras över till testkammaren. Provtagningsbetingelser: Provet placeras på en hållare som möjliggör luftkontakt från alla sidor. Klimatförhållanden som i ENV 13419-1. För att analysresultaten ska kunna jämföras ska den ytspecifika ventilationsgraden (q = n/l) vara 1. Ventilationsgraden ska vara 0,5–1. Luftprovtagningen ska påbörjas 24 timmar och avslutas senast 30 timmar efter det att kammaren fyllts.

1.3   Flyktiga organiska föreningar

Koncentrationen av flyktiga organiska föreningar får inte överskrida 0,5 mg/m3. Med flyktiga organiska föreningar avses i detta sammanhang organiska föreningar som vid 293,15 K har ett ångtryck på 0,01 kPa eller mer, eller som har en motsvarande flyktighet under de specifika användningsbetingelserna

Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla en testrapport som visar förekomsten mätt med följande testmetod: Testkammare (under samma betingelser som i kriterium 1.2 om formaldehyd) med DIN ISO 16000-6 för luftprovtagning och analys.

1.4   Färgämnen, pigment, flamskyddsmedel och hjälpkemikalier

Alla färgämnen, pigment, flamskyddsmedel och hjälpkemikalier som används ska uppfylla specifika kriterier (se förteckning nedan):

a)   Föroreningar i färgämnen: Färgämne med fiberaffinitet (lösligt eller olösligt)

Halten av jonformiga föroreningar i färgämnena får högst vara följande: Ag 100 ppm, As 50 ppm, Ba 100 ppm, Cd 20 ppm, Co 500 ppm, Cr 100 ppm, Cu 250 ppm, Fe 2 500 ppm, Hg 4 ppm, Mn 1 000 ppm, Ni 200 ppm, Pb 100 ppm, Se 20 ppm, Sb 50 ppm, Sn 250 ppm, Zn 1 500 ppm.

Metaller som utgör en integrerad del av färgämnesmolekylen (t.ex. metallkomplexfärgämnen och vissa reaktivfärgämnen) ska inte beaktas vid bedömning av huruvida dessa gränsvärden uppfylls. Gränsvärdena avser endast föroreningar.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla ett intyg om överensstämmelse.

b)   Föroreningar i pigment: Olösligt färgämne utan fiberaffinitet

Halten av jonformiga föroreningar i pigmenten får högst vara följande: As 50 ppm, Ba 100 ppm, Cd 50 ppm, Cr 100 ppm, Hg 25 ppm, Pb 100 ppm, Se 100 ppm, Sb 250 ppm, Zn 1 000 ppm.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla ett intyg om överensstämmelse.

c)   Kromfärgning

Kromfärgning är inte tillåten.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska intyga att kromfärgning inte har använts.

d)   Azofärgämnen

Inga azofärgämnen som kan sönderdelas till någon av följande aromatiska aminer får användas:

| 4-aminobifenyl | (92-67-1) |
| --- | --- |
| bensidin | (92-87-5) |
| 4-klor-o-toluidin | (95-69-2) |
| 2-naftylamin | (91-59-8) |
| o-amino-azotoluen | (97-56-3) |
| 2-amino-4-nitrotoluen | (99-55-8) |
| p-kloranilin | (106-47-8) |
| 2,4-diaminoanisol | (615-05-4) |
| 4,4'-diaminodifenylmetan | (101-77-9) |
| 3,3'-diklorbensidin | (91-94-1) |
| 3,3'-dimetoxibensidin | (119-90-4) |
| 3,3'-dimetylbensidin | (119-93-7) |
| 3,3'-dimetyl-4,4'-diaminodifenylmetan | (838-88-0) |
| p-kresidin | (120-71-8) |
| 4,4'-oxidianilin | (101-80-4) |
| 4'-tiodianilin | (139-65-1) |
| o-toluidin | (95-53-4) |
| 2,4-diaminotoluen | (95-80-7) |
| 2,4,5-trimetylanilin | (137-17-7) |
| 4-aminoazobensen | (60-09-3) |
| o-anisidin | (90-04-0) |
| 2,4-xylidin | |
| 2,6-xylidin | |

4-aminobifenyl

(92-67-1)

bensidin

(92-87-5)

4-klor-o-toluidin

(95-69-2)

2-naftylamin

(91-59-8)

o-amino-azotoluen

(97-56-3)

2-amino-4-nitrotoluen

(99-55-8)

p-kloranilin

(106-47-8)

2,4-diaminoanisol

(615-05-4)

4,4'-diaminodifenylmetan

(101-77-9)

3,3'-diklorbensidin

(91-94-1)

3,3'-dimetoxibensidin

(119-90-4)

3,3'-dimetylbensidin

(119-93-7)

3,3'-dimetyl-4,4'-diaminodifenylmetan

(838-88-0)

p-kresidin

(120-71-8)

4,4'-oxidianilin

(101-80-4)

4'-tiodianilin

(139-65-1)

o-toluidin

(95-53-4)

2,4-diaminotoluen

(95-80-7)

2,4,5-trimetylanilin

(137-17-7)

4-aminoazobensen

(60-09-3)

o-anisidin

(90-04-0)

2,4-xylidin

2,6-xylidin

Bedömning och kontroll: Sökanden ska intyga att dessa färgämnen inte har använts. Vid kontroll av intygets riktighet ska följande standarder användas: EN 14362-1 och 2. (Notera att felaktiga positiva utslag kan uppstå när det gäller 4-aminoazobensen och det rekommenderas därför att resultatet bekräftas.)

e)   Färgämnen som är cancerframkallande, mutagena eller reproduktionstoxiska

Följande färgämnen får inte användas:

| — | C.I. Basic Red 9. |
| --- | --- |

—

C.I. Basic Red 9.

| — | C.I. Disperse Blue 1. |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 1.

| — | C.I. Acid Red 26. |
| --- | --- |

—

C.I. Acid Red 26.

| — | C.I. Basic Violet 14. |
| --- | --- |

—

C.I. Basic Violet 14.

| — | C.I. Disperse Orange 11. |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Orange 11.

| — | C.I. Direct Black 38. |
| --- | --- |

—

C.I. Direct Black 38.

| — | C.I. Direct Blue 6. |
| --- | --- |

—

C.I. Direct Blue 6.

| — | C.I. Direct Red 28. |
| --- | --- |

—

C.I. Direct Red 28.

| — | C.I. Disperse Yellow 3. |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Yellow 3.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska intyga att dessa färgämnen inte har använts.

Färgämnen eller färgämnesberedningar som innehåller mer än 0,1 viktprocent av ämnen som, vid tidpunkten för ansökan, uppfyller klassificeringskriterierna för någon av följande riskfraser (eller kombinationer av riskfraser) får inte användas:

| — | R40 (misstänks kunna ge cancer). |
| --- | --- |

—

R40 (misstänks kunna ge cancer).

| — | R45 (kan ge cancer). |
| --- | --- |

—

R45 (kan ge cancer).

| — | R46 (kan ge ärftliga genetiska skador). |
| --- | --- |

—

R46 (kan ge ärftliga genetiska skador).

| — | R49 (kan ge cancer vid inandning). |
| --- | --- |

—

R49 (kan ge cancer vid inandning).

| — | R60 (kan ge nedsatt fortplantningsförmåga). |
| --- | --- |

—

R60 (kan ge nedsatt fortplantningsförmåga).

| — | R61 (kan ge fosterskador). |
| --- | --- |

—

R61 (kan ge fosterskador).

| — | R62 (möjlig risk för nedsatt fortplantningsförmåga). |
| --- | --- |

—

R62 (möjlig risk för nedsatt fortplantningsförmåga).

| — | R63 (möjlig risk för fosterskador). |
| --- | --- |

—

R63 (möjlig risk för fosterskador).

| — | R68 (möjlig risk för bestående hälsoskador). |
| --- | --- |

—

R68 (möjlig risk för bestående hälsoskador).

Dessa riskfraser fastställs i rådets direktiv 67/548/EEG (1).

Alternativt kan klassificering enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1271/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 (2) övervägas. I detta fall får inga ämnen eller beredningar tillsättas till råmaterialen som, vid tidpunkten för ansökan, har tilldelats eller kan komma att tilldelas någon av följande faroangivelser (eller kombinationer av dessa): H351, H350, H340, H350i, H360F, H360D, H361f, H361d, H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska intyga att dessa färgämnen inte har använts.

f)   Potentiellt allergiframkallande färgämnen

Följande färgämnen får inte användas:

| — | C.I. Disperse Blue 3 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 3

C.I. 61 505.

| — | C.I. Disperse Blue 7 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 7

C.I. 62 500.

| — | C.I. Disperse Blue 26 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 26

C.I. 63 305.

| — | C.I. Disperse Blue 35. |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 35.

| — | C.I. Disperse Blue 102. |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 102.

| — | C.I. Disperse Blue 10. |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 10.

| — | C.I. Disperse Blue 124. |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 124.

| — | C.I. Disperse Brown 1. |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Brown 1.

| — | C.I. Disperse Orange 1 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Orange 1

C.I. 11 080.

| — | C.I. Disperse Orange 3 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Orange 3

C.I. 11 005.

| — | C.I. Disperse Orange 37. |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Orange 37.

| — | C.I. Disperse Orange 76
  (tidigare betecknad som Orange 37). |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Orange 76

(tidigare betecknad som Orange 37).

| — | C.I. Disperse Red 1 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Red 1

C.I. 11 110.

| — | C.I. Disperse Red 11 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Red 11

C.I. 62 015.

| — | C.I. Disperse Red 17 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Red 17

C.I. 11 210.

| — | C.I. Disperse Yellow 1 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Yellow 1

C.I. 10 345.

| — | C.I. Disperse Yellow 9 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Yellow 9

C.I. 10 375.

| — | C.I. Disperse Yellow 39. |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Yellow 39.

| — | C.I. Disperse Yellow 49. |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Yellow 49.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska intyga att dessa färgämnen inte har använts.

1.5   Metallkomplexfärgämnen

Metallkomplexfärgämnen baserade på koppar, bly, krom eller nickel får inte användas.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska intyga att inget av dessa metallkomplexfärgämnen har använts.

1.6   Klorfenoler

Koncentrationen av klorfenoler (deras salter och estrar) får inte överstiga 0,1 ppm, och koncentrationen av mono- och diklorerade fenoler (deras salter och estrar) får inte överstiga 1 ppm.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla en testrapport som visar förekomsten mätt med följande testmetod: Malning av ett prov på 5 g, extraktion av klorfenoler eller natriumsalt. Analys genom gaskromatografi (GC), detektion med masspektrometer eller ECD.

1.7   Butadien

Koncentrationen av butadien får inte överstiga 1 ppm.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla en testrapport som visar förekomsten mätt med följande testmetod: Malning och vägning av prov. Headspace-provtagning. Analys genom gaskromatografi och flamjonisationsdetektor.

1.8   Nitrosaminer

Koncentrationen av N-nitrosaminer får inte överstiga 0,0005 mg/m3 vid provning i testkammare.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla en testrapport som visar förekomsten mätt med följande testmetod: Testkammare (under samma betingelser som i kriterium 1.2 om formaldehyd) med ”Hauptverband der gewerblichen Berufsgenossenschaften” ZH 1/120.23 (eller motsvarande) för luftprovtagning och analys.

2.   Polyuretanskum

Observera: Följande kriterier behöver endast uppfyllas om polyuretanskummet utgör mer än 5 % av madrassens totala vikt.

2.1   Extraherbara tungmetaller

Koncentrationen av dessa metaller ska uppfylla motsvarande krav för latexskum som anges i kriteriet i 1.1.

Bedömning och kontroll: Samma krav som i kriteriet i punkt 1.1.

2.2   Formaldehyd

Koncentrationen av formaldehyd ska uppfylla motsvarande krav för latexskum som anges i kriteriet i 1.2.

Bedömning och kontroll: Samma krav som i kriteriet i punkt 1.2.

2.3   Flyktiga organiska föreningar

Polyuretanskummet ska uppfylla motsvarande krav för latexskum som anges i kriteriet i 1.3.

Bedömning och kontroll: Samma krav som i kriteriet i punkt 1.3.

2.4   Färgämnen, pigment, flamskyddsmedel och hjälpkemikalier

Polyuretanskummet ska uppfylla motsvarande krav för latexskum som anges i kriteriet i 1.4.

Bedömning och kontroll: Samma krav som i kriteriet i punkt 1.4.

2.5   Metallkomplexfärgämnen

Polyuretanskummet ska uppfylla motsvarande krav för latexskum som anges i kriteriet i 1.5.

Bedömning och kontroll: Samma krav som i kriteriet i punkt 1.5.

2.6   Organiska tennföreningar

Mono-, di- och triorganiska tennföreningar får inte användas.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska intyga att dessa ämnen inte har använts. Ingen provtagning krävs. Om provtagning genomförs (t.ex. i kontroll- eller övervakningssyfte) ska en sådan testmetod användas som särskilt mäter förekomsten av organiska tennföreningar utan att mäta förekomsten av oorganiska tennföreningar såsom tennoktoat.

2.7   Blåsmedel

Halogenerade organiska föreningar får inte användas som blåsmedel eller hjälpblåsmedel.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska intyga att dessa blåsmedel inte har använts.

3.   Tråd och fjädrar

Observera: Följande kriterier behöver endast uppfyllas om polyuretanskummet utgör mer än 5 % av madrassens totala vikt.

3.1   Avfettning

Om tråd och/eller fjädrar avfettas och/eller rengörs med organiska lösningsmedel ska det göras i ett slutet system.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla tillräcklig dokumentation.

3.2   Galvanisering

Fjädrarna får inte vara galvaniserade.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla tillräcklig dokumentation.

4.   Kokosfibrer

Om kokosfibermaterialet är gummerat ska det uppfylla kriterierna för latexskum.

Observera: Detta kriterium behöver endast uppfyllas om kokosfibrerna utgör mer än 5 % av madrassens totala vikt.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska antingen intyga att inga gummerade kokosfibrer har använts eller tillhandahålla de testrapporter som anges i punkt 1 för latexskum.

5.   Träbaserade material

5.1   Hållbart skogsbruk

Om tråd och/eller fjädrar avfettas och/eller rengörs med organiska lösningsmedel ska det göras i ett slutet system.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla tillräcklig dokumentation.

| a) | Allt nytt, massivt trä från skogar ska härstamma från skogar som brukas så att principer och åtgärder som syftar till att garantera ett hållbart skogsbruk kan genomföras. I Europa ska ovan nämnda principer och åtgärder minst överensstämma med den definition av hållbart skogsbruk som antogs i resolution 1 vid den andra ministerkonferensen om skydd av skogarna i Europa (Helsingfors, 16–17 juni 1993), de pan-europeiska riktlinjerna på operativ nivå för hållbart skogsbruk enligt överenskommelsen vid den tredje ministerkonferensen om skydd av skogarna i Europa (Lissabon, 2–4 juni 1998) och de förbättrade pan-europeiska indikatorerna för hållbart skogsbruk, som antogs vid MCPFE-mötet på expertnivå den 7–8 oktober 2002 och enligt överenskommelsen på den fjärde ministerkonferensen om skydd av skogarna i Europa (Wien, 28–30 april 2003). Utanför Europa ska de överensstämma med de principer som slogs fast vid FN:s konferens om miljö och utveckling (UNCED) i Rio de Janeiro (juni 1992) och, i tillämpliga fall, med de kriterier och riktlinjer för hållbart skogsbruk som antagits inom ramen för internationella och regionala initiativ (Internationella organisationen för tropiskt trä, ITTO, Montreal, Tarapoto, UNEP-FAO:s Dry-Zone Africa Initiative). |
| --- | --- |

a)

Allt nytt, massivt trä från skogar ska härstamma från skogar som brukas så att principer och åtgärder som syftar till att garantera ett hållbart skogsbruk kan genomföras. I Europa ska ovan nämnda principer och åtgärder minst överensstämma med den definition av hållbart skogsbruk som antogs i resolution 1 vid den andra ministerkonferensen om skydd av skogarna i Europa (Helsingfors, 16–17 juni 1993), de pan-europeiska riktlinjerna på operativ nivå för hållbart skogsbruk enligt överenskommelsen vid den tredje ministerkonferensen om skydd av skogarna i Europa (Lissabon, 2–4 juni 1998) och de förbättrade pan-europeiska indikatorerna för hållbart skogsbruk, som antogs vid MCPFE-mötet på expertnivå den 7–8 oktober 2002 och enligt överenskommelsen på den fjärde ministerkonferensen om skydd av skogarna i Europa (Wien, 28–30 april 2003). Utanför Europa ska de överensstämma med de principer som slogs fast vid FN:s konferens om miljö och utveckling (UNCED) i Rio de Janeiro (juni 1992) och, i tillämpliga fall, med de kriterier och riktlinjer för hållbart skogsbruk som antagits inom ramen för internationella och regionala initiativ (Internationella organisationen för tropiskt trä, ITTO, Montreal, Tarapoto, UNEP-FAO:s Dry-Zone Africa Initiative).

| b) | Minst 60 % av nytt, massivt trä från skogar, enligt specifikationen i det kriterium som anges i punkt a, ska ha hämtats från hållbart brukade skogar som har certifierats enligt oberoende certifieringssystem för skogsbruk från tredje part på grundval av de kriterier som finns angivna i punkt 15 i rådet resolution av den 15 december 1998 om en skogsbruksstrategi för Europeiska unionen och dess vidareutveckling. |
| --- | --- |

b)

Minst 60 % av nytt, massivt trä från skogar, enligt specifikationen i det kriterium som anges i punkt a, ska ha hämtats från hållbart brukade skogar som har certifierats enligt oberoende certifieringssystem för skogsbruk från tredje part på grundval av de kriterier som finns angivna i punkt 15 i rådet resolution av den 15 december 1998 om en skogsbruksstrategi för Europeiska unionen och dess vidareutveckling.

| c) | Trä från skogar som inte har certifierats som hållbart brukade skogar får inte härstamma från






  — | områden med omstridda markrättigheter eller huvudsakligen gammelskog, |
| --- | --- | --- |

c)

Trä från skogar som inte har certifierats som hållbart brukade skogar får inte härstamma från

—

områden med omstridda markrättigheter eller huvudsakligen gammelskog,

| — | olaglig avverkning: trä som avverkas, säljs och transporteras på ett sådant sätt att det strider mot tillämpliga nationella bestämmelser och internationella fördrag (sådana bestämmelser kan exempelvis omfatta Cites-arter, penningtvätt, korruption och mutor (3) och andra relevanta nationella bestämmelser), |
| --- | --- |

—

olaglig avverkning: trä som avverkas, säljs och transporteras på ett sådant sätt att det strider mot tillämpliga nationella bestämmelser och internationella fördrag (sådana bestämmelser kan exempelvis omfatta Cites-arter, penningtvätt, korruption och mutor (3) och andra relevanta nationella bestämmelser),

| — | icke-certifierade skogar med högt bevarandevärde: skogar som är avsedda för naturskydd i vilka skogsbruksaktiviteter inte får utövas, dvs. skogar i vilka skogsbruk inte kan utövas på grund av vissa skyddsbestämmelser. |
| --- | --- |

—

icke-certifierade skogar med högt bevarandevärde: skogar som är avsedda för naturskydd i vilka skogsbruksaktiviteter inte får utövas, dvs. skogar i vilka skogsbruk inte kan utövas på grund av vissa skyddsbestämmelser.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska ange typ, mängd och ursprung för det trä som används i den miljömärkta produkten. Ursprunget för nytt, massivt trä ska anges med tillräcklig noggrannhet för att medge kontroll, där så är lämpligt.

| — | För nytt, massivt trä från certifierade hållbart brukade skogar krävs kontroll av spårbarhet som bevis för leverans av resurser från hållbart skogsbruk. Tillverkaren ska styrka att åtgärder har vidtagits för att erhålla ett trovärdigt bevis på spårbarhet, t.ex. ett spårbarhetsförfarande, en ansökan om medlemskap i ett program, en begäran om granskning av kontrollkedjan av tredje part. |
| --- | --- |

—

För nytt, massivt trä från certifierade hållbart brukade skogar krävs kontroll av spårbarhet som bevis för leverans av resurser från hållbart skogsbruk. Tillverkaren ska styrka att åtgärder har vidtagits för att erhålla ett trovärdigt bevis på spårbarhet, t.ex. ett spårbarhetsförfarande, en ansökan om medlemskap i ett program, en begäran om granskning av kontrollkedjan av tredje part.

| — | För nytt, massivt trä från icke-certifierade hållbart brukade skogar ska sökanden och/eller dennes leverantör ange typ, mängd och ursprung för det trä som har använts. Ursprunget ska anges med tillräcklig noggrannhet för att det ska gå att verifiera att trämaterialet kommer från välskötta skogar. Lämpliga intyg, regler, riktlinjer eller liknande dokument som styrker att kraven i de kriterier som anges i punkt a respektive b är uppfyllda ska tillhandahållas. Referenser från befintliga skogscertifieringssystem, som visar hur de krav som syftar till att undvika användning av råmaterial från kontroversiella källor har genomförts, ska tillhandahållas. |
| --- | --- |

—

För nytt, massivt trä från icke-certifierade hållbart brukade skogar ska sökanden och/eller dennes leverantör ange typ, mängd och ursprung för det trä som har använts. Ursprunget ska anges med tillräcklig noggrannhet för att det ska gå att verifiera att trämaterialet kommer från välskötta skogar. Lämpliga intyg, regler, riktlinjer eller liknande dokument som styrker att kraven i de kriterier som anges i punkt a respektive b är uppfyllda ska tillhandahållas. Referenser från befintliga skogscertifieringssystem, som visar hur de krav som syftar till att undvika användning av råmaterial från kontroversiella källor har genomförts, ska tillhandahållas.

5.2   Formaldehydutsläpp från obehandlade träbaserade råmaterial

Det är tillåtet att använda träbaserade material i madrasser om de uppfyller följande krav:

| — | Spånplattor: Utsläpp av formaldehyd från spånplattor i obearbetat tillstånd, dvs. före maskinbearbetning eller beläggning, får inte överstiga 50 % av det gränsvärde som gäller spånplattor av klass E1 enligt standarden EN 312-1. |
| --- | --- |

—

Spånplattor: Utsläpp av formaldehyd från spånplattor i obearbetat tillstånd, dvs. före maskinbearbetning eller beläggning, får inte överstiga 50 % av det gränsvärde som gäller spånplattor av klass E1 enligt standarden EN 312-1.

Bedömning och kontroll: Sökanden och/eller dennes leverantör ska styrka att det träbaserade material överensstämmer med detta krav enligt den europeiska standarden EN 312-1.

| — | Träfiberplattor: Förekomsten av formaldehyd i de träfiberplattor som används får inte överstiga 50 % av det gränsvärde som gäller träfiberplattor av klass A enligt definitionen i EN 622-1. Träfiberplattor som klassificerats som klass A kommer att godkännas om de inte utgör mer än 50 % av den totala mängden trä och trämaterial som används i produkten. |
| --- | --- |

—

Träfiberplattor: Förekomsten av formaldehyd i de träfiberplattor som används får inte överstiga 50 % av det gränsvärde som gäller träfiberplattor av klass A enligt definitionen i EN 622-1. Träfiberplattor som klassificerats som klass A kommer att godkännas om de inte utgör mer än 50 % av den totala mängden trä och trämaterial som används i produkten.

Bedömning och kontroll: Sökanden och/eller dennes leverantör ska styrka att det träbaserade materialet överensstämmer med detta krav enligt den europeiska standarden EN 13986 (april 2005).

6.   Textilier (fibrer och tyg)

Textilier som används för att skydda madrassen måste uppfylla följande kriterier för färgämnen och andra kemiska produkter samt användbarhet (textilier som har tilldelats gemenskapens miljömärke uppfyller dessa kriterier):

6.1   Biocider

Klorfenoler (deras salter och estrar), PCB och organiska tennföreningar får inte användas under transport eller lagring av madrasser och madrasser i halvförädlat tillstånd.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska intyga att dessa ämnen och föreningar inte har använts på garn, tyg eller på den slutliga produkten. Vid kontroll av intygets riktighet ska följande testmetod och gränsvärde användas: Extraktion i tillämpliga fall, nedbrytning med ättiksyraanhydrid, bestämning med vätske-gaskromatografi med kapillärkolonn och elektroninfångningsdetektor (ECD), gränsvärde 0,05 ppm.

6.2   Hjälpkemikalier

Alkylfenoletoxylater (APEO), linjära alkylbensensulfonater (LAS), dimetylbis(hydrogenerad talgalkyl)ammoniumklorid (DHTDMAC), distearyldimetylammoniumklorid (DSDMAC), ditalgalkyldimetylammoniumklorid (DTDMAC), etylendiamintetraacetat (EDTA) och dietylentriaminpentaacetat (DTPA) får inte användas och får inte ingå i någon av de beredningar eller formuleringar som används.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska intyga att dessa ämnen inte har använts.

6.3   Rengöringsmedel, mjukgörare och komplexbildare

Vid varje anläggning för våtbehandling ska minst 95 viktprocent av de rengöringsmedel, mjukgörare och komplexbildare som används vara i tillräckligt hög grad nedbrytbara eller möjliga att avlägsna i ett reningsverk.

Detta gäller med undantag av ytaktiva ämnen i rengöringsmedel i alla anläggningar för våtbehandling, som ska vara fullständigt biologiskt nedbrytbara i aerob miljö.

Bedömning och kontroll:”I tillräckligt hög grad biologiskt nedbrytbara eller möjliga att avlägsna” definieras enligt kriteriet för hjälp- och appreturkemikalier för fibrer och garn. Sökanden ska tillhandahålla tillräcklig dokumentation, säkerhetsdatablad, testrapporter och/eller intyg, där testmetoderna och resultaten anges enligt ovan, för att visa att alla rengöringsmedel, mjukgörare och komplexbildare som används uppfyller detta kriterium.

”Fullständig biologisk nedbrytbarhet i aerob miljö” ska tolkas så som fastställs i bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 648/2004 (4) Sökanden ska tillhandahålla tillräcklig dokumentation, säkerhetsdatablad, testrapporter och/eller intyg, där testmetoderna och resultaten anges enligt ovan, och som visar att alla rengöringsmedel, mjukgörare och komplexbildare som används uppfyller detta kriterium.

6.4   Blekmedel

Klorföreningar får inte användas för blekning av garn, tyg och slutprodukter

Detta krav gäller inte tillverkningen av regenererade cellulosafibrer.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska intyga att inga klorerade blekmedel har använts.

6.5   Föroreningar i färgämnen

Färgämne med fiberaffinitet (lösligt eller olösligt).

Halten av jonformiga föroreningar i färgämnena får högst vara följande: Ag 100 ppm, As 50 ppm, Ba 100 ppm, Cd 20 ppm, Co 500 ppm, Cr 100 ppm, Cu 250 ppm, Fe 2 500 ppm, Hg 4 ppm, Mn 1 000 ppm, Ni 200 ppm, Pb 100 ppm, Se 20 ppm, Sb 50 ppm, Sn 250 ppm, Zn 1 500 ppm.

Metaller som utgör en integrerad del av färgämnesmolekylen (t.ex. metallkomplexfärgämnen och vissa reaktivfärgämnen) ska inte beaktas vid bedömning av huruvida dessa gränsvärden uppfylls. Gränsvärdena avser endast föroreningar.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla ett intyg om överensstämmelse.

6.6   Föroreningar i pigment

Olösligt färgämne utan fiberaffinitet.

Halten av jonformiga föroreningar i pigmenten får högst vara följande: As 50 ppm, Ba 100 ppm, Cd 50 ppm, Cr 100 ppm, Hg 25 ppm, Pb 100 ppm, Se 100 ppm, Sb 250 ppm, Zn 1 000 ppm.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla ett intyg om överensstämmelse.

6.7   Kromfärgning

Kromfärgning är inte tillåten.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska intyga att kromfärgning inte har använts.

6.8   Metallkomplexfärgämnen

Om metallkomplexfärgämnen baserade på koppar, krom eller nickel används:

| — | Vid färgning av cellulosa, där metallkomplexfärgämnen ingår i färgämnets sammansättning, får mindre än 20 % av vart och ett av de metallkomplexfärgämnen som används (ingående ämnen i processen) släppas ut till reningsanläggningen (på plats eller utanför anläggningen).
  Vid alla andra färgningsprocesser, där metallkomplexfärgämnen ingår i färgämnets sammansättning, får mindre än 7 % av vart och ett av de metallkomplexfärgämnen som används (ingående ämnen i processen) släppas ut till reningsanläggningen (på plats eller utanför anläggningen).

  Bedömning och kontroll: Sökanden ska antingen intyga att dessa ämnen inte har använts eller tillhandahålla dokumentation och testrapporter som visar förekomsten mätt med följande testmetoder: ISO 8288 för Cu, Ni, EN 1233 för Cr. |
| --- | --- |

—

Vid färgning av cellulosa, där metallkomplexfärgämnen ingår i färgämnets sammansättning, får mindre än 20 % av vart och ett av de metallkomplexfärgämnen som används (ingående ämnen i processen) släppas ut till reningsanläggningen (på plats eller utanför anläggningen).

Vid alla andra färgningsprocesser, där metallkomplexfärgämnen ingår i färgämnets sammansättning, får mindre än 7 % av vart och ett av de metallkomplexfärgämnen som används (ingående ämnen i processen) släppas ut till reningsanläggningen (på plats eller utanför anläggningen).

Bedömning och kontroll: Sökanden ska antingen intyga att dessa ämnen inte har använts eller tillhandahålla dokumentation och testrapporter som visar förekomsten mätt med följande testmetoder: ISO 8288 för Cu, Ni, EN 1233 för Cr.

| — | Utsläppen till vatten efter reningen får inte överskrida: Cu 75 mg/kg (fiber, garn och tyg), Cr 50 mg/kg, Ni 75 mg/kg.

  Bedömning och kontroll: Sökanden ska antingen intyga att dessa ämnen inte har använts eller tillhandahålla dokumentation och testrapporter som visar förekomsten mätt med följande testmetoder: ISO 8288 för Cu, Ni, EN 1233för Cr. |
| --- | --- |

—

Utsläppen till vatten efter reningen får inte överskrida: Cu 75 mg/kg (fiber, garn och tyg), Cr 50 mg/kg, Ni 75 mg/kg.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska antingen intyga att dessa ämnen inte har använts eller tillhandahålla dokumentation och testrapporter som visar förekomsten mätt med följande testmetoder: ISO 8288 för Cu, Ni, EN 1233för Cr.

6.9   Azofärgämnen

Inga azofärgämnen som kan sönderdelas till någon av följande aromatiska aminer får användas:

| 4-aminodiphenyl | (92-67-1) |
| --- | --- |
| Benzidine | (92-87-5) |
| 4-chloro-o-toluidine | (95-69-2) |
| 2-naphthylamine | (91-59-8) |
| o-amino-azotoluene | (97-56-3) |
| 2-amino-4-nitrotoluene | (99-55-8) |
| p-chloroaniline | (106-47-8) |
| 2,4-diaminoanisol | (615-05-4) |
| 4,4′-diaminodiphenylmethane | (101-77-9) |
| 3,3′-dichlorobenzidine | (91-94-1) |
| 3,3′-dimethoxybenzidine | (119-90-4) |
| 3,3′-dimethylbenzidine | (119-93-7) |
| 3,3′-dimethyl-4,4′-diaminodiphenylmethane | (838-88-0) |
| p-cresidine | (120-71-8) |
| 4,4′-oxydianiline | (101-80-4) |
| 4,4′-thiodianiline | (139-65-1) |
| o-toluidine | (95-53-4) |
| 2,4-diaminotoluene | (95-80-7) |
| 2,4,5-trimethylaniline | (137-17-7) |
| 4-aminoazobenzene | (60-09-3) |
| o-anisidine | (90-04-0) |
| 2,4-Xylidine | |
| 2,6-Xylidine | |

4-aminodiphenyl

(92-67-1)

Benzidine

(92-87-5)

4-chloro-o-toluidine

(95-69-2)

2-naphthylamine

(91-59-8)

o-amino-azotoluene

(97-56-3)

2-amino-4-nitrotoluene

(99-55-8)

p-chloroaniline

(106-47-8)

2,4-diaminoanisol

(615-05-4)

4,4′-diaminodiphenylmethane

(101-77-9)

3,3′-dichlorobenzidine

(91-94-1)

3,3′-dimethoxybenzidine

(119-90-4)

3,3′-dimethylbenzidine

(119-93-7)

3,3′-dimethyl-4,4′-diaminodiphenylmethane

(838-88-0)

p-cresidine

(120-71-8)

4,4′-oxydianiline

(101-80-4)

4,4′-thiodianiline

(139-65-1)

o-toluidine

(95-53-4)

2,4-diaminotoluene

(95-80-7)

2,4,5-trimethylaniline

(137-17-7)

4-aminoazobenzene

(60-09-3)

o-anisidine

(90-04-0)

2,4-Xylidine

2,6-Xylidine

Bedömning och kontroll: Sökanden ska intyga att dessa färgämnen inte har använts. Vid kontroll av intygets riktighet ska följande standarder användas: EN 14362-1 och 2. (Observera: Felaktiga positiva utslag kan uppstå när det gäller 4-aminoazobensen och det rekommenderas därför att resultatet bekräftas.)

6.10   Färgämnen som är cancerframkallande, mutagena eller reproduktionstoxiska

| a) | Följande färgämnen får inte användas:






  — | C.I. Basic Red 9, |
| --- | --- | --- |

a)

Följande färgämnen får inte användas:

—

C.I. Basic Red 9,

| — | C.I. Disperse Blue 1, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 1,

| — | C.I. Acid Red 26, |
| --- | --- |

—

C.I. Acid Red 26,

| — | C.I. Basic Violet 14, |
| --- | --- |

—

C.I. Basic Violet 14,

| — | C.I. Disperse Orange 11, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Orange 11,

| — | C.I. Direct Black 38, |
| --- | --- |

—

C.I. Direct Black 38,

| — | C.I. Direct Blue 6, |
| --- | --- |

—

C.I. Direct Blue 6,

| — | C.I. Direct Red 28, |
| --- | --- |

—

C.I. Direct Red 28,

| — | C.I. Disperse Yellow 3 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Yellow 3

Bedömning och kontroll: Sökanden ska intyga att dessa färgämnen inte har använts.

| b) | Färgämnen eller färgämnesberedningar som innehåller mer än 0,1 viktprocent av ämnen som, vid tidpunkten för ansökan, uppfyller klassificeringskriterierna för någon av följande riskfraser (eller kombinationer av riskfraser) får inte användas:






  — | R40 (misstänks kunna ge cancer). |
| --- | --- | --- |

b)

Färgämnen eller färgämnesberedningar som innehåller mer än 0,1 viktprocent av ämnen som, vid tidpunkten för ansökan, uppfyller klassificeringskriterierna för någon av följande riskfraser (eller kombinationer av riskfraser) får inte användas:

—

R40 (misstänks kunna ge cancer).

| — | R45 (kan ge cancer). |
| --- | --- |

—

R45 (kan ge cancer).

| — | R46 (kan ge ärftliga genetiska skador). |
| --- | --- |

—

R46 (kan ge ärftliga genetiska skador).

| — | R49 (kan ge cancer vid inandning). |
| --- | --- |

—

R49 (kan ge cancer vid inandning).

| — | R60 (kan ge nedsatt fortplantningsförmåga). |
| --- | --- |

—

R60 (kan ge nedsatt fortplantningsförmåga).

| — | R61 (kan ge fosterskador). |
| --- | --- |

—

R61 (kan ge fosterskador).

| — | R62 (möjlig risk för nedsatt fortplantningsförmåga). |
| --- | --- |

—

R62 (möjlig risk för nedsatt fortplantningsförmåga).

| — | R63 (möjlig risk för fosterskador). |
| --- | --- |

—

R63 (möjlig risk för fosterskador).

| — | R68 (möjlig risk för bestående hälsoskador). |
| --- | --- |

—

R68 (möjlig risk för bestående hälsoskador).

Dessa riskfraser fastställs i rådets direktiv 67/548/EEG.

Alternativt kan klassificering enligt förordning (EG) nr 1271/2008 övervägas. I detta fall får inga ämnen eller beredningar tillsättas till råmaterialen som, vid tidpunkten för ansökan, har tilldelats eller kan komma att tilldelas någon av följande faroangivelser (eller kombinationer av dessa): H351, H350, H340, H350i, H360F, H360D, H361f, H361d, H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska intyga att dessa färgämnen inte har använts.

6.11   Potentiellt allergiframkallande färgämnen

Följande färgämnen får inte användas:

| — | C.I. Disperse Blue 3 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 3

C.I. 61 505.

| — | C.I. Disperse Blue 7 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 7

C.I. 62 500.

| — | C.I. Disperse Blue 26 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 26

C.I. 63 305.

| — | C.I. Disperse Blue 3. |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 3.

| — | C.I. Disperse Blue 102. |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 102.

| — | C.I. Disperse Blue 106. |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 106.

| — | C.I. Disperse Blue 124. |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 124.

| — | C.I. Disperse Brown 1. |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Brown 1.

| — | C.I. Disperse Orange 1 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Orange 1

C.I. 11 080.

| — | C.I. Disperse Orange 3 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Orange 3

C.I. 11 005.

| — | C.I. Disperse Orange 37. |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Orange 37.

| — | C.I. Disperse Orange 76
  (tidigare betecknad som Orange 37). |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Orange 76

(tidigare betecknad som Orange 37).

| — | C.I. Disperse Red 1 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Red 1

C.I. 11 110.

| — | C.I. Disperse Red 11 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Red 11

C.I. 62 015.

| — | C.I. Disperse Red 17 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Red 17

C.I. 11 210.

| — | C.I. Disperse Yellow 1 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Yellow 1

C.I. 10 345.

| — | C.I. Disperse Yellow 9 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Yellow 9

C.I. 10 375.

| — | C.I. Disperse Yellow 39. |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Yellow 39.

| — | C.I. Disperse Yellow 49. |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Yellow 49.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska intyga att dessa färgämnen inte har använts.

6.12   Färgbeständighet mot svett (sur, alkalisk)

Färgbeständigheten mot svett (sur och alkalisk) ska vara minst nivå 3–4 (färgförändring och missfärgning).

Nivå 3 tillåts dock när tygerna både är mörka (standarddjup > 1/1) och tillverkade av regenererad ull eller innehåller mer än 20 % silke.

Detta kriterium gäller inte vita produkter eller produkter som varken är färgade eller tryckta.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla testrapporter som visar färgbeständigheten mätt enligt följande standard: EN ISO 105 E04 (sur och alkalisk, jämförelse med tyger tillverkade av flera fibrer).

6.13   Färgbeständighet mot våtnötning

Färgbeständigheten mot våtnötning ska vara minst nivå 2–3. Nivå 2 tillåts dock för indigofärgad denim.

Detta kriterium gäller inte vita produkter eller produkter som varken är färgade eller tryckta.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla en testrapport som visar färgbeständigheten mätt enligt följande standard: EN ISO 105 X12.

6.14   Färgbeständighet mot torrnötning

Färgbeständigheten mot torrnötning ska vara minst nivå 4.

Nivå 3–4 tillåts dock för indigofärgad denim.

Detta kriterium gäller inte vita produkter eller produkter som varken är färgade eller tryckta.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla en testrapport som visar färgbeständigheten mätt enligt följande standard: EN ISO 105 X12.

7.   Lim

Lim som innehåller organiska lösningsmedel får inte användas. (Detta kriterium gäller inte för lim som används till mindre reparationer.) Med flyktiga organiska föreningar avses i detta sammanhang organiska föreningar som vid 293,15 K har ett ångtryck på 0,01 kPa eller mer, eller som har en motsvarande flyktighet under de specifika användningsbetingelserna.

Lim får inte användas som vid tidpunkten för ansökan uppfyller klassificeringskriterierna för någon av följande riskfraser (eller kombinationer av riskfraser):

| — | cancerframkallande (R45, R49, R40), |
| --- | --- |

—

cancerframkallande (R45, R49, R40),

| — | reproduktionsskadande (R46, R40), |
| --- | --- |

—

reproduktionsskadande (R46, R40),

| — | skadliga för arvsmassan (R60–R63), |
| --- | --- |

—

skadliga för arvsmassan (R60–R63),

| — | giftiga (R23–R28), |
| --- | --- |

—

giftiga (R23–R28),

i enlighet med förordningar om klassificering och märkning av skadliga kemikalier enligt något av EU:s klassificeringssystem (Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/45/EG (5)).

Alternativt kan klassificering enligt förordning (EG) nr 1271/2008 övervägas. I detta fall får inga ämnen eller beredningar tillsättas till råmaterialen som, vid tidpunkten för ansökan, har tilldelats eller kan komma att tilldelas någon av följande faroangivelser (eller kombinationer av dessa): H351, H350, H340, H350i, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H331, H330, H311, H301, H310, H300, H370, H372.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska intyga att de lim som används uppfyller detta krav, och tillhandahålla dokumentation som stöder detta.

8.   Flyktiga och semiflyktiga organiska föreningar för hela madrassen

Utsläppet av flyktiga organiska föreningar från hela madrassen får inte överstiga följande utsläppsvärden i testkammaren, i analogi med det förfarande för bedömning av hälsoriskerna vid utsläpp av flyktiga organiska föreningar från byggprodukter som tagits fram av AgBB 2005 (finns tillgänglig på www.umweltbundesamt.de/building-products/agbb.htm).

| Ämne | Slutligt värde dag 7 | Slutligt värde dag 28 |
| --- | --- | --- |
| Formaldehyd | < 60 μg/m3

  (< 0,05 ppm) | < 60 μg/m3

  (< 0,05 ppm |
| Andra aldehyder | < 60 μg/m3

  (< 0,05 ppm | < 60 μg/m3

  (< 0,05 ppm) |
| Total mängd organiska föreningar (retentionsområde: C6–C16) | < 500 μg/m3 | < 200 μg/m3 |
| Total mängd organiska föreningar (retentionsområde: över C16) | < 100 μg/m3 | < 40 μg/m3 |

Ämne

Slutligt värde dag 7

Slutligt värde dag 28

Formaldehyd

< 60 μg/m3

(< 0,05 ppm)

< 60 μg/m3

(< 0,05 ppm

Andra aldehyder

< 60 μg/m3

(< 0,05 ppm

< 60 μg/m3

(< 0,05 ppm)

Total mängd organiska föreningar (retentionsområde: C6–C16)

< 500 μg/m3

< 200 μg/m3

Total mängd organiska föreningar (retentionsområde: över C16)

< 100 μg/m3

< 40 μg/m3

Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla en testkammaranalys, baserad på standarderna EN 13419-1 och EN 13419-2. Analysen av flyktiga organiska föreningar ska överensstämma med ISO 16000-6.

9.   Flamskyddsmedel som används i hela madrassen

Endast flamskyddsmedel som är kemiskt bundna i madrassmaterialen eller på materialens yta (reaktiva flamskyddsmedel) får användas i produkten. Om de flamskyddsmedel som används har någon av de R-fraser som anges nedan ska dessa reaktiva flamskyddsmedel, vid applicering, ändra sin kemiska natur så att de inte längre kan klassificeras enligt någon av dessa R-fraser. (Mindre än 0,1 % av flamskyddsmedlet kan fortfarande ha samma egenskaper som innan det applicerades.)

| — | R40 (misstänks kunna ge cancer). |
| --- | --- |

—

R40 (misstänks kunna ge cancer).

| — | R45 (kan ge cancer). |
| --- | --- |

—

R45 (kan ge cancer).

| — | R46 (kan ge ärftliga genetiska skador). |
| --- | --- |

—

R46 (kan ge ärftliga genetiska skador).

| — | R49 (kan ge cancer vid inandning). |
| --- | --- |

—

R49 (kan ge cancer vid inandning).

| — | R50 (mycket giftigt för vattenlevande organismer). |
| --- | --- |

—

R50 (mycket giftigt för vattenlevande organismer).

| — | R51 (giftigt för vattenlevande organismer). |
| --- | --- |

—

R51 (giftigt för vattenlevande organismer).

| — | R52 (skadligt för vattenlevande organismer). |
| --- | --- |

—

R52 (skadligt för vattenlevande organismer).

| — | R53 (kan orsaka skadliga långtidseffekter i vattenmiljön). |
| --- | --- |

—

R53 (kan orsaka skadliga långtidseffekter i vattenmiljön).

| — | R60 (kan ge nedsatt fortplantningsförmåga). |
| --- | --- |

—

R60 (kan ge nedsatt fortplantningsförmåga).

| — | R61 (kan ge fosterskador). |
| --- | --- |

—

R61 (kan ge fosterskador).

| — | R62 (möjlig risk för nedsatt fortplantningsförmåga). |
| --- | --- |

—

R62 (möjlig risk för nedsatt fortplantningsförmåga).

| — | R63 (möjlig risk för fosterskador). |
| --- | --- |

—

R63 (möjlig risk för fosterskador).

| — | R68 (möjlig risk för bestående hälsoskador). |
| --- | --- |

—

R68 (möjlig risk för bestående hälsoskador).

Dessa riskfraser fastställs i rådets direktiv 67/548/EEG.

Flamskyddsmedel som endast blandas fysiskt med madrassmaterialen eller beläggningarna omfattas inte (additiva flamskyddsmedel).

Alternativt kan klassificering enligt förordning (EG) nr 1271/2008 övervägas. I detta fall får inga ämnen eller beredningar tillsättas till råmaterialen som, vid tidpunkten för ansökan, har tilldelats eller kan komma att tilldelas någon av följande faroangivelser (eller kombinationer av dessa): H351, H350, H340, H350i, H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska intyga att inga additiva flamskyddsmedel har använts och ange vilka reaktiva flamskyddsmedel som har använts, i förekommande fall, och tillhandahålla dokumentation (t.ex. säkerhetsdatablad) och/eller intyg som visar att dessa flamskyddsmedel uppfyller detta kriterium.

10.   Biocider i slutprodukten

Endast biocidprodukter som innehåller sådana verksamma biocidämnen som ingår i bilaga I, IA och IB i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (6),och då endast de vars aktiva ämne är godkänt för användning i madrasser enligt bilaga V i direktiv 98/8/EG får användas.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska intyga att biocidprodukter inte används eller tillhandahålla en förteckning över de biocidprodukter som används.

11.   Hållbarhet

Livstiden för en madrass för hushållsbruk förväntas vara 10 år. Livslängden för madrasser som används i andra tillämpningar, t.ex. fängelser eller hotell, kommer dock att variera.

| — | Madrass för vuxna:






  — | Minskad tjocklek: < 15 % |
| --- | --- | --- |

—

Madrass för vuxna:

—

Minskad tjocklek: < 15 %

| — | Minskad fasthet: < 20 % |
| --- | --- |

—

Minskad fasthet: < 20 %

| — | Madrasser för spädbarn:






  — | Minskad tjocklek: < 15 % |
| --- | --- | --- |

—

Madrasser för spädbarn:

—

Minskad tjocklek: < 15 %

| — | Minskad fasthet: < 20 % |
| --- | --- |

—

Minskad fasthet: < 20 %

Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla en testrapport där tjockleken och fastheten har mätts med följande testmetod: EN 1957. Med minskning av tjocklek och fasthet menas skillnaden mellan de inledande mätningarna (efter 100 cykler) och efter att hållbarhetstestet har avslutats (30 000 cykler).

12.   Förpackningskrav

Den förpackning som används ska vara

| — | tillverkad av återvunnet material |
| --- | --- |

—

tillverkad av återvunnet material

| — | försedd med märkning av plasttyper enligt ISO 11469. |
| --- | --- |

—

försedd med märkning av plasttyper enligt ISO 11469.

Produkten måste ha följande text på förpackningen:

”Information om att produkten har tilldelats gemenskapens miljömärke Blomman, med en beskrivning av vad detta innebär, finns på webbplatsen http://www.ecolabel.eu

Kontakta den lokala myndigheten för information om hur uttjänta madrasser omhändertas på bästa sätt.”

Bedömning och kontroll: Sökanden ska intyga att produkten uppfyller detta krav och ansökan ska innehålla ett prov på produktens förpackning och på den information som medföljer produkten.

Bedömning och kontroll:

13.   Information på miljömärket

Information på miljömärket

Ruta 2 i miljömärket ska innehålla följande text:

| — | Minimering av luftförorening inomhus. |
| --- | --- |

—

Minimering av luftförorening inomhus.

| — | Begränsning av farliga ämnen. |
| --- | --- |

—

Begränsning av farliga ämnen.

| — | Hållbar och hög kvalitet. |
| --- | --- |

—

Hållbar och hög kvalitet.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska intyga att produkten uppfyller detta krav och tillhandahålla ett prov på produktens förpackning där märket förekommer.

Bedömning och kontroll:

---

(1)  EGT 196, 16.8.1967, s. 1.

1

(2)  EUT L 353, 31.12.2008, s. 1.

2

(3)  Detta är ämnen som tas upp i kommissionens meddelande om EU:s handlingsplan för skogslagstiftning, efterlevnad, styrelseformer och handel (FLEGT).

3

(4)  EUT L 104, 8.4.2004, s. 1.

4

(5)  EGT L 200, 30.7.1999, s. 1.

5

(6)  EGT L 123, 24.4.1998, s. 1.

6

---

III Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

| 5.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 203/81 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 203/81

---

RÅDETS BESLUT 2009/599/GUSP

av den 4 augusti 2009

om genomförande av gemensam ståndpunkt 2006/795/Gusp om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 2006/795/Gusp av den 20 november 2006 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea (1), särskilt artikel 6.1, jämförd med artikel 23.2 i fördraget om Europeiska unionen, och

av följande skäl:

| (1) | Den 20 november 2006 antog rådet gemensam ståndpunkt 2006/795/Gusp om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea och genomförde därmed Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1718 (2006). |
| --- | --- |

(1)

Den 20 november 2006 antog rådet gemensam ståndpunkt 2006/795/Gusp om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea och genomförde därmed Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1718 (2006).

| (2) | Den 27 juli 2009 antog rådet gemensam ståndpunkt 2009/573/Gusp (2) om ändring av gemensam ståndpunkt 2006/795/Gusp och genomförde därmed Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1874 (2009). |
| --- | --- |

(2)

Den 27 juli 2009 antog rådet gemensam ståndpunkt 2009/573/Gusp (2) om ändring av gemensam ståndpunkt 2006/795/Gusp och genomförde därmed Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1874 (2009).

| (3) | I enlighet med Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1718 (2006) angav sanktionskommittén den 24 april och den 16 juli 2009 de personer och enheter som ska omfattas av restriktiva åtgärder. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1718 (2006) angav sanktionskommittén den 24 april och den 16 juli 2009 de personer och enheter som ska omfattas av restriktiva åtgärder.

| (4) | Förteckningen över de personer och enheter som ska omfattas av restriktiva åtgärder enligt bilaga I till gemensam ståndpunkt 2006/795/Gusp bör därför bytas ut. |
| --- | --- |

(4)

Förteckningen över de personer och enheter som ska omfattas av restriktiva åtgärder enligt bilaga I till gemensam ståndpunkt 2006/795/Gusp bör därför bytas ut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förteckningarna över personer och enheter i bilaga I till gemensam ståndpunkt 2006/795/Gusp ska ersättas med förteckningarna i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Artikel 3

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 4 augusti 2009.

På rådets vägnar

C. BILDT

Ordförande

---

(1)  EUT L 322, 22.11.2006, s. 32.

1

(2)  EUT L 197, 29.7.2009, s. 111.

2

---

BILAGA

”BILAGA I

a)   Förteckning över personer som avses i artiklarna 3.1 a och 4.1 a

| | Namn | Alias | Födelsedatum | Datum för upptagande i förteckningen | Övriga uppgifter |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Yun Ho-jin | alias Yun Ho-chin | 13.10.1944 | 16.7.2009 | Direktör för Namchongang Trading Corporation; övervakar import av varor som behövs för uranberikningsprogrammet. |
| 2. | Ri Je-son | alias Ri Che-son | 1938 | 16.7.2009 | Direktör för General Bureau of Atomic Energy (GBAE), det viktigaste organ som styr Nordkoreas kärntekniska program; främjar fler nukleära satsningar, inklusive GBAEs förvaltning av Yongbyon Nuclear Research Centre och Namchongang Trading Corporation. |
| 3. | Hwang Sok-hwa | | | 16.7.2009 | Direktör för General Bureau of Atomic Energy (GBAE), involverad i Nordkoreas kärntekniska program, som chef för Scientific Guidance Bureau inom GBAE var han ledamot i Science Committee inom Joint Institute for Nuclear Research. |
| 4. | Ri Hong-sop | | 1940 | 16.7.2009 | F.d. direktör, Yongbyon Nuclear Research Centre, hade tillsyn över tre viktiga anläggningar som bistår tillverkningen av plutonium för vapenändamål: Fuel Fabrication Facility, Nuclear Reactor och Reprocessing Plant. |
| 5. | Han Yu-ro | | | 16.7.2009 | Direktör för Korea Ryongaksan General Trading Corporation; involverad i Nordkoreas program för ballistiska robotar. |

Namn

Alias

Födelsedatum

Datum för upptagande i förteckningen

Övriga uppgifter

1.

Yun Ho-jin

alias Yun Ho-chin

13.10.1944

16.7.2009

Direktör för Namchongang Trading Corporation; övervakar import av varor som behövs för uranberikningsprogrammet.

2.

Ri Je-son

alias Ri Che-son

1938

16.7.2009

Direktör för General Bureau of Atomic Energy (GBAE), det viktigaste organ som styr Nordkoreas kärntekniska program; främjar fler nukleära satsningar, inklusive GBAEs förvaltning av Yongbyon Nuclear Research Centre och Namchongang Trading Corporation.

3.

Hwang Sok-hwa

16.7.2009

Direktör för General Bureau of Atomic Energy (GBAE), involverad i Nordkoreas kärntekniska program, som chef för Scientific Guidance Bureau inom GBAE var han ledamot i Science Committee inom Joint Institute for Nuclear Research.

4.

Ri Hong-sop

1940

16.7.2009

F.d. direktör, Yongbyon Nuclear Research Centre, hade tillsyn över tre viktiga anläggningar som bistår tillverkningen av plutonium för vapenändamål: Fuel Fabrication Facility, Nuclear Reactor och Reprocessing Plant.

5.

Han Yu-ro

16.7.2009

Direktör för Korea Ryongaksan General Trading Corporation; involverad i Nordkoreas program för ballistiska robotar.

b)   Förteckning över enheter som avses i artikel 4.1 a

| | Namn | Alias | Lokalisering | Datum för upptagande i förteckningen | Övriga uppgifter |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Korea Mining Development Trading Corporation | alias CHANGGWANG SINYONG CORPORATION; alias EXTERNAL TECHNOLOGY GENERAL CORPORATION; alias DPRKN MINING DEVELOPMENT TRADING COOPERATION; alias ’KOMID’ | Central District, Pyongyang, DPRK. | 24.4.2009 | Den största vapenhandlaren och huvudexportör av varor och utrustning till ballistiska robotar och konventionella vapen. |
| 2. | Korea Ryonbong General Corporation | alias KOREA YONBONG GENERAL CORPORATION; tidigare LYONGAKSAN GENERAL TRADING CORPORATION | Pot’onggang District, Pyongyang, DPRK; Rakwon-dong, Pothonggang District, Pyongyang, DPRK. | 24.4.2009 | Försvarsindustrikonglomerat, specialiserat på inköp till Nordkoreas försvarsindustri och stöd till landets försäljning på det militära området. |
| 3. | Tanchon Commercial Bank | tidigare CHANGGWANG CREDIT BANK; tidigare KOREA CHANGGWANG CREDIT BANK | Saemul 1-Dong Pyongchon District, Pyongyang, DPRK. | 24.4.2009 | Nordkoreas viktigaste finansiella organ när det gäller försäljning av konventionella vapen, ballistiska robotar och varor för montering och tillverkning av sådana vapen. |
| 4. | Namchongang Trading Corporation | alias NCG; alias NAMCHONGANG TRADING; alias NAM CHON GANG CORPORATION; alias NOMCHONGANG TRADING CO.; alias NAM CHONG GAN TRADING CORPORATION | Pyongyang, DPRK. | 16.7.2009 | Namchongang är ett nordkoreanskt handelsföretag underställt General Bureau of Atomic Energy (GBAE). Namchongang har varit involverat i upphandlingen av japanska vakuumpumpar som identifierats i en nordkoreansk kärnanläggning samt kärntekniskt relaterad upphandling i samröre med en tysk person. Har dessutom varit involverat i inköp av aluminiumrör och annan utrustning som är särskilt lämplig för urananrikningsprogrammet från slutet av 1990-talet. Dess företrädare är en f.d. diplomat som tjänstgjort som Nordkoreas representant vid Internationella atomenergiorganets (IAEA) inspektion av kärnanläggningen Yongbyon 2007. Namchongangs spridningsverksamhet är djupt oroande med tanke på Nordkoreas tidigare spridningsverksamhet. |
| 5. | Hongkong Electronics | alias HONG KONG ELECTRONICS KISH CO | Sanaee St., Kish Island, Iran. | 16.7.2009 | Ägs eller kontrolleras av, eller agerar för eller påstår sig agera för Tanchon Commercial Bank och KOMID. Hongkong Electronics har överfört miljontals dollar från spridningsrelaterade fonder på uppdrag av Tanchon Commercial Bank och KOMID sedan 2007 (båda upptogs i kommitténs förteckning i april 2009). Hongkong Electronics har överföring av pengar från Iran till Nordkorea på uppdrag av KOMID. |
| 6. | Korea Hyoksin Trading Corporation | alias KOREA HYOKSIN EXPORT AND IMPORT CORPORATION | Rakwon-dong, Pothonggang District, Pyongyang, DPRK. | 16.7.2009 | Ett nordkoreanskt företag baserat i Pyongyang som är underställt Korea Ryonbong General Corporation (upptogs i kommitténs förteckning i april 2009) och är involverat i utvecklingen av massförstörelsevapen. |
| 7. | General Bureau of Atomic Energy (GBAE) | alias General Department of Atomic Energy (GDAE) | Haeudong, Pyongchen District, Pyongyang, DPRK. | 16.7.2009 | GBAE ansvarar för Nordkoreas kärntekniska program som inbegriper Yongbyon Nuclear Research Centre and dess forskningsreaktor för plutoniumtillverkning på 5 MWe (25 MWt) samt bränsletillverkning och upparbetningsanläggningar. GBAE har hållit kärnrelaterade möten och diskussioner med Internationella atomenergiorganet. GBAE är det främsta nordkoreanska organet som har tillsyn över de kärntekniska programmen, inklusive verksamheten vid Yongbyon Nuclear Research Centre. |
| 8. | Korean Tangun Trading Corporation | | Pyongyang, DPRK. | 16.7.2009 | Korea Tangun Trading Corporation är underställt Nordkoreas Second Academy of Natural Sciences och är främst ansvarig för upphandling av varor och teknik till stöd för Nordkoreas försvarsforsknings- och utvecklingsprogram, inklusive, men inte begränsat till, program för och upphandling av massförstörelsevapen och bärarsystem, inklusive material som kontrolleras av eller är förbjudna enligt relevanta multilaterala kontrollsystem.” |

Namn

Alias

Lokalisering

Datum för upptagande i förteckningen

Övriga uppgifter

1.

Korea Mining Development Trading Corporation

alias CHANGGWANG SINYONG CORPORATION; alias EXTERNAL TECHNOLOGY GENERAL CORPORATION; alias DPRKN MINING DEVELOPMENT TRADING COOPERATION; alias ’KOMID’

Central District, Pyongyang, DPRK.

24.4.2009

Den största vapenhandlaren och huvudexportör av varor och utrustning till ballistiska robotar och konventionella vapen.

2.

Korea Ryonbong General Corporation

alias KOREA YONBONG GENERAL CORPORATION; tidigare LYONGAKSAN GENERAL TRADING CORPORATION

Pot’onggang District, Pyongyang, DPRK; Rakwon-dong, Pothonggang District, Pyongyang, DPRK.

24.4.2009

Försvarsindustrikonglomerat, specialiserat på inköp till Nordkoreas försvarsindustri och stöd till landets försäljning på det militära området.

3.

Tanchon Commercial Bank

tidigare CHANGGWANG CREDIT BANK; tidigare KOREA CHANGGWANG CREDIT BANK

Saemul 1-Dong Pyongchon District, Pyongyang, DPRK.

24.4.2009

Nordkoreas viktigaste finansiella organ när det gäller försäljning av konventionella vapen, ballistiska robotar och varor för montering och tillverkning av sådana vapen.

4.

Namchongang Trading Corporation

alias NCG; alias NAMCHONGANG TRADING; alias NAM CHON GANG CORPORATION; alias NOMCHONGANG TRADING CO.; alias NAM CHONG GAN TRADING CORPORATION

Pyongyang, DPRK.

16.7.2009

Namchongang är ett nordkoreanskt handelsföretag underställt General Bureau of Atomic Energy (GBAE). Namchongang har varit involverat i upphandlingen av japanska vakuumpumpar som identifierats i en nordkoreansk kärnanläggning samt kärntekniskt relaterad upphandling i samröre med en tysk person. Har dessutom varit involverat i inköp av aluminiumrör och annan utrustning som är särskilt lämplig för urananrikningsprogrammet från slutet av 1990-talet. Dess företrädare är en f.d. diplomat som tjänstgjort som Nordkoreas representant vid Internationella atomenergiorganets (IAEA) inspektion av kärnanläggningen Yongbyon 2007. Namchongangs spridningsverksamhet är djupt oroande med tanke på Nordkoreas tidigare spridningsverksamhet.

5.

Hongkong Electronics

alias HONG KONG ELECTRONICS KISH CO

Sanaee St., Kish Island, Iran.

16.7.2009

Ägs eller kontrolleras av, eller agerar för eller påstår sig agera för Tanchon Commercial Bank och KOMID. Hongkong Electronics har överfört miljontals dollar från spridningsrelaterade fonder på uppdrag av Tanchon Commercial Bank och KOMID sedan 2007 (båda upptogs i kommitténs förteckning i april 2009). Hongkong Electronics har överföring av pengar från Iran till Nordkorea på uppdrag av KOMID.

6.

Korea Hyoksin Trading Corporation

alias KOREA HYOKSIN EXPORT AND IMPORT CORPORATION

Rakwon-dong, Pothonggang District, Pyongyang, DPRK.

16.7.2009

Ett nordkoreanskt företag baserat i Pyongyang som är underställt Korea Ryonbong General Corporation (upptogs i kommitténs förteckning i april 2009) och är involverat i utvecklingen av massförstörelsevapen.

7.

General Bureau of Atomic Energy (GBAE)

alias General Department of Atomic Energy (GDAE)

Haeudong, Pyongchen District, Pyongyang, DPRK.

16.7.2009

GBAE ansvarar för Nordkoreas kärntekniska program som inbegriper Yongbyon Nuclear Research Centre and dess forskningsreaktor för plutoniumtillverkning på 5 MWe (25 MWt) samt bränsletillverkning och upparbetningsanläggningar. GBAE har hållit kärnrelaterade möten och diskussioner med Internationella atomenergiorganet. GBAE är det främsta nordkoreanska organet som har tillsyn över de kärntekniska programmen, inklusive verksamheten vid Yongbyon Nuclear Research Centre.

8.

Korean Tangun Trading Corporation

Pyongyang, DPRK.

16.7.2009

Korea Tangun Trading Corporation är underställt Nordkoreas Second Academy of Natural Sciences och är främst ansvarig för upphandling av varor och teknik till stöd för Nordkoreas försvarsforsknings- och utvecklingsprogram, inklusive, men inte begränsat till, program för och upphandling av massförstörelsevapen och bärarsystem, inklusive material som kontrolleras av eller är förbjudna enligt relevanta multilaterala kontrollsystem.”

---