# Uradni list L 70/2009

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 70 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5214. marec 2009 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 70

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5214. marec 2009

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 196/2009 z dne 13. marca 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 197/2009 z dne 13. marca 2009 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 16. marca 2009 | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 198/2009 z dne 10. marca 2009 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo | 6 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 199/2009 z dne 13. marca 2009 o določitvi prehodnega ukrepa, ki odstopa od Uredbe (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta, v zvezi z neposredno dobavo majhnih količin svežega mesa, pridobljenega iz jat brojlerjev in puranov (
  1
  ) | 9 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva 2009/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o letaliških pristojbinah (
  1
  ) | 11 |
| | * | Direktiva Komisije 2008/19/ES z dne 12. marca 2009 o spremembi Direktive Sveta 72/245/EGS o radijskih motnjah (elektromagnetna združljivost) vozil zaradi prilagoditve tehničnemu napredku (
  1
  ) | 17 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 196/2009 z dne 13. marca 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

1

Uredba Komisije (ES) št. 197/2009 z dne 13. marca 2009 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 16. marca 2009

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 198/2009 z dne 10. marca 2009 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

6

*

Uredba Komisije (ES) št. 199/2009 z dne 13. marca 2009 o določitvi prehodnega ukrepa, ki odstopa od Uredbe (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta, v zvezi z neposredno dobavo majhnih količin svežega mesa, pridobljenega iz jat brojlerjev in puranov (
  1
  )

1

9

DIREKTIVE

*

Direktiva 2009/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o letaliških pristojbinah (
  1
  )

1

11

*

Direktiva Komisije 2008/19/ES z dne 12. marca 2009 o spremembi Direktive Sveta 72/245/EGS o radijskih motnjah (elektromagnetna združljivost) vozil zaradi prilagoditve tehničnemu napredku (
  1
  )

1

17

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Sveta (ES) št. 2201/2003 z dne 27. novembra 2003 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1347/2000 (UL L 338, 23.12.2003) (Slovenska posebna izdaja, Poglavje 19, Zvezek 6, str. 243) | 19 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Sveta (ES) št. 2201/2003 z dne 27. novembra 2003 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1347/2000 (UL L 338, 23.12.2003) (Slovenska posebna izdaja, Poglavje 19, Zvezek 6, str. 243)

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 14.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 70/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 196/2009

z dne 13. marca 2009

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 14. marca 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. marca 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 148,7 |
| JO | 78,3 |
| MA | 49,2 |
| TN | 134,4 |
| TR | 98,6 |
| ZZ | 101,8 |
| 0707 00 05 | EG | 139,2 |
| JO | 158,4 |
| MA | 74,1 |
| MK | 139,3 |
| TR | 147,4 |
| ZZ | 131,7 |
| 0709 90 70 | JO | 249,0 |
| MA | 57,3 |
| TR | 93,1 |
| ZZ | 133,1 |
| 0709 90 80 | EG | 88,5 |
| ZZ | 88,5 |
| 0805 10 20 | EG | 41,8 |
| IL | 56,0 |
| MA | 49,9 |
| TN | 51,3 |
| TR | 66,0 |
| ZZ | 53,0 |
| 0805 50 10 | EG | 51,3 |
| MA | 61,0 |
| TR | 50,0 |
| ZZ | 54,1 |
| 0808 10 80 | AR | 101,3 |
| BR | 83,0 |
| CA | 95,8 |
| CL | 87,9 |
| CN | 84,7 |
| MK | 22,7 |
| US | 113,5 |
| UY | 68,9 |
| ZZ | 82,2 |
| 0808 20 50 | AR | 78,2 |
| CL | 109,6 |
| CN | 45,2 |
| US | 104,6 |
| ZA | 91,8 |
| ZZ | 85,9 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

148,7

JO

78,3

MA

49,2

TN

134,4

TR

98,6

ZZ

101,8

0707 00 05

EG

139,2

JO

158,4

MA

74,1

MK

139,3

TR

147,4

ZZ

131,7

0709 90 70

JO

249,0

MA

57,3

TR

93,1

ZZ

133,1

0709 90 80

EG

88,5

ZZ

88,5

0805 10 20

EG

41,8

IL

56,0

MA

49,9

TN

51,3

TR

66,0

ZZ

53,0

0805 50 10

EG

51,3

MA

61,0

TR

50,0

ZZ

54,1

0808 10 80

AR

101,3

BR

83,0

CA

95,8

CL

87,9

CN

84,7

MK

22,7

US

113,5

UY

68,9

ZZ

82,2

0808 20 50

AR

78,2

CL

109,6

CN

45,2

US

104,6

ZA

91,8

ZZ

85,9

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 14.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 70/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 70/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 197/2009

z dne 13. marca 2009

o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 16. marca 2009

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1249/96 z dne 28. junija 1996 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 (2) in zlasti člena 2(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da je uvozna dajatev za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002, ex 1005, razen hibridnega semena, in ex 1007, razen hibrida za setev, enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, zvišani za 55 %, od česar se odšteje uvozna cena cif zadevne pošiljke. Vendar pa ta dajatev ne sme presegati stopnje dajatev iz skupne carinske tarife. |
| --- | --- |

(1)

Člen 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da je uvozna dajatev za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002, ex 1005, razen hibridnega semena, in ex 1007, razen hibrida za setev, enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, zvišani za 55 %, od česar se odšteje uvozna cena cif zadevne pošiljke. Vendar pa ta dajatev ne sme presegati stopnje dajatev iz skupne carinske tarife.

| (2) | Člen 136(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se za izračun uvozne dajatve iz odstavka 1 navedenega člena za zadevne proizvode redno določajo reprezentativne uvozne cene cif. |
| --- | --- |

(2)

Člen 136(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se za izračun uvozne dajatve iz odstavka 1 navedenega člena za zadevne proizvode redno določajo reprezentativne uvozne cene cif.

| (3) | V skladu s členom 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96 je cena za izračun uvozne dajatve za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 in 1007 00 90 enaka dnevni reprezentativni uvozni ceni cif, določeni v skladu z metodo iz člena 4 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96 je cena za izračun uvozne dajatve za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 in 1007 00 90 enaka dnevni reprezentativni uvozni ceni cif, določeni v skladu z metodo iz člena 4 navedene uredbe.

| (4) | Uvozne dajatve, ki se uporabljajo, dokler ne začne veljati nova določitev, se določijo za obdobje z začetkom 16. marca 2009 – |
| --- | --- |

(4)

Uvozne dajatve, ki se uporabljajo, dokler ne začne veljati nova določitev, se določijo za obdobje z začetkom 16. marca 2009 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Od 16. marca 2009 so uvozne dajatve v sektorju žit iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 dajatve, določene v Prilogi I k tej uredbi na podlagi podatkov, navedenih v Prilogi II.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 16. marca 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. marca 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 161, 29.6.1996, str. 125.

2

---

PRILOGA I

Uvozne dajatve za proizvode iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki se uporabljajo od 16. marca 2009

| Oznaka KN | Poimenovanje | Uvozna dajatev (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | PŠENICA trda, visoke kakovosti | 0,00 |
| srednje kakovosti | 0,00 |
| nizke kakovosti | 0,00 |
| 1001 90 91 | PŠENICA navadna, semenska | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske | 0,00 |
| 1002 00 00 | RŽ | 23,29 |
| 1005 10 90 | KORUZA semenska, razen hibridne | 15,89 |
| 1005 90 00 | KORUZA razen semenske (2) | 15,89 |
| 1007 00 90 | SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev | 23,29 |

Oznaka KN

Poimenovanje

Uvozna dajatev (1)

(EUR/t)

1001 10 00

PŠENICA trda, visoke kakovosti

0,00

srednje kakovosti

0,00

nizke kakovosti

0,00

1001 90 91

PŠENICA navadna, semenska

0,00

ex 1001 90 99

PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske

0,00

1002 00 00

RŽ

23,29

1005 10 90

KORUZA semenska, razen hibridne

15,89

1005 90 00

KORUZA razen semenske (2)

15,89

1007 00 90

SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev

23,29

---

(1)  Za blago, ki pride v Skupnost prek Atlantskega oceana ali Sueškega prekopa, je prevoznik z uporabo člena 2(4) Uredbe (ES) št. 1249/96 upravičen do znižanja dajatev za:

| — | 3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem morju, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem morju,

| — | 2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka.

(2)  Uvoznik je upravičen do pavšalnega znižanja 24 EUR/t, če so izpolnjeni pogoji iz člena 2(5) Uredbe (ES) št. 1249/96.

---

PRILOGA II

Podatki za izračun dajatev iz Priloge I

27.2.2009-12.3.2009

| 1. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Navadna pšenica (1) | Koruza | Trda pšenica, visoke kakovosti | Trda pšenica srednje kakovosti (2) | Trda pšenica, nizke kakovosti (3) | Ječmen |
| Borza | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotacija | 190,27 | 113,05 | — | — | — | — |
| Cena FOB ZDA | — | — | 214,03 | 204,03 | 184,03 | 119,71 |
| Premija za Zaliv | 59,81 | 14,06 | — | — | — | — |
| Premija za Velika jezera | — | — | — | — | — | — |

1.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

(EUR/t)

Navadna pšenica (1)

Koruza

Trda pšenica, visoke kakovosti

Trda pšenica srednje kakovosti (2)

Trda pšenica, nizke kakovosti (3)

Ječmen

Borza

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotacija

190,27

113,05

—

—

—

—

Cena FOB ZDA

—

—

214,03

204,03

184,03

119,71

Premija za Zaliv

59,81

14,06

—

—

—

—

Premija za Velika jezera

—

—

—

—

—

—

| 2. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:






  Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam: | 17,60 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam: | 17,90 EUR/t |

2.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam:

17,60 EUR/t

Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam:

17,90 EUR/t

---

(1)  Vključena premija 14 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(2)  Znižanje za 10 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(3)  Znižanje za 30 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

---

| 14.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 70/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 70/6

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 198/2009

z dne 10. marca 2009

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1) in zlasti člena 9(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrščanjem blaga iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrščanjem blaga iz Priloge k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Ta pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali dodaja kombinirani nomenklaturi dodatne pododdelke in je določena s posebnimi določbami Skupnosti, z namenom uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Ta pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali dodaja kombinirani nomenklaturi dodatne pododdelke in je določena s posebnimi določbami Skupnosti, z namenom uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo.

| (3) | V skladu z navedenimi splošnimi pravili se blago iz stolpca 1 preglednice iz Priloge uvrsti pod oznako KN iz stolpca 2 iz razlogov, navedenih v stolpcu 3 te preglednice. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z navedenimi splošnimi pravili se blago iz stolpca 1 preglednice iz Priloge uvrsti pod oznako KN iz stolpca 2 iz razlogov, navedenih v stolpcu 3 te preglednice.

| (4) | Primerno je zagotoviti, da se po določbah iz člena 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (2) imetnik lahko za obdobje treh mesecev še naprej sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in ki niso v skladu z določbami te uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je zagotoviti, da se po določbah iz člena 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (2) imetnik lahko za obdobje treh mesecev še naprej sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in ki niso v skladu z določbami te uredbe.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu 1 preglednice iz Priloge, je uvrščeno v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN iz stolpca 2 navedene preglednice.

Člen 2

Na podlagi člena 12(6) Uredbe (EGS) št. 2913/92 se je za obdobje treh mesecev mogoče še naprej sklicevati na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic in niso v skladu s to uredbo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. marca 2009

Za Komisijo

László KOVÁCS

Član Komisije

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

1

(2)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Opis blaga | Uvrstitev
  (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Izdelek meri približno 4 m × 30 m in je narejen iz tkanih niti rastlinskega materiala (morska trava).
  Votek je sestavljen iz dveh prepletenih vitih niti rastlinskega materiala (morska trava), ki se praviloma uporablja za polnjenje blazin.
  Osnova je sestavljena iz enojne vite niti iz predenih naravnih tekstilnih vlaken rastlinskega materiala (vlakna morske trave) (nit meri vsaj 20 000 deciteksov).
  Podlaga izdelka je iz celičaste gume.
  (talno prekrivalo iz morske trave)
  (Glej fotografiji št. 648A in 648B. Na fotografijah je prikazan le del proizvoda.) (1) | 4601 94 10 | Uvrstitev je določena s splošnimi pravili 1, 3(b) in 6 za razlago kombinirane nomenklature, opombo 1 k poglavju 46, opombo 1 k poglavju 57, opombo 3(A)(e) k oddelku XI in besedilom oznak KN 4601, 4601 94 in 4601 94 10.
  Izdelek je sestavljen iz treh različnih materialov:






  1. | dve medsebojno prepleteni viti niti rastlinskega materiala (votek) sta iz rastlinskega materiala iz tarifne številke 1404, ki se praviloma uporablja za polnjenje blazin (glej pojasnjevalne opombe harmoniziranega sistema k tarifni številki 1404, (D), prvi odstavek in tretji odstavek, (4), ki se nanaša na „Zostero marino“, vrsto morske trave.)
  Rastlinski materiali so obdelani v neke vrste vrv iz nezmletih rastlinskih materialov, spojenih z vitjem, in so kot taki proizvodi, podobni pletenicam iz tarifne številke 4601 (glej pojasnjevalno opombo (A)(2)(b) harmoniziranega sistema k tarifni številki 4601) ter so v „stanju, primernem za prepletanje“, zaradi česar so v smislu opombe 1 k poglavju 46 „pletarski materiali“; |

Opis blaga

Uvrstitev

(oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

Izdelek meri približno 4 m × 30 m in je narejen iz tkanih niti rastlinskega materiala (morska trava).

Votek je sestavljen iz dveh prepletenih vitih niti rastlinskega materiala (morska trava), ki se praviloma uporablja za polnjenje blazin.

Osnova je sestavljena iz enojne vite niti iz predenih naravnih tekstilnih vlaken rastlinskega materiala (vlakna morske trave) (nit meri vsaj 20 000 deciteksov).

Podlaga izdelka je iz celičaste gume.

(talno prekrivalo iz morske trave)

(Glej fotografiji št. 648A in 648B. Na fotografijah je prikazan le del proizvoda.) (1)

4601 94 10

Uvrstitev je določena s splošnimi pravili 1, 3(b) in 6 za razlago kombinirane nomenklature, opombo 1 k poglavju 46, opombo 1 k poglavju 57, opombo 3(A)(e) k oddelku XI in besedilom oznak KN 4601, 4601 94 in 4601 94 10.

Izdelek je sestavljen iz treh različnih materialov:

1.

dve medsebojno prepleteni viti niti rastlinskega materiala (votek) sta iz rastlinskega materiala iz tarifne številke 1404, ki se praviloma uporablja za polnjenje blazin (glej pojasnjevalne opombe harmoniziranega sistema k tarifni številki 1404, (D), prvi odstavek in tretji odstavek, (4), ki se nanaša na „Zostero marino“, vrsto morske trave.)

Rastlinski materiali so obdelani v neke vrste vrv iz nezmletih rastlinskih materialov, spojenih z vitjem, in so kot taki proizvodi, podobni pletenicam iz tarifne številke 4601 (glej pojasnjevalno opombo (A)(2)(b) harmoniziranega sistema k tarifni številki 4601) ter so v „stanju, primernem za prepletanje“, zaradi česar so v smislu opombe 1 k poglavju 46 „pletarski materiali“;

| 2. | enojna vita nit iz predenih naravnih tekstilnih vlaken rastlinskega materiala (osnova) je iz vlaken rastlinskega materiala. Vlakna so spojena z vitjem (predenjem) (glej pojasnjevalno opombo harmoniziranega sistema k oddelku XI, Splošno, (I)(B)(1)(i)(a)). Te „predene preje“ se obravnavajo kot „dvonitne vrvi“ iz tarifne številke 5607 v smislu opombe 3(A)(e) k oddelku XI, saj enojna vita nit meri več kot 20 000 deciteksov (glej tudi razliko med prejami in vrvjo v preglednici I (vrsta – iz drugih rastlinskih vlaken) v pojasnjevalni opombi harmoniziranega sistema k oddelku XI, Splošno, (I)(B)(2), in pojasnjevalnih opombah harmoniziranega sistema k tarifni številki 5308(A), drugi odstavek, in pojasnjevalnih opombah harmoniziranega sistema k tarifni številki 5607(1), prvi odstavek); |
| --- | --- |

2.

enojna vita nit iz predenih naravnih tekstilnih vlaken rastlinskega materiala (osnova) je iz vlaken rastlinskega materiala. Vlakna so spojena z vitjem (predenjem) (glej pojasnjevalno opombo harmoniziranega sistema k oddelku XI, Splošno, (I)(B)(1)(i)(a)). Te „predene preje“ se obravnavajo kot „dvonitne vrvi“ iz tarifne številke 5607 v smislu opombe 3(A)(e) k oddelku XI, saj enojna vita nit meri več kot 20 000 deciteksov (glej tudi razliko med prejami in vrvjo v preglednici I (vrsta – iz drugih rastlinskih vlaken) v pojasnjevalni opombi harmoniziranega sistema k oddelku XI, Splošno, (I)(B)(2), in pojasnjevalnih opombah harmoniziranega sistema k tarifni številki 5308(A), drugi odstavek, in pojasnjevalnih opombah harmoniziranega sistema k tarifni številki 5607(1), prvi odstavek);

| 3. | podlaga iz celičaste gume iz poglavja 40 ni bistven element izdelka v smislu splošnega pravila 3(b), saj je pod izdelkom in ni vidna, ko je proizvod na tleh. Deluje le kot podlaga, zaradi katere je izdelek bolj tog in ne drsi.
  Izdelek se uvrsti med izdelke iz pletarskega materiala, podobne pletenicam, ker so prepletene vite niti rastlinskega materiala (votek) – pletarskega materiala iz tarifne številke 4601 – bistven element izdelka v smislu splošnega pravila 3(b). Prepletenih vitih niti je precej več od enojnih tekstilnih niti (osnova) in dajejo izdelku poseben videz.
  Zato se izdelek ne more uvrstiti med talna prekrivala iz poglavja 57 v smislu opombe 1 k poglavju 57, ker izpostavljeno površino izdelka ne sestavlja tekstilni material, temveč jo sestavljajo predvsem izdelki, podobni pletenicam iz tarifne številke 4601. |
| --- | --- |

3.

podlaga iz celičaste gume iz poglavja 40 ni bistven element izdelka v smislu splošnega pravila 3(b), saj je pod izdelkom in ni vidna, ko je proizvod na tleh. Deluje le kot podlaga, zaradi katere je izdelek bolj tog in ne drsi.

Izdelek se uvrsti med izdelke iz pletarskega materiala, podobne pletenicam, ker so prepletene vite niti rastlinskega materiala (votek) – pletarskega materiala iz tarifne številke 4601 – bistven element izdelka v smislu splošnega pravila 3(b). Prepletenih vitih niti je precej več od enojnih tekstilnih niti (osnova) in dajejo izdelku poseben videz.

Zato se izdelek ne more uvrstiti med talna prekrivala iz poglavja 57 v smislu opombe 1 k poglavju 57, ker izpostavljeno površino izdelka ne sestavlja tekstilni material, temveč jo sestavljajo predvsem izdelki, podobni pletenicam iz tarifne številke 4601.

| | |
| --- | --- |

Image

Image

---

(1)  Fotografije so zgolj informativne narave.

---

| 14.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 70/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 70/9

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 199/2009

z dne 13. marca 2009

o določitvi prehodnega ukrepa, ki odstopa od Uredbe (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta, v zvezi z neposredno dobavo majhnih količin svežega mesa, pridobljenega iz jat brojlerjev in puranov

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o nadzoru salmonele in drugih opredeljenih povzročiteljih zoonoz, ki se prenašajo z živili (1), in zlasti člena 13 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Namen Uredbe (ES) št. 2160/2003 je zagotoviti, da se sprejmejo ustrezni in učinkoviti ukrepi za odkrivanje in nadzor salmonele in drugih povzročiteljev zoonoz v vseh ustreznih fazah proizvodnje, predelave in distribucije ter zlasti na ravni primarne proizvodnje zaradi zmanjševanja njihove razširjenosti in tveganja, ki ga predstavljajo za javno zdravje. |
| --- | --- |

(1)

Namen Uredbe (ES) št. 2160/2003 je zagotoviti, da se sprejmejo ustrezni in učinkoviti ukrepi za odkrivanje in nadzor salmonele in drugih povzročiteljev zoonoz v vseh ustreznih fazah proizvodnje, predelave in distribucije ter zlasti na ravni primarne proizvodnje zaradi zmanjševanja njihove razširjenosti in tveganja, ki ga predstavljajo za javno zdravje.

| (2) | Uredba (ES) št. 2160/2003 se ne uporablja za primarno proizvodnjo za lastno domačo uporabo ali pri kateri nosilec proizvodnje majhnih količin primarnih proizvodov te dobavlja neposredno končnemu uporabniku ali lokalnim trgovinam, ki primarne proizvode dobavljajo neposredno uporabnikom. V skladu z navedeno uredbo takšno neposredno dobavo urejajo nacionalna pravila, ki zagotavljajo, da se cilji Uredbe št. 2160/2003 dosežejo. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 2160/2003 se ne uporablja za primarno proizvodnjo za lastno domačo uporabo ali pri kateri nosilec proizvodnje majhnih količin primarnih proizvodov te dobavlja neposredno končnemu uporabniku ali lokalnim trgovinam, ki primarne proizvode dobavljajo neposredno uporabnikom. V skladu z navedeno uredbo takšno neposredno dobavo urejajo nacionalna pravila, ki zagotavljajo, da se cilji Uredbe št. 2160/2003 dosežejo.

| (3) | Uredba (ES) št. 2160/2003 določa, da je treba vzpostaviti cilj Skupnosti za zmanjšanje razširjenosti vseh serotipov salmonele, pomembnih za javno zdravje, pri brojlerjih in puranih na ravni primarne proizvodnje. Prav tako določa, da je cilj Skupnosti vključitev opredelitve shem testiranja, potrebnih za preverjanje doseganja cilja. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (ES) št. 2160/2003 določa, da je treba vzpostaviti cilj Skupnosti za zmanjšanje razširjenosti vseh serotipov salmonele, pomembnih za javno zdravje, pri brojlerjih in puranih na ravni primarne proizvodnje. Prav tako določa, da je cilj Skupnosti vključitev opredelitve shem testiranja, potrebnih za preverjanje doseganja cilja.

| (4) | Uredba Komisije (ES) št. 646/2007 (2) obravnava izvajanje Uredbe (ES) št. 2160/2003 glede cilja Skupnosti za zmanjšanje razširjenosti nekaterih vrst salmonele pri brojlerjih na ravni primarne proizvodnje. Prav tako določa tudi shemo testiranja, potrebno za preverjanje napredka pri doseganju cilja Skupnosti. Navedena shema testiranja se uporablja od 1. januarja 2009. |
| --- | --- |

(4)

Uredba Komisije (ES) št. 646/2007 (2) obravnava izvajanje Uredbe (ES) št. 2160/2003 glede cilja Skupnosti za zmanjšanje razširjenosti nekaterih vrst salmonele pri brojlerjih na ravni primarne proizvodnje. Prav tako določa tudi shemo testiranja, potrebno za preverjanje napredka pri doseganju cilja Skupnosti. Navedena shema testiranja se uporablja od 1. januarja 2009.

| (5) | Uredba Komisije (ES) št. 584/2008 (3) obravnava izvajanje Uredbe (ES) št. 2160/2003 glede cilja Skupnosti za zmanjšanje razširjenosti nekaterih vrst salmonele pri puranih na ravni primarne proizvodnje. Prav tako določa tudi shemo testiranja, potrebno za preverjanje napredka pri doseganju cilja Skupnosti. Navedena shema testiranja se uporablja od 1. januarja 2010. |
| --- | --- |

(5)

Uredba Komisije (ES) št. 584/2008 (3) obravnava izvajanje Uredbe (ES) št. 2160/2003 glede cilja Skupnosti za zmanjšanje razširjenosti nekaterih vrst salmonele pri puranih na ravni primarne proizvodnje. Prav tako določa tudi shemo testiranja, potrebno za preverjanje napredka pri doseganju cilja Skupnosti. Navedena shema testiranja se uporablja od 1. januarja 2010.

| (6) | Uredba (ES) št. 2160/2003 se ne uporablja za nekatere vrste primarne proizvodnje. Toda uporablja se za jate brojlerjev in puranov, ko nosilec proizvodnje namerava dobavljati majhne količine svežega mesa, pridobljenega iz takšnih jat, končnemu uporabniku ali lokalnim trgovinam, ki takšno sveže meso dobavljajo neposredno končnim uporabnikom. Zato je treba v skladu s shemami testiranja, določenimi v Uredbi (ES) št. 646/2007 in Uredbi (ES) št. 584/2008, takšno perutnino pred zakolom obvezno testirati. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (ES) št. 2160/2003 se ne uporablja za nekatere vrste primarne proizvodnje. Toda uporablja se za jate brojlerjev in puranov, ko nosilec proizvodnje namerava dobavljati majhne količine svežega mesa, pridobljenega iz takšnih jat, končnemu uporabniku ali lokalnim trgovinam, ki takšno sveže meso dobavljajo neposredno končnim uporabnikom. Zato je treba v skladu s shemami testiranja, določenimi v Uredbi (ES) št. 646/2007 in Uredbi (ES) št. 584/2008, takšno perutnino pred zakolom obvezno testirati.

| (7) | Testiranje takšnih jat brojlerjev in puranov povzroča praktične težave nosilcem proizvodnje z zelo majhnim številom živali, saj bi bilo pred zakolom potrebno stalno testiranje. Zlasti bi bilo morda treba prekiniti prodajo, saj morajo biti rezultati testiranja znani pred zakolom. |
| --- | --- |

(7)

Testiranje takšnih jat brojlerjev in puranov povzroča praktične težave nosilcem proizvodnje z zelo majhnim številom živali, saj bi bilo pred zakolom potrebno stalno testiranje. Zlasti bi bilo morda treba prekiniti prodajo, saj morajo biti rezultati testiranja znani pred zakolom.

| (8) | Da bi se zaradi odstopanja od obveznega stalnega testiranja v takšnih jatah preprečilo povečanje tveganja za javno zdravje, morajo države članice vzpostaviti nacionalna pravila, ki urejajo dobavo svežega mesa nosilca proizvodnje, da se doseže namen Uredbe (ES) št. 2160/2003. |
| --- | --- |

(8)

Da bi se zaradi odstopanja od obveznega stalnega testiranja v takšnih jatah preprečilo povečanje tveganja za javno zdravje, morajo države članice vzpostaviti nacionalna pravila, ki urejajo dobavo svežega mesa nosilca proizvodnje, da se doseže namen Uredbe (ES) št. 2160/2003.

| (9) | Zato je ustrezno, da se kot prehodni ukrep iz obsega uporabe Uredbe (ES) št. 2160/2003 izvzamejo jate brojlerjev in puranov, ko nosilec proizvodnje namerava dobavljati majhne količine svežega mesa, pridobljenega iz takšnih jat, končnemu uporabniku ali lokalnim trgovinam, ki takšno sveže meso dobavljajo neposredno končnim uporabnikom. |
| --- | --- |

(9)

Zato je ustrezno, da se kot prehodni ukrep iz obsega uporabe Uredbe (ES) št. 2160/2003 izvzamejo jate brojlerjev in puranov, ko nosilec proizvodnje namerava dobavljati majhne količine svežega mesa, pridobljenega iz takšnih jat, končnemu uporabniku ali lokalnim trgovinam, ki takšno sveže meso dobavljajo neposredno končnim uporabnikom.

| (10) | Takšna dobava je redka v zimskem času in zato je treba prehodni ukrep začeti uporabljati od spomladi 2009. |
| --- | --- |

(10)

Takšna dobava je redka v zimskem času in zato je treba prehodni ukrep začeti uporabljati od spomladi 2009.

| (11) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Z odstopanjem od člena 1(2) Uredbe (ES) št. 2160/2003 se navedena uredba ne uporablja za jate brojlerjev in puranov, ko nosilec proizvodnje namerava dobavljati samo majhne količine svežega mesa, kot je določeno v točki 1.10 Priloge I k Uredbi (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (4), pridobljenega iz takšnih jat, za:

| (a) | končnega uporabnika ali |
| --- | --- |

(a)

končnega uporabnika ali

| (b) | lokalne trgovine, ki takšno sveže meso dobavljajo neposredno končnim uporabnikom. |
| --- | --- |

(b)

lokalne trgovine, ki takšno sveže meso dobavljajo neposredno končnim uporabnikom.

2.   Države članice vzpostavijo nacionalna pravila, ki urejajo dobavo svežega mesa nosilca proizvodnje, kot je določeno v odstavku 1, da se doseže namen Uredbe (ES) št. 2160/2003.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se tri leta.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. marca 2009

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 325, 12.12.2003, str. 1.

1

(2)  UL L 151, 13.6.2007, str. 21.

2

(3)  UL L 162, 21.6.2008, str. 3.

3

(4)  UL L 139, 30.4.2004, str. 55.

4

---

DIREKTIVE

| 14.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 70/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 70/11

---

DIREKTIVA 2009/12/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 11. marca 2009

o letaliških pristojbinah

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 80(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Glavna naloga in gospodarska dejavnost letališč je zagotoviti oskrbo zrakoplova od pristanka do vzleta ter oskrbo potnikov in tovora tako, da letalskim prevoznikom omogočijo opravljanje zračnega prevoza. Letališča v ta namen ponujajo več objektov, naprav in sredstev ter storitev, povezanih z delovanjem zrakoplova ter sprejemom in odpremo potnikov in tovora, stroške za to pa na splošno krijejo z letališkimi pristojbinami. Upravni organi letališča, ki zagotavljajo objekte, naprave in sredstva ter storitve, za katere se obračunavajo letališke pristojbine, bi si morali prizadevati, da poslujejo na stroškovno učinkovit način. |
| --- | --- |

(1)

Glavna naloga in gospodarska dejavnost letališč je zagotoviti oskrbo zrakoplova od pristanka do vzleta ter oskrbo potnikov in tovora tako, da letalskim prevoznikom omogočijo opravljanje zračnega prevoza. Letališča v ta namen ponujajo več objektov, naprav in sredstev ter storitev, povezanih z delovanjem zrakoplova ter sprejemom in odpremo potnikov in tovora, stroške za to pa na splošno krijejo z letališkimi pristojbinami. Upravni organi letališča, ki zagotavljajo objekte, naprave in sredstva ter storitve, za katere se obračunavajo letališke pristojbine, bi si morali prizadevati, da poslujejo na stroškovno učinkovit način.

| (2) | Treba je vzpostaviti skupen okvir, ki bo urejal bistvene značilnosti letaliških pristojbin in način njihovega določanja, saj se lahko zgodi, da brez takšnega okvira ni mogoče izpolniti osnovnih zahtev v odnosu med upravnimi organi letališča in uporabniki letališča. Tovrsten okvir ne bi smel posegati v možnost države članice, da določi ali in v kakšnem obsegu se prihodki iz gospodarskih dejavnosti letališča upoštevajo pri določanju letaliških pristojbin. |
| --- | --- |

(2)

Treba je vzpostaviti skupen okvir, ki bo urejal bistvene značilnosti letaliških pristojbin in način njihovega določanja, saj se lahko zgodi, da brez takšnega okvira ni mogoče izpolniti osnovnih zahtev v odnosu med upravnimi organi letališča in uporabniki letališča. Tovrsten okvir ne bi smel posegati v možnost države članice, da določi ali in v kakšnem obsegu se prihodki iz gospodarskih dejavnosti letališča upoštevajo pri določanju letaliških pristojbin.

| (3) | Ta direktiva bi se morala uporabljati za letališča v Skupnosti, ki presegajo najmanjšo velikost, saj pri upravljanju in financiranju manjših letališč okvir Skupnosti ni potreben. |
| --- | --- |

(3)

Ta direktiva bi se morala uporabljati za letališča v Skupnosti, ki presegajo najmanjšo velikost, saj pri upravljanju in financiranju manjših letališč okvir Skupnosti ni potreben.

| (4) | Poleg tega v državah članicah, v katerih nobeno letališče ne dosega najmanjše velikosti za uporabo te direktive, ima letališče z največjim potniškim prometom tak privilegiran položaj vstopne točke v to državo članico, da je za to letališče treba uporabiti to direktivo, da se zagotovi spoštovanje nekaterih temeljnih načel pri odnosih med upravnim organom in uporabniki letališča, zlasti kar zadeva preglednost pristojbin in nediskriminacije med uporabniki letališča. |
| --- | --- |

(4)

Poleg tega v državah članicah, v katerih nobeno letališče ne dosega najmanjše velikosti za uporabo te direktive, ima letališče z največjim potniškim prometom tak privilegiran položaj vstopne točke v to državo članico, da je za to letališče treba uporabiti to direktivo, da se zagotovi spoštovanje nekaterih temeljnih načel pri odnosih med upravnim organom in uporabniki letališča, zlasti kar zadeva preglednost pristojbin in nediskriminacije med uporabniki letališča.

| (5) | Da bi spodbujale ozemeljsko kohezijo, bi morale države članice imeti možnost, da v okviru omrežja letališč uporabljajo skupen sistem obračunavanja pristojbin. Ekonomski transferji med letališči v takšnih omrežjih bi morali potekati v skladu z zakonodajo Skupnosti. |
| --- | --- |

(5)

Da bi spodbujale ozemeljsko kohezijo, bi morale države članice imeti možnost, da v okviru omrežja letališč uporabljajo skupen sistem obračunavanja pristojbin. Ekonomski transferji med letališči v takšnih omrežjih bi morali potekati v skladu z zakonodajo Skupnosti.

| (6) | Zaradi porazdelitve prometa bi morale države članice imeti možnost dovoliti, da upravni organ letališč istega mesta ali somestja uporabi skupen in pregleden sistem obračunavanja pristojbin. Ekonomski transferji med temi letališči bi morali biti v skladu z ustrezno zakonodajo Skupnosti. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi porazdelitve prometa bi morale države članice imeti možnost dovoliti, da upravni organ letališč istega mesta ali somestja uporabi skupen in pregleden sistem obračunavanja pristojbin. Ekonomski transferji med temi letališči bi morali biti v skladu z ustrezno zakonodajo Skupnosti.

| (7) | Spodbude za odpiranje novih prog, ki so med drugim potrebne za pospeševanje razvoja zapostavljenih in najbolj oddaljenih regij, bi morale biti odobrene le v skladu z zakonodajo Skupnosti. |
| --- | --- |

(7)

Spodbude za odpiranje novih prog, ki so med drugim potrebne za pospeševanje razvoja zapostavljenih in najbolj oddaljenih regij, bi morale biti odobrene le v skladu z zakonodajo Skupnosti.

| (8) | Pobiranje pristojbin za opravljanje navigacijskih služb zračnega prometa in storitev zemeljske oskrbe urejata že Uredba Komisije (ES) št. 1794/2006 z dne 6. decembra 2006 o določitvi skupne ureditve pristojbin za navigacijske službe zračnega prometa (4) oziroma Direktiva Sveta 96/67/ES z dne 15. oktobra 1996 o dostopu do trga storitev zemeljske oskrbe na letališčih Skupnosti (5). Pristojbine, obračunane za pomoč invalidnim osebam in potnikom z omejeno sposobnostjo gibanja, ureja Uredba (ES) št. 1107/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o pravicah invalidnih oseb in oseb z omejeno mobilnostjo v zračnem prevozu (6). |
| --- | --- |

(8)

Pobiranje pristojbin za opravljanje navigacijskih služb zračnega prometa in storitev zemeljske oskrbe urejata že Uredba Komisije (ES) št. 1794/2006 z dne 6. decembra 2006 o določitvi skupne ureditve pristojbin za navigacijske službe zračnega prometa (4) oziroma Direktiva Sveta 96/67/ES z dne 15. oktobra 1996 o dostopu do trga storitev zemeljske oskrbe na letališčih Skupnosti (5). Pristojbine, obračunane za pomoč invalidnim osebam in potnikom z omejeno sposobnostjo gibanja, ureja Uredba (ES) št. 1107/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o pravicah invalidnih oseb in oseb z omejeno mobilnostjo v zračnem prevozu (6).

| (9) | Svet Mednarodne organizacije civilnega letalstva (Svet ICAO) je leta 2004 sprejel politike o letaliških pristojbinah, ki med drugim vključujejo načela stroškovnosti, nediskriminacije in neodvisnega mehanizma za gospodarsko ureditev letališč. |
| --- | --- |

(9)

Svet Mednarodne organizacije civilnega letalstva (Svet ICAO) je leta 2004 sprejel politike o letaliških pristojbinah, ki med drugim vključujejo načela stroškovnosti, nediskriminacije in neodvisnega mehanizma za gospodarsko ureditev letališč.

| (10) | Po mnenju Sveta ICAO je letališka pristojbina dajatev, ki je namenjena in se uporablja posebej za povrnitev stroškov zagotavljanja objektov, naprav in sredstev ter storitev za civilno letalstvo, davek pa je dajatev, namenjena povečanju nacionalnih ali lokalnih proračunskih prihodkov, ki se navadno ne uporabljajo v celoti za civilno letalstvo ali za kritje točno določenih stroškov. |
| --- | --- |

(10)

Po mnenju Sveta ICAO je letališka pristojbina dajatev, ki je namenjena in se uporablja posebej za povrnitev stroškov zagotavljanja objektov, naprav in sredstev ter storitev za civilno letalstvo, davek pa je dajatev, namenjena povečanju nacionalnih ali lokalnih proračunskih prihodkov, ki se navadno ne uporabljajo v celoti za civilno letalstvo ali za kritje točno določenih stroškov.

| (11) | Letališke pristojbine bi morale biti nediskriminatorne. Uvesti bi bilo treba obvezen postopek, po katerem bi potekalo redno posvetovanje med upravnimi organi letališča in uporabniki letališča, z možnostjo, da se lahko katera koli stran obrne na neodvisen nadzorni organ, če uporabniki letališča spodbijajo odločitev o letaliških pristojbinah ali spremembi sistema obračunavanja pristojbin. |
| --- | --- |

(11)

Letališke pristojbine bi morale biti nediskriminatorne. Uvesti bi bilo treba obvezen postopek, po katerem bi potekalo redno posvetovanje med upravnimi organi letališča in uporabniki letališča, z možnostjo, da se lahko katera koli stran obrne na neodvisen nadzorni organ, če uporabniki letališča spodbijajo odločitev o letaliških pristojbinah ali spremembi sistema obračunavanja pristojbin.

| (12) | Da bi zagotovili nepristranskost odločitev ter ustrezno in učinkovito uporabo te direktive, bi bilo treba v vsaki državi članici ustanoviti neodvisen nadzorni organ. Ta organ bi moral imeti za izvajanje svojih nalog na voljo vse potrebne vire, kar zadeva zaposlovanje, strokovno znanje in izkušnje ter finančna sredstva. |
| --- | --- |

(12)

Da bi zagotovili nepristranskost odločitev ter ustrezno in učinkovito uporabo te direktive, bi bilo treba v vsaki državi članici ustanoviti neodvisen nadzorni organ. Ta organ bi moral imeti za izvajanje svojih nalog na voljo vse potrebne vire, kar zadeva zaposlovanje, strokovno znanje in izkušnje ter finančna sredstva.

| (13) | Za uporabnike letališča je bistvenega pomena, da od upravnega organa letališča redno dobivajo podatke o tem, kako in na kakšni podlagi se obračunavajo letališke pristojbine. Takšna preglednost bi letalskim prevoznikom omogočila vpogled v stroške, ki jih ima letališče, in v produktivnost naložb letališča. Da bi lahko upravni organ letališča ustrezno ocenil zahteve glede prihodnjih vlaganj, bi bilo treba od uporabnikov letališča zahtevati, da mu pravočasno posredujejo svoje napovedi prometa, razvojne projekte ter posebne zahteve in predloge. |
| --- | --- |

(13)

Za uporabnike letališča je bistvenega pomena, da od upravnega organa letališča redno dobivajo podatke o tem, kako in na kakšni podlagi se obračunavajo letališke pristojbine. Takšna preglednost bi letalskim prevoznikom omogočila vpogled v stroške, ki jih ima letališče, in v produktivnost naložb letališča. Da bi lahko upravni organ letališča ustrezno ocenil zahteve glede prihodnjih vlaganj, bi bilo treba od uporabnikov letališča zahtevati, da mu pravočasno posredujejo svoje napovedi prometa, razvojne projekte ter posebne zahteve in predloge.

| (14) | Upravni organi letališč bi morali uporabnike letališča obveščati o večjih infrastrukturnih projektih, saj imajo ti velik vpliv na sistem ali na višino letaliških pristojbin. Ti podatki bi morali biti posredovani, da se omogoči spremljanje morebitnih stroškov, povezanih z infrastrukturo, z namenom zagotovitve ustreznih in stroškovno učinkovitih objektov, naprav in sredstev ter storitev na zadevnem letališču. |
| --- | --- |

(14)

Upravni organi letališč bi morali uporabnike letališča obveščati o večjih infrastrukturnih projektih, saj imajo ti velik vpliv na sistem ali na višino letaliških pristojbin. Ti podatki bi morali biti posredovani, da se omogoči spremljanje morebitnih stroškov, povezanih z infrastrukturo, z namenom zagotovitve ustreznih in stroškovno učinkovitih objektov, naprav in sredstev ter storitev na zadevnem letališču.

| (15) | Upravnim organom letališč bi bilo treba omogočiti, da uporabijo letališke pristojbine, ki ustrezajo infrastrukturi in/ali ravni opravljenih storitev, saj lahko letalski prevozniki od upravnega organa letališča upravičeno zahtevajo storitve, ki ustrezajo razmerju med ceno in kakovostjo. Dostop do različnih stopenj infrastrukture ali storitev pa bi moral biti na voljo na osnovi nediskriminacije vsem prevoznikom, ki jih želijo koristiti. Če povpraševanje presega ponudbo, bi se moral dostop določiti na podlagi objektivnega in nediskriminatornega merila, ki ga določi upravni organ letališča. Vsakršno razlikovanje letaliških pristojbin bi moralo biti pregledno, objektivno in temeljiti na jasnih merilih. |
| --- | --- |

(15)

Upravnim organom letališč bi bilo treba omogočiti, da uporabijo letališke pristojbine, ki ustrezajo infrastrukturi in/ali ravni opravljenih storitev, saj lahko letalski prevozniki od upravnega organa letališča upravičeno zahtevajo storitve, ki ustrezajo razmerju med ceno in kakovostjo. Dostop do različnih stopenj infrastrukture ali storitev pa bi moral biti na voljo na osnovi nediskriminacije vsem prevoznikom, ki jih želijo koristiti. Če povpraševanje presega ponudbo, bi se moral dostop določiti na podlagi objektivnega in nediskriminatornega merila, ki ga določi upravni organ letališča. Vsakršno razlikovanje letaliških pristojbin bi moralo biti pregledno, objektivno in temeljiti na jasnih merilih.

| (16) | Uporabniki letališča in upravni organ letališča bi morali imeti možnost skleniti sporazum o ravni storitev glede kakovosti storitev, opravljenih v zameno za letališke pristojbine. Pogajanja o kakovosti storitev, opravljenih v zameno za pristojbine, so lahko del rednih posvetovanj. |
| --- | --- |

(16)

Uporabniki letališča in upravni organ letališča bi morali imeti možnost skleniti sporazum o ravni storitev glede kakovosti storitev, opravljenih v zameno za letališke pristojbine. Pogajanja o kakovosti storitev, opravljenih v zameno za pristojbine, so lahko del rednih posvetovanj.

| (17) | Države članice imajo različne sisteme v zvezi z vnaprejšnjim financiranjem letaliških naložb. V državah članicah, kjer pride do vnaprejšnjega financiranja, bi se države članice ali upravni organi letališč morali zgledovati po politiki ICAO in/ali vzpostaviti svoje varnostne mehanizme. |
| --- | --- |

(17)

Države članice imajo različne sisteme v zvezi z vnaprejšnjim financiranjem letaliških naložb. V državah članicah, kjer pride do vnaprejšnjega financiranja, bi se države članice ali upravni organi letališč morali zgledovati po politiki ICAO in/ali vzpostaviti svoje varnostne mehanizme.

| (18) | Ta direktiva ne bi smela posegati v Pogodbo, zlasti v člene 81 do 89 Pogodbe. |
| --- | --- |

(18)

Ta direktiva ne bi smela posegati v Pogodbo, zlasti v člene 81 do 89 Pogodbe.

| (19) | Ker cilja te direktive, in sicer določitve skupnih načel za obračunavanje letaliških pristojbin na letališčih Skupnosti, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, saj na nacionalni ravni ni mogoče vzpostaviti enotnih sistemov obračunavanja letaliških pristojbin za celotno območje Skupnosti, in jih zaradi obsega in učinkov lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za dosego navedenega cilja – |
| --- | --- |

(19)

Ker cilja te direktive, in sicer določitve skupnih načel za obračunavanje letaliških pristojbin na letališčih Skupnosti, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, saj na nacionalni ravni ni mogoče vzpostaviti enotnih sistemov obračunavanja letaliških pristojbin za celotno območje Skupnosti, in jih zaradi obsega in učinkov lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za dosego navedenega cilja –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Predmet urejanja

1.   V tej direktivi so določena skupna načela za obračunavanje letaliških pristojbin na letališčih Skupnosti.

2.   Ta direktiva se uporablja za vsako letališče na ozemlju, za katero velja Pogodba, in je odprto za komercialni promet ter katerega letni promet presega 5 milijonov potnikov, in za letališče z najvišjim potniškim prometom v vsaki državi članici.

3.   Države članice objavijo seznam letališč na njihovem ozemlju, za katera se uporablja ta direktiva. Ta seznam temelji na podatkih Komisije (Eurostat) in se letno posodablja.

4.   Ta direktiva se ne uporablja za pristojbine, pobrane za plačilo preletnih in terminalnih storitev in navigacijskih služb zračnega prometa v skladu z Uredbo (ES) št. 1794/2006 ali za pristojbine, pobrane kot nadomestilo za storitve zemeljske oskrbe iz Priloge k Direktivi 96/67/ES, ali za pristojbine, obračunane za financiranje pomoči invalidnim osebam in potnikom z omejeno sposobnostjo iz Uredbe (ES) št. 1107/2006.

5.   Ta direktiva ne posega v pravico držav članic, da uporabijo dodatne ureditvene ukrepe, ki niso v nasprotju s to direktivo ali z drugimi ustreznimi določbami prava Skupnosti v zvezi s katerim koli upravnim organom letališča na njenem ozemlju. To lahko vključuje ukrepe ekonomskega nadzora, kot so odobritev sistemov obračunavanja pristojbin in/ali višino pristojbin, vključno z metodami obračunavanja, ki temeljijo na spodbudah, in določitev najvišjih cen.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej direktivi

| 1. | „letališče“ pomeni katerokoli površino, ki je posebej prilagojena za pristajanje, vzletanje in manevriranje zrakoplovov, vključno s pomožnimi objekti, napravami in sredstvi, ki se lahko uporabljajo pri teh operacijah za potrebe prometa zrakoplovov in storitev v zvezi z njimi, ter z objekti, napravami in sredstvi za zagotavljanje podpore komercialnemu zračnemu prevozu; |
| --- | --- |

1.

„letališče“ pomeni katerokoli površino, ki je posebej prilagojena za pristajanje, vzletanje in manevriranje zrakoplovov, vključno s pomožnimi objekti, napravami in sredstvi, ki se lahko uporabljajo pri teh operacijah za potrebe prometa zrakoplovov in storitev v zvezi z njimi, ter z objekti, napravami in sredstvi za zagotavljanje podpore komercialnemu zračnemu prevozu;

| 2. | „upravni organ letališča“ pomeni organ, katerega naloga je, na podlagi nacionalne zakonodaje, predpisov ali pogodb, po potrebi skupaj z drugimi dejavnostmi ali brez njih, upravljati letališko infrastrukturo ali infrastrukturo letaliških omrežij in poslovati z njo ter usklajevati in nadzirati dejavnosti različnih izvajalcev na zadevnih letališčih ali zadevnih omrežjih letališč; |
| --- | --- |

2.

„upravni organ letališča“ pomeni organ, katerega naloga je, na podlagi nacionalne zakonodaje, predpisov ali pogodb, po potrebi skupaj z drugimi dejavnostmi ali brez njih, upravljati letališko infrastrukturo ali infrastrukturo letaliških omrežij in poslovati z njo ter usklajevati in nadzirati dejavnosti različnih izvajalcev na zadevnih letališčih ali zadevnih omrežjih letališč;

| 3. | „uporabnik letališča“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki je odgovorna za prevoz potnikov, pošte in/ali tovora po zraku do ali od zadevnega letališča; |
| --- | --- |

3.

„uporabnik letališča“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki je odgovorna za prevoz potnikov, pošte in/ali tovora po zraku do ali od zadevnega letališča;

| 4. | „letališka pristojbina“ pomeni pristojbino, obračunano v korist upravnega organa letališča, ki jo plačajo uporabniki letališča za uporabo objektov, naprav in sredstev ter storitev, ki jih zagotavlja izključno upravni organ letališča in ki so povezane s pristankom, vzletom, osvetlitvijo in parkiranjem zrakoplova ter sprejemom in odpremo potnikov in tovora; |
| --- | --- |

4.

„letališka pristojbina“ pomeni pristojbino, obračunano v korist upravnega organa letališča, ki jo plačajo uporabniki letališča za uporabo objektov, naprav in sredstev ter storitev, ki jih zagotavlja izključno upravni organ letališča in ki so povezane s pristankom, vzletom, osvetlitvijo in parkiranjem zrakoplova ter sprejemom in odpremo potnikov in tovora;

| 5. | „omrežje letališč“ pomeni skupino letališč, ki jih določi država članica in jih upravlja isti upravni organ letališča. |
| --- | --- |

5.

„omrežje letališč“ pomeni skupino letališč, ki jih določi država članica in jih upravlja isti upravni organ letališča.

Člen 3

Nediskriminacija

Države članice zagotovijo, da pri letaliških pristojbinah v skladu z zakonodajo Skupnosti ni razlikovanja med uporabniki letališča. To pa ne izključuje prilagajanja letaliških pristojbin glede zadev javnega in splošnega interesa, vključno z okoljskimi vidiki. Merila za takšno prilagajanje morajo biti ustrezna, nepristranska in pregledna.

Člen 4

Omrežje letališč

Države članice lahko upravnemu organu omrežja letališč dovolijo, da za omrežje letališč določi skupen in pregleden sistem obračunavanja pristojbin.

Člen 5

Skupni sistemi obračunavanja pristojbin

Države članice lahko potem, ko obvestijo Komisijo, in v skladu s pravom Skupnosti upravnemu organu letališča dovolijo, da za letališča istega mesta ali somestja uporabi skupen in pregleden sistem obračunavanja pristojbin, če vsa letališča v celoti izpolnjujejo zahteve glede preglednosti iz člena 7.

Člen 6

Posvetovanje in pravna sredstva

1.   Države članice zagotovijo, da je vzpostavljen obvezen postopek za redno posvetovanje med upravnim organom letališča in uporabniki letališča ali zastopniki ali združenji uporabnikov letališča glede delovanja sistema obračunavanja letaliških pristojbin, glede višine letaliških pristojbin in po potrebi o kakovosti opravljenih storitev. Tako posvetovanje poteka najmanj enkrat letno, razen če ni bilo ob zadnjem posvetovanju dogovorjeno drugače. Če je med upravnim organom letališča in uporabniki letališča sklenjen večletni sporazum, posvetovanja potekajo v skladu s tem sporazumom. Države članice obdržijo pravico zahtevati pogostejše posvetovanje.

2.   Države članice zagotovijo, da se sistem obračunavanja letaliških pristojbin ali višine letaliških pristojbin, če je le mogoče, spremeni po dogovoru med upravnim organom letališča in uporabniki letališča. Zato upravni organ letališča predloži uporabnikom letališča vsak predlog za spremembo sistema obračunavanja ali višine letaliških pristojbin najpozneje štiri mesece pred začetkom veljavnosti, skupaj z razlogi za predlagane spremembe, razen v primeru izrednih okoliščin, ki pa jih mora uporabnikom letališča opravičiti. Upravni organ letališča se o predlaganih spremembah posvetuje z uporabniki letališča in pri dokončni odločitvi upošteva njihova stališča. Upravni organ letališča običajno objavi svojo odločitev ali priporočilo najpozneje dva meseca pred začetkom njegove veljavnosti. Če med upravnim organom letališča in uporabniki letališča ne pride do sporazuma o predlaganih spremembah, upravni organ letališča svojo odločitev utemelji glede na stališče uporabnikov letališča.

3.   Države članice zagotovijo, da lahko v primeru nesoglasja glede odločitve upravnega organa letališča o letaliških pristojbinah vsaka stran prosi neodvisni nadzorni organ iz člena 11 za posredovanje, ki nato preuči utemeljitve za spremembo sistema obračunavanja ali višine letaliških pristojbin.

4.   Sprememba sistema ali višine letaliških pristojbin, za katero se odloči upravni organ letališča, če je predložena neodvisnemu nadzornemu organu, ne bo začela učinkovati, dokler je ta organ ne preuči. Neodvisni nadzorni organ v štirih tednih po tem, ko se mu zadeva predloži sprejme začasno odločitev o začetku veljavnosti spremembe letaliških pristojbin, razen če je v enakem času mogoče sprejeti končno odločitev.

5.   Država članica se lahko odloči, da ne bo uporabila odstavkov 3 in 4 v zvezi s spremembami višine letaliških pristojbin ali strukture letaliških pristojbin na tistih letališčih, za katera:

| (a) | se v skladu z nacionalnim pravom uporablja obvezen postopek, po katerem neodvisni nadzorni organ določi ali odobri letališke pristojbine ali njihovo najvišjo raven; ali |
| --- | --- |

(a)

se v skladu z nacionalnim pravom uporablja obvezen postopek, po katerem neodvisni nadzorni organ določi ali odobri letališke pristojbine ali njihovo najvišjo raven; ali

| (b) | se v skladu z nacionalnim pravom uporablja obvezen postopek, po katerem neodvisni nadzorni organ redno ali na zahtevo zainteresiranih strani preveri, ali je med temi letališči dejanska konkurenca. Vedno, ko izid takega preverjanja to utemeljuje, država članica sklene, da neodvisni nadzorni organ določi ali odobri letališke pristojbine ali njihovo najvišjo raven. Ta odločitev se uporablja, dokler je na podlagi ocene tega organa to potrebno. |
| --- | --- |

(b)

se v skladu z nacionalnim pravom uporablja obvezen postopek, po katerem neodvisni nadzorni organ redno ali na zahtevo zainteresiranih strani preveri, ali je med temi letališči dejanska konkurenca. Vedno, ko izid takega preverjanja to utemeljuje, država članica sklene, da neodvisni nadzorni organ določi ali odobri letališke pristojbine ali njihovo najvišjo raven. Ta odločitev se uporablja, dokler je na podlagi ocene tega organa to potrebno.

Postopki, pogoji in merila, ki jih v namene tega odstavka uporabi država članica, so ustrezni, objektivni, nediskriminatorni in pregledni.

Člen 7

Preglednost

1.   Države članice zagotovijo, da upravni organ letališča vsakemu uporabniku letališča ali zastopnikom oziroma združenjem uporabnikov letališča pred vsakim posvetovanjem iz člena 6(1) pošlje informacije o vseh elementih, na podlagi katerih se določata sistem ali višina vseh pristojbin, ki jih upravni organ letališča zaračunava na vsakem letališču. Te informacije obsegajo vsaj:

| (a) | seznam različnih storitev in infrastrukture, ki se zagotavljajo kot povračilo za obračunano pristojbino; |
| --- | --- |

(a)

seznam različnih storitev in infrastrukture, ki se zagotavljajo kot povračilo za obračunano pristojbino;

| (b) | metodologijo, uporabljeno za določanje letaliških pristojbin; |
| --- | --- |

(b)

metodologijo, uporabljeno za določanje letaliških pristojbin;

| (c) | celotno strukturo stroškov v zvezi z letališkimi objekti, napravami in sredstvi ter storitvami, na katere se nanašajo letališke pristojbine; |
| --- | --- |

(c)

celotno strukturo stroškov v zvezi z letališkimi objekti, napravami in sredstvi ter storitvami, na katere se nanašajo letališke pristojbine;

| (d) | prihodke iz različnih pristojbin ter celotne stroške storitev, ki se financirajo s pristojbinami; |
| --- | --- |

(d)

prihodke iz različnih pristojbin ter celotne stroške storitev, ki se financirajo s pristojbinami;

| (e) | vsakršno financiranje javnih organov letaliških objektov, naprav in sredstev ter storitev, na katere se nanašajo letališke pristojbine; |
| --- | --- |

(e)

vsakršno financiranje javnih organov letaliških objektov, naprav in sredstev ter storitev, na katere se nanašajo letališke pristojbine;

| (f) | napovedi stanja glede pristojbin, rasti prometa in načrtovanih naložb na letališču; |
| --- | --- |

(f)

napovedi stanja glede pristojbin, rasti prometa in načrtovanih naložb na letališču;

| (g) | dejansko uporabo letališke infrastrukture in opreme v danem obdobju; in |
| --- | --- |

(g)

dejansko uporabo letališke infrastrukture in opreme v danem obdobju; in

| (h) | predviden izid predlaganih katerih koli večjih naložb glede vpliva na zmogljivost letališča. |
| --- | --- |

(h)

predviden izid predlaganih katerih koli večjih naložb glede vpliva na zmogljivost letališča.

2.   Države članice zagotovijo, da uporabniki letališča upravnemu organu letališča posredujejo podatke pred vsakim posvetovanjem, kakor je predvideno v členu 6(1), zlasti o:

| (a) | napovedih glede prometa; |
| --- | --- |

(a)

napovedih glede prometa;

| (b) | napovedih glede sestave in predvidene uporabe njihove flote; |
| --- | --- |

(b)

napovedih glede sestave in predvidene uporabe njihove flote;

| (c) | svojih razvojnih projektih na zadevnem letališču; in |
| --- | --- |

(c)

svojih razvojnih projektih na zadevnem letališču; in

| (d) | svojih zahtevah na zadevnem letališču. |
| --- | --- |

(d)

svojih zahtevah na zadevnem letališču.

3.   Ob upoštevanju nacionalne zakonodaje se podatki, posredovani na podlagi tega člena, štejejo za zaupne ali gospodarsko pomembne in tako se z njimi tudi ravna. Če delnice upravnega organa letališča kotirajo na borzi, je treba še zlasti izpolnjevati borzne predpise.

Člen 8

Nova infrastruktura

Države članice zagotovijo, da se upravni organ letališča pred dokončnim oblikovanjem načrtov za nove infrastrukturne projekte posvetuje z uporabniki letališča.

Člen 9

Standardi kakovosti

1.   Z namenom, da se zagotovi nemoteno in učinkovito delovanje letališča, države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da upravnemu organu letališča in zastopnikom ali združenjem uporabnikov letališča omogočijo začetek pogajanj o sporazumu o ravni storitev glede kakovosti storitev, opravljenih na letališču. Ta pogajanja o kakovosti storitev se lahko vključijo v posvetovanje iz člena 6(1).

2.   V vsakem tovrstnem sporazumu je določena raven storitev, ki jo mora zagotoviti upravni organ letališča, upoštevana pa sta dejanski sistem ali višina letaliških pristojbin in raven storitev, do katerih so uporabniki letališča upravičeni v zameno za plačilo letaliških pristojbin.

Člen 10

Razločevanje storitev

1.   Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi upravnemu organu letališča omogočijo, da spreminja kakovost in obseg posameznih letaliških storitev, terminalov ali delov terminalov, in sicer z namenom opravljanja prilagojenih storitev ali zagotavljanja namenskega terminala ali dela terminala. Višina letaliških pristojbin se lahko razlikuje glede na kakovost in obseg takih storitev, stroške storitev oziroma kakršno koli drugo objektivno in pregledno utemeljitev. Brez poseganja v člen 3 letališki upravni organi sami določijo take različne letališke pristojbine.

2.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da kateremu koli uporabniku letališča, ki želi uporabljati prilagojene storitve ali namenski terminal ali del terminala, omogočijo dostop do teh storitev in terminala ali dela terminala.

Če želi imeti dostop do prilagojenih storitev in/ali do namenskega terminala ali dela terminala več uporabnikov letališča, kakor je zaradi omejene zmogljivosti mogoče, se dostop določi na podlagi ustreznih, objektivnih, preglednih in nediskriminatornih meril. Ta merila lahko določi upravni organ letališča, države članice pa lahko zahtevajo, da jih odobri neodvisni nadzorni organ.

Člen 11

Neodvisni nadzorni organ

1.   Države članice imenujejo ali ustanovijo neodvisni organ, kot svoj nacionalni neodvisni nadzorni organ, da se zagotovi pravilna uporaba ukrepov, sprejetih za uskladitev s to direktivo, in prevzamejo najmanj naloge, dodeljene s členom 6. Ta organ je lahko isti kot subjekt, kateremu država članica zaupa izvajanje dodatnih ureditvenih ukrepov iz člena 1(5), vključno z odobritvijo sistema obračunavanja in/ali višino letaliških pristojbin, pod pogojem, da izpolnjuje zahteve iz odstavka 3 tega člena.

2.   Ob upoštevanju nacionalnega prava, ta direktiva ne preprečuje, da neodvisen nadzorni organ, pod njegovim nadzorom in njegovo odgovornostjo, prenese izvajanje te direktive na druge neodvisne nadzorne organe, pod pogojem, da izvajanje poteka v skladu z istimi standardi.

3.   Države članice zagotovijo neodvisnost neodvisnega nadzornega organa tako, da zagotovijo njegovo pravno ločenost in funkcionalno neodvisnost od vseh upravnih organov letališč in letalskih prevoznikov. Države članice, ki ohranijo lastništvo nad letališči, upravnimi organi letališč ali letalskimi prevozniki ali prevladujoč vpliv v upravnih organih letališč ali pri letalskih prevoznikih, zagotovijo, da se funkcije, povezane s takim lastništvom ali nadzorom, ne prenesejo na neodvisen nadzorni organ. Države članice zagotovijo, da neodvisen nadzorni organ izvaja svoja pooblastila nepristransko in pregledno.

4.   Države članice Komisijo uradno obvestijo o imenu in naslovu neodvisnega nadzornega organa, njemu dodeljenih nalogah in odgovornostih ter o ukrepih, sprejetih za zagotovitev skladnosti z odstavkom 3.

5.   Države članice lahko za potrebe neodvisnega nadzornega organa vzpostavijo mehanizem financiranja, ki lahko vključuje obračunavanje pristojbine uporabnikom letališč in upravnim organom letališč.

6.   Države članice zagotovijo, da se v primeru nesoglasij iz člena 6(3) sprejmejo ustrezni ukrepi, da bi se:

| (a) | vzpostavil postopek za reševanje nesoglasij med upravnim organom letališča in uporabniki letališča; |
| --- | --- |

(a)

vzpostavil postopek za reševanje nesoglasij med upravnim organom letališča in uporabniki letališča;

| (b) | določilo pogoje, pod katerimi se neodvisen nadzorni organ lahko vključi v reševanje nesoglasja. Neodvisen nadzorni organ lahko zavrne pritožbe, za katere meni, da niso ustrezno utemeljene ali zadostno dokumentirane; in |
| --- | --- |

(b)

določilo pogoje, pod katerimi se neodvisen nadzorni organ lahko vključi v reševanje nesoglasja. Neodvisen nadzorni organ lahko zavrne pritožbe, za katere meni, da niso ustrezno utemeljene ali zadostno dokumentirane; in

| (c) | določila merila, v skladu s katerimi se bodo nesoglasja preučila, da bi tako dosegli rešitev. |
| --- | --- |

(c)

določila merila, v skladu s katerimi se bodo nesoglasja preučila, da bi tako dosegli rešitev.

Ti postopki, pogoji in merila so nediskriminatorni, pregledni in objektivni.

7.   Pri preverjanju upravičenosti spremembe sistema obračunavanja ali višine letaliških pristojbin iz člena 6 ima neodvisen nadzorni organ dostop do potrebnih podatkov zadevnih strani, s katerimi se mora posvetovati preden sprejme odločitev. Brez poseganja v člen 6(4) svojo končno odločitev objavi čim prej, vendar najpozneje v štirih mesecih od dneva, ko mu je bila zadeva predložena. V izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih se ta rok lahko podaljša za dva meseca. Odločitve neodvisnega nadzornega organa so zavezujoče, brez da bi posegale v parlamentarni ali sodni pregled, v skladu z ustrezno ureditvijo v državah članicah.

8.   Neodvisen nadzorni organ izda letno poročilo o svojih dejavnostih.

Člen 12

Poročilo in revizija

1.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do 15. marca 2013 predloži poročilo o uporabi te direktive, v katerem oceni napredek pri doseganju ciljev, po potrebi pa doda tudi ustrezne predloge za njeno revizijo.

2.   Države članice in Komisija sodelujejo pri uporabi te direktive, zlasti glede zbiranja podatkov za poročilo iz odstavka 1.

Člen 13

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo do 15. marca 2011. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih določb nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 14

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 15

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 11. marca 2009

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

A. VONDRA

---

(1)  UL C 10, 15.1.2008, str. 35.

1

(2)  UL C 305, 15.12.2007, str. 11.

2

(3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu), Skupno stališče Sveta z dne 23. junija 2008 (UL C 254 E, 7.10.2008, str. 18) in Stališče Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu). Sklep Sveta z dne 19. februarja 2009.

3

(4)  UL L 341, 7.12.2006, str. 3.

4

(5)  UL L 272, 25.10.1996, str. 36.

5

(6)  UL L 204, 26.7.2006, str. 1.

6

---

| 14.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 70/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 70/17

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2008/19/ES

z dne 12. marca 2009

o spremembi Direktive Sveta 72/245/EGS o radijskih motnjah (elektromagnetna združljivost) vozil zaradi prilagoditve tehničnemu napredku

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 2007/46/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (1), ter zlasti člena 39(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 72/245/EGS z dne 20. junija 1972 o radijskih motnjah (elektromagnetna združljivost) vozil (2) je ena od posamičnih direktiv v okviru postopka ES-homologacije, določenega v skladu z Direktivo Sveta 70/156/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil (3). Določbe Direktive 70/156/EGS, ki se nanašajo na sisteme, sestavne dele in samostojne tehnične enote za vozila, se zato uporabljajo za Direktivo 72/245/EGS. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 72/245/EGS z dne 20. junija 1972 o radijskih motnjah (elektromagnetna združljivost) vozil (2) je ena od posamičnih direktiv v okviru postopka ES-homologacije, določenega v skladu z Direktivo Sveta 70/156/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil (3). Določbe Direktive 70/156/EGS, ki se nanašajo na sisteme, sestavne dele in samostojne tehnične enote za vozila, se zato uporabljajo za Direktivo 72/245/EGS.

| (2) | V skladu s točko 3.2.9 Priloge I k Direktivi 72/245/EGS sestavni deli, ki se prodajajo kot oprema poprodajnega trga, namenjena za vgradnjo v motorna vozila, ne potrebujejo homologacije, če niso v zvezi s funkcijami, ki se nanašajo na odpornost. Predvideno je prehodno obdobje štirih let z začetkom 3. decembra 2004, v katerem mora tehnična služba določiti, ali se sestavni del, ki se daje v promet, nanaša na odpornost ali ne, in izdati potrdilo v skladu z vzorcem iz Priloge III C. Države članice morajo Evropski komisiji poročati o vseh primerih zavrnitve homologacije iz varnostnih razlogov. V skladu z navedeno določbo mora Komisija na podlagi praktičnih izkušenj z navedeno zahtevo in poročil, ki jih predložijo države članice, pred koncem prehodnega obdobja odločiti, ali bo navedeno potrdilo še potrebno kot dodatek k Izjavi o skladnosti. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s točko 3.2.9 Priloge I k Direktivi 72/245/EGS sestavni deli, ki se prodajajo kot oprema poprodajnega trga, namenjena za vgradnjo v motorna vozila, ne potrebujejo homologacije, če niso v zvezi s funkcijami, ki se nanašajo na odpornost. Predvideno je prehodno obdobje štirih let z začetkom 3. decembra 2004, v katerem mora tehnična služba določiti, ali se sestavni del, ki se daje v promet, nanaša na odpornost ali ne, in izdati potrdilo v skladu z vzorcem iz Priloge III C. Države članice morajo Evropski komisiji poročati o vseh primerih zavrnitve homologacije iz varnostnih razlogov. V skladu z navedeno določbo mora Komisija na podlagi praktičnih izkušenj z navedeno zahtevo in poročil, ki jih predložijo države članice, pred koncem prehodnega obdobja odločiti, ali bo navedeno potrdilo še potrebno kot dodatek k Izjavi o skladnosti.

| (3) | Kakor je predvideno v točki 3.2.9 Priloge I k Direktivi 72/245/EGS in ob upoštevanju dejstva, da Evropska komisija ni prejela nobenih poročil držav članic v zvezi s primeri zavrnitve izdaje potrdila, se zdaj predlaga ukinitev sodelovanja tehnične službe v primeru sestavnih delov, ki se prodajajo kot oprema poprodajnega trga, namenjena za vgradnjo v motorna vozila, če niso v zvezi s funkcijami, ki se nanašajo na odpornost, in odprava zahteve po potrdilu v skladu z vzorcem iz Priloge III C, kakor je določeno v točki 3.2.9 Priloge I. |
| --- | --- |

(3)

Kakor je predvideno v točki 3.2.9 Priloge I k Direktivi 72/245/EGS in ob upoštevanju dejstva, da Evropska komisija ni prejela nobenih poročil držav članic v zvezi s primeri zavrnitve izdaje potrdila, se zdaj predlaga ukinitev sodelovanja tehnične službe v primeru sestavnih delov, ki se prodajajo kot oprema poprodajnega trga, namenjena za vgradnjo v motorna vozila, če niso v zvezi s funkcijami, ki se nanašajo na odpornost, in odprava zahteve po potrdilu v skladu z vzorcem iz Priloge III C, kakor je določeno v točki 3.2.9 Priloge I.

| (4) | Direktivo 72/245/EGS je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Direktivo 72/245/EGS je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Tehničnega odbora za motorna vozila – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Tehničnega odbora za motorna vozila –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 72/245/EGS se spremeni:

| 1. | na seznamu prilog se črta sklicevanje na Prilogo III C:






  „PRILOGA III C | Vzorec potrdila v zvezi s Prilogo I, 3.2.9“; |
| --- | --- | --- |

1.

na seznamu prilog se črta sklicevanje na Prilogo III C:

„PRILOGA III C

Vzorec potrdila v zvezi s Prilogo I, 3.2.9“;

| 2. | v točki 3.2.9 Priloge I se črta drugi pododstavek; |
| --- | --- |

2.

v točki 3.2.9 Priloge I se črta drugi pododstavek;

| 3. | Priloga III C se črta. |
| --- | --- |

3.

Priloga III C se črta.

Člen 2

1.   Države članice najpozneje do 1. oktobra 2009 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov.

Navedene predpise uporabljajo od 2. oktobra 2009.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 12. marca 2009

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 263, 9.10.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 152, 6.7.1972, str. 15.

2

(3)  UL L 42, 23.2.1970, str. 1.

3

---

Popravki

| 14.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 70/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 70/19

---

Popravek Uredbe Sveta (ES) št. 2201/2003 z dne 27. novembra 2003 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1347/2000

(
  Uradni list Evropske unije L 338 z dne 23. decembra 2003
  )

(Slovenska posebna izdaja, Poglavje 19, Zvezek 6, str. 243)

Stran 255, člen 42:

| (a) | prvi pododstavek odstavka 1: |
| --- | --- |

(a)

prvi pododstavek odstavka 1:

besedilo:

„1.   Pravica do stikov z otrokom iz člena [...]“

se glasi:

„1.   Vrnitev otroka iz člena [...]“;

| (b) | drugi pododstavek odstavka 1: |
| --- | --- |

(b)

drugi pododstavek odstavka 1:

besedilo:

„Celo kadar nacionalno pravo za odločbo o pravici do stikov ne predvideva [...]“

se glasi:

„Celo kadar nacionalno pravo za odločbo o vrnitvi otroka ne predvideva [...]“.

---