# Az Európai Unió L 150/2009

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2009.150.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 150 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 52. évfolyam2009. június 13. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2009.150.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 150

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

52. évfolyam2009. június 13.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság 497/2009/EK rendelete (2009. június 12.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 498/2009/EK rendelete (2009. június 12.) az élő szarvasmarhafélék szállítás közbeni kíméletével kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására vonatkozó követelmények tekintetében az 1254/1999/EK tanácsi rendelet szerint részletes szabályok megállapításáról szóló 639/2003/EK rendelet módosításáról | 3 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | A Bizottság 2009/56/EK irányelve (2009. június 12.) a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról szóló 2006/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló 2008/126/EK irányelvnek az átültetés időpontja tekintetében történő helyesbítéséről (
  1
  ) | 5 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

A Bizottság 497/2009/EK rendelete (2009. június 12.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

*

A Bizottság 498/2009/EK rendelete (2009. június 12.) az élő szarvasmarhafélék szállítás közbeni kíméletével kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására vonatkozó követelmények tekintetében az 1254/1999/EK tanácsi rendelet szerint részletes szabályok megállapításáról szóló 639/2003/EK rendelet módosításáról

3

IRÁNYELVEK

*

A Bizottság 2009/56/EK irányelve (2009. június 12.) a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról szóló 2006/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló 2008/126/EK irányelvnek az átültetés időpontja tekintetében történő helyesbítéséről (
  1
  )

1

5

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Tanács |
| | | 2009/458/EK |
| | * | A Tanács határozata (2009. május 6.) a Romániának nyújtandó kölcsönös támogatásról | 6 |
| | | 2009/459/EK |
| | * | A Tanács határozata (2009. május 6.) a Romániának nyújtandó középtávú közösségi pénzügyi támogatásról | 8 |
| | | Bizottság |
| | | 2009/460/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2009. június 5.) a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 6. cikkében említett, a biztonsági célok elérésének értékelésére alkalmazandó közös biztonsági módszer elfogadásáról
  (az értesítés a C(2009) 4246. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 11 |
| | | 2009/461/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2009. június 12.) a Bizottság képviselőjének az Európai Gyógyszerügynökség igazgatótanácsába történő kinevezéséről | 20 |
| | | 2009/462/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2009. június 12.) a körülhatárolt területeken kívülről származó fogékony faanyagokra vonatkozó alkalmazási időpont tekintetében a 2009/420/EK határozattal módosított 2006/133/EK határozat melléklete 1. pontjának d) alpontjától való eltérésről
  (az értesítés a C(2009) 4515. számú dokumentummal történt) | 21 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Tanács

2009/458/EK

*

A Tanács határozata (2009. május 6.) a Romániának nyújtandó kölcsönös támogatásról

6

2009/459/EK

*

A Tanács határozata (2009. május 6.) a Romániának nyújtandó középtávú közösségi pénzügyi támogatásról

8

Bizottság

2009/460/EK

*

A Bizottság határozata (2009. június 5.) a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 6. cikkében említett, a biztonsági célok elérésének értékelésére alkalmazandó közös biztonsági módszer elfogadásáról
  (az értesítés a C(2009) 4246. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2009) 4246. számú dokumentummal történt)

1

11

2009/461/EK

*

A Bizottság határozata (2009. június 12.) a Bizottság képviselőjének az Európai Gyógyszerügynökség igazgatótanácsába történő kinevezéséről

20

2009/462/EK

*

A Bizottság határozata (2009. június 12.) a körülhatárolt területeken kívülről származó fogékony faanyagokra vonatkozó alkalmazási időpont tekintetében a 2009/420/EK határozattal módosított 2006/133/EK határozat melléklete 1. pontjának d) alpontjától való eltérésről
  (az értesítés a C(2009) 4515. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2009) 4515. számú dokumentummal történt)

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 13.6.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 150/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 150/1

---

A BIZOTTSÁG 497/2009/EK RENDELETE

(2009. június 12.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet mellklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2009. június 13-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. június 12-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 37,3 |
| MK | 35,9 |
| TR | 41,3 |
| ZA | 28,0 |
| ZZ | 35,6 |
| 0707 00 05 | JO | 162,3 |
| MK | 31,4 |
| TR | 162,3 |
| ZZ | 118,7 |
| 0709 90 70 | TR | 85,9 |
| ZZ | 85,9 |
| 0805 50 10 | AR | 54,7 |
| TR | 87,8 |
| ZA | 65,6 |
| ZZ | 69,4 |
| 0808 10 80 | AR | 82,8 |
| BR | 76,6 |
| CL | 79,2 |
| CN | 99,5 |
| NZ | 100,2 |
| US | 117,5 |
| ZA | 78,8 |
| ZZ | 90,7 |
| 0809 10 00 | TN | 146,2 |
| TR | 168,7 |
| ZZ | 157,5 |
| 0809 20 95 | TR | 505,0 |
| ZZ | 505,0 |
| 0809 30 | TR | 133,0 |
| US | 340,6 |
| ZZ | 236,8 |
| 0809 40 05 | CL | 118,9 |
| ZZ | 118,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

37,3

MK

35,9

TR

41,3

ZA

28,0

ZZ

35,6

0707 00 05

JO

162,3

MK

31,4

TR

162,3

ZZ

118,7

0709 90 70

TR

85,9

ZZ

85,9

0805 50 10

AR

54,7

TR

87,8

ZA

65,6

ZZ

69,4

0808 10 80

AR

82,8

BR

76,6

CL

79,2

CN

99,5

NZ

100,2

US

117,5

ZA

78,8

ZZ

90,7

0809 10 00

TN

146,2

TR

168,7

ZZ

157,5

0809 20 95

TR

505,0

ZZ

505,0

0809 30

TR

133,0

US

340,6

ZZ

236,8

0809 40 05

CL

118,9

ZZ

118,9

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 13.6.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 150/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 150/3

---

A BIZOTTSÁG 498/2009/EK RENDELETE

(2009. június 12.)

az élő szarvasmarhafélék szállítás közbeni kíméletével kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására vonatkozó követelmények tekintetében az 1254/1999/EK tanácsi rendelet szerint részletes szabályok megállapításáról szóló 639/2003/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1) és különösen annak 170. cikkére, összefüggésben 4. cikkével,

mivel:

| (1) | A 639/2003/EK bizottsági rendelet (2) 1. cikke az export-visszatérítések kifizetésének feltételeként az állatok szállítás közbeni védelméről szóló közösségi jogszabályok betartására hivatkozik. |
| --- | --- |

(1)

A 639/2003/EK bizottsági rendelet (2) 1. cikke az export-visszatérítések kifizetésének feltételeként az állatok szállítás közbeni védelméről szóló közösségi jogszabályok betartására hivatkozik.

| (2) | Az Európai Közösségek Bíróságának a C-37/06. és C-58/06. sz. egyesített ügyekben 2008. január 17-én hozott ítélete, valamint a C-96/06. sz. ügyben 2008. március 13-án hozott ítélete nyomán célszerű tisztázni a 639/2003/EK rendelet és az állatoknak a szállítás és a kapcsolódó műveletek közbeni védelméről, valamint a 64/432/EGK és a 93/119/EK irányelv és az 1255/97/EK rendelet módosításáról szóló, 2004. december 22-i 2005/1/EK tanácsi rendelet (3) közötti kapcsolatot. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Közösségek Bíróságának a C-37/06. és C-58/06. sz. egyesített ügyekben 2008. január 17-én hozott ítélete, valamint a C-96/06. sz. ügyben 2008. március 13-án hozott ítélete nyomán célszerű tisztázni a 639/2003/EK rendelet és az állatoknak a szállítás és a kapcsolódó műveletek közbeni védelméről, valamint a 64/432/EGK és a 93/119/EK irányelv és az 1255/97/EK rendelet módosításáról szóló, 2004. december 22-i 2005/1/EK tanácsi rendelet (3) közötti kapcsolatot.

| (3) | Indokolt pontosan meghatározni az 1/2005/EK rendeletben szereplő, a piaci szereplőknek szóló azon állatjólléti szabályokat, amelyek megsértése a visszatérítésnek az adott jogsértéssel összefüggő elvesztéséhez vezet. Ebben az összefüggésben az 1/2005/EK rendelet 2. és 3. cikke, valamint 4–9. cikke és az ott említett mellékletek célja a piaci szereplőknek szóló olyan rendelkezések meghatározása, amelyek közvetlenül az állatok védelmére irányuló célkitűzéshez kapcsolódnak, míg a rendelet további rendelkezései igazgatási szabályokra vonatkoznak. |
| --- | --- |

(3)

Indokolt pontosan meghatározni az 1/2005/EK rendeletben szereplő, a piaci szereplőknek szóló azon állatjólléti szabályokat, amelyek megsértése a visszatérítésnek az adott jogsértéssel összefüggő elvesztéséhez vezet. Ebben az összefüggésben az 1/2005/EK rendelet 2. és 3. cikke, valamint 4–9. cikke és az ott említett mellékletek célja a piaci szereplőknek szóló olyan rendelkezések meghatározása, amelyek közvetlenül az állatok védelmére irányuló célkitűzéshez kapcsolódnak, míg a rendelet további rendelkezései igazgatási szabályokra vonatkoznak.

| (4) | Az 1234/2007/EK rendelet 168. cikke, valamint a 639/2003/EK rendelet kimondja, hogy az export-visszatérítések kifizetésének feltétele az állatok jóllétére vonatkozó szabályok betartása. Ezért szükséges egyértelműen rögzíteni, hogy – a Bíróság ítélkezési gyakorlatában vis maiorként elismert esetek sérelme nélkül – ezen állatjólléti rendelkezések megsértése nem az export-visszatérítések csökkentéséhez, hanem elvesztéséhez vezet, azon állatok számától függően, amelyek tekintetében az állatjólléti követelményeket nem tartották be. E rendelkezésekből, valamint az 1/2005/EK rendelet 2. és 3. cikkében, 4–9. cikkében és az ott említett mellékletekben foglalt állatjólléti szabályokból ugyanígy következik, hogy azon állatok tekintetében, amelyek esetében az említett állatjólléti szabályokat nem tartották be, a visszatérítés elveszik, függetlenül az állatok tényleges fizikai állapotától. |
| --- | --- |

(4)

Az 1234/2007/EK rendelet 168. cikke, valamint a 639/2003/EK rendelet kimondja, hogy az export-visszatérítések kifizetésének feltétele az állatok jóllétére vonatkozó szabályok betartása. Ezért szükséges egyértelműen rögzíteni, hogy – a Bíróság ítélkezési gyakorlatában vis maiorként elismert esetek sérelme nélkül – ezen állatjólléti rendelkezések megsértése nem az export-visszatérítések csökkentéséhez, hanem elvesztéséhez vezet, azon állatok számától függően, amelyek tekintetében az állatjólléti követelményeket nem tartották be. E rendelkezésekből, valamint az 1/2005/EK rendelet 2. és 3. cikkében, 4–9. cikkében és az ott említett mellékletekben foglalt állatjólléti szabályokból ugyanígy következik, hogy azon állatok tekintetében, amelyek esetében az említett állatjólléti szabályokat nem tartották be, a visszatérítés elveszik, függetlenül az állatok tényleges fizikai állapotától.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 639/2003/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A 0102 KN-kód alá tartozó élő szarvasmarhafélék (a továbbiakban: az állatok) export-visszatérítésének az 1234/2007/EK rendelet 168. cikke szerinti kifizetése attól függ, hogy betartják-e – az állatoknak a végső érkezési hely szerinti harmadik ország első kirakodási helyéig történő szállítása során – az 1/2005/EK tanácsi rendelet (4) 2. és 3. cikkében, 4–9. cikkében és az ott említett mellékletekben, valamint az e rendeletben foglalt rendelkezéseket. |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A 0102 KN-kód alá tartozó élő szarvasmarhafélék (a továbbiakban: az állatok) export-visszatérítésének az 1234/2007/EK rendelet 168. cikke szerinti kifizetése attól függ, hogy betartják-e – az állatoknak a végső érkezési hely szerinti harmadik ország első kirakodási helyéig történő szállítása során – az 1/2005/EK tanácsi rendelet (4) 2. és 3. cikkében, 4–9. cikkében és az ott említett mellékletekben, valamint az e rendeletben foglalt rendelkezéseket.

| 2. | Az 5. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Az állatonként járó, a második albekezdésnek megfelelően számított export-visszatérítés teljes összege nem fizethető:






  a) | a szállítás során elpusztult állatok után, a (2) bekezdésben előírtak kivételével; |
| --- | --- | --- |

2.

Az 5. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az állatonként járó, a második albekezdésnek megfelelően számított export-visszatérítés teljes összege nem fizethető:

a)

a szállítás során elpusztult állatok után, a (2) bekezdésben előírtak kivételével;

| b) | olyan állatok után, amelyek megellettek vagy elvetéltek a szállítás során, a végső érkezési hely szerinti harmadik országban való első kirakodásuk előtt; |
| --- | --- |

b)

olyan állatok után, amelyek megellettek vagy elvetéltek a szállítás során, a végső érkezési hely szerinti harmadik országban való első kirakodásuk előtt;

| c) | olyan állatok után, amelyek esetében – a 4. cikk (2) bekezdésében említett dokumentumok és/vagy az e rendeletnek való megfeleléssel kapcsolatban az illetékes hatóság rendelkezésére álló minden egyéb elem alapján – az illetékes hatóság véleménye szerint nem teljesültek az 1/2005/EK tanácsi rendelet 2. és 3. cikkében, 4–9. cikkében és az ott említett mellékletekben foglaltak.” |
| --- | --- |

c)

olyan állatok után, amelyek esetében – a 4. cikk (2) bekezdésében említett dokumentumok és/vagy az e rendeletnek való megfeleléssel kapcsolatban az illetékes hatóság rendelkezésére álló minden egyéb elem alapján – az illetékes hatóság véleménye szerint nem teljesültek az 1/2005/EK tanácsi rendelet 2. és 3. cikkében, 4–9. cikkében és az ott említett mellékletekben foglaltak.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet a hatálybalépés napja után elfogadott kiviteli nyilatkozatokra kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. június 12-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 93., 2003.4.10., 10. o.

2

(3)  HL L 3., 2005.1.5., 1. o.

3

(4)  HL L 3., 2005.1.5., 1. o.”;

4

---

IRÁNYELVEK

| 13.6.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 150/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 150/5

---

A BIZOTTSÁG 2009/56/EK IRÁNYELVE

(2009. június 12.)

a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról szóló 2006/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló 2008/126/EK irányelvnek az átültetés időpontja tekintetében történő helyesbítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról és a 82/714/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 12-i 2006/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 20. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról szóló 2006/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2008. december 19-i 2008/126/EK bizottsági irányelv (2) 2. cikkének megfelelően a tagállamok kötelesek 2008. december 30-i hatállyal átültetni a 2008/126/EK irányelvet. |
| --- | --- |

(1)

A belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról szóló 2006/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2008. december 19-i 2008/126/EK bizottsági irányelv (2) 2. cikkének megfelelően a tagállamok kötelesek 2008. december 30-i hatállyal átültetni a 2008/126/EK irányelvet.

| (2) | Technikai okokból az adott időpontig a 2008/126/EK irányelvet nem tették közzé a Hivatalos Lapban. Ezért a 2008/126/EK irányelvet a hatálybalépés időpontja tekintetében helyesbíteni kell. |
| --- | --- |

(2)

Technikai okokból az adott időpontig a 2008/126/EK irányelvet nem tették közzé a Hivatalos Lapban. Ezért a 2008/126/EK irányelvet a hatálybalépés időpontja tekintetében helyesbíteni kell.

| (3) | A 2006/87/EK irányelv módosításait a lehető leghamarabb végre kell hajtani a verseny torzulásának és az eltérő biztonsági szintek kialakulásának a megelőzése érdekében. A 2008/126/EK irányelv 2009. január 31-i közzétételét követően ésszerű határidőt kell megadni az irányelv átültetésére. |
| --- | --- |

(3)

A 2006/87/EK irányelv módosításait a lehető leghamarabb végre kell hajtani a verseny torzulásának és az eltérő biztonsági szintek kialakulásának a megelőzése érdekében. A 2008/126/EK irányelv 2009. január 31-i közzétételét követően ésszerű határidőt kell megadni az irányelv átültetésére.

| (4) | Az ebben az irányelvben előírt intézkedés összhangban van a belvízi áru- és személyszállításra vonatkozó nemzeti hajóvezetői bizonyítványok kölcsönös elismeréséről szóló, 1991. december 16-i 91/672/EGK tanácsi irányelv (3) 7. cikkében említett bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az ebben az irányelvben előírt intézkedés összhangban van a belvízi áru- és személyszállításra vonatkozó nemzeti hajóvezetői bizonyítványok kölcsönös elismeréséről szóló, 1991. december 16-i 91/672/EGK tanácsi irányelv (3) 7. cikkében említett bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2008/126/EK irányelv 2. cikkének első bekezdésében a „2008. december 30.” időpont helyébe „2009. június 30.” lép.

2. cikk

Ennek az irányelvnek a 2006/87/EK irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében említett belvízi utakkal rendelkező tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2009. június 12-én.

a Bizottság részéről

Antonio TAJANI

alelnök

---

(1)  HL L 389., 2006.12.30., 1. o.

1

(2)  HL L 32., 2009.1.31., 1. o.

2

(3)  HL L 373., 1991.12.31., 29. o.

3

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Tanács

| 13.6.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 150/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 150/6

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2009. május 6.)

a Romániának nyújtandó kölcsönös támogatásról

(2009/458/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 119. cikkére,

tekintettel a Bizottságnak a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően tett ajánlására,

mivel:

| (1) | A román pénzügyi és tőkepiacok a közelmúltban nyomás alá kerültek, aminek hátterében a globális gazdasági visszaesés és a román gazdaság állapotára vonatkozó – a jelentős fizetésimérleg- és a gyorsan növekvő költségvetési hiány miatt felmerülő – aggodalom áll. Az árfolyamra nehezedő nyomás is fokozódott, ami kockázatot jelent a tágabb értelemben vett bankszektor stabilitására. |
| --- | --- |

(1)

A román pénzügyi és tőkepiacok a közelmúltban nyomás alá kerültek, aminek hátterében a globális gazdasági visszaesés és a román gazdaság állapotára vonatkozó – a jelentős fizetésimérleg- és a gyorsan növekvő költségvetési hiány miatt felmerülő – aggodalom áll. Az árfolyamra nehezedő nyomás is fokozódott, ami kockázatot jelent a tágabb értelemben vett bankszektor stabilitására.

| (2) | A kormány és a Román Nemzeti Bank válaszként átfogó stratégiát dolgozott ki a makrogazdasági politika megszilárdítására és a pénzpiaci nyomás enyhítésére, és e stratégiát szándéknyilatkozatban is körvonalazta, amelyet a Bizottság 2009. április 27-én kapott kézhez. A gazdasági program sarkalatos pontja, hogy a 2008-ban 5,4 %-ot elérő GDP-arányos költségvetési hiányt 2009-ben a GDP 5,1 %-ára, 2011-re pedig a GDP 3 %-a alá csökkentse. Az alacsonyabb költségvetési hiány fenntartható megvalósítása érdekében intézkedéseket fognak hozni a költségvetési stratégia és folyamat javítására. A gazdasági program és különösen a költségvetési célszámok a költségvetésben és a konvergenciaprogramban is megjelennek majd. |
| --- | --- |

(2)

A kormány és a Román Nemzeti Bank válaszként átfogó stratégiát dolgozott ki a makrogazdasági politika megszilárdítására és a pénzpiaci nyomás enyhítésére, és e stratégiát szándéknyilatkozatban is körvonalazta, amelyet a Bizottság 2009. április 27-én kapott kézhez. A gazdasági program sarkalatos pontja, hogy a 2008-ban 5,4 %-ot elérő GDP-arányos költségvetési hiányt 2009-ben a GDP 5,1 %-ára, 2011-re pedig a GDP 3 %-a alá csökkentse. Az alacsonyabb költségvetési hiány fenntartható megvalósítása érdekében intézkedéseket fognak hozni a költségvetési stratégia és folyamat javítására. A gazdasági program és különösen a költségvetési célszámok a költségvetésben és a konvergenciaprogramban is megjelennek majd.

| (3) | A Tanács – főként a román konvergenciaprogram naprakésszé tett változatának és a nemzeti reformprogram végrehajtásának éves felülvizsgálata, valamint a konvergenciajelentés és az éves értékelő jelentés összefüggésében elért előrehaladás rendszeres felülvizsgálata keretében – rendszeresen megvizsgálja a Romániában végrehajtott gazdaságpolitikát. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács – főként a román konvergenciaprogram naprakésszé tett változatának és a nemzeti reformprogram végrehajtásának éves felülvizsgálata, valamint a konvergenciajelentés és az éves értékelő jelentés összefüggésében elért előrehaladás rendszeres felülvizsgálata keretében – rendszeresen megvizsgálja a Romániában végrehajtott gazdaságpolitikát.

| (4) | A külső finanszírozási igény várhatóan továbbra is fontos szerepet fog játszani, mivel 2009 és 2011 között a közvetlen külföldi tőkebefektetések és más pénzügyi vagy tőkeáramok nem lesznek képesek finanszírozni a folyó fizetési mérleg csökkenő, de tartós hiányát, amihez az is társul, hogy sok rövid és hosszú lejáratú devizahitel esetében a hitelek továbbgörgetésére van szükség. A teljes külső finanszírozási igény a 2011 első negyedéig tartó időszakban körülbelül 20 milliárd EUR-ra becsülhető. A feltevések szerint a külföldi bankok romániai hiteleinek megújítási rátája a kölcsönös támogatás odaítélését követően 100 % lesz, összhangban a főbb külföldi bankok azon kötelezettségvállalásával, miszerint nem vonják ki tőkéjüket Romániából (amint azt 2009. március 26-i közös nyilatkozatukban is megerősítették); az anyavállalattal szembeni vállalati adósságoknak és a román bankok külföldi adósságainak a megújítási rátája 2009-ben a feltevések szerint 50 % lesz. 2010-ben és 2011-ben a feltevések szerint minden esedékessé váló külföldi kötelezettséget 100 %-ban megújítanak, köszönhetően a pénzügyi piacok várható stabilizálódásának és a román exportpiacok kezdődő élénkülésének. A megfelelően magas (a még nem esedékes rövid lejáratú külső adósság több mint 100 %-át fedező) devizatartalékra vonatkozó céltól eltekintve az egyéb tőkekiáramlások, mint például a viszonzatlan átutalások, a kereskedelmi hitelek csökkenése és a portfólióbefektetések kivonása tekintetében óvatos feltevésekkel éltek annak érdekében, hogy a számítások további mozgásteret tegyenek lehetővé. |
| --- | --- |

(4)

A külső finanszírozási igény várhatóan továbbra is fontos szerepet fog játszani, mivel 2009 és 2011 között a közvetlen külföldi tőkebefektetések és más pénzügyi vagy tőkeáramok nem lesznek képesek finanszírozni a folyó fizetési mérleg csökkenő, de tartós hiányát, amihez az is társul, hogy sok rövid és hosszú lejáratú devizahitel esetében a hitelek továbbgörgetésére van szükség. A teljes külső finanszírozási igény a 2011 első negyedéig tartó időszakban körülbelül 20 milliárd EUR-ra becsülhető. A feltevések szerint a külföldi bankok romániai hiteleinek megújítási rátája a kölcsönös támogatás odaítélését követően 100 % lesz, összhangban a főbb külföldi bankok azon kötelezettségvállalásával, miszerint nem vonják ki tőkéjüket Romániából (amint azt 2009. március 26-i közös nyilatkozatukban is megerősítették); az anyavállalattal szembeni vállalati adósságoknak és a román bankok külföldi adósságainak a megújítási rátája 2009-ben a feltevések szerint 50 % lesz. 2010-ben és 2011-ben a feltevések szerint minden esedékessé váló külföldi kötelezettséget 100 %-ban megújítanak, köszönhetően a pénzügyi piacok várható stabilizálódásának és a román exportpiacok kezdődő élénkülésének. A megfelelően magas (a még nem esedékes rövid lejáratú külső adósság több mint 100 %-át fedező) devizatartalékra vonatkozó céltól eltekintve az egyéb tőkekiáramlások, mint például a viszonzatlan átutalások, a kereskedelmi hitelek csökkenése és a portfólióbefektetések kivonása tekintetében óvatos feltevésekkel éltek annak érdekében, hogy a számítások további mozgásteret tegyenek lehetővé.

| (5) | A román hatóságok a fizetési mérleg fenntarthatóságának megerősítésére és a nemzetközi devizatartalék prudens szintre való felemelése érdekében jelentős pénzügyi támogatást kértek az Európai Uniótól és más nemzetközi pénzügyi intézményektől. |
| --- | --- |

(5)

A román hatóságok a fizetési mérleg fenntarthatóságának megerősítésére és a nemzetközi devizatartalék prudens szintre való felemelése érdekében jelentős pénzügyi támogatást kértek az Európai Uniótól és más nemzetközi pénzügyi intézményektől.

| (6) | A román fizetési mérleg egyensúlyát fenyegető komoly veszély miatt indokolt a Közösség sürgős kölcsönös támogatása. Továbbá, tekintettel az ügy sürgősségére, kötelező mentességet biztosítani az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a nemzeti parlamentek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló jegyzőkönyv I.(3) bekezdésében említett hathetes időszak alól, |
| --- | --- |

(6)

A román fizetési mérleg egyensúlyát fenyegető komoly veszély miatt indokolt a Közösség sürgős kölcsönös támogatása. Továbbá, tekintettel az ügy sürgősségére, kötelező mentességet biztosítani az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a nemzeti parlamentek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló jegyzőkönyv I.(3) bekezdésében említett hathetes időszak alól,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Közösség kölcsönös támogatást nyújt Romániának.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2009. május 6-án.

a Tanács részéről

az elnök

V. TOŠOVSKÝ

---

| 13.6.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 150/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 150/8

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2009. május 6.)

a Romániának nyújtandó középtávú közösségi pénzügyi támogatásról

(2009/459/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus létrehozásáról szóló, 2002. február 18-i 332/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottságnak a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően tett javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2009/458/EK határozatával (2) a Romániának nyújtandó kölcsönös támogatásról határozott. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2009/458/EK határozatával (2) a Romániának nyújtandó kölcsönös támogatásról határozott.

| (2) | A folyó fizetési mérleg várt javulása ellenére a Bizottság, a Nemzetközi Valutaalap (IMF) és a román hatóságok 2009 márciusában Románia külső finanszírozási igényét a 2011 első negyedéig tartó időszakban 20 milliárd EUR-ra becsülik, tekintettel arra, hogy a pénzügyi piacok újabb fejleményei miatt a tőkemérleg és a pénzügyi mérleg egyenlege lényegesen romolhat. |
| --- | --- |

(2)

A folyó fizetési mérleg várt javulása ellenére a Bizottság, a Nemzetközi Valutaalap (IMF) és a román hatóságok 2009 márciusában Románia külső finanszírozási igényét a 2011 első negyedéig tartó időszakban 20 milliárd EUR-ra becsülik, tekintettel arra, hogy a pénzügyi piacok újabb fejleményei miatt a tőkemérleg és a pénzügyi mérleg egyenlege lényegesen romolhat.

| (3) | Célszerű, hogy a Közösség 5 milliárd EUR összegű támogatást nyújtson Romániának a tagállamok fizetési mérlegéhez a 332/2002/EK rendelet által létrehozott középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus segítségével. A támogatást a Nemzetközi Valutaalap 11,443 milliárd SDR (mintegy 12,95 milliárd EUR) összegű hitelével összefüggésben nyújtják a várhatóan 2009. május 6-án jóváhagyásra kerülő rendelkezésreállási megállapodás keretében. A Világbank is vállalta, hogy 1 milliárd EUR összegű hitelt nyújt Romániának, az Európai Beruházási Bank (EBB) és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) pedig összesen további 1 milliárd EUR hitel nyújtására vállalkozott. |
| --- | --- |

(3)

Célszerű, hogy a Közösség 5 milliárd EUR összegű támogatást nyújtson Romániának a tagállamok fizetési mérlegéhez a 332/2002/EK rendelet által létrehozott középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus segítségével. A támogatást a Nemzetközi Valutaalap 11,443 milliárd SDR (mintegy 12,95 milliárd EUR) összegű hitelével összefüggésben nyújtják a várhatóan 2009. május 6-án jóváhagyásra kerülő rendelkezésreállási megállapodás keretében. A Világbank is vállalta, hogy 1 milliárd EUR összegű hitelt nyújt Romániának, az Európai Beruházási Bank (EBB) és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) pedig összesen további 1 milliárd EUR hitel nyújtására vállalkozott.

| (4) | A közösségi támogatást a Bizottságnak kell kezelnie. A Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően a román hatóságokkal megállapodott különös gazdaságpolitikai feltételeket egyetértési megállapodásba kell foglalni. A részletes pénzügyi feltételeket a Bizottság a hitelmegállapodásban rögzíti. |
| --- | --- |

(4)

A közösségi támogatást a Bizottságnak kell kezelnie. A Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően a román hatóságokkal megállapodott különös gazdaságpolitikai feltételeket egyetértési megállapodásba kell foglalni. A részletes pénzügyi feltételeket a Bizottság a hitelmegállapodásban rögzíti.

| (5) | A Bizottságnak ellenőrző látogatások és a román hatóságoktól kért rendszeres jelentések útján rendszeres időközönként meg kell vizsgálnia, hogy teljesülnek-e a támogatáshoz csatolt gazdaságpolitikai feltételek. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottságnak ellenőrző látogatások és a román hatóságoktól kért rendszeres jelentések útján rendszeres időközönként meg kell vizsgálnia, hogy teljesülnek-e a támogatáshoz csatolt gazdaságpolitikai feltételek.

| (6) | A program végrehajtása során a Bizottság további szakpolitikai tanácsokat, egyes területeken pedig technikai segítséget nyújt Romániának. |
| --- | --- |

(6)

A program végrehajtása során a Bizottság további szakpolitikai tanácsokat, egyes területeken pedig technikai segítséget nyújt Romániának.

| (7) | A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 27. cikkének sérelme nélkül, az Európai Számvevőszék jogosult bármely pénzügyi ellenőrzést vagy könyvvizsgálatot lefolytatni, amelyet e támogatás kezelésével összefüggésben szükségesnek ítél. A Bizottság, az Európai Csalás Elleni Hivatalt is ideértve, jogosult arra, hogy saját tisztviselőivel vagy megfelelő felhatalmazással rendelkező képviselőivel elvégeztesse azokat a technikai vagy pénzügyi ellenőrzéseket vagy könyvvizsgálatokat, amelyeket a középtávú közösségi pénzügyi támogatás kezelésével összefüggésben szükségesnek ítél. |
| --- | --- |

(7)

A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 27. cikkének sérelme nélkül, az Európai Számvevőszék jogosult bármely pénzügyi ellenőrzést vagy könyvvizsgálatot lefolytatni, amelyet e támogatás kezelésével összefüggésben szükségesnek ítél. A Bizottság, az Európai Csalás Elleni Hivatalt is ideértve, jogosult arra, hogy saját tisztviselőivel vagy megfelelő felhatalmazással rendelkező képviselőivel elvégeztesse azokat a technikai vagy pénzügyi ellenőrzéseket vagy könyvvizsgálatokat, amelyeket a középtávú közösségi pénzügyi támogatás kezelésével összefüggésben szükségesnek ítél.

| (8) | A támogatási program időtartamától és keretétől függetlenül a Bizottság a létező vonatkozó eljárások – ideértve az együttműködési és ellenőrzési mechanizmust is – alkalmazásával továbbra is figyelemmel fogja kísérni az átlátható és hatékony közkiadásokhoz kapcsolódó területeken elért haladást, különösen az igazságszolgáltatás és a strukturális támogatások végrehajtásának területén, hogy megkönnyítse Románia számára a közösségi támogatás hatásának érvényesülését. |
| --- | --- |

(8)

A támogatási program időtartamától és keretétől függetlenül a Bizottság a létező vonatkozó eljárások – ideértve az együttműködési és ellenőrzési mechanizmust is – alkalmazásával továbbra is figyelemmel fogja kísérni az átlátható és hatékony közkiadásokhoz kapcsolódó területeken elért haladást, különösen az igazságszolgáltatás és a strukturális támogatások végrehajtásának területén, hogy megkönnyítse Románia számára a közösségi támogatás hatásának érvényesülését.

| (9) | A támogatás tervezett célja, hogy segítse a román fizetési mérleg fenntarthatóságát és így hozzájáruljon a kormányzati gazdaságpolitika sikeres végrehajtásához, |
| --- | --- |

(9)

A támogatás tervezett célja, hogy segítse a román fizetési mérleg fenntarthatóságát és így hozzájáruljon a kormányzati gazdaságpolitika sikeres végrehajtásához,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A Közösség középtávú hitelt bocsát Románia rendelkezésére legfeljebb 5 milliárd EUR összegben, legfeljebb hétéves átlagos futamidővel.

(2)   A közösségi pénzügyi támogatás e határozat hatálybalépését követő első napon kezdődő három éven belül vehető igénybe.

2. cikk

(1)   A támogatást a Bizottság kezeli oly módon, hogy az megfeleljen Románia vállalásainak és a Tanács ajánlásainak, különösen az országspecifikus ajánlásoknak, a nemzeti reformprogram és a konvergenciaprogram végrehajtásával összefüggésben.

(2)   A Bizottság – a 3. cikk (5) bekezdésével összhangban – a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapodik a román hatóságokkal a pénzügyi támogatáshoz járuló különös gazdaságpolitikai feltételekről. Ezeket a feltételeket az (1) bekezdésben említett vállalásokkal és ajánlásokkal összhangban lévő egyetértési megállapodásba kell foglalni. A részletes pénzügyi feltételeket a Bizottság a hitelmegállapodásban rögzíti.

(3)   A Bizottság a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal együttműködve rendszeres időközönként megvizsgálja, hogy teljesülnek-e a támogatáshoz járuló gazdaságpolitikai feltételek. E célból a román hatóságok minden szükséges információt a Bizottság rendelkezésére bocsátanak, és teljes mértékben együttműködnek a Bizottsággal. A Bizottság folyamatosan tájékoztatja a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságot a felvett hitelek refinanszírozásának és a pénzügyi feltételek átalakításának lehetőségeiről.

(4)   Románia kész arra, hogy a makropénzügyi stabilitás céljából további konszolidációs intézkedéseket fogadjon el és hajtson végre, amennyiben a támogatási program során ilyen intézkedések szükségessé válnak. A román hatóságok ezeknek a további intézkedéseknek az elfogadása előtt előzetesen konzultációt folytatnak a Bizottsággal.

3. cikk

(1)   A közösségi pénzügyi támogatást a Bizottság legfeljebb öt részletben bocsátja Románia rendelkezésére, amelyek mértékét az egyetértési megállapodásban állapítják meg.

(2)   Az első részletet a hitelmegállapodás és az egyetértési megállapodás hatálybalépésétől függően szabadítják fel.

(3)   Amennyiben a hitel finanszírozása megköveteli, úgy meg kell engedni, hogy a legmagasabb hitelminősítéssel rendelkező felek bevonásával kamatlábcsere-ügyletek körültekintő alkalmazására kerüljön sor.

(4)   A Bizottság a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményének megszerzését követően dönt a további részletek felszabadításáról.

(5)   Az egyes további részletek folyósítására akkor kerül sor, ha kielégítően végrehajtják a román kormány új, Románia konvergenciaprogramjába és a nemzeti reformprogramba is beemelendő gazdasági programját, és legfőképpen az egyetértési megállapodásba foglalt különös gazdaságpolitikai feltételeket. Ezek a gazdaságpolitikai feltételek többek között magukban foglalják az alábbiakat:

| a) | világosan megfogalmazott középtávú költségvetési program elfogadása, amelynek célja az államháztartási hiány csökkentése oly módon, hogy az 2011-re ne haladja meg a Szerződés szerinti, a GDP 3 %-ának megfelelő referenciaszintet; |
| --- | --- |

a)

világosan megfogalmazott középtávú költségvetési program elfogadása, amelynek célja az államháztartási hiány csökkentése oly módon, hogy az 2011-re ne haladja meg a Szerződés szerinti, a GDP 3 %-ának megfelelő referenciaszintet;

| b) | a 2009. évi költségvetés módosításának elfogadása és végrehajtása (2009 második negyedében), az ESA 95 szerinti államháztartási hiánycél a GDP legfeljebb 5,1 %-a; |
| --- | --- |

b)

a 2009. évi költségvetés módosításának elfogadása és végrehajtása (2009 második negyedében), az ESA 95 szerinti államháztartási hiánycél a GDP legfeljebb 5,1 %-a;

| c) | a közszektor nominális bérkiadásainak csökkentése a 2008-as szinthez képest, a 2009-re tervezett (nominális értéken összesen 5 %-os) béremelés elhalasztásával (vagy ennek megfelelő mértékű létszámleépítéssel) és a közfoglalkoztatás leépítésével, ideértve csak minden hetedik távozó munkavállaló pótlását; |
| --- | --- |

c)

a közszektor nominális bérkiadásainak csökkentése a 2008-as szinthez képest, a 2009-re tervezett (nominális értéken összesen 5 %-os) béremelés elhalasztásával (vagy ennek megfelelő mértékű létszámleépítéssel) és a közfoglalkoztatás leépítésével, ideértve csak minden hetedik távozó munkavállaló pótlását;

| d) | az árukra és szolgáltatásokra fordított kiadások és a közvállalkozásoknak nyújtott szubvenciók további csökkentése; |
| --- | --- |

d)

az árukra és szolgáltatásokra fordított kiadások és a közvállalkozásoknak nyújtott szubvenciók további csökkentése;

| e) | a költségvetési irányítás javítása egy kötelező középtávú költségvetési keret elfogadása és végrehajtása révén, az adott évben végrehajtható költségvetési módosítások számának korlátozása mellett és költségvetési szabályok megállapításával, valamint a független és szakértői ellenőrzés biztosítása érdekében egy költségvetési tanács létrehozásával; |
| --- | --- |

e)

a költségvetési irányítás javítása egy kötelező középtávú költségvetési keret elfogadása és végrehajtása révén, az adott évben végrehajtható költségvetési módosítások számának korlátozása mellett és költségvetési szabályok megállapításával, valamint a független és szakértői ellenőrzés biztosítása érdekében egy költségvetési tanács létrehozásával;

| f) | a közjavadalmazási rendszer korszerűsítése, ideértve a fizetési besorolások egységesítését és egyszerűsítését, valamint a bónuszjuttatások rendszerének reformját; |
| --- | --- |

f)

a közjavadalmazási rendszer korszerűsítése, ideértve a fizetési besorolások egységesítését és egyszerűsítését, valamint a bónuszjuttatások rendszerének reformját;

| g) | a nyugdíjrendszer alapvető elemeinek korszerűsítése, a nyugdíjak bérek helyett inflációhoz való kötése, a nyugdíjkorhatár fokozatos, jelenlegi terveket meghaladó mértékű emelése, különösen a nők esetében, valamint a járulékfizetés alól jelenleg felmentett közalkalmazottaknak a járulékfizetésbe történő fokozatos bevonása révén; |
| --- | --- |

g)

a nyugdíjrendszer alapvető elemeinek korszerűsítése, a nyugdíjak bérek helyett inflációhoz való kötése, a nyugdíjkorhatár fokozatos, jelenlegi terveket meghaladó mértékű emelése, különösen a nők esetében, valamint a járulékfizetés alól jelenleg felmentett közalkalmazottaknak a járulékfizetésbe történő fokozatos bevonása révén;

| h) | a hitelintézeti és felszámolási törvények módosítása az esetleges banki fizetésképtelenség kellő időben történő és hatásos kezelése érdekében. A módosítások fő célja, hogy erősítse a felügyelet alá helyezett bankok vagyonfelügyelőinek hatáskörét. A bankok helyzetének rendezése mellett meg kell erősíteni a Román Nemzeti Bank azon hatáskörét, amely alapján felkérheti egy adott bank jelentős részvényeseit a részvénytőke emelésére és a bank pénzügyi támogatására. A vonatkozó európai uniós jogszabályokkal összhangban a pénzügyi felügyeletet is megerősítik. Továbbá, részletesebb jelentési kötelezettségeket fognak előírni a likviditás tekintetében. Emellett a kifizetések egyszerűsítése és felgyorsítása érdekében módosítani kell a betétbiztosítások aktiválására szolgáló eljárást. A módosított jogszabály értelmében a betétbiztosítást a Román Nemzeti Bank határozatától számított húsz napon belül aktiválják. Végül, a szükséges likviditás biztosítása céljából a Román Nemzeti Bank vállalta, hogy kiszélesíti a biztosítékként elfogadható eszközök körét. A különleges körülményekre tekintettel egy megfelelő időpontban 8-ról 10 százalékra indokolt emelni a tőkemegfelelési mutató törvényben előírt legalacsonyabb szintjét; |
| --- | --- |

h)

a hitelintézeti és felszámolási törvények módosítása az esetleges banki fizetésképtelenség kellő időben történő és hatásos kezelése érdekében. A módosítások fő célja, hogy erősítse a felügyelet alá helyezett bankok vagyonfelügyelőinek hatáskörét. A bankok helyzetének rendezése mellett meg kell erősíteni a Román Nemzeti Bank azon hatáskörét, amely alapján felkérheti egy adott bank jelentős részvényeseit a részvénytőke emelésére és a bank pénzügyi támogatására. A vonatkozó európai uniós jogszabályokkal összhangban a pénzügyi felügyeletet is megerősítik. Továbbá, részletesebb jelentési kötelezettségeket fognak előírni a likviditás tekintetében. Emellett a kifizetések egyszerűsítése és felgyorsítása érdekében módosítani kell a betétbiztosítások aktiválására szolgáló eljárást. A módosított jogszabály értelmében a betétbiztosítást a Román Nemzeti Bank határozatától számított húsz napon belül aktiválják. Végül, a szükséges likviditás biztosítása céljából a Román Nemzeti Bank vállalta, hogy kiszélesíti a biztosítékként elfogadható eszközök körét. A különleges körülményekre tekintettel egy megfelelő időpontban 8-ról 10 százalékra indokolt emelni a tőkemegfelelési mutató törvényben előírt legalacsonyabb szintjét;

| i) | strukturális reformintézkedések azokon a szakpolitikai területeken, amelyek a lisszaboni stratégia keretében kibocsátott országspecifikus ajánlásokban szerepelnek. A reformok közé tartozik a közigazgatás hatékonyságának és eredményességének javítását célzó intézkedéscsomag, a közkiadások színvonalának emelése, az európai uniós források ésszerű és nagyobb mértékű felhasználása, a vállalkozások adminisztratív, fiskális és jogi terheinek csökkentése és a feketemunka visszaszorítása, ezáltal az adóalap kiszélesítése. |
| --- | --- |

i)

strukturális reformintézkedések azokon a szakpolitikai területeken, amelyek a lisszaboni stratégia keretében kibocsátott országspecifikus ajánlásokban szerepelnek. A reformok közé tartozik a közigazgatás hatékonyságának és eredményességének javítását célzó intézkedéscsomag, a közkiadások színvonalának emelése, az európai uniós források ésszerű és nagyobb mértékű felhasználása, a vállalkozások adminisztratív, fiskális és jogi terheinek csökkentése és a feketemunka visszaszorítása, ezáltal az adóalap kiszélesítése.

(6)   A program feltételei zökkenőmentes végrehajtásának biztosítása érdekében és az egyensúlytalanságok fenntartható módon történő megszüntetése céljából a Bizottság a költségvetési, pénzpiaci és strukturális reformokkal kapcsolatban folyamatosan tanácsokat és útmutatást nyújt az országnak.

(7)   Románia külön számlát nyit a Román Nemzeti Banknál a középtávú közösségi pénzügyi támogatás kezelésére.

4. cikk

Ennek a határozatnak Románia a címzettje.

5. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2009. május 6-án.

a Tanács részéről

az elnök

V. TOŠOVSKÝ

---

(1)  HL L 53., 2002.2.23., 1. o.

1

(2)  Lásd e Hivatalos Lap 6. oldalát.

2

---

Bizottság

| 13.6.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 150/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 150/11

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. június 5.)

a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 6. cikkében említett, a biztonsági célok elérésének értékelésére alkalmazandó közös biztonsági módszer elfogadásáról

(az értesítés a C(2009) 4246. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/460/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a közösségi vasutak biztonságáról, valamint a vasúttársaságok engedélyezéséről szóló 95/18/EK tanácsi irányelv és a vasúti infrastruktúra-kapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról szóló 2001/14/EK irányelv módosításáról szóló, 2004. április 29-i 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (vasútbiztonsági irányelv) (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Vasúti Ügynökség által 2008. április 29-én a Bizottság számára eljuttatott, a közös biztonsági célok első csoportjának keretein belül a meghatározás, értékelés és végrehajtás céljaira alkalmazandó közös biztonsági módszerekről szóló ajánlására,

mivel:

| (1) | A közös biztonsági célokat és a közös biztonsági módszereket a 2004/49/EK irányelvvel összhangban fokozatosan kell bevezetni a magas szintű biztonság fenntartása és – amennyiben ez szükséges és ésszerű keretek között megvalósítható – javítása érdekében. |
| --- | --- |

(1)

A közös biztonsági célokat és a közös biztonsági módszereket a 2004/49/EK irányelvvel összhangban fokozatosan kell bevezetni a magas szintű biztonság fenntartása és – amennyiben ez szükséges és ésszerű keretek között megvalósítható – javítása érdekében.

| (2) | Az Európai Bizottságnak a 2004/49/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdésével összhangban közös biztonsági módszereket kell elfogadnia. Ezeknek a 2004/49/EK irányelv 6. cikke (3) bekezdésének megfelelően többek között meg kell határozniuk, hogy a biztonsági szint és a közös biztonsági célok elérése milyen módon kerül értékelésre. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Bizottságnak a 2004/49/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdésével összhangban közös biztonsági módszereket kell elfogadnia. Ezeknek a 2004/49/EK irányelv 6. cikke (3) bekezdésének megfelelően többek között meg kell határozniuk, hogy a biztonsági szint és a közös biztonsági célok elérése milyen módon kerül értékelésre.

| (3) | Annak érdekében, hogy a vasúti rendszer jelenlegi biztonsági színvonala egy tagállamban sem csökkenjen, indokolt meghatározni a közös biztonsági célok első csoportját. Ennek a tagállami vasúti rendszerek jelenlegi céljai és biztonsági színvonala vonatkozásában elvégzett vizsgálatra kell alapulnia. |
| --- | --- |

(3)

Annak érdekében, hogy a vasúti rendszer jelenlegi biztonsági színvonala egy tagállamban sem csökkenjen, indokolt meghatározni a közös biztonsági célok első csoportját. Ennek a tagállami vasúti rendszerek jelenlegi céljai és biztonsági színvonala vonatkozásában elvégzett vizsgálatra kell alapulnia.

| (4) | Továbbá a vasúti rendszer jelenlegi biztonsági színvonalának fenntartása érdekében a biztonsági szinteket a kockázatelfogadási kritériumok tekintetében a teljes nemzeti vasúti rendszerekre kiterjedően harmonizálni kell. Folyamatosan ellenőrizni kell, hogy a különböző tagállamokban betartják-e a biztonsági szintekre vonatkozó követelményeket. |
| --- | --- |

(4)

Továbbá a vasúti rendszer jelenlegi biztonsági színvonalának fenntartása érdekében a biztonsági szinteket a kockázatelfogadási kritériumok tekintetében a teljes nemzeti vasúti rendszerekre kiterjedően harmonizálni kell. Folyamatosan ellenőrizni kell, hogy a különböző tagállamokban betartják-e a biztonsági szintekre vonatkozó követelményeket.

| (5) | A közös biztonsági célok első csoportjának a 2004/49/EK irányelv 7. cikkének (3) bekezdése szerinti kialakítása érdekében számszerűen meg kell határozni a tagállamok vasúti rendszereinek jelenlegi biztonsági színvonalát, és ennek az Európai Vasúti Ügynökség („az Ügynökség”), valamint a Bizottság által kiszámított és alkalmazott nemzeti referenciaértékek segítségével kell történnie. A közös biztonsági célok első, illetve második csoportjának kidolgozására tekintettel ezeket a nemzeti referenciaértékeket csak 2009-ben, illetve 2011-ben kell kiszámítani. |
| --- | --- |

(5)

A közös biztonsági célok első csoportjának a 2004/49/EK irányelv 7. cikkének (3) bekezdése szerinti kialakítása érdekében számszerűen meg kell határozni a tagállamok vasúti rendszereinek jelenlegi biztonsági színvonalát, és ennek az Európai Vasúti Ügynökség („az Ügynökség”), valamint a Bizottság által kiszámított és alkalmazott nemzeti referenciaértékek segítségével kell történnie. A közös biztonsági célok első, illetve második csoportjának kidolgozására tekintettel ezeket a nemzeti referenciaértékeket csak 2009-ben, illetve 2011-ben kell kiszámítani.

| (6) | A nemzeti referenciaértékek egységességének biztosítása, illetve az indokolatlan terhek elkerülése érdekében a helyiérdekű vasutaknak, a funkcionálisan elkülönülő hálózatoknak, a magánkézben lévő és kizárólag a tulajdonos által használt vasúti infrastruktúráknak, valamint a történelmi, múzeumi és turistavasutaknak mentesülniük kell e határozat hatálya alól. |
| --- | --- |

(6)

A nemzeti referenciaértékek egységességének biztosítása, illetve az indokolatlan terhek elkerülése érdekében a helyiérdekű vasutaknak, a funkcionálisan elkülönülő hálózatoknak, a magánkézben lévő és kizárólag a tulajdonos által használt vasúti infrastruktúráknak, valamint a történelmi, múzeumi és turistavasutaknak mentesülniük kell e határozat hatálya alól.

| (7) | Mivel a vasúti rendszernek a 2004/49/EK irányelv 7. cikke (4) bekezdésében említett részeinek biztonsági színvonaláról nem állnak rendelkezésre harmonizált és megbízható információk, bizonyossá vált, hogy a közös biztonsági célok első csoportjának az egyének különböző kategóriái és a társadalom egésze tekintetében meghatározott kockázatelfogadási kritériumokon alapuló kidolgozása jelenleg csak a teljes vasúti rendszer tekintetében lehetséges, annak részei tekintetében nem. |
| --- | --- |

(7)

Mivel a vasúti rendszernek a 2004/49/EK irányelv 7. cikke (4) bekezdésében említett részeinek biztonsági színvonaláról nem állnak rendelkezésre harmonizált és megbízható információk, bizonyossá vált, hogy a közös biztonsági célok első csoportjának az egyének különböző kategóriái és a társadalom egésze tekintetében meghatározott kockázatelfogadási kritériumokon alapuló kidolgozása jelenleg csak a teljes vasúti rendszer tekintetében lehetséges, annak részei tekintetében nem.

| (8) | A balesetekkel és következményeikkel kapcsolatos nemzeti statisztikai adatok fokozatos – a vasúti közlekedés statisztikájáról szóló, 2002. december 16-i 91/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) és a 2004/49/EK irányelvvel összhangban történő – harmonizációját követően a tagállamokban lévő vasúti rendszerek biztonsági színvonalának ellenőrzésére és biztonsági céljainak kijelölésére szolgáló közös módszerek kidolgozása során tekintettel kell lenni a statisztikai bizonytalanságokra, valamint meg kell hagyni a mérlegelés lehetőségét annak eldöntésekor, hogy nem csökkent-e a biztonsági színvonal az adott tagállamban. |
| --- | --- |

(8)

A balesetekkel és következményeikkel kapcsolatos nemzeti statisztikai adatok fokozatos – a vasúti közlekedés statisztikájáról szóló, 2002. december 16-i 91/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) és a 2004/49/EK irányelvvel összhangban történő – harmonizációját követően a tagállamokban lévő vasúti rendszerek biztonsági színvonalának ellenőrzésére és biztonsági céljainak kijelölésére szolgáló közös módszerek kidolgozása során tekintettel kell lenni a statisztikai bizonytalanságokra, valamint meg kell hagyni a mérlegelés lehetőségét annak eldöntésekor, hogy nem csökkent-e a biztonsági színvonal az adott tagállamban.

| (9) | Annak érdekében, hogy a tagállamok vasúti biztonsági színvonalát igazságos és átlátható módon lehessen összehasonlítani, a tagállamok a vasúti rendszer biztonsági célkitűzéseit meghatározó és az azok teljesítését kimutatni képes közös megközelítést alkalmazva értékeljék önmagukat. |
| --- | --- |

(9)

Annak érdekében, hogy a tagállamok vasúti biztonsági színvonalát igazságos és átlátható módon lehessen összehasonlítani, a tagállamok a vasúti rendszer biztonsági célkitűzéseit meghatározó és az azok teljesítését kimutatni képes közös megközelítést alkalmazva értékeljék önmagukat.

| (10) | Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2004/49/EK irányelv 27. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2004/49/EK irányelv 27. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy

A határozat a 2004/49/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése alkalmazásában az Európai Vasúti Ügynökség (a továbbiakban: az Ügynökség) által a közös biztonsági célok meghatározására és elérésük értékelésére használandó közös biztonsági módszert határoz meg.

2. cikk

Alkalmazási kör

A határozat valamennyi tagállam teljes vasúti rendszerére alkalmazandó. Nem alkalmazandó azonban az alábbiakra:

| a) | metrók, villamosok és más helyiérdekű vasúti rendszerek; |
| --- | --- |

a)

metrók, villamosok és más helyiérdekű vasúti rendszerek;

| b) | a vasúti rendszer többi részétől funkcionálisan elkülönülő és kizárólag a helyi, városi vagy elővárosi utasforgalom kiszolgálására szánt hálózatok, illetve a kizárólag ilyen hálózatokon működő vasúttársaságok; |
| --- | --- |

b)

a vasúti rendszer többi részétől funkcionálisan elkülönülő és kizárólag a helyi, városi vagy elővárosi utasforgalom kiszolgálására szánt hálózatok, illetve a kizárólag ilyen hálózatokon működő vasúttársaságok;

| c) | magántulajdonban lévő, kizárólag az infrastruktúra tulajdonosa által, saját fuvarozási tevékenységéhez használt vasúti infrastruktúra; |
| --- | --- |

c)

magántulajdonban lévő, kizárólag az infrastruktúra tulajdonosa által, saját fuvarozási tevékenységéhez használt vasúti infrastruktúra;

| d) | a nemzeti hálózatokon közlekedő, történelmi járművek, amennyiben megfelelnek a nemzeti biztonsági szabályoknak és szabályzatoknak, figyelemmel az ilyen járművek biztonságos üzemeltetésének biztosítására; |
| --- | --- |

d)

a nemzeti hálózatokon közlekedő, történelmi járművek, amennyiben megfelelnek a nemzeti biztonsági szabályoknak és szabályzatoknak, figyelemmel az ilyen járművek biztonságos üzemeltetésének biztosítására;

| e) | történelmi, múzeumi és turistavasutak, amelyek saját hálózatukon működnek, ideértve a műhelyeket, a járműveket és a személyzetet is. |
| --- | --- |

e)

történelmi, múzeumi és turistavasutak, amelyek saját hálózatukon működnek, ideértve a műhelyeket, a járműveket és a személyzetet is.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a 2004/49/EK irányelv és a 91/2003/EK rendelet szerinti meghatározások alkalmazandók.

A fentiek mellett az alábbi fogalommeghatározások alkalmazandók:

a)   „nemzeti referenciaérték”: referencia-mértékegység, amely az érintett tagállam esetében a maximális elfogadható kockázat szintjét adja meg egy adott vasúti kockázati kategóriára vonatkozóan;

b)   „kockázati kategória”: a 2004/49/EK irányelv 7. cikke (4) bekezdésének a) vagy b) pontjában meghatározott vasúti kockázati kategóriák egyike;

c)   „biztonságfokozási terv”: egy vagy több kockázati kategória kockázatának csökkentéséhez szükséges szervezeti struktúra, felelősségi körök, eljárások, tevékenységek, képességek és források kialakításának ütemterve;

d)   „halálesetek és súlyozott komoly sérülések (HSKS-ek)”: a súlyos balesetek következményeinek számszerűsítése a halálesetek és a komoly sérülések összegzésével oly módon, hogy 1 komoly sérülés statisztikailag 0,1 halálesetnek felel meg;

e)   „szintbeli átjárót használók”: az összes személy, aki a vasútvonalon bármely közlekedési mód használatával vagy gyalogosan szintbeli átjárón kel át;

f)   „személyzet” vagy „az alvállalkozók személyzetével kiegészülő állomány tagja”: bármely személy, aki a vasúttal kapcsolatos munkahelyen áll alkalmazásban és a baleset pillanatában a munkáját végzi; ide tartozik a vonat személyzete, valamint a gördülőállományt és az infrastrukturális létesítményeket kezelő személyzet;

g)   „a vasút területén jogosulatlanul tartózkodó személy”: bármely személy, aki a vasút olyan területén van jelen, amelyen az ő jelenléte nem megengedett, kivéve a szintbeli átjárót használókat;

h)   „mások (harmadik felek)”: „utasnak”, „az alvállalkozók személyzetével kiegészülő állomány tagjának”, „szintbeli átjárót használónak” vagy „a vasút területén jogosulatlanul tartózkodó személynek” nem minősülő bármely személy;

i)   „a társadalom egészét érintő kockázat”: a 2004/49/EK irányelv 7. cikke (4) bekezdésének a) vagy b) pontjában meghatározott valamennyi kategóriába eső személyekre vonatkozó teljes kockázat;

j)   „személyvonat-kilométer”: személyvonat által megtett egy kilométer elmozdulást kifejező mértékegység; csak az adatszolgáltató ország saját területén megtett távolságot kell figyelembe venni;

k)   „pályakilométer”: a vasútvonal-hálózat kilométerben oly módon kifejezett hossza a tagállamokban, hogy a többvágányú vasútvonalak minden egyes pályáját külön számolják.

4. cikk

A nemzeti referenciaértékek és a közös biztonsági célok meghatározásának módszertana, valamint elérésük értékelése

(1)   A mellékletben meghatározott módszertan alkalmazandó a nemzeti referenciaértékek és a közös biztonsági célok értékének meghatározására, valamint elérésük értékelésére.

(2)   Az Ügynökség a melléklet 2.1. szakaszának megfelelően kiszámított nemzeti referenciaértékeket, illetve a nemzeti referenciaértékekből a melléklet 2.2. szakaszában meghatározott módszertan alapján származtatott közös biztonsági célokat terjeszt a Bizottság elé. Miután a Bizottság a nemzeti referenciaértékeket és a közös biztonsági célokat elfogadta, az Ügynökség a melléklet 3. fejezete alapján értékeli, hogy a tagállamok elérik-e ezeket.

(3)   A közös biztonsági célok becsült költségeinek és várható hasznának a 2004/49/EK irányelv 7. cikkének (3) bekezdésében említett értékelését csak azon tagállamokban kell elvégezni, amelyek nemzeti referenciaértékei bármely kockázati kategóriában magasabbak, mint a vonatkozó közös biztonsági célok értékei.

5. cikk

Végrehajtási lépések

A értékelésnek a melléklet 3.1.5. pontja szerinti végeredményétől függően a következő végrehajtási lépéseket kell megtenni:

| a) | amennyiben „elképzelhető, hogy a biztonsági színvonal csökkent”: az érintett tagállam(ok) jelentést küld(enek) a Bizottságnak, amelyben kifejti(k) az eredmény feltételezhető okait; |
| --- | --- |

a)

amennyiben „elképzelhető, hogy a biztonsági színvonal csökkent”: az érintett tagállam(ok) jelentést küld(enek) a Bizottságnak, amelyben kifejti(k) az eredmény feltételezhető okait;

| b) | amennyiben „a biztonsági színvonal valószínűleg csökkent”: az érintett tagállam(ok) jelentést küld(enek) a Bizottságnak, amelyben kifejti(k) az eredmény feltételezhető okait és adott esetben biztonságfokozási tervet nyújt(anak) be. |
| --- | --- |

b)

amennyiben „a biztonsági színvonal valószínűleg csökkent”: az érintett tagállam(ok) jelentést küld(enek) a Bizottságnak, amelyben kifejti(k) az eredmény feltételezhető okait és adott esetben biztonságfokozási tervet nyújt(anak) be.

A Bizottság a tagállamok által az a) és b) pontban említett eljárásnak megfelelően benyújtott bármely információ és bizonyíték értékelése céljából felkérheti az Ügynökséget, hogy adjon ki műszaki szakvéleményt.

6. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2009. június 5-én.

a Bizottság részéről

Antonio TAJANI

alelnök

---

(1)  HL L 164., 2004.4.30., 44. o.

1

(2)  HL L 14., 2003.1.21., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

1.   A nemzeti referenciaértékek és a közös biztonsági célok értékének kiszámításához használt statisztikai források és mutatók

1.1.   Statisztikai források

| 1.1.1. | A nemzeti referenciaértékeket és a közös biztonsági célok értékeit a vasúti balesetekkel és következményeikkel kapcsolatos adatok alapján kell kiszámítani, amelyekről a 91/2003/EK rendelet H. melléklete, valamint a 2004/49/EK irányelv 5. és 18. cikkének rendelkezései, valamint I. melléklete alapján tettek jelentést. |
| --- | --- |

1.1.1.

A nemzeti referenciaértékeket és a közös biztonsági célok értékeit a vasúti balesetekkel és következményeikkel kapcsolatos adatok alapján kell kiszámítani, amelyekről a 91/2003/EK rendelet H. melléklete, valamint a 2004/49/EK irányelv 5. és 18. cikkének rendelkezései, valamint I. melléklete alapján tettek jelentést.

| 1.1.2. | A közös biztonsági célok első csoportja meghatározása során, amennyiben az 1.1.1. pontban említett két forrásból származó adatok között eltérések mutatkoznak, úgy a 91/2003/EK rendelet H. melléklete szerint jelentett adatok tekintendők elsődlegesnek. |
| --- | --- |

1.1.2.

A közös biztonsági célok első csoportja meghatározása során, amennyiben az 1.1.1. pontban említett két forrásból származó adatok között eltérések mutatkoznak, úgy a 91/2003/EK rendelet H. melléklete szerint jelentett adatok tekintendők elsődlegesnek.

| 1.1.3. | Azon adatok idősorainak, amelyeket arra használnak, hogy a nemzeti referenciaértékekhez és a közös biztonsági célokhoz értéket rendeljenek, a legutóbbi négy olyan évre kell vonatkozniuk, amelyekről jelentés készült. Az Ügynökségnek legkésőbb 2011. január 31-én javasolnia kell a Bizottságnak a nemzeti referenciaértékekre és közös biztonsági célokra vonatkozó naprakésszé tett, és a legutóbbi hat olyan év adatai alapján kiszámított értékek elfogadását, amelyekről jelentés készült. |
| --- | --- |

1.1.3.

Azon adatok idősorainak, amelyeket arra használnak, hogy a nemzeti referenciaértékekhez és a közös biztonsági célokhoz értéket rendeljenek, a legutóbbi négy olyan évre kell vonatkozniuk, amelyekről jelentés készült. Az Ügynökségnek legkésőbb 2011. január 31-én javasolnia kell a Bizottságnak a nemzeti referenciaértékekre és közös biztonsági célokra vonatkozó naprakésszé tett, és a legutóbbi hat olyan év adatai alapján kiszámított értékek elfogadását, amelyekről jelentés készült.

1.2.   A nemzeti referenciaértékek mutatói

| 1.2.1. | A nemzeti referenciaértékek mutatóit a kockázat matematikai definíciójával összhangban kell kifejezni. A balesetek következménye – amelyet minden kockázati kategóriára meg kell állapítani – a HSKS-ek száma. |
| --- | --- |

1.2.1.

A nemzeti referenciaértékek mutatóit a kockázat matematikai definíciójával összhangban kell kifejezni. A balesetek következménye – amelyet minden kockázati kategóriára meg kell állapítani – a HSKS-ek száma.

| 1.2.2. | Az 1. függelék határozza meg az egyes kockázati kategóriákon belül a nemzeti referenciaértékek számszerűsítésére használatos mutatókat; ezek a mutatók az 1.2.1. és adott esetben az 1.2.3. pontban említett elvek és meghatározások alkalmazásával alakultak ki. A nemzeti referenciaértékek normálásához használt mutatók tartalmazzák az 1. függelékben felsorolt vonatkoztatási alapokat. |
| --- | --- |

1.2.2.

Az 1. függelék határozza meg az egyes kockázati kategóriákon belül a nemzeti referenciaértékek számszerűsítésére használatos mutatókat; ezek a mutatók az 1.2.1. és adott esetben az 1.2.3. pontban említett elvek és meghatározások alkalmazásával alakultak ki. A nemzeti referenciaértékek normálásához használt mutatók tartalmazzák az 1. függelékben felsorolt vonatkoztatási alapokat.

| 1.2.3. | Mind az „utasok”, mind a „szintbeli átjárót használók” kategóriára két különböző – az 1. függelékben említett két különböző mutató segítségével kifejezett – nemzeti referenciaértéket kell meghatározni. A 3. fejezetben említett értékelés céljaira legalább az egyik ilyen nemzeti referenciaértéknek meg kell felelni. |
| --- | --- |

1.2.3.

Mind az „utasok”, mind a „szintbeli átjárót használók” kategóriára két különböző – az 1. függelékben említett két különböző mutató segítségével kifejezett – nemzeti referenciaértéket kell meghatározni. A 3. fejezetben említett értékelés céljaira legalább az egyik ilyen nemzeti referenciaértéknek meg kell felelni.

1.3.   A közös biztonsági célok mutatói

| 1.3.1. | Az egyes kockázati kategóriák esetében a közös biztonsági célok számszerűsítésére használt mutatók ugyanazok, mint az 1.2. szakaszban a nemzeti referenciaértékek esetében megadott mutatók. |
| --- | --- |

1.3.1.

Az egyes kockázati kategóriák esetében a közös biztonsági célok számszerűsítésére használt mutatók ugyanazok, mint az 1.2. szakaszban a nemzeti referenciaértékek esetében megadott mutatók.

2.   A nemzeti referenciaértékek kiszámításának és a közös biztonsági célok származtatásának módszertana

2.1.   A nemzeti referenciaértékek kiszámításának módszertana

| 2.1.1. | A nemzeti referenciaértékeket minden kockázati kategóriára és tagállamra a következő eljárás lépéseinek megadott sorrendben történő alkalmazásával kell kiszámolni:






  a) | az 1. függelékben felsorolt mutatók segítségével kifejezett értékek kiszámítása figyelembe véve az 1.1. szakaszban említett adatokat és rendelkezéseket; |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

A nemzeti referenciaértékeket minden kockázati kategóriára és tagállamra a következő eljárás lépéseinek megadott sorrendben történő alkalmazásával kell kiszámolni:

a)

az 1. függelékben felsorolt mutatók segítségével kifejezett értékek kiszámítása figyelembe véve az 1.1. szakaszban említett adatokat és rendelkezéseket;

| b) | az a) pontban leírt eljárás eredményeinek elemzése, felmérve, hogy az adott években a megfigyelt biztonsági színvonal esetében előfordul-e, illetve ismétlődik-e nullás érték a HSKS-eknél; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban leírt eljárás eredményeinek elemzése, felmérve, hogy az adott években a megfigyelt biztonsági színvonal esetében előfordul-e, illetve ismétlődik-e nullás érték a HSKS-eknél;

| c) | ha a b) pontban említett nullás érték legfeljebb kétszer fordul elő, akkor az a) pontban említett értékek súlyozott átlagával és a 2.3. szakaszban leírtaknak megfelelően történik a számítás; az eredmény pedig a nemzeti referenciaérték; |
| --- | --- |

c)

ha a b) pontban említett nullás érték legfeljebb kétszer fordul elő, akkor az a) pontban említett értékek súlyozott átlagával és a 2.3. szakaszban leírtaknak megfelelően történik a számítás; az eredmény pedig a nemzeti referenciaérték;

| d) | ha a b) pontban említett nullás érték kettőnél többször fordul elő, akkor az Ügynökség az érintett tagállammal történő konzultáció során megállapított tetszőleges értéket tesz meg referenciaértékké. |
| --- | --- |

d)

ha a b) pontban említett nullás érték kettőnél többször fordul elő, akkor az Ügynökség az érintett tagállammal történő konzultáció során megállapított tetszőleges értéket tesz meg referenciaértékké.

2.2.   A közös biztonsági célok nemzeti referenciaértékekből történő származtatásának módszertana

| 2.2.1. | Miután a 2.1. szakaszban leírt eljárásnak megfelelően minden tagállam esetében, minden kockázati kategóriára nézve kiszámították a nemzeti referenciaértéket, a vonatkozó közös biztonsági cél értéke az alábbi értékek közül az alacsonyabb lesz:






  a) | a tagállamok nemzeti referenciaértékei közül a legmagasabb; |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

Miután a 2.1. szakaszban leírt eljárásnak megfelelően minden tagállam esetében, minden kockázati kategóriára nézve kiszámították a nemzeti referenciaértéket, a vonatkozó közös biztonsági cél értéke az alábbi értékek közül az alacsonyabb lesz:

a)

a tagállamok nemzeti referenciaértékei közül a legmagasabb;

| b) | azon kockázat átlagos európai értékének tízszerese, amelyre az adott nemzeti referenciaérték vonatkozik. |
| --- | --- |

b)

azon kockázat átlagos európai értékének tízszerese, amelyre az adott nemzeti referenciaérték vonatkozik.

| 2.2.2. | A 2.2.1.b) pontban említett európai átlagot az összes tagállam vonatkozó adatainak aggregálásával, valamint az 1. függelékben felsorolt, megfelelő mutatók, illetve a 2.3. szakaszban meghatározott súlyozott átlag alkalmazásával kell kiszámítani. |
| --- | --- |

2.2.2.

A 2.2.1.b) pontban említett európai átlagot az összes tagállam vonatkozó adatainak aggregálásával, valamint az 1. függelékben felsorolt, megfelelő mutatók, illetve a 2.3. szakaszban meghatározott súlyozott átlag alkalmazásával kell kiszámítani.

2.3.   A nemzeti referenciaértékek kiszámítása során alkalmazandó súlyozott átlagolási eljárás

| 2.3.1. | Minden tagállam és kockázati kategória esetében, amelyre a 2.1.1.c) pont szerinti súlyozott átlagolás alkalmazható, a következő lépések alkalmazásával kell kiszámítani az Y évre (ahol Y = 2009, illetve Y = 2011) vonatkozó NRVY-t:






  a) | az évi megfigyelések OBSi
  (ahol i a megfigyelés éve) meghatározása az 1. függelékben felsorolt mutatók segítségével; a bemeneti adatok a legutóbbi n [kezdetben n = 4, majd 2011-től kezdődően n = 6] olyan év adatai, amelyekről az 2.1.1.a) pontban említettek szerint jelentés készült; |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

Minden tagállam és kockázati kategória esetében, amelyre a 2.1.1.c) pont szerinti súlyozott átlagolás alkalmazható, a következő lépések alkalmazásával kell kiszámítani az Y évre (ahol Y = 2009, illetve Y = 2011) vonatkozó NRVY-t:

a)

az évi megfigyelések OBSi
  (ahol i a megfigyelés éve) meghatározása az 1. függelékben felsorolt mutatók segítségével; a bemeneti adatok a legutóbbi n [kezdetben n = 4, majd 2011-től kezdődően n = 6] olyan év adatai, amelyekről az 2.1.1.a) pontban említettek szerint jelentés készült;

| b) | az évi megfigyelések (OBSi
  ) n évre vonatkozó számtani átlagának (AV) kiszámítása; |
| --- | --- |

b)

az évi megfigyelések (OBSi
  ) n évre vonatkozó számtani átlagának (AV) kiszámítása;

| c) | az egyes évi megfigyelések (OBSi
  ) és az átlag (AV) közötti eltérés abszolút értékének (ABSDIFFi
  ) kiszámítása. Ha ABSDIFFi
  < 0,01 × AV, akkor ABSDIFFi
  legyen a 0,01 × AV-vel egyenlő konstans érték; |
| --- | --- |

c)

az egyes évi megfigyelések (OBSi
  ) és az átlag (AV) közötti eltérés abszolút értékének (ABSDIFFi
  ) kiszámítása. Ha ABSDIFFi
  < 0,01 × AV, akkor ABSDIFFi
  legyen a 0,01 × AV-vel egyenlő konstans érték;

| d) | az ABSDIFFi
  reciprokának kiszámításával a súlyérték (Wi
  ) meghatározása minden egyes i évre; |
| --- | --- |

d)

az ABSDIFFi
  reciprokának kiszámításával a súlyérték (Wi
  ) meghatározása minden egyes i évre;

| e) | az NRVY súlyozott átlag kiszámítása a következőképpen:

  ;






  ahol i természetes szám és | ha Y = 2009: x = Y – 5; N = Y – 2


  ha Y = 2011: x = Y – 7; N = Y – 2 |
| --- | --- | --- |

e)

az NRVY súlyozott átlag kiszámítása a következőképpen:

Formula;

ahol i természetes szám és

ha Y = 2009: x = Y – 5; N = Y – 2

ha Y = 2011: x = Y – 7; N = Y – 2

3.   Keretrendszer a nemzeti referenciaértékek és a közös biztonsági célok elérésének értékeléséhez

3.1.   Módszertan a nemzeti referenciaértékek és a közös biztonsági célok elérésének értékeléséhez

| 3.1.1. | A nemzeti referenciaértékek és a közös biztonsági célok elérésének értékelésekor a következő alapelveknek kell érvényesülniük:






  a) | valamennyi olyan tagállam és kockázati kategória esetében, ahol a nemzeti referenciaérték egyenlő a vonatkozó közös biztonsági cél értékével vagy alacsonyabb annál, a nemzeti referenciaérték teljesítése automatikusan a közös biztonsági cél teljesülését is jelenti. A nemzeti referenciaérték elérését a 3.2. szakaszban meghatározott eljárás szerint kell értékelni, és – a tűréshatárra a 3.2.3. pontban foglalt rendelkezések sérelme nélkül – a nemzeti referenciaérték jelentse a kockázat legnagyobb elfogadható szintjét abban a kategóriában, amelyre vonatkozik; |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

A nemzeti referenciaértékek és a közös biztonsági célok elérésének értékelésekor a következő alapelveknek kell érvényesülniük:

a)

valamennyi olyan tagállam és kockázati kategória esetében, ahol a nemzeti referenciaérték egyenlő a vonatkozó közös biztonsági cél értékével vagy alacsonyabb annál, a nemzeti referenciaérték teljesítése automatikusan a közös biztonsági cél teljesülését is jelenti. A nemzeti referenciaérték elérését a 3.2. szakaszban meghatározott eljárás szerint kell értékelni, és – a tűréshatárra a 3.2.3. pontban foglalt rendelkezések sérelme nélkül – a nemzeti referenciaérték jelentse a kockázat legnagyobb elfogadható szintjét abban a kategóriában, amelyre vonatkozik;

| b) | valamennyi olyan tagállam és kockázati kategória esetében, ahol a nemzeti referenciaérték magasabb a vonatkozó közös biztonsági cél értékénél, a közös biztonsági cél jelentse a kockázat legnagyobb elfogadható szintjét abban a kategóriában, amelyre vonatkozik. A közös biztonsági célok elérését a hatásvizsgálatból és adott esetben a közös biztonsági céloknak – a 2004/49/EK irányelv 7. cikkének (3) bekezdése szerint történő – fokozott bevezetésére vonatkozó ütemtervből adódó követelményeknek megfelelően kell értékelni. |
| --- | --- |

b)

valamennyi olyan tagállam és kockázati kategória esetében, ahol a nemzeti referenciaérték magasabb a vonatkozó közös biztonsági cél értékénél, a közös biztonsági cél jelentse a kockázat legnagyobb elfogadható szintjét abban a kategóriában, amelyre vonatkozik. A közös biztonsági célok elérését a hatásvizsgálatból és adott esetben a közös biztonsági céloknak – a 2004/49/EK irányelv 7. cikkének (3) bekezdése szerint történő – fokozott bevezetésére vonatkozó ütemtervből adódó követelményeknek megfelelően kell értékelni.

| 3.1.2. | Az Ügynökség – figyelembe véve a legutóbbi négy olyan évet, amelyekről jelentés készült – minden tagállamra és minden kockázati kategóriára vonatkozóan évente értékeli a nemzeti referenciaértékek és a közös biztonsági célok elérését. |
| --- | --- |

3.1.2.

Az Ügynökség – figyelembe véve a legutóbbi négy olyan évet, amelyekről jelentés készült – minden tagállamra és minden kockázati kategóriára vonatkozóan évente értékeli a nemzeti referenciaértékek és a közös biztonsági célok elérését.

| 3.1.3. | Az Ügynökség minden évben legkésőbb március 31-ig jelentést tesz a Bizottságnak a nemzeti referenciaértékek és a közös biztonsági célok elérésének általános értékelési eredményeiről. |
| --- | --- |

3.1.3.

Az Ügynökség minden évben legkésőbb március 31-ig jelentést tesz a Bizottságnak a nemzeti referenciaértékek és a közös biztonsági célok elérésének általános értékelési eredményeiről.

| 3.1.4. | Az 1.1.3. pontban meghatározott rendelkezésekre tekintettel, 2012-től az Ügynökség úgy értékeli évente a nemzeti referenciaértékek és a közös biztonsági célok elérését, hogy a legutóbbi öt olyan évet veszi figyelembe, amelyről jelentés készült. |
| --- | --- |

3.1.4.

Az 1.1.3. pontban meghatározott rendelkezésekre tekintettel, 2012-től az Ügynökség úgy értékeli évente a nemzeti referenciaértékek és a közös biztonsági célok elérését, hogy a legutóbbi öt olyan évet veszi figyelembe, amelyről jelentés készült.

| 3.1.5. | A 3.1.1. pontban említett értékelés eredménye a következőképpen minősítendő:






  a) | elfogadható biztonsági színvonal; |
| --- | --- | --- |

3.1.5.

A 3.1.1. pontban említett értékelés eredménye a következőképpen minősítendő:

a)

elfogadható biztonsági színvonal;

| b) | elképzelhető, hogy a biztonsági színvonal csökkent; |
| --- | --- |

b)

elképzelhető, hogy a biztonsági színvonal csökkent;

| c) | a biztonsági színvonal valószínűleg csökkent. |
| --- | --- |

c)

a biztonsági színvonal valószínűleg csökkent.

3.2.   A 3.1.1.a) pontban említett eljárás lépésenkénti leírása

| 3.2.1. | A nemzeti referenciaértékek elérésének értékelési eljárása négy különböző, az alábbi pontokban szereplő lépésből áll. Az eljárás teljes döntéshozási folyamatábrája a 2. függelékben található: ebben a különböző értékelési lépésekhez kapcsolódóan a válaszható „igen” és „nem” ágak felelnek meg a „megfelelt”, „nem felelt meg” eredményeknek. |
| --- | --- |

3.2.1.

A nemzeti referenciaértékek elérésének értékelési eljárása négy különböző, az alábbi pontokban szereplő lépésből áll. Az eljárás teljes döntéshozási folyamatábrája a 2. függelékben található: ebben a különböző értékelési lépésekhez kapcsolódóan a válaszható „igen” és „nem” ágak felelnek meg a „megfelelt”, „nem felelt meg” eredményeknek.

| 3.2.2. | Az első értékelési lépés során azt kell ellenőrizni, hogy a megfigyelt biztonsági színvonal megfelel-e a nemzeti referenciaértéknek vagy sem. A megfigyelt biztonsági színvonalat az 1. függelékben felsorolt mutatókkal és az 1.1. szakaszban említett adatokkal kell meghatározni, valamint olyan idősorokat kell felhasználni, amelyek a 3.1. szakaszban foglaltaknak megfelelően a megfigyelések legutóbbi éveire vonatkoznak. A megfigyelt biztonsági színvonalat az alábbiakban kell kifejezni:






  a) | a megfigyelt biztonsági színvonal a legutóbbi olyan évben, amelyről jelentés készült; |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Az első értékelési lépés során azt kell ellenőrizni, hogy a megfigyelt biztonsági színvonal megfelel-e a nemzeti referenciaértéknek vagy sem. A megfigyelt biztonsági színvonalat az 1. függelékben felsorolt mutatókkal és az 1.1. szakaszban említett adatokkal kell meghatározni, valamint olyan idősorokat kell felhasználni, amelyek a 3.1. szakaszban foglaltaknak megfelelően a megfigyelések legutóbbi éveire vonatkoznak. A megfigyelt biztonsági színvonalat az alábbiakban kell kifejezni:

a)

a megfigyelt biztonsági színvonal a legutóbbi olyan évben, amelyről jelentés készült;

| b) | a 3.3. szakaszban meghatározott súlyozott mozgó átlag (MWA). |
| --- | --- |

b)

a 3.3. szakaszban meghatározott súlyozott mozgó átlag (MWA).

Az a) és b) pont alkalmazásával kapott értékeket össze kell hasonlítani a nemzeti referenciaértékkel, és ha az értékek egyike nem lépi túl a nemzeti referenciaértéket, akkor a biztonsági színvonal elfogadhatónak tekinthető. Ha nem így van, akkor a folyamat a második értékelési lépéssel folytatódik.

| 3.2.3. | A második értékelési lépés során a biztonsági színvonal akkor tekinthető elfogadhatónak, ha az MWA nem lépi túl a nemzeti referenciaérték 20 %-os tűréshatárral kiegészített értékét. Ha ez a feltétel nem teljesül, akkor az Ügynökség felkéri az érintett tagállam biztonsági kérdésekért felelős hatóságát, hogy adja meg a 3.1. szakaszban említett legutóbbi megfigyelési évek legsúlyosabb következményekkel járó balesetének adatait (HSKS-ben kifejezve), nem tekintve azokat az éveket, amelyek alapján a nemzeti referenciaértéket meghatározták.
  Amennyiben a következményeit tekintve ez a baleset súlyosabb, mint a nemzeti referenciaérték meghatározásakor használt adatokban szereplő legsúlyosabb baleset, akkor a statisztika kialakításához nem szabad figyelembe venni. Ilyenkor az MWA értékét újra ki kell számítani, és ellenőrizni, hogy belül marad-e a fent említett tűréshatáron. Amennyiben igen, úgy a biztonsági színvonalat elfogadhatónak kell tekinteni. Ha nem így van, akkor a folyamat a harmadik értékelési lépéssel folytatódik. |
| --- | --- |

3.2.3.

A második értékelési lépés során a biztonsági színvonal akkor tekinthető elfogadhatónak, ha az MWA nem lépi túl a nemzeti referenciaérték 20 %-os tűréshatárral kiegészített értékét. Ha ez a feltétel nem teljesül, akkor az Ügynökség felkéri az érintett tagállam biztonsági kérdésekért felelős hatóságát, hogy adja meg a 3.1. szakaszban említett legutóbbi megfigyelési évek legsúlyosabb következményekkel járó balesetének adatait (HSKS-ben kifejezve), nem tekintve azokat az éveket, amelyek alapján a nemzeti referenciaértéket meghatározták.

Amennyiben a következményeit tekintve ez a baleset súlyosabb, mint a nemzeti referenciaérték meghatározásakor használt adatokban szereplő legsúlyosabb baleset, akkor a statisztika kialakításához nem szabad figyelembe venni. Ilyenkor az MWA értékét újra ki kell számítani, és ellenőrizni, hogy belül marad-e a fent említett tűréshatáron. Amennyiben igen, úgy a biztonsági színvonalat elfogadhatónak kell tekinteni. Ha nem így van, akkor a folyamat a harmadik értékelési lépéssel folytatódik.

| 3.2.4. | A harmadik értékelési lépésnek azt kell megállapítania, hogy először fordul-e elő a legutóbbi három évben, hogy a második értékelési lépés során a biztonsági színvonal nem bizonyult elfogadhatónak. Ha így van, akkor a harmadik értékelési lépés a „megfelelt” eredményre vezet. Az eljárás a harmadik lépés eredményétől függetlenül a negyedik lépéssel folytatódik. |
| --- | --- |

3.2.4.

A harmadik értékelési lépésnek azt kell megállapítania, hogy először fordul-e elő a legutóbbi három évben, hogy a második értékelési lépés során a biztonsági színvonal nem bizonyult elfogadhatónak. Ha így van, akkor a harmadik értékelési lépés a „megfelelt” eredményre vezet. Az eljárás a harmadik lépés eredményétől függetlenül a negyedik lépéssel folytatódik.

| 3.2.5. | A negyedik értékelési lépés célja annak megállapítása, hogy az elmúlt évekre tekintettel állandó maradt-e (vagy csökkent) a súlyos balesetek száma vonatkilométerenként. Ezt annak alapján kell értékelni, hogy beállt-e statisztikailag jelentős növekedés a vonatkozó súlyos balesetek vonatkilométerenkénti számában. Ennek megítéléséhez a Poisson-eloszlás felső tűréshatárát kell alkalmazni, amellyel a különböző tagállamokban történt balesetek száma alapján meg lehet határozni a szórás elfogadható nagyságát.
  Ha a súlyos balesetek vonatkilométerenkénti száma nem lépi túl a fent említett tűréshatárt, akkor feltehető, hogy nem történt statisztikailag jelentős növekedés, és az értékelési lépés a „megfelelt” eredményre vezet.
  Attól függően, hogy a különböző értékelt nemzeti referenciaértékek melyik kockázati kategóriára vonatkoznak, ezen értékelési lépés céljaira a következő súlyos baleseteket kell figyelembe venni:






  a) | az utasokat érintő kockázat: minden releváns súlyos baleset; |
| --- | --- | --- |

3.2.5.

A negyedik értékelési lépés célja annak megállapítása, hogy az elmúlt évekre tekintettel állandó maradt-e (vagy csökkent) a súlyos balesetek száma vonatkilométerenként. Ezt annak alapján kell értékelni, hogy beállt-e statisztikailag jelentős növekedés a vonatkozó súlyos balesetek vonatkilométerenkénti számában. Ennek megítéléséhez a Poisson-eloszlás felső tűréshatárát kell alkalmazni, amellyel a különböző tagállamokban történt balesetek száma alapján meg lehet határozni a szórás elfogadható nagyságát.

Ha a súlyos balesetek vonatkilométerenkénti száma nem lépi túl a fent említett tűréshatárt, akkor feltehető, hogy nem történt statisztikailag jelentős növekedés, és az értékelési lépés a „megfelelt” eredményre vezet.

Attól függően, hogy a különböző értékelt nemzeti referenciaértékek melyik kockázati kategóriára vonatkoznak, ezen értékelési lépés céljaira a következő súlyos baleseteket kell figyelembe venni:

a)

az utasokat érintő kockázat: minden releváns súlyos baleset;

| b) | a személyzetet vagy az alvállalkozók személyzetével kiegészülő állomány tagjait érintő kockázat: minden releváns súlyos baleset; |
| --- | --- |

b)

a személyzetet vagy az alvállalkozók személyzetével kiegészülő állomány tagjait érintő kockázat: minden releváns súlyos baleset;

| c) | a szintbeli átjárót használókat érintő kockázat: minden releváns, a „szintbeli átjárót érintő baleset” kategóriába tartozó súlyos baleset; |
| --- | --- |

c)

a szintbeli átjárót használókat érintő kockázat: minden releváns, a „szintbeli átjárót érintő baleset” kategóriába tartozó súlyos baleset;

| d) | a vasút területén jogosulatlanul tartózkodó személyeket érintő kockázat: minden releváns, a „mozgásban lévő gördülőállomány által okozott személyi baleset” kategóriába tartozó súlyos baleset; |
| --- | --- |

d)

a vasút területén jogosulatlanul tartózkodó személyeket érintő kockázat: minden releváns, a „mozgásban lévő gördülőállomány által okozott személyi baleset” kategóriába tartozó súlyos baleset;

| e) | a másokat érintő kockázat: minden releváns, súlyos baleset; |
| --- | --- |

e)

a másokat érintő kockázat: minden releváns, súlyos baleset;

| f) | a társadalom egészét érintő kockázat: minden súlyos baleset. |
| --- | --- |

f)

a társadalom egészét érintő kockázat: minden súlyos baleset.

3.3.   A nemzeti referenciaértékek elérésének éves értékelése során alkalmazandó súlyozott mozgóátlagolási eljárás

| 3.3.1. | Valamennyi tagállam és kockázati kategória esetében, amelyre a 3.2. szakaszban meghatározott értékelési lépések elvégzéséhez minden Y évben (Y = 2010 és az azt követő évek) a súlyozott mozgóátlagolás (MWA) alkalmazandó, a következő lépések alkalmazásával kell kiszámítani a MWAY-t:






  a) | az 1. függelékben felsorolt, vonatkozó mutatók segítségével kifejezett OBSi
  évi megfigyelések meghatározása; miután a vonatkozó évekre az 1.1. szakaszban említett forrásokból a bemeneti adatok megállapításra kerültek (az i index értéke a lenti összefüggés alapján határozandó meg); |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

Valamennyi tagállam és kockázati kategória esetében, amelyre a 3.2. szakaszban meghatározott értékelési lépések elvégzéséhez minden Y évben (Y = 2010 és az azt követő évek) a súlyozott mozgóátlagolás (MWA) alkalmazandó, a következő lépések alkalmazásával kell kiszámítani a MWAY-t:

a)

az 1. függelékben felsorolt, vonatkozó mutatók segítségével kifejezett OBSi
  évi megfigyelések meghatározása; miután a vonatkozó évekre az 1.1. szakaszban említett forrásokból a bemeneti adatok megállapításra kerültek (az i index értéke a lenti összefüggés alapján határozandó meg);

| b) | az évi megfigyelések (OBSi
  ) n évre vonatkozó számtani átlagának (AV) kiszámítása [kezdetben n = 4, 2012-től n = 5]; |
| --- | --- |

b)

az évi megfigyelések (OBSi
  ) n évre vonatkozó számtani átlagának (AV) kiszámítása [kezdetben n = 4, 2012-től n = 5];

| c) | az egyes évi megfigyelések (OBSi
  ) és az átlag (AV) közötti eltérés abszolút értékének (ABSDIFFi
  ) kiszámítása. Ha ABSDIFF
  i < 0,01 × AV, akkor ABSDIFFi
  legyen a 0,01 × AV-vel egyenlő konstans érték; |
| --- | --- |

c)

az egyes évi megfigyelések (OBSi
  ) és az átlag (AV) közötti eltérés abszolút értékének (ABSDIFFi
  ) kiszámítása. Ha ABSDIFF
  i < 0,01 × AV, akkor ABSDIFFi
  legyen a 0,01 × AV-vel egyenlő konstans érték;

| d) | az ABSDIFFi
  reciprokának kiszámításával a súlyérték (Wi
  ) meghatározása; |
| --- | --- |

d)

az ABSDIFFi
  reciprokának kiszámításával a súlyérték (Wi
  ) meghatározása;

| e) | az MWAY kiszámítása a következőképpen:

  ;






  ahol i természetes szám és | ha Y = 2010 vagy 2011: x = Y – 5; N = Y – 2


  ha Y ≥ 2012: x = Y – 6; N = Y – 2 |
| --- | --- | --- |

e)

az MWAY kiszámítása a következőképpen:

Formula;

ahol i természetes szám és

ha Y = 2010 vagy 2011: x = Y – 5; N = Y – 2

ha Y ≥ 2012: x = Y – 6; N = Y – 2

1. FÜGGELÉK

A nemzeti referenciaértékek és a közös biztonsági célok mutatói

| Kockázati kategória | Mutatók | Vonatkoztatási alap |
| --- | --- | --- |
| 1. | Utasok |

Kockázati kategória

Mutatók

Vonatkoztatási alap

1.

Utasok

| 1.1 | Súlyos balesetek által okozott, utasokat érintő HSKS-ek éves száma/a személyvonat-kilométerek összege éves szinten |
| --- | --- |

1.1

Súlyos balesetek által okozott, utasokat érintő HSKS-ek éves száma/a személyvonat-kilométerek összege éves szinten

Személyvonat-kilométerek összege éves szinten

| 1.2 | Súlyos balesetek által okozott, utasokat érintő HSKS-ek éves száma/az utaskilométerek összege éves szinten |
| --- | --- |

1.2

Súlyos balesetek által okozott, utasokat érintő HSKS-ek éves száma/az utaskilométerek összege éves szinten

Utaskilométerek összege éves szinten

| 2. | Alkalmazottak |
| --- | --- |

2.

Alkalmazottak

Súlyos balesetek által okozott, alkalmazottakat érintő HSKS-ek éves száma/a vonatkilométerek összege éves szinten

Vonatkilométerek összege éves szinten

| 3. | Szintbeli átjárót használók |
| --- | --- |

3.

Szintbeli átjárót használók

| 3.1 | Súlyos balesetek által okozott, szintbeli átjárót használókat érintő HSKS-k éves száma/a vonatkilométerek összege éves szinten |
| --- | --- |

3.1

Súlyos balesetek által okozott, szintbeli átjárót használókat érintő HSKS-k éves száma/a vonatkilométerek összege éves szinten

Vonatkilométerek összege éves szinten

| 3.2 | Súlyos balesetek által okozott, szintbeli átjárót használókat érintő HSKS-ek éves száma/[(a vonatkilométerek összege éves szinten × a szintbeli átjárók száma)/pályakilométer)] |
| --- | --- |

3.2

Súlyos balesetek által okozott, szintbeli átjárót használókat érintő HSKS-ek éves száma/[(a vonatkilométerek összege éves szinten × a szintbeli átjárók száma)/pályakilométer)]

(A vonatkilométerek összege éves szinten × a szintbeli átjárók száma)/pályakilométer

| 4. | Mások |
| --- | --- |

4.

Mások

Súlyos balesetek által okozott, „mások” kategóriájába tartozó személyeket érintő HSKS-ek éves száma/a vonatkilométerek összege éves szinten

Vonatkilométerek összege éves szinten

| 5. | A vasút területén jogosulatlanul tartózkodó személyek |
| --- | --- |

5.

A vasút területén jogosulatlanul tartózkodó személyek

Súlyos balesetek által okozott, a vasút területén jogosulatlanul tartózkodó személyeket érintő HSKS-ek éves száma/a vonatkilométerek összege éves szinten

Vonatkilométerek összege éves szinten

| 6. | A társadalom egésze |
| --- | --- |

6.

A társadalom egésze

Súlyos balesetek által okozott HSKS-ek éves összege/a vonatkilométerek összege éves szinten

Vonatkilométerek összege éves szinten

2. FÜGGELÉK

A melléklet 3.1.1.a) pontjában említett eljárás döntéshozási folyamatábrája

Image

---

| 13.6.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 150/20 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 150/20

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. június 12.)

a Bizottság képviselőjének az Európai Gyógyszerügynökség igazgatótanácsába történő kinevezéséről

(2009/461/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló, 2004. március 31-i 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 65. cikkére,

mivel:

| (1) | A 726/2004/EK rendelet 65. cikke értelmében az Európai Gyógyszerügynökség (a továbbiakban: Ügynökség) igazgatótanácsában a Bizottság két képviselője is helyet kap. |
| --- | --- |

(1)

A 726/2004/EK rendelet 65. cikke értelmében az Európai Gyógyszerügynökség (a továbbiakban: Ügynökség) igazgatótanácsában a Bizottság két képviselője is helyet kap.

| (2) | Mivel a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóságból kinevezett bizottsági képviselő, valamint a póttag jelenlegi megbízatása 2009. június 2-án lejár, ki kell nevezni egy tagot a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóságból, valamint egy póttagot, aki távolléte esetén helyettesíti a tagot és szavaz a nevében, |
| --- | --- |

(2)

Mivel a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóságból kinevezett bizottsági képviselő, valamint a póttag jelenlegi megbízatása 2009. június 2-án lejár, ki kell nevezni egy tagot a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóságból, valamint egy póttagot, aki távolléte esetén helyettesíti a tagot és szavaz a nevében,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A Bizottságot az Európai Gyógyszerügynökség igazgatótanácsában képviselő tagnak az alábbi pozíciót betöltő és az alábbi feladatköröket gyakorló személy nevezhető ki:

| a) | a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság főigazgatója. |
| --- | --- |

a)

a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság főigazgatója.

Póttagnak az alábbi pozíciót betöltő és az alábbi feladatköröket gyakorló személy nevezhető ki:

| b) | azon igazgatóság igazgatója, amely a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság munkaprogramjának alapján a gyógyszerkészítmények forgalomba hozatalának engedélyezéséért felelős. |
| --- | --- |

b)

azon igazgatóság igazgatója, amely a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság munkaprogramjának alapján a gyógyszerkészítmények forgalomba hozatalának engedélyezéséért felelős.

2. cikk

Ez a határozat az 1. cikkben említett pozíciót, akár csak ideiglenes jelleggel is, a határozat elfogadásakor betöltő személyekre, vagy őket e pozíciókban követő személyekre alkalmazandó.

3. cikk

A Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság főigazgatója tájékoztatja az Európai Gyógyszerügynökség ügyvezető igazgatóját az 1. cikkben említett pozíciókat betöltő személyek nevéről, illetve a pozíciókon bekövetkező változásokról.

Kelt Brüsszelben, 2009. június 12-én.

a Bizottság részéről

Günter VERHEUGEN

alelnök

---

(1)  HL L 136., 2004.4.30., 1. o.

1

---

| 13.6.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 150/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 150/21

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. június 12.)

a körülhatárolt területeken kívülről származó fogékony faanyagokra vonatkozó alkalmazási időpont tekintetében a 2009/420/EK határozattal módosított 2006/133/EK határozat melléklete 1. pontjának d) alpontjától való eltérésről

(az értesítés a C(2009) 4515. számú dokumentummal történt)

(2009/462/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló, 2000. május 8-i 2000/29/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 16. cikke (3) bekezdésének negyedik mondatára,

mivel:

| (1) | A Bizottság 2009. május 28-án elfogadta a Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (a fenyőfa fonalférge) elterjedése elleni, Portugáliának az attól ismerten mentes területein kívüli más területeire vonatkozó ideiglenes kiegészítő intézkedéseknek a tagállamok számára történő előírásáról szóló 2009/420/EK határozatot (2). Az említett határozat a 2006/133/EK bizottsági határozatban (3) bevezette, hogy 2009. június 16-tól kötelező a nem a körülhatárolt területekről származó fogékony fa csomagolóanyagokat a növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó 15. sz. FAO nemzetközi szabvány I. mellékletében meghatározott, jóváhagyott kezelések egyikének alávetni és a szóban forgó szabvány II. mellékletének megfelően jelölni azt megelőzően, hogy a csomagolóanyagokat a körülhatárolt területekről a tagállamok egyéb területeire vagy harmadik országokba szállítják, illetve a körülhatárolt terület olyan részéről szállítják a körülhatárolt terület pufferzónaként kijelölt részére, ahol a fenyőfa-fonalféreg ismerten előfordul. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2009. május 28-án elfogadta a Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (a fenyőfa fonalférge) elterjedése elleni, Portugáliának az attól ismerten mentes területein kívüli más területeire vonatkozó ideiglenes kiegészítő intézkedéseknek a tagállamok számára történő előírásáról szóló 2009/420/EK határozatot (2). Az említett határozat a 2006/133/EK bizottsági határozatban (3) bevezette, hogy 2009. június 16-tól kötelező a nem a körülhatárolt területekről származó fogékony fa csomagolóanyagokat a növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó 15. sz. FAO nemzetközi szabvány I. mellékletében meghatározott, jóváhagyott kezelések egyikének alávetni és a szóban forgó szabvány II. mellékletének megfelően jelölni azt megelőzően, hogy a csomagolóanyagokat a körülhatárolt területekről a tagállamok egyéb területeire vagy harmadik országokba szállítják, illetve a körülhatárolt terület olyan részéről szállítják a körülhatárolt terület pufferzónaként kijelölt részére, ahol a fenyőfa-fonalféreg ismerten előfordul.

| (2) | Fa csomagolóanyagot kell használni sok, különböző típusú áru szállításához. Eddig azonban nem tekinthető általánosnak a Közösségben a növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó 15. sz. FAO nemzetközi szabvány I. és II. mellékletének megfelelően kezelt és jelölt, fogékony fa csomagolóanyagok gyártása és felhasználása. Úgy tűnik, hogy rövid időn belül nem bocsátható rendelkezésre a növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó 15. sz. FAO nemzetközi szabványnak megfelelő, elegendő fa csomagolóanyag a Portugáliából más tagállamokba vagy harmadik országokba árut szállító gazdasági szereplők szükségleteinek fedezéséhez. |
| --- | --- |

(2)

Fa csomagolóanyagot kell használni sok, különböző típusú áru szállításához. Eddig azonban nem tekinthető általánosnak a Közösségben a növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó 15. sz. FAO nemzetközi szabvány I. és II. mellékletének megfelelően kezelt és jelölt, fogékony fa csomagolóanyagok gyártása és felhasználása. Úgy tűnik, hogy rövid időn belül nem bocsátható rendelkezésre a növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó 15. sz. FAO nemzetközi szabványnak megfelelő, elegendő fa csomagolóanyag a Portugáliából más tagállamokba vagy harmadik országokba árut szállító gazdasági szereplők szükségleteinek fedezéséhez.

| (3) | A kereskedelem aránytalan megzavarása kockázatának elkerülése érdekében szükségesnek tűnik eltérést biztosítani a 2009/420/EK határozattal módosított 2006/133/EK határozatban megállapított azon követelmények alkalmazási időpontja tekintetében, melyek értelmében a nem körülhatárolt területekről származó fogékony fa csomagolóanyagokat a növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó 15. sz. FAO nemzetközi szabvány I. és II. mellékletének megfelelően kell kezelni és jelölni azt megelőzően, hogy a csomagolóanyagokat a Portugálián belüli körülhatárolt területekről egyéb területekre szállítják. |
| --- | --- |

(3)

A kereskedelem aránytalan megzavarása kockázatának elkerülése érdekében szükségesnek tűnik eltérést biztosítani a 2009/420/EK határozattal módosított 2006/133/EK határozatban megállapított azon követelmények alkalmazási időpontja tekintetében, melyek értelmében a nem körülhatárolt területekről származó fogékony fa csomagolóanyagokat a növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó 15. sz. FAO nemzetközi szabvány I. és II. mellékletének megfelelően kell kezelni és jelölni azt megelőzően, hogy a csomagolóanyagokat a Portugálián belüli körülhatárolt területekről egyéb területekre szállítják.

| (4) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növény-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növény-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A körülhatárolt területeken kívülről származó fogékony faanyagokra nem alkalmazandó a 2009/420/EK határozattal módosított 2006/133/EK határozat melléklete 1. pontjának d) alpontja.

2. cikk

Ez a határozat 2009. június 16-tól2009. december 31-ig alkalmazandó.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2009. június 12-én.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 169., 2000.7.10., 1. o.

1

(2)  HL L 135., 2009.5.30., 29. o.

2

(3)  HL L 52., 2006.2.23., 34. o.

3

---