# Den Europæiske Unions L 109/2016

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 109 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 59. årgang26. april 2016 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 109

Dansk udgave

Retsforskrifter

59. årgang26. april 2016

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens forordning (EU) 2016/646 af 20. april 2016 om ændring af forordning (EF) nr. 692/2008 med hensyn til emissioner fra lette personbiler og lette erhvervskøretøjer (Euro 6) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/647 af 25. april 2016 om 245. ændring af Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til ISIL- (Da'esh) og Al-Qaida-organisationerne | 23 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/648 af 25. april 2016 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 25 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Kommissionens afgørelse (EU) 2016/649 af 15. januar 2016 om foranstaltning SA.24123 (12/C) (ex 11/NN) gennemført af Nederlandene — Påstand om Leidschendam-Voorburgs salg af jord under markedsprisen
  (meddelt under nummer C(2016) 85)

   (
  1
  ) | 27 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/650 af 25. april 2016 om fastlæggelse af standarder for sikkerhedsvurdering af kvalificerede signatur- og seglgenereringssystemer, jf. artikel 30, stk. 3, og artikel 39, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 910/2014 om elektronisk identifikation og tillidstjenester til brug for elektroniske transaktioner på det indre marked (
  1
  ) | 40 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens forordning (EU) 2016/646 af 20. april 2016 om ændring af forordning (EF) nr. 692/2008 med hensyn til emissioner fra lette personbiler og lette erhvervskøretøjer (Euro 6) (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/647 af 25. april 2016 om 245. ændring af Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til ISIL- (Da'esh) og Al-Qaida-organisationerne

23

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/648 af 25. april 2016 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

25

AFGØRELSER

*

Kommissionens afgørelse (EU) 2016/649 af 15. januar 2016 om foranstaltning SA.24123 (12/C) (ex 11/NN) gennemført af Nederlandene — Påstand om Leidschendam-Voorburgs salg af jord under markedsprisen
  (meddelt under nummer C(2016) 85)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2016) 85)

1

27

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/650 af 25. april 2016 om fastlæggelse af standarder for sikkerhedsvurdering af kvalificerede signatur- og seglgenereringssystemer, jf. artikel 30, stk. 3, og artikel 39, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 910/2014 om elektronisk identifikation og tillidstjenester til brug for elektroniske transaktioner på det indre marked (
  1
  )

1

40

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens forordning (EU) 2016/71 af 26. januar 2016 om ændring af bilag II, III og V til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 for så vidt angår maksimalgrænseværdierne for 1-methylcyclopropen, flonicamid, flutriafol, indolyleddikesyre, indolylsmørsyre, pethoxamid, pirimicarb, prothioconazol og teflubenzuron i eller på visse produkter ( EUT L 20 af 27.1.2016 ) | 43 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Kommissionens forordning (EU) 2016/71 af 26. januar 2016 om ændring af bilag II, III og V til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 for så vidt angår maksimalgrænseværdierne for 1-methylcyclopropen, flonicamid, flutriafol, indolyleddikesyre, indolylsmørsyre, pethoxamid, pirimicarb, prothioconazol og teflubenzuron i eller på visse produkter ( EUT L 20 af 27.1.2016 )

( EUT L 20 af 27.1.2016 )

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 26.4.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 109/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2016/646

af 20. april 2016

om ændring af forordning (EF) nr. 692/2008 med hensyn til emissioner fra lette personbiler og lette erhvervskøretøjer (Euro 6)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2007 af 20. juni 2007 om typegodkendelse af motorkøretøjer med hensyn til emissioner fra lette personbiler og lette erhvervskøretøjer (Euro 5 og Euro 6), om adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer om køretøjer (1), særlig artikel 5, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 715/2007 er en af flere særskilte retsakter, som vedrører typegodkendelsesproceduren i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF (2). |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 715/2007 er en af flere særskilte retsakter, som vedrører typegodkendelsesproceduren i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF (2).

| (2) | Forordning (EF) nr. 715/2007 indeholder bestemmelser om, at nye lette køretøjer skal overholde visse emissionsgrænser, og fastsætter yderligere krav om adgang til informationer. De specifikke tekniske bestemmelser, der er nødvendige for gennemførelsen af nævnte forordning, blev vedtaget ved Kommissionens forordning (EF) nr. 692/2008 (3). |
| --- | --- |

(2)

Forordning (EF) nr. 715/2007 indeholder bestemmelser om, at nye lette køretøjer skal overholde visse emissionsgrænser, og fastsætter yderligere krav om adgang til informationer. De specifikke tekniske bestemmelser, der er nødvendige for gennemførelsen af nævnte forordning, blev vedtaget ved Kommissionens forordning (EF) nr. 692/2008 (3).

| (3) | Kommissionen har foretaget en detaljeret analyse af de procedurer, prøvninger og forskrifter vedrørende typegodkendelse, der er fastsat i forordning (EF) nr. 692/2008, på grundlag af egne undersøgelser og eksterne oplysninger og konstateret, at emissioner, der frembringes ved faktisk kørsel i trafikken med Euro 5- og 6-køretøjer, væsentligt overstiger de emissioner, der er målt ved New European Driving Cycle (NEDC), navnlig med hensyn til NOx-emissioner fra dieselkøretøjer. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har foretaget en detaljeret analyse af de procedurer, prøvninger og forskrifter vedrørende typegodkendelse, der er fastsat i forordning (EF) nr. 692/2008, på grundlag af egne undersøgelser og eksterne oplysninger og konstateret, at emissioner, der frembringes ved faktisk kørsel i trafikken med Euro 5- og 6-køretøjer, væsentligt overstiger de emissioner, der er målt ved New European Driving Cycle (NEDC), navnlig med hensyn til NOx-emissioner fra dieselkøretøjer.

| (4) | Kravene til typegodkendelse af motorkøretøjer med hensyn til emission er gradvist blevet skærpet betydeligt gennem indførelsen af Euro-normerne og den efterfølgende revision heraf. Mens der generelt er opnået betydelige emissionsreduktioner for køretøjer for så vidt angår de forskellige regulerede forurenende stoffer, er dette ikke tilfældet med NOx-emissioner fra dieselmotorer (især for lette køretøjer). Der er derfor behov for en indsats for at rette op på denne situation. |
| --- | --- |

(4)

Kravene til typegodkendelse af motorkøretøjer med hensyn til emission er gradvist blevet skærpet betydeligt gennem indførelsen af Euro-normerne og den efterfølgende revision heraf. Mens der generelt er opnået betydelige emissionsreduktioner for køretøjer for så vidt angår de forskellige regulerede forurenende stoffer, er dette ikke tilfældet med NOx-emissioner fra dieselmotorer (især for lette køretøjer). Der er derfor behov for en indsats for at rette op på denne situation.

| (5) | »Manipulationsanordninger« som defineret i artikel 3, nr. 10), i forordning (EF) nr. 715/2007, som reducerer emissionsbegrænsningsniveauet, er forbudte. Den seneste tids begivenheder har understreget behovet for at styrke håndhævelsen på dette område. Det er derfor hensigtsmæssigt at kræve en bedre overvågning af den emissionsbegrænsningsstrategi, som anvendes af fabrikanten ved typegodkendelse, efter de principper, der allerede finder anvendelse på tunge køretøjer i henhold til Euro VI-forordning (EF) nr. 595/2009 samt gennemførelsesbestemmelserne hertil. |
| --- | --- |

(5)

»Manipulationsanordninger« som defineret i artikel 3, nr. 10), i forordning (EF) nr. 715/2007, som reducerer emissionsbegrænsningsniveauet, er forbudte. Den seneste tids begivenheder har understreget behovet for at styrke håndhævelsen på dette område. Det er derfor hensigtsmæssigt at kræve en bedre overvågning af den emissionsbegrænsningsstrategi, som anvendes af fabrikanten ved typegodkendelse, efter de principper, der allerede finder anvendelse på tunge køretøjer i henhold til Euro VI-forordning (EF) nr. 595/2009 samt gennemførelsesbestemmelserne hertil.

| (6) | En løsning af problemet med NOx-emissioner fra dieselkøretøjer bør bidrage til at reducere de aktuelle faste høje NO2-koncentrationer i luften, som udgør et stort sundhedsmæssigt problem. |
| --- | --- |

(6)

En løsning af problemet med NOx-emissioner fra dieselkøretøjer bør bidrage til at reducere de aktuelle faste høje NO2-koncentrationer i luften, som udgør et stort sundhedsmæssigt problem.

| (7) | Kommissionen oprettede i januar 2011 en arbejdsgruppe med deltagelse af alle berørte parter for at udvikle en prøvningsprocedure for emission under faktisk kørsel (RDE — real driving emission), som bedre afspejler de målte emissioner ved kørsel i trafikken. Til dette formål er den løsning, der efter indgående tekniske drøftelser er foreslået i forordning (EF) nr. 715/2007, dvs. anvendelse af bærbare emissionsmålingssystemer (PEMS) og »not-to-exceed«-grænseværdier (NTE), blevet fulgt. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen oprettede i januar 2011 en arbejdsgruppe med deltagelse af alle berørte parter for at udvikle en prøvningsprocedure for emission under faktisk kørsel (RDE — real driving emission), som bedre afspejler de målte emissioner ved kørsel i trafikken. Til dette formål er den løsning, der efter indgående tekniske drøftelser er foreslået i forordning (EF) nr. 715/2007, dvs. anvendelse af bærbare emissionsmålingssystemer (PEMS) og »not-to-exceed«-grænseværdier (NTE), blevet fulgt.

| (8) | Som aftalt med de berørte parter i CARS 2020-processen (4) bør RDE-prøvningsprocedurerne indføres i to faser: i en første overgangsperiode bør prøvningsprocedurerne kun anvendes til overvågningsformål for derefter at anvendes sammen med bindende kvantitative RDE-krav til alle nye typegodkendelser og nye køretøjer. |
| --- | --- |

(8)

Som aftalt med de berørte parter i CARS 2020-processen (4) bør RDE-prøvningsprocedurerne indføres i to faser: i en første overgangsperiode bør prøvningsprocedurerne kun anvendes til overvågningsformål for derefter at anvendes sammen med bindende kvantitative RDE-krav til alle nye typegodkendelser og nye køretøjer.

| (9) | RDE-prøvningsprocedurerne blev indført ved Kommissionens forordning (EU) 2016/427 (5). Der bør nu indføres kvantitative RDE-krav for at begrænse udstødningsemissioner under alle normale driftsforhold, jf. emissionsgrænseværdierne i forordning (EF) nr. 715/2007. I den forbindelse bør der tages højde for statistisk og teknisk usikkerhed ved måleprocedurerne. |
| --- | --- |

(9)

RDE-prøvningsprocedurerne blev indført ved Kommissionens forordning (EU) 2016/427 (5). Der bør nu indføres kvantitative RDE-krav for at begrænse udstødningsemissioner under alle normale driftsforhold, jf. emissionsgrænseværdierne i forordning (EF) nr. 715/2007. I den forbindelse bør der tages højde for statistisk og teknisk usikkerhed ved måleprocedurerne.

| (10) | Med henblik på at gøre det muligt for fabrikanterne at tilpasse sig RDE-reglerne, bør de endelige RDE-krav indføres i to efterfølgende trin. På det første trin, som bør begynde at finde anvendelse fra 4 år efter datoerne for obligatorisk anvendelse af Euro 6-normerne, bør der anvendes en overensstemmelsesfaktor på 2,1. Det andet trin bør følge ét år og fire måneder efter det første trin og bør indebære krav om fuld overholdelse af den i forordning (EF) nr. 715/2007 fastsatte NOx-grænseværdi på 80 mg/km plus en margin for yderligere målingsusikkerhed i forbindelse med anvendelsen af bærbare emissionsmålingssystemer (PEMS). |
| --- | --- |

(10)

Med henblik på at gøre det muligt for fabrikanterne at tilpasse sig RDE-reglerne, bør de endelige RDE-krav indføres i to efterfølgende trin. På det første trin, som bør begynde at finde anvendelse fra 4 år efter datoerne for obligatorisk anvendelse af Euro 6-normerne, bør der anvendes en overensstemmelsesfaktor på 2,1. Det andet trin bør følge ét år og fire måneder efter det første trin og bør indebære krav om fuld overholdelse af den i forordning (EF) nr. 715/2007 fastsatte NOx-grænseværdi på 80 mg/km plus en margin for yderligere målingsusikkerhed i forbindelse med anvendelsen af bærbare emissionsmålingssystemer (PEMS).

| (11) | Selv om det er vigtigt, at alle mulige kørselssituationer er potentielt dækkede af RDE-prøvningen, bør det undgås, at de køretøjer, der prøves, køres på tendentiøs vis, dvs. med det formål at frembringe en bestået eller ikke bestået prøvning ikke på basis af køretøjets tekniske præstationer, men på basis af ekstreme kørselsmønstre. Derfor indføres der supplerende grænsevilkår for RDE-prøvning med henblik på at tage højde for sådanne situationer. |
| --- | --- |

(11)

Selv om det er vigtigt, at alle mulige kørselssituationer er potentielt dækkede af RDE-prøvningen, bør det undgås, at de køretøjer, der prøves, køres på tendentiøs vis, dvs. med det formål at frembringe en bestået eller ikke bestået prøvning ikke på basis af køretøjets tekniske præstationer, men på basis af ekstreme kørselsmønstre. Derfor indføres der supplerende grænsevilkår for RDE-prøvning med henblik på at tage højde for sådanne situationer.

| (12) | På grund af PEMS-kørslernes karakter kan det forekomme, at de kørselsforhold, køretøjet udsættes for under individuelle PEMS-kørsler, ikke fuldt ud svarer til »normal anvendelse af køretøjet«. Emissionsbegrænsningens intensitet kan derfor variere under sådanne kørsler. Som følge heraf og for at tage hensyn til den statistiske og tekniske usikkerhed af målemetoderne, kan det overvejes fremover at afspejle kendetegnene for sådanne kørsler i form af visse målelige parametre, f.eks. med hensyn til kørselsdynamik eller arbejdsbelastning, i NTE-emissionsgrænserne for individuelle PEMS-kørsler. Hvis dette princip anvendes, bør det ikke føre til en svækkelse af den miljømæssige virkning og effektiviteten af RDE-prøvningsprocedurerne, hvilket bør dokumenteres ved fagligt evaluerede videnskabelige undersøgelser. I forbindelse med vurderingen af intensiteten af emissionsbegrænsningen under en PEMS-kørsel bør der kun tages parametre i betragtning, som bygger på objektive videnskabelige begrundelser og ikke kun på begrundelser vedrørende kalibrering af motoren, det forureningsbegrænsende udstyr eller de emissionsbegrænsende systemer. |
| --- | --- |

(12)

På grund af PEMS-kørslernes karakter kan det forekomme, at de kørselsforhold, køretøjet udsættes for under individuelle PEMS-kørsler, ikke fuldt ud svarer til »normal anvendelse af køretøjet«. Emissionsbegrænsningens intensitet kan derfor variere under sådanne kørsler. Som følge heraf og for at tage hensyn til den statistiske og tekniske usikkerhed af målemetoderne, kan det overvejes fremover at afspejle kendetegnene for sådanne kørsler i form af visse målelige parametre, f.eks. med hensyn til kørselsdynamik eller arbejdsbelastning, i NTE-emissionsgrænserne for individuelle PEMS-kørsler. Hvis dette princip anvendes, bør det ikke føre til en svækkelse af den miljømæssige virkning og effektiviteten af RDE-prøvningsprocedurerne, hvilket bør dokumenteres ved fagligt evaluerede videnskabelige undersøgelser. I forbindelse med vurderingen af intensiteten af emissionsbegrænsningen under en PEMS-kørsel bør der kun tages parametre i betragtning, som bygger på objektive videnskabelige begrundelser og ikke kun på begrundelser vedrørende kalibrering af motoren, det forureningsbegrænsende udstyr eller de emissionsbegrænsende systemer.

| (13) | Endelig skal det i anerkendelse af behovet for at begrænse NOx-emissioner under bykørsel overvejes at ændre den relative vægtning af bykørsels-, landevejskørsels- og motorvejskørselselementerne i RDE-prøvningen for at sikre, at det i praksis er muligt at opnå en lav overensstemmelsesfaktor, hvilket kan skabe et yderligere grænsevilkår vedrørende kørselsdynamik i den tredje RDE-lovgivningspakke, over hvilken de udvidede betingelser finder anvendelse fra anvendelsesdatoerne for trin 1. |
| --- | --- |

(13)

Endelig skal det i anerkendelse af behovet for at begrænse NOx-emissioner under bykørsel overvejes at ændre den relative vægtning af bykørsels-, landevejskørsels- og motorvejskørselselementerne i RDE-prøvningen for at sikre, at det i praksis er muligt at opnå en lav overensstemmelsesfaktor, hvilket kan skabe et yderligere grænsevilkår vedrørende kørselsdynamik i den tredje RDE-lovgivningspakke, over hvilken de udvidede betingelser finder anvendelse fra anvendelsesdatoerne for trin 1.

| (14) | Kommissionen skal løbende overvåge bestemmelserne i RDE-prøvningsproceduren og tilpasse de pågældende bestemmelser for at tage hensyn til nye køretøjsteknologier og for at sikre deres effektivitet. Kommissionen skal ligeledes løbende gennemføre en årlig revurdering af det passende niveau for den endelige overensstemmelsesfaktor i lyset af de tekniske fremskridt. Den skal navnlig revurdere de to alternative metoder til evaluering af PEMS-emissionsdata, der er anført i tillæg 5 og 6 til bilag IIIA til forordning (EF) nr. 692/2008 med henblik på at udvikle en fælles metode. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen skal løbende overvåge bestemmelserne i RDE-prøvningsproceduren og tilpasse de pågældende bestemmelser for at tage hensyn til nye køretøjsteknologier og for at sikre deres effektivitet. Kommissionen skal ligeledes løbende gennemføre en årlig revurdering af det passende niveau for den endelige overensstemmelsesfaktor i lyset af de tekniske fremskridt. Den skal navnlig revurdere de to alternative metoder til evaluering af PEMS-emissionsdata, der er anført i tillæg 5 og 6 til bilag IIIA til forordning (EF) nr. 692/2008 med henblik på at udvikle en fælles metode.

| (15) | Forordning (EF) nr. 692/2008 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(15)

Forordning (EF) nr. 692/2008 bør derfor ændres.

| (16) | Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Tekniske Udvalg for Motorkøretøjer — |
| --- | --- |

(16)

Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Tekniske Udvalg for Motorkøretøjer —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 692/2008 foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 2 tilføjes som nr. 43 og 44:
  »43.   »grundlæggende emissionsbegrænsningsstrategi« (Base Emissions Strategy — »BES«): en emissionsbegrænsningsstrategi, som er aktiv i hele motorens arbejdshastigheds- og belastningsområde, medmindre en understøttende emissionsstrategi aktiveres
  44.   »understøttende emissionsstrategi« (Auxiliary Emission Strategy — AES): en emissionsstrategi, der aktiveres, og som erstatter eller modificerer en »BES« med et specifikt formål for øje og som reaktion på et specifikt sæt betingelser vedrørende omgivelser og/eller drift, og som kun forbliver operationel, så længe disse betingelser eksisterer.« |
| --- | --- |

1)

I artikel 2 tilføjes som nr. 43 og 44:

»43.   »grundlæggende emissionsbegrænsningsstrategi« (Base Emissions Strategy — »BES«): en emissionsbegrænsningsstrategi, som er aktiv i hele motorens arbejdshastigheds- og belastningsområde, medmindre en understøttende emissionsstrategi aktiveres

44.   »understøttende emissionsstrategi« (Auxiliary Emission Strategy — AES): en emissionsstrategi, der aktiveres, og som erstatter eller modificerer en »BES« med et specifikt formål for øje og som reaktion på et specifikt sæt betingelser vedrørende omgivelser og/eller drift, og som kun forbliver operationel, så længe disse betingelser eksisterer.«

| 2) | I artikel 3, stk. 10, affattes tredje afsnit således:

  »Indtil tre år efter de datoer, der er fastsat i artikel 10, stk. 4, i forordning (EF) nr. 715/2007, og fire år efter de datoer, der er fastsat i artikel 10, stk. 5, i nævnte forordning gælder følgende bestemmelser:«. |
| --- | --- |

2)

I artikel 3, stk. 10, affattes tredje afsnit således:

»Indtil tre år efter de datoer, der er fastsat i artikel 10, stk. 4, i forordning (EF) nr. 715/2007, og fire år efter de datoer, der er fastsat i artikel 10, stk. 5, i nævnte forordning gælder følgende bestemmelser:«.

| 3) | Artikel 3, stk. 10, litra a), affattes således:






  »a) | Forskrifterne i punkt 2.1 i bilag IIIA finder ikke anvendelse.« |
| --- | --- | --- |

3)

Artikel 3, stk. 10, litra a), affattes således:

»a)

| 4) | I artikel 5 indsættes følgende som stk. 11 og 12:






  »11. | Fabrikanten forelægger også en udvidet dokumentationspakke med følgende oplysninger:






  a) | oplysninger vedrørende funktionen af alle AES og alle BES, herunder en beskrivelse af de parametre, der modificeres af alle AES, og de grænsevilkår, under hvilke AES virker, samt en angivelse af, hvilke AES og BES, der forventes at være aktive under de betingelser, der er gældende i de prøvningsprocedurer, der er fastsat i denne forordning |
| --- | --- | --- | --- |

4)

I artikel 5 indsættes følgende som stk. 11 og 12:

»11.

Fabrikanten forelægger også en udvidet dokumentationspakke med følgende oplysninger:

a)

oplysninger vedrørende funktionen af alle AES og alle BES, herunder en beskrivelse af de parametre, der modificeres af alle AES, og de grænsevilkår, under hvilke AES virker, samt en angivelse af, hvilke AES og BES, der forventes at være aktive under de betingelser, der er gældende i de prøvningsprocedurer, der er fastsat i denne forordning

| b) | en beskrivelse af brændstofkontrolsystemets logik, indstillingsstrategier og omkoblingspunkter for alle driftsformer. |
| --- | --- |

b)

en beskrivelse af brændstofkontrolsystemets logik, indstillingsstrategier og omkoblingspunkter for alle driftsformer.

| 12. | Den udvidede dokumentationspakke som omhandlet i stk. 11 skal forblive strengt fortrolig. Den kan opbevares af den godkendende myndighed, eller den kan efter den godkendende myndigheds valg opbevares af fabrikanten. Hvis fabrikanten opbevarer dokumentationspakken, skal den identificeres og dateres af den godkendende myndighed efter gennemgang og godkendelse. Den skal stilles til rådighed for den godkendende myndighed med henblik på kontrol på godkendelsestidspunktet og på ethvert tidspunkt, så længe godkendelsen er gældende.« |
| --- | --- |

12.

Den udvidede dokumentationspakke som omhandlet i stk. 11 skal forblive strengt fortrolig. Den kan opbevares af den godkendende myndighed, eller den kan efter den godkendende myndigheds valg opbevares af fabrikanten. Hvis fabrikanten opbevarer dokumentationspakken, skal den identificeres og dateres af den godkendende myndighed efter gennemgang og godkendelse. Den skal stilles til rådighed for den godkendende myndighed med henblik på kontrol på godkendelsestidspunktet og på ethvert tidspunkt, så længe godkendelsen er gældende.«

| 5) | Tillæg 6 til bilag I ændres som anført i bilag I til denne forordning. |
| --- | --- |

5)

Tillæg 6 til bilag I ændres som anført i bilag I til denne forordning.

| 6) | Bilag IIIA ændres som anført i bilag II til denne forordning. |
| --- | --- |

6)

Bilag IIIA ændres som anført i bilag II til denne forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. april 2016.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 171 af 29.6.2007, s. 1.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF af 5. september 2007 om fastlæggelse af en ramme for godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer (rammedirektiv) (EUT L 263 af 9.10.2007, s. 1).

2

(3)  Kommissionens forordning (EF) nr. 692/2008 af 18. juli 2008 om gennemførelse og ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2007 om typegodkendelse af motorkøretøjer med hensyn til emissioner fra lette personbiler og lette erhvervskøretøjer (Euro 5 og Euro 6) og om adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer om køretøjer (EUT L 199 af 28.7.2008, s. 1).

3

(4)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: CARS 2020: Handlingsplan for en konkurrencedygtig og bæredygtig bilindustri i Europa (COM(2012) 636 final).

4

(5)  Kommissionens forordning (EU) 2016/427 af 10. marts 2016 om ændring af forordning (EF) nr. 692/2008 med hensyn til emissioner fra lette personbiler og lette erhvervskøretøjer (EUT L 82 af 31.3.2016, s. 1).

5

---

BILAG I

I tabel 1 i forordning (EF) nr. 692/2008, bilag I, tillæg 6, foretages følgende ændringer:

| 1) | Rækkerne ZD, ZE og ZF affattes således:












  »ZD | Euro 6c | Euro 6-2 | M, N1 kategori I | KT, ST | | 1.9.2018 | 31.8.2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ZE | Euro 6c | Euro 6-2 | N1 kategori II | KT, ST | | 1.9.2019 | 31.8.2020 |
| ZF | Euro 6c | Euro 6-2 | N1 kategori III, N2 | KT, ST | | 1.9.2019 | 31.8.2020« |

1)

Rækkerne ZD, ZE og ZF affattes således:

»ZD

Euro 6c

Euro 6-2

M, N1 kategori I

KT, ST

1.9.2018

31.8.2019

ZE

Euro 6c

Euro 6-2

N1 kategori II

KT, ST

1.9.2019

31.8.2020

ZF

Euro 6c

Euro 6-2

N1 kategori III, N2

KT, ST

1.9.2019

31.8.2020«

| 2) | Der indsættes følgende nye rækker efter række ZF:












  »ZG | Euro 6d-TEMP | Euro 6-2 | M, N1 kategori I | KT, ST | 1.9.2017 | 1.9.2019 | 31.12.2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ZH | Euro 6d-TEMP | Euro 6-2 | N1 kategori II | KT, ST | 1.9.2018 | 1.9.2020 | 31.12.2021 |
| ZI | Euro 6d-TEMP | Euro 6-2 | N1 kategori III, N2 | KT, ST | 1.9.2018 | 1.9.2020 | 31.12.2021 |
| ZJ | Euro 6d | Euro 6-2 | M, N1 kategori I | KT, ST | 1.1.2020 | 1.1.2021 | |
| ZK | Euro 6d | Euro 6-2 | N1 kategori II | KT, ST | 1.1.2021 | 1.1.2022 | |
| ZL | Euro 6d | Euro 6-2 | N1 kategori III, N2 | KT, ST | 1.1.2021 | 1.1.2022« | |

2)

Der indsættes følgende nye rækker efter række ZF:

»ZG

Euro 6d-TEMP

Euro 6-2

M, N1 kategori I

KT, ST

1.9.2017

1.9.2019

31.12.2020

ZH

Euro 6d-TEMP

Euro 6-2

N1 kategori II

KT, ST

1.9.2018

1.9.2020

31.12.2021

ZI

Euro 6d-TEMP

Euro 6-2

N1 kategori III, N2

KT, ST

1.9.2018

1.9.2020

31.12.2021

ZJ

Euro 6d

Euro 6-2

M, N1 kategori I

KT, ST

1.1.2020

1.1.2021

ZK

Euro 6d

Euro 6-2

N1 kategori II

KT, ST

1.1.2021

1.1.2022

ZL

Euro 6d

Euro 6-2

N1 kategori III, N2

KT, ST

1.1.2021

1.1.2022«

| 3) | I tegnforklaringen til tabellen indsættes følgende afsnit efter afsnittet om »Euro 6b« -emissionsnormen:

  »»Euro 6c«-emissionsnorm= komplette Euro 6-emissionskrav, men uden kvantitative RDE-krav, dvs. Euro 6b-emissionsnorm og endelige partikelantalnormer for ST-køretøjer, anvendelse af E10- og B7-referencebrændstof (hvis relevant) vurderet ud fra lovbestemt laboratorietestcyklus og RDE-prøvning kun med henblik på overvågning (ingen NTE-emissionsgrænser anvendt).

  »Euro 6d-TEMP«-emissionsnorm= komplette Euro 6-emissionskrav, dvs. Euro 6b-emissionsnorm, endelige partikelantalnormer for ST-køretøjer, anvendelse af E10- og B7-referencebrændstof (hvis relevant) vurderet ud fra lovbestemt laboratorietestcyklus og RDE-prøvning ud fra midlertidige overensstemmelsesfaktorer.« |
| --- | --- |

3)

I tegnforklaringen til tabellen indsættes følgende afsnit efter afsnittet om »Euro 6b« -emissionsnormen:

»»Euro 6c«-emissionsnorm= komplette Euro 6-emissionskrav, men uden kvantitative RDE-krav, dvs. Euro 6b-emissionsnorm og endelige partikelantalnormer for ST-køretøjer, anvendelse af E10- og B7-referencebrændstof (hvis relevant) vurderet ud fra lovbestemt laboratorietestcyklus og RDE-prøvning kun med henblik på overvågning (ingen NTE-emissionsgrænser anvendt).

»Euro 6d-TEMP«-emissionsnorm= komplette Euro 6-emissionskrav, dvs. Euro 6b-emissionsnorm, endelige partikelantalnormer for ST-køretøjer, anvendelse af E10- og B7-referencebrændstof (hvis relevant) vurderet ud fra lovbestemt laboratorietestcyklus og RDE-prøvning ud fra midlertidige overensstemmelsesfaktorer.«

| 4) | I tegnforklaringen til tabellen affattes afsnittet om »Euro 6c«-emissionsnormen således:

  »»Euro 6d«-emissionsnorm= komplette Euro 6-emissionskrav, dvs. Euro 6b-emissionsnorm, endelige partikelantalnormer for ST-køretøjer, anvendelse af E10- og B7-referencebrændstof (hvis relevant) vurderet ud fra lovbestemt laboratorietestcyklus og RDE-prøvning ud fra endelige overensstemmelsesfaktorer.« |
| --- | --- |

4)

I tegnforklaringen til tabellen affattes afsnittet om »Euro 6c«-emissionsnormen således:

»»Euro 6d«-emissionsnorm= komplette Euro 6-emissionskrav, dvs. Euro 6b-emissionsnorm, endelige partikelantalnormer for ST-køretøjer, anvendelse af E10- og B7-referencebrændstof (hvis relevant) vurderet ud fra lovbestemt laboratorietestcyklus og RDE-prøvning ud fra endelige overensstemmelsesfaktorer.«

---

BILAG II

I bilag IIIA til forordning (EF) nr. 692/2008 foretages følgende ændringer:

| 1) | Afsnit 2.1 affattes således:
  »2.1.   NTE-emissionsgrænser (not-to -exceed)
  For en køretøjstype, som er godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 715/2007, gælder, at dens emissioner, som bestemt efter kravene i dette bilag og udledt under en hvilken som helst RDE-prøvning foretaget i overensstemmelse med kravene i dette bilag, i hele køretøjets normale levetid ikke må overstige følgende NTE-værdier (not-to-exceed):

  NTEpollutant = CFpollutant × TF(p1,..., pn) × EURO-6
  hvor Euro-6 er de gældende Euro 6-emissionsgrænser, der er fastsat i tabel 2 i bilag I til forordning (EF) nr. 715/2007.« |
| --- | --- |

1)

Afsnit 2.1 affattes således:

»2.1.   NTE-emissionsgrænser (not-to -exceed)

For en køretøjstype, som er godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 715/2007, gælder, at dens emissioner, som bestemt efter kravene i dette bilag og udledt under en hvilken som helst RDE-prøvning foretaget i overensstemmelse med kravene i dette bilag, i hele køretøjets normale levetid ikke må overstige følgende NTE-værdier (not-to-exceed):

NTEpollutant = CFpollutant × TF(p1,..., pn) × EURO-6

hvor Euro-6 er de gældende Euro 6-emissionsgrænser, der er fastsat i tabel 2 i bilag I til forordning (EF) nr. 715/2007.«

| 2) | Følgende indsættes som punkt 2.1.1, 2.1.2 og 2.1.3:
  »2.1.1.   Endelige overensstemmelsesfaktorer
  Overensstemmelsesfaktoren CF
  pollutant
  for det pågældende forurenende stof specificeres således:










  Forurenende stof | Masse af nitrogenoxider (NOx) | Partikelantal (PN) | Masse af carbonmonoxid (CO) (1) | Masse af carbonhydrider i alt (THC) | Samlet masse af samlede carbonhydrider og nitrogenoxider (THC + NOx) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFpollutant | 1 + margin v ed margin = 0,5 | skal fastsættes | — | — | — |

2)

Følgende indsættes som punkt 2.1.1, 2.1.2 og 2.1.3:

»2.1.1.   Endelige overensstemmelsesfaktorer

Overensstemmelsesfaktoren CF
  pollutant
  for det pågældende forurenende stof specificeres således:

Forurenende stof

Masse af nitrogenoxider (NOx)

Partikelantal (PN)

Masse af carbonmonoxid (CO) (1)

Masse af carbonhydrider i alt (THC)

Samlet masse af samlede carbonhydrider og nitrogenoxider (THC + NOx)

CFpollutant

1 + margin v ed margin = 0,5

skal fastsættes

—

—

—

»margin« er en parameter, der tager højde for yderligere måleusikkerhed, der skyldes PEMS-udstyret, som er underlagt en årlig revision; den skal ændres i tilfælde af forbedret kvalitet af PEMS-proceduren eller tekniske fremskridt.

2.1.2.   Midlertidige overensstemmelsesfaktorer

Som en undtagelse fra bestemmelserne i punkt 2.1.1 kan følgende midlertidige overensstemmelsesfaktorer anvendes i en periode på 5 år og 4 måneder fra de datoer, der er anført i artikel 10, stk. 4 og 5, i forordning (EF) nr. 715/2007 og på fabrikantens anmodning:

| Forurenende stof | Masse af nitrogenoxider (NOx) | Partikelantal (PN) | Masse af carbonmonoxid (CO) (2) | Masse af carbonhydrider i alt (THC) | Samlet masse af samlede carbonhydrider og nitrogenoxider (THC + NOx) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFpollutant | 2,1 | skal fastsættes. | — | — | — |

Forurenende stof

Masse af nitrogenoxider (NOx)

Partikelantal (PN)

Masse af carbonmonoxid (CO) (2)

Masse af carbonhydrider i alt (THC)

Samlet masse af samlede carbonhydrider og nitrogenoxider (THC + NOx)

CFpollutant

2,1

skal fastsættes.

—

—

—

Anvendelsen af midlertidige overensstemmelsesfaktorer skal registreres i køretøjets typeattest.

2.1.3.   Overførselsfunktioner

Overførselsfunktionen TF(p1,..., pn), der er omhandlet i punkt 2.1, sættes til 1 for hele intervallet af parametre pi (i = 1,...,n).

Hvis overførselsfunktionen TF(p1,..., pn) ændres, skal dette ske på en måde, som ikke indvirker negativt på RDE-prøvningsprocedurernes miljøpåvirkning og effektivitet. Navnlig skal følgende betingelse være opfyldt:

∫ TF (p1,..., pn) * Q (p1,..., pn) dp = ∫ Q (p1,..., pn) dp

hvor:

| — | dp repræsenterer integralet over hele parameterintervallet pi (i = 1,...,n) |
| --- | --- |

—

dp repræsenterer integralet over hele parameterintervallet pi (i = 1,...,n)

| — | Q(p1,..., pn), er sandsynlighedsfordelingen for en begivenhed svarende til parametrene pi (i = 1,...,n) ved faktisk kørsel.« |
| --- | --- |

—

Q(p1,..., pn), er sandsynlighedsfordelingen for en begivenhed svarende til parametrene pi (i = 1,...,n) ved faktisk kørsel.«

| 3) | Følgende indsættes som punkt 3.1.0:






  »3.1.0. | Kravene i punkt 2.1 skal være opfyldt for den bymæssige del og den fuldstændige PEMS-kørsel. Efter fabrikantens valg skal betingelserne i mindst et af de to punkter nedenfor være opfyldt:






  3.1.0.1. | Mgas,d,t
  ≤ NTEpollutant
  og Mgas,d,u
  ≤ NTEpollutant
  med definitionerne i punkt 2.1 i dette bilag og punkt 6.1 og 6.3 i tillæg 5 og indstillingen gas = pollutant. |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Følgende indsættes som punkt 3.1.0:

»3.1.0.

3.1.0.1.

Mgas,d,t
  ≤ NTEpollutant
  og Mgas,d,u
  ≤ NTEpollutant
  med definitionerne i punkt 2.1 i dette bilag og punkt 6.1 og 6.3 i tillæg 5 og indstillingen gas = pollutant.

| 3.1.0.2. | Mw,gas,d
  ≤ NTEpollutant
  og Mw,gas,d,U
  ≤ NTEpollutant
  med definitionerne i punkt 2.1 i dette bilag og punkt 3.9 i tillæg 6 og indstillingen gas = pollutant.« |
| --- | --- |

3.1.0.2.

Mw,gas,d
  ≤ NTEpollutant
  og Mw,gas,d,U
  ≤ NTEpollutant
  med definitionerne i punkt 2.1 i dette bilag og punkt 3.9 i tillæg 6 og indstillingen gas = pollutant.«

| 4) | Punkt 5.3 udgår. |
| --- | --- |

4)

Punkt 5.3 udgår.

| 5) | Punkt 5.4 affattes således:
  »5.4.   Dynamiske forhold
  De dynamiske forhold omfatter den indvirkning, som vejkategori, modvind og kørselsdynamik (accelerationer, decelerationer) samt hjælpesystemer har på prøvningskøretøjets energiforbrug og emissioner. Kontrol af normaliteten af de dynamiske forhold foretages efter prøvningens afslutning ved hjælp af de registrerede PEMS-data. Denne kontrol gennemføres i 2 trin:






  5.4.1. | Det samlede overskud eller underskud af kørselsdynamik for kørslen kontrolleres ved hjælp af de metoder, der er beskrevet i tillæg 7a til dette bilag. |
| --- | --- | --- |

5)

Punkt 5.4 affattes således:

»5.4.   Dynamiske forhold

De dynamiske forhold omfatter den indvirkning, som vejkategori, modvind og kørselsdynamik (accelerationer, decelerationer) samt hjælpesystemer har på prøvningskøretøjets energiforbrug og emissioner. Kontrol af normaliteten af de dynamiske forhold foretages efter prøvningens afslutning ved hjælp af de registrerede PEMS-data. Denne kontrol gennemføres i 2 trin:

5.4.1.

Det samlede overskud eller underskud af kørselsdynamik for kørslen kontrolleres ved hjælp af de metoder, der er beskrevet i tillæg 7a til dette bilag.

| 5.4.2. | Hvis resultatet af kontrollen i henhold til punkt 5.4.1 er, at kørslen er gyldig, skal metoderne til kontrol af normaliteten af de dynamiske forhold som beskrevet i tillæg 5 og 6 til dette bilag anvendes. For hver metode er der en referenceværdi for dynamiske forhold samt et fastlagt område mellem disse værdier og minimumsdækningskravene for opnåelse af en gyldig prøvning.« |
| --- | --- |

5.4.2.

Hvis resultatet af kontrollen i henhold til punkt 5.4.1 er, at kørslen er gyldig, skal metoderne til kontrol af normaliteten af de dynamiske forhold som beskrevet i tillæg 5 og 6 til dette bilag anvendes. For hver metode er der en referenceværdi for dynamiske forhold samt et fastlagt område mellem disse værdier og minimumsdækningskravene for opnåelse af en gyldig prøvning.«

| 6) | Punkt 6.8 affattes således:






  »6.8. | Den gennemsnitlige hastighed (inklusive standsninger) under bykørselsdelen skal være mellem 15 og 40 km/h. Standsningsperioderne, defineret som køretøjshastigheder på under 1 km/h, skal udgøre 6-30 % af bykørslens varighed. Bykørslen skal indbefatte adskillige standsningsperioder på 10 sekunder eller mere. Hvis en standsningsperiode varer mere end 180 sekunder, udelukkes emissionsbegivenhederne i 180 sekunder efter en sådan uforholdsmæssig lang standsningsperiode fra evalueringen.« |
| --- | --- | --- |

6)

Punkt 6.8 affattes således:

»6.8.

| 7) | I punkt 6.11 tilføjes følgende punktum:

  »Desuden skal den relative kumulative højdeforøgelse være mindre end 1 200 m/100 km og bestemmes i overensstemmelse med bilag 7b.« |
| --- | --- |

7)

I punkt 6.11 tilføjes følgende punktum:

»Desuden skal den relative kumulative højdeforøgelse være mindre end 1 200 m/100 km og bestemmes i overensstemmelse med bilag 7b.«

| 8) | Punkt 9.5 affattes således:






  »9.5. | Hvis de omgivende forhold i et bestemt tidsrum udvides i overensstemmelse med punkt 5.2, divideres emissionerne under dette særlige tidsinterval, som er beregnet i overensstemmelse med tillæg 4, med en værdi på 1,6, før det vurderes, om de overholder kravene i dette bilag.« |
| --- | --- | --- |

8)

Punkt 9.5 affattes således:

»9.5.

| 9) | I tillæg 1 foretages følgende ændringer:






  a) | I punkt 3.4.6 tilføjes følgende punktum:

  »Det er tilladt at strømføde al sikkerhedsrelateret belysning af installationer og anlæg til PEMS-komponenter uden for køretøjets kabine fra køretøjets batteri.« |
| --- | --- | --- |

9)

I tillæg 1 foretages følgende ændringer:

a)

I punkt 3.4.6 tilføjes følgende punktum:

»Det er tilladt at strømføde al sikkerhedsrelateret belysning af installationer og anlæg til PEMS-komponenter uden for køretøjets kabine fra køretøjets batteri.«

| b) | I punkt 4.5 tilføjes følgende punktum:

  »Med henblik på at minimere analysatorforskydning, bør der foretages nulstillings- og justeringskalibrering af analysatorer ved en omgivende temperatur, der i så høj grad som muligt ligner den temperatur, som prøvningsudstyret udsættes for under RDE-kørslen.« |
| --- | --- |

b)

I punkt 4.5 tilføjes følgende punktum:

»Med henblik på at minimere analysatorforskydning, bør der foretages nulstillings- og justeringskalibrering af analysatorer ved en omgivende temperatur, der i så høj grad som muligt ligner den temperatur, som prøvningsudstyret udsættes for under RDE-kørslen.«

| 10) | I tillæg 2 affattes fodnote 2 til tabel 4 i punkt 8 således:






  »(2) | Dette generelle krav gælder kun for hastighedsføleren; hvis køretøjets hastighed anvendes til at fastsætte parametre såsom acceleration, produktet af fart og positiv acceleration eller RPA, skal hastighedssignalet skal have en nøjagtighed på 0,1 % over 3 km/h og en samplingfrekvens på 1 Hz. Dette nøjagtighedskrav kan opfyldes ved hjælp af signalet fra et hjuls omdrejningshastighedsføler.« |
| --- | --- | --- |

10)

I tillæg 2 affattes fodnote 2 til tabel 4 i punkt 8 således:

»(2)

| 11) | I tillæg 6, punkt 2, udgår følgende definition:






  »ai | Faktisk acceleration i tidstrin i, hvis ikke andet er defineret i en ligning:



  , [m/s2]«. |
| --- | --- | --- |

11)

I tillæg 6, punkt 2, udgår følgende definition:

»ai

Faktisk acceleration i tidstrin i, hvis ikke andet er defineret i en ligning:

Formula
  , [m/s2]«.

| 12) | I tillæg 6, punkt 2, indsættes følgende definitioner:





  » | Vægtet værdi for emission af udstødningsgaskomponenten »gas« til delsamplet af alle sekunder i med vi < 60 km/t, g/s |
| --- | --- | --- |
| Mw,gas,d,U | Vægtede distancespecifikke emissioner for udstødningsgaskomponenten »gas« til delsamplet af alle sekunder i med vi < 60 km/t, g/km |
| | Køretøjets vægtede hastighed i hjuleffektklasse j, km/h« |

12)

I tillæg 6, punkt 2, indsættes følgende definitioner:

Formula

Vægtet værdi for emission af udstødningsgaskomponenten »gas« til delsamplet af alle sekunder i med vi < 60 km/t, g/s

Mw,gas,d,U

Vægtede distancespecifikke emissioner for udstødningsgaskomponenten »gas« til delsamplet af alle sekunder i med vi < 60 km/t, g/km

Formula

Køretøjets vægtede hastighed i hjuleffektklasse j, km/h«

| 13) | I tillæg 6, affattes punkt 3.1, første afsnit, således:

  »Den faktiske hjuleffekt Pr,i er den samlede effekt til overvinding af luftmodstand, rullemodstand, vejstigninger, køretøjets inerti i længderetningen samt hjulenes rotationsinerti.« |
| --- | --- |

13)

I tillæg 6, affattes punkt 3.1, første afsnit, således:

»Den faktiske hjuleffekt Pr,i er den samlede effekt til overvinding af luftmodstand, rullemodstand, vejstigninger, køretøjets inerti i længderetningen samt hjulenes rotationsinerti.«

| 14) | I tillæg 6 affattes punkt 3.2 således:
  »3.2.   Klassificering af glidende gennemsnit ved by-, landevejs- og motorvejskørsel

  Standardeffektfrekvenserne er defineret for bykørsel og for den samlede kørecyklus (jf. punkt 3.4), og emissionerne for den samlede kørecyklus og bykørselsdelen evalueres særskilt. De tre sekunders glidende gennemsnit beregnet efter punkt 3.3 skal derfor senere allokeres til by- og landevejskørselsforhold i overensstemmelse med hastighedssignalet (vi) fra det faktiske sekund i som angivet i tabel 1-1.

  Tabel 1-1


  Hastighedsintervaller for allokering af prøvningsdata til by-, landevejs- og motorvejskørselsforhold efter power binning-metoden | Byområde | Landevej | Motorvej |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vi [km/h] | 0 til ≤ 60 | > 60 til ≤ 90 | > 90« |

14)

I tillæg 6 affattes punkt 3.2 således:

»3.2.   Klassificering af glidende gennemsnit ved by-, landevejs- og motorvejskørsel

Standardeffektfrekvenserne er defineret for bykørsel og for den samlede kørecyklus (jf. punkt 3.4), og emissionerne for den samlede kørecyklus og bykørselsdelen evalueres særskilt. De tre sekunders glidende gennemsnit beregnet efter punkt 3.3 skal derfor senere allokeres til by- og landevejskørselsforhold i overensstemmelse med hastighedssignalet (vi) fra det faktiske sekund i som angivet i tabel 1-1.

Tabel 1-1

Hastighedsintervaller for allokering af prøvningsdata til by-, landevejs- og motorvejskørselsforhold efter power binning-metoden

Byområde

Landevej

Motorvej

vi [km/h]

0 til ≤ 60

> 60 til ≤ 90

> 90«

| 15) | I tillæg 6 affattes punkt 3.9 således:
  »3.9.   Beregning af den vægtede afstandsspecifikke emissionsværdi

  De tidsbaserede vægtede gennemsnit af emissionerne ved prøvningen omregnes til afstandsbaserede emissioner én gang for datasættet for bykørsel og én gang for det samlede datasæt som følger: | For den samlede kørsel: |
| --- | --- | --- |

15)

I tillæg 6 affattes punkt 3.9 således:

»3.9.   Beregning af den vægtede afstandsspecifikke emissionsværdi

De tidsbaserede vægtede gennemsnit af emissionerne ved prøvningen omregnes til afstandsbaserede emissioner én gang for datasættet for bykørsel og én gang for det samlede datasæt som følger:

For den samlede kørsel:
  Formula

| | For den bymæssige del af kørslen: |
| --- | --- |

For den bymæssige del af kørslen:
  Formula

Ved hjælp af disse formler beregnes vægtede gennemsnit for følgende forurenende stoffer for den samlede kørsel og for den bymæssige del af kørslen:

| Mw,NOx,d | vægtet NOx-prøvningsresultat i [mg/km] |
| --- | --- |
| Mw,NOx,d,U | vægtet NOx-prøvningsresultat i [mg/km] |
| Mw,CO,d | vægtet CO-prøvningsresultat i [mg/km]. |
| Mw,CO,d,U | vægtet CO-prøvningsresultat i [mg/km].« |

Mw,NOx,d

vægtet NOx-prøvningsresultat i [mg/km]

Mw,NOx,d,U

vægtet NOx-prøvningsresultat i [mg/km]

Mw,CO,d

vægtet CO-prøvningsresultat i [mg/km].

Mw,CO,d,U

vægtet CO-prøvningsresultat i [mg/km].«

| 16) | Som tillæg 7a og 7b indsættes:


  »Tillæg 7a

  Kontrol af den samlede kørsels dynamik

  1.   INDLEDNING
  I dette tillæg beskrives beregningsprocedurerne til kontrol af den samlede kørsels dynamik med henblik på at fastslå den samlede overskydende eller manglende dynamik i løbet af by-, landevejs- og motorvejskørsel.
  2.   SYMBOLER






  RPA | Relativ Positiv Acceleration |
| --- | --- | --- |
| »accelerationsopløsning, ares
  «: | minimumacceleration > 0, målt i m/s2 |
| T 4253H | udjævner af sammensatte data |
| »positiv acceleration apos
  «: | acceleration [m/s2], der er større end 0,1 m/s2 |

16)

Som tillæg 7a og 7b indsættes:

»Tillæg 7a

Kontrol af den samlede kørsels dynamik

1.   INDLEDNING

I dette tillæg beskrives beregningsprocedurerne til kontrol af den samlede kørsels dynamik med henblik på at fastslå den samlede overskydende eller manglende dynamik i løbet af by-, landevejs- og motorvejskørsel.

2.   SYMBOLER

RPA

Relativ Positiv Acceleration

»accelerationsopløsning, ares
  «:

minimumacceleration > 0, målt i m/s2

T 4253H

udjævner af sammensatte data

»positiv acceleration apos
  «:

acceleration [m/s2], der er større end 0,1 m/s2

Indeks (i) refererer til tidstrinnet

Indeks (j) refererer til tidstrinnet for datasæt for positiv acceleration

Indeks (k) refererer til kategorien (t = samlet (total), u = bykørsel (urban), R = rural (landevejskørsel), m = motorvej)

| Δ | — | difference |
| --- | --- | --- |
| > | — | større end |
| ≥ | — | større end eller lig med |
| % | — | procent |
| < | — | mindre end |
| ≤ | — | mindre end eller lig med |
| a | — | acceleration [m/s2] |
| ai | — | acceleration i tidstrin i [m/s2] |
| apos | — | positiv acceleration større end 0,1 m/s2 [m/s2] |
| apos,i,k | — | positiv acceleration større end 0,1 m/s2 i tidstrin i under hensyntagen til henholdsvis bykørslens, landevejskørslens og motorvejskørslens andel [m/s2] |
| ares | — | accelerationsopløsning [m/s2] |
| di | — | distance tilbagelagt i tidstrin i [m] |
| di,k | — | distance tilbagelagt i tidstrin i under hensyntagen til henholdsvis bykørslens, landevejskørslens og motorvejskørslens andel[m/s2] |
| Mk | — | antal samples for andelene for bykørsel, landevejskørsel og motorvejskørsel med en positiv acceleration større end 0,1 m/s2 |
| Nk | — | samlet antal samples for andelene for bykørsel, landevejskørsel og motorvejskørsel |
| RPAk | — | relativ positiv acceleration for andelene for bykørsel, landevejskørsel og motorvejskørsel [m/s2 eller kWs/(kg × km)] |
| tk | — | varigheden af andelene for bykørsel, landevejskørsel og motorvejskørsel og af den samlede kørsel [s] |
| v | — | køretøjets hastighed [km/h] |
| vi | — | køretøjets faktiske hastighed i tidstrin i [km/h] |
| vi,k | — | faktisk køretøjshastighed i tidstrin i under hensyntagen til henholdsvis bykørslens, landevejskørslens og motorvejskørslens andel[km/h] |
| (v · a)i | — | faktisk køretøjshastighed pr. acceleration i tidstrin i [m2/s3 eller W/kg] |
| (v · apos)j,k | — | faktisk køretøjshastighed pr. positiv acceleration større end 0,1 m/s2 i tidstrin j under hensyntagen til henholdsvis bykørslens, landevejskørslens og motorvejskørslens andel [m2/s3 eller W/kg]. |
| (v · apos)k
  _[95] | — | 95. percentilværdi af produktet af køretøjshastigheden pr. positiv acceleration større end 0,1 m/s2 for bykørslens, landevejskørslens og motorvejskørslens andel [m2/s3 eller W/kg] |
| | — | gennemsnitlig kørehastighed for bykørslens, landevejskørslens og motorvejskørslens andel [km/h] |

Δ

—

difference

>

—

større end

≥

—

større end eller lig med

%

—

procent

<

—

mindre end

≤

—

mindre end eller lig med

a

—

acceleration [m/s2]

ai

—

acceleration i tidstrin i [m/s2]

apos

—

positiv acceleration større end 0,1 m/s2 [m/s2]

apos,i,k

—

positiv acceleration større end 0,1 m/s2 i tidstrin i under hensyntagen til henholdsvis bykørslens, landevejskørslens og motorvejskørslens andel [m/s2]

ares

—

accelerationsopløsning [m/s2]

di

—

distance tilbagelagt i tidstrin i [m]

di,k

—

distance tilbagelagt i tidstrin i under hensyntagen til henholdsvis bykørslens, landevejskørslens og motorvejskørslens andel[m/s2]

Mk

—

antal samples for andelene for bykørsel, landevejskørsel og motorvejskørsel med en positiv acceleration større end 0,1 m/s2

Nk

—

samlet antal samples for andelene for bykørsel, landevejskørsel og motorvejskørsel

RPAk

—

relativ positiv acceleration for andelene for bykørsel, landevejskørsel og motorvejskørsel [m/s2 eller kWs/(kg × km)]

tk

—

varigheden af andelene for bykørsel, landevejskørsel og motorvejskørsel og af den samlede kørsel [s]

v

—

køretøjets hastighed [km/h]

vi

—

køretøjets faktiske hastighed i tidstrin i [km/h]

vi,k

—

faktisk køretøjshastighed i tidstrin i under hensyntagen til henholdsvis bykørslens, landevejskørslens og motorvejskørslens andel[km/h]

(v · a)i

—

faktisk køretøjshastighed pr. acceleration i tidstrin i [m2/s3 eller W/kg]

(v · apos)j,k

—

faktisk køretøjshastighed pr. positiv acceleration større end 0,1 m/s2 i tidstrin j under hensyntagen til henholdsvis bykørslens, landevejskørslens og motorvejskørslens andel [m2/s3 eller W/kg].

(v · apos)k
  _[95]

—

95. percentilværdi af produktet af køretøjshastigheden pr. positiv acceleration større end 0,1 m/s2 for bykørslens, landevejskørslens og motorvejskørslens andel [m2/s3 eller W/kg]

Formula

—

gennemsnitlig kørehastighed for bykørslens, landevejskørslens og motorvejskørslens andel [km/h]

3.   KØRSELSINDIKATORER

3.1.   Beregninger

3.1.1.   Dataforbehandling

Dynamiske parametre såsom acceleration, v · apos
  eller RPA bestemmes med et hastighedssignal med en nøjagtighed på 0,1 % over 3 km/h og en samplingfrekvens på 1 Hz. Dette nøjagtighedskrav er normalt opfyldt af hjulet ved hjælp af hjul(rotations)hastighedssignaler.

Hastighedsporet kontrolleres for fejl og usandsynlige forløb. Sådanne usandsynlige forløb i køretøjets hastighedsspor er kendetegnet ved trin, spring, terrasseformede hastighedsspor eller manglende værdier. Korte defekte forløb skal korrigeres, f.eks. ved datainterpolation eller benchmarking i forhold til et sekundært hastighedssignal. Alternativt kan korte kørsler, der indeholder defekte forløb, udelukkes fra den efterfølgende dataanalyse. I et andet trin opstilles accelerationsværdierne i stigende orden, for at bestemme accelerationens opløsning a
  res
  = (minimum accelerationsværdi > 0).

Hvis ares
  ≤ 0,01 m/s
  2, er målingen af køretøjets hastighed tilstrækkeligt præcis.

Hvis 0,01 < ares ≤ rmax m/s2 , udjævnes ved hjælp af et T4253–Hanning-filter.

Hvis ares > rmax m/s2, er kørslen ugyldig.

T4253–Hanning-filtret udfører følgende beregninger: Udjævneren starter med en løbende median på 4, som er centreret omkring en løbende median på 2. Derefter genudjævnes disse værdier ved at anvende en løbende median på 5, en løbende median på 3 og en hanning (løbende vejet gennemsnit). Restprodukterne beregnes ved at trække den udjævnede serie fra den oprindelige serie. Hele denne proces gentages herefter på de beregnede restprodukter. Endelig beregnes de udjævnede restprodukter ved at fratrække de udjævnede værdier, der blev opnået første gang ved processen.

Det korrekte hastighedsspor skaber grundlag for yderligere beregninger og binning som beskrevet i punkt 3.1.2.

3.1.2.   Beregning af distance, acceleration og v · a

Følgende beregninger skal foretages over hele det tidsbaserede hastighedsspor (1 Hz opløsning) fra sekund 1 til sekund tt
  (sidste sekund).

Distancens tilvækst pr. datasample beregnes som følger:

di
  = vi
  /3,6, i = 1 to
  Nt

hvor:

| di er distancen tilbagelagt i tidstrin i [m] |
| --- |

di er distancen tilbagelagt i tidstrin i [m]

| v
  i er køretøjets faktiske hastighed i tidstrin i [km/h] |
| --- |

v
  i er køretøjets faktiske hastighed i tidstrin i [km/h]

| N
  t er det samlede antal samples. |
| --- |

N
  t er det samlede antal samples.

Accelerationen beregnes som følger:

ai
  = (v

  i + 1 – v

  i – 1)/(2 · 3,6), i = 1 to
  Nt

hvor:

ai
  er accelerationen i tidstrin i [m/s2]. For i = 1: vi – 1 = 0, for i = Nt
  : vi + 1 = 0.

Produktet af køretøjets hastighed pr. acceleration beregnes som følger:

(v · a)i
  = vi
  · ai
  /3,6, i = 1 til
  Nt

hvor:

(v · a)i
  er produktet af den faktiske køretøjshastighed pr. acceleration i tidstrin i [m2/s3 eller W/kg].

3.1.3.   Binning af resultaterne

Efter beregningen af ai
  og (v · a)i
  opstilles værdierne vi
  , di
  , ai
  og (v · a)i
  i stigende orden for accelerationshastigheden.

Alle datasæt med vi
  ≤ 60 km/h hører til hastighedsbinnen for bykørsel, alle datasæt med 60 km/h < vi
  ≤ 90 km/h hører til hastighedsbinnen for »landevejskørsel«, og alle datasæt med vi
  > 90 km/h km/h hører til hastighedsbinnen for »motorvejskørsel«.

Antallet af datasæt med accelerationsværdierne ai
  > 0,1 m/s2 skal være større eller lig med 150 i hver hastighedsbin.

For hver hastighedsbin beregnes køretøjets gennemsnitlige hastighed
  Formula
  som følger:

Formula
  , i = 1 to
  Nk,k = u,r,m

hvor:

Nk
  er det samlede antal samples for andelene for bykørsel, landevejskørsel og motorvejskørsel.

3.1.4.   Beregning af v · apos_[95] pr. hastighedsbin

Den 95. percentil af værdierne v · apos
  beregnes som følger:

Værdierne (v · a)
  i,k
  i hver hastighedsbin opstilles i stigende rangorden for alle datasæt med ai,k ≥ 0,1 m/s2
  , og det samlede antal af disse samples Mk
  bestemmes.

Derefter tildeles percentilværdier til værdierne (v · apos
  )
  j,k
  med ai,k ≥ 0,1 m/s2
  som følger:

Den laveste v · apos
  -værdi tildeles percentilen 1/Mk
  , den næstlaveste tildeles 2/Mk
  , den tredjelaveste tildeles 3/Mk
  , og den højeste tildeles Mk
  /Mk = 100 %.

(v · apos
  )
  k
  _[95] er (v · apos
  )
  j,k
  -værdien med j/Mk
  = 95 %. Hvis j/Mk
  = 95 % ikke kan opfyldes, beregnes (v · apos
  )
  k
  _[95] ved lineær interpolation mellem på hinanden følgende samples j og j+1 med j/Mk
  < 95 % og (j + 1)/Mk
  > 95 %.

Den relative positive acceleration pr. hastighedsbin beregnes som følger:

RPAk
  = Σ
  j
  (Δt · (v · apos
  )
  j,k
  )/Σ
  idi,k
  , j = 1 to
  Mk,i = 1 to
  Nk,k = u,r,m

hvor:

RPAk er den relative positive acceleration for andelene for bykørsel, landevejskørsel og motorvejskørsel [m/s2 eller kWs/(kg*km)]

| Δt | er tidsforskellen lig med 1 sekund |
| --- | --- |
| Mk | er antal samples for andelene for bykørsel, landevejskørsel og motorvejskørsel med positiv acceleration |
| Nk | er det samlede antal samples for andelene for bykørsel, landevejskørsel og motorvejskørsel. |

Δt

er tidsforskellen lig med 1 sekund

Mk

er antal samples for andelene for bykørsel, landevejskørsel og motorvejskørsel med positiv acceleration

Nk

er det samlede antal samples for andelene for bykørsel, landevejskørsel og motorvejskørsel.

4.   KONTROL AF EN KØRSELS GYLDIGHED

4.1.1.   Kontrol af v*apos_[95] pr. hastighedsbin (med v i [km/h])

Hvis
  Formula

og

Formula

er opfyldt, er kørslen ugyldig.

Hvis
  Formula
  og
  Formula
  er opfyldt, er kørslen ugyldig.

4.1.2.   Kontrol af RPA pr. hastighedsbin

Hvis
  Formula
  og
  Formula
  er opfyldt, er kørslen ugyldig.

Hvis
  Formula
  og RPAk < 0,025 er opfyldt, er kørslen ugyldig.

»Tillæg 7b

Procedure til bestemmelse af den kumulerede højdeforøgelse ved en kørsel

1.   INDLEDNING

I dette tillæg beskrives proceduren til bestemmelse af den kumulerede højdeforøgelse ved en RDE- kørsel.

2.   SYMBOLER

| d(0) | — | distancen ved kørslens påbegyndelse [m] |
| --- | --- | --- |
| d | — | kumuleret distance tilbagelagt ved separat rutepunkt under overvejelse [m] |
| d0 | — | kumuleret distance tilbagelagt indtil målingen umiddelbart før det respektive rutepunkt d [m] |
| d1 | — | kumuleret distance tilbagelagt indtil målingen umiddelbart efter det respektive rutepunkt d [m] |
| da | — | referencerutepunkt ved d(0) [m] |
| de | — | kumuleret distance tilbagelagt indtil sidste separate rutepunkt [m] |
| di | — | øjeblikkelig distance [m] |
| dtot | — | samlet prøvningsdistance [m] |
| h(0) | — | køretøjets højde over havet efter undersøgelsen og den principielle verificering af datakvaliteten ved kørslens påbegyndelse [m over havet] |
| h(t) | — | køretøjets højde over havet efter undersøgelsen og den principielle verificering af datakvaliteten ved punktet t [m over havet] |
| h(d) | — | køretøjets højde over havet ved rutepunkt d [m over havet] |
| h(t-1) | — | køretøjets højde over havet efter undersøgelsen og den principielle verificering af datakvaliteten ved punktet t-1 [m over havet] |
| hcorr(0) | — | korrigeret højde over havet umiddelbart før det respektive rutepunkt d [m over havet] |
| hcorr(1) | — | korrigeret højde over havet umiddelbart efter det respektive rutepunkt d [m over havet] |
| hcorr(t) | — | korrigeret øjeblikkelig højde over havet for køretøjet ved datapunkt t [m over havet] |
| hcorr(t-1) | — | korrigeret øjeblikkelig højde over havet for køretøjet ved datapunkt t-1 [m over havet] |
| hGPS,i | — | køretøjets øjeblikkelige højde over havet målt med GPS [m over havet] |
| hGPS(t) | — | køretøjets højde over havet målt med GPS ved datapunkt t [m over havet] |
| hint(d) | — | interpoleret højde over havet ved det separate rutepunkt d under overvejelse [m over havet] |
| hint,sm,1(d) | — | udjævnet interpoleret højde over havet efter den første udjævning ved det separate rutepunkt d under overvejelse [m over havet] |
| hmap(t) | — | køretøjets højde over havet ud fra topografisk kort ved datapunkt t [m over havet] |
| Hz | — | hertz |
| km/h | — | kilometer i timen |
| m | — | meter |
| roadgrade,1(d) | — | udjævnet vejstigning ved det separate rutepunkt d under overvejelse efter den første udjævning [m/m] |
| roadgrade,2(d) | — | udjævnet vejstigning ved det separate rutepunkt d under overvejelse efter udjævning nr. 2 [m/m] |
| sin | — | den trigonometriske sinusfunktion |
| t | — | forløbet tid siden prøvningens påbegyndelse [s] |
| t0 | — | forløbet tid ved målingen umiddelbart før det respektive rutepunkt d [s] |
| vi | — | køretøjets øjeblikkelige hastighed [km/h] |
| v(t) | — | køretøjets hastighed ved datapunkt t [km/h] |

d(0)

—

distancen ved kørslens påbegyndelse [m]

d

—

kumuleret distance tilbagelagt ved separat rutepunkt under overvejelse [m]

d0

—

kumuleret distance tilbagelagt indtil målingen umiddelbart før det respektive rutepunkt d [m]

d1

—

kumuleret distance tilbagelagt indtil målingen umiddelbart efter det respektive rutepunkt d [m]

da

—

referencerutepunkt ved d(0) [m]

de

—

kumuleret distance tilbagelagt indtil sidste separate rutepunkt [m]

di

—

øjeblikkelig distance [m]

dtot

—

samlet prøvningsdistance [m]

h(0)

—

køretøjets højde over havet efter undersøgelsen og den principielle verificering af datakvaliteten ved kørslens påbegyndelse [m over havet]

h(t)

—

køretøjets højde over havet efter undersøgelsen og den principielle verificering af datakvaliteten ved punktet t [m over havet]

h(d)

—

køretøjets højde over havet ved rutepunkt d [m over havet]

h(t-1)

—

køretøjets højde over havet efter undersøgelsen og den principielle verificering af datakvaliteten ved punktet t-1 [m over havet]

hcorr(0)

—

korrigeret højde over havet umiddelbart før det respektive rutepunkt d [m over havet]

hcorr(1)

—

korrigeret højde over havet umiddelbart efter det respektive rutepunkt d [m over havet]

hcorr(t)

—

korrigeret øjeblikkelig højde over havet for køretøjet ved datapunkt t [m over havet]

hcorr(t-1)

—

korrigeret øjeblikkelig højde over havet for køretøjet ved datapunkt t-1 [m over havet]

hGPS,i

—

køretøjets øjeblikkelige højde over havet målt med GPS [m over havet]

hGPS(t)

—

køretøjets højde over havet målt med GPS ved datapunkt t [m over havet]

hint(d)

—

interpoleret højde over havet ved det separate rutepunkt d under overvejelse [m over havet]

hint,sm,1(d)

—

udjævnet interpoleret højde over havet efter den første udjævning ved det separate rutepunkt d under overvejelse [m over havet]

hmap(t)

—

køretøjets højde over havet ud fra topografisk kort ved datapunkt t [m over havet]

Hz

—

hertz

km/h

—

kilometer i timen

m

—

meter

roadgrade,1(d)

—

udjævnet vejstigning ved det separate rutepunkt d under overvejelse efter den første udjævning [m/m]

roadgrade,2(d)

—

udjævnet vejstigning ved det separate rutepunkt d under overvejelse efter udjævning nr. 2 [m/m]

sin

—

den trigonometriske sinusfunktion

t

—

forløbet tid siden prøvningens påbegyndelse [s]

t0

—

forløbet tid ved målingen umiddelbart før det respektive rutepunkt d [s]

vi

—

køretøjets øjeblikkelige hastighed [km/h]

v(t)

—

køretøjets hastighed ved datapunkt t [km/h]

3.   GENERELLE KRAV

Den kumulerede højdeforøgelse ved en RDE-kørsel bestemmes ud fra tre parametre: køretøjets øjeblikkelige højde over havet hGPS,i
  [m over havet] målt med GPS, køretøjets øjeblikkelige hastighed v
  i [km/h] registreret med en frekvens på 1 Hz og den hertil svarende tid t [s], som er forløbet siden prøvningens påbegyndelse.

4.   BEREGNING AF KUMULERET HØJDEFORØGELSE

4.1.   Generelt

Den kumulerede højdeforøgelse ved en RDE-kørsel beregnes ved en tretrinsprocedure bestående af i) undersøgelse og principiel verificering af datakvaliteten, ii) korrektion af køretøjets øjeblikkelige højdedata, og iii) beregning af den kumulerede højdeforøgelse.

4.2.   Undersøgelse og principiel verificering af datakvaliteten

Køretøjets øjeblikkelige hastighedsdata skal kontrolleres med hensyn til fuldstændighed. Korrektion for manglende data er tilladt, hvis der er mangler i forhold til kravene i punkt 7 i tillæg 4; ellers bør prøvningsresultaterne kasseres. Køretøjets øjeblikkelige data vedrørende højde over havet skal kontrolleres med hensyn til fuldstændighed. Manglende data udfyldes ved datainterpolation. Korrektheden af interpolerede data verificeres med et topografisk kort. Det anbefales at korrigere interpolerede data, hvis følgende betingelse er opfyldt:

|hGPS(t) – hmap(t)| > 40 m

Højden over havet korrigeres, således at:

h(t) = hmap(t)

hvor:

| h(t) | — | køretøjets højde over havet efter undersøgelsen og den principielle verificering af datakvaliteten ved datapunktet t [m over havet] |
| --- | --- | --- |
| hGPS(t) | — | køretøjets højde over havet målt med GPS ved datapunkt t [m over havet] |
| hmap(t) | — | køretøjets højde over havet ud fra topografisk kort ved datapunkt t [m over havet] |

h(t)

—

køretøjets højde over havet efter undersøgelsen og den principielle verificering af datakvaliteten ved datapunktet t [m over havet]

hGPS(t)

—

køretøjets højde over havet målt med GPS ved datapunkt t [m over havet]

hmap(t)

—

køretøjets højde over havet ud fra topografisk kort ved datapunkt t [m over havet]

4.3.   Korrektion af køretøjets øjeblikkelige data vedrørende højde over havet

Højden h(0) ved kørslens start ved d(0) bestemmes med GPS og verificeres for korrekthed med informationer fra et topografisk kort. Afvigelsen må ikke være større end 40 m. Øjeblikkelige data vedrørende højde over havet, h(t), skal korrigeres, hvis følgende betingelse er opfyldt:

|h(t) – h(t – 1)| > (v(t)/3,6 * sin45°)

Højden over havet korrigeres, således at:

hcorr(t) = hcorr
  (t-1)

hvor:

| h(t) | — | køretøjets højde over havet efter undersøgelsen og den principielle verificering af datakvaliteten ved datapunktet t [m over havet] |
| --- | --- | --- |
| h(t-1) | — | køretøjets højde over havet efter undersøgelsen og den principielle verificering af datakvaliteten ved datapunktet t-1 [m over havet] |
| v(t) | — | køretøjets hastighed ved datapunkt t [km/h] |
| hcorr(t) | — | korrigeret øjeblikkelig højde over havet for køretøjet ved datapunkt t [m over havet] |
| hcorr(t-1) | — | korrigeret øjeblikkelig højde over havet for køretøjet ved datapunkt t-1 [m over havet] |

h(t)

—

køretøjets højde over havet efter undersøgelsen og den principielle verificering af datakvaliteten ved datapunktet t [m over havet]

h(t-1)

—

køretøjets højde over havet efter undersøgelsen og den principielle verificering af datakvaliteten ved datapunktet t-1 [m over havet]

v(t)

—

køretøjets hastighed ved datapunkt t [km/h]

hcorr(t)

—

korrigeret øjeblikkelig højde over havet for køretøjet ved datapunkt t [m over havet]

hcorr(t-1)

—

korrigeret øjeblikkelig højde over havet for køretøjet ved datapunkt t-1 [m over havet]

Efter afslutningen af korrektionsproceduren etableres et gyldigt sæt data vedrørende højde over havet. Datasættet skal anvendes ved den endelige beregning af den kumulerede højdeforøgelse som beskrevet i punkt 4.4.

4.4.   Endelig beregning af den kumulerede højdeforøgelse

4.4.1.   Etablering af en ensartet rumlig opløsning

Den samlede distance dtot
  [m], som er tilbagelagt ved en kørsel, bestemmes som summen af de øjeblikkelige distancer d
  i. Den øjeblikkelige distance d
  i bestemmes som:

Formula

hvor:

| di | — | øjeblikkelig distance [m] |
| --- | --- | --- |
| vi | — | køretøjets øjeblikkelige hastighed [km/h] |

di

—

øjeblikkelig distance [m]

vi

—

køretøjets øjeblikkelige hastighed [km/h]

Den kumulerede højdeforøgelse beregnes ud fra data med en konstant rumlig opløsning på 1 m fra og med den første måling ved påbegyndelsen af en kørsel d(0). De enkelte datapunkter med en opløsning på 1 m, som benævnes rutepunkter, er kendetegnet ved en bestemt afstandsværdi d (f.eks. 0, 1, 2 eller 3 m osv.) og en hertil svarende højde over havet, h(d) [m over havet].

Højden af hvert særskilt rutepunkt d beregnes ved interpolation af den øjeblikkelige højde over havet, hcorr(t), som:

Formula

hvor:

| hint(d) | — | interpoleret højde over havet ved det separate rutepunkt d under overvejelse [m over havet] |
| --- | --- | --- |
| hcorr(0) | — | korrigeret højde over havet umiddelbart før det respektive rutepunkt d [m over havet] |
| hcorr(1) | — | korrigeret højde over havet umiddelbart efter det respektive rutepunkt d [m over havet] |
| d | — | kumuleret distance tilbagelagt indtil det separate rutepunkt d under overvejelse [m] |
| d0 | — | kumuleret distance tilbagelagt indtil målingen lokaliseret umiddelbart før det respektive rutepunkt d [m] |
| d1 | — | kumuleret distance tilbagelagt indtil målingen lokaliseret umiddelbart efter det respektive rutepunkt d [m] |

hint(d)

—

interpoleret højde over havet ved det separate rutepunkt d under overvejelse [m over havet]

hcorr(0)

—

korrigeret højde over havet umiddelbart før det respektive rutepunkt d [m over havet]

hcorr(1)

—

korrigeret højde over havet umiddelbart efter det respektive rutepunkt d [m over havet]

d

—

kumuleret distance tilbagelagt indtil det separate rutepunkt d under overvejelse [m]

d0

—

kumuleret distance tilbagelagt indtil målingen lokaliseret umiddelbart før det respektive rutepunkt d [m]

d1

—

kumuleret distance tilbagelagt indtil målingen lokaliseret umiddelbart efter det respektive rutepunkt d [m]

4.4.2.   Yderligere udjævning af data

Data vedrørende højde over havet indhentet for hvert separat rutepunkt skal udjævnes ved hjælp af en totrinsprocedure; d
  a og d
  e betegner henholdsvis det første og det sidste datapunkt (figur 1). Den første udjævning anvendes som følger:

Formula

  for d ≤ 200 m

Formula

  for 200 m < d < (de
  – 200 m)

Formula

  for d ≥ (de
  – 200 m)

h

  int,sm,1(d) = h

  int,sm,1(d – 1 m) + road

  grade,1(d), d = da
  - 1 to de

h

  int,sm,1(da
  ) = hint
  (da
  ) + road

  grade,1(da
  )

hvor:

| roadgrade,1(d) | — | udjævnet vejstigning ved det separate rutepunkt d under overvejelse efter den første udjævning [m/m] |
| --- | --- | --- |
| hint(d) | — | interpoleret højde over havet ved det separate rutepunkt d under overvejelse [m over havet] |
| hint,sm,1(d) | — | udjævnet interpoleret højde over havet efter den første udjævning ved det separate rutepunkt d under overvejelse [m over havet] |
| d | — | kumuleret distance tilbagelagt ved separat rutepunkt under overvejelse [m] |
| da | — | referencerutepunkt ved en distance på nul meter [m] |
| de | — | kumuleret distance tilbagelagt indtil sidste separate rutepunkt [m] |

roadgrade,1(d)

—

udjævnet vejstigning ved det separate rutepunkt d under overvejelse efter den første udjævning [m/m]

hint(d)

—

interpoleret højde over havet ved det separate rutepunkt d under overvejelse [m over havet]

hint,sm,1(d)

—

udjævnet interpoleret højde over havet efter den første udjævning ved det separate rutepunkt d under overvejelse [m over havet]

d

—

kumuleret distance tilbagelagt ved separat rutepunkt under overvejelse [m]

da

—

referencerutepunkt ved en distance på nul meter [m]

de

—

kumuleret distance tilbagelagt indtil sidste separate rutepunkt [m]

Udjævning nr. 2 anvendes som følger:

Formula

  for d ≤ 200 m

Formula

  for 200 m < d < (de
  – 200 m)

Formula

  for d ≥ (de
  – 200 m)

hvor:

| roadgrade,2(d) | — | udjævnet vejstigning ved det separate rutepunkt under overvejelse efter udjævning nr. 2 [m/m] |
| --- | --- | --- |
| hint,sm,1(d) | — | udjævnet interpoleret højde over havet efter den første udjævning ved det separate rutepunkt d under overvejelse [m over havet] |
| d | — | kumuleret distance tilbagelagt ved separat rutepunkt under overvejelse [m] |
| da | — | referencerutepunkt ved en distance på nul meter [m] |
| de | — | kumuleret distance tilbagelagt indtil sidste separate rutepunkt [m] |

roadgrade,2(d)

—

udjævnet vejstigning ved det separate rutepunkt under overvejelse efter udjævning nr. 2 [m/m]

hint,sm,1(d)

—

udjævnet interpoleret højde over havet efter den første udjævning ved det separate rutepunkt d under overvejelse [m over havet]

d

—

kumuleret distance tilbagelagt ved separat rutepunkt under overvejelse [m]

da

—

referencerutepunkt ved en distance på nul meter [m]

de

—

kumuleret distance tilbagelagt indtil sidste separate rutepunkt [m]

Figur 1

Beskrivelse af proceduren til udjævning af de interpolerede højdesignaler

hint (d – 200 m)

eller

hint,sm,1 (d – 200 m)

hint

eller

hint,sm,1

[m over havet]

roadgrade,1 (d)

eller

roadgrade,2 (d)

hint (d)

eller

hint,sm,1 (d)

hint (d + 200 m)

eller

hint,sm,1 (d + 200 m)

d [m]

4.4.3.   Beregning af det endelige resultat

Den kumulerede højdeforøgelse ved en kørsel beregnes ved at integrere alle positive interpolerede og udjævnede værdier for vejstigning, dvs. roadgrade,2(d). Resultatet bør normaliseres for den samlede prøvningsdistance dtot og udtrykkes i meter kumuleret højdeforøgelse pr. hundrede kilometers distance.

5.   TALEKSEMPLER

Tabel 1 og 2 viser stadierne i beregningen af højdeforøgelsen på grundlag af data, der registreres under en prøvning på vej med PEMS. For kortheds skyld præsenteres her et ekstrakt, der omfatter 800 m og 160 s.

5.1.   Undersøgelse og principiel verificering af datakvaliteten

Undersøgelsen og den principielle verificering af datakvaliteten består af to trin. Først kontrolleres fuldstændigheden af køretøjets hastighedsdata. I de foreliggende data (se tabel 1) er der ikke konstateret manglende data vedrørende køretøjets hastighed. Dernæst kontrolleres dataene vedrørende højde over havet for fuldstændighed; i datasamplet mangler der højdedata vedrørende sekunderne 2 og 3. Hullerne udfyldes ved at interpolere GPS-signalet. Desuden verificeres GPS-højden med et topografisk kort; denne verificering omfatter højden over havet h(0) ved kørslens påbegyndelse. Højdedata vedrørende sekunderne 112-114 korrigeres på grundlag af det topografiske kort, så følgende betingelse opfyldes:

hGPS(t) – hmap(t) < – 40 m

Som følge af den anvendte dataverificering fremkommer dataene i femte kolonne, h(t).

5.2.   Korrektion af køretøjets øjeblikkelige data vedrørende højde over havet

Som næste skridt korrigeres højdedataene h(t) for sekunderne 1 til 4, 111 til 112 og 159 til 160, idet højdeværdierne for henholdsvis sekunderne 0, 110 og 158, antages, idet følgende betingelser gælder:

|h(t) – h(t – 1)| > (v(t)/3,6 * sin45°)

Som følge af den anvendte dataverificering fremkommer dataene i sjette kolonne, hcorr(t). Virkningen af den anvendte verificering og korrektion på højdedataene er vist i figur 2.

5.3.   Beregning af den kumulerede højdeforøgelse

5.3.1.   Etablering af en ensartet rumlig opløsning

Den øjeblikkelige afstand di
  beregnes ved at dividere køretøjets øjeblikkelige hastighed målt i km/h med 3,6 (kolonne 7 i tabel 1). Genberegning af højdedataene for at opnå en ensartet rumlig opløsning på 1 m giver de separate rutepunkter d (kolonne 1 i tabel 2) og deres hertil svarende højdeværdier hint(d) (kolonne 7 i tabel 2). Højden af hvert separat rutepunkt d beregnes ved interpolation af den målte øjeblikkelige højde over havet, hcorr, som:

Formula

Formula

5.3.2.   Yderligere udjævning af data

I tabel 2 er det første og det sidste separate rutepunkt henholdsvis: d
  a = 0 m og d
  e = 799 m. Data vedrørende højde over havet for hvert separat rutepunkt udjævnes ved hjælp af en totrinsprocedure. Den første udjævning består af følgende:

Formula

valgt til demonstration af udjævning for d ≤ 200 m

Formula

valgt til demonstration af udjævning for 200 m < d < (599 m)

Formula

valgt til demonstration af udjævning for d ≥ (599 m)

Den udjævnede og interpolerede højde beregnes som:

h

  int,sm,1(0) = hint
  (0) + road

  grade,1(0) = 120,3 + 0,0033 ≈ 120,3033 m

h

  int,sm,1(799) = h

  int,sm,1(798) + road

  grade,1(799) = 121,2550 – 0,0220 = 121,2330 m

Udjævning nr. 2:

Formula

valgt til demonstration af udjævning for d ≤ 200m

Formula

valgt til demonstration af udjævning for 200m < d < (599)

Formula

valgt til demonstration af udjævning for d ≥ (599m)

5.3.3.   Beregning af det endelige resultat

Den kumulerede højdeforøgelse ved en kørsel beregnes ved at integrere alle positive interpolerede og udjævnede værdier for vejstigning, dvs. roadgrade,2(d). I det viste eksempel var den tilbagelagte distance dtot = 139,7 km, og alle positive interpolerede og udjævnede vejstigninger udgjorde 516 m. Derfor blev der opnået en kumuleret højdeforøgelse på 516 × 100/139,7 = 370 m/100 km.

Tabel 1

Korrektion af køretøjets øjeblikkelige data vedrørende højde over havet

| Tiden t [s] | v(t)


  [km/h] | hGPS(t)


  [m] | hmap(t)


  [m] | h(t)


  [m] | hcorr(t)


  [m] | di



  [m] | Cum. d


  [m] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | 0,00 | 122,7 | 129,0 | 122,7 | 122,7 | 0,0 | 0,0 |
| 1 | 0,00 | 122,8 | 129,0 | 122,8 | 122,7 | 0,0 | 0,0 |
| 2 | 0,00 | — | 129,1 | 123,6 | 122,7 | 0,0 | 0,0 |
| 3 | 0,00 | — | 129,2 | 124,3 | 122,7 | 0,0 | 0,0 |
| 4 | 0,00 | 125,1 | 129,0 | 125,1 | 122,7 | 0,0 | 0,0 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 18 | 0,00 | 120,2 | 129,4 | 120,2 | 120,2 | 0,0 | 0,0 |
| 19 | 0,32 | 120,2 | 129,4 | 120,2 | 120,2 | 0,1 | 0,1 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 37 | 24,31 | 120,9 | 132,7 | 120,9 | 120,9 | 6,8 | 117,9 |
| 38 | 28,18 | 121,2 | 133,0 | 121,2 | 121,2 | 7,8 | 125,7 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 46 | 13,52 | 121,4 | 131,9 | 121,4 | 121,4 | 3,8 | 193,4 |
| 47 | 38,48 | 120,7 | 131,5 | 120,7 | 120,7 | 10,7 | 204,1 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 56 | 42,67 | 119,8 | 125,2 | 119,8 | 119,8 | 11,9 | 308,4 |
| 57 | 41,70 | 119,7 | 124,8 | 119,7 | 119,7 | 11,6 | 320,0 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 110 | 10,95 | 125,2 | 132,2 | 125,2 | 125,2 | 3,0 | 509,0 |
| 111 | 11,75 | 100,8 | 132,3 | 100,8 | 125,2 | 3,3 | 512,2 |
| 112 | 13,52 | 0,0 | 132,4 | 132,4 | 125,2 | 3,8 | 516,0 |
| 113 | 14,01 | 0,0 | 132,5 | 132,5 | 132,5 | 3,9 | 519,9 |
| 114 | 13,36 | 24,30 | 132,6 | 132,6 | 132,6 | 3,7 | 523,6 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | |
| 149 | 39,93 | 123,6 | 129,6 | 123,6 | 123,6 | 11,1 | 719,2 |
| 150 | 39,61 | 123,4 | 129,5 | 123,4 | 123,4 | 11,0 | 730,2 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | |
| 157 | 14,81 | 121,3 | 126,1 | 121,3 | 121,3 | 4,1 | 792,1 |
| 158 | 14,19 | 121,2 | 126,2 | 121,2 | 121,2 | 3,9 | 796,1 |
| 159 | 10,00 | 128,5 | 126,1 | 128,5 | 121,2 | 2,8 | 798,8 |
| 160 | 4,10 | 130,6 | 126,0 | 130,6 | 121,2 | 1,2 | 800,0 |
| — angiver manglende data |

Tiden t [s]

v(t)

[km/h]

hGPS(t)

[m]

hmap(t)

[m]

h(t)

[m]

hcorr(t)

[m]

di

[m]

Cum. d

[m]

0

0,00

122,7

129,0

122,7

122,7

0,0

0,0

1

0,00

122,8

129,0

122,8

122,7

0,0

0,0

2

0,00

—

129,1

123,6

122,7

0,0

0,0

3

0,00

—

129,2

124,3

122,7

0,0

0,0

4

0,00

125,1

129,0

125,1

122,7

0,0

0,0

...

...

...

...

...

...

...

...

18

0,00

120,2

129,4

120,2

120,2

0,0

0,0

19

0,32

120,2

129,4

120,2

120,2

0,1

0,1

...

...

...

...

...

...

...

...

37

24,31

120,9

132,7

120,9

120,9

6,8

117,9

38

28,18

121,2

133,0

121,2

121,2

7,8

125,7

...

...

...

...

...

...

...

...

46

13,52

121,4

131,9

121,4

121,4

3,8

193,4

47

38,48

120,7

131,5

120,7

120,7

10,7

204,1

...

...

...

...

...

...

...

...

56

42,67

119,8

125,2

119,8

119,8

11,9

308,4

57

41,70

119,7

124,8

119,7

119,7

11,6

320,0

...

...

...

...

...

...

...

...

110

10,95

125,2

132,2

125,2

125,2

3,0

509,0

111

11,75

100,8

132,3

100,8

125,2

3,3

512,2

112

13,52

0,0

132,4

132,4

125,2

3,8

516,0

113

14,01

0,0

132,5

132,5

132,5

3,9

519,9

114

13,36

24,30

132,6

132,6

132,6

3,7

523,6

...

...

...

...

...

...

...

149

39,93

123,6

129,6

123,6

123,6

11,1

719,2

150

39,61

123,4

129,5

123,4

123,4

11,0

730,2

...

...

...

...

...

...

...

157

14,81

121,3

126,1

121,3

121,3

4,1

792,1

158

14,19

121,2

126,2

121,2

121,2

3,9

796,1

159

10,00

128,5

126,1

128,5

121,2

2,8

798,8

160

4,10

130,6

126,0

130,6

121,2

1,2

800,0

— angiver manglende data

Tabel 2

Beregning af vejstigning

| d
  [m] | t0



  [s] | d0



  [m] | d1



  [m] | h0



  [m] | h1



  [m] | hint(d)


  [m] | roadgrade,1(d)


  [m/m] | hint,sm,1(d)


  [m] | roadgrade,2(d)


  [m/m] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | 18 | 0,0 | 0,1 | 120,3 | 120,4 | 120,3 | 0,0035 | 120,3 | – 0,0015 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 120 | 37 | 117,9 | 125,7 | 120,9 | 121,2 | 121,0 | – 0,0019 | 120,2 | 0,0035 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 200 | 46 | 193,4 | 204,1 | 121,4 | 120,7 | 121,0 | – 0,0040 | 120,0 | 0,0051 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 320 | 56 | 308,4 | 320,0 | 119,8 | 119,7 | 119,7 | 0,0288 | 121,4 | 0,0088 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 520 | 113 | 519,9 | 523,6 | 132,5 | 132,6 | 132,5 | 0,0097 | 123,7 | 0,0037 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 720 | 149 | 719,2 | 730,2 | 123,6 | 123,4 | 123,6 | – 0,0405 | 122,9 | – 0,0086 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 798 | 158 | 796,1 | 798,8 | 121,2 | 121,2 | 121,2 | – 0,0219 | 121,3 | – 0,0151 |
| 799 | 159 | 798,8 | 800,0 | 121,2 | 121,2 | 121,2 | – 0,0220 | 121,3 | – 0,0152 |

d

[m]

t0

[s]

d0

[m]

d1

[m]

h0

[m]

h1

[m]

hint(d)

[m]

roadgrade,1(d)

[m/m]

hint,sm,1(d)

[m]

roadgrade,2(d)

[m/m]

0

18

0,0

0,1

120,3

120,4

120,3

0,0035

120,3

– 0,0015

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

120

37

117,9

125,7

120,9

121,2

121,0

– 0,0019

120,2

0,0035

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

200

46

193,4

204,1

121,4

120,7

121,0

– 0,0040

120,0

0,0051

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

320

56

308,4

320,0

119,8

119,7

119,7

0,0288

121,4

0,0088

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

520

113

519,9

523,6

132,5

132,6

132,5

0,0097

123,7

0,0037

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

720

149

719,2

730,2

123,6

123,4

123,6

– 0,0405

122,9

– 0,0086

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

798

158

796,1

798,8

121,2

121,2

121,2

– 0,0219

121,3

– 0,0151

799

159

798,8

800,0

121,2

121,2

121,2

– 0,0220

121,3

– 0,0152

Figur 2

Virkningen af dataverificering og -korrektion — Højdeprofilen målt med GPS, hGPS(t), højdeprofilen ifølge et topografisk kort, hmap(t), højdeprofilen efter undersøgelsen og den principielle verificering af datakvalitet, h(t), og korrektionen hcorr(t) af data opført i tabel 1

hmap(t)

hcorr(t)

h(t)

hGPS(t)

Tid [s]

Højde [m over havet]

Figur 3

Sammenligning mellem den korrigerede højdeprofil hcorr(t) og den udjævnede og interpolerede højde h
  int,sm,1

hint,sm,1

hcorr(t)

Tid [s]

Højde [m over havet]

Tabel 2

Beregning af den kumulerede højdeforøgelse

| d
  [m] | t0



  [s] | d0



  [m] | d1



  [m] | h0



  [m] | h1



  [m] | hint(d)


  [m] | roadgrade,1(d)


  [m/m] | hint,sm,1(d)


  [m] | roadgrade,2(d)


  [m/m] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | 18 | 0,0 | 0,1 | 120,3 | 120,4 | 120,3 | 0,0035 | 120,3 | – 0,0015 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 120 | 37 | 117,9 | 125,7 | 120,9 | 121,2 | 121,0 | – 0,0019 | 120,2 | 0,0035 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 200 | 46 | 193,4 | 204,1 | 121,4 | 120,7 | 121,0 | – 0,0040 | 120,0 | 0,0051 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 320 | 56 | 308,4 | 320,0 | 119,8 | 119,7 | 119,7 | 0,0288 | 121,4 | 0,0088 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 520 | 113 | 519,9 | 523,6 | 132,5 | 132,6 | 132,5 | 0,0097 | 123,7 | 0,0037 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 720 | 149 | 719,2 | 730,2 | 123,6 | 123,4 | 123,6 | – 0,0405 | 122,9 | – 0,0086 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 798 | 158 | 796,1 | 798,8 | 121,2 | 121,2 | 121,2 | – 0,0219 | 121,3 | – 0,0151 |
| 799 | 159 | 798,8 | 800,0 | 121,2 | 121,2 | 121,2 | – 0,0220 | 121,3 | – 0,0152 |

d

[m]

t0

[s]

d0

[m]

d1

[m]

h0

[m]

h1

[m]

hint(d)

[m]

roadgrade,1(d)

[m/m]

hint,sm,1(d)

[m]

roadgrade,2(d)

[m/m]

0

18

0,0

0,1

120,3

120,4

120,3

0,0035

120,3

– 0,0015

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

120

37

117,9

125,7

120,9

121,2

121,0

– 0,0019

120,2

0,0035

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

200

46

193,4

204,1

121,4

120,7

121,0

– 0,0040

120,0

0,0051

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

320

56

308,4

320,0

119,8

119,7

119,7

0,0288

121,4

0,0088

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

520

113

519,9

523,6

132,5

132,6

132,5

0,0097

123,7

0,0037

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

720

149

719,2

730,2

123,6

123,4

123,6

– 0,0405

122,9

– 0,0086

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

798

158

796,1

798,8

121,2

121,2

121,2

– 0,0219

121,3

– 0,0151

799

159

798,8

800,0

121,2

121,2

121,2

– 0,0220

121,3

– 0,0152

---

(1)  CO-emissionerne skal måles og registreres ved RDE-prøvning.

1

(2)  CO-emissionerne skal måles og registreres ved RDE-prøvning.

2

---

| 26.4.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 109/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 109/23

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/647

af 25. april 2016

om 245. ændring af Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til ISIL- (Da'esh) og Al-Qaida-organisationerne

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 af 27. maj 2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til ISIL- (Da'esh) og Al-Qaida-organisationerne (1), særlig artikel 7, stk. 1, litra a), og artikel 7a, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 indeholder en liste over de personer, grupper og enheder, der ifølge forordningen er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer. |
| --- | --- |

(1)

Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 indeholder en liste over de personer, grupper og enheder, der ifølge forordningen er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer.

| (2) | Den 20. april 2016 besluttede Sanktionskomitéen under FN's Sikkerhedsråd at tilføje fem fysiske personer til listen over de personer, grupper og enheder, der er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer. Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 bør derfor ajourføres. |
| --- | --- |

(2)

Den 20. april 2016 besluttede Sanktionskomitéen under FN's Sikkerhedsråd at tilføje fem fysiske personer til listen over de personer, grupper og enheder, der er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer. Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 bør derfor ajourføres.

| (3) | For at sikre, at foranstaltningerne i denne forordning er effektive, bør denne forordning træde i kraft straks — |
| --- | --- |

(3)

For at sikre, at foranstaltningerne i denne forordning er effektive, bør denne forordning træde i kraft straks —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. april 2016.

På Kommissionens vegne

For formanden

Chef for Tjenesten for Udenrigspolitiske Instrumenter

---

(1)  
  EFT L 139 af 29.5.2002, s. 9.

1

---

BILAG

I bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 indsættes følgende punkter under overskriften »Fysiske personer«:

| a) | »Turki Mubarak Abdullah Ahmad Al-Binali (alias a) Turki Mubarak Abdullah Al Binali, b) Turki Mubarak al-Binali, c) Turki al-Benali, d) Turki al-Binali, e) Abu Human Bakr ibn Abd al-Aziz al-Athari, f) Abu Bakr al-Athari, g) Abu Hazm al-Salafi, h) Abu Hudhayfa al-Bahrayni, i) Abu Khuzayma al-Mudari, j) Abu Sufyan al-Sulami, k) Abu Dergham, l) Abu Human al-Athari). Fødselsdato: 3.9.1984. Fødested: Al Muharraq, Bahrain. Nationalitet: bahrainer (frataget statsborgerskab i januar 2015). Pasnummer: a) 2231616 bahrainsk pas udstedt den 2.1.2013, udløber den 2.1.2023, b) 1272611 bahrainsk pasnummer tidligere udstedt den 1.4.2003, c) 840901356 nationalt identitetsnummer. Den i artikel 7d, stk. 2, litra i), omhandlede dato: 20.4.2016.« |
| --- | --- |

a)

»Turki Mubarak Abdullah Ahmad Al-Binali (alias a) Turki Mubarak Abdullah Al Binali, b) Turki Mubarak al-Binali, c) Turki al-Benali, d) Turki al-Binali, e) Abu Human Bakr ibn Abd al-Aziz al-Athari, f) Abu Bakr al-Athari, g) Abu Hazm al-Salafi, h) Abu Hudhayfa al-Bahrayni, i) Abu Khuzayma al-Mudari, j) Abu Sufyan al-Sulami, k) Abu Dergham, l) Abu Human al-Athari). Fødselsdato: 3.9.1984. Fødested: Al Muharraq, Bahrain. Nationalitet: bahrainer (frataget statsborgerskab i januar 2015). Pasnummer: a) 2231616 bahrainsk pas udstedt den 2.1.2013, udløber den 2.1.2023, b) 1272611 bahrainsk pasnummer tidligere udstedt den 1.4.2003, c) 840901356 nationalt identitetsnummer. Den i artikel 7d, stk. 2, litra i), omhandlede dato: 20.4.2016.«

| b) | »Faysal Ahmad Bin Ali Al-Zahrani (alias a) Faisal Ahmed Ali Alzahrani, b) Abu Sarah al-Saudi, c) Abu Sara Zahrani). Fødselsdato: 19.1.1986. Nationalitet: saudiaraber. Adresse: Den Syriske Arabiske Republik. Pasnummer: a) K142736 (saudiarabisk pas udstedt den 14.7.2011 i Al-Khafji, Saudi Arabien), b) G579315 (saudiarabisk pasnummer). Den i artikel 7d, stk. 2, litra i), omhandlede dato: 20.4.2016.« |
| --- | --- |

b)

»Faysal Ahmad Bin Ali Al-Zahrani (alias a) Faisal Ahmed Ali Alzahrani, b) Abu Sarah al-Saudi, c) Abu Sara Zahrani). Fødselsdato: 19.1.1986. Nationalitet: saudiaraber. Adresse: Den Syriske Arabiske Republik. Pasnummer: a) K142736 (saudiarabisk pas udstedt den 14.7.2011 i Al-Khafji, Saudi Arabien), b) G579315 (saudiarabisk pasnummer). Den i artikel 7d, stk. 2, litra i), omhandlede dato: 20.4.2016.«

| c) | »Tuah Febriwansyah (alias a) Tuah Febriwansyah bin Arif Hasrudin, b) Tuwah Febriwansah, c) Muhammad Fachri, d) Muhammad Fachria, e) Muhammad Fachry). Fødselsdato: 18.2.1968. Fødested: Jakarta, Indonesien. Nationalitet: indoneser. Adresse: Jalan Baru LUK, No.1, RT 05/07, Kelurahan Bhakti Jaya, Setu Sub-district, Pamulang District, Tangerang Selatan, Banten Province, Indonesien. Indonesisk nationalt identitetsnummer 09.5004.180268.0074. Den i artikel 7d, stk. 2, litra i), omhandlede dato: 20.4.2016.« |
| --- | --- |

c)

»Tuah Febriwansyah (alias a) Tuah Febriwansyah bin Arif Hasrudin, b) Tuwah Febriwansah, c) Muhammad Fachri, d) Muhammad Fachria, e) Muhammad Fachry). Fødselsdato: 18.2.1968. Fødested: Jakarta, Indonesien. Nationalitet: indoneser. Adresse: Jalan Baru LUK, No.1, RT 05/07, Kelurahan Bhakti Jaya, Setu Sub-district, Pamulang District, Tangerang Selatan, Banten Province, Indonesien. Indonesisk nationalt identitetsnummer 09.5004.180268.0074. Den i artikel 7d, stk. 2, litra i), omhandlede dato: 20.4.2016.«

| d) | »Husayn Juaythini (alias a) Hussein Mohammed Hussein Aljeithni, b) Husayn Muhammad al-Juaythini, c) Husayn Muhammad Husayn al-Juaythini, d) Husayn Muhamad Husayn al-Juaythini, e) Husayn Muhammad Husayn Juaythini, f) Abu Muath al-Juaitni). Fødselsdato: 3.5.1977. Fødested: Nuseirat flygtningelejr, Gazastriben, de palæstinensiske områder. Nationalitet: palæstinenser. Adresse: Gazastriben, de palæstinensiske områder. Pasnummer: 0363464 (udstedet af Den Palæstinensiske Myndighed). Den i artikel 7d, stk. 2, litra i), omhandlede dato: 20.4.2016.« |
| --- | --- |

d)

»Husayn Juaythini (alias a) Hussein Mohammed Hussein Aljeithni, b) Husayn Muhammad al-Juaythini, c) Husayn Muhammad Husayn al-Juaythini, d) Husayn Muhamad Husayn al-Juaythini, e) Husayn Muhammad Husayn Juaythini, f) Abu Muath al-Juaitni). Fødselsdato: 3.5.1977. Fødested: Nuseirat flygtningelejr, Gazastriben, de palæstinensiske områder. Nationalitet: palæstinenser. Adresse: Gazastriben, de palæstinensiske områder. Pasnummer: 0363464 (udstedet af Den Palæstinensiske Myndighed). Den i artikel 7d, stk. 2, litra i), omhandlede dato: 20.4.2016.«

| e) | »Muhammad Sholeh Ibrahim (alias a) Mohammad Sholeh Ibrahim, b) Muhammad Sholeh Ibrohim, c) Muhammad Soleh Ibrahim, d) Sholeh Ibrahim, e) Muh Sholeh Ibrahim). Fødselsdato: September 1958. Fødested: Demak, Indonesien. Nationalitet: indoneser. Den i artikel 7d, stk. 2, litra i), omhandlede dato: 20.4.2016.« |
| --- | --- |

e)

»Muhammad Sholeh Ibrahim (alias a) Mohammad Sholeh Ibrahim, b) Muhammad Sholeh Ibrohim, c) Muhammad Soleh Ibrahim, d) Sholeh Ibrahim, e) Muh Sholeh Ibrahim). Fødselsdato: September 1958. Fødested: Demak, Indonesien. Nationalitet: indoneser. Den i artikel 7d, stk. 2, litra i), omhandlede dato: 20.4.2016.«

---

| 26.4.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 109/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 109/25

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/648

af 25. april 2016

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om nærmere bestemmelser for anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. april 2016.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | IL | 267,4 |
| MA | 81,7 |
| ZZ | 174,6 |
| 0707 00 05 | MA | 81,5 |
| TR | 118,9 |
| ZZ | 100,2 |
| 0709 93 10 | MA | 99,6 |
| TR | 132,6 |
| ZZ | 116,1 |
| 0805 10 20 | AR | 115,8 |
| EG | 46,4 |
| IL | 79,9 |
| MA | 51,7 |
| TR | 40,9 |
| ZZ | 66,9 |
| 0805 50 10 | MA | 132,7 |
| ZZ | 132,7 |
| 0808 10 80 | AR | 88,6 |
| BR | 100,6 |
| CL | 101,7 |
| CN | 90,8 |
| NZ | 151,9 |
| US | 177,1 |
| ZA | 102,3 |
| ZZ | 116,1 |
| 0808 30 90 | AR | 104,9 |
| CL | 132,0 |
| CN | 76,7 |
| ZA | 112,2 |
| ZZ | 106,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

IL

267,4

MA

81,7

ZZ

174,6

0707 00 05

MA

81,5

TR

118,9

ZZ

100,2

0709 93 10

MA

99,6

TR

132,6

ZZ

116,1

0805 10 20

AR

115,8

EG

46,4

IL

79,9

MA

51,7

TR

40,9

ZZ

66,9

0805 50 10

MA

132,7

ZZ

132,7

0808 10 80

AR

88,6

BR

100,6

CL

101,7

CN

90,8

NZ

151,9

US

177,1

ZA

102,3

ZZ

116,1

0808 30 90

AR

104,9

CL

132,0

CN

76,7

ZA

112,2

ZZ

106,5

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1106/2012 af 27. november 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 471/2009 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande for så vidt angår ajourføring af den statistiske lande- og områdefortegnelse (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 7). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

AFGØRELSER

| 26.4.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 109/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 109/27

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2016/649

af 15. januar 2016

om foranstaltning SA.24123 (12/C) (ex 11/NN) gennemført af Nederlandene — Påstand om Leidschendam-Voorburgs salg af jord under markedsprisen

(meddelt under nummer C(2016) 85)

(Kun den nederlandske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret de interesserede parter til at indsende deres bemærkninger i henhold til ovenstående bestemmelser (1), under henvisning til deres bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

| (1) | Ved brev af 10. september 2007 indgav Stichting Behoud Damplein Leidschendam (i det følgende benævnt »Stichting«), en fond, der blev etableret i 2006 med det formål at varetage interesserne for beboerne i området omkring Damplein i Leidschendam (Leidschendam-Voorburg kommune, Nederlandene), en klage over påstået ydelse af statsstøtte inden for rammerne af et ejendomsprojekt, der var iværksat af Leidschendam-Voorburg i samarbejde med en række private partnere. |
| --- | --- |

(1)

Ved brev af 10. september 2007 indgav Stichting Behoud Damplein Leidschendam (i det følgende benævnt »Stichting«), en fond, der blev etableret i 2006 med det formål at varetage interesserne for beboerne i området omkring Damplein i Leidschendam (Leidschendam-Voorburg kommune, Nederlandene), en klage over påstået ydelse af statsstøtte inden for rammerne af et ejendomsprojekt, der var iværksat af Leidschendam-Voorburg i samarbejde med en række private partnere.

| (2) | Ved brev af 12. oktober 2007 videresendte Kommissionen klagen til de nederlandske myndigheder sammen med en anmodning om at besvare en række spørgsmål. De nederlandske myndigheder fremsendte deres svar ved brev af 7. december 2007. Kommissionen sendte yderligere anmodninger om oplysninger til de nederlandske myndigheder ved brev af 25. april 2008, 12. september 2008, 14. august 2009, 12. februar 2010 og 2. august 2011. De nederlandske myndigheder besvarede disse anmodninger ved brev af henholdsvis 30. maj 2008, 7. november 2008, 30. oktober 2009, 12. april 2010, 29. september 2011 og 3. oktober 2011. Den 12. marts 2010 blev der afholdt et møde mellem Kommissionens tjenestegrene og de nederlandske myndigheder, og efterfølgende blev yderligere oplysninger fremsendt til Kommissionen ved brev af 30. august 2010. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 12. oktober 2007 videresendte Kommissionen klagen til de nederlandske myndigheder sammen med en anmodning om at besvare en række spørgsmål. De nederlandske myndigheder fremsendte deres svar ved brev af 7. december 2007. Kommissionen sendte yderligere anmodninger om oplysninger til de nederlandske myndigheder ved brev af 25. april 2008, 12. september 2008, 14. august 2009, 12. februar 2010 og 2. august 2011. De nederlandske myndigheder besvarede disse anmodninger ved brev af henholdsvis 30. maj 2008, 7. november 2008, 30. oktober 2009, 12. april 2010, 29. september 2011 og 3. oktober 2011. Den 12. marts 2010 blev der afholdt et møde mellem Kommissionens tjenestegrene og de nederlandske myndigheder, og efterfølgende blev yderligere oplysninger fremsendt til Kommissionen ved brev af 30. august 2010.

| (3) | Ved brev af 26. januar 2012 informerede Kommissionen Nederlandene om, at den havde besluttet at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (i det følgende benævnt »TEUF«), vedrørende en specifik foranstaltning iværksat inden for rammerne af det pågældende ejendomsprojekt. Kommissionens afgørelse om at indlede proceduren (i det følgende benævnt »åbningsafgørelsen«) blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2). I denne afgørelse opfordrede Kommissionen interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til Kommissionens foreløbige vurdering af foranstaltningen. |
| --- | --- |

(3)

Ved brev af 26. januar 2012 informerede Kommissionen Nederlandene om, at den havde besluttet at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (i det følgende benævnt »TEUF«), vedrørende en specifik foranstaltning iværksat inden for rammerne af det pågældende ejendomsprojekt. Kommissionens afgørelse om at indlede proceduren (i det følgende benævnt »åbningsafgørelsen«) blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2). I denne afgørelse opfordrede Kommissionen interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til Kommissionens foreløbige vurdering af foranstaltningen.

Den Europæiske Unions Tidende

2

| (4) | Ved brev af 18. april 2012 sendte de nederlandske myndigheder deres bemærkninger til åbningsafgørelsen efter at have fået indrømmet to forlængelser af fristen for bemærkninger og efter et møde med Kommissionens tjenestegrene den 12. marts 2012 under tilstedeværelse af støttemodtageren. |
| --- | --- |

(4)

Ved brev af 18. april 2012 sendte de nederlandske myndigheder deres bemærkninger til åbningsafgørelsen efter at have fået indrømmet to forlængelser af fristen for bemærkninger og efter et møde med Kommissionens tjenestegrene den 12. marts 2012 under tilstedeværelse af støttemodtageren.

| (5) | Ved brev af 16. april 2012 indgav Stichting sine bemærkninger til åbningsafgørelsen til Kommissionen. En ikkefortrolig version af disse bemærkninger blev videresendt til de nederlandske myndigheder ved brev af 16. maj 2012. Ved brev af 14. juni 2012 indgav de nederlandske myndigheder deres reaktion på Stichtings bemærkninger. |
| --- | --- |

(5)

Ved brev af 16. april 2012 indgav Stichting sine bemærkninger til åbningsafgørelsen til Kommissionen. En ikkefortrolig version af disse bemærkninger blev videresendt til de nederlandske myndigheder ved brev af 16. maj 2012. Ved brev af 14. juni 2012 indgav de nederlandske myndigheder deres reaktion på Stichtings bemærkninger.

| (6) | Den 23. januar 2013 vedtog Kommissionen en endelig afgørelse, hvor den konkluderede, at det anfægtede ejendomsprojekt indeholdt statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF. |
| --- | --- |

(6)

Den 23. januar 2013 vedtog Kommissionen en endelig afgørelse, hvor den konkluderede, at det anfægtede ejendomsprojekt indeholdt statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF.

| (7) | Nederlandene, Leidschendam-Voorburg og støttemodtageren Schouten & de Jong Projectontwikkeling BV appellerede afgørelsen af 23. januar 2013. I sin dom af 30. juni 2015 annullerede Retten afgørelsen (3). Kommissionen skulle derfor undersøge foranstaltningen igen og træffe en ny afgørelse om det anfægtede ejendomsprojekt. |
| --- | --- |

(7)

Nederlandene, Leidschendam-Voorburg og støttemodtageren Schouten & de Jong Projectontwikkeling BV appellerede afgørelsen af 23. januar 2013. I sin dom af 30. juni 2015 annullerede Retten afgørelsen (3). Kommissionen skulle derfor undersøge foranstaltningen igen og træffe en ny afgørelse om det anfægtede ejendomsprojekt.

3

2.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGERNE

BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGERNE

2.1.   DE INVOLVEREDE PARTER

| (8) | Kommunen Leidschendam-Voorburg (i det følgende benævnt »kommunen«) er beliggende i provinsen Sydholland tæt på Haag i Nederlandene. |
| --- | --- |

(8)

Kommunen Leidschendam-Voorburg (i det følgende benævnt »kommunen«) er beliggende i provinsen Sydholland tæt på Haag i Nederlandene.

| (9) | Schouten-de Jong Bouwfonds (i det følgende benævnt »SJB«) er et partnerskab etableret af Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV (i det følgende benævnt »Schouten de Jong«) og Bouwfonds Ontwikkeling BV (i det følgende benævnt »Bouwfonds«) i forbindelse med det påklagede ejendomsprojekt og har ikke status som juridisk person under nederlandsk lov (4). |
| --- | --- |

(9)

Schouten-de Jong Bouwfonds (i det følgende benævnt »SJB«) er et partnerskab etableret af Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV (i det følgende benævnt »Schouten de Jong«) og Bouwfonds Ontwikkeling BV (i det følgende benævnt »Bouwfonds«) i forbindelse med det påklagede ejendomsprojekt og har ikke status som juridisk person under nederlandsk lov (4).

4

| (10) | Schouten de Jong, som er etableret i Voorburg, Nederlandene, beskæftiger sig med ejendomsudvikling i Nederlandene, navnlig i området omkring Leidschendam. Dets omsætning beløb sig til 60 mio. EUR i 2011. |
| --- | --- |

(10)

Schouten de Jong, som er etableret i Voorburg, Nederlandene, beskæftiger sig med ejendomsudvikling i Nederlandene, navnlig i området omkring Leidschendam. Dets omsætning beløb sig til 60 mio. EUR i 2011.

| (11) | Bouwfonds, som er etableret i Delft, Nederlandene, og er et datterselskab af Rabo Vastgoed, er den største udvikler af ejendomsprojekter i Nederlandene og blandt de tre største aktører på det europæiske ejendomsmarked. Bouwfonds har primært aktiviteter i Nederlandene, Tyskland og Frankrig. Det havde en omsætning på 1,6 mia. EUR i 2011. |
| --- | --- |

(11)

Bouwfonds, som er etableret i Delft, Nederlandene, og er et datterselskab af Rabo Vastgoed, er den største udvikler af ejendomsprojekter i Nederlandene og blandt de tre største aktører på det europæiske ejendomsmarked. Bouwfonds har primært aktiviteter i Nederlandene, Tyskland og Frankrig. Det havde en omsætning på 1,6 mia. EUR i 2011.

| (12) | Et offentlig-privat partnerskab i form af et vennootschap onder firma (i det følgende benævnt »OPP«) blev etableret af kommunen og SJB med det formål at gennemføre arealudnyttelsesfasen i det påklagede ejendomsprojekt. Hver part i OPP skulle bære 50 % af omkostningerne og risiciene i forbindelse med projektets arealudnyttelsesfase. Beslutninger i OPP skulle træffes enstemmigt. Ifølge oplysningerne fra de nederlandske myndigheder hæfter Schouten de Jong og Bouwfonds solidarisk (hoofdelijk aansprakelijk) for SJB's opfyldelse af sine forpligtelser i medfør af OPP-aftalen (5). |
| --- | --- |

(12)

Et offentlig-privat partnerskab i form af et vennootschap onder firma (i det følgende benævnt »OPP«) blev etableret af kommunen og SJB med det formål at gennemføre arealudnyttelsesfasen i det påklagede ejendomsprojekt. Hver part i OPP skulle bære 50 % af omkostningerne og risiciene i forbindelse med projektets arealudnyttelsesfase. Beslutninger i OPP skulle træffes enstemmigt. Ifølge oplysningerne fra de nederlandske myndigheder hæfter Schouten de Jong og Bouwfonds solidarisk (hoofdelijk aansprakelijk) for SJB's opfyldelse af sine forpligtelser i medfør af OPP-aftalen (5).

vennootschap onder firma

hoofdelijk aansprakelijk

5

2.2.   EJENDOMSPROJEKTET

| (13) | Den 6. april 2004 vedtog kommunalrådet »Concept Ground Exploitation Masterplan Damcentrum« og »Concept Masterplan Damcentrum«, som fastlagde en rammeaftale med det formål at forny Leidschendams bymidte (i det følgende benævnt »Leidschendam Centrum-projektet«) (6). Leidschendam Centrum-projektet berører et areal på ca. 20,7 ha og omfatter nedrivning af ca. 280 hovedsagelig sociale boliger, renovering af offentlige områder og forsyningstjenester (kloakering, belægning, belysning osv.) og opførelse af ca. 600 nye boliger (både socialt boligbyggeri og private boliger), et erhvervsareal (forretninger) på ca. 3 000 kvadratmeter og en parkeringskælder i to etager samt flytning og genopførelse af en skole. Leidschendam Centrum-projektet var opdelt i en række delprojekter, hvoraf det ene er ejendomsprojektet vedrørende Damplein (i det følgende benævnt »Damplein-projektet«). |
| --- | --- |

(13)

Den 6. april 2004 vedtog kommunalrådet »Concept Ground Exploitation Masterplan Damcentrum« og »Concept Masterplan Damcentrum«, som fastlagde en rammeaftale med det formål at forny Leidschendams bymidte (i det følgende benævnt »Leidschendam Centrum-projektet«) (6). Leidschendam Centrum-projektet berører et areal på ca. 20,7 ha og omfatter nedrivning af ca. 280 hovedsagelig sociale boliger, renovering af offentlige områder og forsyningstjenester (kloakering, belægning, belysning osv.) og opførelse af ca. 600 nye boliger (både socialt boligbyggeri og private boliger), et erhvervsareal (forretninger) på ca. 3 000 kvadratmeter og en parkeringskælder i to etager samt flytning og genopførelse af en skole. Leidschendam Centrum-projektet var opdelt i en række delprojekter, hvoraf det ene er ejendomsprojektet vedrørende Damplein (i det følgende benævnt »Damplein-projektet«).

6

2.2.1.   Anlægsfasen

Anlægsfasen

| (14) | På grundlag af Leidschendam Centrum-projektet indgik kommunen en samarbejdsaftale med en række private projektudviklere, herunder SJB, den 9. september 2004 (i det følgende benævnt »2004-samarbejdsaftalen«). I henhold til 2004-samarbejdsaftalen skulle de private projektudviklere for hver specifik del af Leidschendam Centrum-projektet, der var tildelt dem, bygge og sælge den planlagte ejendom for egen risiko og regning. |
| --- | --- |

(14)

På grundlag af Leidschendam Centrum-projektet indgik kommunen en samarbejdsaftale med en række private projektudviklere, herunder SJB, den 9. september 2004 (i det følgende benævnt »2004-samarbejdsaftalen«). I henhold til 2004-samarbejdsaftalen skulle de private projektudviklere for hver specifik del af Leidschendam Centrum-projektet, der var tildelt dem, bygge og sælge den planlagte ejendom for egen risiko og regning.

| (15) | I henhold til 2004-samarbejdsaftalen ville anlægsarbejdet blive indledt, når jorden var blevet byggemodnet (se betragtning 23 nedenfor), og de nødvendige byggetilladelser var blevet indhentet. Hvad angår byggeriet af de private boliger, fik de private projektudviklere mulighed for at udskyde byggeriet, indtil 70 % af disse boliger, enten i kombination med sociale boliger eller separat, i det berørte delprojektområde var blevet solgt på forhånd (punkt 7.5 i 2004-samarbejdsaftalen (i det følgende benævnt »70 %-klausulen«). Denne 70 %-klausul er almindelig i bygge- og anlægskontrakter i Nederlandene og har til formål at begrænse risiciene for udviklere af ejendomsprojekter, der muligvis ikke kan sælges. Aftalen gav dog ikke mulighed for at udskyde byggeriet af erhvervsejendommene og parkeringskælderen. |
| --- | --- |

(15)

I henhold til 2004-samarbejdsaftalen ville anlægsarbejdet blive indledt, når jorden var blevet byggemodnet (se betragtning 23 nedenfor), og de nødvendige byggetilladelser var blevet indhentet. Hvad angår byggeriet af de private boliger, fik de private projektudviklere mulighed for at udskyde byggeriet, indtil 70 % af disse boliger, enten i kombination med sociale boliger eller separat, i det berørte delprojektområde var blevet solgt på forhånd (punkt 7.5 i 2004-samarbejdsaftalen (i det følgende benævnt »70 %-klausulen«). Denne 70 %-klausul er almindelig i bygge- og anlægskontrakter i Nederlandene og har til formål at begrænse risiciene for udviklere af ejendomsprojekter, der muligvis ikke kan sælges. Aftalen gav dog ikke mulighed for at udskyde byggeriet af erhvervsejendommene og parkeringskælderen.

| (16) | I henhold til både 2004-samarbejdsaftalen og en yderligere projektaftale, som blev indgået den 22. november 2004 (i det følgende benævnt »SJB-projektaftalen«), skulle SJB opføre i alt 242 boliger, hvoraf 74 i henhold til de oprindelige planer skulle bygges på Damplein (7). SJB skulle desuden opføre ca. 2 400 kvadratmeter erhvervslokaler på Damplein og parkeringskælderen, der bortset fra en privat del (75 parkeringspladser) også omfattede en offentlig del (225 parkeringspladser). Erhvervsejendommene og boligerne skulle opføres oven på parkeringskælderen. |
| --- | --- |

(16)

I henhold til både 2004-samarbejdsaftalen og en yderligere projektaftale, som blev indgået den 22. november 2004 (i det følgende benævnt »SJB-projektaftalen«), skulle SJB opføre i alt 242 boliger, hvoraf 74 i henhold til de oprindelige planer skulle bygges på Damplein (7). SJB skulle desuden opføre ca. 2 400 kvadratmeter erhvervslokaler på Damplein og parkeringskælderen, der bortset fra en privat del (75 parkeringspladser) også omfattede en offentlig del (225 parkeringspladser). Erhvervsejendommene og boligerne skulle opføres oven på parkeringskælderen.

7

| (17) | Kommunen var, som det også udtrykkeligt fremhæves af de nederlandske myndigheder i deres oplysninger, ikke involveret i projektets anlægsfase og bar ingen risici i forbindelse med salget af boliger og erhvervsejendomme. Et eventuelt overskud fra dette salg ville gå direkte til de private udviklere. Projektets anlægsfase skulle ses adskilt fra projektets såkaldte arealudnyttelsesfase, hvor kommunen deltog via OPP med SJB og bar 50 % af risikoen (se betragtning 19 nedenfor). |
| --- | --- |

(17)

Kommunen var, som det også udtrykkeligt fremhæves af de nederlandske myndigheder i deres oplysninger, ikke involveret i projektets anlægsfase og bar ingen risici i forbindelse med salget af boliger og erhvervsejendomme. Et eventuelt overskud fra dette salg ville gå direkte til de private udviklere. Projektets anlægsfase skulle ses adskilt fra projektets såkaldte arealudnyttelsesfase, hvor kommunen deltog via OPP med SJB og bar 50 % af risikoen (se betragtning 19 nedenfor).

2.2.2.   Arealudnyttelsesfasen

Arealudnyttelsesfasen

| (18) | Inden anlægsarbejdet i hver del af ejendomsprojektet kunne indledes, skulle jorden erhverves, den offentlige infrastruktur skulle tilpasses, og jorden skulle byggemodnes. Eftersom projektets »arealudnyttelsesfase« forventedes at medføre høje omkostninger (estimeret til ca. 30 mio. EUR på daværende tidspunkt) og betydelige risici, besluttede kommunen at indgå i et OPP med SJB med henblik på at udføre disse arbejder (8). Kommunen og SJB underskrev derfor en aftale om arealudnyttelses/OPP den 22. november 2004 (i det følgende benævnt »GREX-aftalen«). |
| --- | --- |

(18)

Inden anlægsarbejdet i hver del af ejendomsprojektet kunne indledes, skulle jorden erhverves, den offentlige infrastruktur skulle tilpasses, og jorden skulle byggemodnes. Eftersom projektets »arealudnyttelsesfase« forventedes at medføre høje omkostninger (estimeret til ca. 30 mio. EUR på daværende tidspunkt) og betydelige risici, besluttede kommunen at indgå i et OPP med SJB med henblik på at udføre disse arbejder (8). Kommunen og SJB underskrev derfor en aftale om arealudnyttelses/OPP den 22. november 2004 (i det følgende benævnt »GREX-aftalen«).

8

| (19) | Til gengæld for sin deltagelse i arealudnyttelsesfasen ville SJB få en andel af OPP's indtægter og få rettighederne til at byggemodne jord, der tidligere var tildelt kommunen (9). I henhold til GREX-aftalen skulle både kommunen og SJB yde et direkte finansielt bidrag til OPP med henblik på at udføre arealudnyttelsesarbejdet (10). GREX-aftalen fastlagde endvidere, at kommunen og SJB hver skulle bære 50 % af omkostningerne og risiciene i arealudnyttelsesfasen (punkt 4.1. i GREX-aftalen), og at de endelige indtægter/tab i forbindelse med arealudnyttelsen skulle fordeles i overensstemmelse med bestemmelserne i 2004-samarbejdsaftalen (punkt 14.3). I henhold til denne bestemmelse skulle et negativt eller positivt resultat på op til 1 mio. EUR ved afslutningen af arealudnyttelsesfasen deles ligeligt mellem kommunen og SJB, mens den del af et positivt resultat, der oversteg 1 mio. EUR, skulle deles mellem kommunen, SJB og de øvrige private parter, der deltog i ejendomsprojektets anlægsfase (punkt 10.9 i 2004-samarbejdsaftalen). |
| --- | --- |

(19)

Til gengæld for sin deltagelse i arealudnyttelsesfasen ville SJB få en andel af OPP's indtægter og få rettighederne til at byggemodne jord, der tidligere var tildelt kommunen (9). I henhold til GREX-aftalen skulle både kommunen og SJB yde et direkte finansielt bidrag til OPP med henblik på at udføre arealudnyttelsesarbejdet (10). GREX-aftalen fastlagde endvidere, at kommunen og SJB hver skulle bære 50 % af omkostningerne og risiciene i arealudnyttelsesfasen (punkt 4.1. i GREX-aftalen), og at de endelige indtægter/tab i forbindelse med arealudnyttelsen skulle fordeles i overensstemmelse med bestemmelserne i 2004-samarbejdsaftalen (punkt 14.3). I henhold til denne bestemmelse skulle et negativt eller positivt resultat på op til 1 mio. EUR ved afslutningen af arealudnyttelsesfasen deles ligeligt mellem kommunen og SJB, mens den del af et positivt resultat, der oversteg 1 mio. EUR, skulle deles mellem kommunen, SJB og de øvrige private parter, der deltog i ejendomsprojektets anlægsfase (punkt 10.9 i 2004-samarbejdsaftalen).

9

10

| (20) | Ud over byggemodning af jorden omfattede arealudnyttelsesfasen også opførelse, midlertidig udnyttelse og videresalg af den offentlige del af parkeringskælderen og byggeriet af skolen (punkt 4 i GREX-aftalen). Til det formål aftalte OPP og SJB, at SJB skulle opføre den offentlige parkeringskælder, som angiveligt hang uløseligt sammen med den private del af parkeringskælderen (punkt 9 i GREX-aftalen). For dette ville SJB modtage et maksimumsbeløb på ca. 4,6 mio. EUR (værdi pr. 1. januar 2003) fra OPP (punkt 6 i SJB-projektaftalen). SJB skulle selv stå for finansieringen af opførelsen af den private del af parkeringskælderen. OPP ønskede selv at sælge hele parkeringskælderen til tredjemand, og indtægterne fra dette salg skulle gå til OPP, som ville fordele dem mellem kommunen og SJB. |
| --- | --- |

(20)

Ud over byggemodning af jorden omfattede arealudnyttelsesfasen også opførelse, midlertidig udnyttelse og videresalg af den offentlige del af parkeringskælderen og byggeriet af skolen (punkt 4 i GREX-aftalen). Til det formål aftalte OPP og SJB, at SJB skulle opføre den offentlige parkeringskælder, som angiveligt hang uløseligt sammen med den private del af parkeringskælderen (punkt 9 i GREX-aftalen). For dette ville SJB modtage et maksimumsbeløb på ca. 4,6 mio. EUR (værdi pr. 1. januar 2003) fra OPP (punkt 6 i SJB-projektaftalen). SJB skulle selv stå for finansieringen af opførelsen af den private del af parkeringskælderen. OPP ønskede selv at sælge hele parkeringskælderen til tredjemand, og indtægterne fra dette salg skulle gå til OPP, som ville fordele dem mellem kommunen og SJB.

| (21) | Endelig skulle OPP også afholde 50 % af omkostningerne til opførelsen af en skole i et andet planområde under Leidschendam Centrum-projektet. De resterende 50 % skulle finansieres direkte af kommunen (punkt 8 i GREX-aftalen). |
| --- | --- |

(21)

Endelig skulle OPP også afholde 50 % af omkostningerne til opførelsen af en skole i et andet planområde under Leidschendam Centrum-projektet. De resterende 50 % skulle finansieres direkte af kommunen (punkt 8 i GREX-aftalen).

| (22) | Som det fremgår af betragtning 18-21 ovenfor, bestod omkostningerne i projektets arealudnyttelsesfase grundlæggende af omkostninger til erhvervelse af jorden, for så vidt den ikke i forvejen var ejet af kommunen, omkostninger til byggemodning af jorden, omkostninger til den offentlige del af parkeringskælderen og 50 % af omkostningerne til opførelsen af skolen. |
| --- | --- |

(22)

Som det fremgår af betragtning 18-21 ovenfor, bestod omkostningerne i projektets arealudnyttelsesfase grundlæggende af omkostninger til erhvervelse af jorden, for så vidt den ikke i forvejen var ejet af kommunen, omkostninger til byggemodning af jorden, omkostninger til den offentlige del af parkeringskælderen og 50 % af omkostningerne til opførelsen af skolen.

| (23) | OPP ville opnå indtægter fra arealudnyttelsesfasen, primært via salget af jord til de private projektudviklere, herunder SJB, efter at OPP havde byggemodnet jorden. Hver projektudvikler skulle købe den del af jorden, der var tildelt vedkommende med henblik på at opføre boliger og erhvervsejendomme. Priserne på jorden var fastlagt i punkt 10 i 2004-samarbejdsaftalen og aftalens bilag 3a. I 2004-samarbejdsaftalen var det udtrykkeligt angivet, at disse priser var minimumspriser, som ville stige, hvis man opførte mere end det planlagte etageareal. Disse priser var baseret på en uafhængig ekspertvurdering af 11. marts 2003, hvoraf det fremgik, at priserne var i overensstemmelse med markedsniveauet. Betalingen for jorden forfaldt, når den pågældende private udvikler havde indhentet de nødvendige byggetilladelser, og skulle ske senest på tidspunktet for den juridiske overdragelse af jorden (punkt 10.5 i 2004-samarbejdsaftalen). |
| --- | --- |

(23)

OPP ville opnå indtægter fra arealudnyttelsesfasen, primært via salget af jord til de private projektudviklere, herunder SJB, efter at OPP havde byggemodnet jorden. Hver projektudvikler skulle købe den del af jorden, der var tildelt vedkommende med henblik på at opføre boliger og erhvervsejendomme. Priserne på jorden var fastlagt i punkt 10 i 2004-samarbejdsaftalen og aftalens bilag 3a. I 2004-samarbejdsaftalen var det udtrykkeligt angivet, at disse priser var minimumspriser, som ville stige, hvis man opførte mere end det planlagte etageareal. Disse priser var baseret på en uafhængig ekspertvurdering af 11. marts 2003, hvoraf det fremgik, at priserne var i overensstemmelse med markedsniveauet. Betalingen for jorden forfaldt, når den pågældende private udvikler havde indhentet de nødvendige byggetilladelser, og skulle ske senest på tidspunktet for den juridiske overdragelse af jorden (punkt 10.5 i 2004-samarbejdsaftalen).

| (24) | Prisen på den jord, som OPP solgte til SJB til det samlede Leidschendam Centrum-projekt, blev fastlagt til mindst 18,5 mio. EUR (værdi pr. 1. januar 2003). Værdien af den jord i Damplein-området, som OPP solgte til SJB, blev sat til mindst 7,2 mio. EUR (værdi pr. 1. januar 2003), som årligt skulle indeksreguleres med 2,5 % indtil betaling. |
| --- | --- |

(24)

Prisen på den jord, som OPP solgte til SJB til det samlede Leidschendam Centrum-projekt, blev fastlagt til mindst 18,5 mio. EUR (værdi pr. 1. januar 2003). Værdien af den jord i Damplein-området, som OPP solgte til SJB, blev sat til mindst 7,2 mio. EUR (værdi pr. 1. januar 2003), som årligt skulle indeksreguleres med 2,5 % indtil betaling.

| (25) | Dernæst ville OPP opnå yderligere indtægter i form af et arealudnyttelsesgebyr og et kvalitetsgebyr fra hver privat projektudvikler i henhold til punkt 10.3 i 2004-samarbejdsaftalen (11). Disse gebyrer blev beregnet ud fra det antal boliger, som den private projektudvikler skulle opføre, og kunne forhøjes eller sænkes afhængigt af det antal boliger, der faktisk blev opført. Gebyrerne forfaldt den 1. juli 2004 og skulle betales i ét afdrag for alle de boliger, som den pågældende private udvikler opførte i Leidschendam Centrum-projektet. |
| --- | --- |

(25)

Dernæst ville OPP opnå yderligere indtægter i form af et arealudnyttelsesgebyr og et kvalitetsgebyr fra hver privat projektudvikler i henhold til punkt 10.3 i 2004-samarbejdsaftalen (11). Disse gebyrer blev beregnet ud fra det antal boliger, som den private projektudvikler skulle opføre, og kunne forhøjes eller sænkes afhængigt af det antal boliger, der faktisk blev opført. Gebyrerne forfaldt den 1. juli 2004 og skulle betales i ét afdrag for alle de boliger, som den pågældende private udvikler opførte i Leidschendam Centrum-projektet.

11

| (26) | Hvad angår SJB, blev det samlede arealudnyttelsesgebyr fastlagt til ca. 1,1 mio. EUR, mens kvalitetsgebyret blev fastlagt til ca. 0,9 mio. EUR (værdi pr. 1. januar 2003), som årligt skulle indeksreguleres med 2,5 % indtil betaling, for alle boliger, som det efter planen ville opføre i Leidschendam Centrum-området. Det endelige arealudnyttelses- og kvalitetsgebyr ville afhænge af det antal enheder, der faktisk blev opført. |
| --- | --- |

(26)

Hvad angår SJB, blev det samlede arealudnyttelsesgebyr fastlagt til ca. 1,1 mio. EUR, mens kvalitetsgebyret blev fastlagt til ca. 0,9 mio. EUR (værdi pr. 1. januar 2003), som årligt skulle indeksreguleres med 2,5 % indtil betaling, for alle boliger, som det efter planen ville opføre i Leidschendam Centrum-området. Det endelige arealudnyttelses- og kvalitetsgebyr ville afhænge af det antal enheder, der faktisk blev opført.

| (27) | Det fastslås i punkt 6.6 i 2004-samarbejdsaftalen (12), at parterne, hvis byggetilladelserne ikke udstedes til tiden, skal genforhandle aftalen, herunder beregningen af jordpriserne og de data, der danner grundlag for betalingen heraf, og at betingelserne skal ligge så tæt som muligt på betingelserne i denne aftale og i de bilaterale aftaler. |
| --- | --- |

(27)

Det fastslås i punkt 6.6 i 2004-samarbejdsaftalen (12), at parterne, hvis byggetilladelserne ikke udstedes til tiden, skal genforhandle aftalen, herunder beregningen af jordpriserne og de data, der danner grundlag for betalingen heraf, og at betingelserne skal ligge så tæt som muligt på betingelserne i denne aftale og i de bilaterale aftaler.

12

| (28) | Det fastslås desuden i punkt 16 i 2004-samarbejdsaftalen, at denne aftale eller de bilaterale aftaler kun kan ophæves helt eller delvis i de specifikt anførte situationer. En af disse situationer er »uforudsete omstændigheder« i henhold til artikel 6:258 i den nederlandske civillovbog, hvor det anføres, at parterne, hvis en af parterne er af den opfattelse, at de øvrige parter ikke kan tvinge den pågældende part til at gennemføre aftalen uændret, skal indlede forhandlinger for at nå til enighed om ændrede vilkår. |
| --- | --- |

(28)

Det fastslås desuden i punkt 16 i 2004-samarbejdsaftalen, at denne aftale eller de bilaterale aftaler kun kan ophæves helt eller delvis i de specifikt anførte situationer. En af disse situationer er »uforudsete omstændigheder« i henhold til artikel 6:258 i den nederlandske civillovbog, hvor det anføres, at parterne, hvis en af parterne er af den opfattelse, at de øvrige parter ikke kan tvinge den pågældende part til at gennemføre aftalen uændret, skal indlede forhandlinger for at nå til enighed om ændrede vilkår.

| (29) | I henhold til punkt 18 i 2004-samarbejdsaftalen skal eventuelle tvister i forbindelse med denne aftale eller de bilaterale aftaler i muligt omfang løses gennem et godt og loyalt samarbejde mellem parterne. Hvis dette ikke er muligt, skal tvisten indbringes til voldgift i overensstemmelse med statutten for Nederlandse Arbitrage Instituut i Rotterdam. Voldgiftsbehandlingen finder sted i Den Haag. |
| --- | --- |

(29)

I henhold til punkt 18 i 2004-samarbejdsaftalen skal eventuelle tvister i forbindelse med denne aftale eller de bilaterale aftaler i muligt omfang løses gennem et godt og loyalt samarbejde mellem parterne. Hvis dette ikke er muligt, skal tvisten indbringes til voldgift i overensstemmelse med statutten for Nederlandse Arbitrage Instituut i Rotterdam. Voldgiftsbehandlingen finder sted i Den Haag.

2.3.   PRISFALD MED TILBAGEVIRKENDE KRAFT OG OPGIVNE GEBYRER

| (30) | I henhold til den tidsplan, der blev udarbejdet i marts 2004, skulle byggeriet på Damplein oprindeligt indledes i november 2005. Som følge af forskellige nationale retssager var de byggetilladelser, som SJB skulle have for at påbegynde byggeriet, forsinket og blev først givet i november 2008. |
| --- | --- |

(30)

I henhold til den tidsplan, der blev udarbejdet i marts 2004, skulle byggeriet på Damplein oprindeligt indledes i november 2005. Som følge af forskellige nationale retssager var de byggetilladelser, som SJB skulle have for at påbegynde byggeriet, forsinket og blev først givet i november 2008.

| (31) | SJB begyndte at forhåndssælge boliger i februar 2007, men havde problemer med at sælge disse og fik kun solgt 20 af de 67 planlagte boliger på projektplanet. Som følge af forsinkelserne i forbindelse med indhentningen af de nødvendige byggetilladelser blev disse forhåndsaftaler annulleret i september 2008, og det betød, at ingen af de boliger, som SJB skulle opføre på Damplein, var blevet solgt på forhånd, da SJB endelig fik tilladelse til at påbegynde byggeriet i november samme år. I mellemtiden var finanskrisen en realitet, og den ramte navnlig det nederlandske ejendomsmarked. |
| --- | --- |

(31)

SJB begyndte at forhåndssælge boliger i februar 2007, men havde problemer med at sælge disse og fik kun solgt 20 af de 67 planlagte boliger på projektplanet. Som følge af forsinkelserne i forbindelse med indhentningen af de nødvendige byggetilladelser blev disse forhåndsaftaler annulleret i september 2008, og det betød, at ingen af de boliger, som SJB skulle opføre på Damplein, var blevet solgt på forhånd, da SJB endelig fik tilladelse til at påbegynde byggeriet i november samme år. I mellemtiden var finanskrisen en realitet, og den ramte navnlig det nederlandske ejendomsmarked.

| (32) | I den forbindelse oplyste SJB kommunen, at man ikke ville påbegynde anlægsarbejdet, idet selskabet i henhold til 2004-samarbejdsaftalen kunne udskyde opførelsen af boligerne, hvis man havde solgt under 70 % af dem. |
| --- | --- |

(32)

I den forbindelse oplyste SJB kommunen, at man ikke ville påbegynde anlægsarbejdet, idet selskabet i henhold til 2004-samarbejdsaftalen kunne udskyde opførelsen af boligerne, hvis man havde solgt under 70 % af dem.

| (33) | SJB henviste i denne forbindelse til aftalebestemmelserne i 2004-samarbejdsaftalen, navnlig punkt 6.6 i 2004-samarbejdsaftalen, der giver parterne mulighed for at genforhandle prisen og leveringsdatoerne, hvis byggetilladelserne ikke udstedes til tiden. Ifølge SJB kunne SJB ikke tvinges til at gennemføre samarbejdsaftalen uændret, da disse tilladelser først blev udstedt tre år efter den planlagte dato. Parterne besluttede derfor at genforhandle de oprindelige aftaler. |
| --- | --- |

(33)

SJB henviste i denne forbindelse til aftalebestemmelserne i 2004-samarbejdsaftalen, navnlig punkt 6.6 i 2004-samarbejdsaftalen, der giver parterne mulighed for at genforhandle prisen og leveringsdatoerne, hvis byggetilladelserne ikke udstedes til tiden. Ifølge SJB kunne SJB ikke tvinges til at gennemføre samarbejdsaftalen uændret, da disse tilladelser først blev udstedt tre år efter den planlagte dato. Parterne besluttede derfor at genforhandle de oprindelige aftaler.

| (34) | I efteråret 2008 tilbød SJB OPP at betale 4 mio. EUR for jorden på Damplein i stedet for de 7,2 mio. EUR (værdi pr. 1. januar 2003), man oprindeligt havde aftalt, hvorefter SJB ville påbegynde byggeriet i april 2009, uanset om boligerne var blevet solgt på forhånd. Til gengæld for denne prissænkning var SJB villig til at give afkald på sin ret til at påberåbe sig 70 %-klausulen i 2004-samarbejdsaftalen og det påførte tab som følge af forsinkelsen i udstedelsen af byggetilladelsen på tre år. SJB foreslog endvidere, at man kontaktede en investor, der ville give garanti for at købe de usolgte boliger. I henhold til de nederlandske myndigheder medførte dette en pris, der var lavere end den pris, der kunne forventes ved direkte salg til private. |
| --- | --- |

(34)

I efteråret 2008 tilbød SJB OPP at betale 4 mio. EUR for jorden på Damplein i stedet for de 7,2 mio. EUR (værdi pr. 1. januar 2003), man oprindeligt havde aftalt, hvorefter SJB ville påbegynde byggeriet i april 2009, uanset om boligerne var blevet solgt på forhånd. Til gengæld for denne prissænkning var SJB villig til at give afkald på sin ret til at påberåbe sig 70 %-klausulen i 2004-samarbejdsaftalen og det påførte tab som følge af forsinkelsen i udstedelsen af byggetilladelsen på tre år. SJB foreslog endvidere, at man kontaktede en investor, der ville give garanti for at købe de usolgte boliger. I henhold til de nederlandske myndigheder medførte dette en pris, der var lavere end den pris, der kunne forventes ved direkte salg til private.

| (35) | Den 18. december 2008 aftalte OPP og SJB i princippet prisnedsættelsen, men inden der blev indhentet godkendelse fra kommunalrådet, kontaktede kommunen en uafhængig sagkyndig med henblik på at afgøre, om den pris, som SJB havde beregnet, var en markedskonform pris. I sin rapport fra den 11. februar 2009 konkluderede den sagkyndige, at en pris på 4 mio. EUR (værdi pr. 1. januar 2010) på grundlag af restværdimetoden kunne betragtes som en markedskonform pris for jorden på Damplein i 2010, idet SJB havde forpligtet sig til at sælge de usolgte boliger til en investor og havde accepteret at nedsætte sin oprindeligt planlagte overskuds- og risikomargin fra 5 % til 2 %. Rapporten tog ikke hensyn til nedsættelsen af arealudnyttelsesgebyret og kvalitetsgebyret. |
| --- | --- |

(35)

Den 18. december 2008 aftalte OPP og SJB i princippet prisnedsættelsen, men inden der blev indhentet godkendelse fra kommunalrådet, kontaktede kommunen en uafhængig sagkyndig med henblik på at afgøre, om den pris, som SJB havde beregnet, var en markedskonform pris. I sin rapport fra den 11. februar 2009 konkluderede den sagkyndige, at en pris på 4 mio. EUR (værdi pr. 1. januar 2010) på grundlag af restværdimetoden kunne betragtes som en markedskonform pris for jorden på Damplein i 2010, idet SJB havde forpligtet sig til at sælge de usolgte boliger til en investor og havde accepteret at nedsætte sin oprindeligt planlagte overskuds- og risikomargin fra 5 % til 2 %. Rapporten tog ikke hensyn til nedsættelsen af arealudnyttelsesgebyret og kvalitetsgebyret.

| (36) | På grundlag af denne rapport, og fordi kommunen i henhold til de nederlandske myndigheder frygtede yderligere forsinkelser og fandt det hensigtsmæssigt, at byggeriet blev indledt så hurtigt som muligt, besluttede kommunalrådet på sit møde den 10. marts 2009, at OPP skulle acceptere sænkningen af den pris og de gebyrer, der oprindeligt var aftalt med SJB i 2004 for jorden på Damplein. I et forslag af 18. februar 2009 fra kommunen, som blev sendt til medlemmerne af kommunalrådet, omtales en nedsættelse af prisen på jorden og en nedsættelse af arealudnyttelses- og kvalitetsgebyret. I forslaget angives det endvidere, at denne prisnedsættelse ville gøre arealudnyttelsesfasen, som i henhold til budgettet ville være omkostningsneutral, til et underskudsgivende projekt. I forslaget anmodes kommunen også om at foretage den nødvendige hensættelse til 50 % af underskuddet. Forslaget nævner endvidere, at SJB som følge af finanskrisen ikke var i stand til at skaffe den nødvendige finansiering til udvikling af Damplein. |
| --- | --- |

(36)

På grundlag af denne rapport, og fordi kommunen i henhold til de nederlandske myndigheder frygtede yderligere forsinkelser og fandt det hensigtsmæssigt, at byggeriet blev indledt så hurtigt som muligt, besluttede kommunalrådet på sit møde den 10. marts 2009, at OPP skulle acceptere sænkningen af den pris og de gebyrer, der oprindeligt var aftalt med SJB i 2004 for jorden på Damplein. I et forslag af 18. februar 2009 fra kommunen, som blev sendt til medlemmerne af kommunalrådet, omtales en nedsættelse af prisen på jorden og en nedsættelse af arealudnyttelses- og kvalitetsgebyret. I forslaget angives det endvidere, at denne prisnedsættelse ville gøre arealudnyttelsesfasen, som i henhold til budgettet ville være omkostningsneutral, til et underskudsgivende projekt. I forslaget anmodes kommunen også om at foretage den nødvendige hensættelse til 50 % af underskuddet. Forslaget nævner endvidere, at SJB som følge af finanskrisen ikke var i stand til at skaffe den nødvendige finansiering til udvikling af Damplein.

| (37) | Prisnedsættelsen blev formaliseret i en aftale indgået den 1. marts 2010 (i det følgende benævnt »den supplerende aftale«) mellem kommunen, OPP og SJB. Denne aftale ændrede 2004-samarbejdsaftalen, SJB-projektaftalen og GREX-aftalen. I punkt 2.1.2, første afsnit, litra i), i den supplerende aftale fastsættes det, at prisen på jorden på Damplein, der skulle sælges til SJB, ville være 4 mio. EUR, hvilket ikke er i overensstemmelse med det, der var aftalt i 2004-samarbejdsaftalen. Punkt 2.1.2, første afsnit, litra ii), i den supplerende aftale fastsætter, at det tidligere aftalte arealudnyttelses- og kvalitetsgebyr ikke længere skal betales. I dette andet afsnit henvises der ikke specifikt til jorden på Damplein (13). |
| --- | --- |

(37)

Prisnedsættelsen blev formaliseret i en aftale indgået den 1. marts 2010 (i det følgende benævnt »den supplerende aftale«) mellem kommunen, OPP og SJB. Denne aftale ændrede 2004-samarbejdsaftalen, SJB-projektaftalen og GREX-aftalen. I punkt 2.1.2, første afsnit, litra i), i den supplerende aftale fastsættes det, at prisen på jorden på Damplein, der skulle sælges til SJB, ville være 4 mio. EUR, hvilket ikke er i overensstemmelse med det, der var aftalt i 2004-samarbejdsaftalen. Punkt 2.1.2, første afsnit, litra ii), i den supplerende aftale fastsætter, at det tidligere aftalte arealudnyttelses- og kvalitetsgebyr ikke længere skal betales. I dette andet afsnit henvises der ikke specifikt til jorden på Damplein (13).

13

| (38) | I den supplerende aftale angives det også, at SJB påbegyndte anlægsarbejdet på Damplein den 7. juli 2009, og at det skulle gennemføre arbejdet uden afbrydelse. Arbejdet skulle være afsluttet inden december 2011. I tilfælde af forsinket overdragelse skulle SJB tilbagebetale en del af den nedsatte pris. Overdragelse af jorden skulle finde sted senest i midten af marts 2010, og betaling skulle finde sted senest på overdragelsesdagen. |
| --- | --- |

(38)

I den supplerende aftale angives det også, at SJB påbegyndte anlægsarbejdet på Damplein den 7. juli 2009, og at det skulle gennemføre arbejdet uden afbrydelse. Arbejdet skulle være afsluttet inden december 2011. I tilfælde af forsinket overdragelse skulle SJB tilbagebetale en del af den nedsatte pris. Overdragelse af jorden skulle finde sted senest i midten af marts 2010, og betaling skulle finde sted senest på overdragelsesdagen.

| (39) | Den 13. juli 2009 indgik OPP og SJB en ny aftale om den offentlige parkeringskælder (14). I henhold til denne aftale skulle SJB påbegynde byggeriet af den offentlige parkeringskælder i andet kvartal 2009 og afslutte det inden for en bestemt tidsperiode. OPP skulle betale SJB 5,4 mio. EUR (værdi pr. 1. april 2009) for byggeriet af den offentlige parkeringskælder (15). Dette beløb skulle være fast indtil overdragelse og ville ikke blive indeksreguleret. |
| --- | --- |

(39)

Den 13. juli 2009 indgik OPP og SJB en ny aftale om den offentlige parkeringskælder (14). I henhold til denne aftale skulle SJB påbegynde byggeriet af den offentlige parkeringskælder i andet kvartal 2009 og afslutte det inden for en bestemt tidsperiode. OPP skulle betale SJB 5,4 mio. EUR (værdi pr. 1. april 2009) for byggeriet af den offentlige parkeringskælder (15). Dette beløb skulle være fast indtil overdragelse og ville ikke blive indeksreguleret.

14

15

| (40) | Den 15. januar 2010 underskrev SJB og Wooninvest Projecten BV, et selskab tilknyttet en af de projektudviklere, der havde underskrevet 2004-samarbejdsaftalen, en købs-/anlægskontrakt (koop/aannemingsovereenkomst) vedrørende købet af 43 boliger, som Wooninvest skulle udleje til private. Hvis SJB fandt en privat køber til nogle af disse boliger inden den 29. januar 2010, ville disse boliger i henhold til aftalen mellem parterne ikke blive solgt til Wooninvest. I henhold til aftalen kan SJB i en periode fra den 29. januar 2010 og indtil overdragelse af boligerne til Wooninvest tilbagekøbe boliger solgt til Wooninvest på de samme betingelser, som de blev solgt til Wooninvest på, plus kompensation for Wooninvests omkostninger og en rente på 6 % pr. år for perioden mellem Wooninvests betaling til SJB og overdragelsen af boligerne fra Wooninvest til SJB (punkt 24). |
| --- | --- |

(40)

Den 15. januar 2010 underskrev SJB og Wooninvest Projecten BV, et selskab tilknyttet en af de projektudviklere, der havde underskrevet 2004-samarbejdsaftalen, en købs-/anlægskontrakt (koop/aannemingsovereenkomst) vedrørende købet af 43 boliger, som Wooninvest skulle udleje til private. Hvis SJB fandt en privat køber til nogle af disse boliger inden den 29. januar 2010, ville disse boliger i henhold til aftalen mellem parterne ikke blive solgt til Wooninvest. I henhold til aftalen kan SJB i en periode fra den 29. januar 2010 og indtil overdragelse af boligerne til Wooninvest tilbagekøbe boliger solgt til Wooninvest på de samme betingelser, som de blev solgt til Wooninvest på, plus kompensation for Wooninvests omkostninger og en rente på 6 % pr. år for perioden mellem Wooninvests betaling til SJB og overdragelsen af boligerne fra Wooninvest til SJB (punkt 24).

koop/aannemingsovereenkomst

3.   ÅBNINGSAFGØRELSEN

ÅBNINGSAFGØRELSEN

| (41) | Ved sin afgørelse om indledning af proceduren indledte Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure efter artikel 108, stk. 2, i TEUF med hensyn til den retroaktive sænkning af salgsprisen for jorden og OPP's afkald på arealudnyttelses- og kvalitetsgebyret til fordel for SJB (i det følgende benævnt »de anfægtede foranstaltninger«) med den begrundelse, at disse foranstaltninger kunne udgøre statsstøtte som defineret i artikel 107, stk. 1, i TEUF, og at Kommissionen var i tvivl om deres forenelighed med det indre marked. |
| --- | --- |

(41)

Ved sin afgørelse om indledning af proceduren indledte Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure efter artikel 108, stk. 2, i TEUF med hensyn til den retroaktive sænkning af salgsprisen for jorden og OPP's afkald på arealudnyttelses- og kvalitetsgebyret til fordel for SJB (i det følgende benævnt »de anfægtede foranstaltninger«) med den begrundelse, at disse foranstaltninger kunne udgøre statsstøtte som defineret i artikel 107, stk. 1, i TEUF, og at Kommissionen var i tvivl om deres forenelighed med det indre marked.

| (42) | Kommissionen fandt det især usandsynligt, at en hypotetisk privat sælger i en situation svarende til kommunens ville have accepteret samme prisnedsættelse og afkald på gebyrer, som det kræves i henhold til den markedsøkonomiske investortest. Ved retroaktivt at sænke prisen på den jord, OPP havde solgt til SJB, besluttede OPP og dermed kommunen at bære risikoen for det faldende boligmarked. Denne handlemåde er i strid med de nederlandske myndigheders egen påstand om, at de private projektudviklere, herunder SJB, alene skulle bære risikoen og omkostningerne i forbindelse med projektets anlægsfase. Da OPP som sælger af jorden ikke var finansielt involveret i denne fase af projektet, var der ingen grund til at tro, at en hypotetisk privat sælger i en lignende situation som kommunens ville acceptere retroaktivt at sænke en aftalt salgspris for et areal, fordi den pågældende køber havde problemer med at sælge de boliger, vedkommende havde opført på det omhandlede areal. Afkaldet på arealudnyttelses- og kvalitetsgebyret opfyldte tilsyneladende heller ikke den markedsøkonomiske investortest, da en privat investor næppe retroaktivt ville have accepteret at give afkald på et bidrag til sine omkostninger uden noget til gengæld. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen fandt det især usandsynligt, at en hypotetisk privat sælger i en situation svarende til kommunens ville have accepteret samme prisnedsættelse og afkald på gebyrer, som det kræves i henhold til den markedsøkonomiske investortest. Ved retroaktivt at sænke prisen på den jord, OPP havde solgt til SJB, besluttede OPP og dermed kommunen at bære risikoen for det faldende boligmarked. Denne handlemåde er i strid med de nederlandske myndigheders egen påstand om, at de private projektudviklere, herunder SJB, alene skulle bære risikoen og omkostningerne i forbindelse med projektets anlægsfase. Da OPP som sælger af jorden ikke var finansielt involveret i denne fase af projektet, var der ingen grund til at tro, at en hypotetisk privat sælger i en lignende situation som kommunens ville acceptere retroaktivt at sænke en aftalt salgspris for et areal, fordi den pågældende køber havde problemer med at sælge de boliger, vedkommende havde opført på det omhandlede areal. Afkaldet på arealudnyttelses- og kvalitetsgebyret opfyldte tilsyneladende heller ikke den markedsøkonomiske investortest, da en privat investor næppe retroaktivt ville have accepteret at give afkald på et bidrag til sine omkostninger uden noget til gengæld.

| (43) | Endelig udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt de anfægtede foranstaltninger var omfattet af de undtagelser, der er fastlagt i artikel 107 i TEUF. |
| --- | --- |

(43)

Endelig udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt de anfægtede foranstaltninger var omfattet af de undtagelser, der er fastlagt i artikel 107 i TEUF.

4.   BEMÆRKNINGER FRA NEDERLANDENE

BEMÆRKNINGER FRA NEDERLANDENE

| (44) | Ved brev af 18. april 2012 indgav de nederlandske myndigheder deres bemærkninger til Kommissionen om afgørelsen om indledning af proceduren. |
| --- | --- |

(44)

Ved brev af 18. april 2012 indgav de nederlandske myndigheder deres bemærkninger til Kommissionen om afgørelsen om indledning af proceduren.

4.1.   BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE SAGSFORHOLDET

| (45) | De nederlandske myndigheder oplyser, at kommunen, i modsætning til hvad der fremgår af punkt 2.1.2 i den supplerende aftale, ikke havde givet afkald på hele det arealudnyttelses- og kvalitetsgebyr, der oprindeligt var aftalt i 2004-samarbejdsaftalen, men kun på de gebyrer, som SJB skulle betale for de boliger, der skulle opføres på Damplein. I henhold til de nederlandske myndigheder beløb disse gebyrer sig til i alt 511 544 EUR (værdi pr. 1. januar 2003, som repræsenterede en samlet værdi på 719 400 EUR pr. 1. januar 2010). For at begrunde deres holdning henviste de nederlandske myndigheder til et forslag vedrørende prisnedsættelsen, som kommunen havde sendt til kommunalrådet den 18. februar 2009, og til et byggeprogram, der var vedlagt 2004-samarbejdsaftalen, som tildeler et arealudnyttelses- og kvalitetsgebyr på i alt 511 544 EUR til Damplein. |
| --- | --- |

(45)

De nederlandske myndigheder oplyser, at kommunen, i modsætning til hvad der fremgår af punkt 2.1.2 i den supplerende aftale, ikke havde givet afkald på hele det arealudnyttelses- og kvalitetsgebyr, der oprindeligt var aftalt i 2004-samarbejdsaftalen, men kun på de gebyrer, som SJB skulle betale for de boliger, der skulle opføres på Damplein. I henhold til de nederlandske myndigheder beløb disse gebyrer sig til i alt 511 544 EUR (værdi pr. 1. januar 2003, som repræsenterede en samlet værdi på 719 400 EUR pr. 1. januar 2010). For at begrunde deres holdning henviste de nederlandske myndigheder til et forslag vedrørende prisnedsættelsen, som kommunen havde sendt til kommunalrådet den 18. februar 2009, og til et byggeprogram, der var vedlagt 2004-samarbejdsaftalen, som tildeler et arealudnyttelses- og kvalitetsgebyr på i alt 511 544 EUR til Damplein.

| (46) | De nederlandske myndigheder meddelte endvidere Kommissionen, at prisnedsættelserne over for SJB blev drøftet i OPP allerede i 2006 og 2008. I 2006 besluttede OPP tilsyneladende at sænke jordprisen for erhvervsejendommene, fordi der angiveligt kunne opføres et mindre erhvervsareal end oprindeligt planlagt, mens OPP i 2008 tilsyneladende besluttede at kompensere SJB for forsinkelsen i udstedelsen af byggetilladelsen. Disse nedsættelser ville blive indrømmet, hvis SJB modtog en gyldig byggetilladelse inden den 1. oktober 2008. Da det ikke skete, besluttede parterne at genforhandle prisnedsættelsen. I henhold til de nederlandske myndigheder skal prisnedsættelsen for jorden på Damplein og de opgivne gebyrer beregnes som anført i tabel 1 nedenfor.

  Tabel 1


  Beregning af prisnedsættelse og opgivne gebyrer i henhold til de nederlandske myndigheder







  Prisnedsættelse Damplein | Værdi pr. 1.1.2010 |
| --- | --- | --- |
| Grundværdi | 8 622 480 |
| Arealudnyttelses- og kvalitetsgebyr | 719 400 |
| Jord og gebyrer i alt | 9 341 880 |
| Nedsættelser aftalt i 2006 og 2008 | – 1 734 245 |
| Reduceret værdi | 7 607 635 |
| Værdi, jf. supplerende aftale fra marts 2010 | – 4 000 000 |
| Prisnedsættelse i alt | 3 607 635 |

(46)

De nederlandske myndigheder meddelte endvidere Kommissionen, at prisnedsættelserne over for SJB blev drøftet i OPP allerede i 2006 og 2008. I 2006 besluttede OPP tilsyneladende at sænke jordprisen for erhvervsejendommene, fordi der angiveligt kunne opføres et mindre erhvervsareal end oprindeligt planlagt, mens OPP i 2008 tilsyneladende besluttede at kompensere SJB for forsinkelsen i udstedelsen af byggetilladelsen. Disse nedsættelser ville blive indrømmet, hvis SJB modtog en gyldig byggetilladelse inden den 1. oktober 2008. Da det ikke skete, besluttede parterne at genforhandle prisnedsættelsen. I henhold til de nederlandske myndigheder skal prisnedsættelsen for jorden på Damplein og de opgivne gebyrer beregnes som anført i tabel 1 nedenfor.

Tabel 1

Tabel 1

Beregning af prisnedsættelse og opgivne gebyrer i henhold til de nederlandske myndigheder

Beregning af prisnedsættelse og opgivne gebyrer i henhold til de nederlandske myndigheder

Prisnedsættelse Damplein

Værdi pr. 1.1.2010

Grundværdi

8 622 480

Arealudnyttelses- og kvalitetsgebyr

719 400

Jord og gebyrer i alt

9 341 880

Nedsættelser aftalt i 2006 og 2008

– 1 734 245

Reduceret værdi

7 607 635

Værdi, jf. supplerende aftale fra marts 2010

– 4 000 000

Prisnedsættelse i alt

Prisnedsættelse i alt

3 607 635

3 607 635

4.2.   BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE EKSISTENSEN AF STATSSTØTTE

| (47) | De nederlandske myndigheder er ikke enige i, at de anfægtede foranstaltninger udgør statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF. De nederlandske myndigheder mener grundlæggende, at de anfægtede foranstaltninger ikke giver SJB en fordel, som det ikke ville have fået under normale markedsforhold. |
| --- | --- |

(47)

De nederlandske myndigheder er ikke enige i, at de anfægtede foranstaltninger udgør statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF. De nederlandske myndigheder mener grundlæggende, at de anfægtede foranstaltninger ikke giver SJB en fordel, som det ikke ville have fået under normale markedsforhold.

| (48) | I stedet finder de nederlandske myndigheder, at kommunen handlede i overensstemmelse med den markedsøkonomiske investortest, da manglende gennemførelse af Damplein-projektet ville have haft betydning for hele Leidschendam Centrum-projektet og ville have medført både direkte og indirekte tab for kommunen. |
| --- | --- |

(48)

I stedet finder de nederlandske myndigheder, at kommunen handlede i overensstemmelse med den markedsøkonomiske investortest, da manglende gennemførelse af Damplein-projektet ville have haft betydning for hele Leidschendam Centrum-projektet og ville have medført både direkte og indirekte tab for kommunen.

| (49) | Ved beregningen af det direkte tab antog kommunen, at det ville have taget SJB mindst to år at sælge 70 % af boligerne i kriseperioden og påbegynde anlægsarbejdet uden den supplerende aftale. Kommunen budgetterede, at det direkte tab som følge af en yderligere forsinkelse på to år ville beløbe sig til 2,85 mio. EUR for OPP, hvoraf 50 % skulle betales af kommunen. Den anslog endvidere, at kommunen skulle afholde en yderligere direkte omkostning på 50 000 EUR alene til at vedligeholde det forfaldne område (se tabel 2).

  Tabel 2


  Direkte tab beregnet af de nederlandske myndigheder








  Direkte tab i to år | OPP | Kommune (50 %) |
| --- | --- | --- | --- |
| Renteudgift til kredit (5 % i 2 år af udestående beløb pr. 1.1.2009 17 mio. EUR) | 1 800 000 | 900 000 |
| Midlertidig opsætning af hegn, vejskilte og vedligeholdelse | 60 000 | 30 000 |
| Hensættelser til omkostningsstigning (indeks på 2,5 %) | 385 000 | 192 500 |
| Ekstra planlægningsomkostninger, dvs. omkostninger til projektforvaltning såsom finansiel administration, forsikring osv. | 600 000 | 300 000 |
| Vedligeholdelse af forfaldent område | | 50 000 |
| I alt | 2 845 000 | 1 472 500 |

(49)

Ved beregningen af det direkte tab antog kommunen, at det ville have taget SJB mindst to år at sælge 70 % af boligerne i kriseperioden og påbegynde anlægsarbejdet uden den supplerende aftale. Kommunen budgetterede, at det direkte tab som følge af en yderligere forsinkelse på to år ville beløbe sig til 2,85 mio. EUR for OPP, hvoraf 50 % skulle betales af kommunen. Den anslog endvidere, at kommunen skulle afholde en yderligere direkte omkostning på 50 000 EUR alene til at vedligeholde det forfaldne område (se tabel 2).

Tabel 2

Tabel 2

Direkte tab beregnet af de nederlandske myndigheder

Direkte tab beregnet af de nederlandske myndigheder

Direkte tab i to år

OPP

Kommune (50 %)

Renteudgift til kredit (5 % i 2 år af udestående beløb pr. 1.1.2009 17 mio. EUR)

1 800 000

900 000

Midlertidig opsætning af hegn, vejskilte og vedligeholdelse

60 000

30 000

Hensættelser til omkostningsstigning (indeks på 2,5 %)

385 000

192 500

Ekstra planlægningsomkostninger, dvs. omkostninger til projektforvaltning såsom finansiel administration, forsikring osv.

600 000

300 000

Vedligeholdelse af forfaldent område

50 000

I alt

I alt

2 845 000

2 845 000

1 472 500

1 472 500

| (50) | De nederlandske myndigheder hævder endvidere, at kommunen ville have pådraget sig et indirekte tab som følge af en sådan forsinkelse, herunder yderligere forfald af det offentlige areal, tab af tiltro til området fra indbyggernes og fremtidige ejendomskøberes side, udgifter til flytning af forretninger, erstatningskrav fra virksomheder, vedligeholdelsesomkostninger og ændring af planer for andre delprojekter. En sådan forsinkelse kunne også føre til lukning af indkøbsfaciliteterne i projektområdet, hvis tilstedeværelse styrker områdets beboelighed. Allerede inden projektets start var omkring 23 % af forretningerne tomme, og i 2010 var 27 % gået ned. Uden den nødvendige byfornyelse ville hele området forfalde yderligere. |
| --- | --- |

(50)

De nederlandske myndigheder hævder endvidere, at kommunen ville have pådraget sig et indirekte tab som følge af en sådan forsinkelse, herunder yderligere forfald af det offentlige areal, tab af tiltro til området fra indbyggernes og fremtidige ejendomskøberes side, udgifter til flytning af forretninger, erstatningskrav fra virksomheder, vedligeholdelsesomkostninger og ændring af planer for andre delprojekter. En sådan forsinkelse kunne også føre til lukning af indkøbsfaciliteterne i projektområdet, hvis tilstedeværelse styrker områdets beboelighed. Allerede inden projektets start var omkring 23 % af forretningerne tomme, og i 2010 var 27 % gået ned. Uden den nødvendige byfornyelse ville hele området forfalde yderligere.

| (51) | De nederlandske myndigheder finder derfor, at kommunen handlede på samme måde, som en privat investor i en markedsøkonomi ville have gjort, ved at basere sig på de finansielle prognoser og i sin egen interesse forsøge at begrænse det direkte og indirekte tab som følge af en yderligere forsinkelse af projektet. Samtidig fik den garanti for, at anlægsarbejdet på Damplein ville blive gennemført. |
| --- | --- |

(51)

De nederlandske myndigheder finder derfor, at kommunen handlede på samme måde, som en privat investor i en markedsøkonomi ville have gjort, ved at basere sig på de finansielle prognoser og i sin egen interesse forsøge at begrænse det direkte og indirekte tab som følge af en yderligere forsinkelse af projektet. Samtidig fik den garanti for, at anlægsarbejdet på Damplein ville blive gennemført.

| (52) | Dernæst oplyser de nederlandske myndigheder, at kommunen handlede, som en privat investor ville have gjort, ved at indrømme de anfægtede foranstaltninger til gengæld for et tilsagn fra SJB om, at det ville give afkald på sin ret til at påberåbe sig 70 %-klausulen. Den kendsgerning, at SJB ikke længere kunne påberåbe sig 70 %-klausulen, påvirkede forudsætningerne for den oprindelige vurdering af jorden i 2003 og den pris, der var aftalt i 2004-samarbejdsaftalen. I henhold til de nederlandske myndigheder var prisnedsættelsen for jorden og afkaldet på gebyrerne den kompensation, som kommunen skulle betale til SJB for at give afkald på retten til at påberåbe sig 70 %-klausulen. Uden den supplerende aftale ville SJB ikke have påbegyndt byggeriet på Damplein. |
| --- | --- |

(52)

Dernæst oplyser de nederlandske myndigheder, at kommunen handlede, som en privat investor ville have gjort, ved at indrømme de anfægtede foranstaltninger til gengæld for et tilsagn fra SJB om, at det ville give afkald på sin ret til at påberåbe sig 70 %-klausulen. Den kendsgerning, at SJB ikke længere kunne påberåbe sig 70 %-klausulen, påvirkede forudsætningerne for den oprindelige vurdering af jorden i 2003 og den pris, der var aftalt i 2004-samarbejdsaftalen. I henhold til de nederlandske myndigheder var prisnedsættelsen for jorden og afkaldet på gebyrerne den kompensation, som kommunen skulle betale til SJB for at give afkald på retten til at påberåbe sig 70 %-klausulen. Uden den supplerende aftale ville SJB ikke have påbegyndt byggeriet på Damplein.

4.3.   BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE STATSSTØTTENS FORENELIGHED

| (53) | Hvis Kommissionen konkluderer, at de anfægtede foranstaltninger udgør statsstøtte, hævder de nederlandske myndigheder, at denne støtte er forenelig med det indre marked, jf. artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF. |
| --- | --- |

(53)

Hvis Kommissionen konkluderer, at de anfægtede foranstaltninger udgør statsstøtte, hævder de nederlandske myndigheder, at denne støtte er forenelig med det indre marked, jf. artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF.

4.3.1.   Fælles interesse

Fælles interesse

| (54) | De nederlandske myndigheder hævder, at kommunen havde en fælles interesse i realiseringen af dette projekt. Da en stor del af jorden på Damplein ligger bar, og området var i forfald, fandt kommunen det afgørende, at anlægsarbejdet blev indledt, ikke kun for udviklingen af Damplein, men for hele Leidschendams bymidte. En forsinkelse af især opførelsen af parkeringskælderen kunne bringe gennemførelsen af de andre delprojekter i fare. |
| --- | --- |

(54)

De nederlandske myndigheder hævder, at kommunen havde en fælles interesse i realiseringen af dette projekt. Da en stor del af jorden på Damplein ligger bar, og området var i forfald, fandt kommunen det afgørende, at anlægsarbejdet blev indledt, ikke kun for udviklingen af Damplein, men for hele Leidschendams bymidte. En forsinkelse af især opførelsen af parkeringskælderen kunne bringe gennemførelsen af de andre delprojekter i fare.

4.3.2.   Mål af fælles interesse

Mål af fælles interesse

| (55) | I henhold til de nederlandske myndigheder bidrager byfornyelsen af Leidschendams bymidte til målet om økonomisk og social samhørighed som fastlagt i artikel 3 og 174 i TEUF. Byfornyelsen af Leidschendam udnytter effektivt den knappe plads, der er til rådighed for nye boliger, erhvervsejendomme og underjordisk parkering i Leidschendam, samtidig med at forbedringen af den offentlige infrastruktur bidrager til samhørigheden i hele bymidten. |
| --- | --- |

(55)

I henhold til de nederlandske myndigheder bidrager byfornyelsen af Leidschendams bymidte til målet om økonomisk og social samhørighed som fastlagt i artikel 3 og 174 i TEUF. Byfornyelsen af Leidschendam udnytter effektivt den knappe plads, der er til rådighed for nye boliger, erhvervsejendomme og underjordisk parkering i Leidschendam, samtidig med at forbedringen af den offentlige infrastruktur bidrager til samhørigheden i hele bymidten.

4.3.3.   Den supplerende aftales hensigtsmæssighed

Den supplerende aftales hensigtsmæssighed

| (56) | De nederlandske myndigheder hævder, at SJB ikke kunne tvinges til at indlede anlægsarbejdet på Damplein på grund af 70 %-klausulen i 2004-samarbejdsaftalen. Da SJB fik en gyldig byggetilladelse, havde kreditkrisen haft sin indvirkning på det nederlandske ejendomsmarked, og det var følgelig endnu mere usandsynligt, at SJB hurtigt ville kunne sælge 70 % af de private boliger på forhånd. 2004-samarbejdsaftalen blev derfor genforhandlet, da det efter kommunens opfattelse var absolut afgørende, at anlægsarbejdet blev påbegyndt på Damplein. Den supplerende aftale var derfor hensigtsmæssig og nødvendig, for at kommunen kunne opfylde sit mål om byfornyelse på Damplein. |
| --- | --- |

(56)

De nederlandske myndigheder hævder, at SJB ikke kunne tvinges til at indlede anlægsarbejdet på Damplein på grund af 70 %-klausulen i 2004-samarbejdsaftalen. Da SJB fik en gyldig byggetilladelse, havde kreditkrisen haft sin indvirkning på det nederlandske ejendomsmarked, og det var følgelig endnu mere usandsynligt, at SJB hurtigt ville kunne sælge 70 % af de private boliger på forhånd. 2004-samarbejdsaftalen blev derfor genforhandlet, da det efter kommunens opfattelse var absolut afgørende, at anlægsarbejdet blev påbegyndt på Damplein. Den supplerende aftale var derfor hensigtsmæssig og nødvendig, for at kommunen kunne opfylde sit mål om byfornyelse på Damplein.

4.3.4.   Proportionalitet

Proportionalitet

| (57) | For at kommunen straks kunne få igangsat anlægsarbejdet måtte SJB give afkald på sin ret til at påberåbe sig 70 %-klausulen og påbegynde anlægsarbejdet med risiko for, at boligerne ikke ville blive solgt. Den tidligere aftalte pris blev derfor igen beregnet af SJB. Denne beregning blev efterfølgende bekræftet af en uafhængig sagkyndig, der erklærede, at den aftalte pris var markedskonform. |
| --- | --- |

(57)

For at kommunen straks kunne få igangsat anlægsarbejdet måtte SJB give afkald på sin ret til at påberåbe sig 70 %-klausulen og påbegynde anlægsarbejdet med risiko for, at boligerne ikke ville blive solgt. Den tidligere aftalte pris blev derfor igen beregnet af SJB. Denne beregning blev efterfølgende bekræftet af en uafhængig sagkyndig, der erklærede, at den aftalte pris var markedskonform.

| (58) | I henhold til de nederlandske myndigheder viser den uafhængige sagkyndiges erklæring om, at prisen er markedskonform, at prisnedsættelsen er forholdsmæssig. Det betyder også, at der ikke er sket overkompensation af SJB. Prisnedsættelsen var også den kompensation, som kommunen skulle betale for SJB's afkald på retten til at påberåbe sig 70 %-klausulen. Uden den supplerende aftale ville SJB ikke have påbegyndt byggeriet på Damplein. |
| --- | --- |

(58)

I henhold til de nederlandske myndigheder viser den uafhængige sagkyndiges erklæring om, at prisen er markedskonform, at prisnedsættelsen er forholdsmæssig. Det betyder også, at der ikke er sket overkompensation af SJB. Prisnedsættelsen var også den kompensation, som kommunen skulle betale for SJB's afkald på retten til at påberåbe sig 70 %-klausulen. Uden den supplerende aftale ville SJB ikke have påbegyndt byggeriet på Damplein.

| (59) | Via sin deltagelse i OPP skulle SJB selv bære 50 % af risikoen og omkostningerne til arealudnyttelse og således selv deltage i den aftalte nedsættelse af salgsprisen. For at opnå omkostningsneutralitet for arealudnyttelsesfasen blev det besluttet, at SJB skulle betale 2,6 mio. EUR til OPP (punkt 5.2.1 i Ground Exploitation Masterplan Damcentrum). Eftersom OPP skulle betale 50 % af omkostningerne til skolen, skulle SJB betale 25 % af disse omkostninger (0,7 mio. EUR). |
| --- | --- |

(59)

Via sin deltagelse i OPP skulle SJB selv bære 50 % af risikoen og omkostningerne til arealudnyttelse og således selv deltage i den aftalte nedsættelse af salgsprisen. For at opnå omkostningsneutralitet for arealudnyttelsesfasen blev det besluttet, at SJB skulle betale 2,6 mio. EUR til OPP (punkt 5.2.1 i Ground Exploitation Masterplan Damcentrum). Eftersom OPP skulle betale 50 % af omkostningerne til skolen, skulle SJB betale 25 % af disse omkostninger (0,7 mio. EUR).

4.3.5.   Konkurrencefordrejning

Konkurrencefordrejning

| (60) | Endelig anfører de nederlandske myndigheder, at den retroaktive prisnedsættelse vedrører byggeriet af 67 boliger og 14 erhvervsejendomme, der vil blive solgt til markedskonforme priser fastsat af en uafhængig sagkyndig. Konkurrencefordrejningen ville derfor være af meget lokal karakter og ville dermed ikke overstige de positive virkninger af gennemførelsen af projektet. |
| --- | --- |

(60)

Endelig anfører de nederlandske myndigheder, at den retroaktive prisnedsættelse vedrører byggeriet af 67 boliger og 14 erhvervsejendomme, der vil blive solgt til markedskonforme priser fastsat af en uafhængig sagkyndig. Konkurrencefordrejningen ville derfor være af meget lokal karakter og ville dermed ikke overstige de positive virkninger af gennemførelsen af projektet.

5.   BEMÆRKNINGER FRA TREDJEPART

BEMÆRKNINGER FRA TREDJEPART

| (61) | Kun Stichting har indgivet bemærkninger som svar på åbningsafgørelsen. Stichting glæder sig over afgørelsen om indledning af proceduren, men finder, at de anfægtede foranstaltninger, som er beskrevet i afgørelsen, er en del af en meget større støtteforanstaltning, og henviser til sin klage og yderligere indlæg. Stichting henviser navnlig til den påståede gratis overdragelse af jord fra kommunen til OPP. |
| --- | --- |

(61)

Kun Stichting har indgivet bemærkninger som svar på åbningsafgørelsen. Stichting glæder sig over afgørelsen om indledning af proceduren, men finder, at de anfægtede foranstaltninger, som er beskrevet i afgørelsen, er en del af en meget større støtteforanstaltning, og henviser til sin klage og yderligere indlæg. Stichting henviser navnlig til den påståede gratis overdragelse af jord fra kommunen til OPP.

| (62) | Stichting mener, at forsinkelsen af projektet ikke skyldes den nationale retssag, de havde indledt, eller at finanskrisen forsinkede salget af boliger på Damplein. I henhold til Stichting har der ikke været efterspørgsel efter den type boliger, der er planlagt på Damplein, siden projektet blev indledt i 2004. |
| --- | --- |

(62)

Stichting mener, at forsinkelsen af projektet ikke skyldes den nationale retssag, de havde indledt, eller at finanskrisen forsinkede salget af boliger på Damplein. I henhold til Stichting har der ikke været efterspørgsel efter den type boliger, der er planlagt på Damplein, siden projektet blev indledt i 2004.

| (63) | I henhold til Stichting er jorden ikke blevet vurderet af en uafhængig sagkyndig, hverken i 2003 eller i 2009. |
| --- | --- |

(63)

I henhold til Stichting er jorden ikke blevet vurderet af en uafhængig sagkyndig, hverken i 2003 eller i 2009.

6.   BEMÆRKNINGER FRA DE NEDERLANDSKE MYNDIGHEDER TIL BEMÆRKNINGERNE FRA TREDJEPART

BEMÆRKNINGER FRA DE NEDERLANDSKE MYNDIGHEDER TIL BEMÆRKNINGERNE FRA TREDJEPART

| (64) | De nederlandske myndigheder oplyser, at kommunens planlægning af projektet har været gennemsigtig og er beskrevet i »Concept Masterplan Damcentrum«, som blev godkendt den 6. april 2004. Kun finansielt følsomme aftaler eller dele deraf blev hemmeligholdt. |
| --- | --- |

(64)

De nederlandske myndigheder oplyser, at kommunens planlægning af projektet har været gennemsigtig og er beskrevet i »Concept Masterplan Damcentrum«, som blev godkendt den 6. april 2004. Kun finansielt følsomme aftaler eller dele deraf blev hemmeligholdt.

| (65) | Med hensyn til kommunens gratis overdragelse af jord til OPP forklarer kommunen, at dette ikke er en del af afgørelsen om indledning af proceduren, og henviser til sine skrivelser til Kommissionen i 2009, hvor den forklarer, at overdragelsen ikke var gratis, da OPP leverede ydelser til gengæld. I sine tidligere skrivelser har kommunen understreget, at arbejde, der blev udført af OPP, normalt ville være blevet udført af kommunen. |
| --- | --- |

(65)

Med hensyn til kommunens gratis overdragelse af jord til OPP forklarer kommunen, at dette ikke er en del af afgørelsen om indledning af proceduren, og henviser til sine skrivelser til Kommissionen i 2009, hvor den forklarer, at overdragelsen ikke var gratis, da OPP leverede ydelser til gengæld. I sine tidligere skrivelser har kommunen understreget, at arbejde, der blev udført af OPP, normalt ville være blevet udført af kommunen.

| (66) | Ifølge de nederlandske myndigheder havde både de forskellige retssager, som Stichting anlagde, og som medførte betydelig negativ omtale af projektet, og kreditkrisen en negativ indvirkning på salget af boliger på Damplein. Da salget blev indledt i 2007, blev næsten en tredjedel af boligerne dog solgt. Disse salgsaftaler blev senere annulleret på grund af den sene tilvejebringelse af de nødvendige byggetilladelser. Det kan derfor konkluderes, at der var efterspørgsel efter boligerne, da projektet blev påbegyndt. |
| --- | --- |

(66)

Ifølge de nederlandske myndigheder havde både de forskellige retssager, som Stichting anlagde, og som medførte betydelig negativ omtale af projektet, og kreditkrisen en negativ indvirkning på salget af boliger på Damplein. Da salget blev indledt i 2007, blev næsten en tredjedel af boligerne dog solgt. Disse salgsaftaler blev senere annulleret på grund af den sene tilvejebringelse af de nødvendige byggetilladelser. Det kan derfor konkluderes, at der var efterspørgsel efter boligerne, da projektet blev påbegyndt.

| (67) | De nederlandske myndigheder bemærker videre, at de uafhængige sagkyndige var udvalgt af kommunen, der ikke havde nogen interesse i en lav vurdering af jorden. |
| --- | --- |

(67)

De nederlandske myndigheder bemærker videre, at de uafhængige sagkyndige var udvalgt af kommunen, der ikke havde nogen interesse i en lav vurdering af jorden.

7.   VURDERING AF DE ANFÆGTEDE FORANSTALTNINGER

VURDERING AF DE ANFÆGTEDE FORANSTALTNINGER

7.1.   EKSISTENSEN AF STATSSTØTTE EFTER ARTIKEL 107, STK. 1, I TEUF

| (68) | I artikel 107, stk. 1, i TEUF fastsættes det, at »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, [er] uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

(68)

I artikel 107, stk. 1, i TEUF fastsættes det, at »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, [er] uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.

| (69) | For det første er det ikke blevet anfægtet, at SJB samt Schouten de Jong og Bouwfonds, medlemmerne af partnerskabet, er virksomheder i denne bestemmelses forstand, da de udfører økonomiske aktiviteter, hvor de tilbyder varer og tjenesteydelser på markedet, jf. åbningsafgørelsen. |
| --- | --- |

(69)

For det første er det ikke blevet anfægtet, at SJB samt Schouten de Jong og Bouwfonds, medlemmerne af partnerskabet, er virksomheder i denne bestemmelses forstand, da de udfører økonomiske aktiviteter, hvor de tilbyder varer og tjenesteydelser på markedet, jf. åbningsafgørelsen.

| (70) | For det andet blev de anfægtede foranstaltninger indrømmet af OPP og dermed med den nødvendige godkendelse fra kommunen, som tegner sig for 50 % af partnerskabet. Da OPP træffer beslutninger ved enstemmighed, og man ikke kunne have nået til enighed om disse foranstaltninger uden kommunalrådets udtrykkelige godkendelse, kan OPP's beslutning om at indrømme de anfægtede foranstaltninger tilregnes staten. Hvis kommunen ikke havde accepteret at indrømme de anfægtede foranstaltninger, ville beløbet for dens finansielle eksponering som følge af OPP have været tilsvarende lavere. Prisnedsættelsen og de opgivne gebyrer, som OPP havde accepteret, indebærer derfor et tab af statslige midler (16). |
| --- | --- |

(70)

For det andet blev de anfægtede foranstaltninger indrømmet af OPP og dermed med den nødvendige godkendelse fra kommunen, som tegner sig for 50 % af partnerskabet. Da OPP træffer beslutninger ved enstemmighed, og man ikke kunne have nået til enighed om disse foranstaltninger uden kommunalrådets udtrykkelige godkendelse, kan OPP's beslutning om at indrømme de anfægtede foranstaltninger tilregnes staten. Hvis kommunen ikke havde accepteret at indrømme de anfægtede foranstaltninger, ville beløbet for dens finansielle eksponering som følge af OPP have været tilsvarende lavere. Prisnedsættelsen og de opgivne gebyrer, som OPP havde accepteret, indebærer derfor et tab af statslige midler (16).

16

| (71) | For det tredje må disse foranstaltninger anses for at være af selektiv karakter, da de udelukkende kom SJB og dermed medlemmerne af partnerskabet, Schouten de Jong og Bouwfonds, til gode. |
| --- | --- |

(71)

For det tredje må disse foranstaltninger anses for at være af selektiv karakter, da de udelukkende kom SJB og dermed medlemmerne af partnerskabet, Schouten de Jong og Bouwfonds, til gode.

| (72) | De nederlandske myndigheder bestrider dog påstanden om, at kommunen ved at acceptere en nedsættelse af den oprindeligt aftalte salgspris for den jord, der var solgt til SJB, og et afkald på gebyrer gav en økonomisk fordel til SJB, som det ikke ville have fået under normale markedsforhold. |
| --- | --- |

(72)

De nederlandske myndigheder bestrider dog påstanden om, at kommunen ved at acceptere en nedsættelse af den oprindeligt aftalte salgspris for den jord, der var solgt til SJB, og et afkald på gebyrer gav en økonomisk fordel til SJB, som det ikke ville have fået under normale markedsforhold.

| (73) | Af de årsager, der er anført i betragtning 74-83 nedenfor, er Kommissionen enig med de nederlandske myndigheder på dette punkt i lyset af sagens særlige omstændigheder og de anfægtede foranstaltningers særlige kontekst, herunder navnlig kommunens særlige retlige stilling i henhold til 2004-samarbejdsaftalen og en række bilaterale aftaler med SJB. |
| --- | --- |

(73)

Af de årsager, der er anført i betragtning 74-83 nedenfor, er Kommissionen enig med de nederlandske myndigheder på dette punkt i lyset af sagens særlige omstændigheder og de anfægtede foranstaltningers særlige kontekst, herunder navnlig kommunens særlige retlige stilling i henhold til 2004-samarbejdsaftalen og en række bilaterale aftaler med SJB.

7.1.1.   Eksistensen af en fordel

Eksistensen af en fordel

| (74) | Ifølge fast retspraksis giver økonomiske transaktioner, der udføres af et offentligt organ eller en offentlig virksomhed, ikke modparten en fordel og udgør derfor ikke statsstøtte, hvis de udføres på normale markedsvilkår (17). For at afgøre, om en økonomisk transaktion udføres på normale markedsvilkår, skal de offentlige myndigheders eller virksomheders adfærd sammenlignes med private økonomiske operatørers adfærd i en lignende situation på normale markedsvilkår for at afgøre, om de økonomiske transaktioner, der udføres af disse myndigheder eller virksomheder, giver deres modparter en fordel. Dette kaldes det markedsøkonomiske investorprincip (»investorprincippet«). |
| --- | --- |

(74)

Ifølge fast retspraksis giver økonomiske transaktioner, der udføres af et offentligt organ eller en offentlig virksomhed, ikke modparten en fordel og udgør derfor ikke statsstøtte, hvis de udføres på normale markedsvilkår (17). For at afgøre, om en økonomisk transaktion udføres på normale markedsvilkår, skal de offentlige myndigheders eller virksomheders adfærd sammenlignes med private økonomiske operatørers adfærd i en lignende situation på normale markedsvilkår for at afgøre, om de økonomiske transaktioner, der udføres af disse myndigheder eller virksomheder, giver deres modparter en fordel. Dette kaldes det markedsøkonomiske investorprincip (»investorprincippet«).

17

| (75) | For at afgøre, om kommunen ved at acceptere en nedsættelse af den oprindeligt aftalte salgspris for den jord, der var solgt til SJB, og om afkaldet på gebyrer gav en økonomisk fordel til SJB, skal det undersøges, om kommunen handlede i overensstemmelse med den markedsøkonomiske investortest, dvs. om en hypotetisk privat sælger i en situation svarende til kommunens ville have accepteret samme prisnedsættelse og afkald på gebyrer, hvis eksistensen af en fordel som følge af de anfægtede foranstaltninger skal kunne udelukkes. |
| --- | --- |

(75)

For at afgøre, om kommunen ved at acceptere en nedsættelse af den oprindeligt aftalte salgspris for den jord, der var solgt til SJB, og om afkaldet på gebyrer gav en økonomisk fordel til SJB, skal det undersøges, om kommunen handlede i overensstemmelse med den markedsøkonomiske investortest, dvs. om en hypotetisk privat sælger i en situation svarende til kommunens ville have accepteret samme prisnedsættelse og afkald på gebyrer, hvis eksistensen af en fordel som følge af de anfægtede foranstaltninger skal kunne udelukkes.

| (76) | I denne forbindelse skal der tages hensyn til alle relevante aspekter af de anfægtede foranstaltninger og deres sammenhæng (18), navnlig kommunens og SJB's retlige stilling i henhold til 2004-samarbejdsaftalen og de forskellige bilaterale aftaler, samt til kompleksiteten af projektet, der indgik i et bredere ejendomsprojekt. |
| --- | --- |

(76)

I denne forbindelse skal der tages hensyn til alle relevante aspekter af de anfægtede foranstaltninger og deres sammenhæng (18), navnlig kommunens og SJB's retlige stilling i henhold til 2004-samarbejdsaftalen og de forskellige bilaterale aftaler, samt til kompleksiteten af projektet, der indgik i et bredere ejendomsprojekt.

18

| (77) | De nederlandske myndigheder gør gældende, at kommunen handlede i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip, da manglende gennemførelse af Damplein-projektet ville have haft betydning for hele Leidschendam Centrum-projektet og ville have medført tab for kommunen. I denne forbindelse gjorde de nederlandske myndigheder følgende gældende. Ifølge de nederlandske myndigheder havde kommunen for det første en væsentlig finansiel og social interesse i, at byggeriet på Damplein blev påbegyndt så hurtigt som muligt, idet yderligere forsinkelser ville medføre direkte og indirekte tab for kommunen, som ville overstige kommunens omkostninger ved at acceptere de anfægtede foranstaltninger. På grund af disse finansielle interesser besluttede kommunen at gennemgå de aftaler, der var indgået med SJB, på ny. Dernæst hævder de nederlandske myndigheder, at kommunen handlede som en privat investor ved at acceptere et tilsagn fra SJB om, at det ville give afkald på sin ret til at påberåbe sig 70 %-klausulen i 2004-samarbejdsaftalen til gengæld for de anfægtede foranstaltninger. |
| --- | --- |

(77)

De nederlandske myndigheder gør gældende, at kommunen handlede i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip, da manglende gennemførelse af Damplein-projektet ville have haft betydning for hele Leidschendam Centrum-projektet og ville have medført tab for kommunen. I denne forbindelse gjorde de nederlandske myndigheder følgende gældende. Ifølge de nederlandske myndigheder havde kommunen for det første en væsentlig finansiel og social interesse i, at byggeriet på Damplein blev påbegyndt så hurtigt som muligt, idet yderligere forsinkelser ville medføre direkte og indirekte tab for kommunen, som ville overstige kommunens omkostninger ved at acceptere de anfægtede foranstaltninger. På grund af disse finansielle interesser besluttede kommunen at gennemgå de aftaler, der var indgået med SJB, på ny. Dernæst hævder de nederlandske myndigheder, at kommunen handlede som en privat investor ved at acceptere et tilsagn fra SJB om, at det ville give afkald på sin ret til at påberåbe sig 70 %-klausulen i 2004-samarbejdsaftalen til gengæld for de anfægtede foranstaltninger.

| (78) | Kommissionen bemærker i denne forbindelse følgende: I den foreliggende sag anfægtes det ikke, jf. betragtning 30 ovenfor, at det byggeri på Damplein, der oprindeligt skulle indledes i november 2005, blev forsinket, da de nødvendige byggetilladelser som følge af forskellige nationale retssager først blev givet i november 2008. Under disse omstændigheder var SJB ikke længere villig til at gennemføre den oprindelige 2004-samarbejdsaftale og anmodede kommunen om en genforhandling af de oprindelige aftaler under henvisning til aftalebestemmelserne. |
| --- | --- |

(78)

Kommissionen bemærker i denne forbindelse følgende: I den foreliggende sag anfægtes det ikke, jf. betragtning 30 ovenfor, at det byggeri på Damplein, der oprindeligt skulle indledes i november 2005, blev forsinket, da de nødvendige byggetilladelser som følge af forskellige nationale retssager først blev givet i november 2008. Under disse omstændigheder var SJB ikke længere villig til at gennemføre den oprindelige 2004-samarbejdsaftale og anmodede kommunen om en genforhandling af de oprindelige aftaler under henvisning til aftalebestemmelserne.

| (79) | I henhold til aftalebestemmelserne i 2004-samarbejdsaftalen skal parterne rent faktisk genforhandle de aftaler, der blev indgået i 2004, i tilfælde af forsinkelse i udstedelsen af byggetilladelser. Det fastslås navnlig i punkt 6.6 i samarbejdsaftalen, at parterne i tilfælde af forsinkelse i udstedelsen af byggetilladelsen skal genforhandle den oprindeligt aftalte pris for jorden og betalingsdatoerne. Det fastslås desuden i punkt 16 i samme aftale, at aftalen kun kan ophæves helt eller delvis i de specifikt anførte situationer. En af disse anførte situationer er »uforudsete omstændigheder« i henhold til artikel 6:258 i den nederlandske civillovbog, hvor det anføres, at parterne, hvis en af parterne er af den opfattelse, at de øvrige parter ikke kan tvinge den pågældende part til at gennemføre aftalen uændret, skal indlede forhandlinger for at nå til enighed om ændrede vilkår. Endelig skal eventuelle tvister i henhold til punkt 18 i samarbejdsaftalen løses ved fælles overenskomst eller indbringes til voldgift. |
| --- | --- |

(79)

I henhold til aftalebestemmelserne i 2004-samarbejdsaftalen skal parterne rent faktisk genforhandle de aftaler, der blev indgået i 2004, i tilfælde af forsinkelse i udstedelsen af byggetilladelser. Det fastslås navnlig i punkt 6.6 i samarbejdsaftalen, at parterne i tilfælde af forsinkelse i udstedelsen af byggetilladelsen skal genforhandle den oprindeligt aftalte pris for jorden og betalingsdatoerne. Det fastslås desuden i punkt 16 i samme aftale, at aftalen kun kan ophæves helt eller delvis i de specifikt anførte situationer. En af disse anførte situationer er »uforudsete omstændigheder« i henhold til artikel 6:258 i den nederlandske civillovbog, hvor det anføres, at parterne, hvis en af parterne er af den opfattelse, at de øvrige parter ikke kan tvinge den pågældende part til at gennemføre aftalen uændret, skal indlede forhandlinger for at nå til enighed om ændrede vilkår. Endelig skal eventuelle tvister i henhold til punkt 18 i samarbejdsaftalen løses ved fælles overenskomst eller indbringes til voldgift.

| (80) | I henhold til disse aftalebestemmelser havde parterne til hensigt at opretholde deres samarbejde og begrænse et eventuelt ophør af samarbejdet til situationer, hvor parterne ikke kunne nå til enighed, eller hvor parterne tilsidesatte deres forpligtelser på en sådan måde, at det ikke længere var muligt at genforhandle aftalen. Der bør i denne forbindelse ligeledes tages hensyn til det forhold, at projektet var komplekst og bestod af en række indbyrdes forbundne delprojekter, og at det bredere ejendomsprojekt involverede flere parter i 2004-samarbejdsaftalen. |
| --- | --- |

(80)

I henhold til disse aftalebestemmelser havde parterne til hensigt at opretholde deres samarbejde og begrænse et eventuelt ophør af samarbejdet til situationer, hvor parterne ikke kunne nå til enighed, eller hvor parterne tilsidesatte deres forpligtelser på en sådan måde, at det ikke længere var muligt at genforhandle aftalen. Der bør i denne forbindelse ligeledes tages hensyn til det forhold, at projektet var komplekst og bestod af en række indbyrdes forbundne delprojekter, og at det bredere ejendomsprojekt involverede flere parter i 2004-samarbejdsaftalen.

| (81) | Selv om kommunen kun var involveret i ejendomsprojektets arealudnyttelsesfase, mens projektets anlægsfase blev gennemført for de berørte private udvikleres (herunder SJB's) risiko og regning, kan det desuden konstateres, at projektet, da SJB i 2008 meddelte kommunen, at det ikke var villig til at påbegynde anlægsarbejdet, stadig var i arealudnyttelsesfasen. I denne fase var kommunen finansielt involveret i projektet, da den bar 50 % af omkostningerne og risiciene. Omkostningerne i projektets arealudnyttelsesfase omfattede omkostninger til byggemodning af jorden, omkostninger til den offentlige del af parkeringskælderen og 50 % af omkostningerne til opførelsen af skolen. Det var således i kommunens finansielle interesse, at arealudnyttelsesarbejdet blev udført omgående, så jorden kunne overdrages og salgsprisen for jorden kunne betales, jf. punkt 10.5 i 2004-samarbejdsaftalen. Under disse særlige omstændigheder er Kommissionen enig i, at selv om kommunens interesse som en offentlig myndighed i realiseringen af dette projekt ikke er relevant for investorprincippet, ville en hypotetisk privat operatør med en lignende kontraktlig og finansiel stilling have forsøgt at genforhandle prisen i stedet for at ophæve aftalen med det samme og gennemføre et udbud, især da SJB allerede havde fået tildelt kontrakten om opførelse af parkeringskælderen. Kommissionen bemærker ligeledes i denne forbindelse, at finanskrisen var en realitet på genforhandlingstidspunktet, og den ramte navnlig det nederlandske ejendomsmarked. |
| --- | --- |

(81)

Selv om kommunen kun var involveret i ejendomsprojektets arealudnyttelsesfase, mens projektets anlægsfase blev gennemført for de berørte private udvikleres (herunder SJB's) risiko og regning, kan det desuden konstateres, at projektet, da SJB i 2008 meddelte kommunen, at det ikke var villig til at påbegynde anlægsarbejdet, stadig var i arealudnyttelsesfasen. I denne fase var kommunen finansielt involveret i projektet, da den bar 50 % af omkostningerne og risiciene. Omkostningerne i projektets arealudnyttelsesfase omfattede omkostninger til byggemodning af jorden, omkostninger til den offentlige del af parkeringskælderen og 50 % af omkostningerne til opførelsen af skolen. Det var således i kommunens finansielle interesse, at arealudnyttelsesarbejdet blev udført omgående, så jorden kunne overdrages og salgsprisen for jorden kunne betales, jf. punkt 10.5 i 2004-samarbejdsaftalen. Under disse særlige omstændigheder er Kommissionen enig i, at selv om kommunens interesse som en offentlig myndighed i realiseringen af dette projekt ikke er relevant for investorprincippet, ville en hypotetisk privat operatør med en lignende kontraktlig og finansiel stilling have forsøgt at genforhandle prisen i stedet for at ophæve aftalen med det samme og gennemføre et udbud, især da SJB allerede havde fået tildelt kontrakten om opførelse af parkeringskælderen. Kommissionen bemærker ligeledes i denne forbindelse, at finanskrisen var en realitet på genforhandlingstidspunktet, og den ramte navnlig det nederlandske ejendomsmarked.

| (82) | På baggrund af forhandlingerne mellem parterne i efteråret 2008 tilbød SJB OPP at betale 4 mio. EUR for jorden, hvorefter SJB ville påbegynde byggeriet i april 2009, uanset om boligerne var blevet solgt på forhånd. SJB var desuden villig til at give afkald på sin ret til at påberåbe sig 70 %-klausulen i 2004-samarbejdsaftalen. SJB ville desuden selv bære halvdelen af salgsprisens reducerede omkostninger gennem sin deltagelse i OPP. |
| --- | --- |

(82)

På baggrund af forhandlingerne mellem parterne i efteråret 2008 tilbød SJB OPP at betale 4 mio. EUR for jorden, hvorefter SJB ville påbegynde byggeriet i april 2009, uanset om boligerne var blevet solgt på forhånd. SJB var desuden villig til at give afkald på sin ret til at påberåbe sig 70 %-klausulen i 2004-samarbejdsaftalen. SJB ville desuden selv bære halvdelen af salgsprisens reducerede omkostninger gennem sin deltagelse i OPP.

| (83) | En uafhængig sagkyndig, Fakton, som kommunen havde indgået en aftale med, konkluderede i sin rapport fra den 11. februar 2009, at den nye aftalte pris for jorden på 4 mio. EUR (værdi pr. 1. januar 2010) kunne betragtes som en markedskonform pris for den pågældende jord, også under hensyntagen til SJB's yderligere forpligtelser. |
| --- | --- |

(83)

En uafhængig sagkyndig, Fakton, som kommunen havde indgået en aftale med, konkluderede i sin rapport fra den 11. februar 2009, at den nye aftalte pris for jorden på 4 mio. EUR (værdi pr. 1. januar 2010) kunne betragtes som en markedskonform pris for den pågældende jord, også under hensyntagen til SJB's yderligere forpligtelser.

| (84) | Under disse omstændigheder har Kommissionen ikke grund til at tro, at kommunens adfærd ved at acceptere en pris på 4 mio. EUR under de særlige omstændigheder ikke er i overensstemmelse med normale markedsvilkår. |
| --- | --- |

(84)

Under disse omstændigheder har Kommissionen ikke grund til at tro, at kommunens adfærd ved at acceptere en pris på 4 mio. EUR under de særlige omstændigheder ikke er i overensstemmelse med normale markedsvilkår.

| (85) | I lyset af ovenstående mener Kommissionen ikke, at nedsættelsen af salgsprisen for jord og afkaldet på arealudnyttelses- og kvalitetsgebyret aftalt i den supplerende aftale mellem kommunen, OPP og SJB indeholder statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i TEUF — |
| --- | --- |

(85)

I lyset af ovenstående mener Kommissionen ikke, at nedsættelsen af salgsprisen for jord og afkaldet på arealudnyttelses- og kvalitetsgebyret aftalt i den supplerende aftale mellem kommunen, OPP og SJB indeholder statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i TEUF —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Nedsættelsen af salgsprisen for jord og afkaldet på arealudnyttelses- og kvalitetsgebyret aftalt med Leidschendam-Voorburg kommune den 1. marts 2010 til fordel for Schouten-de Jong Bouwfonds, et partnerskab bestående af Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV og Bouwfonds Ontwikkeling BV, udgør ikke statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Nederlandene.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. januar 2016.

På Kommissionens vegne

Margrethe VESTAGER

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT C 86 af 23.3.2012, s. 12.

1

(2)  Jf. fodnote 1.

2

(3)  Rettens dom af 30. juni 2015 i forenede sager T-186/13, T-190/13 og T-193/13, Kongeriget Nederlandene (T-186/13), Gemeente Leidschendam-Voorburg (T-190/13) og Bouwfonds Ontwikkeling BV og Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV (T-193/13) mod Europa-Kommissionen, ECLI:EU:T:2015:447.

3

(4)  Henvisninger til SJB i resten af denne afgørelse skal derfor betragtes som henvisninger til både Schouten de Jong og Bouwfonds.

4

(5)  I punkt 4.1. i aftalen om arealudnyttelse/OPP af 22. november 2004 fastlægges følgende: »Gemeente en SJB vormen met ingang van de datum van ondertekening van deze overeenkomst een VOF. Als zodanig dragen zij met ingang van die datum gezamenlijk op basis van separaat te sluiten project-gronduitgifteovereenkomsten, in goed overleg, zorg voor de uitvoering van de grondexploitatie. De daaraan verbonden kosen en risico's komen voor 50 % voor rekening van SJB en voor 50 % van de Gemeente. Schouten en Bouwfonds zijn ieder hoofdelijk aansprakelijk voor de nakoming door SJB van haar verplichtingen ingevolge deze Overeenkomst (de Sok en de projectovereenkomst).«

5

(6)  Projektet blev oprindeligt kaldt »Dam Centrum-projektet«, men blev omdøbt til »Leidschendam Centrum-projektet« i 2005. I denne afgørelse bruges »Leidschendam Centrum-projektet« til at beskrive ejendomsprojektet.

6

(7)  I henhold til de endelige planer for Damplein skulle SJB kun opføre 67 boliger.

7

(8)  Der blev ikke gennemført en offentlig udbudsprocedure i den forbindelse. Denne afgørelse berører ikke Kommissionens eventuelle analyse af forhold vedrørende en offentlig udbudsprocedure i forbindelse med projektet.

8

(9)  Punkt 5.1.2 i Ground Exploitation Masterplan Damcentrum af 10. februar 2004.

9

(10)  I henhold til Ground Exploitation Masterplan Damcentrum af 10. februar 2004 skulle kommunen bidrage med 7,3 mio. EUR, og SJB skulle bidrage med 2,6 mio. EUR.

10

(11)  I henhold til »Exploitatieverordening Gemeente Leidschendam-Voorburg 2009« kan kommunen anmode private parter om at bidrage til udgifterne til infrastrukturarbejder. 2004-samarbejdsaftalen fastlægger derfor, at de private parter skal betale et arealudnyttelsesgebyr og, eftersom kommunen valgte at bruge kvalitetsprodukter til udvikling af det offentlige område, et kvalitetsgebyr til OPP i tillæg til selve jordprisen.

11

(12)  I punkt 6.6 i 2004-samarbejdsaftalen hedder det: »Indien de vereiste bouwvergunningen als gevolg van niet aan de aanvragende partij toe te rekenen planologische belemmeringen niet binnen de terzake in het ATS voorziene termijn verkregen worden, zullen Partijen dienaangaande — daaronder begrepen aangaande grondprijsberekening en grondprijsbetaaldata — nadere afspraken met elkaar maken die zo dicht mogelijk blijven bij de inhoud van deze SOK, respectievelijk de Bilaterale overeenkomsten.«

12

(13)  Punkt 2.1.2, nr. 1, i den supplerende aftale fastsætter følgende: »In afwijking van het bepaalde in een of meer van de in de considerans genoemde overeenkomsten (i) wordt de koopsom van het Verkochte, welke koper bij levering verschuldigd is aan Verkoper, onder de in deze overeenkomst opgenomen voorwaarden nader bepaald op EUR 4 000 000,- (zegge: vier miljoen euro) exclusief btw kosten Koper Vermeerderd met 5 % rente vanaf 1 januari 2010. (ii) zijn de oorspronkelijk overeengekomen grex en kwaliteitsbijdragen niet verschuldigd, (iii) wordt de grond bouwrijp geleverd. De koopsom is gebaseerd op prijspeil 1 januari 2010 en is niet verrekenbaar.«

13

(14)  Denne nye aftale omhandler 208 parkeringspladser, dvs. færre end de oprindeligt planlagte 225.

14

(15)  Dette svarer til den tidligere aftalte pris på 4,6 mio. EUR (værdi pr. 1. januar 2003) indeksreguleret med 2,5 % indtil den 1. januar 2010.

15

(16)  Som bekræftet af Retten i dom af 30. juni 2015, se fodnote 3, præmis 62-72.

16

(17)  Sag C-39/94 SFEI m.fl., EU:C:1996:285, præmis 60-61.

17

(18)  Sag T-244/08 Konsum Nord mod Kommissionen EU:T:2011:732, præmis 57 og den nævnte retspraksis.

18

---

| 26.4.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 109/40 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 109/40

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2016/650

af 25. april 2016

om fastlæggelse af standarder for sikkerhedsvurdering af kvalificerede signatur- og seglgenereringssystemer, jf. artikel 30, stk. 3, og artikel 39, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 910/2014 om elektronisk identifikation og tillidstjenester til brug for elektroniske transaktioner på det indre marked

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 910/2014 af 23. juli 2014 om elektronisk identifikation og tillidstjenester til brug for elektroniske transaktioner på det indre marked og om ophævelse af direktiv 1999/93/EF (1), særlig artikel 30, stk. 3, og artikel 39, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I bilag II til forordning (EU) nr. 910/2014 fastsættes kravene til kvalificerede elektroniske signaturgenereringssystemer og kvalificerede elektroniske seglgenereringssystemer. |
| --- | --- |

(1)

I bilag II til forordning (EU) nr. 910/2014 fastsættes kravene til kvalificerede elektroniske signaturgenereringssystemer og kvalificerede elektroniske seglgenereringssystemer.

| (2) | Udarbejdelsen af de tekniske specifikationer, der er nødvendige for at fremstille og markedsføre produkter under hensyntagen til det aktuelle teknologiske stade, varetages af organisationer, der er kompetente på standardiseringsområdet. |
| --- | --- |

(2)

Udarbejdelsen af de tekniske specifikationer, der er nødvendige for at fremstille og markedsføre produkter under hensyntagen til det aktuelle teknologiske stade, varetages af organisationer, der er kompetente på standardiseringsområdet.

| (3) | ISO/IEC (Den Internationale Standardiseringsorganisation/Den Internationale Elektrotekniske Kommission) fastsætter de generelle begreber og principper inden for it-sikkerhed og fastlægger den generelle vurderingsmodel, der skal anvendes som grundlag for evalueringen af it-produkters sikkerhedsegenskaber. |
| --- | --- |

(3)

ISO/IEC (Den Internationale Standardiseringsorganisation/Den Internationale Elektrotekniske Kommission) fastsætter de generelle begreber og principper inden for it-sikkerhed og fastlægger den generelle vurderingsmodel, der skal anvendes som grundlag for evalueringen af it-produkters sikkerhedsegenskaber.

| (4) | Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN) har, i henhold til Kommissionens standardiseringsmandat M/460, udviklet standarder til kvalificerede elektroniske signatur- og seglgenereringssystemer, hvor data fra elektronisk signaturgenerering eller elektronisk seglgenerering opbevares i et fuldt ud, men ikke nødvendigvis udelukkende brugerforvaltet miljø. Disse standarder anses for at være egnede til at vurdere overensstemmelsen af sådanne systemer med de relevante krav i bilag II til forordning (EU) nr. 910/2014. |
| --- | --- |

(4)

Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN) har, i henhold til Kommissionens standardiseringsmandat M/460, udviklet standarder til kvalificerede elektroniske signatur- og seglgenereringssystemer, hvor data fra elektronisk signaturgenerering eller elektronisk seglgenerering opbevares i et fuldt ud, men ikke nødvendigvis udelukkende brugerforvaltet miljø. Disse standarder anses for at være egnede til at vurdere overensstemmelsen af sådanne systemer med de relevante krav i bilag II til forordning (EU) nr. 910/2014.

| (5) | I bilag II til forordning (EU) nr. 910/2014 fastsættes det, at kun en kvalificeret tillidstjeneste kan forvalte elektroniske signaturgenereringsdata på vegne af en underskriver. Sikkerhedskravene og deres respektive certificeringsspecifikationer er forskellige, når underskriveren er i besiddelse af et fysisk tillidsprodukt, og når en kvalificeret tillidstjeneste drives på vegne af en underskriver. For at håndtere begge situationer og begunstige udviklingen over tid af tillidsprodukter og vurderingsstandarder, der er egnede til specifikke behov, bør bilaget til denne afgørelse indeholde en liste over standarder, der omfatter begge situationer. |
| --- | --- |

(5)

I bilag II til forordning (EU) nr. 910/2014 fastsættes det, at kun en kvalificeret tillidstjeneste kan forvalte elektroniske signaturgenereringsdata på vegne af en underskriver. Sikkerhedskravene og deres respektive certificeringsspecifikationer er forskellige, når underskriveren er i besiddelse af et fysisk tillidsprodukt, og når en kvalificeret tillidstjeneste drives på vegne af en underskriver. For at håndtere begge situationer og begunstige udviklingen over tid af tillidsprodukter og vurderingsstandarder, der er egnede til specifikke behov, bør bilaget til denne afgørelse indeholde en liste over standarder, der omfatter begge situationer.

| (6) | På tidspunktet for vedtagelsen af Kommissionens afgørelse tilbød adskillige tillidstjenesteudbydere allerede løsninger til forvaltning af elektroniske signaturgenereringsdata på vegne af deres kunder. Certificering af produkter er på nuværende tidspunkt begrænset til hardwaresikkerhedsmoduler, der er certificeret efter andre standarder, men som endnu ikke er certificeret specifikt efter kravene til kvalificerede signatur- og seglgenereringssystemer. Imidlertid finder der endnu ikke offentliggjorte standarder, som f.eks. EN 419 211 (der finder anvendelse på elektroniske signaturer, der er genereret i et fuldt ud, men ikke nødvendigvis udelukkende brugerforvaltet miljø), til et lige så vigtigt marked for certificerede produkter på afstand. Eftersom standarder, der måtte være egnede til disse formål, for indeværende er under udvikling, vil Kommissionen, når disse standarder er tilgængelige og betragtes som værende forenelige med kravene i bilag II til forordning (EU) nr. 910/2014, komplementere denne afgørelse med dem. Indtil der findes en liste over sådanne standarder, kan der anvendes en alternativ proces til at foretage overensstemmelsesvurderingen af disse produkter i henhold til betingelserne i artikel 30, stk. 3, litra b), i forordning (EU) nr. 910/2014. |
| --- | --- |

(6)

På tidspunktet for vedtagelsen af Kommissionens afgørelse tilbød adskillige tillidstjenesteudbydere allerede løsninger til forvaltning af elektroniske signaturgenereringsdata på vegne af deres kunder. Certificering af produkter er på nuværende tidspunkt begrænset til hardwaresikkerhedsmoduler, der er certificeret efter andre standarder, men som endnu ikke er certificeret specifikt efter kravene til kvalificerede signatur- og seglgenereringssystemer. Imidlertid finder der endnu ikke offentliggjorte standarder, som f.eks. EN 419 211 (der finder anvendelse på elektroniske signaturer, der er genereret i et fuldt ud, men ikke nødvendigvis udelukkende brugerforvaltet miljø), til et lige så vigtigt marked for certificerede produkter på afstand. Eftersom standarder, der måtte være egnede til disse formål, for indeværende er under udvikling, vil Kommissionen, når disse standarder er tilgængelige og betragtes som værende forenelige med kravene i bilag II til forordning (EU) nr. 910/2014, komplementere denne afgørelse med dem. Indtil der findes en liste over sådanne standarder, kan der anvendes en alternativ proces til at foretage overensstemmelsesvurderingen af disse produkter i henhold til betingelserne i artikel 30, stk. 3, litra b), i forordning (EU) nr. 910/2014.

| (7) | I bilaget findes en liste over standard EN 419 211, som består af forskellige dele (1-6), der vedrører forskellige situationer. EN 419 211 del 5 og 419 211 del 6 fastsætter supplerende krav til miljøer for kvalificerede signaturgenereringssystemer, som f.eks. kommunikation med sikre applikationer til signaturgenerering. Produktproducenter kan frit anvende disse supplerende krav. I henhold til betragtning 56 i forordning (EU) nr. 910/2014 bør certificering efter artikel 30 og 39 i samme forordning være begrænset til at beskytte signaturgenereringsdata, og applikationer til generering af signaturer er ikke omfattet af certificeringspligten. |
| --- | --- |

(7)

I bilaget findes en liste over standard EN 419 211, som består af forskellige dele (1-6), der vedrører forskellige situationer. EN 419 211 del 5 og 419 211 del 6 fastsætter supplerende krav til miljøer for kvalificerede signaturgenereringssystemer, som f.eks. kommunikation med sikre applikationer til signaturgenerering. Produktproducenter kan frit anvende disse supplerende krav. I henhold til betragtning 56 i forordning (EU) nr. 910/2014 bør certificering efter artikel 30 og 39 i samme forordning være begrænset til at beskytte signaturgenereringsdata, og applikationer til generering af signaturer er ikke omfattet af certificeringspligten.

| (8) | For at sikre at elektroniske signaturer eller segl, der er genereret af et kvalificeret signatur- eller seglgenereringssystem, på pålidelig vis er beskyttet mod forfalskning, jf. bilag II til forordning (EU) nr. 910/2014, er egnede kryptografiske algoritmer, nøglelængder og hashfunktioner en forudsætning for det certificerede produkts sikkerhed. Eftersom dette område ikke er blevet harmoniseret på europæiske niveau, bør medlemsstaterne arbejde sammen om at nå til enighed om, hvilke kryptografiske algoritmer, nøglelængder og hashfunktioner der skal finde anvendelse for elektroniske signaturer og segl. |
| --- | --- |

(8)

For at sikre at elektroniske signaturer eller segl, der er genereret af et kvalificeret signatur- eller seglgenereringssystem, på pålidelig vis er beskyttet mod forfalskning, jf. bilag II til forordning (EU) nr. 910/2014, er egnede kryptografiske algoritmer, nøglelængder og hashfunktioner en forudsætning for det certificerede produkts sikkerhed. Eftersom dette område ikke er blevet harmoniseret på europæiske niveau, bør medlemsstaterne arbejde sammen om at nå til enighed om, hvilke kryptografiske algoritmer, nøglelængder og hashfunktioner der skal finde anvendelse for elektroniske signaturer og segl.

| (9) | Ved vedtagelsen af denne afgørelse bliver Kommissionens beslutning 2003/511/EF (2) forældet. Den bør derfor ophæves. |
| --- | --- |

(9)

Ved vedtagelsen af denne afgørelse bliver Kommissionens beslutning 2003/511/EF (2) forældet. Den bør derfor ophæves.

| (10) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelsen fra det udvalg, der er omhandlet i artikel 48 i forordning (EU) nr. 910/2014 — |
| --- | --- |

(10)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelsen fra det udvalg, der er omhandlet i artikel 48 i forordning (EU) nr. 910/2014 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   De standarder for sikkerhedsvurdering af informationsteknologiprodukter, der finder anvendelse på certificeringen af kvalificerede elektroniske signaturgenereringssystemer eller kvalificerede elektroniske seglgenereringssystemer i henhold til artikel 30, stk. 3, litra a) eller artikel 39, stk. 2, i forordning (EU) nr. 910/2014, hvis de elektroniske signaturgenereringsdata eller elektroniske seglgenereringsdata opbevares i et fuldt ud, men ikke nødvendigvis udelukkende brugerforvaltet miljø, findes i en liste i bilaget til denne afgørelse.

2.   Indtil Kommissionen udarbejder en liste over standarder for sikkerhedsvurdering af informationsteknologiprodukter, der finder anvendelse på certificeringen af kvalificerede elektroniske signaturgenereringssystemer eller kvalificerede elektroniske seglgenereringssystemer, hvor en kvalificeret tillidstjenesteudbyder forvalter de elektroniske signaturgenereringsdata eller elektroniske seglgenereringsdata på vegne af en underskriver eller på vegne af en forseglende part, er certificeringen af disse produkter baseret på en proces, som i henhold til artikel 30, stk. 3, litra b), anvender sikkerhedsniveauer, der er sammenlignelige med dem, der fremgår af artikel 30, stk. 3, litra a), og som anmeldes til Kommissionen af det offentlige eller private organ, der henvises til i artikel 30, stk. 1, i forordning (EU) nr. 910/2014.

Artikel 2

Beslutning 2003/511/EF ophæves.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. april 2016.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 257 af 28.8.2014, s. 73.

1

(2)  Kommissionens beslutning 2003/511/EF af 14. juli 2003 om offentliggørelse af referencenumre på almindeligt anerkendte standarder for elektroniske signaturprodukter i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/93/EF (EUT L 175 af 15.7.2003, s. 45).

2

---

BILAG

LISTE OVER SANDARDER SOM OMHANDLET I ARTIKEL 1, STK. 1

| — | ISO/IEC 15408 — Informationsteknologi — Sikkerhedsteknikker — Vurderingskriterier for IT-sikkerhed, del 1 til 3 som angivet nedenfor:






  — | ISO/IEC 15408-1:2009 — Informationsteknologi — Sikkerhedsteknikker — Vurderingskriterier for IT-sikkerhed — Del 1. ISO, 2009. |
| --- | --- | --- |

—

ISO/IEC 15408 — Informationsteknologi — Sikkerhedsteknikker — Vurderingskriterier for IT-sikkerhed, del 1 til 3 som angivet nedenfor:

—

ISO/IEC 15408-1:2009 — Informationsteknologi — Sikkerhedsteknikker — Vurderingskriterier for IT-sikkerhed — Del 1. ISO, 2009.

| — | ISO/IEC 15408-2:2008 — Informationsteknologi — Sikkerhedsteknikker — Vurderingskriterier for IT-sikkerhed — Del 2. ISO, 2008. |
| --- | --- |

—

ISO/IEC 15408-2:2008 — Informationsteknologi — Sikkerhedsteknikker — Vurderingskriterier for IT-sikkerhed — Del 2. ISO, 2008.

| — | ISO/IEC 15408-3:2008 — Informationsteknologi — Sikkerhedsteknikker — Vurderingskriterier for IT-sikkerhed — Del 3. ISO, 2008. |
| --- | --- |

—

ISO/IEC 15408-3:2008 — Informationsteknologi — Sikkerhedsteknikker — Vurderingskriterier for IT-sikkerhed — Del 3. ISO, 2008.

og

| — | ISO/IEC 18045:2008: Informationsteknologi — Sikkerhedsteknikker — Metodik til evaluering af it-sikkerhed
  og |
| --- | --- |

—

ISO/IEC 18045:2008: Informationsteknologi — Sikkerhedsteknikker — Metodik til evaluering af it-sikkerhed

og

| — | EN 419 211 — Beskyttelsesprofiler til enheder til generering af sikker signatur, del 1 til 6 — alt efter hvad der er relevant — som angivet nedenfor:






  — | EN 419211-1:2014 — Protection profiles for secure signature creation device — Part 1 (EN 419211-1:2014 — Beskyttelsesprofiler til enheder til generering af sikker signatur — Del 1): Overview (Oversigt) |
| --- | --- | --- |

—

EN 419 211 — Beskyttelsesprofiler til enheder til generering af sikker signatur, del 1 til 6 — alt efter hvad der er relevant — som angivet nedenfor:

—

EN 419211-1:2014 — Protection profiles for secure signature creation device — Part 1 (EN 419211-1:2014 — Beskyttelsesprofiler til enheder til generering af sikker signatur — Del 1): Overview (Oversigt)

| — | EN 419211-2:2013 — Beskyttelsesprofiler til enheder til generering af sikker signatur — Del 2: Udstyr med nøglegenerering |
| --- | --- |

—

EN 419211-2:2013 — Beskyttelsesprofiler til enheder til generering af sikker signatur — Del 2: Udstyr med nøglegenerering

| — | EN 419211-3:2013 — Beskyttelsesprofiler til enheder til generering af sikker signatur — Del 3: Enheder med nøgleimport |
| --- | --- |

—

EN 419211-3:2013 — Beskyttelsesprofiler til enheder til generering af sikker signatur — Del 3: Enheder med nøgleimport

| — | EN 419211-4:2013 — Beskyttelsesprofiler til enheder til generering af sikker signatur — Del 4: Udvidelse for enheder med nøglegenerering og pålidelig kanal til certifikatgenereringsapplikation |
| --- | --- |

—

EN 419211-4:2013 — Beskyttelsesprofiler til enheder til generering af sikker signatur — Del 4: Udvidelse for enheder med nøglegenerering og pålidelig kanal til certifikatgenereringsapplikation

| — | EN 419211-5:2013 — Beskyttelsesprofiler til enheder til generering af sikker signatur — Del 5: Udvidelse for enheder med nøglegenerering og pålidelig kanal til signaturgenereringsapplikation |
| --- | --- |

—

EN 419211-5:2013 — Beskyttelsesprofiler til enheder til generering af sikker signatur — Del 5: Udvidelse for enheder med nøglegenerering og pålidelig kanal til signaturgenereringsapplikation

| — | EN 419211-6:2014 — Beskyttelsesprofiler til enheder til generering af sikker signatur — Del 6: Udvidelse til enheder med nøgleimport og pålidelig kanal til signaturgenereringsapplikation |
| --- | --- |

—

EN 419211-6:2014 — Beskyttelsesprofiler til enheder til generering af sikker signatur — Del 6: Udvidelse til enheder med nøgleimport og pålidelig kanal til signaturgenereringsapplikation

---

Berigtigelser

| 26.4.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 109/43 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 109/43

---

Berigtigelse til Kommissionens forordning (EU) 2016/71 af 26. januar 2016 om ændring af bilag II, III og V til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 for så vidt angår maksimalgrænseværdierne for 1-methylcyclopropen, flonicamid, flutriafol, indolyleddikesyre, indolylsmørsyre, pethoxamid, pirimicarb, prothioconazol og teflubenzuron i eller på visse produkter

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 20 af 27. januar 2016
  )

På side 17, bilaget, nr. 1), litra b), læses tabellen således:

»Pesticidrester og maksimalgrænseværdier (mg/kg)

| Kodenummer | Grupper af produkter og eksempler på individuelle produkter, som maksimalgrænseværdierne gælder for (a) | Flonicamid: summen af flonicamid, TFNA og TFNG, udtrykt som flonicamid (R) | Flutriafol | Pirimicarb (R) | Prothioconazol: prothioconazol-desthio (summen af isomerer) (F) | Teflubenzuron (F) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) |
| 0100000 | FRUGTER, FRISKE ELLER FROSNE; TRÆNØDDER | | | | | |
| 0110000 | Citrusfrugter | 0,15 (+) | 0,01 (*) | 3 | 0,01 (*) | 0,01 (*) |
| 0110010 | Grapefrugter | | | | | |
| 0110020 | Appelsiner | | | | | |
| 0110030 | Citroner | | | | | |
| 0110040 | Limefrugter | | | | | |
| 0110050 | Mandariner | | | | | |
| 0110990 | Andet | | | | | |
| 0120000 | Trænødder | 0,06 (*) | 0,02 (*) | 0,02 (*) | 0,02 (*) | 0,02 (*) |
| 0120010 | Mandler | | | | | |
| 0120020 | Paranødder | | | | | |
| 0120030 | Cashewnødder | | | | | |
| 0120040 | Kastanjer | | | | | |
| 0120050 | Kokosnødder | | | | | |
| 0120060 | Hasselnødder | | | | | |
| 0120070 | Macadamia | | | | | |
| 0120080 | Pekannødder | | | | | |
| 0120090 | Pinjekerner | | | | | |
| 0120100 | Pistacienødder | | | | | |
| 0120110 | Valnødder | | | | | |
| 0120990 | Andet | | | | | |
| 0130000 | Kernefrugter | 0,3 | 0,4 (+) | | 0,01 (*) | 1 |
| 0130010 | Æbler | | | 0,5 (+) | | (+) |
| 0130020 | Pærer | | | 0,5 (+) | | |
| 0130030 | Kvæder | | | 1,5 (+) | | |
| 0130040 | Mispel | | | 1 | | |
| 0130050 | Japanmispel/loquat | | | 1 | | |
| 0130990 | Andet | | | 0,01 (*) | | |
| 0140000 | Stenfrugter | | | | 0,01 (*) | |
| 0140010 | Abrikoser | 0,03 (*) | 0,01 (*) | 3 | | 0,01 (*) |
| 0140020 | Kirsebær (søde) | 0,4 (+) | 1 | 5 (+) | | 0,01 (*) |
| 0140030 | Ferskner | 0,4 | 0,6 | 1,5 (+) | | 0,01 (*) |
| 0140040 | Blommer | 0,3 (+) | 0,4 | 3 | | 0,1 (*) |
| 0140990 | Andet | 0,03 (*) | 0,01 (*) | 0,01 (*) | | 0,01 (*) |
| 0150000 | Bær og små frugter | 0,03 (*) | | | | 0,01 (*) |
| 0151000 | a) | Druer |

Kodenummer

Grupper af produkter og eksempler på individuelle produkter, som maksimalgrænseværdierne gælder for (a)

Flonicamid: summen af flonicamid, TFNA og TFNG, udtrykt som flonicamid (R)

Flutriafol

Pirimicarb (R)

Prothioconazol: prothioconazol-desthio (summen af isomerer) (F)

Teflubenzuron (F)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

0100000

FRUGTER, FRISKE ELLER FROSNE; TRÆNØDDER

0110000

Citrusfrugter

0,15 (+)

0,01 (*)

3

0,01 (*)

0,01 (*)

0110010

Grapefrugter

0110020

Appelsiner

0110030

Citroner

0110040

Limefrugter

0110050

Mandariner

0110990

Andet

0120000

Trænødder

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0120010

Mandler

0120020

Paranødder

0120030

Cashewnødder

0120040

Kastanjer

0120050

Kokosnødder

0120060

Hasselnødder

0120070

Macadamia

0120080

Pekannødder

0120090

Pinjekerner

0120100

Pistacienødder

0120110

Valnødder

0120990

Andet

0130000

Kernefrugter

0,3

0,4 (+)

0,01 (*)

1

0130010

Æbler

0,5 (+)

(+)

0130020

Pærer

0,5 (+)

0130030

Kvæder

1,5 (+)

0130040

Mispel

1

0130050

Japanmispel/loquat

1

0130990

Andet

0,01 (*)

0140000

Stenfrugter

0,01 (*)

0140010

Abrikoser

0,03 (*)

0,01 (*)

3

0,01 (*)

0140020

Kirsebær (søde)

0,4 (+)

1

5 (+)

0,01 (*)

0140030

Ferskner

0,4

0,6

1,5 (+)

0,01 (*)

0140040

Blommer

0,3 (+)

0,4

3

0,1 (*)

0140990

Andet

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0150000

Bær og små frugter

0,03 (*)

0,01 (*)

0151000

a)

0,01 (*)

0,01 (*)

0151010

Spisedruer

0,8

0151020

Druer til vinfremstilling

1,5 (+)

0152000

| b) | Jordbær |
| --- | --- |

b)

0,5 (+)

1,5

0,01 (*)

0153000

| c) | Stængelfrugter |
| --- | --- |

c)

0,01 (*)

4 (+)

0,01 (*)

0153010

Brombær

0153020

Korbær

0153030

Hindbær (gule og røde)

0153990

Andet

0154000

| d) | Andre små frugter og bær |
| --- | --- |

d)

0,01 (*)

1

0154010

Blåbær

0,01 (*)

0154020

Tranebær

0,15

0154030

Solbær og ribs (hvide, røde og sorte)

0,01 (*)

0154040

Stikkelsbær (gule, grønne og røde)

0,01 (*)

0154050

Hyben

0,01 (*)

0154060

Morbær (hvide og sorte)

0,01 (*)

0154070

Azarolhvidtjørn/middelhavsmispel

0,01 (*)

0154080

Hyldebær

0,01 (*)

0154990

Andet

0,01 (*)

0160000

Diverse frugter med:

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0161000

| a) | spiselig skræl |
| --- | --- |

a)

0,01 (*)

0161010

Dadler

0161020

Figner

0161030

Spiseoliven

0161040

Kumquat

0161050

Stjernefrugter/karamboler

0161060

Alm. kaki/daddelblommer/sharonfrugter

0161070

Jambolanablommer/jambolan

0161990

Andet

0162000

| b) | ikke spiselig skræl, små |
| --- | --- |

b)

0,01 (*)

0162010

Kiwifrugter (gule, grønne og røde)

0162020

Litchi/litchiblommer

0162030

Passionsfrugter/vandcitron

0162040

Ægte figenkaktus/kaktusfigner

0162050

Stjerneæbler

0162060

Amerikansk kaki/Virginia kaki

0162990

Andet

0163000

| c) | ikke spiselig skræl, store |
| --- | --- |

c)

0163010

Avocadoer

0,01 (*)

0163020

Bananer

0,3

0163030

Mangofrugter

0,01 (*)

0163040

Papajaer

0,01 (*)

0163050

Granatæbler

0,01 (*)

0163060

Cherimoya

0,01 (*)

0163070

Guavaer

0,01 (*)

0163080

Ananas

0,01 (*)

0163090

Brødfrugter

0,01 (*)

0163100

Durianfrugter

0,01 (*)

0163110

Pigget annona/guanabana

0,01 (*)

0163990

Andet

0,01 (*)

0200000

GRØNTSAGER, FRISKE eller FROSNE

0210000

Rod- og knoldgrøntsager

0,05

0211000

| a) | Kartofler |
| --- | --- |

a)

0,09

0,01 (*)

0,02 (*)

0,05

0212000

| b) | Tropiske rod- og knoldgrøntsager |
| --- | --- |

b)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0212010

Maniokker

0212020

Batater, søde kartofler

0212030

Yams

0212040

Salepmaranta

0212990

Andet

0213000

| c) | Andre rod- og knoldgrøntsager undtagen sukkerroer |
| --- | --- |

c)

0,03 (*)

0,01 (*)

0213010

Rødbeder

0,06 (+)

0,1 (+)

0213020

Gulerødder

0,01 (*)

0,1 (+)

0213030

Knoldselleri

0,01 (*)

0,01 (*)

0213040

Peberrod

0,01 (*)

0,1 (+)

0213050

Jordskokker

0,01 (*)

0,01 (*)

0213060

Pastinakker

0,01 (*)

0,1 (+)

0213070

Persillerod

0,01 (*)

0,1 (+)

0213080

Radiser

0,01 (*)

0,01 (*)

0213090

Havrerod

0,01 (*)

0,1 (+)

0213100

Kålroer

0,01 (*)

0,1 (+)

0213110

Majroer

0,01 (*)

0,1 (+)

0213990

Andet

0,01 (*)

0,01 (*)

0220000

Løg

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0220010

Hvidløg

0,1

0,01 (*)

0220020

Kepaløg

0,1

0,05 (+)

0220030

Skalotteløg

0,01 (*)

0,05 (+)

0220040

Forårsløg/springløg/grønne løg og pibeløg

0,01 (*)

0,01 (*)

0220990

Andet

0,01 (*)

0,01 (*)

0230000

Frugtgrøntsager

0231000

| a) | Solanacea |
| --- | --- |

a)

0,5

0,01 (*)

1,5

0231010

Tomater

0,5 (+)

0,6 (+)

(+)

0231020

Sød peberfrugt

0,3

1

0231030

Auberginer/ægplanter

0,5 (+)

0,01 (*)

0231040

Okra/lady's fingers

0,03 (*)

0,01 (*)

0231990

Andet

0,03 (*)

0,01 (*)

0232000

| b) | Cucurbitae med spiselig skræl |
| --- | --- |

b)

0,5

0,01 (*)

1

0,01 (*)

0232010

Agurker

0,5

0232020

Drueagurker/asieagurker

1,5

0232030

Courgetter

(+)

0,5

0232990

Andet

0,5

0233000

| c) | Cucurbitae med ikke spiselig skræl |
| --- | --- |

c)

0,4 (+)

0,01 (*)

0,01 (*)

0233010

Meloner

0,2 (+)

0,4 (+)

0233020

Græskar

0,01 (*)

1

0233030

Vandmeloner

0,2 (+)

0,5 (+)

0233990

Andet

0,01 (*)

0,01 (*)

0234000

| d) | Sukkermajs |
| --- | --- |

d)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,05

0,02

0,01 (*)

0239000

| e) | Andre frugtgrøntsager |
| --- | --- |

e)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0240000

Kål (undtagen kålrødder og spæde brassicablade)

0,01 (*)

0241000

| a) | Blomsterkål |
| --- | --- |

a)

0,03 (*)

0,5

0,05 (+)

0,01 (*)

0241010

Broccoli

0241020

Blomkål

0241990

Andet

0242000

| b) | Hoveddannende Brassica |
| --- | --- |

b)

0242010

Rosenkål

0,6

0,6 (+)

0,1 (+)

0,5 (+)

0242020

Hovedkål

0,03 (*)

0,5

0,09 (+)

0,2 (+)

0242990

Andet

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0243000

| c) | Bladkål |
| --- | --- |

c)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0243010

Kinakål/pe-tsai

0,5

0243020

Grønkål/kokål

0,3 (+)

0243990

Andet

0,01 (*)

0244000

| d) | Kålrabi |
| --- | --- |

d)

0,03 (*)

0,5

0,01 (*)

0,01 (*)

0250000

Bladgrøntsager, urter og spiselige blomster

0251000

| a) | Hoved- og pluksalat og salatplanter |
| --- | --- |

a)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0251010

Vårsalat/tandfri vårsalat/feldsalat

15

0251020

Havesalat

1,5

0251030

Bredbladet endivie

1 (+)

0251040

Havekarse og andre spirer og skud

15

0251050

Langskulpet vinterkarse

15

0251060

Salatsennep/rucola

15

0251070

Rød sennep

15

0251080

Spæde blade (herunder af Brassica-arter)

15

0251990

Andet

0,01 (*)

0252000

| b) | Spinat og lignende blade |
| --- | --- |

b)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,06

0,01 (*)

0,01 (*)

0252010

Spinat

0252020

Portulakker

(+)

0252030

Bladbeder

(+)

0252990

Andet

0253000

| c) | Vindrueblade og blade af lignende arter |
| --- | --- |

c)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0254000

| d) | Brøndkarse |
| --- | --- |

d)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0255000

| e) | Julesalat/alm. cikorie |
| --- | --- |

e)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,05 (+)

0,01 (*)

0,01 (*)

0256000

| f) | Urter og spiselige blomster |
| --- | --- |

f)

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0256010

Kørvel

0,8

0256020

Purløg

0,8

0256030

Selleriblade

3

0256040

Persille

3

0256050

Salvie

0,8

0256060

Rosmarin

0,8

0256070

Timian

0,8

0256080

Basilikum og spiselige blomster

0,8

0256090

Laurbærblade

0,8

0256100

Estragon

0,8

0256990

Andet

0,02 (*)

0260000

Bælgplanter

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0260010

Bønner (med bælg)

0,03 (*)

1,5 (+)

0260020

Bønner (uden bælg)

0,03 (*)

0,7

0260030

Ærter (med bælg)

0,03 (*)

1,5 (+)

0260040

Ærter (uden bælg)

0,7

0,7

0260050

Linser

0,03 (*)

0,7

0260990

Andet

0,03 (*)

0,01 (*)

0270000

Stængelgrøntsager

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0270010

Alm. asparges

0,01 (*)

0,01 (*)

0270020

Kardoner/spanske artiskokker

0,2 (+)

0,01 (*)

0270030

Bladselleri

0,15 (+)

0,01 (*)

0270040

Knoldfennikel

2

0,01 (*)

0270050

Artiskokker

5

0,01 (*)

0270060

Porrer

0,01 (*)

0,06 (+)

0270070

Rabarber

2

0,01 (*)

0270080

Bambusskud

0,01 (*)

0,01 (*)

0270090

Palmehjerter

0,01 (*)

0,01 (*)

0270990

Andet

0,01 (*)

0,01 (*)

0280000

Svampe, mosser og laver

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0280010

Dyrkede svampe

0280020

Vilde svampe

0280990

Mosser og laver

0290000

Alger og prokaryote organismer

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0300000

BÆLGFRUGTER

0,03 (*)

0,01 (*)

0,2

0,01 (*)

0300010

Bønner

0,05 (+)

0300020

Linser

1 (+)

0300030

Ærter

1 (+)

0300040

Lupiner/lupinbønner

1 (+)

0300990

Andet

0,01 (*)

0400000

OLIEHOLDIGE FRØ OG FRUGTER

0,02 (*)

0401000

Olieholdige frø

0401010

Hørfrø

0,06 (*)

0,02 (*)

0,05 (+)

0,09 (+)

0401020

Jordnødder

0,06 (*)

0,15

0,02 (*)

0,02 (*) (+)

0401030

Valmuefrø

0,06 (*)

0,02 (*)

0,05

0,09 (+)

0401040

Sesamfrø

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401050

Solsikkefrø

0,06 (*)

0,02 (*)

0,1

0,02 (*)

0401060

Rapsfrø

0,06 (*)

0,5

0,05 (+)

0,15 (+)

0401070

Sojabønner

0,06 (*)

0,4

0,02 (*)

0,2

0401080

Sennepsfrø

0,06 (*)

0,5

0,05 (+)

0,09 (+)

0401090

Bomuldsfrø

0,2

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401100

Græskarfrø

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401110

Saflorfrø

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401120

Hjulkronefrø

0,06 (*)

0,02 (*)

0,1 (+)

0,02 (*)

0401130

Sæddodderfrø

0,06 (*)

0,5

0,05

0,04 (+)

0401140

Hampfrø

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401150

Kristpalmefrø

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401990

Andet

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0402000

Olieholdige frugter

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0402010

Oliven til oliefremstilling

0402020

Oliepalmekerner

0402030

Frugt fra oliepalmer

0402040

Kapok

0402990

Andet

0500000

KORN

0,05

0,01 (*)

0500010

Byg

0,4

0,15

0,2 (+)

0500020

Boghvede og andre pseudokornarter

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0500030

Majs

0,03 (*)

0,01 (*)

0,1

0500040

Alm. hirse

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0500050

Havre

0,4

0,01 (*)

0,05 (+)

0500060

Ris

0,03 (*)

1,5 (+)

0,01 (*)

0500070

Rug

2 (+)

0,15

0,05 (+)

0500080

Alm. durra/sorghum

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0500090

Hvede

2 (+)

0,15

0,1 (+)

0500990

Andet

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0600000

TE, KAFFE, URTEUDTRÆK, KAKAO OG JOHANNESBRØD

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0610000

Te

0,05 (*)

0,05 (*)

0620000

Kaffebønner

0,15

0,05 (*)

0630000

Urteudtræk fra

0,05 (*)

0631000

| a) | blomster |
| --- | --- |

a)

10 (+)

0631010

Kamille

0631020

Hibiscus/rosella

0631030

Roser

0631040

Jasmin

0631050

Lind

0631990

Andet

0632000

| b) | blade og urter |
| --- | --- |

b)

10 (+)

0632010

Jordbær

0632020

Rooibos

0632030

Maté/paraguaykristtorn

0632990

Andet

0633000

| c) | rødder |
| --- | --- |

c)

0,05 (*)

0633010

Baldrian

0633020

Ginseng

0633990

Andet

0639000

| d) | andre dele af planten |
| --- | --- |

d)

0,05 (*)

0640000

Kakaobønner

0,05 (*)

0,05 (*)

0650000

Karob/johannesbrød

0,05 (*)

0,05 (*)

0700000

HUMLE

3 (+)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0800000

KRYDDERIER

0810000

Krydderier i form af frø

0,1 (*)

0,05 (*)

5

0,05 (*)

0,05 (*)

0810010

Anis/ægte anis

0810020

Sortkommen

0810030

Selleri

0810040

Koriander

0810050

Spidskommen

0810060

Dild

0810070

Fennikel

0810080

Bukkehorn

0810090

Muskat

0810990

Andet

0820000

Krydderier i form af frugter

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0820010

Allehånde

0820020

Sichuanpeber

0820030

Kommen

0820040

Kardemomme

0820050

Enebær

0820060

Peberkorn (grønne, hvide og sorte)

0820070

Vanilje

0820080

Tamarinde

0820990

Andet

0830000

Krydderier i form af bark

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0830010

Kanel

0830990

Andet

0840000

Krydderier i form af rødder/jordstængler

0840010

Lakrids

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0840020

Ingefær

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0840030

Gurkemeje/curcuma

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0840040

Peberrod

(+)

(+)

(+)

(+)

(+)

0840990

Andet

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0850000

Krydderier i form af knopper

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0850010

Kryddernellike

0850020

Kapers

0850990

Andet

0860000

Krydderier i form af blomstergrifler/støvfang

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0860010

Safrankrokus

0860990

Andet

0870000

Krydderier i form af frøkapper

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0870010

Muskatblomme

0870990

Andet

0900000

SUKKERPLANTER

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0900010

Sukkerroerødder

0,06

0900020

Sukkerrør

0,01 (*)

0900030

Cikorierødder

0,01 (*)

0900990

Andet

0,01 (*)

1000000

ANIMALSKE PRODUKTER — LANDDYR

(+)

1010000

Væv fra

0,05

1011000

| a) | svin |
| --- | --- |

a)

0,05 (+)

1011010

Muskel

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1011020

Fedtvæv

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1011030

Lever

0,03

0,1 (+)

0,5 (+)

1011040

Nyre

0,03

0,01 (*)

0,5 (+)

1011050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

0,03

0,01 (*)

0,5 (+)

1011990

Andet

0,03

0,01 (*)

0,5 (+)

1012000

| b) | kvæg |
| --- | --- |

b)

0,05 (+)

1012010

Muskel

0,03

0,01 (*)

0,01 (*)

1012020

Fedtvæv

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1012030

Lever

0,04

0,3 (+)

0,5 (+)

1012040

Nyre

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1012050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1012990

Andet

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1013000

| c) | får |
| --- | --- |

c)

0,05 (+)

1013010

Muskel

0,03

0,01 (*)

0,01 (*)

1013020

Fedtvæv

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1013030

Lever

0,04

0,3 (+)

0,5 (+)

1013040

Nyre

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1013050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1013990

Andet

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1014000

| d) | geder |
| --- | --- |

d)

0,05 (+)

1014010

Muskel

0,03

0,01 (*)

0,01 (*)

1014020

Fedtvæv

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1014030

Lever

0,04

0,3 (+)

0,5 (+)

1014040

Nyre

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1014050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1014990

Andet

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1015000

| e) | dyr af hestefamilien |
| --- | --- |

e)

0,05 (+)

1015010

Muskel

0,03

0,01 (*)

0,01 (*)

1015020

Fedtvæv

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1015030

Lever

0,04

0,3 (+)

0,5 (+)

1015040

Nyre

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1015050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1015990

Andet

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1016000

| f) | fjerkræ |
| --- | --- |

f)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1016010

Muskel

0,03

1016020

Fedtvæv

0,03

1016030

Lever

0,03

1016040

Nyre

0,02 (*)

1016050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

0,03

1016990

Andet

0,03

1017000

| g) | andre opdrættede landdyr |
| --- | --- |

g)

0,05 (+)

1017010

Muskel

0,03

0,01 (*)

0,01 (*)

1017020

Fedtvæv

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1017030

Lever

0,04

0,3 (+)

0,5 (+)

1017040

Nyre

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1017050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1017990

Andet

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1020000

Mælk

0,02 (*)

0,01 (*)

0,05 (+)

0,01 (*) (+)

0,05

1020010

Kvæg

1020020

Får

1020030

Geder

1020040

Heste

1020990

Andet

1030000

Fugleæg

0,04

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,05

1030010

Kyllinger

1030020

Ænder

1030030

Gæs

1030040

Vagtler

1030990

Andet

1040000

Honning og andre biavlsprodukter

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

1050000

Padder og krybdyr

0,02 (*)

0,01 (*)

0,05

0,01 (*)

0,05

1060000

Hvirvelløse landdyr

0,02 (*)

0,01 (*)

0,05

0,01 (*)

0,05

1070000

Vildtlevende landlevende hvirveldyr

0,02 (*)

0,01 (*)

0,05

0,01 (*)

0,05«

---