# Jurnalul Oficial L 191/2009

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2009.191.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 191 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5223 iulie 2009 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2009.191.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 191

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5223 iulie 2009

---

| Cuprins | | I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | | Regulamentul (CE) nr. 634/2009 al Comisiei din 22 iulie 2009 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 1 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 635/2009 al Comisiei din 14 iulie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1580/2007 în ceea ce privește nivelurile de declanșare a drepturilor suplimentare pentru mere (
  1
  ) | 3 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 636/2009 al Comisiei din 22 iulie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1126/2008 de adoptare a anumitor standarde internaționale de contabilitate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește interpretarea Comitetului pentru interpretări internaționale de raportare financiară IFRIC 15 (
  1
  ) | 5 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 637/2009 al Comisiei din 22 iulie 2009 privind stabilirea regulilor de aplicare legate de eligibilitatea denumirilor soiurilor de plante agricole și specii de legume (versiune codificată) (
  1
  ) | 10 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 638/2009 al Comisiei din 22 iulie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1145/2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 637/2008 al Consiliului în ceea ce privește programele naționale de restructurare pentru sectorul bumbacului | 15 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 639/2009 al Comisiei din 22 iulie 2009 de stabilire a normelor de implementare a Regulamentului (CE) nr. 73/2009 al Consiliului în ceea ce privește ajutorul specific | 17 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 640/2009 al Comisiei din 22 iulie 2009 de implementare a Directivei 2005/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește cerințele de proiectare ecologică pentru motoarele electrice (
  1
  ) | 26 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 641/2009 al Comisiei din 22 iulie 2009 de punere în aplicare a Directivei 2005/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la cerințele de proiectare ecologică aplicabile pompelor de circulație fără etanșare independente și pompelor de circulație fără etanșare integrate în produse (
  1
  ) | 35 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 642/2009 al Comisiei din 22 iulie 2009 de punere în aplicare a Directivei 2005/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la cerințele de proiectare ecologică aplicabile aparatelor TV (
  1
  ) | 42 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 643/2009 al Comisiei din 22 iulie 2009 de punere în aplicare a Directivei 2005/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la cerințele de proiectare ecologică pentru aparatele frigorifice de uz casnic (
  1
  ) | 53 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 644/2009 al Comisiei din 22 iulie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 623/2009 de stabilire a taxelor de import în sectorul cerealelor începând cu 16 iulie 2009 | 69 |

Cuprins

I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

Pagina

REGULAMENTE

Regulamentul (CE) nr. 634/2009 al Comisiei din 22 iulie 2009 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

1

*

Regulamentul (CE) nr. 635/2009 al Comisiei din 14 iulie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1580/2007 în ceea ce privește nivelurile de declanșare a drepturilor suplimentare pentru mere (
  1
  )

1

3

*

Regulamentul (CE) nr. 636/2009 al Comisiei din 22 iulie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1126/2008 de adoptare a anumitor standarde internaționale de contabilitate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește interpretarea Comitetului pentru interpretări internaționale de raportare financiară IFRIC 15 (
  1
  )

1

5

*

Regulamentul (CE) nr. 637/2009 al Comisiei din 22 iulie 2009 privind stabilirea regulilor de aplicare legate de eligibilitatea denumirilor soiurilor de plante agricole și specii de legume (versiune codificată) (
  1
  )

1

10

*

Regulamentul (CE) nr. 638/2009 al Comisiei din 22 iulie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1145/2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 637/2008 al Consiliului în ceea ce privește programele naționale de restructurare pentru sectorul bumbacului

15

*

Regulamentul (CE) nr. 639/2009 al Comisiei din 22 iulie 2009 de stabilire a normelor de implementare a Regulamentului (CE) nr. 73/2009 al Consiliului în ceea ce privește ajutorul specific

17

*

Regulamentul (CE) nr. 640/2009 al Comisiei din 22 iulie 2009 de implementare a Directivei 2005/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește cerințele de proiectare ecologică pentru motoarele electrice (
  1
  )

1

26

*

Regulamentul (CE) nr. 641/2009 al Comisiei din 22 iulie 2009 de punere în aplicare a Directivei 2005/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la cerințele de proiectare ecologică aplicabile pompelor de circulație fără etanșare independente și pompelor de circulație fără etanșare integrate în produse (
  1
  )

1

35

*

Regulamentul (CE) nr. 642/2009 al Comisiei din 22 iulie 2009 de punere în aplicare a Directivei 2005/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la cerințele de proiectare ecologică aplicabile aparatelor TV (
  1
  )

1

42

*

Regulamentul (CE) nr. 643/2009 al Comisiei din 22 iulie 2009 de punere în aplicare a Directivei 2005/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la cerințele de proiectare ecologică pentru aparatele frigorifice de uz casnic (
  1
  )

1

53

Regulamentul (CE) nr. 644/2009 al Comisiei din 22 iulie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 623/2009 de stabilire a taxelor de import în sectorul cerealelor începând cu 16 iulie 2009

69

| | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie |
| --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | Comisie |
| | | 2009/557/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 22 iulie 2009 privind o contribuție financiară a Comunității la măsurile de urgență de combatere a bolii veziculoase a porcului în Italia în 2008
  [notificată cu numărul C(2009) 5608] | 72 |

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

2009/557/CE

*

Decizia Comisiei din 22 iulie 2009 privind o contribuție financiară a Comunității la măsurile de urgență de combatere a bolii veziculoase a porcului în Italia în 2008
  [notificată cu numărul C(2009) 5608]

[notificată cu numărul C(2009) 5608]

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

REGULAMENTE

| 23.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 191/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 191/1

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 634/2009 AL COMISIEI

din 22 iulie 2009

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 23 iulie 2009.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 22 iulie 2009.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | MK | 19,3 |
| ZZ | 19,3 |
| 0707 00 05 | TR | 98,3 |
| ZZ | 98,3 |
| 0709 90 70 | TR | 97,9 |
| ZZ | 97,9 |
| 0805 50 10 | AR | 60,0 |
| ZA | 57,8 |
| ZZ | 58,9 |
| 0806 10 10 | EG | 150,6 |
| MA | 167,5 |
| TR | 109,9 |
| US | 141,6 |
| ZZ | 142,4 |
| 0808 10 80 | AR | 90,5 |
| BR | 72,1 |
| CL | 90,0 |
| CN | 97,8 |
| NZ | 93,7 |
| US | 91,3 |
| ZA | 86,0 |
| ZZ | 88,8 |
| 0808 20 50 | AR | 81,7 |
| CL | 81,8 |
| NZ | 138,3 |
| ZA | 98,6 |
| ZZ | 100,1 |
| 0809 10 00 | TR | 163,1 |
| ZZ | 163,1 |
| 0809 20 95 | TR | 285,7 |
| US | 236,3 |
| ZZ | 261,0 |
| 0809 30 | TR | 153,8 |
| ZZ | 153,8 |
| 0809 40 05 | IL | 167,2 |
| ZZ | 167,2 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

MK

19,3

ZZ

19,3

0707 00 05

TR

98,3

ZZ

98,3

0709 90 70

TR

97,9

ZZ

97,9

0805 50 10

AR

60,0

ZA

57,8

ZZ

58,9

0806 10 10

EG

150,6

MA

167,5

TR

109,9

US

141,6

ZZ

142,4

0808 10 80

AR

90,5

BR

72,1

CL

90,0

CN

97,8

NZ

93,7

US

91,3

ZA

86,0

ZZ

88,8

0808 20 50

AR

81,7

CL

81,8

NZ

138,3

ZA

98,6

ZZ

100,1

0809 10 00

TR

163,1

ZZ

163,1

0809 20 95

TR

285,7

US

236,3

ZZ

261,0

0809 30

TR

153,8

ZZ

153,8

0809 40 05

IL

167,2

ZZ

167,2

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 23.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 191/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 191/3

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 635/2009 AL COMISIEI

din 14 iulie 2009

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1580/2007 în ceea ce privește nivelurile de declanșare a drepturilor suplimentare pentru mere

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolul 143 litera (b), coroborat cu articolul 4,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2) prevede monitorizarea importurilor de produse enumerate în anexa XVII la regulamentul respectiv. Această monitorizare se efectuează în conformitate cu normele prevăzute la articolul 308d din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului Vamal Comunitar (3). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2) prevede monitorizarea importurilor de produse enumerate în anexa XVII la regulamentul respectiv. Această monitorizare se efectuează în conformitate cu normele prevăzute la articolul 308d din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului Vamal Comunitar (3).

| (2) | În sensul aplicării articolului 5 alineatul (4) din Acordul privind agricultura (4) încheiat în cadrul negocierilor comerciale multilaterale din runda Uruguay și pe baza celor mai recente date disponibile pentru 2006, 2007 și 2008, nivelurile de declanșare a drepturilor suplimentare pentru mere ar trebui adaptate. |
| --- | --- |

(2)

În sensul aplicării articolului 5 alineatul (4) din Acordul privind agricultura (4) încheiat în cadrul negocierilor comerciale multilaterale din runda Uruguay și pe baza celor mai recente date disponibile pentru 2006, 2007 și 2008, nivelurile de declanșare a drepturilor suplimentare pentru mere ar trebui adaptate.

| (3) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 ar trebui modificat în consecință.

| (4) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa XVII la Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se înlocuiește cu textul din anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 septembrie 2009.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 14 iulie 2009.

Pentru Comisie

Mariann FISCHER BOEL

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

(3)  JO L 253, 11.10.1993, p. 1.

3

(4)  JO L 336, 23.12.1994, p. 22.

4

---

ANEXĂ

„ANEXA XVII

DREPTURI DE IMPORT SUPLIMENTARE: TITLUL IV CAPITOLUL II SECȚIUNEA 2

Fără a aduce atingere normelor de interpretare a Nomenclaturii combinate, denumirea mărfurilor se consideră ca având numai o valoare orientativă. Domeniul de aplicare a drepturilor suplimentare se determină, în cadrul prezentei anexe, prin domeniul de aplicare al codurilor NC, astfel cum sunt definite la data adoptării prezentului regulament.

| Număr de ordine | Codul NC | Denumirea mărfurilor | Perioada de aplicare | Nivelul de declanșare
  (în tone) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 78.0015 | 0702 00 00 | Tomate | — | 1 octombrie-31 mai |

Număr de ordine

Codul NC

Denumirea mărfurilor

Perioada de aplicare

Nivelul de declanșare

(în tone)

78.0015

0702 00 00

Tomate

—

1 octombrie-31 mai

415 817

78.0020

| — | 1 iunie-30 septembrie |
| --- | --- |

—

1 iunie-30 septembrie

40 105

78.0065

0707 00 05

Castraveți

| — | 1 mai-31 octombrie |
| --- | --- |

—

1 mai-31 octombrie

19 309

78.0075

| — | 1 noiembrie-30 aprilie |
| --- | --- |

—

1 noiembrie-30 aprilie

17 223

78.0085

0709 90 80

Anghinare

| — | 1 noiembrie-30 iunie |
| --- | --- |

—

1 noiembrie-30 iunie

16 421

78.0100

0709 90 70

Dovlecei

| — | 1 ianuarie-31 decembrie |
| --- | --- |

—

1 ianuarie-31 decembrie

65 893

78.0110

0805 10 20

Portocale

| — | 1 decembrie-31 mai |
| --- | --- |

—

1 decembrie-31 mai

700 277

78.0120

0805 20 10

Clementine

| — | 1 noiembrie-sfârșitul lunii februarie |
| --- | --- |

—

1 noiembrie-sfârșitul lunii februarie

385 569

78.0130

0805 20 30

0805 20 50

0805 20 70

0805 20 90

Mandarine (inclusiv tangerine și satsumas); wilkings și hibrizi similari de citrice

| — | 1 noiembrie-sfârșitul lunii februarie |
| --- | --- |

—

1 noiembrie-sfârșitul lunii februarie

95 620

78.0155

0805 50 10

Lămâi

| — | 1 iunie-31 decembrie |
| --- | --- |

—

1 iunie-31 decembrie

329 947

78.0160

| — | 1 ianuarie-31 mai |
| --- | --- |

—

1 ianuarie-31 mai

61 422

78.0170

0806 10 10

Struguri de masă

| — | 21 iulie-20 noiembrie |
| --- | --- |

—

21 iulie-20 noiembrie

89 140

78.0175

0808 10 80

Mere

| — | 1 ianuarie-31 august |
| --- | --- |

—

1 ianuarie-31 august

824 442

78.0180

| — | 1 septembrie-31 decembrie |
| --- | --- |

—

1 septembrie-31 decembrie

327 526

78.0220

0808 20 50

Pere

| — | 1 ianuarie-30 aprilie |
| --- | --- |

—

1 ianuarie-30 aprilie

223 485

78.0235

| — | 1 iulie-31 decembrie |
| --- | --- |

—

1 iulie-31 decembrie

70 116

78.0250

0809 10 00

Caise

| — | 1 iunie-31 iulie |
| --- | --- |

—

1 iunie-31 iulie

5 785

78.0265

0809 20 95

Cireșe, altele decât vișinele

| — | 21 mai-10 august |
| --- | --- |

—

21 mai-10 august

133 425

78.0270

0809 30

Piersici, inclusiv piersici fără puf și nectarine

| — | 11 iunie-30 septembrie |
| --- | --- |

—

11 iunie-30 septembrie

131 459

78.0280

0809 40 05

Prune

| — | 11 iunie-30 septembrie |
| --- | --- |

—

11 iunie-30 septembrie

129 925”

---

| 23.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 191/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 191/5

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 636/2009 AL COMISIEI

din 22 iulie 2009

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1126/2008 de adoptare a anumitor standarde internaționale de contabilitate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește interpretarea Comitetului pentru interpretări internaționale de raportare financiară IFRIC 15

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 iulie 2002 privind aplicarea standardelor internaționale de contabilitate (1), în special articolul 3 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Prin Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 al Comisiei (2) s-au adoptat anumite standarde și interpretări internaționale existente la 15 octombrie 2008. |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 al Comisiei (2) s-au adoptat anumite standarde și interpretări internaționale existente la 15 octombrie 2008.

| (2) | Comitetul pentru interpretarea standardelor internaționale de raportare financiară (IFRIC) a publicat la 3 iulie 2008 Interpretarea IFRIC 15 Acorduri de construcție a proprietăților imobiliare, denumită în continuare „IFRIC 15”. IFRIC 15 este o interpretare care oferă clarificări și îndrumări referitoare la momentul în care veniturile din construcția de proprietăți mobiliare trebuie recunoscute în conturi și în special cu privire la măsura în care un acord de construcție intră sub incidența IAS 11 Contracte de construcție sau a IAS 18 Venituri. |
| --- | --- |

(2)

Comitetul pentru interpretarea standardelor internaționale de raportare financiară (IFRIC) a publicat la 3 iulie 2008 Interpretarea IFRIC 15 Acorduri de construcție a proprietăților imobiliare, denumită în continuare „IFRIC 15”. IFRIC 15 este o interpretare care oferă clarificări și îndrumări referitoare la momentul în care veniturile din construcția de proprietăți mobiliare trebuie recunoscute în conturi și în special cu privire la măsura în care un acord de construcție intră sub incidența IAS 11 Contracte de construcție sau a IAS 18 Venituri.

| (3) | Consultarea Grupului de experți tehnici (TEG) din cadrul Grupului consultativ european pentru raportări financiare (EFRAG) confirmă faptul că IFRIC 15 îndeplinește criteriile tehnice pentru adoptare stabilite la articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1606/2002. În conformitate cu Decizia 2006/505/CE a Comisiei din 14 iulie 2006 de instituire a Grupului de examinare a avizelor privind standardele contabile în vederea consilierii Comisiei cu privire la obiectivitatea și neutralitatea avizelor Grupului consultativ european pentru raportări financiare (EFRAG) (3), Grupul de examinare a avizelor privind standardele contabile a analizat avizul EFRAG privind adoptarea și a confirmat Comisiei că acesta este echilibrat și obiectiv. |
| --- | --- |

(3)

Consultarea Grupului de experți tehnici (TEG) din cadrul Grupului consultativ european pentru raportări financiare (EFRAG) confirmă faptul că IFRIC 15 îndeplinește criteriile tehnice pentru adoptare stabilite la articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1606/2002. În conformitate cu Decizia 2006/505/CE a Comisiei din 14 iulie 2006 de instituire a Grupului de examinare a avizelor privind standardele contabile în vederea consilierii Comisiei cu privire la obiectivitatea și neutralitatea avizelor Grupului consultativ european pentru raportări financiare (EFRAG) (3), Grupul de examinare a avizelor privind standardele contabile a analizat avizul EFRAG privind adoptarea și a confirmat Comisiei că acesta este echilibrat și obiectiv.

| (4) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 trebuie modificat în consecință.

| (5) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de reglementare contabilă, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de reglementare contabilă,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

În anexa la Regulamentul (CE) nr. 1126/2008, se introduce interpretarea Comitetului pentru interpretări internaționale de raportare financiară IFRIC 15 Acorduri de construcție a proprietăților imobiliare, conform anexei la prezentul regulament.

Articolul 2

Societățile aplică IFRIC 15, conform anexei la prezentul regulament, de la data începerii primului lor exercițiu financiar după data de 31 decembrie 2009.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 22 iulie 2009.

Pentru Comisie

Charlie McCREEVY

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 243, 11.9.2002, p. 1.

1

(2)  JO L 320, 29.11.2008, p. 1.

2

(3)  JO L 199, 21.7.2006, p. 33.

3

---

ANEXĂ

STANDARDE INTERNAȚIONALE DE CONTABILITATE

| IFRIC 15 | Interpretarea IFRIC 15 Acorduri de construcție a proprietăților imobiliare |
| --- | --- |

IFRIC 15

Interpretarea IFRIC 15 Acorduri de construcție a proprietăților imobiliare

Reproducerea permisă în Spațiul Economic European. Toate drepturile existente rezervate în afara SEE, cu excepția dreptului de reproducere în scopul uzului personal sau în alte scopuri legitime. Informații suplimentare se pot obține de la IASB la adresa: www.iasb.org

INTERPRETAREA IFRIC 15

Acorduri de construcție a proprietăților imobiliare

REFERINȚE

| — | IAS 1 Prezentarea situațiilor financiare (revizuit în 2007); |
| --- | --- |

—

IAS 1 Prezentarea situațiilor financiare (revizuit în 2007);

| — | IAS 8 Politici contabile, modificări ale estimărilor contabile și erori; |
| --- | --- |

—

IAS 8 Politici contabile, modificări ale estimărilor contabile și erori;

| — | IAS 11 Contracte de construcție; |
| --- | --- |

—

IAS 11 Contracte de construcție;

| — | IAS 18 Venituri; |
| --- | --- |

—

IAS 18 Venituri;

| — | IAS 37 Provizioane, datorii contingente și active contingente; |
| --- | --- |

—

IAS 37 Provizioane, datorii contingente și active contingente;

| — | IFRIC 12 Acorduri de concesiune a serviciilor; |
| --- | --- |

—

IFRIC 12 Acorduri de concesiune a serviciilor;

| — | IFRIC 13 Programe de fidelizare a clienților. |
| --- | --- |

—

IFRIC 13 Programe de fidelizare a clienților.

CONTEXT

| 1 | În industria proprietăților imobiliare, entitățile care întreprind construirea proprietăților imobiliare, direct sau prin subcontractori, pot încheia acorduri cu unul sau mai mulți cumpărători înainte de finalizarea construcției. Aceste acorduri pot avea diferite forme. |
| --- | --- |

1

În industria proprietăților imobiliare, entitățile care întreprind construirea proprietăților imobiliare, direct sau prin subcontractori, pot încheia acorduri cu unul sau mai mulți cumpărători înainte de finalizarea construcției. Aceste acorduri pot avea diferite forme.

| 2 | De exemplu, entitățile care întreprind construirea de proprietăți imobiliare rezidențiale pot începe comercializarea de unități individuale (apartamente sau case) „în afara planului”, adică în timp ce construcția este în curs de desfășurare sau chiar înainte de începerea acesteia. Fiecare cumpărător încheie un acord cu entitatea pentru achiziționarea unei unități specifice când aceasta este gata pentru a fi ocupată. În general, cumpărătorul plătește un avans entității, care este returnabil doar în situația în care entitatea nu predă unitatea finalizată în conformitate cu termenii contractuali. Soldul prețului de cumpărare este în general achitat entității doar la finalizarea lucrării, când cumpărătorul intră în posesia unității. |
| --- | --- |

2

De exemplu, entitățile care întreprind construirea de proprietăți imobiliare rezidențiale pot începe comercializarea de unități individuale (apartamente sau case) „în afara planului”, adică în timp ce construcția este în curs de desfășurare sau chiar înainte de începerea acesteia. Fiecare cumpărător încheie un acord cu entitatea pentru achiziționarea unei unități specifice când aceasta este gata pentru a fi ocupată. În general, cumpărătorul plătește un avans entității, care este returnabil doar în situația în care entitatea nu predă unitatea finalizată în conformitate cu termenii contractuali. Soldul prețului de cumpărare este în general achitat entității doar la finalizarea lucrării, când cumpărătorul intră în posesia unității.

| 3 | Entitățile care întreprind construirea de proprietăți imobiliare comerciale sau industriale pot încheia un acord cu un singur cumpărător. Cumpărătorului i se poate solicita plata progresivă de la momentul semnării acordului și până la finalizarea contractului. Construcția poate fi realizată pe terenul aflat în proprietatea cumpărătorului sau închiriat de acesta înainte de începerea construcției. |
| --- | --- |

3

Entitățile care întreprind construirea de proprietăți imobiliare comerciale sau industriale pot încheia un acord cu un singur cumpărător. Cumpărătorului i se poate solicita plata progresivă de la momentul semnării acordului și până la finalizarea contractului. Construcția poate fi realizată pe terenul aflat în proprietatea cumpărătorului sau închiriat de acesta înainte de începerea construcției.

DOMENIU DE APLICARE

| 4 | Prezenta interpretare se aplică în contabilizarea veniturilor și a cheltuielilor aferente de către entitățile care întreprind construirea de proprietăți imobiliare direct sau prin intermediul subcontractorilor. |
| --- | --- |

4

Prezenta interpretare se aplică în contabilizarea veniturilor și a cheltuielilor aferente de către entitățile care întreprind construirea de proprietăți imobiliare direct sau prin intermediul subcontractorilor.

| 5 | Acordurile care intră sub incidența prezentei interpretări sunt acorduri de construcție a proprietăților imobiliare. În plus față de construirea de proprietăți imobiliare, astfel de acorduri pot include furnizarea de alte bunuri și servicii. |
| --- | --- |

5

Acordurile care intră sub incidența prezentei interpretări sunt acorduri de construcție a proprietăților imobiliare. În plus față de construirea de proprietăți imobiliare, astfel de acorduri pot include furnizarea de alte bunuri și servicii.

ASPECTE TRATATE

| 6 | Prezenta interpretare abordează două aspecte.






  (a) | Intră acordul sub incidența IAS 11 și IAS 18? |
| --- | --- | --- |

6

Prezenta interpretare abordează două aspecte.

(a)

Intră acordul sub incidența IAS 11 și IAS 18?

| (b) | Când ar trebui recunoscut venitul provenit din construirea de proprietăți imobiliare? |
| --- | --- |

(b)

Când ar trebui recunoscut venitul provenit din construirea de proprietăți imobiliare?

CONSENS

| 7 | Următoarea discuție presupune că entitatea a analizat în prealabil acordul privind construirea de proprietăți imobiliare și alte acorduri legate de acesta și a ajuns la concluzia că nu va menține nici implicarea continuă în administrare, la nivelul asociat adesea cu drepturile de proprietate, și nici controlul efectiv asupra proprietății construite la un nivel la care să împiedice recunoașterea a unei părți sau a întregii contravalori ca venit. Dacă recunoașterea unei părți a contravalorii ca și venit este interzisă, discuția următoare se aplică numai acelei părți din acord pentru care venitul va fi recunoscut. |
| --- | --- |

7

Următoarea discuție presupune că entitatea a analizat în prealabil acordul privind construirea de proprietăți imobiliare și alte acorduri legate de acesta și a ajuns la concluzia că nu va menține nici implicarea continuă în administrare, la nivelul asociat adesea cu drepturile de proprietate, și nici controlul efectiv asupra proprietății construite la un nivel la care să împiedice recunoașterea a unei părți sau a întregii contravalori ca venit. Dacă recunoașterea unei părți a contravalorii ca și venit este interzisă, discuția următoare se aplică numai acelei părți din acord pentru care venitul va fi recunoscut.

| 8 | În cadrul unui singur acord, o entitate își poate asuma contractual furnizarea de bunuri și servicii în plus față de construcția imobiliară (de exemplu, vânzarea unui teren sau asigurarea de servicii de administrare a proprietății). În conformitate cu punctul 13 din IAS 18 un astfel de acord trebuie să fie divizat în componente separate identificabile, inclusiv o componentă pentru construcția proprietăților imobiliare. Valoarea justă a contravalorii primite sau de primit pentru acord trebuie alocată fiecărei componente. Dacă sunt identificate componente separate, entitatea aplică punctele 10-12 din prezenta interpretare componentei aferente construcției proprietăților imobiliare pentru a determina dacă respectiva componenta intră sub incidența IAS 11 sau IAS 18. Astfel, criteriile de segmentare ale IAS 11 se aplică oricărei componente a acordului determinată a fi un contract de construcție. |
| --- | --- |

8

În cadrul unui singur acord, o entitate își poate asuma contractual furnizarea de bunuri și servicii în plus față de construcția imobiliară (de exemplu, vânzarea unui teren sau asigurarea de servicii de administrare a proprietății). În conformitate cu punctul 13 din IAS 18 un astfel de acord trebuie să fie divizat în componente separate identificabile, inclusiv o componentă pentru construcția proprietăților imobiliare. Valoarea justă a contravalorii primite sau de primit pentru acord trebuie alocată fiecărei componente. Dacă sunt identificate componente separate, entitatea aplică punctele 10-12 din prezenta interpretare componentei aferente construcției proprietăților imobiliare pentru a determina dacă respectiva componenta intră sub incidența IAS 11 sau IAS 18. Astfel, criteriile de segmentare ale IAS 11 se aplică oricărei componente a acordului determinată a fi un contract de construcție.

| 9 | Următoarea discuție se referă la un acord pentru construcția de proprietăți imobiliare, dar se aplică și unei componente privind construcția de proprietăți imobiliare identificată în cadrul unui acord care include alte componente. |
| --- | --- |

9

Următoarea discuție se referă la un acord pentru construcția de proprietăți imobiliare, dar se aplică și unei componente privind construcția de proprietăți imobiliare identificată în cadrul unui acord care include alte componente.

Determinarea măsurii în care acordul intră sub incidența IAS 11 și IAS 18

| 10 | Determinarea măsurii în care un acord pentru construirea de proprietăți imobiliare intră sub incidența IAS 11 sau IAS 18 depinde de termenii acordului și de toți factorii și circumstanțele care îl înconjoară. O astfel de determinare presupune raționament cu privire la fiecare acord. |
| --- | --- |

10

Determinarea măsurii în care un acord pentru construirea de proprietăți imobiliare intră sub incidența IAS 11 sau IAS 18 depinde de termenii acordului și de toți factorii și circumstanțele care îl înconjoară. O astfel de determinare presupune raționament cu privire la fiecare acord.

| 11 | IAS 11 este aplicabil atunci când acordul corespunde definiției contractului de construcție prevăzută la punctul 3 din IAS 11: „un contract negociat în mod particular pentru construirea unui activ sau a unui complex de active ...”. Un acord privind construirea de proprietăți imobiliare corespunde definiției unui contract de construcție atunci când cumpărătorul este în măsură să precizeze elementele structurale majore ale proiectului de construcție înainte ca aceasta să înceapă și/sau să precizeze schimbările structurale majore pe parcursul construirii (fie că utilizează sau nu această posibilitate). Când se aplică IAS 11, contractul de construcție include, de asemenea, orice contracte sau componente privind prestarea serviciilor care sunt direct legate de construirea proprietății imobiliare în conformitate cu punctual 5 litera (a) din IAS 11 și punctul 4 din IAS 18. |
| --- | --- |

11

IAS 11 este aplicabil atunci când acordul corespunde definiției contractului de construcție prevăzută la punctul 3 din IAS 11: „un contract negociat în mod particular pentru construirea unui activ sau a unui complex de active ...”. Un acord privind construirea de proprietăți imobiliare corespunde definiției unui contract de construcție atunci când cumpărătorul este în măsură să precizeze elementele structurale majore ale proiectului de construcție înainte ca aceasta să înceapă și/sau să precizeze schimbările structurale majore pe parcursul construirii (fie că utilizează sau nu această posibilitate). Când se aplică IAS 11, contractul de construcție include, de asemenea, orice contracte sau componente privind prestarea serviciilor care sunt direct legate de construirea proprietății imobiliare în conformitate cu punctual 5 litera (a) din IAS 11 și punctul 4 din IAS 18.

| 12 | În schimb, un acord pentru construirea de proprietăți imobiliare prin care cumpărătorii au capacitate limitată de a influența proiectul proprietății imobiliare, de exemplu să selecteze un proiect dintr-o serie de opțiuni precizate de entitate, sau să aducă doar mici modificări proiectului de bază, este un acord pentru vânzarea de bunuri care intră sub incidența IAS 18. |
| --- | --- |

12

În schimb, un acord pentru construirea de proprietăți imobiliare prin care cumpărătorii au capacitate limitată de a influența proiectul proprietății imobiliare, de exemplu să selecteze un proiect dintr-o serie de opțiuni precizate de entitate, sau să aducă doar mici modificări proiectului de bază, este un acord pentru vânzarea de bunuri care intră sub incidența IAS 18.

Contabilizarea venitului provenit din construirea de proprietăți imobiliare

Acordul este un contract de construcție

| 13 | Atunci când acordul intră sub incidența IAS 11 și rezultatul său poate fi estimat în mod fiabil, entitatea trebuie să recunoască venitul în raport cu stadiul de finalizare al contractului în conformitate cu IAS 11. |
| --- | --- |

13

Atunci când acordul intră sub incidența IAS 11 și rezultatul său poate fi estimat în mod fiabil, entitatea trebuie să recunoască venitul în raport cu stadiul de finalizare al contractului în conformitate cu IAS 11.

| 14 | Acordul poate să nu corespundă definiției unui contract de construcție și, deci, să intre sub incidența IAS 18. În acest caz, entitatea trebuie să determine dacă respectivul acord este unul de prestare de servicii sau unul de vânzare de bunuri. |
| --- | --- |

14

Acordul poate să nu corespundă definiției unui contract de construcție și, deci, să intre sub incidența IAS 18. În acest caz, entitatea trebuie să determine dacă respectivul acord este unul de prestare de servicii sau unul de vânzare de bunuri.

Acordul este un acord de prestare de servicii

| 15 | Dacă entității nu i se cere să achiziționeze și să furnizeze materiale de construcție, acordul poate fi doar un acord de prestare de servicii în conformitate cu IAS 18. În acest caz, dacă sunt îndeplinite criteriile de la punctul 20 din IAS 18, IAS 18 stipulează ca venitul să fie recunoscut în raport cu stadiul de finalizare al tranzacției, utilizând metoda procentului de finalizare. Cerințele IAS 11 sunt în general aplicabile pentru recunoașterea venitului și a cheltuielilor asociate unei astfel de tranzacții (IAS 18 punctul 21). |
| --- | --- |

15

Dacă entității nu i se cere să achiziționeze și să furnizeze materiale de construcție, acordul poate fi doar un acord de prestare de servicii în conformitate cu IAS 18. În acest caz, dacă sunt îndeplinite criteriile de la punctul 20 din IAS 18, IAS 18 stipulează ca venitul să fie recunoscut în raport cu stadiul de finalizare al tranzacției, utilizând metoda procentului de finalizare. Cerințele IAS 11 sunt în general aplicabile pentru recunoașterea venitului și a cheltuielilor asociate unei astfel de tranzacții (IAS 18 punctul 21).

Acordul este un acord de vânzare de bunuri

| 16 | Dacă entitatea trebuie să furnizeze și servicii și materiale de construcții pentru a-și îndeplini obligația contractuală către cumpărător, respectiv predarea proprietății imobiliare, acordul este unul de vânzare de bunuri și se aplică criteriile pentru recunoașterea venitului stabilite la punctul 14 din IAS 18. |
| --- | --- |

16

Dacă entitatea trebuie să furnizeze și servicii și materiale de construcții pentru a-și îndeplini obligația contractuală către cumpărător, respectiv predarea proprietății imobiliare, acordul este unul de vânzare de bunuri și se aplică criteriile pentru recunoașterea venitului stabilite la punctul 14 din IAS 18.

| 17 | Entitatea poate transfera cumpărătorului controlul și riscurile și recompensele semnificative aferente dreptului de proprietate asupra proiectului în curs, în stadiul în care acesta se află, pe măsură ce construcția avansează. În acest caz, dacă toate criteriile de la punctul 14 din IAS 18 sunt îndeplinite constant pe măsură ce construcția avansează, entitatea trebuie să recunoască venitul prin referință la stadiul de finalizare a proiectului utilizând metoda procentului de finalizare. Dispozițiile IAS 11 sunt în general aplicabile pentru recunoașterea venitului și a cheltuielilor asociate unei astfel de tranzacții. |
| --- | --- |

17

Entitatea poate transfera cumpărătorului controlul și riscurile și recompensele semnificative aferente dreptului de proprietate asupra proiectului în curs, în stadiul în care acesta se află, pe măsură ce construcția avansează. În acest caz, dacă toate criteriile de la punctul 14 din IAS 18 sunt îndeplinite constant pe măsură ce construcția avansează, entitatea trebuie să recunoască venitul prin referință la stadiul de finalizare a proiectului utilizând metoda procentului de finalizare. Dispozițiile IAS 11 sunt în general aplicabile pentru recunoașterea venitului și a cheltuielilor asociate unei astfel de tranzacții.

| 18 | Entitatea poate transfera cumpărătorului controlul și riscurile și recompensele semnificative aferente dreptului de proprietate asupra proprietății imobiliare în întregime o singură dată (de exemplu la finalizare, înainte sau după livrare). În acest caz, entitatea va recunoaște venitul doar atunci când sunt îndeplinite toate criteriile de la punctul 14 din IAS 18. |
| --- | --- |

18

Entitatea poate transfera cumpărătorului controlul și riscurile și recompensele semnificative aferente dreptului de proprietate asupra proprietății imobiliare în întregime o singură dată (de exemplu la finalizare, înainte sau după livrare). În acest caz, entitatea va recunoaște venitul doar atunci când sunt îndeplinite toate criteriile de la punctul 14 din IAS 18.

| 19 | În situația în care entitatea trebuie să efectueze lucrări suplimentare la proprietatea imobiliară deja predată cumpărătorului, aceasta trebuie să recunoască o datorie și o cheltuială în conformitate cu punctul 19 din IAS 18. Datoria trebuie evaluată în conformitate cu IAS 37. În situația în care entitatea trebuie să furnizeze bunuri sau servicii suplimentare care sunt identificabile separat de proprietatea imobiliară deja predată cumpărătorului, aceasta trebuie să fi identificat bunurile sau serviciile rămase ca o componentă separată a vânzării în conformitate cu punctul 8 din prezenta interpretare. |
| --- | --- |

19

În situația în care entitatea trebuie să efectueze lucrări suplimentare la proprietatea imobiliară deja predată cumpărătorului, aceasta trebuie să recunoască o datorie și o cheltuială în conformitate cu punctul 19 din IAS 18. Datoria trebuie evaluată în conformitate cu IAS 37. În situația în care entitatea trebuie să furnizeze bunuri sau servicii suplimentare care sunt identificabile separat de proprietatea imobiliară deja predată cumpărătorului, aceasta trebuie să fi identificat bunurile sau serviciile rămase ca o componentă separată a vânzării în conformitate cu punctul 8 din prezenta interpretare.

Prezentări de informații

| 20 | Când o entitate recunoaște venitul pe măsură ce construcția avansează, utilizând metoda procentului de finalizare pentru acorduri care îndeplinesc toate criteriile de la punctul 14 din IAS 18 (a se vedea punctul 17 al prezentei interpretări), aceasta trebuie să prezinte următoarele informații:






  (a) | modul în care determină ce acorduri îndeplinesc constant toate criteriile stipulate la punctul 14 din IAS 18, pe măsură ce construcția avansează; |
| --- | --- | --- |

20

Când o entitate recunoaște venitul pe măsură ce construcția avansează, utilizând metoda procentului de finalizare pentru acorduri care îndeplinesc toate criteriile de la punctul 14 din IAS 18 (a se vedea punctul 17 al prezentei interpretări), aceasta trebuie să prezinte următoarele informații:

(a)

modul în care determină ce acorduri îndeplinesc constant toate criteriile stipulate la punctul 14 din IAS 18, pe măsură ce construcția avansează;

| (b) | valoarea venitului rezultat din astfel de acorduri în cursul perioadei; și |
| --- | --- |

(b)

valoarea venitului rezultat din astfel de acorduri în cursul perioadei; și

| (c) | metodele utilizate pentru determinarea stadiului de finalizare a acordurilor în curs. |
| --- | --- |

(c)

metodele utilizate pentru determinarea stadiului de finalizare a acordurilor în curs.

| 21 | Pentru acordurile descrise la punctul 20 care se află în curs la data raportării, entitatea trebuie să prezinte de asemenea următoarele informații:






  (a) | valoarea cumulată, la zi, a costurilor suportate și a profiturilor recunoscute (minus pierderile recunoscute); și |
| --- | --- | --- |

21

Pentru acordurile descrise la punctul 20 care se află în curs la data raportării, entitatea trebuie să prezinte de asemenea următoarele informații:

(a)

valoarea cumulată, la zi, a costurilor suportate și a profiturilor recunoscute (minus pierderile recunoscute); și

| (b) | valoarea avansurilor primite. |
| --- | --- |

(b)

valoarea avansurilor primite.

AMENDAMENTE LA ANEXA LA IAS 18

| 22-23 | [Nu se aplică nucleului de standarde numerotate] |
| --- | --- |

22-23

[Nu se aplică nucleului de standarde numerotate]

DATA INTRĂRII ÎN VIGOARE ȘI TRANZIȚIA

| 24 | O entitate trebuie să aplice prezenta interpretare pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Se încurajează aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică prezenta interpretare pentru o perioadă anterioară datei de 1 ianuarie 2009, entitatea trebuie să prezinte acest fapt. |
| --- | --- |

24

O entitate trebuie să aplice prezenta interpretare pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Se încurajează aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică prezenta interpretare pentru o perioadă anterioară datei de 1 ianuarie 2009, entitatea trebuie să prezinte acest fapt.

| 25 | Modificările politicilor contabile trebuie contabilizate retroactiv, în conformitate cu IAS 8. |
| --- | --- |

25

Modificările politicilor contabile trebuie contabilizate retroactiv, în conformitate cu IAS 8.

---

| 23.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 191/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 191/10

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 637/2009 AL COMISIEI

din 22 iulie 2009

privind stabilirea regulilor de aplicare legate de eligibilitatea denumirilor soiurilor de plante agricole și specii de legume

(versiune codificată)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Economice Europene,

având în vedere Directiva 2002/53/CE a Consiliului din 13 iunie 2002 privind Catalogul comun al soiurilor de plante agricole (1), în special articolul 9 alineatul (6),

având în vedere Directiva 2002/55/CE a Consiliului din 13 iunie 2002 privind comercializarea semințelor de legume (2), în special articolul 9 alineatul (6),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 930/2000 al Comisiei din 4 mai 2000 privind stabilirea regulilor de aplicare legate de eligibilitatea denumirilor soiurilor de plante agricole și specii de legume (3) a fost modificat de mai multe ori și în mod substanțial (4). Este necesar, pentru motive de claritate și de raționalizare, să se codifice regulamentul menționat. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 930/2000 al Comisiei din 4 mai 2000 privind stabilirea regulilor de aplicare legate de eligibilitatea denumirilor soiurilor de plante agricole și specii de legume (3) a fost modificat de mai multe ori și în mod substanțial (4). Este necesar, pentru motive de claritate și de raționalizare, să se codifice regulamentul menționat.

| (2) | Directivele 2002/53/CE și 2002/55/CE stabilesc reguli generale în ceea ce privește eligibilitatea denumirilor soiurilor prin trimitere la articolul 63 din Regulamentul (CE) nr. 2100/94 din 27 iulie 1994 de instituire a unui sistem de protecție comunitară a soiurilor de plante (5). |
| --- | --- |

(2)

Directivele 2002/53/CE și 2002/55/CE stabilesc reguli generale în ceea ce privește eligibilitatea denumirilor soiurilor prin trimitere la articolul 63 din Regulamentul (CE) nr. 2100/94 din 27 iulie 1994 de instituire a unui sistem de protecție comunitară a soiurilor de plante (5).

| (3) | În scopul aplicării Directivelor 2002/53/CE și 2002/55/CE, este necesar să se stabilească reguli detaliate de aplicare a criteriilor stabilite la articolul 63 din Regulamentul (CE) nr. 2100/94, în special în ceea ce privește impedimentele privitoare la desemnarea denumirii soiului, după cum se prevede la alineatele (3) și (4). În prima etapă, aceste reguli detaliate se limitează la următoarele impedimente:






  — | dreptul anterior al unei terțe părți exclude utilizarea denumirii soiului; |
| --- | --- | --- |

(3)

În scopul aplicării Directivelor 2002/53/CE și 2002/55/CE, este necesar să se stabilească reguli detaliate de aplicare a criteriilor stabilite la articolul 63 din Regulamentul (CE) nr. 2100/94, în special în ceea ce privește impedimentele privitoare la desemnarea denumirii soiului, după cum se prevede la alineatele (3) și (4). În prima etapă, aceste reguli detaliate se limitează la următoarele impedimente:

—

dreptul anterior al unei terțe părți exclude utilizarea denumirii soiului;

| — | dificultăți privind recunoașterea și reproducerea; |
| --- | --- |

—

dificultăți privind recunoașterea și reproducerea;

| — | denumiri care sunt identice sau care pot fi confundate cu denumirea soiului unui alt soi; |
| --- | --- |

—

denumiri care sunt identice sau care pot fi confundate cu denumirea soiului unui alt soi;

| — | denumiri care sunt identice sau care pot fi confundate cu alte denumiri; |
| --- | --- |

—

denumiri care sunt identice sau care pot fi confundate cu alte denumiri;

| — | inducere în eroare sau apariția confuziei în ceea ce privește caracteristicile soiului sau alte particularități. |
| --- | --- |

—

inducere în eroare sau apariția confuziei în ceea ce privește caracteristicile soiului sau alte particularități.

| (4) | Măsurile prevăzute prin prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru semințe și material de înmulțire pentru agricultură, horticultură și silvicultură, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute prin prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru semințe și material de înmulțire pentru agricultură, horticultură și silvicultură,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

În scopul aplicării primului paragraf al articolului 9 alineatul (6) din Directiva 2002/53/CE și primul paragraf al articolului 9 alineatul (6) din Directiva 2002/55/CE, prezentul regulament stabilește reguli detaliate de aplicare a anumitor criterii prevăzute la articolul 63 din Regulamentul (CE) nr. 2100/94 privind eligibilitatea denumirilor soiurilor.

Articolul 2

(1)   În cazul unui drept anterior al unei părți terțe care ia forma unei mărci înregistrate, folosirea unei denumiri de soiuri pe teritoriul Comunității se consideră a fi exclusă de către notificarea autorității competente, în vederea aprobării denumirii de soiuri, a unei mărci care a fost înregistrată într-unul sau mai multe state membre sau la nivel comunitar, înainte de aprobarea denumirii de soiuri și care este identică sau similară cu denumirea de soiuri și este înregistrată pentru produse identice sau similare cu soiul de plante în cauză.

(2)   În cazul dreptului anterior al unui terț care ia forma unei indicații geografice sau a unei denumiri de origine a produselor agricole și a produselor alimentare, se consideră că utilizarea unei denumiri de soiuri pe teritoriul Comunității este interzisă dacă această denumire constituie o încălcare a articolului 13 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (6) în ceea ce privește indicația geografică sau denumirea de origine protejată într-un stat membru sau în Comunitate în temeiul articolului 3 alineatul (3), articolului 5 alineatul (4) al doilea paragraf, articolului 5 alineatul (6), articolului 6 și articolului 7 alineatul (4) din respectivul regulament sau al fostului articol 17 din Regulamentul (CEE) nr. 2081/92 al Consiliului (7), pentru produsele identice sau similare cu soiul de plantă în cauză.

(3)   Interdicția prevăzută la alineatul (2), care afectează utilizarea unei denumiri de soiuri din cauza unui drept anterior, se poate remedia cu acordul scris al titularului dreptului anterior în ceea ce privește utilizarea denumirii pentru soiul obținut, cu condiția ca acest acord să nu fie susceptibil de a induce în eroare publicul în ceea ce privește originea veritabilă a produsului.

(4)   În cazul unui drept anterior al solicitantului privind întreaga sau o parte din denumirea propusă, articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2100/94 se aplică mutatis mutandis.

Articolul 3

(1)   O denumire de soiuri se consideră dificil de recunoscut sau reprodus de către utilizatorii săi în următoarele cazuri:

| (a) | când se prezintă sub forma unui „nume fantezist”:






  (i) | constă într-o singură literă; |
| --- | --- | --- |

(a)

când se prezintă sub forma unui „nume fantezist”:

(i)

constă într-o singură literă;

| (ii) | este alcătuită sau conține ca entitate separată o serie de litere ce formează un cuvânt care nu se poate pronunța într-o limbă oficială a Comunității; totuși, atunci când această serie este o abreviere consacrată, aceasta trebuie să se limiteze la două grupe de câte trei caractere cel mult, situate la fiecare extremitate a denumirii; |
| --- | --- |

(ii)

este alcătuită sau conține ca entitate separată o serie de litere ce formează un cuvânt care nu se poate pronunța într-o limbă oficială a Comunității; totuși, atunci când această serie este o abreviere consacrată, aceasta trebuie să se limiteze la două grupe de câte trei caractere cel mult, situate la fiecare extremitate a denumirii;

| (iii) | conține o cifră, exceptând cazul în care aceasta face parte integrantă din nume sau când aceasta indică faptul că soiul face sau va face parte dintr-o serie numerotată de soiuri înrudite prin modul lor de obținere; |
| --- | --- |

(iii)

conține o cifră, exceptând cazul în care aceasta face parte integrantă din nume sau când aceasta indică faptul că soiul face sau va face parte dintr-o serie numerotată de soiuri înrudite prin modul lor de obținere;

| (iv) | este alcătuită din mai mult de trei cuvinte sau elemente, în afară de cazul în care succesiunea termenilor o face ușor de recunoscut sau de reprodus; |
| --- | --- |

(iv)

este alcătuită din mai mult de trei cuvinte sau elemente, în afară de cazul în care succesiunea termenilor o face ușor de recunoscut sau de reprodus;

| (v) | conține sau este alcătuită dintr-un cuvânt sau element foarte lung; |
| --- | --- |

(v)

conține sau este alcătuită dintr-un cuvânt sau element foarte lung;

| (vi) | conține un semn de punctuație sau alt simbol, un amestec de majuscule și minuscule (cu excepția cazului în care prima literă este o majusculă, iar celelalte sunt minuscule), un indice, un exponent sau un desen; |
| --- | --- |

(vi)

conține un semn de punctuație sau alt simbol, un amestec de majuscule și minuscule (cu excepția cazului în care prima literă este o majusculă, iar celelalte sunt minuscule), un indice, un exponent sau un desen;

| (b) | când se prezintă sub forma unui „cod”:






  (i) | este alcătuită doar dintr-unul sau mai multe numere, cu excepția cazului în care este vorba despre o linie încrucișată sau despre tipuri de soiuri similare; |
| --- | --- | --- |

(b)

când se prezintă sub forma unui „cod”:

(i)

este alcătuită doar dintr-unul sau mai multe numere, cu excepția cazului în care este vorba despre o linie încrucișată sau despre tipuri de soiuri similare;

| (ii) | este alcătuită dintr-o singură literă; |
| --- | --- |

(ii)

este alcătuită dintr-o singură literă;

| (iii) | conține mai mult de 10 litere sau litere și numere; |
| --- | --- |

(iii)

conține mai mult de 10 litere sau litere și numere;

| (iv) | conține mai mult de patru grupuri diferite, formate dintr-o literă sau mai multe litere și dintr-un număr sau mai multe numere; |
| --- | --- |

(iv)

conține mai mult de patru grupuri diferite, formate dintr-o literă sau mai multe litere și dintr-un număr sau mai multe numere;

| (v) | conține un semn de punctuație sau un alt simbol, un indice, un exponent sau un desen. |
| --- | --- |

(v)

conține un semn de punctuație sau un alt simbol, un indice, un exponent sau un desen.

(2)   La prezentarea propunerii pentru denumirea soiului, solicitantul trebuie să indice dacă denumirea propusă va fi prezentată sub forma unui „nume fantezist” sau a unui „cod”.

(3)   Dacă solicitantul nu face nicio declarație cu privire la forma denumirii propuse, aceasta va fi considerată ca fiind un „nume fantezist”.

Articolul 4

Când se evaluează dacă o denumire este identică cu cea a altui soi sau dacă există riscul de a fi confundată cu aceasta, se aplică următoarele dispoziții:

| (a) | prin „poate fi confundată cu” se înțelege în special o denumire de soiuri care diferă doar printr-o literă sau unul sau mai multe accente de denumirea soiului unei specii înrudite, oficial autorizată pentru a fi comercializată în cadrul Comunității, Spațiului Economic European sau în cadrul unei părți contractante la Convenția internațională pentru protecția noilor soiuri de plante (UPOV), sau este subiectul unui drept de denumire a unui soi în cadrul teritoriilor menționate anterior. Cu toate acestea, prezenta dispoziție nu se aplică în cazul unei diferențe de o singură literă într-o abreviere consacrată care constituie o entitate separată de cea a denumirii soiului sau atunci când diferența de o singură literă este suficientă pentru a face o distincție clară între denumire și celelalte denumiri de soiuri deja înregistrate. Prezenta dispoziție nu se aplică nici în cazul unei diferențe de două sau mai multe litere, cu excepția cazului în care se schimbă numai ordinea a două litere sau în cazul unei diferențe de o cifră în cadrul numerelor (atunci când un număr este autorizat într-un nume fantezist).
  Fără a aduce atingere articolului 6, primul paragraf nu se aplică în cazul denumirii unui soi care se prezintă sub forma unui cod, dacă denumirea soiului de referință este, de asemenea, sub forma unui cod. O diferență de un singur caracter, de o singură literă sau de o singură cifră este considerată a fi o distincție suficientă între două coduri. Atunci când se compară denumirile sub formă de coduri nu se iau în calcul spațiile; |
| --- | --- |

(a)

prin „poate fi confundată cu” se înțelege în special o denumire de soiuri care diferă doar printr-o literă sau unul sau mai multe accente de denumirea soiului unei specii înrudite, oficial autorizată pentru a fi comercializată în cadrul Comunității, Spațiului Economic European sau în cadrul unei părți contractante la Convenția internațională pentru protecția noilor soiuri de plante (UPOV), sau este subiectul unui drept de denumire a unui soi în cadrul teritoriilor menționate anterior. Cu toate acestea, prezenta dispoziție nu se aplică în cazul unei diferențe de o singură literă într-o abreviere consacrată care constituie o entitate separată de cea a denumirii soiului sau atunci când diferența de o singură literă este suficientă pentru a face o distincție clară între denumire și celelalte denumiri de soiuri deja înregistrate. Prezenta dispoziție nu se aplică nici în cazul unei diferențe de două sau mai multe litere, cu excepția cazului în care se schimbă numai ordinea a două litere sau în cazul unei diferențe de o cifră în cadrul numerelor (atunci când un număr este autorizat într-un nume fantezist).

Fără a aduce atingere articolului 6, primul paragraf nu se aplică în cazul denumirii unui soi care se prezintă sub forma unui cod, dacă denumirea soiului de referință este, de asemenea, sub forma unui cod. O diferență de un singur caracter, de o singură literă sau de o singură cifră este considerată a fi o distincție suficientă între două coduri. Atunci când se compară denumirile sub formă de coduri nu se iau în calcul spațiile;

| (b) | termenul „specii înrudite” va avea înțelesul din definiția inclusă în anexa I; |
| --- | --- |

(b)

termenul „specii înrudite” va avea înțelesul din definiția inclusă în anexa I;

| (c) | prin „soi care nu mai există” se înțelege un soi care nu mai este comercializat; |
| --- | --- |

(c)

prin „soi care nu mai există” se înțelege un soi care nu mai este comercializat;

| (d) | prin „registru oficial al soiurilor de plante” se înțelege catalogul comun al soiurilor de plante agricole sau speciilor de legume sau orice alt registru alcătuit și păstrat de către Biroul comunitar al soiurilor de plante sau de către un organism oficial al statelor membre ale Comunității, al spațiului economic european sau al unei părți care a încheiat un contract cu UPOV; |
| --- | --- |

(d)

prin „registru oficial al soiurilor de plante” se înțelege catalogul comun al soiurilor de plante agricole sau speciilor de legume sau orice alt registru alcătuit și păstrat de către Biroul comunitar al soiurilor de plante sau de către un organism oficial al statelor membre ale Comunității, al spațiului economic european sau al unei părți care a încheiat un contract cu UPOV;

| (e) | prin „soi a cărui denumire nu a dobândit o semnificație specială” se înțelege un soi a cărui denumire, într-o anumită perioadă, a fost înscrisă într-un registru oficial al soiurilor de plante și astfel a dobândit o semnificație specială, dar a pierdut această caracteristică la expirarea unei perioade de zece ani după ștergerea din registru. |
| --- | --- |

(e)

prin „soi a cărui denumire nu a dobândit o semnificație specială” se înțelege un soi a cărui denumire, într-o anumită perioadă, a fost înscrisă într-un registru oficial al soiurilor de plante și astfel a dobândit o semnificație specială, dar a pierdut această caracteristică la expirarea unei perioade de zece ani după ștergerea din registru.

Articolul 5

Denumirile care sunt utilizate în mod curent pentru comercializarea bunurilor sau cele care nu trebuie să fie utilizate în virtutea altor dispoziții se aplică în special:

| (a) | denumirilor de monede sau altor termeni asociați cu greutăți și măsuri; |
| --- | --- |

(a)

denumirilor de monede sau altor termeni asociați cu greutăți și măsuri;

| (b) | expresiilor care nu se folosesc, conform legislației, în altele scopuri decât cele prevăzute de respectiva legislație. |
| --- | --- |

(b)

expresiilor care nu se folosesc, conform legislației, în altele scopuri decât cele prevăzute de respectiva legislație.

Articolul 6

O denumire de soiuri poate să inducă în eroare sau să producă confuzie dacă:

| (a) | creează falsa impresie că soiul posedă caracteristici speciale sau o valoare specială; |
| --- | --- |

(a)

creează falsa impresie că soiul posedă caracteristici speciale sau o valoare specială;

| (b) | creează falsa impresie că soiul este înrudit sau derivă dintr-un alt soi specific; |
| --- | --- |

(b)

creează falsa impresie că soiul este înrudit sau derivă dintr-un alt soi specific;

| (c) | se referă la o caracteristică sau valoare specifică într-o manieră care creează falsa impresie că numai acel soi le posedă, când de fapt alte soiuri ale aceleiași specii pot să posede aceleași caracteristici sau aceeași valoare; |
| --- | --- |

(c)

se referă la o caracteristică sau valoare specifică într-o manieră care creează falsa impresie că numai acel soi le posedă, când de fapt alte soiuri ale aceleiași specii pot să posede aceleași caracteristici sau aceeași valoare;

| (d) | sugerează, pe baza asemănării sale cu o marcă binecunoscută, alta decât o marcă înregistrată sau denumire de soiuri, că este vorba de alt soi sau dă impresia greșită privind identitatea solicitantului, responsabil cu păstrarea soiului sau a amelioratorului; |
| --- | --- |

(d)

sugerează, pe baza asemănării sale cu o marcă binecunoscută, alta decât o marcă înregistrată sau denumire de soiuri, că este vorba de alt soi sau dă impresia greșită privind identitatea solicitantului, responsabil cu păstrarea soiului sau a amelioratorului;

| (e) | conține sau este alcătuită din termenii următori:






  (i) | comparative sau superlative; |
| --- | --- | --- |

(e)

conține sau este alcătuită din termenii următori:

(i)

comparative sau superlative;

| (ii) | denumirea botanică sau denumirea comună a unei specii fie din grupul „speciilor de plante agricole”, fie din grupul „speciilor de legume” căruia îi aparține soiul; |
| --- | --- |

(ii)

denumirea botanică sau denumirea comună a unei specii fie din grupul „speciilor de plante agricole”, fie din grupul „speciilor de legume” căruia îi aparține soiul;

| (iii) | numele unei persoane fizice sau juridice sau o trimitere, dând astfel falsa impresie privind identitatea solicitantului, responsabil cu păstrarea soiului sau a amelioratorului; |
| --- | --- |

(iii)

numele unei persoane fizice sau juridice sau o trimitere, dând astfel falsa impresie privind identitatea solicitantului, responsabil cu păstrarea soiului sau a amelioratorului;

| (f) | aceasta conține o denumire geografică ce ar putea induce în eroare publicul în ceea ce privește caracteristicile sau valoarea soiului. |
| --- | --- |

(f)

aceasta conține o denumire geografică ce ar putea induce în eroare publicul în ceea ce privește caracteristicile sau valoarea soiului.

Articolul 7

Denumirile vegetale care au fost acceptate sub formă de cod sunt în mod clar indicate ca atare în catalogul oficial al statelor membre pentru soiurile de plante oficial recunoscute sau în catalogul comun, prin următoarea notă explicativă: „denumire de soiuri aprobată sub formă de cod”.

Articolul 8

Regulamentul (CE) nr. 930/2000 se abrogă.

Trimiterile la regulamentul abrogat se înțeleg ca trimiteri la prezentul regulament și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa III.

Articolul 9

(1)   Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(2)   Prezentul regulament nu se aplică denumirilor soiurilor care au fost propuse de către solicitant autorității competente pentru aprobare, înainte de 25 mai 2000.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 22 iulie 2009.

Pentru Comisie

Androulla VASSILIOU

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 193, 20.7.2002, p. 1.

1

(2)  JO L 193, 20.7.2002, p. 33.

2

(3)  JO L 108, 5.5.2000, p. 3.

3

(4)  A se vedea anexa II.

4

(5)  JO L 227, 1.9.1994, p. 1.

5

(6)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

6

(7)  JO L 208, 24.7.1992, p. 1.

7

---

ANEXA I

SPECII ÎNRUDITE

Termenul „specii înrudite”, la care se face referire în articolul 4 litera (b), va avea următorul înțeles:

| (a) | în cazul în care există mai mult de o clasă în cadrul unui gen, se aplică lista claselor de la punctul 1; |
| --- | --- |

(a)

în cazul în care există mai mult de o clasă în cadrul unui gen, se aplică lista claselor de la punctul 1;

| (b) | în cazul în care clasele cuprind mai mult de un gen, se aplică lista claselor de la punctul 2; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care clasele cuprind mai mult de un gen, se aplică lista claselor de la punctul 2;

| (c) | ca regulă generală, pentru genurile și speciile care nu sunt acoperite de lista claselor de la punctele 1 și 2, un gen este considerat a fi o clasă. |
| --- | --- |

(c)

ca regulă generală, pentru genurile și speciile care nu sunt acoperite de lista claselor de la punctele 1 și 2, un gen este considerat a fi o clasă.

1.   Clase în cadrul unui gen

| Clase | Denumirile științifice |
| --- | --- |
| Clasa 1.1 | Brassica oleracea |
| Clasa 1.2 | Brassica, altele decât Brassica oleracea |
| Clasa 2.1 | Beta vulgaris – sfeclă de zahăr, sfeclă furajeră |
| Clasa 2.2 | Beta vulgaris – sfeclă roșie, inclusiv sfeclă Cheltenham, sfeclă de pețiol sau mangold |
| Clasa 2.3 | Beta, altele decât clasele 2.1 și 2.2 |
| Clasa 3.1 | Cucumis sativus |
| Clasa 3.2 | Cucumis melo |
| Clasa 3.3 | Cucumis, altele decât clasele 3.1 și 3.2 |
| Clasa 4.1 | Solanum tuberosum |
| Clasa 4.2 | Solanum, altele decât clasa 4.1 |

Clase

Denumirile științifice

Clasa 1.1

Brassica oleracea

Clasa 1.2

Brassica, altele decât Brassica oleracea

Clasa 2.1

Beta vulgaris – sfeclă de zahăr, sfeclă furajeră

Clasa 2.2

Beta vulgaris – sfeclă roșie, inclusiv sfeclă Cheltenham, sfeclă de pețiol sau mangold

Clasa 2.3

Beta, altele decât clasele 2.1 și 2.2

Clasa 3.1

Cucumis sativus

Clasa 3.2

Cucumis melo

Clasa 3.3

Cucumis, altele decât clasele 3.1 și 3.2

Clasa 4.1

Solanum tuberosum

Clasa 4.2

Solanum, altele decât clasa 4.1

2.   Clase cuprinzând mai mult decât un gen

| Clase | Denumirile științifice |
| --- | --- |
| Clasa 201 | Secale, Triticale, Triticum |
| Clasa 203 (1) | Agrostis, Dactylis, Festuca, Festulolium, Lolium, Phalaris, Phleum și Poa |
| Clasa 204 (1) | Lotus, Medicago, Ornithopus, Onobrychis, Trifolium |
| Clasa 205 | Cichorium, Lactuca |

Clase

Denumirile științifice

Clasa 201

Secale, Triticale, Triticum

Clasa 203 (1)

Agrostis, Dactylis, Festuca, Festulolium, Lolium, Phalaris, Phleum și Poa

Clasa 204 (1)

Lotus, Medicago, Ornithopus, Onobrychis, Trifolium

Clasa 205

Cichorium, Lactuca

---

(1)  Clasele 203 și 204 nu sunt stabilite exclusiv pe baza speciilor înrudite.

---

ANEXA II

Regulamentul abrogat și lista modificărilor ulterioare

| Regulamentul (CE) nr. 930/2000 al Comisiei | (JO L 108, 5.5.2000, p. 3). |
| --- | --- |
| Regulamentul (CE) nr. 1831/2004 al Comisiei | (JO L 321, 22.10.2004, p. 29). |
| Regulamentul (CE) nr. 920/2007 al Comisiei | (JO L 201, 2.8.2007, p. 3). |

Regulamentul (CE) nr. 930/2000 al Comisiei

(JO L 108, 5.5.2000, p. 3).

Regulamentul (CE) nr. 1831/2004 al Comisiei

(JO L 321, 22.10.2004, p. 29).

Regulamentul (CE) nr. 920/2007 al Comisiei

(JO L 201, 2.8.2007, p. 3).

---

ANEXA III

Tabel de corespondență

| Regulamentul (CE) nr. 930/2000 | Prezentul regulament |
| --- | --- |
| Articolul 1 | Articolul 1 |
| Articolul 2 | Articolul 2 |
| Articolul 3 | Articolul 3 |
| Articolul 4 | Articolul 4 |
| Articolul 5 litera (a) | Articolul 5 litera (a) |
| Articolul 5 litera (c) | Articolul 5 litera (b) |
| Articolul 6 literele (a)-(d) | Articolul 6 literele (a)-(d) |
| Articolul 6 litera (e) subpunctele (i) și (ii) | Articolul 6 litera (e) subpunctele (i) și (ii) |
| Articolul 6 litera (e) subpunctul (iv) | Articolul 6 litera (e) subpunctul (iii) |
| Articolul 6 litera (f) | Articolul 6 litera (f) |
| Articolul 7 | Articolul 7 |
| — | Articolul 8 |
| Articolul 8 | Articolul 9 |
| Anexa | Anexa I |
| — | Anexele II și III |

Regulamentul (CE) nr. 930/2000

Prezentul regulament

Articolul 1

Articolul 1

Articolul 2

Articolul 2

Articolul 3

Articolul 3

Articolul 4

Articolul 4

Articolul 5 litera (a)

Articolul 5 litera (a)

Articolul 5 litera (c)

Articolul 5 litera (b)

Articolul 6 literele (a)-(d)

Articolul 6 literele (a)-(d)

Articolul 6 litera (e) subpunctele (i) și (ii)

Articolul 6 litera (e) subpunctele (i) și (ii)

Articolul 6 litera (e) subpunctul (iv)

Articolul 6 litera (e) subpunctul (iii)

Articolul 6 litera (f)

Articolul 6 litera (f)

Articolul 7

Articolul 7

—

Articolul 8

Articolul 8

Articolul 9

Anexa

Anexa I

—

Anexele II și III

---

| 23.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 191/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 191/15

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 638/2009 AL COMISIEI

din 22 iulie 2009

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1145/2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 637/2008 al Consiliului în ceea ce privește programele naționale de restructurare pentru sectorul bumbacului

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 637/2008 al Consiliului din 23 iunie 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 și de stabilire a programelor naționale de restructurare pentru sectorul bumbacului (1), în special articolul 9,

întrucât:

| (1) | Articolul 4 alineatul (1) paragraful al doilea din Regulamentul (CE) nr. 637/2008, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 472/2009 (2), introduce posibilitatea ca statele membre să depună un proiect de program unic de restructurare modificat cu durata de opt ani. Este necesară adaptarea normelor de aplicare la această posibilitate. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 4 alineatul (1) paragraful al doilea din Regulamentul (CE) nr. 637/2008, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 472/2009 (2), introduce posibilitatea ca statele membre să depună un proiect de program unic de restructurare modificat cu durata de opt ani. Este necesară adaptarea normelor de aplicare la această posibilitate.

| (2) | Având în vedere o posibilă prelungire a duratei programelor, trebuie mărit procentul maxim care poate fi plătit sub formă de avansuri. Trebuie specificate condițiile de eliberare a garanțiilor legate de aceste avansuri și trebuie indicat clar faptul că nu este nevoie de garanții pentru avansurile plătite după executarea completă a sarcinilor corespunzătoare. |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere o posibilă prelungire a duratei programelor, trebuie mărit procentul maxim care poate fi plătit sub formă de avansuri. Trebuie specificate condițiile de eliberare a garanțiilor legate de aceste avansuri și trebuie indicat clar faptul că nu este nevoie de garanții pentru avansurile plătite după executarea completă a sarcinilor corespunzătoare.

| (3) | În vederea asigurării unui tratament nediscriminatoriu al egrenorilor, controalele prevăzute la articolul 7 alineatul (1) paragraful al doilea din Regulamentul (CE) nr. 1145/2008 (3) al Comisiei trebuie să acopere toate măsurile menționate la articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 637/2008. |
| --- | --- |

(3)

În vederea asigurării unui tratament nediscriminatoriu al egrenorilor, controalele prevăzute la articolul 7 alineatul (1) paragraful al doilea din Regulamentul (CE) nr. 1145/2008 (3) al Comisiei trebuie să acopere toate măsurile menționate la articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 637/2008.

| (4) | În plus, trebuie specificată responsabilitatea statelor membre de a verifica respectarea angajamentului de a nu utiliza unitatea de producție în scopul egrenării bumbacului pe parcursul unei perioade de 10 ani începând din momentul aprobării cererii de dezafectare. |
| --- | --- |

(4)

În plus, trebuie specificată responsabilitatea statelor membre de a verifica respectarea angajamentului de a nu utiliza unitatea de producție în scopul egrenării bumbacului pe parcursul unei perioade de 10 ani începând din momentul aprobării cererii de dezafectare.

| (5) | În vederea optimizării efectelor programelor de restructurare, este necesar ca statelor membre să li se acorde o flexibilitate mai mare în ceea ce privește stabilirea sumei ajutorului pentru dezafectare pe tonă de bumbac neegrenat, luându-se astfel în considerare eterogenitatea industriei de egrenare și evitându-se, totodată, în orice caz, acordarea unei compensări excesive. |
| --- | --- |

(5)

În vederea optimizării efectelor programelor de restructurare, este necesar ca statelor membre să li se acorde o flexibilitate mai mare în ceea ce privește stabilirea sumei ajutorului pentru dezafectare pe tonă de bumbac neegrenat, luându-se astfel în considerare eterogenitatea industriei de egrenare și evitându-se, totodată, în orice caz, acordarea unei compensări excesive.

| (6) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1145/2008 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1145/2008 ar trebui modificat în consecință.

| (7) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 1145/2008 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 6 se modifică după cum urmează:






  (a) | Alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Pentru măsurile menționate la articolul 7 alineatul (1) literele (a), (b), (d) și (e) din Regulamentul (CE) nr. 637/2008, statele membre pot plăti beneficiarului unul sau mai multe avansuri. Suma totală a tuturor avansurilor nu depășește 87,5 % din cheltuielile eligibile.
  Plata unui avans este condiționată de constituirea unei garanții având o valoare echivalentă cu 120 % din valoarea avansului în cauză.
  Odată ce au fost îndeplinite condițiile de executare a unei măsuri și au fost efectuate controalele prevăzute la articolul 7 alineatul (1) paragrafele al doilea și al treilea, garanțiile se eliberează și orice alte plăți suplimentare nu sunt condiționate de constituirea unei garanții.”; |
| --- | --- | --- |

1.

Articolul 6 se modifică după cum urmează:

(a)

Alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Pentru măsurile menționate la articolul 7 alineatul (1) literele (a), (b), (d) și (e) din Regulamentul (CE) nr. 637/2008, statele membre pot plăti beneficiarului unul sau mai multe avansuri. Suma totală a tuturor avansurilor nu depășește 87,5 % din cheltuielile eligibile.

Plata unui avans este condiționată de constituirea unei garanții având o valoare echivalentă cu 120 % din valoarea avansului în cauză.

Odată ce au fost îndeplinite condițiile de executare a unei măsuri și au fost efectuate controalele prevăzute la articolul 7 alineatul (1) paragrafele al doilea și al treilea, garanțiile se eliberează și orice alte plăți suplimentare nu sunt condiționate de constituirea unei garanții.”;

| (b) | Alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   Toate plățile menționate la alineatele (1) și (2) care vizează o anumită cerere se efectuează cel târziu:






  (a) | până la data de 30 iunie din al patrulea an de la anul termenului de depunere a proiectelor de programe de restructurare pe patru ani, după cum se prevede la articolul 4 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 637/2008; |
| --- | --- | --- |

(b)

Alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Toate plățile menționate la alineatele (1) și (2) care vizează o anumită cerere se efectuează cel târziu:

(a)

până la data de 30 iunie din al patrulea an de la anul termenului de depunere a proiectelor de programe de restructurare pe patru ani, după cum se prevede la articolul 4 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 637/2008;

| (b) | până la data de 30 iunie din al optulea an de la anul termenului de depunere a proiectelor de programe de restructurare pe opt ani, după cum se prevede la articolul 4 alineatul (1) paragraful al doilea din Regulamentul (CE) nr. 637/2008. |
| --- | --- |

(b)

până la data de 30 iunie din al optulea an de la anul termenului de depunere a proiectelor de programe de restructurare pe opt ani, după cum se prevede la articolul 4 alineatul (1) paragraful al doilea din Regulamentul (CE) nr. 637/2008.

Plățile pentru primul an al primei perioade de programare se efectuează cu începere de la 16 octombrie 2009.”

| 2. | Articolul 7 alineatul (1) se modifică după cum urmează:






  (a) | Al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Pentru măsurile menționate la articolul 7 alineatul (1) literele (a), (b), (d) și (e) din Regulamentul (CE) nr. 637/2008, înainte de efectuarea unei plăți finale, statele membre efectuează controale la fabricile, unitățile de producție și beneficiarii care primesc ajutor în cadrul programului de restructurare, pentru a verifica dacă au fost îndeplinite toate condițiile necesare pentru obținerea ajutorului și dacă s-au luat toate măsurile prevăzute la articolul 7 alineatul (1) literele (a), (b), (d) și (e) din regulamentul menționat.” |
| --- | --- | --- |

2.

Articolul 7 alineatul (1) se modifică după cum urmează:

(a)

Al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Pentru măsurile menționate la articolul 7 alineatul (1) literele (a), (b), (d) și (e) din Regulamentul (CE) nr. 637/2008, înainte de efectuarea unei plăți finale, statele membre efectuează controale la fabricile, unitățile de producție și beneficiarii care primesc ajutor în cadrul programului de restructurare, pentru a verifica dacă au fost îndeplinite toate condițiile necesare pentru obținerea ajutorului și dacă s-au luat toate măsurile prevăzute la articolul 7 alineatul (1) literele (a), (b), (d) și (e) din regulamentul menționat.”

| (b) | Se adaugă următorul al patrulea paragraf:
  „Statele membre verifică respectarea angajamentului prevăzut la articolul 10 alineatul (1) litera (e).” |
| --- | --- |

(b)

Se adaugă următorul al patrulea paragraf:

„Statele membre verifică respectarea angajamentului prevăzut la articolul 10 alineatul (1) litera (e).”

| 3. | La articolul 10 alineatul (1), litera (e) se înlocuiește cu următorul text:






  „(e) | angajamentul scris de a nu utiliza unitatea sau unitățile de producție în scopul egrenării bumbacului pe parcursul unei perioade de 10 ani de la aprobarea cererii menționate la litera (b).”; |
| --- | --- | --- |

3.

La articolul 10 alineatul (1), litera (e) se înlocuiește cu următorul text:

„(e)

angajamentul scris de a nu utiliza unitatea sau unitățile de producție în scopul egrenării bumbacului pe parcursul unei perioade de 10 ani de la aprobarea cererii menționate la litera (b).”;

| 4. | La articolul 11 alineatul (2), suma de „100 EUR” se înlocuiește cu „190 EUR”. |
| --- | --- |

4.

La articolul 11 alineatul (2), suma de „100 EUR” se înlocuiește cu „190 EUR”.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 22 iulie 2009.

Pentru Comisie

Mariann FISCHER BOEL

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 178, 5.7.2008, p. 1.

1

(2)  JO L 144, 9.6.2009, p. 1.

2

(3)  JO L 308, 19.11.2008, p. 17.

3

---

| 23.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 191/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 191/17

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 639/2009 AL COMISIEI

din 22 iulie 2009

de stabilire a normelor de implementare a Regulamentului (CE) nr. 73/2009 al Consiliului în ceea ce privește ajutorul specific

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 73/2009 al Consiliului din 19 ianuarie 2009 de stabilire a unor norme comune pentru sistemele de ajutor direct pentru agricultori în cadrul politicii agricole comune și de instituire a anumitor sisteme de ajutor pentru agricultori, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1290/2005, (CE) nr. 247/2006, (CE) nr. 378/2007 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 (1), în special articolul 68 alineatul (7), articolul 69 alineatul (6) primul paragraf litera (a), articolul 69 alineatul (7) al patrulea paragraf, articolul 71 alineatul (6) al doilea paragraf, articolul 71 alineatul (10) și articolul 142 literele (c) și (q),

întrucât:

| (1) | Titlul III capitolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 prevede acordarea unui ajutor specific agricultorilor. Trebuie stabilite norme de implementare a capitolului respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Titlul III capitolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 prevede acordarea unui ajutor specific agricultorilor. Trebuie stabilite norme de implementare a capitolului respectiv.

| (2) | În conformitate cu articolul 68 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, trebuie să existe compatibilitate între ajutorul specific acordat în temeiul articolului respectiv și alte măsuri de sprijin comunitar sau măsuri finanțate de ajutoarele de stat. În vederea gestionării corecte a schemelor, măsurile similare nu trebuie finanțate de două ori, atât în temeiul schemelor de ajutor specific, cât și în temeiul altor scheme de sprijin comunitar. De altfel, având în vedere diversele posibilități de implementare a ajutorului specific, responsabilitatea de a asigura compatibilitatea trebuie să revină statelor membre, în conformitate cu decizia de implementare a măsurilor de ajutor specific pe care o iau acestea, în cadrul prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 73/2009 și în conformitate cu condițiile prevăzute de prezentul regulament. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 68 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, trebuie să existe compatibilitate între ajutorul specific acordat în temeiul articolului respectiv și alte măsuri de sprijin comunitar sau măsuri finanțate de ajutoarele de stat. În vederea gestionării corecte a schemelor, măsurile similare nu trebuie finanțate de două ori, atât în temeiul schemelor de ajutor specific, cât și în temeiul altor scheme de sprijin comunitar. De altfel, având în vedere diversele posibilități de implementare a ajutorului specific, responsabilitatea de a asigura compatibilitatea trebuie să revină statelor membre, în conformitate cu decizia de implementare a măsurilor de ajutor specific pe care o iau acestea, în cadrul prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 73/2009 și în conformitate cu condițiile prevăzute de prezentul regulament.

| (3) | În conformitate cu articolul 71 alineatul (10) și cu articolul 140 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, statele membre prezintă Comisiei informații detaliate cu privire la măsurile luate pentru implementarea, în special, a articolelor 68 și 72 din respectivul regulament. Prin urmare, trebuie avută în vedere specificarea termenelor și a conținutului acestor informații, astfel încât Comisia să poată monitoriza implementarea acestor măsuri. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 71 alineatul (10) și cu articolul 140 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, statele membre prezintă Comisiei informații detaliate cu privire la măsurile luate pentru implementarea, în special, a articolelor 68 și 72 din respectivul regulament. Prin urmare, trebuie avută în vedere specificarea termenelor și a conținutului acestor informații, astfel încât Comisia să poată monitoriza implementarea acestor măsuri.

| (4) | Ajutorul specific nu trebuie să reprezinte o compensație acordată agricultorilor pentru respectarea cerințelor juridice, dat fiind că aceștia au obligația permanentă de a le respecta. |
| --- | --- |

(4)

Ajutorul specific nu trebuie să reprezinte o compensație acordată agricultorilor pentru respectarea cerințelor juridice, dat fiind că aceștia au obligația permanentă de a le respecta.

| (5) | În conformitate cu articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, ajutorul specific se poate acorda pentru tipuri specifice de agricultură care sunt importante pentru protejarea sau ameliorarea mediului. Pentru a da statelor membre libertate de acțiune și, totodată, pentru a garanta buna gestionare a măsurilor, responsabilitatea de a defini tipurile specifice de agricultură trebuie să le revină statelor membre, măsurile trebuind să urmărească obținerea unor beneficii de mediu semnificative și măsurabile. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, ajutorul specific se poate acorda pentru tipuri specifice de agricultură care sunt importante pentru protejarea sau ameliorarea mediului. Pentru a da statelor membre libertate de acțiune și, totodată, pentru a garanta buna gestionare a măsurilor, responsabilitatea de a defini tipurile specifice de agricultură trebuie să le revină statelor membre, măsurile trebuind să urmărească obținerea unor beneficii de mediu semnificative și măsurabile.

| (6) | În conformitate cu articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, ajutorul specific se poate acorda pentru îmbunătățirea calității produselor agricole. Pentru a sprijini statele membre, trebuie stabilită o listă indicativă a condițiilor care trebuie îndeplinite. |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, ajutorul specific se poate acorda pentru îmbunătățirea calității produselor agricole. Pentru a sprijini statele membre, trebuie stabilită o listă indicativă a condițiilor care trebuie îndeplinite.

| (7) | În conformitate cu articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (iii) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, ajutorul specific se poate acorda pentru îmbunătățirea comercializării produselor agricole, sub rezerva dispozițiilor articolului 68 alineatul (2) litera (c) din regulamentul respectiv, care prevede că ajutorul trebuie să satisfacă criteriile stabilite la articolele 2-5 din Regulamentul (CE) nr. 3/2008 al Consiliului din 17 decembrie 2007 privind acțiunile de informare și promovare pentru produsele agricole pe piața internă și în țările terțe (2). Trebuie avută în vedere specificarea conținutului măsurilor eligibile, precum și a dispozițiilor aplicabile ale Regulamentului (CE) nr. 501/2008 al Comisiei din 5 iunie 2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 3/2008 al Consiliului privind acțiunile de informare și promovare pentru produsele agricole pe piața internă și în țările terțe (3). |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (iii) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, ajutorul specific se poate acorda pentru îmbunătățirea comercializării produselor agricole, sub rezerva dispozițiilor articolului 68 alineatul (2) litera (c) din regulamentul respectiv, care prevede că ajutorul trebuie să satisfacă criteriile stabilite la articolele 2-5 din Regulamentul (CE) nr. 3/2008 al Consiliului din 17 decembrie 2007 privind acțiunile de informare și promovare pentru produsele agricole pe piața internă și în țările terțe (2). Trebuie avută în vedere specificarea conținutului măsurilor eligibile, precum și a dispozițiilor aplicabile ale Regulamentului (CE) nr. 501/2008 al Comisiei din 5 iunie 2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 3/2008 al Consiliului privind acțiunile de informare și promovare pentru produsele agricole pe piața internă și în țările terțe (3).

| (8) | În conformitate cu articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, ajutorul specific se poate acorda pentru realizarea unor standarde sporite de bunăstare a animalelor. Pentru a realiza standarde sporite de bunăstare a animalelor trebuie să li se încredințeze statelor membre responsabilitatea de a institui un sistem care să permită o evaluare a planurilor solicitantului care dorește să abordeze diverse aspecte ale bunăstării animalelor. |
| --- | --- |

(8)

În conformitate cu articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, ajutorul specific se poate acorda pentru realizarea unor standarde sporite de bunăstare a animalelor. Pentru a realiza standarde sporite de bunăstare a animalelor trebuie să li se încredințeze statelor membre responsabilitatea de a institui un sistem care să permită o evaluare a planurilor solicitantului care dorește să abordeze diverse aspecte ale bunăstării animalelor.

| (9) | În conformitate cu articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (v) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, ajutorul specific se poate acorda pentru activități agricole specifice care conduc la beneficii suplimentare de agromediu. În temeiul articolului 68 alineatul (2) litera (a), ajutorul se poate acorda numai în cazul în care a fost aprobat de Comisie. Prin urmare, trebuie avută în vedere precizarea în detaliu a cadrului care trebuie respectat de statele membre la elaborarea criteriilor de eligibilitate pentru ajutorul respectiv. De asemenea, trebuie avută în vedere stabilirea procedurii de notificare, evaluare și aprobare a măsurii de către Comisie. |
| --- | --- |

(9)

În conformitate cu articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (v) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, ajutorul specific se poate acorda pentru activități agricole specifice care conduc la beneficii suplimentare de agromediu. În temeiul articolului 68 alineatul (2) litera (a), ajutorul se poate acorda numai în cazul în care a fost aprobat de Comisie. Prin urmare, trebuie avută în vedere precizarea în detaliu a cadrului care trebuie respectat de statele membre la elaborarea criteriilor de eligibilitate pentru ajutorul respectiv. De asemenea, trebuie avută în vedere stabilirea procedurii de notificare, evaluare și aprobare a măsurii de către Comisie.

| (10) | În conformitate cu articolul 68 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, ajutorul specific se poate acorda pentru a compensa dezavantaje specifice care îi afectează pe agricultorii din sectoare specifice, în regiunile vulnerabile din punct de vedere economic sau sensibile din punct de vedere ecologic sau pentru tipuri de agricultură vulnerabile din punct de vedere economic, utilizate în sectoarele respective. Pentru a da statelor membre libertate de acțiune și, totodată, pentru a garanta buna gestionare a măsurilor, trebuie să li se încredințeze statelor membre responsabilitatea de a defini regiunile și/sau tipurile de agricultură eligibile pentru ajutor și de a stabili nivelul corespunzător. Pentru a evita perturbarea pieței, plățile nu trebuie însă să se bazeze pe fluctuațiile prețurilor pieței sau să fie echivalente cu un sistem de plăți compensatorii, prin care statele membre plătesc agricultorilor ajutorul pentru agricultura națională pe baza diferenței dintre un preț indicativ și prețul de pe piața internă. |
| --- | --- |

(10)

În conformitate cu articolul 68 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, ajutorul specific se poate acorda pentru a compensa dezavantaje specifice care îi afectează pe agricultorii din sectoare specifice, în regiunile vulnerabile din punct de vedere economic sau sensibile din punct de vedere ecologic sau pentru tipuri de agricultură vulnerabile din punct de vedere economic, utilizate în sectoarele respective. Pentru a da statelor membre libertate de acțiune și, totodată, pentru a garanta buna gestionare a măsurilor, trebuie să li se încredințeze statelor membre responsabilitatea de a defini regiunile și/sau tipurile de agricultură eligibile pentru ajutor și de a stabili nivelul corespunzător. Pentru a evita perturbarea pieței, plățile nu trebuie însă să se bazeze pe fluctuațiile prețurilor pieței sau să fie echivalente cu un sistem de plăți compensatorii, prin care statele membre plătesc agricultorilor ajutorul pentru agricultura națională pe baza diferenței dintre un preț indicativ și prețul de pe piața internă.

| (11) | În conformitate cu articolul 68 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, ajutorul specific se poate acorda în regiunile care fac obiectul programelor de restructurare și/sau de dezvoltare, cu scopul de a se asigura împotriva abandonului de teren și/sau de a compensa dezavantaje specifice pentru agricultorii din zonele în cauză. Trebuie prevăzute, în special, dispoziții cu privire la stabilirea unor cuantumuri de referință per agricultor eligibil, la alocarea drepturilor de plată și la calcularea majorării valorii acestora, precum și la controlul programelor de către statele membre, care trebuie să corespundă, în scopul menținerii compatibilității, cu dispozițiile privind alocarea cuantumurilor din rezerva națională. |
| --- | --- |

(11)

În conformitate cu articolul 68 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, ajutorul specific se poate acorda în regiunile care fac obiectul programelor de restructurare și/sau de dezvoltare, cu scopul de a se asigura împotriva abandonului de teren și/sau de a compensa dezavantaje specifice pentru agricultorii din zonele în cauză. Trebuie prevăzute, în special, dispoziții cu privire la stabilirea unor cuantumuri de referință per agricultor eligibil, la alocarea drepturilor de plată și la calcularea majorării valorii acestora, precum și la controlul programelor de către statele membre, care trebuie să corespundă, în scopul menținerii compatibilității, cu dispozițiile privind alocarea cuantumurilor din rezerva națională.

| (12) | În conformitate cu articolul 68 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, ajutorul specific se poate acorda sub formă de contribuții la primele pentru asigurarea culturilor, animalelor și plantelor. Trebuie stabilit un cadru normativ minim în care statele membre să prevadă, în conformitate cu legislația națională, norme de definire a modului de alocare a contribuției financiare la primele pentru asigurarea culturilor, animalelor și plantelor, pentru a garanta că respectivele contribuții sunt menținute la un nivel corespunzător, asigurându-se, totodată, salvgardarea intereselor comunității agricole. |
| --- | --- |

(12)

În conformitate cu articolul 68 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, ajutorul specific se poate acorda sub formă de contribuții la primele pentru asigurarea culturilor, animalelor și plantelor. Trebuie stabilit un cadru normativ minim în care statele membre să prevadă, în conformitate cu legislația națională, norme de definire a modului de alocare a contribuției financiare la primele pentru asigurarea culturilor, animalelor și plantelor, pentru a garanta că respectivele contribuții sunt menținute la un nivel corespunzător, asigurându-se, totodată, salvgardarea intereselor comunității agricole.

| (13) | Articolul 68 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 conține dispoziții foarte detaliate cu privire la ajutorul specific acordat, prin intermediul unor contribuții financiare la fonduri mutuale, pentru despăgubirea agricultorilor pentru anumite pierderi economice cauzate de boli ale animalelor și plantelor, precum și de incidente de mediu. Trebuie stabilit un cadru normativ minim în care statele membre să prevadă, în conformitate cu legislația națională, norme de definire a modului de organizare a contribuției financiare la fondurile mutuale, pentru a garanta că respectivele contribuții sunt menținute la un nivel corespunzător, asigurându-se, totodată, salvgardarea intereselor comunității agricole. |
| --- | --- |

(13)

Articolul 68 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 conține dispoziții foarte detaliate cu privire la ajutorul specific acordat, prin intermediul unor contribuții financiare la fonduri mutuale, pentru despăgubirea agricultorilor pentru anumite pierderi economice cauzate de boli ale animalelor și plantelor, precum și de incidente de mediu. Trebuie stabilit un cadru normativ minim în care statele membre să prevadă, în conformitate cu legislația națională, norme de definire a modului de organizare a contribuției financiare la fondurile mutuale, pentru a garanta că respectivele contribuții sunt menținute la un nivel corespunzător, asigurându-se, totodată, salvgardarea intereselor comunității agricole.

| (14) | Cuantumurile menționate la articolul 69 alineatul (6) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 trebuie calculate de Comisie în conformitate cu alineatul (7) din același articol. Prin urmare, trebuie ca, pentru fiecare stat membru, să se stabilească cuantumurile respective, precum și condițiile aplicabile pentru revizuirea acestor cuantumuri de către Comisie. |
| --- | --- |

(14)

Cuantumurile menționate la articolul 69 alineatul (6) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 trebuie calculate de Comisie în conformitate cu alineatul (7) din același articol. Prin urmare, trebuie ca, pentru fiecare stat membru, să se stabilească cuantumurile respective, precum și condițiile aplicabile pentru revizuirea acestor cuantumuri de către Comisie.

| (15) | Întrucât anumite dispoziții privind ajutorul specific, prevăzute la articolul 69 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, devin aplicabile la 1 august 2009, normele corespunzătoare trebuie să se aplice cât mai curând posibil după adoptarea acestora. |
| --- | --- |

(15)

Întrucât anumite dispoziții privind ajutorul specific, prevăzute la articolul 69 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, devin aplicabile la 1 august 2009, normele corespunzătoare trebuie să se aplice cât mai curând posibil după adoptarea acestora.

| (16) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare privind plățile directe, |
| --- | --- |

(16)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare privind plățile directe,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

NORME GENERALE

Articolul 1

Definiții

În sensul prezentului regulament:

| (a) | „măsuri de ajutor specific” înseamnă măsuri de implementare a ajutorului specific prevăzut la articolul 68 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009; |
| --- | --- |

(a)

„măsuri de ajutor specific” înseamnă măsuri de implementare a ajutorului specific prevăzut la articolul 68 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009;

| (b) | „alte instrumente de sprijin comunitar” înseamnă:






  (i) | măsurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului din 20 septembrie 2005 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) (4), de Regulamentul (CE) nr. 509/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind specialitățile tradiționale garantate din produse agricole și alimentare (5), de Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (6), de Regulamentul (CE) nr. 834/2007 al Consiliului din28 iunie 2007 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice, precum și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2092/91 (7), de Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (8) și de Regulamentul (CE) nr. 3/2008 al Consiliului; și |
| --- | --- | --- |

(b)

„alte instrumente de sprijin comunitar” înseamnă:

(i)

măsurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului din 20 septembrie 2005 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) (4), de Regulamentul (CE) nr. 509/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind specialitățile tradiționale garantate din produse agricole și alimentare (5), de Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (6), de Regulamentul (CE) nr. 834/2007 al Consiliului din28 iunie 2007 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice, precum și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2092/91 (7), de Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (8) și de Regulamentul (CE) nr. 3/2008 al Consiliului; și

| (ii) | măsuri finanțate de Fondul european de garantare agricolă, în temeiul articolului 3 din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 al Consiliului din 21 iunie 2005 privind finanțarea politicii agricole comune (9), inclusiv măsuri din domeniul veterinar și al sănătății plantelor. |
| --- | --- |

(ii)

măsuri finanțate de Fondul european de garantare agricolă, în temeiul articolului 3 din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 al Consiliului din 21 iunie 2005 privind finanțarea politicii agricole comune (9), inclusiv măsuri din domeniul veterinar și al sănătății plantelor.

Articolul 2

Eligibilitatea pentru măsurile de ajutor specific

(1)   Statele membre stabilesc criteriile de eligibilitate pentru măsurile de ajutor specific în conformitate cu cadrul prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 73/2009 și cu dispozițiile prezentului regulament.

(2)   Statele membre implementează prezentul regulament, în special alineatul (1), în conformitate cu criteriile obiective și astfel încât să asigure un tratament echitabil în rândul agricultorilor și să evite perturbarea pieței și denaturarea concurenței.

Articolul 3

Compatibilitate și cumularea ajutorului

(1)   Statele membre asigură compatibilitatea între:

| (a) | măsurile de ajutor specific și măsurile implementate în temeiul altor instrumente de sprijin comunitar; |
| --- | --- |

(a)

măsurile de ajutor specific și măsurile implementate în temeiul altor instrumente de sprijin comunitar;

| (b) | diverse măsuri de ajutor specific; |
| --- | --- |

(b)

diverse măsuri de ajutor specific;

| (c) | măsurile de ajutor specific și măsurile finanțate de ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

(c)

măsurile de ajutor specific și măsurile finanțate de ajutoarele de stat.

Statele membre se asigură, în mod special, că măsurile de ajutor specific nu perturbă buna funcționare a măsurilor implementate în temeiul altor instrumente de sprijin comunitar sau a măsurilor finanțate de ajutoarele de stat.

(2)   În cazul în care un ajutor acordat în temeiul unei măsuri de ajutor specific se poate acorda și în temeiul unei măsuri implementate în cadrul altor instrumente de sprijin comunitar sau în temeiul unei alte măsuri de ajutor specific, statele membre se asigură că agricultorul poate beneficia de ajutor pentru o anumită operațiune numai în temeiul unei singure măsuri.

Articolul 4

Condiții aplicabile măsurilor de ajutor

(1)   Măsurile de ajutor specific nu reprezintă o compensație pentru respectarea obligațiilor și, în special, a cerințelor legale în materie de gestionare și a standardelor privind bunele condiții agricole și de mediu, prevăzute în anexele II și, respectiv, III la Regulamentul (CE) nr. 73/2009, sau a celorlalte dispoziții menționate la articolul 39 alineatul (3) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005.

(2)   Măsurile de ajutor specific nu pot servi la finanțarea taxelor.

(3)   Statele membre se asigură că măsurile de ajutor specific pe care le implementează pot fi verificate și controlate.

Articolul 5

Informarea Comisiei

(1)   Statele membre informează Comisia cu privire la măsurile de ajutor specific pe care intenționează să le aplice, până la data de 1 august a anului anterior primului an de aplicare al respectivei măsuri.

Conținutul informațiilor se stabilește în conformitate cu anexa I partea A, cu excepția măsurilor de ajutor specific pentru activități agricole specifice care conduc la beneficii suplimentare de agromediu, al căror conținut se stabilește în conformitate cu anexa I partea B.

(2)   Statele membre informează Comisia cu privire la orice decizie luată până la 1 august 2009, în conformitate cu articolul 136 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009.

(3)   Statele membre informează anual Comisia cu privire la plățile acordate agricultorilor per măsură și per sector, până la data de 15 septembrie a anului următor celui în raport cu care se acordă plățile.

(4)   Raportul anual cu privire la implementarea articolului 71 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, pe care statele membre trebuie să îl prezinte Comisiei, se trimite până la data de 15 septembrie a fiecărui an și conține informațiile enumerate în anexa II la prezentul regulament.

(5)   Statele membre trimit Comisiei, până la 1 octombrie 2012, un raport privind măsurile de ajutor specific implementate în 2009, 2010 și 2011, impactul acestora asupra obiectivelor stabilite și problemele cu care s-au confruntat.

CAPITOLUL II

NORME SPECIFICE

Articolul 6

Tipuri specifice de agricultură care sunt importante pentru protejarea sau ameliorarea mediului

Statele membre definesc tipurile specifice de agricultură care sunt importante pentru protejarea și ameliorarea mediului, pentru care se prevede o plată anuală suplimentară la articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009. Aceste tipuri specifice de agricultură conduc la beneficii de mediu semnificative și măsurabile.

Articolul 7

Îmbunătățirea calității produselor agricole

Plata anuală suplimentară pentru îmbunătățirea calității produselor agricole, prevăzută la articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, le poate permite agricultorilor, în special:

| (a) | să îndeplinească condițiile necesare pentru a adera la schemele comunitare de calitate alimentară, după cum se prevede la articolul 68 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 și în regulamentele următoare: Regulamentul (CE) nr. 1898/2006 al Comisiei din 14 decembrie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (10), Regulamentul (CE) nr. 1216/2007 al Comisiei din 18 octombrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 509/2006 al Consiliului privind specialitățile tradiționale garantate din produse agricole și alimentare (11), Regulamentul (CE) nr. 889/2008 al Comisiei din 5 septembrie 2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 834/2007 al Consiliului privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice în ceea ce privește producția ecologică, etichetarea și controlul (12) și Regulamentul (CE) nr. 114/2009 al Comisiei din 6 februarie 2009 de stabilire a unor măsuri tranzitorii pentru aplicarea Regulamentului (CE) nr. 479/2008 al Consiliului în ceea ce privește trimiterile la vinurile cu denumire de origine protejată și indicație geografică protejată (13); sau |
| --- | --- |

(a)

să îndeplinească condițiile necesare pentru a adera la schemele comunitare de calitate alimentară, după cum se prevede la articolul 68 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 și în regulamentele următoare: Regulamentul (CE) nr. 1898/2006 al Comisiei din 14 decembrie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (10), Regulamentul (CE) nr. 1216/2007 al Comisiei din 18 octombrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 509/2006 al Consiliului privind specialitățile tradiționale garantate din produse agricole și alimentare (11), Regulamentul (CE) nr. 889/2008 al Comisiei din 5 septembrie 2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 834/2007 al Consiliului privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice în ceea ce privește producția ecologică, etichetarea și controlul (12) și Regulamentul (CE) nr. 114/2009 al Comisiei din 6 februarie 2009 de stabilire a unor măsuri tranzitorii pentru aplicarea Regulamentului (CE) nr. 479/2008 al Consiliului în ceea ce privește trimiterile la vinurile cu denumire de origine protejată și indicație geografică protejată (13); sau

| (b) | să adere la scheme private sau naționale de certificare a calității alimentare. |
| --- | --- |

(b)

să adere la scheme private sau naționale de certificare a calității alimentare.

În cazul în care măsurile de ajutor specific se acordă în scopul aplicării literei (b) de la primul paragraf, se aplică mutatis mutandis cerințele articolului 22 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1974/2006 al Comisiei din 15 decembrie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului privind sprijinul pentru dezvoltarea rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) (14).

Articolul 8

Îmbunătățirea comercializării produselor agricole

(1)   Plata anuală suplimentară acordată agricultorului pentru îmbunătățirea comercializării produselor agricole, prevăzută la articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (iii) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, îi încurajează pe agricultori să îmbunătățească comercializarea produselor lor agricole prin asigurarea unei mai bune informări cu privire la calitatea sau la caracteristicile produselor sau ale metodelor de producție utilizate și/sau a unei mai bune promovări a acestora.

(2)   Articolele 4, 5 și 6 din Regulamentul (CE) nr. 501/2008, precum și anexele I și II la acesta se aplică mutatis mutandis.

Articolul 9

Realizarea unor standarde sporite de bunăstare a animalelor

(1)   La stabilirea condițiilor de eligibilitate pentru acordarea ajutorului specific agricultorilor care aplică standarde sporite de bunăstare a animalelor, prevăzute la articolul 68 alineatul (1) litera (a) paragraful (iv) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, statele membre țin seama, dacă este cazul, de următoarele aspecte:

| (a) | tipul de agricultură; |
| --- | --- |

(a)

tipul de agricultură;

| (b) | mărimea exploatației din punct de vedere al densității sau al numărului de animale și al forței de muncă; și |
| --- | --- |

(b)

mărimea exploatației din punct de vedere al densității sau al numărului de animale și al forței de muncă; și

| (c) | sistemul de gestionare agricolă aplicabil. |
| --- | --- |

(c)

sistemul de gestionare agricolă aplicabil.

(2)   Standardele sporite de bunăstare a animalelor sunt standardele care depășesc cerințele minime prevăzute de legislația comunitară și națională aplicabilă, în special dispozițiile menționate la partea C din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 73/2009. Standardele respective pot include standardele îmbunătățite menționate la articolul 27 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 1974/2006.

Articolul 10

Activități agricole specifice care conduc la beneficii suplimentare de agromediu

(1)   La stabilirea condițiilor de eligibilitate pentru acordarea ajutorului specific agricultorilor care realizează activități agricole specifice care duc la beneficii suplimentare de agromediu, prevăzute la articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (v) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, statele membre iau în considerare, în special, următoarele aspecte:

| (a) | obiectivele de mediu din regiunea în care urmează să se aplice măsura; și |
| --- | --- |

(a)

obiectivele de mediu din regiunea în care urmează să se aplice măsura; și

| (b) | ajutoarele deja acordate în temeiul altor instrumente de sprijin comunitar sau al măsurilor finanțate de ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

(b)

ajutoarele deja acordate în temeiul altor instrumente de sprijin comunitar sau al măsurilor finanțate de ajutoarele de stat.

(2)   Articolul 27 alineatele (2)-(6), (8), (9) și (13), articolul 48 și articolul 53 din Regulamentul (CE) nr. 1974/2006 se aplică mutatis mutandis ajutorului specific acordat agricultorilor care realizează activități agricole specifice ce conduc la beneficii suplimentare de agromediu.

(3)   Comisia verifică dacă măsurile de ajutor specific propuse în favoarea agricultorilor care realizează activități agricole specifice ce conduc la beneficii suplimentare de agromediu, notificate de către statele membre, sunt conforme cu Regulamentul (CE) nr. 73/2009 și cu prezentul regulament.

În cazul în care consideră că măsurile propuse sunt conforme cu regulamentele respective, Comisia aprobă măsurile în temeiul articolului 62 alineatul (2) litera (a) punctul (ii) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, în termen de patru luni de la primirea informațiilor comunicate în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din prezentul regulament.

În cazul în care consideră că măsurile propuse nu sunt conforme cu regulamentele respective, Comisia solicită statului membru să revizuiască aceste măsuri în consecință și să le notifice Comisiei. Comisia aprobă măsurile în cazul în care consideră că acestea au fost revizuite în mod corespunzător.

Articolul 11

Dezavantaje specifice care îi afectează pe agricultorii din sectoarele lactatelor, cărnii de vită și mânzat, de oaie și de capră și orezului

(1)   La stabilirea condițiilor de eligibilitate pentru ajutorul specific acordat pentru a compensa dezavantaje specifice care îi afectează pe agricultori în sectoarele lactatelor, cărnii de vită și mânzat, de oaie și de capră și orezului, în regiunile vulnerabile din punct de vedere economic sau sensibile din punct de vedere ecologic sau, în aceleași sectoare, pentru tipurile de agricultură vulnerabile din punct de vedere economic, în temeiul articolului 68 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, statele membre definesc regiunile vulnerabile din punct de vedere economic și/sau sensibile din punct de vedere ecologic și/sau tipurile de agricultură vulnerabile din punct de vedere economic, eligibile pentru ajutor, luând în considerare, în special, structurile și condițiile de producție pertinente.

(2)   Ajutorul specific nu poate să se bazeze pe fluctuațiile prețurilor pieței sau să fie echivalent cu un sistem de plăți compensatorii.

Articolul 12

Regiuni care fac obiectul programelor de restructurare și/sau de dezvoltare

(1)   Condițiile de eligibilitate aplicabile măsurilor de ajutor specific în favoarea regiunilor care fac obiectul programelor de restructurare și/sau de dezvoltare, cu scopul de a se asigura împotriva abandonului de teren și/sau de a compensa dezavantaje specifice pentru agricultorii din zonele în cauză, prevăzute la articolul 68 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 se referă, în special, la:

| (a) | modul de stabilire a sumelor individuale de referință care se acordă agricultorilor eligibili; și |
| --- | --- |

(a)

modul de stabilire a sumelor individuale de referință care se acordă agricultorilor eligibili; și

| (b) | programele de restructurare și/sau de dezvoltare și/sau condițiile de aprobare a acestora. |
| --- | --- |

(b)

programele de restructurare și/sau de dezvoltare și/sau condițiile de aprobare a acestora.

(2)   Un agricultor care nu beneficiază de niciun drept la plată și care solicită ajutorul menționat la alineatul (1) nu poate primi decât un număr de drepturi la plată mai mic sau egal cu numărul de hectare pe care le deține (în proprietate sau în arendă) la data respectivă.

Un agricultor care beneficiază de drepturi la plată și care solicită ajutorul menționat la alineatul (1) nu poate primi decât un număr de drepturi la plată mai mic sau egal cu numărul de hectare pe care le deține (în proprietate sau în arendă) la data respectivă.

Valoarea unitară a fiecărui drept la plată pe care agricultorul îl deține deja poate fi majorată.

Valoarea fiecărui drept la plată primit în conformitate cu prezentul alineat, cu excepția celui de-al treilea paragraf, se calculează prin împărțirea cuantumului individual de referință stabilit de statul membru la numărul de drepturi menționate în paragraful precedent.

(3)   Majorarea cuantumului per hectar în cadrul schemei de plată unică pe suprafață menționată la articolul 131 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 se stabilește prin împărțirea cuantumului de referință al agricultorului la numărul de hectare eligibile pe care acesta le declară pentru a beneficia de plată în cadrul schemei de plată unică pe suprafață.

(4)   Statele membre se asigură că dezavantajele specifice care îi afectează pe agricultorii din regiunile care fac obiectul programelor de restructurare și/sau de dezvoltare, pentru care se acordă ajutorul specific, nu sunt despăgubiți, în același scop, în temeiul niciunei alte prevederi ale programelor respective.

Articolul 13

Asigurarea culturilor, a animalelor și a plantelor

(1)   Statele membre stabilesc condițiile pe care trebuie să le îndeplinească contractele pentru a fi eligibile pentru ajutorul specific acordat sub formă de contribuții la primele pentru asigurarea culturilor, a animalelor și a plantelor, în conformitate cu articolul 68 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009.

(2)   În contracte se stipulează:

| (a) | riscurile specifice pentru care se efectuează asigurarea; |
| --- | --- |

(a)

riscurile specifice pentru care se efectuează asigurarea;

| (b) | pierderile economice specifice acoperite; și |
| --- | --- |

(b)

pierderile economice specifice acoperite; și

| (c) | prima plătită, excluzând taxele. |
| --- | --- |

(c)

prima plătită, excluzând taxele.

(3)   Contractele nu acoperă decât producția unui singur an. În cazul în care durata unui contract include perioade din doi ani calendaristici, statele membre se asigură că despăgubirea nu se acordă de două ori în temeiul aceluiași contract.

(4)   Statele membre adoptă regulile care urmează să se aplice la stabilirea modului de calculare a proporției în care a fost distrusă producția medie anuală a unui agricultor, în conformitate cu articolul 70 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009.

(5)   Agricultorul comunică în fiecare an statului membru numărul poliței de asigurare pe care o deține și transmite o copie a contractului, precum și dovada achitării primei.

Articolul 14

Fonduri mutuale pentru bolile animalelor și ale plantelor și pentru incidentele de mediu

(1)   Normele definite de statele membre, în conformitate cu articolul 71 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, cu privire la fondurile mutuale care pot beneficia de contribuții financiare pentru boli ale animalelor și ale plantelor și pentru incidente de mediu, menționate la articolul 68 alineatul (1) litera (e) din regulamentul respectiv, se referă, printre altele, în special, la următoarele aspecte:

| (a) | condițiile de finanțare a fondului mutual; |
| --- | --- |

(a)

condițiile de finanțare a fondului mutual;

| (b) | apariția unor boli ale animalelor sau ale plantelor sau a unor incidente de mediu care pot duce la acordarea unor despăgubiri agricultorilor, inclusiv aria geografică, dacă este cazul; |
| --- | --- |

(b)

apariția unor boli ale animalelor sau ale plantelor sau a unor incidente de mediu care pot duce la acordarea unor despăgubiri agricultorilor, inclusiv aria geografică, dacă este cazul;

| (c) | criteriile pe baza cărora se stabilește dacă un anumit eveniment atrage după sine plătirea unei despăgubiri agricultorilor; |
| --- | --- |

(c)

criteriile pe baza cărora se stabilește dacă un anumit eveniment atrage după sine plătirea unei despăgubiri agricultorilor;

| (d) | metodele de calculare a costurilor suplimentare care constituie pierderi economice în temeiul articolului 71 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009; |
| --- | --- |

(d)

metodele de calculare a costurilor suplimentare care constituie pierderi economice în temeiul articolului 71 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009;

| (e) | calcularea costurilor administrative menționate la articolul 71 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009; |
| --- | --- |

(e)

calcularea costurilor administrative menționate la articolul 71 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009;

| (f) | orice limitări impuse costurilor care sunt eligibile pentru o contribuție financiară, aplicate în temeiul articolului 71 alineatul (7) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 73/2009; |
| --- | --- |

(f)

orice limitări impuse costurilor care sunt eligibile pentru o contribuție financiară, aplicate în temeiul articolului 71 alineatul (7) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 73/2009;

| (g) | o procedură de acreditare a unui anumit fond mutual în temeiul legislației naționale; |
| --- | --- |

(g)

o procedură de acreditare a unui anumit fond mutual în temeiul legislației naționale;

| (h) | norme procedurale; și |
| --- | --- |

(h)

norme procedurale; și

| (i) | auditurile de conformitate și de închidere a conturilor al căror obiect îl vor face fondurile mutuale în urma acreditării. |
| --- | --- |

(i)

auditurile de conformitate și de închidere a conturilor al căror obiect îl vor face fondurile mutuale în urma acreditării.

(2)   În cazul în care sursa despăgubirii financiare care urmează să fie plătită din fondul mutual este un împrumut comercial, durata minimă a acestuia va fi de 1 an, iar durata maximă, de 5 ani.

(3)   Statele membre asigură informarea comunităților agricole în legătură cu următoarele aspecte:

| (a) | toate fondurile mutuale acreditate; |
| --- | --- |

(a)

toate fondurile mutuale acreditate;

| (b) | condițiile de afiliere la un anumit fond mutual; și |
| --- | --- |

(b)

condițiile de afiliere la un anumit fond mutual; și

| (c) | modalitățile de finanțare ale fondurilor mutuale. |
| --- | --- |

(c)

modalitățile de finanțare ale fondurilor mutuale.

Articolul 15

Dispoziții financiare aplicabile măsurilor de ajutor specific

(1)   Cuantumurile menționate la articolul 69 alineatul (6) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 sunt stabilite în anexa III la prezentul regulament.

(2)   În sensul articolului 69 alineatul (7) al patrulea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, statele membre pot solicita, până la data de 1 august a oricărui an calendaristic începând cu 2010, o revizuire a cuantumurilor menționate la alineatul (1) al prezentului articol, în cazul în care cuantumul rezultat din aplicarea calculului prevăzut la articolul 69 alineatul (7) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 pentru exercițiul financiar în cauză diferă cu mai mult de 20 % față de cuantumul stabilit în anexa III.

Cuantumurile revizuite prevăzute de Comisie se aplică începând cu anul calendaristic următor celui în care se prezintă cererea de revizuire.

CAPITOLUL III

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 16

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 22 iulie 2009.

Pentru Comisie

Mariann FISCHER BOEL

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 30, 31.1.2009, p. 16.

1

(2)  JO L 3, 5.1.2008, p. 1.

2

(3)  JO L 147, 6.6.2008, p. 3.

3

(4)  JO L 277, 21.10.2005, p. 1.

4

(5)  JO L 93, 31.3.2006, p. 1.

5

(6)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

6

(7)  JO L 189, 20.7.2007, p. 1.

7

(8)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

8

(9)  JO L 209, 11.8.2005, p. 1.

9

(10)  JO L 369, 23.12.2006, p. 1.

10

(11)  JO L 275, 19.10.2007, p. 3.

11

(12)  JO L 250, 18.9.2008, p. 1.

12

(13)  JO L 38, 7.2.2009, p. 26.

13

(14)  JO L 368, 23.12.2006, p. 15.

14

---

ANEXA I

Conținutul informațiilor care trebuie comunicate Comisiei în temeiul articolului 5 alineatul (1)

PARTEA A

Pentru toate măsurile de ajutor specific, cu excepția măsurilor aplicabile activităților agricole specifice care conduc la beneficii suplimentare de agromediu, informațiile trebuie să conțină:

| — | titlul fiecărei măsuri, cu trimitere la dispozițiile corespunzătoare ale articolului 68 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009; |
| --- | --- |

—

titlul fiecărei măsuri, cu trimitere la dispozițiile corespunzătoare ale articolului 68 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009;

| — | o descriere a fiecărei măsuri, incluzând cel puțin:






  (a) | sectoarele în cauză; |
| --- | --- | --- |

—

o descriere a fiecărei măsuri, incluzând cel puțin:

(a)

sectoarele în cauză;

| (b) | durata măsurii; |
| --- | --- |

(b)

durata măsurii;

| (c) | obiectivele acesteia; |
| --- | --- |

(c)

obiectivele acesteia;

| (d) | condițiile de eligibilitate aplicabile; |
| --- | --- |

(d)

condițiile de eligibilitate aplicabile;

| (e) | un nivel indicativ al ajutorului; |
| --- | --- |

(e)

un nivel indicativ al ajutorului;

| (f) | cuantumul total stabilit pentru măsura respectivă; |
| --- | --- |

(f)

cuantumul total stabilit pentru măsura respectivă;

| (g) | informațiile necesare pentru stabilirea plafoanelor bugetare aferente; și |
| --- | --- |

(g)

informațiile necesare pentru stabilirea plafoanelor bugetare aferente; și

| (h) | sursa finanțării; |
| --- | --- |

(h)

sursa finanțării;

| — | eventualele măsuri existente, aplicate în temeiul altor scheme de ajutoare comunitare sau al măsurilor finanțate de ajutoarele de stat, în aceeași regiune și în același sector ca și măsura de ajutor specific și, dacă este cazul, delimitarea acestor măsuri; |
| --- | --- |

—

eventualele măsuri existente, aplicate în temeiul altor scheme de ajutoare comunitare sau al măsurilor finanțate de ajutoarele de stat, în aceeași regiune și în același sector ca și măsura de ajutor specific și, dacă este cazul, delimitarea acestor măsuri;

| — | dacă este cazul, o descriere:






  (a) | a tipurilor specifice de agricultură care sunt importante pentru protejarea și ameliorarea mediului, menționate la articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009; |
| --- | --- | --- |

—

dacă este cazul, o descriere:

(a)

a tipurilor specifice de agricultură care sunt importante pentru protejarea și ameliorarea mediului, menționate la articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009;

| (b) | a standardelor sporite de bunăstare a animalelor, menționate la articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009; |
| --- | --- |

(b)

a standardelor sporite de bunăstare a animalelor, menționate la articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009;

| (c) | a regiunilor vulnerabile din punct de vedere economic și/sau sensibile din punct de vedere ecologic și/sau a tipurilor de agricultură vulnerabile din punct de vedere economic, menționate la articolul 68 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, precum și a nivelurilor actuale ale producției, menționate la articolul 68 alineatul (3) din regulamentul respectiv; |
| --- | --- |

(c)

a regiunilor vulnerabile din punct de vedere economic și/sau sensibile din punct de vedere ecologic și/sau a tipurilor de agricultură vulnerabile din punct de vedere economic, menționate la articolul 68 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, precum și a nivelurilor actuale ale producției, menționate la articolul 68 alineatul (3) din regulamentul respectiv;

| (d) | a regiunilor care fac obiectul programelor de restructurare și/sau de dezvoltare, menționate la articolul 68 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009. |
| --- | --- |

(d)

a regiunilor care fac obiectul programelor de restructurare și/sau de dezvoltare, menționate la articolul 68 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009.

PARTEA B

Pentru toate măsurile de ajutor specific aplicabile activităților agricole specifice care conduc la beneficii suplimentare de agromediu, informațiile trebuie să conțină:

| — | titlul măsurii; |
| --- | --- |

—

titlul măsurii;

| — | regiunea geografică în care se aplică măsura; |
| --- | --- |

—

regiunea geografică în care se aplică măsura;

| — | o descriere a măsurii propuse și a impactului preconizat al acesteia asupra mediului, din perspectiva necesităților și a priorităților de mediu, precum și a unor obiective specifice care pot fi verificate; |
| --- | --- |

—

o descriere a măsurii propuse și a impactului preconizat al acesteia asupra mediului, din perspectiva necesităților și a priorităților de mediu, precum și a unor obiective specifice care pot fi verificate;

| — | justificarea intervenției, obiectivele, domeniul de aplicare și acțiunile, indicatorii, obiectivele cuantificate și, dacă este cazul, beneficiarii; |
| --- | --- |

—

justificarea intervenției, obiectivele, domeniul de aplicare și acțiunile, indicatorii, obiectivele cuantificate și, dacă este cazul, beneficiarii;

| — | criteriile și normele administrative menite să garanteze faptul că operațiunile nu beneficiază de sprijin și din partea altor scheme de ajutoare comunitare; |
| --- | --- |

—

criteriile și normele administrative menite să garanteze faptul că operațiunile nu beneficiază de sprijin și din partea altor scheme de ajutoare comunitare;

| — | documentele justificative menționate la articolul 48 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1974/2006, care permit Comisiei verificarea compatibilității și a caracterului plauzibil al calculelor; |
| --- | --- |

—

documentele justificative menționate la articolul 48 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1974/2006, care permit Comisiei verificarea compatibilității și a caracterului plauzibil al calculelor;

| — | o descriere detaliată a implementării, la nivel național, a cerințelor minime pentru utilizarea îngrășămintelor și a produselor de protecție a plantelor și a altor cerințe obligatorii pertinente, menționate la punctul 5.3.2.1 din partea A a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1974/2006; |
| --- | --- |

—

o descriere detaliată a implementării, la nivel național, a cerințelor minime pentru utilizarea îngrășămintelor și a produselor de protecție a plantelor și a altor cerințe obligatorii pertinente, menționate la punctul 5.3.2.1 din partea A a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1974/2006;

| — | o descriere a metodologiei și a ipotezelor și parametrilor agronomici (inclusiv descrierea cerințelor minime menționate la articolul 39 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 care corespund fiecărui tip particular de angajament) utilizați ca punct de referință pentru calculele care justifică: (a) costurile suplimentare și (b) pierderile de venituri care rezultă din angajamentele luate; dacă este cazul, metodologia respectivă ține seama de ajutoarele acordate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 73/2009; dacă este cazul, metoda de conversie utilizată pentru alte unități, în conformitate cu articolul 27 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1974/2006; |
| --- | --- |

—

o descriere a metodologiei și a ipotezelor și parametrilor agronomici (inclusiv descrierea cerințelor minime menționate la articolul 39 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 care corespund fiecărui tip particular de angajament) utilizați ca punct de referință pentru calculele care justifică: (a) costurile suplimentare și (b) pierderile de venituri care rezultă din angajamentele luate; dacă este cazul, metodologia respectivă ține seama de ajutoarele acordate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 73/2009; dacă este cazul, metoda de conversie utilizată pentru alte unități, în conformitate cu articolul 27 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1974/2006;

| — | cuantumurile ajutorului; |
| --- | --- |

—

cuantumurile ajutorului;

| — | dacă este cazul, informațiile menționate în anexa II partea A punctul 5.3.2.1.4 liniuțele a cincea și a șasea din Regulamentul (CE) nr. 1974/2006. |
| --- | --- |

—

dacă este cazul, informațiile menționate în anexa II partea A punctul 5.3.2.1.4 liniuțele a cincea și a șasea din Regulamentul (CE) nr. 1974/2006.

---

ANEXA II

Conținutul informațiilor care trebuie incluse în raportul anual privind fondurile mutuale în temeiul articolului 5 alineatul (4)

| — | o listă a fondurilor mutuale acreditate și numărul de agricultori afiliați la fiecare fond; |
| --- | --- |

—

o listă a fondurilor mutuale acreditate și numărul de agricultori afiliați la fiecare fond;

| — | dacă este cazul, costurile administrative aferente creării unor noi fonduri mutuale; |
| --- | --- |

—

dacă este cazul, costurile administrative aferente creării unor noi fonduri mutuale;

| — | sursa finanțării, în conformitate cu articolul 69 alineatul (6) litera (a) sau litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 și, dacă este cazul, cuantumul reducerii liniare aplicate, precum și plățile în cauză; |
| --- | --- |

—

sursa finanțării, în conformitate cu articolul 69 alineatul (6) litera (a) sau litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 și, dacă este cazul, cuantumul reducerii liniare aplicate, precum și plățile în cauză;

| — | pentru fiecare fond acreditat, tipurile de pierderi economice pentru care s-au acordat despăgubiri, repartizate în funcție de cauze, în conformitate cu articolul 71 alineatul (1) din regulamentul respectiv; |
| --- | --- |

—

pentru fiecare fond acreditat, tipurile de pierderi economice pentru care s-au acordat despăgubiri, repartizate în funcție de cauze, în conformitate cu articolul 71 alineatul (1) din regulamentul respectiv;

| — | pentru fiecare fond acreditat, numărul agricultorilor cărora li s-au acordat despăgubiri, repartizați în funcție de tipul pierderii economice și de cauze, în conformitate cu articolul 71 alineatul (1) din regulamentul respectiv; |
| --- | --- |

—

pentru fiecare fond acreditat, numărul agricultorilor cărora li s-au acordat despăgubiri, repartizați în funcție de tipul pierderii economice și de cauze, în conformitate cu articolul 71 alineatul (1) din regulamentul respectiv;

| — | cheltuielile aferente fiecărui fond acreditat, în funcție de tipul de pierdere economică; |
| --- | --- |

—

cheltuielile aferente fiecărui fond acreditat, în funcție de tipul de pierdere economică;

| — | procentajul și cuantumul contribuției financiare plătite din fiecare fond, menționate la articolul 71 alineatul (7) din regulamentul respectiv; și |
| --- | --- |

—

procentajul și cuantumul contribuției financiare plătite din fiecare fond, menționate la articolul 71 alineatul (7) din regulamentul respectiv; și

| — | eventuala experiență dobândită, în cadrul implementării măsurii de ajutor specific privind fondurile mutuale. |
| --- | --- |

—

eventuala experiență dobândită, în cadrul implementării măsurii de ajutor specific privind fondurile mutuale.

---

ANEXA III

Cuantumurile menționate la articolul 15 alineatul (1), așa cum au fost calculate în temeiul articolului 69 alineatul (6) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009

| (milioane EUR) |
| --- |
| Belgia | 8,6 |
| Danemarca | 15,8 |
| Germania | 42,6 |
| Irlanda | 23,9 |
| Grecia | 74,3 |
| Spania | 144,4 |
| Franța | 97,4 |
| Italia | 144,9 |
| Luxemburg | 0,8 |
| Malta | 0,1 |
| Țările de Jos | 31,7 |
| Austria | 11,9 |
| Portugalia | 21,7 |
| Finlanda | 4,8 |
| Slovenia | 2,4 |
| Suedia | 13,9 |
| Regatul Unit | 42,8 |

(milioane EUR)

Belgia

8,6

Danemarca

15,8

Germania

42,6

Irlanda

23,9

Grecia

74,3

Spania

144,4

Franța

97,4

Italia

144,9

Luxemburg

0,8

Malta

0,1

Țările de Jos

31,7

Austria

11,9

Portugalia

21,7

Finlanda

4,8

Slovenia

2,4

Suedia

13,9

Regatul Unit

42,8

---

| 23.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 191/26 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 191/26

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 640/2009 AL COMISIEI

din 22 iulie 2009

de implementare a Directivei 2005/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește cerințele de proiectare ecologică pentru motoarele electrice

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Directiva 2005/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2005 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor consumatoare de energie și de modificare a Directivei 92/42/CEE a Consiliului și a Directivelor 96/57/CE și 2000/55/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului (1), în special articolul 15 alineatul (1),

după consultarea forumului consultativ privind proiectarea ecologică,

întrucât:

| (1) | În temeiul Directivei 2005/32/CE, Comisia stabilește cerințe în materie de ecoproiectare aplicabile produselor consumatoare de energie care reprezintă volume semnificative de vânzări și schimburi comerciale, au un impact semnificativ asupra mediului și prezintă un potențial semnificativ de ameliorare în ceea ce privește impactul asupra mediului fără să antreneze costuri excesive. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Directivei 2005/32/CE, Comisia stabilește cerințe în materie de ecoproiectare aplicabile produselor consumatoare de energie care reprezintă volume semnificative de vânzări și schimburi comerciale, au un impact semnificativ asupra mediului și prezintă un potențial semnificativ de ameliorare în ceea ce privește impactul asupra mediului fără să antreneze costuri excesive.

| (2) | Articolul 16 alineatul (2) prima liniuță din Directiva 2005/32/CE prevede că, în conformitate cu procedura menționată la articolul 19 alineatul (3) și cu criteriile stabilite la articolul 15 alineatul (2) și în urma consultării forumului consultativ privind ecoproiectarea, Comisia va introduce, după caz, măsuri de implementare destinate produselor utilizate în sistemele de motoare electrice. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 16 alineatul (2) prima liniuță din Directiva 2005/32/CE prevede că, în conformitate cu procedura menționată la articolul 19 alineatul (3) și cu criteriile stabilite la articolul 15 alineatul (2) și în urma consultării forumului consultativ privind ecoproiectarea, Comisia va introduce, după caz, măsuri de implementare destinate produselor utilizate în sistemele de motoare electrice.

| (3) | Motoarele electrice reprezintă cel mai important tip de sarcină electrică în sectoarele industriale din Comunitate care utilizează motoarele în procesul de producție. Sistemele în care aceste motoare sunt operate reprezintă aproximativ 70 % din energia electrică consumată în sectorul industrial. Potențialul total de îmbunătățire și rentabilizare a eficienței energetice a acestor sisteme de motoare este de aproximativ 20-30 %. Unul din factorii principali ai acestei îmbunătățiri este utilizarea unor motoare eficiente energetic. Prin urmare, motoarele din sistemele de motoare electrice reprezintă un produs prioritar pentru care trebuie stabilite cerințe de proiectare ecologică. |
| --- | --- |

(3)

Motoarele electrice reprezintă cel mai important tip de sarcină electrică în sectoarele industriale din Comunitate care utilizează motoarele în procesul de producție. Sistemele în care aceste motoare sunt operate reprezintă aproximativ 70 % din energia electrică consumată în sectorul industrial. Potențialul total de îmbunătățire și rentabilizare a eficienței energetice a acestor sisteme de motoare este de aproximativ 20-30 %. Unul din factorii principali ai acestei îmbunătățiri este utilizarea unor motoare eficiente energetic. Prin urmare, motoarele din sistemele de motoare electrice reprezintă un produs prioritar pentru care trebuie stabilite cerințe de proiectare ecologică.

| (4) | Sistemele cu motoare electrice includ o serie de produse consumatoare de energie, cum ar fi motoarele, variatoarele, pompele sau ventilatoarele. Motoarele și variatoarele de viteză formează o parte importantă a acestor produse. De aceea, prin prezentul regulament se solicită echiparea anumitor tipuri de motoare cu variatoare de viteză. |
| --- | --- |

(4)

Sistemele cu motoare electrice includ o serie de produse consumatoare de energie, cum ar fi motoarele, variatoarele, pompele sau ventilatoarele. Motoarele și variatoarele de viteză formează o parte importantă a acestor produse. De aceea, prin prezentul regulament se solicită echiparea anumitor tipuri de motoare cu variatoare de viteză.

| (5) | Multe motoare sunt integrate în alte produse fără a fi introduse pe piață sau puse în funcțiune separat în sensul articolului 5 din Directiva 2005/32/CE și Directiva 2006/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2). Pentru a realiza potențialul complet de rentabilitate energetică, motoarele integrate în alte produse trebuie să respecte dispozițiile prezentului regulament. |
| --- | --- |

(5)

Multe motoare sunt integrate în alte produse fără a fi introduse pe piață sau puse în funcțiune separat în sensul articolului 5 din Directiva 2005/32/CE și Directiva 2006/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2). Pentru a realiza potențialul complet de rentabilitate energetică, motoarele integrate în alte produse trebuie să respecte dispozițiile prezentului regulament.

| (6) | Comisia a efectuat un studiu pregătitor care a analizat aspectele tehnice, de mediu și economice ale utilizării motoarelor electrice. Studiul a fost elaborat împreună cu părțile interesate din UE și țări terțe, iar rezultatele au fost făcute publice. |
| --- | --- |

(6)

Comisia a efectuat un studiu pregătitor care a analizat aspectele tehnice, de mediu și economice ale utilizării motoarelor electrice. Studiul a fost elaborat împreună cu părțile interesate din UE și țări terțe, iar rezultatele au fost făcute publice.

| (7) | Studiul pregătitor a demonstrat că motoarele electrice sunt introduse pe piața comunitară în cantități mari, consumul lor de energie în faza de utilizare fiind cel mai important aspect de mediu din toate fazele ciclului de viață, iar consumul anual de electricitate ridicându-se la 1 067 TWh în 2005, ceea ce corespunde unei cantități de 427 Mt de emisii de CO2. În absența unor măsuri de limitare a acestui consum, se prevede că, în 2020, consumul de energie va crește la 1 252 TWh. S-a concluzionat că consumul de energie pe ciclul de viață și cel din faza de utilizare poate fi îmbunătățit semnificativ dacă motoarele cu viteză și sarcină variabilă sunt echipate cu variatoare. |
| --- | --- |

(7)

Studiul pregătitor a demonstrat că motoarele electrice sunt introduse pe piața comunitară în cantități mari, consumul lor de energie în faza de utilizare fiind cel mai important aspect de mediu din toate fazele ciclului de viață, iar consumul anual de electricitate ridicându-se la 1 067 TWh în 2005, ceea ce corespunde unei cantități de 427 Mt de emisii de CO2. În absența unor măsuri de limitare a acestui consum, se prevede că, în 2020, consumul de energie va crește la 1 252 TWh. S-a concluzionat că consumul de energie pe ciclul de viață și cel din faza de utilizare poate fi îmbunătățit semnificativ dacă motoarele cu viteză și sarcină variabilă sunt echipate cu variatoare.

| (8) | Studiul pregătitor demonstrează că consumul de electricitate în modul de utilizare este singurul parametru de proiectare ecologică legat de proiectarea produsului, după cum se face trimitere în partea I a anexei I la Directiva 2005/32/CE. |
| --- | --- |

(8)

Studiul pregătitor demonstrează că consumul de electricitate în modul de utilizare este singurul parametru de proiectare ecologică legat de proiectarea produsului, după cum se face trimitere în partea I a anexei I la Directiva 2005/32/CE.

| (9) | Îmbunătățirea consumului de energie electrică al motoarelor electrice ar trebui realizată prin aplicarea tehnologiilor existente, neprotejate printr-un brevet și rentabile, care pot reduce costurile totale combinate ale achiziționării și exploatării acestora. |
| --- | --- |

(9)

Îmbunătățirea consumului de energie electrică al motoarelor electrice ar trebui realizată prin aplicarea tehnologiilor existente, neprotejate printr-un brevet și rentabile, care pot reduce costurile totale combinate ale achiziționării și exploatării acestora.

| (10) | Cerințele de proiectare ecologică ar trebui să armonizeze cerințele din întreaga Comunitate privind consumul de energie al motoarelor, contribuind astfel la funcționarea pieței interne și la îmbunătățirea performanței de mediu a acestor produse. |
| --- | --- |

(10)

Cerințele de proiectare ecologică ar trebui să armonizeze cerințele din întreaga Comunitate privind consumul de energie al motoarelor, contribuind astfel la funcționarea pieței interne și la îmbunătățirea performanței de mediu a acestor produse.

| (11) | Constructorilor trebuie să li se acorde un interval de timp corespunzător pentru reproiectarea produselor. Calendarul trebuie stabilit astfel încât să se evite efectele negative asupra funcționalității motoarelor, iar obiectivele prezentului regulament să fie atinse în timp util și ținând seama de impactul costurilor asupra producătorilor, în special asupra întreprinderilor mici și mijlocii. |
| --- | --- |

(11)

Constructorilor trebuie să li se acorde un interval de timp corespunzător pentru reproiectarea produselor. Calendarul trebuie stabilit astfel încât să se evite efectele negative asupra funcționalității motoarelor, iar obiectivele prezentului regulament să fie atinse în timp util și ținând seama de impactul costurilor asupra producătorilor, în special asupra întreprinderilor mici și mijlocii.

| (12) | Consumul de energie trebuie determinat prin intermediul unor metode de măsurare fiabile, exacte și reproductibile, care să țină seama de stadiul actual al tehnologiei, inclusiv, în cazul în care sunt disponibile, standarde armonizate adoptate de organismele europene de standardizare enumerate în anexa I la Directiva 98/34/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iunie 1998 de stabilire a unei proceduri pentru furnizarea de informații în domeniul standardelor și reglementărilor tehnice (3) și de normele privind serviciile societății informaționale. |
| --- | --- |

(12)

Consumul de energie trebuie determinat prin intermediul unor metode de măsurare fiabile, exacte și reproductibile, care să țină seama de stadiul actual al tehnologiei, inclusiv, în cazul în care sunt disponibile, standarde armonizate adoptate de organismele europene de standardizare enumerate în anexa I la Directiva 98/34/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iunie 1998 de stabilire a unei proceduri pentru furnizarea de informații în domeniul standardelor și reglementărilor tehnice (3) și de normele privind serviciile societății informaționale.

| (13) | Prezentul regulament trebuie să ducă la impulsionarea intrării pe piață a tehnologiilor de îmbunătățire a impactului asupra mediului pe toată durata ciclului de viață a motoarelor electrice, generând, conform estimărilor, economii de consum energetic pe durata ciclului de viață de 5 500 PJ (4) și, respectiv, economii de energie electrică de 135 TWh până în 2020, comparativ cu situația în care nu se ia nicio măsură în acest sens. |
| --- | --- |

(13)

Prezentul regulament trebuie să ducă la impulsionarea intrării pe piață a tehnologiilor de îmbunătățire a impactului asupra mediului pe toată durata ciclului de viață a motoarelor electrice, generând, conform estimărilor, economii de consum energetic pe durata ciclului de viață de 5 500 PJ (4) și, respectiv, economii de energie electrică de 135 TWh până în 2020, comparativ cu situația în care nu se ia nicio măsură în acest sens.

| (14) | În conformitate cu articolul 8 din Directiva 2005/32/CE, prezentul regulament trebuie să precizeze procedurile aplicabile de evaluare a conformității. |
| --- | --- |

(14)

În conformitate cu articolul 8 din Directiva 2005/32/CE, prezentul regulament trebuie să precizeze procedurile aplicabile de evaluare a conformității.

| (15) | Pentru facilitarea verificărilor de conformitate, producătorilor trebuie să li se solicite să prezinte informații în documentația tehnică menționată în anexele IV și V la Directiva 2005/32/CE. |
| --- | --- |

(15)

Pentru facilitarea verificărilor de conformitate, producătorilor trebuie să li se solicite să prezinte informații în documentația tehnică menționată în anexele IV și V la Directiva 2005/32/CE.

| (16) | Pentru a limita și mai mult impactul ecologic al motoarelor, producătorii trebuie să prezinte informații relevante cu privire la dezasamblarea, reciclarea sau eliminarea la sfârșitul ciclului de viață. |
| --- | --- |

(16)

Pentru a limita și mai mult impactul ecologic al motoarelor, producătorii trebuie să prezinte informații relevante cu privire la dezasamblarea, reciclarea sau eliminarea la sfârșitul ciclului de viață.

| (17) | Trebuie identificate etaloane pentru tehnologiile cu eficiență energetică mare disponibile la momentul actual. Acest lucru va contribui la asigurarea unei largi disponibilități a informațiilor și a unui acces ușor la acestea, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii și firmele foarte mici, ceea ce va facilita și mai mult integrarea celor mai bune tehnologii de proiectare pentru reducerea consumului energetic. |
| --- | --- |

(17)

Trebuie identificate etaloane pentru tehnologiile cu eficiență energetică mare disponibile la momentul actual. Acest lucru va contribui la asigurarea unei largi disponibilități a informațiilor și a unui acces ușor la acestea, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii și firmele foarte mici, ceea ce va facilita și mai mult integrarea celor mai bune tehnologii de proiectare pentru reducerea consumului energetic.

| (18) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 19 alineatul (1) din Directiva 2005/32/CE, |
| --- | --- |

(18)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 19 alineatul (1) din Directiva 2005/32/CE,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiect și domeniu de aplicare

(1)   Prezentul regulament instituie cerințe de proiectare ecologică pentru introducerea pe piață și punerea în funcțiune a motoarelor, inclusiv în cazul când acestea sunt integrate în alte produse.

(2)   Prezentul regulament nu se aplică:

| (a) | motoarelor proiectate să funcționeze scufundate în întregime într-un lichid; |
| --- | --- |

(a)

motoarelor proiectate să funcționeze scufundate în întregime într-un lichid;

| (b) | motoarelor integrate complet într-un produs (de exemplu angrenaj, pompă, ventilator sau compresor) a cărui performanță energetică nu poate fi testată independent de produs; |
| --- | --- |

(b)

motoarelor integrate complet într-un produs (de exemplu angrenaj, pompă, ventilator sau compresor) a cărui performanță energetică nu poate fi testată independent de produs;

| (c) | motoare proiectate în mod specific să funcționeze:






  (i) | la altitudini care depășesc 1 000 metri deasupra nivelului mării; |
| --- | --- | --- |

(c)

motoare proiectate în mod specific să funcționeze:

(i)

la altitudini care depășesc 1 000 metri deasupra nivelului mării;

| (ii) | la temperaturi ale aerului ambiant care depășesc 40 °C; |
| --- | --- |

(ii)

la temperaturi ale aerului ambiant care depășesc 40 °C;

| (iii) | la temperaturi maxime de funcționare care depășesc 400 °C; |
| --- | --- |

(iii)

la temperaturi maxime de funcționare care depășesc 400 °C;

| (iv) | la temperaturi ale aerului ambiant mai mici de – 15 °C pentru orice tip de motor sau mai mici de 0 °C pentru un motor cu răcire cu aer; |
| --- | --- |

(iv)

la temperaturi ale aerului ambiant mai mici de – 15 °C pentru orice tip de motor sau mai mici de 0 °C pentru un motor cu răcire cu aer;

| (v) | când temperatura apei de răcire la intrarea în produs este mai mică de 5 °C sau mai mare de 25 °C; |
| --- | --- |

(v)

când temperatura apei de răcire la intrarea în produs este mai mică de 5 °C sau mai mare de 25 °C;

| (vi) | în atmosfere potențial explozive, astfel cum sunt definite în Directiva 94/9/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5); |
| --- | --- |

(vi)

în atmosfere potențial explozive, astfel cum sunt definite în Directiva 94/9/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5);

| (d) | motoare frână, |
| --- | --- |

(d)

motoare frână,

cu excepția cerințelor de informare de la anexa I punctul 2 subpunctele 3, 4, 5, 6 și 12.

Articolul 2

Definiții

În afara definițiilor din Directiva 2005/32/CE, se aplică și următoarele definiții:

| 1. | „Motor” înseamnă orice motor electric trifazat cu inducție, cu viteză constantă, cu frecvența de 50 Hz sau 50/60 Hz, cu rotor în colivie, având:






  — | 2 până la 6 poli; |
| --- | --- | --- |

1.

„Motor” înseamnă orice motor electric trifazat cu inducție, cu viteză constantă, cu frecvența de 50 Hz sau 50/60 Hz, cu rotor în colivie, având:

—

2 până la 6 poli;

| — | o tensiune nominală UN
  de maximum 1 000 V; |
| --- | --- |

—

o tensiune nominală UN
  de maximum 1 000 V;

| — | o putere nominală PN
  între 0,75 kW și 375 kW; |
| --- | --- |

—

o putere nominală PN
  între 0,75 kW și 375 kW;

| — | cu caracteristici stabilite pe baza funcționării continue. |
| --- | --- |

—

cu caracteristici stabilite pe baza funcționării continue.

| 2. | „Variator de viteză” înseamnă un convertor electronic de putere care reglează permanent puterea furnizată motorului electric pentru a controla puterea mecanică utilă a motorului în funcție de caracteristica cuplu-viteză a sarcinii (antrenată de motor) prin reglarea frecvenței și tensiunii de alimentare a motorului prin intermediul sursei trifazate de alimentare conectată la frecvența de 50 Hz la o frecvență și tensiune variabile furnizate motorului. |
| --- | --- |

2.

„Variator de viteză” înseamnă un convertor electronic de putere care reglează permanent puterea furnizată motorului electric pentru a controla puterea mecanică utilă a motorului în funcție de caracteristica cuplu-viteză a sarcinii (antrenată de motor) prin reglarea frecvenței și tensiunii de alimentare a motorului prin intermediul sursei trifazate de alimentare conectată la frecvența de 50 Hz la o frecvență și tensiune variabile furnizate motorului.

| 3. | „Motor cu rotor în colivie” înseamnă un motor electric fără perii, comutatoare, inele colectoare sau conexiuni electrice la rotor. |
| --- | --- |

3.

„Motor cu rotor în colivie” înseamnă un motor electric fără perii, comutatoare, inele colectoare sau conexiuni electrice la rotor.

| 4. | „Fază” înseamnă tipul de configurație a sursei de alimentare electrică. |
| --- | --- |

4.

„Fază” înseamnă tipul de configurație a sursei de alimentare electrică.

| 5. | „Pol” înseamnă numărul total de poli magnetici nord și sud produși de câmpul magnetic rotativ al motorului. Numărul de poli determină viteza de bază a motorului. |
| --- | --- |

5.

„Pol” înseamnă numărul total de poli magnetici nord și sud produși de câmpul magnetic rotativ al motorului. Numărul de poli determină viteza de bază a motorului.

| 6. | „Funcționare continuă” înseamnă capacitatea unui motor electric cu sistem de răcire integrat de a funcționa la sarcina nominală fără întrerupere, fără ca temperatura maximă la care ajunge să depășească temperatura maximă nominală. |
| --- | --- |

6.

„Funcționare continuă” înseamnă capacitatea unui motor electric cu sistem de răcire integrat de a funcționa la sarcina nominală fără întrerupere, fără ca temperatura maximă la care ajunge să depășească temperatura maximă nominală.

| 7. | „Motor frână” înseamnă un motor echipat cu o unitate de frânare electromagnetică care acționează direct asupra axului motor fără cuplaje. |
| --- | --- |

7.

„Motor frână” înseamnă un motor echipat cu o unitate de frânare electromagnetică care acționează direct asupra axului motor fără cuplaje.

Articolul 3

Cerințe de proiectare ecologică

Cerințele de proiectare ecologică pentru motoare sunt prevăzute în anexa I.

Fiecare cerință de ecoproiectare se aplică în conformitate cu următorul calendar:

| 1. | începând cu 16 iunie 2011, motoarele nu trebuie să aibă un randament mai mic decât nivelul IE2, conform definiției de la punctul 1 al anexei I; |
| --- | --- |

1.

începând cu 16 iunie 2011, motoarele nu trebuie să aibă un randament mai mic decât nivelul IE2, conform definiției de la punctul 1 al anexei I;

| 2. | începând cu 1 ianuarie 2015:






  (i) | motoarele cu o putere nominală de 7,5-375 kW nu trebuie să aibă un randament mai mic decât nivelul IE3, conform definiției de la punctul 1 al anexei I, sau trebuie să aibă nivelul IE2, conform definiției de la punctul 1 al anexei I și trebuie echipate cu un variator de viteză; |
| --- | --- | --- |

2.

începând cu 1 ianuarie 2015:

(i)

motoarele cu o putere nominală de 7,5-375 kW nu trebuie să aibă un randament mai mic decât nivelul IE3, conform definiției de la punctul 1 al anexei I, sau trebuie să aibă nivelul IE2, conform definiției de la punctul 1 al anexei I și trebuie echipate cu un variator de viteză;

| 3. | începând cu 1 ianuarie 2017:






  (i) | toate motoarele cu o putere nominală de 0,75-375 kW nu trebuie să aibă un randament mai mic decât nivelul IE3, conform definiției de la punctul 1 al anexei I, sau trebuie să aibă nivelul IE2, conform definiției de la punctul 1 al anexei I și trebuie echipate cu un variator de viteză. |
| --- | --- | --- |

3.

începând cu 1 ianuarie 2017:

(i)

toate motoarele cu o putere nominală de 0,75-375 kW nu trebuie să aibă un randament mai mic decât nivelul IE3, conform definiției de la punctul 1 al anexei I, sau trebuie să aibă nivelul IE2, conform definiției de la punctul 1 al anexei I și trebuie echipate cu un variator de viteză.

Cerințele privind informațiile despre motoare sunt enunțate în anexa I. Respectarea cerințelor de proiectare ecologică se evaluează și se măsoară în conformitate cu cerințele enunțate în anexa II.

Articolul 4

Evaluarea conformității

Procedura de evaluare a conformității menționată la articolul 8 din Directiva 2005/32/CE este sistemul de control intern al proiectării prevăzut în anexa IV la Directiva 2005/32/CE sau sistemul de management pentru evaluarea conformității prevăzut în anexa V la aceeași directivă.

Articolul 5

Procedura de verificare în scopul supravegherii pieței

La efectuarea verificărilor în scopul supravegherii pieței menționate la articolul 3 alineatul (2) din Directiva 2005/32/CE, autoritățile statelor membre aplică procedura de verificare prevăzută în anexa III la prezentul regulament.

Articolul 6

Criterii indicative de referință

Valorile de referință orientative pentru motoarele cu cele mai bune performanțe disponibile în prezent pe piață sunt indicate în anexa IV.

Articolul 7

Revizuire

Comisia revizuiește prezentul regulament în lumina progreselor tehnologice, atât în cazul motoarelor, cât și al variatoarelor, în termen de maximum șapte ani de la intrarea în vigoare a acestuia și prezintă forumului consultativ de proiectare ecologică rezultatele acestei revizuiri. Această revizuire include eficiența resurselor, reutilizarea și reciclarea, precum și marja de eroare a măsurătorilor.

Articolul 8

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 22 iulie 2009.

Pentru Comisie

Andris PIEBALGS

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 191, 22.7.2005, p. 29.

1

(2)  JO L 157, 9.6.2006, p. 24.

2

(3)  JO L 204, 21.7.1998, p. 37.

3

(4)  1 TWh = 3,6 PJ.

4

(5)  JO L 100, 19.4.1994, p. 1.

5

---

ANEXA I

CERINȚE DE PROIECTARE ECOLOGICĂ PENTRU MOTOARE

1.   CERINȚE PRIVIND EFICIENȚA MOTOARELOR

Cerințele pentru randamentul minim nominal al motoarelor sunt prezentate în tabelele 1 și 2.

Tabelul 1

Randamente minime nominale (η) pentru nivelul de eficiență IE2 (50 Hz)

| Putere nominală
  kW | Număr de poli |
| --- | --- |
| 2 | 4 | 6 |
| 0,75 | 77,4 | 79,6 | 75,9 |
| 1,1 | 79,6 | 81,4 | 78,1 |
| 1,5 | 81,3 | 82,8 | 79,8 |
| 2,2 | 83,2 | 84,3 | 81,8 |
| 3 | 84,6 | 85,5 | 83,3 |
| 4 | 85,8 | 86,6 | 84,6 |
| 5,5 | 87,0 | 87,7 | 86,0 |
| 7,5 | 88,1 | 88,7 | 87,2 |
| 11 | 89,4 | 89,8 | 88,7 |
| 15 | 90,3 | 90,6 | 89,7 |
| 18,5 | 90,9 | 91,2 | 90,4 |
| 22 | 91,3 | 91,6 | 90,9 |
| 30 | 92,0 | 92,3 | 91,7 |
| 37 | 92,5 | 92,7 | 92,2 |
| 45 | 92,9 | 93,1 | 92,7 |
| 55 | 93,2 | 93,5 | 93,1 |
| 75 | 93,8 | 94,0 | 93,7 |
| 90 | 94,1 | 94,2 | 94,0 |
| 110 | 94,3 | 94,5 | 94,3 |
| 132 | 94,6 | 94,7 | 94,6 |
| 160 | 94,8 | 94,9 | 94,8 |
| 200 până la 375 | 95,0 | 95,1 | 95,0 |

Putere nominală

kW

Număr de poli

2

4

6

0,75

77,4

79,6

75,9

1,1

79,6

81,4

78,1

1,5

81,3

82,8

79,8

2,2

83,2

84,3

81,8

3

84,6

85,5

83,3

4

85,8

86,6

84,6

5,5

87,0

87,7

86,0

7,5

88,1

88,7

87,2

11

89,4

89,8

88,7

15

90,3

90,6

89,7

18,5

90,9

91,2

90,4

22

91,3

91,6

90,9

30

92,0

92,3

91,7

37

92,5

92,7

92,2

45

92,9

93,1

92,7

55

93,2

93,5

93,1

75

93,8

94,0

93,7

90

94,1

94,2

94,0

110

94,3

94,5

94,3

132

94,6

94,7

94,6

160

94,8

94,9

94,8

200 până la 375

95,0

95,1

95,0

Tabelul 2

Randamente minime nominale (η) pentru nivelul de eficiență IE3 (50 Hz)

| Putere nominală
  kW | Număr de poli |
| --- | --- |
| 2 | 4 | 6 |
| 0,75 | 80,7 | 82,5 | 78,9 |
| 1,1 | 82,7 | 84,1 | 81,0 |
| 1,5 | 84,2 | 85,3 | 82,5 |
| 2,2 | 85,9 | 86,7 | 84,3 |
| 3 | 87,1 | 87,7 | 85,6 |
| 4 | 88,1 | 88,6 | 86,8 |
| 5,5 | 89,2 | 89,6 | 88,0 |
| 7,5 | 90,1 | 90,4 | 89,1 |
| 11 | 91,2 | 91,4 | 90,3 |
| 15 | 91,9 | 92,1 | 91,2 |
| 18,5 | 92,4 | 92,6 | 91,7 |
| 22 | 92,7 | 93,0 | 92,2 |
| 30 | 93,3 | 93,6 | 92,9 |
| 37 | 93,7 | 93,9 | 93,3 |
| 45 | 94,0 | 94,2 | 93,7 |
| 55 | 94,3 | 94,6 | 94,1 |
| 75 | 94,7 | 95,0 | 94,6 |
| 90 | 95,0 | 95,2 | 94,9 |
| 110 | 95,2 | 95,4 | 95,1 |
| 132 | 95,4 | 95,6 | 95,4 |
| 160 | 95,6 | 95,8 | 95,6 |
| 200 până la 375 | 95,8 | 96,0 | 95,8 |

Putere nominală

kW

Număr de poli

2

4

6

0,75

80,7

82,5

78,9

1,1

82,7

84,1

81,0

1,5

84,2

85,3

82,5

2,2

85,9

86,7

84,3

3

87,1

87,7

85,6

4

88,1

88,6

86,8

5,5

89,2

89,6

88,0

7,5

90,1

90,4

89,1

11

91,2

91,4

90,3

15

91,9

92,1

91,2

18,5

92,4

92,6

91,7

22

92,7

93,0

92,2

30

93,3

93,6

92,9

37

93,7

93,9

93,3

45

94,0

94,2

93,7

55

94,3

94,6

94,1

75

94,7

95,0

94,6

90

95,0

95,2

94,9

110

95,2

95,4

95,1

132

95,4

95,6

95,4

160

95,6

95,8

95,6

200 până la 375

95,8

96,0

95,8

2.   CERINȚE PRIVIND INFORMAȚIILE REFERITOARE LA PRODUS CARE TREBUIE SĂ FIGUREZE PE MOTOARE

Începând cu 16 iunie 2011, informațiile despre motoare prezentate la subpunctele 1-12 se afișează vizibil pe:

| (a) | documentația tehnică a motoarelor; |
| --- | --- |

(a)

documentația tehnică a motoarelor;

| (b) | documentația tehnică a produselor în care sunt încorporate motoarele; |
| --- | --- |

(b)

documentația tehnică a produselor în care sunt încorporate motoarele;

| (c) | website-urile cu acces liber ale producătorilor de motoare; |
| --- | --- |

(c)

website-urile cu acces liber ale producătorilor de motoare;

| (d) | website-urile cu acces liber ale producătorilor de produse în care sunt încorporate motoarele. |
| --- | --- |

(d)

website-urile cu acces liber ale producătorilor de produse în care sunt încorporate motoarele.

În ceea ce privește documentația tehnică, informațiile trebuie furnizate în ordinea prezentată la subpunctele 1-12. Formulările din listă nu trebuie reproduse întocmai. Acestea pot fi prezentate sub forma unor grafice, figuri sau simboluri, în loc de text.

| 1. | randamentul nominal (η) la sarcina și tensiunea nominală maximă (UN), la 75 % și la 50 % din aceasta; |
| --- | --- |

1.

randamentul nominal (η) la sarcina și tensiunea nominală maximă (UN), la 75 % și la 50 % din aceasta;

| 2. | nivelul de eficiență: „IE2” sau „IE3”; |
| --- | --- |

2.

nivelul de eficiență: „IE2” sau „IE3”;

| 3. | anul fabricației; |
| --- | --- |

3.

anul fabricației;

| 4. | denumirea producătorului sau denumirea comercială și numărul de înregistrare comercială și sediul acestuia; |
| --- | --- |

4.

denumirea producătorului sau denumirea comercială și numărul de înregistrare comercială și sediul acestuia;

| 5. | numărul modelului produsului; |
| --- | --- |

5.

numărul modelului produsului;

| 6. | numărul de poli ai motorului; |
| --- | --- |

6.

numărul de poli ai motorului;

| 7. | puterea nominală (puterile nominale) sau intervalul de putere nominală (kW); |
| --- | --- |

7.

puterea nominală (puterile nominale) sau intervalul de putere nominală (kW);

| 8. | frecvența de intrare nominală a motorului (Hz); |
| --- | --- |

8.

frecvența de intrare nominală a motorului (Hz);

| 9. | tensiunea nominală (tensiunile nominale) sau intervalul de tensiune nominală (V); |
| --- | --- |

9.

tensiunea nominală (tensiunile nominale) sau intervalul de tensiune nominală (V);

| 10. | viteza nominală (vitezele nominale) sau intervalul de viteză nominală (rpm); |
| --- | --- |

10.

viteza nominală (vitezele nominale) sau intervalul de viteză nominală (rpm);

| 11. | informații privind dezasamblarea, reciclarea sau eliminarea la sfârșitul duratei de viață; |
| --- | --- |

11.

informații privind dezasamblarea, reciclarea sau eliminarea la sfârșitul duratei de viață;

| 12. | informații privind intervalul condițiilor de funcționare pentru care este proiectat motorul:






  (i) | altitudini peste nivelul mării; |
| --- | --- | --- |

12.

informații privind intervalul condițiilor de funcționare pentru care este proiectat motorul:

(i)

altitudini peste nivelul mării;

| (ii) | temperaturile aerului ambiant, inclusiv în cazul motoarelor cu răcire cu aer; |
| --- | --- |

(ii)

temperaturile aerului ambiant, inclusiv în cazul motoarelor cu răcire cu aer;

| (iii) | temperatura lichidului de răcire la intrarea în produs; |
| --- | --- |

(iii)

temperatura lichidului de răcire la intrarea în produs;

| (iv) | temperatura maximă de funcționare; |
| --- | --- |

(iv)

temperatura maximă de funcționare;

| (v) | atmosfere potențial explozive. |
| --- | --- |

(v)

atmosfere potențial explozive.

Informațiile de la subpunctele 1, 2 și 3 se marchează indelebil pe sau lângă plăcuța de identificare a motorului.

Informațiile prezentate la subpunctele 1-12 nu trebuie afișate pe website-ul cu acces liber al producătorului în cazul motoarelor realizate la comandă, cu caracteristici mecanice și electrice speciale, fabricate la cererea clientului. Informațiile privind cerința obligatorie ca motoarele care nu întrunesc nivelul de eficiență IE3 să fie echipate cu un variator de viteză trebuie afișate vizibil pe plăcuța de identificare și pe documentația tehnică a motorului:

| (a) | începând cu 1 ianuarie 2015 în cazul motoarelor cu putere nominală de 7,5-375 kW; |
| --- | --- |

(a)

începând cu 1 ianuarie 2015 în cazul motoarelor cu putere nominală de 7,5-375 kW;

| (b) | începând cu 1 ianuarie 2017 în cazul motoarelor cu putere nominală de 0,75-375 kW. |
| --- | --- |

(b)

începând cu 1 ianuarie 2017 în cazul motoarelor cu putere nominală de 0,75-375 kW.

În documentația tehnică, constructorii trebuie să prezinte informații privind orice măsuri de precauție specifice care trebuie luate la asamblarea, instalarea, întreținerea motoarelor sau utilizarea acestora împreună cu variatoarele, inclusiv informații despre modul în care se pot minimiza câmpurile electrice și magnetice ale variatoarelor.

3.   DEFINIȚII ÎN SENSUL ANEXEI I

| 1. | „Randamentul nominal minim” (η) înseamnă randamentul la sarcina și tensiunea nominală maximă, fără toleranțe. |
| --- | --- |

1.

„Randamentul nominal minim” (η) înseamnă randamentul la sarcina și tensiunea nominală maximă, fără toleranțe.

| 2. | „Toleranță” înseamnă variația maximă permisă a rezultatelor măsurătorilor de testare a oricărui motor față de valoarea declarată pe plăcuța indicatoare sau în documentația tehnică. |
| --- | --- |

2.

„Toleranță” înseamnă variația maximă permisă a rezultatelor măsurătorilor de testare a oricărui motor față de valoarea declarată pe plăcuța indicatoare sau în documentația tehnică.

---

ANEXA II

MĂSURĂTORI ȘI CALCULE

În scopul conformității și verificării conformității cu cerințele prezentului regulament, măsurătorile și calculele se efectuează cu ajutorul unei metode de măsurare fiabile, exacte și reproductibile, care ține cont de metodele din stadiul actual general recunoscut al tehnologiei, ale căror rezultate sunt considerate a avea un grad redus de incertitudine, inclusiv de metodele stabilite în documente ale căror numere de referință au fost publicate în acest scop în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Măsurătorile și calculele trebuie să întrunească toți parametrii tehnici de mai jos.

Randamentul este raportul dintre puterea mecanică de ieșire și puterea electrică de intrare.

Randamentul motorului, conform anexei I, se determină la puterea nominală (PN), la tensiunea nominală (UN) și la frecvența nominală (fN).

Diferența între puterea mecanică de ieșire și puterea electrică de intrare este determinată de pierderile din motor.

Determinarea pierderilor totale se efectuează cu ajutorul uneia din următoarele metode:

| — | măsurarea pierderilor totale; sau |
| --- | --- |

—

măsurarea pierderilor totale; sau

| — | determinarea sumei pierderilor separate. |
| --- | --- |

—

determinarea sumei pierderilor separate.

---

ANEXA III

PROCEDURA DE VERIFICARE

La efectuarea verificărilor în scopul supravegherii pieței menționate la articolul 3 alineatul (2) din Directiva 2005/32/CE, autoritățile statelor membre aplică următoarea procedură de verificare în ceea ce privește cerințele prevăzute în anexa I.

| 1. | Autoritățile statului membru testează un singur produs. |
| --- | --- |

1.

Autoritățile statului membru testează un singur produs.

| 2. | Se consideră că modelul respectă dispozițiile din prezentul regulament dacă în randamentul nominal al motorului (η), pierderile (1-η) nu variază față de valorile stabilite în anexa I cu mai mult de 15 % în cazul gamei de putere 0,75-150 kW și 10 % în cazul gamei de putere > 150-375 kW. |
| --- | --- |

2.

Se consideră că modelul respectă dispozițiile din prezentul regulament dacă în randamentul nominal al motorului (η), pierderile (1-η) nu variază față de valorile stabilite în anexa I cu mai mult de 15 % în cazul gamei de putere 0,75-150 kW și 10 % în cazul gamei de putere > 150-375 kW.

| 3. | Dacă rezultatul menționat la punctul 2 nu este realizat, autoritatea de supraveghere a pieței testează aleatoriu trei unități suplimentare, cu excepția motoarelor care sunt produse anual într-o cantitate mai mică de cinci. |
| --- | --- |

3.

Dacă rezultatul menționat la punctul 2 nu este realizat, autoritatea de supraveghere a pieței testează aleatoriu trei unități suplimentare, cu excepția motoarelor care sunt produse anual într-o cantitate mai mică de cinci.

| 4. | Se consideră că modelul respectă dispozițiile din prezentul regulament dacă, din media randamentului nominal (η), pierderile (1-η) celor trei unități de la punctul 3 nu variază față de valorile stabilite în anexa I cu mai mult de 15 % în cazul gamei de putere 0,75-150 kW și 10 % în cazul gamei de putere > 150-375 kW. |
| --- | --- |

4.

Se consideră că modelul respectă dispozițiile din prezentul regulament dacă, din media randamentului nominal (η), pierderile (1-η) celor trei unități de la punctul 3 nu variază față de valorile stabilite în anexa I cu mai mult de 15 % în cazul gamei de putere 0,75-150 kW și 10 % în cazul gamei de putere > 150-375 kW.

| 5. | În cazul în care rezultatele menționate la punctul 4 nu corespund, se consideră că modelul nu respectă prezentul regulament. |
| --- | --- |

5.

În cazul în care rezultatele menționate la punctul 4 nu corespund, se consideră că modelul nu respectă prezentul regulament.

În scopul verificării conformității cu cerințele prezentului regulament, statele membre aplică procedura menționată în anexa II și metode de măsurare fiabile, exacte și reproductibile, care țin cont de stadiul actual al tehnologiei, inclusiv metode stabilite în standardele ale căror numere de referință au fost publicate în acest scop în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

---

ANEXA IV

CRITERII DE REFERINȚĂ INDICATIVE PREVĂZUTE LA ARTICOLUL 6

La momentul adoptării prezentului regulament, s-a considerat că cea mai performantă tehnologie de pe piață aplicabilă motoarelor este nivelul IE3 sau un motor IE3 prevăzut cu un variator, astfel cum a fost definit în anexa I.

---

| 23.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 191/35 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 191/35

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 641/2009 AL COMISIEI

din 22 iulie 2009

de punere în aplicare a Directivei 2005/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la cerințele de proiectare ecologică aplicabile pompelor de circulație fără etanșare independente și pompelor de circulație fără etanșare integrate în produse

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Directiva 2005/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2005 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor consumatoare de energie și de modificare a Directivei 92/42/CEE a Consiliului, precum și a Directivelor 96/57/CE și 2000/55/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului (1), în special articolul 15 alineatul (1),

după consultarea Forumului consultativ privind proiectarea ecologică,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu Directiva 2005/32/CE, Comisia ar trebui să stabilească cerințe de proiectare ecologică pentru produsele consumatoare de energie care reprezintă volume importante de vânzări și comerț, care au un impact semnificativ asupra mediului și prezintă un potențial semnificativ de îmbunătățire în ceea ce privește efectele asupra mediului înconjurător, fără să implice costuri excesive. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu Directiva 2005/32/CE, Comisia ar trebui să stabilească cerințe de proiectare ecologică pentru produsele consumatoare de energie care reprezintă volume importante de vânzări și comerț, care au un impact semnificativ asupra mediului și prezintă un potențial semnificativ de îmbunătățire în ceea ce privește efectele asupra mediului înconjurător, fără să implice costuri excesive.

| (2) | Articolul 16 alineatul (2) prima liniuță din Directiva 2005/32/CE stipulează că, în conformitate cu procedura menționată la articolul 19 alineatul (3) și cu criteriile stabilite la articolul 15 alineatul (2) și după consultarea Forumului consultativ privind proiectarea ecologică, Comisia introduce, după caz, o măsură de implementare pentru dispozitivele sistemelor cu motoare electrice și ale instalațiilor de încălzire, cum ar fi pompele de circulație. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 16 alineatul (2) prima liniuță din Directiva 2005/32/CE stipulează că, în conformitate cu procedura menționată la articolul 19 alineatul (3) și cu criteriile stabilite la articolul 15 alineatul (2) și după consultarea Forumului consultativ privind proiectarea ecologică, Comisia introduce, după caz, o măsură de implementare pentru dispozitivele sistemelor cu motoare electrice și ale instalațiilor de încălzire, cum ar fi pompele de circulație.

| (3) | Comisia a efectuat un studiu pregătitor pentru a analiza aspectele tehnice, de mediu și economice referitoare la pompele de circulație utilizate în mod obișnuit în clădiri. Studiul a fost elaborat împreună cu părțile interesate din Uniunea Europeană și țări terțe, iar rezultatele au fost publicate. |
| --- | --- |

(3)

Comisia a efectuat un studiu pregătitor pentru a analiza aspectele tehnice, de mediu și economice referitoare la pompele de circulație utilizate în mod obișnuit în clădiri. Studiul a fost elaborat împreună cu părțile interesate din Uniunea Europeană și țări terțe, iar rezultatele au fost publicate.

| (4) | Pompele de circulație consumă o mare parte din energia utilizată în sistemele de încălzire ale clădirilor. Mai mult decât atât, majoritatea pompelor de circulație standard funcționează continuu, indiferent de necesarul de căldură. Prin urmare, pompele de circulație reprezintă unul dintre produsele prioritare pentru care trebuie stabilite cerințe de proiectare ecologică. |
| --- | --- |

(4)

Pompele de circulație consumă o mare parte din energia utilizată în sistemele de încălzire ale clădirilor. Mai mult decât atât, majoritatea pompelor de circulație standard funcționează continuu, indiferent de necesarul de căldură. Prin urmare, pompele de circulație reprezintă unul dintre produsele prioritare pentru care trebuie stabilite cerințe de proiectare ecologică.

| (5) | Aspectul de mediu în cazul pompelor de circulație, identificat ca fiind semnificativ în sensul prezentului regulament, este reprezentat de consumul de energie electrică în faza de utilizare. |
| --- | --- |

(5)

Aspectul de mediu în cazul pompelor de circulație, identificat ca fiind semnificativ în sensul prezentului regulament, este reprezentat de consumul de energie electrică în faza de utilizare.

| (6) | Studiul pregătitor arată că anual sunt introduse pe piața comunitară aproximativ 14 milioane de pompe de circulație și că cel mai important impact al acestora asupra mediului înconjurător rezultat din toate fazele ciclului de viață îl reprezintă consumul de energie din faza de utilizare, care se ridica la 50 TWh în 2005, echivalentul a 23 milioane tone de emisii de CO2. Dacă nu se iau măsuri specifice, consumul de energie electrică este prevăzut a atinge 55 TWh până în 2020. Studiul pregătitor arată, de asemenea, că este posibil ca acest consum de energie electrică să fie îmbunătățit în mod semnificativ. |
| --- | --- |

(6)

Studiul pregătitor arată că anual sunt introduse pe piața comunitară aproximativ 14 milioane de pompe de circulație și că cel mai important impact al acestora asupra mediului înconjurător rezultat din toate fazele ciclului de viață îl reprezintă consumul de energie din faza de utilizare, care se ridica la 50 TWh în 2005, echivalentul a 23 milioane tone de emisii de CO2. Dacă nu se iau măsuri specifice, consumul de energie electrică este prevăzut a atinge 55 TWh până în 2020. Studiul pregătitor arată, de asemenea, că este posibil ca acest consum de energie electrică să fie îmbunătățit în mod semnificativ.

| (7) | Studiul pregătitor arată că nu sunt necesare cerințe referitoare la alți parametri de proiectare ecologică menționați în anexa I partea 1 la Directiva 2005/32/CE, deoarece consumul de energie al pompelor de circulație în faza de utilizare este de departe cel mai important aspect de mediu. |
| --- | --- |

(7)

Studiul pregătitor arată că nu sunt necesare cerințe referitoare la alți parametri de proiectare ecologică menționați în anexa I partea 1 la Directiva 2005/32/CE, deoarece consumul de energie al pompelor de circulație în faza de utilizare este de departe cel mai important aspect de mediu.

| (8) | Pompele de circulație trebuie să fie eficientizate prin aplicarea tehnologiilor rentabile existente care nu fac obiectul unor drepturi de proprietate și cu ajutorul cărora se reduce costul combinat de achiziționare și de funcționare. |
| --- | --- |

(8)

Pompele de circulație trebuie să fie eficientizate prin aplicarea tehnologiilor rentabile existente care nu fac obiectul unor drepturi de proprietate și cu ajutorul cărora se reduce costul combinat de achiziționare și de funcționare.

| (9) | Cerințele de proiectare ecologică trebuie să armonizeze, pe teritoriul Comunității, cerințele privind consumul de energie electrică pentru pompele de circulație de contribuind astfel la funcționarea pieței interne și la îmbunătățirea performanței de mediu a acestor produse. |
| --- | --- |

(9)

Cerințele de proiectare ecologică trebuie să armonizeze, pe teritoriul Comunității, cerințele privind consumul de energie electrică pentru pompele de circulație de contribuind astfel la funcționarea pieței interne și la îmbunătățirea performanței de mediu a acestor produse.

| (10) | Pentru a crește nivelul reutilizării și reciclării pompelor de circulație, producătorii trebuie să furnizeze informații cu privire la asamblarea și dezasamblarea pompelor de circulație. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a crește nivelul reutilizării și reciclării pompelor de circulație, producătorii trebuie să furnizeze informații cu privire la asamblarea și dezasamblarea pompelor de circulație.

| (11) | Cerințele de proiectare ecologică nu trebuie să afecteze funcționalitatea pompelor de circulație și nu trebuie să aibă impact negativ asupra sănătății, siguranței sau mediului înconjurător. În special, avantajele reducerii consumului de energie electrică în faza de utilizare trebuie să reprezinte mai mult decât o compensare a oricăror tipuri de impact suplimentar asupra mediului generate în faza de fabricație a produselor. |
| --- | --- |

(11)

Cerințele de proiectare ecologică nu trebuie să afecteze funcționalitatea pompelor de circulație și nu trebuie să aibă impact negativ asupra sănătății, siguranței sau mediului înconjurător. În special, avantajele reducerii consumului de energie electrică în faza de utilizare trebuie să reprezinte mai mult decât o compensare a oricăror tipuri de impact suplimentar asupra mediului generate în faza de fabricație a produselor.

| (12) | Cerințele de proiectare ecologică trebuie introduse progresiv, pentru a acorda suficient timp producătorilor să reproiecteze corespunzător produsele care fac obiectul prezentului regulament. Calendarul introducerii acestor cerințe trebuie stabilit astfel încât să se evite efectele negative asupra funcționalității pompelor de circulație pe piață, iar obiectivele prezentului regulament să fie atinse în timp util și ținând seama de impactul costurilor asupra producătorilor, în special asupra întreprinderilor mici și mijlocii. |
| --- | --- |

(12)

Cerințele de proiectare ecologică trebuie introduse progresiv, pentru a acorda suficient timp producătorilor să reproiecteze corespunzător produsele care fac obiectul prezentului regulament. Calendarul introducerii acestor cerințe trebuie stabilit astfel încât să se evite efectele negative asupra funcționalității pompelor de circulație pe piață, iar obiectivele prezentului regulament să fie atinse în timp util și ținând seama de impactul costurilor asupra producătorilor, în special asupra întreprinderilor mici și mijlocii.

| (13) | Evaluarea conformității și măsurătorile parametrilor relevanți ai produselor trebuie efectuate cu ajutorul unor metode de măsurare fiabile, exacte și reproductibile care să țină seama de stadiul actual al tehnologiei, inclusiv, în cazul în care sunt disponibile, de standardele armonizate adoptate de organismele europene de standardizare enumerate în anexa I la Directiva 98/34/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iunie 1998 de stabilire a unei proceduri pentru furnizarea de informații în domeniul standardelor și reglementărilor tehnice (2), precum și de normele privind serviciile societății informaționale. |
| --- | --- |

(13)

Evaluarea conformității și măsurătorile parametrilor relevanți ai produselor trebuie efectuate cu ajutorul unor metode de măsurare fiabile, exacte și reproductibile care să țină seama de stadiul actual al tehnologiei, inclusiv, în cazul în care sunt disponibile, de standardele armonizate adoptate de organismele europene de standardizare enumerate în anexa I la Directiva 98/34/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iunie 1998 de stabilire a unei proceduri pentru furnizarea de informații în domeniul standardelor și reglementărilor tehnice (2), precum și de normele privind serviciile societății informaționale.

| (14) | Prezentul regulament trebuie să asigure cu rapiditate introducerea pe piață a unor tehnologii care reduc impactul pompelor de circulație asupra mediului pe durata ciclului de viață, conducând la economii de energie estimate la 23 TWh până în anul 2020, ceea ce echivalează cu 11 Mt de echivalent CO2, față de situația în care nu se ia nicio măsură. |
| --- | --- |

(14)

Prezentul regulament trebuie să asigure cu rapiditate introducerea pe piață a unor tehnologii care reduc impactul pompelor de circulație asupra mediului pe durata ciclului de viață, conducând la economii de energie estimate la 23 TWh până în anul 2020, ceea ce echivalează cu 11 Mt de echivalent CO2, față de situația în care nu se ia nicio măsură.

| (15) | În conformitate cu articolul 8 din Directiva 2005/32/CE, prezentul regulament trebuie să specifice procedurile aplicabile de evaluare a conformității. |
| --- | --- |

(15)

În conformitate cu articolul 8 din Directiva 2005/32/CE, prezentul regulament trebuie să specifice procedurile aplicabile de evaluare a conformității.

| (16) | Pentru a facilita verificarea conformității, producătorii trebuie să furnizeze informațiile din documentația tehnică menționată în anexele IV și V la Directiva 2005/32/CE. |
| --- | --- |

(16)

Pentru a facilita verificarea conformității, producătorii trebuie să furnizeze informațiile din documentația tehnică menționată în anexele IV și V la Directiva 2005/32/CE.

| (17) | Pe lângă cerințele obligatorii din punct de vedere juridic, stabilite în prezentul regulament, trebuie identificate valori indicative de referință pentru cele mai bune tehnologii existente, pentru a asigura o largă disponibilitate și accesibilitate a informațiilor cu privire la performanța ecologică a pompelor de circulație pe durata ciclului de viață. |
| --- | --- |

(17)

Pe lângă cerințele obligatorii din punct de vedere juridic, stabilite în prezentul regulament, trebuie identificate valori indicative de referință pentru cele mai bune tehnologii existente, pentru a asigura o largă disponibilitate și accesibilitate a informațiilor cu privire la performanța ecologică a pompelor de circulație pe durata ciclului de viață.

| (18) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului instituit prin articolul 19 alineatul (1) din Directiva 2005/32/CE, |
| --- | --- |

(18)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului instituit prin articolul 19 alineatul (1) din Directiva 2005/32/CE,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiect și domeniu de aplicare

(1)   Prezentul regulament stabilește cerințele de proiectare ecologică pentru introducerea pe piață a pompelor de circulație fără etanșare independente și a celor integrate în produse.

(2)   Prezentul regulament nu se aplică:

| (a) | pompelor de circulație pentru apa potabilă, cu excepția cerințelor de informare din anexa I punctul 2 subpunctul 4; |
| --- | --- |

(a)

pompelor de circulație pentru apa potabilă, cu excepția cerințelor de informare din anexa I punctul 2 subpunctul 4;

| (b) | pompelor de circulație integrate în produse și introduse pe piață până la 1 ianuarie 2020 în locul pompelor de circulație identice integrate în produse introduse pe piață până la 1 august 2015. Produsul înlocuitor sau ambalajul acestuia trebuie să indice cu claritate produsul sau produsele pentru care este destinat. |
| --- | --- |

(b)

pompelor de circulație integrate în produse și introduse pe piață până la 1 ianuarie 2020 în locul pompelor de circulație identice integrate în produse introduse pe piață până la 1 august 2015. Produsul înlocuitor sau ambalajul acestuia trebuie să indice cu claritate produsul sau produsele pentru care este destinat.

Articolul 2

Definiții

Pe lângă definițiile prevăzute la articolul 2 din Directiva 2005/32/CE, se aplică următoarele:

| 1. | „pompă de circulație” înseamnă o pompă centrifugă în conductă care are o putere hidraulică de ieșire nominală cuprinsă între 1 W și 2 500 W, destinată în principal utilizării în sistemele de încălzire sau în circuitele secundare ale sistemelor de distribuție a agentului de răcire; |
| --- | --- |

1.

„pompă de circulație” înseamnă o pompă centrifugă în conductă care are o putere hidraulică de ieșire nominală cuprinsă între 1 W și 2 500 W, destinată în principal utilizării în sistemele de încălzire sau în circuitele secundare ale sistemelor de distribuție a agentului de răcire;

| 2. | „pompă de circulație fără etanșare” înseamnă o pompă de circulație având arborele motorului cuplat direct la rotorul pompei, motorul fiind imersat în mediul pompat; |
| --- | --- |

2.

„pompă de circulație fără etanșare” înseamnă o pompă de circulație având arborele motorului cuplat direct la rotorul pompei, motorul fiind imersat în mediul pompat;

| 3. | „pompă de circulație independentă” înseamnă o pompă de circulație proiectată să funcționeze independent de produs; |
| --- | --- |

3.

„pompă de circulație independentă” înseamnă o pompă de circulație proiectată să funcționeze independent de produs;

| 4. | „produs” înseamnă un dispozitiv care generează și/sau transferă căldură; |
| --- | --- |

4.

„produs” înseamnă un dispozitiv care generează și/sau transferă căldură;

| 5. | „pompă de circulație pentru apa potabilă” înseamnă o pompă de circulație proiectată special pentru utilizarea în procesul de recirculare a apei potabile, conform definiției din Directiva 98/83/CE a Consiliului (3). |
| --- | --- |

5.

„pompă de circulație pentru apa potabilă” înseamnă o pompă de circulație proiectată special pentru utilizarea în procesul de recirculare a apei potabile, conform definiției din Directiva 98/83/CE a Consiliului (3).

Articolul 3

Cerințe de proiectare ecologică

Cerințele de proiectare ecologică pentru pompele de circulație sunt stabilite în anexa I.

Conformitatea cu cerințele de proiectare ecologică se măsoară în conformitate cu cerințele stabilite în anexa II punctul 1.

Metoda de calcul pentru indicele de eficiență energetică al pompelor de circulație este stabilită în anexa II punctul 2.

Articolul 4

Evaluarea conformității

Procedura de evaluare a conformității menționată la articolul 8 din Directiva 2005/32/CE este sistemul de control intern al proiectării stabilit în anexa IV la respectiva directivă sau sistemul de management pentru evaluarea conformității stabilit în anexa V la aceeași directivă.

Articolul 5

Procedura de verificare a conformității în scopul supravegherii pieței

Pentru a efectua controalele de supraveghere a pieței menționate la articolul 3 alineatul (2) din Directiva 2005/32/CE pentru cerințele prevăzute în anexa I la prezentul regulament, autoritățile statului membru trebuie să aplice procedura de verificare descrisă în anexa III la prezentul regulament.

Articolul 6

Valori de referință

Valorile indicative de referință pentru cele mai performante pompe de circulație disponibile pe piață în momentul intrării în vigoare a prezentului regulament sunt prevăzute în anexa IV.

Articolul 7

Revizuire

Până la 1 ianuarie 2012 Comisia revizuiește metodologia de calcul al indicelui de eficiență energetică, stabilită în anexa II punctul 2 la prezentul regulament, pentru pompele de circulație fără etanșare integrate în produse.

Comisia revizuiește prezentul regulament până la 1 ianuarie 2017, pentru a lua în considerare progresul tehnologic. Această revizuire include o evaluare a opțiunilor de proiectare care facilitează reutilizarea și reciclarea.

Rezultatele revizuirilor sunt prezentate Forumului consultativ privind proiectarea ecologică.

Articolul 8

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament se aplică în conformitate cu următorul calendar:

| 1. | de la 1 ianuarie 2013, pompele de circulație fără etanșare independente respectă nivelul de eficiență energetică definit în anexa I punctul 1 subpunctul 1, cu excepția celor proiectate special pentru circuitele primare ale sistemelor termosolare și ale pompelor de căldură; |
| --- | --- |

1.

de la 1 ianuarie 2013, pompele de circulație fără etanșare independente respectă nivelul de eficiență energetică definit în anexa I punctul 1 subpunctul 1, cu excepția celor proiectate special pentru circuitele primare ale sistemelor termosolare și ale pompelor de căldură;

| 2. | de la 1 august 2015, pompele de circulație fără etanșare independente și pompele de circulație fără etanșare integrate în produse respectă nivelul de eficiență energetică definit în anexa I punctul 1 subpunctul 2. |
| --- | --- |

2.

de la 1 august 2015, pompele de circulație fără etanșare independente și pompele de circulație fără etanșare integrate în produse respectă nivelul de eficiență energetică definit în anexa I punctul 1 subpunctul 2.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 22 iulie 2009.

Pentru Comisie

Andris PIEBALGS

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 191, 22.7.2005, p. 29.

1

(2)  JO L 204, 21.7.1998, p. 37.

2

(3)  JO L 330, 5.12.1998, p. 32.

3

---

ANEXA I

CERINȚE DE PROIECTARE ECOLOGICĂ

1.   CERINȚE DE EFICIENȚĂ ENERGETICĂ

| 1. | De la 1 ianuarie 2013, pompele de circulație fără etanșare independente, cu excepția celor proiectate special pentru circuitele primare ale sistemelor termosolare și ale pompelor de căldură, au un indice de eficiență energetică (EEI) de maximum 0,27, calculat în conformitate cu anexa II punctul 2. |
| --- | --- |

1.

De la 1 ianuarie 2013, pompele de circulație fără etanșare independente, cu excepția celor proiectate special pentru circuitele primare ale sistemelor termosolare și ale pompelor de căldură, au un indice de eficiență energetică (EEI) de maximum 0,27, calculat în conformitate cu anexa II punctul 2.

| 2. | De la 1 august 2015, pompele de circulație fără etanșare independente și pompele de circulație fără etanșare integrate în produse au un indice de eficiență energetică (EEI) de maxim 0,23, calculat în conformitate cu anexa II punctul 2. |
| --- | --- |

2.

De la 1 august 2015, pompele de circulație fără etanșare independente și pompele de circulație fără etanșare integrate în produse au un indice de eficiență energetică (EEI) de maxim 0,23, calculat în conformitate cu anexa II punctul 2.

2.   CERINȚE PRIVIND INFORMAȚIILE DESPRE PRODUS

De la 1 ianuarie 2013:

| 1. | indicele de eficiență energetică al pompelor de circulație, calculat în conformitate cu anexa II, este indicat pe plăcuța cu denumirea produsului și pe ambalaj, precum și în documentația tehnică, astfel: „EEI ≤ 0,[xx]”; |
| --- | --- |

1.

indicele de eficiență energetică al pompelor de circulație, calculat în conformitate cu anexa II, este indicat pe plăcuța cu denumirea produsului și pe ambalaj, precum și în documentația tehnică, astfel: „EEI ≤ 0,[xx]”;

| 2. | următoarele informații trebuie să fie: „Valoarea de referință pentru cele mai eficiente pompe de circulație este EEI ≤ 0,20.”; |
| --- | --- |

2.

următoarele informații trebuie să fie: „Valoarea de referință pentru cele mai eficiente pompe de circulație este EEI ≤ 0,20.”;

| 3. | informațiile referitoare la dezasamblare, reciclare sau eliminarea la sfârșitul ciclului de viață a componentelor și materialelor sunt furnizate instalațiilor de tratare; |
| --- | --- |

3.

informațiile referitoare la dezasamblare, reciclare sau eliminarea la sfârșitul ciclului de viață a componentelor și materialelor sunt furnizate instalațiilor de tratare;

| 4. | pe ambalajul și în documentația tehnică a pompelor de circulație pentru apă potabilă se marchează următoarele: „Această pompă de circulație se folosește numai pentru apa potabilă.” |
| --- | --- |

4.

pe ambalajul și în documentația tehnică a pompelor de circulație pentru apă potabilă se marchează următoarele: „Această pompă de circulație se folosește numai pentru apa potabilă.”

Producătorii furnizează informații cu privire la modalitatea de instalare, utilizare și întreținere a pompei în vederea minimizării impactului asupra mediului.

Informațiile de mai sus trebuie să fie afișate pe site-urile web cu acces liber ale producătorilor de pompe de circulație.

---

ANEXA II

METODE DE MĂSURARE ȘI METODOLOGIA DE CALCULARE A INDICELUI DE EFICIENȚĂ ENERGETICĂ

1.   METODE DE MĂSURARE

În scopul respectării și verificării respectării cerințelor prezentului regulament, măsurătorile se efectuează cu ajutorul unei proceduri de măsurare fiabile, exacte și reproductibile, care să țină seama de stadiul actual al tehnologiei, inclusiv, în cazul în care sunt disponibile, de metodele prevăzute în documentele ale căror numere de referință sunt publicate în acest scop în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

2.   METODOLOGIA DE CALCUL AL INDICELUI DE EFICIENȚĂ ENERGETICĂ

Metodologia de calcul al indicelui de eficiență energetică (EEI) pentru pompele de circulație este următoarea:

| 1. | Dacă pompa are mai multe reglaje pentru înălțimea de pompare și pentru debit, pompa se măsoară la valoarea maximă de reglare.
  „Înălțimea de pompare” (H) este înălțimea de pompare (în metri) realizată de pompa de circulație în punctul de funcționare specificat.
  „Debitul” (Q) este volumul de apă vehiculat de pompa de circulație în unitatea de timp (m3/h). |
| --- | --- |

1.

Dacă pompa are mai multe reglaje pentru înălțimea de pompare și pentru debit, pompa se măsoară la valoarea maximă de reglare.

„Înălțimea de pompare” (H) este înălțimea de pompare (în metri) realizată de pompa de circulație în punctul de funcționare specificat.

„Debitul” (Q) este volumul de apă vehiculat de pompa de circulație în unitatea de timp (m3/h).

| 2. | Determinați punctul în care produsul
  Q · H
  este maxim și definiți debitul și presiunea în acest punct ca fiind: Q100 %
  și H100 %
  . |
| --- | --- |

2.

Determinați punctul în care produsul
  Q · H
  este maxim și definiți debitul și presiunea în acest punct ca fiind: Q100 %
  și H100 %
  .

| 3. | Calculați puterea hidraulică Phyd
  în acest punct.
  „Puterea hidraulică” este rezultatul produsului aritmetic dintre debitul (Q), presiunea (H) și un factor de conversie care aliniază unitățile utilizate la calcul.
  „Phyd” înseamnă puterea hidraulică furnizată de o pompă de circulație în fluidul pompat în punctul de funcționare specificat (în W). |
| --- | --- |

3.

Calculați puterea hidraulică Phyd
  în acest punct.

„Puterea hidraulică” este rezultatul produsului aritmetic dintre debitul (Q), presiunea (H) și un factor de conversie care aliniază unitățile utilizate la calcul.

„Phyd” înseamnă puterea hidraulică furnizată de o pompă de circulație în fluidul pompat în punctul de funcționare specificat (în W).

| 4. | Calculați puterea de referință conform formulei:

  Pref
  = 1,7 · Phyd
  - 17 · (1 – e–0,3 · Phyd

  ), 1 W ≤ Phyd ≤ 2 500 W
  „Puterea de referință” înseamnă relația dintre puterea hidraulică și puterea consumată a pompei de circulație, luând în considerare dependența dintre randamentul pompei și dimensiunea acesteia.
  „Pref” este puterea consumată de referință (în W) a pompei de circulație. |
| --- | --- |

4.

Calculați puterea de referință conform formulei:

Pref
  = 1,7 · Phyd
  - 17 · (1 – e–0,3 · Phyd

  ), 1 W ≤ Phyd ≤ 2 500 W

„Puterea de referință” înseamnă relația dintre puterea hidraulică și puterea consumată a pompei de circulație, luând în considerare dependența dintre randamentul pompei și dimensiunea acesteia.

„Pref” este puterea consumată de referință (în W) a pompei de circulație.

| 5. | Definiți curba de control de referință drept linia dreaptă care unește punctele:
  (Q
  100 %, H
  100 %) și (Q
  0 %, ) |
| --- | --- |

5.

Definiți curba de control de referință drept linia dreaptă care unește punctele:

(Q
  100 %, H
  100 %) și (Q
  0 %, Formula)

| 6. | Reglați pompa de circulație la punctul în care produsul
  Q · H
  este maxim. |
| --- | --- |

6.

Reglați pompa de circulație la punctul în care produsul
  Q · H
  este maxim.

| 7. | Măsurați P1
  și H la debitele:

  Q100 %
  , 0,75 · Q100 %
  , 0,5 · Q100 %
  , 0,25 · Q100 %
  .
  „P1” este puterea electrică consumată (în W) de pompa de circulație în punctul de funcționare specificat. |
| --- | --- |

7.

Măsurați P1
  și H la debitele:

Q100 %
  , 0,75 · Q100 %
  , 0,5 · Q100 %
  , 0,25 · Q100 %
  .

„P1” este puterea electrică consumată (în W) de pompa de circulație în punctul de funcționare specificat.

| 8. | Calculați la aceste debite:

  , dacă Hmăs ≤ Href

  PL = P1,măs, dacă Hmăs > Href

  unde Href
  este înălțimea de pompare pe curba de control de referință, la diferite debite. |
| --- | --- |

8.

Calculați la aceste debite:

unde Href
  este înălțimea de pompare pe curba de control de referință, la diferite debite.

| 9. | Folosind PL
  și acest profil de sarcină:












  Debit
  [%] | Timp
  [%] |
| --- | --- | --- |
| 100 | 6 |
| 75 | 15 |
| 50 | 35 |
| 25 | 44 |

9.

Folosind PL
  și acest profil de sarcină:

Debit

[%]

Timp

[%]

100

6

75

15

50

35

25

44

Image

Calculați puterea ponderată medie PL,avg
  utilizând formula următoare:

PL,avg = 0,06 · PL,100 % + 0,15 · PL,75 % + 0,35 · PL,50 % + 0,44 · PL,25 %

Calculați indicele de eficiență energetică (1):

Formula, unde C20 %
  = 0,49

---

(1)  CXX % înseamnă un coeficient care asigură că la momentul definirii coeficientului numai XX % din pompele de circulație de un anumit tip au un EEI ≤ 0,20.

---

ANEXA III

PROCEDURA DE VERIFICARE

În scopul verificării conformității cu cerințele stabilite în anexa I, autoritățile statelor membre trebuie să utilizeze procedura de măsurare și de calcul specificată în anexa II.

Autoritățile statelor membre trebuie să testeze o singură pompă de circulație. Dacă indicele de eficiență energetică depășește cu peste 7 % valorile declarate de către producător, atunci se vor efectua măsurători pe încă trei pompe de circulație. Modelul este considerat conform atunci când media aritmetică a valorilor măsurate pe aceste trei pompe nu depășește cu mai mult de 7 % valorile declarate de producător.

În caz contrar, modelul este considerat neconform cu cerințele prezentului regulament.

Pe lângă procedura stabilită în prezenta anexă, autoritățile statelor membre trebuie să utilizeze metode de măsurare fiabile, exacte și reproductibile, care să țină seama de stadiul actual al tehnologiei, inclusiv, în cazul în care sunt disponibile, de metodele stabilite în documentele ale căror numere de referință sunt publicate în acest scop în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

---

ANEXA IV

VALORI INDICATIVE DE REFERINȚĂ

La data adoptării prezentului regulament, valoarea de referință pentru cea mai bună tehnologie disponibilă pe piață în ceea ce privește pompele de circulație este indicele de eficiență energetică: EEI ≤ 0,20.

---

| 23.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 191/42 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 191/42

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 642/2009 AL COMISIEI

din 22 iulie 2009

de punere în aplicare a Directivei 2005/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la cerințele de proiectare ecologică aplicabile aparatelor TV

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Directiva 2005/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2005 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor consumatoare de energie și de modificare a Directivei 92/42/CEE a Consiliului și a Directivelor 96/57/CE și 2000/55/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului (1), în special articolul 15 alineatul (1),

după consultarea forumului consultativ privind proiectarea ecologică,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu Directiva 2005/32/CE, Comisia trebuie să stabilească cerințe de proiectare ecologică pentru produsele consumatoare de energie care reprezintă volume importante de vânzări și comerț, care au un impact important asupra mediului și care prezintă un potențial deosebit de îmbunătățire în ceea ce privește efectele asupra mediului înconjurător, fără să implice costuri excesive. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu Directiva 2005/32/CE, Comisia trebuie să stabilească cerințe de proiectare ecologică pentru produsele consumatoare de energie care reprezintă volume importante de vânzări și comerț, care au un impact important asupra mediului și care prezintă un potențial deosebit de îmbunătățire în ceea ce privește efectele asupra mediului înconjurător, fără să implice costuri excesive.

| (2) | Articolul 16 alineatul (2) prima liniuță din Directiva 2005/32/CE stipulează că, în conformitate cu procedura menționată la articolul 19 alineatul (3) și cu criteriile stabilite la articolul 15 alineatul (2) și după consultarea forumului consultativ privind proiectarea ecologică, Comisia introduce, după caz, măsuri de punere în aplicare pentru produse electronice de consum. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 16 alineatul (2) prima liniuță din Directiva 2005/32/CE stipulează că, în conformitate cu procedura menționată la articolul 19 alineatul (3) și cu criteriile stabilite la articolul 15 alineatul (2) și după consultarea forumului consultativ privind proiectarea ecologică, Comisia introduce, după caz, măsuri de punere în aplicare pentru produse electronice de consum.

| (3) | Comisia a efectuat un studiu pregătitor în care a analizat aspectele tehnice, ecologice și economice referitoare la aparatele TV. Studiul a fost elaborat împreună cu părțile interesate din Comunitate și țări terțe, iar rezultatele au fost publicate pe site-ul web EUROPA al Comisiei. |
| --- | --- |

(3)

Comisia a efectuat un studiu pregătitor în care a analizat aspectele tehnice, ecologice și economice referitoare la aparatele TV. Studiul a fost elaborat împreună cu părțile interesate din Comunitate și țări terțe, iar rezultatele au fost publicate pe site-ul web EUROPA al Comisiei.

| (4) | Aparatele TV reprezintă o grupă importantă de produse electronice de consum din punctul de vedere al consumului de energie electrică și constituie, așadar, o prioritate a politicii privind proiectarea ecologică. |
| --- | --- |

(4)

Aparatele TV reprezintă o grupă importantă de produse electronice de consum din punctul de vedere al consumului de energie electrică și constituie, așadar, o prioritate a politicii privind proiectarea ecologică.

| (5) | Aspectul impactului aparatelor TV asupra mediului înconjurător identificat ca fiind semnificativ în sensul prezentului regulament îl constituie consumul de energie electrică în faza de utilizare. |
| --- | --- |

(5)

Aspectul impactului aparatelor TV asupra mediului înconjurător identificat ca fiind semnificativ în sensul prezentului regulament îl constituie consumul de energie electrică în faza de utilizare.

| (6) | Consumul anual de energie electrică al televizoarelor la nivelul Comunității a fost estimat la 60 TWh în 2007, echivalentul a 24 milioane de tone de emisii de CO2. Dacă nu se iau măsuri specifice pentru limitarea acestui consum, se preconizează că acesta va crește până la 132 TWh în 2020. Studiul pregătitor arată că se poate reduce semnificativ consumul de energie electrică în timpul fazei de utilizare. |
| --- | --- |

(6)

Consumul anual de energie electrică al televizoarelor la nivelul Comunității a fost estimat la 60 TWh în 2007, echivalentul a 24 milioane de tone de emisii de CO2. Dacă nu se iau măsuri specifice pentru limitarea acestui consum, se preconizează că acesta va crește până la 132 TWh în 2020. Studiul pregătitor arată că se poate reduce semnificativ consumul de energie electrică în timpul fazei de utilizare.

| (7) | Alte aspecte legate de mediu se referă la substanțele periculoase utilizate la fabricarea aparatelor TV și la deșeurile provenite de la aparate TV ieșite din uz. Îmbunătățirile în ceea ce privește impactul asupra mediului sunt abordate în Directiva 2002/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 ianuarie 2003 privind restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase în echipamentele electrice și electronice (2) și, respectiv, Directiva 2002/96/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 ianuarie 2003 privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (DEEE) (3) și nu mai trebuie abordate în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(7)

Alte aspecte legate de mediu se referă la substanțele periculoase utilizate la fabricarea aparatelor TV și la deșeurile provenite de la aparate TV ieșite din uz. Îmbunătățirile în ceea ce privește impactul asupra mediului sunt abordate în Directiva 2002/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 ianuarie 2003 privind restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase în echipamentele electrice și electronice (2) și, respectiv, Directiva 2002/96/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 ianuarie 2003 privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (DEEE) (3) și nu mai trebuie abordate în prezentul regulament.

| (8) | Studiul pregătitor arată că nu sunt necesare cerințe referitoare la alți parametri de proiectare ecologică menționați în anexa I partea 1 la Directiva 2005/32/CE. |
| --- | --- |

(8)

Studiul pregătitor arată că nu sunt necesare cerințe referitoare la alți parametri de proiectare ecologică menționați în anexa I partea 1 la Directiva 2005/32/CE.

| (9) | Reducerea consumului de energie electrică al aparatelor TV este posibilă/viabilă prin aplicarea de tehnologii existente rentabile care nu fac obiectul unor drepturi de proprietate, conducând la reducerea costului combinat de cumpărare și de exploatare al aparatelor TV. |
| --- | --- |

(9)

Reducerea consumului de energie electrică al aparatelor TV este posibilă/viabilă prin aplicarea de tehnologii existente rentabile care nu fac obiectul unor drepturi de proprietate, conducând la reducerea costului combinat de cumpărare și de exploatare al aparatelor TV.

| (10) | Cerințele de proiectare ecologică trebuie să armonizeze cerințele referitoare la consumul de energie electrică al aparatelor TV la nivelul întregii Comunități, contribuind astfel la funcționarea pieței interne și la îmbunătățirea performanței de mediu a acestor produse. |
| --- | --- |

(10)

Cerințele de proiectare ecologică trebuie să armonizeze cerințele referitoare la consumul de energie electrică al aparatelor TV la nivelul întregii Comunități, contribuind astfel la funcționarea pieței interne și la îmbunătățirea performanței de mediu a acestor produse.

| (11) | Cerințele de proiectare ecologică nu trebuie să afecteze funcționalitatea produsului și nu trebuie să aibă un impact negativ asupra sănătății, siguranței sau mediului înconjurător. În special, avantajele reducerii consumului de energie electrică în faza de utilizare trebuie să compenseze cu prisosință eventualele efecte suplimentare asupra mediului provocate în timpul fazei de producție. |
| --- | --- |

(11)

Cerințele de proiectare ecologică nu trebuie să afecteze funcționalitatea produsului și nu trebuie să aibă un impact negativ asupra sănătății, siguranței sau mediului înconjurător. În special, avantajele reducerii consumului de energie electrică în faza de utilizare trebuie să compenseze cu prisosință eventualele efecte suplimentare asupra mediului provocate în timpul fazei de producție.

| (12) | Introducerea în mod progresiv a cerințelor de proiectare ecologică ar trebui să acorde o perioadă corespunzătoare de timp producătorilor pentru a-și adapta produsele. Calendarul trebuie stabilit astfel încât să se evite efectele negative asupra funcționalității echipamentelor de pe piață, iar obiectivele prezentului regulament să fie atinse în timp util și ținând seama de impactul costurilor asupra utilizatorilor finali și producătorilor, în special asupra întreprinderilor mici și mijlocii. |
| --- | --- |

(12)

Introducerea în mod progresiv a cerințelor de proiectare ecologică ar trebui să acorde o perioadă corespunzătoare de timp producătorilor pentru a-și adapta produsele. Calendarul trebuie stabilit astfel încât să se evite efectele negative asupra funcționalității echipamentelor de pe piață, iar obiectivele prezentului regulament să fie atinse în timp util și ținând seama de impactul costurilor asupra utilizatorilor finali și producătorilor, în special asupra întreprinderilor mici și mijlocii.

| (13) | Măsurătorile parametrilor relevanți ai produselor trebuie efectuate cu ajutorul unor metode de măsurare fiabile, exacte și reproductibile, care iau în considerare metodele de măsurare general recunoscute de ultimă generație, inclusiv, dacă există, standardele armonizate adoptate de organismele europene de standardizare, potrivit listei din anexa I la Directiva 98/34/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iunie 1998 referitoare la procedura de furnizare de informații în domeniul standardelor, reglementărilor tehnice și al normelor privind serviciile societății informaționale (4). |
| --- | --- |

(13)

Măsurătorile parametrilor relevanți ai produselor trebuie efectuate cu ajutorul unor metode de măsurare fiabile, exacte și reproductibile, care iau în considerare metodele de măsurare general recunoscute de ultimă generație, inclusiv, dacă există, standardele armonizate adoptate de organismele europene de standardizare, potrivit listei din anexa I la Directiva 98/34/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iunie 1998 referitoare la procedura de furnizare de informații în domeniul standardelor, reglementărilor tehnice și al normelor privind serviciile societății informaționale (4).

| (14) | Prezentul regulament are ca scop stimularea introducerii pe piață a tehnologiilor care reduc impactului aparatelor TV asupra mediului înconjurător, determinând economii de energie electrică estimate la 28 TWh până în anul 2020, comparativ cu situația în care nu ar fi luată nicio măsură. |
| --- | --- |

(14)

Prezentul regulament are ca scop stimularea introducerii pe piață a tehnologiilor care reduc impactului aparatelor TV asupra mediului înconjurător, determinând economii de energie electrică estimate la 28 TWh până în anul 2020, comparativ cu situația în care nu ar fi luată nicio măsură.

| (15) | În conformitate cu articolul 8 din Directiva 2005/32/CE, prezentul regulament trebuie să specifice procedurile aplicabile de evaluare a conformității. |
| --- | --- |

(15)

În conformitate cu articolul 8 din Directiva 2005/32/CE, prezentul regulament trebuie să specifice procedurile aplicabile de evaluare a conformității.

| (16) | Pentru a facilita verificarea conformității, producătorii trebuie să furnizeze informațiile din documentația tehnică menționate în anexele IV și V la Directiva 2005/32/CE, în măsura în care aceste informații se referă la cerințele stabilite în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(16)

Pentru a facilita verificarea conformității, producătorii trebuie să furnizeze informațiile din documentația tehnică menționate în anexele IV și V la Directiva 2005/32/CE, în măsura în care aceste informații se referă la cerințele stabilite în prezentul regulament.

| (17) | Cel mai bun indice de eficiență energetică în modul activ al aparatelor TV înregistrat în prezent și efectele reduse asupra mediului în ceea ce privește substanțele periculoase sunt identificate prin decizia 2009/300/CE a Comisiei din 12 martie 2009 de stabilire a criteriilor ecologice revizuite de acordare a etichetei ecologice comunitare pentru televizoare (5). Aceste referințe vor asigura o largă disponibilitate și accesibilitate a informațiilor, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii și pentru firmele foarte mici, care vor facilita în continuare integrarea celor mai bune tehnologii de proiectare în vederea reducerii impactului aparatelor TV asupra mediului. Prin urmare, în prezentul regulament nu trebuie să se identifice valori de referință pentru cele mai bune tehnologii disponibile. |
| --- | --- |

(17)

Cel mai bun indice de eficiență energetică în modul activ al aparatelor TV înregistrat în prezent și efectele reduse asupra mediului în ceea ce privește substanțele periculoase sunt identificate prin decizia 2009/300/CE a Comisiei din 12 martie 2009 de stabilire a criteriilor ecologice revizuite de acordare a etichetei ecologice comunitare pentru televizoare (5). Aceste referințe vor asigura o largă disponibilitate și accesibilitate a informațiilor, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii și pentru firmele foarte mici, care vor facilita în continuare integrarea celor mai bune tehnologii de proiectare în vederea reducerii impactului aparatelor TV asupra mediului. Prin urmare, în prezentul regulament nu trebuie să se identifice valori de referință pentru cele mai bune tehnologii disponibile.

| (18) | Cerințele de proiectare ecologică, aplicabile de la 7 ianuarie 2013, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1275/2008 al Comisiei din 17 decembrie 2008 de implementare a Directivei 2005/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește cerințele în materie de ecoproiectare pentru consumul de energie electrică în modul standby și oprit al echipamentelor electrice și electronice de uz casnic și de birou (6) trebuie să se aplice aparatelor TV mai devreme decât s-a prevăzut în regulamentul respectiv, deoarece tehnologiile care respectă dispozițiile acestuia pot fi implementate într-o perioadă mai scurtă de timp în cazul aparatelor TV și este posibil să se obțină economii suplimentare de energie. Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1275/2008 nu trebuie să se aplice aparatelor TV și trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(18)

Cerințele de proiectare ecologică, aplicabile de la 7 ianuarie 2013, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1275/2008 al Comisiei din 17 decembrie 2008 de implementare a Directivei 2005/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește cerințele în materie de ecoproiectare pentru consumul de energie electrică în modul standby și oprit al echipamentelor electrice și electronice de uz casnic și de birou (6) trebuie să se aplice aparatelor TV mai devreme decât s-a prevăzut în regulamentul respectiv, deoarece tehnologiile care respectă dispozițiile acestuia pot fi implementate într-o perioadă mai scurtă de timp în cazul aparatelor TV și este posibil să se obțină economii suplimentare de energie. Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1275/2008 nu trebuie să se aplice aparatelor TV și trebuie modificat în consecință.

| (19) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 19 alineatul (1) din Directiva 2005/32/CE, |
| --- | --- |

(19)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 19 alineatul (1) din Directiva 2005/32/CE,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiect și domeniu de aplicare

Prezentul regulament stabilește cerințele de proiectare ecologică pentru introducerea pe piață a aparatelor TV.

Articolul 2

Definiții

Pe lângă definițiile stabilite în Directiva 2005/32/CE, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „aparat TV” înseamnă un televizor sau un monitor TV; |
| --- | --- |

1.

„aparat TV” înseamnă un televizor sau un monitor TV;

| 2. | „televizor” înseamnă un produs destinat în principal afișării și receptării de semnale audiovizuale, care este introdus pe piață sub o singură denumire de model sau de sistem și care este compus din următoarele elemente:






  (a) | un ecran; |
| --- | --- | --- |

2.

„televizor” înseamnă un produs destinat în principal afișării și receptării de semnale audiovizuale, care este introdus pe piață sub o singură denumire de model sau de sistem și care este compus din următoarele elemente:

(a)

un ecran;

| (b) | unul sau mai multe tunere/receptoare și funcții suplimentare opționale pentru stocarea datelor și/sau afișare, cum ar fi disc versatil digital (DVD), unitate de hard disk (HDD) sau videocasetofon cu înregistrare (VCR), fie într-o singură unitate combinată cu ecranul, fie într-una sau mai multe unități separate; |
| --- | --- |

(b)

unul sau mai multe tunere/receptoare și funcții suplimentare opționale pentru stocarea datelor și/sau afișare, cum ar fi disc versatil digital (DVD), unitate de hard disk (HDD) sau videocasetofon cu înregistrare (VCR), fie într-o singură unitate combinată cu ecranul, fie într-una sau mai multe unități separate;

| 3. | „monitor TV” înseamnă un produs destinat afișării, pe un ecran integrat, a unui semnal video de la o varietate de surse, inclusiv semnale de teletransmisie, care opțional controlează și reproduce semnale audio de la un dispozitiv sursă externă, conectat prin căi standardizate de transmitere a semnalelor video, inclusiv tipul „cinch” (component, compus), SCART, HDMI și standarde viitoare pe suport radio (excepție făcând căile nestandardizate de transmitere a semnalelor video, cum ar fi DVI și SDI), dar nu poate recepta și prelucra semnale de radiodifuziune; |
| --- | --- |

3.

„monitor TV” înseamnă un produs destinat afișării, pe un ecran integrat, a unui semnal video de la o varietate de surse, inclusiv semnale de teletransmisie, care opțional controlează și reproduce semnale audio de la un dispozitiv sursă externă, conectat prin căi standardizate de transmitere a semnalelor video, inclusiv tipul „cinch” (component, compus), SCART, HDMI și standarde viitoare pe suport radio (excepție făcând căile nestandardizate de transmitere a semnalelor video, cum ar fi DVI și SDI), dar nu poate recepta și prelucra semnale de radiodifuziune;

| 4. | „modul activ” înseamnă starea în care aparatul TV este conectat la rețeaua electrică și produce sunet și imagine; |
| --- | --- |

4.

„modul activ” înseamnă starea în care aparatul TV este conectat la rețeaua electrică și produce sunet și imagine;

| 5. | „modul de bază” înseamnă setarea aparatului TV recomandată de producător pentru utilizarea normală la domiciliu; |
| --- | --- |

5.

„modul de bază” înseamnă setarea aparatului TV recomandată de producător pentru utilizarea normală la domiciliu;

| 6. | „modul (modurile) standby” înseamnă starea în care echipamentul este conectat la rețeaua electrică, depinde de alimentarea cu energie de la rețeaua electrică pentru a funcționa în mod corespunzător și asigură exclusiv următoarele funcții, care pot continua pe o perioadă de timp nedefinită:






  — | funcția de reactivare sau funcția de reactivare și simpla indicație a faptului că funcția de reactivare este activată; și/sau |
| --- | --- | --- |

6.

„modul (modurile) standby” înseamnă starea în care echipamentul este conectat la rețeaua electrică, depinde de alimentarea cu energie de la rețeaua electrică pentru a funcționa în mod corespunzător și asigură exclusiv următoarele funcții, care pot continua pe o perioadă de timp nedefinită:

—

funcția de reactivare sau funcția de reactivare și simpla indicație a faptului că funcția de reactivare este activată; și/sau

| — | afișarea de informații sau a stării; |
| --- | --- |

—

afișarea de informații sau a stării;

| 7. | „modul oprit” reprezintă starea în care echipamentul este conectat la rețeaua electrică dar nu asigură nicio funcție; aceasta include:






  (a) | stări care asigură numai indicația stării de mod oprit, |
| --- | --- | --- |

7.

„modul oprit” reprezintă starea în care echipamentul este conectat la rețeaua electrică dar nu asigură nicio funcție; aceasta include:

(a)

stări care asigură numai indicația stării de mod oprit,

| (b) | stări care oferă numai funcționalitățile care au ca scop asigurarea compatibilității electromagnetice, în conformitate cu Directiva 2004/108/CE a Parlamentului European și a Consiliului (7); |
| --- | --- |

(b)

stări care oferă numai funcționalitățile care au ca scop asigurarea compatibilității electromagnetice, în conformitate cu Directiva 2004/108/CE a Parlamentului European și a Consiliului (7);

| 8. | „funcția de reactivare” înseamnă o funcție care permite activarea altor moduri, inclusiv modul activ, printr-un întrerupător la distanță, inclusiv telecomandă, un senzor intern, un dispozitiv de programare pentru intrarea într-o stare care asigură funcții suplimentare, inclusiv modul activ; |
| --- | --- |

8.

„funcția de reactivare” înseamnă o funcție care permite activarea altor moduri, inclusiv modul activ, printr-un întrerupător la distanță, inclusiv telecomandă, un senzor intern, un dispozitiv de programare pentru intrarea într-o stare care asigură funcții suplimentare, inclusiv modul activ;

| 9. | „afișarea de informații sau a stării” înseamnă o funcție permanentă care oferă informații sau indică starea echipamentului pe un afișaj, inclusiv ceasurile; |
| --- | --- |

9.

„afișarea de informații sau a stării” înseamnă o funcție permanentă care oferă informații sau indică starea echipamentului pe un afișaj, inclusiv ceasurile;

| 10. | „meniu de instalare” înseamnă o serie de setări ale aparatului TV, predefinite de producător, dintre care utilizatorul aparatului TV trebuie să selecteze o anumită setare în momentul pornirii inițiale a aparatului TV; |
| --- | --- |

10.

„meniu de instalare” înseamnă o serie de setări ale aparatului TV, predefinite de producător, dintre care utilizatorul aparatului TV trebuie să selecteze o anumită setare în momentul pornirii inițiale a aparatului TV;

| 11. | „rezoluție HD completă” înseamnă o rezoluție a ecranului cu un număr de pixeli fizici de cel puțin 1 920 × 1 080. |
| --- | --- |

11.

„rezoluție HD completă” înseamnă o rezoluție a ecranului cu un număr de pixeli fizici de cel puțin 1 920 × 1 080.

Articolul 3

Cerințe de proiectare ecologică

Cerințele de proiectare ecologică aplicabile aparatelor TV sunt stabilite în anexa I.

Respectarea cerințelor de proiectare ecologică se măsoară în conformitate cu metodele specificate în anexa II.

Articolul 4

Evaluarea conformității

Procedura de evaluare a conformității menționată la articolul 8 din Directiva 2005/32/CE este sistemul de control intern al proiectării stabilit în anexa IV din aceeași directivă sau sistemul de management pentru evaluarea conformității specificat în anexa V la directiva respectivă.

Documentația tehnică necesară pentru evaluarea conformității este specificată în anexa I partea 5 punctul 1 la prezentul regulament.

Articolul 5

Procedura de verificare în scopul supravegherii pieței

Controalele de supraveghere se efectuează în conformitate cu procedura de verificare stabilită în anexa III.

Articolul 6

Revizuire

Comisia revizuiește, în lumina progreselor tehnologice, prezentul regulament în termen de maximum trei ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament și prezintă rezultatele acestei revizuiri forumului consultativ privind proiectarea ecologică.

Articolul 7

Modificarea Regulamentului (CE) nr. 1275/2008

Anexa I punctul 3 la Regulamentul (CE) nr. 1275/2008 se înlocuiește cu textul din anexa IV la prezentul regulament.

Articolul 8

Intrare în vigoare

(1)   Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(2)   Cerințele de proiectare ecologică stabilite în anexa I partea 1 punctul 1, partea 3, partea 4 și partea 5 punctul 2 se aplică începând de la 20 august 2010.

Cerințele de proiectare ecologică stabilite în anexa I partea 1 punctul 2 se aplică de la 1 aprilie 2012.

Cerințele de proiectare ecologică stabilite în anexa I partea 2 punctul 1 literele (a)-(d) se aplică de la 7 ianuarie 2010.

Cerințele de proiectare ecologică stabilite în anexa I partea 2 punctul 2 literele (a)-(e) se aplică începând de la 20 august 2011.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 22 iulie 2009.

Pentru Comisie

Andris PIEBALGS

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 191, 22.7.2005, p. 29.

1

(2)  JO L 37, 13.2.2003, p. 19.

2

(3)  JO L 37, 13.2.2003, p. 24.

3

(4)  JO L 204, 21.7.1998, p. 37.

4

(5)  JO L 82, 28.3.2009, p. 3.

5

(6)  JO L 339, 18.12.2008, p. 45.

6

(7)  JO L 390, 31.12.2004, p. 24.

7

---

ANEXA I

CERINȚE DE PROIECTARE ECOLOGICĂ

1.   CONSUMUL DE PUTERE ÎN MODUL ACTIV

| 1. | De la 20 august 2010:
  Consumul de putere în modul activ al unui aparat TV cu suprafața de vizibilitate a ecranului A exprimată în dm2 nu trebuie să depășească următoarele limite: | Rezoluție HD maximă | Toate celelalte rezoluții |
| --- | --- | --- | --- |
| Televizoare | 20 wați + A · 1,12 · 4,3224 wați/dm2 | 20 wați + A · 4,3224 wați/dm2 |
| Monitoare TV | 15 wați + A · 1,12 · 4,3224 wați/dm2 | 15 wați + A · 4,3224 wați/dm2 |

1.

De la 20 august 2010:

Consumul de putere în modul activ al unui aparat TV cu suprafața de vizibilitate a ecranului A exprimată în dm2 nu trebuie să depășească următoarele limite:

Rezoluție HD maximă

Toate celelalte rezoluții

Televizoare

20 wați + A · 1,12 · 4,3224 wați/dm2

20 wați + A · 4,3224 wați/dm2

Monitoare TV

15 wați + A · 1,12 · 4,3224 wați/dm2

15 wați + A · 4,3224 wați/dm2

| 2. | De la 1 aprilie 2012:
  Consumul de putere în modul activ al unui aparat TV cu suprafața de vizibilitate a ecranului A exprimată în dm2 nu trebuie să depășească următoarele limite: | Toate rezoluțiile |
| --- | --- | --- |
| Televizoare | 16 wați + A · 3,4579 wați/dm2 |
| Monitoare TV | 12 wați + A · 3,4579 wați/dm2 |

2.

De la 1 aprilie 2012:

Consumul de putere în modul activ al unui aparat TV cu suprafața de vizibilitate a ecranului A exprimată în dm2 nu trebuie să depășească următoarele limite:

Toate rezoluțiile

Televizoare

16 wați + A · 3,4579 wați/dm2

Monitoare TV

12 wați + A · 3,4579 wați/dm2

2.   CONSUMUL DE PUTERE ÎN MODUL STANDBY/OPRIT

| 1. | De la 7 ianuarie 2010:






  (a) | Consumul de putere în „modul oprit”
  Consumul de putere al aparatelor TV în oricare stare de mod oprit nu trebuie să depășească 1,00 watt. |
| --- | --- | --- |

1.

De la 7 ianuarie 2010:

(a)

Consumul de putere în „modul oprit”

Consumul de putere al aparatelor TV în oricare stare de mod oprit nu trebuie să depășească 1,00 watt.

| (b) | Consumul de putere în „modul (modurile) standby”
  Consumul de putere al aparatelor TV, în oricare din stările care oferă numai funcția de reactivare sau numai funcția de reactivare și simpla indicație a faptului că funcția de reactivare este activată nu trebuie să depășească 1,00 watt.
  Consumul de putere al aparatelor TV, în oricare dintre stările care oferă numai afișarea de informații sau a stării sau care oferă numai o combinație între funcția de reactivare și afișarea de informații sau a stării, nu trebuie să fie mai mare de 2,00 wați. |
| --- | --- |

(b)

Consumul de putere în „modul (modurile) standby”

Consumul de putere al aparatelor TV, în oricare din stările care oferă numai funcția de reactivare sau numai funcția de reactivare și simpla indicație a faptului că funcția de reactivare este activată nu trebuie să depășească 1,00 watt.

Consumul de putere al aparatelor TV, în oricare dintre stările care oferă numai afișarea de informații sau a stării sau care oferă numai o combinație între funcția de reactivare și afișarea de informații sau a stării, nu trebuie să fie mai mare de 2,00 wați.

| (c) | Disponibilitatea modului oprit și/sau a modului standby
  Aparatele TV trebuie să aibă un mod oprit și/sau un mod standby și/sau o altă stare în care nu se depășesc limitele aplicabile în ceea ce privește consumul de putere pentru modul oprit și/sau modul standby atunci când aparatul este conectat la rețeaua electrică. |
| --- | --- |

(c)

Disponibilitatea modului oprit și/sau a modului standby

Aparatele TV trebuie să aibă un mod oprit și/sau un mod standby și/sau o altă stare în care nu se depășesc limitele aplicabile în ceea ce privește consumul de putere pentru modul oprit și/sau modul standby atunci când aparatul este conectat la rețeaua electrică.

| (d) | Pentru televizoarele care sunt compuse dintr-un ecran și unul sau mai multe tunere/receptoare și funcții suplimentare opționale pentru stocarea datelor și/sau afișare, cum ar fi disc versatil digital (DVD), unitate de hard disk (HDD) sau videocasetofon cu înregistrare (VCR) într-una sau mai multe unități separate, punctele (a)-(c) se aplică individual pentru ecran și pentru unitățile separate. |
| --- | --- |

(d)

Pentru televizoarele care sunt compuse dintr-un ecran și unul sau mai multe tunere/receptoare și funcții suplimentare opționale pentru stocarea datelor și/sau afișare, cum ar fi disc versatil digital (DVD), unitate de hard disk (HDD) sau videocasetofon cu înregistrare (VCR) într-una sau mai multe unități separate, punctele (a)-(c) se aplică individual pentru ecran și pentru unitățile separate.

| 2. | De la 20 august 2011:






  (a) | Consumul de putere în „modul oprit”
  Consumul de putere al aparatelor TV în orice stare de mod oprit nu trebuie să depășească 0,30 wați, cu excepția cazului în care sunt îndeplinite condițiile prevăzute în paragraful următor.
  Pentru aparatele TV cu un comutator clar vizibil, care comută aparatul TV într-o stare în care consumul de putere nu depășește 0,01 wați atunci când se află în poziția „oprit”, consumul de putere în oricare stare de mod oprit a aparatului TV nu trebuie să depășească 0,50 wați. |
| --- | --- | --- |

2.

De la 20 august 2011:

(a)

Consumul de putere în „modul oprit”

Consumul de putere al aparatelor TV în orice stare de mod oprit nu trebuie să depășească 0,30 wați, cu excepția cazului în care sunt îndeplinite condițiile prevăzute în paragraful următor.

Pentru aparatele TV cu un comutator clar vizibil, care comută aparatul TV într-o stare în care consumul de putere nu depășește 0,01 wați atunci când se află în poziția „oprit”, consumul de putere în oricare stare de mod oprit a aparatului TV nu trebuie să depășească 0,50 wați.

| (b) | Consumul de putere în „modul (modurile) standby”
  Consumul de putere al aparatelor TV, în oricare stare care oferă numai funcția de reactivare sau care oferă numai funcția de reactivare și simpla indicație a faptului că funcția de reactivare este activată, nu trebuie să fie mai mare de 0,50 wați.
  Consumul de putere al aparatelor TV, în oricare din stările care oferă numai afișarea de informații sau a stării sau care oferă numai o combinație între funcția de reactivare și afișarea de informații sau a stării, nu trebuie să fie mai mare de 1,00 watt. |
| --- | --- |

(b)

Consumul de putere în „modul (modurile) standby”

Consumul de putere al aparatelor TV, în oricare stare care oferă numai funcția de reactivare sau care oferă numai funcția de reactivare și simpla indicație a faptului că funcția de reactivare este activată, nu trebuie să fie mai mare de 0,50 wați.

Consumul de putere al aparatelor TV, în oricare din stările care oferă numai afișarea de informații sau a stării sau care oferă numai o combinație între funcția de reactivare și afișarea de informații sau a stării, nu trebuie să fie mai mare de 1,00 watt.

| (c) | Disponibilitatea modului oprit și/sau a modului standby
  Aparatele TV trebuie să aibă un mod oprit și/sau un mod standby și/sau o altă stare în care nu se depășesc limitele aplicabile în ceea ce privește consumul de putere pentru modul oprit și/sau modul standby atunci când aparatul este conectat la rețeaua electrică. |
| --- | --- |

(c)

Disponibilitatea modului oprit și/sau a modului standby

Aparatele TV trebuie să aibă un mod oprit și/sau un mod standby și/sau o altă stare în care nu se depășesc limitele aplicabile în ceea ce privește consumul de putere pentru modul oprit și/sau modul standby atunci când aparatul este conectat la rețeaua electrică.

| (d) | Oprirea automată
  Aparatele TV trebuie să fie prevăzute cu o funcție având următoarele caracteristici:






  (i) | După cel mult 4 ore în modul activ ca urmare a interacțiunii ultimului utilizator și/sau a unei schimbări de canal, aparatul este comutat automat din modul activ în:






  — | modul standby; sau |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

Oprirea automată

Aparatele TV trebuie să fie prevăzute cu o funcție având următoarele caracteristici:

(i)

După cel mult 4 ore în modul activ ca urmare a interacțiunii ultimului utilizator și/sau a unei schimbări de canal, aparatul este comutat automat din modul activ în:

—

modul standby; sau

| — | modul oprit; sau |
| --- | --- |

—

modul oprit; sau

| — | o altă stare în care nu sunt depășite limitele aplicabile în ceea ce privește consumul de putere pentru modul oprit și/sau modul standby. |
| --- | --- |

—

o altă stare în care nu sunt depășite limitele aplicabile în ceea ce privește consumul de putere pentru modul oprit și/sau modul standby.

| (ii) | Aparatele TV trebuie să afișeze un mesaj de alertare înainte de comutarea automată din modul activ în starea/modurile aplicabile. |
| --- | --- |

(ii)

Aparatele TV trebuie să afișeze un mesaj de alertare înainte de comutarea automată din modul activ în starea/modurile aplicabile.

Această funcție trebuie să fie setată ca funcție standard.

| (e) | Pentru televizoarele care sunt compuse dintr-un ecran și unul sau mai multe tunere/receptoare și funcții suplimentare opționale pentru stocarea datelor și/sau afișare, cum ar fi disc versatil digital (DVD), unitate de hard disk (HDD) sau videocasetofon cu înregistrare (VCR) într-o unitate separată, punctele (a)-(d) se aplică individual pentru ecran și pentru unitatea separată. |
| --- | --- |

(e)

Pentru televizoarele care sunt compuse dintr-un ecran și unul sau mai multe tunere/receptoare și funcții suplimentare opționale pentru stocarea datelor și/sau afișare, cum ar fi disc versatil digital (DVD), unitate de hard disk (HDD) sau videocasetofon cu înregistrare (VCR) într-o unitate separată, punctele (a)-(d) se aplică individual pentru ecran și pentru unitatea separată.

3.   „MODUL DE BAZĂ” PENTRU APARATELE TV LIVRATE CU MENIU DE INSTALARE

De la 20 august 2010:

Aparatele TV cu meniu de instalare la activarea inițială a aparatului trebuie să ofere un „meniu de bază” în meniul de instalare, care este opțiunea standard la activarea inițială a aparatului. În cazul în care utilizatorul selectează un mod diferit de „modul de bază” la activarea inițială a aparatului TV, va fi sugerat un proces de selectare secundar pentru a confirma opțiunea respectivă.

4.   RAPORTUL LUMINANȚEI MAXIME

De la 20 august 2010:

| — | Aparate TV fără meniu de instalare: luminanța maximă în modul activ al aparatului în starea în care este livrat de către producător nu trebuie să fie mai mică de 65 % din luminanța maximă a luminozității celei mai mari pe care o poate oferi aparatul în modul activ. |
| --- | --- |

—

Aparate TV fără meniu de instalare: luminanța maximă în modul activ al aparatului în starea în care este livrat de către producător nu trebuie să fie mai mică de 65 % din luminanța maximă a luminozității celei mai mari pe care o poate oferi aparatul în modul activ.

| — | Aparate TV cu meniu de instalare: luminanța maximă în modul de bază nu trebuie să fie mai mică de 65 % din luminanța maximă a luminozității celei mai mari pe care o poate oferi în modul activ. |
| --- | --- |

—

Aparate TV cu meniu de instalare: luminanța maximă în modul de bază nu trebuie să fie mai mică de 65 % din luminanța maximă a luminozității celei mai mari pe care o poate oferi în modul activ.

5.   INFORMAȚII CARE TREBUIE FURNIZATE DE PRODUCĂTORI

| 1. | În sensul evaluării conformității în temeiul articolului 5, documentația tehnică trebuie să conțină următoarele elemente:






  (a) | parametrii de testare pentru măsurători:






  — | temperatura ambiantă; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

În sensul evaluării conformității în temeiul articolului 5, documentația tehnică trebuie să conțină următoarele elemente:

(a)

parametrii de testare pentru măsurători:

—

temperatura ambiantă;

| — | tensiunea de testare în V și frecvența de testare în Hz; |
| --- | --- |

—

tensiunea de testare în V și frecvența de testare în Hz;

| — | distorsiunea armonică totală a sistemului de alimentare cu energie electrică; |
| --- | --- |

—

distorsiunea armonică totală a sistemului de alimentare cu energie electrică;

| — | terminalul de intrare pentru semnalele de testare audio și video; |
| --- | --- |

—

terminalul de intrare pentru semnalele de testare audio și video;

| — | informații și documentație privind instrumentele, configurația și circuitele utilizate pentru testarea electrică; |
| --- | --- |

—

informații și documentație privind instrumentele, configurația și circuitele utilizate pentru testarea electrică;

| (b) | modul activ:






  — | valorile consumului de putere în wați, rotunjite la prima zecimală pentru măsurătorile puterilor electrice până la 100 W și la primul număr întreg pentru măsurătorile puterilor electrice peste 100 W; |
| --- | --- | --- |

(b)

modul activ:

—

valorile consumului de putere în wați, rotunjite la prima zecimală pentru măsurătorile puterilor electrice până la 100 W și la primul număr întreg pentru măsurătorile puterilor electrice peste 100 W;

| — | caracteristicile semnalului video de transmisie dinamică reprezentând conținutul tipic de transmisie TV; |
| --- | --- |

—

caracteristicile semnalului video de transmisie dinamică reprezentând conținutul tipic de transmisie TV;

| — | ordinea pașilor pentru obținerea unei stări stabile în ceea ce privește consumul de putere; |
| --- | --- |

—

ordinea pașilor pentru obținerea unei stări stabile în ceea ce privește consumul de putere;

| — | în plus, pentru aparatele TV cu meniu de instalare, raportul dintre luminanța maximă în modul de bază și luminanța maximă a luminozității celei mai mari pe care o poate oferi aparatul în modul activ, exprimat în procente; |
| --- | --- |

—

în plus, pentru aparatele TV cu meniu de instalare, raportul dintre luminanța maximă în modul de bază și luminanța maximă a luminozității celei mai mari pe care o poate oferi aparatul în modul activ, exprimat în procente;

| — | în plus, pentru monitoarele TV, o descriere a caracteristicilor relevante ale tunerului utilizat pentru măsurători; |
| --- | --- |

—

în plus, pentru monitoarele TV, o descriere a caracteristicilor relevante ale tunerului utilizat pentru măsurători;

| (c) | pentru fiecare mod standby și/sau pentru modul oprit:






  — | valorile consumului de putere în wați, rotunjite la a doua zecimală; |
| --- | --- | --- |

(c)

pentru fiecare mod standby și/sau pentru modul oprit:

—

valorile consumului de putere în wați, rotunjite la a doua zecimală;

| — | metoda de măsurare utilizată; |
| --- | --- |

—

metoda de măsurare utilizată;

| — | descrierea modalității în care a fost selectat sau programat modul respectiv; |
| --- | --- |

—

descrierea modalității în care a fost selectat sau programat modul respectiv;

| — | ordinea pașilor necesari pentru a ajunge în modul în care aparatul schimbă automat modurile; |
| --- | --- |

—

ordinea pașilor necesari pentru a ajunge în modul în care aparatul schimbă automat modurile;

| (d) | oprirea automată:
  Durata stării de funcționare în modul activ înainte ca aparatul TV să ajungă automat în modul standby sau oprit sau în altă stare de funcționare în care nu sunt depășite limitele de consum de putere aplicabile pentru modul oprit și/sau modul standby. |
| --- | --- |

(d)

oprirea automată:

Durata stării de funcționare în modul activ înainte ca aparatul TV să ajungă automat în modul standby sau oprit sau în altă stare de funcționare în care nu sunt depășite limitele de consum de putere aplicabile pentru modul oprit și/sau modul standby.

| (e) | substanțe periculoase:
  Dacă aparatul TV conține mercur sau plumb: conținutul de mercur exprimat ca X,X mg și prezența plumbului. |
| --- | --- |

(e)

substanțe periculoase:

Dacă aparatul TV conține mercur sau plumb: conținutul de mercur exprimat ca X,X mg și prezența plumbului.

| 2. | De la 20 august 2010:
  Următoarele informații trebuie să fie publicate pe site-uri web cu acces liber:






  — | valorile consumului de putere în modul activ, în wați, rotunjite la prima zecimală pentru măsurătorile puterilor electrice până la 100 W și la primul număr întreg pentru măsurătorile puterilor electrice peste 100 W; |
| --- | --- | --- |

2.

De la 20 august 2010:

Următoarele informații trebuie să fie publicate pe site-uri web cu acces liber:

—

valorile consumului de putere în modul activ, în wați, rotunjite la prima zecimală pentru măsurătorile puterilor electrice până la 100 W și la primul număr întreg pentru măsurătorile puterilor electrice peste 100 W;

| — | pentru fiecare mod standby și/sau pentru modul oprit, valoarea consumului de putere în wați, rotunjită la a doua zecimală; |
| --- | --- |

—

pentru fiecare mod standby și/sau pentru modul oprit, valoarea consumului de putere în wați, rotunjită la a doua zecimală;

| — | pentru aparatele TV fără meniu de instalare: raportul dintre luminanța maximă în modul activ al aparatului TV astfel cum este livrat de producător și luminanța maximă a luminozității celei mai mari pe care o poate oferi aparatul în modul activ, exprimat în procente și rotunjit la cel mai apropiat număr întreg; |
| --- | --- |

—

pentru aparatele TV fără meniu de instalare: raportul dintre luminanța maximă în modul activ al aparatului TV astfel cum este livrat de producător și luminanța maximă a luminozității celei mai mari pe care o poate oferi aparatul în modul activ, exprimat în procente și rotunjit la cel mai apropiat număr întreg;

| — | pentru aparatele TV cu meniu de instalare: raportul dintre luminanța maximă în modul de bază și luminanța maximă a luminozității celei mai mari pe care o poate oferi aparatul în modul activ, exprimat în procente și rotunjit la cel mai apropiat număr întreg; |
| --- | --- |

—

pentru aparatele TV cu meniu de instalare: raportul dintre luminanța maximă în modul de bază și luminanța maximă a luminozității celei mai mari pe care o poate oferi aparatul în modul activ, exprimat în procente și rotunjit la cel mai apropiat număr întreg;

| — | dacă aparatul TV conține mercur sau plumb: conținutul exprimat ca X,X mg și prezența plumbului. |
| --- | --- |

—

dacă aparatul TV conține mercur sau plumb: conținutul exprimat ca X,X mg și prezența plumbului.

---

ANEXA II

MĂSURĂTORI

1.   Măsurarea consumului de putere în modul activ

Măsurătorile consumului de putere menționate în anexa I partea 1 trebuie să îndeplinească toate condițiile următoare:

| (a) | Măsurătorile se efectuează cu ajutorul unei proceduri de măsurare fiabile, exacte și reproductibile, care ia în considerare metodele de măsurare general recunoscute de ultimă generație. |
| --- | --- |

(a)

Măsurătorile se efectuează cu ajutorul unei proceduri de măsurare fiabile, exacte și reproductibile, care ia în considerare metodele de măsurare general recunoscute de ultimă generație.

| (b) | Condiții aplicabile aparatelor TV pentru măsurarea consumului de putere în modul activ:






  — | Televizoare fără meniu de instalare: consumul de putere menționat la punctele 1 și 2 se măsoară atunci când aparatul se află în modul activ astfel cum este livrat de producător, adică toate comenzile de luminozitate ale aparatului se află în poziția stabilită de producător pentru utilizatorul final. |
| --- | --- | --- |

(b)

Condiții aplicabile aparatelor TV pentru măsurarea consumului de putere în modul activ:

—

Televizoare fără meniu de instalare: consumul de putere menționat la punctele 1 și 2 se măsoară atunci când aparatul se află în modul activ astfel cum este livrat de producător, adică toate comenzile de luminozitate ale aparatului se află în poziția stabilită de producător pentru utilizatorul final.

| — | Televizoare cu meniu de instalare: consumul de putere menționat la punctele 1 și 2 se măsoară în modul de bază. |
| --- | --- |

—

Televizoare cu meniu de instalare: consumul de putere menționat la punctele 1 și 2 se măsoară în modul de bază.

| — | Monitoare TV fără meniu de instalare: monitorul TV trebuie să fie conectat la un tuner corespunzător. Consumul de putere menționat la punctele 1 și 2 se măsoară atunci când aparatul se află în modul activ astfel cum este livrat de producător, adică toate comenzile de luminozitate ale monitorului TV se află în poziția stabilită de producător pentru utilizatorul final. Consumul de putere al tunerului nu este relevant pentru măsurarea consumului de putere al monitorului TV aflat în modul activ. |
| --- | --- |

—

Monitoare TV fără meniu de instalare: monitorul TV trebuie să fie conectat la un tuner corespunzător. Consumul de putere menționat la punctele 1 și 2 se măsoară atunci când aparatul se află în modul activ astfel cum este livrat de producător, adică toate comenzile de luminozitate ale monitorului TV se află în poziția stabilită de producător pentru utilizatorul final. Consumul de putere al tunerului nu este relevant pentru măsurarea consumului de putere al monitorului TV aflat în modul activ.

| — | Monitoare TV cu meniu de instalare: monitorul TV trebuie să fie conectat la un tuner corespunzător. Consumul de putere menționat la punctele 1 și 2 se măsoară în modul de bază. |
| --- | --- |

—

Monitoare TV cu meniu de instalare: monitorul TV trebuie să fie conectat la un tuner corespunzător. Consumul de putere menționat la punctele 1 și 2 se măsoară în modul de bază.

| (c) | Condiții generale:






  — | Măsurătorile se efectuează la o temperatură ambiantă de 23 °C +/– 5 °C. |
| --- | --- | --- |

(c)

Condiții generale:

—

Măsurătorile se efectuează la o temperatură ambiantă de 23 °C +/– 5 °C.

| — | Măsurătorile se efectuează utilizând un semnal video de transmisie dinamică reprezentând conținutul tipic de transmisie TV. Măsurarea reprezintă consumul mediu de putere pe durata a 10 minute consecutive. |
| --- | --- |

—

Măsurătorile se efectuează utilizând un semnal video de transmisie dinamică reprezentând conținutul tipic de transmisie TV. Măsurarea reprezintă consumul mediu de putere pe durata a 10 minute consecutive.

| — | Măsurătorile se efectuează după ce aparatul TV s-a aflat în modul oprit timp de cel puțin o oră, urmată imediat de minimum o oră în modul activ și se finalizează înainte de epuizarea a trei ore de funcționare în modul activ. Semnalul video relevant este afișat pe toată durata modului activ. Pentru aparatele TV la care se cunoaște faptul că se stabilizează în decurs de o oră, aceste durate pot fi reduse dacă se poate demonstra că măsurătoarea obținută are o abatere de maximum 2 % față de rezultatele care ar fi obținute utilizându-se duratele indicate anterior. |
| --- | --- |

—

Măsurătorile se efectuează după ce aparatul TV s-a aflat în modul oprit timp de cel puțin o oră, urmată imediat de minimum o oră în modul activ și se finalizează înainte de epuizarea a trei ore de funcționare în modul activ. Semnalul video relevant este afișat pe toată durata modului activ. Pentru aparatele TV la care se cunoaște faptul că se stabilizează în decurs de o oră, aceste durate pot fi reduse dacă se poate demonstra că măsurătoarea obținută are o abatere de maximum 2 % față de rezultatele care ar fi obținute utilizându-se duratele indicate anterior.

| — | Măsurătorile admit o marjă de eroare mai mică sau egală cu 2 %, la nivelul de încredere de 95 %. |
| --- | --- |

—

Măsurătorile admit o marjă de eroare mai mică sau egală cu 2 %, la nivelul de încredere de 95 %.

| — | Măsurătorile se efectuează cu funcția de reglare automată a luminozității dezactivată, în cazul în care există o astfel de funcție. Dacă există o funcție de reglare automată a luminozității și aceasta nu poate fi dezactivată, măsurătorile se efectuează cu o lumină de minimum 300 lux care intră direct în senzorul de lumină ambientală. |
| --- | --- |

—

Măsurătorile se efectuează cu funcția de reglare automată a luminozității dezactivată, în cazul în care există o astfel de funcție. Dacă există o funcție de reglare automată a luminozității și aceasta nu poate fi dezactivată, măsurătorile se efectuează cu o lumină de minimum 300 lux care intră direct în senzorul de lumină ambientală.

2.   Măsurarea consumului de putere în modul standby/oprit

Măsurătorile consumului de putere menționate în anexa I partea 2 trebuie să îndeplinească toate condițiile următoare:

| (a) | Consumul de putere menționat la punctul 1 literele (a) și (b) și la punctul 2 literele (a) și (b) se măsoară cu ajutorul unei proceduri fiabile, exacte și reproductibile care ia în considerare metodele de măsurare general recunoscute de ultimă generație. |
| --- | --- |

(a)

Consumul de putere menționat la punctul 1 literele (a) și (b) și la punctul 2 literele (a) și (b) se măsoară cu ajutorul unei proceduri fiabile, exacte și reproductibile care ia în considerare metodele de măsurare general recunoscute de ultimă generație.

| (b) | Măsurătorile de putere de cel puțin 0,50 wați admit o incertitudine mai mică sau egală cu 2 %, la nivelul de încredere de 95 %. Măsurătorile de putere de sub 0,50 wați admit o incertitudine mai mică sau egală cu 0,01 wați la nivelul de încredere de 95 %. |
| --- | --- |

(b)

Măsurătorile de putere de cel puțin 0,50 wați admit o incertitudine mai mică sau egală cu 2 %, la nivelul de încredere de 95 %. Măsurătorile de putere de sub 0,50 wați admit o incertitudine mai mică sau egală cu 0,01 wați la nivelul de încredere de 95 %.

3.   Măsurarea luminanței maxime

Măsurătorile luminanței maxime menționate în anexa I partea 4 trebuie să îndeplinească toate condițiile următoare:

| (a) | Măsurătorile se efectuează cu ajutorul unei proceduri de măsurare fiabile, exacte și reproductibile, care ia în considerare metodele de măsurare general recunoscute de ultimă generație. |
| --- | --- |

(a)

Măsurătorile se efectuează cu ajutorul unei proceduri de măsurare fiabile, exacte și reproductibile, care ia în considerare metodele de măsurare general recunoscute de ultimă generație.

| (b) | Măsurarea luminanței maxime se realizează cu un aparat fotometric, detectându-se partea de ecran care prezintă o imagine albă integrală (100 %), parte dintr-un model de testare pe întregul ecran, care nu depășește punctul nivelului mediu de imagine (average picture level – APL) în care orice limitare de putere are loc în sistemul de comandă a luminanței ecranului. |
| --- | --- |

(b)

Măsurarea luminanței maxime se realizează cu un aparat fotometric, detectându-se partea de ecran care prezintă o imagine albă integrală (100 %), parte dintr-un model de testare pe întregul ecran, care nu depășește punctul nivelului mediu de imagine (average picture level – APL) în care orice limitare de putere are loc în sistemul de comandă a luminanței ecranului.

| (c) | Măsurarea raportului luminanței se face fără interferențe cu punctul de detectare pe ecran al aparatului fotometric, în timp ce se operează schimbarea între stările menționate în anexa I partea 4. |
| --- | --- |

(c)

Măsurarea raportului luminanței se face fără interferențe cu punctul de detectare pe ecran al aparatului fotometric, în timp ce se operează schimbarea între stările menționate în anexa I partea 4.

---

ANEXA III

PROCEDURA DE VERIFICARE

Pentru a efectua verificările în scopul supravegherii pieței menționate la articolul 3 alineatul (2) din Directiva 2005/32/CE, autoritățile statelor membre aplică următoarea procedură de verificare privind cerințele stabilite în anexa I.

| 1. | Autoritățile statului membru testează o singură unitate de aparat TV. |
| --- | --- |

1.

Autoritățile statului membru testează o singură unitate de aparat TV.

| 2. | Modelul este considerat ca fiind conform cu cerințele stabilite în anexa I dacă:






  (a) | rezultatul pentru consumul de putere în modul activ de funcționare nu depășește cu mai mult de 7 % valoarea limită aplicabilă stabilită în anexa I partea 1 punctele 1 și 2; și |
| --- | --- | --- |

2.

Modelul este considerat ca fiind conform cu cerințele stabilite în anexa I dacă:

(a)

rezultatul pentru consumul de putere în modul activ de funcționare nu depășește cu mai mult de 7 % valoarea limită aplicabilă stabilită în anexa I partea 1 punctele 1 și 2; și

| (b) | rezultatele pentru stările de funcționare în mod oprit/standby, după caz, nu depășesc cu mai mult de 0,10 wați valorile limită aplicabile stabilite în anexa I partea 2 punctul 1 literele (a) și (b) și punctul 2 literele (a) și (b); și |
| --- | --- |

(b)

rezultatele pentru stările de funcționare în mod oprit/standby, după caz, nu depășesc cu mai mult de 0,10 wați valorile limită aplicabile stabilite în anexa I partea 2 punctul 1 literele (a) și (b) și punctul 2 literele (a) și (b); și

| (c) | rezultatul pentru raportul luminanței maxime stabilit în anexa I partea 3 nu este mai mic de 60 %. |
| --- | --- |

(c)

rezultatul pentru raportul luminanței maxime stabilit în anexa I partea 3 nu este mai mic de 60 %.

| 3. | Dacă nu se obțin rezultatele menționate la punctul (2) litera (a) sau (b) sau (c), atunci se testează încă trei unități din același model de aparat TV. |
| --- | --- |

3.

Dacă nu se obțin rezultatele menționate la punctul (2) litera (a) sau (b) sau (c), atunci se testează încă trei unități din același model de aparat TV.

| 4. | După testarea acestor alte trei unități din același model, modelul respectiv se consideră ca fiind conform cu cerințele stabilite în anexa I dacă:






  (a) | media rezultatelor testelor efectuate pe cele trei unități pentru consumul de putere în modul activ nu depășește cu mai mult de 7 % valoarea-limită stabilită în anexa I partea 1 punctele 1 și 2; și |
| --- | --- | --- |

4.

După testarea acestor alte trei unități din același model, modelul respectiv se consideră ca fiind conform cu cerințele stabilite în anexa I dacă:

(a)

media rezultatelor testelor efectuate pe cele trei unități pentru consumul de putere în modul activ nu depășește cu mai mult de 7 % valoarea-limită stabilită în anexa I partea 1 punctele 1 și 2; și

| (b) | media rezultatelor testelor efectuate pe cele trei unități pentru stările de funcționare în modul oprit/standby, după caz, nu depășește cu mai mult de 0,10 wați valorile-limită aplicabile stabilite în anexa I partea 2 punctul 1 literele (a) și (b) și punctul 2 literele (a) și (b); și |
| --- | --- |

(b)

media rezultatelor testelor efectuate pe cele trei unități pentru stările de funcționare în modul oprit/standby, după caz, nu depășește cu mai mult de 0,10 wați valorile-limită aplicabile stabilite în anexa I partea 2 punctul 1 literele (a) și (b) și punctul 2 literele (a) și (b); și

| (c) | media rezultatelor testelor efectuate pe cele trei unități pentru raportul luminanței maxime stabilit în anexa I partea 3 nu este mai mică de 60 %. |
| --- | --- |

(c)

media rezultatelor testelor efectuate pe cele trei unități pentru raportul luminanței maxime stabilit în anexa I partea 3 nu este mai mică de 60 %.

| 5. | În cazul în care rezultatele menționate la punctul 4 literele (a), (b) și (c) nu sunt obținute, modelul este considerat neconform cu cerințele. |
| --- | --- |

5.

În cazul în care rezultatele menționate la punctul 4 literele (a), (b) și (c) nu sunt obținute, modelul este considerat neconform cu cerințele.

| 6. | În sensul verificării conformității cu cerințele, autoritățile statelor membre utilizează procedura stabilită în anexa II, precum și proceduri de măsurare fiabile, exacte și reproductibile, care iau în considerare metodele de măsurare general recunoscute de ultimă generație, inclusiv metodele stabilite în documente ale căror numere de referință sunt publicate în acest scop în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

6.

În sensul verificării conformității cu cerințele, autoritățile statelor membre utilizează procedura stabilită în anexa II, precum și proceduri de măsurare fiabile, exacte și reproductibile, care iau în considerare metodele de măsurare general recunoscute de ultimă generație, inclusiv metodele stabilite în documente ale căror numere de referință sunt publicate în acest scop în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

---

ANEXA IV

Lista produselor consumatoare de energie care fac obiectul dispozițiilor anexei I punctul 3 la Regulamentul (CE) nr. 1275/2008

| | Radiouri |
| --- | --- |

Radiouri

| | Camere video |
| --- | --- |

Camere video

| | Aparate video cu înregistrare |
| --- | --- |

Aparate video cu înregistrare

| | Aparatură de înregistrare Hi-fi |
| --- | --- |

Aparatură de înregistrare Hi-fi

| | Amplificatoare audio |
| --- | --- |

Amplificatoare audio

| | Sisteme „home theatre” |
| --- | --- |

Sisteme „home theatre”

| | Instrumente muzicale |
| --- | --- |

Instrumente muzicale

Și alte echipamente utilizate în scopul înregistrării sau reproducerii sunetului sau imaginilor, inclusiv semnale sau alte tehnologii pentru distribuția de sunet și imagine altele decât telecomunicațiile, excepție făcând însă aparatele TV, astfel cum sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 642/2009 al Comisiei.

---

| 23.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 191/53 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 191/53

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 643/2009 AL COMISIEI

din 22 iulie 2009

de punere în aplicare a Directivei 2005/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la cerințele de proiectare ecologică pentru aparatele frigorifice de uz casnic

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Directiva 2005/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2005 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor consumatoare de energie și de modificare a Directivei 92/42/CEE a Consiliului și a Directivelor 96/57/CE și 2000/55/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului (1), în special articolul 15 alineatul (1),

după consultarea forumului consultativ privind proiectarea ecologică,

întrucât:

| (1) | Directiva 96/57/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 septembrie 1996 privind cerințele de randament energetic pentru frigidere, congelatoare electrice de uz casnic și combinații ale acestora (2) stabilește dispoziții privind aparatele frigorifice de uz casnic. Cerințele stabilite în această directivă, care se aplică începând din 1999, sunt în prezent depășite. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 96/57/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 septembrie 1996 privind cerințele de randament energetic pentru frigidere, congelatoare electrice de uz casnic și combinații ale acestora (2) stabilește dispoziții privind aparatele frigorifice de uz casnic. Cerințele stabilite în această directivă, care se aplică începând din 1999, sunt în prezent depășite.

| (2) | În temeiul Directivei 2005/32/CE, Comisia trebuie să stabilească cerințe de proiectare ecologică pentru produsele consumatoare de energie care reprezintă volume importante de vânzări și comerț, care au un impact semnificativ asupra mediului și pentru care există un potențial deosebit de îmbunătățire în ceea ce privește efectele asupra mediului înconjurător, fără ca acest lucru să presupună costuri excesive. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul Directivei 2005/32/CE, Comisia trebuie să stabilească cerințe de proiectare ecologică pentru produsele consumatoare de energie care reprezintă volume importante de vânzări și comerț, care au un impact semnificativ asupra mediului și pentru care există un potențial deosebit de îmbunătățire în ceea ce privește efectele asupra mediului înconjurător, fără ca acest lucru să presupună costuri excesive.

| (3) | Articolul 16 alineatul (2) prima liniuță din Directiva 2005/32/CE prevede că, în conformitate cu procedura menționată la articolul 19 alineatul (3) și cu criteriile prevăzute la articolul 15 alineatul (2) și după consultarea forumului consultativ privind proiectarea ecologică, Comisia introduce, după caz, o nouă măsură de punere în aplicare pentru aparatele frigorifice de uz casnic, care abrogă Directiva 96/57/CE. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 16 alineatul (2) prima liniuță din Directiva 2005/32/CE prevede că, în conformitate cu procedura menționată la articolul 19 alineatul (3) și cu criteriile prevăzute la articolul 15 alineatul (2) și după consultarea forumului consultativ privind proiectarea ecologică, Comisia introduce, după caz, o nouă măsură de punere în aplicare pentru aparatele frigorifice de uz casnic, care abrogă Directiva 96/57/CE.

| (4) | Comisia a efectuat un studiu pregătitor pentru a analiza aspectele tehnice, de mediu și economice referitoare la aparatele frigorifice utilizate în general în gospodării. Studiul a fost elaborat împreună cu părți interesate din Comunitate și din țări terțe, iar rezultatele au fost publicate pe site-ul web EUROPA al Comisiei. |
| --- | --- |

(4)

Comisia a efectuat un studiu pregătitor pentru a analiza aspectele tehnice, de mediu și economice referitoare la aparatele frigorifice utilizate în general în gospodării. Studiul a fost elaborat împreună cu părți interesate din Comunitate și din țări terțe, iar rezultatele au fost publicate pe site-ul web EUROPA al Comisiei.

| (5) | Eficiența energetică a frigiderelor cu absorbție și a aparatelor frigorifice termoelectrice, cum sunt mini-răcitoarele de băuturi, poate fi îmbunătățită în mod semnificativ. Aceste aparate trebuie așadar incluse în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(5)

Eficiența energetică a frigiderelor cu absorbție și a aparatelor frigorifice termoelectrice, cum sunt mini-răcitoarele de băuturi, poate fi îmbunătățită în mod semnificativ. Aceste aparate trebuie așadar incluse în prezentul regulament.

| (6) | Aspectele de mediu identificate ca fiind semnificative în sensul prezentului regulament sunt consumul de energie în faza de utilizare și caracteristicile produselor destinate să asigure exploatarea mai ecologică a aparatelor frigorifice de uz casnic de către utilizatorul final. |
| --- | --- |

(6)

Aspectele de mediu identificate ca fiind semnificative în sensul prezentului regulament sunt consumul de energie în faza de utilizare și caracteristicile produselor destinate să asigure exploatarea mai ecologică a aparatelor frigorifice de uz casnic de către utilizatorul final.

| (7) | Studiul pregătitor arată că nu sunt necesare cerințe referitoare la alți parametri de proiectare ecologică menționați în anexa I partea 1 la Directiva 2005/32/CE. |
| --- | --- |

(7)

Studiul pregătitor arată că nu sunt necesare cerințe referitoare la alți parametri de proiectare ecologică menționați în anexa I partea 1 la Directiva 2005/32/CE.

| (8) | Consumul anual de energie electrică în Comunitate al produselor care intră sub incidența prezentului regulament a fost estimat la 122 TWh în anul 2005, ceea ce înseamnă 56 milioane tone echivalent CO2. Deși consumul de energie proiectat al aparatelor frigorifice de uz casnic va scădea până în 2020, se preconizează că această reducere va încetini ca o consecință a cerințelor și a etichetelor de clasă energetică perimate. Prin urmare, potențialele economii necostisitoare de energie nu s-ar realiza dacă nu se introduc măsuri suplimentare de actualizare a cerințelor existente de proiectare ecologică. |
| --- | --- |

(8)

Consumul anual de energie electrică în Comunitate al produselor care intră sub incidența prezentului regulament a fost estimat la 122 TWh în anul 2005, ceea ce înseamnă 56 milioane tone echivalent CO2. Deși consumul de energie proiectat al aparatelor frigorifice de uz casnic va scădea până în 2020, se preconizează că această reducere va încetini ca o consecință a cerințelor și a etichetelor de clasă energetică perimate. Prin urmare, potențialele economii necostisitoare de energie nu s-ar realiza dacă nu se introduc măsuri suplimentare de actualizare a cerințelor existente de proiectare ecologică.

| (9) | Consumul de energie electrică al produselor care intră sub incidența prezentului regulament trebuie eficientizat prin aplicarea de tehnologii existente necostisitoare care nu fac obiectul unor drepturi de proprietate și care reduc costul combinat al achiziționării și funcționării acestor produse. |
| --- | --- |

(9)

Consumul de energie electrică al produselor care intră sub incidența prezentului regulament trebuie eficientizat prin aplicarea de tehnologii existente necostisitoare care nu fac obiectul unor drepturi de proprietate și care reduc costul combinat al achiziționării și funcționării acestor produse.

| (10) | Prezentul regulament trebuie să asigure cu rapiditate introducerea pe piață a unor produse mai eficiente din punct de vedere energetic care intră sub incidența sa. |
| --- | --- |

(10)

Prezentul regulament trebuie să asigure cu rapiditate introducerea pe piață a unor produse mai eficiente din punct de vedere energetic care intră sub incidența sa.

| (11) | Cerințele de proiectare ecologică nu trebuie să afecteze funcționalitatea din perspectiva utilizatorului final și nu trebuie să aibă impact negativ asupra sănătății, siguranței sau mediului. În special, avantajele reducerii consumului de energie electrică în faza de utilizare trebuie să compenseze cu prisosință orice efecte suplimentare asupra mediului provocate în timpul fabricării produselor care intră sub incidența prezentului regulament. |
| --- | --- |

(11)

Cerințele de proiectare ecologică nu trebuie să afecteze funcționalitatea din perspectiva utilizatorului final și nu trebuie să aibă impact negativ asupra sănătății, siguranței sau mediului. În special, avantajele reducerii consumului de energie electrică în faza de utilizare trebuie să compenseze cu prisosință orice efecte suplimentare asupra mediului provocate în timpul fabricării produselor care intră sub incidența prezentului regulament.

| (12) | Cerințele de proiectare ecologică trebuie introduse treptat, pentru a acorda suficient timp producătorilor să reproiecteze în mod corespunzător produsele care fac obiectul prezentului regulament. Calendarul trebuie stabilit astfel încât să se evite efectele negative asupra funcționalității echipamentelor de pe piață, iar obiectivele prezentului regulament să fie atinse în timp util și ținând seama de impactul costurilor asupra utilizatorilor finali și producătorilor, în special asupra întreprinderilor mici și mijlocii. |
| --- | --- |

(12)

Cerințele de proiectare ecologică trebuie introduse treptat, pentru a acorda suficient timp producătorilor să reproiecteze în mod corespunzător produsele care fac obiectul prezentului regulament. Calendarul trebuie stabilit astfel încât să se evite efectele negative asupra funcționalității echipamentelor de pe piață, iar obiectivele prezentului regulament să fie atinse în timp util și ținând seama de impactul costurilor asupra utilizatorilor finali și producătorilor, în special asupra întreprinderilor mici și mijlocii.

| (13) | Evaluarea conformității și măsurătorile parametrilor relevanți ai produselor trebuie efectuate cu ajutorul unor metode de măsurare fiabile, exacte și reproductibile, care iau în considerare metodele de măsurare general recunoscute de ultimă generație, inclusiv, dacă există, standardele armonizate adoptate de organismele europene de standardizare, potrivit listei prezentate în anexa I la Directiva 98/34/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iunie 1998 referitoare la procedura de furnizare de informații în domeniul standardelor, reglementărilor tehnice și al normelor privind serviciile societății informaționale (3). |
| --- | --- |

(13)

Evaluarea conformității și măsurătorile parametrilor relevanți ai produselor trebuie efectuate cu ajutorul unor metode de măsurare fiabile, exacte și reproductibile, care iau în considerare metodele de măsurare general recunoscute de ultimă generație, inclusiv, dacă există, standardele armonizate adoptate de organismele europene de standardizare, potrivit listei prezentate în anexa I la Directiva 98/34/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iunie 1998 referitoare la procedura de furnizare de informații în domeniul standardelor, reglementărilor tehnice și al normelor privind serviciile societății informaționale (3).

| (14) | În conformitate cu articolul 8 din Directiva 2005/32/CE, prezentul regulament trebuie să specifice procedurile aplicabile de evaluare a conformității. |
| --- | --- |

(14)

În conformitate cu articolul 8 din Directiva 2005/32/CE, prezentul regulament trebuie să specifice procedurile aplicabile de evaluare a conformității.

| (15) | Pentru a facilita verificarea conformității, producătorii trebuie să furnizeze informații în documentația tehnică menționată în anexele V și VI la Directiva 2005/32/CE, în măsura în care aceste informații se referă la cerințele stabilite în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(15)

Pentru a facilita verificarea conformității, producătorii trebuie să furnizeze informații în documentația tehnică menționată în anexele V și VI la Directiva 2005/32/CE, în măsura în care aceste informații se referă la cerințele stabilite în prezentul regulament.

| (16) | Pe lângă cerințele obligatorii din punct de vedere juridic stabilite în prezentul regulament, trebuie identificate valori de referință orientative pentru cele mai bune tehnologii existente, pentru a asigura o largă disponibilitate și accesibilitate a informațiilor cu privire la performanța de mediu pe durata ciclului de viață al produselor care intră sub incidența prezentului regulament. |
| --- | --- |

(16)

Pe lângă cerințele obligatorii din punct de vedere juridic stabilite în prezentul regulament, trebuie identificate valori de referință orientative pentru cele mai bune tehnologii existente, pentru a asigura o largă disponibilitate și accesibilitate a informațiilor cu privire la performanța de mediu pe durata ciclului de viață al produselor care intră sub incidența prezentului regulament.

| (17) | Prin urmare, este necesar ca Directiva 96/57/CE sa fie abrogată. |
| --- | --- |

(17)

Prin urmare, este necesar ca Directiva 96/57/CE sa fie abrogată.

| (18) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 19 alineatul (1) din Directiva 2005/32/CE, |
| --- | --- |

(18)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 19 alineatul (1) din Directiva 2005/32/CE,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiect și domeniu de aplicare

(1)   Prezentul regulament stabilește cerințele de proiectare ecologică pentru introducerea pe piață a aparatelor frigorifice de uz casnic alimentate de la rețeaua electrică și având un volum de depozitare de până la 1 500 de litri.

(2)   Prezentul regulament se aplică aparatelor frigorifice de uz casnic alimentate de la rețeaua electrică, inclusiv aparatelor vândute în alte scopuri decât cel casnic sau pentru refrigerarea altor produse decât produsele alimentare.

De asemenea, prezentul regulament se aplică aparatelor frigorifice de uz casnic care sunt alimentate de la rețeaua electrică dar pot funcționa și cu baterii.

(3)   Prezentul regulament nu se aplică următoarelor produse:

| (a) | aparate frigorifice care sunt alimentate în principal cu alte surse de energie decât energia electrică, cum ar fi gaz petrolier lichefiat (GPL), kerosen și biomotorină; |
| --- | --- |

(a)

aparate frigorifice care sunt alimentate în principal cu alte surse de energie decât energia electrică, cum ar fi gaz petrolier lichefiat (GPL), kerosen și biomotorină;

| (b) | aparate frigorifice care funcționează cu baterii și care pot fi conectate la rețeaua electrică prin intermediul unui convertizor de curent alternativ în curent continuu (AC/DC) achiziționat separat; |
| --- | --- |

(b)

aparate frigorifice care funcționează cu baterii și care pot fi conectate la rețeaua electrică prin intermediul unui convertizor de curent alternativ în curent continuu (AC/DC) achiziționat separat;

| (c) | aparate frigorifice realizate la comandă, fabricate ocazional, care nu sunt echivalente cu alte modele de aparate frigorifice; |
| --- | --- |

(c)

aparate frigorifice realizate la comandă, fabricate ocazional, care nu sunt echivalente cu alte modele de aparate frigorifice;

| (d) | aparate frigorifice pentru utilizare în sectorul terțiar, la care îndepărtarea produselor alimentare refrigerate este sesizată electronic, informațiile respective putând fi transmise automat printr-o conexiune de rețea la un sistem de comandă de la distanță, pentru înregistrare; |
| --- | --- |

(d)

aparate frigorifice pentru utilizare în sectorul terțiar, la care îndepărtarea produselor alimentare refrigerate este sesizată electronic, informațiile respective putând fi transmise automat printr-o conexiune de rețea la un sistem de comandă de la distanță, pentru înregistrare;

| (e) | aparate a căror funcție principală nu este păstrarea produselor alimentare prin refrigerare, cum sunt aparatele individuale pentru gheață sau dozatoarele de băuturi reci. |
| --- | --- |

(e)

aparate a căror funcție principală nu este păstrarea produselor alimentare prin refrigerare, cum sunt aparatele individuale pentru gheață sau dozatoarele de băuturi reci.

Articolul 2

Definiții

Pe lângă definițiile prevăzute în Directiva 2005/32/CE, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „produse alimentare” înseamnă alimente, ingrediente, băuturi, inclusiv vin și alte produse destinate în principal consumului, care necesită refrigerare la temperaturi specifice; |
| --- | --- |

1.

„produse alimentare” înseamnă alimente, ingrediente, băuturi, inclusiv vin și alte produse destinate în principal consumului, care necesită refrigerare la temperaturi specifice;

| 2. | „aparat frigorific de uz casnic” înseamnă un aparat tip dulap, izolat termic, cu unul sau mai multe compartimente, destinat refrigerării sau congelării produselor alimentare sau păstrării produselor alimentare refrigerate sau congelate utilizate în scopuri neprofesionale, răcit printr-unul sau mai multe procese consumatoare de energie, inclusiv aparatele vândute sub formă de seturi de componente care urmează a fi asamblate de către utilizatorul final; |
| --- | --- |

2.

„aparat frigorific de uz casnic” înseamnă un aparat tip dulap, izolat termic, cu unul sau mai multe compartimente, destinat refrigerării sau congelării produselor alimentare sau păstrării produselor alimentare refrigerate sau congelate utilizate în scopuri neprofesionale, răcit printr-unul sau mai multe procese consumatoare de energie, inclusiv aparatele vândute sub formă de seturi de componente care urmează a fi asamblate de către utilizatorul final;

| 3. | „frigider” înseamnă un aparat frigorific destinat conservării produselor alimentare, cu cel puțin un compartiment adecvat păstrării alimentelor proaspete și/sau băuturilor, inclusiv vin; |
| --- | --- |

3.

„frigider” înseamnă un aparat frigorific destinat conservării produselor alimentare, cu cel puțin un compartiment adecvat păstrării alimentelor proaspete și/sau băuturilor, inclusiv vin;

| 4. | „aparat frigorific cu compresor” înseamnă un aparat frigorific la care refrigerarea se realizează cu ajutorul unui compresor acționat de un motor; |
| --- | --- |

4.

„aparat frigorific cu compresor” înseamnă un aparat frigorific la care refrigerarea se realizează cu ajutorul unui compresor acționat de un motor;

| 5. | „aparat frigorific cu absorbție” înseamnă un aparat frigorific la care refrigerarea se realizează printr-un proces de absorbție, utilizând căldura ca sursă de energie; |
| --- | --- |

5.

„aparat frigorific cu absorbție” înseamnă un aparat frigorific la care refrigerarea se realizează printr-un proces de absorbție, utilizând căldura ca sursă de energie;

| 6. | „combină frigorifică” înseamnă un aparat frigorific cu cel puțin un compartiment pentru păstrarea alimentelor proaspete și cel puțin un alt compartiment adecvat congelării alimentelor proaspete și păstrării produselor alimentare congelate în condiții de păstrare de trei stele (compartimentul de congelare a alimentelor); |
| --- | --- |

6.

„combină frigorifică” înseamnă un aparat frigorific cu cel puțin un compartiment pentru păstrarea alimentelor proaspete și cel puțin un alt compartiment adecvat congelării alimentelor proaspete și păstrării produselor alimentare congelate în condiții de păstrare de trei stele (compartimentul de congelare a alimentelor);

| 7. | „ladă frigorifică” înseamnă un aparat frigorific cu unul sau mai multe compartimente adecvate păstrării produselor alimentare congelate; |
| --- | --- |

7.

„ladă frigorifică” înseamnă un aparat frigorific cu unul sau mai multe compartimente adecvate păstrării produselor alimentare congelate;

| 8. | „congelator pentru alimente” înseamnă un aparat frigorific cu unul sau mai multe compartimente, adecvat congelării produselor alimentare la temperaturi care variază de la temperatura ambiantă până la – 18 °C, care este, de asemenea, adecvat păstrării produselor alimentare congelate în condiții de păstrare de trei stele; un congelator pentru alimente poate să includă secțiuni și/sau compartimente de două stele în interiorul compartimentului sau al corpului principal; |
| --- | --- |

8.

„congelator pentru alimente” înseamnă un aparat frigorific cu unul sau mai multe compartimente, adecvat congelării produselor alimentare la temperaturi care variază de la temperatura ambiantă până la – 18 °C, care este, de asemenea, adecvat păstrării produselor alimentare congelate în condiții de păstrare de trei stele; un congelator pentru alimente poate să includă secțiuni și/sau compartimente de două stele în interiorul compartimentului sau al corpului principal;

| 9. | „aparat pentru păstrarea vinului” înseamnă un aparat frigorific care nu are alte compartimente decât unul sau mai multe compartimente de păstrare a vinului; |
| --- | --- |

9.

„aparat pentru păstrarea vinului” înseamnă un aparat frigorific care nu are alte compartimente decât unul sau mai multe compartimente de păstrare a vinului;

| 10. | „aparat multifuncțional” înseamnă un aparat frigorific care nu are alte compartimente decât unul sau mai multe compartimente multifuncționale; |
| --- | --- |

10.

„aparat multifuncțional” înseamnă un aparat frigorific care nu are alte compartimente decât unul sau mai multe compartimente multifuncționale;

| 11. | „aparat frigorific echivalent” înseamnă un model introdus pe piață care are același volum brut și de depozitare, aceleași caracteristici tehnice, de eficiență și de performanță și aceleași tipuri de compartimente ca un alt model de aparat frigorific introdus pe piață de același producător sub un cod comercial diferit. |
| --- | --- |

11.

„aparat frigorific echivalent” înseamnă un model introdus pe piață care are același volum brut și de depozitare, aceleași caracteristici tehnice, de eficiență și de performanță și aceleași tipuri de compartimente ca un alt model de aparat frigorific introdus pe piață de același producător sub un cod comercial diferit.

În anexa I sunt stabilite definiții suplimentare în sensul anexelor II-VI.

Articolul 3

Cerințe de proiectare ecologică

Cerințele generale de proiectare ecologică pentru aparatele frigorifice de uz casnic care intră sub incidența prezentului regulament sunt stabilite în anexa II punctul 1. Cerințele specifice de proiectare ecologică pentru aparatele frigorifice de uz casnic care intră sub incidența prezentului regulament sunt stabilite în anexa II punctul 2.

Articolul 4

Evaluarea conformității

(1)   Procedura de evaluare a conformității menționată la articolul 8 din Directiva 2005/32/CE este sistemul de control intern al proiectării prevăzut în anexa IV la această directivă sau sistemul de management stabilit în anexa V la aceeași directivă.

(2)   În sensul evaluării conformității în temeiul articolului 8 din Directiva 2005/32/CE, dosarul conținând documentația tehnică trebuie să includă o copie a informațiilor despre produs furnizate potrivit dispozițiilor din anexa III punctul 2, precum și rezultatele calculelor stabilite în anexa IV la prezentul regulament.

În cazul în care informațiile incluse în documentația tehnică pentru un anumit model de aparat frigorific de uz casnic au fost obținute prin calcule pe baza proiectului și/sau prin extrapolare pornind de la alte aparate frigorifice echivalente, documentația include detalii ale acestor calcule și/sau extrapolări și ale testelor realizate de producători pentru a verifica acuratețea calculelor efectuate. În aceste cazuri, documentația tehnică include și o listă a tuturor celorlalte modele de aparate frigorifice de uz casnic echivalente pentru care informațiile incluse în documentația tehnică au fost obținute pe aceeași bază.

Articolul 5

Procedura de verificare în scopul supravegherii pieței

Pentru a efectua controalele de supraveghere menționate la articolul 3 alineatul (2) din Directiva 2005/32/CE pentru cerințele stabilite în anexa II la prezentul regulament, autoritățile statului membru trebuie să aplice procedura de verificare descrisă în anexa V la prezentul regulament.

Articolul 6

Valori de referință

Valorile de referință orientative pentru aparatele frigorifice de uz casnic cele mai performante disponibile pe piață în momentul intrării în vigoare a prezentului regulament sunt stabilite în anexa VI.

Articolul 7

Revizuire

Comisia revizuiește prezentul regulament în lumina progreselor tehnologice în termen de maximum cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament și prezintă rezultatele acestei revizuiri forumului consultativ privind proiectarea ecologică. Revizuirea vizează în special toleranțele de verificare din anexa V și posibilitățile de eliminare sau reducere a valorilor factorilor de corecție din anexa IV.

Comisia evaluează necesitatea adoptării unor cerințe specifice de proiectare ecologică pentru aparatele de păstrare a vinurilor în termen de cel mult doi ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

Articolul 8

Abrogare

Directiva 96/57/CE se abrogă de la 1 iulie 2010.

Articolul 9

Intrare în vigoare

(1)   Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(2)   Cerințele generale de proiectare ecologică stabilite în anexa II punctul 1(1) se aplică începând de la 1 iulie 2010.

Cerințele generale de proiectare ecologică stabilite în anexa II punctul 1(2) se aplică începând de la 1 iulie 2013.

Cerințele specifice de proiectare ecologică pentru indicele de eficiență energetică stabilite în anexa II punctul 2 se aplică în conformitate cu calendarul stabilit în tabelele 1 și 2 din anexa II.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 22 iulie 2009.

Pentru Comisie

Andris PIEBALGS

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 191, 22.7.2005, p. 29.

1

(2)  JO L 236, 18.9.1996, p. 36.

2

(3)  JO L 204, 21.7.1998, p. 37.

3

---

ANEXA I

Definiții aplicabile în sensul anexelor II-VI

În sensul anexelor II-VI, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „aparat frigorific de alt tip” înseamnă un aparat frigorific la care refrigerarea se realizează cu ajutorul oricărei alte tehnologii sau oricărui alt proces decât compresiune sau absorbție; |
| --- | --- |

(a)

„aparat frigorific de alt tip” înseamnă un aparat frigorific la care refrigerarea se realizează cu ajutorul oricărei alte tehnologii sau oricărui alt proces decât compresiune sau absorbție;

| (b) | „sistem fără gheață” înseamnă un sistem cu funcționare automată pentru prevenirea formării permanente a gheții, la care răcirea se realizează prin circulația forțată a aerului, evaporatorul sau evaporatoarele sunt dezghețate printr-un sistem de dezghețare automată, iar apa rezultată în urma dezghețării este evacuată în mod automat; |
| --- | --- |

(b)

„sistem fără gheață” înseamnă un sistem cu funcționare automată pentru prevenirea formării permanente a gheții, la care răcirea se realizează prin circulația forțată a aerului, evaporatorul sau evaporatoarele sunt dezghețate printr-un sistem de dezghețare automată, iar apa rezultată în urma dezghețării este evacuată în mod automat;

| (c) | „compartiment fără gheață” înseamnă orice compartiment dezghețat prin intermediul unui sistem fără gheață; |
| --- | --- |

(c)

„compartiment fără gheață” înseamnă orice compartiment dezghețat prin intermediul unui sistem fără gheață;

| (d) | „aparat încastrat” înseamnă un aparat frigorific fix destinat instalării într-un dulap, într-o nișă special prevăzută în perete sau în alt loc similar, care necesită finisare de mobilier; |
| --- | --- |

(d)

„aparat încastrat” înseamnă un aparat frigorific fix destinat instalării într-un dulap, într-o nișă special prevăzută în perete sau în alt loc similar, care necesită finisare de mobilier;

| (e) | „frigider-cramă” înseamnă un aparat frigorific care are cel puțin un compartiment de păstrare a alimentelor proaspete și un compartiment cramă, dar nu are compartimente de păstrare a alimentelor congelate, de răcire sau pentru gheață; |
| --- | --- |

(e)

„frigider-cramă” înseamnă un aparat frigorific care are cel puțin un compartiment de păstrare a alimentelor proaspete și un compartiment cramă, dar nu are compartimente de păstrare a alimentelor congelate, de răcire sau pentru gheață;

| (f) | „cramă” înseamnă un aparat frigorific având numai unul sau mai multe compartimente cramă; |
| --- | --- |

(f)

„cramă” înseamnă un aparat frigorific având numai unul sau mai multe compartimente cramă;

| (g) | „frigider-răcitor” înseamnă un aparat frigorific care are cel puțin un compartiment de păstrare a alimentelor proaspete și un compartiment de răcire, însă niciun compartiment de păstrare a alimentelor congelate; |
| --- | --- |

(g)

„frigider-răcitor” înseamnă un aparat frigorific care are cel puțin un compartiment de păstrare a alimentelor proaspete și un compartiment de răcire, însă niciun compartiment de păstrare a alimentelor congelate;

| (h) | „compartimente” înseamnă oricare dintre compartimentele enumerate la literele (i)-(p); |
| --- | --- |

(h)

„compartimente” înseamnă oricare dintre compartimentele enumerate la literele (i)-(p);

| (i) | „compartiment de păstrare a alimentelor proaspete” înseamnă un compartiment destinat păstrării produselor alimentare necongelate, care poate fi împărțit în subcompartimente; |
| --- | --- |

(i)

„compartiment de păstrare a alimentelor proaspete” înseamnă un compartiment destinat păstrării produselor alimentare necongelate, care poate fi împărțit în subcompartimente;

| (j) | „compartiment cramă” înseamnă un compartiment destinat păstrării anumitor produse alimentare sau băuturi la o temperatură mai mare decât cea a unui compartiment de păstrare a alimentelor proaspete; |
| --- | --- |

(j)

„compartiment cramă” înseamnă un compartiment destinat păstrării anumitor produse alimentare sau băuturi la o temperatură mai mare decât cea a unui compartiment de păstrare a alimentelor proaspete;

| (k) | „compartiment de răcire” înseamnă un compartiment destinat special păstrării produselor alimentare cu grad ridicat de perisabilitate; |
| --- | --- |

(k)

„compartiment de răcire” înseamnă un compartiment destinat special păstrării produselor alimentare cu grad ridicat de perisabilitate;

| (l) | „compartiment pentru gheață” înseamnă un compartiment cu temperatură scăzută, destinat special producerii și păstrării gheții; |
| --- | --- |

(l)

„compartiment pentru gheață” înseamnă un compartiment cu temperatură scăzută, destinat special producerii și păstrării gheții;

| (m) | „compartiment de păstrare a alimentelor congelate” înseamnă un compartiment cu temperatură scăzută, destinat special păstrării produselor alimentare congelate, clasificat după cum urmează, în funcție de temperatură:






  (i) | „compartiment cu o stea”: un compartiment de păstrare a alimentelor congelate în care temperatura nu este mai mare de – 6 °C; |
| --- | --- | --- |

(m)

„compartiment de păstrare a alimentelor congelate” înseamnă un compartiment cu temperatură scăzută, destinat special păstrării produselor alimentare congelate, clasificat după cum urmează, în funcție de temperatură:

(i)

„compartiment cu o stea”: un compartiment de păstrare a alimentelor congelate în care temperatura nu este mai mare de – 6 °C;

| (ii) | „compartiment cu două stele”: un compartiment de păstrare a alimentelor congelate în care temperatura nu este mai mare de – 12 °C; |
| --- | --- |

(ii)

„compartiment cu două stele”: un compartiment de păstrare a alimentelor congelate în care temperatura nu este mai mare de – 12 °C;

| (iii) | „compartiment cu trei stele”: un compartiment de păstrare a alimentelor congelate în care temperatura nu este mai mare de – 18 °C; |
| --- | --- |

(iii)

„compartiment cu trei stele”: un compartiment de păstrare a alimentelor congelate în care temperatura nu este mai mare de – 18 °C;

| (iv) | „compartiment de congelare a alimentelor” (sau „compartiment cu patru stele”): un compartiment adecvat congelării a cel puțin 4,5 kg de produse alimentare la un volum de depozitare de 100 l și în niciun caz mai puțin de 2 kg, de la temperatura ambiantă până la – 18 °C, timp de 24 de ore, care este, de asemenea, adecvat păstrării alimentelor congelate în condiții de păstrare de trei stele și care poate include și secțiuni cu două stele; |
| --- | --- |

(iv)

„compartiment de congelare a alimentelor” (sau „compartiment cu patru stele”): un compartiment adecvat congelării a cel puțin 4,5 kg de produse alimentare la un volum de depozitare de 100 l și în niciun caz mai puțin de 2 kg, de la temperatura ambiantă până la – 18 °C, timp de 24 de ore, care este, de asemenea, adecvat păstrării alimentelor congelate în condiții de păstrare de trei stele și care poate include și secțiuni cu două stele;

| (v) | „compartiment fără stele”: un compartiment de păstrare a alimentelor congelate în care temperatura este mai mică de 0 °C și care poate fi utilizat, de asemenea, pentru producerea și păstrarea gheții, dar care nu este destinat păstrării produselor alimentare cu grad ridicat de perisabilitate; |
| --- | --- |

(v)

„compartiment fără stele”: un compartiment de păstrare a alimentelor congelate în care temperatura este mai mică de 0 °C și care poate fi utilizat, de asemenea, pentru producerea și păstrarea gheții, dar care nu este destinat păstrării produselor alimentare cu grad ridicat de perisabilitate;

| (n) | „compartiment de păstrare a vinului” înseamnă un compartiment destinat exclusiv păstrării vinurilor, fie pe o perioadă scurtă de timp, pentru a fi aduse la temperatura optimă pentru consum, fie pe o perioadă îndelungată, pentru a permite maturarea vinului, având următoarele caracteristici:






  (i) | temperatură de păstrare constantă, fie prestabilită, fie reglată manual în conformitate cu instrucțiunile producătorului, între + 5 °C și + 20 °C; |
| --- | --- | --- |

(n)

„compartiment de păstrare a vinului” înseamnă un compartiment destinat exclusiv păstrării vinurilor, fie pe o perioadă scurtă de timp, pentru a fi aduse la temperatura optimă pentru consum, fie pe o perioadă îndelungată, pentru a permite maturarea vinului, având următoarele caracteristici:

(i)

temperatură de păstrare constantă, fie prestabilită, fie reglată manual în conformitate cu instrucțiunile producătorului, între + 5 °C și + 20 °C;

| (ii) | temperatură (temperaturi) de păstrare variabilă (variabile) care nu variază în timp cu mai mult de 0,5 K la fiecare temperatură ambiantă declarată specificată de clasa de climă pentru aparatele frigorifice de uz casnic; |
| --- | --- |

(ii)

temperatură (temperaturi) de păstrare variabilă (variabile) care nu variază în timp cu mai mult de 0,5 K la fiecare temperatură ambiantă declarată specificată de clasa de climă pentru aparatele frigorifice de uz casnic;

| (iii) | control activ sau pasiv al umidității din compartiment, variind de la 50 % până la 80 %; |
| --- | --- |

(iii)

control activ sau pasiv al umidității din compartiment, variind de la 50 % până la 80 %;

| (iv) | construit astfel încât să reducă transmiterea vibrațiilor la compartiment, indiferent dacă sunt produse de compresorul frigiderului sau de orice sursă externă; |
| --- | --- |

(iv)

construit astfel încât să reducă transmiterea vibrațiilor la compartiment, indiferent dacă sunt produse de compresorul frigiderului sau de orice sursă externă;

| (o) | „compartiment multifuncțional” înseamnă un compartiment destinat utilizării la două sau mai multe dintre temperaturile tipurilor de compartimente, care poate fi reglat de utilizatorul final pentru a menține în permanență intervalul de temperatură de funcționare aplicabil fiecărui tip de compartiment în conformitate cu instrucțiunile producătorului; cu toate acestea, dacă există o funcție prin care se poate modifica temperatura dintr-un compartiment la un interval diferit de temperatură de funcționare, doar pentru o perioadă de timp limitată (cum ar fi funcția de congelare rapidă), acel compartiment nu este un „compartiment multifuncțional” astfel cum este definit de prezentul regulament; |
| --- | --- |

(o)

„compartiment multifuncțional” înseamnă un compartiment destinat utilizării la două sau mai multe dintre temperaturile tipurilor de compartimente, care poate fi reglat de utilizatorul final pentru a menține în permanență intervalul de temperatură de funcționare aplicabil fiecărui tip de compartiment în conformitate cu instrucțiunile producătorului; cu toate acestea, dacă există o funcție prin care se poate modifica temperatura dintr-un compartiment la un interval diferit de temperatură de funcționare, doar pentru o perioadă de timp limitată (cum ar fi funcția de congelare rapidă), acel compartiment nu este un „compartiment multifuncțional” astfel cum este definit de prezentul regulament;

| (p) | „alt compartiment” înseamnă un compartiment, altul decât un compartiment de păstrare a vinului, destinat păstrării anumitor produse alimentare la temperaturi mai mari de + 14 °C; |
| --- | --- |

(p)

„alt compartiment” înseamnă un compartiment, altul decât un compartiment de păstrare a vinului, destinat păstrării anumitor produse alimentare la temperaturi mai mari de + 14 °C;

| (q) | „secțiune cu două stele” înseamnă o parte dintr-un congelator pentru alimente, un compartiment de congelator, un compartiment cu trei stele sau o ladă frigorifică de trei stele care nu are ușă sau capac propriu de acces și în care temperatura nu este mai mare de – 12 °C; |
| --- | --- |

(q)

„secțiune cu două stele” înseamnă o parte dintr-un congelator pentru alimente, un compartiment de congelator, un compartiment cu trei stele sau o ladă frigorifică de trei stele care nu are ușă sau capac propriu de acces și în care temperatura nu este mai mare de – 12 °C;

| (r) | „congelator tip ladă” înseamnă un congelator pentru alimente la care accesul la compartiment(e) se face prin deschiderea unui capac sau care are atât compartimente cu capac, cât și compartimente dispuse vertical, dar la care volumul brut al compartimentului (compartimentelor) cu capac depășește 75 % din volumul total brut al aparatului; |
| --- | --- |

(r)

„congelator tip ladă” înseamnă un congelator pentru alimente la care accesul la compartiment(e) se face prin deschiderea unui capac sau care are atât compartimente cu capac, cât și compartimente dispuse vertical, dar la care volumul brut al compartimentului (compartimentelor) cu capac depășește 75 % din volumul total brut al aparatului;

| (s) | „cu capac” sau „tip ladă” înseamnă un aparat frigorific la care accesul la compartiment(e) se realizează prin deschiderea unui capac, prin partea superioară a aparatului; |
| --- | --- |

(s)

„cu capac” sau „tip ladă” înseamnă un aparat frigorific la care accesul la compartiment(e) se realizează prin deschiderea unui capac, prin partea superioară a aparatului;

| (t) | „vertical” înseamnă un aparat frigorific la care accesul la compartiment(e) se realizează prin partea frontală a aparatului; |
| --- | --- |

(t)

„vertical” înseamnă un aparat frigorific la care accesul la compartiment(e) se realizează prin partea frontală a aparatului;

| (u) | „congelare rapidă” înseamnă o funcție reversibilă care poate fi activată de către utilizatorul final în conformitate cu instrucțiunile producătorului și care asigură reducerea temperaturii de păstrare a congelatorului sau compartimentului de congelare pentru a realiza o congelare mai rapidă a produselor alimentare necongelate. |
| --- | --- |

(u)

„congelare rapidă” înseamnă o funcție reversibilă care poate fi activată de către utilizatorul final în conformitate cu instrucțiunile producătorului și care asigură reducerea temperaturii de păstrare a congelatorului sau compartimentului de congelare pentru a realiza o congelare mai rapidă a produselor alimentare necongelate.

---

ANEXA II

Cerințe de proiectare ecologică pentru aparate frigorifice de uz casnic

1.   CERINȚE GENERALE DE PROIECTARE ECOLOGICĂ

| (1) | De la 1 iulie 2010:






  (a) | În cazul aparatelor pentru păstrarea vinului, următoarele informații sunt incluse în manualul de instrucțiuni furnizat de producători: „Acest aparat este destinat exclusiv păstrării vinului”. |
| --- | --- | --- |

(1)

De la 1 iulie 2010:

(a)

În cazul aparatelor pentru păstrarea vinului, următoarele informații sunt incluse în manualul de instrucțiuni furnizat de producători: „Acest aparat este destinat exclusiv păstrării vinului”.

| (b) | În cazul aparatelor frigorifice de uz casnic, manualul de instrucțiuni furnizat de producători conține informații cu privire la:






  — | combinația de sertare, coșuri și rafturi prin care se asigură utilizarea cu cea mai bună eficiență energetică a aparatului frigorific; și |
| --- | --- | --- |

(b)

În cazul aparatelor frigorifice de uz casnic, manualul de instrucțiuni furnizat de producători conține informații cu privire la:

—

combinația de sertare, coșuri și rafturi prin care se asigură utilizarea cu cea mai bună eficiență energetică a aparatului frigorific; și

| — | modul în care se poate reduce la minim consumul de energie al aparatului frigorific de uz casnic în faza de utilizare. |
| --- | --- |

—

modul în care se poate reduce la minim consumul de energie al aparatului frigorific de uz casnic în faza de utilizare.

| (2) | De la 1 iulie 2013:






  (a) | Facilitatea de congelare rapidă sau orice funcție similară realizată prin modificarea setărilor termostatului la congelatoare și compartimente de congelatoare, odată activată de către utilizatorul final conform instrucțiunilor producătorului, revine automat la condițiile anterioare de temperatură de păstrare normale după cel mult 72 de ore. Această cerință nu se aplică pentru combinele frigorifice cu un singur termostat și un singur compresor care sunt echipate cu un panou de control electromecanic. |
| --- | --- | --- |

(2)

De la 1 iulie 2013:

(a)

Facilitatea de congelare rapidă sau orice funcție similară realizată prin modificarea setărilor termostatului la congelatoare și compartimente de congelatoare, odată activată de către utilizatorul final conform instrucțiunilor producătorului, revine automat la condițiile anterioare de temperatură de păstrare normale după cel mult 72 de ore. Această cerință nu se aplică pentru combinele frigorifice cu un singur termostat și un singur compresor care sunt echipate cu un panou de control electromecanic.

| (b) | Combinele frigorifice cu un termostat și un compresor care sunt echipate cu un panou de control electronic și pot fi utilizate la temperaturi ambiante mai mici de + 16 °C, în conformitate cu instrucțiunile producătorului, trebuie să fie astfel concepute încât orice reglare pentru timp de iarnă sau funcție similară care asigură temperatura corectă de păstrare a alimentelor congelate să fie acționată automat, în funcție de temperatura ambiantă a locului în care este instalat aparatul. |
| --- | --- |

(b)

Combinele frigorifice cu un termostat și un compresor care sunt echipate cu un panou de control electronic și pot fi utilizate la temperaturi ambiante mai mici de + 16 °C, în conformitate cu instrucțiunile producătorului, trebuie să fie astfel concepute încât orice reglare pentru timp de iarnă sau funcție similară care asigură temperatura corectă de păstrare a alimentelor congelate să fie acționată automat, în funcție de temperatura ambiantă a locului în care este instalat aparatul.

| (c) | Aparatele frigorifice de uz casnic cu volum de depozitare mai mic de 10 litri trebuie să intre automat într-un mod de funcționare cu un consum de putere de 0,00 wați după cel mult o oră, atunci când sunt goale. Simpla prezență a comutatorului de dezactivare nu este considerată suficientă pentru îndeplinirea acestei cerințe. |
| --- | --- |

(c)

Aparatele frigorifice de uz casnic cu volum de depozitare mai mic de 10 litri trebuie să intre automat într-un mod de funcționare cu un consum de putere de 0,00 wați după cel mult o oră, atunci când sunt goale. Simpla prezență a comutatorului de dezactivare nu este considerată suficientă pentru îndeplinirea acestei cerințe.

2.   CERINȚE SPECIFICE DE PROIECTARE ECOLOGICĂ

Aparatele frigorifice de uz casnic care intră sub incidența prezentului regulament, având un volum de depozitare egal cu sau mai mare de 10 litri trebuie să respecte limitele indicelui de eficiență energetică specificate în tabelele 1 și 2.

Cerințele specifice de proiectare ecologică din tabelele 1 și 2 nu se aplică pentru:

| — | aparatele pentru păstrarea vinului; sau |
| --- | --- |

—

aparatele pentru păstrarea vinului; sau

| — | aparatele frigorifice cu absorbție și aparate frigorifice de alt tip, aparținând categoriilor 4 și 9 stabilite în anexa IV punctul 1. |
| --- | --- |

—

aparatele frigorifice cu absorbție și aparate frigorifice de alt tip, aparținând categoriilor 4 și 9 stabilite în anexa IV punctul 1.

Indicele de eficiență energetică (EEI) al aparatelor frigorifice de uz casnic este calculat în conformitate cu procedura descrisă în anexa IV.

Tabelul 1

Aparate frigorifice cu compresor

| Data aplicării | Indice de eficiență energetică (EEI) |
| --- | --- |
| 1 iulie 2010 | EEI < 55 |
| 1 iulie 2012 | EEI < 44 |
| 1 iulie 2014 | EEI < 42 |

Data aplicării

Indice de eficiență energetică (EEI)

1 iulie 2010

EEI < 55

1 iulie 2012

EEI < 44

1 iulie 2014

EEI < 42

Tabelul 2

Aparate frigorifice cu absorbție și aparate frigorifice de alt tip

| Data aplicării | Indice de eficiență energetică (EEI) |
| --- | --- |
| 1 iulie 2010 | EEI < 150 |
| 1 iulie 2012 | EEI < 125 |
| 1 iulie 2015 | EEI < 110 |

Data aplicării

Indice de eficiență energetică (EEI)

1 iulie 2010

EEI < 150

1 iulie 2012

EEI < 125

1 iulie 2015

EEI < 110

---

ANEXA III

Măsurători

În sensul respectării cerințelor din prezentul regulament, măsurătorile se efectuează printr-o procedură de măsurare fiabilă, exactă și reproductibilă, care ia în considerare metodele de măsurare general recunoscute de ultimă generație, inclusiv metode stabilite în documente ale căror numere de referință au fost publicate în acest scop în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

1.   CONDIȚII GENERALE DE TESTARE

Se aplică următoarele condiții generale de testare:

| 1. | în cazul în care sunt prevăzute dispozitive de încălzire anti-condens care pot fi pornite și oprite de utilizatorul final, acestea sunt pornite și – dacă sunt reglabile – reglate la nivelul maxim de încălzire; |
| --- | --- |

1.

în cazul în care sunt prevăzute dispozitive de încălzire anti-condens care pot fi pornite și oprite de utilizatorul final, acestea sunt pornite și – dacă sunt reglabile – reglate la nivelul maxim de încălzire;

| 2. | în cazul în care sunt prevăzute „dispozitive montate pe ușă” (cum ar fi dozatoarele de gheață sau de apă/băuturi reci) care pot fi pornite și oprite de utilizatorul final, acestea sunt pornite pe durata măsurării consumului de energie, însă nu sunt folosite; |
| --- | --- |

2.

în cazul în care sunt prevăzute „dispozitive montate pe ușă” (cum ar fi dozatoarele de gheață sau de apă/băuturi reci) care pot fi pornite și oprite de utilizatorul final, acestea sunt pornite pe durata măsurării consumului de energie, însă nu sunt folosite;

| 3. | pentru aparatele și compartimentele multifuncționale, temperatura de păstrare pe durata măsurării consumului de energie este temperatura nominală din compartimentul cu cea mai scăzută temperatură, astfel cum este prevăzută pentru o funcționare normală continuă în conformitate cu instrucțiunile producătorului; |
| --- | --- |

3.

pentru aparatele și compartimentele multifuncționale, temperatura de păstrare pe durata măsurării consumului de energie este temperatura nominală din compartimentul cu cea mai scăzută temperatură, astfel cum este prevăzută pentru o funcționare normală continuă în conformitate cu instrucțiunile producătorului;

| 4. | consumul de energie al unui aparat frigorific se determină în configurația cu temperatura cea mai scăzută, în conformitate cu instrucțiunile producătorului pentru utilizare normală continuă a oricărui „alt compartiment”, conform definiției din anexa IV tabelul 5. |
| --- | --- |

4.

consumul de energie al unui aparat frigorific se determină în configurația cu temperatura cea mai scăzută, în conformitate cu instrucțiunile producătorului pentru utilizare normală continuă a oricărui „alt compartiment”, conform definiției din anexa IV tabelul 5.

2.   PARAMETRI TEHNICI

Se stabilesc următorii parametri:

| (a) | „dimensiunile de gabarit”, măsurate la cel mai apropiat milimetru; |
| --- | --- |

(a)

„dimensiunile de gabarit”, măsurate la cel mai apropiat milimetru;

| (b) | „spațiul total necesar la utilizare”, măsurat la cel mai apropiat milimetru; |
| --- | --- |

(b)

„spațiul total necesar la utilizare”, măsurat la cel mai apropiat milimetru;

| (c) | „volumul (volumele) total(e) brut(e)”, măsurat(e) la cel mai apropiat număr întreg de decimetri cubi sau litri; |
| --- | --- |

(c)

„volumul (volumele) total(e) brut(e)”, măsurat(e) la cel mai apropiat număr întreg de decimetri cubi sau litri;

| (d) | „volumul (volumele) de depozitare și volumul (volumele) total(e) de depozitare”, măsurat(e) la cel mai apropiat număr întreg de decimetri cubi sau litri; |
| --- | --- |

(d)

„volumul (volumele) de depozitare și volumul (volumele) total(e) de depozitare”, măsurat(e) la cel mai apropiat număr întreg de decimetri cubi sau litri;

| (e) | „tipul de dezghețare”; |
| --- | --- |

(e)

„tipul de dezghețare”;

| (f) | „temperatura de păstrare”; |
| --- | --- |

(f)

„temperatura de păstrare”;

| (g) | „consumul de energie”, exprimat în kilowatt-oră la 24 de ore (kWh/24h), cu trei zecimale; |
| --- | --- |

(g)

„consumul de energie”, exprimat în kilowatt-oră la 24 de ore (kWh/24h), cu trei zecimale;

| (h) | „creșterea temperaturii”; |
| --- | --- |

(h)

„creșterea temperaturii”;

| (i) | „capacitatea de congelare”; |
| --- | --- |

(i)

„capacitatea de congelare”;

| (j) | „consumul de putere”, măsurat în wați și rotunjit la două zecimale; și |
| --- | --- |

(j)

„consumul de putere”, măsurat în wați și rotunjit la două zecimale; și

| (k) | „umiditatea compartimentului de păstrare a vinului”, exprimată ca procent rotunjit la cel mai apropiat număr întreg. |
| --- | --- |

(k)

„umiditatea compartimentului de păstrare a vinului”, exprimată ca procent rotunjit la cel mai apropiat număr întreg.

---

ANEXA IV

Metoda de calculare a indicelui de eficiență energetică

1.   CLASIFICAREA APARATELOR FRIGORIFICE DE UZ CASNIC

Aparatele frigorifice de uz casnic sunt clasificate în categorii, după cum se arată în tabelul 1. Fiecare categorie este definită prin combinația specifică de compartimente, prezentată în tabelul 2, și nu depinde de numărul de uși și/sau sertare.

Tabelul 1

Categorii de aparate frigorifice de uz casnic

| Categorie | Denumire |
| --- | --- |
| 1 | Frigider cu unul sau mai multe compartimente de păstrare a alimentelor proaspete |
| 2 | Frigider-cramă, aparat cramă și aparat pentru păstrarea vinului |
| 3 | Frigider-răcitor și frigider cu un compartiment fără stele |
| 4 | Frigider cu un compartiment cu o stea |
| 5 | Frigider cu un compartiment cu două stele |
| 6 | Frigider cu un compartiment cu trei stele |
| 7 | Combină frigorifică |
| 8 | Congelator vertical |
| 9 | Congelator tip ladă |
| 10 | Aparat frigorific multifuncțional și alte aparate frigorifice |

Categorie

Denumire

1

Frigider cu unul sau mai multe compartimente de păstrare a alimentelor proaspete

2

Frigider-cramă, aparat cramă și aparat pentru păstrarea vinului

3

Frigider-răcitor și frigider cu un compartiment fără stele

4

Frigider cu un compartiment cu o stea

5

Frigider cu un compartiment cu două stele

6

Frigider cu un compartiment cu trei stele

7

Combină frigorifică

8

Congelator vertical

9

Congelator tip ladă

10

Aparat frigorific multifuncțional și alte aparate frigorifice

Aparatele frigorifice de uz casnic care nu pot fi clasificate în categoriile 1-9 din cauza temperaturii compartimentelor se clasifică în categoria 10.

Tabelul 2

Clasificarea aparatelor frigorifice de uz casnic și combinația relevantă de compartimente

| Temperatura nominală (pentru EEI) (°C) | Temperatură proiectată | +12 | +12 | +5 | 0 | 0 | –6 | –12 | –18 | –18 | Categorie
  (număr) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tipuri de compartiment | Altele | Pentru păstrarea vinului | Cramă | Pentru păstrarea alimentelor proaspete | De răcire | Fără stele/pentru gheață | 1 stea | 2 stele | 3 stele | 4 stele |
| Categoria aparatului | Combinația de compartimente |
| FRIGIDER CU UNUL SAU MAI MULTE COMPARTIMENTE DE PĂSTRARE A ALIMENTELOR PROASPETE | N | N | N | D | N | N | N | N | N | N | 1 |
| FRIGIDER-CRAMĂ, APARAT CRAMĂ ȘI APARAT PENTRU PĂSTRAREA VINULUI | O | O | O | D | N | N | N | N | N | N | 2 |
| O | O | D | N | N | N | N | N | N | N |
| N | D | N | N | N | N | N | N | N | N |
| FRIGIDER-RĂCITOR ȘI FRIGIDER CU UN COMPARTIMENT FĂRĂ STELE | O | O | O | D | D | O | N | N | N | N | 3 |
| O | O | O | D | O | D | N | N | N | N |
| FRIGIDER CU UN COMPARTIMENT CU O STEA | O | O | O | D | O | O | D | N | N | N | 4 |
| FRIGIDER CU UN COMPARTIMENT CU DOUĂ STELE | O | O | O | D | O | O | O | D | N | N | 5 |
| FRIGIDER CU UN COMPARTIMENT CU TREI STELE | O | O | O | D | O | O | O | O | D | N | 6 |
| COMBINĂ FRIGORIFICĂ | O | O | O | D | O | O | O | O | O | D | 7 |
| CONGELATOR VERTICAL | N | N | N | N | N | N | N | O | D (1) | D | 8 |
| CONGELATOR TIP LADĂ | N | N | N | N | N | N | N | O | N | D | 9 |
| APARAT FRIGORIFIC MULTIFUNCȚIONAL ȘI ALTE APARATE FRIGORIFICE | O | O | O | O | O | O | O | O | O | O | 10 |
| Note:








  D | = | compartimentul este inclus; |
| N | = | compartimentul nu este inclus; |
| O | = | includerea compartimentului este opțională; |

Temperatura nominală (pentru EEI) (°C)

Temperatură proiectată

+12

+12

+5

0

0

–6

–12

–18

–18

Categorie

(număr)

Tipuri de compartiment

Altele

Pentru păstrarea vinului

Cramă

Pentru păstrarea alimentelor proaspete

De răcire

Fără stele/pentru gheață

1 stea

2 stele

3 stele

4 stele

Categoria aparatului

Combinația de compartimente

FRIGIDER CU UNUL SAU MAI MULTE COMPARTIMENTE DE PĂSTRARE A ALIMENTELOR PROASPETE

N

N

N

D

N

N

N

N

N

N

1

FRIGIDER-CRAMĂ, APARAT CRAMĂ ȘI APARAT PENTRU PĂSTRAREA VINULUI

O

O

O

D

N

N

N

N

N

N

2

O

O

D

N

N

N

N

N

N

N

N

D

N

N

N

N

N

N

N

N

FRIGIDER-RĂCITOR ȘI FRIGIDER CU UN COMPARTIMENT FĂRĂ STELE

O

O

O

D

D

O

N

N

N

N

3

O

O

O

D

O

D

N

N

N

N

FRIGIDER CU UN COMPARTIMENT CU O STEA

O

O

O

D

O

O

D

N

N

N

4

FRIGIDER CU UN COMPARTIMENT CU DOUĂ STELE

O

O

O

D

O

O

O

D

N

N

5

FRIGIDER CU UN COMPARTIMENT CU TREI STELE

O

O

O

D

O

O

O

O

D

N

6

COMBINĂ FRIGORIFICĂ

O

O

O

D

O

O

O

O

O

D

7

CONGELATOR VERTICAL

N

N

N

N

N

N

N

O

D (1)

D

8

CONGELATOR TIP LADĂ

N

N

N

N

N

N

N

O

N

D

9

APARAT FRIGORIFIC MULTIFUNCȚIONAL ȘI ALTE APARATE FRIGORIFICE

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

10

Note:

D

=

compartimentul este inclus;

N

=

compartimentul nu este inclus;

O

=

includerea compartimentului este opțională;

Aparatele frigorifice de uz casnic sunt clasificate în una sau mai multe clase de climă, după cum se arată în tabelul 3.

Tabelul 3

Clase de climă

| Clasa | Simbolul | Temperatura ambiantă medie °C |
| --- | --- | --- |
| Temperată extinsă | SN | de la + 10 la + 32 |
| Temperată | N | de la + 16 la + 32 |
| Subtropicală | ST | de la + 16 la + 38 |
| Tropicală | T | de la + 16 la + 43 |

Clasa

Simbolul

Temperatura ambiantă medie °C

Temperată extinsă

SN

de la + 10 la + 32

Temperată

N

de la + 16 la + 32

Subtropicală

ST

de la + 16 la + 38

Tropicală

T

de la + 16 la + 43

Aparatul frigorific poate menține temperaturile de păstrare necesare în diferitele compartimente simultan și în limitele de deviație permise (pe durata ciclului de dezghețare) prezentate în tabelul 4 pentru diferitele tipuri de aparate frigorifice de uz casnic și pentru clasele de climă corespunzătoare.

Aparatele și/sau compartimentele multifuncționale pot menține temperaturile de păstrare necesare în diferitele tipuri de compartimente atunci când aceste temperaturi pot fi reglate de către utilizatorul final în conformitate cu instrucțiunile producătorului.

Tabelul 4

Temperaturi de păstrare

| Temperaturi de păstrare (°C) |
| --- |
| Alt compartiment | Compartiment de păstrare a vinului | Compartiment cramă | Compartiment de păstrare a alimentelor proaspete | Compartiment de răcire | Compartiment cu o stea | Compartiment/secțiune cu două stele | Congelator alimente și compartiment/dulap cu trei stele |
| tom | twma | tcm | t1m, t2m, t3m, tma | tcc | t* | t** | t*** |
| > + 14 | + 5 ≤ twma ≤ + 20 | + 8 ≤ tcm ≤ + 14 | 0 ≤ t1m, t2m, t3m ≤ + 8; tma ≤ + 4 | – 2 ≤ tcc ≤ + 3 | ≤ – 6 | ≤ – 12 (2) | ≤ – 18 (2) |
| Note:








  tom | : | temperatura de păstrare în celălalt compartiment; |
| twma | : | temperatura de păstrare în compartimentul de păstrare a vinului, cu o variație de 0,5 K; |
| tcm | : | temperatura de păstrare în compartimentul cramă; |
| t1m, t2m, t3m | : | temperaturile de păstrare în compartimentul de păstrare a alimentelor proaspete; |
| tma | : | temperatura de păstrare medie în compartimentul de păstrare a alimentelor proaspete; |
| tcc | : | temperatura de păstrare instantanee în compartimentul de răcire; |
| t*, t**, t*** | : | temperaturile maxime în compartimentele de păstrare a alimentelor congelate; |

Temperaturi de păstrare (°C)

Alt compartiment

Compartiment de păstrare a vinului

Compartiment cramă

Compartiment de păstrare a alimentelor proaspete

Compartiment de răcire

Compartiment cu o stea

Compartiment/secțiune cu două stele

Congelator alimente și compartiment/dulap cu trei stele

tom

twma

tcm

t1m, t2m, t3m, tma

tcc

t*

t**

t***

> + 14

+ 5 ≤ twma ≤ + 20

+ 8 ≤ tcm ≤ + 14

0 ≤ t1m, t2m, t3m ≤ + 8; tma ≤ + 4

– 2 ≤ tcc ≤ + 3

≤ – 6

≤ – 12 (2)

≤ – 18 (2)

Note:

tom

:

temperatura de păstrare în celălalt compartiment;

twma

:

temperatura de păstrare în compartimentul de păstrare a vinului, cu o variație de 0,5 K;

tcm

:

temperatura de păstrare în compartimentul cramă;

t1m, t2m, t3m

:

temperaturile de păstrare în compartimentul de păstrare a alimentelor proaspete;

tma

:

temperatura de păstrare medie în compartimentul de păstrare a alimentelor proaspete;

tcc

:

temperatura de păstrare instantanee în compartimentul de răcire;

t*, t**, t***

:

temperaturile maxime în compartimentele de păstrare a alimentelor congelate;

temperatura de păstrare în compartimentul pentru gheață și în compartimentul „fără stele” este de sub 0 °C;

2.   CALCULAREA VOLUMULUI ECHIVALENT

Volumul echivalent al unui aparat frigorific de uz casnic este suma volumelor echivalente ale tuturor compartimentelor. Acesta se calculează în litri și se rotunjește la cel mai apropiat număr întreg, cu ajutorul formulei:

Formula

unde:

| — | n este numărul de compartimente; |
| --- | --- |

—

n este numărul de compartimente;

| — | Vc
  este volumul de depozitare al compartimentului (compartimentelor); |
| --- | --- |

—

Vc
  este volumul de depozitare al compartimentului (compartimentelor);

| — | Tc
  este temperatura nominală a compartimentului (compartimentelor), în conformitate cu tabelul 2; |
| --- | --- |

—

Tc
  este temperatura nominală a compartimentului (compartimentelor), în conformitate cu tabelul 2;

| — | este factorul termodinamic, în conformitate cu tabelul 5; |
| --- | --- |

—

Formula este factorul termodinamic, în conformitate cu tabelul 5;

| — | FFc
  , CC și BI reprezintă factorii de corecție a volumului, în conformitate cu tabelul 6. |
| --- | --- |

—

FFc
  , CC și BI reprezintă factorii de corecție a volumului, în conformitate cu tabelul 6.

Factorul de corecție termodinamic Formula reprezintă diferența de temperatură dintre temperatura nominală a compartimentului Tc
  (definită în tabelul 2) și temperatura ambiantă în condiții standard de testare la + 25 °C, exprimat ca raport al aceleiași diferențe pentru un compartiment de păstrare a alimentelor proaspete la + 5 °C.

Factorii termodinamici pentru compartimentele descrise în anexa I literele (i)-(p) sunt prevăzuți în tabelul 5.

Tabelul 5

Factori termodinamici pentru compartimentele aparatelor frigorifice

| Compartiment | Temperatura nominală | (25 – Tc
  )/20 |
| --- | --- | --- |
| Alt compartiment | Temperatura proiectată | |
| Compartiment cramă/Compartiment de păstrare a vinului | + 12 °C | 0,65 |
| Compartiment de păstrare a alimentelor proaspete | +5 °C | 1,00 |
| Compartiment de răcire | 0 °C | 1,25 |
| Compartiment pentru gheață și compartiment fără stele | 0 °C | 1,25 |
| Compartiment cu o stea | – 6 °C | 1,55 |
| Compartiment cu două stele | – 12 °C | 1,85 |
| Compartiment cu trei stele | – 18 °C | 2,15 |
| Compartiment de congelare a alimentelor (compartiment cu patru stele) | – 18 °C | 2,15 |

Compartiment

Temperatura nominală

(25 – Tc
  )/20

Alt compartiment

Temperatura proiectată

Formula

Compartiment cramă/Compartiment de păstrare a vinului

+ 12 °C

0,65

Compartiment de păstrare a alimentelor proaspete

+5 °C

1,00

Compartiment de răcire

0 °C

1,25

Compartiment pentru gheață și compartiment fără stele

0 °C

1,25

Compartiment cu o stea

– 6 °C

1,55

Compartiment cu două stele

– 12 °C

1,85

Compartiment cu trei stele

– 18 °C

2,15

Compartiment de congelare a alimentelor (compartiment cu patru stele)

– 18 °C

2,15

Note:

| (i) | pentru compartimentele multifuncționale, factorul termodinamic este determinat de temperatura nominală, specificată în tabelul 2, a compartimentului cu cea mai scăzută temperatură, care poate fi reglată de utilizatorul final și menținută continuu în conformitate cu instrucțiunile producătorului; |
| --- | --- |

(i)

pentru compartimentele multifuncționale, factorul termodinamic este determinat de temperatura nominală, specificată în tabelul 2, a compartimentului cu cea mai scăzută temperatură, care poate fi reglată de utilizatorul final și menținută continuu în conformitate cu instrucțiunile producătorului;

| (ii) | pentru orice secțiune cu două stele (dintr-un congelator), factorul termodinamic este determinat la Tc
  = – 12 °C; |
| --- | --- |

(ii)

pentru orice secțiune cu două stele (dintr-un congelator), factorul termodinamic este determinat la Tc
  = – 12 °C;

| (iii) | pentru alte compartimente, factorul termodinamic este determinat de cea mai scăzută temperatură proiectată care poate fi reglată de utilizatorul final și menținută continuu în conformitate cu instrucțiunile producătorului. |
| --- | --- |

(iii)

pentru alte compartimente, factorul termodinamic este determinat de cea mai scăzută temperatură proiectată care poate fi reglată de utilizatorul final și menținută continuu în conformitate cu instrucțiunile producătorului.

Tabelul 6

Valoarea factorilor de corecție

| Factor de corecție | Valoare | Condiții |
| --- | --- | --- |
| FF (fără gheață) | 1,2 | Pentru compartimentele fără gheață de păstrare a alimentelor congelate |
| 1 | Altele |
| CC (clasa de climă) | 1,2 | Pentru aparatele cu clasa de climă T (tropicală) |
| 1,1 | Pentru aparatele cu clasa de climă ST (subtropicală) |
| 1 | Altele |
| BI (încastrat) | 1,2 | Pentru aparatele încastrate cu lățimea mai mică de 58 cm |
| 1 | Altele |

Factor de corecție

Valoare

Condiții

FF (fără gheață)

1,2

Pentru compartimentele fără gheață de păstrare a alimentelor congelate

1

Altele

CC (clasa de climă)

1,2

Pentru aparatele cu clasa de climă T (tropicală)

1,1

Pentru aparatele cu clasa de climă ST (subtropicală)

1

Altele

BI (încastrat)

1,2

Pentru aparatele încastrate cu lățimea mai mică de 58 cm

1

Altele

Note:

| (i) | FF reprezintă factorul de corecție a volumului pentru compartimentele fără gheață; |
| --- | --- |

(i)

FF reprezintă factorul de corecție a volumului pentru compartimentele fără gheață;

| (ii) | CC reprezintă factorul de corecție a volumului pentru o clasă de climă dată. Dacă un aparat frigorific este clasificat în mai multe clase de climă, pentru calcularea volumului echivalent se utilizează clasa de climă cu cel mai mare factor de corecție; |
| --- | --- |

(ii)

CC reprezintă factorul de corecție a volumului pentru o clasă de climă dată. Dacă un aparat frigorific este clasificat în mai multe clase de climă, pentru calcularea volumului echivalent se utilizează clasa de climă cu cel mai mare factor de corecție;

| (iii) | BI reprezintă factorul de corecție a volumului pentru aparatele încastrate. |
| --- | --- |

(iii)

BI reprezintă factorul de corecție a volumului pentru aparatele încastrate.

3.   CALCULAREA INDICELUI DE EFICIENȚĂ ENERGETICĂ

Pentru calcularea indicelui de eficiență energetică (EEI) al unui model de aparat frigorific de uz casnic, consumul anual de energie al aparatului frigorific de uz casnic este comparat cu consumul său anual standard de energie.

| 1. | Indicele de eficiență energetică (EEI) se calculează și se rotunjește la prima zecimală, cu ajutorul formulei:

  unde:








  — | = | AEC | = | consumul anual de energie al aparatului frigorific de uz casnic; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | = | SAEC | = | consumul anual standard de energie al aparatului frigorific de uz casnic. |

1.

Indicele de eficiență energetică (EEI) se calculează și se rotunjește la prima zecimală, cu ajutorul formulei:

unde:

—

=

AEC

=

consumul anual de energie al aparatului frigorific de uz casnic;

—

=

SAEC

=

consumul anual standard de energie al aparatului frigorific de uz casnic.

| 2. | Consumul anual de energie (AEC) se calculează în kWh/an și se rotunjește la două zecimale, cu ajutorul formulei:

  AEc
  = E24h
  × 365
  unde:






  — | E24h
  reprezintă consumul de energie al aparatului frigorific de uz casnic în kWh/24h, rotunjit la trei zecimale. |
| --- | --- | --- |

2.

Consumul anual de energie (AEC) se calculează în kWh/an și se rotunjește la două zecimale, cu ajutorul formulei:

AEc
  = E24h
  × 365

unde:

—

E24h
  reprezintă consumul de energie al aparatului frigorific de uz casnic în kWh/24h, rotunjit la trei zecimale.

| 3. | Consumul anual standard de energie (SAEC
  ) se calculează în kWh/an și se rotunjește la două zecimale, cu ajutorul formulei:

  SAEc
  = Veq
  × M + N + CH

  unde:






  — | Veq
  reprezintă volumul echivalent al aparatului frigorific de uz casnic; |
| --- | --- | --- |

3.

Consumul anual standard de energie (SAEC
  ) se calculează în kWh/an și se rotunjește la două zecimale, cu ajutorul formulei:

SAEc
  = Veq
  × M + N + CH

unde:

—

Veq
  reprezintă volumul echivalent al aparatului frigorific de uz casnic;

| — | CH este egal cu 50 kWh/an pentru aparatele frigorifice de uz casnic cu compartiment de răcire având un volum de depozitare de cel puțin 15 litri; |
| --- | --- |

—

CH este egal cu 50 kWh/an pentru aparatele frigorifice de uz casnic cu compartiment de răcire având un volum de depozitare de cel puțin 15 litri;

| — | valorile M și N sunt date în tabelul 7 pentru fiecare categorie de aparat frigorific de uz casnic. |
| --- | --- |

—

valorile M și N sunt date în tabelul 7 pentru fiecare categorie de aparat frigorific de uz casnic.

Tabelul 7

Valorile M și N pe categorie de aparate frigorifice de uz casnic

| Categorie | M | N |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0,233 | 245 |
| 2 | 0,233 | 245 |
| 3 | 0,233 | 245 |
| 4 | 0,643 | 191 |
| 5 | 0,450 | 245 |
| 6 | 0,777 | 303 |
| 7 | 0,777 | 303 |
| 8 | 0,539 | 315 |
| 9 | 0,472 | 286 |
| 10 | (3) | (3) |

Categorie

M

N

1

0,233

245

2

0,233

245

3

0,233

245

4

0,643

191

5

0,450

245

6

0,777

303

7

0,777

303

8

0,539

315

9

0,472

286

10

(3)

(3)

---

(1)  include și dulapuri frigorifice cu trei stele pentru alimente congelate.

(2)  pentru aparatele frigorifice de uz casnic fără gheață, în timpul ciclului de dezghețare se permite o variație de temperatură de maximum 3 K pe durata a 4 ore sau 20 % din durata ciclului de funcționare, folosindu-se durata cea mai scurtă dintre acestea două.

(3)  Pentru aparatele frigorifice de uz casnic din categoria 10, valorile M și N depind de temperatura și de numărul de stele al compartimentului cu cea mai scăzută temperatură de păstrare care poate fi reglată de utilizatorul final și menținută continuu în conformitate cu instrucțiunile producătorului. Atunci când există numai un „alt compartiment”, conform definiției din tabelul 2 și anexa I litera (p), se utilizează valorile M și N pentru categoria 1. Aparatele care au compartimente cu trei stele sau compartimente de congelare a alimentelor sunt considerate combine frigorifice.

---

ANEXA V

Procedura de verificare în scopul supravegherii pieței

În sensul verificării conformității cu cerințele stabilite în anexa II, autoritățile statelor membre testează un singur aparat frigorific de uz casnic. Dacă parametrii măsurați nu corespund valorilor declarate de producător, în conformitate cu articolul 4 alineatul (2), în limitele definite în tabelul 1, se efectuează măsurători la încă trei aparate frigorifice de uz casnic. Media aritmetică a valorilor măsurate la aceste trei aparate frigorifice de uz casnic trebuie să respecte cerințele stabilite în anexa II în limitele definite în tabelul 1.

În caz contrar, modelul și toate celelalte modele de aparate frigorifice de uz casnic echivalente sunt considerate neconforme.

Tabelul 1

| Parametru măsurat | Toleranțe de verificare |
| --- | --- |
| Volum nominal brut | Valoarea măsurată nu trebuie să fie inferioară valorii nominale (1) cu mai mult de 3 % sau 1 litru, folosindu-se valoarea cea mai mare dintre acestea două. |
| Volum nominal de depozitare | Valoarea măsurată nu trebuie să fie inferioară valorii nominale cu mai mult de 3 % sau 1 litru, folosindu-se valoarea cea mai mare dintre acestea două. În cazul în care volumul compartimentului cramă și volumul compartimentului de păstrare a alimentelor proaspete pot fi reglate, unul față de celălalt, de către utilizator, această marjă de precizie se aplică atunci când compartimentul cramă este reglat la volumul său minim. |
| Capacitate de congelare | Valoarea măsurată nu trebuie să fie inferioară valorii nominale cu mai mult de 10 %. |
| Consum de energie | Valoarea măsurată nu trebuie să depășească valoarea nominală (E24h
  ) cu mai mult de 10 %. |
| Consumul de putere al aparatelor frigorifice cu un volum de depozitare mai mic de 10 litri | Valoarea măsurată nu trebuie să depășească cu mai mult de 0,10 W la nivelul de încredere de 95 % valoarea limită prevăzută în anexa II punctul 1(2) litera (c). |
| Aparatele pentru păstrarea vinului | Valoarea măsurată a umidității relative nu trebuie să depășească limitele nominale cu mai mult de 10 %. |

Parametru măsurat

Toleranțe de verificare

Volum nominal brut

Valoarea măsurată nu trebuie să fie inferioară valorii nominale (1) cu mai mult de 3 % sau 1 litru, folosindu-se valoarea cea mai mare dintre acestea două.

Volum nominal de depozitare

Valoarea măsurată nu trebuie să fie inferioară valorii nominale cu mai mult de 3 % sau 1 litru, folosindu-se valoarea cea mai mare dintre acestea două. În cazul în care volumul compartimentului cramă și volumul compartimentului de păstrare a alimentelor proaspete pot fi reglate, unul față de celălalt, de către utilizator, această marjă de precizie se aplică atunci când compartimentul cramă este reglat la volumul său minim.

Capacitate de congelare

Valoarea măsurată nu trebuie să fie inferioară valorii nominale cu mai mult de 10 %.

Consum de energie

Valoarea măsurată nu trebuie să depășească valoarea nominală (E24h
  ) cu mai mult de 10 %.

Consumul de putere al aparatelor frigorifice cu un volum de depozitare mai mic de 10 litri

Valoarea măsurată nu trebuie să depășească cu mai mult de 0,10 W la nivelul de încredere de 95 % valoarea limită prevăzută în anexa II punctul 1(2) litera (c).

Aparatele pentru păstrarea vinului

Valoarea măsurată a umidității relative nu trebuie să depășească limitele nominale cu mai mult de 10 %.

Pe lângă procedura stabilită în anexa III, autoritățile statelor membre utilizează proceduri de măsurare fiabile, exacte și reproductibile, care iau în considerare progresele tehnologice general recunoscute, inclusiv metode stabilite în documente ale căror numere de referință au fost publicate în acest scop în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

---

(1)  „valoare nominală” reprezintă o valoare declarată de producător.

---

ANEXA VI

Valori de referință orientative pentru aparatele frigorifice de uz casnic

La data intrării în vigoare a prezentului regulament, cea mai performantă tehnologie disponibilă pe piață pentru aparatele frigorifice de uz casnic, din punctul de vedere al indicelui de eficiență energetică (EEI) și al zgomotului produs, a fost identificată după cum urmează.

Frigidere cu compresor:

| — | EEI = 29,7 și consum anual de energie de 115 kWh/an pentru un volum de depozitare total de 300 de litri într-un compartiment pentru alimente proaspete plus un compartiment de răcire de 25 de litri, cu clasa de climă T (tropicală); |
| --- | --- |

—

EEI = 29,7 și consum anual de energie de 115 kWh/an pentru un volum de depozitare total de 300 de litri într-un compartiment pentru alimente proaspete plus un compartiment de răcire de 25 de litri, cu clasa de climă T (tropicală);

| — | Zgomot: 33 dB(A). |
| --- | --- |

—

Zgomot: 33 dB(A).

Frigidere cu absorbție:

| — | EEI = 97,2 și consum anual de energie de 245 kWh/an pentru un volum de depozitare total de 28 de litri într-un compartiment pentru alimente proaspete, cu clasa de climă N (temperată); |
| --- | --- |

—

EEI = 97,2 și consum anual de energie de 245 kWh/an pentru un volum de depozitare total de 28 de litri într-un compartiment pentru alimente proaspete, cu clasa de climă N (temperată);

| — | Zgomot ≈ 0 dB(A). |
| --- | --- |

—

Zgomot ≈ 0 dB(A).

Combine frigorifice cu compresor:

| — | EEI = 28,0 și consum anual de energie de 157 kWh/an pentru un volum de depozitare total de 255 de litri, din care 236 de litri într-un compartiment pentru alimente proaspete și 19 litri într-un compartiment de congelare cu patru stele, cu clasa de climă T (tropicală); |
| --- | --- |

—

EEI = 28,0 și consum anual de energie de 157 kWh/an pentru un volum de depozitare total de 255 de litri, din care 236 de litri într-un compartiment pentru alimente proaspete și 19 litri într-un compartiment de congelare cu patru stele, cu clasa de climă T (tropicală);

| — | Zgomot = 33 dB(A). |
| --- | --- |

—

Zgomot = 33 dB(A).

Congelatoare verticale cu compresor:

| — | EEI = 29,3 și consum anual de energie de 172 kWh/an pentru un volum de depozitare total de 195 de litri într-un compartiment de congelare cu patru stele, cu clasa de climă T (tropicală); |
| --- | --- |

—

EEI = 29,3 și consum anual de energie de 172 kWh/an pentru un volum de depozitare total de 195 de litri într-un compartiment de congelare cu patru stele, cu clasa de climă T (tropicală);

| — | Zgomot = 35 dB(A). |
| --- | --- |

—

Zgomot = 35 dB(A).

Congelatoare tip ladă cu compresor:

| — | EEI = 27,4 și consum anual de energie de 153 kWh/an pentru un volum de depozitare total de 223 de litri într-un compartiment de congelare cu patru stele, cu clasa de climă T (tropicală); |
| --- | --- |

—

EEI = 27,4 și consum anual de energie de 153 kWh/an pentru un volum de depozitare total de 223 de litri într-un compartiment de congelare cu patru stele, cu clasa de climă T (tropicală);

| — | Zgomot = 37 dB(A). |
| --- | --- |

—

Zgomot = 37 dB(A).

---

| 23.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 191/69 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 191/69

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 644/2009 AL COMISIEI

din 22 iulie 2009

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 623/2009 de stabilire a taxelor de import în sectorul cerealelor începând cu 16 iulie 2009

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1249/96 al Comisiei din 28 iunie 1996 privind normele de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1766/92 al Consiliului în ceea ce privește taxele la import în sectorul cerealelor (2), în special articolul 2 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Taxele de import în sectorul cerealelor aplicabile începând cu 16 iulie 2009 au fost stabilite de Regulamentul (CE) nr. 623/2009 al Comisiei (3). |
| --- | --- |

(1)

Taxele de import în sectorul cerealelor aplicabile începând cu 16 iulie 2009 au fost stabilite de Regulamentul (CE) nr. 623/2009 al Comisiei (3).

| (2) | Având în vedere că media calculată a taxelor de import prezintă o diferență de 5 EUR/t față de taxa stabilită, trebuie să se efectueze ajustarea corespunzătoare a taxelor de import stabilite de Regulamentul (CE) nr. 623/2009. |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere că media calculată a taxelor de import prezintă o diferență de 5 EUR/t față de taxa stabilită, trebuie să se efectueze ajustarea corespunzătoare a taxelor de import stabilite de Regulamentul (CE) nr. 623/2009.

| (3) | Este necesară modificarea, în consecință, a Regulamentului (CE) nr. 623/2009, |
| --- | --- |

(3)

Este necesară modificarea, în consecință, a Regulamentului (CE) nr. 623/2009,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexele I și II la Regulamentul (CE) nr. 623/2009 se înlocuiesc cu textul din anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 23 iulie 2009.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 22 iulie 2009.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 161, 29.6.1996, p. 125.

2

(3)  JO L 184, 16.7.2009, p. 3.

3

---

ANEXA I

Taxe la import pentru produsele menționate la articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 aplicabile de la 23 iulie 2009

| Cod NC | Descrierea mărfurilor | Taxa la import (1)

  (în EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | GRÂU dur de calitate superioară | 0,00 |
| de calitate medie | 0,00 |
| de calitate inferioară | 0,00 |
| 1001 90 91 | GRÂU comun, pentru sămânță | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | GRÂU comun de calitate superioară, altul decât pentru sămânță | 0,00 |
| 1002 00 00 | SECARĂ | 61,37 |
| 1005 10 90 | PORUMB pentru sămânță, altul decât hibrid | 31,15 |
| 1005 90 00 | PORUMB, altul decât pentru sămânță (2) | 31,15 |
| 1007 00 90 | SORG cu boabe, altul decât hibrid, destinat însămânțării | 66,36 |

Cod NC

Descrierea mărfurilor

Taxa la import (1)

(în EUR/t)

1001 10 00

GRÂU dur de calitate superioară

0,00

de calitate medie

0,00

de calitate inferioară

0,00

1001 90 91

GRÂU comun, pentru sămânță

0,00

ex 1001 90 99

GRÂU comun de calitate superioară, altul decât pentru sămânță

0,00

1002 00 00

SECARĂ

61,37

1005 10 90

PORUMB pentru sămânță, altul decât hibrid

31,15

1005 90 00

PORUMB, altul decât pentru sămânță (2)

31,15

1007 00 90

SORG cu boabe, altul decât hibrid, destinat însămânțării

66,36

---

(1)  Pentru mărfurile care intră în Comunitate prin Oceanul Atlantic sau prin Canalul de Suez, importatorul poate beneficia, în aplicarea articolului 2 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96 al Comisiei, de o reducere a taxelor, în valoare de:

| — | 3 EUR/t, dacă portul de descărcare se află la Marea Mediterană, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, dacă portul de descărcare se află la Marea Mediterană,

| — | 2 EUR/t, dacă portul de descărcare se află în Danemarca, Estonia, Irlanda, Letonia, Lituania, Polonia, Finlanda, Suedia, Regatul Unit sau pe coasta atlantică a Peninsulei Iberice. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, dacă portul de descărcare se află în Danemarca, Estonia, Irlanda, Letonia, Lituania, Polonia, Finlanda, Suedia, Regatul Unit sau pe coasta atlantică a Peninsulei Iberice.

(2)  Importatorul poate beneficia de o reducere forfetară de 24 EUR/t atunci când sunt îndeplinite condițiile stabilite la articolul 2 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96 al Comisiei.

---

ANEXA II

Elemente pentru calcularea taxelor prevăzute în anexa I

15.7.2009-21.7.2009

| 1. | Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Grâu comun (1) | Porumb | Grâu dur de calitate superioară | Grâu dur de calitate medie (2) | Grâu dur de calitate inferioară (3) | Orz |
| Bursa | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Cotația | 175,68 | 94,79 | — | — | — | — |
| Prețul FOB USA | — | — | 189,62 | 179,62 | 159,62 | 76,43 |
| Primă pentru Golf | — | 16,16 | — | — | — | — |
| Primă pentru Marile Lacuri | 8,75 | — | — | — | — | — |

1.

Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96:

(EUR/t)

Grâu comun (1)

Porumb

Grâu dur de calitate superioară

Grâu dur de calitate medie (2)

Grâu dur de calitate inferioară (3)

Orz

Bursa

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Cotația

175,68

94,79

—

—

—

—

Prețul FOB USA

—

—

189,62

179,62

159,62

76,43

Primă pentru Golf

—

16,16

—

—

—

—

Primă pentru Marile Lacuri

8,75

—

—

—

—

—

| 2. | Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96:






  Taxă de navlu: Golful Mexic–Rotterdam: | 20,65 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Taxă de navlu: Marile Lacuri–Rotterdam: | 19,24 EUR/t |

2.

Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96:

Taxă de navlu: Golful Mexic–Rotterdam:

20,65 EUR/t

Taxă de navlu: Marile Lacuri–Rotterdam:

19,24 EUR/t

---

(1)  Primă pozitivă încorporată de 14 EUR/t [articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96].

(2)  Primă negativă de 10 EUR/t [articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96].

(3)  Primă negativă de 30 EUR/t [articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96].

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

| 23.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 191/72 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 191/72

---

DECIZIA COMISIEI

din 22 iulie 2009

privind o contribuție financiară a Comunității la măsurile de urgență de combatere a bolii veziculoase a porcului în Italia în 2008

[notificată cu numărul C(2009) 5608]

(Numai textul în limba italiană este autentic)

(2009/557/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Decizia 90/424/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind anumite cheltuieli în domeniul veterinar (1), în special articolul 3 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Boala veziculoasă a porcului este o boală virală infecțioasă care, din punct de vedere clinic, nu se deosebește de febra aftoasă, provocând, din acest motiv, perturbări ale schimburilor comerciale intracomunitare și ale exporturilor către țări terțe. |
| --- | --- |

(1)

Boala veziculoasă a porcului este o boală virală infecțioasă care, din punct de vedere clinic, nu se deosebește de febra aftoasă, provocând, din acest motiv, perturbări ale schimburilor comerciale intracomunitare și ale exporturilor către țări terțe.

| (2) | În cazul unui focar al bolii veziculoase a porcului, există riscul ca agentul patogen să se răspândească la alte ferme de porcine din statul membru respectiv și, de asemenea, în alte state membre și țări terțe, prin intermediul comerțului cu porci vii sau cu produse derivate din aceștia. |
| --- | --- |

(2)

În cazul unui focar al bolii veziculoase a porcului, există riscul ca agentul patogen să se răspândească la alte ferme de porcine din statul membru respectiv și, de asemenea, în alte state membre și țări terțe, prin intermediul comerțului cu porci vii sau cu produse derivate din aceștia.

| (3) | Decizia Comisiei 2005/779/CE din 8 noiembrie 2005 privind anumite măsuri de protecție a sănătății animale împotriva bolii veziculoase a porcului în Italia (2) stabilește normele de sănătate animală cu privire la boala veziculoasă a porcului pentru regiunile din Italia care sunt recunoscute ca fiind indemne de boala veziculoasă a porcului, precum și pentru acelea care nu au fost recunoscute ca fiind indemne de această boală. Autoritățile italiene au satisfăcut cererile de informații prevăzute la articolul 11 din decizia respectivă. |
| --- | --- |

(3)

Decizia Comisiei 2005/779/CE din 8 noiembrie 2005 privind anumite măsuri de protecție a sănătății animale împotriva bolii veziculoase a porcului în Italia (2) stabilește normele de sănătate animală cu privire la boala veziculoasă a porcului pentru regiunile din Italia care sunt recunoscute ca fiind indemne de boala veziculoasă a porcului, precum și pentru acelea care nu au fost recunoscute ca fiind indemne de această boală. Autoritățile italiene au satisfăcut cererile de informații prevăzute la articolul 11 din decizia respectivă.

| (4) | Decizia 90/424/CEE stabilește procedurile care reglementează contribuția financiară comunitară la măsuri veterinare specifice, inclusiv măsuri de urgență. În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din respectiva decizie, statele membre beneficiază de o contribuție financiară cu condiția să întreprindă măsuri pentru eradicarea bolii veziculoase a porcului. |
| --- | --- |

(4)

Decizia 90/424/CEE stabilește procedurile care reglementează contribuția financiară comunitară la măsuri veterinare specifice, inclusiv măsuri de urgență. În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din respectiva decizie, statele membre beneficiază de o contribuție financiară cu condiția să întreprindă măsuri pentru eradicarea bolii veziculoase a porcului.

| (5) | Articolul 3 alineatul (5) prima liniuță din Decizia 90/424/CEE stabilește norme privind procentajul costurilor suportate de statele membre care poate fi acoperit prin contribuția financiară a Comunității. |
| --- | --- |

(5)

Articolul 3 alineatul (5) prima liniuță din Decizia 90/424/CEE stabilește norme privind procentajul costurilor suportate de statele membre care poate fi acoperit prin contribuția financiară a Comunității.

| (6) | Plata unei contribuții financiare comunitare la măsurile de urgență de eradicare a bolii veziculoase a porcului face obiectul normelor stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 349/2005 al Comisiei din 28 februarie 2005 de stabilire a normelor privind finanțarea comunitară a intervențiilor de urgență și a combaterii anumitor boli ale animalelor menționate în Decizia 90/424/CEE a Consiliului (3). |
| --- | --- |

(6)

Plata unei contribuții financiare comunitare la măsurile de urgență de eradicare a bolii veziculoase a porcului face obiectul normelor stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 349/2005 al Comisiei din 28 februarie 2005 de stabilire a normelor privind finanțarea comunitară a intervențiilor de urgență și a combaterii anumitor boli ale animalelor menționate în Decizia 90/424/CEE a Consiliului (3).

| (7) | Italia și-a respectat în întregime obligațiile tehnice și administrative în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din Decizia 90/424/CEE și cu articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 349/2005. |
| --- | --- |

(7)

Italia și-a respectat în întregime obligațiile tehnice și administrative în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din Decizia 90/424/CEE și cu articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 349/2005.

| (8) | La 10 decembrie 2008, Italia a prezentat o estimare a costurilor suportate pentru aplicarea măsurilor de eradicare a bolii veziculoase a porcului. |
| --- | --- |

(8)

La 10 decembrie 2008, Italia a prezentat o estimare a costurilor suportate pentru aplicarea măsurilor de eradicare a bolii veziculoase a porcului.

| (9) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(9)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Contribuția financiară comunitară acordată Italiei

Italia poate beneficia de o contribuție financiară comunitară la costurile suportate de statul membru respectiv pentru aplicarea măsurilor de combatere a bolii veziculoase a porcului în 2008, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Decizia 90/424/CEE.

Articolul 2

Destinatar

Prezenta decizie se adresează Republicii Italiene.

Adoptată la Bruxelles, 22 iulie 2009.

Pentru Comisie

Androulla VASSILIOU

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 224, 18.8.1990, p. 19.

1

(2)  JO L 293, 9.11.2005, p. 28.

2

(3)  JO L 55, 1.3.2005, p. 12.

3

---