# Euroopa Liidu L 206/2009

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2009.206.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 206 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide8. august 2009 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2009.206.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 206

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide8. august 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 723/2009, 25. juuni 2009, Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ERIC) käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku kohta | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 724/2009, 7. august 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 9 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 725/2009, 7. august 2009, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Pan de Cruz de Ciudad Real (KGT) | 11 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 723/2009, 25. juuni 2009, Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ERIC) käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku kohta

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 724/2009, 7. august 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

9

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 725/2009, 7. august 2009, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Pan de Cruz de Ciudad Real (KGT)

11

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2009/603/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 5. august 2009, millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/66/EÜ patareide ja akude tootjate registreerimisnõuded
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 6054 all)

   (
  1
  ) | 13 |
| | | 2009/604/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 7. august 2009, milles käsitletakse 2009. aastal antavat ühenduse toetust kaks aastat kestva katseprojekti jaoks, mis on suunatud koolide õhu kvaliteedi parandamisele | 16 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2009/603/EÜ

*

Komisjoni otsus, 5. august 2009, millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/66/EÜ patareide ja akude tootjate registreerimisnõuded
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 6054 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 6054 all)

1

13

2009/604/EÜ

*

Komisjoni otsus, 7. august 2009, milles käsitletakse 2009. aastal antavat ühenduse toetust kaks aastat kestva katseprojekti jaoks, mis on suunatud koolide õhu kvaliteedi parandamisele

16

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Nõukogu ühismeede 2009/605/ÜVJP, 7. august 2009, millega muudetakse ühismeedet 2009/137/ÜVJP, millega pikendatakse Kosovosse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 20 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Nõukogu ühismeede 2009/605/ÜVJP, 7. august 2009, millega muudetakse ühismeedet 2009/137/ÜVJP, millega pikendatakse Kosovosse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 8.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 206/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 206/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 723/2009,

25. juuni 2009,

Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ERIC) käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 171 ja artikli 172 esimest lõiku,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | EÜ asutamislepingu artikli 171 kohaselt on ühendusel õigus asutada ühisettevõtteid või luua muid struktuure, mis on vajalikud ühenduse uurimisprogrammide, tehnoloogia arengu- või tutvustamisprogrammide edukaks elluviimiseks. |
| --- | --- |

(1)

EÜ asutamislepingu artikli 171 kohaselt on ühendusel õigus asutada ühisettevõtteid või luua muid struktuure, mis on vajalikud ühenduse uurimisprogrammide, tehnoloogia arengu- või tutvustamisprogrammide edukaks elluviimiseks.

| (2) | Teadusuuringute infrastruktuuride edendamine ja arendamine Euroopas on olnud ühenduse pikaajaline eesmärk, millest viimased näited on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsus nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013), (4) ja eelkõige nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsus 2006/974/EÜ, mis käsitleb eriprogrammi „Võimekus” (5). |
| --- | --- |

(2)

Teadusuuringute infrastruktuuride edendamine ja arendamine Euroopas on olnud ühenduse pikaajaline eesmärk, millest viimased näited on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsus nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013), (4) ja eelkõige nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsus 2006/974/EÜ, mis käsitleb eriprogrammi „Võimekus” (5).

| (3) | Kuigi traditsiooniline toetus Euroopa teadusuuringute infrastruktuuride kasutamiseks ja arendamiseks on põhiolemuselt olnud toetuste vormis, mida on antud liikmesriikides teadusuuringute infrastruktuuride loomiseks, on viimastel aastatel selgunud vajadus täiendavate jõupingutuste järele uute struktuuride arendamise edendamiseks, luues selleks nõuetekohase õigusliku raamistiku, mis peaks hõlbustama nende struktuuride loomist ja toimimist ühenduse tasandil. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi traditsiooniline toetus Euroopa teadusuuringute infrastruktuuride kasutamiseks ja arendamiseks on põhiolemuselt olnud toetuste vormis, mida on antud liikmesriikides teadusuuringute infrastruktuuride loomiseks, on viimastel aastatel selgunud vajadus täiendavate jõupingutuste järele uute struktuuride arendamise edendamiseks, luues selleks nõuetekohase õigusliku raamistiku, mis peaks hõlbustama nende struktuuride loomist ja toimimist ühenduse tasandil.

| (4) | Seda vajadust on väljendatud mitmel korral poliitilisel tasandil liikmesriikide ja ühenduse institutsioonide poolt ning Euroopa teadusringkondade eri osaliste, näiteks ettevõtjate, teaduskeskuste ja ülikoolide poolt ning eelkõige teadustöö infrastruktuuride Euroopa strateegiafoorumi (ESFRI) poolt. |
| --- | --- |

(4)

Seda vajadust on väljendatud mitmel korral poliitilisel tasandil liikmesriikide ja ühenduse institutsioonide poolt ning Euroopa teadusringkondade eri osaliste, näiteks ettevõtjate, teaduskeskuste ja ülikoolide poolt ning eelkõige teadustöö infrastruktuuride Euroopa strateegiafoorumi (ESFRI) poolt.

| (5) | Kuigi maailmatasemel teadusuuringute infrastruktuuride keskset rolli EÜ asutamislepingu artiklis 163 sätestatud ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse eesmärkide saavutamises on juba kaua tunnustatud ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammides, on kõnealuste struktuuride loomist, rahastamist ja toimimist reguleerivad eeskirjad siiski killustunud ja piirkondlikud. Arvestades, et Euroopa teadusuuringute infrastruktuurid konkureerivad selliste ühenduse ülemaailmsete partnerite struktuuridega, kes on juba palju investeerinud ja kavatsevad investeerida moodsatesse laiaulatuslikesse teadusuuringute infrastruktuuridesse, ning et kõnealused infrastruktuurid muutuvad järjest keerulisemaks ja kallimaks, mistõttu need ei ole kättesaadavad ühele liikmesriigile või isegi mandrile, tuleb nüüd ära kasutada ja arendada EÜ asutamislepingu artikliga 171 pakutavat potentsiaali, luues raamistik, mis sisaldab menetlusi ja tingimusi ühenduse tasandil Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri loomiseks ja toimimiseks, sest seda on vaja ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse programmide tõhusaks rakendamiseks. See uus õiguslik raamistik täiendaks muid õiguslikke vorme, mis kehtivad vastavalt riiklikule, rahvusvahelisele ja ühenduse õigusele. |
| --- | --- |

(5)

Kuigi maailmatasemel teadusuuringute infrastruktuuride keskset rolli EÜ asutamislepingu artiklis 163 sätestatud ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse eesmärkide saavutamises on juba kaua tunnustatud ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammides, on kõnealuste struktuuride loomist, rahastamist ja toimimist reguleerivad eeskirjad siiski killustunud ja piirkondlikud. Arvestades, et Euroopa teadusuuringute infrastruktuurid konkureerivad selliste ühenduse ülemaailmsete partnerite struktuuridega, kes on juba palju investeerinud ja kavatsevad investeerida moodsatesse laiaulatuslikesse teadusuuringute infrastruktuuridesse, ning et kõnealused infrastruktuurid muutuvad järjest keerulisemaks ja kallimaks, mistõttu need ei ole kättesaadavad ühele liikmesriigile või isegi mandrile, tuleb nüüd ära kasutada ja arendada EÜ asutamislepingu artikliga 171 pakutavat potentsiaali, luues raamistik, mis sisaldab menetlusi ja tingimusi ühenduse tasandil Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri loomiseks ja toimimiseks, sest seda on vaja ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse programmide tõhusaks rakendamiseks. See uus õiguslik raamistik täiendaks muid õiguslikke vorme, mis kehtivad vastavalt riiklikule, rahvusvahelisele ja ühenduse õigusele.

| (6) | Vastupidiselt ühistele teadusalgatustele, mis viiakse ellu ühisettevõtete kaudu, milles ühendus osaleb liikmena ja mida ühendus toetab rahaliselt, ei peaks Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (European Research Infrastructure Consortium, edaspidi „ERIC”) käsitlema ühenduse asutustena nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (6) (finantsmäärus) artikli 185 tähenduses, vaid õigussubjektidena, milles ühendus ei pruugi olla liige ja mida ühendus ei toeta rahaliselt finantsmääruse artikli 108 lõike 2 punkti f tähenduses. |
| --- | --- |

(6)

Vastupidiselt ühistele teadusalgatustele, mis viiakse ellu ühisettevõtete kaudu, milles ühendus osaleb liikmena ja mida ühendus toetab rahaliselt, ei peaks Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (European Research Infrastructure Consortium, edaspidi „ERIC”) käsitlema ühenduse asutustena nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (6) (finantsmäärus) artikli 185 tähenduses, vaid õigussubjektidena, milles ühendus ei pruugi olla liige ja mida ühendus ei toeta rahaliselt finantsmääruse artikli 108 lõike 2 punkti f tähenduses.

| (7) | Arvestades tihedat koostööd, mida teevad liikmesriigid ja ühendus oma teadustegevuse kavandamisel ja rakendamisel vastastikku täiendaval moel vastavalt EÜ asutamislepingu artiklitele 164 ja 165, peaksid asjast huvitatud liikmesriigid kas iseseisvalt või ühiselt koos muude kvalifitseeritud üksustega määratlema oma vajadused kõnealuses õiguslikus vormis teadusuuringute infrastruktuuride loomiseks, võttes arvesse oma teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse alast tegevust ja ühenduse tingimusi. Samal põhjusel peaks huvitatud liikmesriikidel olema võimalus liituda ERIC-uga, kus võimalusel osalevad ka teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammiga ühinenud riigid (edaspidi „ühinenud riigid”), kvalifitseeritud kolmandad riigid ning spetsialiseerunud valitsustevahelised organisatsioonid. Lisaks täisliikme staatusele võivad liikmesriigid põhikirjas sätestatud tingimustel saada ERIC-u vaatlejaks. |
| --- | --- |

(7)

Arvestades tihedat koostööd, mida teevad liikmesriigid ja ühendus oma teadustegevuse kavandamisel ja rakendamisel vastastikku täiendaval moel vastavalt EÜ asutamislepingu artiklitele 164 ja 165, peaksid asjast huvitatud liikmesriigid kas iseseisvalt või ühiselt koos muude kvalifitseeritud üksustega määratlema oma vajadused kõnealuses õiguslikus vormis teadusuuringute infrastruktuuride loomiseks, võttes arvesse oma teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse alast tegevust ja ühenduse tingimusi. Samal põhjusel peaks huvitatud liikmesriikidel olema võimalus liituda ERIC-uga, kus võimalusel osalevad ka teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammiga ühinenud riigid (edaspidi „ühinenud riigid”), kvalifitseeritud kolmandad riigid ning spetsialiseerunud valitsustevahelised organisatsioonid. Lisaks täisliikme staatusele võivad liikmesriigid põhikirjas sätestatud tingimustel saada ERIC-u vaatlejaks.

| (8) | Vastavalt käesolevale määrusele loodud ERIC-u peamine ülesanne peaks olema teadusuuringute infrastruktuuri loomine ja käitamine mittemajanduslikul põhimõttel ning ta peaks põhilise osa oma ressurssidest rakendama selle peamise ülesande täitmiseks. Innovatsiooni ning teadmiste edasiandmise ja tehnosiirde edendamiseks peaks ERIC-ul olema lubatud tegeleda piiratud ulatuses majandustegevusega, tingimusel et see on tihedalt seotud tema peamise ülesandega ega mõjuta seda. Teadusuuringute infrastruktuuride loomine ERIC-utena ei välista seda, et üleeuroopaliselt huvipakkuvaid teadusuuringute infrastruktuure, millel on muu õiguslik vorm, võidakse võrdsetel alustel tunnustada kui üksusi, mis aitavad kaasa Euroopa teadustegevuse arendamisele, sealhulgas ESFRI väljatöötatud tegevuskava rakendamisele. Komisjon tagab, et ESFRI liikmeid ja teisi huvitatud osalisi teavitatakse kõnealustest alternatiivsetest õiguslikest vormidest. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt käesolevale määrusele loodud ERIC-u peamine ülesanne peaks olema teadusuuringute infrastruktuuri loomine ja käitamine mittemajanduslikul põhimõttel ning ta peaks põhilise osa oma ressurssidest rakendama selle peamise ülesande täitmiseks. Innovatsiooni ning teadmiste edasiandmise ja tehnosiirde edendamiseks peaks ERIC-ul olema lubatud tegeleda piiratud ulatuses majandustegevusega, tingimusel et see on tihedalt seotud tema peamise ülesandega ega mõjuta seda. Teadusuuringute infrastruktuuride loomine ERIC-utena ei välista seda, et üleeuroopaliselt huvipakkuvaid teadusuuringute infrastruktuure, millel on muu õiguslik vorm, võidakse võrdsetel alustel tunnustada kui üksusi, mis aitavad kaasa Euroopa teadustegevuse arendamisele, sealhulgas ESFRI väljatöötatud tegevuskava rakendamisele. Komisjon tagab, et ESFRI liikmeid ja teisi huvitatud osalisi teavitatakse kõnealustest alternatiivsetest õiguslikest vormidest.

| (9) | Teadusuuringute infrastruktuurid peaksid aitama hoida ühenduse teadustegevuse tipptaset ja ühenduse majanduse konkurentsivõimelisust, vastavalt keskpika ja pika perspektiiviga prognoosidele, Euroopa teadustegevuse infrastruktuuride tõhusa toetuse kaudu. Selle saavutamiseks peaksid need vastavalt oma põhikirjas sätestatud eeskirjadele olema reaalselt avatud kõikidele Euroopa teadusringkondadele laiemas tähenduses, ning nende eesmärk peaks olema parandada olemasolevat Euroopa teaduslikku võimekust ja panustada seeläbi Euroopa teadusruumi arengusse. |
| --- | --- |

(9)

Teadusuuringute infrastruktuurid peaksid aitama hoida ühenduse teadustegevuse tipptaset ja ühenduse majanduse konkurentsivõimelisust, vastavalt keskpika ja pika perspektiiviga prognoosidele, Euroopa teadustegevuse infrastruktuuride tõhusa toetuse kaudu. Selle saavutamiseks peaksid need vastavalt oma põhikirjas sätestatud eeskirjadele olema reaalselt avatud kõikidele Euroopa teadusringkondadele laiemas tähenduses, ning nende eesmärk peaks olema parandada olemasolevat Euroopa teaduslikku võimekust ja panustada seeläbi Euroopa teadusruumi arengusse.

| (10) | Selleks et ERIC-u loomise protsess oleks tõhus, on vaja, et ERIC-u loomisest huvitatud üksused esitavad komisjonile taotluse, kes peaks seejärel hindama sõltumatute ekspertide abiga, kelle hulgas võivad olla ESFRI eksperdid, kas kavandatav teadusuuringute infrastruktuur on kooskõlas käesoleva määrusega. Selline taotlus peaks sisaldama vastuvõtva liikmesriigi avaldust, milles ta tunnustab ERIC-ut rahvusvahelise organi või organisatsioonina nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (7) ja nõukogu 25. veebruari 1992. aasta direktiivi 92/12/EMÜ (aktsiisiga maksustatava kauba üldise korralduse ja selle kauba valdamise, liikumise ning järelevalve kohta) (8) kohaldamise eesmärgil alates selle asutamisest saadik. Samuti tuleks ERIC-ule rahvusvahelise organisatsioonina võimaldada teatavaid erandeid Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ (ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta) (9) kohaldamise eesmärgil kooskõlas riigiabi eeskirjadega. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et ERIC-u loomise protsess oleks tõhus, on vaja, et ERIC-u loomisest huvitatud üksused esitavad komisjonile taotluse, kes peaks seejärel hindama sõltumatute ekspertide abiga, kelle hulgas võivad olla ESFRI eksperdid, kas kavandatav teadusuuringute infrastruktuur on kooskõlas käesoleva määrusega. Selline taotlus peaks sisaldama vastuvõtva liikmesriigi avaldust, milles ta tunnustab ERIC-ut rahvusvahelise organi või organisatsioonina nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (7) ja nõukogu 25. veebruari 1992. aasta direktiivi 92/12/EMÜ (aktsiisiga maksustatava kauba üldise korralduse ja selle kauba valdamise, liikumise ning järelevalve kohta) (8) kohaldamise eesmärgil alates selle asutamisest saadik. Samuti tuleks ERIC-ule rahvusvahelise organisatsioonina võimaldada teatavaid erandeid Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ (ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta) (9) kohaldamise eesmärgil kooskõlas riigiabi eeskirjadega.

| (11) | Läbipaistvuse tagamiseks tuleks ERIC-u loomise otsus avaldada Euroopa Liidu Teatajas. Samal põhjusel tuleks kõnealusele otsusele lisada põhikirja olulised osad. |
| --- | --- |

(11)

Läbipaistvuse tagamiseks tuleks ERIC-u loomise otsus avaldada Euroopa Liidu Teatajas. Samal põhjusel tuleks kõnealusele otsusele lisada põhikirja olulised osad.

| (12) | Et kõige tõhusamalt täita oma ülesandeid, peaks ERIC olema juriidiline isik, kellel on täielik õigusvõime alates päevast, kui jõustub ERIC-u loomise otsus. Kohaldatava õiguse määramiseks peaks ERIC-u põhikirjajärgne asukoht olema ühe ERIC-u liikme territooriumil, kes on liikmesriik või ühinenud riik. |
| --- | --- |

(12)

Et kõige tõhusamalt täita oma ülesandeid, peaks ERIC olema juriidiline isik, kellel on täielik õigusvõime alates päevast, kui jõustub ERIC-u loomise otsus. Kohaldatava õiguse määramiseks peaks ERIC-u põhikirjajärgne asukoht olema ühe ERIC-u liikme territooriumil, kes on liikmesriik või ühinenud riik.

| (13) | ERIC peaks koosnema vähemalt kolmest liikmesriigist ning võib hõlmata ühinenud riike, kvalifitseeritud kolmandaid riike, kes pole ühinenud riigid, ning spetsialiseerunud valitsustevahelisi organisatsioone. |
| --- | --- |

(13)

ERIC peaks koosnema vähemalt kolmest liikmesriigist ning võib hõlmata ühinenud riike, kvalifitseeritud kolmandaid riike, kes pole ühinenud riigid, ning spetsialiseerunud valitsustevahelisi organisatsioone.

| (14) | Kooskõlas käesoleva määruse ühenduse mõõtmega, peaks ERIC-u liikmete kogus liikmesriikidel ühiselt olema häälteenamus. |
| --- | --- |

(14)

Kooskõlas käesoleva määruse ühenduse mõõtmega, peaks ERIC-u liikmete kogus liikmesriikidel ühiselt olema häälteenamus.

| (15) | Käesoleva raamistiku rakendamiseks tuleks põhikirjaga kehtestada üksikasjalikumad eeskirjad, mille põhjal komisjon hindab, kas taotlus on kooskõlas käesolevas määruses sätestatud raamistikuga. |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva raamistiku rakendamiseks tuleks põhikirjaga kehtestada üksikasjalikumad eeskirjad, mille põhjal komisjon hindab, kas taotlus on kooskõlas käesolevas määruses sätestatud raamistikuga.

| (16) | On oluline tagada, et ühest küljest on ERIC-ul vajalik paindlikkus oma põhikirja muutmiseks ja teisest küljest säilitab ühendus, kes ERIC-u on loonud, kontrolli teatavate oluliste üksikasjade üle. Juhul kui muudatus käsitleb küsimust, mis sisaldub ERIC-u loomise otsusele lisatud põhikirja olulistes osades, peaks komisjon kõnealuse muudatuse enne selle jõustumist heaks kiitma, järgides sama menetlust kui ERIC-u loomisel, sest seal sisalduvat teavet peetakse oluliseks. Kõikidest muudest muudatustest tuleks komisjoni teavitada ja komisjonil peaks olema võimalus esitada vastuväide, kui ta on arvamusel, et muudatus on käesoleva määrusega vastuolus. |
| --- | --- |

(16)

On oluline tagada, et ühest küljest on ERIC-ul vajalik paindlikkus oma põhikirja muutmiseks ja teisest küljest säilitab ühendus, kes ERIC-u on loonud, kontrolli teatavate oluliste üksikasjade üle. Juhul kui muudatus käsitleb küsimust, mis sisaldub ERIC-u loomise otsusele lisatud põhikirja olulistes osades, peaks komisjon kõnealuse muudatuse enne selle jõustumist heaks kiitma, järgides sama menetlust kui ERIC-u loomisel, sest seal sisalduvat teavet peetakse oluliseks. Kõikidest muudest muudatustest tuleks komisjoni teavitada ja komisjonil peaks olema võimalus esitada vastuväide, kui ta on arvamusel, et muudatus on käesoleva määrusega vastuolus.

| (17) | ERIC-ul on vaja luua oma tegevuse tõhusaks haldamiseks vajalikud organid. Põhikirjas peaks olema sätestatud viis, kuidas kõnealused organid ERIC-ut õigusjärgselt esindavad. |
| --- | --- |

(17)

ERIC-ul on vaja luua oma tegevuse tõhusaks haldamiseks vajalikud organid. Põhikirjas peaks olema sätestatud viis, kuidas kõnealused organid ERIC-ut õigusjärgselt esindavad.

| (18) | ERIC peab oma finantskohustuste täitmiseks järgima oma tegevuses häid eelarvepõhimõtteid. |
| --- | --- |

(18)

ERIC peab oma finantskohustuste täitmiseks järgima oma tegevuses häid eelarvepõhimõtteid.

| (19) | ERIC-ut võib rahastada finantsmääruse VI jaotise kohaselt. Võimalik on ka rahastamine ühtekuuluvuspoliitika vahenditest kooskõlas asjaomaste ühenduse õigusaktidega. |
| --- | --- |

(19)

ERIC-ut võib rahastada finantsmääruse VI jaotise kohaselt. Võimalik on ka rahastamine ühtekuuluvuspoliitika vahenditest kooskõlas asjaomaste ühenduse õigusaktidega.

| (20) | Oma ülesannete tõhusaks täitmiseks ja loogilise tagajärjena sellest, et ERIC on juriidiline isik, on ERIC vastutav oma võlgade eest. Selleks et liikmetel oleks võimalik leida sobilik lahendus selles küsimuses, tuleks tagada võimalus sätestada põhikirjas vastustuse eri ulatus, mis ületab liikmete panusega piirduva vastutuse. |
| --- | --- |

(20)

Oma ülesannete tõhusaks täitmiseks ja loogilise tagajärjena sellest, et ERIC on juriidiline isik, on ERIC vastutav oma võlgade eest. Selleks et liikmetel oleks võimalik leida sobilik lahendus selles küsimuses, tuleks tagada võimalus sätestada põhikirjas vastustuse eri ulatus, mis ületab liikmete panusega piirduva vastutuse.

| (21) | Kuna ERIC on loodud ühenduse õiguse alusel, tuleks ERIC-u suhtes kohaldada lisaks selle riigi õigusele, kus asub ERIC-u põhikirjajärgne asukoht, ka ühenduse õigust. Kuid ERIC-u tegevus võib aset leida mõnes muus riigis. Põhikirjas sätestatud eripunktide puhul tuleks kohaldada sellise riigi õigust. Lisaks sellele reguleerivad ERIC-u tegevust tema põhikirjaga kooskõlas olevad rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

(21)

Kuna ERIC on loodud ühenduse õiguse alusel, tuleks ERIC-u suhtes kohaldada lisaks selle riigi õigusele, kus asub ERIC-u põhikirjajärgne asukoht, ka ühenduse õigust. Kuid ERIC-u tegevus võib aset leida mõnes muus riigis. Põhikirjas sätestatud eripunktide puhul tuleks kohaldada sellise riigi õigust. Lisaks sellele reguleerivad ERIC-u tegevust tema põhikirjaga kooskõlas olevad rakenduseeskirjad.

| (22) | Liikmesriikidel on õigus kohaldada või vastu võtta haldus- või õigusnorme, mis ei ole vastuolus käesoleva määruse kohaldamisala või eesmärkidega. |
| --- | --- |

(22)

Liikmesriikidel on õigus kohaldada või vastu võtta haldus- või õigusnorme, mis ei ole vastuolus käesoleva määruse kohaldamisala või eesmärkidega.

| (23) | Selleks et oleks võimalik piisavalt kontrollida kooskõla käesoleva määrusega, peaks ERIC edastama komisjonile ja asjakohastele ametiasutustele iga-aastase aruande ja teabe asjaolude kohta, mis võiksid tõsiselt ohustada tema ülesannete täitmist. Kui komisjon saab iga-aastase aruande kaudu või muul viisil teavet selle kohta, et ERIC-u tegevus rikub tõsiselt käesolevat määrust või muud kohaldatavat õigust, peaks komisjon nõudma ERIC-ult ja/või selle liikmetelt selgitust ja/või meetmeid. Äärmuslikes olukordades ja juhul, kui parandusmeetmeid ei võeta, võib komisjon tühistada ERIC-u loomise otsuse; selline otsus algatab ERIC-u sulgemise. |
| --- | --- |

(23)

Selleks et oleks võimalik piisavalt kontrollida kooskõla käesoleva määrusega, peaks ERIC edastama komisjonile ja asjakohastele ametiasutustele iga-aastase aruande ja teabe asjaolude kohta, mis võiksid tõsiselt ohustada tema ülesannete täitmist. Kui komisjon saab iga-aastase aruande kaudu või muul viisil teavet selle kohta, et ERIC-u tegevus rikub tõsiselt käesolevat määrust või muud kohaldatavat õigust, peaks komisjon nõudma ERIC-ult ja/või selle liikmetelt selgitust ja/või meetmeid. Äärmuslikes olukordades ja juhul, kui parandusmeetmeid ei võeta, võib komisjon tühistada ERIC-u loomise otsuse; selline otsus algatab ERIC-u sulgemise.

| (24) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt raamistiku loomist Euroopa teadusuuringute infrastruktuuride tarbeks liikmesriikide vahel, ei suuda liikmesriigid oma põhiseadusliku süsteemi raames piisavalt saavutada ning seda on probleemi piiriülese laadi tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kõnealuste eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(24)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt raamistiku loomist Euroopa teadusuuringute infrastruktuuride tarbeks liikmesriikide vahel, ei suuda liikmesriigid oma põhiseadusliku süsteemi raames piisavalt saavutada ning seda on probleemi piiriülese laadi tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kõnealuste eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (25) | Kuna käesolev määrus on põhiliselt koostatud ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse programmide tõhusa täitmise eesmärgil ning kuna selle rakendamiseks vajalikud meetmed on põhiliselt haldusmeetmed, tuleb need meetmed vastu võtta nõukogu 28 juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (10) artiklis 4 sätestatud korralduskomitee menetluse kohaselt, |
| --- | --- |

(25)

Kuna käesolev määrus on põhiliselt koostatud ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse programmide tõhusa täitmise eesmärgil ning kuna selle rakendamiseks vajalikud meetmed on põhiliselt haldusmeetmed, tuleb need meetmed vastu võtta nõukogu 28 juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (10) artiklis 4 sätestatud korralduskomitee menetluse kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega kehtestatakse õiguslik raamistik, milles sätestatakse Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (edaspidi „ERIC”) loomise tingimused, menetlus ja tagajärjed.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „teadusuuringute infrastruktuuri” mõiste viitab rajatistele, vahenditele ja nendega seotud teenustele, mida teadusringkonnad kasutavad kõrgetasemelisteks teadusuuringuteks vastavates valdkondades. See mõiste hõlmab järgmist: peamised teadusseadmed ja uurimistarbed, teadmistepõhised ressursid, näiteks kollektsioonid, arhiivid ja struktureeritud teadusalane teave; info- ja sidetehnoloogial põhinevad infrastruktuurid, näiteks sellised võrgud nagu GRID, infotöötlus, tarkvara ja sidevahendid; ning muud teadusuuringutes tipptaseme saavutamiseks vajalikud üksused. Sellised teadusuuringute infrastruktuurid võivad asuda ühes kohas või olla jaotunud (organiseeritud ressursside võrgustik); |
| --- | --- |

a)

„teadusuuringute infrastruktuuri” mõiste viitab rajatistele, vahenditele ja nendega seotud teenustele, mida teadusringkonnad kasutavad kõrgetasemelisteks teadusuuringuteks vastavates valdkondades. See mõiste hõlmab järgmist: peamised teadusseadmed ja uurimistarbed, teadmistepõhised ressursid, näiteks kollektsioonid, arhiivid ja struktureeritud teadusalane teave; info- ja sidetehnoloogial põhinevad infrastruktuurid, näiteks sellised võrgud nagu GRID, infotöötlus, tarkvara ja sidevahendid; ning muud teadusuuringutes tipptaseme saavutamiseks vajalikud üksused. Sellised teadusuuringute infrastruktuurid võivad asuda ühes kohas või olla jaotunud (organiseeritud ressursside võrgustik);

| b) | „kolmas riik” – riik, kes ei ole Euroopa Liidu liikmesriik; |
| --- | --- |

b)

„kolmas riik” – riik, kes ei ole Euroopa Liidu liikmesriik;

| c) | „ühinenud riik” – kolmas riik, kes on sõlminud ühendusega rahvusvahelise lepingu, mille kohaselt ja alusel toetab ta rahaliselt kas täielikult või osaliselt ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse programme. |
| --- | --- |

c)

„ühinenud riik” – kolmas riik, kes on sõlminud ühendusega rahvusvahelise lepingu, mille kohaselt ja alusel toetab ta rahaliselt kas täielikult või osaliselt ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse programme.

Artikkel 3

Ülesanne ja muu tegevus

1.   ERIC-u peamine ülesanne on luua teadustegevuse infrastruktuur ja juhtida selle toimimist.

2.   ERIC täidab oma peamist ülesannet mittetulunduslikel eesmärkidel. ERIC võib siiski piiratud ulatuses tegeleda majandustegevusega, tingimusel et see on tihedalt seotud tema peamise ülesandega ega mõjuta seda.

3.   Oma majandustegevuse kulude ja tulude üle peab ERIC eraldi raamatupidamist ja küsib majandustegevuse eest turuhinda või juhul, kui seda ei ole võimalik kindlaks määrata, kõiki kulusid ja mõistlikku marginaali sisaldavat summat.

Artikkel 4

Infrastruktuuriga seotud nõuded

ERIC-u loodav teadusuuringute infrastruktuur peab vastama järgmistele nõuetele:

| a) | see on vajalik Euroopa uurimisprogrammide ja -projektide, sealhulgas ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse programmide tõhusaks rakendamiseks; |
| --- | --- |

a)

see on vajalik Euroopa uurimisprogrammide ja -projektide, sealhulgas ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse programmide tõhusaks rakendamiseks;

| b) | see toob kaasa lisandväärtuse Euroopa teadusruumi tugevdamisel ja struktureerimisel ning olulised edusammud rahvusvahelisel tasandil asjaomastes teaduse ja tehnoloogia valdkondades; |
| --- | --- |

b)

see toob kaasa lisandväärtuse Euroopa teadusruumi tugevdamisel ja struktureerimisel ning olulised edusammud rahvusvahelisel tasandil asjaomastes teaduse ja tehnoloogia valdkondades;

| c) | kooskõlas selle põhikirjas sätestatud eeskirjadega võimaldatakse liikmesriikide ja ühinenud riikide teadlastele tegelik juurdepääs; |
| --- | --- |

c)

kooskõlas selle põhikirjas sätestatud eeskirjadega võimaldatakse liikmesriikide ja ühinenud riikide teadlastele tegelik juurdepääs;

| d) | see aitab kaasa teadmiste ja/või teadlaste liikuvusele Euroopa teadusruumis ja edendab kõigi Euroopa Liidu liikmesriikide intellektuaalse potentsiaali kasutamist ning |
| --- | --- |

d)

see aitab kaasa teadmiste ja/või teadlaste liikuvusele Euroopa teadusruumis ja edendab kõigi Euroopa Liidu liikmesriikide intellektuaalse potentsiaali kasutamist ning

| e) | see edendab ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamisega seotud tegevuse tulemuste levitamist ja kasutamist. |
| --- | --- |

e)

see edendab ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamisega seotud tegevuse tulemuste levitamist ja kasutamist.

Artikkel 5

ERIC-u asutamise taotlus

1.   Üksused, kes taotlevad ERIC-u asutamist (edaspidi „taotlejad”), esitavad komisjonile taotluse. Taotlus esitatakse kirjalikult ühes liidu institutsioonide ametlikest keeltest ja see sisaldab järgmisi osasid:

| a) | komisjonile adresseeritud taotlus ERIC-u asutamiseks; |
| --- | --- |

a)

komisjonile adresseeritud taotlus ERIC-u asutamiseks;

| b) | artiklis 10 osutatud ERIC-u põhikirja kavand; |
| --- | --- |

b)

artiklis 10 osutatud ERIC-u põhikirja kavand;

| c) | asutatava ja ERIC-u juhitava teadusuuringute infrastruktuuri tehniline ja teaduslik kirjeldus, kus pööratakse erilist tähelepanu artiklis 4 osutatud nõuetele; |
| --- | --- |

c)

asutatava ja ERIC-u juhitava teadusuuringute infrastruktuuri tehniline ja teaduslik kirjeldus, kus pööratakse erilist tähelepanu artiklis 4 osutatud nõuetele;

| d) | vastuvõtva liikmesriigi avaldus, milles ta tunnustab ERIC-ut rahvusvahelise organina direktiivi 2006/112/EÜ artikli 143 punkti g ja artikli 151 lõike 1 punkti b tähenduses ja rahvusvahelise organisatsioonina direktiivi 92/12/EMÜ artikli 23 lõike 1 teise taande tähenduses alates selle asutamisest saadik. Kõnealustes sätetes esitatud erandite piirangud ja tingimused kehtestatakse ERIC-u liikmete vahel sõlmitava kokkuleppega. |
| --- | --- |

d)

vastuvõtva liikmesriigi avaldus, milles ta tunnustab ERIC-ut rahvusvahelise organina direktiivi 2006/112/EÜ artikli 143 punkti g ja artikli 151 lõike 1 punkti b tähenduses ja rahvusvahelise organisatsioonina direktiivi 92/12/EMÜ artikli 23 lõike 1 teise taande tähenduses alates selle asutamisest saadik. Kõnealustes sätetes esitatud erandite piirangud ja tingimused kehtestatakse ERIC-u liikmete vahel sõlmitava kokkuleppega.

2.   Komisjon hindab taotlust, võttes arvesse käesolevas määruses sätestatud tingimusi. Hindamise ajal küsib komisjon sõltumatute, eelkõige ERIC-u kavandatavas tegevusvaldkonnas tegutsevate ekspertide arvamust. Sellise hindamise tulemus edastatakse taotlejatele, kellel palutakse vajaduse korral taotlust täiendada või muuta.

Artikkel 6

Taotlust käsitlev otsus

1.   Komisjon, võttes arvesse artikli 5 lõikes 2 osutatud hinnangu tulemusi ja toimides kooskõlas artiklis 20 osutatud menetlusega:

| a) | võtab vastu otsuse ERIC-u asutamise kohta pärast seda, kui ta on veendunud, et käesolevas määruses sätestatud nõuded on täidetud, või |
| --- | --- |

a)

võtab vastu otsuse ERIC-u asutamise kohta pärast seda, kui ta on veendunud, et käesolevas määruses sätestatud nõuded on täidetud, või

| b) | lükkab taotluse tagasi, kui ta jõuab järeldusele, et käesolevas määruses sätestatud nõuded ei ole täidetud, sealhulgas artikli 5 lõike 1 punktis d osutatud avalduse puudumise korral. |
| --- | --- |

b)

lükkab taotluse tagasi, kui ta jõuab järeldusele, et käesolevas määruses sätestatud nõuded ei ole täidetud, sealhulgas artikli 5 lõike 1 punktis d osutatud avalduse puudumise korral.

2.   Taotluse kohta tehtud otsusest teatatakse taotlejatele. Kui taotlus lükatakse tagasi, selgitatakse taotlejale selle põhjusi.

ERIC-u asutamise otsus avaldatakse ka Euroopa Liidu Teataja L-seerias.

3.   Taotluses esitatud põhikirja olulised osad, millele on osutatud artikli 10 punktides b–f ning punkti g alapunktides i–vi, lisatakse ERIC-u asutamise otsusele.

Artikkel 7

ERIC-u staatus

1.   ERIC on juriidiline isik alates ERIC-u asutamise otsuse jõustumise kuupäevast.

2.   ERIC-ul on igas liikmesriigis kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mis vastavalt selle riigi seadustele antakse juriidilistele isikutele. ERIC võib omandada, omada ja võõrandada vallas- ja kinnisasju ning intellektuaalomandit, sõlmida lepinguid ning olla kohtus menetlusosaliseks.

3.   ERIC on rahvusvaheline organisatsioon direktiivi 2004/18/EÜ artikli 15 punkti c tähenduses.

Artikkel 8

Asukoht ja nimi

1.   ERIC-u põhikirjajärgne asukoht on ühe liikme territooriumil, kelleks on kas liikmesriik või ühinenud riik.

2.   ERIC-u nimes sisaldub lühend „ERIC”.

Artikkel 9

Liikmesuse tingimused

1.   ERIC-u liikmed võivad olla järgmised üksused:

| a) | liikmesriigid; |
| --- | --- |

a)

liikmesriigid;

| b) | ühinenud riigid; |
| --- | --- |

b)

ühinenud riigid;

| c) | kolmandad riigid, kes ei ole ühinenud riigid; |
| --- | --- |

c)

kolmandad riigid, kes ei ole ühinenud riigid;

| d) | valitsustevahelised organisatsioonid. |
| --- | --- |

d)

valitsustevahelised organisatsioonid.

2.   ERIC-u liikmeks on vähemalt kolm liikmesriiki. Ülejäänud liikmesriigid võivad igal ajal saada ERIC-u liikmeteks põhikirjas sätestatud õiglastel ja mõistlikel tingimustel või hääleõiguseta vaatlejateks põhikirjas sätestatud tingimustel. Ülejäänud ühinenud riigid ja kolmandad riigid, kes ei ole ühinenud riigid, ning valitsustevahelised organisatsioonid võivad samuti ERIC-uga liituda, tingimusel et artikli 12 punktis a osutatud liikmete kogu annab selleks oma nõusoleku kooskõlas põhikirjas sätestatud liikmekssaamise tingimuste ja menetlusega.

3.   Liikmete kogus on liikmesriikidel häälteenamus ühiselt.

4.   Liikmesriiki, ühinenud riiki või kolmandat riiki võib seoses konkreetsete õiguste kasutamise ja konkreetsete kohustuste täitmisega ERIC-u liikmena esindada üks või mitu avalik-õiguslikku isikut, sealhulgas piirkondlikud või avalikke teenuseid osutavad eraõiguslikud asutused.

5.   ERIC-uga liituvad ühinenud riigid ning kolmandad riigid ja valitsustevahelised organisatsioonid, kes taotlevad ERIC-u loomist või liikmeks saamist, tunnustavad, et kõnealusel ERIC-ul on õigus- ja teovõime kooskõlas artikli 7 lõigetega 1 ja 2 ning et ERIC-u suhtes kohaldatakse artikli 15 kohaldamisel kindlaksmääratud eeskirju.

6.   Ühinenud riigid ja kolmandad riigid, kes taotlevad ERIC-u loomist või liikmeks saamist, käsitlevad kõnealust ERIC-ut sarnaselt artikli 5 lõike 1 punktist d ja artikli 7 lõikest 3 tulenevale korrale.

Artikkel 10

Põhikiri

Põhikiri sisaldab vähemalt järgmist:

| a) | nimekiri liikmetest, vaatlejatest ja vajaduse korral üksustest, kes liikmeid esindavad, ning liikmesuses ja esindatuses muudatuste tegemise tingimused ja menetlus kooskõlas artikliga 9; |
| --- | --- |

a)

nimekiri liikmetest, vaatlejatest ja vajaduse korral üksustest, kes liikmeid esindavad, ning liikmesuses ja esindatuses muudatuste tegemise tingimused ja menetlus kooskõlas artikliga 9;

| b) | ERIC-u ülesanded ja tegevus; |
| --- | --- |

b)

ERIC-u ülesanded ja tegevus;

| c) | põhikirjajärgne asukoht kooskõlas artikli 8 lõikega 1; |
| --- | --- |

c)

põhikirjajärgne asukoht kooskõlas artikli 8 lõikega 1;

| d) | ERIC-u nimi kooskõlas artikli 8 lõikega 2; |
| --- | --- |

d)

ERIC-u nimi kooskõlas artikli 8 lõikega 2;

| e) | ERIC-u tegevuse kestus ja tegevuse lõpetamise menetlus kooskõlas artikliga 16; |
| --- | --- |

e)

ERIC-u tegevuse kestus ja tegevuse lõpetamise menetlus kooskõlas artikliga 16;

| f) | vastutust käsitlevad eeskirjad artikli 14 lõike 2 alusel; |
| --- | --- |

f)

vastutust käsitlevad eeskirjad artikli 14 lõike 2 alusel;

| g) | aluspõhimõtted järgmistes küsimustes:






  i) | kasutajate juurdepääs, |
| --- | --- | --- |

g)

aluspõhimõtted järgmistes küsimustes:

i)

kasutajate juurdepääs,

| ii) | teaduslik hindamine, |
| --- | --- |

ii)

teaduslik hindamine,

| iii) | teabe levitamine, |
| --- | --- |

iii)

teabe levitamine,

| iv) | intellektuaalomandi õigused, |
| --- | --- |

iv)

intellektuaalomandi õigused,

| v) | tööhõive, sealhulgas võrdsete võimaluste tagamine, |
| --- | --- |

v)

tööhõive, sealhulgas võrdsete võimaluste tagamine,

| vi) | hankepoliitika, mis võtab arvesse läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja konkurentsi põhimõtteid, |
| --- | --- |

vi)

hankepoliitika, mis võtab arvesse läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja konkurentsi põhimõtteid,

| vii) | vajaduse korral rajatiste tegevuse lõpetamine, |
| --- | --- |

vii)

vajaduse korral rajatiste tegevuse lõpetamine,

| viii) | andmepoliitika, |
| --- | --- |

viii)

andmepoliitika,

| h) | liikmete õigused ja kohustused, sealhulgas kohustus teha sissemakseid tasakaalustatud eelarvesse ja hääleõigus; |
| --- | --- |

h)

liikmete õigused ja kohustused, sealhulgas kohustus teha sissemakseid tasakaalustatud eelarvesse ja hääleõigus;

| i) | ERIC-u organid, nende ülesanded, vastutus, koosseis ja otsustamismenetlus, eelkõige põhikirja muutmise korral, kooskõlas artiklitega 11 ja 12; |
| --- | --- |

i)

ERIC-u organid, nende ülesanded, vastutus, koosseis ja otsustamismenetlus, eelkõige põhikirja muutmise korral, kooskõlas artiklitega 11 ja 12;

| j) | töökeel(ed); |
| --- | --- |

j)

töökeel(ed);

| k) | viited põhikirja rakenduseeskirjadele. |
| --- | --- |

k)

viited põhikirja rakenduseeskirjadele.

Põhikiri on avalikkusele kättesaadav ERIC-u veebisaidil ja põhikirjajärgses asukohas.

Artikkel 11

Põhikirja muutmine

1.   ERIC esitab komisjonile heakskiitmiseks kõik artikli 10 punktidega b–f ja punkti g alapunktidega i–vi seotud põhikirja muudatused. Sellised muudatused ei jõustu enne heakskiitva otsuse jõustumist. Komisjon kohaldab mutatis mutandis artikli 5 lõiget 2 ja artiklit 6.

2.   ERIC esitab komisjonile kõik muud kui lõikes 1 osutatud põhikirja muudatused kümne päeva jooksul pärast nende vastuvõtmist.

3.   Komisjon võib kuuekümne päeva jooksul pärast muudatuste esitamist esitada kõnealuse muudatuse suhtes vastuväited, põhjendades, miks muudatus ei vasta käesoleva määruse tingimustele.

4.   Muudatus ei jõustu enne seda, kui vastuväidete esitamise tähtaeg on lõppenud või kui komisjon on sellest loobunud või kui esitatud vastuväited on tühistatud.

5.   Muudatuste taotlus sisaldab järgmist teavet:

| a) | kavandatud või vajaduse korral vastuvõetud muudatuse tekst, sealhulgas kuupäev, millal muudatus jõustub; |
| --- | --- |

a)

kavandatud või vajaduse korral vastuvõetud muudatuse tekst, sealhulgas kuupäev, millal muudatus jõustub;

| b) | põhikirja muudetud ja konsolideeritud versioon. |
| --- | --- |

b)

põhikirja muudetud ja konsolideeritud versioon.

Artikkel 12

ERIC-u tegevuse korraldus

Põhikirjas nähakse ette vähemalt järgmiste pädevusvaldkondadega organid:

| a) | liikmete kogu, kellel on täielik otsuste tegemise, sealhulgas eelarve vastuvõtmise pädevus; |
| --- | --- |

a)

liikmete kogu, kellel on täielik otsuste tegemise, sealhulgas eelarve vastuvõtmise pädevus;

| b) | liikmete kogu poolt ametisse nimetatud direktor või direktorite nõukogu, kes on ERIC-u täitevorgan ja seaduslik esindaja. |
| --- | --- |

b)

liikmete kogu poolt ametisse nimetatud direktor või direktorite nõukogu, kes on ERIC-u täitevorgan ja seaduslik esindaja.

Põhikirjas sätestatakse viis, kuidas direktorite nõukogu liikmed ERIC-ut seaduslikult esindavad.

Artikkel 13

Eelarvepõhimõtted, raamatupidamine ja audit

1.   Kõik ERIC-u tulu- ja kuluartiklid peavad kajastuma igaks eelarveaastaks koostatavates kalkulatsioonides ja need kirjendatakse eelarves. Eelarve tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.

2.   ERIC-u liikmed tagavad, et assigneeringuid kasutatakse usaldusväärse finantshalduse põhimõtete kohaselt.

3.   Eelarve koostatakse ja seda täidetakse ning raamatupidamisaruandlus toimub kooskõlas läbipaistvuse põhimõttega.

4.   ERIC-u raamatupidamisaruannetele lisatakse aruanne, mis käsitleb eelarve haldamist ja finantsjuhtimist eelarveaastal.

5.   ERIC-u raamatupidamisarvestuse koostamise, esitamise, auditeerimise ja avaldamise suhtes kohaldatakse asjakohase riigi õigust.

Artikkel 14

Vastutus ja kindlustus

1.   ERIC vastutab oma võlgade eest.

2.   Liikmete rahaline vastutus ERIC-u võlgade eest piirdub nende panusega ERIC-usse. Liikmed võivad põhikirjas täpsustada, et nad võtavad kindlaksmääratud vastutuse, mis on suurem nende panusest, või piiramatu vastutuse.

3.   Kui ERIC-u liikmete rahaline vastutus on piiratud, sõlmib ERIC asjakohase kindlustuslepingu, et katta ehitusega ja infrastruktuuri tegevusega seotud riskid.

4.   Ühendus ei vastuta ERIC-u võlgade eest.

Artikkel 15

Kohaldatav õigus ja jurisdiktsioon

1.   ERIC-u loomise ja toimimise suhtes kohaldatakse:

| a) | ühenduse õigust, eelkõige käesolevat määrust ja artikli 6 lõike 1 punktis a ja artikli 11 lõikes 1 osutatud otsuseid; |
| --- | --- |

a)

ühenduse õigust, eelkõige käesolevat määrust ja artikli 6 lõike 1 punktis a ja artikli 11 lõikes 1 osutatud otsuseid;

| b) | selle riigi õigust, kus on ERIC-u põhikirjajärgne asukoht küsimustes, mille suhtes ei kohaldata või kohaldatakse ainult osaliselt punktis a osutatud õigusakte; |
| --- | --- |

b)

selle riigi õigust, kus on ERIC-u põhikirjajärgne asukoht küsimustes, mille suhtes ei kohaldata või kohaldatakse ainult osaliselt punktis a osutatud õigusakte;

| c) | põhikirja ja selle rakenduseeskirju. |
| --- | --- |

c)

põhikirja ja selle rakenduseeskirju.

2.   Euroopa Ühenduste Kohus on pädev lahendama ERIC-ut käsitlevaid vaidlusi liikmete vahel, liikmete ja ERIC-u vahel ning kõiki selliseid vaidlusi, kus ühendus on pool.

3.   ERIC-u ja kolmanda poole vaheliste vaidluste suhtes kohaldatakse kohtualluvust käsitlevaid ühenduse õigusakte. Ühenduse õigusaktidega hõlmamata juhtumite korral määratakse asjaomase vaidluse lahendamiseks pädev kohus kindlaks vastavalt selle riigi õigusele, kus on ERIC-u põhikirjajärgne asukoht.

Artikkel 16

Tegevuse lõpetamine ja maksevõimetus

1.   Põhikirjas sätestatakse ERIC-u tegevuse lõpetamise menetlus, mis järgneb liikmete kogu otsusele. Tegevuse lõpetamine võib kaasa tuua tegevuse üleviimise mõne teise õigussubjekti alla.

2.   Põhjendamatu viivituseta pärast liikmete kogu otsust lõpetada ERIC-u tegevus ja hiljemalt kümme päeva pärast sellise otsuse vastuvõtmist teavitab ERIC sellest komisjoni. Komisjon avaldab asjakohase teatise Euroopa Liidu Teataja C-seerias.

3.   Põhjendamatu viivituseta pärast tegevuse lõpetamise menetluse lõppu ja hiljemalt kümme päeva pärast sellist lõpetamist teavitab ERIC sellest komisjoni. Komisjon avaldab asjakohase teatise Euroopa Liidu Teataja C-seerias. ERIC lõpetab tegevuse kõnealuse teatise avaldamise päeval.

4.   Juhul kui ERIC ei suuda maksta oma võlgu, teavitab ta sellest viivitamata komisjoni. Komisjon avaldab asjakohase teatise Euroopa Liidu Teataja C-seerias.

Artikkel 17

Aruandlus ja kontroll

1.   ERIC koostab iga-aastase tegevusaruande eelkõige oma teadusliku, korraldusliku ja finantstegevuse kohta, mida on nimetatud artiklis 3. Liikmete kogu peab selle aruande heaks kiitma ning edastama komisjonile ja asjaomastele ametiasutustele kuue kuu jooksul pärast vastava eelarveaasta lõppu. Kõnealune aruanne tehakse üldsusele kättesaadavaks.

2.   ERIC ja asjaomased liikmesriigid teavitavad komisjoni kõikidest asjaoludest, mis võivad tõsiselt ohustada ERIC-u ülesannete täitmist või piirata tema suutlikkust täita käesoleva määruse raames kehtestatud tingimusi.

3.   Kui komisjonil on andmeid, et ERIC on tõsiselt rikkunud käesolevat määrust, määruse põhjal vastuvõetud otsuseid või muid kohaldatavaid õigusakte, nõuab komisjon ERIC-ult ja/või selle liikmetelt selgitust.

4.   Kui komisjon jõuab pärast ERIC-ule ja/või selle liikmetele mõistliku aja andmist oma märkuste esitamiseks järeldusele, et ERIC rikub tõsiselt käesolevat määrust, selle põhjal vastuvõetud otsuseid või muid kohaldatavaid õigusakte, võib komisjon teha ettepaneku parandusmeetmete võtmiseks ERIC-u ja selle liikmete suhtes.

5.   Kui parandusmeetmeid ei võeta, võib komisjon tunnistada ERIC-u loomise otsuse kehtetuks, kohaldades artiklis 20 osutatud menetlust. Sellisest otsusest teatakse ERIC-ule ja see otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja L-seerias. Selline otsus toob kaasa ERIC-u tegevuse lõpetamise.

Artikkel 18

Asjakohased õigusaktid

Liikmesriigid võtavad käesoleva määruse tõhusa kohaldamise tagamiseks vastu asjakohased meetmed.

Artikkel 19

Aruandlus ja läbivaatamine

Komisjon edastab hiljemalt 27. juulil 2014 nõukogule ja Euroopa Parlamendile aruande määruse rakendamise kohta ja vajaduse korral muutmisettepanekud.

Artikkel 20

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab korralduskomitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõike 3 tähenduses sätestatakse kaks kuud.

Artikkel 21

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 25. juuni 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

L. MIKO

---

(1)  19. veebruari 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  14. jaanuari 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT C 76, 31.3.2009, lk 6.

3

(4)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

4

(5)  ELT L 54, 22.2.2007, lk 101.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

7

(8)  EÜT L 76, 23.3.1992, lk 1.

8

(9)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 114.

9

(10)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

10

---

| 8.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 206/9 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 206/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 724/2009,

7. august 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 8. augustil 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. august 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 29,6 |
| XS | 23,3 |
| ZZ | 26,5 |
| 0707 00 05 | MK | 25,2 |
| TR | 103,3 |
| ZZ | 64,3 |
| 0709 90 70 | TR | 103,3 |
| ZZ | 103,3 |
| 0805 50 10 | AR | 63,9 |
| TR | 92,6 |
| UY | 61,1 |
| ZA | 67,6 |
| ZZ | 71,3 |
| 0806 10 10 | EG | 153,7 |
| MA | 103,9 |
| TR | 143,0 |
| ZA | 127,8 |
| ZZ | 132,1 |
| 0808 10 80 | AR | 90,8 |
| BR | 67,5 |
| CL | 81,0 |
| CN | 96,2 |
| NZ | 86,6 |
| US | 85,7 |
| ZA | 79,6 |
| ZZ | 83,9 |
| 0808 20 50 | AR | 131,4 |
| AU | 112,1 |
| CL | 101,7 |
| TR | 146,6 |
| ZA | 90,8 |
| ZZ | 116,5 |
| 0809 20 95 | CA | 365,6 |
| TR | 275,1 |
| US | 335,1 |
| ZZ | 325,3 |
| 0809 30 | TR | 144,2 |
| ZZ | 144,2 |
| 0809 40 05 | IL | 138,0 |
| ZZ | 138,0 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

29,6

XS

23,3

ZZ

26,5

0707 00 05

MK

25,2

TR

103,3

ZZ

64,3

0709 90 70

TR

103,3

ZZ

103,3

0805 50 10

AR

63,9

TR

92,6

UY

61,1

ZA

67,6

ZZ

71,3

0806 10 10

EG

153,7

MA

103,9

TR

143,0

ZA

127,8

ZZ

132,1

0808 10 80

AR

90,8

BR

67,5

CL

81,0

CN

96,2

NZ

86,6

US

85,7

ZA

79,6

ZZ

83,9

0808 20 50

AR

131,4

AU

112,1

CL

101,7

TR

146,6

ZA

90,8

ZZ

116,5

0809 20 95

CA

365,6

TR

275,1

US

335,1

ZZ

325,3

0809 30

TR

144,2

ZZ

144,2

0809 40 05

IL

138,0

ZZ

138,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 8.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 206/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 206/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 725/2009,

7. august 2009,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus „Pan de Cruz de Ciudad Real (KGT)”

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006, põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõikega 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Pan de Cruz de Ciudad Real” (2). |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõikega 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Pan de Cruz de Ciudad Real” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Registreeritakse käesoleva määruse lisas esitatud nimetus.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. august 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 324, 19.12.2008, lk 26.

2

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 510/2006 I lisas osutatud toiduained:

Klass 2.4.   Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

HISPAANIA

Pan de Cruz de Ciudad Real (KGT)

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 8.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 206/13 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 206/13

---

KOMISJONI OTSUS,

5. august 2009,

millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/66/EÜ patareide ja akude tootjate registreerimisnõuded

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 6054 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/603/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta direktiivi 2006/66/EÜ, mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 91/157/EMÜ (1), eriti selle artiklit 17,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2006/66/EÜ nähakse ette patareide ja akude tootjate registreerimine. Selleks et vältida kõnealuste tootjate liigset halduskoormust, on vaja kehtestada menetlusnõuded, mida kohaldataks kogu ühenduses. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2006/66/EÜ nähakse ette patareide ja akude tootjate registreerimine. Selleks et vältida kõnealuste tootjate liigset halduskoormust, on vaja kehtestada menetlusnõuded, mida kohaldataks kogu ühenduses.

| (2) | On asjakohane täpsustada, millist teavet peaksid patareide ja akude tootjad esitama, kui nad taotlevad registreerimist, vältides samas kattuvust muude registreerimiste puhul kehtivate nõuetega. |
| --- | --- |

(2)

On asjakohane täpsustada, millist teavet peaksid patareide ja akude tootjad esitama, kui nad taotlevad registreerimist, vältides samas kattuvust muude registreerimiste puhul kehtivate nõuetega.

| (3) | Selleks et vältida asjaomaste tootjate liigset halduskulu, peaks registreerimistasu olema proportsionaalne ja kulupõhine. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et vältida asjaomaste tootjate liigset halduskulu, peaks registreerimistasu olema proportsionaalne ja kulupõhine.

| (4) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/12/EÜ (2) artikli 18 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/12/EÜ (2) artikli 18 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Registreerimisnõuded

Patareide ja akude tootjad registreerivad ennast riikide pädevate asutuste või liikmesriikide volitatud riiklike tootjavastutusorganisatsioonide (edaspidi „registreerimisasutused”) juures paberkandjal või elektrooniliselt.

Kõnealune registreerimine võib toimuda mõne muu tootjate registreerimise raames.

Patareide ja akude tootjad peavad ennast registreerima vaid ühe korra selles liikmesriigis, kelle turule nad viivad esimest korda kaubanduslikel alustel patareisid ja akusid; registreerimisel antakse tootjatele registreerimisnumber.

Artikkel 2

Tootjate esitatav teave

Patareide ja akude tootjad esitavad registreerimisasutustele lisas sätestatud teabe.

Artikli 1 teises lõigus osutatud registreerimisel ei ole patareide ja akude tootjad kohustatud esitama muud kui lisas loetletud teavet.

Artikkel 3

Registreerimistasu

Registreerimisasutused võivad kohaldada registreerimistasu üksnes tingimusel, et see on kulupõhine ja proportsionaalne.

Registreerimistasu kohaldavad registreerimisasutused teavitavad riikide pädevaid asutusi kõnealuse tasuga seotud kulude arvutusmeetodist.

Artikkel 4

Registreerimisandmete muutmine

Liikmesriigid tagavad, et kui tootjate poolt vastavalt käesoleva otsuse lisale esitatud andmed muutuvad, teavitavad tootjad asjakohast registreerimisasutust sellest hiljemalt kuu aega pärast andmete muutumist.

Artikkel 5

Registrist kustutamine

Kui tootjad lakkavad olemast tootjad liikmesriigis, teavitavad nad sellest asjakohast registreerimisasutust ja nad kustutatakse registrist.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 5. august 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  ELT L 266, 26.9.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 114, 27.4.2006, lk 9.

2

---

LISA

REGISTREERIMISEL ESITATAV TEAVE

| 1. | Tootja nimi ja margitoote nimed (kui on olemas), mida tootja kasutab asjaomases liikmesriigis. |
| --- | --- |

1.

Tootja nimi ja margitoote nimed (kui on olemas), mida tootja kasutab asjaomases liikmesriigis.

| 2. | Tootja aadress(id): postiindeks ja asukoht, tänava nimi ja maja number, riik, internetiaadress, telefoninumber ning tootja kontaktisik, faksinumber ja e-posti aadress (kui on olemas). |
| --- | --- |

2.

Tootja aadress(id): postiindeks ja asukoht, tänava nimi ja maja number, riik, internetiaadress, telefoninumber ning tootja kontaktisik, faksinumber ja e-posti aadress (kui on olemas).

| 3. | Märkida tootja poolt turule viidavate patareide ja akude liik: kantavad patareid ja akud, tööstuslikud patareid ja akud või mootorsõidukite patareid ja akud. |
| --- | --- |

3.

Märkida tootja poolt turule viidavate patareide ja akude liik: kantavad patareid ja akud, tööstuslikud patareid ja akud või mootorsõidukite patareid ja akud.

| 4. | Teave selle kohta, kuidas tootja täidab oma kohustusi: individuaalselt või kollektiivselt. |
| --- | --- |

4.

Teave selle kohta, kuidas tootja täidab oma kohustusi: individuaalselt või kollektiivselt.

| 5. | Registreerimistaotluse esitamise kuupäev. |
| --- | --- |

5.

Registreerimistaotluse esitamise kuupäev.

| 6. | Tootja riigisisene tunnuskood, k.a tootja maksukohustuslasena registreerimise number, kas Euroopa tasandil kehtiv või riigisisene (vabatahtlik). |
| --- | --- |

6.

Tootja riigisisene tunnuskood, k.a tootja maksukohustuslasena registreerimise number, kas Euroopa tasandil kehtiv või riigisisene (vabatahtlik).

| 7. | Kinnitus selle kohta, et esitatud teave on tõene. |
| --- | --- |

7.

Kinnitus selle kohta, et esitatud teave on tõene.

---

| 8.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 206/16 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 206/16

---

KOMISJONI OTSUS,

7. august 2009,

milles käsitletakse 2009. aastal antavat ühenduse toetust kaks aastat kestva katseprojekti jaoks, mis on suunatud koolide õhu kvaliteedi parandamisele

(2009/604/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (1) eelkõige selle artikli 49 lõike 6 punkte a ja b ning artikli 75 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eelkõige selle artiklit 90,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu 2009. eelarveaasta üldeelarves on eelarverida 17 03 09 – tervishoiu, keskkonna, transpordi ja kliimamuutuse kompleksuuring – sise- ja välisõhu kvaliteedi parandamine (katseprojekt). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu 2009. eelarveaasta üldeelarves on eelarverida 17 03 09 – tervishoiu, keskkonna, transpordi ja kliimamuutuse kompleksuuring – sise- ja välisõhu kvaliteedi parandamine (katseprojekt).

| (2) | Määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (edaspidi „finantsmäärus”) artikli 49 lõike 1 kohaselt võib ühenduste või Euroopa Liidu meetmeks eelarvesse kirjendatud assigneeringuid kasutada alles pärast põhiõigusakti vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (edaspidi „finantsmäärus”) artikli 49 lõike 1 kohaselt võib ühenduste või Euroopa Liidu meetmeks eelarvesse kirjendatud assigneeringuid kasutada alles pärast põhiõigusakti vastuvõtmist.

| (3) | Finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktide a ja b kohaselt ja erandina artikli 49 lõikes 1 sätestatust võib tingimusel, et meetmed, milleks assigneeringud on ette nähtud, kuuluvad ühenduse või liidu pädevusse, põhiõigusaktita siiski kasutada järgmisi assigneeringuid: assigneeringud katselist laadi kavadeks, mille eesmärk on kindlaks teha meetme teostatavus ja kasulikkus, ning assigneeringuid EÜ asutamislepingu kohaldamise ettevalmistavaks tegevuseks, mille eesmärk on koostada ettepanekuid tulevaste meetmete vastuvõtmiseks. |
| --- | --- |

(3)

Finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktide a ja b kohaselt ja erandina artikli 49 lõikes 1 sätestatust võib tingimusel, et meetmed, milleks assigneeringud on ette nähtud, kuuluvad ühenduse või liidu pädevusse, põhiõigusaktita siiski kasutada järgmisi assigneeringuid: assigneeringud katselist laadi kavadeks, mille eesmärk on kindlaks teha meetme teostatavus ja kasulikkus, ning assigneeringuid EÜ asutamislepingu kohaldamise ettevalmistavaks tegevuseks, mille eesmärk on koostada ettepanekuid tulevaste meetmete vastuvõtmiseks.

| (4) | Finantsmääruse nr 1605/2002 artikli 75 lõike 2 kohaselt peab kulukohustuse võtmisele eelnema rahastamisotsus, mille teeb institutsioon või asutus, kelle institutsioon on selleks volitanud. |
| --- | --- |

(4)

Finantsmääruse nr 1605/2002 artikli 75 lõike 2 kohaselt peab kulukohustuse võtmisele eelnema rahastamisotsus, mille teeb institutsioon või asutus, kelle institutsioon on selleks volitanud.

| (5) | Määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (edaspidi „finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad”) artikli 90 lõikes 2 on sätestatud, et juhul, kui asjakohaste assigneeringute kasutamine on ette nähtud aastase tööprogrammiga, millega on paika pandud piisavalt üksikasjalik raamistik, tuleb seda tööprogrammi käsitleda rahastamisotsusena ka sellega seotud toetuste ja hankelepingute puhul. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (edaspidi „finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad”) artikli 90 lõikes 2 on sätestatud, et juhul, kui asjakohaste assigneeringute kasutamine on ette nähtud aastase tööprogrammiga, millega on paika pandud piisavalt üksikasjalik raamistik, tuleb seda tööprogrammi käsitleda rahastamisotsusena ka sellega seotud toetuste ja hankelepingute puhul.

| (6) | Eelarvepädev institutsioon on teinud ELi 2009. aasta eelarves sihtotstarbelise eraldise (eelarverida 17 03 09) katseprojekti jaoks, mille käigus tehakse tervishoiu, keskkonna, transpordi ja kliimamuutuse kompleksuuring, mis on suunatud sise- ja välisõhu kvaliteedi parandamisele. |
| --- | --- |

(6)

Eelarvepädev institutsioon on teinud ELi 2009. aasta eelarves sihtotstarbelise eraldise (eelarverida 17 03 09) katseprojekti jaoks, mille käigus tehakse tervishoiu, keskkonna, transpordi ja kliimamuutuse kompleksuuring, mis on suunatud sise- ja välisõhu kvaliteedi parandamisele.

| (7) | Tuleks vastu võtta katseprojekti (tervishoiu, keskkonna, transpordi ja kliimamuutuse kompleksuuring – sise- ja välisõhu kvaliteedi parandamine) aastane tööprogramm, mis kujutaks endast katseprojekti rahastamisotsust finantsmääruse artikli 75 ja finantsmääruse üksikasjalike rakenduseeskirjade artikli 90 tähenduses, |
| --- | --- |

(7)

Tuleks vastu võtta katseprojekti (tervishoiu, keskkonna, transpordi ja kliimamuutuse kompleksuuring – sise- ja välisõhu kvaliteedi parandamine) aastane tööprogramm, mis kujutaks endast katseprojekti rahastamisotsust finantsmääruse artikli 75 ja finantsmääruse üksikasjalike rakenduseeskirjade artikli 90 tähenduses,

ON VASTU VÕTNUD TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tööprogramm on heaks kiidetud ja seda rahastatakse Euroopa Liidu 2009. aasta eelarve 17 03 09 eelarverealt maksimaalselt 4 000 000 euro ulatuses.

Artikkel 2

Käesolev otsus kujutab endast rahastamisotsust finantsmääruse artikli 75 ja finantsmääruse üksikasjalike rakenduseeskirjade artikli 90 tähenduses.

Otsuse rakendamise eest vastutab tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektor.

Brüssel, 7. august 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  ELT L 248, 16.9.2002, lk 1.

1

(2)  ELT L 357, 31.12.2002, lk 1.

2

---

LISA

Katseprojekt: tervishoiu, keskkonna, transpordi ja kliimamuutuse kompleksuuring – sise- ja välisõhu kvaliteedi parandamine (eelarverida 17 03 09)

1.   SISSEJUHATUS

1.1.   Eelarverida: 17 03 09

1.2.   Põhiõigusakt

Katseprojekt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (1) (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1525/2007) (2) artikli 49 lõike 6 tähenduses.

1.3.   Katseprojekti üldised eesmärgid

Eelarvepädev asutus on teinud komisjonile assigneeringu, mille alusel rahastada katseprojekti, mille eesmärk on tõsta teadlikkust koolide ja lastehoiuasutuste siseõhu kvaliteedi vallas.

Siseõhu kvaliteedile on viimaste uuringute käigus pööratud vähem tähelepanu kui välisõhu kvaliteedile, kuigi välisõhu uurimise käigus saadud andmeid saab mõnikord kohaldada ka siseõhu puhul. Kui välisõhu kvaliteedi valdkonda käsitletakse õigusaktides juba põhjalikult, siis siseõhu kvaliteeti käsitletakse vaid mõnes üksikus algatuses või õigusaktis. Koolide siseõhu kvaliteeti on uuritud veelgi vähem kui muude siseruumide õhukvaliteeti. Umbes 20 % ELi rahvastikust viibib iga päev pikka aega kooliruumides ning haigusjuhtude arv astma ja muude hingamisteede haiguste osas kasvab Euroopas kiiresti, seda eelkõige laste hulgas; seega on käesoleva katseprojekti ülesanne:

| — | määrata kindlaks kooliruumide siseõhu probleemid ja analüüsida neid, keskendudes seejuures ventilatsiooni-, ehituskonstruktsiooni-, hooldus- ja puhtuseprobleemidele; |
| --- | --- |

—

määrata kindlaks kooliruumide siseõhu probleemid ja analüüsida neid, keskendudes seejuures ventilatsiooni-, ehituskonstruktsiooni-, hooldus- ja puhtuseprobleemidele;

| — | hinnata, kui suur osa on ventilatsioonil õhusaaste vähendamisel kooli ruumides; |
| --- | --- |

—

hinnata, kui suur osa on ventilatsioonil õhusaaste vähendamisel kooli ruumides;

| — | hinnata kliimamuutuse (kuuma- ja külmalainete esinemissageduse ja õhusaaste suurenemise) mõju koolides laste tervise seisukohast; |
| --- | --- |

—

hinnata kliimamuutuse (kuuma- ja külmalainete esinemissageduse ja õhusaaste suurenemise) mõju koolides laste tervise seisukohast;

| — | hinnata õhusaaste tõrjemeetmete kasutegurit, sealhulgas koolide siseõhu kvaliteedi parandamiseks võetud lühiajalisi meetmeid ja seda, kuivõrd puutuvad lapsed koolikeskkonnas kokku õhusaastega; |
| --- | --- |

—

hinnata õhusaaste tõrjemeetmete kasutegurit, sealhulgas koolide siseõhu kvaliteedi parandamiseks võetud lühiajalisi meetmeid ja seda, kuivõrd puutuvad lapsed koolikeskkonnas kokku õhusaastega;

| — | esitada soovitusi siseõhu kvaliteedi probleemide lahendamiseks koolikeskkonnas. |
| --- | --- |

—

esitada soovitusi siseõhu kvaliteedi probleemide lahendamiseks koolikeskkonnas.

1.4.   Konkreetsed prioriteedid aastaks 2009

| 1. | Teostada koolides siseõhu mõõtmisi, et saada uusi andmeid kooliruumides kõige enam leiduvate saasteainete esinemise kohta. |
| --- | --- |

1.

Teostada koolides siseõhu mõõtmisi, et saada uusi andmeid kooliruumides kõige enam leiduvate saasteainete esinemise kohta.

| 2. | Hinnata transpordi (liikluse) ja kliimamuutuse mõju koolikeskkonnale. |
| --- | --- |

2.

Hinnata transpordi (liikluse) ja kliimamuutuse mõju koolikeskkonnale.

| 3. | Hinnata, kuidas mõjub lastele siseõhu saasteainetega kokkupuude, ning anda soovitusi hingamisteede haiguste ärahoidmiseks ja vähendamiseks koolikeskkonna kvaliteedi parandamise ja muude sarnaste meetmete abil. |
| --- | --- |

3.

Hinnata, kuidas mõjub lastele siseõhu saasteainetega kokkupuude, ning anda soovitusi hingamisteede haiguste ärahoidmiseks ja vähendamiseks koolikeskkonna kvaliteedi parandamise ja muude sarnaste meetmete abil.

| 4. | Määratleda süstemaatiliselt koolikeskkonna siseõhu saasteainete allikate arvulisi näitajaid. Peamiste saasteallikate määratlemine aitaks saasteallikaid kõrvaldada. Seetõttu on oluline tõsta teadlikkust tarbekaupade ja ehitusmaterjalide keemiliste heitkoguste sisaldusest. |
| --- | --- |

4.

Määratleda süstemaatiliselt koolikeskkonna siseõhu saasteainete allikate arvulisi näitajaid. Peamiste saasteallikate määratlemine aitaks saasteallikaid kõrvaldada. Seetõttu on oluline tõsta teadlikkust tarbekaupade ja ehitusmaterjalide keemiliste heitkoguste sisaldusest.

| 5. | Uurida erinevates geograafilistes piirkondades keemiliste ja biokeemiliste mõjurite koosmõju kooliruumide tüüpilises siseõhu koostises ning töötada välja metoodika, kuidas tõsta teadlikkust terviseohtude hindamise olulisusest sellise koosmõju lõplikest tagajärgedest tervisele. |
| --- | --- |

5.

Uurida erinevates geograafilistes piirkondades keemiliste ja biokeemiliste mõjurite koosmõju kooliruumide tüüpilises siseõhu koostises ning töötada välja metoodika, kuidas tõsta teadlikkust terviseohtude hindamise olulisusest sellise koosmõju lõplikest tagajärgedest tervisele.

| 6. | Töötada eelnevate punktide alusel välja tervisliku Euroopa kooli üleeuroopalised suunised. |
| --- | --- |

6.

Töötada eelnevate punktide alusel välja tervisliku Euroopa kooli üleeuroopalised suunised.

Komisjon ja parlament on varem toetanud samas valdkonnas kahte projekti:

| — | 2001. aastal toetas komisjon projekti, mis käsitles hingamisteede tervishoidu viie Euroopa linna (Taani, Prantsusmaa, Itaalia, Norra ja Rootsi) koolides. Projekti järeldustes toodi esile ühised probleemid, näiteks halb ventilatsioon, tahkete osakeste, hallitusseente ja allergeenide esinemise kõrge tase. Jõuti otsusele, et sarnane, kõiki liikmesriike hõlmav uuring oleks äärmiselt vajalik (3). |
| --- | --- |

—

2001. aastal toetas komisjon projekti, mis käsitles hingamisteede tervishoidu viie Euroopa linna (Taani, Prantsusmaa, Itaalia, Norra ja Rootsi) koolides. Projekti järeldustes toodi esile ühised probleemid, näiteks halb ventilatsioon, tahkete osakeste, hallitusseente ja allergeenide esinemise kõrge tase. Jõuti otsusele, et sarnane, kõiki liikmesriike hõlmav uuring oleks äärmiselt vajalik (3).

| — | 2008. aastal esitleti ametlikult Euroopa Parlamendi finantseeritud katseprojekti, milles uuriti siseruumide õhus sisalduvaid kemikaale ja nende põhjustatud terviseohte. Uuringu käigus analüüsiti ka koole ja lasteaedu mitmes ELi liikmesriigis. Lõppjäreldustes rõhutati vajadust teha uusi uuringuid siseruumide (eelkõige nende ruumide, kus lapsed sageli viibivad, nt koolid, lasteaiad) õhusaaste mõjust rahvatervisele (4). |
| --- | --- |

—

2008. aastal esitleti ametlikult Euroopa Parlamendi finantseeritud katseprojekti, milles uuriti siseruumide õhus sisalduvaid kemikaale ja nende põhjustatud terviseohte. Uuringu käigus analüüsiti ka koole ja lasteaedu mitmes ELi liikmesriigis. Lõppjäreldustes rõhutati vajadust teha uusi uuringuid siseruumide (eelkõige nende ruumide, kus lapsed sageli viibivad, nt koolid, lasteaiad) õhusaaste mõjust rahvatervisele (4).

| — | 2009. aastal otsustati, et katseprojekt peaks olemasoleva eelarve ulatuses hõlmama ELi liikmesriikide piires laiemat geograafilist ala ja eelkõige uusi liikmesriike. Samuti peaks projekt hõlmama kandidaatriike ning teisi Kesk- ja Ida-Euroopa riike. Projekti eesmärk on koostada suunised heastavate meetmete jaoks, mis kataksid Euroopa erinevate piirkondade erinevaid olukordi. |
| --- | --- |

—

2009. aastal otsustati, et katseprojekt peaks olemasoleva eelarve ulatuses hõlmama ELi liikmesriikide piires laiemat geograafilist ala ja eelkõige uusi liikmesriike. Samuti peaks projekt hõlmama kandidaatriike ning teisi Kesk- ja Ida-Euroopa riike. Projekti eesmärk on koostada suunised heastavate meetmete jaoks, mis kataksid Euroopa erinevate piirkondade erinevaid olukordi.

| — | Katseprojekt peaks võtma arvesse eelnevate projektide järeldusi ning looma sünergia selle valdkonna käimasolevate projektidega (nt projektiga HITEA) (5). |
| --- | --- |

—

Katseprojekt peaks võtma arvesse eelnevate projektide järeldusi ning looma sünergia selle valdkonna käimasolevate projektidega (nt projektiga HITEA) (5).

2.   RAHALISE TOETUSE VORM: PAKKUMISMENETLUS

2.1.   Ressursside jaotus rakendatavate valdkondade/meetmete kaupa (vt allpool)

Projekti jaoks eraldatud kogusumma: 4 000 000 eurot. Avaliku pakkumiskutse alusel valitakse välja üks teenuseosutaja, kellega sõlmitakse leping.

2.2.   Toetatavate meetmete oodatavad tulemused

Pakkumiskutse eesmärk on saada rohkem teavet koolide siseõhu kvaliteedist, sest lapsed, kes on õhusaaste suhtes eriti tundlikud, veedavad palju aega koolikeskkonnas. Lisaks sellele tahetakse saada teavet Euroopa koolihoonete seisundi kohta. Uuringu tulemuste põhjal esitatakse suunised, mille eesmärk on pakkuda välja erinevaid viise tervisliku koolikeskkonna saavutamiseks.

2.3.   Soovituslik ajakava

| Pakkumiskutsed | 2009. aasta esimene poolaasta |
| --- | --- |
| Valik ja lepingu allkirjastamine | 2009. aasta lõpp |

Pakkumiskutsed

2009. aasta esimene poolaasta

Valik ja lepingu allkirjastamine

2009. aasta lõpp

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(2)  ELT L 343, 27.12.2007, lk 9.

(3)  http://ec.europa.eu/health/ph_projects/2002/pollution/pollution_2002_04_en.htm

(4)  http://www.bookshop.europa.eu/eubookshop/download.action?fileName=LBNA23087ENC_002.pdf&eubphfUid=582569&catalogNbr=LB-NA-23087-EN-C

(5)  HITEA: Health Effects of Indoor Pollutants: Integrating microbial, toxicological and epidemiological approaches. http://www.hitea.eu/

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 8.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 206/20 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 206/20

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2009/605/ÜVJP,

7. august 2009,

millega muudetakse ühismeedet 2009/137/ÜVJP, millega pikendatakse Kosovosse (1) nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14, artikli 18 lõiget 5 ja artikli 23 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 16. veebruaril 2009 vastu ühismeetme 2009/137/ÜVJP, (2) millega pikendatakse Kosovosse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja (ELi eriesindaja) volitusi. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 16. veebruaril 2009 vastu ühismeetme 2009/137/ÜVJP, (2) millega pikendatakse Kosovosse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja (ELi eriesindaja) volitusi.

| (2) | Ühismeetme 2009/137/ÜVJP artikli 5 lõikes 1 sätestatakse lähtesumma 645 000 eurot ELi eriesindaja volitustega seotud kulutuste katmiseks kuni 28. veebruarini 2010. Seda lähtesummat tuleks 102 000 euro võrra suurendada, et katta Belgradis asuva tugevdatud koordinatsioonibürooga seotud kulutusi. |
| --- | --- |

(2)

Ühismeetme 2009/137/ÜVJP artikli 5 lõikes 1 sätestatakse lähtesumma 645 000 eurot ELi eriesindaja volitustega seotud kulutuste katmiseks kuni 28. veebruarini 2010. Seda lähtesummat tuleks 102 000 euro võrra suurendada, et katta Belgradis asuva tugevdatud koordinatsioonibürooga seotud kulutusi.

| (3) | Ühismeedet 2009/137/ÜVJP tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Ühismeedet 2009/137/ÜVJP tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Ühismeetme 2009/137/ÜVJP artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul alates 1. märtsist 2009 kuni 28. veebruarini 2010 ettenähtud lähtesumma on 747 000 eurot.”

Artikkel 2

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 7. august 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

C. BILDT

---

(1)  ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 (1999) alusel.

1

(2)  ELT L 46, 17.2.2009, lk 69.

2

---