# Den Europæiske Unions L 161/2009

| | ISSN 1725-2520
  doi:10.3000/17252520.L_2009.161.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 161 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 52. årgang24. juni 2009 |

ISSN 1725-2520

doi:10.3000/17252520.L_2009.161.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 161

Dansk udgave

Retsforskrifter

52. årgang24. juni 2009

---

| Indhold | | I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 541/2009 af 23. juni 2009 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 1 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 542/2009 af 23. juni 2009 om indledning af en licitation med henblik på støtte til privat oplagring af olivenolie | 3 |

Indhold

I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

FORORDNINGER

Kommissionens forordning (EF) nr. 541/2009 af 23. juni 2009 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

1

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 542/2009 af 23. juni 2009 om indledning af en licitation med henblik på støtte til privat oplagring af olivenolie

3

| | | II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER OG BESLUTNINGER |
| | | Rådet |
| | | 2009/487/EF |
| | * | Rådets afgørelse af 24. oktober 2008 om indgåelse af en protokol mellem Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om kriterier og mekanismer for fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning indgivet i en medlemsstat eller i Schweiz | 6 |
| Protokol mellem Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om kriterier og mekanismer for fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylsansøgning indgivet i en medlemsstat eller i Schweiz | 8 |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/488/EF, Euratom |
| | * | Kommissionens afgørelse af 11. juni 2009 om undertegnelse af et aftalememorandum mellem Europa-Kommissionen og Den Europæiske Organisation for Højenergifysik (CERN) (
  1
  ) | 13 |
| | | 2009/489/EF |
| | * | Kommissionens afgørelse af 16. juni 2009 om fastlæggelse af Fællesskabets holdning vedrørende den afgørelse, der skal træffes af administrationsenhederne i henhold til aftalen mellem Amerikas Forenede Staters regering og Det Europæiske Fællesskab om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr, for så vidt angår revisionen af specifikationerne for computere i aftalens bilag C, del VIII (
  1
  ) | 16 |
| | | 2009/490/EF |
| | * | Kommissionens afgørelse af 23. juni 2009 om sikkerhedskravene i europæiske standarder vedrørende MP3-afspillere i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF (
  1
  ) | 38 |

II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Rådet

2009/487/EF

*

Rådets afgørelse af 24. oktober 2008 om indgåelse af en protokol mellem Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om kriterier og mekanismer for fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning indgivet i en medlemsstat eller i Schweiz

6

Protokol mellem Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om kriterier og mekanismer for fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylsansøgning indgivet i en medlemsstat eller i Schweiz

8

Kommissionen

2009/488/EF, Euratom

*

Kommissionens afgørelse af 11. juni 2009 om undertegnelse af et aftalememorandum mellem Europa-Kommissionen og Den Europæiske Organisation for Højenergifysik (CERN) (
  1
  )

1

13

2009/489/EF

*

Kommissionens afgørelse af 16. juni 2009 om fastlæggelse af Fællesskabets holdning vedrørende den afgørelse, der skal træffes af administrationsenhederne i henhold til aftalen mellem Amerikas Forenede Staters regering og Det Europæiske Fællesskab om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr, for så vidt angår revisionen af specifikationerne for computere i aftalens bilag C, del VIII (
  1
  )

1

16

2009/490/EF

*

Kommissionens afgørelse af 23. juni 2009 om sikkerhedskravene i europæiske standarder vedrørende MP3-afspillere i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF (
  1
  )

1

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

FORORDNINGER

| 24.6.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 161/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 541/2009

af 23. juni 2009

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (2), og

ud fra følgende betragtning:

Ved forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes der, på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XV til nævnte forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 138 i forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 24. juni 2009.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. juni 2009.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | CL | 55,0 |
| MA | 32,7 |
| MK | 26,0 |
| TR | 52,6 |
| ZZ | 41,6 |
| 0707 00 05 | JO | 156,8 |
| MK | 23,3 |
| TR | 121,2 |
| ZZ | 100,4 |
| 0709 90 70 | TR | 102,3 |
| ZZ | 102,3 |
| 0805 50 10 | AR | 50,0 |
| BR | 104,3 |
| TR | 64,0 |
| ZA | 76,7 |
| ZZ | 73,8 |
| 0808 10 80 | AR | 79,7 |
| BR | 75,3 |
| CL | 95,1 |
| CN | 88,3 |
| NZ | 104,7 |
| US | 102,6 |
| UY | 61,5 |
| ZA | 87,1 |
| ZZ | 86,8 |
| 0809 10 00 | TR | 221,1 |
| US | 174,4 |
| ZZ | 197,8 |
| 0809 20 95 | TR | 351,1 |
| US | 377,7 |
| ZZ | 364,4 |
| 0809 30 | MA | 405,8 |
| TR | 106,1 |
| US | 203,1 |
| ZZ | 238,3 |
| 0809 40 05 | AU | 289,7 |
| CL | 108,6 |
| ZZ | 199,2 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

CL

55,0

MA

32,7

MK

26,0

TR

52,6

ZZ

41,6

0707 00 05

JO

156,8

MK

23,3

TR

121,2

ZZ

100,4

0709 90 70

TR

102,3

ZZ

102,3

0805 50 10

AR

50,0

BR

104,3

TR

64,0

ZA

76,7

ZZ

73,8

0808 10 80

AR

79,7

BR

75,3

CL

95,1

CN

88,3

NZ

104,7

US

102,6

UY

61,5

ZA

87,1

ZZ

86,8

0809 10 00

TR

221,1

US

174,4

ZZ

197,8

0809 20 95

TR

351,1

US

377,7

ZZ

364,4

0809 30

MA

405,8

TR

106,1

US

203,1

ZZ

238,3

0809 40 05

AU

289,7

CL

108,6

ZZ

199,2

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 24.6.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 161/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 161/3

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 542/2009

af 23. juni 2009

om indledning af en licitation med henblik på støtte til privat oplagring af olivenolie

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1), særlig artikel 43, litra a), d) og j), sammenholdt med artikel 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Efter artikel 33 i forordning (EF) nr. 1234/2007 kan Kommissionen beslutte at bemyndige organer, der tilbyder tilstrækkelige garantier og er godkendt af medlemsstaterne, til at indgå kontrakter om oplagring af den olivenolie, som de markedsfører, i tilfælde af alvorlige forstyrrelser på markedet i visse regioner i EU. |
| --- | --- |

(1)

Efter artikel 33 i forordning (EF) nr. 1234/2007 kan Kommissionen beslutte at bemyndige organer, der tilbyder tilstrækkelige garantier og er godkendt af medlemsstaterne, til at indgå kontrakter om oplagring af den olivenolie, som de markedsfører, i tilfælde af alvorlige forstyrrelser på markedet i visse regioner i EU.

| (2) | I Spanien og Grækenland, som tilsammen producerer mere end to tredjedele af den olivenolie, der produceres i EU, har den gennemsnitlige olivenoliepris, der er noteret på markedet i den periode, som er fastlagt i artikel 4 i Kommissionens forordning (EF) nr. 826/2008 af 20. august 2008 om fælles bestemmelser for støtte til privat oplagring af bestemte landbrugsprodukter (2), ligget under det niveau, der er anført i artikel 33 i forordning (EF) nr. 1234/2007, og denne situation medfører alvorlige forstyrrelser på markederne i disse lande. Der ses også alvorlige forstyrrelser på markederne i Italien, Frankrig og Portugal, da forventningerne om faldende priser får de erhvervsdrivende til at udsætte alle køb, som ikke er umiddelbart nødvendige. |
| --- | --- |

(2)

I Spanien og Grækenland, som tilsammen producerer mere end to tredjedele af den olivenolie, der produceres i EU, har den gennemsnitlige olivenoliepris, der er noteret på markedet i den periode, som er fastlagt i artikel 4 i Kommissionens forordning (EF) nr. 826/2008 af 20. august 2008 om fælles bestemmelser for støtte til privat oplagring af bestemte landbrugsprodukter (2), ligget under det niveau, der er anført i artikel 33 i forordning (EF) nr. 1234/2007, og denne situation medfører alvorlige forstyrrelser på markederne i disse lande. Der ses også alvorlige forstyrrelser på markederne i Italien, Frankrig og Portugal, da forventningerne om faldende priser får de erhvervsdrivende til at udsætte alle køb, som ikke er umiddelbart nødvendige.

| (3) | I artikel 31 i forordning (EF) nr. 1234/2007 er det fastsat, at der kan ydes støtte til privat oplagring af olivenolie, og at Kommissionen fastsætter støtten på forhånd eller ved licitation. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 31 i forordning (EF) nr. 1234/2007 er det fastsat, at der kan ydes støtte til privat oplagring af olivenolie, og at Kommissionen fastsætter støtten på forhånd eller ved licitation.

| (4) | I forordning (EF) nr. 826/2008 er der fastsat fælles bestemmelser om gennemførelsen af støtteordningen for privat oplagring. Efter forordningens artikel 6 skal der indledes en licitation efter reglerne og på betingelserne i samme forordnings artikel 9. |
| --- | --- |

(4)

I forordning (EF) nr. 826/2008 er der fastsat fælles bestemmelser om gennemførelsen af støtteordningen for privat oplagring. Efter forordningens artikel 6 skal der indledes en licitation efter reglerne og på betingelserne i samme forordnings artikel 9.

| (5) | Den samlede mængde, der kan ydes støtte til privat oplagring for, bør fastsættes til en mængde, som ifølge en markedsanalyse kan bidrage til at stabilisere markedet. |
| --- | --- |

(5)

Den samlede mængde, der kan ydes støtte til privat oplagring for, bør fastsættes til en mængde, som ifølge en markedsanalyse kan bidrage til at stabilisere markedet.

| (6) | For at lette forvaltnings- og kontrolarbejdet i forbindelse med indgåelsen af kontrakter bør den mindstemængde af produkter, som hvert bud skal omfatte, fastlægges nærmere. |
| --- | --- |

(6)

For at lette forvaltnings- og kontrolarbejdet i forbindelse med indgåelsen af kontrakter bør den mindstemængde af produkter, som hvert bud skal omfatte, fastlægges nærmere.

| (7) | Der bør fastsættes en sikkerhedsstillelse som garanti for, at de erhvervsdrivende opfylder deres kontraktlige forpligtelser, og at foranstaltningen får den ønskede virkning på markedet. |
| --- | --- |

(7)

Der bør fastsættes en sikkerhedsstillelse som garanti for, at de erhvervsdrivende opfylder deres kontraktlige forpligtelser, og at foranstaltningen får den ønskede virkning på markedet.

| (8) | På grundlag af udviklingen i markedssituationen i indeværende produktionsår og udsigterne for det følgende produktionsår bør Kommissionen kunne beslutte at afkorte den kontraktlige oplagringsperiode og tilpasse støttebeløbet tilsvarende. Den mulighed bør indskrives i kontrakten, jf. artikel 21 i forordning (EF) nr. 826/2008. |
| --- | --- |

(8)

På grundlag af udviklingen i markedssituationen i indeværende produktionsår og udsigterne for det følgende produktionsår bør Kommissionen kunne beslutte at afkorte den kontraktlige oplagringsperiode og tilpasse støttebeløbet tilsvarende. Den mulighed bør indskrives i kontrakten, jf. artikel 21 i forordning (EF) nr. 826/2008.

| (9) | I henhold til artikel 12, stk. 3, i forordning (EF) nr. 826/2008 bør fristen for medlemsstaternes meddelelse af alle gyldige bud til Kommissionen fastlægges nærmere. |
| --- | --- |

(9)

I henhold til artikel 12, stk. 3, i forordning (EF) nr. 826/2008 bør fristen for medlemsstaternes meddelelse af alle gyldige bud til Kommissionen fastlægges nærmere.

| (10) | Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter har ikke afgivet udtalelse inden for den af formanden fastsatte frist — |
| --- | --- |

(10)

Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter har ikke afgivet udtalelse inden for den af formanden fastsatte frist —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Anvendelsesområde

1.   Der indledes en licitation for at fastsætte støtten til privat oplagring, jf. artikel 31, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1234/2007, for de kategorier af olivenolier, som er nævnt i bilaget til denne forordning og defineret i punkt 1 i bilag XVI til forordning (EF) nr. 1234/2007.

2.   Der vil kunne ydes støtte til privat oplagring af i alt 110 000 tons.

Artikel 2

Gældende regler

Forordning (EF) nr. 826/2008 anvendes, medmindre andet er fastsat i denne forordning.

Artikel 3

Afgivelse af bud

1.   Den delperiode, i hvilken der kan indsendes bud til den første dellicitation, begynder den 1. juli 2009 og slutter den 6. juli 2009 kl. 11.00 Bruxelles-tid.

Den delperiode, i hvilken der kan indsendes bud til den anden dellicitation, begynder den første arbejdsdag efter udløbet af den foregående delperiode og slutter den 16. juli 2009 kl. 11.00 Bruxelles-tid.

2.   Bud gælder for en oplagringsperiode på 180 dage.

3.   Hvert bud omfatter mindst 50 tons.

4.   Hvis en erhvervsdrivende deltager i licitationen for mere end én kategori af olivenolie eller for fade anbragt på forskellige adresser, indsender han i hvert tilfælde et særskilt bud.

5.   Bud kan kun indsendes i Spanien, Italien, Grækenland, Frankrig og Portugal.

Artikel 4

Sikkerhedsstillelse

For hvert bud stilles der en sikkerhed på 50 EUR pr. ton olivenolie, der er omfattet af en licitation.

Artikel 5

Afkortelse af kontraktperioden

På grundlag af udviklingen på og udsigterne for markedet for olivenolie kan Kommissionen efter proceduren i artikel 195, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1234/2007 beslutte at afkorte den kontraktlige oplagringsperiode og tilpasse støttebeløbet tilsvarende. Kontrakten med tilslagsmodtageren skal indeholde en henvisning til denne mulighed.

Artikel 6

Meddelelse af bud til Kommissionen

I overensstemmelse med artikel 12 i forordning (EF) nr. 826/2008 skal medlemsstaterne særskilt meddele alle gyldige bud til Kommissionen senest 24 timer efter udløbet af hver dellicitationsperiode, jf. artikel 3, stk. 1, i denne forordning.

Artikel 7

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. juni 2009.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 223 af 21.8.2008, s. 3.

2

---

BILAG

Kategorier af olivenolier jf. artikel 1, stk. 1:

| — | Ekstra jomfruolivenolie |
| --- | --- |

—

Ekstra jomfruolivenolie

| — | Jomfruolivenolie |
| --- | --- |

—

Jomfruolivenolie

---

II Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Rådet

| 24.6.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 161/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 161/6

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 24. oktober 2008

om indgåelse af en protokol mellem Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om kriterier og mekanismer for fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning indgivet i en medlemsstat eller i Schweiz

(2009/487/EF)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 63, stk. 1, litra a), sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum, og artikel 300, stk. 3, første afsnit,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, (1) og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 27. februar 2006 bemyndigede Rådet Kommissionen til på Fællesskabets vegne at indlede forhandlinger med Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om indgåelse af en protokol om Danmarks deltagelse i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om kriterier og mekanismer for fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylsansøgning indgivet i en medlemsstat eller i Schweiz (i det følgende benævnt »protokollen«). Disse forhandlinger er afsluttet. |
| --- | --- |

(1)

Den 27. februar 2006 bemyndigede Rådet Kommissionen til på Fællesskabets vegne at indlede forhandlinger med Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om indgåelse af en protokol om Danmarks deltagelse i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om kriterier og mekanismer for fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylsansøgning indgivet i en medlemsstat eller i Schweiz (i det følgende benævnt »protokollen«). Disse forhandlinger er afsluttet.

| (2) | I overensstemmelse med Rådets afgørelse af den 28. februar 2008, og med henblik på aftalens endelige indgåelse på et senere tidspunkt, blev denne protokol undertegnet på Det Europæiske Fællesskabs vegne den 28. februar 2008. |
| --- | --- |

(2)

I overensstemmelse med Rådets afgørelse af den 28. februar 2008, og med henblik på aftalens endelige indgåelse på et senere tidspunkt, blev denne protokol undertegnet på Det Europæiske Fællesskabs vegne den 28. februar 2008.

| (3) | Protokollen bør godkendes. |
| --- | --- |

(3)

Protokollen bør godkendes.

| (4) | Ikrafttrædelsen af protokollen for så vidt angår Schweiz er knyttet til iværksættelsen af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (2) og af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om kriterier og mekanismer for fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning indgivet i en medlemsstat eller i Schweiz (3). |
| --- | --- |

(4)

Ikrafttrædelsen af protokollen for så vidt angår Schweiz er knyttet til iværksættelsen af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (2) og af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om kriterier og mekanismer for fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning indgivet i en medlemsstat eller i Schweiz (3).

| (5) | Ikrafttrædelsen af protokollen for så vidt angår Liechtenstein er knyttet til iværksættelsen af protokollen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (i det følgende benævnt »protokollen om Liechtensteins associering i Schengenreglerne«) og af protokollen mellem Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om kriterier og mekanismer for fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning indgivet i en medlemsstat eller i Schweiz (i det følgende benævnt »protokollen om Liechtensteins associering i Dublinreglerne«). Deponeringen af godkendelsesinstrumentet for så vidt angår Liechtenstein bør derfor ikke finde sted, før Rådet har godkendt protokollen om Liechtensteins associering i Schengenreglerne og protokollen om Liechtensteins associering i Dublinreglerne. |
| --- | --- |

(5)

Ikrafttrædelsen af protokollen for så vidt angår Liechtenstein er knyttet til iværksættelsen af protokollen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (i det følgende benævnt »protokollen om Liechtensteins associering i Schengenreglerne«) og af protokollen mellem Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om kriterier og mekanismer for fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning indgivet i en medlemsstat eller i Schweiz (i det følgende benævnt »protokollen om Liechtensteins associering i Dublinreglerne«). Deponeringen af godkendelsesinstrumentet for så vidt angår Liechtenstein bør derfor ikke finde sted, før Rådet har godkendt protokollen om Liechtensteins associering i Schengenreglerne og protokollen om Liechtensteins associering i Dublinreglerne.

| (6) | Det Forenede Kongerige og Irland deltager i henhold til artikel 3 i protokollen om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, i vedtagelsen og anvendelsen af denne afgørelse. |
| --- | --- |

(6)

Det Forenede Kongerige og Irland deltager i henhold til artikel 3 i protokollen om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, i vedtagelsen og anvendelsen af denne afgørelse.

| (7) | I medfør af artikel 1 og 2 i protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark — |
| --- | --- |

(7)

I medfør af artikel 1 og 2 i protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Protokollen mellem Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om kriterier og mekanismer for fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning indgivet i en medlemsstat eller i Schweiz, godkendes på vegne af Det Europæiske Fællesskab.

Teksten til protokollen er knyttet til denne afgørelse.

Artikel 2

1.   Rådets formand bemyndiges herved til at udpege de(n) person(er), som på Fællesskabets vegne er beføjet til at deponere det godkendelsesinstrument, der er omhandlet i protokollens artikel 5, med henblik på at udtrykke Det Europæiske Fællesskabs samtykke i at blive bundet af protokollen i dets forbindelser med Schweiz.

2.   Rådets formand bemyndiges herved til at udpege de(n) person(er), som på Fællesskabets vegne er beføjet til at deponere det godkendelsesinstrument, der er omhandlet i protokollens artikel 5, med henblik på at udtrykke Det Europæiske Fællesskabs samtykke i at blive bundet af protokollen i dets forbindelser med Liechtenstein. Deponeringen af dette instrument finder ikke sted, før Rådet på vegne af Det Europæiske Fællesskab og på vegne af Den Europæiske Union har godkendt protokollen om Liechtensteins associering i Schengenreglerne og på vegne af Det Europæiske Fællesskab protokollen om Liechtensteins associering i Dublinreglerne.

Artikel 3

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Luxembourg, den 24. oktober 2008.

På Rådets vegne

M. ALLIOT-MARIE

Formand

---

(1)  Udtalelse af 8.7.2008 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

(2)  EUT L 53 af 27.2.2008, s. 52.

2

(3)  EUT L 53 af 27.2.2008, s. 5.

3

---

PROTOKOL

mellem Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om kriterier og mekanismer for fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylsansøgning indgivet i en medlemsstat eller i Schweiz

DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB (i det følgende benævnt »Fællesskabet«),

på den ene side,

og

DET SCHWEIZISKE FORBUND (i det følgende benævnt »Schweiz«)

og

FYRSTENDØMMET LIECHTENSTEIN (i det følgende benævnt »Liechtenstein«),

på den anden side,

i det følgende benævnt »de kontraherende parter« —

SOM ERINDRER OM, at protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, fastsætter, at ingen af foranstaltningerne i afsnit IV i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab er bindende for eller finder anvendelse i Danmark,

SOM HENVISER TIL bestemmelsen i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om kriterier og mekanismer for fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning indgivet i en medlemsstat eller i Schweiz (1) (i det følgende benævnt »aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Schweiz«), om muligheden for Kongeriget Danmark (idet følgende benævnt »Danmark«) om at anmode om at deltage i nævnte aftale,

SOM TAGER HENSYN TIL protokollen mellem Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Schweiz om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af denne aftale, jf. aftalens artikel 15,

SOM BEMÆRKER, at Danmark ved brev af 8. november 2004 anmodede om at deltage i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Schweiz,

SOM MINDER OM at i henhold til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Schweiz, som Fyrstendømmet Liechtenstein har tiltrådt, fastsættes betingelserne for en sådan deltagelse af de kontraherende parter med Danmarks samtykke i en protokol til aftalen,

SOM MENER, det var hensigtsmæssigt, at Danmark og Fællesskabet først indgik en aftale for bl.a. at afklare spørgsmål med hensyn til EF-Domstolens kompetence og koordineringen mellem Fællesskabet og Danmark for så vidt angår internationale aftaler,

SOM TAGER HENSYN TIL aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Danmark om kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning, der er indgivet i Danmark eller en anden EU-medlemsstat, og »Eurodac« til sammenligning af fingeraftryk med henblik på en effektiv anvendelse af Dublin-konventionen (2),

SOM MENER, at det derfor er nødvendigt at fastsætte betingelserne for Danmarks deltagelse i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Schweiz, som Liechtenstein har tiltrådt ved en protokol, og at det i særdeleshed er nødvendigt at fastsætte, hvilke rettigheder og forpligtelser der skal gælde mellem Schweiz, Liechtenstein og Danmark,

SOM BEMÆRKER, at denne protokols ikrafttræden afhænger af Danmarks samtykke i overensstemmelse med dets forfatningsmæssige krav —

ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:

Artikel 1

Kongeriget Danmark (i det følgende benævnt »Danmark«) deltager i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om kriterier og mekanismer for fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning indgivet i en medlemsstat eller i Schweiz (i det følgende benævnt »aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Schweiz«), som Fyrstendømmet Liechtenstein har tiltrådt ved en protokol til denne aftale (i det følgende benævnt »Liechtensteins protokol«) i overensstemmelse med aftalens artikel 15, på de betingelser, der fremgår af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Danmark om kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning, der er indgivet i Danmark eller en anden EU-medlemsstat, og »Eurodac« til sammenligning af fingeraftryk med henblik på en effektiv anvendelse af Dublin-konventionen (herefter kaldet »aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Danmark«) og denne protokol.

Artikel 2

1.   Bestemmelserne i Rådets forordning (EF) nr. 343/2003 af 18. februar 2003 om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning, der er indgivet af en tredjelandsstatsborger i en af medlemsstaterne (3) (»Dublin-forordningen«), der er knyttet som bilag til denne protokol og udgør en del heraf, samt de gennemførelsesbestemmelser, der er vedtaget i medfør af artikel 27, stk. 2, i »Dublin-forordningen«, finder efter international ret anvendelse på forbindelserne mellem Danmark på den ene side og Schweiz og Liechtenstein på den anden side.

2.   Bestemmelserne i Rådets forordning (EF) nr. 2725/2000 af 11. december 2000 om oprettelse af »Eurodac« til sammenligning af fingeraftryk med henblik på en effektiv anvendelse af Dublin-konventionen (4) (»Eurodac-forordningen«), der er knyttet som bilag til denne protokol og udgør en del heraf, samt de gennemførelsesbestemmelser, der er vedtaget i medfør af artikel 22 eller artikel 23, stk. 2, i »Eurodac-forordningen«, finder efter international ret anvendelse på forbindelserne mellem Danmark på den ene side og Schweiz og Liechtenstein på den anden side.

3.   Ændringer af de i stk. 1 og 2 nævnte retsakter, som Danmark har givet Kommissionen meddelelse om i overensstemmelse med artikel 3 i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Danmark, og som Schweiz og Liechtenstein har givet Kommissionen meddelelse om i overensstemmelse med artikel 4 i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Schweiz og artikel 5 i Liechtensteins protokol, finder efter international ret anvendelse på forbindelserne mellem Danmark på den ene side og Schweiz og Liechtenstein på den anden side.

4.   Gennemførelsesbestemmelser, der er vedtaget i medfør af artikel 27, stk. 2, i »Dublin-forordningen«, og gennemførelsesbestemmelser, der er vedtaget i medfør af artikel 22 eller artikel 23, stk. 2, i »Eurodac-forordningen«, og som Danmark meddeler Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Danmark, og som Schweiz og Liechtenstein meddeler Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Schweiz og artikel 5 i Liechtensteins protokol, finder efter international ret anvendelse på forbindelserne mellem Danmark på den ene side og Schweiz og Liechtenstein på den anden side.

Artikel 3

Schweiz og Liechtenstein har ret til at indgive processkrifter eller skriftlige bemærkninger til EF-Domstolen i tilfælde, hvor en dansk ret har forelagt den et præjudicielt spørgsmål i overensstemmelse med artikel 6, stk. 1, i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Danmark.

Artikel 4

1.   Hvis Schweiz eller Liechtenstein indgiver en klage vedrørende Danmarks anvendelse eller fortolkning af denne protokol, kan Schweiz eller Liechtenstein anmode om, at spørgsmålet formelt opføres som genstand for tvist på det blandede udvalgs dagsorden.

2.   Hvis Danmark indgiver en klage vedrørende Schweiz' eller Liechtensteins anvendelse eller fortolkning af denne protokol, kan Danmark anmode Kommissionen om formelt at opføre spørgsmålet som genstand for tvist på det blandede udvalgs dagsorden. Kommissionen opfører da spørgsmålet på dagsordenen.

3.   Det blandede udvalg har 90 dage fra datoen for vedtagelse af den dagsorden, hvor tvisten er opført, til at bilægge tvisten. Danmark har i den forbindelse ret til at fremkomme med bemærkninger til det blandede udvalg.

4.   Hvis det blandede udvalg bilægger en tvist på en sådan måde, at der kræves gennemførelsesbestemmelser i Danmark, meddeler Danmark parterne inden for perioden i stk. 3, om det gennemfører forliget eller ej.

Hvis Danmark meddeler, at landet ikke vil gennemføre forliget, finder stk. 5 anvendelse.

5.   Hvis tvisten ikke kan bilægges i det blandede udvalg inden for den i stk. 3 nævnte periode, gives der en yderligere frist på 90 dage til endelig bilæggelse af tvisten. Hvis det blandede udvalg ikke har truffet afgørelse ved udløbet af denne periode, anses protokollen for at være ophørt ved udløbet af den sidste dag i nævnte periode.

Artikel 5

Denne protokol skal ratificeres eller godkendes af de kontraherende parter.

Ratifikations- eller godkendelsesinstrumenterne deponeres hos Rådets generalsekretær, der fungerer som depositar.

Hvad angår Liechtenstein, træder protokollen i kraft den første dag i den anden måned efter Fællesskabets og Liechtensteins meddelelse om gennemførelsen af deres respektive procedurer.

Hvad angår Schweiz, træder protokollen i kraft den første dag i den anden måned efter Fællesskabets og Schweiz' meddelelse om gennemførelsen af deres respektive procedurer.

Denne protokols ikrafttræden i Fællesskabet og i Liechtenstein på den ene side og Fællesskabet og Schweiz på den anden side er desuden betinget af, at depositaren forinden har modtaget en note fra Danmark om, at landet godkender bestemmelserne i denne protokol og erklærer, at det vil anvende bestemmelserne i artikel 2 på sine gensidige forbindelser med Schweiz og Liechtenstein.

Artikel 6

Hver kontraherende part kan opsige denne protokol ved en skriftlig erklæring til depositaren. En sådan erklæring får virkning seks måneder efter dens indgivelse.

Protokollen ophører, hvis aftalen mellem Fællesskabet og Danmark bringes til ophør.

Protokollen ophører, hvis enten Fællesskabet eller både Schweiz og Liechtenstein har opsagt den.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunitá Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Image

Image

За Конфедерация Швейцария

Por la Confederación Suiza

Za Švýcarskou konfederaci

For Det Schweiziske Forbund

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

Για την Ελβετική Συνομοσπονδία

For the Swiss Confederation

Pour la Confédération suisse

Per la Confederazione svizzera

Šveices Konfederācijas vārdā

Šveicarijos Konfederacijos vardu

A Svájci Államszövetség részéről

Għall-Konfederazzjoni Żvizzera

Voor de Zwitserse Bondsstaat

W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej

Pela Confederação Suíça

Pentru Confederația Elvețiană

Za Švajčiarsku konfederáciu

Za Švicarsko konfederacijo

Sveitsin valaliiton puolesta

På Schweiziska edsförbundets vägnar

Image

За Княжество Лихтенщайн

Por el Principado de Liechtenstein

Za Lichtenštejnské knížectví

For Fyrstendømmet Liechtenstein

Für das Fürstentum Liechtenstein

Liechtensteini Vürstiriigi nimel

Για το Πριγκιπάτο του Λιχτενστάιν

For the Principality of Liechtenstein

Pour la Principauté de Liechtenstein

Per il Principato del Liechtenstein

Lihtenšteinas Firstistes vārdā

Lichtenšteino Kunigaikštystės vardu

A Liechtensteini Hercegség részéről

Għall-Prinċipat ta' Liechtenstein

Voor het Vorstendom Liechtenstein

W imieniu Księstwa Liechtensteinu

Pelo Principado do Liechtenstein

Pentru Principatul Liechtenstein

Za Lichtenštajnské kniežatstvo

Za Kneževino Lihtenštajn

Liechtensleinin ruhtinaskunnan puolesta

För Furstendömet Liechtenstein

Image

---

(1)  EUT L 53 af 27.2.2008, s. 5.

1

(2)  EUT L 66 af 8.3.2006, s. 38.

2

(3)  EFT L 50 af 25.2.2003, s. 1.

3

(4)  EFT L 316 af 15.12.2000, s. 1.

4

BILAG

RÅDETS FORORDNING (EF) nr. 343/2003 af 18. februar 2003 om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning, der er indgivet af en tredjelandsstatsborger i en af medlemsstaterne (EUT L 50 af 25.2.2003, s. 1).

RÅDETS FORORDNING (EF) nr. 2725/2000 af 11. december 2000 om oprettelse af »Eurodac« til sammenligning af fingeraftryk med henblik på en effektiv anvendelse af Dublin-konventionen (EFT L 316 af 15.12.2000, s. 1).

---

Kommissionen

| 24.6.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 161/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 161/13

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 11. juni 2009

om undertegnelse af et aftalememorandum mellem Europa-Kommissionen og Den Europæiske Organisation for Højenergifysik (CERN)

(EØS-relevant tekst)

(2009/488/EF, Euratom)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det Europæiske Fællesskab og Den Europæiske Organisation for Højenergifysik (CERN) underskrev den 10. oktober 1994 et administrativt arrangement. |
| --- | --- |

(1)

Det Europæiske Fællesskab og Den Europæiske Organisation for Højenergifysik (CERN) underskrev den 10. oktober 1994 et administrativt arrangement.

| (2) | Det er fremgået af forklarende diskussioner, at på baggrund af de seneste udviklinger i det europæiske forskningsrum (EFR) er det hensigtsmæssigt, at Kommissionen styrker og forbedrer samarbejdet med CERN. |
| --- | --- |

(2)

Det er fremgået af forklarende diskussioner, at på baggrund af de seneste udviklinger i det europæiske forskningsrum (EFR) er det hensigtsmæssigt, at Kommissionen styrker og forbedrer samarbejdet med CERN.

| (3) | Som følge heraf er der udarbejdet et nyt arrangement i form af et aftalememorandum, der omfatter spørgsmål som styrket samarbejde gennem fælles aktiviteter med henblik på at konsolidere og videreudvikle det europæiske forskningsrum og på at gennemføre og følge op på den europæiske strategi for partikelfysik samt med henblik på at afholde høringer og udveksle oplysninger omkring emner af fælles interesse, særlig vedrørende konsolidering og videreudvikling af det europæiske forskningsrum og den europæiske strategi for partikelfysik, herunder for sidstnævntes vedkommende vedrørende relaterede kontakter med tredjelande, der er medlemmer af CERN. |
| --- | --- |

(3)

Som følge heraf er der udarbejdet et nyt arrangement i form af et aftalememorandum, der omfatter spørgsmål som styrket samarbejde gennem fælles aktiviteter med henblik på at konsolidere og videreudvikle det europæiske forskningsrum og på at gennemføre og følge op på den europæiske strategi for partikelfysik samt med henblik på at afholde høringer og udveksle oplysninger omkring emner af fælles interesse, særlig vedrørende konsolidering og videreudvikling af det europæiske forskningsrum og den europæiske strategi for partikelfysik, herunder for sidstnævntes vedkommende vedrørende relaterede kontakter med tredjelande, der er medlemmer af CERN.

| (4) | Kommissionen har fået en fast ret til at deltage i CERN-Rådets møder om den europæiske strategi og til at udtale sig på disse møder, og den observatørstatus, som CERN-Rådet tildelte De Europæiske Fællesskaber i 1985, er opretholdt (1). |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen har fået en fast ret til at deltage i CERN-Rådets møder om den europæiske strategi og til at udtale sig på disse møder, og den observatørstatus, som CERN-Rådet tildelte De Europæiske Fællesskaber i 1985, er opretholdt (1).

| (5) | Der er ingen finansielle virkninger eller retlige forpligtelser forbundet med dette aftalememorandum — |
| --- | --- |

(5)

Der er ingen finansielle virkninger eller retlige forpligtelser forbundet med dette aftalememorandum —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Aftalememorandummet i bilaget mellem Europa-Kommissionen og Den Europæiske Organisation for Højenergifysik (CERN) godkendes. Det erstatter det administrative arrangement af 10. oktober 1994.

Artikel 2

Kommissæren for videnskab og forskning, Janez Potočnik, undertegner på Kommissionens vegne aftalememorandummet mellem Europa-Kommissionen og Den Europæiske Organisation for Højenergifysik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. juni 2009.

På Kommissionens vegne

Janez POTOČNIK

Medlem af Kommissionen

---

(1)  Afgørelse i CERN-Rådet den 27./28. juni 1985.

1

---

BILAG

AFTALEMEMORANDUM

mellem Europa-Kommissionen og Den Europæiske Organisation for Højenergifysik

Europa-Kommissionen, i det følgende benævnt »Kommissionen«, og Den Europæiske Organisation for Højenergifysik, en mellemstatslig organisation med sæde i Genève i Schweiz, i det følgende benævnt »CERN« (i det følgende benævnes begge disse »parterne«),

SOM TAGER FØLGENDE I BETRAGTNING

| — | traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, der fremmer samarbejde med tredjelande og internationale organisationer inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsprojekter, |
| --- | --- |

—

traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, der fremmer samarbejde med tredjelande og internationale organisationer inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsprojekter,

| — | konventionen om oprettelse af Den Europæiske Organisation for Højenergifysik, dateret den 1. juli 1953 og revideret den 18. januar 1971, i det følgende benævnt »konventionen«, og særlig denne konventions artikel II, der fastsætter, at samarbejdet mellem de europæiske stater, herunder samarbejde på internationalt plan, inden for forskning i partikelfysik — den gren af fysikken, der omhandler stoffernes grundlæggende byggesten og de kræfter, der påvirker disse — varetages af CERN, |
| --- | --- |

—

konventionen om oprettelse af Den Europæiske Organisation for Højenergifysik, dateret den 1. juli 1953 og revideret den 18. januar 1971, i det følgende benævnt »konventionen«, og særlig denne konventions artikel II, der fastsætter, at samarbejdet mellem de europæiske stater, herunder samarbejde på internationalt plan, inden for forskning i partikelfysik — den gren af fysikken, der omhandler stoffernes grundlæggende byggesten og de kræfter, der påvirker disse — varetages af CERN,

| — | Det Europæiske Fællesskabs rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration, |
| --- | --- |

—

Det Europæiske Fællesskabs rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration,

| — | grønbogen fra 2007 om nye perspektiver for det europæiske forskningsrum (EFR) (1), der opfordrer til større samarbejde og styrket partnerskab med mellemstatslige forskningsorganisationer som CERN (2), særlig vedrørende forskningsprogrammer, forskernes uddannelse og mobilitet, forskningsinfrastrukturer, intellektuel ejendomsret og internationalt samarbejde, |
| --- | --- |

—

grønbogen fra 2007 om nye perspektiver for det europæiske forskningsrum (EFR) (1), der opfordrer til større samarbejde og styrket partnerskab med mellemstatslige forskningsorganisationer som CERN (2), særlig vedrørende forskningsprogrammer, forskernes uddannelse og mobilitet, forskningsinfrastrukturer, intellektuel ejendomsret og internationalt samarbejde,

| — | den europæiske strategi for partikelfysik, der blev vedtaget enstemmigt den 14. juli 2006,






  — | ifølge hvilken CERN-Rådet (3) definerer, ajourfører og følger op på den europæiske forskningsstrategi både vedrørende acceleratorbaseret partikelfysik og ikke-acceleratorbaseret partikelfysik, og som omfatter CERN-medlemslandenes deltagelse i diskussioner med andre lande og regioner i verden bl.a. vedrørende forskningsinfrastrukturer til partikelfysik |
| --- | --- | --- |

—

den europæiske strategi for partikelfysik, der blev vedtaget enstemmigt den 14. juli 2006,

—

ifølge hvilken CERN-Rådet (3) definerer, ajourfører og følger op på den europæiske forskningsstrategi både vedrørende acceleratorbaseret partikelfysik og ikke-acceleratorbaseret partikelfysik, og som omfatter CERN-medlemslandenes deltagelse i diskussioner med andre lande og regioner i verden bl.a. vedrørende forskningsinfrastrukturer til partikelfysik

| — | der anerkender behovet for styrkede relationer mellem CERN og Den Europæiske Union i spørgsmål vedrørende førnævnte strategi |
| --- | --- |

—

der anerkender behovet for styrkede relationer mellem CERN og Den Europæiske Union i spørgsmål vedrørende førnævnte strategi

| — | de nye organisatoriske strukturer, der blev godkendt af CERN-Rådet i september 2007 og marts 2008 med henblik på fastlæggelse, ajourføring og opfølgning af den europæiske strategi (CERN/2732/rev og CERN/2779), og som omfatter CERN-Rådets specifikke møder om den europæiske strategi, |
| --- | --- |

—

de nye organisatoriske strukturer, der blev godkendt af CERN-Rådet i september 2007 og marts 2008 med henblik på fastlæggelse, ajourføring og opfølgning af den europæiske strategi (CERN/2732/rev og CERN/2779), og som omfatter CERN-Rådets specifikke møder om den europæiske strategi,

SOM ERKENDER

parternes gensidige ansvar på førnævnte område, der styrker parterne gensidigt,

HAR TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

| 1. | Parterne agter under behørig hensyntagen til deres respektive beføjelser at samarbejde om at konsolidere og videreudvikle det europæiske forskningsrum, særlig vedrørende forskningsprogrammer, forskernes uddannelse og mobilitet, forskningsinfrastrukturer, forvaltning af den intellektuelle ejendomsret og internationalt samarbejde. Med henblik herpå kan de foranstalte fælles aktiviteter. |
| --- | --- |

1.

Parterne agter under behørig hensyntagen til deres respektive beføjelser at samarbejde om at konsolidere og videreudvikle det europæiske forskningsrum, særlig vedrørende forskningsprogrammer, forskernes uddannelse og mobilitet, forskningsinfrastrukturer, forvaltning af den intellektuelle ejendomsret og internationalt samarbejde. Med henblik herpå kan de foranstalte fælles aktiviteter.

| 2. | Parterne agter under behørig hensyntagen til deres respektive beføjelser at samarbejde om følge op på og gennemføre den europæiske strategi for partikelfysik. Med henblik herpå kan de foranstalte fælles aktiviteter. |
| --- | --- |

2.

Parterne agter under behørig hensyntagen til deres respektive beføjelser at samarbejde om følge op på og gennemføre den europæiske strategi for partikelfysik. Med henblik herpå kan de foranstalte fælles aktiviteter.

| 3. | Parterne vil under behørig hensyntagen til deres respektive beføjelser, institutionelle opbygning og operationelle rammer efter behov informere og høre hinanden om spørgsmål, der er af fælles interesse, særlig i relation til konsolidering og videreudvikling af det europæiske forskningsrum og den europæiske strategi for partikelfysik, herunder for sidstnævntes vedkommende vedrørende relaterede kontakter med tredjelande, der er medlemmer af CERN. |
| --- | --- |

3.

Parterne vil under behørig hensyntagen til deres respektive beføjelser, institutionelle opbygning og operationelle rammer efter behov informere og høre hinanden om spørgsmål, der er af fælles interesse, særlig i relation til konsolidering og videreudvikling af det europæiske forskningsrum og den europæiske strategi for partikelfysik, herunder for sidstnævntes vedkommende vedrørende relaterede kontakter med tredjelande, der er medlemmer af CERN.

| 4. | CERN-Rådet tildeler i henhold til sine egne procedurer Kommissionen fast ret til at deltage i og udtale sig på CERN-Rådets europæiske strategimøder. |
| --- | --- |

4.

CERN-Rådet tildeler i henhold til sine egne procedurer Kommissionen fast ret til at deltage i og udtale sig på CERN-Rådets europæiske strategimøder.

| 5. | Den observatørstatus, som CERN-Rådet tildelte De Europæiske Fællesskaber i 1985, opretholdes (4). |
| --- | --- |

5.

Den observatørstatus, som CERN-Rådet tildelte De Europæiske Fællesskaber i 1985, opretholdes (4).

| 6. | Kommissionen tildeler i henhold til sine egne procedurer CERN ret til at foreslå kandidater til medlemskab af relevante ekspert- og rådgivningsorganer. Disse eksperter udpeges af Kommissionen efter dens egne regler og procedurer. |
| --- | --- |

6.

Kommissionen tildeler i henhold til sine egne procedurer CERN ret til at foreslå kandidater til medlemskab af relevante ekspert- og rådgivningsorganer. Disse eksperter udpeges af Kommissionen efter dens egne regler og procedurer.

| 7. | Parterne opretter kontaktpunkter og kommunikationsmekanismer med henblik på at opfylde de mål, der er fastsat i dette aftalememorandum. |
| --- | --- |

7.

Parterne opretter kontaktpunkter og kommunikationsmekanismer med henblik på at opfylde de mål, der er fastsat i dette aftalememorandum.

| 8. | Parterne mødes årligt for at vurdere de opnåede fremskridt og eventuelt diskutere yderligere skridt, der kan tages for at styrke det fælles samarbejde, herunder fælles aktiviteter, eller undersøge mulighederne for synergier. |
| --- | --- |

8.

Parterne mødes årligt for at vurdere de opnåede fremskridt og eventuelt diskutere yderligere skridt, der kan tages for at styrke det fælles samarbejde, herunder fælles aktiviteter, eller undersøge mulighederne for synergier.

| 9. | Parterne bestræber sig på at nå til enighed om spørgsmål vedrørende fortolkningen og gennemførelsen af dette aftalememorandum. |
| --- | --- |

9.

Parterne bestræber sig på at nå til enighed om spørgsmål vedrørende fortolkningen og gennemførelsen af dette aftalememorandum.

| 10. | Dette aftalememorandum erstatter det administrative arrangement af 10. oktober 1994. |
| --- | --- |

10.

Dette aftalememorandum erstatter det administrative arrangement af 10. oktober 1994.

Udfærdiget i to eksemplarer i Bruxelles, den 17. juni 2009.

For CERN

Torsten ÅKESSON

Formand for CERN-Rådet

Rolf-Dieter HEUER

Generaldirektør for CERN

For Europa-Kommissionen

Janez POTOČNIK

Medlem af Kommissionen

---

(1)  »Grønbogen om det europæiske forskningsrum« henviser til Kommissionens grønbog: »Grønbog — Nye perspektiver på det europæiske forskningsrum«, der blev vedtaget den 4. april 2007 (KOM(2007) 161 endelig).

1

(2)  Den 10. oktober 1994 blev der underskrevet en administrativ aftale mellem Kommissionen og CERN.

2

(3)  CERN-Rådet er CERN's besluttende organ, som fastlægger organisationens politik inden for videnskabelige, tekniske og administrative anliggender (konventionens artikel V).

3

(4)  Ved afgørelse af 27./28. juni 1985 tildelte CERN-Rådet De Europæiske Fællesskaber status som observatør i CERN-Rådet.

4

---

| 24.6.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 161/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 161/16

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 16. juni 2009

om fastlæggelse af Fællesskabets holdning vedrørende den afgørelse, der skal træffes af administrationsenhederne i henhold til aftalen mellem Amerikas Forenede Staters regering og Det Europæiske Fællesskab om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr, for så vidt angår revisionen af specifikationerne for computere i aftalens bilag C, del VIII

(EØS-relevant tekst)

(2009/489/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets afgørelse 2006/1005/EF af 18. december 2006 om indgåelse på Fællesskabets vegne af aftalen mellem regeringen for Amerikas Forenede Stater og Det Europæiske Fællesskab om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr (1), særlig artikel 4, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge aftalen skal Europa-Kommissionen sammen med De Forenede Staters Miljøstyrelse (Environmental Protection Agency — EPA) udvikle klasse II af specifikationerne for computere og dermed ændre bilag C til aftalen. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge aftalen skal Europa-Kommissionen sammen med De Forenede Staters Miljøstyrelse (Environmental Protection Agency — EPA) udvikle klasse II af specifikationerne for computere og dermed ændre bilag C til aftalen.

| (2) | Fællesskabets holdning vedrørende ændringen af specifikationerne skal fastlægges af Kommissionen. |
| --- | --- |

(2)

Fællesskabets holdning vedrørende ændringen af specifikationerne skal fastlægges af Kommissionen.

| (3) | Foranstaltningerne i denne afgørelse tager hensyn til udtalelsen afgivet af EF-rådet for ENERGY STAR-programmet, der er omhandlet i artikel 8 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 106/2008 af 15. januar 2008 om et fællesskabsprogram for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr (2). |
| --- | --- |

(3)

Foranstaltningerne i denne afgørelse tager hensyn til udtalelsen afgivet af EF-rådet for ENERGY STAR-programmet, der er omhandlet i artikel 8 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 106/2008 af 15. januar 2008 om et fællesskabsprogram for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr (2).

| (4) | Specifikationerne for computere i bilag C, del VIII, bør pr. 1. juli 2009 ophæves og erstattes af de specifikationer, der er knyttet som bilag til denne afgørelse — |
| --- | --- |

(4)

Specifikationerne for computere i bilag C, del VIII, bør pr. 1. juli 2009 ophæves og erstattes af de specifikationer, der er knyttet som bilag til denne afgørelse —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Eneste artikel

Vedlagte udkast til afgørelse danner grundlag for den holdning, som Det Europæiske Fællesskab skal indtage vedrørende administrationsenhedernes afgørelse i henhold til aftalen mellem Amerikas Forenede Staters regering og Det Europæiske Fællesskab om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr, for så vidt angår revisionen af specifikationerne af computere i aftalens bilag C, del VIII.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. juni 2009.

På Kommissionens vegne

Antonio TAJANI

Næstformand

---

(1)  EUT L 381 af 28.12.2006, s. 24.

1

(2)  EUT L 39 af 13.2.2008, s. 1.

2

---

BILAG

UDKAST TIL AFGØRELSE

af ...

truffet af administrationsenhederne i henhold til aftalen mellem Amerikas Forenede Staters regering og Det Europæiske Fællesskab om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr, for så vidt angår revisionen af specifikationerne for computere i aftalens bilag C, del VIII

ADMINISTRATIONSENHEDERNE HAR —

under henvisning til aftalen mellem regeringen for Amerikas Forenede Stater og Det Europæiske Fællesskab om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr, særlig artikel XII, og

ud fra følgende betragtning:

Klasse I af specifikationerne for computere i bilag C, del VIII, der har været i kraft siden den 20. juli 2007, bør ophæves og erstattes af specifikationer af klasse II —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Specifikationerne for computere i aftalens bilag C, del VIII, ophæves og erstattes af specifikationerne i bilaget til denne afgørelse med virkning fra den 1. juli 2009.

Denne afgørelse udfærdiges i to eksemplarer og underskrives af medformændene.

Undertegnet i Washington, den

(...)

På vegne af United States Environmental Protection Agency

Undertegnet i Bruxelles, den

(...)

På vegne af Det Europæiske Fællesskab

BILAG

BILAG C, DEL VIII, TIL AFTALEN

VIII.   COMPUTERSPECIFIKATIONER

1.   DEFINITIONER

A.   Computer: En anordning, der udfører logiske operationer og behandler data. En computer består som minimum af: 1) en centralenhed (CPU), der udfører operationer, 2) anordninger til brugerinput, såsom tastatur, mus, digitizer eller spilleenhed og 3) en skærm til visning af output. I forbindelse med denne specifikation omfatter computere såvel stationære som bærbare enheder, herunder desktopcomputere, integrerede desktopcomputere, bærbare computere, hjemmeservere, tynde klienter og arbejdsstationer. Selv om computerne skal kunne anvendes med inputenheder og skærme som nævnt under 2) og 3), er det ikke nødvendigt, at sådanne enheder medfølger ved leveringen for at overholde denne definition.

Komponenter

B.   Skærm: En skærm og den tilhørende elektronik, der er indkapslet i ét kabinet eller i computerens kabinet (f.eks. en bærbar computer eller en integreret desktopcomputer), og som kan anvendes til visning af output fra en computer ved hjælp af et eller flere input, som f.eks. VGA, DVI, Display Port og/eller IEEE 1394. Som eksempler på skærmteknologi kan nævnes katodestrålerør (CRT) og flydende krystalpaneler (LCD).

C.   Diskret grafikprocessor (GPU): En grafikprocessor med en grænseflade til lokalhukommelsesstyring og lokal grafikspecifik hukommelse.

D.   Ekstern strømforsyning: En komponent, der er monteret i en særskilt fysisk indkapslet enhed uden for computerens kabinet, og som skal omforme vekselspænding (AC) fra elnettet til en eller flere lavere jævnspændinger (DC) til drift af computeren. En ekstern strømforsyning skal tilsluttes computeren med en aftagelig eller fast monteret elektrisk han-/huntilslutning, kabel, ledning eller anden forbindelse.

E.   Indbygget strømforsyning: En komponent, der er monteret i computerens kabinet, og som skal omforme vekselspænding (AC) fra elnettet til en eller flere lavere jævnspændinger (DC) til drift af computerens komponenter. I forbindelse med denne specifikation skal en indbygget strømforsyning være monteret i computerens kabinet, men adskilt fra computerens hovedkort. Strømforsyningen skal tilsluttes elnettet ved hjælp af et enkelt kabel uden mellemliggende kredsløb mellem strømforsyningen og elnettet. Desuden skal samtlige strømforsyningsforbindelser fra strømforsyningen til computerens komponenter, med undtagelse af en jævnstrømsforbindelse til en integreret desktopcomputers skærm, befinde sig inde i computerens kabinet (dvs. der må ikke være eksterne kabler mellem strømforsyningen og computeren eller dens enkelte dele). Indbyggede DC-DC-omformere, der bruges til at omsætte en enkelt jævnspænding fra en ekstern strømforsyning til flere forskellige spændinger, der anvendes i computeren, regnes ikke for at være indbyggede strømforsyninger.

Computertyper

F.   Desktopcomputer: En computer, hvor hovedenheden er beregnet til at være fast placeret et sted, ofte på et bord eller på gulvet. Desktopcomputere er ikke konstrueret til at være bærbare, og anvendes med ekstern skærm, tastatur og mus. Desktopcomputere er konstrueret til en lang række hjemme- og kontoranvendelser.

G.   Hjemmeserver: En computer, der som regel anvender desktopkomponenter i et desktopkabinet, men som først og fremmest er konstrueret til at være vært for andre computere. For at kunne regnes for at være en hjemmeserver skal en computer:

H.   Integreret desktopcomputer: Et desktopsystem, hvor computeren og skærmen fungerer som en samlet enhed, der tilsluttes vekselspænding med et enkelt kabel. Der findes to former for integrerede desktopcomputere: 1) Systemer, hvor computeren og skærmen er sammenbygget til en enkelt enhed, eller 2) et system, der fremstår som et enkelt system, hvor skærmen er for sig, men forbundet til selve computeren med et strømforsyningskabel til jævnspænding, og både computeren og skærmen drives af en enkelt strømforsyning. Som en underkategori af desktopcomputere er integrerede desktopcomputere typisk konstrueret til at fungere på samme måde som desktopsystemer.

I.   Tynd klient: En computer med uafhængig strømforsyning, som har brug for adgang til fjernressourcer for at kunne udføre primære funktioner. De vigtigste databehandlingsopgaver (f.eks. programudførelse, datalagring, interaktion med andre internetressourcer osv.) foregår ved hjælp af fjernressourcerne. Tynde klienter, der er omfattet af denne specifikation, er begrænset til enheder, som ikke har indbyggede roterende databærere. Hovedenheden i den tynde klient, der er omfattet af denne specifikation, skal være konstrueret til at være permanent placeret på et sted (f.eks. på et bord) og ikke til at være bærbar.

J.   Bærbar computer: En computer, der er specielt konstrueret til at være bærbar og kunne fungere i længere tid uden direkte tilslutning til en vekselspændingskilde. Bærbare computere skal have en indbygget skærm og kunne fungere ved hjælp af et indbygget batteri eller en anden bærbar spændingskilde. Desuden anvender de fleste bærbare computere en ekstern strømforsyning og indbygget tastatur og pegeredskab. Bærbare computere er typisk konstrueret til at fungere på samme måde som desktopsystemer, herunder anvende software med nogenlunde samme funktioner som software til desktopsystemer. I forbindelse med denne specifikation anses dockingstationer for at være tilbehør, og er derfor ikke omfattet af de energieffektivitetskrav til bærbare computere, der er omhandlet i afsnit 3. Tablet-pc’er, som kan have berøringsfølsomme skærme sammen med eller i stedet for andre inputenheder, anses i forbindelse med disse specifikationer for at være bærbare computere.

K.   Arbejdsstation: En højperformant enkeltbrugercomputer, som typisk anvendes til grafik, CAD, softwareudvikling og finansielle og videnskabelige anvendelser, herunder opgaver, som kræver stor regnekraft. I forbindelse med denne specifikation skal en computer for at kunne betegnes som arbejdsstation:

En arbejdsstation skal desuden have tre af følgende seks valgfrie egenskaber:

Driftstilstande

L.   Slukket tilstand: Energiforbruget ved den mest energibesparende tilstand, som brugeren ikke kan slå fra (få indflydelse på), og som vil vare ved på ubestemt tid, når et apparat er tilsluttet elnettet og anvendes i overensstemmelse med producentens anvisninger. For systemer, hvor ACPI-standarder gælder, svarer slukket tilstand til ACPI-systemets niveau S5.

M.   Dvaletilstand: En energibesparende tilstand, som computeren automatisk kan gå over til efter en periode uden aktivitet eller ved manuelt valg. En computer med dvalefunktion kan hurtigt aktiveres med netværksforbindelser eller enheder koblet til brugergrænsefladen med en reaktionstid på højst 5 sekunder fra begyndelsen af aktiveringsbegivenheden til computeren er fuldt brugbar inklusive skærmbillede. For systemer, hvor ACPI-standarder gælder, svarer dvaletilstand oftest til ACPI-systemets niveau S3 (suspend to RAM).

N.   Tomgang: Den tilstand, hvor operativsystemet og anden software er indlæst, der er oprettet en brugerprofil, maskinen ikke er i dvale og aktiviteten er begrænset til de grundlæggende applikationer, som systemet starter som standard.

O.   Aktiv tilstand: En tilstand, hvor computeren udfører arbejde som reaktion på a) forudgående eller samtidige brugerinput, eller b) forudgående eller samtidige instruktioner via et netværk. Tilstanden omfatter aktiv databehandling, hentning af data fra lager, hukommelse og mellemlagringshukommelse (cache), og den omfatter også tomgang, hvor der ventes på yderligere brugerinput, eller inden der skiftes til en energibesparende tilstand.

P.   Typisk elforbrug (TEC): En metode til afprøvning og sammenligning af computeres energipræstation, hvorved der fokuseres på et produkts typiske elforbrug i normal drift i en repræsentativ periode. For desktopcomputere og bærbare computere er det centrale kriterium for fremgangsmåden vedrørende TEC det typiske årlige elforbrug målt i kilowatttimer (kWh), idet der anvendes målinger af det gennemsnitlige effektforbrug for driftstilstande vægtet i henhold til antaget typisk anvendelsesmodel (driftscyklus). For arbejdsstationer bygger kravene på en TEC-effektværdi, der beregnes ud fra effektforbruget i driftstilstande, maksimal effekt og en antaget driftscyklus.

Netværk og styring af strømforbrug

Q.   Netværksinterface: Komponenter (hardware og software), hvis primære funktion er at sætte computeren i stand til at kommunikere ved hjælp af en eller flere netværksteknologier. Eksempler på netværksinterfaces er IEEE 802.3 (Ethernet) og IEEE 802.11 (Wi-Fi).

R.   Aktiveringshændelse: En brugerudført, programmeret eller ekstern hændelse eller påvirkning, der får computeren til at skifte fra dvaletilstand eller slukket tilstand til aktiv driftsklar tilstand. Aktiveringshændelser kan omfatte følgende (listen er ikke udtømmende): aktivering af mus, tastatur eller andre brugerinput, realtidshændelser, tryk på en knap på selve computeren og, når der er tale om eksterne hændelser, påvirkning fra fjernstyring, netværk, modem osv.

S.   Wake On LAN (WOL): En funktion, der gør det muligt at aktivere en computer fra dvaletilstand eller slukket tilstand ved hjælp af et netværkssignal via Ethernet.

T.   Fuld netværksforbindelse: Computerens evne til at bibeholde sin netværkspræsens i dvaletilstand og til intelligent opvågnen, når der er brug for yderligere databehandling (herunder også databehandling fra tid til anden for at bibeholde netværkspræsensen). Bibeholdelse af netværkspræsensen kan omfatte oprettelse og/eller forsvar af en tildelt grænseflade eller netværksadresse, besvarelse af anmodninger fra andre netværksknudepunkter eller vedligehold af bestående netværksforbindelser, alt sammen i dvaletilstand. På denne måde bibeholdes computerens præsens, dens netværkstjenester og -applikationer, også selv om computeren er i dvaletilstand. Set fra netværkets synspunkt svarer en computer i dvaletilstand med fuld netværksforbindelse funktionelt til en computer i tomgang for så vidt angår fælles applikationer og brugsmodeller. Fuld netværksforbindelse i dvale er ikke begrænset til et bestemt sæt protokoller; det kan også omfatte applikationer, der er installeret efter den oprindelige installation.

Markedsføring og leveringskanaler

U.   Virksomhedskanaler: Salgskanaler, som normalt anvendes af store og mellemstore virksomheder, myndigheder, uddannelsesinstitutioner og andre organisationer, som køber computere til brug i administrerede klient/server-miljøer.

V.   Modelnummer: Et unikt markedsføringsnavn for en bestemt hardware/software-konfiguration (dvs. operativsystem, typer eller processorer, hukommelse, GPU, osv.), som enten er fastlagt på forhånd, eller en konfiguration, som vælges af kunden.

W.   Modelnavn: Et navn, som omfatter en henvisning til nummeret på pc-modelfamilien, en kort beskrivelse af produktet eller varemærkehenvisninger.

X.   Produktfamilie: Overordnet beskrivelse, som henviser til en gruppe computere, der typisk har en fælles kabinet/bundkort-kombination, som giver mulighed for flere hundrede forskellige hardware/software-konfigurationer.

2.   PRODUKTKRAV

En computer skal opfylde definitionen på en computer og en af produkttypedefinitionerne i afsnit 1 for at kunne blive ENERGY STAR-godkendt. Nedenstående tabel indeholder en liste over computertyper, der opfylder (og ikke opfylder) kravene til ENERGY STAR.

| Produkter, der er omfattet af version 5.0 af produktspecifikationerne | Produkter, der ikke er omfattet af version 5.0 af produktspecifikationerne |
| --- | --- |
| — | Desktopcomputere |

Produkter, der er omfattet af version 5.0 af produktspecifikationerne

Produkter, der ikke er omfattet af version 5.0 af produktspecifikationerne

—

Desktopcomputere

| — | Integrerede desktopcomputere |
| --- | --- |

—

Integrerede desktopcomputere

| — | Bærbare computere |
| --- | --- |

—

Bærbare computere

| — | Arbejdsstationer |
| --- | --- |

—

Arbejdsstationer

| — | Hjemmeservere |
| --- | --- |

—

Hjemmeservere

| — | Tynde klienter |
| --- | --- |

—

Tynde klienter

| — | Computerservere (jf. version 1.0 af specifikationerne for computerservere) |
| --- | --- |

—

Computerservere (jf. version 1.0 af specifikationerne for computerservere)

| — | Håndholdte, PDA’er og Smartphones |
| --- | --- |

—

Håndholdte, PDA’er og Smartphones

3.   ENERGIEFFEKTIVITETS- OG STRØMSTYRINGSKRITERIER

Computere skal opfylde nedenstående kriterier for at få tildelt ENERGY STAR. Gennemførelsesdatoen for version 5.0 er anført i denne specifikations afsnit 5.

A.   Krav til strømforsyningers virkningsgrad

Kravene gælder for alle produktkategorier omfattet af ENERGY STAR-specifikationen for computere:

| a) | Computere med indbygget strømforsyning: En virkningsgrad på mindst 85 % ved 50 % af den nominelle udgangseffekt, mindst 82 % ved 20 % og 100 % af den nominelle udgangseffekt og en effektfaktor ≥ 0,9 ved 100 % af den nominelle udgangseffekt. |
| --- | --- |

a)

Computere med indbygget strømforsyning: En virkningsgrad på mindst 85 % ved 50 % af den nominelle udgangseffekt, mindst 82 % ved 20 % og 100 % af den nominelle udgangseffekt og en effektfaktor ≥ 0,9 ved 100 % af den nominelle udgangseffekt.

| b) | Computere med ekstern strømforsyning: Eksterne strømforsyninger, som sælges sammen med ENERGY STAR-godkendte computere, skal opfylde kriterierne for tildeling af ENERGY STAReller overholde kravene til virkningsgrad i ubelastet og i aktiv tilstand i ENERGY STAR-programmet vedrørende eksterne enkeltspændingsstrømforsyninger (AC-AC og AC-DC) version 2.0. ENERGY STAR-specifikationen og listen over produkter, der overholder kravene, findes på www.energystar.gov/powersupplies. Bemærk: Dette krav til ydelsen gælder også for eksterne flerspændingsstrømforsyninger, der er afprøvet efter prøvningsmetoden for indbyggede strømforsyninger, jf. nedenstående afsnit 4. |
| --- | --- |

b)

Computere med ekstern strømforsyning: Eksterne strømforsyninger, som sælges sammen med ENERGY STAR-godkendte computere, skal opfylde kriterierne for tildeling af ENERGY STAReller overholde kravene til virkningsgrad i ubelastet og i aktiv tilstand i ENERGY STAR-programmet vedrørende eksterne enkeltspændingsstrømforsyninger (AC-AC og AC-DC) version 2.0. ENERGY STAR-specifikationen og listen over produkter, der overholder kravene, findes på www.energystar.gov/powersupplies. Bemærk: Dette krav til ydelsen gælder også for eksterne flerspændingsstrømforsyninger, der er afprøvet efter prøvningsmetoden for indbyggede strømforsyninger, jf. nedenstående afsnit 4.

B.   Effektivitets- og præstationskrav

1.   Niveauer for desktopcomputere, integrerede desktopcomputere og bærbare computere

Desktopkategorier for så vidt angår TEC-kriterier

Med henblik på konstatering af TEC-niveauerne skal desktopcomputere og integrerede desktopcomputere opfylde kravene under kategori A, B, C eller D som defineret nedenfor:

| a) | Kategori A: Alle desktopcomputere, der ikke overholder definitionen af nedenstående kategori B, kategori C eller kategori D, behandles under kategori A med hensyn til tildeling af ENERGY STAR. |
| --- | --- |

a)

Kategori A: Alle desktopcomputere, der ikke overholder definitionen af nedenstående kategori B, kategori C eller kategori D, behandles under kategori A med hensyn til tildeling af ENERGY STAR.

| b) | Kategori B: Desktopcomputere skal for at opnå tildeling under kategori B have:






  — | to fysiske kerner, og |
| --- | --- | --- |

b)

Kategori B: Desktopcomputere skal for at opnå tildeling under kategori B have:

—

to fysiske kerner, og

| — | 2 GB systemhukommelse. |
| --- | --- |

—

2 GB systemhukommelse.

| c) | Kategori C: Desktopcomputere skal for at opnå tildeling under kategori C have:






  — | flere end to fysiske kerner. |
| --- | --- | --- |

c)

Kategori C: Desktopcomputere skal for at opnå tildeling under kategori C have:

—

flere end to fysiske kerner.

I tillæg til ovennævnte krav skal modeller, der kan opnå tildeling under kategori C, være konfigureret med mindst en af følgende to egenskaber:

| — | mindst 2 GB systemhukommelse, og/eller |
| --- | --- |

—

mindst 2 GB systemhukommelse, og/eller

| — | en diskret GPU. |
| --- | --- |

—

en diskret GPU.

| d) | Kategori D: Desktopcomputere skal for at opnå tildeling under kategori D have:






  — | mindst fire fysiske kerner. |
| --- | --- | --- |

d)

Kategori D: Desktopcomputere skal for at opnå tildeling under kategori D have:

—

mindst fire fysiske kerner.

I tillæg til ovennævnte krav skal modeller, der kan opnå tildeling under kategori D, være konfigureret med mindst en af følgende to egenskaber:

| — | mindst 4 GB systemhukommelse, og/eller |
| --- | --- |

—

mindst 4 GB systemhukommelse, og/eller

| — | en diskret GPU med en sidemellemlagringshukommelse (frame buffer) med en bredde på mindst 128-bit. |
| --- | --- |

—

en diskret GPU med en sidemellemlagringshukommelse (frame buffer) med en bredde på mindst 128-bit.

Kategorier for bærbare computere for så vidt angår TEC-kriterier

Med henblik på konstatering af TEC-niveauerne skal bærbare computere opfylde kravene under kategori A, B eller C som defineret nedenfor:

| a) | Kategori A: Alle bærbare computere, der ikke overholder definitionen af nedenstående kategori B eller kategori C nedenfor, behandles under kategori A med hensyn til tildeling af ENERGY STAR. |
| --- | --- |

a)

Kategori A: Alle bærbare computere, der ikke overholder definitionen af nedenstående kategori B eller kategori C nedenfor, behandles under kategori A med hensyn til tildeling af ENERGY STAR.

| b) | Kategori B: Bærbare computere skal for at opnå tildeling under kategori B have:






  — | en diskret GPU. |
| --- | --- | --- |

b)

Kategori B: Bærbare computere skal for at opnå tildeling under kategori B have:

—

en diskret GPU.

| c) | Kategori C: Bærbare computere skal for at opnå tildeling under kategori C have:






  — | 2 eller flere fysiske kerner |
| --- | --- | --- |

c)

Kategori C: Bærbare computere skal for at opnå tildeling under kategori C have:

—

2 eller flere fysiske kerner

| — | 2 GB eller mere systemhukommelse, og |
| --- | --- |

—

2 GB eller mere systemhukommelse, og

| — | en diskret GPU med en sidemellemlagringshukommelse (frame buffer) med en bredde på mindst 128-bit. |
| --- | --- |

—

en diskret GPU med en sidemellemlagringshukommelse (frame buffer) med en bredde på mindst 128-bit.

TEC (kategorier for desktopcomputere og bærbare computere)

De efterfølgende tabeller indeholder kravene til TEC-niveauer i forbindelse med 5.0-specifikationen. Tabel 1 indeholder TEC-kravene for version 5.0, medens tabel 2 giver vægtningen for hver tilstand og produkttype. TEC beregnes efter følgende formel:

ETEC = (8 760/1 000) · (Poff · Toff + Psleep · Tsleep + Pidle · Tidle),

hvor alle Px-værdier er effektværdier i watt, alle Tx-værdier er tid i procent af et år, og TEC-værdien ETEC er i kWh og står for det årlige elforbrug på grundlag af tilstandsvægtningerne i tabel 2.

Tabel 1

ETEC-krav — desktopcomputere og bærbare computere

| | Desktopcomputere og integrerede desktopcomputere
  (kWh) | Bærbare computere
  (kWh) |
| --- | --- | --- |
| TEC | Kategori A: ≤ 148,0
  Kategori B: ≤ 175,0
  Kategori C: ≤ 209,0
  Kategori D: ≤ 234,0 | Kategori A: ≤ 40,0
  Kategori B: ≤ 53,0
  Kategori C: ≤ 88,5 |
| Funktionsbetingede justeringer |
| Hukommelse | 1 kWh (pr. GB over basishukommelsen)

  Basishukommelse:

  Kategori A, B og C:
  2 GB
  Kategori D:
  4 GB | 0,4 kWh (pr. GB over 4) |
| Premium Graphics (for diskrete GPU’er med bestemte frame buffer-bredder) | Kategori A og B:
  35 kWh (frame buffer-bredde ≤ 128-bit)
  50 kWh (frame buffer-bredde > 128-bit)
  Kategori C og D:
  50 kWh (frame buffer-bredde > 128-bit) | Kategori B:
  3 kWh (frame buffer-bredde > 64-bit) |
| Yderligere intern lagerkapacitet | 25 kWh | 3 kWh |

Desktopcomputere og integrerede desktopcomputere

(kWh)

Bærbare computere

(kWh)

TEC

Kategori A: ≤ 148,0

Kategori B: ≤ 175,0

Kategori C: ≤ 209,0

Kategori D: ≤ 234,0

Kategori A: ≤ 40,0

Kategori B: ≤ 53,0

Kategori C: ≤ 88,5

Funktionsbetingede justeringer

Hukommelse

1 kWh (pr. GB over basishukommelsen)

Basishukommelse:

Kategori A, B og C:

2 GB

Kategori D:

4 GB

0,4 kWh (pr. GB over 4)

Premium Graphics (for diskrete GPU’er med bestemte frame buffer-bredder)

Kategori A og B:

35 kWh (frame buffer-bredde ≤ 128-bit)

50 kWh (frame buffer-bredde > 128-bit)

Kategori C og D:

50 kWh (frame buffer-bredde > 128-bit)

Kategori B:

3 kWh (frame buffer-bredde > 64-bit)

Yderligere intern lagerkapacitet

25 kWh

3 kWh

Tabel 2

Vægtning af driftstilstand — desktopcomputere og bærbare computere

| (%) |
| --- |
| | Desktopcomputere | Bærbare computere |
| | Konventionel | Proxy (1) | Konventionel | Proxy (1) |
| Toff | 55 | 40 | 60 | 45 |
| Tsleep | 5 | 30 | 10 | 30 |
| Tidle | 40 | 30 | 30 | 25 |

(%)

Desktopcomputere

Bærbare computere

Konventionel

Proxy (1)

Konventionel

Proxy (1)

Toff

55

40

60

45

Tsleep

5

30

10

30

Tidle

40

30

30

25

2.   Niveauer for arbejdsstationer

PTEC (produktkategori for arbejdsstationer)

De efterfølgende tabeller indeholder kravene til PTEC-niveauer i forbindelse med 5.0-specifikationen. Tabel 3 indeholder PTEC-kravene for version 5.0, medens tabel 4 giver vægtningen for hver tilstand. PTEC beregnes efter følgende formel:

PTEC = 0,35 · Poff + 0,10 · Psleep + 0,55 · Pidle

hvor alle Px er effektværdier i Watt.

Tabel 3

PTEC-krav — arbejdsstationer

PTEC ≤ 0,28 · [Pmax + (# HDD · 5)]

Tabel 4

Vægtning af driftstilstand — arbejdsstationer

| (%) |
| --- |
| Toff | 35 |
| Tsleep | 10 |
| Tidle | 55 |
| Bemærk: Vægtninger er medtaget i ovenstående PTEC-formel. |

(%)

Toff

35

Tsleep

10

Tidle

55

Bemærk: Vægtninger er medtaget i ovenstående PTEC-formel.

Flere grafikenheder (arbejdsstationer)

Arbejdsstationer, som opfylder ENERGY STAR-kravene med en enkelt grafikenhed kan også godkendes til en konfiguration med flere grafikenheder, hvis den ekstra hardwarekonfiguration er identisk bortset fra den eller de ekstra grafikenheder. Brugen af flere grafikenheder omfatter, men er ikke begrænset til, drift af flere skærme og seriekobling med henblik på højperformante multi-GPU-konfigurationer (f.eks. ATI Crossfire, NVIDIA SLI). I sådanne tilfælde og indtil SPECviewperf® understøtter flere grafiktråde, kan producenterne fremsende prøvningsdata for arbejdsstationen med en enkelt grafikenhed for begge konfigurationer uden genprøvning af systemet.

3.   Niveauer for hjemmeservere

Med henblik på bestemmelse af tomgangsniveauer skal hjemmeservere opfylde kravene under kategori A eller B som defineret nedenfor:

| a) | Kategori A: Alle hjemmeservere, der ikke overholder definitionen af nedenstående kategori B, behandles under kategori A med hensyn til tildeling af ENERGY STAR. |
| --- | --- |

a)

Kategori A: Alle hjemmeservere, der ikke overholder definitionen af nedenstående kategori B, behandles under kategori A med hensyn til tildeling af ENERGY STAR.

| b) | Kategori B: Hjemmeservere skal for at opnå tildeling under kategori B have:






  — | en eller flere processorer med mere end 1 fysisk kerne eller mere end 1 diskret processor, og |
| --- | --- | --- |

b)

Kategori B: Hjemmeservere skal for at opnå tildeling under kategori B have:

—

en eller flere processorer med mere end 1 fysisk kerne eller mere end 1 diskret processor, og

| — | mindst 1 GB systemhukommelse. |
| --- | --- |

—

mindst 1 GB systemhukommelse.

Tabel 6

Effektivitetskrav til hjemmeservere

| Krav til hjemmeserveres effektforbrug i driftstilstande |
| --- |
| Slukket tilstand: ≤ 2,0 W
  Tomgang:
  Kategori A: ≤ 50,0 W
  Kategori B: ≤ 65,0 W |
| Funktion | Tilladt merforbrug |
| Wake On LAN (WOL)
  (Gælder kun ved WOL aktiveret ved levering) | + 0,7 W for slukket tilstand |

Krav til hjemmeserveres effektforbrug i driftstilstande

Slukket tilstand: ≤ 2,0 W

Tomgang:

Kategori A: ≤ 50,0 W

Kategori B: ≤ 65,0 W

Funktion

Tilladt merforbrug

Wake On LAN (WOL)

(Gælder kun ved WOL aktiveret ved levering)

- 0,7 W for slukket tilstand

4.   Niveauer for tynde klienter

Kategorier af tynde klienter for så vidt angår tomgangskriterier: Med henblik på bestemmelse af tomgangsniveauer skal tynde klienter opfylde kravene under kategori A eller B som defineret nedenfor:

| a) | Kategori A: Alle tynde klienter, der ikke overholder definitionen af nedenstående kategori B, behandles under kategori A med hensyn til tildeling af ENERGY STAR. |
| --- | --- |

a)

Kategori A: Alle tynde klienter, der ikke overholder definitionen af nedenstående kategori B, behandles under kategori A med hensyn til tildeling af ENERGY STAR.

| b) | Kategori B: Tynde klienter skal for at opnå tildeling under kategori B:






  — | understøtte lokal multimedia encode/decode. |
| --- | --- | --- |

b)

Kategori B: Tynde klienter skal for at opnå tildeling under kategori B:

—

understøtte lokal multimedia encode/decode.

Tabel 7

Krav til tynde klienters effektivitet

| Krav til tynde klienters effektivitet |
| --- |
| Slukket tilstand: ≤ 2 W
  Dvaletilstand (hvis relevant) ≤ 2 W
  Tomgang:
  Kategori A: ≤ 12,0 W
  Kategori B: ≤ 15,0 W |
| Funktion | Tilladt merforbrug |
| Tilladt merforbrug
  (Gælder kun ved WOL aktiveret ved levering) | + 0,7 W for dvaletilstand
  - 0,7 W for slukket tilstand |

Krav til tynde klienters effektivitet

Slukket tilstand: ≤ 2 W

Dvaletilstand (hvis relevant) ≤ 2 W

Tomgang:

Kategori A: ≤ 12,0 W

Kategori B: ≤ 15,0 W

Funktion

Tilladt merforbrug

Tilladt merforbrug

(Gælder kun ved WOL aktiveret ved levering)

- 0,7 W for dvaletilstand

- 0,7 W for slukket tilstand

C.   Strømstyringskrav

Produkterne skal opfylde de strømstyringskrav, der er anført i tabel 8, og være afprøvet som leveret.

Tabel 8

Strømstyringskrav

| Specifikationskrav | | Gælder for |
| --- | --- | --- |
| Krav ved leveringen |
| Dvaletilstand | Leveres med dvalefunktion indstillet til aktivering efter 30 minutter uden brugeraktivitet. Computere skal nedsætte hastigheden på aktive 1 Gb/s-Ethernetnetværksforbindelser, når de skifter til dvaletilstand eller slukket tilstand. | Desktopcomputere | |
| Integrerede desktopcomputere | |
| Bærbare computere | |
| Arbejdsstationer | |
| | |
| Hjemmeservere | |
| Tynde klienter | |
| Dvaletilstand for skærm | Leveres med skærmens dvalefunktion indstillet til aktivering efter 15 minutter uden brugeraktivitet. | Desktopcomputere | |
| Integrerede desktopcomputere | |
| Bærbare computere | |
| Arbejdsstationer | |
| | |
| Hjemmeservere (hvis der er en skærm) | |
| Tynde klienter | |
| Netværkskrav til strømstyring |
| Wake On LAN (WOL) | Computere med Ethernettilslutning skal kunne aktivere og deaktivere WOL i forbindelse med dvaletilstand. | Desktopcomputere | |
| Integrerede desktopcomputere | |
| Bærbare computere | |
| Arbejdsstationer | |
| | |
| Hjemmeservere | |
| Tynde klienter (gælder kun, hvis softwareopdateringer fra det centralt administrerede netværk gennemføres, medens enheden er i dvale eller slukket. Tynde klienter, hvis standardindstillinger for opdateringer af klientsoftwaren ikke kræver programsætning i perioder i slukket tilstand, er undtaget fra dette krav.) | |
| Gælder kun for computere, der leveres via virksomhedskanaler:
  Computere med Ethernettilslutning skal opfylde et af følgende kriterier:






  — | de skal leveres med Wake On LAN (WOL) fra dvaletilstand aktiveret, når de kører på vekselstrøm (dvs. det er tilladt, at bærbare computere automatisk deaktiverer WOL, når de drives af deres egen spændingskilde), eller |

Specifikationskrav

Gælder for

Krav ved leveringen

Dvaletilstand

Leveres med dvalefunktion indstillet til aktivering efter 30 minutter uden brugeraktivitet. Computere skal nedsætte hastigheden på aktive 1 Gb/s-Ethernetnetværksforbindelser, når de skifter til dvaletilstand eller slukket tilstand.

Desktopcomputere

Image

Integrerede desktopcomputere

Image

Bærbare computere

Image

Arbejdsstationer

Image

Hjemmeservere

Image

Tynde klienter

Dvaletilstand for skærm

Leveres med skærmens dvalefunktion indstillet til aktivering efter 15 minutter uden brugeraktivitet.

Desktopcomputere

Image

Integrerede desktopcomputere

Image

Bærbare computere

Image

Arbejdsstationer

Image

Hjemmeservere (hvis der er en skærm)

Image

Tynde klienter

Image

Netværkskrav til strømstyring

Wake On LAN (WOL)

Computere med Ethernettilslutning skal kunne aktivere og deaktivere WOL i forbindelse med dvaletilstand.

Desktopcomputere

Image

Integrerede desktopcomputere

Image

Bærbare computere

Image

Arbejdsstationer

Image

Hjemmeservere

Image

Tynde klienter (gælder kun, hvis softwareopdateringer fra det centralt administrerede netværk gennemføres, medens enheden er i dvale eller slukket. Tynde klienter, hvis standardindstillinger for opdateringer af klientsoftwaren ikke kræver programsætning i perioder i slukket tilstand, er undtaget fra dette krav.)

Image

Gælder kun for computere, der leveres via virksomhedskanaler:

Computere med Ethernettilslutning skal opfylde et af følgende kriterier:

—

de skal leveres med Wake On LAN (WOL) fra dvaletilstand aktiveret, når de kører på vekselstrøm (dvs. det er tilladt, at bærbare computere automatisk deaktiverer WOL, når de drives af deres egen spændingskilde), eller

| — | der skal være en mulighed for at aktivere WOL, som er tilstrækkelig tilgængelig fra både klientoperativsystemets grænseflade og via netværket, hvis computeren leveres til virksomheden uden WOL aktiveret. |
| --- | --- |

—

der skal være en mulighed for at aktivere WOL, som er tilstrækkelig tilgængelig fra både klientoperativsystemets grænseflade og via netværket, hvis computeren leveres til virksomheden uden WOL aktiveret.

Desktopcomputere

Image

Integrerede desktopcomputere

Image

Bærbare computere

Image

Arbejdsstationer

Image

Hjemmeservere

Image

Tynde klienter (gælder kun, hvis softwareopdateringer fra det centralt administrerede netværk gennemføres, medens enheden er i dvale eller slukket. Tynde klienter, hvis standardindstillinger for opdateringer af klientsoftwaren ikke kræver programsætning i perioder i slukket tilstand, er undtaget fra dette krav.)

Image

Aktiveringsfunktioner

Gælder kun for computere, der leveres via virksomhedskanaler:

Computere med Ethernettilslutning skal være indrettet til reagere på både fjernstyrede (via netværk) og planlagte aktiveringshændelser i dvaletilstand (f.eks. realtidsur).

Producenter skal, hvis de har kontrollen (dvs. ved konfiguration med hardwareindstillinger frem for softwareindstillinger), sikre, at sådanne indstillinger kan administreres centralt efter kundens ønsker med værktøjer, som producenten stiller til rådighed.

Desktopcomputere

Image

Integrerede desktopcomputere

Image

Bærbare computere

Image

Arbejdsstationer

Image

Hjemmeservere

Image

Tynde klienter

Image

For alle computere med WOL aktiveret, skal de pakkefiltre, der anvendes, være aktiveret og indstillet med en brancheanerkendt standardkonfiguration. Indtil der aftales en (eller flere) standarder, anmodes partnerne om at sende deres direkte pakke-filterkonfigurationer til EPA og Europa-Kommissionen, så de kan offentliggøres på webstedet for at tilskynde til debat og udvikling af standardkonfigurationer.

Godkendelse af computere med funktioner til styring af strømforbrug

Der tages ved fastsættelse af, om en given model skal godkendes med eller uden WOL, hensyn til følgende krav:

| a) | Slukket: Computerne afprøves og rapporteres som leveret med slukket tilstand. Modeller, som leveres med WOL aktiveret i slukket tilstand, afprøves med WOL aktiveret. På samme måde afprøves modeller, som leveres med WOL deaktiveret i slukket tilstand, med WOL deaktiveret. |
| --- | --- |

a)

Slukket: Computerne afprøves og rapporteres som leveret med slukket tilstand. Modeller, som leveres med WOL aktiveret i slukket tilstand, afprøves med WOL aktiveret. På samme måde afprøves modeller, som leveres med WOL deaktiveret i slukket tilstand, med WOL deaktiveret.

| b) | Dvale: Computerne afprøves og rapporteres som leveret med dvaletilstand. Modeller, der sælges gennem virksomhedskanaler som defineret i afsnit 1, definition V, afprøves, godkendes og leveres med WOL aktiveret/deaktiveret ud fra kravene i tabel 8. Produkter, der går direkte til forbrugerne ad de normale detailkanaler, behøver ikke at blive leveret med WOL fra dvaletilstand aktiveret og kan afprøves, godkendes og leveres med WOL enten aktiveret eller deaktiveret. |
| --- | --- |

b)

Dvale: Computerne afprøves og rapporteres som leveret med dvaletilstand. Modeller, der sælges gennem virksomhedskanaler som defineret i afsnit 1, definition V, afprøves, godkendes og leveres med WOL aktiveret/deaktiveret ud fra kravene i tabel 8. Produkter, der går direkte til forbrugerne ad de normale detailkanaler, behøver ikke at blive leveret med WOL fra dvaletilstand aktiveret og kan afprøves, godkendes og leveres med WOL enten aktiveret eller deaktiveret.

| c) | Proxy: Desktopcomputere, integrerede desktopcomputere og bærbare computere afprøves og rapporteres som leveret med tomgang, dvale og slukket tilstand med proxyfunktioner aktiveret eller deaktiveret. Et system kan kun godkendes med TEC-vægtning for proxy, hvis det overholder en proxystandard, der er godkendt af EPA og Europa-Kommissionen for så vidt angår opfyldelse af ENERGY STAR-målene. En sådan godkendelse skal foreligge, før der indsendes produktdata med henblik på tildeling. |
| --- | --- |

c)

Proxy: Desktopcomputere, integrerede desktopcomputere og bærbare computere afprøves og rapporteres som leveret med tomgang, dvale og slukket tilstand med proxyfunktioner aktiveret eller deaktiveret. Et system kan kun godkendes med TEC-vægtning for proxy, hvis det overholder en proxystandard, der er godkendt af EPA og Europa-Kommissionen for så vidt angår opfyldelse af ENERGY STAR-målene. En sådan godkendelse skal foreligge, før der indsendes produktdata med henblik på tildeling.

Levering af forhåndsinstalleret kundetilpasset software og administrative tjenester

Partneren forbliver ansvarlig for prøvning af produkter og godkendelse af dem, efterhånden som de leveres. Hvis produktet opfylder kravene og ENERGY STAR-godkendes på dette tidspunkt, kan det mærkes som sådan.

Hvis partneren af en kunde får til opgave at installere en kundetilpasset opsætning, træffer partneren følgende foranstaltninger:

| — | Partneren meddeler kunden, at produktet eventuelt ikke opfylder ENERGY STAR-kravene med den kundetilpassede opsætning installeret (der er et eksempel på et brev på ENERGY STAR-webstedet, og det kan fremsendes til kunder). |
| --- | --- |

—

Partneren meddeler kunden, at produktet eventuelt ikke opfylder ENERGY STAR-kravene med den kundetilpassede opsætning installeret (der er et eksempel på et brev på ENERGY STAR-webstedet, og det kan fremsendes til kunder).

| — | Partneren opmuntrer kunderne til at prøve, om produktet opfylder alle ENERGY STAR-krav. |
| --- | --- |

—

Partneren opmuntrer kunderne til at prøve, om produktet opfylder alle ENERGY STAR-krav.

Krav om oplysninger til brugerne

For at sikre, at køberne/brugerne får korrekte oplysninger om fordelene ved styring af strømforbruget, skal producenten sørge for, at der til hver computer medfølger en af følgende former for oplysninger:

| — | oplysninger om ENERGY STARog fordelene ved styring af strømforbruget enten på tryk eller i en elektronisk kopi af brugervejledningen. Oplysningerne bør findes i nærheden af brugervejledningens forside, eller |
| --- | --- |

—

oplysninger om ENERGY STARog fordelene ved styring af strømforbruget enten på tryk eller i en elektronisk kopi af brugervejledningen. Oplysningerne bør findes i nærheden af brugervejledningens forside, eller

| — | en pakke eller indlægsseddel med oplysninger om ENERGY STARog fordelene ved styring af strømforbruget. |
| --- | --- |

—

en pakke eller indlægsseddel med oplysninger om ENERGY STARog fordelene ved styring af strømforbruget.

Begge modeller skal mindst indeholde følgende oplysninger:

| — | meddelelse om, at computeren ved levering har aktiverede strømstyringsfunktioner og tidsindstillingerne for disse (enten standardindstillingerne for systemet eller en meddelelse om, at computerens standardindstillinger overholder ENERGY STAR-kravene om højst 15 minutter uden brugeraktivitet for skærmen og højst 30 minutter uden aktivitet for computeren, som det foreslås af ENERGY STAR-programmet med henblik på optimal energibesparelse), og |
| --- | --- |

—

meddelelse om, at computeren ved levering har aktiverede strømstyringsfunktioner og tidsindstillingerne for disse (enten standardindstillingerne for systemet eller en meddelelse om, at computerens standardindstillinger overholder ENERGY STAR-kravene om højst 15 minutter uden brugeraktivitet for skærmen og højst 30 minutter uden aktivitet for computeren, som det foreslås af ENERGY STAR-programmet med henblik på optimal energibesparelse), og

| — | hvordan computeren bringes korrekt ud af dvaletilstanden. |
| --- | --- |

—

hvordan computeren bringes korrekt ud af dvaletilstanden.

D.   Frivillige tiltag

Brugergrænseflade

Selv om det ikke er obligatorisk, opfordres producenterne kraftigt til at udforme produkter i overensstemmelse med standarden IEEE 1621 Power Control User Interface Standard (hvis formelle titel er »Standard for User Interface Elements in Power Control of Electronic Devices Employed in Office/Consumer Environments«). Hvis IEEE 1621 følges, vil det gøre strømstyringen mere ensartet og intuitiv i alle elektroniske enheder. Yderligere oplysninger om denne standard findes på http://eetd.LBL.gov/Controls

4.   PRØVNINGSPROCEDURER

Producenterne skal udføre prøvninger af de produktmodeller, som overholder ENERGY STAR-retningslinjerne, og afgive producenterklæring.

| — | Partneren indvilliger i at udføre disse prøvninger efter prøvningsprocedurerne i tabel 9. |
| --- | --- |

—

Partneren indvilliger i at udføre disse prøvninger efter prøvningsprocedurerne i tabel 9.

| — | Prøvningsresultaterne rapporteres til EPA eller til Europa-Kommissionen, alt efter hvad der er relevant. |
| --- | --- |

—

Prøvningsresultaterne rapporteres til EPA eller til Europa-Kommissionen, alt efter hvad der er relevant.

Nedenfor anføres yderligere prøvnings- og rapporteringskrav.

1.   Antal enheder, der kræves afprøvet i forbindelse med typisk elforbrug (TEC) eller tomgang

Producenten kan i første omgang udføre prøvning af en enkelt enhed med henblik på godkendelse. Hvis resultatet for den første enhed, der afprøves, ligger under eller er lig med kravet for TEC eller energiforbrug i tomgang, men er inden for 10 % af kravet, skal en yderligere enhed af samme model med samme konfiguration ligeledes afprøves. Producenterne skal rapportere prøvningsresultaterne for begge enheder. For at få tildelt ENERGY STAR-mærket skal begge enheder opfylde kravet vedrørende maksimalt TEC eller effektforbrug i tomgang for det pågældende produkt og den pågældende produktkategori.

Bemærk: Denne supplerende afprøvning kræves kun i forbindelse med TEC-godkendelse (desktopcomputere, integrerede desktopcomputere, bærbare computere, arbejdsstationer) og godkendelse med hensyn til tomgang (hjemmeservere, tynde klienter) — der skal kun afprøves én enhed med hensyn til dvale og slukket tilstand, hvis sådanne krav gælder. I det følgende eksempel belyses denne fremgangsmåde nærmere:

Eksempel 1— Kategori A-desktopcomputere skal opfylde et TEC-krav på 148,0 kWh eller derunder, hvorved 133,2 kWh bliver den tærskelværdi på 10 %, der udløser yderligere prøvning.

Måles den første enhed til 130 kWh, er der ikke behov for yderligere prøvning, og modellen er omfattet (med 130 kWh er enheden 12 % mere effektiv end specifikationskravet og dermed »på den rigtige side« af tærskelværdien på 10 %).

Måles den første enhed til 133,2 kWh, er der ikke behov for yderligere prøvning, og modellen er omfattet (med 133,2 kWh er enheden præcis 10 % mere effektiv end specifikationskravet).

Måles den første enhed til 135 kWh, foretages der prøvning af én yderligere enhed for at fastslå, om modellen er omfattet (med 135 kWh er enheden kun 9 % mere effektiv end specifikationskravet og dermed »på den forkerte side« af tærskelværdien på 10 %).

Måles de to enheder derpå til henholdsvis 135 og 151 kWh, er modellen ikke omfattet af ENERGY STAR — skønt gennemsnittet er 143 kWh — fordi en af værdierne overstiger ENERGY STAR-specifikationen.

Måles de to enheder derpå til henholdsvis 135 og 147 kWh, er modellen omfattet af ENERGY STAR, fordi begge værdier overholder ENERGY STAR-specifikationen på 148,0 kWh.

Eksempel 2— Kategori A-hjemmeservere skal opfylde et krav om et maksimalt energiforbrug på 50 W eller derunder i tomgang, hvorved 45 W bliver den tærskelværdi på 10 %, der udløser yderligere prøvning. Der kan da opstå følgende scenarier i forbindelse med prøvning af en model med henblik på godkendelse:

Måles den første enhed til 44 W, er der ikke behov for yderligere prøvning, og modellen er omfattet (med 44 W er enheden 12 % mere effektiv end specifikationskravet og dermed »på den rigtige side« af tærskelværdien på 10 %).

Måles den første enhed til 45 W, er der ikke behov for yderligere prøvning, og modellen er omfattet (med 45 watt er enheden præcis 10 % mere effektiv end specifikationskravet).

Måles den første enhed til 47 W, foretages der prøvning af én yderligere enhed for at fastslå, om modellen er omfattet (med 47 W er enheden kun 6 % mere effektiv end specifikationskravet og dermed »på den forkerte side« af tærskelværdien på 10 %).

Måles de to enheder derpå til henholdsvis 47 W og 51 W, er modellen ikke omfattet af ENERGY STAR— skønt gennemsnittet er 49 W — fordi en af værdierne (51) overstiger ENERGY STAR-specifikationen.

Måles de to enheder derpå til henholdsvis 47 W og 49 W, er modellen omfattet af ENERGY STAR, fordi begge værdier overholder ENERGY STAR-specifikationen på 50 W.

2.   Modeller, der kan fungere ved flere kombinationer af spænding/frekvens

Producenternes prøvning af deres produkter foretages på baggrund af det/de marked(er), hvor modellerne vil blive solgt og markedsført som ENERGY STAR-produkter.

For produkter, der sælges som ENERGY STAR-produkter på flere internationale markeder og derfor vurderes ved flere indgangsspændinger, skal producenten foretage prøvning og rapportering af de målte effektforbrugs- eller effektivitetsværdier ved alle de relevante kombinationer af spænding/frekvens. Eksempelvis skal en fabrikant, der leverer den samme model til USA og Europa, måle, overholde specifikationerne for og rapportere om prøvningsværdierne ved såvel 115 V/60 Hz som 230 V/50 Hz for at gøre modellen berettiget til ENERGY STAR-mærket på begge markeder. Hvis en model bliver omfattet af ENERGY STAR ved kun én kombination af spænding/frekvens (f.eks. 115 V/60 Hz), kan den kun blive omfattet og markedsført som ENERGY STAR i de regioner, der understøtter den afprøvede kombination af spænding/frekvens (f.eks. Nordamerika og Taiwan).

Tabel 9

Prøvningsprocedurer

| Produktkategori | Specifikations-krav | Prøvningsprotokol | Kilde |
| --- | --- | --- | --- |
| Alle computere | Strømforsyningers virkningsgrad | IPS: Generalised Internal Power Supply Efficiency Test Protocol Rev. 6.4.2
  EPS: ENERGY STAR-prøvningsmetode for eksterne strømforsyninger

  Bemærk: Hvis yderligere oplysninger/procedurer ud over dem, der er beskrevet i Internal Power Supply Efficiency Protocol er påkrævet med henblik på prøvning af en indbygget strømforsyning, fremlægger partnerne på anmodning henholdsvis EPA eller Europa-Kommissionen den prøvningsopsætning, som er anvendt til at frembringe de IPS-data, der er anvendt i en produktansøgning. | IPS: www.efficientpowersupplies.org
  EPS: www.energystar.gov/powersupplies |
| Desktopcomputere, integrerede desktopcomputere og bærbare computere | ETEC (fra målinger af slukket tilstand, dvaletilstand og tomgang | ENERGY STAR-computerprøvningsmetode (version 5.0), bilag I, afsnit III | Bilag A |
| Arbejdsstationer | PTEC (fra målinger af slukket tilstand, dvaletilstand, tomgang og maksimal effekt) | ENERGY STAR-computerprøvningsmetode (version 5.0), bilag I, afsnit III-IV |
| Hjemmeservere | Slukket tilstand og tomgang | ENERGY STAR-computerprøvningsmetode (version 5.0), bilag I, afsnit III |
| Tynde klienter | Slukket tilstand, dvaletilstand og tomgang | ENERGY STAR-computerprøvningsmetode (version 5.0), bilag I, afsnit III |

Produktkategori

Specifikations-krav

Prøvningsprotokol

Kilde

Alle computere

Strømforsyningers virkningsgrad

IPS: Generalised Internal Power Supply Efficiency Test Protocol Rev. 6.4.2

EPS: ENERGY STAR-prøvningsmetode for eksterne strømforsyninger

Bemærk: Hvis yderligere oplysninger/procedurer ud over dem, der er beskrevet i Internal Power Supply Efficiency Protocol er påkrævet med henblik på prøvning af en indbygget strømforsyning, fremlægger partnerne på anmodning henholdsvis EPA eller Europa-Kommissionen den prøvningsopsætning, som er anvendt til at frembringe de IPS-data, der er anvendt i en produktansøgning.

IPS: www.efficientpowersupplies.org

EPS: www.energystar.gov/powersupplies

Desktopcomputere, integrerede desktopcomputere og bærbare computere

ETEC (fra målinger af slukket tilstand, dvaletilstand og tomgang

ENERGY STAR-computerprøvningsmetode (version 5.0), bilag I, afsnit III

Bilag A

Arbejdsstationer

PTEC (fra målinger af slukket tilstand, dvaletilstand, tomgang og maksimal effekt)

ENERGY STAR-computerprøvningsmetode (version 5.0), bilag I, afsnit III-IV

Hjemmeservere

Slukket tilstand og tomgang

ENERGY STAR-computerprøvningsmetode (version 5.0), bilag I, afsnit III

Tynde klienter

Slukket tilstand, dvaletilstand og tomgang

ENERGY STAR-computerprøvningsmetode (version 5.0), bilag I, afsnit III

3.   Godkendelse af produktfamilier

Modeller, der er uændrede, eller som kun afviger i finish fra de modeller, der blev solgt i tidligere år, er stadig godkendt, uden at der forelægges nye prøvningsdata, forudsat at specifikationen er uændret. Hvis en produktmodel bringes i omsætning i flere konfigurationer eller udformninger som en produkt-»familie« eller -serie, kan partneren rapportere produktet og få det godkendt under et enkelt modelnummer, forudsat at alle modellerne inden for familien eller serien opfylder et af følgende krav:

| — | Computere, der bygger på samme grundmodel og er identiske på enhver måde undtagen for så vidt angår kabinettet og farven, kan godkendes ved forelæggelse af prøvningsdata for en enkelt, repræsentativ model. |
| --- | --- |

—

Computere, der bygger på samme grundmodel og er identiske på enhver måde undtagen for så vidt angår kabinettet og farven, kan godkendes ved forelæggelse af prøvningsdata for en enkelt, repræsentativ model.

| — | Hvis en produktmodel markedsføres i flere konfigurationer, kan partneren rapportere produktet og få det godkendt under et enkelt modelnummer, der repræsenterer den højeste effektkonfiguration i familien, der udbydes, i stedet for at rapportere hver eneste individuelle model i familien. Der må ikke findes nogen konfigurationer af samme produktmodel, der har et større effektforbrug end den repræsentative konfiguration. I dette tilfælde består den højeste konfiguration af processoren med den højeste effekt, konfigurationen med den største hukommelse, GPU'en med den højeste effekt osv. For systemer, der opfylder definitionen for flere kategorier (som defineret i afsnit 3.B) skal producenten, afhængigt af den specifikke konfiguration, forelægge konfigurationen med den højeste effekt for hver af de kategorier, systemet ønskes godkendt i. For eksempel vil et system, der kan være konfigureret som enten kategori A eller kategori B, kræve forelæggelse af den højeste effektkonfiguration for begge kategorier for at få tildelt ENERGY STAR-mærket. Hvis et produkt kan konfigureres til at opfylde alle tre kategorier, vil der skulle forelægges data for den højeste effektkonfiguration i samtlige kategorier. Producenten vil være ansvarlig for eventuelle klager over energieffektiviteten i forbindelse med alle andre modeller i familien, herunder dem, der ikke er blevet afprøvet, eller om hvilke der ikke er rapporteret oplysninger. |
| --- | --- |

—

Hvis en produktmodel markedsføres i flere konfigurationer, kan partneren rapportere produktet og få det godkendt under et enkelt modelnummer, der repræsenterer den højeste effektkonfiguration i familien, der udbydes, i stedet for at rapportere hver eneste individuelle model i familien. Der må ikke findes nogen konfigurationer af samme produktmodel, der har et større effektforbrug end den repræsentative konfiguration. I dette tilfælde består den højeste konfiguration af processoren med den højeste effekt, konfigurationen med den største hukommelse, GPU'en med den højeste effekt osv. For systemer, der opfylder definitionen for flere kategorier (som defineret i afsnit 3.B) skal producenten, afhængigt af den specifikke konfiguration, forelægge konfigurationen med den højeste effekt for hver af de kategorier, systemet ønskes godkendt i. For eksempel vil et system, der kan være konfigureret som enten kategori A eller kategori B, kræve forelæggelse af den højeste effektkonfiguration for begge kategorier for at få tildelt ENERGY STAR-mærket. Hvis et produkt kan konfigureres til at opfylde alle tre kategorier, vil der skulle forelægges data for den højeste effektkonfiguration i samtlige kategorier. Producenten vil være ansvarlig for eventuelle klager over energieffektiviteten i forbindelse med alle andre modeller i familien, herunder dem, der ikke er blevet afprøvet, eller om hvilke der ikke er rapporteret oplysninger.

Alle enheder/konfigurationer, der er knyttet til en produktmodelbetegnelse, og som en partner ansøger om ENERGY STAR-godkendelse for, skal opfylde ENERGY STAR-kravene. Hvis en partner ønsker at få godkendt konfigurationer af en model, for hvilken der også findes ikkegodkendte alternative konfigurationer, skal partneren tildele de godkendte konfigurationer et identifikationsnummer bestående af modelnavn/nummer, som er unikt for ENERGY STAR-godkendte konfigurationer. Dette identifikationsnummer skal bruges konsekvent i forbindelse med de godkendte konfiguration i markedsførings- og salgsmaterialer og i ENERGY STAR-listen over godkendte produkter (f.eks. model A1234 for basiskonfigurationer og A1234-ES for ENERGY STAR-godkendte konfigurationer).

5.   GENNEMFØRELSESDATO

Den dato, hvor producenten må begynde at benævne sine produkter ENERGY STAR-produkter, defineres som aftalens gennemførelsesdato.

Desktopcomputer, integreret desktopcomputer, bærbar computer, arbejdsstation, hjemmeserver

Gennemførelsesdatoen for ENERGY STAR version 5.0 for desktopcomputere, integrerede desktopcomputere, bærbare computere, arbejdsstationer, hjemmeservere og tynde klienter er den 1. juli 2009. Alle produkter, herunder modeller, der oprindelig var godkendt efter version 4.0, og hvis produktionsdato er den 1. juli 2009 eller senere, skal opfylde de nye krav (i version 5.0) for at være berettiget til ENERGY STAR-mærket. Spillekonsoller med en produktionsdato den 1. juli 2010 eller senere, skal opfylde de nye krav (i version 5.0) for at være berettiget til ENERGY STAR-mærket. Enhver tidligere gennemført aftale om ENERGY STAR-mærkede computere ophæves pr. 30. juni 2009.

6.   KOMMENDE REVISIONER AF SPECIFIKATIONERNE

EPA og Europa-Kommissionen forbeholder sig ret til at tage specifikationen op til revision, hvis teknologiske ændringer og/eller markedsændringer får indvirkning på dens betydning for forbrugerne, industrien eller miljøet. Revision af specifikationen vil blive drøftet med interessenterne i overensstemmelse med gældende politik. Foretages der revision af specifikationen, skal det bemærkes, at en produktmodel ikke automatisk er godkendt til ENERGY STAR-mærket i resten af sin levetid. For at en produktmodel kan opnå ENERGY STAR-mærket, skal den opfylde kravene i den ENERGY STAR-specifikation, der er gældende på modellens fabrikationsdato.

Bilag A

Energy star-prøvningsprocedure til at fastslå computeres elforbrug i slukket tilstand, dvaletilstand og tomgang

Ved måling af computeres elforbrug med henblik på overholdelse af slukket tilstand, dvaletilstand og tomgangsniveauet i denne ENERGY STAR-specifikation for computere, version 5.0, bør nedenstående protokol følges. Partnere skal måle et repræsentativt udsnit af den konfiguration, der er leveret til kunden. En partner behøver dog ikke tage hensyn til ændringer i effektforbrug, der måtte opstå, fordi der tilføjes nye komponenter, BIOS- og/eller softwareindstillinger, som computerbrugeren har foretaget efter salg af produktet. Proceduren følges i den angivne orden, og den tilstand, der prøves, mærkes efter behov.

Computere skal afprøves med konfiguration og indstillinger som ved levering, medmindre andet er anført i prøvningsproceduren i dette bilag A. Trin, som kræver en alternativ opsætning, er markeret med en stjerne (»*«).

I.   Definitioner

Medmindre andet er fastsat, er samtlige termer i dette dokument i overensstemmelse med definitionerne i version 5.0 af ENERGY STAR-godkendelseskriterierne for computere.

1.   UUT: en forkortelse for »unit under test«, som i dette tilfælde er den computer, der afprøves.

2.   UPS: en forkortelse for »uninterruptible power supply« (nødstrømsforsyning), der betegner en kombination af konvertere, omskiftere og energilagringsmidler, f.eks. batterier, der udgør en energikilde, der kan opretholde strømkontinuiteten i tilfælde af strømsvigt.

II.   Prøvningskrav

1.   Godkendte metre

Metre skal have følgende egenskaber for at blive godkendt (2):

| — | en effektopløsning på 1 mW eller bedre |
| --- | --- |

—

en effektopløsning på 1 mW eller bedre

| — | et tilgængeligt amplitudeforhold på 3 eller derover ved områdets nominelle værdi, og |
| --- | --- |

—

et tilgængeligt amplitudeforhold på 3 eller derover ved områdets nominelle værdi, og

| — | en nedre grænse for strømområdet på 10 mA eller derunder. |
| --- | --- |

—

en nedre grænse for strømområdet på 10 mA eller derunder.

Desuden foreslås følgende egenskaber:

| — | en frekvenskarakteristik på mindst 3 kHz, og |
| --- | --- |

—

en frekvenskarakteristik på mindst 3 kHz, og

| — | kalibrering med en standard, der kan føres tilbage til det amerikanske National Institute of Standards and Technology (NIST). |
| --- | --- |

—

kalibrering med en standard, der kan føres tilbage til det amerikanske National Institute of Standards and Technology (NIST).

Måleinstrumenter bør også kunne måle den gennemsnitlige effekt med nøjagtighed i et hvilket som helst tidsinterval valgt af brugeren (dette sker som regel ved hjælp af en intern matematisk beregning, der dividerer den akkumulerede energi med tid i metret, hvilket er den mest nøjagtige metode). Som et alternativ skulle måleinstrumentet kunne integrere energi i et hvilket som helst tidsinterval valgt af brugeren med en energiopløsning på 0,1 mWh eller derunder og integrere den viste tid med en opløsning på 1 sekund eller derunder.

2.   Nøjagtighed

Effektmålinger på 0,5 W eller mere skal foretages med en usikkerhed på højst 2 % ved et 95 % konfidensinterval. Effektmålinger på mindre end 0,5 W skal foretages med en usikkerhed på højst 0,01 W ved et 95 % konfidensinterval. Effektmålingsinstrumentet skal have en opløsning på:

| — | 0,01 W eller bedre for effektmålinger på 10 W eller derunder |
| --- | --- |

—

0,01 W eller bedre for effektmålinger på 10 W eller derunder

| — | 0,1 W eller bedre for effektmålinger på over 10 W men ikke over 100 W, og |
| --- | --- |

—

0,1 W eller bedre for effektmålinger på over 10 W men ikke over 100 W, og

| — | 1 W eller bedre for effektmålinger på over 100 W. |
| --- | --- |

—

1 W eller bedre for effektmålinger på over 100 W.

Effekt angives altid i watt og afrundet til to decimaler. For belastninger på 10 W eller derover angives tre signifikante tal.

3.   Prøvningsbetingelser

| Forsyningsspænding | Nordamerika/Taiwan: | 115 (± 1 %) volt vekselstrøm, 60 Hz (± 1 %) |
| --- | --- | --- |
| Europa/Australien/New Zealand: | 230 (± 1 %) volt vekselstrøm, 50 Hz (± 1 %) |
| Japan: | 100 (± 1 %) volt vekselstrøm, 50 Hz (± 1 %)/60 Hz (± 1 %)

  Bemærk: For produkter, der er vurderet ved en maksimal effekt på > 1,5 kW, er spændingsintervallet ± 4 % |
| Total harmonisk forvrængning (THD) (spænding) | < 2 % THD (< 5 % for produkter, der er vurderet ved en maksimal effekt på > 1,5 kW) |
| Omgivende temperatur | 23 °C ± 5 °C |
| Relativ fugtighed | 10–80 % |
| (Kilde: IEC 62301: Household Electrical Appliances — Measurement of Standby Power, afsnit 4.2, 4.3, 4.4). |

Forsyningsspænding

Nordamerika/Taiwan:

115 (± 1 %) volt vekselstrøm, 60 Hz (± 1 %)

Europa/Australien/New Zealand:

230 (± 1 %) volt vekselstrøm, 50 Hz (± 1 %)

Japan:

100 (± 1 %) volt vekselstrøm, 50 Hz (± 1 %)/60 Hz (± 1 %)

Bemærk: For produkter, der er vurderet ved en maksimal effekt på > 1,5 kW, er spændingsintervallet ± 4 %

Total harmonisk forvrængning (THD) (spænding)

< 2 % THD (< 5 % for produkter, der er vurderet ved en maksimal effekt på > 1,5 kW)

Omgivende temperatur

23 °C ± 5 °C

Relativ fugtighed

10–80 %

(Kilde: IEC 62301: Household Electrical Appliances — Measurement of Standby Power, afsnit 4.2, 4.3, 4.4).

4.   Prøvningskonfiguration

En computers energiforbrug måles og prøves fra en vekselstrømskilde til UUT.

Hvis UUT’en understøtter Ethernettilslutning, skal den være forbundet til en Ethernetnetværksomskifter med kapacitet til UUT's højeste og laveste nethastighed. Netværksforbindelsen skal være strømførende under samtlige prøver.

III.   Prøvningsprocedure for slukket tilstand, dvaletilstand og tomgang for samtlige computerprodukter

En computers energiforbrug (vekselstrøm) bør måles på følgende måde:

Forberedelse af UUT

| 1. | Navnet på producenten og modellen af UUT noteres. |
| --- | --- |

1.

Navnet på producenten og modellen af UUT noteres.

| 2. | Det sikres, at UUT'en er forbundet til de nedenfor anførte netværksressourcer, og at UUT’en opretholder denne aktive forbindelse under hele prøvningen, bortset fra korte udfald, hvor der skiftes mellem forskellige hastigheder i forbindelsen.






  a) | Desktopcomputere, integrerede desktopcomputere og bærbare computere skal være forbundet til en strømførende Ethernetnetværksomskifter (IEEE 802.3), jf. afsnit II »Prøvningskonfiguration«. Computeren skal opretholde denne aktive forbindelse til omskifteren under hele prøvningen, bortset fra korte udfald, hvor der skiftes mellem forskellige hastigheder i forbindelsen. Computere uden Ethernettilslutning skal bibeholde en aktiv trådløs forbindelse til en trådløs router eller et trådløst netværksadgangspunkt under hele prøvningen. |
| --- | --- | --- |

2.

Det sikres, at UUT'en er forbundet til de nedenfor anførte netværksressourcer, og at UUT’en opretholder denne aktive forbindelse under hele prøvningen, bortset fra korte udfald, hvor der skiftes mellem forskellige hastigheder i forbindelsen.

a)

Desktopcomputere, integrerede desktopcomputere og bærbare computere skal være forbundet til en strømførende Ethernetnetværksomskifter (IEEE 802.3), jf. afsnit II »Prøvningskonfiguration«. Computeren skal opretholde denne aktive forbindelse til omskifteren under hele prøvningen, bortset fra korte udfald, hvor der skiftes mellem forskellige hastigheder i forbindelsen. Computere uden Ethernettilslutning skal bibeholde en aktiv trådløs forbindelse til en trådløs router eller et trådløst netværksadgangspunkt under hele prøvningen.

| b) | Hjemmeservere til kontor- og hjemmebrug skal være forbundet til en strømførende Ethernetnetværksomskifter (IEEE 802.3), jf. afsnit II »Prøvningskonfiguration«, og forbindelsen skal være aktiv. |
| --- | --- |

b)

Hjemmeservere til kontor- og hjemmebrug skal være forbundet til en strømførende Ethernetnetværksomskifter (IEEE 802.3), jf. afsnit II »Prøvningskonfiguration«, og forbindelsen skal være aktiv.

| c) | Tynde klienter skal være forbundet til en aktiv server via en strømførende Ethernetnetværksomskifter (IEEE 802.3), og skal anvende den dertil beregnede lokal/fjern-forbindelsessoftware. |
| --- | --- |

c)

Tynde klienter skal være forbundet til en aktiv server via en strømførende Ethernetnetværksomskifter (IEEE 802.3), og skal anvende den dertil beregnede lokal/fjern-forbindelsessoftware.

| 3. | Et godkendt meter, der kan måle sand effekt, forbindes til en netspændingskilde (vekselstrøm), der er indstillet til den kombination af spænding/frekvens, der er relevant for prøvningen. |
| --- | --- |

3.

Et godkendt meter, der kan måle sand effekt, forbindes til en netspændingskilde (vekselstrøm), der er indstillet til den kombination af spænding/frekvens, der er relevant for prøvningen.

| 4. | UUT forbindes til stikket på metret. Metret og UUT må ikke være forbundet med effektbånd eller UPS-enheder. For at prøvningen er gyldig, skal metret forblive forbundet, indtil det har registreret samtlige data i slukket tilstand, dvaletilstand og tomgang. |
| --- | --- |

4.

UUT forbindes til stikket på metret. Metret og UUT må ikke være forbundet med effektbånd eller UPS-enheder. For at prøvningen er gyldig, skal metret forblive forbundet, indtil det har registreret samtlige data i slukket tilstand, dvaletilstand og tomgang.

| 5. | Vekselstrømsspænding og -frekvens registreres. |
| --- | --- |

5.

Vekselstrømsspænding og -frekvens registreres.

| 6. | Computeren bootes, og der ventes, til operativsystemet er helt indlæst og klart til brug. Operativsystemets opstart køres om nødvendigt igennem, og alle indledende filindekseringsprocesser og andre engangsprocesser/tilbagevendende processer afsluttes. |
| --- | --- |

6.

Computeren bootes, og der ventes, til operativsystemet er helt indlæst og klart til brug. Operativsystemets opstart køres om nødvendigt igennem, og alle indledende filindekseringsprocesser og andre engangsprocesser/tilbagevendende processer afsluttes.

| 7. | Der registreres grundlæggende oplysninger om computerens konfiguration — computertype, operativsystemets navn og version, processortype og -hastighed samt total og tilgængelig fysisk hukommelse osv. |
| --- | --- |

7.

Der registreres grundlæggende oplysninger om computerens konfiguration — computertype, operativsystemets navn og version, processortype og -hastighed samt total og tilgængelig fysisk hukommelse osv.

| 8. | Der registreres grundlæggende oplysninger om videokortet eller grafik-chipsettet (hvis relevant) — videokortets/chipsettets navn, frame buffer-bredde, opløsning, hukommelsens størrelse og bits pr. pixel. |
| --- | --- |

8.

Der registreres grundlæggende oplysninger om videokortet eller grafik-chipsettet (hvis relevant) — videokortets/chipsettets navn, frame buffer-bredde, opløsning, hukommelsens størrelse og bits pr. pixel.

| 9. | *Det sikres, at UUT er konfigureret som ved leveringen, inkl. alt tilbehør, WOL-udstyr og software, der er leveret som standard. UUT skal også være konfigureret under overholdelse af følgende krav til samtlige prøvninger:






  a) | Desktopsystemer, der leveres uden tilbehør, bør konfigureres med standardmus, tastatur og ekstern skærm. |
| --- | --- | --- |

9.

*Det sikres, at UUT er konfigureret som ved leveringen, inkl. alt tilbehør, WOL-udstyr og software, der er leveret som standard. UUT skal også være konfigureret under overholdelse af følgende krav til samtlige prøvninger:

a)

Desktopsystemer, der leveres uden tilbehør, bør konfigureres med standardmus, tastatur og ekstern skærm.

| b) | Bærbare computere bør omfatte alt det tilbehør, der er leveret med systemet, og behøver ikke at omfatte særskilt tastatur eller mus, når de er forsynet med integreret pegeudstyr eller digitizer. |
| --- | --- |

b)

Bærbare computere bør omfatte alt det tilbehør, der er leveret med systemet, og behøver ikke at omfatte særskilt tastatur eller mus, når de er forsynet med integreret pegeudstyr eller digitizer.

| c) | Batteripakken (-pakkerne) bør fjernes fra bærbare computere ved alle prøvninger. Ved systemer, hvor drift uden en batteripakke ikke er en understøttet funktion, kan prøvningen foretages med fuldt opladede batteripakke(r), og der skal da oplyses om konfigurationen i prøvningsresultaterne. |
| --- | --- |

c)

Batteripakken (-pakkerne) bør fjernes fra bærbare computere ved alle prøvninger. Ved systemer, hvor drift uden en batteripakke ikke er en understøttet funktion, kan prøvningen foretages med fuldt opladede batteripakke(r), og der skal da oplyses om konfigurationen i prøvningsresultaterne.

| d) | Hjemmeservere og tynde klienter, der leveres uden tilbehør, bør konfigureres med standardmus, tastatur og ekstern skærm (hvis serveren kan bruges med en skærm). |
| --- | --- |

d)

Hjemmeservere og tynde klienter, der leveres uden tilbehør, bør konfigureres med standardmus, tastatur og ekstern skærm (hvis serveren kan bruges med en skærm).

| e) | Ved computere med Ethernettilslutning slås strømmen til trådløse radioapparater fra ved alle prøvninger. Dette gælder for trådløse netadaptere (f.eks. 802.11) eller trådløse enhed-til-enhed-protokoller. Ved computere uden Ethernettilslutning forbliver strømmen til en trådløs LAN-radio (f.eks. IEEE 802.11) tændt under prøvningen, og der skal bibeholdes en aktiv trådløs forbindelse til en trådløs router eller et netværksadgangspunkt, som understøtter klientradioens højeste og laveste datatransmissionshastighed, under hele prøvningen. |
| --- | --- |

e)

Ved computere med Ethernettilslutning slås strømmen til trådløse radioapparater fra ved alle prøvninger. Dette gælder for trådløse netadaptere (f.eks. 802.11) eller trådløse enhed-til-enhed-protokoller. Ved computere uden Ethernettilslutning forbliver strømmen til en trådløs LAN-radio (f.eks. IEEE 802.11) tændt under prøvningen, og der skal bibeholdes en aktiv trådløs forbindelse til en trådløs router eller et netværksadgangspunkt, som understøtter klientradioens højeste og laveste datatransmissionshastighed, under hele prøvningen.

| f) | Der må ikke anvendes strømstyringsindstillinger (»spun-down«) for de primære harddiske under prøvningen af tomgangstilstanden, medmindre de har en permanent mellemlagringshukommelse (non-volatile cache) indbygget i disken (f.eks. »hybrid«-harddiske). Hvis der er monteret mere end én intern harddisk ved leveringen, kan ikkeprimære interne harddiske afprøves med strømspareindstillinger slået til som ved levering. Hvis de ekstra harddiske ikke har strømspareindstillingerne aktiveret, når de leveres til kunderne, skal de afprøves med sådanne indstillinger deaktiveret. |
| --- | --- |

f)

Der må ikke anvendes strømstyringsindstillinger (»spun-down«) for de primære harddiske under prøvningen af tomgangstilstanden, medmindre de har en permanent mellemlagringshukommelse (non-volatile cache) indbygget i disken (f.eks. »hybrid«-harddiske). Hvis der er monteret mere end én intern harddisk ved leveringen, kan ikkeprimære interne harddiske afprøves med strømspareindstillinger slået til som ved levering. Hvis de ekstra harddiske ikke har strømspareindstillingerne aktiveret, når de leveres til kunderne, skal de afprøves med sådanne indstillinger deaktiveret.

| 10. | *Følgende retningslinjer bør følges ved konfiguration af strømindstillinger til skærm (ingen andre strømspareindstillinger justeres):






  a) | Ved computere med ekstern skærm (de fleste desktopcomputere): Brug monitorens strømspareindstillinger til at undgå, at skærmen lukker ned, og sikre, at den forbliver tændt, så længe nedenstående prøvning af tomgangstilstanden varer. |
| --- | --- | --- |

10.

*Følgende retningslinjer bør følges ved konfiguration af strømindstillinger til skærm (ingen andre strømspareindstillinger justeres):

a)

Ved computere med ekstern skærm (de fleste desktopcomputere): Brug monitorens strømspareindstillinger til at undgå, at skærmen lukker ned, og sikre, at den forbliver tændt, så længe nedenstående prøvning af tomgangstilstanden varer.

| b) | Ved computere med integreret skærm (bærbare computere og integrerede systemer): Indstil ved hjælp af strømspareindstillingerne skærmen til at lukke ned efter et minut. |
| --- | --- |

b)

Ved computere med integreret skærm (bærbare computere og integrerede systemer): Indstil ved hjælp af strømspareindstillingerne skærmen til at lukke ned efter et minut.

| 11. | UUT’en slukkes. |
| --- | --- |

11.

UUT’en slukkes.

Slukket tilstand:

| 12. | Når UUT er slukket, indstilles metret til at begynde at akkumulere sande effektværdier med mindst én aflæsning pr. sekund. Der akkumuleres effektværdier i yderligere fem minutter, og den observerede gennemsnitsværdi (det aritmetiske middeltal) for denne 5-minutters periode registreres (3). |
| --- | --- |

12.

Når UUT er slukket, indstilles metret til at begynde at akkumulere sande effektværdier med mindst én aflæsning pr. sekund. Der akkumuleres effektværdier i yderligere fem minutter, og den observerede gennemsnitsværdi (det aritmetiske middeltal) for denne 5-minutters periode registreres (3).

Tomgangstilstand

| 13. | Der tændes for computeren, og tiden registreres, enten fra computeren først tændes, eller så snart en eventuel log, der måtte være nødvendig for at boote systemet fuldstændigt, er gennemført. Efter log-in, når operativsystemet er helt indlæst og klart til brug, lukkes eventuelle åbne vinduer, så desktoppens standardskærmbillede eller et tilsvarende skærmbillede vises. Mellem 5 og 15 minutter efter, at der først er foretaget boot eller log-in, indstilles metret til at begynde at akkumulere sande effektværdier med mindst én aflæsning pr. sekund. Der akkumuleres effektværdier i yderligere fem minutter, og den observerede gennemsnitsværdi (det aritmetiske middeltal) for denne 5-minutters periode registreres. |
| --- | --- |

13.

Der tændes for computeren, og tiden registreres, enten fra computeren først tændes, eller så snart en eventuel log, der måtte være nødvendig for at boote systemet fuldstændigt, er gennemført. Efter log-in, når operativsystemet er helt indlæst og klart til brug, lukkes eventuelle åbne vinduer, så desktoppens standardskærmbillede eller et tilsvarende skærmbillede vises. Mellem 5 og 15 minutter efter, at der først er foretaget boot eller log-in, indstilles metret til at begynde at akkumulere sande effektværdier med mindst én aflæsning pr. sekund. Der akkumuleres effektværdier i yderligere fem minutter, og den observerede gennemsnitsværdi (det aritmetiske middeltal) for denne 5-minutters periode registreres.

Dvaletilstand

| 14. | Efter målingerne af tomgangstilstand bringes computeren i dvaletilstand. Metret indstilles igen (om nødvendigt), så det begynder at akkumulere sande effektværdier med mindst én aflæsning pr. sekund. Der akkumuleres effektværdier i yderligere fem minutter, og den observerede gennemsnitsværdi (det aritmetiske middeltal) for denne 5-minutters periode registreres. |
| --- | --- |

14.

Efter målingerne af tomgangstilstand bringes computeren i dvaletilstand. Metret indstilles igen (om nødvendigt), så det begynder at akkumulere sande effektværdier med mindst én aflæsning pr. sekund. Der akkumuleres effektværdier i yderligere fem minutter, og den observerede gennemsnitsværdi (det aritmetiske middeltal) for denne 5-minutters periode registreres.

| 15. | Hvis der foretages prøvning af både WOL med og WOL uden dvaletilstand, aktiveres computeren, og WOL ændres fra dvaleindstilling ved hjælp af operativsystemets indstillinger eller på anden måde. Computeren sættes i dvaletilstand igen, og punkt 14 gentages, idet det registreres, hvilken dvaleeffekt, der er nødvendig for denne alternative konfiguration. |
| --- | --- |

15.

Hvis der foretages prøvning af både WOL med og WOL uden dvaletilstand, aktiveres computeren, og WOL ændres fra dvaleindstilling ved hjælp af operativsystemets indstillinger eller på anden måde. Computeren sættes i dvaletilstand igen, og punkt 14 gentages, idet det registreres, hvilken dvaleeffekt, der er nødvendig for denne alternative konfiguration.

Rapportering af prøvningsresultaterne

| 16. | Prøvningsresultaterne skal rapporteres til henholdsvis EPA eller Europa-Kommissionen, og der drages omsorg for, at alle nødvendige oplysninger medtages, herunder effektværdier for tilstande og godkendte funktionsbetingede justeringer for desktopcomputere, integrerede desktopcomputere og bærbare computere. |
| --- | --- |

16.

Prøvningsresultaterne skal rapporteres til henholdsvis EPA eller Europa-Kommissionen, og der drages omsorg for, at alle nødvendige oplysninger medtages, herunder effektværdier for tilstande og godkendte funktionsbetingede justeringer for desktopcomputere, integrerede desktopcomputere og bærbare computere.

IV.   Prøvning af arbejdsstationers maksimale effekt

Arbejdsstationers maksimale effekt findes ved at lade to benchmarks af industristandard operere samtidig: Linpack til at belaste basissystemet (f.eks. processor, hukommelse osv.) og SPECviewperf® (seneste version til UUT’en) til at belaste systemets GPU. Der findes flere oplysninger om disse benchmarks på nedenstående URL, hvorfra de kan downloades gratis:

| Linpack | http://www.netlib.org/linpack/ |
| --- | --- |
| SPECviewperf® | http://www.spec.org/benchmarks.html#gpc |

Linpack

http://www.netlib.org/linpack/

SPECviewperf®

http://www.spec.org/benchmarks.html#gpc

Denne prøvning skal gentages tre gange med samme UUT, og alle tre målinger skal falde inden for en margen på ± 2 % i forhold til gennemsnittet af de tre værdier, der måles for den maksimale effekt.

En arbejdsstations maksimale forbrug af vekselstrøm måles således:

Forberedelse af UUT

| 1. | Et godkendt meter, der kan måle sand effekt, forbindes til en netspændingskilde (vekselstrøm), der er indstillet til den kombination af spænding/frekvens, der er relevant for prøvningen. Metret skal kunne lagre og udlede den højeste effekt, der måles under prøvningen, eller kunne bestemme den maksimale effekt på anden måde. |
| --- | --- |

1.

Et godkendt meter, der kan måle sand effekt, forbindes til en netspændingskilde (vekselstrøm), der er indstillet til den kombination af spænding/frekvens, der er relevant for prøvningen. Metret skal kunne lagre og udlede den højeste effekt, der måles under prøvningen, eller kunne bestemme den maksimale effekt på anden måde.

| 2. | UUT forbindes til stikket på metret. Metret og UUT må ikke være forbundet med effektbånd eller UPS-enheder. |
| --- | --- |

2.

UUT forbindes til stikket på metret. Metret og UUT må ikke være forbundet med effektbånd eller UPS-enheder.

| 3. | Vekselstrømspændingen registreres. |
| --- | --- |

3.

Vekselstrømspændingen registreres.

| 4. | * Computeren bootes, og Linpack og SPECviewperf installeres som beskrevet på ovenstående websteder, hvis de ikke allerede er installeret. |
| --- | --- |

4.

- Computeren bootes, og Linpack og SPECviewperf installeres som beskrevet på ovenstående websteder, hvis de ikke allerede er installeret.

| 5. | Linpack indstilles med samtlige standardindstillinger for den givne UUT-arkitektur, og der indstilles en passende array-størrelse »n« for at maksimere effekten under prøvningen. |
| --- | --- |

5.

Linpack indstilles med samtlige standardindstillinger for den givne UUT-arkitektur, og der indstilles en passende array-størrelse »n« for at maksimere effekten under prøvningen.

| 6. | Det sikres, at alle de retningslinjer, som SPEC har fastsat for brug af SPECviewperf, følges. |
| --- | --- |

6.

Det sikres, at alle de retningslinjer, som SPEC har fastsat for brug af SPECviewperf, følges.

Prøvning af maksimal effekt

| 7. | Metret indstilles til at begynde at akkumulere sande effektværdier med højst én aflæsning pr. sekund, og målingerne indledes. Der køres SPECviewperf og så mange samtidige eksempler af Linpack, som er nødvendige for at belaste systemet fuldt ud. |
| --- | --- |

7.

Metret indstilles til at begynde at akkumulere sande effektværdier med højst én aflæsning pr. sekund, og målingerne indledes. Der køres SPECviewperf og så mange samtidige eksempler af Linpack, som er nødvendige for at belaste systemet fuldt ud.

| 8. | Der akkumuleres effektværdier, indtil SPECviewperf og alle eksempler er kørt igennem. Den maksimale effekt, der er opnået under prøvningen, registreres. |
| --- | --- |

8.

Der akkumuleres effektværdier, indtil SPECviewperf og alle eksempler er kørt igennem. Den maksimale effekt, der er opnået under prøvningen, registreres.

Rapportering af prøvningsresultaterne

| 9. | Prøvningsresultaterne skal rapporteres til EPA, henholdsvis Europa-Kommissionen, og der drages omsorg for, at alle nødvendige oplysninger medtages. |
| --- | --- |

9.

Prøvningsresultaterne skal rapporteres til EPA, henholdsvis Europa-Kommissionen, og der drages omsorg for, at alle nødvendige oplysninger medtages.

| 10. | Ved fremsendelse af data skal producenten også medsende følgende:






  a) | Værdi af den n (array-størrelse), der er anvendt i Linpack |
| --- | --- | --- |

10.

Ved fremsendelse af data skal producenten også medsende følgende:

a)

Værdi af den n (array-størrelse), der er anvendt i Linpack

| b) | Antal kopier af Linpack, der er kørt samtidig under prøvningen |
| --- | --- |

b)

Antal kopier af Linpack, der er kørt samtidig under prøvningen

| c) | Den anvendte version af SPECviewperf |
| --- | --- |

c)

Den anvendte version af SPECviewperf

| d) | Alle de kompilatoroptimeringer, der er anvendt ved kompilering af Linpack og SPECviewperf, og |
| --- | --- |

d)

Alle de kompilatoroptimeringer, der er anvendt ved kompilering af Linpack og SPECviewperf, og

| e) | En prækompileret binær fil, så slutbrugerne kan downloade og køre både SPECviewperf og Linpack. Disse kan distribueres enten gennem et centralt standardiseringsorgan som SPEC, af OEM eller af en relevant tredjepart. |
| --- | --- |

e)

En prækompileret binær fil, så slutbrugerne kan downloade og køre både SPECviewperf og Linpack. Disse kan distribueres enten gennem et centralt standardiseringsorgan som SPEC, af OEM eller af en relevant tredjepart.

V.   Fortsat kontrol

Denne prøvningsprocedure beskriver den metode, hvorefter det kan kontrolleres, om en enkelt enhed overholder kravene. Det anbefales kraftigt at foretage løbende kontrol for at sikre, at produkter fra forskellige produktionsserier overholder ENERGY STAR-kravene.

Bilag B

Stikprøveberegninger

I.   Desktopcomputere, integrerede desktopcomputere og bærbare computere: Nedenstående eksempel på en beregning af typisk elforbrug (TEC) har til formål at vise, hvordan overholdelsesniveauerne fastlægges ud fra funktionsaddere og målinger af driftstilstande f.eks. for en ETEC-vurdering for en bærbar computer i kategori A (integreret GPU, 8 GB hukommelse (installeret), 1 harddisk)

| 1. | Målte værdier, jf. proceduren i bilag A:






  — | Slukket = 1 W |
| --- | --- | --- |

1.

Målte værdier, jf. proceduren i bilag A:

—

Slukket = 1 W

| — | Dvale = 1,7 W |
| --- | --- |

—

Dvale = 1,7 W

| — | Tomgang = 10 W |
| --- | --- |

—

Tomgang = 10 W

| 2. | Afgør, hvilke funktionsbetingede justeringer, der skal anvendes:






  — | Integreret grafik? Gælder ikke for Premium Graphics. |
| --- | --- | --- |

2.

Afgør, hvilke funktionsbetingede justeringer, der skal anvendes:

—

Integreret grafik? Gælder ikke for Premium Graphics.

| — | 8 GB hukommelse (installeret). Hukommelsesniveauet udløser en justering: 8 giver en justering på 1,6 kWh (4 · 0,4 kWh). |
| --- | --- |

—

8 GB hukommelse (installeret). Hukommelsesniveauet udløser en justering: 8 giver en justering på 1,6 kWh (4 · 0,4 kWh).

| 3. | Brug vægtningerne i tabel 2 til at beregne TEC:






  — | Tabel 2 (for almindelige bærbare computere):






  (%) |
| --- | --- | --- |
| Toff | 60 |
| Tsleep | 10 |
| Tidle | 30 |

3.

Brug vægtningerne i tabel 2 til at beregne TEC:

—

Tabel 2 (for almindelige bærbare computere):

(%)

Toff

60

Tsleep

10

Tidle

30

| — | ETEC = (8 760/1 000) · (Poff · Toff + Psleep · Tsleep + Pidle · Tidle), |
| --- | --- |

—

ETEC = (8 760/1 000) · (Poff · Toff + Psleep · Tsleep + Pidle · Tidle),

| — | = (8 760/1 000) · (Poff · 0,60 + Psleep · 0,10 + Pidle · 0,30), |
| --- | --- |

—

= (8 760/1 000) · (Poff · 0,60 + Psleep · 0,10 + Pidle · 0,30),

| — | = (8 760/1 000) · (1 · 0,60 + 1,7 · 0,10 + 10 · 0,30), |
| --- | --- |

—

= (8 760/1 000) · (1 · 0,60 + 1,7 · 0,10 + 10 · 0,30),

| — | = 33,03 kWh, |
| --- | --- |

—

= 33,03 kWh,

| 4. | Beregn TEC-kravet til computeren ved at lægge eventuelle funktionsbetingede justeringer (punkt 2) sammen med det grundlæggende TEC-krav (tabel 1).






  — | Tabel 1 (for bærbare computere):






  (kWh) |
| --- | --- | --- |
| Bærbare computere |
| Kategori A | 40 |
| Kategori B | 53 |
| Kategori C | 88,5 |

4.

Beregn TEC-kravet til computeren ved at lægge eventuelle funktionsbetingede justeringer (punkt 2) sammen med det grundlæggende TEC-krav (tabel 1).

—

Tabel 1 (for bærbare computere):

(kWh)

Bærbare computere

Kategori A

40

Kategori B

53

Kategori C

88,5

| — | ENERGY STARTEC-krav = 40 kWh + 1,6 kWh = 41,6 kWh. |
| --- | --- |

—

ENERGY STARTEC-krav = 40 kWh + 1,6 kWh = 41,6 kWh.

| 5. | Sammenlign ETEC med ENERGY STARTEC-kravet (punkt 4) for at se, om modellen opfylder kravet.






  — | Kategori A TEC-krav: 41,6 kWh |
| --- | --- | --- |

5.

Sammenlign ETEC med ENERGY STARTEC-kravet (punkt 4) for at se, om modellen opfylder kravet.

—

Kategori A TEC-krav: 41,6 kWh

| — | ETEC: 33,03 kWh |
| --- | --- |

—

ETEC: 33,03 kWh

| — | 33,03 kWh < 41,6 kWh |
| --- | --- |

—

33,03 kWh < 41,6 kWh

Den bærbare computer opfylder ENERGY STAR-kravet.

II.   Arbejdsstationer: Nedenstående eksempel viser en PTEC-beregning for en arbejdsstation med to harddiske.

| 1. | Målte værdier, jf. proceduren i bilag A:






  — | Slukket = 2 W |
| --- | --- | --- |

1.

Målte værdier, jf. proceduren i bilag A:

—

Slukket = 2 W

| — | Dvale = 4 W |
| --- | --- |

—

Dvale = 4 W

| — | Tomgang = 80 W |
| --- | --- |

—

Tomgang = 80 W

| — | Maksimal effekt = 180 W |
| --- | --- |

—

Maksimal effekt = 180 W

| 2. | Noter antallet af installerede harddiske.






  — | To harddiske installeret under prøvningen. |
| --- | --- | --- |

2.

Noter antallet af installerede harddiske.

—

To harddiske installeret under prøvningen.

| 3. | Brug vægtningerne i tabel 4 til at beregne PTEC:






  — | Tabel 4:






  (%) |
| --- | --- | --- |
| Toff | 35 |
| Tsleep | 10 |
| Tidle | 55 |

3.

Brug vægtningerne i tabel 4 til at beregne PTEC:

—

Tabel 4:

(%)

Toff

35

Tsleep

10

Tidle

55

| — | PTEC = (0,35 · Poff + 0,10 · Psleep + 0,55 · Pidle), |
| --- | --- |

—

PTEC = (0,35 · Poff + 0,10 · Psleep + 0,55 · Pidle),

| — | = (0,35 · 2 + 0,10 · 4 + 0,55 · 80), |
| --- | --- |

—

= (0,35 · 2 + 0,10 · 4 + 0,55 · 80),

| — | = 45,10 W |
| --- | --- |

—

= 45,10 W

| 4. | Beregn PTEC-kravet ved hjælp af formlen i tabel 3.






  — | PTEC = 0,28 · [Pmax + (# HDD · 5)], |
| --- | --- | --- |

4.

Beregn PTEC-kravet ved hjælp af formlen i tabel 3.

—

PTEC = 0,28 · [Pmax + (# HDD · 5)],

| — | PTEC = 0,28 · [180 + (2 · 5)], |
| --- | --- |

—

PTEC = 0,28 · [180 + (2 · 5)],

| — | PTEC = 53,2, |
| --- | --- |

—

PTEC = 53,2,

| 5. | Sammenlign den justerede PTEC med ENERGY STAR-kravet for at se, om modellen opfylder kravet.






  — | 45,10 < 53,2 |
| --- | --- | --- |

5.

Sammenlign den justerede PTEC med ENERGY STAR-kravet for at se, om modellen opfylder kravet.

—

45,10 < 53,2

Arbejdsstationen opfylder ENERGY STAR-kravet.

---

(1)  Proxy henviser til en computer, som bibeholder fuld netværksforbindelse, jf. definitionen i denne specifikations afsnit 1. Et system er kun omfattet af ovenstående proxyvægtning, hvis det overholder en generisk standard, der godkendes af EPA og Europa-Kommissionen for så vidt angår opfyldelse af ENERGY STAR-målene. En sådan godkendelse skal foreligge, før der indsendes produktdata med henblik på tildelingen. Yderligere oplysninger og prøvningskrav findes i afsnit 3.C, »Godkendelse af computere med funktioner til styring af strømforbrug«.

1

(2)  Godkendte metres egenskaber er taget fra IEC 62301 Ed 1.0: Measurement of Standby Power.

2

(3)  Metre af laboratoriekvalitet og med alle funktioner kan integrere værdier over tid og automatisk angive gennemsnitsværdien. Andre metre kræver, at brugeren aflæser en række skiftende værdier hvert femte sekund i fem minutter og derefter beregner gennemsnittet manuelt.

3

---

| 24.6.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 161/38 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 161/38

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 23. juni 2009

om sikkerhedskravene i europæiske standarder vedrørende MP3-afspillere i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF

(EØS-relevant tekst)

(2009/490/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF af 3. december 2001 om produktsikkerhed i almindelighed (1), særlig artikel 4, stk. 1, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det er i direktiv 2001/95/EF fastsat, at europæiske standardiseringsorganer fastlægger europæiske standarder. Sådanne standarder bør sikre, at produkter opfylder direktivets almindelige sikkerhedskrav. |
| --- | --- |

(1)

Det er i direktiv 2001/95/EF fastsat, at europæiske standardiseringsorganer fastlægger europæiske standarder. Sådanne standarder bør sikre, at produkter opfylder direktivets almindelige sikkerhedskrav.

| (2) | I henhold til direktiv 2001/95/EF formodes et produkt at være sikkert for så vidt angår de risici og risikokategorier, der er omfattet af nationale standarder, når det er i overensstemmelse med ikke-bindende nationale standarder, der gennemfører europæiske standarder. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til direktiv 2001/95/EF formodes et produkt at være sikkert for så vidt angår de risici og risikokategorier, der er omfattet af nationale standarder, når det er i overensstemmelse med ikke-bindende nationale standarder, der gennemfører europæiske standarder.

| (3) | Afhængig af MP3-afspillerens type er dens sikkerhed omfattet af enten direktiv 2001/95/EF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/5/EF af 9. marts 1999 om radio- og teleterminaludstyr samt gensidig anerkendelse af udstyrets overensstemmelse (2) eller Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/95/EF af 12. december 2006 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om elektrisk materiel bestemt til anvendelse inden for visse spændingsgrænser (3). Direktiv 2001/95/EF omfatter bærbare musikafspillere uden integreret kommunikationsfunktion. |
| --- | --- |

(3)

Afhængig af MP3-afspillerens type er dens sikkerhed omfattet af enten direktiv 2001/95/EF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/5/EF af 9. marts 1999 om radio- og teleterminaludstyr samt gensidig anerkendelse af udstyrets overensstemmelse (2) eller Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/95/EF af 12. december 2006 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om elektrisk materiel bestemt til anvendelse inden for visse spændingsgrænser (3). Direktiv 2001/95/EF omfatter bærbare musikafspillere uden integreret kommunikationsfunktion.

| (4) | I direktiv 1999/5/EF og direktiv 2006/95/EF henvises der til den europæiske harmoniserede standard EN 60065:2002 »Audio, video og lignende elektroniske apparater — Sikkerhedskrav«. På grund af de stadig mere slørede grænser mellem forbrugerelektronik og informationsteknologisk udstyr skal denne standard sammenlægges med EN 60950 »Informationsteknologiudstyr — Sikkerhed — Del 1: Generelle krav« til en ny standard EN 62368. |
| --- | --- |

(4)

I direktiv 1999/5/EF og direktiv 2006/95/EF henvises der til den europæiske harmoniserede standard EN 60065:2002 »Audio, video og lignende elektroniske apparater — Sikkerhedskrav«. På grund af de stadig mere slørede grænser mellem forbrugerelektronik og informationsteknologisk udstyr skal denne standard sammenlægges med EN 60950 »Informationsteknologiudstyr — Sikkerhed — Del 1: Generelle krav« til en ny standard EN 62368.

| (5) | Der er ikke for øjeblikket foreskrevet en maksimal lydgrænse i standarderne, ligesom der heller ikke er påkrævet nogen specifik mærkning om lydemissioner, men det er dog et krav, at der indsættes en erklæring i brugsvejledningen med en advarsel om de skadelige virkninger af eksponering for et for højt lydniveau. |
| --- | --- |

(5)

Der er ikke for øjeblikket foreskrevet en maksimal lydgrænse i standarderne, ligesom der heller ikke er påkrævet nogen specifik mærkning om lydemissioner, men det er dog et krav, at der indsættes en erklæring i brugsvejledningen med en advarsel om de skadelige virkninger af eksponering for et for højt lydniveau.

| (6) | I betragtning af den udbredte brug af MP3-afspillere og mobiltelefoner med musikafspilningsfunktion og det stigende antal personer, der kontinuerligt er eksponeret for lydniveauer over grænseværdierne for arbejdspladsen (80 dB), har Europa-Kommissionen anmodet Den Videnskabelige Komité for Nye og Nyligt Identificerede Sundhedsrisici (i det følgende benævnt »VKNNIS«) om at vurdere de potentielle sundhedsrisici. VKNNIS konkluderede i sin udtalelse (4), at lytterne risikerer at pådrage sig både høreskader og skader, der ikke er relateret til hørelsen. Især risikerer lytterne varige høreskader, hvis de anvender en MP3-afspiller i over 40 timer om ugen ved et højt lydniveau (over 89 dB(A)) i mindst fem år. Sådanne brugsmønstre er nu blevet ret almindelige, især blandt børn og unge. |
| --- | --- |

(6)

I betragtning af den udbredte brug af MP3-afspillere og mobiltelefoner med musikafspilningsfunktion og det stigende antal personer, der kontinuerligt er eksponeret for lydniveauer over grænseværdierne for arbejdspladsen (80 dB), har Europa-Kommissionen anmodet Den Videnskabelige Komité for Nye og Nyligt Identificerede Sundhedsrisici (i det følgende benævnt »VKNNIS«) om at vurdere de potentielle sundhedsrisici. VKNNIS konkluderede i sin udtalelse (4), at lytterne risikerer at pådrage sig både høreskader og skader, der ikke er relateret til hørelsen. Især risikerer lytterne varige høreskader, hvis de anvender en MP3-afspiller i over 40 timer om ugen ved et højt lydniveau (over 89 dB(A)) i mindst fem år. Sådanne brugsmønstre er nu blevet ret almindelige, især blandt børn og unge.

| (7) | Sikkerhedskravene til MP3-afspillere bør fastsættes i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 4, stk. 1, litra a), i direktiv 2001/95/EF med henblik på at anmode standardiseringsorganerne om at udarbejde en standard, der forebygger risikoen for høreskader som følge af eksponering for lyd fra sådanne apparater, i henhold til proceduren i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF af 22. juni 1998 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter (5). Referencen til den vedtagne standard bør offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende i overensstemmelse med artikel 4, stk. 2, i direktiv 2001/95/EF. For at sikre en fuldstændig og harmoniseret fremgangsmåde, der omfatter sikkerheden ved alle MP3-afspillere, også mobiltelefoner med musikafspilningsfunktion, vil der blive forelagt standardiseringsorganerne en anmodning i henhold til direktiv 2001/95/EF, 1999/5/EF og 2006/95/EF. |
| --- | --- |

(7)

Sikkerhedskravene til MP3-afspillere bør fastsættes i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 4, stk. 1, litra a), i direktiv 2001/95/EF med henblik på at anmode standardiseringsorganerne om at udarbejde en standard, der forebygger risikoen for høreskader som følge af eksponering for lyd fra sådanne apparater, i henhold til proceduren i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF af 22. juni 1998 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter (5). Referencen til den vedtagne standard bør offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende i overensstemmelse med artikel 4, stk. 2, i direktiv 2001/95/EF. For at sikre en fuldstændig og harmoniseret fremgangsmåde, der omfatter sikkerheden ved alle MP3-afspillere, også mobiltelefoner med musikafspilningsfunktion, vil der blive forelagt standardiseringsorganerne en anmodning i henhold til direktiv 2001/95/EF, 1999/5/EF og 2006/95/EF.

| (8) | Så snart standarden foreligger, og forudsat at Kommissionen beslutter at offentliggøre referencen i Den Europæiske Unions Tidende, vil MP3-afspillere, der er udformet og fremstillet i overensstemmelse med standarden, formodes at opfylde det almindelige sikkerhedskrav i direktiv 2001/95/EF, for så vidt angår det sikkerhedskrav, der er omfattet af den pågældende standard. |
| --- | --- |

(8)

Så snart standarden foreligger, og forudsat at Kommissionen beslutter at offentliggøre referencen i Den Europæiske Unions Tidende, vil MP3-afspillere, der er udformet og fremstillet i overensstemmelse med standarden, formodes at opfylde det almindelige sikkerhedskrav i direktiv 2001/95/EF, for så vidt angår det sikkerhedskrav, der er omfattet af den pågældende standard.

| (9) | Denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat i henhold til artikel 15 i direktiv 2001/95/EF — |
| --- | --- |

(9)

Denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat i henhold til artikel 15 i direktiv 2001/95/EF —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Formål

Formålet med denne afgørelse er at fastsætte det sikkerhedskrav, på grundlag af hvilket Kommissionen vil anmode de relevante standardiseringsorganer om at udarbejde standarder til sikring af, at eksponering for lyd fra MP3-afspillere ikke udgør en risiko for hørelsen under normal anvendelse. Der tages i kravene til MP3-afspillere fuldt hensyn til udtalelsen fra Den Videnskabelige Komité for Nye og Nyligt Identificerede Sundhedsrisici om de potentielle sundhedsrisici ved eksponering for støj fra MP3-afspillere og mobiltelefoner med musikafspilningsfunktion.

Artikel 2

Definition

I denne afgørelse forstås ved »MP3-afspiller« et bærbart apparat, der ikke er omfattet af direktiv 1999/5/EF eller direktiv 2006/95/EF, med hovedtelefoner eller øretelefoner, som anvendes til at lytte til indspillet, genereret eller transmitteret lyd.

Artikel 3

Krav

1.   I henhold til artikel 4, stk. 1, litra a), i direktiv 2001/95/EF fastsættes følgende sikkerhedskrav til MP3-afspillere:

MP3-afspillere udformes og fremstilles på en sådan måde, at det sikres, at de under omstændigheder, som med rimelighed kan forudses, er sikre og ikke forårsager høreskader.

2.   Kravet i stk. 1 omfatter navnlig følgende:

| 1) | Eksponering for lyd tidsbegrænses for at undgå høreskader. Ved 80 dB(A) begrænses eksponeringen til 40 timer om ugen, mens eksponeringstiden ved 89 dB(A) begrænses til fem timer om ugen. For andre eksponeringsniveauer finder en lineær intra- og ekstrapolering anvendelse. Der tages hensyn til den dynamiske lydbredde og den med rimelighed forventelige anvendelse af produkterne. |
| --- | --- |

1)

Eksponering for lyd tidsbegrænses for at undgå høreskader. Ved 80 dB(A) begrænses eksponeringen til 40 timer om ugen, mens eksponeringstiden ved 89 dB(A) begrænses til fem timer om ugen. For andre eksponeringsniveauer finder en lineær intra- og ekstrapolering anvendelse. Der tages hensyn til den dynamiske lydbredde og den med rimelighed forventelige anvendelse af produkterne.

| 2) | MP3-afspillere skal være forsynet med passende advarsler om de risici, der er forbundet med apparatets anvendelse, og om, hvordan sådanne risici undgås, ligesom der skal gives oplysninger til brugerne om de tilfælde, hvor eksponering udgør en risiko for høreskader. |
| --- | --- |

2)

MP3-afspillere skal være forsynet med passende advarsler om de risici, der er forbundet med apparatets anvendelse, og om, hvordan sådanne risici undgås, ligesom der skal gives oplysninger til brugerne om de tilfælde, hvor eksponering udgør en risiko for høreskader.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. juni 2009.

På Kommissionens vegne

Meglena KUNEVA

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 11 af 15.1.2002, s. 4.

1

(2)  EFT L 91 af 7.4.1999, s. 10.

2

(3)  EUT L 374 af 27.12.2006, s. 10.

3

(4)  Udtalelse af 13.10.2008 offentliggjort på: http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_018.pdf

4

(5)  EFT L 204 af 21.7.1998, s. 37.

5

---