# Uradni list L 203/2009

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2009.203.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 203 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 525. avgust 2009 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2009.203.slv

Uradni list

Evropske unije

L 203

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 525. avgust 2009

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 703/2009 z dne 27. julija 2009 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz valjane žice s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ter zaključku postopka v zvezi z uvozom valjane žice s poreklom iz Republike Moldavije in Turčije | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 704/2009 z dne 4. avgusta 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 14 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 705/2009 z dne 4. avgusta 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 696/2009 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit od 1. avgusta 2009 | 16 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva 2009/61/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vgradnji svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav na kmetijske ali gozdarske traktorje na kolesih (kodificirana različica) (
  1
  ) | 19 |
| | * | Direktiva 2009/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o homologaciji sestavnega dela za svetlobne in svetlobno-signalne naprave na kmetijskih ali gozdarskih traktorjih na kolesih (kodificirana različica) (
  1
  ) | 52 |
| | * | Direktiva Komisije 2009/98/ES z dne 4. avgusta 2009 o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev borovega oksida kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi (
  1
  ) | 58 |
| | * | Direktiva Komisije 2009/99/ES z dne 4. avgusta 2009 o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev klorofacinona kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi (
  1
  ) | 62 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (ES) št. 703/2009 z dne 27. julija 2009 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz valjane žice s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ter zaključku postopka v zvezi z uvozom valjane žice s poreklom iz Republike Moldavije in Turčije

1

Uredba Komisije (ES) št. 704/2009 z dne 4. avgusta 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

14

Uredba Komisije (ES) št. 705/2009 z dne 4. avgusta 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 696/2009 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit od 1. avgusta 2009

16

DIREKTIVE

*

Direktiva 2009/61/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vgradnji svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav na kmetijske ali gozdarske traktorje na kolesih (kodificirana različica) (
  1
  )

1

19

*

Direktiva 2009/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o homologaciji sestavnega dela za svetlobne in svetlobno-signalne naprave na kmetijskih ali gozdarskih traktorjih na kolesih (kodificirana različica) (
  1
  )

1

52

*

Direktiva Komisije 2009/98/ES z dne 4. avgusta 2009 o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev borovega oksida kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi (
  1
  )

1

58

*

Direktiva Komisije 2009/99/ES z dne 4. avgusta 2009 o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev klorofacinona kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi (
  1
  )

1

62

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2009/598/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 9. julija 2009 o določitvi okoljskih meril za podeljevanje znaka Skupnosti za okolje posteljnim vložkom
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 4597)

   (
  1
  ) | 65 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2009/598/ES

*

Odločba Komisije z dne 9. julija 2009 o določitvi okoljskih meril za podeljevanje znaka Skupnosti za okolje posteljnim vložkom
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 4597)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 4597)

1

65

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU |
| | * | Sklep Sveta 2009/599/SZVP z dne 4. avgusta 2009 o izvajanju Skupnega stališča Sveta 2006/795/SZVP o omejitvenih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji | 81 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

*

Sklep Sveta 2009/599/SZVP z dne 4. avgusta 2009 o izvajanju Skupnega stališča Sveta 2006/795/SZVP o omejitvenih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji

81

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 5.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 203/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 203/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 703/2009

z dne 27. julija 2009

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz valjane žice s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ter zaključku postopka v zvezi z uvozom valjane žice s poreklom iz Republike Moldavije in Turčije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske Skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije, predloženega po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Začasni ukrepi

| (1) | Komisija je z Uredbo (ES) št. 112/2009 (2) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz valjane žice s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (LRK) in Republike Moldavije (RM). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je z Uredbo (ES) št. 112/2009 (2) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz valjane žice s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (LRK) in Republike Moldavije (RM).

| (2) | Spomniti je treba, da je bil postopek uveden na podlagi pritožbe, ki jo je vložila družba Eurofer (pritožnik) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje valjane žice v Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Spomniti je treba, da je bil postopek uveden na podlagi pritožbe, ki jo je vložila družba Eurofer (pritožnik) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje valjane žice v Skupnosti.

2.   Nadaljnji postopek

| (3) | Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev za uvedbo začasnih protidampinških ukrepov (začasno razkritje), je več zainteresiranih strank predložilo pisna stališča v zvezi z začasnimi ugotovitvami. Stranke so na zahtevo imele tudi možnost za zaslišanje. Komisija je še naprej iskala in preverjala vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za sprejetje dokončnih ugotovitev. Zato je bil opravljen dodaten preveritveni obisk v naslednji družbi:
  Proizvajalec v Skupnosti:






  — | Celsa UK Holding Limited, Cardiff, Združeno kraljestvo |
| --- | --- | --- |

(3)

Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev za uvedbo začasnih protidampinških ukrepov (začasno razkritje), je več zainteresiranih strank predložilo pisna stališča v zvezi z začasnimi ugotovitvami. Stranke so na zahtevo imele tudi možnost za zaslišanje. Komisija je še naprej iskala in preverjala vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za sprejetje dokončnih ugotovitev. Zato je bil opravljen dodaten preveritveni obisk v naslednji družbi:

Proizvajalec v Skupnosti:

—

Celsa UK Holding Limited, Cardiff, Združeno kraljestvo

| (4) | Komisija je nadaljevala preiskavo v zvezi z vidiki interesa Skupnosti in analizirala podatke iz izpolnjenih vprašalnikov, ki so jih predložili nekateri uporabniki v Skupnosti. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je nadaljevala preiskavo v zvezi z vidiki interesa Skupnosti in analizirala podatke iz izpolnjenih vprašalnikov, ki so jih predložili nekateri uporabniki v Skupnosti.

| (5) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (13) začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode zajela obdobje od 1. aprila 2007 do 31. marca 2008 (obdobje preiskave ali OP). V zvezi z gibanji, pomembnimi za oceno škode, je Komisija analizirala podatke za obdobje od leta 2004 do konca OP (obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(5)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (13) začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode zajela obdobje od 1. aprila 2007 do 31. marca 2008 (obdobje preiskave ali OP). V zvezi z gibanji, pomembnimi za oceno škode, je Komisija analizirala podatke za obdobje od leta 2004 do konca OP (obravnavano obdobje).

| (6) | Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da je bilo leto 2004, ki se je upoštevalo za oceno škode, napačna izbira, ker naj bi bilo glede na povpraševanje in stopnje dobička to izjemno uspešno leto. Zato so trdile, da je treba leto 2004 izvzeti iz obravnavanega obdobja. |
| --- | --- |

(6)

Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da je bilo leto 2004, ki se je upoštevalo za oceno škode, napačna izbira, ker naj bi bilo glede na povpraševanje in stopnje dobička to izjemno uspešno leto. Zato so trdile, da je treba leto 2004 izvzeti iz obravnavanega obdobja.

| (7) | Omeniti je treba, da mora obdobje preiskave v skladu s členom 6(1) osnovne uredbe zajemati obdobje neposredno pred začetkom postopka. Spomniti je treba, da se je sedanja preiskava začela 8. maja 2008. Proučevanje gibanj, pomembnih za oceno škode, običajno zajema tri ali štiri leta pred začetkom in se konča hkrati z obdobjem preiskave dampinga. Ta praksa je bila uporabljena tudi pri sedanjem postopku. Zato se vprašanje, ali je bilo 2004 ali kakšno drugo leto v obravnavanem obdobju izjemno ali ne, za izbiro tega obdobja ne zdi relevantno. |
| --- | --- |

(7)

Omeniti je treba, da mora obdobje preiskave v skladu s členom 6(1) osnovne uredbe zajemati obdobje neposredno pred začetkom postopka. Spomniti je treba, da se je sedanja preiskava začela 8. maja 2008. Proučevanje gibanj, pomembnih za oceno škode, običajno zajema tri ali štiri leta pred začetkom in se konča hkrati z obdobjem preiskave dampinga. Ta praksa je bila uporabljena tudi pri sedanjem postopku. Zato se vprašanje, ali je bilo 2004 ali kakšno drugo leto v obravnavanem obdobju izjemno ali ne, za izbiro tega obdobja ne zdi relevantno.

| (8) | Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih naj bi se priporočila uvedba dokončnih protidampinških dajatev na uvoz valjane žice s poreklom iz LRK in dokončnega pobiranja zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo, ter zaključek postopka v zvezi z uvozom valjane žice s poreklom iz RM in Turčije. Določen je bil tudi rok, v katerem so po tem razkritju lahko predložile svoja stališča. |
| --- | --- |

(8)

Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih naj bi se priporočila uvedba dokončnih protidampinških dajatev na uvoz valjane žice s poreklom iz LRK in dokončnega pobiranja zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo, ter zaključek postopka v zvezi z uvozom valjane žice s poreklom iz RM in Turčije. Določen je bil tudi rok, v katerem so po tem razkritju lahko predložile svoja stališča.

| (9) | Po proučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile zainteresirane stranke, so bile začasne ugotovitve po potrebi ustrezno spremenjene. |
| --- | --- |

(9)

Po proučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile zainteresirane stranke, so bile začasne ugotovitve po potrebi ustrezno spremenjene.

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

| (10) | Zadevni izdelek je žica, vroče valjana, v ohlapnih kolobarjih, iz železa, nelegiranega jekla ali legiranega jekla, razen iz nerjavnega jekla, s poreklom iz LRK, RM in Turčije (zadevni izdelek ali valjana žica), navadno uvrščena pod oznake KN 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 in 7227 90 95. Zadevni izdelek ne vključuje valjane žice iz nerjavnega jekla. |
| --- | --- |

(10)

Zadevni izdelek je žica, vroče valjana, v ohlapnih kolobarjih, iz železa, nelegiranega jekla ali legiranega jekla, razen iz nerjavnega jekla, s poreklom iz LRK, RM in Turčije (zadevni izdelek ali valjana žica), navadno uvrščena pod oznake KN 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 in 7227 90 95. Zadevni izdelek ne vključuje valjane žice iz nerjavnega jekla.

| (11) | Po začasnem razkritju je ena zainteresirana stranka trdila, da valjana žica, uvrščena pod oznako KN 7213 91 90, ne sme biti vključena v opredelitev zadevnega izdelka, saj v pooblastilu za pritožnika in njegovega zakonitega zastopnika ta posebna vrsta izdelka ni bila zajeta. |
| --- | --- |

(11)

Po začasnem razkritju je ena zainteresirana stranka trdila, da valjana žica, uvrščena pod oznako KN 7213 91 90, ne sme biti vključena v opredelitev zadevnega izdelka, saj v pooblastilu za pritožnika in njegovega zakonitega zastopnika ta posebna vrsta izdelka ni bila zajeta.

| (12) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da je pritožba zajemala zgoraj navedeno oznako KN. Poleg tega se zadevni izdelek opredeli na začetku preiskave predvsem na podlagi fizikalnih, kemičnih in tehničnih značilnosti. Zadevne oznake KN, pod katerimi se prijavi uvoz zadevnega izdelka, se dokončno določijo šele med preiskavo in zlasti pri uvedbi dokončnih dajatev. To je jasno razvidno tudi iz obvestila o začetku, v katerem je navedeno, da so zadevne oznake KN samo informativne (3). Poleg tega je bilo ugotovljeno, da valjana žica, prijavljena pod zgoraj navedeno oznako KN, dejansko ima osnovne lastnosti, navedene v obvestilu o začetku, in da zato dejansko spada v obseg zadevnega izdelka. Zato je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(12)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da je pritožba zajemala zgoraj navedeno oznako KN. Poleg tega se zadevni izdelek opredeli na začetku preiskave predvsem na podlagi fizikalnih, kemičnih in tehničnih značilnosti. Zadevne oznake KN, pod katerimi se prijavi uvoz zadevnega izdelka, se dokončno določijo šele med preiskavo in zlasti pri uvedbi dokončnih dajatev. To je jasno razvidno tudi iz obvestila o začetku, v katerem je navedeno, da so zadevne oznake KN samo informativne (3). Poleg tega je bilo ugotovljeno, da valjana žica, prijavljena pod zgoraj navedeno oznako KN, dejansko ima osnovne lastnosti, navedene v obvestilu o začetku, in da zato dejansko spada v obseg zadevnega izdelka. Zato je bila ta trditev zavrnjena.

| (13) | En proizvajalec izvoznik in en uporabnik sta trdila, da se posebna vrsta valjane žice, in sicer „tyre cord“, uvrščena pod oznako KN 7213 91 20, zelo razlikuje od drugih vrst valjane žice glede na njene fizikalne in tehnične lastnosti, končne uporabe, zamenljivost in zaznavanje potrošnikov. Zato sta trdila, da žica tyre cord ne sme biti vključena v preiskavo. |
| --- | --- |

(13)

En proizvajalec izvoznik in en uporabnik sta trdila, da se posebna vrsta valjane žice, in sicer „tyre cord“, uvrščena pod oznako KN 7213 91 20, zelo razlikuje od drugih vrst valjane žice glede na njene fizikalne in tehnične lastnosti, končne uporabe, zamenljivost in zaznavanje potrošnikov. Zato sta trdila, da žica tyre cord ne sme biti vključena v preiskavo.

| (14) | Navedena trditev in posebni argumenti so bili natančno analizirani. Prvič, ugotovljeno je bilo, da imajo različne vrste valjane žice, vključno s „tyre cord“, ki so vključene v opredelitev izdelka, iste osnovne fizikalne, kemijske in tehnične značilnosti, kar pomeni, da spadajo v isto kategorijo izdelkov. |
| --- | --- |

(14)

Navedena trditev in posebni argumenti so bili natančno analizirani. Prvič, ugotovljeno je bilo, da imajo različne vrste valjane žice, vključno s „tyre cord“, ki so vključene v opredelitev izdelka, iste osnovne fizikalne, kemijske in tehnične značilnosti, kar pomeni, da spadajo v isto kategorijo izdelkov.

| (15) | Drugič, tudi če je mogoče trditi, da je vrsta tyre cord nekoliko bolj sofisticirana in dražja v primerjavi z drugimi vrstami valjane žice, ki so zajete v sedanji preiskavi, to ne pomeni, da imajo žice tyre cord, uvožene iz LRK, značilnosti, ki se znatno razlikujejo od tistih, ki so proizvedene v Skupnosti. |
| --- | --- |

(15)

Drugič, tudi če je mogoče trditi, da je vrsta tyre cord nekoliko bolj sofisticirana in dražja v primerjavi z drugimi vrstami valjane žice, ki so zajete v sedanji preiskavi, to ne pomeni, da imajo žice tyre cord, uvožene iz LRK, značilnosti, ki se znatno razlikujejo od tistih, ki so proizvedene v Skupnosti.

| (16) | Poleg tega je preiskava pokazala, da je obstajal uvoz žice tyre cord iz zadevne države med obravnavanim obdobjem. Čeprav je bila količina uvoza omejena, se je pokazalo, da so bili proizvajalci izvozniki, ki so zajeti v sedanji preiskavi, sposobni proizvesti to vrsto valjane žice. |
| --- | --- |

(16)

Poleg tega je preiskava pokazala, da je obstajal uvoz žice tyre cord iz zadevne države med obravnavanim obdobjem. Čeprav je bila količina uvoza omejena, se je pokazalo, da so bili proizvajalci izvozniki, ki so zajeti v sedanji preiskavi, sposobni proizvesti to vrsto valjane žice.

| (17) | Na podlagi dejstev in premislekov se je štelo, da izključitev žice tyre cord iz preiskave ni bila utemeljena. Trditev je bilo zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(17)

Na podlagi dejstev in premislekov se je štelo, da izključitev žice tyre cord iz preiskave ni bila utemeljena. Trditev je bilo zato treba zavrniti.

| (18) | V zvezi z zadevnim izdelkom ali podobnim izdelkom ni bilo drugih pripomb, zato se potrdijo uvodne izjave (13) in (14) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(18)

V zvezi z zadevnim izdelkom ali podobnim izdelkom ni bilo drugih pripomb, zato se potrdijo uvodne izjave (13) in (14) začasne uredbe.

C.   DAMPING

1.   Tržnogospodarska obravnava („TGO“)

1.1   LRK

| (19) | Ker ni bilo drugih pripomb glede statusa TGO kitajskih izvoznikov, se potrdijo ugotovitve uvodnih izjav (27) do (31) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(19)

Ker ni bilo drugih pripomb glede statusa TGO kitajskih izvoznikov, se potrdijo ugotovitve uvodnih izjav (27) do (31) začasne uredbe.

1.2   RM

| (20) | Opozarja se, da edini sodelujoči izvoznik iz Moldavije ni izpolnil nobenega od petih meril za TGO. Po začasnem razkritju je družba ponovila svoje predhodne pripombe k odločitvi Komisije, da ne odobri TGO, ki so bile že analizirane in obravnavane v ugotovitvah glede TGO in začasnih razkritjih. Moldavski izvoznik je nasprotoval ugotovitvam glede vseh petih meril TGO, vendar svojih trditev ni podprl z dokazi. |
| --- | --- |

(20)

Opozarja se, da edini sodelujoči izvoznik iz Moldavije ni izpolnil nobenega od petih meril za TGO. Po začasnem razkritju je družba ponovila svoje predhodne pripombe k odločitvi Komisije, da ne odobri TGO, ki so bile že analizirane in obravnavane v ugotovitvah glede TGO in začasnih razkritjih. Moldavski izvoznik je nasprotoval ugotovitvam glede vseh petih meril TGO, vendar svojih trditev ni podprl z dokazi.

| (21) | Izvoznik je trdil, da Komisija sama sebi nasprotuje, ko pri ocenjevanju merila 1 šteje, da tako imenovani organi pridnestrske regije RM opravljajo vlogo države, česar pa ne upošteva pri merilu 4. V zvezi s tem se opozarja, da se tako imenovani organi pridnestrske regije v RM očitno lahko vmešavajo v vodenje družbe. Zato ima to neposredni učinek pri oceni merila 1. Po drugi stani pa tako imenovani organi pridnestrske regije RM niso priznani in tako ne zagotavljajo pravne stabilnosti in gotovosti, kot je zahtevana v okviru merila 4. Zato je bilo treba to trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(21)

Izvoznik je trdil, da Komisija sama sebi nasprotuje, ko pri ocenjevanju merila 1 šteje, da tako imenovani organi pridnestrske regije RM opravljajo vlogo države, česar pa ne upošteva pri merilu 4. V zvezi s tem se opozarja, da se tako imenovani organi pridnestrske regije v RM očitno lahko vmešavajo v vodenje družbe. Zato ima to neposredni učinek pri oceni merila 1. Po drugi stani pa tako imenovani organi pridnestrske regije RM niso priznani in tako ne zagotavljajo pravne stabilnosti in gotovosti, kot je zahtevana v okviru merila 4. Zato je bilo treba to trditev zavrniti.

| (22) | V zvezi z merilom 1 je izvoznik trdil, da njegovo poslovodstvo sestavljajo fizične osebe in da ni bila ugotovljena nikakršna povezava med najvišjim vodstvom ter tako imenovanimi organi pridnestrske regije RM. Vendar je preiskava pokazala, da predsednik in drugo vodstveno osebje družbe aktivno delujejo v zakonodajnih organih tako imenovanih organov pridnestrske regije RM. Zato je bilo treba to trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(22)

V zvezi z merilom 1 je izvoznik trdil, da njegovo poslovodstvo sestavljajo fizične osebe in da ni bila ugotovljena nikakršna povezava med najvišjim vodstvom ter tako imenovanimi organi pridnestrske regije RM. Vendar je preiskava pokazala, da predsednik in drugo vodstveno osebje družbe aktivno delujejo v zakonodajnih organih tako imenovanih organov pridnestrske regije RM. Zato je bilo treba to trditev zavrniti.

| (23) | V zvezi z merilom 2 je družba zlasti trdila, da je pridržek pri mnenju revizijskega poročila o finančnih izkazih družbe nepomemben. Vendar se to mnenje s pridržkom nanaša na vsa osnovna sredstva in se zato ne more šteti za nepomembno. Med preveritvijo družba ni mogla pojasniti tega pridržka. S tem v zvezi ni bilo predloženih dodatnih dokazov, zato je bilo treba to trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(23)

V zvezi z merilom 2 je družba zlasti trdila, da je pridržek pri mnenju revizijskega poročila o finančnih izkazih družbe nepomemben. Vendar se to mnenje s pridržkom nanaša na vsa osnovna sredstva in se zato ne more šteti za nepomembno. Med preveritvijo družba ni mogla pojasniti tega pridržka. S tem v zvezi ni bilo predloženih dodatnih dokazov, zato je bilo treba to trditev zavrniti.

| (24) | V zvezi z merilom 3 je družba ponovila svoj argument, da je bila po privatizaciji ponovno prodana svojim sedanjim lastnikom po tržni ceni, zato prejšnjega izkrivljanja ni več. Vendar niso bili predloženi nikakršni dokazi v podporo tem trditvam, zato se potrdi sklepna ugotovitev iz uvodne izjave (45) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(24)

V zvezi z merilom 3 je družba ponovila svoj argument, da je bila po privatizaciji ponovno prodana svojim sedanjim lastnikom po tržni ceni, zato prejšnjega izkrivljanja ni več. Vendar niso bili predloženi nikakršni dokazi v podporo tem trditvam, zato se potrdi sklepna ugotovitev iz uvodne izjave (45) začasne uredbe.

| (25) | V zvezi z merilom 5 je družba trdila, je vprašanje nepomembno, ker so njeni računovodski izkazi v ameriških dolarjih in ne v tako imenovani valuti pridnestrskih rubljev (rublji PMR). Vendar ostaja dejstvo, da se rubelj PMR uporablja v številnih vsakodnevnih dejavnostih družbe, zato je pretvorbena stopnja tečaja rublja v druge valute za oceno v okviru tega merila relevantna. Zato je bilo treba to trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(25)

V zvezi z merilom 5 je družba trdila, je vprašanje nepomembno, ker so njeni računovodski izkazi v ameriških dolarjih in ne v tako imenovani valuti pridnestrskih rubljev (rublji PMR). Vendar ostaja dejstvo, da se rubelj PMR uporablja v številnih vsakodnevnih dejavnostih družbe, zato je pretvorbena stopnja tečaja rublja v druge valute za oceno v okviru tega merila relevantna. Zato je bilo treba to trditev zavrniti.

| (26) | Zato te trditve niso spremenile začasnih sklepnih ugotovitev, da se moldavskemu proizvajalcu izvozniku ne odobri TGO, in sklepne ugotovitve uvodnih izjav (32) do (49) začasne uredbe se potrdijo. |
| --- | --- |

(26)

Zato te trditve niso spremenile začasnih sklepnih ugotovitev, da se moldavskemu proizvajalcu izvozniku ne odobri TGO, in sklepne ugotovitve uvodnih izjav (32) do (49) začasne uredbe se potrdijo.

2.   Individualna obravnava („IO“)

| (27) | Ker ni bilo drugih pripomb glede IO, se uvodne izjave od (50) do (53) začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(27)

Ker ni bilo drugih pripomb glede IO, se uvodne izjave od (50) do (53) začasne uredbe potrdijo.

3.   Normalna vrednost

3.1   Turčija

| (28) | En proizvajalec izvoznik je poudaril, da revidirani in preverjeni podatki glede njegove domače prodaje niso bili upoštevani pri določitvi normalne vrednosti. Nek drugi proizvajalec izvoznik je trdil, da je bil izračun konstruirane normalne vrednosti napačen zaradi pisarniške napake. Te trditve so bile preverjene in napake so bile popravljene, kjer je bilo to potrebno. |
| --- | --- |

(28)

En proizvajalec izvoznik je poudaril, da revidirani in preverjeni podatki glede njegove domače prodaje niso bili upoštevani pri določitvi normalne vrednosti. Nek drugi proizvajalec izvoznik je trdil, da je bil izračun konstruirane normalne vrednosti napačen zaradi pisarniške napake. Te trditve so bile preverjene in napake so bile popravljene, kjer je bilo to potrebno.

| (29) | Spet drugi proizvajalec izvoznik je trdil, da njegov izvoz zajema le „nestandardno“ vrsto zadevnega izdelka, domačo prodajo pa sestavljajo tako „standardne“ kot „nestandardne“ vrste. Trdil je, da je zaradi te metodologije ta primerjava nepoštena in da bi morala biti normalna vrednost izračunana s primerjavo cen le „nestandardnega“ izvoza in domače prodaje. |
| --- | --- |

(29)

Spet drugi proizvajalec izvoznik je trdil, da njegov izvoz zajema le „nestandardno“ vrsto zadevnega izdelka, domačo prodajo pa sestavljajo tako „standardne“ kot „nestandardne“ vrste. Trdil je, da je zaradi te metodologije ta primerjava nepoštena in da bi morala biti normalna vrednost izračunana s primerjavo cen le „nestandardnega“ izvoza in domače prodaje.

| (30) | S preiskavo pa niso bile dokazane zadostne razlike med „standardnimi“ in „nestandardnimi“ izdelki, kot jih navaja proizvajalec izvoznik, ki bi vplivale na njihovo primerljivost. Obe kategoriji spadata v opis podobnega izdelka. Poleg tega je preiskava razkrila, da je družba obe vrsti prodajala po isti ceni. Zato tega zahtevka ni bilo mogoče upoštevati. |
| --- | --- |

(30)

S preiskavo pa niso bile dokazane zadostne razlike med „standardnimi“ in „nestandardnimi“ izdelki, kot jih navaja proizvajalec izvoznik, ki bi vplivale na njihovo primerljivost. Obe kategoriji spadata v opis podobnega izdelka. Poleg tega je preiskava razkrila, da je družba obe vrsti prodajala po isti ceni. Zato tega zahtevka ni bilo mogoče upoštevati.

| (31) | Ker ni bilo nobenih drugih pripomb glede metodologije za izračun normalne vrednosti za Turčijo, se začasne ugotovitve iz uvodnih izjav (54) do (63) začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(31)

Ker ni bilo nobenih drugih pripomb glede metodologije za izračun normalne vrednosti za Turčijo, se začasne ugotovitve iz uvodnih izjav (54) do (63) začasne uredbe potrdijo.

3.2   LRK in RM

| (32) | V zvezi z normalno vrednostjo za LRK in RM, kot je opisana v uvodni izjavi (64) začasne uredbe, ni bilo prejetih nobenih pripomb. Zato se potrdijo začasne sklepne ugotovitve. |
| --- | --- |

(32)

V zvezi z normalno vrednostjo za LRK in RM, kot je opisana v uvodni izjavi (64) začasne uredbe, ni bilo prejetih nobenih pripomb. Zato se potrdijo začasne sklepne ugotovitve.

4.   Primerljiva država

| (33) | Turčija je bila začasno izbrana za primerljivo državo iz razlogov iz uvodnih izjav (65) do (74) začasne uredbe. Po začasnem razkritju je pritožnik, nasprotoval uporabi Turčije kot primerljive države namesto prvotno načrtovane Brazilije. Pritožnik je ponovil argumente iz začasne faze, da je (a) na brazilskem trgu zadostna konkurenca in (b) da je zaradi subvencioniranja turške jeklarske industrije Turčija neprimerna za določanje normalne vrednosti. Poleg tega je pritožnik trdil, da je bil v Turčiji s preiskavo ugotovljen obstoj dampinga, zato v skladu s prakso Komisije ne bi smela biti uporabljena kot primerljiva država. |
| --- | --- |

(33)

Turčija je bila začasno izbrana za primerljivo državo iz razlogov iz uvodnih izjav (65) do (74) začasne uredbe. Po začasnem razkritju je pritožnik, nasprotoval uporabi Turčije kot primerljive države namesto prvotno načrtovane Brazilije. Pritožnik je ponovil argumente iz začasne faze, da je (a) na brazilskem trgu zadostna konkurenca in (b) da je zaradi subvencioniranja turške jeklarske industrije Turčija neprimerna za določanje normalne vrednosti. Poleg tega je pritožnik trdil, da je bil v Turčiji s preiskavo ugotovljen obstoj dampinga, zato v skladu s prakso Komisije ne bi smela biti uporabljena kot primerljiva država.

| (34) | Opominja se, da je bilo ugotovljeno, da so bile domače cene v Braziliji višje od objavljenih svetovnih cen. Tudi za stopnjo dobička brazilskega proizvajalca na domačem trgu je bilo ugotovljeno, da je zelo visoka, zlasti v primerjavi s stopnjo dobička, ki se je štela za razumno pri industriji Skupnosti. Kot je bilo navedeno v začasni uredbi, se to šteje za dokaz nezadostne ravni konkurence na brazilskem trgu. |
| --- | --- |

(34)

Opominja se, da je bilo ugotovljeno, da so bile domače cene v Braziliji višje od objavljenih svetovnih cen. Tudi za stopnjo dobička brazilskega proizvajalca na domačem trgu je bilo ugotovljeno, da je zelo visoka, zlasti v primerjavi s stopnjo dobička, ki se je štela za razumno pri industriji Skupnosti. Kot je bilo navedeno v začasni uredbi, se to šteje za dokaz nezadostne ravni konkurence na brazilskem trgu.

| (35) | Zdi se, da je na turškem domačem trgu nedvomno večja konkurenca kot v Braziliji. Dejstvo, da je bil pri turških izvoznikih ugotovljen damping, ne pomeni nujno, da normalna vrednost, ugotovljena za to državo, ni zanesljiva. |
| --- | --- |

(35)

Zdi se, da je na turškem domačem trgu nedvomno večja konkurenca kot v Braziliji. Dejstvo, da je bil pri turških izvoznikih ugotovljen damping, ne pomeni nujno, da normalna vrednost, ugotovljena za to državo, ni zanesljiva.

| (36) | Pritožnik je trdil, da Turčija ne bi bila primerna kot primerljiva država tudi zato, ker so turške družbe domnevno subvencionirane. Vendar pa niso bili predloženi nobeni dokazi v podporo tej trditvi. |
| --- | --- |

(36)

Pritožnik je trdil, da Turčija ne bi bila primerna kot primerljiva država tudi zato, ker so turške družbe domnevno subvencionirane. Vendar pa niso bili predloženi nobeni dokazi v podporo tej trditvi.

| (37) | Glede na zgoraj navedeno se sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav (65) do (74) začasne uredbe potrdijo in Turčija se uporabi kot primerljiva država v tem postopku v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(37)

Glede na zgoraj navedeno se sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav (65) do (74) začasne uredbe potrdijo in Turčija se uporabi kot primerljiva država v tem postopku v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe.

5.   Izvozna cena

| (38) | En proizvajalec izvoznik je trdil, da izvozna cena ne bi smela biti konstruirana v skladu z uvodno izjavo (76) začasne uredbe. Po proučitvi te zahteve je bilo ugotovljeno, da je upravičena, zlasti zato, ker dejavnosti družbe zunaj Skupnosti, niso upravičevale uporabe člena 2(9) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(38)

En proizvajalec izvoznik je trdil, da izvozna cena ne bi smela biti konstruirana v skladu z uvodno izjavo (76) začasne uredbe. Po proučitvi te zahteve je bilo ugotovljeno, da je upravičena, zlasti zato, ker dejavnosti družbe zunaj Skupnosti, niso upravičevale uporabe člena 2(9) osnovne uredbe.

| (39) | Drugi proizvajalec izvoznik je trdil, da odbitki za provizije v zvezi s prodajo prek povezane družbe niso bili upravičeni. Ta zahteva je bila proučena in ugotovljeno je bilo, da je upravičena, saj povezana družba ni izvajala dejavnosti, ki bi bile podobne dejavnostim zastopnika. Izvozne cene so bile zato ustrezno popravljene. |
| --- | --- |

(39)

Drugi proizvajalec izvoznik je trdil, da odbitki za provizije v zvezi s prodajo prek povezane družbe niso bili upravičeni. Ta zahteva je bila proučena in ugotovljeno je bilo, da je upravičena, saj povezana družba ni izvajala dejavnosti, ki bi bile podobne dejavnostim zastopnika. Izvozne cene so bile zato ustrezno popravljene.

| (40) | Ker ni bilo nobenih drugih pripomb v zvezi metodologijo določitve izvoznih cen, se potrdijo začasne ugotovitve iz uvodne izjave (75) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(40)

Ker ni bilo nobenih drugih pripomb v zvezi metodologijo določitve izvoznih cen, se potrdijo začasne ugotovitve iz uvodne izjave (75) začasne uredbe.

6.   Primerjava

| (41) | Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna. Da bi zagotovili pošteno primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. |
| --- | --- |

(41)

Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna. Da bi zagotovili pošteno primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen.

| (42) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (79) začasne uredbe so se odobrile prilagoditve za razlike v stroških prevoza, stroških tovornega prometa in zavarovanja, bančnih provizij, stroških pakiranja ter stroških posojil in provizij, kjer je bilo to ustrezno in utemeljeno. |
| --- | --- |

(42)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (79) začasne uredbe so se odobrile prilagoditve za razlike v stroških prevoza, stroških tovornega prometa in zavarovanja, bančnih provizij, stroških pakiranja ter stroških posojil in provizij, kjer je bilo to ustrezno in utemeljeno.

| (43) | Več izvoznikov je nasprotovalo izračunu prilagoditev za stroške notranjega prevoza, tovornega prometa, bančnih provizij, stroške posojil in provizij ter predlagalo alternativne izračune. Glede na dokaze, predložene v izpolnjenih vprašalnikih, in informacije, zbrane med preveritvenimi obiski, pa se večina teh trditev ni štela za utemeljene in prilagoditve, izračunane v začasni fazi, so bile ohranjene. Vendar so bile nekatere od teh trditev sprejete, kjer so bile utemeljene, in popravki so bili narejeni pri prilagoditvah za stroške posojil, provizij in carin na izvoz. |
| --- | --- |

(43)

Več izvoznikov je nasprotovalo izračunu prilagoditev za stroške notranjega prevoza, tovornega prometa, bančnih provizij, stroške posojil in provizij ter predlagalo alternativne izračune. Glede na dokaze, predložene v izpolnjenih vprašalnikih, in informacije, zbrane med preveritvenimi obiski, pa se večina teh trditev ni štela za utemeljene in prilagoditve, izračunane v začasni fazi, so bile ohranjene. Vendar so bile nekatere od teh trditev sprejete, kjer so bile utemeljene, in popravki so bili narejeni pri prilagoditvah za stroške posojil, provizij in carin na izvoz.

7.   Stopnje dampinga

| (44) | Tehtana povprečna normalna vrednost se je primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(44)

Tehtana povprečna normalna vrednost se je primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.

7.1   LRK

| (45) | Po popravkih normalnih vrednosti v primerljivi državi, so bile dokončne stopnje dampinga za kitajske proizvajalce izvoznike naslednje:






  Družba | Stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Valin Group | 38,6 % |
| Vse druge družbe | 52,3 % |

(45)

Po popravkih normalnih vrednosti v primerljivi državi, so bile dokončne stopnje dampinga za kitajske proizvajalce izvoznike naslednje:

Družba

Stopnja dampinga

Valin Group

38,6 %

Vse druge družbe

52,3 %

7.2   RM

| (46) | Po uvedbi začasnih ukrepov se je štelo, da bi se z uporabo vseh razpoložljivih podatkov o izvozu za RM zagotovila natančnejša slika dampinga, ki ga izvaja ta država. V skladu s tem je bila stopnja dampinga na ravni države izračunana na podlagi izvoznih cen vseh znanih proizvajalcev. |
| --- | --- |

(46)

Po uvedbi začasnih ukrepov se je štelo, da bi se z uporabo vseh razpoložljivih podatkov o izvozu za RM zagotovila natančnejša slika dampinga, ki ga izvaja ta država. V skladu s tem je bila stopnja dampinga na ravni države izračunana na podlagi izvoznih cen vseh znanih proizvajalcev.

| (47) | Po popravkih normalnih vrednosti za primerljivo državo, izvoznih cen in prilagoditev, kot je opisano zgoraj, je bila dokončna stopnja dampinga na ravni države določena v višini 16,2 %. |
| --- | --- |

(47)

Po popravkih normalnih vrednosti za primerljivo državo, izvoznih cen in prilagoditev, kot je opisano zgoraj, je bila dokončna stopnja dampinga na ravni države določena v višini 16,2 %.

7.3   Turški proizvajalci izvozniki

| (48) | Glede na zgoraj navedeno je bila dokončna stopnja dampinga za turške proizvajalce izvoznike naslednja:






  Ime družbe | Stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Kroman Çelik Sanayli AS | 18,8 % |
| Çolakoglu Metalurji AS | 7,6 % |
| Iskenderun Demir ve Çelik AȘ | 10,5 % |
| Habas Sinai ve Tibbi Gazlar Istihsal Endustri AS | 7,1 % |
| Icdas Celik Enerji Tersane ve Ulasim Sanayii AS | 3,9 % |
| Vse druge družbe | 18,8 % |

(48)

Glede na zgoraj navedeno je bila dokončna stopnja dampinga za turške proizvajalce izvoznike naslednja:

Ime družbe

Stopnja dampinga

Kroman Çelik Sanayli AS

18,8 %

Çolakoglu Metalurji AS

7,6 %

Iskenderun Demir ve Çelik AȘ

10,5 %

Habas Sinai ve Tibbi Gazlar Istihsal Endustri AS

7,1 %

Icdas Celik Enerji Tersane ve Ulasim Sanayii AS

3,9 %

Vse druge družbe

18,8 %

D.   ŠKODA

1.   Proizvodnja Skupnosti

| (49) | Ker ni bilo pripomb glede proizvodnje Skupnosti ali sodelovanja tihih proizvajalcev, kot je omenjeno v uvodni izjavi (91) začasne uredbe, se potrdijo uvodne izjave (89) do (92) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(49)

Ker ni bilo pripomb glede proizvodnje Skupnosti ali sodelovanja tihih proizvajalcev, kot je omenjeno v uvodni izjavi (91) začasne uredbe, se potrdijo uvodne izjave (89) do (92) začasne uredbe.

2.   Opredelitev industrije Skupnosti

| (50) | Ker ni bilo pripomb v zvezi z opredelitvijo industrije Skupnosti, se potrdi uvodna izjava (93) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(50)

Ker ni bilo pripomb v zvezi z opredelitvijo industrije Skupnosti, se potrdi uvodna izjava (93) začasne uredbe.

| (51) | Spomniti je treba, da se za analizo škode ni uporabilo vzorčenje, ker 20 sodelujočih proizvajalcev sestavljajo štiri skupine družb in dva neodvisna proizvajalca. Po uvedbi začasnih ukrepov, je bila, kot je omenjeno v uvodni izjavi (3) zgoraj, opravljena preveritev na kraju samem v prostorih dodatnega proizvajalca Skupnosti, da bi se preverili podatki iz njegovega izpolnjenega vprašalnika. |
| --- | --- |

(51)

Spomniti je treba, da se za analizo škode ni uporabilo vzorčenje, ker 20 sodelujočih proizvajalcev sestavljajo štiri skupine družb in dva neodvisna proizvajalca. Po uvedbi začasnih ukrepov, je bila, kot je omenjeno v uvodni izjavi (3) zgoraj, opravljena preveritev na kraju samem v prostorih dodatnega proizvajalca Skupnosti, da bi se preverili podatki iz njegovega izpolnjenega vprašalnika.

3.   Potrošnja Skupnosti

| (52) | Spominja se, da je bila potrošnja Skupnosti določena na podlagi podatkov Eurostata za celotni uvoz in na podlagi celotne prodaje industrije Skupnosti ter drugih proizvajalcev Skupnosti na trgu Skupnosti, vključno z oceno na podlagi podatkov iz pritožbe v zvezi s prodajo tihih proizvajalcev. |
| --- | --- |

(52)

Spominja se, da je bila potrošnja Skupnosti določena na podlagi podatkov Eurostata za celotni uvoz in na podlagi celotne prodaje industrije Skupnosti ter drugih proizvajalcev Skupnosti na trgu Skupnosti, vključno z oceno na podlagi podatkov iz pritožbe v zvezi s prodajo tihih proizvajalcev.

| (53) | Ena zainteresirana stranka je ugovarjala uporabljeni metodi za določanje potrošnje Skupnosti in trdila, da bi morala biti v podatek o potrošnji Skupnosti in oceni škode vključena tudi proizvodnja Skupnosti, namenjena lastni uporabi in lastni prodaji, saj je bila v neposredni konkurenci s prodajo na prostem trgu, vključno z uvozom. |
| --- | --- |

(53)

Ena zainteresirana stranka je ugovarjala uporabljeni metodi za določanje potrošnje Skupnosti in trdila, da bi morala biti v podatek o potrošnji Skupnosti in oceni škode vključena tudi proizvodnja Skupnosti, namenjena lastni uporabi in lastni prodaji, saj je bila v neposredni konkurenci s prodajo na prostem trgu, vključno z uvozom.

| (54) | Opozoriti je treba, da je bila v skladu z obrazložitvijo iz uvodnih izjav (119) do (143) začasne uredbe lastna proizvodnja industrije Skupnosti analizirana pri oceni škode. Vendar v skladu z ustaljeno prakso Komisije lastna uporaba, tj. notranji prenosi podobnega izdelka med integriranimi proizvajalci Skupnosti za nadaljnjo predelavo, ni vključena v podatek o potrošnji Skupnosti, ker ti notranji prenosi niso v konkurenci s prodajo od neodvisnih dobaviteljev na prostem trgu. |
| --- | --- |

(54)

Opozoriti je treba, da je bila v skladu z obrazložitvijo iz uvodnih izjav (119) do (143) začasne uredbe lastna proizvodnja industrije Skupnosti analizirana pri oceni škode. Vendar v skladu z ustaljeno prakso Komisije lastna uporaba, tj. notranji prenosi podobnega izdelka med integriranimi proizvajalci Skupnosti za nadaljnjo predelavo, ni vključena v podatek o potrošnji Skupnosti, ker ti notranji prenosi niso v konkurenci s prodajo od neodvisnih dobaviteljev na prostem trgu.

| (55) | Ugotovljeno je bilo, da je zahteva za vključitev lastne prodaje, tj. prodaje povezanim družbam, v podatek o potrošnji Skupnosti, upravičena, saj so po podatkih, zbranih med preiskavo, povezane družbe proizvajalcev Skupnosti lahko valjano žico prosto kupovale od drugih virov. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da povprečne prodajne cene proizvajalcev Skupnosti povezanim strankam ustrezajo povprečnim prodajnim cenam nepovezanim strankam. |
| --- | --- |

(55)

Ugotovljeno je bilo, da je zahteva za vključitev lastne prodaje, tj. prodaje povezanim družbam, v podatek o potrošnji Skupnosti, upravičena, saj so po podatkih, zbranih med preiskavo, povezane družbe proizvajalcev Skupnosti lahko valjano žico prosto kupovale od drugih virov. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da povprečne prodajne cene proizvajalcev Skupnosti povezanim strankam ustrezajo povprečnim prodajnim cenam nepovezanim strankam.

| (56) | Po preveritvi podatkov, ki jih je predložil dodatni proizvajalec Skupnosti, kot je navedeno v uvodnih izjavah (3) in (51), je bil podatek o celotni prodaji industrije Skupnosti na trgu Skupnosti rahlo popravljen. Posledično so bili prilagojeni tudi podatki o potrošnji Skupnosti iz preglednice 1 začasne uredbe:

  Preglednica 1











  Potrošnja Skupnosti | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| V tonah | 22 510 446 | 21 324 498 | 23 330 122 | 23 919 163 | 23 558 858 |
| indeks | 100 | 95 | 104 | 106 | 105 |
| Vir: Eurostat, podatki o pritožbi in izpolnjeni vprašalniki |

(56)

Po preveritvi podatkov, ki jih je predložil dodatni proizvajalec Skupnosti, kot je navedeno v uvodnih izjavah (3) in (51), je bil podatek o celotni prodaji industrije Skupnosti na trgu Skupnosti rahlo popravljen. Posledično so bili prilagojeni tudi podatki o potrošnji Skupnosti iz preglednice 1 začasne uredbe:

Preglednica 1

Potrošnja Skupnosti

2004

2005

2006

2007

OP

V tonah

22 510 446

21 324 498

23 330 122

23 919 163

23 558 858

indeks

100

95

104

106

105

Vir: Eurostat, podatki o pritožbi in izpolnjeni vprašalniki

| (57) | Na splošno se je potrošnja Skupnosti v obravnavanem obdobju povečala za 5 %. To povečanje se je začelo leta 2006 po začasnem zmanjšanju za 5 % v letu 2005. Potem se je potrošnja izboljšala in se do leta 2007 povečevala, čemur je sledil rahel padec med OP. Za znižanje v potrošnji v letu 2005 je bilo krivo zlasti manjše povpraševanje v gradbeni industriji. |
| --- | --- |

(57)

Na splošno se je potrošnja Skupnosti v obravnavanem obdobju povečala za 5 %. To povečanje se je začelo leta 2006 po začasnem zmanjšanju za 5 % v letu 2005. Potem se je potrošnja izboljšala in se do leta 2007 povečevala, čemur je sledil rahel padec med OP. Za znižanje v potrošnji v letu 2005 je bilo krivo zlasti manjše povpraševanje v gradbeni industriji.

4.   Uvoz iz LRK, RM in Turčije v Skupnost

4.1   Kumulacija

| (58) | Za dokončno oceno pogojev v zvezi s kumulacijo uvoza iz zadevnih držav je bila uporabljena ista metodologija, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (99) začasne uredbe, ob upoštevanju pripomb, ki so jih predložile stranke po uvedbi začasnih ukrepov. Pri RM je bilo upoštevano tudi dejstvo, da so zadevni izdelek v Skupnost izvažali tudi drugi moldavski proizvajalci, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (46). |
| --- | --- |

(58)

Za dokončno oceno pogojev v zvezi s kumulacijo uvoza iz zadevnih držav je bila uporabljena ista metodologija, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (99) začasne uredbe, ob upoštevanju pripomb, ki so jih predložile stranke po uvedbi začasnih ukrepov. Pri RM je bilo upoštevano tudi dejstvo, da so zadevni izdelek v Skupnost izvažali tudi drugi moldavski proizvajalci, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (46).

| (59) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (101) začasne uredbe, uvoz iz Turčije ni bil kumuliran z uvozom iz LRK in RM, ker se je štelo, da pogoji konkurence med turškimi in drugimi zadevnimi gospodarskimi subjekti niso bili podobni, zlasti kar zadeva določanje cen. Dejansko prodajne cene vseh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Turčiji niso bile nižje od cen industrije Skupnosti in so bile razmeroma visoke v primerjavi z drugimi gospodarskimi subjekti na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(59)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (101) začasne uredbe, uvoz iz Turčije ni bil kumuliran z uvozom iz LRK in RM, ker se je štelo, da pogoji konkurence med turškimi in drugimi zadevnimi gospodarskimi subjekti niso bili podobni, zlasti kar zadeva določanje cen. Dejansko prodajne cene vseh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Turčiji niso bile nižje od cen industrije Skupnosti in so bile razmeroma visoke v primerjavi z drugimi gospodarskimi subjekti na trgu Skupnosti.

| (60) | Ena zainteresirana stranka je trdila, da je argument iz uvodne izjave (101) začasne uredbe neskladen z osnovno uredbo. Trdila je, da zadostuje, da je bila stopnja dampinga turškega uvoza znatno nad pragom de minimis, in da obseg uvoza ni bil zanemarljiv v zvezi s kumulacijo tega uvoza z drugim dampinškim uvozom iz RM in LRK. Trdila je tudi, da bi neuvedba ukrepov povzročila nenadno rast dampinškega uvoza iz Turčije na trg Skupnosti. |
| --- | --- |

(60)

Ena zainteresirana stranka je trdila, da je argument iz uvodne izjave (101) začasne uredbe neskladen z osnovno uredbo. Trdila je, da zadostuje, da je bila stopnja dampinga turškega uvoza znatno nad pragom de minimis, in da obseg uvoza ni bil zanemarljiv v zvezi s kumulacijo tega uvoza z drugim dampinškim uvozom iz RM in LRK. Trdila je tudi, da bi neuvedba ukrepov povzročila nenadno rast dampinškega uvoza iz Turčije na trg Skupnosti.

| (61) | Treba je poudariti, da člen 3(4) osnovne uredbe izrecno zahteva, da je treba pri kumulativni oceni uvoza iz držav, ki jih zadeva protidampinška preiskava, skrbno preveriti konkurenčne pogoje med zadevnimi gospodarskimi subjekti na trgu Skupnosti. Poleg tega je bila raven cen turških gospodarskih subjektov v vseh primerih nad neškodljivimi cenami, določenimi po metodologiji iz uvodne izjave (179) začasne uredbe. Zato ni bilo razloga za kumulativno oceno turškega uvoza z uvozom iz LRK ali RM ali za uvedbo protidampinških ukrepov, da bi se preprečil nenaden porast uvoza iz te države. Na podlagi tega je bilo treba trditve zavrniti. |
| --- | --- |

(61)

Treba je poudariti, da člen 3(4) osnovne uredbe izrecno zahteva, da je treba pri kumulativni oceni uvoza iz držav, ki jih zadeva protidampinška preiskava, skrbno preveriti konkurenčne pogoje med zadevnimi gospodarskimi subjekti na trgu Skupnosti. Poleg tega je bila raven cen turških gospodarskih subjektov v vseh primerih nad neškodljivimi cenami, določenimi po metodologiji iz uvodne izjave (179) začasne uredbe. Zato ni bilo razloga za kumulativno oceno turškega uvoza z uvozom iz LRK ali RM ali za uvedbo protidampinških ukrepov, da bi se preprečil nenaden porast uvoza iz te države. Na podlagi tega je bilo treba trditve zavrniti.

| (62) | Neka druga zainteresirana stranka je nasprotovala začasni ugotovitvi, da se uvoz iz RM kumulira z uvozom iz LRK, in trdila, da je bil v nasprotju z uvozom iz LRK obseg uvoza iz RM zelo majhen in v glavnem ni nelojalno nižal cen industrije Skupnosti med OP. |
| --- | --- |

(62)

Neka druga zainteresirana stranka je nasprotovala začasni ugotovitvi, da se uvoz iz RM kumulira z uvozom iz LRK, in trdila, da je bil v nasprotju z uvozom iz LRK obseg uvoza iz RM zelo majhen in v glavnem ni nelojalno nižal cen industrije Skupnosti med OP.

| (63) | Po začasnem razkritju so bile prejete dodatne informacije v zvezi z moldavskim izvozom v Skupnost, zaradi katerih so bili popravljeni izračuni ravni nelojalnega nižanja cen in škode za RM, kot je podrobneje razloženo v uvodnih izjavah (71) in (107). |
| --- | --- |

(63)

Po začasnem razkritju so bile prejete dodatne informacije v zvezi z moldavskim izvozom v Skupnost, zaradi katerih so bili popravljeni izračuni ravni nelojalnega nižanja cen in škode za RM, kot je podrobneje razloženo v uvodnih izjavah (71) in (107).

| (64) | Popravljeni izračuni so pokazali, da uvoz iz RM v OP na trgu Skupnosti ni nelojalno nižal cen industrije Skupnosti. Poleg tega je bila ugotovljena stopnja škode pod pragom škode de minimis, ki se je uporabil po analogiji s členom 9(3) osnovne uredbe. Glede na zgoraj navedeno je bilo sklenjeno, da je treba uvoz valjane žice s poreklom iz RM oceniti ločeno. |
| --- | --- |

(64)

Popravljeni izračuni so pokazali, da uvoz iz RM v OP na trgu Skupnosti ni nelojalno nižal cen industrije Skupnosti. Poleg tega je bila ugotovljena stopnja škode pod pragom škode de minimis, ki se je uporabil po analogiji s členom 9(3) osnovne uredbe. Glede na zgoraj navedeno je bilo sklenjeno, da je treba uvoz valjane žice s poreklom iz RM oceniti ločeno.

4.2   Dampinški uvoz iz LRK

| (65) | Glede na to, da so bili podatki o potrošnji rahlo prilagojeni, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (56), je bil ustrezno popravljen tudi tržni delež uvoza iz LRK. Zato se je uvoz iz LRK v obravnavanem obdobju razvijal tako:

  Preglednica 2











  Celoten dampinški uvoz iz LRK | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Količina (v tonah) | 70 816 | 134 176 | 633 631 | 1 459 968 | 1 174 556 |
| indeks | 100 | 189 | 895 | 2 062 | 1 659 |
| Tržni delež | 0,3 % | 0,6 % | 2,7 % | 6,1 % | 5,0 % |
| indeks | 100 | 200 | 863 | 1 940 | 1 585 |
| cene (EUR/tona) | 374 | 430 | 378 | 409 | 419 |
| indeks | 100 | 115 | 101 | 109 | 112 |
| Vir: Eurostat. |

(65)

Glede na to, da so bili podatki o potrošnji rahlo prilagojeni, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (56), je bil ustrezno popravljen tudi tržni delež uvoza iz LRK. Zato se je uvoz iz LRK v obravnavanem obdobju razvijal tako:

Preglednica 2

Celoten dampinški uvoz iz LRK

2004

2005

2006

2007

OP

Količina (v tonah)

70 816

134 176

633 631

1 459 968

1 174 556

indeks

100

189

895

2 062

1 659

Tržni delež

0,3 %

0,6 %

2,7 %

6,1 %

5,0 %

indeks

100

200

863

1 940

1 585

cene (EUR/tona)

374

430

378

409

419

indeks

100

115

101

109

112

Vir: Eurostat.

| (66) | Dampinški uvoz iz LRK se je znatno povečal s približno 0,07 milijona ton leta 2004 na 1,1 milijona ton v OP, tj. skoraj sedemnajstkrat. Ta uvoz je bil največji leta 2007, potem pa je skladno z gibanjem potrošnje Skupnosti začel rahlo upadati. |
| --- | --- |

(66)

Dampinški uvoz iz LRK se je znatno povečal s približno 0,07 milijona ton leta 2004 na 1,1 milijona ton v OP, tj. skoraj sedemnajstkrat. Ta uvoz je bil največji leta 2007, potem pa je skladno z gibanjem potrošnje Skupnosti začel rahlo upadati.

| (67) | Čeprav so se povprečne cene dampinškega uvoza iz LRK v obravnavanem obdobju povišale za 12 %, je bilo ugotovljeno, da so zlasti v OP nelojalno nižale cene industrije Skupnosti. Posledično se je tržni delež znatno povečal, in sicer z 0,3 % v letu 2004 na 5,0 % in v OP, kar je 4,7-odstotno povečanje. |
| --- | --- |

(67)

Čeprav so se povprečne cene dampinškega uvoza iz LRK v obravnavanem obdobju povišale za 12 %, je bilo ugotovljeno, da so zlasti v OP nelojalno nižale cene industrije Skupnosti. Posledično se je tržni delež znatno povečal, in sicer z 0,3 % v letu 2004 na 5,0 % in v OP, kar je 4,7-odstotno povečanje.

4.3   Nelojalno nižanje cen

| (68) | Potrdi se metodologija iz uvodne izjave (106) začasne uredbe za določitev nelojalnega nižanja cen. Vendar je bila po preveritvenem obisku v prostorih proizvajalca Skupnosti iz uvodne izjave (3) povprečna cena industrije Skupnosti ponovno ocenjena, pri čemer so se upoštevali preverjeni podatki, ki jih je predložil proizvajalec Skupnosti. |
| --- | --- |

(68)

Potrdi se metodologija iz uvodne izjave (106) začasne uredbe za določitev nelojalnega nižanja cen. Vendar je bila po preveritvenem obisku v prostorih proizvajalca Skupnosti iz uvodne izjave (3) povprečna cena industrije Skupnosti ponovno ocenjena, pri čemer so se upoštevali preverjeni podatki, ki jih je predložil proizvajalec Skupnosti.

| (69) | Ena stranka je trdila, da mora Komisija izračunati stopnjo nelojalnega nižanja cen in stopnjo odprave škode za RM s podatki Eurostata in ne s podatki, ki so jih predložili proizvajalci izvozniki v RM, ker nobenemu proizvajalcu v RM ni bila odobrena TGO ali IO. |
| --- | --- |

(69)

Ena stranka je trdila, da mora Komisija izračunati stopnjo nelojalnega nižanja cen in stopnjo odprave škode za RM s podatki Eurostata in ne s podatki, ki so jih predložili proizvajalci izvozniki v RM, ker nobenemu proizvajalcu v RM ni bila odobrena TGO ali IO.

| (70) | V protidampinški preiskavi in zlasti zaradi primerjave cen institucije običajno uporabljajo najzanesljivejše razpoložljive podatke, ki so običajno podatki, zbrani in preverjeni v prostorih sodelujočih strank. V tem primeru so bili podatki o cenah, zbrani v prostorih sodelujočega proizvajalca v RM, na voljo in so bili uporabljeni za določitev začasne stopnje nelojalnega nižanja cen za sodelujočega proizvajalca v RM. Zato se zahtevek za uporabo podatkov Eurostata zavrne. |
| --- | --- |

(70)

V protidampinški preiskavi in zlasti zaradi primerjave cen institucije običajno uporabljajo najzanesljivejše razpoložljive podatke, ki so običajno podatki, zbrani in preverjeni v prostorih sodelujočih strank. V tem primeru so bili podatki o cenah, zbrani v prostorih sodelujočega proizvajalca v RM, na voljo in so bili uporabljeni za določitev začasne stopnje nelojalnega nižanja cen za sodelujočega proizvajalca v RM. Zato se zahtevek za uporabo podatkov Eurostata zavrne.

| (71) | Vendar se je štelo, da se podatki o cenah, na voljo za ves uvoz iz RM v Skupnost, vključno z uvozom drugih moldavijskih proizvajalcev iz uvodne izjave (46), upoštevajo pri izračunu dokončne stopnje nelojalnega nižanja cen za RM. Zato so se uporabili vsi razpoložljivi podatki o cenah, ki so bili ustrezno prilagojeni, tako da odražajo tehtane povprečne izvozne cene za prvo neodvisno stranko na podlagi CIF. Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da uvoz iz RM ne vpliva na nelojalno nižanje cen industrije Skupnosti. Dokončna stopnja nelojalnega nižanja cen je negativna, in sicer povprečno – 1,2 % za RM. |
| --- | --- |

(71)

Vendar se je štelo, da se podatki o cenah, na voljo za ves uvoz iz RM v Skupnost, vključno z uvozom drugih moldavijskih proizvajalcev iz uvodne izjave (46), upoštevajo pri izračunu dokončne stopnje nelojalnega nižanja cen za RM. Zato so se uporabili vsi razpoložljivi podatki o cenah, ki so bili ustrezno prilagojeni, tako da odražajo tehtane povprečne izvozne cene za prvo neodvisno stranko na podlagi CIF. Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da uvoz iz RM ne vpliva na nelojalno nižanje cen industrije Skupnosti. Dokončna stopnja nelojalnega nižanja cen je negativna, in sicer povprečno – 1,2 % za RM.

| (72) | Spomniti je treba, da je v zvezi z uvozom iz LRK v preiskavi sodeloval le en kitajski proizvajalec izvoznik. Na podlagi iste metodologije in prilagoditev podatkov industrije Skupnosti, kakor je opisano zgoraj, ter na podlagi primerljivih vrst izdelka je bila za edinega sodelujočega kitajskega izvoznika ugotovljena povprečna 4,2-odstotna stopnja nelojalnega nižanja cen. Za vse druge proizvajalce v LRK je bilo nelojalno znižanje cen določeno, kakor je opisano v uvodni izjavi (108) začasne uredbe. Na tej podlagi je bila za kitajski uvoz ugotovljena povprečna 7,3-odstotna stopnja nelojalnega nižanja cen. |
| --- | --- |

(72)

Spomniti je treba, da je v zvezi z uvozom iz LRK v preiskavi sodeloval le en kitajski proizvajalec izvoznik. Na podlagi iste metodologije in prilagoditev podatkov industrije Skupnosti, kakor je opisano zgoraj, ter na podlagi primerljivih vrst izdelka je bila za edinega sodelujočega kitajskega izvoznika ugotovljena povprečna 4,2-odstotna stopnja nelojalnega nižanja cen. Za vse druge proizvajalce v LRK je bilo nelojalno znižanje cen določeno, kakor je opisano v uvodni izjavi (108) začasne uredbe. Na tej podlagi je bila za kitajski uvoz ugotovljena povprečna 7,3-odstotna stopnja nelojalnega nižanja cen.

5.   Gospodarski položaj industrije Skupnosti

| (73) | Glede na ugotovitev, da se uvoz iz RM ne sme kumulirati z uvozom iz LRK in ga je treba oceniti ločeno, kakor je določeno v uvodni izjavi (64), se preiskava učinka dampinškega uvoza na gospodarski položaj industrije Skupnosti nanaša na uvoz s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(73)

Glede na ugotovitev, da se uvoz iz RM ne sme kumulirati z uvozom iz LRK in ga je treba oceniti ločeno, kakor je določeno v uvodni izjavi (64), se preiskava učinka dampinškega uvoza na gospodarski položaj industrije Skupnosti nanaša na uvoz s poreklom iz LRK.

| (74) | Kakor je navedeno v uvodni izjavi (3), je bil dodatni proizvajalec Skupnosti preverjen na kraju samem. Posledično so bili nekateri kazalniki škode ustrezno prilagojeni. Ti se nanašajo na obseg prodaje prvi neodvisni stranki na trgu Skupnosti, povprečne prodajne cene franko tovarna industrije Skupnosti nepovezanim strankam, podatke o zalogah, dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb in zaposlenost. |
| --- | --- |

(74)

Kakor je navedeno v uvodni izjavi (3), je bil dodatni proizvajalec Skupnosti preverjen na kraju samem. Posledično so bili nekateri kazalniki škode ustrezno prilagojeni. Ti se nanašajo na obseg prodaje prvi neodvisni stranki na trgu Skupnosti, povprečne prodajne cene franko tovarna industrije Skupnosti nepovezanim strankam, podatke o zalogah, dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb in zaposlenost.

| (75) | Preglednica 3 prikazuje popravljen obseg prodaje prvi neodvisni stranki na trgu Skupnosti. Treba je opozoriti, da je, ne glede na popravljene podatke, gibanje podobno tistemu iz začasne uredbe.

  Preglednica 3 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje (v tonah) | 7 505 684 | 6 738 112 | 7 522 435 | 7 548 130 | 7 489 831 |
| Indeks | 100 | 90 | 100 | 101 | 100 |
| Tržni delež | 33,4 % | 31,6 % | 32,2 % | 31,6 % | 31,8 % |
| Indeks | 100 | 95 | 97 | 95 | 95 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki. |

(75)

Preglednica 3 prikazuje popravljen obseg prodaje prvi neodvisni stranki na trgu Skupnosti. Treba je opozoriti, da je, ne glede na popravljene podatke, gibanje podobno tistemu iz začasne uredbe.

Preglednica 3

2004

2005

2006

2007

OP

Obseg prodaje (v tonah)

7 505 684

6 738 112

7 522 435

7 548 130

7 489 831

Indeks

100

90

100

101

100

Tržni delež

33,4 %

31,6 %

32,2 %

31,6 %

31,8 %

Indeks

100

95

97

95

95

Vir: izpolnjeni vprašalniki.

| (76) | Glede na navedeno so bile povprečne prodajne cene industrije Skupnosti na enoto nepovezanim strankam na trgu Skupnosti ustrezno popravljene. Zato so bile povprečne prodajne cene za obdobje od leta 2006 od OP rahlo popravljene v primerjavi s podatki iz začasne uredbe.

  Preglednica 4 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna cena (EUR/tona) | 414 | 409 | 434 | 468 | 475 |
| Indeks | 100 | 99 | 105 | 113 | 115 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki. |

(76)

Glede na navedeno so bile povprečne prodajne cene industrije Skupnosti na enoto nepovezanim strankam na trgu Skupnosti ustrezno popravljene. Zato so bile povprečne prodajne cene za obdobje od leta 2006 od OP rahlo popravljene v primerjavi s podatki iz začasne uredbe.

Preglednica 4

2004

2005

2006

2007

OP

Povprečna cena (EUR/tona)

414

409

434

468

475

Indeks

100

99

105

113

115

Vir: izpolnjeni vprašalniki.

| (77) | Glede podatkov o zalogah je treba opozoriti, da manjše revizije podatkov industrije Skupnosti za obdobje od leta 2006 do OP niso spremenile analize gibanja, kakor je določeno v uvodni izjavi (119) začasne uredbe.

  Preglednica 5 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaloge (v tonah) | 657 667 | 530 578 | 691 338 | 699 511 | 594 420 |
| Indeks | 100 | 81 | 105 | 106 | 90 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki. |

(77)

Glede podatkov o zalogah je treba opozoriti, da manjše revizije podatkov industrije Skupnosti za obdobje od leta 2006 do OP niso spremenile analize gibanja, kakor je določeno v uvodni izjavi (119) začasne uredbe.

Preglednica 5

2004

2005

2006

2007

OP

Zaloge (v tonah)

657 667

530 578

691 338

699 511

594 420

Indeks

100

81

105

106

90

Vir: izpolnjeni vprašalniki.

| (78) | Po začasni uredbi so bili tudi podatki o zaposlenosti rahlo spremenjeni za obdobje od 2004 do OP. Ker druge zainteresirane stranke niso predložile nobenih drugih pripomb, se potrdijo uvodne izjave od (120) do (122) začasne uredbe.

  Preglednica 6 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlenost – ekvivalent polnega delovnega časa (FTE) | 4 216 | 4 029 | 3 920 | 4 195 | 4 310 |
| Indeks | 100 | 96 | 93 | 100 | 102 |
| Stroški dela (EUR/FTE) | 41 300 | 43 200 | 45 400 | 45 300 | 44 700 |
| Indeks | 100 | 104 | 110 | 110 | 108 |
| Produktivnost (indeks) | 100 | 95 | 107 | 98 | 95 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki. |

(78)

Po začasni uredbi so bili tudi podatki o zaposlenosti rahlo spremenjeni za obdobje od 2004 do OP. Ker druge zainteresirane stranke niso predložile nobenih drugih pripomb, se potrdijo uvodne izjave od (120) do (122) začasne uredbe.

Preglednica 6

2004

2005

2006

2007

OP

Zaposlenost – ekvivalent polnega delovnega časa (FTE)

4 216

4 029

3 920

4 195

4 310

Indeks

100

96

93

100

102

Stroški dela (EUR/FTE)

41 300

43 200

45 400

45 300

44 700

Indeks

100

104

110

110

108

Produktivnost (indeks)

100

95

107

98

95

Vir: izpolnjeni vprašalniki.

| (79) | Dobičkonosnost industrije Skupnosti je bila ugotovljena na podlagi iste metodologije, ki je pojasnjena v uvodni izjavi (123) začasne uredbe. Po reviziji podatkov za industrijo Skupnosti, ki je sledila preveritvi na kraju samem pri dodatnem proizvajalcu Skupnosti, kot je navedeno v uvodni izjavi (3), so bili tudi ti podatki rahlo popravljeni. V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost industrije Skupnosti znižala s 14,2 % leta 2004 na 7,3 % v OP. Ker ni bilo dodatnih pripomb, se potrdijo uvodne izjave (124) do (126) začasne uredbe.

  Preglednica 7 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost | 14,2 % | 8,0 % | 8,4 % | 7,9 % | 7,3 % |
| Indeks | 100 | 56 | 59 | 55 | 51 |
| Denarni tok v 1 000 EUR | 493 954 | 272 166 | 361 573 | 286 917 | 278 604 |
| Indeks | 100 | 55 | 73 | 55 | 56 |
| Naložbe v 1 000 EUR | 147 897 | 136 031 | 231 726 | 221 808 | 200 126 |
| Indeks | 100 | 92 | 157 | 150 | 135 |
| Donosnost naložb | 68 % | 49 % | 50 % | 46 % | 47 % |
| Indeks | 100 | 72 | 74 | 68 | 68 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki. |

(79)

Dobičkonosnost industrije Skupnosti je bila ugotovljena na podlagi iste metodologije, ki je pojasnjena v uvodni izjavi (123) začasne uredbe. Po reviziji podatkov za industrijo Skupnosti, ki je sledila preveritvi na kraju samem pri dodatnem proizvajalcu Skupnosti, kot je navedeno v uvodni izjavi (3), so bili tudi ti podatki rahlo popravljeni. V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost industrije Skupnosti znižala s 14,2 % leta 2004 na 7,3 % v OP. Ker ni bilo dodatnih pripomb, se potrdijo uvodne izjave (124) do (126) začasne uredbe.

Preglednica 7

2004

2005

2006

2007

OP

Dobičkonosnost

14,2 %

8,0 %

8,4 %

7,9 %

7,3 %

Indeks

100

56

59

55

51

Denarni tok v 1 000 EUR

493 954

272 166

361 573

286 917

278 604

Indeks

100

55

73

55

56

Naložbe v 1 000 EUR

147 897

136 031

231 726

221 808

200 126

Indeks

100

92

157

150

135

Donosnost naložb

68 %

49 %

50 %

46 %

47 %

Indeks

100

72

74

68

68

Vir: izpolnjeni vprašalniki.

5.1   Rast

| (80) | Glede na navedeno se lahko šteje, da se obseg prodaje industrije Skupnosti med letom 2004 in OP ni spremenil, kar je industriji Skupnosti preprečilo, da bi izkoristila večjo potrošnjo Skupnosti, ki se je med letom 2004 in OP povečala za 5 %. Zato se je njen tržni delež v istem obdobju zmanjšal za 1,6 odstotne točke. |
| --- | --- |

(80)

Glede na navedeno se lahko šteje, da se obseg prodaje industrije Skupnosti med letom 2004 in OP ni spremenil, kar je industriji Skupnosti preprečilo, da bi izkoristila večjo potrošnjo Skupnosti, ki se je med letom 2004 in OP povečala za 5 %. Zato se je njen tržni delež v istem obdobju zmanjšal za 1,6 odstotne točke.

5.2   Višina dejanske stopnje dampinga

| (81) | Ker ni bilo drugih pripomb, se potrdi uvodna izjava (128) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(81)

Ker ni bilo drugih pripomb, se potrdi uvodna izjava (128) začasne uredbe.

6.   Sklepna ugotovitev o škodi

| (82) | Sklene se lahko, da manjše revizije nekaterih kazalnikov škode, opravljene po preveritvi dodatnega proizvajalca Skupnosti na kraju samem, kakor so določene v preglednicah od 2 do 7, niso spremenile sklepne ugotovitve iz uvodne izjave (132) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(82)

Sklene se lahko, da manjše revizije nekaterih kazalnikov škode, opravljene po preveritvi dodatnega proizvajalca Skupnosti na kraju samem, kakor so določene v preglednicah od 2 do 7, niso spremenile sklepne ugotovitve iz uvodne izjave (132) začasne uredbe.

| (83) | Glede na navedeno se potrdi, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(83)

Glede na navedeno se potrdi, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

E.   VZROČNOST

1.   Učinek dampinškega uvoza iz LRK

| (84) | Proučilo se je, ali je dampinški uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK povzročil industriji Skupnosti takšno škodo, ki jo je mogoče opredeliti kot znatno. |
| --- | --- |

(84)

Proučilo se je, ali je dampinški uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK povzročil industriji Skupnosti takšno škodo, ki jo je mogoče opredeliti kot znatno.

| (85) | Preiskava je pokazala, da se je v obravnavanem obdobju dampinški uvoz iz LRK povečal za skoraj sedemkrat, in sicer za 1,1 milijona ton med letom 2004 in OP. To povečanje je bilo izrazito zlasti med letom 2006 in OP. V smislu tržnega deleža je dampinški uvoz iz LRK povečal svoj delež na trgu Skupnosti z 0,3 % v letu 2004 na 5,0 % v OP. To je ustrezalo celotnemu povečanju potrošnje Skupnosti med obravnavanim obdobjem. |
| --- | --- |

(85)

Preiskava je pokazala, da se je v obravnavanem obdobju dampinški uvoz iz LRK povečal za skoraj sedemkrat, in sicer za 1,1 milijona ton med letom 2004 in OP. To povečanje je bilo izrazito zlasti med letom 2006 in OP. V smislu tržnega deleža je dampinški uvoz iz LRK povečal svoj delež na trgu Skupnosti z 0,3 % v letu 2004 na 5,0 % v OP. To je ustrezalo celotnemu povečanju potrošnje Skupnosti med obravnavanim obdobjem.

| (86) | Tržni delež industrije Skupnosti se je v istem obdobju zmanjšal s 33,4 % v letu 2004 na 31,8 % v OP, tj. je za 1,6 odstotne točke, čeprav je njen obseg prodaje na trgu Skupnosti ostal nespremenjen. |
| --- | --- |

(86)

Tržni delež industrije Skupnosti se je v istem obdobju zmanjšal s 33,4 % v letu 2004 na 31,8 % v OP, tj. je za 1,6 odstotne točke, čeprav je njen obseg prodaje na trgu Skupnosti ostal nespremenjen.

| (87) | Cene dampinškega uvoza so še vedno nelojalno nižale cene, ki jih je zaračunavala industrija Skupnosti na trgu Skupnosti, čeprav so se cene dampinškega uvoza v obravnavanem obdobju zvišale za 12 % v skladu z višjimi cenami surovin. To je industriji Skupnosti preprečilo, da bi zvišala cene in pokrila višje cene surovin v celoti. Tako se je dobičkonosnost prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti zmanjšala s 14,2 % leta 2004 na 7,3 % med OP. |
| --- | --- |

(87)

Cene dampinškega uvoza so še vedno nelojalno nižale cene, ki jih je zaračunavala industrija Skupnosti na trgu Skupnosti, čeprav so se cene dampinškega uvoza v obravnavanem obdobju zvišale za 12 % v skladu z višjimi cenami surovin. To je industriji Skupnosti preprečilo, da bi zvišala cene in pokrila višje cene surovin v celoti. Tako se je dobičkonosnost prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti zmanjšala s 14,2 % leta 2004 na 7,3 % med OP.

| (88) | Šteje se, da zaradi stalnega pritiska, ki se je izvajal s poceni dampinškim uvozom iz LRK na trg Skupnosti, industrija Skupnosti ni mogla prilagoditi svojih prodajnih cen večjim stroškom surovin. Zato je bilo sklenjeno, da je nenadna rast poceni dampinškega uvoza iz LRK znatno negativno vplivala na gospodarski položaj industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(88)

Šteje se, da zaradi stalnega pritiska, ki se je izvajal s poceni dampinškim uvozom iz LRK na trg Skupnosti, industrija Skupnosti ni mogla prilagoditi svojih prodajnih cen večjim stroškom surovin. Zato je bilo sklenjeno, da je nenadna rast poceni dampinškega uvoza iz LRK znatno negativno vplivala na gospodarski položaj industrije Skupnosti.

2.   Učinek drugih dejavnikov

| (89) | Ker ni bilo pripomb v zvezi z razvojem povpraševanja na trgu, lastno proizvodnjo, prodajo visokokakovostnih izdelkov, uvozom iz tretjih držav in drugimi proizvajalci v Skupnosti, se uvodne izjave (139), (143) do (149) ter (151) do (155) začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(89)

Ker ni bilo pripomb v zvezi z razvojem povpraševanja na trgu, lastno proizvodnjo, prodajo visokokakovostnih izdelkov, uvozom iz tretjih držav in drugimi proizvajalci v Skupnosti, se uvodne izjave (139), (143) do (149) ter (151) do (155) začasne uredbe potrdijo.

| (90) | Ena stranka je trdila, da ocena povišanja cen surovin iz uvodne izjave (142) začasne uredbe ni bila pravilna. Trdila je, da je težko v celoti prenesti povečanje stroškov na stranke. Poleg tega je še trdila, da je negativni izvoz industrije Skupnosti razlog za poslabšanje gospodarskega položaja industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(90)

Ena stranka je trdila, da ocena povišanja cen surovin iz uvodne izjave (142) začasne uredbe ni bila pravilna. Trdila je, da je težko v celoti prenesti povečanje stroškov na stranke. Poleg tega je še trdila, da je negativni izvoz industrije Skupnosti razlog za poslabšanje gospodarskega položaja industrije Skupnosti.

| (91) | V zvezi z učinkom cen surovin se opozori, da je preiskava pokazala 25-odstotno povečanje stroškov proizvodnje industrije Skupnosti za proizvodnjo valjane žice. To je treba upoštevati v povezavi s samo 15-odstotnim povišanjem povprečnih prodajnih cen industrije Skupnosti. Res je, da je na nekaterih trgih zelo težko v celoti prenesti povečanje stroškov na stranke, vendar sedanja preiskava ni pokazala, da bi to veljalo za trg valjane žice. Nasprotno pa se trg valjane žice lahko šteje za pregleden trg osnovnega izdelka, na katerem so vsi gospodarski subjekti seznanjeni z ravnijo cen. Zato bi morale učinkovite trgovinske razmere omogočiti, da se povečanje stroškov proizvodnje kaže v prodajni ceni valjane žice. Zato se šteje, da je sklepna ugotovitev iz uvodne izjave (142) veljavna in je bilo treba to trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(91)

V zvezi z učinkom cen surovin se opozori, da je preiskava pokazala 25-odstotno povečanje stroškov proizvodnje industrije Skupnosti za proizvodnjo valjane žice. To je treba upoštevati v povezavi s samo 15-odstotnim povišanjem povprečnih prodajnih cen industrije Skupnosti. Res je, da je na nekaterih trgih zelo težko v celoti prenesti povečanje stroškov na stranke, vendar sedanja preiskava ni pokazala, da bi to veljalo za trg valjane žice. Nasprotno pa se trg valjane žice lahko šteje za pregleden trg osnovnega izdelka, na katerem so vsi gospodarski subjekti seznanjeni z ravnijo cen. Zato bi morale učinkovite trgovinske razmere omogočiti, da se povečanje stroškov proizvodnje kaže v prodajni ceni valjane žice. Zato se šteje, da je sklepna ugotovitev iz uvodne izjave (142) veljavna in je bilo treba to trditev zavrniti.

| (92) | V zvezi z izvozom je bilo zabeleženo padajoče gibanje izvoza industrije Skupnosti zaradi razlogov iz uvodne izjave (150) začasne uredbe. Glede na dejstvo, da je delež izvoza v povezavi s prodajo strankam v Skupnosti razmeroma majhen in so bile poleg tega prodajne cene prodaje v Skupnosti razmeroma nižje, se šteje, da zmanjšanje obsega izvoza ne upravičuje stopnje utrpljene škode. Ker ni bilo predloženega nobenega utemeljenega dokaza, ki bi izpodbijal to sklepno ugotovitev, se sklepne ugotovitve iz uvodne izjave (150) začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(92)

V zvezi z izvozom je bilo zabeleženo padajoče gibanje izvoza industrije Skupnosti zaradi razlogov iz uvodne izjave (150) začasne uredbe. Glede na dejstvo, da je delež izvoza v povezavi s prodajo strankam v Skupnosti razmeroma majhen in so bile poleg tega prodajne cene prodaje v Skupnosti razmeroma nižje, se šteje, da zmanjšanje obsega izvoza ne upravičuje stopnje utrpljene škode. Ker ni bilo predloženega nobenega utemeljenega dokaza, ki bi izpodbijal to sklepno ugotovitev, se sklepne ugotovitve iz uvodne izjave (150) začasne uredbe potrdijo.

| (93) | Glede na navedeno in na to, da ni bilo drugih pripomb, se uvodni izjavi (156) in (159) začasne uredbe potrdita. |
| --- | --- |

(93)

Glede na navedeno in na to, da ni bilo drugih pripomb, se uvodni izjavi (156) in (159) začasne uredbe potrdita.

3.   Uvoz iz Turčije

| (94) | Glede na uvodni izjavi (60) in (61) ter ker ni bilo drugih pripomb v zvezi z uvozom iz Turčije, se sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav od (160) do (162) začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(94)

Glede na uvodni izjavi (60) in (61) ter ker ni bilo drugih pripomb v zvezi z uvozom iz Turčije, se sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav od (160) do (162) začasne uredbe potrdijo.

4.   Uvoz iz RM

| (95) | Po reviziji podatkov industrije Skupnosti, ki temeljijo na preverjenem odgovoru enega od dodatnih proizvajalcev Skupnosti, in upoštevajoč celoten izvoz iz RM, je bilo ugotovljeno, da uvoz iz RM ni nelojalno nižal cen industrije Skupnosti v OP. Poleg tega je v skladu z uvodno izjavo (64) primerjava moldavijske izvozne cene z neškodljivo ceno industrije Skupnosti pokazala de minimis stopnjo škode. |
| --- | --- |

(95)

Po reviziji podatkov industrije Skupnosti, ki temeljijo na preverjenem odgovoru enega od dodatnih proizvajalcev Skupnosti, in upoštevajoč celoten izvoz iz RM, je bilo ugotovljeno, da uvoz iz RM ni nelojalno nižal cen industrije Skupnosti v OP. Poleg tega je v skladu z uvodno izjavo (64) primerjava moldavijske izvozne cene z neškodljivo ceno industrije Skupnosti pokazala de minimis stopnjo škode.

| (96) | Glede na zgoraj navedeno, je bilo sklenjeno, da ne obstaja jasna vzročna povezava med izvozom iz RM in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(96)

Glede na zgoraj navedeno, je bilo sklenjeno, da ne obstaja jasna vzročna povezava med izvozom iz RM in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

F.   INTERES SKUPNOSTI

1.   Uvodna opomba

| (97) | Glede na zgoraj navedeno je treba opozoriti, da je bil za namene analize interesov Skupnosti ocenjen le učinek uvedbe protidampinških dajatev na uvoz s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(97)

Glede na zgoraj navedeno je treba opozoriti, da je bil za namene analize interesov Skupnosti ocenjen le učinek uvedbe protidampinških dajatev na uvoz s poreklom iz LRK.

2.   Industrija Skupnosti

| (98) | Po začasni uredbi je bilo ponovno ocenjeno, ali bi bila uvedba protidampinških ukrepov na uvoz iz LRK v interesu industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(98)

Po začasni uredbi je bilo ponovno ocenjeno, ali bi bila uvedba protidampinških ukrepov na uvoz iz LRK v interesu industrije Skupnosti.

| (99) | Glede na navedeno in na to, da ni bilo pripomb v zvezi z interesom industrije Skupnosti, se uvodne izjave (164) do (167) začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(99)

Glede na navedeno in na to, da ni bilo pripomb v zvezi z interesom industrije Skupnosti, se uvodne izjave (164) do (167) začasne uredbe potrdijo.

3.   Uvozniki

| (100) | Ker v zvezi z uvozniki ni bilo pripomb, se uvodni izjavi (168) in (169) začasne uredbe potrdita. |
| --- | --- |

(100)

Ker v zvezi z uvozniki ni bilo pripomb, se uvodni izjavi (168) in (169) začasne uredbe potrdita.

4.   Uporabniki

| (101) | Ena zainteresirana stranka je vprašala, ali se je ves uvoz na trg Skupnosti iz držav v tej preiskavi upošteval v obliki odstotka iz uvodne izjave (171) začasne uredbe, ki predstavlja uvoz valjane žice nekaterih uporabnikov. Poleg tega so nekatere zainteresirane stranke trdile, da na voljo ne bo drugih virov, če bi se protidampinški ukrepi uvedli in bi to pripeljalo do pomanjkanja oskrbe. |
| --- | --- |

(101)

Ena zainteresirana stranka je vprašala, ali se je ves uvoz na trg Skupnosti iz držav v tej preiskavi upošteval v obliki odstotka iz uvodne izjave (171) začasne uredbe, ki predstavlja uvoz valjane žice nekaterih uporabnikov. Poleg tega so nekatere zainteresirane stranke trdile, da na voljo ne bo drugih virov, če bi se protidampinški ukrepi uvedli in bi to pripeljalo do pomanjkanja oskrbe.

| (102) | Glede na trditev o celotnem uvozu je bila opravljena ponovna ocena v zvezi s celotnim uvozom valjane žice. Analize so tako pokazale, da je dejanska količina uvoza valjane žice, ki so jo uporabili sodelujoči uporabniki, večja od prvotno ocenjene v začasni fazi. Zato se je celotni uvoz uporabnikov iz uvodne izjave (171) začasne uredbe povečal za 30 %. Iz tega se lahko sklepa, da so med OP uporabniki iz uvodne izjave (171) začasne uredbe skupno predstavljali približno 20 % vsega uvoza valjane žice iz LRK. |
| --- | --- |

(102)

Glede na trditev o celotnem uvozu je bila opravljena ponovna ocena v zvezi s celotnim uvozom valjane žice. Analize so tako pokazale, da je dejanska količina uvoza valjane žice, ki so jo uporabili sodelujoči uporabniki, večja od prvotno ocenjene v začasni fazi. Zato se je celotni uvoz uporabnikov iz uvodne izjave (171) začasne uredbe povečal za 30 %. Iz tega se lahko sklepa, da so med OP uporabniki iz uvodne izjave (171) začasne uredbe skupno predstavljali približno 20 % vsega uvoza valjane žice iz LRK.

| (103) | V zvezi s trditvijo, da v primeru uvedbe protidampinških ukrepov ne bo na voljo drugih virov oskrbe, je preiskava pokazala, da je pri oskrbi nekaterih uporabnikov s strani proizvajalcev Skupnosti dejansko prišlo do motenj. Vendar analiza ni pokazala, da bi se te motnje ponavljale. Poleg tega je treba opozoriti, da so, upoštevajoč tretje države, za katere ukrepi ne veljajo, na voljo drugi viri oskrbe. Ta trditev je bila torej zavrnjena. |
| --- | --- |

(103)

V zvezi s trditvijo, da v primeru uvedbe protidampinških ukrepov ne bo na voljo drugih virov oskrbe, je preiskava pokazala, da je pri oskrbi nekaterih uporabnikov s strani proizvajalcev Skupnosti dejansko prišlo do motenj. Vendar analiza ni pokazala, da bi se te motnje ponavljale. Poleg tega je treba opozoriti, da so, upoštevajoč tretje države, za katere ukrepi ne veljajo, na voljo drugi viri oskrbe. Ta trditev je bila torej zavrnjena.

| (104) | Glede na navedeno in na to, da drugih pripomb ni bilo, se potrdijo uvodne izjave od (173) do (175) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(104)

Glede na navedeno in na to, da drugih pripomb ni bilo, se potrdijo uvodne izjave od (173) do (175) začasne uredbe.

5.   Sklepna ugotovitev o interesu Skupnosti

| (105) | Glede na navedeno je bilo sklenjeno, da v tem primeru ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali uvedbi protidampinških dajatev na uvoz valjane žice s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(105)

Glede na navedeno je bilo sklenjeno, da v tem primeru ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali uvedbi protidampinških dajatev na uvoz valjane žice s poreklom iz LRK.

G.   DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

1.   Raven odprave škode

| (106) | Ker ni bilo pripomb, se je potrdila metodologija iz uvodne izjave (179) začasne uredbe, ki se je uporabila za določitev neškodljivih cen. Vendar se je tudi dokončna ocena stopnje odprave škode popravila na način iz uvodnih izjav (68) in (72). Poleg tega je bila stopnja dobička, ki se uporablja pri izračunih stopnje škode, določena na ravni cene franko tovarna, da bi se določile neškodljive cene industrije Skupnosti na ravni cene franko tovarna med OP. |
| --- | --- |

(106)

Ker ni bilo pripomb, se je potrdila metodologija iz uvodne izjave (179) začasne uredbe, ki se je uporabila za določitev neškodljivih cen. Vendar se je tudi dokončna ocena stopnje odprave škode popravila na način iz uvodnih izjav (68) in (72). Poleg tega je bila stopnja dobička, ki se uporablja pri izračunih stopnje škode, določena na ravni cene franko tovarna, da bi se določile neškodljive cene industrije Skupnosti na ravni cene franko tovarna med OP.

| (107) | V zvezi z RM in v skladu z vsebino uvodne izjave (71) se je štelo za primerno, da se pri izračunu dokončne stopnje odprave škode uporabijo razpoložljivi podatki o cenah za ves izvoz iz RM v Skupnost. Zato so se uporabili vsi razpoložljivi podatki o cenah, ki so ustrezno prilagojeni, da odražajo tehtane povprečne izvozne cene prvi neodvisni stranki na podlagi CIF. Na podlagi dokončne stopnje odprave škode za uvoz iz RM je bilo ugotovljeno, da je bila pod pragom de minimis, kakor je opisano v uvodni izjavi (64). |
| --- | --- |

(107)

V zvezi z RM in v skladu z vsebino uvodne izjave (71) se je štelo za primerno, da se pri izračunu dokončne stopnje odprave škode uporabijo razpoložljivi podatki o cenah za ves izvoz iz RM v Skupnost. Zato so se uporabili vsi razpoložljivi podatki o cenah, ki so ustrezno prilagojeni, da odražajo tehtane povprečne izvozne cene prvi neodvisni stranki na podlagi CIF. Na podlagi dokončne stopnje odprave škode za uvoz iz RM je bilo ugotovljeno, da je bila pod pragom de minimis, kakor je opisano v uvodni izjavi (64).

| (108) | Glede na ugotovitve v zvezi z dampingom, škodo, vzroki škode in interesom Skupnosti je treba sprejeti dokončne protidampinške ukrepe na uvoz iz LRK, da bi preprečili nadaljnjo škodo, ki jo ta povzroča industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(108)

Glede na ugotovitve v zvezi z dampingom, škodo, vzroki škode in interesom Skupnosti je treba sprejeti dokončne protidampinške ukrepe na uvoz iz LRK, da bi preprečili nadaljnjo škodo, ki jo ta povzroča industriji Skupnosti.

| (109) | Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bilo predvideno, da se priporoči uvedba dokončnih protidampinških dajatev. Določen je bil tudi rok, v katerem so po tem razkritju lahko predložile svoja stališča. Po ustrezni proučitvi pripomb, ki so jih predložile zainteresirane stranke, so bile ugotovitve po potrebi ustrezno spremenjene. |
| --- | --- |

(109)

Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bilo predvideno, da se priporoči uvedba dokončnih protidampinških dajatev. Določen je bil tudi rok, v katerem so po tem razkritju lahko predložile svoja stališča. Po ustrezni proučitvi pripomb, ki so jih predložile zainteresirane stranke, so bile ugotovitve po potrebi ustrezno spremenjene.

2.   Dokončni ukrepi

| (110) | Glede na zgoraj navedeno velja, da se v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe uvedejo dokončne protidampinške dajatve na uvoz s poreklom iz LRK na ravni nižje od stopnje dampinga ali škode v skladu s pravilom nižje dajatve. V tem primeru morajo biti vse stopnje dajatev zato določene na ravni ugotovljenih stopenj dampinga. Po analogiji s členom 9(3) osnovne uredbe je treba glede na to, da je stopnja škode za RM in Turčijo nižja od stopnje de minimis, preiskavo v zvezi s tema državama zaključiti. |
| --- | --- |

(110)

Glede na zgoraj navedeno velja, da se v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe uvedejo dokončne protidampinške dajatve na uvoz s poreklom iz LRK na ravni nižje od stopnje dampinga ali škode v skladu s pravilom nižje dajatve. V tem primeru morajo biti vse stopnje dajatev zato določene na ravni ugotovljenih stopenj dampinga. Po analogiji s členom 9(3) osnovne uredbe je treba glede na to, da je stopnja škode za RM in Turčijo nižja od stopnje de minimis, preiskavo v zvezi s tema državama zaključiti.

| (111) | Na uvoz s poreklom iz RM in Turčije se dokončne protidampinške dajatve ne uvedejo. |
| --- | --- |

(111)

Na uvoz s poreklom iz RM in Turčije se dokončne protidampinške dajatve ne uvedejo.

| (112) | Predlagane protidampinške dajatve so naslednje:








  Družba | Stopnja odprave škode | Stopnja dampinga | Stopnja protidampinške dajatve |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Valin Group (LRK) | 7,9 % | 38,6 % | 7,9 % |
| Preostala dajatev LRK | 24,0 % | 52,3 % | 24,0 % |

(112)

Predlagane protidampinške dajatve so naslednje:

Družba

Stopnja odprave škode

Stopnja dampinga

Stopnja protidampinške dajatve

Valin Group (LRK)

7,9 %

38,6 %

7,9 %

Preostala dajatev LRK

24,0 %

52,3 %

24,0 %

3.   Dokončno pobiranje začasnih dajatev

| (113) | Glede na višino ugotovljenih stopenj dampinga in stopnjo škode, povzročene industriji Skupnosti, se šteje, da je treba zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo, dokončno pobrati v višini zneska uvedenih dokončnih dajatev. Če so dokončne dajatve nižje od začasnih, se sprostijo začasno zavarovani zneski, ki presegajo dokončno stopnjo protidampinških dajatev. Če so dokončne dajatve višje od začasnih, se dokončno poberejo samo zneski, zavarovani na ravni začasnih dajatev. |
| --- | --- |

(113)

Glede na višino ugotovljenih stopenj dampinga in stopnjo škode, povzročene industriji Skupnosti, se šteje, da je treba zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo, dokončno pobrati v višini zneska uvedenih dokončnih dajatev. Če so dokončne dajatve nižje od začasnih, se sprostijo začasno zavarovani zneski, ki presegajo dokončno stopnjo protidampinških dajatev. Če so dokončne dajatve višje od začasnih, se dokončno poberejo samo zneski, zavarovani na ravni začasnih dajatev.

H.   ZAKLJUČEK POSTOPKA

| (114) | Glede na ugotovitve o uvozu s poreklom iz RM in Turčije se postopek v zvezi s tema državama zaključi- |
| --- | --- |

(114)

Glede na ugotovitve o uvozu s poreklom iz RM in Turčije se postopek v zvezi s tema državama zaključi-

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz žice, vroče valjane, v ohlapnih kolobarjih, iz železa, nelegiranega jekla ali legiranega jekla, razen iz nerjavnega jekla, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki je uvrščena pod oznake KN 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 in 7227 90 95.

2.   Stopnja veljavne dokončne protidampinške dajatve za neto ceno franko meja Skupnosti pred plačilom dajatev za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo spodaj navedene družbe, je:

| Država | Družba | Dajatev | Dodatne oznake TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Ljudska republika Kitajska | Valin Group | 7,9 % | A930 |
| | vse druge družbe | 24,0 % | A999 |

Država

Družba

Dajatev

Dodatne oznake TARIC

Ljudska republika Kitajska

Valin Group

7,9 %

A930

vse druge družbe

24,0 %

A999

3.   Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 2

Protidampinški postopek v zvezi z uvozom valjane žice s poreklom iz Republike Moldavije in Turčije se zaključi.

Člen 3

Zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo v skladu z Uredbo (ES) št. 112/2009 na uvoz valjane žice s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, se dokončno poberejo v višini dokončne dajatve, uvedene v skladu s členom 1. Zavarovani zneski, ki presegajo dokončne stopnje protidampinške dajatve, se sprostijo. Zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo v skladu z Uredbo (ES) št. 112/2009 na uvoz valjane žice s poreklom iz Republike Moldavije, se sprostijo.

Člen 4

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. julija 2009

Za Svet

Predsednik

C. BILDT

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1.

1

(2)  UL L 38, 7.2.2009, str. 3.

2

(3)  UL C 113, 8.5.2008, str. 20.

3

---

| 5.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 203/14 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 203/14

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 704/2009

z dne 4. avgusta 2009

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 5. avgusta 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. avgusta 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 27,8 |
| XS | 22,4 |
| ZZ | 25,1 |
| 0707 00 05 | MK | 23,0 |
| TR | 89,6 |
| ZZ | 56,3 |
| 0709 90 70 | TR | 100,0 |
| ZZ | 100,0 |
| 0805 50 10 | AR | 57,6 |
| UY | 66,6 |
| ZA | 58,9 |
| ZZ | 61,0 |
| 0806 10 10 | EG | 163,3 |
| MA | 135,1 |
| TR | 155,7 |
| ZA | 125,8 |
| ZZ | 145,0 |
| 0808 10 80 | AR | 109,5 |
| BR | 68,7 |
| CL | 79,4 |
| CN | 81,7 |
| NZ | 95,4 |
| ZA | 83,1 |
| ZZ | 86,3 |
| 0808 20 50 | AR | 79,7 |
| CL | 73,4 |
| TR | 147,2 |
| ZA | 102,6 |
| ZZ | 100,7 |
| 0809 20 95 | TR | 279,8 |
| US | 318,7 |
| ZZ | 299,3 |
| 0809 30 | TR | 145,3 |
| ZZ | 145,3 |
| 0809 40 05 | BA | 39,5 |
| ZZ | 39,5 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

27,8

XS

22,4

ZZ

25,1

0707 00 05

MK

23,0

TR

89,6

ZZ

56,3

0709 90 70

TR

100,0

ZZ

100,0

0805 50 10

AR

57,6

UY

66,6

ZA

58,9

ZZ

61,0

0806 10 10

EG

163,3

MA

135,1

TR

155,7

ZA

125,8

ZZ

145,0

0808 10 80

AR

109,5

BR

68,7

CL

79,4

CN

81,7

NZ

95,4

ZA

83,1

ZZ

86,3

0808 20 50

AR

79,7

CL

73,4

TR

147,2

ZA

102,6

ZZ

100,7

0809 20 95

TR

279,8

US

318,7

ZZ

299,3

0809 30

TR

145,3

ZZ

145,3

0809 40 05

BA

39,5

ZZ

39,5

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 5.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 203/16 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 203/16

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 705/2009

z dne 4. avgusta 2009

o spremembi Uredbe (ES) št. 696/2009 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit od 1. avgusta 2009

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1249/96 z dne 28. junija 1996 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 (2) in zlasti člena 2(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uvozne dajatve v sektorju žit, ki se uporabljajo od 1. avgusta 2009, so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 696/2009 (3). |
| --- | --- |

(1)

Uvozne dajatve v sektorju žit, ki se uporabljajo od 1. avgusta 2009, so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 696/2009 (3).

| (2) | Ker izračunano povprečje uvoznih dajatev za 5 EUR/t odstopa od določene dajatve, je potrebna prilagoditev uvoznih dajatev, določenih v Uredbi (ES) št. 696/2009. |
| --- | --- |

(2)

Ker izračunano povprečje uvoznih dajatev za 5 EUR/t odstopa od določene dajatve, je potrebna prilagoditev uvoznih dajatev, določenih v Uredbi (ES) št. 696/2009.

| (3) | Uredbo (ES) št. 696/2009 je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 696/2009 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Prilogi I in II k Uredbi (ES) št. 696/2009 se nadomestita z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 5. avgusta 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. avgusta 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 161, 29.6.1996, str. 125.

2

(3)  UL L 201, 1.8.2009, str. 3.

3

---

PRILOGA I

Uvozne dajatve za proizvode iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki se uporabljajo od 5. avgusta 2009

| Oznaka KN | Poimenovanje | Uvozna dajatev (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | PŠENICA trda, visoke kakovosti | 0,00 |
| srednje kakovosti | 0,00 |
| nizke kakovosti | 0,00 |
| 1001 90 91 | PŠENICA navadna, semenska | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske | 0,00 |
| 1002 00 00 | RŽ | 65,86 |
| 1005 10 90 | KORUZA semenska, razen hibridne | 27,91 |
| 1005 90 00 | KORUZA razen semenske (2) | 27,91 |
| 1007 00 90 | SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev | 70,85 |

Oznaka KN

Poimenovanje

Uvozna dajatev (1)

(EUR/t)

1001 10 00

PŠENICA trda, visoke kakovosti

0,00

srednje kakovosti

0,00

nizke kakovosti

0,00

1001 90 91

PŠENICA navadna, semenska

0,00

ex 1001 90 99

PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske

0,00

1002 00 00

RŽ

65,86

1005 10 90

KORUZA semenska, razen hibridne

27,91

1005 90 00

KORUZA razen semenske (2)

27,91

1007 00 90

SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev

70,85

---

(1)  Za blago, ki pride v Skupnost prek Atlantskega oceana ali Sueškega prekopa, je prevoznik z uporabo člena 2(4) Uredbe (ES) št. 1249/96 upravičen do znižanja dajatev za:

| — | 3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem morju, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem morju,

| — | 2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka.

(2)  Uvoznik je upravičen do pavšalnega znižanja 24 EUR/t, če so izpolnjeni pogoji iz člena 2(5) Uredbe (ES) št. 1249/96.

---

PRILOGA II

Podatki za izračun dajatev iz Priloge I

31.7.2009-3.8.2009

| 1. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Navadna pšenica (1) | Koruza | Trda pšenica, visoke kakovosti | Trda pšenica srednje kakovosti (2) | Trda pšenica, nizke kakovosti (3) | Ječmen |
| Borza | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotacija | 169,99 | 96,54 | — | — | — | — |
| Cena FOB ZDA | — | — | 170,60 | 160,60 | 140,60 | 71,58 |
| Premija za Zaliv | — | 16,48 | — | — | — | — |
| Premija za Velika jezera | 6,22 | — | — | — | — | — |

1.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

(EUR/t)

Navadna pšenica (1)

Koruza

Trda pšenica, visoke kakovosti

Trda pšenica srednje kakovosti (2)

Trda pšenica, nizke kakovosti (3)

Ječmen

Borza

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotacija

169,99

96,54

—

—

—

—

Cena FOB ZDA

—

—

170,60

160,60

140,60

71,58

Premija za Zaliv

—

16,48

—

—

—

—

Premija za Velika jezera

6,22

—

—

—

—

—

| 2. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:






  Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam: | 21,10 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam: | 19,60 EUR/t |

2.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam:

21,10 EUR/t

Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam:

19,60 EUR/t

---

(1)  Vključena premija 14 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(2)  Znižanje za 10 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(3)  Znižanje za 30 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

---

DIREKTIVE

| 5.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 203/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 203/19

---

DIREKTIVA 2009/61/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 13. julija 2009

o vgradnji svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav na kmetijske ali gozdarske traktorje na kolesih

(kodificirana različica)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 78/933/EGS z dne 17. oktobra 1978 o približevanju zakonodaje držav članic o vgradnji svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav na kmetijske ali gozdarske traktorje na kolesih (3) je bila večkrat bistveno spremenjena (4). Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 78/933/EGS z dne 17. oktobra 1978 o približevanju zakonodaje držav članic o vgradnji svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav na kmetijske ali gozdarske traktorje na kolesih (3) je bila večkrat bistveno spremenjena (4). Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati.

| (2) | Direktiva 78/933/EGS je ena od posamičnih direktiv v sistemu ES-homologacije, predvidenih v Direktivi Sveta 74/150/EGS z dne 4. marca 1974 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih, kakor je bila nadomeščena z Direktivo 2003/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o homologaciji kmetijskih in gozdarskih traktorjev, njihovih priklopnikov in zamenljivih vlečenih strojev ter njihovih sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot (5) in ki določa tehnične predpise za oblikovanje in konstrukcijo kmetijskih ali gozdarskih traktorjev glede vgradnje svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav. Ti tehnični predpisi se nanašajo na približevanje zakonodaje držav članic, da se omogoči uporaba postopka ES-homologacije predvidenega za uporabo v Direktivi 2003/37/EGS za vsak tip traktorja. Zato se določbe Direktive 2003/37/ES o kmetijskih ali gozdarskih traktorjih, njihovih priklopnikih in zamenljivih vlečnih strojih ter o njihovih sistemih, sestavnih delih in samostojnih tehničnih enotah vozil uporabljajo za to direktivo. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 78/933/EGS je ena od posamičnih direktiv v sistemu ES-homologacije, predvidenih v Direktivi Sveta 74/150/EGS z dne 4. marca 1974 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih, kakor je bila nadomeščena z Direktivo 2003/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o homologaciji kmetijskih in gozdarskih traktorjev, njihovih priklopnikov in zamenljivih vlečenih strojev ter njihovih sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot (5) in ki določa tehnične predpise za oblikovanje in konstrukcijo kmetijskih ali gozdarskih traktorjev glede vgradnje svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav. Ti tehnični predpisi se nanašajo na približevanje zakonodaje držav članic, da se omogoči uporaba postopka ES-homologacije predvidenega za uporabo v Direktivi 2003/37/EGS za vsak tip traktorja. Zato se določbe Direktive 2003/37/ES o kmetijskih ali gozdarskih traktorjih, njihovih priklopnikih in zamenljivih vlečnih strojih ter o njihovih sistemih, sestavnih delih in samostojnih tehničnih enotah vozil uporabljajo za to direktivo.

| (3) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos v nacionalno pravo in za začetek uporabe direktiv, navedenimi v delu B Priloge III – |
| --- | --- |

(3)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos v nacionalno pravo in za začetek uporabe direktiv, navedenimi v delu B Priloge III –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

1.   „Traktor (kmetijski ali gozdarski)“ pomeni katero koli motorno vozilo, opremljeno s kolesi ali gosenicami in ima vsaj dve osi, katerega glavna funkcija je njegova vlečna moč in ki je posebej namenjeno za vleko, potiskanje, prevažanje ali pogon določenih strojev, strojne opreme ali priklopnikov, namenjenih za uporabo v kmetijstvu in gozdarstvu. Lahko je opremljeno za prevažanje tovora in potnikov.

2.   Ta direktiva se uporablja samo za traktorje, opredeljene v odstavku 1, ki so opremljeni s kolesi s pnevmatiko in imajo največjo konstrukcijsko določeno hitrost med 6 in 40 km/h.

Člen 2

1.   Države članice ne smejo zavrniti podelitve ES-homologacije ali nacionalne homologacije za tip traktorja zaradi razlogov v zvezi z vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav, obveznih ali neobveznih, ki so navedene v točkah 1.5.7 do 1.5.21 Priloge I, če so vgrajene skladno z zahtevami iz navedene priloge.

2.   Za vozila, ki ne ustrezajo zahtevam iz te direktive, države članice glede predmeta urejanja te direktive:

| — | ne smejo podeljevati ES-homologacije, |
| --- | --- |

—

ne smejo podeljevati ES-homologacije,

| — | lahko zavrnejo podelitev nacionalne homologacije. |
| --- | --- |

—

lahko zavrnejo podelitev nacionalne homologacije.

3.   Za nova vozila, ki ne ustrezajo zahtevam iz te direktive, države članice glede predmeta urejanja te direktive:

| — | štejejo, da potrdila o skladnosti, ki spremljajo ta nova vozila v skladu z Direktivo 2003/37/ES, niso več veljavna za namene člena 7(1) navedene direktive, |
| --- | --- |

—

štejejo, da potrdila o skladnosti, ki spremljajo ta nova vozila v skladu z Direktivo 2003/37/ES, niso več veljavna za namene člena 7(1) navedene direktive,

| — | lahko zavrnejo registracijo, prodajo ali začetek uporabe takšnih novih vozil. |
| --- | --- |

—

lahko zavrnejo registracijo, prodajo ali začetek uporabe takšnih novih vozil.

Člen 3

Države članice ne smejo zavrniti registracije ali prepovedati prodaje, začetka uporabe ali uporabe traktorjev zaradi razlogov v zvezi z vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav, obveznih ali neobveznih, ki so navedene v točkah 1.5.7 do 1.5.21 Priloge I, če so vgrajene skladno z zahtevami iz navedene priloge.

Člen 4

Država članica, ki podeljuje ES-homologacijo, sprejme potrebne ukrepe, s katerimi zagotovi, da je obveščena o kakršni koli spremembi katerih koli delov ali značilnosti, navedenih v točki 1.1 Priloge I. Pristojni organi te države članice določijo, ali je treba na spremenjenem tipu traktorja opraviti nadaljnje preskuse in sestaviti novo poročilo. Če ti preskusi ne izpolnjujejo zahtev te direktive, se sprememba ne odobri.

Člen 5

Spremembe, potrebne za prilagoditev zahtev iz prilog I in II tehničnemu napredku, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 20(3) Direktive 2003/37/ES.

Člen 6

Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih določb predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 7

Direktiva 78/933/EGS, kakor je bila spremenjena z direktivami iz dela A Priloge III, se razveljavi brez poseganja v obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos v nacionalno pravo in za začetek uporabe direktiv, navedenimi v delu B Priloge III.

Sklicevanja na razveljavljeno direktivo se štejejo za sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge IV.

Člen 8

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2010.

Člen 9

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 13. julija 2009

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

E. ERLANDSSON

---

(1)  UL C 175, 27.7.2007, str. 40.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 22. junija 2009.

2

(3)  UL L 325, 20.11.1978, str. 16.

3

(4)  Glej del A Priloge III.

4

(5)  UL L 171, 9.7.2003, str. 1.

5

---

PRILOGA I

VGRADNJA SVETLOBNIH IN SVETLOBNO-SIGNALNIH NAPRAV

1.   OPREDELITEV POJMOV

1.1   Tip traktorja glede na vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav

„Tip traktorja glede na vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav“ pomeni traktorje, ki se ne razlikujejo v takšnih bistvenih vidikih, kakršni so:

| 1.1.1 | mere in zunanja oblika traktorja; |
| --- | --- |

1.1.1

mere in zunanja oblika traktorja;

| 1.1.2 | število naprav in njihov položaj.
  Za traktorje različnega tipa ne veljajo: traktorji, ki se sicer razlikujejo glede na točko 1.1.1 in točko 1.1.2, vendar ne tako, da bi to pomenilo spremembo tipa, števila, položaja in geometrijske vidnosti svetilk, predpisanih za zadevni tip traktorja, in traktorji, na katerih so vgrajene neobvezne svetilke ali pa teh ni. |
| --- | --- |

1.1.2

število naprav in njihov položaj.

Za traktorje različnega tipa ne veljajo: traktorji, ki se sicer razlikujejo glede na točko 1.1.1 in točko 1.1.2, vendar ne tako, da bi to pomenilo spremembo tipa, števila, položaja in geometrijske vidnosti svetilk, predpisanih za zadevni tip traktorja, in traktorji, na katerih so vgrajene neobvezne svetilke ali pa teh ni.

1.2   Prečna ravnina

„Prečna ravnina“ pomeni navpično ravnino, pravokotno na vzdolžno srednjo ravnino traktorja.

1.3   Neobremenjen traktor

„Neobremenjen traktor“ pomeni traktor v stanju, pripravljenem za vožnjo, kakor je opredeljen v točki 2.1.1. Priloge I (vzorec opisnega lista) k Direktivi 2003/37/ES.

1.4   Obremenjen traktor

„Obremenjen traktor“ pomeni traktor, obremenjen do svoje največje tehnično dovoljene mase, kakor jo je določil proizvajalec, ki tudi določi razporeditev te mase na osi.

1.5   Svetilka

„Svetilka“ pomeni napravo za osvetljevanje ceste ali oddajanje svetlobnega signala. Za svetilke štejejo tudi svetilke zadnje registrske tablice in odsevniki.

1.5.1   Enakovredne svetilke

„Enakovredne svetilke“ pomenijo svetilke, ki imajo enako funkcijo in so homologirane v državi, v kateri je vozilo registrirano; takšne svetilke imajo lahko drugačne značilnosti kakor svetilke, vgrajene na vozilu med postopkom homologacije, če izpolnjujejo zahteve te priloge.

1.5.2   Samostojne svetilke

„Samostojne svetilke“ pomenijo svetilke, ki imajo ločene leče in vire svetlobe in ločena ohišja.

1.5.3   Združene svetilke

„Združene svetilke“ pomenijo naprave, ki imajo ločene leče in vire svetlobe, vendar skupno ohišje.

1.5.4   Kombinirane svetilke

„Kombinirane svetilke“ pomenijo naprave, ki imajo ločene leče, a skupen vir svetlobe in skupno ohišje.

1.5.5   Integrirane svetilke

„Integrirane svetilke“ pomenijo naprave, ki imajo ločene vire svetlobe ali en sam vir svetlobe, delujoč na različne načine (na primer optične, mehanske ali električne razlike), v celoti ali deloma skupne leče in skupno ohišje.

1.5.6   Žaromet, ki se lahko skrije

„Žaromet, ki se lahko skrije“ pomeni žaromet, ki ga je mogoče deloma ali popolnoma skriti, kadar ni v uporabi. To je mogoče doseči s premičnim pokrovom, premestitvijo žarometa ali s katerim koli drugim ustreznim sredstvom. Izraz „pogrezljiv“ se uporablja za podrobnejši opis žarometa, ki ga je mogoče skriti z uvlečenjem v karoserijo.

1.5.6.1   Svetilka s spremenljivimi položaji

„Svetilka s spremenljivimi položaji“ pomeni svetilke na traktorju, ki se lahko premikajo glede na traktor in katerih leč ni mogoče skriti.

1.5.7   Žaromet za dolgi svetlobni pramen

„Žaromet za dolgi svetlobni pramen“ pomeni svetilko, ki se uporablja za osvetljevanje ceste daleč pred traktorjem.

1.5.8   Žaromet za kratki svetlobni pramen

„Žaromet za kratki svetlobni pramen“ pomeni svetilko, ki se uporablja za osvetljevanje ceste pred traktorjem, ne da bi povzročila pretirano oslepitev ali neugodje nasproti vozečim voznikom in drugim udeležencem v prometu.

1.5.9   Žaromet za meglo

„Žaromet za meglo“ pomeni svetilko, ki se uporablja za izboljšanje osvetlitve ceste pri megli, sneženju, močnem dežju in oblakih prahu.

1.5.10   Žaromet za vzvratno vožnjo

„Žaromet za vzvratno vožnjo“ pomeni svetilko, ki se uporablja za osvetljevanje ceste za traktorjem in opozarjanje drugih udeležencev v prometu, da traktor vozi ali namerava voziti vzvratno.

1.5.11   Smerna svetilka

„Smerna svetilka“ pomeni svetilko, ki jo voznik uporabi za nakazovanje drugim udeležencem v prometu, da namerava spremeniti smer v levo ali desno.

1.5.12   Varnostne utripalke

„Varnostne utripalke“ pomenijo napravo, ki omogoča sočasno delovanje vseh traktorskih smernih svetilk, s čimer se opozori, da traktor začasno pomeni posebno nevarnost za druge udeležence v prometu.

1.5.13   Zavorna svetilka

„Zavorna svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja, da drugim udeležencem v prometu za traktorjem nakazuje, da voznik traktorja zavira.

1.5.14   Svetilka zadnje registrske tablice

„Svetilka zadnje registrske tablice“ pomeni napravo, ki se uporablja za osvetljevanje prostora, namenjenega za registrsko tablico; sestavljena je lahko iz različnih optičnih elementov.

1.5.15   Prednja pozicijska svetilka

„Prednja pozicijska svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za označevanje navzočnosti in širine traktorja s prednje strani.

1.5.16   Zadnja pozicijska svetilka

„Zadnja pozicijska svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za označevanje navzočnosti in širine traktorja z zadnje strani.

1.5.17   Zadnja svetilka za meglo

„Zadnja svetilka za meglo“ pomeni svetilko, ki se uporablja, da je traktor v gosti megli bolje viden od zadaj.

1.5.18   Parkirna svetilka

„Parkirna svetilka“ pomeni svetilko, ki opozarja na navzočnost mirujočega traktorja brez priklopnega vozila v naseljenem območju. V takšnih okoliščinah zamenjuje prednjo in zadnjo pozicijsko svetilko.

1.5.19   Gabaritna svetilka

„Gabaritna svetilka“ pomeni svetilke, ki so nameščene na najbolj zunanjem robu čim bližje vrhu traktorja in namenjene jasnemu označevanju celotne širine traktorja. Pri nekaterih traktorjih svetilka dopolnjuje traktorske prednje in zadnje pozicijske svetilke, tako da še posebej opozori na njegovo velikost.

1.5.20   Odsevnik

„Odsevnik“ pomeni napravo za označevanje navzočnosti traktorja z odsevom svetlobe, ki izvira iz svetlobnega vira, nepovezanega s traktorjem, opazovalec pa je blizu vira svetlobe.

V tej direktivi odsevniki niso:

| — | odsevne registrske tablice, |
| --- | --- |

—

odsevne registrske tablice,

| — | druge tablice in odsevni signali, ki jih je treba uporabljati za izpolnjevanje zahtev za uporabo v državi članici v zvezi z nekaterimi kategorijami vozil ali nekaterimi načini delovanja. |
| --- | --- |

—

druge tablice in odsevni signali, ki jih je treba uporabljati za izpolnjevanje zahtev za uporabo v državi članici v zvezi z nekaterimi kategorijami vozil ali nekaterimi načini delovanja.

1.5.21   Delovni žaromet

„Delovni žaromet“ pomeni napravo za osvetljevanje delovnega območja ali postopka.

1.6   Svetleča površina svetilke

1.6.1   Svetleča površina svetlobne naprave

„Svetleča površina svetlobne naprave“ (točke 1.5.7 do 1.5.10) pomeni pravokotno projekcijo celotne odprtine reflektorja na prečno ravnino. Če se površina(-e) stekla (ali stekel) svetilke razteza(-jo) samo čez del odprtine žarometa, se upošteva samo projekcija tega dela. Pri žarometu za kratki svetlobni pramen je svetleča površina omejena z navidezno sledjo meje svetlo-temno na leči. Če sta reflektorja in leča nastavljiva, se uporabi srednja nastavitev.

1.6.2   Svetleča površina signalne svetilke razen odsevnika

„Svetleča površina signalne svetilke razen odsevnika“ (točke 1.5.11 do 1.5.19) pomeni pravokotno projekcijo svetilke v ravnini, ki je pravokotna na njeno referenčno os in se dotika zunanje površine oddajanja svetlobe svetilke, pri čemer je ta projekcija omejena z robovi zaslonov na tej ravnini, od katerih vsak dovoljuje samo 98 % celotne svetilnosti v smeri referenčne osi. Za določitev spodnjih, zgornjih in stranskih meja svetleče površine se uporabljajo samo zasloni z vodoravnimi ali navpičnimi robovi.

1.6.3   Svetleča površina odsevnika

„Svetleča površina odsevnika“ (točka 1.5.20) pomeni pravokotno projekcijo svetleče površine odsevnika v ravnini, ki je pravokotna na referenčno os in omejena z ravninami, ki se dotikajo zunanjih robov odsevne površine odsevnika in so vzporedne s to osjo. Za določitev spodnje, zgornje in prečne omejitve svetleče površine se uporabljajo samo navpične in vodoravne ravnine.

1.6.4   Zunanja površina oddajanja svetlobe

„Vidna svetleča površina“ za določeno smer opazovanja pomeni pravokotno projekcijo površine oddajanja svetlobe na ravnino, ki je pravokotna na smer opazovanja (glej sliko v dodatku 1).

1.7   Referenčna os

„Referenčna os“ pomeni značilno os svetlobnega signala, ki jo proizvajalec svetilke določi za referenčno smer (H = 0 °, V = 0 °) za fotometrične meritve in pri nameščanju svetilke na traktor.

1.8   Referenčno središče

„Referenčno središče“ pomeni presečišče referenčne osi s površino oddajanja svetlobe, ki ga določi izdelovalec svetilke.

1.9   Koti geometrijske vidnosti

„Koti geometrijske vidnosti“ pomenijo kote, ki določajo območje najmanjšega prostorskega kota, v katerem mora biti vidna zunanja svetleča površina svetilke. To območje prostorskega kota je določeno s krogelnimi izseki, katerih središče sovpada z referenčnim središčem svetilke, ekvator pa je vzporeden s podlago. Ti izseki so določeni glede na referenčno os. Vodoravni koti β ustrezajo zemljepisni dolžini, navpični koti α pa zemljepisni širini. Znotraj kotov geometrijske vidnosti ne sme biti nobenih ovir za prodiranje svetlobe s katerega koli dela zunanje svetleče površine svetilke.

To se ne uporablja pri ovirah, ki so obstajale že ob homologaciji svetilke, če je homologacija zahtevana.

1.10   Skrajni zunanji rob

„Skrajni zunanji rob“ na vsaki strani traktorja pomeni ravnino, ki je vzporedna z vzdolžno srednjo ravnino traktorja in sovpada z njegovim stranskim zunanjim robom, pri čemer se ne upoštevajo projekcije:

| 1.10.1 | pnevmatik blizu stične točke s tlemi in priključkov za manometre za tlak v pnevmatikah; |
| --- | --- |

1.10.1

pnevmatik blizu stične točke s tlemi in priključkov za manometre za tlak v pnevmatikah;

| 1.10.2 | kakršnih koli naprav proti zdrsavanju, ki so lahko nameščene na kolesih; |
| --- | --- |

1.10.2

kakršnih koli naprav proti zdrsavanju, ki so lahko nameščene na kolesih;

| 1.10.3 | vzvratnih ogledal; |
| --- | --- |

1.10.3

vzvratnih ogledal;

| 1.10.4 | bočnih smernih svetilk, gabaritnih svetilk, prednjih in zadnjih pozicijskih svetilk ter parkirnih svetilk; |
| --- | --- |

1.10.4

bočnih smernih svetilk, gabaritnih svetilk, prednjih in zadnjih pozicijskih svetilk ter parkirnih svetilk;

| 1.10.5 | carinskih plomb, pritrjenih na traktor, in naprav za zavarovanje takšnih plomb. |
| --- | --- |

1.10.5

carinskih plomb, pritrjenih na traktor, in naprav za zavarovanje takšnih plomb.

1.11   Skupna širina

„Skupna širina“ pomeni razdaljo med navpičnima ravninama, opredeljenima v točki 1.10 zgoraj.

1.12   Posamična svetilka

„Posamična svetilka“ pomeni kombinacijo dveh ali več svetilk, enakih ali ne, z isto funkcijo in barvo, če tvorijo napravo, katere projekcija skupnih svetlečih površin, ki oddajajo svetlobo, na dani prečni ravnini zavzame 60 % ali več območja najmanjšega pravokotnika, očrtanega projekciji svetlečih površin teh svetilk, pod pogojem, da je takšna kombinacija homologirana kot posamična svetilka, kadar je homologacija zahtevana.

Ta možna kombinacija se ne uporablja za žaromete za dolgi svetlobni pramen in žaromete za kratki svetlobni pramen ter žaromete za meglo.

1.13   Dve svetilki ali sodo število svetilk

„Dve svetilki ali sodo število svetilk“ pomeni enotno površino, ki oddaja svetlobo v obliki traku ter se, postavljena simetrično na vzdolžno srednjo ravnino traktorja, razteza na vsaki strani najmanj 400 mm do skrajnega zunanjega roba traktorja in je dolga najmanj 800 mm. Osvetlitev takšne površine zagotavljata najmanj dva svetlobna vira, nameščena čim bližje njenim koncem. Površino oddajanja svetlobe lahko sestavljajo številni drug poleg drugega postavljeni elementi, če projekcije več posameznih površin oddajanja svetlobe na isti prečni ravnini zavzamejo najmanj 60 % območja najmanjšega pravokotnika, očrtanega projekciji teh posameznih površin oddajanja svetlobe.

1.14   Razdalja med dvema svetilkama

„Razdalja med dvema svetilkama“, obrnjenima v isto smer, pomeni razdaljo med pravokotnima projekcijama obrisov obeh svetlečih površin na ravnino, pravokotno na zadevno smer, kakor je opredeljeno v skladu s primerom iz točke 1.6.

1.15   Neobvezna svetilka

„Neobvezna svetilka“ pomeni svetilko, katere vgradnja je prepuščena presoji proizvajalca.

1.16   Kontrola delovanja

„Kontrola delovanja“ pomeni kontrolno napravo, ki kaže, ali vključena naprava deluje pravilno ali ne.

1.17   Kontrola vključitve

„Kontrola vključitve“ pomeni kontrolno napravo, ki kaže, da je bila naprava vklopljena, ne pa tudi, ali deluje pravilno ali ne.

2.   VLOGA ZA ES-HOMOLOGACIJO

| 2.1 | Vlogo za ES-homologacijo traktorja glede na vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav vloži proizvajalec traktorja ali njegov zastopnik. |
| --- | --- |

2.1

Vlogo za ES-homologacijo traktorja glede na vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav vloži proizvajalec traktorja ali njegov zastopnik.

| 2.2 | Vlogi se priložijo naslednji dokumenti v treh izvodih, ki vsebujejo naslednje podatke:






  2.2.1 | opis tipa traktorja v zvezi s podrobnostmi iz točke 1.1; |
| --- | --- | --- |

2.2

Vlogi se priložijo naslednji dokumenti v treh izvodih, ki vsebujejo naslednje podatke:

2.2.1

opis tipa traktorja v zvezi s podrobnostmi iz točke 1.1;

| 2.2.2 | seznam naprav, ki jih proizvajalec predvidi za sklop svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav. Seznam lahko vključuje več tipov naprav za vsako funkcijo. Vsak tip mora biti enoznačno označen (na primer oznaka homologacije sestavnega dela, ime in naslov proizvajalca itd.). Seznam lahko vključuje tudi naslednje dodatne podatke o vsaki funkciji: „ali enakovredne naprave“; |
| --- | --- |

2.2.2

seznam naprav, ki jih proizvajalec predvidi za sklop svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav. Seznam lahko vključuje več tipov naprav za vsako funkcijo. Vsak tip mora biti enoznačno označen (na primer oznaka homologacije sestavnega dela, ime in naslov proizvajalca itd.). Seznam lahko vključuje tudi naslednje dodatne podatke o vsaki funkciji: „ali enakovredne naprave“;

| 2.2.3 | pregledno risbo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav v celoti, ki kaže položaj različnih svetilk na traktorju; |
| --- | --- |

2.2.3

pregledno risbo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav v celoti, ki kaže položaj različnih svetilk na traktorju;

| 2.2.4 | pregledno(-e) risbo(-e) za vsako svetilko, ki kaže(-jo) svetleče površine, kakor je opredeljeno v točki 1.6. |
| --- | --- |

2.2.4

pregledno(-e) risbo(-e) za vsako svetilko, ki kaže(-jo) svetleče površine, kakor je opredeljeno v točki 1.6.

| 2.3 | Pristojni tehnični službi, ki izvaja preskuse za homologacijo, je treba predložiti neobremenjen traktor, opremljen s svetlobnimi in svetlobno-signalnimi napravami, kakor je opisano v točki 2.2.2, ki je predstavnik tipa traktorja v postopku homologacije. |
| --- | --- |

2.3

Pristojni tehnični službi, ki izvaja preskuse za homologacijo, je treba predložiti neobremenjen traktor, opremljen s svetlobnimi in svetlobno-signalnimi napravami, kakor je opisano v točki 2.2.2, ki je predstavnik tipa traktorja v postopku homologacije.

| 2.4 | Certifikatu o homologaciji se priloži dokument, predviden v Prilogi II. |
| --- | --- |

2.4

Certifikatu o homologaciji se priloži dokument, predviden v Prilogi II.

3.   SPLOŠNE ZAHTEVE

3.1   Svetlobne in svetlobno-signalne naprave morajo biti vgrajene tako, da v normalnih pogojih uporabe in ne glede na tresljaje, ki so jim izpostavljene, ohranijo značilnosti, določene v tej prilogi, in traktorju omogočijo izpolnjevanje zahtev te priloge. Še zlasti ne sme biti mogoče nenamerno spreminjati nastavitve svetilk.

| 3.1.1 | Traktorji morajo biti opremljeni z električnimi konektorji, da omogočajo uporabo snemljivih svetlobno-signalnih naprav. Še zlasti morajo biti traktorji opremljeni z vtičnico, ki jo priporoča standard ISO R 1724 (Električne vezave za vozila s 6- do 12-voltnimi električnimi napravami, ki se uporabljajo posebej na osebnih motornih vozilih in lahkih priklopnih vozilih ali prikolicah, prva izdaja, april 1970) ali ISO R 1185 (Električne vezave med vozili za vleko in vlečenimi vozili s 24-voltnimi električnimi sistemi, ki se uporabljajo za mednarodne komercialne prevoze, prva izdaja, marec 1970). Pri uporabi standarda ISO R 1185 se kontakt 2 uporabi le za zadnjo pozicijsko svetilko in gabaritno svetilko na levi strani. |
| --- | --- |

3.1.1

Traktorji morajo biti opremljeni z električnimi konektorji, da omogočajo uporabo snemljivih svetlobno-signalnih naprav. Še zlasti morajo biti traktorji opremljeni z vtičnico, ki jo priporoča standard ISO R 1724 (Električne vezave za vozila s 6- do 12-voltnimi električnimi napravami, ki se uporabljajo posebej na osebnih motornih vozilih in lahkih priklopnih vozilih ali prikolicah, prva izdaja, april 1970) ali ISO R 1185 (Električne vezave med vozili za vleko in vlečenimi vozili s 24-voltnimi električnimi sistemi, ki se uporabljajo za mednarodne komercialne prevoze, prva izdaja, marec 1970). Pri uporabi standarda ISO R 1185 se kontakt 2 uporabi le za zadnjo pozicijsko svetilko in gabaritno svetilko na levi strani.

3.2   Žarometi, opisani v točkah 1.5.7, 1.5.8 in 1.5.9, morajo biti vgrajeni tako, da jih je mogoče preprosto pravilno nastaviti.

3.3   Pri vseh svetlobno-signalnih napravah mora biti referenčna os svetilke, ko je pritrjena na traktor, vzporedna z ravnino tal traktorja na cesti in z vzdolžno ravnino traktorja. V vsaki smeri se dovoli toleranco ± 3 °. Poleg tega morajo biti izpolnjena vsa posebna navodila o namestitvi, ki jih je določil proizvajalec.

3.4   Če ni posebnih navodil, se višina in usmeritev svetilk preverita, ko neobremenjen traktor stoji na ravni vodoravni površini.

3.5   Če ni posebnih zahtev, morajo svetilke, ki so v paru:

| 3.5.1 | biti nameščene na traktor simetrično glede na srednjo vzdolžno ravnino; |
| --- | --- |

3.5.1

biti nameščene na traktor simetrično glede na srednjo vzdolžno ravnino;

| 3.5.2 | biti simetrične druga na drugo glede na srednjo vzdolžno ravnino; |
| --- | --- |

3.5.2

biti simetrične druga na drugo glede na srednjo vzdolžno ravnino;

| 3.5.3 | imeti iste kolorimetrične značilnosti; |
| --- | --- |

3.5.3

imeti iste kolorimetrične značilnosti;

| 3.5.4 | imeti podobne fotometrične značilnosti. |
| --- | --- |

3.5.4

imeti podobne fotometrične značilnosti.

3.6   Pri traktorjih z asimetrično zunanjo obliko morajo biti zahteve iz točk 3.5.1 in 3.5.2 čimbolj izpolnjene. Te zahteve so izpolnjene, če je oddaljenost svetilk od srednje vzdolžne ravnine enaka in isto velja tudi za oddaljenost od tal.

3.7   Svetilke z različnimi funkcijami so lahko samostojne ali združene, kombinirane oziroma integrirane v eno napravo, če vsaka taka svetilka izpolnjuje zahteve, ki se zanjo uporabljajo.

3.8   Največja oddaljenost od tal se meri od najvišje točke svetleče površine, najmanjša pa od najnižje točke.

3.9   Če ni posebnih zahtev, ne sme utripati nobena druga svetilka razen smernih svetilk in varnostnih utripalk.

3.10   V smeri vožnje naprej ne sme biti vidna nobena rdeča svetloba, v smeri nazaj pa razen žarometa za vzvratno vožnjo ali delovnih žarometov ne sme biti vidna nobena bela svetloba.

Ta zahteva je izpolnjena, če:

| 3.10.1 | za vidnost rdeče svetlobe od spredaj: rdeča svetilka ne sme biti neposredno vidna opazovalcu, ki se giblje na območju 1 na prečni ravnini 25 m pred traktorjem (glej sliko 1 v dodatku 2); |
| --- | --- |

3.10.1

za vidnost rdeče svetlobe od spredaj: rdeča svetilka ne sme biti neposredno vidna opazovalcu, ki se giblje na območju 1 na prečni ravnini 25 m pred traktorjem (glej sliko 1 v dodatku 2);

| 3.10.2 | za vidnost bele svetlobe od zadaj: bela svetloba ne sme biti neposredno vidna opazovalcu, ki se premika na območju 2 na prečni ravnini 25 m za traktorjem (glej sliko 2 v dodatku 2). |
| --- | --- |

3.10.2

za vidnost bele svetlobe od zadaj: bela svetloba ne sme biti neposredno vidna opazovalcu, ki se premika na območju 2 na prečni ravnini 25 m za traktorjem (glej sliko 2 v dodatku 2).

| 3.10.3 | Območji opazovanja 1 in 2 sta vsako v svoji ravnini omejeni:






  3.10.3.1 | po višini z vodoravnima ravninama, ki sta 1 m oziroma 2,2 m nad tlemi; |
| --- | --- | --- |

3.10.3

Območji opazovanja 1 in 2 sta vsako v svoji ravnini omejeni:

3.10.3.1

po višini z vodoravnima ravninama, ki sta 1 m oziroma 2,2 m nad tlemi;

| 3.10.3.2 | po širini z dvema navpičnima ravninama, ki tvorita kot 15 ° v smeri naprej oziroma nazaj ter navzven glede na vzdolžno srednjo ravnino traktorja in potekata skozi točko (ali točke) dotika navpičnih ravnin, vzporednih z vzdolžno srednjo ravnino traktorja in omejujejo celotno širino traktorja, ko je nastavljen širok kolotek.
  Če je točk dotika več, se za območje 1 izbere tista, ki je najbolj spredaj, za območje 2 pa tista, ki je najbolj zadaj. |
| --- | --- |

3.10.3.2

po širini z dvema navpičnima ravninama, ki tvorita kot 15 ° v smeri naprej oziroma nazaj ter navzven glede na vzdolžno srednjo ravnino traktorja in potekata skozi točko (ali točke) dotika navpičnih ravnin, vzporednih z vzdolžno srednjo ravnino traktorja in omejujejo celotno širino traktorja, ko je nastavljen širok kolotek.

Če je točk dotika več, se za območje 1 izbere tista, ki je najbolj spredaj, za območje 2 pa tista, ki je najbolj zadaj.

3.11   Električne vezave morajo biti takšne, da je prednje in zadnje pozicijske svetilke, gabaritne svetilke, če so, in svetilke zadnje registrske tablice mogoče vklopiti in izklopiti samo sočasno.

3.12   Električne vezave morajo biti takšne, da žarometov za dolgi in kratki svetlobni pramen ter prednjih žarometov za meglo ni mogoče vklopiti, če niso vklopljene tudi svetilke iz točke 3.11. Ta zahteva se ne uporablja za žaromete za dolgi in kratki svetlobni pramen, če se uporabljajo za svetlobna opozorila, ki vključujejo prekinjeno delovanje v kratkih razmikih pri žarometih za kratki svetlobni pramen ali prekinjeno delovanje pri žarometih za dolgi svetlobni pramen ali izmenično delovanje žarometov za kratki in dolgi svetlobni pramen v kratkih razmikih.

3.13   Barve svetlobe, ki jo oddajajo svetilke ali žarometi, so:

| — | žaromet za dolgi svetlobni pramen: bela, |
| --- | --- |

—

žaromet za dolgi svetlobni pramen: bela,

| — | žaromet za kratki svetlobni pramen: bela, |
| --- | --- |

—

žaromet za kratki svetlobni pramen: bela,

| — | žaromet za meglo: bela ali rumena, |
| --- | --- |

—

žaromet za meglo: bela ali rumena,

| — | žaromet za vzvratno vožnjo: bela, |
| --- | --- |

—

žaromet za vzvratno vožnjo: bela,

| — | smerna svetilka: oranžna, |
| --- | --- |

—

smerna svetilka: oranžna,

| — | varnostne utripalke: oranžne, |
| --- | --- |

—

varnostne utripalke: oranžne,

| — | zavorna svetilka: rdeča, |
| --- | --- |

—

zavorna svetilka: rdeča,

| — | svetilka zadnje registrske tablice: bela, |
| --- | --- |

—

svetilka zadnje registrske tablice: bela,

| — | prednja pozicijska svetilka: bela, |
| --- | --- |

—

prednja pozicijska svetilka: bela,

| — | zadnja pozicijska svetilka: rdeča, |
| --- | --- |

—

zadnja pozicijska svetilka: rdeča,

| — | zadnja meglenka: rdeča, |
| --- | --- |

—

zadnja meglenka: rdeča,

| — | parkirna svetilka: spredaj bela, zadaj rdeča, oranžna, če je združena v stranskih smernih svetilkah, |
| --- | --- |

—

parkirna svetilka: spredaj bela, zadaj rdeča, oranžna, če je združena v stranskih smernih svetilkah,

| — | delovni žaromet: ni zahteve, |
| --- | --- |

—

delovni žaromet: ni zahteve,

| — | gabaritna svetilka: spredaj bela, zadaj rdeča, |
| --- | --- |

—

gabaritna svetilka: spredaj bela, zadaj rdeča,

| — | zadnji odsevnik, ki ni trikoten: rdeča. |
| --- | --- |

—

zadnji odsevnik, ki ni trikoten: rdeča.

3.14   Funkcijo kontrole vključitve lahko opravljajo naprave za kontrolo delovanja.

3.15   Svetilke, ki se lahko skrijejo

| 3.15.1 | Skrivanje svetilk je prepovedano z izjemo žarometov za dolgi in žarometov za kratki svetlobni pramen ter žarometov za meglo, ki se smejo skriti, kadar niso v uporabi. |
| --- | --- |

3.15.1

Skrivanje svetilk je prepovedano z izjemo žarometov za dolgi in žarometov za kratki svetlobni pramen ter žarometov za meglo, ki se smejo skriti, kadar niso v uporabi.

| 3.15.2 | Če pride do okvare iz točke 3.15.2.1, ki se pojavi sama ali skupaj z eno od okvar iz točke 3.15.2.2, mora svetlobna naprava ostati v položaju za uporabo.






  3.15.2.1 | Izpad električne energije za premikanje svetilk. |
| --- | --- | --- |

3.15.2

Če pride do okvare iz točke 3.15.2.1, ki se pojavi sama ali skupaj z eno od okvar iz točke 3.15.2.2, mora svetlobna naprava ostati v položaju za uporabo.

3.15.2.1

Izpad električne energije za premikanje svetilk.

| 3.15.2.2 | Prekinitev, impedanca ali kratki stik z maso v električnem tokokrogu, napaka v hidravličnem ali pnevmatičnem vodu, Bowdenovih potegih, elektromagnetih ali drugih sestavnih delih, ki upravljajo ali prenašajo energijo za vklop naprave za skrivanje. |
| --- | --- |

3.15.2.2

Prekinitev, impedanca ali kratki stik z maso v električnem tokokrogu, napaka v hidravličnem ali pnevmatičnem vodu, Bowdenovih potegih, elektromagnetih ali drugih sestavnih delih, ki upravljajo ali prenašajo energijo za vklop naprave za skrivanje.

| 3.15.3 | Ob okvari naprave za upravljanje skrivanja mora biti mogoče skrito svetlobno napravo premakniti v položaj za uporabo brez uporabe orodja. |
| --- | --- |

3.15.3

Ob okvari naprave za upravljanje skrivanja mora biti mogoče skrito svetlobno napravo premakniti v položaj za uporabo brez uporabe orodja.

| 3.15.4 | Svetlobne naprave mora biti mogoče premakniti v položaj za uporabo in jih vklopiti z eno samo napravo za upravljanje, pri čemer ne sme biti izključena možnost njihove premaknitve v položaj za uporabo brez vklopa. Vendar pa se pri združenih žarometih za dolgi in kratki svetlobni pramen zgoraj navedeno upravljanje zahteva samo za vklopitev žarometov za kratki svetlobni pramen. |
| --- | --- |

3.15.4

Svetlobne naprave mora biti mogoče premakniti v položaj za uporabo in jih vklopiti z eno samo napravo za upravljanje, pri čemer ne sme biti izključena možnost njihove premaknitve v položaj za uporabo brez vklopa. Vendar pa se pri združenih žarometih za dolgi in kratki svetlobni pramen zgoraj navedeno upravljanje zahteva samo za vklopitev žarometov za kratki svetlobni pramen.

| 3.15.5 | Z vozniškega sedeža ne sme biti mogoče namerno ustaviti gibanja vklopljenih žarometov za dolgi svetlobni pramen, preden pridejo v položaj za uporabo. Če med premikanjem žarometov obstaja nevarnost oslepitve drugih udeležencev v prometu, se lahko vklopijo šele, ko dosežejo končni položaj. |
| --- | --- |

3.15.5

Z vozniškega sedeža ne sme biti mogoče namerno ustaviti gibanja vklopljenih žarometov za dolgi svetlobni pramen, preden pridejo v položaj za uporabo. Če med premikanjem žarometov obstaja nevarnost oslepitve drugih udeležencev v prometu, se lahko vklopijo šele, ko dosežejo končni položaj.

| 3.15.6 | Pri temperaturah med – 30 °C in + 50 °C mora biti svetlobna naprava zmožna preiti v popolnoma odprt položaj v treh sekundah od začetka delovanja upravljalnega elementa. |
| --- | --- |

3.15.6

Pri temperaturah med – 30 °C in + 50 °C mora biti svetlobna naprava zmožna preiti v popolnoma odprt položaj v treh sekundah od začetka delovanja upravljalnega elementa.

3.16   Spremenljive pozicijske svetilke

| 3.16.1 | Pri traktorjih s širino kolotka do 1 150 mm je lahko položaj smernih svetilk, prednjih in zadnjih pozicijskih svetilk ter zavornih svetilk različen, če:






  3.16.1.1 | te svetilke ostanejo vidne, četudi se njihov položaj spremeni; |
| --- | --- | --- |

3.16.1

Pri traktorjih s širino kolotka do 1 150 mm je lahko položaj smernih svetilk, prednjih in zadnjih pozicijskih svetilk ter zavornih svetilk različen, če:

3.16.1.1

te svetilke ostanejo vidne, četudi se njihov položaj spremeni;

| 3.16.1.2 | te svetilke lahko zaskočijo v položaju, ki ga zahtevajo prometne razmere. Zaskočenje mora biti samodejno. |
| --- | --- |

3.16.1.2

te svetilke lahko zaskočijo v položaju, ki ga zahtevajo prometne razmere. Zaskočenje mora biti samodejno.

4.   POSAMEZNE ZAHTEVE

4.1   Žaromet za dolgi svetlobni pramen

4.1.1   Prisotnost

Po želji.

4.1.2   Število

Dva ali štirje.

4.1.3   Namestitev

Ni posebnih zahtev.

4.1.4   Razporeditev

4.1.4.1   Po širini:

Zunanji robovi svetleče površine nikakor ne smejo biti bližje skrajnemu zunanjemu robu traktorja kot zunanji robovi svetleče površine žarometa za kratki svetlobni pramen.

4.1.4.2   Po višini:

Ni posebnih zahtev.

4.1.4.3   Po dolžini:

Čim bližje prednjemu delu traktorja, vendar pa svetloba žarometov ne sme motiti voznika niti neposredno niti posredno prek vzvratnih ogledal in/ali drugih odsevnih površin traktorja.

4.1.5   Geometrijska vidnost

Vidnost svetleče površine vključno z vidnostjo na območjih, za katera se zdi, da niso osvetljena v obravnavani smeri opazovanja, je treba zagotoviti na stožčastem prostoru, ki ga določajo linije, izhajajoče iz oboda svetleče površine in z referenčno osjo žarometa oklepajo kot najmanj 5 °.

4.1.6   Usmeritev

Naprej.

Ne glede na naprave, potrebne za ohranitev pravilne nastavitve, se lahko, kadar sta vgrajena dva para žarometov, en par, ki ga sestavljata žarometa, delujoča le kot žarometa za dolgi svetlobni pramen, suka okoli osi zelo blizu navpičnici odvisno od zasuka volana.

4.1.7   Sme biti „združen“

z žarometom za kratki svetlobni pramen in drugimi prednjimi svetilkami.

4.1.8   Ne sme biti „kombiniran“

z nobeno drugo svetilko.

4.1.9   Sme biti „integriran“

| 4.1.9.1 | z žarometom za kratki svetlobni pramen, razen če se žaromet za dolgi svetlobni pramen obrača v odvisnosti od zasuka volana; |
| --- | --- |

4.1.9.1

z žarometom za kratki svetlobni pramen, razen če se žaromet za dolgi svetlobni pramen obrača v odvisnosti od zasuka volana;

| 4.1.9.2 | s prednjo pozicijsko (stransko) svetilko; |
| --- | --- |

4.1.9.2

s prednjo pozicijsko (stransko) svetilko;

| 4.1.9.3 | s prednjim žarometom za meglo; |
| --- | --- |

4.1.9.3

s prednjim žarometom za meglo;

| 4.1.9.4 | s parkirno svetilko. |
| --- | --- |

4.1.9.4

s parkirno svetilko.

4.1.10   Električna vezava

| 4.1.10.1 | Žarometi za dolgi svetlobni pramen se lahko vklopijo sočasno ali v parih. Pri preklopu s kratkega svetlobnega pramena na dolgi svetlobni pramen mora biti vklopljen vsaj en par žarometov za dolgi svetlobni pramen. Pri preklopu z dolgega svetlobnega pramena na kratki svetlobni pramen se morajo sočasno izklopiti vsi žarometi na dolgi svetlobni pramen. |
| --- | --- |

4.1.10.1

Žarometi za dolgi svetlobni pramen se lahko vklopijo sočasno ali v parih. Pri preklopu s kratkega svetlobnega pramena na dolgi svetlobni pramen mora biti vklopljen vsaj en par žarometov za dolgi svetlobni pramen. Pri preklopu z dolgega svetlobnega pramena na kratki svetlobni pramen se morajo sočasno izklopiti vsi žarometi na dolgi svetlobni pramen.

| 4.1.10.2 | Žarometi za kratki svetlobni pramen lahko ostanejo vklopljeni sočasno z žarometi za dolgi svetlobni pramen. |
| --- | --- |

4.1.10.2

Žarometi za kratki svetlobni pramen lahko ostanejo vklopljeni sočasno z žarometi za dolgi svetlobni pramen.

4.1.11   Kontrola vključitve

Obvezna.

4.1.12   Druge zahteve

| 4.1.12.1 | Skupna največja svetilnost žarometov za dolgi svetlobni pramen, ki jih je mogoče vklopiti sočasno, ne sme presegati 225 000 cd. |
| --- | --- |

4.1.12.1

Skupna največja svetilnost žarometov za dolgi svetlobni pramen, ki jih je mogoče vklopiti sočasno, ne sme presegati 225 000 cd.

| 4.1.12.2 | Največja svetilnost se izračuna s seštevanjem posameznih največjih svetilnosti, izmerjenih ob homologaciji sestavnega dela, in navedenih na ustreznih certifikatih o homologaciji traktorja. |
| --- | --- |

4.1.12.2

Največja svetilnost se izračuna s seštevanjem posameznih največjih svetilnosti, izmerjenih ob homologaciji sestavnega dela, in navedenih na ustreznih certifikatih o homologaciji traktorja.

4.2   Žarometi za kratki svetlobni pramen

4.2.1   Prisotnost

Obvezna.

4.2.2   Število

Dva.

4.2.3   Namestitev

Ni posebnih zahtev.

4.2.4   Razporeditev

4.2.4.1   Po širini:

Ni posebnih zahtev.

4.2.4.2   Po višini:

| 4.2.4.2.1 | če sta nameščena samo dva žarometa za kratki svetlobni pramen:






  — | najmanj 500 mm, |
| --- | --- | --- |

4.2.4.2.1

če sta nameščena samo dva žarometa za kratki svetlobni pramen:

—

najmanj 500 mm,

| — | največ 1 200 mm. |
| --- | --- |

—

največ 1 200 mm.

Ta razdalja se lahko poveča na 1 500 mm, če višine 1 200 mm ni mogoče upoštevati zaradi konstrukcije in se upoštevajo pogoji uporabe traktorja in njegove delovne opreme;

| 4.2.4.2.2 | pri traktorjih, opremljenih s prednjim tritočkovnim priključnim drogovjem, se poleg svetilk iz točke 4.2.4.2.1 dovolita dva žarometa za kratki svetlobni pramen na višini do 3 000 mm, če so električne vezave takšne, da obeh parov žarometov za kratki svetlobni pramen ni mogoče prižgati sočasno. |
| --- | --- |

4.2.4.2.2

pri traktorjih, opremljenih s prednjim tritočkovnim priključnim drogovjem, se poleg svetilk iz točke 4.2.4.2.1 dovolita dva žarometa za kratki svetlobni pramen na višini do 3 000 mm, če so električne vezave takšne, da obeh parov žarometov za kratki svetlobni pramen ni mogoče prižgati sočasno.

4.2.4.3   Po dolžini:

Čim bližje prednjemu delu traktorja, vendar pa svetloba žarometov ne sme motiti voznika niti neposredno niti posredno prek vzvratnih ogledal in/ali drugih odsevnih površin traktorja.

4.2.5   Geometrijska vidnost

Določata jo kota α in β, kakor sta opredeljena v točki 1.9:

| α | = | 15 ° navzgor in 10 ° navzdol, |
| --- | --- | --- |
| β | = | 45 ° navzven in 5 ° navznoter. |

α

=

15 ° navzgor in 10 ° navzdol,

β

=

45 ° navzven in 5 ° navznoter.

V tem polju mora biti vidna skoraj vsa svetleča površina žarometa.

Navzočnost delov ali drugih kosov opreme v bližini žarometa ne sme povzročati učinkov, motečih za druge udeležence v prometu.

4.2.6   Usmeritev

| 4.2.6.1 | Usmeritev žarometa za kratki svetlobni pramen se ne sme spreminjati v odvisnosti od zasuka volana. |
| --- | --- |

4.2.6.1

Usmeritev žarometa za kratki svetlobni pramen se ne sme spreminjati v odvisnosti od zasuka volana.

| 4.2.6.2 | Če je višina žarometa za kratki svetlobni pramen enaka ali večja kot 500 mm ter enaka ali manjša kot 1 200, mora biti žaromet za kratki svetlobni pramen mogoče nastaviti navzdol za vrednost med 0,5 in 4 %. |
| --- | --- |

4.2.6.2

Če je višina žarometa za kratki svetlobni pramen enaka ali večja kot 500 mm ter enaka ali manjša kot 1 200, mora biti žaromet za kratki svetlobni pramen mogoče nastaviti navzdol za vrednost med 0,5 in 4 %.

| 4.2.6.3 | Če je višina žarometa za kratki svetlobni pramen večja od 1 200, vendar ne presega 1 500 mm, se meja 4 % iz točke 4.2.6.2 poveča na 6 %; v točki 4.2.4.2.2 navedeni žarometi za kratki svetlobni pramen morajo biti postavljeni tako, da je, merjeno 15 m od žarometa, vodoravna črta, ki ločuje osvetljeno območje od neosvetljenega, na višini, enaki polovici razdalje med tlemi in središčem žarometa. |
| --- | --- |

4.2.6.3

Če je višina žarometa za kratki svetlobni pramen večja od 1 200, vendar ne presega 1 500 mm, se meja 4 % iz točke 4.2.6.2 poveča na 6 %; v točki 4.2.4.2.2 navedeni žarometi za kratki svetlobni pramen morajo biti postavljeni tako, da je, merjeno 15 m od žarometa, vodoravna črta, ki ločuje osvetljeno območje od neosvetljenega, na višini, enaki polovici razdalje med tlemi in središčem žarometa.

4.2.7   Smejo biti „združeni“

z žarometom za dolgi svetlobni pramen in drugimi prednjimi svetilkami.

4.2.8   Ne smejo biti „kombinirani“

z nobeno drugo svetilko.

4.2.9   Smejo biti „integrirani“

| 4.2.9.1 | z žarometom za dolgi svetlobni pramen, razen če se usmeritev spreminja s sukanjem krmila; |
| --- | --- |

4.2.9.1

z žarometom za dolgi svetlobni pramen, razen če se usmeritev spreminja s sukanjem krmila;

| 4.2.9.2 | z drugimi prednjimi svetilkami. |
| --- | --- |

4.2.9.2

z drugimi prednjimi svetilkami.

4.2.10   Električna vezava

Stikalo za preklop žarometa na kratki svetlobni pramen mora sočasno izključiti vse žaromete na dolgi svetlobni pramen.

Kratki svetlobni pramen lahko ostane vključen skupaj z dolgim svetlobnim pramenom.

4.2.11   Kontrola vključitve

Po želji.

4.2.12   Druge zahteve

Zahteve iz točke 3.5.2 ne veljajo za žaromete za kratki svetlobni pramen.

4.3   Žaromet za meglo

4.3.1   Prisotnost

Po želji.

4.3.2   Število

Dva.

4.3.3   Namestitev

Ni posebnih zahtev.

4.3.4   Razporeditev

4.3.4.1   Po širini:

Ni posebnih zahtev.

4.3.4.2   Po višini:

Najmanj 250 mm nad tlemi.

Nobena točka na svetleči površini ne sme biti višje od najvišje točke na svetleči površini žarometov za kratki svetlobni pramen.

4.3.4.3   Po dolžini:

Čim bližje prednjega dela traktorja, vendar pa svetloba žarometa ne sme motiti voznika niti neposredno niti posredno prek vzvratnih ogledal in/ali drugih odsevnih površin traktorja.

4.3.5   Geometrijska vidnost

Določata jo kota α in β, kakor sta opredeljena točki v 1.9:

| α | = | 5 ° navzgor in navzdol, |
| --- | --- | --- |
| β | = | 45 ° navzven in 5 ° navznoter. |

α

=

5 ° navzgor in navzdol,

β

=

45 ° navzven in 5 ° navznoter.

4.3.6   Usmeritev

Usmeritev žarometov za meglo se ne sme spreminjati v odvisnosti od zasuka volana.

Usmerjeni morajo biti naprej, ne da bi slepili ali povzročali neugodje nasproti vozečim voznikom in drugim udeležencem v prometu.

4.3.7   Sme biti „združen“

z drugimi prednjimi svetilkami.

4.3.8   Ne sme biti „kombinirani“

z drugimi prednjimi svetilkami.

4.3.9   Sme biti „integriran“

| 4.3.9.1 | z žarometi za dolgi svetlobni pramen, če se ti ne sučejo v odvisnosti od zasuka volana, kadar so štirje žarometi za dolgi svetlobni pramen; |
| --- | --- |

4.3.9.1

z žarometi za dolgi svetlobni pramen, če se ti ne sučejo v odvisnosti od zasuka volana, kadar so štirje žarometi za dolgi svetlobni pramen;

| 4.3.9.2 | s prednjimi pozicijskimi svetilkami; |
| --- | --- |

4.3.9.2

s prednjimi pozicijskimi svetilkami;

| 4.3.9.3 | s parkirnimi svetilkami. |
| --- | --- |

4.3.9.3

s parkirnimi svetilkami.

4.3.10   Električna vezava

Žarometi za meglo se morajo vklopiti in izklopiti neodvisno od žarometov za dolgi ali kratki svetlobni pramen in obratno.

4.3.11   Kontrola vključitve

Po želji.

4.4   Žarometi za vzvratno vožnjo

4.4.1   Prisotnost

Po želji.

4.4.2   Število

Eden ali dva.

4.4.3   Namestitev

Ni posebnih zahtev.

4.4.4   Razporeditev

4.4.4.1   Po širini:

Ni posebnih zahtev.

4.4.4.2   Po višini:

Najmanj 250 in največ 1 200 mm nad tlemi.

4.4.4.3   Po dolžini:

Zadaj na traktorju.

4.4.5   Geometrijska vidnost

Določata jo kota α in β, kakor sta opredeljena točki v 1.9:

| α | = | 15 ° navzgor in 5 ° navzdol, |
| --- | --- | --- |
| β | = | 45 ° desno in levo, če je samo ena svetilka, |
| β | = | 45 ° navzven in 30 ° navznoter, če sta dve svetilki. |

α

=

15 ° navzgor in 5 ° navzdol,

β

=

45 ° desno in levo, če je samo ena svetilka,

β

=

45 ° navzven in 30 ° navznoter, če sta dve svetilki.

4.4.6   Usmeritev

Nazaj.

4.4.7   Smejo biti „združeni“

s katero koli drugo zadnjo svetilko.

4.4.8   Ne smejo biti „kombinirani“

z drugimi svetilkami.

4.4.9   Ne smejo biti „integrirani“

z drugimi svetilkami.

4.4.10   Električna vezava

Lahko svetijo le, če je vklopljena vzvratna prestava v menjalniku in če je naprava, ki upravlja vžig in izklop motorja, v takšnem položaju, da motor lahko deluje.

Ne smejo se prižgati ali svetiti, če ni izpolnjen eden od zgornjih pogojev

4.4.11   Kontrola vključitve

Po želji.

4.5   Smerna svetilka

4.5.1   Prisotnost (glej dodatek 3)

Obvezna. Tipi smernih svetilk so razvrščeni v kategorije (1, 2 in 5), katerih sklopi na enem vozilu sestavljajo namestitev (A do D).

Namestitev A je dovoljena samo na traktorjih, katerih skupna dolžina ne presega 4,60 m in pri katerih razdalja med zunanjimi robovi svetlečih površin ni večja od 1,60 m.

Namestitve B, C in D se uporabljajo pri vseh vse traktorjih.

Dodatne smerne svetilke po izbiri.

4.5.2   Število

Število naprav je takšno, da lahko oddajajo svetlobne signale, ki ustrezajo eni od namestitev, navedenih v točki 4.5.3.

4.5.3   Namestitev (glej dodatek 3)

| A | — | dve prednji smerni svetilki (kategorija 1), |
| --- | --- | --- |

A

—

dve prednji smerni svetilki (kategorija 1),

| — | dve zadnji smerni svetilki (kategorija 2). |
| --- | --- |

—

dve zadnji smerni svetilki (kategorija 2).

Te svetilke so lahko samostojne, združene ali kombinirane.

| B | — | dve prednji smerni svetilki (kategorija 1), |
| --- | --- | --- |

B

—

dve prednji smerni svetilki (kategorija 1),

| — | dve dodatni stranski smerni svetilki (kategorija 5), |
| --- | --- |

—

dve dodatni stranski smerni svetilki (kategorija 5),

| — | dve zadnji smerni svetilki (kategorija 2). |
| --- | --- |

—

dve zadnji smerni svetilki (kategorija 2).

Prednji in dodatni stranski smerni svetilki sta lahko samostojni, kombinirani ali integrirani.

| C | — | dve prednji smerni svetilki (kategorija 1), |
| --- | --- | --- |

C

—

dve prednji smerni svetilki (kategorija 1),

| — | dve zadnji smerni svetilki (kategorija 2), |
| --- | --- |

—

dve zadnji smerni svetilki (kategorija 2),

| — | dve dodatni stranski smerni svetilki (kategorija 5). |
| --- | --- |

—

dve dodatni stranski smerni svetilki (kategorija 5).

| D | — | dve prednji smerni svetilki (kategorija 1), |
| --- | --- | --- |

D

—

dve prednji smerni svetilki (kategorija 1),

| — | dve zadnji smerni svetilki (kategorija 2). |
| --- | --- |

—

dve zadnji smerni svetilki (kategorija 2).

4.5.4   Razporeditev

4.5.4.1   Po širini:

Rob svetleče površine svetilke, ki je najbolj oddaljen od vzdolžne srednje ravnine traktorja, ne sme biti več kot 400 mm oddaljen od skrajnega zunanjega roba traktorja.

Razdalja med notranjimi robovi obeh svetlečih površin ne sme biti manjša od 500 mm.

Kjer navpična razdalja med zadnjo smerno svetilko in zadnjo pozicijsko svetilko ne presega 300 mm, razdalja med skrajnim zunanjim robom traktorja in zunanjim robom zadnje smerne svetilke ne sme za več kot 50 mm presegati razdalje med skrajnim zunanjim robom traktorja in zunanjim robom ustrezne zadnje pozicijske svetilke.

Pri prednjih smernih svetilkah svetleča površina ne sme biti oddaljena manj kot 40 mm od svetleče površine žarometov za kratki svetlobni pramen ali žarometov za meglo, če so. Manjša razdalja je dovoljena, če je svetilnost v referenčni osi smerne svetilke enaka vsaj 400 cd.

4.5.4.2   Višina:

Nad tlemi:

| — | najmanj 500 mm za smerne svetilke kategorije 5, |
| --- | --- |

—

najmanj 500 mm za smerne svetilke kategorije 5,

| — | najmanj 400 mm za smerne svetilke kategorij 1 in 2, |
| --- | --- |

—

najmanj 400 mm za smerne svetilke kategorij 1 in 2,

| — | največ 1 900 mm za vse kategorije,
  Če zaradi konstrukcije traktorja ni mogoče upoštevati te največje oddaljenosti od tal, je lahko najvišja točka svetleče površine na višini 2 300 mm za smerne svetilke kategorije 5, za svetilke kategorij 1 in 2 namestitve A, za svetilke kategorije 1 in 2 namestitve B ter tiste iz kategorije 1 in 2 namestitve D; za svetilke kategorij 1 in 2 drugih namestitev je ta točka lahko na višini 2 100 mm. |
| --- | --- |

—

največ 1 900 mm za vse kategorije,

Če zaradi konstrukcije traktorja ni mogoče upoštevati te največje oddaljenosti od tal, je lahko najvišja točka svetleče površine na višini 2 300 mm za smerne svetilke kategorije 5, za svetilke kategorij 1 in 2 namestitve A, za svetilke kategorije 1 in 2 namestitve B ter tiste iz kategorije 1 in 2 namestitve D; za svetilke kategorij 1 in 2 drugih namestitev je ta točka lahko na višini 2 100 mm.

| — | do 4 000 mm za smerne svetilke po izbiri. |
| --- | --- |

—

do 4 000 mm za smerne svetilke po izbiri.

4.5.4.3   Po dolžini:

Razdalja med referenčnim središčem svetleče površine stranske smerne svetilke (namestitev B ali C) ter prečno ravnino, ki označuje sprednjo mejo traktorjeve celotne dolžine, ne sme presegati 1 800 mm. Če ogrodje traktorja onemogoča skladnost z najmanjšimi koti vidnosti, se ta razdalja lahko poveča na 2 600 mm.

4.5.5   Geometrijska vidnost

Vodoravni kot

Glej dodatek 3.

Navpični kot

15 ° nad vodoravno ravnino in pod njo. Navpični kot pod vodoravno ravnino se lahko zmanjša na 10 ° pri dodatnih stranskih smernih svetilkah namestitve B in C, če ta višina ni manjša od 1 500 mm. Enako velja pri smernih svetilkah kategorije 1 namestitve B in D.

4.5.6   Usmeritev

Če proizvajalec določi posamezne zahteve za usmeritev, jih je treba upoštevati.

4.5.7   Sme biti „združena“

z eno ali več svetilkami, ki ne smejo biti skrite.

4.5.8   Ne sme biti „kombinirana“

z drugimi svetilkami, razen v skladu z namestitvami iz točke 4.5.3.

4.5.9   Sme biti „integrirana“

samo s parkirnimi svetilkami, vendar le smerne svetilke kategorije 5.

4.5.10   Električna vezava

Smerne svetilke se vklapljajo neodvisno od drugih svetilk. Vse smerne svetilke na eni strani traktorja se morajo vklopiti in izklopiti z eno napravo za upravljanje ter utripati sočasno.

4.5.11   Kontrola delovanja

Obvezna za vse smerne svetilke, ki jih voznik ne vidi neposredno. Lahko je optična, zvočna ali oboje.

Če je naprava optična, je to utripajoča svetilka, ki se pri okvari katere koli smerne svetilke, razen dodatnih stranskih smernih svetilk, ugasne ali ostane vklopljena brez utripanja ali kaže opazno spremembo pogostnosti utripanja. Če je v celoti zvočna, mora biti jasno slišna in pri okvari kazati opazno spremembo pogostnosti slišnih zvokov.

Če je traktor opremljen za vleko priklopnega vozila, mora imeti posebno optično kontrolno napravo delovanja za smerne svetilke na priklopnem vozilu, razen če kontrolna naprava vlečnega vozila omogoča odkrivanje napake katerih koli smernih svetilk na traktorski skupini vozil.

4.5.12   Druge zahteve

Svetilka mora oddajati utripajočo svetlobo s frekvenco 90 ± 30-krat na minuto.

Svetilka mora prvič zasvetiti najpozneje eno sekundo po vklopu naprave za upravljanje smernih svetilk in prvič ugasniti najpozneje eno sekundo in pol po izklopu smernih svetilk.

Če je traktor opremljen za vleko priklopnega vozila, mora naprava za vklop smernih svetilk na traktorju upravljati tudi smerne svetilke na priklopnem vozilu.

Pri okvari ene smerne svetilke, kjer ne gre za kratek stik, morajo druge svetilke še naprej utripati, vendar se pogostnost v teh okoliščinah lahko razlikuje od predpisane.

4.6   Varnostne utripalke

4.6.1   Prisotnost

Obvezna.

| 4.6.2 | Število |
| --- | --- |

4.6.2

Kakor je opredeljeno v točki 4.5.

| 4.6.3 | Namestitev |
| --- | --- |

4.6.3

| 4.6.4 | Razporeditev |
| --- | --- |

4.6.4

| 4.6.4.1 | Po širini |
| --- | --- |

4.6.4.1

| 4.6.4.2 | Po višini |
| --- | --- |

4.6.4.2

| 4.6.4.3 | Po dolžini |
| --- | --- |

4.6.4.3

| 4.6.5 | Geometrijska vidnost |
| --- | --- |

4.6.5

| 4.6.6 | Usmeritev |
| --- | --- |

4.6.6

| 4.6.7 | Smejo/ne smejo biti „združene“ |
| --- | --- |

4.6.7

| 4.6.8 | Smejo/ne smejo biti „kombinirane“ |
| --- | --- |

4.6.8

| 4.6.9 | Smejo/ne smejo biti „integrirane“ |
| --- | --- |

4.6.9

4.6.10   Električna vezava

Varnostne utripalke se upravljajo z ločeno napravo, ki omogoča sočasno delovanje vseh smernih svetilk.

4.6.11   Kontrola vključitve

Obvezna. Utripajoča opozorilna svetilka, ki lahko deluje skupaj s kontrolno napravo delovanja, opredeljeno v točki 4.5.11.

4.6.12   Druge zahteve

Kakor je opredeljeno v točki 4.5.12. Če je traktor opremljen za vleko priklopnega vozila, mora vklop varnostnih utripalk vključiti tudi smerne svetilke na priklopnem vozilu. Varnostne utripalke morajo delovati tudi, če je naprava za zagon ali zaustavitev motorja v položaju, ki onemogoča zagon motorja

4.7   Zavorne svetilke

4.7.1   Prisotnost

Obvezna.

4.7.2   Število

Dve.

4.7.3   Namestitev

Ni posebnih zahtev.

4.7.4   Razporeditev

4.7.4.1   Po širini:

Najmanj 500 mm narazen. Ta razdalja se lahko zmanjša na 400 mm, če je skupna širina vozila manjša od 1 400 mm.

4.7.4.2   Po višini:

Najmanj 400 mm in največ 1 900 ali 2 300 mm nad tlemi, če zaradi oblike nadgradnje ni mogoče upoštevati 1 900 mm.

4.7.4.3   Po dolžini:

Zadaj na traktorju.

4.7.5   Geometrijska vidnost

Vodoravni kot

45 ° navzven in navznoter.

Navpični kot

15 ° nad vodoravno ravnino in pod njo. Navpični kot pod vodoravno ravnino se lahko zmanjša na 10 °, če so svetilke oddaljene od tal manj kot 1 500 mm, in na 5 °, če so oddaljene manj kot 750 mm.

4.7.6   Usmeritev

Nazaj.

4.7.7   Smejo biti „združene“

z eno ali več zadnjimi svetilkami.

4.7.8   Ne smejo biti „kombinirane“

z drugimi svetilkami.

4.7.9   Ne smejo biti „integrirane“

z drugimi svetilkami.

4.7.10   Električna vezava

Prižgati se morajo pri zaviranju.

4.7.11   Kontrola delovanja

Po želji. Če obstaja, to mora biti neutripajoča opozorilna svetilka, ki se vklopi ob okvari zavornih svetilk.

4.7.12   Druge zahteve

Svetilnost zavornih svetilk mora biti opazno večja od svetilnosti zadnjih pozicijskih svetilk.

4.8   Svetilka zadnje registrske tablice

4.8.1   Prisotnost

Obvezna.

| 4.8.2 | Število |
| --- | --- |

4.8.2

Takšni, da naprava lahko osvetljuje prostor za registrsko tablico.

| 4.8.3 | Namestitev |
| --- | --- |

4.8.3

| 4.8.4 | Razporeditev |
| --- | --- |

4.8.4

| 4.8.4.1 | Po širini |
| --- | --- |

4.8.4.1

| 4.8.4.2 | Po višini |
| --- | --- |

4.8.4.2

| 4.8.4.3 | Po dolžini |
| --- | --- |

4.8.4.3

| 4.8.5 | Geometrijska vidnost |
| --- | --- |

4.8.5

| 4.8.6 | Usmeritev |
| --- | --- |

4.8.6

4.8.7   Sme biti „združena“

z eno ali več zadnjimi svetilkami.

4.8.8   Sme biti „kombinirana“

z zadnjimi pozicijskimi (stranskimi) svetilkami

4.8.9   Ne sme biti „integrirana“

z drugimi svetilkami.

4.8.10   Električna vezava

Naprava se lahko vklopi samo sočasno z zadnjimi pozicijskimi svetilkami.

4.8.11   Kontrola vključitve

Po želji. Če obstaja, opravlja njeno nalogo kontrolna naprava delovanja za prednje in zadnje pozicijske svetilke.

4.9   Prednje pozicijske svetilke

4.9.1   Prisotnost

Obvezna.

4.9.2   Število

Dve ali štiri (glej točko 4.2.4.2.2).

4.9.3   Namestitev

Ni posebnih zahtev.

4.9.4   Razporeditev

4.9.4.1   Po širini:

Točka na svetleči površini, ki je najbolj oddaljena od traktorjeve vzdolžne srednje ravnine, ne sme biti več kot 400 mm oddaljena od skrajnega zunanjega roba traktorja.

Razdalja med notranjima robovoma obeh svetlečih površin ne sme biti manjša od 500 mm.

4.9.4.2   Po višini:

Najmanj 400 mm in največ 1 900 ali 2 300 mm nad tlemi, če zaradi oblike nadgradnje ne more biti pod 1 900 mm, kakor je določeno zgoraj.

4.9.4.3   Po dolžini:

Ni posebnih zahtev, če so svetilke postavljene spredaj in so izpolnjene zahteve glede kotov geometrijske vidnosti iz točke 4.9.5.

4.9.5   Geometrijska vidnost

Vodoravni kot

Za prednji pozicijski svetilki: 10 ° navzven in 80 ° navznoter. Vendar pa se kot 10 ° navznoter lahko zmanjša na 5 °, če oblika nadgradnje onemogoča, da bi bil do 10 °. Pri traktorjih s skupno širino do 1 400 mm se ta kot lahko zmanjša na 3 °, če oblika nadgradnje onemogoča, da bi bil do 10 °.

Navpični kot

15 ° nad vodoravno ravnino in pod njo. Navpični kot pod vodoravno ravnino se lahko zmanjša na 10 °, če so svetilke oddaljene od tal manj kot 1 500 mm, in na 5 °, če so oddaljene manj kot 750 mm.

4.9.6   Usmeritev

Naprej.

4.9.7   Smejo biti „združene“

s katero koli drugo prednjo svetilko.

4.9.8   Ne smejo biti „kombinirane“

z nobeno drugo svetilko.

4.9.9   Smejo biti „integrirane“

s katero koli drugo prednjo svetilko.

4.9.10   Električna vezava

Ni posebnih zahtev.

4.9.11   Kontrola vključitve

Obvezna. Ta kontrolna naprava ne sme utripati. Ni pa obvezna, če se armaturna plošča osvetli samo sočasno z vključitvijo prednjih pozicijskih svetilk.

4.10   Zadnje pozicijske svetilke

4.10.1   Prisotnost

Obvezna.

4.10.2   Število

Dve.

4.10.3   Namestitev

Ni posebnih zahtev.

4.10.4   Razporeditev

4.10.4.1   Po širini:

Točka svetleče površine, ki je najbolj oddaljena od traktorjeve vzdolžne srednje ravnine, ne sme biti več kot 400 mm od skrajnega zunanjega roba traktorja.

Razdalja med notranjima robovoma obeh svetlečih površin ne sme biti manjša od 500 mm. Ta razdalja se lahko zmanjša na 400 mm, če je skupna širina traktorja manjša od 1 400 mm.

4.10.4.2   Po višini:

Najmanj 400 mm in največ 1 900 ali ne več kot 2 300 mm nad tlemi, če zaradi oblike nadgradnje ne more biti pod 1 900 mm.

4.10.4.3   Po dolžini:

Na zadnjem delu traktorja.

4.10.5   Geometrijska vidnost

Vodoravni kot

Za zadnji pozicijski svetilki:

| — | ali 45 ° navznoter in 80 ° navzven |
| --- | --- |

—

ali 45 ° navznoter in 80 ° navzven

| — | ali 80 ° navznoter in 45 ° navzven. |
| --- | --- |

—

ali 80 ° navznoter in 45 ° navzven.

Navpični kot

15 ° nad vodoravno ravnino in pod njo. Navpični kot pod vodoravno ravnino se lahko zmanjša na 10 °, če so svetilke oddaljene od tal manj kot 1 500 mm, in na 5 °, če so oddaljene manj kot 750 mm.

4.10.6   Usmeritev

Nazaj.

4.10.7   Smejo biti „združene“

s katero koli drugo zadnjo svetilko.

4.10.8   Smejo biti „kombinirane“

z zadnjo svetilko registrske tablice.

4.10.9   Smejo biti „integrirane“

z zavorno svetilko, zadnjo svetilko za meglo ali parkirno svetilko.

4.10.10   Električna vezava

Ni posebnih zahtev.

4.10.11   Kontrola vključitve

Obvezna. Kombinirana mora biti s kontrolno napravo delovanja prednjih pozicijskih svetilk.

4.11   Zadnja svetilka za meglo

4.11.1   Prisotnost

Po želji.

4.11.2   Število

Ena ali dve.

4.11.3   Namestitev

Izpolnjevati mora pogoje geometrijske vidnosti.

4.11.4   Razporeditev

4.11.4.1   Po širini:

Če je zadnja svetilka za meglo samo ena, mora biti na nasprotni strani vzdolžne srednje ravnine traktorja v smeri prometa, kakor je predpisano v državi registracije traktorja.

V vseh primerih mora biti razdalja med zadnjo svetilko za meglo in zavorno svetilko večja od 100 mm.

4.11.4.2   Po višini:

Najmanj 400 mm in največ 1 900 ali največ 2 100 mm nad tlemi, če zaradi nadgradnje ne more biti pod 1 900 mm.

4.11.4.3   Po dolžini:

Na zadnjem delu traktorja.

4.11.5   Geometrijska vidnost

Vodoravni kot

25 ° navznoter in navzven.

Navpični kot

5 ° nad vodoravno ravnino in pod njo.

4.11.6   Namestitev

Proti zadnjemu delu traktorja.

4.11.7   Sme biti „združena“

s katero koli drugo zadnjo svetilko.

4.11.8   Ne sme biti „kombinirana“

z drugimi svetilkami.

4.11.9   Sme biti „integrirana“

z zadnjimi pozicijskimi svetilkami ali parkirnimi svetilkami.

4.11.10   Električna vezava

Mora biti takšna, da se zadnja svetilka za meglo lahko vklopi samo, če so vklopljeni žarometi za kratki svetlobni pramen ali prednji žarometi za meglo.

Če obstajajo prednji žarometi za meglo, mora biti mogoče zadnje svetilke za meglo izključiti neodvisno od prednjih žarometov za meglo.

4.11.11   Kontrola vključitve

Obvezna. Neodvisna opozorilna svetilka s stalno svetilnostjo.

4.12   Parkirna svetilka

4.12.1   Prisotnost

Po želji.

4.12.2   Število

Odvisno od namestitve.

4.12.3   Namestitev

| — | ali dve prednji in dve zadnji svetilki, |
| --- | --- |

—

ali dve prednji in dve zadnji svetilki,

| — | ali ena svetilka na vsaki strani. |
| --- | --- |

—

ali ena svetilka na vsaki strani.

4.12.4   Razporeditev

4.12.4.1   Po širini:

Točka svetleče površine, ki je najbolj oddaljena od traktorjeve vzdolžne srednje ravnine, ne sme biti več kot 400 mm od skrajnega zunanjega roba traktorja. Poleg tega morajo biti svetilke, če gre za par, ob straneh traktorja.

4.12.4.2   Po višini:

Najmanj 400 mm in največ 1 900 ali največ 2 100 mm nad tlemi, če zaradi nadgradnje ne more biti pod 1 900 mm.

4.12.4.3   Po dolžini:

Ni posebnih zahtev.

4.12.5   Geometrijska vidnost

Vodoravni kot

45 ° navzven proti prednjemu in zadnjemu delu.

Navpični kot

15 ° nad vodoravno ravnino in pod njo. Navpični kot pod vodoravno ravnino se lahko zmanjša na 10 °, če je svetilka oddaljena od tal manj kot 1 500 mm, in na 5 °, če je oddaljena manj kot 750 mm.

4.12.6   Usmeritev

Takšna, da svetilke izpolnjujejo pogoje glede vidnosti prednjega in zadnjega dela traktorja.

4.12.7   Sme biti „združena“

s katero koli drugo svetilko.

4.12.8   Ne sme biti „kombinirana“

z drugimi svetilkami.

4.12.9   Sme biti „integrirana“

| — | spredaj: s pozicijskimi svetilkami, žarometi za kratki in dolgi pramen ter z žarometom za meglo, |
| --- | --- |

—

spredaj: s pozicijskimi svetilkami, žarometi za kratki in dolgi pramen ter z žarometom za meglo,

| — | zadaj: s pozicijskimi in parkirnimi svetilkami ter z zadnjimi svetilkami za meglo, |
| --- | --- |

—

zadaj: s pozicijskimi in parkirnimi svetilkami ter z zadnjimi svetilkami za meglo,

| — | s smernimi svetilkami kategorije 5. |
| --- | --- |

—

s smernimi svetilkami kategorije 5.

4.12.10   Električna vezava

Vezave morajo omogočati, da se parkirne svetilke na isti strani traktorja vklopijo neodvisno od katerih koli drugih svetilk.

4.12.11   Kontrola vključitve

Po želji. Če obstaja, se ne sme zamenjati s kontrolo delovanja za pozicijske svetilke.

4.12.12   Druge zahteve

Ta svetilka lahko deluje tudi s sočasno vklopljenimi prednjimi in zadnjimi gabaritnimi svetilkami na isti strani traktorja.

4.13   Gabaritna svetilka

4.13.1   Prisotnost

Po želji na traktorjih, širših od 2,10 m.

Na vseh drugih traktorjih prepovedana.

4.13.2   Število

Dve, ki sta vidni od spredaj, in dve, ki sta vidni od zadaj.

4.13.3   Namestitev

Ni posebnih zahtev.

4.13.4   Razporeditev

4.13.4.1   Po širini:

Čim bližje skrajnemu zunanjemu robu traktorja.

4.13.4.2   Po višini:

Čim višje ob upoštevanju zahtev glede položaja zaradi širine in simetrije svetilk.

4.13.4.3   Po dolžini:

Ni posameznih zahtev.

4.13.5   Geometrijska vidnost

Vodoravni kot

80 ° navzven.

Navpični kot

5 ° nad vodoravno ravnino in 20 ° pod njo.

4.13.6   Usmeritev

Takšna, da svetila izpolnjujejo zahteve glede vidnosti prednjega in zadnjega dela traktorja.

| 4.13.7 | Ne sme biti „združena“ |
| --- | --- |

4.13.7

z drugimi svetilkami razen navedenimi v točki 4.2.4.2.2

| 4.13.8 | Ne sme biti „kombinirana“ |
| --- | --- |

4.13.8

| 4.13.9 | Ne sme biti „integrirana“ |
| --- | --- |

4.13.9

4.13.10   Električna vezava

Ni posebnih zahtev.

4.13.11   Kontrola vključitve

Po želji.

4.13.12   Druge zahteve

Ob upoštevanju vseh drugih izpolnjenih pogojev sta lahko svetilka, ki je vidna od spredaj, in svetilka, ki je vidna od zadaj, na isti strani traktorja združeni v eni napravi.

Položaj gabaritne svetilke glede na ustrezno pozicijsko svetilko mora biti takšen, da razdalja med projekcijami najbližje ležečih točk svetlečih površin zadevnih dveh svetilk na prečno navpično ravnino ni manjša od 200 mm.

4.14   Zadnji odsevnik, netrikoten

4.14.1   Prisotnost

Obvezna.

4.14.2   Število

Dva ali štirje (glej točko 4.14.5.2).

4.14.3   Namestitev

Ni posebnih zahtev.

4.14.4   Razporeditev

4.14.4.1   Po širini:

Točka na svetleči površini, ki je najbolj oddaljena od traktorjeve vzdolžne srednje ravnine, ne sme biti več kot 400 mm od skrajnega zunanjega roba traktorja.

Razdalja med notranjimi robovi odsevnikov mora biti najmanj 600 mm. Ta razdalja se lahko zmanjša na 400 mm, če je skupna širina traktorja manjša kot 1 300 mm.

4.14.4.2   Po višini:

Najmanj 400 mm in največ 900 mm nad tlemi. Zgornjo mejo je mogoče povišati na 1 200 mm, če zahteve po višini do 900 mm ni mogoče izpolniti brez uporabe pritrditvenih naprav, ki bi se lahko poškodovale ali zvile.

4.14.4.3   Po dolžini:

Ni posebnih zahtev.

4.14.5   Geometrijska vidnost

| 4.14.5.1 | | Vodoravni kot

  30 ° navznoter in navzven. |
| --- | --- | --- |

4.14.5.1

Vodoravni kot

30 ° navznoter in navzven.

| | Navpični kot

  15 ° nad vodoravno ravnino in pod njo. Navpični kot pod vodoravno ravnino se lahko zmanjša na 5 °, če je višina odsevnika manj kot 750 mm. |
| --- | --- |

Navpični kot

15 ° nad vodoravno ravnino in pod njo. Navpični kot pod vodoravno ravnino se lahko zmanjša na 5 °, če je višina odsevnika manj kot 750 mm.

| 4.14.5.2 | Če ni mogoče upoštevati gornjega položaja in zahtev glede vidnosti, se lahko v skladu z naslednjimi zahtevami za vgradnjo namestijo štirje odsevniki:






  4.14.5.2.1 | dva odsevnika morata biti največ 900 mm nad tlemi, razdalja med notranjimi robovi mora biti vsaj 400 mm, navpični kot vidnosti nad vodoravno ravnino pa 15 °. |
| --- | --- | --- |

4.14.5.2

Če ni mogoče upoštevati gornjega položaja in zahtev glede vidnosti, se lahko v skladu z naslednjimi zahtevami za vgradnjo namestijo štirje odsevniki:

4.14.5.2.1

dva odsevnika morata biti največ 900 mm nad tlemi, razdalja med notranjimi robovi mora biti vsaj 400 mm, navpični kot vidnosti nad vodoravno ravnino pa 15 °.

| 4.14.5.2.2 | druga dva odsevnika morata biti največ 2 300 mm nad tlemi in izpolnjevati zahteve točk 4.14.4.1 in 4.14.5.1. |
| --- | --- |

4.14.5.2.2

druga dva odsevnika morata biti največ 2 300 mm nad tlemi in izpolnjevati zahteve točk 4.14.4.1 in 4.14.5.1.

4.14.6   Namestitev

Nazaj.

4.14.7   Sme biti „združen“

s katero koli drugo svetilko.

4.14.8   Druge zahteve

Svetleča površina odsevnika ima lahko skupne dele s katero koli drugo zadnjo svetilko.

4.15   Delovni žaromet

4.15.1   Prisotnost

Po želji.

4.15.2   Število

Ni posebnih zahtev

| 4.15.3 | Namestitev |
| --- | --- |

4.15.3

Ni posameznih zahtev.

| 4.15.4 | Razporeditev |
| --- | --- |

4.15.4

| 4.15.4.1 | Po širini |
| --- | --- |

4.15.4.1

| 4.15.4.2 | Po višini |
| --- | --- |

4.15.4.2

| 4.15.4.3 | Po dolžini |
| --- | --- |

4.15.4.3

| 4.15.5 | Geometrijska vidnost |
| --- | --- |

4.15.5

| 4.15.6 | Namestitev |
| --- | --- |

4.15.6

| 4.15.7 | Sme biti „združen“ |
| --- | --- |

4.15.7

Z drugimi svetilkami.

| 4.15.8 | Ne sme biti „kombiniran“ |
| --- | --- |

4.15.8

| 4.15.9 | Ne sme biti „integriran“ |
| --- | --- |

4.15.9

4.15.10   Električna vezava

Delovni žaromet mora biti mogoče vklopiti neodvisno od vseh drugih svetilk, ker ne osvetljuje ceste oziroma ne deluje kot signalna naprava na cesti.

4.15.11   Kontrola vključitve

Po želji.

5.   SKLADNOST PROIZVODNJE

| 5.1 | Vsak serijsko izdelan traktor mora ustrezati tipu traktorja, ki je prejel homologacijo glede na vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav ter njihove značilnosti, opredeljenih v tej direktivi. |
| --- | --- |

5.1

Vsak serijsko izdelan traktor mora ustrezati tipu traktorja, ki je prejel homologacijo glede na vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav ter njihove značilnosti, opredeljenih v tej direktivi.

Dodatek 1

Image

Dodatek 2

Image

Image

Dodatek 3

Smerne svetilke: geometrijska vidnost

Image

---

PRILOGA II

VZOREC

Ime pristojnega organa

PRILOGA K CERTIFIKATU O ES-HOMOLOGACIJI TRAKTORJA V ZVEZI Z VGRADNJO SVETLOBNIH IN SVETLOBNO SIGNALNIH NAPRAV

(Člen 4(3) Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2003/37/ES z dne 26. maja 2003 o homologaciji kmetijskih in gozdarskih traktorjev, njihovih priklopnikov in zamenljivih vlečenih strojev ter njihovih sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot

Št. ES-homologacije ...

1.   Znamka (blagovna znamka) ...

2.   Tip vozila in trgovska oznaka ...

3.   Ime in naslov proizvajalca ...

...

4.   Po potrebi ime in naslov zastopnika proizvajalca ...

...

...

5.   Svetlobna oprema, vgrajena na traktorju v postopku homologacije (1) ...

| 5.1. | Žarometi za dolgi svetlobni pramen: da/ne (2) |
| --- | --- |

5.1.

Žarometi za dolgi svetlobni pramen: da/ne (2)

| 5.2. | Žarometi za kratki svetlobni pramen: da/ne (2) |
| --- | --- |

5.2.

Žarometi za kratki svetlobni pramen: da/ne (2)

| 5.3. | Žarometi za meglo: da/ne (2) |
| --- | --- |

5.3.

Žarometi za meglo: da/ne (2)

| 5.4. | Žaromet za vzvratno vožnjo: da/ne (2) |
| --- | --- |

5.4.

Žaromet za vzvratno vožnjo: da/ne (2)

| 5.5. | Prednje smerne svetilke: da/ne (2) |
| --- | --- |

5.5.

Prednje smerne svetilke: da/ne (2)

| 5.6. | Zadnje smerne svetilke: da/ne (2) |
| --- | --- |

5.6.

Zadnje smerne svetilke: da/ne (2)

| 5.7. | Dodatne stranske smerne svetilke: da/ne (2) |
| --- | --- |

5.7.

Dodatne stranske smerne svetilke: da/ne (2)

| 5.8. | Varnostne utripalke: da/ne (2) |
| --- | --- |

5.8.

Varnostne utripalke: da/ne (2)

| 5.9. | Zavorne svetilke: da/ne (2) |
| --- | --- |

5.9.

Zavorne svetilke: da/ne (2)

| 5.10. | Svetilka zadnje registrske tablice: da/ne (2) |
| --- | --- |

5.10.

Svetilka zadnje registrske tablice: da/ne (2)

| 5.11. | Prednje pozicijske svetilke: da/ne (2) |
| --- | --- |

5.11.

Prednje pozicijske svetilke: da/ne (2)

| 5.12. | Zadnje pozicijske svetilke: da/ne (2) |
| --- | --- |

5.12.

Zadnje pozicijske svetilke: da/ne (2)

| 5.13. | Zadnje svetilke za meglo: da/ne (2) |
| --- | --- |

5.13.

Zadnje svetilke za meglo: da/ne (2)

| 5.14. | Parkirne svetilke: da/ne (2) |
| --- | --- |

5.14.

Parkirne svetilke: da/ne (2)

| 5.15. | Gabaritne svetilke: da/ne (2) |
| --- | --- |

5.15.

Gabaritne svetilke: da/ne (2)

| 5.16. | Zadnji odsevniki, netrikotni: da/ne (2) |
| --- | --- |

5.16.

Zadnji odsevniki, netrikotni: da/ne (2)

| 5.17. | Delovni žaromet: da/ne (2) |
| --- | --- |

5.17.

Delovni žaromet: da/ne (2)

6.   Enakovredne svetilke: da/ne (2) (glej točko 15)

...

...

7.   Traktor je bil predložen v homologacijo dne

...

8.   Tehnična služba, ki je opravila preskuse za ES-homologacijo

...

...

9.   Datum izdaje poročila te službe ...

10.   Številka poročila te službe ...

11.   ES-homologacija glede na svetlobne in svetlobno-signalne naprave se podeli/zavrne (2)

12.   Kraj ...

13.   Datum ...

14.   Podpis

15.   Temu certifikatu o homologaciji je priložen naslednji dokument, ki ima zgoraj navedeno oznako homologacije: ... seznam(-i) naprav, ki jih predlaga proizvajalec svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav; za vsako napravo sta navedena proizvajalčev znak in oznaka homologacije sestavnega dela.

Ta (ti) seznam(-i) vključuje(-jo) popis enakovrednih svetilk (2)

16.   Opombe:

...

...

...

---

(1)  Priložiti načrte za traktor, kakor je navedeno v točki 2.2.3 Priloge I k Direktivi 2009/61/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vgradnji svetlobnih in svetlobno signalnih naprav na kmetijske ali gozdarske traktorje na kolesih.

(2)  Neustrezno črtati.

---

PRILOGA III

DEL A

Razveljavljena direktiva s seznamom sprememb

(iz člena 7)

| Direktiva Sveta 78/933/EGS
  (UL L 325, 20.11.1978, str. 16) | |
| --- | --- |
| Direktiva Sveta 82/890/EGS
  (UL L 378, 31.12.1982, str. 45) | Samo v zvezi s sklicevanji na Direktivo 78/933/EGS v členu 1(1) |
| Direktiva 97/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 277, 10.10.1997, str. 24) | Samo v zvezi s sklicevanji na Direktivo 78/933/EGS v členu 1 |
| Direktiva Komisije 1999/56/ES
  (UL L 146, 11.6.1999, str. 31) | |
| Direktiva Komisije 2006/26/ES
  (UL L 65, 7.3.2006, str. 22) | Samo v zvezi s sklicevanji na Direktivo 78/933/EGS v členu 3 in Prilogi III |

Direktiva Sveta 78/933/EGS

(UL L 325, 20.11.1978, str. 16)

Direktiva Sveta 82/890/EGS

(UL L 378, 31.12.1982, str. 45)

Samo v zvezi s sklicevanji na Direktivo 78/933/EGS v členu 1(1)

Direktiva 97/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 277, 10.10.1997, str. 24)

Samo v zvezi s sklicevanji na Direktivo 78/933/EGS v členu 1

Direktiva Komisije 1999/56/ES

(UL L 146, 11.6.1999, str. 31)

Direktiva Komisije 2006/26/ES

(UL L 65, 7.3.2006, str. 22)

Samo v zvezi s sklicevanji na Direktivo 78/933/EGS v členu 3 in Prilogi III

DEL B

Roki za prenos v nacionalno pravo in za začetek uporabe

(iz člena 7)

| Direktiva | Roki za prenos | Datum začetka uporabe |
| --- | --- | --- |
| 78/933/EG | 25. april 1980 | — |
| 82/890/EG | 22. junij 1984 | — |
| 97/54/ES | 22. september 1998 | 23. september 1998 |
| 1999/56/ES | 30. junij 2000 (1) | — |
| 2006/26/ES | 31. december 2006 (2) | — |

Direktiva

Roki za prenos

Datum začetka uporabe

78/933/EG

25. april 1980

—

82/890/EG

22. junij 1984

—

97/54/ES

22. september 1998

23. september 1998

1999/56/ES

30. junij 2000 (1)

—

2006/26/ES

31. december 2006 (2)

—

---

(1)  V skladu s členom 2 Direktive 1999/56/ES:

„1.   Od 1. julija 2000 države članice ne smejo:

| — | zavrniti izdaje ES-homologacije, izdaje dokumenta, določenega v tretji alinei člena 10(1) Direktive 74/150/EGS, ali izdaje nacionalne homologacije za tip traktorja, ali |
| --- | --- |

—

zavrniti izdaje ES-homologacije, izdaje dokumenta, določenega v tretji alinei člena 10(1) Direktive 74/150/EGS, ali izdaje nacionalne homologacije za tip traktorja, ali

| — | prepovedati začetka uporabe traktorjev, |
| --- | --- |

—

prepovedati začetka uporabe traktorjev,

če traktorji izpolnjujejo zahteve Direktive 78/933/EGS, kakor je spremenjena s to direktivo.

2.   Od 1. januarja 2001 države članice:

| — | ne smejo več izdajati dokumenta, določenega v tretji alinei člena 10(1) Direktive 74/150/EGS, za tip traktorja, ki ne izpolnjuje zahtev Direktive 78/933/EGS, kakor je spremenjena s to direktivo, |
| --- | --- |

—

ne smejo več izdajati dokumenta, določenega v tretji alinei člena 10(1) Direktive 74/150/EGS, za tip traktorja, ki ne izpolnjuje zahtev Direktive 78/933/EGS, kakor je spremenjena s to direktivo,

| — | lahko zavrnejo nacionalno homologacijo za tip traktorja, ki ne izpolnjuje zahtev Direktive 78/933/EGS, kakor je spremenjena s to direktivo.“ |
| --- | --- |

—

lahko zavrnejo nacionalno homologacijo za tip traktorja, ki ne izpolnjuje zahtev Direktive 78/933/EGS, kakor je spremenjena s to direktivo.“

(2)  V skladu s členom 5 Direktive 2006/26/ES:

2

„1.   Z učinkom od 1. januarja 2007, za vozila, ki ustrezajo zahtevam, določenim v direktivah 74/151/EGS, 78/933/EGS, 77/311/EGS in 89/173/EGS, kakor so spremenjene s to direktivo, države članice glede predmeta urejanja zadevne direktive, ne bodo:

| (a) | zavrnile podelitve ES-homologacije ali podelitve nacionalne homologacije; |
| --- | --- |

(a)

zavrnile podelitve ES-homologacije ali podelitve nacionalne homologacije;

| (b) | prepovedale registracije, prodaje ali začetka uporabe takšnega vozila. |
| --- | --- |

(b)

prepovedale registracije, prodaje ali začetka uporabe takšnega vozila.

2.   Z učinkom od 1. julija 2007, za vozila, ki ne ustrezajo zahtevam, določenim v direktivah 74/151/EGS, 78/933/EGS, 77/311/EGS in 89/173/EGS, kot so spremenjene s to direktivo, države članice glede predmeta urejanja zadevne direktive:

| (a) | ne smejo več podeljevati ES-homologacije; |
| --- | --- |

(a)

ne smejo več podeljevati ES-homologacije;

| (b) | lahko zavrnejo podelitev nacionalne homologacije. |
| --- | --- |

(b)

lahko zavrnejo podelitev nacionalne homologacije.

3.   Z učinkom od 1. julija 2009, za vozila, ki ne ustrezajo zahtevam, določenim v direktivah 74/151/EGS, 78/933/EGS, 77/311/EGS in 89/173/EGS, kot so spremenjene s to direktivo, države članice glede predmeta urejanja zadevne direktive:

| (a) | štejejo, da potrdila o skladnosti, ki spremljajo nova vozila skladno z določbami Direktive 2003/37/ES, niso več veljavna za namen člena 7(1); |
| --- | --- |

(a)

štejejo, da potrdila o skladnosti, ki spremljajo nova vozila skladno z določbami Direktive 2003/37/ES, niso več veljavna za namen člena 7(1);

| (b) | lahko zavrnejo registracijo, prodajo ali začetek uporabe takšnih novih vozil.“ |
| --- | --- |

(b)

lahko zavrnejo registracijo, prodajo ali začetek uporabe takšnih novih vozil.“

---

PRILOGA IV

Korelacijska tabela

| Direktiva 78/933/EGS | Direktiva 2006/26/ES | Ta direktiva |
| --- | --- | --- |
| Členi 1 | | Členi 1 |
| Člen 2 | | — |
| — | Člen 5 | Člen 2 |
| Členi 3 do 5 | | Členi 3 do 5 |
| Člen 6 | | — |
| Člen 7, odstavek 1 | | — |
| Člen 7, odstavek 2 | | Člen 6 |
| — | | Člen 7 |
| — | | Člen 8 |
| Člen 8 | | Člen 9 |
| Priloga I | | Priloga I |
| Priloga II | | Priloga II |
| — | | Priloga III |
| — | | Priloga IV |

Direktiva 78/933/EGS

Direktiva 2006/26/ES

Ta direktiva

Členi 1

Členi 1

Člen 2

—

—

Člen 5

Člen 2

Členi 3 do 5

Členi 3 do 5

Člen 6

—

Člen 7, odstavek 1

—

Člen 7, odstavek 2

Člen 6

—

Člen 7

—

Člen 8

Člen 8

Člen 9

Priloga I

Priloga I

Priloga II

Priloga II

—

Priloga III

—

Priloga IV

---

| 5.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 203/52 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 203/52

---

DIREKTIVA 2009/68/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 13. julija 2009

o homologaciji sestavnega dela za svetlobne in svetlobno-signalne naprave na kmetijskih ali gozdarskih traktorjih na kolesih

(kodificirana različica)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 79/532/EGS z dne 17. maja 1979 o približevanju zakonodaje držav članic o EGS-homologaciji sestavnega dela za svetlobne in svetlobno-signalne naprave na kmetijskih ali gozdarskih traktorjih na kolesih (3) je bila večkrat bistveno spremenjena (4). Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 79/532/EGS z dne 17. maja 1979 o približevanju zakonodaje držav članic o EGS-homologaciji sestavnega dela za svetlobne in svetlobno-signalne naprave na kmetijskih ali gozdarskih traktorjih na kolesih (3) je bila večkrat bistveno spremenjena (4). Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati.

| (2) | Direktiva 79/532/EGS je ena od posamičnih direktiv v sistemu ES-homologacije, predvidenih z Direktivo Sveta 74/150/EGS z dne 4. marca 1974 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih, kakor je bila nadomeščena z Direktivo 2003/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o homologaciji kmetijskih in gozdarskih traktorjev, njihovih priklopnikov in zamenljivih vlečenih strojev ter njihovih sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot (5) in ki določa tehnične predpise za načrtovanje in konstrukcijo kmetijskih ali gozdarskih traktorjev v zvezi s svetlobnimi in svetlobno-signalnimi napravami. Ti tehnični predpisi se nanašajo na približevanje zakonodaje držav članic, da se omogoči uporaba postopka ES-homologacije, predvidenega v Direktivi 2003/37/ES, za vsak tip traktorja. Zato se določbe Direktive 2003/37/ES o kmetijskih ali gozdarskih traktorjih, njihovih priklopnikih in zamenljivih vlečnih strojih ter o njihovih sistemih, sestavnih delih in samostojnih tehničnih enotah teh vozil uporabljajo za to direktivo. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 79/532/EGS je ena od posamičnih direktiv v sistemu ES-homologacije, predvidenih z Direktivo Sveta 74/150/EGS z dne 4. marca 1974 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih, kakor je bila nadomeščena z Direktivo 2003/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o homologaciji kmetijskih in gozdarskih traktorjev, njihovih priklopnikov in zamenljivih vlečenih strojev ter njihovih sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot (5) in ki določa tehnične predpise za načrtovanje in konstrukcijo kmetijskih ali gozdarskih traktorjev v zvezi s svetlobnimi in svetlobno-signalnimi napravami. Ti tehnični predpisi se nanašajo na približevanje zakonodaje držav članic, da se omogoči uporaba postopka ES-homologacije, predvidenega v Direktivi 2003/37/ES, za vsak tip traktorja. Zato se določbe Direktive 2003/37/ES o kmetijskih ali gozdarskih traktorjih, njihovih priklopnikih in zamenljivih vlečnih strojih ter o njihovih sistemih, sestavnih delih in samostojnih tehničnih enotah teh vozil uporabljajo za to direktivo.

| (3) | Direktiva 2009/61/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vgradnji svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav na kmetijske ali gozdarske traktorje na kolesih (6) določa skupne zahteve za vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav na kmetijske ali gozdarske traktorje na kolesih. Takšne svetlobne in svetlobno-signalne naprave imajo enake značilnosti kot tiste, ki so vgrajene na motorna vozila. Zato se naprave, ki so prejele oznako ES-homologacije sestavnega dela na podlagi že sprejetih direktiv s tega področja v zvezi z ES-homologacijo motornih in priklopnih vozil, lahko uporabijo tudi pri traktorjih. |
| --- | --- |

(3)

Direktiva 2009/61/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vgradnji svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav na kmetijske ali gozdarske traktorje na kolesih (6) določa skupne zahteve za vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav na kmetijske ali gozdarske traktorje na kolesih. Takšne svetlobne in svetlobno-signalne naprave imajo enake značilnosti kot tiste, ki so vgrajene na motorna vozila. Zato se naprave, ki so prejele oznako ES-homologacije sestavnega dela na podlagi že sprejetih direktiv s tega področja v zvezi z ES-homologacijo motornih in priklopnih vozil, lahko uporabijo tudi pri traktorjih.

| (4) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos v nacionalno pravo in za začetek uporabe direktiv, navedenimi v delu B Priloge II – |
| --- | --- |

(4)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos v nacionalno pravo in za začetek uporabe direktiv, navedenimi v delu B Priloge II –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

1.   V tej direktivi „traktor“ (kmetijski ali gozdarski) pomeni vsako motorno vozilo, ki je opremljeno s kolesi ali gosenicami in ima vsaj dve osi, katerega glavna funkcija je vlečna moč in ki je namenjeno za vleko, potiskanje, prevažanje ali pogon nekaterih strojev, strojne opreme ali priklopnikov, namenjenih za uporabo v kmetijstvu in gozdarstvu. Lahko je opremljeno za prevažanje tovora in potnikov.

2.   Ta direktiva se uporablja samo za traktorje, opredeljene v odstavku 1, ki so opremljeni s kolesi s pnevmatiko in imajo največjo konstrukcijsko določeno hitrost med 6 in 40 km/h.

Člen 2

Nobena država članica ne sme zavrniti podelitve ES-homologacije ali nacionalne homologacije traktorja zaradi razlogov v zvezi z naslednjimi svetilkami ali odsevniki, če so te označene z oznako ES-homologacije sestavnega dela, kakor je določeno v Prilogi I, in so vgrajene v skladu z zahtevami Direktive 2009/61/ES:

| (a) | žarometi za dolgi in/ali kratki svetlobni pramen ali električnimi žarnicami z žarilno nitko za takšne žaromete; |
| --- | --- |

(a)

žarometi za dolgi in/ali kratki svetlobni pramen ali električnimi žarnicami z žarilno nitko za takšne žaromete;

| (b) | gabaritnimi svetilkami; |
| --- | --- |

(b)

gabaritnimi svetilkami;

| (c) | prednjimi pozicijskimi svetilkami; |
| --- | --- |

(c)

prednjimi pozicijskimi svetilkami;

| (d) | zadnjimi pozicijskimi svetilkami; |
| --- | --- |

(d)

zadnjimi pozicijskimi svetilkami;

| (e) | zavornimi svetilkami; |
| --- | --- |

(e)

zavornimi svetilkami;

| (f) | smernimi svetilkami; |
| --- | --- |

(f)

smernimi svetilkami;

| (g) | odsevniki; |
| --- | --- |

(g)

odsevniki;

| (h) | svetilkami za osvetljevanje zadnje registrske tablice; |
| --- | --- |

(h)

svetilkami za osvetljevanje zadnje registrske tablice;

| (i) | žarometi za meglo in žarnicami za te žaromete; |
| --- | --- |

(i)

žarometi za meglo in žarnicami za te žaromete;

| (j) | zadnjimi svetilkami za meglo; |
| --- | --- |

(j)

zadnjimi svetilkami za meglo;

| (k) | svetilkami za vzvratno vožnjo; |
| --- | --- |

(k)

svetilkami za vzvratno vožnjo;

| (l) | parkirnimi svetilkami. |
| --- | --- |

(l)

parkirnimi svetilkami.

Člen 3

Nobena država članica ne sme zavrniti registracije ali prepovedati prodaje, začetka uporabe ali uporabe traktorjev zaradi razlogov v zvezi z naslednjimi svetilkami ali odsevniki, če so te označene z oznako ES-homologacije sestavnega dela, kakor je določeno v Prilogi I k tej direktivi, in so vgrajene v skladu z zahtevami iz Direktive 2009/61/ES:

| (a) | žarometi za dolgi in/ali kratki svetlobni premen ali električnimi žarnicami z žarilno nitko za takšne žaromete; |
| --- | --- |

(a)

žarometi za dolgi in/ali kratki svetlobni premen ali električnimi žarnicami z žarilno nitko za takšne žaromete;

| (b) | gabaritnimi svetilkami; |
| --- | --- |

(b)

gabaritnimi svetilkami;

| (c) | prednjimi pozicijskimi svetilkami; |
| --- | --- |

(c)

prednjimi pozicijskimi svetilkami;

| (d) | zadnjimi pozicijskimi svetilkami; |
| --- | --- |

(d)

zadnjimi pozicijskimi svetilkami;

| (e) | zavornimi svetilkami; |
| --- | --- |

(e)

zavornimi svetilkami;

| (f) | smernimi svetilkami; |
| --- | --- |

(f)

smernimi svetilkami;

| (g) | odsevniki; |
| --- | --- |

(g)

odsevniki;

| (h) | svetilkami za osvetljevanje zadnje registrske tablice; |
| --- | --- |

(h)

svetilkami za osvetljevanje zadnje registrske tablice;

| (i) | žarometi za meglo in žarnicami za te žaromete; |
| --- | --- |

(i)

žarometi za meglo in žarnicami za te žaromete;

| (j) | zadnjimi svetilkami za meglo; |
| --- | --- |

(j)

zadnjimi svetilkami za meglo;

| (k) | svetilkami za vzvratno vožnjo; |
| --- | --- |

(k)

svetilkami za vzvratno vožnjo;

| (l) | parkirnimi svetilkami. |
| --- | --- |

(l)

parkirnimi svetilkami.

Člen 4

Spremembe, potrebne za prilagoditev zahtev iz Priloge I tehničnemu napredku, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 20(3) Direktive 2003/37/ES.

Člen 5

Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih določb predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 6

Direktiva 79/532/EGS, kakor je bila spremenjena z direktivami iz dela A Priloge II, se razveljavi brez poseganja v obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos v nacionalno pravo in za začetek uporabe direktiv, navedenimi v delu B Priloge II.

Sklicevanja na razveljavljeno direktivo se štejejo za sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge III.

Člen7

Ta Direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2010.

Člen 8

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 13. julija 2009

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

E. ERLANDSSON

---

(1)  UL C 162, 25.6.2008, str. 40.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 22. junija 2009.

2

(3)  UL L 145, 13.6.1979, str. 16.

3

(4)  Glej del A Priloge II.

4

(5)  UL L 171, 9.7.2003, str. 1.

5

(6)  Glej stran 19 tega Uradnega lista.

6

---

PRILOGA I

| 1. | Žarometi za dolgi in/ali kratki svetlobni pramen in žarnice z žarilno nitko za takšne žaromete: | Oznaka ES-homologacije sestavnega dela je določena v Direktivi Sveta 76/761/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na žaromete z dolgim svetlobnim pramenom in/ali kratkim svetlobnim pramenom za motorna vozila in na vire svetlobe (žarnice z žarilno nitko in druge) za uporabo v homologiranih svetilkah motornih in priklopnih vozil (1). |
| --- | --- | --- |

1.

Žarometi za dolgi in/ali kratki svetlobni pramen in žarnice z žarilno nitko za takšne žaromete:

Oznaka ES-homologacije sestavnega dela je določena v Direktivi Sveta 76/761/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na žaromete z dolgim svetlobnim pramenom in/ali kratkim svetlobnim pramenom za motorna vozila in na vire svetlobe (žarnice z žarilno nitko in druge) za uporabo v homologiranih svetilkah motornih in priklopnih vozil (1).

| | Določbe Direktive 76/761/EGS se uporabljajo tudi za homologacijo sestavnega dela posebnih žarometov za kmetijske ali gozdarske traktorje, načrtovanih za zagotovitev dolgega in kratkega svetlobnega pramena, s premerom D manj kot 160 mm, z naslednjimi spremembami:






  (a) | najmanjše svetilnosti, določene v točki 2.1 prilog II do VI, VIII in IX k Direktivi 76/761/EGS, se zmanjšajo v skladu z razmerjem:
  ((D – 45)/(160 – 45))2

  ob upoštevanju naslednjih absolutnih spodnjih meja:






  — | 3 luksi bodisi na točki 75 R bodisi na točki 75 L, |
| --- | --- | --- | --- |

Določbe Direktive 76/761/EGS se uporabljajo tudi za homologacijo sestavnega dela posebnih žarometov za kmetijske ali gozdarske traktorje, načrtovanih za zagotovitev dolgega in kratkega svetlobnega pramena, s premerom D manj kot 160 mm, z naslednjimi spremembami:

(a)

najmanjše svetilnosti, določene v točki 2.1 prilog II do VI, VIII in IX k Direktivi 76/761/EGS, se zmanjšajo v skladu z razmerjem:

((D – 45)/(160 – 45))2

ob upoštevanju naslednjih absolutnih spodnjih meja:

—

3 luksi bodisi na točki 75 R bodisi na točki 75 L,

| — | 5 luksov bodisi na točki 50 R bodisi na točki 50 L, |
| --- | --- |

—

5 luksov bodisi na točki 50 R bodisi na točki 50 L,

| — | 1,5 luksa v območju IV. |
| --- | --- |

—

1,5 luksa v območju IV.

Opomba: Če vidna površina žarometa ni okrogla, velja za premer krog z enako površino, kakor je vidna uporabna površina reflektorja.

| (b) | na žarometu je nameščen simbol M v obrnjenem trikotniku namesto simbola CR, kakor je določen v točki 5.2.3.5 Priloge I k Direktivi 76/761/EGS. |
| --- | --- |

(b)

na žarometu je nameščen simbol M v obrnjenem trikotniku namesto simbola CR, kakor je določen v točki 5.2.3.5 Priloge I k Direktivi 76/761/EGS.

| 2. | Gabaritne svetilke, prednje pozicijske svetilke, zadnje pozicijske svetilke in zavorne svetilke:
  Oznaka ES-homologacije sestavnega dela je določena v Direktivi Sveta 76/758/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na gabaritne svetilke, sprednje pozicijske svetilke, zadnje pozicijske svetilke, zavorne svetilke, svetilke za dnevno vožnjo in bočne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike (2). |
| --- | --- |

2.

Gabaritne svetilke, prednje pozicijske svetilke, zadnje pozicijske svetilke in zavorne svetilke:

Oznaka ES-homologacije sestavnega dela je določena v Direktivi Sveta 76/758/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na gabaritne svetilke, sprednje pozicijske svetilke, zadnje pozicijske svetilke, zavorne svetilke, svetilke za dnevno vožnjo in bočne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike (2).

| 3. | Smerne svetilke:
  Oznaka ES-homologacije sestavnega dela je določena v Direktivi Sveta 76/759/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic o smernih svetilkah za motorna vozila in njihove priklopnike (3). |
| --- | --- |

3.

Smerne svetilke:

Oznaka ES-homologacije sestavnega dela je določena v Direktivi Sveta 76/759/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic o smernih svetilkah za motorna vozila in njihove priklopnike (3).

| 4. | Odsevniki:
  Oznaka ES-homologacije sestavnega dela je določena v Direktivi Sveta 76/757/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic o odsevnikih za motorna vozila in njihove priklopnike (4). |
| --- | --- |

4.

Odsevniki:

Oznaka ES-homologacije sestavnega dela je določena v Direktivi Sveta 76/757/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic o odsevnikih za motorna vozila in njihove priklopnike (4).

| 5. | Svetilke za osvetljevanje zadnje registrske tablice:
  Oznaka ES-homologacije sestavnega dela je določena v Direktivi Sveta 76/760/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na svetilke za osvetlitev zadnje registrske tablice na motornih vozilih in njihovih priklopnikih (5). |
| --- | --- |

5.

Svetilke za osvetljevanje zadnje registrske tablice:

Oznaka ES-homologacije sestavnega dela je določena v Direktivi Sveta 76/760/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na svetilke za osvetlitev zadnje registrske tablice na motornih vozilih in njihovih priklopnikih (5).

| 6. | Žarometi za meglo:
  Oznaka ES-homologacije sestavnega dela je določena v Direktivi Sveta 76/762/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic o žarometih za meglo za motorna vozila (6). |
| --- | --- |

6.

Žarometi za meglo:

Oznaka ES-homologacije sestavnega dela je določena v Direktivi Sveta 76/762/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic o žarometih za meglo za motorna vozila (6).

| 7. | Zadnje svetilke za meglo:
  Oznaka ES-homologacije sestavnega dela je določena v Direktivi Sveta 77/538/EGS z dne 28. junija 1977 o približevanju zakonodaje držav članic o zadnjih svetilkah za meglo za motorna in priklopna vozila (7). |
| --- | --- |

7.

Zadnje svetilke za meglo:

Oznaka ES-homologacije sestavnega dela je določena v Direktivi Sveta 77/538/EGS z dne 28. junija 1977 o približevanju zakonodaje držav članic o zadnjih svetilkah za meglo za motorna in priklopna vozila (7).

| 8. | Žarometi za vzvratno vožnjo:
  Oznaka ES-homologacije sestavnega dela je določena v Direktivi Sveta 77/539/EGS z dne 28. junija 1977 o približevanju zakonodaje držav članic o žarometih za vzvratno vožnjo za motorna in priklopna vozila (8). |
| --- | --- |

8.

Žarometi za vzvratno vožnjo:

Oznaka ES-homologacije sestavnega dela je določena v Direktivi Sveta 77/539/EGS z dne 28. junija 1977 o približevanju zakonodaje držav članic o žarometih za vzvratno vožnjo za motorna in priklopna vozila (8).

| 9. | Parkirne svetilke:
  Oznaka ES-homologacije sestavnega dela je določena v Direktivi Sveta 77/540/EGS z dne 28. junija 1977 o približevanju zakonodaje držav članic o parkirnih svetilkah za motorna vozila (9). |
| --- | --- |

9.

Parkirne svetilke:

Oznaka ES-homologacije sestavnega dela je določena v Direktivi Sveta 77/540/EGS z dne 28. junija 1977 o približevanju zakonodaje držav članic o parkirnih svetilkah za motorna vozila (9).

---

(1)  UL L 262, 27.9.1976, str. 96.

(2)  UL L 262, 27.9.1976, str. 54.

(3)  UL L 262, 27.9.1976, str. 71.

(4)  UL L 262, 27.9.1976, str. 32.

(5)  UL L 262, 27.9.1976, str. 85.

(6)  UL L 262, 27.9.1976, str. 122.

(7)  UL L 220, 29.8.1977, str. 60.

(8)  UL L 220, 29.8.1977, str. 72.

(9)  UL L 220, 29.8.1977, str. 83.

---

PRILOGA II

DEL A

Razveljavljena direktiva s seznamom sprememb

(iz člena 6)

| Direktiva Sveta 79/532/EGS
  (UL L 145, 13.6.1979, str. 16) | |
| --- | --- |
| Direktiva Sveta 82/890/EGS
  (UL L 378, 31.12.1982, str. 45) | Samo v zvezi s sklicevanji na Direktivo 79/532/EGS v členu 1(1) |
| Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 97/54/ES
  (UL L 277, 10.10.1997, str. 24) | Samo v zvezi s sklicevanji na Direktivo 79/532/EGS v prvi alinei člena 1 |

Direktiva Sveta 79/532/EGS

(UL L 145, 13.6.1979, str. 16)

Direktiva Sveta 82/890/EGS

(UL L 378, 31.12.1982, str. 45)

Samo v zvezi s sklicevanji na Direktivo 79/532/EGS v členu 1(1)

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 97/54/ES

(UL L 277, 10.10.1997, str. 24)

Samo v zvezi s sklicevanji na Direktivo 79/532/EGS v prvi alinei člena 1

DEL B

Roki za prenos v nacionalno pravo in za začetek uporabe

(iz člena 6)

| Direktiva | Rok za prenos | Datum začetka uporabe |
| --- | --- | --- |
| 79/532/EGS | 21. november 1980 | — |
| 82/890/EGS | 21. junij 1984 | — |
| 97/54/ES | 22. september 1998 | 23. september 1998 |

Direktiva

Rok za prenos

Datum začetka uporabe

79/532/EGS

21. november 1980

—

82/890/EGS

21. junij 1984

—

97/54/ES

22. september 1998

23. september 1998

---

PRILOGA III

KORELACIJSKA TABELA

| Direktiva 79/532/EGS | Ta direktiva |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| Člen 2, uvodni stavek in zaključne besede | Člen 2, uvodni stavek |
| Člen 2, alineje | Člen 2(a)–(l) |
| Člen 3, uvodni stavek in zaključne besede | Člen 3, uvodni stavek |
| Člen 3, alineje | Člen 3(a)–(l) |
| Člen 4 | Člen 4 |
| Člen 5(1) | — |
| Člen 5(2) | Člen 5 |
| — | Člen 6 |
| — | Člen 7 |
| Člen 6 | Člen 8 |
| Priloga | Priloga I |
| — | Priloga II |
| — | Priloga III |

Direktiva 79/532/EGS

Ta direktiva

Člen 1

Člen 1

Člen 2, uvodni stavek in zaključne besede

Člen 2, uvodni stavek

Člen 2, alineje

Člen 2(a)–(l)

Člen 3, uvodni stavek in zaključne besede

Člen 3, uvodni stavek

Člen 3, alineje

Člen 3(a)–(l)

Člen 4

Člen 4

Člen 5(1)

—

Člen 5(2)

Člen 5

—

Člen 6

—

Člen 7

Člen 6

Člen 8

Priloga

Priloga I

—

Priloga II

—

Priloga III

---

| 5.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 203/58 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 203/58

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2009/98/ES

z dne 4. avgusta 2009

o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev borovega oksida kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (1) in zlasti drugega pododstavka člena 16(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1451/2007 z dne 4. decembra 2007 o drugi fazi desetletnega delovnega programa iz člena 16(2) Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju biocidnih pripravkov v promet (2) določa seznam aktivnih snovi, ki se ocenijo glede njihove možne vključitve v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES. Navedeni seznam vključuje borov oksid. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1451/2007 z dne 4. decembra 2007 o drugi fazi desetletnega delovnega programa iz člena 16(2) Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju biocidnih pripravkov v promet (2) določa seznam aktivnih snovi, ki se ocenijo glede njihove možne vključitve v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES. Navedeni seznam vključuje borov oksid.

| (2) | Na podlagi Uredbe (ES) št. 1451/2007 je bila v skladu s členom 11(2) Direktive 98/8/ES opravljena presoja borovega oksida glede uporabe v 8. vrsti izdelkov, pripravkih za zaščito lesa, kot je opredeljena v Prilogi V k Direktivi 98/8/ES. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi Uredbe (ES) št. 1451/2007 je bila v skladu s členom 11(2) Direktive 98/8/ES opravljena presoja borovega oksida glede uporabe v 8. vrsti izdelkov, pripravkih za zaščito lesa, kot je opredeljena v Prilogi V k Direktivi 98/8/ES.

| (3) | Nizozemska, ki je bila imenovana za državo članico poročevalko, je 7. julija 2006 v skladu s členom 14(4) in (6) Uredbe (ES) št. 1451/2007 Komisiji poslala poročilo pristojnega organa in priporočilo. |
| --- | --- |

(3)

Nizozemska, ki je bila imenovana za državo članico poročevalko, je 7. julija 2006 v skladu s členom 14(4) in (6) Uredbe (ES) št. 1451/2007 Komisiji poslala poročilo pristojnega organa in priporočilo.

| (4) | Države članice in Komisija so pregledale poročilo pristojnega organa. V skladu s členom 15(4) Uredbe (ES) št. 1451/2007 so bile ugotovitve pregleda v Stalnem odboru za biocidne pripravke 20. februarja 2009 vključene v poročilo o oceni. |
| --- | --- |

(4)

Države članice in Komisija so pregledale poročilo pristojnega organa. V skladu s členom 15(4) Uredbe (ES) št. 1451/2007 so bile ugotovitve pregleda v Stalnem odboru za biocidne pripravke 20. februarja 2009 vključene v poročilo o oceni.

| (5) | Preiskave so pokazale, da je za biocidne pripravke, ki se uporabljajo kot pripravki za zaščito lesa in vsebujejo borov oksid, mogoče pričakovati, da izpolnjujejo zahteve iz člena 5 Direktive 98/8/ES. Zato je primerno vključiti borov oksid v Prilogo I, da se v vseh državah članicah v skladu s členom 16(3) Direktive 98/8/ES zagotovi, da se izdajo, spremenijo ali razveljavijo dovoljenja za biocidne pripravke, ki se uporabljajo kot pripravki za zaščito lesa in vsebujejo borov oksid. |
| --- | --- |

(5)

Preiskave so pokazale, da je za biocidne pripravke, ki se uporabljajo kot pripravki za zaščito lesa in vsebujejo borov oksid, mogoče pričakovati, da izpolnjujejo zahteve iz člena 5 Direktive 98/8/ES. Zato je primerno vključiti borov oksid v Prilogo I, da se v vseh državah članicah v skladu s členom 16(3) Direktive 98/8/ES zagotovi, da se izdajo, spremenijo ali razveljavijo dovoljenja za biocidne pripravke, ki se uporabljajo kot pripravki za zaščito lesa in vsebujejo borov oksid.

| (6) | Vendar so bila ugotovljena nesprejemljiva tveganja, povezana z obdelavo lesa na prostem na kraju samem in z obdelanim lesom, izpostavljenim vremenskim vplivom. Zato ne bi smeli izdati dovoljenj za takšno uporabo, razen če se ne predložijo podatki, ki dokazujejo, da se lahko pripravki uporabljajo brez nesprejemljivih tveganj za okolje. |
| --- | --- |

(6)

Vendar so bila ugotovljena nesprejemljiva tveganja, povezana z obdelavo lesa na prostem na kraju samem in z obdelanim lesom, izpostavljenim vremenskim vplivom. Zato ne bi smeli izdati dovoljenj za takšno uporabo, razen če se ne predložijo podatki, ki dokazujejo, da se lahko pripravki uporabljajo brez nesprejemljivih tveganj za okolje.

| (7) | Na ravni Skupnosti ni bila opravljena presoja vseh možnosti uporabe. Zato je primerno, da države članice ocenijo tveganja za ekosisteme in prebivalce, ki niso bili reprezentativno obravnavani v oceni tveganja na ravni Skupnosti, ter da pri izdaji dovoljenj za pripravke zagotovijo, da se sprejmejo ustrezni ukrepi ali naložijo posebni pogoji za zmanjšanje ugotovljenih tveganj na sprejemljivo raven. |
| --- | --- |

(7)

Na ravni Skupnosti ni bila opravljena presoja vseh možnosti uporabe. Zato je primerno, da države članice ocenijo tveganja za ekosisteme in prebivalce, ki niso bili reprezentativno obravnavani v oceni tveganja na ravni Skupnosti, ter da pri izdaji dovoljenj za pripravke zagotovijo, da se sprejmejo ustrezni ukrepi ali naložijo posebni pogoji za zmanjšanje ugotovljenih tveganj na sprejemljivo raven.

| (8) | Glede na ugotovitve poročila o oceni je primerno zahtevati, da se pri izdaji dovoljenj za pripravke, ki vsebujejo borov oksid in se uporabljajo kot pripravki za zaščito lesa, uporabijo posebni ukrepi za zmanjšanje tveganja. Zlasti je treba sprejeti ustrezne ukrepe za varovanje tal in vode, saj je bilo med presojo ugotovljeno nesprejemljivo tveganje za ta ekosistema. Poleg tega je pripravke treba uporabljati z ustrezno zaščitno opremo, če tveganja, ugotovljenega za strokovnjake in uporabnike v industriji, ni mogoče zmanjšati z drugimi sredstvi. |
| --- | --- |

(8)

Glede na ugotovitve poročila o oceni je primerno zahtevati, da se pri izdaji dovoljenj za pripravke, ki vsebujejo borov oksid in se uporabljajo kot pripravki za zaščito lesa, uporabijo posebni ukrepi za zmanjšanje tveganja. Zlasti je treba sprejeti ustrezne ukrepe za varovanje tal in vode, saj je bilo med presojo ugotovljeno nesprejemljivo tveganje za ta ekosistema. Poleg tega je pripravke treba uporabljati z ustrezno zaščitno opremo, če tveganja, ugotovljenega za strokovnjake in uporabnike v industriji, ni mogoče zmanjšati z drugimi sredstvi.

| (9) | Pomembno je, da se določbe te direktive uporabljajo hkrati v vseh državah članicah, da se zagotovi enako ravnanje z biocidnimi pripravki, ki vsebujejo aktivno snov borov oksid, na trgu in da se omogoči ustrezno delovanje trga biocidnih pripravkov na splošno. |
| --- | --- |

(9)

Pomembno je, da se določbe te direktive uporabljajo hkrati v vseh državah članicah, da se zagotovi enako ravnanje z biocidnimi pripravki, ki vsebujejo aktivno snov borov oksid, na trgu in da se omogoči ustrezno delovanje trga biocidnih pripravkov na splošno.

| (10) | Pred vključitvijo aktivne snovi v Prilogo I je treba zagotoviti ustrezno obdobje, ki bo omogočilo državam članicam in zainteresiranim stranem, da se pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, ter vlagateljem, ki so pripravili dokumentacijo, da lahko povsem izkoristijo desetletno obdobje za varstvo podatkov, ki se v skladu s členom 12(1)(c)(ii) Direktive 98/8/ES začne z dnem vključitve. |
| --- | --- |

(10)

Pred vključitvijo aktivne snovi v Prilogo I je treba zagotoviti ustrezno obdobje, ki bo omogočilo državam članicam in zainteresiranim stranem, da se pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, ter vlagateljem, ki so pripravili dokumentacijo, da lahko povsem izkoristijo desetletno obdobje za varstvo podatkov, ki se v skladu s členom 12(1)(c)(ii) Direktive 98/8/ES začne z dnem vključitve.

| (11) | Državam članicam je treba po vključitvi zagotoviti ustrezno obdobje za izvedbo člena 16(3) Direktive 98/8/ES in zlasti za izdajo, spremembo ali razveljavitev dovoljenj za biocidne pripravke v 8. vrsti izdelkov, ki vsebujejo borov oksid, da se zagotovi njihova skladnost z Direktivo 98/8/ES. |
| --- | --- |

(11)

Državam članicam je treba po vključitvi zagotoviti ustrezno obdobje za izvedbo člena 16(3) Direktive 98/8/ES in zlasti za izdajo, spremembo ali razveljavitev dovoljenj za biocidne pripravke v 8. vrsti izdelkov, ki vsebujejo borov oksid, da se zagotovi njihova skladnost z Direktivo 98/8/ES.

| (12) | Direktivo 98/8/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(12)

Direktivo 98/8/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (13) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga I k Direktivi 98/8/ES se spremeni v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

1.   Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 31. avgusta 2010.

Navedene predpise uporabljajo od 1. septembra 2011.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 4. avgusta 2009

Za Komisijo

Stavros DIMAS

Član Komisije

---

(1)  UL L 123, 24.4.1998, str. 1.

1

(2)  UL L 325, 11.12.2007, str. 3.

2

---

PRILOGA

V Prilogo I k Direktivi 98/8/ES se vstavi naslednji vnos „št. 23“:

| Št. | Splošno ime | Ime po IUPAC
  Identifikacijske številke | Minimalna čistost aktivne snovi v biocidnem pripravku, kakor se daje v promet | Datum vključitve | Rok za uskladitev s členom 16(3)
  (razen za pripravke, ki vsebujejo več kot eno aktivno snov, za katere je rok za uskladitev s členom 16(3) enak roku, določenemu v zadnji odločbi o vključitvi njihovih aktivnih snovi) | Datum izteka veljavnosti vključitve | Vrsta izdelkov | Posebne določbe (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „23 | borov oksid | diborov trioksid
  št. ES: 215-125-8
  št. CAS: 1303-86-2 | 975 g/kg | 1. september 2011 | 31. avgust 2013 | 31. avgust 2021 | 8 | Kadar je za določen pripravek to potrebno, države članice pri ocenjevanju vloge za izdajo dovoljenja za pripravek v skladu s členom 5 in Prilogo VI ocenijo tiste populacije, ki bi lahko bile izpostavljene pripravku, ter tiste scenarije uporabe ali izpostavljenosti, ki niso bili reprezentativno obravnavani v oceni tveganja na ravni Skupnosti.
  Pri izdaji dovoljenj za pripravke države članice ocenijo tveganja in nato zagotovijo, da se sprejmejo ustrezni ukrepi ali naložijo posebni pogoji za zmanjšanje ugotovljenih tveganj.
  Dovoljenje za pripravek se lahko izda samo v primeru, ko je v vlogi za izdajo dovoljenja dokazano, da je tveganja mogoče zmanjšati na sprejemljivo raven.
  Države članice zagotovijo, da so za izdajo dovoljenj izpolnjeni naslednji pogoji:






  1. | Pripravke, katerih uporaba je dovoljena uporabnikom v industriji in strokovnjakom, je treba uporabljati z ustrezno osebno zaščitno opremo, razen če se v vlogi za izdajo dovoljenja za pripravek lahko dokaže, da je tveganje za uporabnike v industriji in/ali strokovnjake mogoče zmanjšati na sprejemljivo raven z drugimi sredstvi. |

Št.

Splošno ime

Ime po IUPAC

Identifikacijske številke

Minimalna čistost aktivne snovi v biocidnem pripravku, kakor se daje v promet

Datum vključitve

Rok za uskladitev s členom 16(3)

(razen za pripravke, ki vsebujejo več kot eno aktivno snov, za katere je rok za uskladitev s členom 16(3) enak roku, določenemu v zadnji odločbi o vključitvi njihovih aktivnih snovi)

Datum izteka veljavnosti vključitve

Vrsta izdelkov

Posebne določbe (1)

„23

borov oksid

diborov trioksid

št. ES: 215-125-8

št. CAS: 1303-86-2

975 g/kg

1. september 2011

31. avgust 2013

31. avgust 2021

8

Kadar je za določen pripravek to potrebno, države članice pri ocenjevanju vloge za izdajo dovoljenja za pripravek v skladu s členom 5 in Prilogo VI ocenijo tiste populacije, ki bi lahko bile izpostavljene pripravku, ter tiste scenarije uporabe ali izpostavljenosti, ki niso bili reprezentativno obravnavani v oceni tveganja na ravni Skupnosti.

Pri izdaji dovoljenj za pripravke države članice ocenijo tveganja in nato zagotovijo, da se sprejmejo ustrezni ukrepi ali naložijo posebni pogoji za zmanjšanje ugotovljenih tveganj.

Dovoljenje za pripravek se lahko izda samo v primeru, ko je v vlogi za izdajo dovoljenja dokazano, da je tveganja mogoče zmanjšati na sprejemljivo raven.

Države članice zagotovijo, da so za izdajo dovoljenj izpolnjeni naslednji pogoji:

1.

Pripravke, katerih uporaba je dovoljena uporabnikom v industriji in strokovnjakom, je treba uporabljati z ustrezno osebno zaščitno opremo, razen če se v vlogi za izdajo dovoljenja za pripravek lahko dokaže, da je tveganje za uporabnike v industriji in/ali strokovnjake mogoče zmanjšati na sprejemljivo raven z drugimi sredstvi.

| 2. | Zaradi ugotovljenih tveganj za tla in vodo pripravkov ni dovoljeno uporabljati za obdelavo lesa na prostem na kraju samem in za les, ki bo izpostavljen vremenskim vplivom, razen če se ne predložijo podatki, ki dokazujejo, da bo pripravek izpolnjeval zahteve iz člena 5 in Priloge VI, po potrebi z uporabo ustreznih ukrepov za zmanjšanje tveganja. Zlasti se na oznakah in/ali varnostnih listih pripravkov, katerih uporaba je dovoljena v industriji, navede, da je treba sveže obdelani les po obdelavi hraniti pod streho in/ali na neprepustni trdni podlagi, da se prepreči neposredno spiranje pripravkov v tla ali vodo, in da je treba omogočiti njihovo zbiranje za ponovno uporabo ali odstranitev.“ |
| --- | --- |

2.

Zaradi ugotovljenih tveganj za tla in vodo pripravkov ni dovoljeno uporabljati za obdelavo lesa na prostem na kraju samem in za les, ki bo izpostavljen vremenskim vplivom, razen če se ne predložijo podatki, ki dokazujejo, da bo pripravek izpolnjeval zahteve iz člena 5 in Priloge VI, po potrebi z uporabo ustreznih ukrepov za zmanjšanje tveganja. Zlasti se na oznakah in/ali varnostnih listih pripravkov, katerih uporaba je dovoljena v industriji, navede, da je treba sveže obdelani les po obdelavi hraniti pod streho in/ali na neprepustni trdni podlagi, da se prepreči neposredno spiranje pripravkov v tla ali vodo, in da je treba omogočiti njihovo zbiranje za ponovno uporabo ali odstranitev.“

---

(1)  Za izvajanje splošnih načel Priloge VI so vsebina in sklepne ugotovitve poročil o oceni na voljo na naslednji spletni strani Komisije: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

1

---

| 5.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 203/62 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 203/62

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2009/99/ES

z dne 4. avgusta 2009

o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev klorofacinona kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (1) in zlasti drugega pododstavka člena 16(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1451/2007 z dne 4. decembra 2007 o drugi fazi desetletnega delovnega programa iz člena 16(2) Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju biocidnih pripravkov v promet (2) določa seznam aktivnih snovi, ki se ocenijo glede njihove možne vključitve v prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES. Navedeni seznam vključuje klorofacinon. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1451/2007 z dne 4. decembra 2007 o drugi fazi desetletnega delovnega programa iz člena 16(2) Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju biocidnih pripravkov v promet (2) določa seznam aktivnih snovi, ki se ocenijo glede njihove možne vključitve v prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES. Navedeni seznam vključuje klorofacinon.

| (2) | Na podlagi Uredbe (ES) št. 1451/2007 je bila v skladu s členom 11(2) Direktive 98/8/ES opravljena presoja klorofacinona glede uporabe v 14. vrsti izdelkov, rodenticidih, kot je opredeljena v Prilogi V k Direktivi 98/8/ES. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi Uredbe (ES) št. 1451/2007 je bila v skladu s členom 11(2) Direktive 98/8/ES opravljena presoja klorofacinona glede uporabe v 14. vrsti izdelkov, rodenticidih, kot je opredeljena v Prilogi V k Direktivi 98/8/ES.

| (3) | Španija, ki je bila imenovana za državo članico poročevalko, je 31. januarja 2006 v skladu s členom 14(4) in (6) Uredbe (ES) št. 1451/2007 Komisiji poslala poročilo pristojnega organa in priporočilo. |
| --- | --- |

(3)

Španija, ki je bila imenovana za državo članico poročevalko, je 31. januarja 2006 v skladu s členom 14(4) in (6) Uredbe (ES) št. 1451/2007 Komisiji poslala poročilo pristojnega organa in priporočilo.

| (4) | Države članice in Komisija so pregledale poročilo pristojnega organa. V skladu s členom 15(4) Uredbe (ES) št. 1451/2007 so bile ugotovitve pregleda 20. februarja 2009 v Stalnem odboru za biocidne pripravke vključene v poročilo o oceni. |
| --- | --- |

(4)

Države članice in Komisija so pregledale poročilo pristojnega organa. V skladu s členom 15(4) Uredbe (ES) št. 1451/2007 so bile ugotovitve pregleda 20. februarja 2009 v Stalnem odboru za biocidne pripravke vključene v poročilo o oceni.

| (5) | Preiskave so pokazale, da je za biocidne pripravke, ki se uporabljajo kot rodenticidi in vsebujejo klorofacinon, mogoče pričakovati, da za ljudi ne pomenijo tveganja, razen pri naključnih nesrečah z otroki. Ugotovljeno je bilo tveganje za neciljne živali. Zaradi javnega zdravja in higiene se klorofacinon za zdaj šteje za nujnega. Zato je upravičeno vključiti klorofacinon v Prilogo I, da se v vseh državah članicah v skladu s členom 16(3) Direktive 98/8/ES zagotovi, da se izdajo, spremenijo ali razveljavijo dovoljenja za biocidne pripravke, ki se uporabljajo kot rodenticidi in vsebujejo klorofacinon. |
| --- | --- |

(5)

Preiskave so pokazale, da je za biocidne pripravke, ki se uporabljajo kot rodenticidi in vsebujejo klorofacinon, mogoče pričakovati, da za ljudi ne pomenijo tveganja, razen pri naključnih nesrečah z otroki. Ugotovljeno je bilo tveganje za neciljne živali. Zaradi javnega zdravja in higiene se klorofacinon za zdaj šteje za nujnega. Zato je upravičeno vključiti klorofacinon v Prilogo I, da se v vseh državah članicah v skladu s členom 16(3) Direktive 98/8/ES zagotovi, da se izdajo, spremenijo ali razveljavijo dovoljenja za biocidne pripravke, ki se uporabljajo kot rodenticidi in vsebujejo klorofacinon.

| (6) | Glede na ugotovitve poročila o oceni je nujno zahtevati, da se pri izdaji dovoljenja za pripravke, ki vsebujejo klorofacinon in se uporabljajo kot rodenticidi, uporabijo posebni ukrepi za zmanjšanje tveganja. Namen teh ukrepov je omejiti tveganje primarne in sekundarne izpostavljenosti ljudi, neciljnih živali in okolja. Zato je treba uvesti nekatere splošne omejitve, kot na primer največjo koncentracijo, prepoved trženja aktivne snovi v pripravkih, ki niso že pripravljeni za uporabo, in uporabo averzivnih sredstev, druge pogoje pa bi morale za vsak primer posebej uvesti države članice. |
| --- | --- |

(6)

Glede na ugotovitve poročila o oceni je nujno zahtevati, da se pri izdaji dovoljenja za pripravke, ki vsebujejo klorofacinon in se uporabljajo kot rodenticidi, uporabijo posebni ukrepi za zmanjšanje tveganja. Namen teh ukrepov je omejiti tveganje primarne in sekundarne izpostavljenosti ljudi, neciljnih živali in okolja. Zato je treba uvesti nekatere splošne omejitve, kot na primer največjo koncentracijo, prepoved trženja aktivne snovi v pripravkih, ki niso že pripravljeni za uporabo, in uporabo averzivnih sredstev, druge pogoje pa bi morale za vsak primer posebej uvesti države članice.

| (7) | Zaradi ugotovljenega tveganja je treba klorofacinon vključiti v Prilogo I samo za pet let, pred njegovo ponovno vključitvijo pa je treba v skladu z drugim pododstavkom člena 10(5)(i) Direktive 98/8/ES izvesti primerljivo oceno tveganja. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi ugotovljenega tveganja je treba klorofacinon vključiti v Prilogo I samo za pet let, pred njegovo ponovno vključitvijo pa je treba v skladu z drugim pododstavkom člena 10(5)(i) Direktive 98/8/ES izvesti primerljivo oceno tveganja.

| (8) | Pomembno je, da se določbe te direktive uporabljajo hkrati v vseh državah članicah, da se zagotovi enako ravnanje z biocidnimi pripravki, ki vsebujejo aktivno snov klorofacinon, na trgu in da se omogoči ustrezno delovanje trga biocidnih pripravkov na sploh. |
| --- | --- |

(8)

Pomembno je, da se določbe te direktive uporabljajo hkrati v vseh državah članicah, da se zagotovi enako ravnanje z biocidnimi pripravki, ki vsebujejo aktivno snov klorofacinon, na trgu in da se omogoči ustrezno delovanje trga biocidnih pripravkov na sploh.

| (9) | Pred vključitvijo aktivne snovi v Prilogo I je treba zagotoviti ustrezno obdobje, ki bo omogočilo državam članicam in zainteresiranim stranem, da se pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, ter vlagateljem, ki so pripravili dokumentacijo, da lahko povsem izkoristijo desetletno obdobje za varstvo podatkov, ki se v skladu s členom 12(1)(c)(ii) Direktive 98/8/ES začne z dnem vključitve. |
| --- | --- |

(9)

Pred vključitvijo aktivne snovi v Prilogo I je treba zagotoviti ustrezno obdobje, ki bo omogočilo državam članicam in zainteresiranim stranem, da se pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, ter vlagateljem, ki so pripravili dokumentacijo, da lahko povsem izkoristijo desetletno obdobje za varstvo podatkov, ki se v skladu s členom 12(1)(c)(ii) Direktive 98/8/ES začne z dnem vključitve.

| (10) | Državam članicam je treba po vključitvi zagotoviti ustrezno obdobje za izvedbo člena 16(3) Direktive 98/8/ES in zlasti za izdajo, spremembo ali razveljavitev dovoljenj za biocidne pripravke v 14. vrsti izdelkov, ki vsebujejo klorofacinon, da se zagotovi njihova skladnost z Direktivo 98/8/ES. |
| --- | --- |

(10)

Državam članicam je treba po vključitvi zagotoviti ustrezno obdobje za izvedbo člena 16(3) Direktive 98/8/ES in zlasti za izdajo, spremembo ali razveljavitev dovoljenj za biocidne pripravke v 14. vrsti izdelkov, ki vsebujejo klorofacinon, da se zagotovi njihova skladnost z Direktivo 98/8/ES.

| (11) | Direktivo 98/8/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(11)

Direktivo 98/8/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (12) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga I k Direktivi 98/8/ES se spremeni v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

1.   Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 30. junija 2010.

Navedeni predpisi se uporabljajo od 1. julija 2011.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 4. avgusta 2009

Za Komisijo

Stavros DIMAS

Član Komisije

---

(1)  UL L 123, 24.4.1998, str. 1.

1

(2)  UL L 325, 11.12.2007, str. 3.

2

---

PRILOGA

V Prilogo I k Direktivi 98/8/ES se vstavi naslednji vnos „št. 12“:

| Št. | Splošno ime | Ime po IUPAC
  Identifikacijske številke | Minimalna čistost aktivne snovi v biocidnem pripravku, kakor se daje v promet | Datum vključitve | Rok za uskladitev s členom 16(3)
  (razen za pripravke, ki vsebujejo več kot eno aktivno snov, za katere je rok za uskladitev s členom 16(3) enak roku, določenemu v zadnji odločbi o vključitvi njihovih aktivnih snovi) | Datum izteka veljavnosti vključitve | Vrsta izdelkov | Posebne določbe (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „12 | klorofacinon | klorofacinon
  Št. ES: 223-003-0
  Št. CAS: 3691-35-8 | 978 g/kg | 1. julij 2011 | 30. junij 2013 | 30. junij 2016 | 14 | Zaradi ugotovljenega tveganja za neciljne živali je treba pred ponovno vključitvijo aktivne snovi v to prilogo izvesti primerljivo oceno tveganja v skladu z drugim pododstavkom člena 10(5)(i) Direktive 98/8/ES.
  Države članice zagotovijo, da so za izdajo dovoljenj izpolnjeni naslednji pogoji:






  1. | Nominalna koncentracija aktivne snovi v pripravkih razen v sredstvu za posipanje ne presega 50 mg/kg, dovoljenje pa se izda samo za pripravke, pripravljene za uporabo. |

Št.

Splošno ime

Ime po IUPAC

Identifikacijske številke

Minimalna čistost aktivne snovi v biocidnem pripravku, kakor se daje v promet

Datum vključitve

Rok za uskladitev s členom 16(3)

(razen za pripravke, ki vsebujejo več kot eno aktivno snov, za katere je rok za uskladitev s členom 16(3) enak roku, določenemu v zadnji odločbi o vključitvi njihovih aktivnih snovi)

Datum izteka veljavnosti vključitve

Vrsta izdelkov

Posebne določbe (1)

„12

klorofacinon

klorofacinon

Št. ES: 223-003-0

Št. CAS: 3691-35-8

978 g/kg

1. julij 2011

30. junij 2013

30. junij 2016

14

Zaradi ugotovljenega tveganja za neciljne živali je treba pred ponovno vključitvijo aktivne snovi v to prilogo izvesti primerljivo oceno tveganja v skladu z drugim pododstavkom člena 10(5)(i) Direktive 98/8/ES.

Države članice zagotovijo, da so za izdajo dovoljenj izpolnjeni naslednji pogoji:

1.

Nominalna koncentracija aktivne snovi v pripravkih razen v sredstvu za posipanje ne presega 50 mg/kg, dovoljenje pa se izda samo za pripravke, pripravljene za uporabo.

| 2. | Pripravki, ki se uporabljajo kot sredstvo za posipanje, se lahko dajo v promet le, če jih uporabljajo usposobljeni strokovnjaki. |
| --- | --- |

2.

Pripravki, ki se uporabljajo kot sredstvo za posipanje, se lahko dajo v promet le, če jih uporabljajo usposobljeni strokovnjaki.

| 3. | Pripravki vsebujejo averzivno sredstvo in po potrebi barvilo. |
| --- | --- |

3.

Pripravki vsebujejo averzivno sredstvo in po potrebi barvilo.

| 4. | Primarna in sekundarna izpostavljenost ljudi, neciljnih živali in okolja se zmanjšata z upoštevanjem in uporabo vseh primernih in razpoložljivih ukrepov za zmanjšanje tveganja. Ti med drugim vključujejo omejitev pripravka na poklicno uporabo, določitev največje velikosti embalaže in določitev zahtev za uporabo vab, zaščitenih pred nepooblaščenimi posegi.“ |
| --- | --- |

4.

Primarna in sekundarna izpostavljenost ljudi, neciljnih živali in okolja se zmanjšata z upoštevanjem in uporabo vseh primernih in razpoložljivih ukrepov za zmanjšanje tveganja. Ti med drugim vključujejo omejitev pripravka na poklicno uporabo, določitev največje velikosti embalaže in določitev zahtev za uporabo vab, zaščitenih pred nepooblaščenimi posegi.“

---

(1)  Za izvajanje splošnih načel Priloge VI so vsebina in sklepne ugotovitve poročil o oceni na voljo na naslednji spletni strani Komisije: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

1

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 5.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 203/65 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 203/65

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 9. julija 2009

o določitvi okoljskih meril za podeljevanje znaka Skupnosti za okolje posteljnim vložkom

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 4597)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/598/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1980/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o spremenjenem sistemu Skupnosti za podeljevanje znaka za okolje (1) in zlasti drugega pododstavka člena 6(1) Uredbe,

po posvetovanju z Odborom Evropske unije za znak za okolje,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo (ES) št. 1980/2000 se znak Skupnosti za okolje lahko podeli proizvodu z značilnostmi, ki mu omogočajo, da znatno prispeva k izboljšanju glede ključnih okoljskih vidikov. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo (ES) št. 1980/2000 se znak Skupnosti za okolje lahko podeli proizvodu z značilnostmi, ki mu omogočajo, da znatno prispeva k izboljšanju glede ključnih okoljskih vidikov.

| (2) | Uredba (ES) št. 1980/2000 določa, da se posebna merila za podelitev znaka za okolje, oblikovana na podlagi meril, ki jih pripravi Odbor Evropske unije za znak za okolje, določijo po skupinah proizvodov. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 1980/2000 določa, da se posebna merila za podelitev znaka za okolje, oblikovana na podlagi meril, ki jih pripravi Odbor Evropske unije za znak za okolje, določijo po skupinah proizvodov.

| (3) | Določa tudi, da se pregled meril za podelitev znaka za okolje ter zahtev za ocenjevanje in preverjanje, ki se nanje nanašajo, izvede pravočasno, pred iztekom veljavnosti meril, določenih za zadevno skupino proizvodov. |
| --- | --- |

(3)

Določa tudi, da se pregled meril za podelitev znaka za okolje ter zahtev za ocenjevanje in preverjanje, ki se nanje nanašajo, izvede pravočasno, pred iztekom veljavnosti meril, določenih za zadevno skupino proizvodov.

| (4) | V skladu z Uredbo (ES) št. 1980/2000 je bil izveden pravočasni pregled okoljskih meril in z njimi povezanih zahtev za ocenjevanje in preverjanje, določenih v Odločbi Komisije 2002/740/ES z dne 3. septembra 2002 (2) o uvedbi spremenjenih okoljskih meril za podeljevanje znaka za okolje Skupnosti posteljnim vložkom. Ta okoljska merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo do 31. marca 2010. |
| --- | --- |

(4)

V skladu z Uredbo (ES) št. 1980/2000 je bil izveden pravočasni pregled okoljskih meril in z njimi povezanih zahtev za ocenjevanje in preverjanje, določenih v Odločbi Komisije 2002/740/ES z dne 3. septembra 2002 (2) o uvedbi spremenjenih okoljskih meril za podeljevanje znaka za okolje Skupnosti posteljnim vložkom. Ta okoljska merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo do 31. marca 2010.

| (5) | Na podlagi tega pregleda je primerno spremeniti opredelitev skupine proizvodov in določiti nova okoljska merila, da se bosta upoštevala znanstveni in tržni razvoj. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi tega pregleda je primerno spremeniti opredelitev skupine proizvodov in določiti nova okoljska merila, da se bosta upoštevala znanstveni in tržni razvoj.

| (6) | Okoljska merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo štiri leta od datuma sprejetja te odločbe. |
| --- | --- |

(6)

Okoljska merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo štiri leta od datuma sprejetja te odločbe.

| (7) | Zato je treba Odločbo 2002/740/ES nadomestiti. |
| --- | --- |

(7)

Zato je treba Odločbo 2002/740/ES nadomestiti.

| (8) | Proizvajalcem posteljnih vložkov, ki so za svoje proizvode dobili znak za okolje za posteljne vložke po merilih iz Odločbe 2002/740/ES, se omogoči prehodno obdobje, da bodo imeli dovolj časa za prilagoditev proizvodov spremenjenim merilom in zahtevam. Proizvajalcem se omogoči predložitev vlog na podlagi meril iz Odločbe 2002/740/ES ali na podlagi meril iz te odločbe do prenehanja veljavnosti navedene odločbe. |
| --- | --- |

(8)

Proizvajalcem posteljnih vložkov, ki so za svoje proizvode dobili znak za okolje za posteljne vložke po merilih iz Odločbe 2002/740/ES, se omogoči prehodno obdobje, da bodo imeli dovolj časa za prilagoditev proizvodov spremenjenim merilom in zahtevam. Proizvajalcem se omogoči predložitev vlog na podlagi meril iz Odločbe 2002/740/ES ali na podlagi meril iz te odločbe do prenehanja veljavnosti navedene odločbe.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 17 Uredbe (ES) št. 1980/2000 – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 17 Uredbe (ES) št. 1980/2000 –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1.   Skupina proizvodov „posteljni vložki“ obsega:

| (a) | posteljne vložke, ki so opredeljeni kot proizvodi, ki zagotavljajo površino, na kateri se spi ali počiva za uporabo v zaprtih prostorih. Proizvodi so sestavljeni iz prevleke iz trpežnega blaga, napolnjene z materiali, in se lahko namestijo na obstoječe nosilno posteljno ogrodje. |
| --- | --- |

(a)

posteljne vložke, ki so opredeljeni kot proizvodi, ki zagotavljajo površino, na kateri se spi ali počiva za uporabo v zaprtih prostorih. Proizvodi so sestavljeni iz prevleke iz trpežnega blaga, napolnjene z materiali, in se lahko namestijo na obstoječe nosilno posteljno ogrodje.

| (b) | materiale, s katerimi so napolnjeni posteljni vložki in ki lahko zajemajo: peno iz lateksa, poliuretansko peno in vzmeti; |
| --- | --- |

(b)

materiale, s katerimi so napolnjeni posteljni vložki in ki lahko zajemajo: peno iz lateksa, poliuretansko peno in vzmeti;

| (c) | leseno posteljno osnovo, ki podpira posteljne vložke. |
| --- | --- |

(c)

leseno posteljno osnovo, ki podpira posteljne vložke.

2.   Skupina proizvodov zajema vložke z vzmetmi, ki so opredeljeni kot oblazinjena posteljna osnova, sestavljena iz vzmeti, nad katerimi so polnila, in posteljne vložke, opremljene z odstranljivimi in/ali pralnimi prevlekami.

3.   Skupina proizvodov ne zajema napihljivih in vodnih vložkov ter vložkov, ki se uvrščajo v okvir Direktive Sveta 93/42/EGS (3).

Člen 2

Da se proizvodom, ki spadajo v skupino proizvodov posteljni vložki, podeli znak Skupnosti za okolje v skladu z Uredbo (ES) št. 1980/2000, mora posteljni vložek izpolnjevati merila iz Priloge k tej odločbi.

Člen 3

Okoljska merila za skupino proizvodov „posteljni vložki“ ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo štiri leta od datuma sprejetja te odločbe.

Člen 4

Za administrativne namene se skupini proizvodov „posteljni vložki“ dodeli kodna številka „014“.

Člen 5

Odločba 2002/740/ES se razveljavi.

Člen 6

1.   Vloge za podelitev znaka za okolje proizvodom, ki spadajo v skupino proizvodov posteljni vložki in ki so bile vložene pred datumom sprejetja te odločbe, se ocenijo v skladu s pogoji iz Odločbe 2002/740/ES.

2.   Pri vlogah za dodelitev znaka za okolje za proizvode, ki spadajo v skupino proizvodov posteljni vložki in ki so bile vložene od datuma sprejetja te odločbe, vendar najpozneje do 31. marca 2010, se lahko upoštevajo merila iz Odločbe 2002/740/ES ali iz te odločbe.

Te vloge se ocenjujejo v skladu z merili, na katerih temeljijo.

3.   Če se znak za okolje podeli na podlagi vloge, ocenjene po merilih iz Odločbe 2002/740/ES, se lahko ta znak za okolje uporablja dvanajst mesecev od datuma sprejetja te odločbe.

Člen 7

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 9. julija 2009

Za Komisijo

Stavros DIMAS

Član Komisije

---

(1)  UL L 237, 21.9.2000, str. 1.

1

(2)  UL L 236, 4.9.2002, str. 10.

2

(3)  UL L 169, 12.7.1993, str. 1.

3

---

PRILOGA

OKVIR

Cilji meril

Namen teh meril je predvsem:

| — | uporaba materialov, proizvedenih na bolj trajnosten način (ob upoštevanju pristopa analize življenjskega kroga), |
| --- | --- |

—

uporaba materialov, proizvedenih na bolj trajnosten način (ob upoštevanju pristopa analize življenjskega kroga),

| — | omejevanje uporabe ekotoksičnih spojin, |
| --- | --- |

—

omejevanje uporabe ekotoksičnih spojin,

| — | omejevanje ravni strupenih ostankov, |
| --- | --- |

—

omejevanje ravni strupenih ostankov,

| — | omejevanje prispevka posteljnih vložkov k onesnaženju zraka v zaprtih prostorih, |
| --- | --- |

—

omejevanje prispevka posteljnih vložkov k onesnaženju zraka v zaprtih prostorih,

| — | spodbujanje obstojnejših proizvodov in tistih, ki spoštujejo šest načel RE (UNEP 2007):






  — | Ponovno razmisli (RE-think) o proizvodu in njegovih funkcijah. Na primer, da se proizvod lahko učinkoviteje uporabi. |
| --- | --- | --- |

—

spodbujanje obstojnejših proizvodov in tistih, ki spoštujejo šest načel RE (UNEP 2007):

—

Ponovno razmisli (RE-think) o proizvodu in njegovih funkcijah. Na primer, da se proizvod lahko učinkoviteje uporabi.

| — | Zmanjšaj (RE-duce) porabo energije, materiala in socialno-ekonomske učinke v življenjskem krogu proizvodov. |
| --- | --- |

—

Zmanjšaj (RE-duce) porabo energije, materiala in socialno-ekonomske učinke v življenjskem krogu proizvodov.

| — | Ponovno uporabi (RE-use). Oblikuj proizvod, ki se razstavi, da se lahko deli ponovno uporabijo. |
| --- | --- |

—

Ponovno uporabi (RE-use). Oblikuj proizvod, ki se razstavi, da se lahko deli ponovno uporabijo.

| — | Recikliraj (RE-cycle). Izberi materiale, ki se lahko reciklirajo. |
| --- | --- |

—

Recikliraj (RE-cycle). Izberi materiale, ki se lahko reciklirajo.

| — | Popravi (RE-pair). Naredi proizvod, ki se enostavno popravi, npr. z moduli, ki se lahko enostavno zamenjajo. |
| --- | --- |

—

Popravi (RE-pair). Naredi proizvod, ki se enostavno popravi, npr. z moduli, ki se lahko enostavno zamenjajo.

| — | Nadomesti (RE-place) škodljive snovi z varnejšimi alternativami. |
| --- | --- |

—

Nadomesti (RE-place) škodljive snovi z varnejšimi alternativami.

Merila so predpisana tako, da spodbujajo označevanje posteljnih vložkov, ki so izdelani z manjšim vplivom na okolje.

Zahteve za ocenjevanje in preverjanje

Pri vsakem merilu so navedene posebne zahteve za ocenjevanje in preverjanje.

Če mora vlagatelj predložiti dokumentacijo, analize, preskusna poročila ali druge dokaze o izpolnjevanju meril, lahko ti po potrebi izvirajo od vlagatelja in/ali njegovih dobaviteljev in/ali njihovih dobaviteljev itn.

Kadar je mogoče, morajo ocenjevanje skladnosti opraviti ustrezno akreditirani laboratoriji, ki izpolnjujejo splošne zahteve iz standarda EN ISO 17025.

Po potrebi lahko pristojni organi zahtevajo dodatno dokumentacijo in izvajajo neodvisna preverjanja.

Pristojnim organom se priporoča, da pri ocenjevanju vlog in spremljanju usklajenosti z merili upoštevajo izvajanje priznanih sistemov okoljskega ravnanja, kakršna sta EMAS ali ISO 14001, ter okoljske deklaracije proizvodov (Opomba: izvajanje takih izjav in sistemov ravnanja ni obvezno).

OKOLJSKA MERILA

Opomba: Posebna merila so predpisana za naslednje materiale: peno iz lateksa, poliuretansko peno, žico in vzmeti, kokosova vlakna, lesna in tekstilna vlakna ter tkanine. Dovoljeni so drugi materiali, za katere niso predpisana posebna merila. Merila za peno iz lateksa, poliuretansko peno ali kokosova vlakna je treba izpolnjevati samo, če navedeni material predstavlja več kot 5 % skupne mase posteljnega vložka.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži podrobne podatke o sestavi materiala posteljnih vložkov.

1.   Pena iz lateksa

Opomba: Naslednja merila je treba izpolnjevati samo, če lateks predstavlja več kot 5 % skupne mase posteljnega vložka.

1.1   Težke kovine, ki jih je mogoče ekstrahirati

Koncentracija naslednjih kovin ne sme presegati naslednjih vrednosti:

| — | Antimon | 0,5 ppm |
| --- | --- | --- |
| — | Arzen | 0,5 ppm |
| — | Svinec | 0,5 ppm |
| — | Kadmij | 0,1 ppm |
| — | Krom (skupaj) | 1,0 ppm |
| — | Kobalt | 0,5 ppm |
| — | Baker | 2,0 ppm |
| — | Nikelj | 1,0 ppm |
| — | Živo srebro | 0,02 ppm |

—

Antimon

0,5 ppm

—

Arzen

0,5 ppm

—

Svinec

0,5 ppm

—

Kadmij

0,1 ppm

—

Krom (skupaj)

1,0 ppm

—

Kobalt

0,5 ppm

—

Baker

2,0 ppm

—

Nikelj

1,0 ppm

—

Živo srebro

0,02 ppm

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži poročilo o preskusu z naslednjo preskusno metodo: vzorec se zmelje in ekstrahira po DIN 38414-S4, L/S = 10. Filtrira se skozi membranski filter z velikostjo por 0,45 μm. Analiza s pomočjo atomske emisijske spektroskopije z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES) ali s hidridnim postopkom ali postopkom hladne pare.

1.2   Formaldehid

Koncentracija formaldehida ne sme presegati 20 ppm, izmerjeno z EN ISO 14184-1. Če se meri s preskusom v komori, pa ne sme presegati 0,005 mg/m3.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži poročilo o preskusu z naslednjo preskusno metodo: EN ISO 14184-1. 1-gramski vzorec se v 100 g vode segreva eno uro pri 40 °C. Formaldehid v ekstraktu se analizira z acetilacetonom, fotometrično.

Kot druga možnost se lahko uporablja preskus v emisijski komori: ENV 13419-1, z EN ISO 16000-3 ali VDI 3484-1 za vzorčenje zraka in analizo. Vzorec se vzame v manj kot enem tednu po izdelavi pene. Pakiranje vzorca: posamezni vzorec, zavit v nepredušen ovoj iz aluminijeve folije in PE folije. Kondicioniranje: Zavit vzorec se hrani pri sobni temperaturi vsaj 24 ur, zatem se odvije in takoj prenese v preskusno komoro. Preskusni pogoji: vzorec se namesti v držalo, ki omogoča dostop zraka z vseh strani; klimatski dejavniki kakor v ENV 13419-1; za primerjavo rezultatov preskusa mora biti hitrost prezračevanja specifična za področje (q = n/l) 1; hitrost prezračevanja mora biti med 0,5 in 1; vzorčenje zraka se mora začeti 24 ur po polnjenju komore, končati pa vsaj 30 ur po polnjenju.

1.3   Hlapne organske spojine (HOS)

Koncentracija HOS ne sme presegati 0,5 mg/m3. V tem besedilu je HOS katera koli organska spojina, ki ima pri 293,15 K parni tlak 0,01 kPa ali več, ali pa ima ustrezno hlapnost v posebnih pogojih uporabe

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži poročilo o preskusu z naslednjo preskusno metodo: preskus v komori (v pogojih, kakor v merilu iz točke 1(2) pri formaldehidu) z DIN ISO 16000-6 za vzorčenje zraka in analizo.

1.4   Barvila, pigmenti, zaviralci gorenja in pomožne kemikalije

Vsa uporabljena barvila, pigmenti, zaviralci gorenja in pomožne kemikalije morajo izpolnjevati ustrezna merila (našteta spodaj):

(a)   Primesi v barvilih: barvila z afiniteto za vlakna (topna ali netopna)

Raven ionskih primesi v uporabljenih barvilih ne sme presegati naslednjih vrednosti: Ag 100 ppm; As 50 ppm; Ba 100 ppm; Cd 20 ppm; Co 500 ppm; Cr 100 ppm; Cu 250 ppm; Fe 2 500 ppm; Hg 4 ppm; Mn 1 000 ppm; Ni 200 ppm; Pb 100 ppm; Se 20 pm; Sb 50 ppm; Sn 250 ppm; Zn 1 500 ppm.

Nobene kovine, ki je vključena kot sestavni del molekule barvila (npr. kovinska kompleksna barvila, določena reaktivna barvila itn.), se ne sme upoštevati, ko se ugotavlja skladnost s temi vrednostmi, ki se nanašajo izključno na primesi.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o usklajenosti.

(b)   Primesi v pigmentih: netopna barvila brez afinitete za vlakna

Raven ionskih primesi v uporabljenih pigmentih ne sme presegati naslednjih vrednosti: As 50 ppm; Ba 100 ppm, Cd 50 ppm; Cr 100 ppm; Hg 25 ppm; Pb 100 ppm; Se 100 ppm Sb 250 ppm; Zn 1 000 ppm.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o usklajenosti.

(c)   Barvanje z jedkim kromom

Barvanje z jedkim kromom ni dovoljeno.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o neuporabi.

(d)   Azo barvila

Ne smejo se uporabljati azo barvila, ki bi se lahko cepila v katerega koli od naslednjih aromatskih aminov:

| 4-aminodifenil | (92-67-1) |
| --- | --- |
| Benzidin | (92-87-5) |
| 4-kloro-o-toluidin | (95-69-2) |
| 2-nafthilamin | (91-59-8) |
| o-amino-azotoluen | (97-56-3) |
| 2-amino-4-nitrotoluen | (99-55-8) |
| p-kloroanilin | (106-47-8) |
| 2,4-diaminoanizol | (615-05-4) |
| 4,4′-diaminodifenilmetan | (101-77-9) |
| 3,3′-diklorobenzidin | (91-94-1) |
| 3,3′-dimetoksibenzidin | (119-90-4) |
| 3,3′-dimetilbenzidin | (119-93-7) |
| 3,3′-dimetil-4,4′-diaminodifenilmetan | (838-88-0) |
| p-krezidin | (120-71-8) |
| 4,4′-oksidianilin | (101-80-4) |
| 4,4′-tiodianilin | (139-65-1) |
| o-toluidin | (95-53-4) |
| 2,4-diaminotoluen | (95-80-7) |
| 2,4,5-trimetilanilin | (137-17-7) |
| 4-aminoazobenzen | (60-09-3) |
| o-anizidin | (90-04-0) |
| 2,4-Kslidin | |
| 2,6-Kslidin | |

4-aminodifenil

(92-67-1)

Benzidin

(92-87-5)

4-kloro-o-toluidin

(95-69-2)

2-nafthilamin

(91-59-8)

o-amino-azotoluen

(97-56-3)

2-amino-4-nitrotoluen

(99-55-8)

p-kloroanilin

(106-47-8)

2,4-diaminoanizol

(615-05-4)

4,4′-diaminodifenilmetan

(101-77-9)

3,3′-diklorobenzidin

(91-94-1)

3,3′-dimetoksibenzidin

(119-90-4)

3,3′-dimetilbenzidin

(119-93-7)

3,3′-dimetil-4,4′-diaminodifenilmetan

(838-88-0)

p-krezidin

(120-71-8)

4,4′-oksidianilin

(101-80-4)

4,4′-tiodianilin

(139-65-1)

o-toluidin

(95-53-4)

2,4-diaminotoluen

(95-80-7)

2,4,5-trimetilanilin

(137-17-7)

4-aminoazobenzen

(60-09-3)

o-anizidin

(90-04-0)

2,4-Kslidin

2,6-Kslidin

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o neuporabi teh barvil. V primeru, da bi bilo potrebno izjavo preveriti, se uporabi naslednji standard = EN 14 362-1 in 2. (Opomba: možni so napačni pozitivni izidi za 4-aminoazobenzen, zato se priporoča potrditev.

(e)   Barvila, ki so rakotvorna, mutagena ali strupena za razmnoževanje

Naslednja barvila se ne smejo uporabljati:

| — | C.I. Bazično rdeča 9, |
| --- | --- |

—

C.I. Bazično rdeča 9,

| — | C.I. Disperzno modra 1, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno modra 1,

| — | C.I. Kislo rdeča 26, |
| --- | --- |

—

C.I. Kislo rdeča 26,

| — | C.I. Bazično vijoličasta 14, |
| --- | --- |

—

C.I. Bazično vijoličasta 14,

| — | C.I. Disperzno oranžna 11, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno oranžna 11,

| — | C.I. Direktno črna 38, |
| --- | --- |

—

C.I. Direktno črna 38,

| — | C.I. Direktno modra 6, |
| --- | --- |

—

C.I. Direktno modra 6,

| — | C.I. Direktno rdeča 28, |
| --- | --- |

—

C.I. Direktno rdeča 28,

| — | C.I. Disperzno rumena 3. |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno rumena 3.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o neuporabi takšnih barvil.

Uporaba snovi ali pripravkov za barvanje, ki v času vloge izpolnjujejo merila za razvrstitev katerega koli opozorilnega stavka (ali kombinacije več stavkov) in vsebujejo več kot 0,1 % mase naslednjih snovi, ni dovoljena:

| — | R40 (omejeni dokazi o rakotvornem učinku), |
| --- | --- |

—

R40 (omejeni dokazi o rakotvornem učinku),

| — | R45 (lahko povzroči raka), |
| --- | --- |

—

R45 (lahko povzroči raka),

| — | R46 (lahko povzroči dedne genetske okvare), |
| --- | --- |

—

R46 (lahko povzroči dedne genetske okvare),

| — | R49 (pri vdihavanju lahko povzroči raka), |
| --- | --- |

—

R49 (pri vdihavanju lahko povzroči raka),

| — | R60 (lahko škoduje plodnosti), |
| --- | --- |

—

R60 (lahko škoduje plodnosti),

| — | R61 (lahko škoduje nerojenemu otroku), |
| --- | --- |

—

R61 (lahko škoduje nerojenemu otroku),

| — | R62 (možna nevarnost oslabitve plodnosti), |
| --- | --- |

—

R62 (možna nevarnost oslabitve plodnosti),

| — | R63 (možna nevarnost škodovanja nerojenemu otroku), |
| --- | --- |

—

R63 (možna nevarnost škodovanja nerojenemu otroku),

| — | R 68 (možnost tveganja trajnih učinkov), |
| --- | --- |

—

R 68 (možnost tveganja trajnih učinkov),

kot je določeno v Direktivi Sveta 67/548/EGS (1).

Kot druga možnost se lahko upošteva razvrstitev v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (2). V tem primeru se k vhodni sestavini ne sme dodati nobene snovi ali pripravkov, za katere velja ali bi ob uporabi lahko veljal eden od naslednjih opozorilnih stavkov (ali njihova kombinacija): H351, H350, H340, H350i, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o neuporabi takšnih barvil.

(f)   Barvila, ki bi lahko povzročala preobčutljivost

Naslednja barvila se ne smejo uporabljati:

| — | C.I. Disperzno modra 3 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno modra 3

C.I. 61 505

| — | C.I. Disperzno modra 7 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno modra 7

C.I. 62 500

| — | C.I. Disperzno modra 26 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno modra 26

C.I. 63 305

| — | C.I. Disperzno modra 35 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno modra 35

| — | C.I. Disperzno modra 102 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno modra 102

| — | C.I. Disperzno modra 106 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno modra 106

| — | C.I. Disperzno modra 124 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno modra 124

| — | C.I. Disperzno rjava 1 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno rjava 1

| — | C.I. Disperzno oranžna 1 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno oranžna 1

C.I. 11 080

| — | C.I. Disperzno oranžna 3 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno oranžna 3

C.I. 11 005

| — | C.I. Disperzno oranžna 37 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno oranžna 37

| — | C.I. Disperzno oranžna 76
  (prej imenovana oranžna 37) |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno oranžna 76

(prej imenovana oranžna 37)

| — | C.I. Disperzno rdeča 1 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno rdeča 1

C.I. 11 110

| — | C.I. Disperzno rdeča 11 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno rdeča 11

C.I. 62 015

| — | C.I. Disperzno rdeča 17 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno rdeča 17

C.I. 11 210

| — | C.I. Disperzno rumena 1 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno rumena 1

C.I. 10 345

| — | C.I. Disperzno rumena 9 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno rumena 9

C.I. 10 375

| — | C.I. Disperzno rumena 39 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno rumena 39

| — | C.I. Disperzno rumena 49 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno rumena 49

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o neuporabi teh barvil.

1.5   Sestavljena kovinska barvila

Ne smejo se uporabljati sestavljena kovinska barvila na osnovi bakra, svinca, kroma ali niklja.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o neuporabi.

1.6   Klorofenoli

Klorofenoli (soli in estri) ne smejo biti prisotni v koncentracijah, ki presegajo 0,1 ppm, razen mono- in di-kloriniranih fenolov (soli in estri), ki ne smejo presegati 1 ppm.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži poročilo o preskusu z naslednjo preskusno metodo: 5 g vzorca se zmelje in ekstrahira klorofenol ali njegova natrijeva sol. Analiza s plinsko kromatografijo (PK), detekcija z masnim spektrometrom ali ECD.

1.7   Butadien

Koncentracija butadiena ne sme presegati 1 ppm.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži poročilo o preskusu z naslednjo preskusno metodo: Vzorec se zmelje in stehta. Vzorčenje z vzorčevalnikom headspace. Analiza s plinsko kromatografijo, detekcija s plamensko ionizacijo.

1.8   Nitrozamini

Koncentracija N-nitrozaminov ne sme presegati 0,0005 mg/m3, kakor izmerjeno s preskusom v komori.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži poročilo o preskusu z naslednjo preskusno metodo: preskus v komori (v pogojih, kakor v merilu 1(2) pri formaldehidu) z vzorčenjem zraka in analizo v skladu s pravili Hauptverband der gewerblichen Berufsgenossenschaften (Osrednje zveze poklicnih in poslovnih združenj) ZH 1/120.23 (ali drugimi enakovrednimi pravili).

2.   PUR Foam

Opomba: Naslednja merila je treba izpolnjevati samo, če PUR pena predstavlja več kot 5 % skupne mase posteljnega vložka.

2.1   Težke kovine, ki jih je mogoče ekstrahirati

Koncentracija naslednjih kovin mora izpolnjevati ustrezno zahtevo za peno iz lateksa, ki je podrobno določena v merilu iz točke 1(1).

Ocenjevanje in preverjanje: Iste zahteve kot v merilu iz točke 1(1).

2.2   Formaldehid

Koncentracija formaldehida mora izpolnjevati ustrezno zahtevo za peno iz lateksa, ki je podrobno določena v merilu iz točke 1(2).

Ocenjevanje in preverjanje: Iste zahteve kot v merilu iz točke 1(2).

2.3   Hlapne organske spojine (HOS)

PUR pena mora izpolnjevati ustrezno zahtevo za peno iz lateksa, ki je podrobno določena v merilu iz točke 1(3).

Ocenjevanje in preverjanje: Iste zahteve kot v merilu iz točke 1(3).

2.4   Barvila, pigmenti, zaviralci gorenja in pomožne kemikalije

PUR pena mora izpolnjevati ustrezno zahtevo za peno iz lateksa, ki je podrobno določena v merilu iz točke 1(4).

Ocenjevanje in preverjanje: Iste zahteve kot v merilu iz točke 1(4).

2.5   Sestavljena kovinska barvila

PUR pena mora izpolnjevati ustrezno zahtevo za peno iz lateksa, ki je podrobno določena v merilu iz točke 1(5).

Ocenjevanje in preverjanje: Iste zahteve kot v merilu iz točke 1(5).

2.6   Organski kositer

Mono-, di- in tri-organske spojine kositra se ne smejo uporabljati.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o neuporabi. Preskušanje ni potrebno. Če bi se preskušanje vseeno izvajalo (npr. zaradi preverjanja ali nadzora), se uporabi naslednja preskusna metoda: katera koli metoda, ki posebej meri spojino organskega kositra brez merjenja prisotnosti katere koli anorganske kositrove spojine, kot je kositrov oktoat.

2.7   Penilci

Halogenirane organske spojine se ne smejo uporabljati kot penilci ali pomožni penilci.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo, da se navedeni penilci niso uporabljali.

3.   Žica in vzmeti

Opomba: Naslednja merila je treba izpolnjevati samo, če PUR pena predstavlja več kot 5 % skupne mase posteljnega vložka.

3.1   Razmaščevanje

Če se razmaščevanje in/ali čiščenje žice in/ali vzmeti izvaja z organskimi topili, je treba uporabiti zaprt sistem za razmaščevanje/čiščenje.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži ustrezno izjavo.

3.2   Galvanizacija

Površina vzmeti se ne sme prevleči z galvansko kovinsko plastjo.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži ustrezno izjavo.

4.   Kokosova vlakna

Če je material iz kokosovih vlaken gumiran, mora izpolnjevati merila, ki se uporabljajo za peno iz lateksa.

Opomba: To merilo je treba izpolnjevati samo, če kokosova vlakna predstavljajo več kakor 5 % skupne mase posteljnega vložka.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo, da se gumirana kokosova vlakna niso uporabljala, ali pa predloži poročila o preskusih, ki se zahtevajo v točki 1 za peno iz lateksa.

5.   Leseni material

5.1   Trajnostno gospodarjenje z gozdovi

Če se razmaščevanje in/ali čiščenje žice in/ali vzmeti izvaja z organskimi topili, je treba uporabiti zaprt sistem za razmaščevanje/čiščenje.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži ustrezno izjavo.

| (a) | Ves neobdelan masivni les iz gozdov mora izvirati iz gozdov, s katerimi se gospodari tako, da se izvajajo načela in ukrepi, usmerjeni k zagotavljanju trajnostnega gospodarjenja z gozdovi. V Evropi morajo načela in ukrepi v zvezi z navedenim ustrezati vsaj opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi (sustainable forest management – SFM), ki je bilo sprejeto v resoluciji 1 druge ministrske konference o varovanju gozdov v Evropi (Helsinki, 16 – 17. junija 1993), ), vseevropskim smernicam na operativni ravni za trajnostno gospodarjenje z gozdovi, kot jih je potrdila tretja ministrska konferenca o varovanju gozdov v Evropi (Lizbona, 2 – 4. junija 1998) in izboljšanim vseevropskim kazalcem za trajnostno gospodarjenje z gozdovi, ki so bili sprejeti 7 – 8. oktobra 2002 na seji na ravni strokovnjakov Ministrske konference o varstvu gozdov v Evropi (MCPFE) in potrjeni na četrti ministrski konferenci o varovanju gozdov v Evropi (Dunaj, 28 – 30. april 2003). Izven Evrope morajo načela in ukrepi ustrezati načelom za varovanje gozdov UNCED (Rio de Janeiro, junija 1992) in, če je to primerno, merilom ali smernicam za trajnostno upravljanje z gozdovi, kakor so bili sprejeti v okviru ustreznih mednarodnih in regionalnih pobud (ITTO, montrealski proces, proces Tarapoto, pobuda za suho cono Afrike UNEP/FAO). |
| --- | --- |

(a)

Ves neobdelan masivni les iz gozdov mora izvirati iz gozdov, s katerimi se gospodari tako, da se izvajajo načela in ukrepi, usmerjeni k zagotavljanju trajnostnega gospodarjenja z gozdovi. V Evropi morajo načela in ukrepi v zvezi z navedenim ustrezati vsaj opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi (sustainable forest management – SFM), ki je bilo sprejeto v resoluciji 1 druge ministrske konference o varovanju gozdov v Evropi (Helsinki, 16 – 17. junija 1993), ), vseevropskim smernicam na operativni ravni za trajnostno gospodarjenje z gozdovi, kot jih je potrdila tretja ministrska konferenca o varovanju gozdov v Evropi (Lizbona, 2 – 4. junija 1998) in izboljšanim vseevropskim kazalcem za trajnostno gospodarjenje z gozdovi, ki so bili sprejeti 7 – 8. oktobra 2002 na seji na ravni strokovnjakov Ministrske konference o varstvu gozdov v Evropi (MCPFE) in potrjeni na četrti ministrski konferenci o varovanju gozdov v Evropi (Dunaj, 28 – 30. april 2003). Izven Evrope morajo načela in ukrepi ustrezati načelom za varovanje gozdov UNCED (Rio de Janeiro, junija 1992) in, če je to primerno, merilom ali smernicam za trajnostno upravljanje z gozdovi, kakor so bili sprejeti v okviru ustreznih mednarodnih in regionalnih pobud (ITTO, montrealski proces, proces Tarapoto, pobuda za suho cono Afrike UNEP/FAO).

| (b) | Vsaj 60 % neobdelanega masivnega lesa iz gozdov mora, kot je opredeljeno v merilu iz točke a), izvirati iz gozdov s trajnostnim gospodarjenjem, ki jih certificira neodvisna tretja stran s sistemi certificiranja gozdov, ki temeljijo na merilih iz odstavka 15 Resolucije Sveta z dne 15. decembra 1998 o gozdarski strategiji za EU in njenem nadaljnjem razvoju. |
| --- | --- |

(b)

Vsaj 60 % neobdelanega masivnega lesa iz gozdov mora, kot je opredeljeno v merilu iz točke a), izvirati iz gozdov s trajnostnim gospodarjenjem, ki jih certificira neodvisna tretja stran s sistemi certificiranja gozdov, ki temeljijo na merilih iz odstavka 15 Resolucije Sveta z dne 15. decembra 1998 o gozdarski strategiji za EU in njenem nadaljnjem razvoju.

| (c) | Les iz gozdov, ki niso certificirani za trajnostno gospodarjenje, ne sme izvirati iz:






  — | gozdov s spornimi lastniškim pravicami ali pragozdov, |
| --- | --- | --- |

(c)

Les iz gozdov, ki niso certificirani za trajnostno gospodarjenje, ne sme izvirati iz:

—

gozdov s spornimi lastniškim pravicami ali pragozdov,

| — | nezakonite sečnje: les, ki se poseka, se z njim trguje ali se ga prevaža tako, da se kršijo veljavni nacionalni predpisi in mednarodne pogodbe (taki predpisi lahko obravnavajo na primer vrste CITES, pranje denarja, korupcijo in podkupovanje (3) ter druge ustrezne nacionalne predpise), |
| --- | --- |

—

nezakonite sečnje: les, ki se poseka, se z njim trguje ali se ga prevaža tako, da se kršijo veljavni nacionalni predpisi in mednarodne pogodbe (taki predpisi lahko obravnavajo na primer vrste CITES, pranje denarja, korupcijo in podkupovanje (3) ter druge ustrezne nacionalne predpise),

| — | necertificiranih gozdov z visoko ohranitveno vrednostjo: gozdovi, določeni za namene varovanja narave, kjer se gozdarske dejavnosti ne smejo izvajati, npr. gozdovi, kjer se gozdarstvo ne sme izvajati zaradi režimov varovanja. |
| --- | --- |

—

necertificiranih gozdov z visoko ohranitveno vrednostjo: gozdovi, določeni za namene varovanja narave, kjer se gozdarske dejavnosti ne smejo izvajati, npr. gozdovi, kjer se gozdarstvo ne sme izvajati zaradi režimov varovanja.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj navede vrste, količino in izvor lesa, ki se uporablja v proizvodu z znakom za okolje. Izvor neobdelanega masivnega lesa se označi dovolj natančno, da se po potrebi omogočijo pregledi.

| — | Za neobdelan masivni les iz gozdov, ki so certificirani za trajnostno gospodarjenje, se zahteva nadzor proizvodne verige, da se dokaže oskrba s trajnostnimi gozdnimi viri. Proizvajalec mora predložiti dokaz, da so bili izvedeni ukrepi za pridobitev verodostojnega certifikata nadzorne verige, tj. postopek sledljivosti, zahtevek za članstvo v sistemu, zahtevek, da proizvodno verigo nadzira organ tretje strani za revizijo. |
| --- | --- |

—

Za neobdelan masivni les iz gozdov, ki so certificirani za trajnostno gospodarjenje, se zahteva nadzor proizvodne verige, da se dokaže oskrba s trajnostnimi gozdnimi viri. Proizvajalec mora predložiti dokaz, da so bili izvedeni ukrepi za pridobitev verodostojnega certifikata nadzorne verige, tj. postopek sledljivosti, zahtevek za članstvo v sistemu, zahtevek, da proizvodno verigo nadzira organ tretje strani za revizijo.

| — | Za neobdelan masivni les iz gozdov, ki niso certificirani za trajnostno gospodarjenje, vlagatelj in/ali njegov dobavitelj navede vrsto, količino in izvor uporabljenega lesa. Izvor mora biti označen z zadostno natančnostjo, da se lahko preveri, ali je les iz gozdov, s katerimi se dobro gospodari. Na razpolago morajo biti ustrezne izjave, listine, kodeks ravnanja ali izjava, ki dokazujejo, da so zahteve meril iz točk (a) in (c) izpolnjene. Predložiti je treba sklicevanja iz obstoječih sistemov certificiranja gozdov, ki dokazujejo izvajanje zahtev, da se ne uporabljajo surovine iz spornih virov. |
| --- | --- |

—

Za neobdelan masivni les iz gozdov, ki niso certificirani za trajnostno gospodarjenje, vlagatelj in/ali njegov dobavitelj navede vrsto, količino in izvor uporabljenega lesa. Izvor mora biti označen z zadostno natančnostjo, da se lahko preveri, ali je les iz gozdov, s katerimi se dobro gospodari. Na razpolago morajo biti ustrezne izjave, listine, kodeks ravnanja ali izjava, ki dokazujejo, da so zahteve meril iz točk (a) in (c) izpolnjene. Predložiti je treba sklicevanja iz obstoječih sistemov certificiranja gozdov, ki dokazujejo izvajanje zahtev, da se ne uporabljajo surovine iz spornih virov.

5.2   Emisije formaldehida iz materialov na osnovi neobdelanega lesa

Lesni materiali so v posteljnem vložku dovoljeni, če izpolnjujejo naslednje zahteve:

| — | Iverna plošča: emisije formaldehida iz ivernih plošč v surovem stanju, tj. pred strojno obdelavo ali nanašanjem premaza, ne smejo presegati 50 % mejne vrednosti, ki bi po standardu EN 312-1 omogočala razvrstitev v kakovostni razred E1. |
| --- | --- |

—

Iverna plošča: emisije formaldehida iz ivernih plošč v surovem stanju, tj. pred strojno obdelavo ali nanašanjem premaza, ne smejo presegati 50 % mejne vrednosti, ki bi po standardu EN 312-1 omogočala razvrstitev v kakovostni razred E1.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj in/ali njegov dobavitelj predložita dokaz, da so lesni materiali v skladu s to zahtevo po evropskem standardu EN 312-1.

| — | Vlaknene plošče: Vsebnost formaldehida, izmerjena v kateri koli uporabljeni vlakneni plošči, ne sme presegati 50 % mejne vrednosti, ki bi po EN 622-1 omogočala razvrstitev v kakovostni razred A. Vendar bodo vlaknene plošče, razvrščene v razred A, sprejete, če ne bodo predstavljale več kot 50 % vsega lesa in lesnih materialov, ki se uporabljajo v proizvodu |
| --- | --- |

—

Vlaknene plošče: Vsebnost formaldehida, izmerjena v kateri koli uporabljeni vlakneni plošči, ne sme presegati 50 % mejne vrednosti, ki bi po EN 622-1 omogočala razvrstitev v kakovostni razred A. Vendar bodo vlaknene plošče, razvrščene v razred A, sprejete, če ne bodo predstavljale več kot 50 % vsega lesa in lesnih materialov, ki se uporabljajo v proizvodu

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj in/ali njegov dobavitelj predložita dokaz, da so lesni materiali v skladu s to zahtevo po evropskem standardu EN 13986 (april 2005).

6.   Tekstilni materiali (vlakna in tkanine)

Tekstilni materiali, ki se uporabljajo za prevleko posteljnega vložka, morajo izpolnjevati naslednja merila za barvila in druge kemične proizvode ter za primernost uporabe (tekstilni materiali, ki so prejeli znak Skupnosti za okolje, so v skladu s temi merili):

6.1   Biocidi

Klorofenoli (njihove soli in estri), poliklorirani bifenili in organokositrne spojine se ne smejo uporabljati med prevozom ali skladiščenjem posteljnih vložkov ali posteljnih vložkov v obliki polproizvodov.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o neuporabi teh snovi ali spojin na preji, tkanini in končnem proizvodu. V primeru, da bi bilo potrebno to izjavo preveriti, se uporabijo naslednja preskusna metoda in mejne vrednosti: ekstrakcija, kot ustrezno, derivatizacija z anhidridom ocetne kisline, determinacija s kapilarno plinsko-tekočo kromatografijo z detekcijo zajetja elektronov, mejna vrednost 0,05 ppm

6.2   Pomožne kemikalije

Alkilfenoletoksilati (APEOs), linerani alkilbenzen sulfonati (LAS), bis(hidrogenirani lojni alkil) dimetil amonijev klorid (DTDMAC), distearil dimetil amonijev klorid (DSDMAC), di(utrjeni loj) dimetil amonijev klorid (DHTDMAC), etilen diamin tetra acetat (EDTA) in dietilen triamin penta acetat (DTPA) se ne smejo uporabljati in ne smejo biti del nobenega uporabljenega pripravka ali preparatov.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o neuporabi.

6.3   Detergenti, mehčalci za tkanine in pripravki za utrjevanje

Na vsakem mestu, kjer se izvaja proces močenja, mora biti najmanj 95 % mase mehčalcev za tkanine, pripravkov za utrjevanje in detergentov dovolj razgradljivih ali odstranljivih v čistilnih napravah za odpadne vode.

To ne velja za površinsko aktivne snovi v detergentih, ki morajo biti popolno aerobno biorazgradljive na vsakem mestu, kjer se izvaja proces močenja.

Ocenjevanje in preverjanje:„Dovolj biorazgradljivo ali odstranljivo“ pomeni, kot je opredeljeno zgoraj v merilu v zvezi z dodatki in zaključnimi pripravki za vlakna in prejo. Vlagatelj predloži ustrezno dokumentacijo, varnostne liste, poročila o preskusih in/ali izjave, ki izkazujejo zgoraj navedene preskusne metode in rezultate ter skladnost s tem merilom za vse uporabljene detergente, mehčalce za tkanine in pripravke za utrjevanje.

„Končna aerobna biorazgradnja“ je treba razlagati, kot je določeno v Prilogi III Uredbe (ES) št. 648/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (4). Vlagatelj predloži ustrezno dokumentacijo, varnostne liste, poročila o preskusih in/ali izjave, ki izkazujejo zgoraj navedene preskusne metode in rezultate ter skladnost s tem merilom za vse uporabljene detergente, mehčalce za tkanine in pripravke za utrjevanje.

6.4   Pripravki za beljenje

Klorovi agenti se ne smejo uporabljati za beljenje preje, tkanin in končnih proizvodov.

Ta zahteva ne velja za proizvodnjo umetnih celuloznih vlaken.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o neuporabi kloriranih pripravkov za beljenje.

6.5   Primesi v barvilih

Barvila z afiniteto za vlakna (topna ali netopna).

Raven ionskih primesi v uporabljenih barvilih ne sme presegati naslednjih vrednosti: Ag 100 ppm; As 50 ppm; Ba 100 ppm; Cd 20 ppm; Co 500 ppm; Cr 100 ppm; Cu 250 ppm; Fe 2 500 ppm; Hg 4 ppm; Mn 1 000 ppm; Ni 200 ppm; Pb 100 ppm; Se 20 ppm; Sb 50 ppm; Sn 250 ppm; Zn 1 500 ppm.

Nobene kovine, ki je vključena kot sestavni del molekule barvila (npr. kovinska kompleksna barvila, določena reaktivna barvila itn.), se ne sme upoštevati, ko se ugotavlja skladnost s temi vrednostmi, ki se nanašajo izključno na primesi.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o usklajenosti.

6.6   Primesi v pigmentih

Netopna barvila brez afinitete za vlakna

Raven ionskih primesi v uporabljenih barvilih ne sme presegati naslednjih vrednosti: As 50 ppm; Ba 100 ppm, Cd 50 ppm; Cr 100 ppm; Hg 25 ppm; Pb 100 ppm; Se 100 ppm Sb 250 ppm; Zn 1 000 ppm.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o usklajenosti.

6.7   Barvanje z jedkim kromom

Barvanje z jedkim kromom ni dovoljeno.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o neuporabi.

6.8   Sestavljena kovinska barvila

Če se uporabljajo barvila, ki vsebujejo kovine, osnovane na bakru, kromu ali niklju:

| — | V primeru celuloznega barvanja z barvili, ko so sestavljena kovinska barvila del recepture za barvanje, je dovoljeno izpustiti v proces čiščenja odpadnih voda (v obratu ali izven obrata) manj kot 20 % vsakega od teh uporabljenih kovinskih barvil (vhodni material v proces).
  V primeru vseh drugih procesov barvanja, ko so sestavljena kovinska barvila del recepture za barvanje, je dovoljeno izpustiti v proces čiščenja odpadnih voda (v obratu ali izven obrata) manj kot 7 % vsakega od teh uporabljenih kovinskih barvil (vhodni material v proces).
  Vlagatelj predloži izjavo o neuporabi ali dokumentacijo in poročila o preskusih z uporabo naslednjih preskusnih metod: ISO 8288 za Cu, Ni; EN 1233 za Cr. |
| --- | --- |

—

V primeru celuloznega barvanja z barvili, ko so sestavljena kovinska barvila del recepture za barvanje, je dovoljeno izpustiti v proces čiščenja odpadnih voda (v obratu ali izven obrata) manj kot 20 % vsakega od teh uporabljenih kovinskih barvil (vhodni material v proces).

V primeru vseh drugih procesov barvanja, ko so sestavljena kovinska barvila del recepture za barvanje, je dovoljeno izpustiti v proces čiščenja odpadnih voda (v obratu ali izven obrata) manj kot 7 % vsakega od teh uporabljenih kovinskih barvil (vhodni material v proces).

Vlagatelj predloži izjavo o neuporabi ali dokumentacijo in poročila o preskusih z uporabo naslednjih preskusnih metod: ISO 8288 za Cu, Ni; EN 1233 za Cr.

| — | Emisije v vodo po obdelavi ne smejo presegati: Cu 75 mg/kg (vlakno, preja ali tkanina); Cr 50 mg/kg; Ni 75 mg/kg.

  Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o neuporabi ali dokumentacijo in poročila o preskusih z uporabo naslednjih preskusnih metod: ISO 8288 za Cu, Ni; EN 1233 za Cr. |
| --- | --- |

—

Emisije v vodo po obdelavi ne smejo presegati: Cu 75 mg/kg (vlakno, preja ali tkanina); Cr 50 mg/kg; Ni 75 mg/kg.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o neuporabi ali dokumentacijo in poročila o preskusih z uporabo naslednjih preskusnih metod: ISO 8288 za Cu, Ni; EN 1233 za Cr.

6.9   Azo barvila

Ne smejo se uporabljati azo barvila, ki bi se lahko cepila v katerega koli od naslednjih aromatskih aminov:

| 4-aminodifenil | (92-67-1) |
| --- | --- |
| Benzidin | (92-87-5) |
| 4-kloro-o-toluidin | (95-69-2) |
| 2-nafthilamin | (91-59-8) |
| o-amino-azotoluen | (97-56-3) |
| 2-amino-4-nitrotoluen | (99-55-8) |
| p-kloroanilin | (106-47-8) |
| 2,4-diaminoanizol | (615-05-4) |
| 4,4′-diaminodifenilmetan | (101-77-9) |
| 3,3′-diklorobenzidin | (91-94-1) |
| 3,3′-dimetoksibenzidin | (119-90-4) |
| 3,3′-dimetilbenzidin | (119-93-7) |
| 3,3′-dimetil-4,4′-diaminodifenilmetan | (838-88-0) |
| p-krezidin | (120-71-8) |
| 4,4′-oksidianilin | (101-80-4) |
| 4,4′-tiodianilin | (139-65-1) |
| o-toluidin | (95-53-4) |
| 2,4-diaminotoluen | (95-80-7) |
| 2,4,5-trimetilanilin | (137-17-7) |
| 4-aminoazobenzen | (60-09-3) |
| o-anizidin | (90-04-0) |
| 2,4-Kslidin | |
| 2,6-Kslidin | |

4-aminodifenil

(92-67-1)

Benzidin

(92-87-5)

4-kloro-o-toluidin

(95-69-2)

2-nafthilamin

(91-59-8)

o-amino-azotoluen

(97-56-3)

2-amino-4-nitrotoluen

(99-55-8)

p-kloroanilin

(106-47-8)

2,4-diaminoanizol

(615-05-4)

4,4′-diaminodifenilmetan

(101-77-9)

3,3′-diklorobenzidin

(91-94-1)

3,3′-dimetoksibenzidin

(119-90-4)

3,3′-dimetilbenzidin

(119-93-7)

3,3′-dimetil-4,4′-diaminodifenilmetan

(838-88-0)

p-krezidin

(120-71-8)

4,4′-oksidianilin

(101-80-4)

4,4′-tiodianilin

(139-65-1)

o-toluidin

(95-53-4)

2,4-diaminotoluen

(95-80-7)

2,4,5-trimetilanilin

(137-17-7)

4-aminoazobenzen

(60-09-3)

o-anizidin

(90-04-0)

2,4-Kslidin

2,6-Kslidin

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o neuporabi teh barvil. V primeru, da bi bilo potrebno izjavo preveriti, se uporabi naslednji standard: EN 14 362-1 in 2. (Opomba: možni so napačni pozitivni izidi za 4-aminoazobenzen, zato se priporoča potrditev.)

6.10   Barvila, ki so rakotvorna, mutagena ali strupena za razmnoževanje

| (a) | Naslednja barvila se ne smejo uporabljati:






  — | C.I. Bazično rdeča 9, |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslednja barvila se ne smejo uporabljati:

—

C.I. Bazično rdeča 9,

| — | C.I. Disperzno modra 1, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno modra 1,

| — | C.I. Kislo rdeča 26, |
| --- | --- |

—

C.I. Kislo rdeča 26,

| — | C.I. Bazično vijoličasta 14, |
| --- | --- |

—

C.I. Bazično vijoličasta 14,

| — | C.I. Disperzno oranžna 11, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno oranžna 11,

| — | C. I. Direktno črna 38, |
| --- | --- |

—

C. I. Direktno črna 38,

| — | C. I. Direktno modra 6, |
| --- | --- |

—

C. I. Direktno modra 6,

| — | C. I. Direktno rdeča 28, |
| --- | --- |

—

C. I. Direktno rdeča 28,

| — | C. I. Disperzno rumena 3. |
| --- | --- |

—

C. I. Disperzno rumena 3.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o neuporabi takih barvil.

| (b) | Uporaba snovi ali pripravkov za barvanje, ki v času vloge izpolnjujejo merila za razvrstitev katerega koli opozorilnega stavka (ali kombinacije več stavkov) in vsebujejo več kot 0,1 % mase snovi, ni dovoljena:






  — | R40 (omejeni dokazi o rakotvornem učinku), |
| --- | --- | --- |

(b)

Uporaba snovi ali pripravkov za barvanje, ki v času vloge izpolnjujejo merila za razvrstitev katerega koli opozorilnega stavka (ali kombinacije več stavkov) in vsebujejo več kot 0,1 % mase snovi, ni dovoljena:

—

R40 (omejeni dokazi o rakotvornem učinku),

| — | R45 (lahko povzroči raka), |
| --- | --- |

—

R45 (lahko povzroči raka),

| — | R46 (lahko povzroči dedne genetske okvare), |
| --- | --- |

—

R46 (lahko povzroči dedne genetske okvare),

| — | R49 (pri vdihavanju lahko povzroči raka), |
| --- | --- |

—

R49 (pri vdihavanju lahko povzroči raka),

| — | R60 (lahko škoduje plodnosti), |
| --- | --- |

—

R60 (lahko škoduje plodnosti),

| — | R61 (lahko škoduje nerojenemu otroku), |
| --- | --- |

—

R61 (lahko škoduje nerojenemu otroku),

| — | R62 (možna nevarnost oslabitve plodnosti), |
| --- | --- |

—

R62 (možna nevarnost oslabitve plodnosti),

| — | R63 (možna nevarnost škodovanja nerojenemu otroku), |
| --- | --- |

—

R63 (možna nevarnost škodovanja nerojenemu otroku),

| — | R 68 (možnost tveganja trajnih učinkov), |
| --- | --- |

—

R 68 (možnost tveganja trajnih učinkov),

kot je določeno v Direktivi 67/548/EGS.

Kot druga možnost se lahko upošteva razvrstitev v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008. V tem primeru se k vhodni sestavini ne sme dodati nobene snovi ali pripravkov, za katere velja ali bi ob uporabi lahko veljal eden od naslednjih opozorilnih stavkov (ali njihova kombinacija): H351, H350, H340, H350i, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o neuporabi takšnih barvil.

6.11   Barvila, ki bi lahko povzročala preobčutljivost

Naslednja barvila se ne smejo uporabljati:

| — | C.I. Disperzno modra 3 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno modra 3

C.I. 61 505

| — | C.I. Disperzno modra 7 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno modra 7

C.I. 62 500

| — | C.I. Disperzno modra 26 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno modra 26

C.I. 63 305

| — | C.I. Disperzno modra 35 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno modra 35

| — | C.I. Disperzno modra 102 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno modra 102

| — | C.I. Disperzno modra 106 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno modra 106

| — | C.I. Disperzno modra 124 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno modra 124

| — | C.I. Disperzno rjava 1 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno rjava 1

| — | C.I. Disperzno oranžna 1 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno oranžna 1

C.I. 11 080

| — | C.I. Disperzno oranžna 3 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno oranžna 3

C.I. 11005

| — | C.I. Disperzno oranžna 37 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno oranžna 37

| — | C.I. Disperzno oranžna 76
  (prej imenovana oranžna 37) |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno oranžna 76

(prej imenovana oranžna 37)

| — | C.I. Disperzno rdeča 1 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno rdeča 1

C.I. 11 110

| — | C.I. Disperzno rdeča 11 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno rdeča 11

C.I. 62 015

| — | C.I. Disperzno rdeča 17 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno rdeča 17

C.I. 11 210

| — | C.I. Disperzno rumena 1 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno rumena 1

C.I. 10 345

| — | C.I. Disperzno rumena 9 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno rumena 9

C.I. 10 375

| — | C.I. Disperzno rumena 39 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno rumena 39

| — | C.I. Disperzno rumena 49 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperzno rumena 49

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o neuporabi takšnih barvil.

6.12   Odpornost barve na znojenje (kislo, alkalno)

Odpornost barve na znojenje (kislo in alkalno) mora biti najmanj na ravni 3–4 (barvne spremembe in madeži).

Ne glede na to je raven 3 dovoljena, kadar so tkanine tako temno obarvane (standardna globina >1/1) in narejene iz regenerirane volne ali več kot 20 % svile.

To merilo ne velja za bele proizvode ali proizvode, ki niso niti barvani niti potiskani.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži poročila o preskusih z uporabo naslednjega standarda EN: ISO 105 E04 (kislo in alkalno, primerjava s tkanino z več vlakni).

6.13   Odpornost barve na mokro drgnjenje

Odpornost barve na mokro drgnjenje mora biti najmanj na ravni 2–3. Ne glede na to je dovoljena raven 2 za indigo obarvan denim.

To merilo ne velja za bele proizvode ali proizvode, ki niso niti barvani niti potiskani.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži poročila o preskusih z uporabo naslednjega standarda EN: ISO 105 X12.

6.14   Odpornost barve na suho drgnjenje

Odpornost barve na suho drgnjenje mora biti najmanj na ravni 4.

Ne glede na to je dovoljena raven 3–4 za indigo obarvan denim.

To merilo ne velja za bele proizvode ali proizvode, ki niso niti barvani niti potiskani.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži poročila o preskusih z uporabo naslednjega standarda EN: ISO 105 X12.

7.   Lepila

Lepila, ki vsebujejo organska topila, se ne smejo uporabljati. (To merilo se ne nanaša na lepila za priložnostna popravila.) V tem besedilu je HOS katera koli organska spojina, ki ima pri 293,15 K parni tlak 0,01 kPa ali več, ali pa ima ustrezno hlapnost v posebnih pogojih uporabe.

Lepilo se ne sme uporabljati, če v času uporabe izpolnjuje merila za razvrstitev katerega koli opozorilnega stavka (ali kombinacije več stavkov):

| — | Rakotvorno (R45, R49, R40) |
| --- | --- |

—

Rakotvorno (R45, R49, R40)

| — | Škodljivo za sistem razmnoževanja (R46, R40) |
| --- | --- |

—

Škodljivo za sistem razmnoževanja (R46, R40)

| — | Genetsko škodljivo (R60–R63) |
| --- | --- |

—

Genetsko škodljivo (R60–R63)

| — | Strupeno (R23–R28) |
| --- | --- |

—

Strupeno (R23–R28)

v skladu s predpisi o razvrščanju in označevanju nevarnih kemikalij v vseh sistemih razvrščanja EU (Direktiva 1999/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta) (5).

Kot druga možnost se lahko upošteva razvrstitev v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008. V tem primeru se k vhodni sestavini ne sme dodati nobene snovi ali pripravkov, za katere velja ali bi ob uporabi lahko veljal eden od naslednjih opozorilnih stavkov (ali njihova kombinacija): H351, H350, H340, H350i, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H331, H330, H311, H301, H310, H300, H370, H372.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo, skupaj s spremljajočo dokumentacijo, da so uporabljena lepila v skladu s tem merilom.

8.   Hlapne in polhlapne organske spojine v celotnem posteljnem vložku

Emisije HOS v celotnem posteljnem vložku ne smejo presegati naslednjih vrednosti v preskusni komori po analogiji „procesa ocenjevanja tveganja emisij hlapnih organskih spojin (HOS) iz gradbenih proizvodov za človeško zdravje“, ki ga je razvil AgBB leta 2005. (na voljo na: www.umweltbundesamt.de/building-products/agbb.htm).

| Snov | Končna vrednost 7. dan | Končna vrednost 28. dan |
| --- | --- | --- |
| Formaldehid | < 60 μg/m3

  (< 0,05 ppm) | < 60 μg/m3

  (< 0,05 ppm) |
| Drugi aldehidi | < 60 μg/m3

  (< 0,05 ppm) | < 60 μg/m3

  (< 0,05 ppm) |
| Skupaj organske spojine (vrsta retencije: C6-C16) | < 500 μg/m3 | < 200 μg/m3 |
| Skupaj organske spojine (vrsta retencije nad C16) | < 100 μg/m3 | < 40 μg/m3 |

Snov

Končna vrednost 7. dan

Končna vrednost 28. dan

Formaldehid

< 60 μg/m3

(< 0,05 ppm)

< 60 μg/m3

(< 0,05 ppm)

Drugi aldehidi

< 60 μg/m3

(< 0,05 ppm)

< 60 μg/m3

(< 0,05 ppm)

Skupaj organske spojine (vrsta retencije: C6-C16)

< 500 μg/m3

< 200 μg/m3

Skupaj organske spojine (vrsta retencije nad C16)

< 100 μg/m3

< 40 μg/m3

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži analizo preskusa v komori, ki temelji na standardih EN 13419-1 in EN 13419-2. Analiza HOS mora biti v skladu z ISO 16000-6.

9.   Zaviralci gorenja, uporabljeni v celotnem posteljnem vložku

V proizvodu se lahko uporabljajo samo zaviralci gorenja, ki so kemijsko vezani v materiale v posteljnem vložku ali na površino materialov (reaktivni zaviralci gorenja). Če velja za zaviralce gorenja kateri koli stavek R (opozorilni stavek), naveden spodaj, morajo ti reaktivni zaviralci gorenja ob uporabi spremeniti svoje kemijske lastnosti tako, da ne upravičujejo razvrstitve pod nobenega teh stavkov R. (Manj kot 0,1 % zaviralca gorenja lahko ostane v obliki, v kakršni je bil pred uporabo.)

| — | R40 (omejeni dokazi o rakotvornem učinku), |
| --- | --- |

—

R40 (omejeni dokazi o rakotvornem učinku),

| — | R45 (lahko povzroči raka), |
| --- | --- |

—

R45 (lahko povzroči raka),

| — | R46 (lahko povzroči dedne genetske okvare), |
| --- | --- |

—

R46 (lahko povzroči dedne genetske okvare),

| — | R49 (pri vdihavanju lahko povzroči raka), |
| --- | --- |

—

R49 (pri vdihavanju lahko povzroči raka),

| — | R50 (zelo strupeno za vodne organizme), |
| --- | --- |

—

R50 (zelo strupeno za vodne organizme),

| — | R51 (strupeno za vodne organizme); |
| --- | --- |

—

R51 (strupeno za vodne organizme);

| — | R52 (škodljivo za vodne organizme); |
| --- | --- |

—

R52 (škodljivo za vodne organizme);

| — | R53 (lahko povzroči dolgoročne škodljive učinke v vodnem okolju); |
| --- | --- |

—

R53 (lahko povzroči dolgoročne škodljive učinke v vodnem okolju);

| — | R60 (lahko škoduje plodnosti), |
| --- | --- |

—

R60 (lahko škoduje plodnosti),

| — | R61 (lahko škoduje nerojenemu otroku), |
| --- | --- |

—

R61 (lahko škoduje nerojenemu otroku),

| — | R62 (možna nevarnost oslabitve plodnosti), |
| --- | --- |

—

R62 (možna nevarnost oslabitve plodnosti),

| — | R63 (možna nevarnost škodovanja nerojenemu otroku), |
| --- | --- |

—

R63 (možna nevarnost škodovanja nerojenemu otroku),

| — | R68 (možnost tveganja trajnih učinkov), |
| --- | --- |

—

R68 (možnost tveganja trajnih učinkov),

kot je opredeljeno v Direktivi Sveta 67/548/EGS o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi in v kasnejših spremembah Direktive.

Zaviralci gorenja, ki so samo fizikalno primešani materialom posteljnega vložka ali podlog, se ne smejo uporabljati (aditivni zaviralci gorenja).

Kot druga možnost se lahko upošteva razvrstitev v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008. V tem primeru se k vhodni sestavini ne sme dodati nobene snovi ali pripravkov, za katere velja ali bi ob uporabi lahko veljal eden od naslednjih opozorilnih stavkov (ali njihova kombinacija): H351, H350, H340, H350i, H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo, da niso bili uporabljeni aditivni zaviralci gorenja in navede, kateri reaktivni zaviralci gorenja so bili uporabljeni, ter predloži dokumentacijo (npr. varnostne liste) in/ali izjave, ki navajajo, da so navedeni zaviralci gorenja v skladu s tem merilom.

10.   Biocidi v končnem proizvodu

Le biocidni proizvodi, ki vsebujejo biocidne aktivne snovi iz Priloge I, IA in IB Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16 februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (6), in le tisti, katerih aktivna snov je dovoljena za uporabo pri posteljnih vložkih v skladu s Prilogo V Direktive 98/8/ES, so dovoljeni za uporabo.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o neuporabi biocidnih proizvodov ali seznam uporabljenih biocidnih proizvodov.

11.   Trajnost

Pričakovana življenjska doba posteljnega vložka v gospodinjstvu je 10 let. Pričakovana življenjska doba posteljnih vložkov, ki se uporabljajo npr. v zaporih, hotelih, pa je drugačna.

| — | Posteljni vložek za odrasle:






  — | izguba višine: < 15 % |
| --- | --- | --- |

—

Posteljni vložek za odrasle:

—

izguba višine: < 15 %

| — | izguba trdnosti: < 20 % |
| --- | --- |

—

izguba trdnosti: < 20 %

| — | Posteljni vložek za dojenčke:






  — | izguba višine: < 15 % |
| --- | --- | --- |

—

Posteljni vložek za dojenčke:

—

izguba višine: < 15 %

| — | izguba trdnosti: < 20 % |
| --- | --- |

—

izguba trdnosti: < 20 %

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži poročilo o preskusu z naslednjo preskusno metodo: EN 1957. Izguba višine in trdnosti se nanaša na razliko med merjenjem na začetku (pri 100 ciklih) in po dokončanju (30 000 ciklov) preskusa trajnosti.

12.   Zahteve glede pakiranja

Embalaža, ki jo je treba uporabljati, mora biti:

| — | iz materiala, ki ga je mogoče reciklirati, |
| --- | --- |

—

iz materiala, ki ga je mogoče reciklirati,

| — | z oznako za vrsto plastike v skladu z ISO 11469. |
| --- | --- |

—

z oznako za vrsto plastike v skladu z ISO 11469.

Na embalaži je navedeno naslednje besedilo:

„Več informacij o tem, zakaj je bil temu proizvodu podeljen znak za okolje, najdete na spletni strani: http://www.ecolabel.eu

Prosimo, da se glede najustreznejšega načina za odstranitev vašega starega posteljnega vložka posvetujete z lokalnim organom oblasti.“

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži vzorec embalaže, v katero je proizvod zapakiran, in podatke, ki se dostavijo s proizvodom, skupaj z izjavo o usklajenosti s tem merilom.

Ocenjevanje in preverjanje:

13.   Podatki, ki so označeni na znaku za okolje

Podatki, ki so označeni na znaku za okolje

Polje 2 znaka za okolje vsebuje naslednje besedilo:

| — | „Zmanjšuje onesnaženje zraka v zaprtih prostorih“, |
| --- | --- |

—

„Zmanjšuje onesnaženje zraka v zaprtih prostorih“,

| — | „Omejeno število nevarnih snovi“, |
| --- | --- |

—

„Omejeno število nevarnih snovi“,

| — | „Obstojno in visoke kakovosti“. |
| --- | --- |

—

„Obstojno in visoke kakovosti“.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži vzorec embalaže proizvoda z oznako, skupaj z izjavo o usklajenosti s tem merilom.

Ocenjevanje in preverjanje

---

(1)  UL 196, 16.8.1967, str. 1.

1

(2)  UL L 353, 31.12.2008, str. 1.

2

(3)  Te teme so obravnavane v Sporočilu Komisije o akcijskem načrtu EU za uveljavitev zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov (FLEGT).

3

(4)  UL L 104, 8.4.2004, str. 1.

4

(5)  UL L 200, 30.7.1999, str. 1.

5

(6)  UL L 123, 24.4.1998, str. 1.

6

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

| 5.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 203/81 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 203/81

---

SKLEP SVETA 2009/599/SZVP

z dne 4. avgusta 2009

o izvajanju Skupnega stališča Sveta 2006/795/SZVP o omejitvenih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Skupnega stališča Sveta 2006/795/SZVP o omejitvenih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji (1) in zlasti člena 6(1) tega skupnega stališča, v povezavi s členom 23(2) Pogodbe o Evropski uniji;

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 20. novembra 2006 sprejel Skupno stališče Sveta 2006/795/SZVP o omejitvenih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji (DLRK), s katerim je izvajal Resolucijo Varnostnega Sveta Združenih narodov 1718 (2006) (RVSZN 1718 (2006)). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 20. novembra 2006 sprejel Skupno stališče Sveta 2006/795/SZVP o omejitvenih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji (DLRK), s katerim je izvajal Resolucijo Varnostnega Sveta Združenih narodov 1718 (2006) (RVSZN 1718 (2006)).

| (2) | Svet je 27. julija 2009 sprejel Skupno stališče 2009/573/SZVP (2), ki spreminja Skupno stališče 2006/795/SZVP in izvaja Resolucijo Varnostnega Sveta Združenih narodov 1874 (2009). |
| --- | --- |

(2)

Svet je 27. julija 2009 sprejel Skupno stališče 2009/573/SZVP (2), ki spreminja Skupno stališče 2006/795/SZVP in izvaja Resolucijo Varnostnega Sveta Združenih narodov 1874 (2009).

| (3) | Odbor za sankcije se je na sejah 24. aprila in 16. julija 2009 odločil, da se v skladu z RVSZN 1718 (2006) proti nekaterim osebam in subjektom uvedejo omejitveni ukrepi. |
| --- | --- |

(3)

Odbor za sankcije se je na sejah 24. aprila in 16. julija 2009 odločil, da se v skladu z RVSZN 1718 (2006) proti nekaterim osebam in subjektom uvedejo omejitveni ukrepi.

| (4) | Zato bi bilo treba ustrezno nadomestiti seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejitveni ukrepi, iz Priloge I k Skupnemu stališču 2006/795/SZVP – |
| --- | --- |

(4)

Zato bi bilo treba ustrezno nadomestiti seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejitveni ukrepi, iz Priloge I k Skupnemu stališču 2006/795/SZVP –

SKLENIL:

Člen 1

Seznam oseb in subjektov iz Priloge I k Skupnemu stališču 2006/795/SZVP se nadomesti s seznamom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

Člen 3

Sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 4. avgusta 2009

Za Svet

Predsednik

C. BILDT

---

(1)  UL L 322, 22.11.2006, str. 32.

1

(2)  UL L 197, 29.7.2009, str. 111.

2

---

PRILOGA

„PRILOGA I

(a)   Seznam oseb iz členov 3(1)(a) in 4(1)(a)

| | Ime: | Drugo ime | Datum rojstva | Datum uvrstitve na seznam | Drugi podatki |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Yun Ho-jin | tudi Yun Ho-chin | 13.10.1944 | 16.7.2009 | Direktor podjetja Namchongang Trading Corporation; nadzira uvoz materiala, potrebnega za izvajanje programa za obogatitev urana. |
| 2. | Ri Je-son | tudi Ri Che-son | 1938 | 16.7.2009 | Direktor Generalnega urada za jedrsko energijo (General Bureau of Atomic Energy – GBAE), najpomembnejše agencije, ki vodi jedrski program Demokratične ljudske republike Koreje; pomaga pri različnih jedrskih dejavnostih, med drugim tudi GBAE pri vodenju jedrskega raziskovalnega središča v Yongbyonu in podjetja Namchongang Trading Corporation. |
| 3. | Hwang Sok-hwa | | | 16.7.2009 | Direktor v Generalnem uradu za jedrsko energijo (GBAE); vključen v jedrski program Demokratične ljudske republike Koreje; vodja urada za znanstvene napotke pri GBAE, nekdanji član odbora za znanost pri Skupnem institutu za jedrske raziskave. |
| 4. | Ri Hong-sop | | 1940 | 16.7.2009 | Nekdanji direktor jedrskega raziskovalnega središča v Yongbyonu, nadzira tri ključne objekte, ki sodelujejo pri proizvodnji plutonija, ki je primeren za orožje: obrat za proizvodnjo goriva, jedrski reaktor in obrat za predelavo. |
| 5. | Han Yu-ro | | | 16.7.2009 | Direktor podjetja Korea Ryongaksan General Trading Corporation; vključen v program za balistične izstrelke Demokratične ljudske republike Koreje. |

Ime:

Drugo ime

Datum rojstva

Datum uvrstitve na seznam

Drugi podatki

1.

Yun Ho-jin

tudi Yun Ho-chin

13.10.1944

16.7.2009

Direktor podjetja Namchongang Trading Corporation; nadzira uvoz materiala, potrebnega za izvajanje programa za obogatitev urana.

2.

Ri Je-son

tudi Ri Che-son

1938

16.7.2009

Direktor Generalnega urada za jedrsko energijo (General Bureau of Atomic Energy – GBAE), najpomembnejše agencije, ki vodi jedrski program Demokratične ljudske republike Koreje; pomaga pri različnih jedrskih dejavnostih, med drugim tudi GBAE pri vodenju jedrskega raziskovalnega središča v Yongbyonu in podjetja Namchongang Trading Corporation.

3.

Hwang Sok-hwa

16.7.2009

Direktor v Generalnem uradu za jedrsko energijo (GBAE); vključen v jedrski program Demokratične ljudske republike Koreje; vodja urada za znanstvene napotke pri GBAE, nekdanji član odbora za znanost pri Skupnem institutu za jedrske raziskave.

4.

Ri Hong-sop

1940

16.7.2009

Nekdanji direktor jedrskega raziskovalnega središča v Yongbyonu, nadzira tri ključne objekte, ki sodelujejo pri proizvodnji plutonija, ki je primeren za orožje: obrat za proizvodnjo goriva, jedrski reaktor in obrat za predelavo.

5.

Han Yu-ro

16.7.2009

Direktor podjetja Korea Ryongaksan General Trading Corporation; vključen v program za balistične izstrelke Demokratične ljudske republike Koreje.

(b)   Seznam subjektov iz člena 4(1)(a)

| | Ime: | Drugo ime | Lokacija | Datum uvrstitve na seznam | Drugi podatki |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Korea Mining Development Trading Corporation | tudi CHANGGWANG SINYONG CORPORATION; tudi EXTERNAL TECHNOLOGY GENERAL CORPORATION; tudi DPRKN MINING DEVELOPMENT TRADING COOPERATION; tudi, ‚KOMID‘ | Central District, Pjongjang, DLRK. | 24.4.2009 | Pomemben trgovec z orožjem in glavni izvoznik blaga in opreme, ki sta povezana z balističnimi izstrelki in klasičnim orožjem. |
| 2. | Korea Ryonbong General Corporation | tudi EXTERNAL TECHNOLOGY GENERAL CORPORATION; tudi LYONGAKSAN GENERAL TRADING CORPORATION | Pot’onggang District, Pjongjang, DLRK; Rakwon-dong, Pothonggang District, Pjongjang, DLRK. | 24.4.2009 | Obrambni konglomerat, specializiran za nabavo blaga za obrambno industrijo Demokratične ljudske republike Koreje in za podporo njene prodaje blaga, povezanega z vojsko. |
| 3. | Tanchon Commercial Bank | tudi CHANGGWANG CREDIT BANK; tudi KOREA CHANGGWANG CREDIT BANK | Saemul 1-Dong Pyongchon District, Pjongjang, DLRK. | 24.4.2009 | Najpomembnejši finančni subjekt Demokratične ljudske republike Koreje za prodajo klasičnega orožja, balističnih izstrelkov in blaga, povezanega s sestavljanjem in izdelavo takega orožja. |
| 4. | Namchongang Trading Corporation | tudi NCG; tudi NAMCHONGANG TRADING; tudi NAM CHON GANG CORPORATION; tudi NOMCHONGANG TRADING CO; tudi NAM CHONG GAN TRADING CORPORATION | Pjongjang, DLRK. | 16.7.2009 | Namchongang je trgovsko podjetje v DLRK, ki je podrejeno Generalnemu uradu za jedrsko energijo (GBAE) in sodeluje pri nabavi japonskih vakuumskih črpalk, ki so bile odkrite v jedrskem objektu DLRK, ter naročilih, povezanih z jedrskim programom, pri nemškem dobavitelju. Poleg tega podjetje od poznih devetdesetih let sodeluje pri nakupu aluminijastih cevi in druge opreme, ki je še zlasti uporabna v okviru programa za obogatitev urana. Predstavnik podjetja je nekdanji diplomat, ki je leta 2007 sodeloval kot predstavnik DLRK pri skupini za pregled jedrskih objektov v Yongbyonu v okviru Mednarodne agencije za jedrsko energijo. Glede na dosedanje dejavnosti DLRK, povezane s širjenjem orožja, so tozadevne dejavnosti podjetja Namchongang zelo zaskrbljujoče. |
| 5. | Hong Kong Electronics | tudi HONG KONG ELECTRONICS KISH CO | Sanaee St., Kish Island, Iran. | 16.7.2009 | V lasti ali pod nadzorom oziroma deluje ali domnevno deluje za ali v imenu Tanchon Commercial Bank in KOMID. Podjetje Hong Kong Electronics je od leta 2007 v imenu Tanchon Commercial Bank in KOMID (odbor ju je imenoval aprila 2009) nakazalo milijone dolarjev iz skladov za širjenje orožja in v imenu KOMID pomagalo pri nakazovanju denarja iz Irana v DLRK. |
| 6. | Korea Hyoksin Trading Corporation | tudi KOREA HYOKSIN EXPORT AND IMPORT CORPORATION | Rakwon-dong, Pothonggang District, Pjongjang, DLRK. | 16.7.2009 | Podjetje DLRK iz Pjongjanga je podrejeno podjetju Korea Ryonbong General Corporation (odbor ga je imenoval aprila 2009) in sodeluje pri razvoju orožja za množično uničevanje. |
| 7. | General Bureau of Atomic Energy (GBAE) | tudi General Department of Atomic Energy (GDAE) | Central District, Pjongjang, DLRK. | 16.7.2009 | GBAE je odgovoren za jedrski program DLRK, ki vključuje med drugim tudi jedrsko raziskovalno središče v Yongbyonu in njegov raziskovalni reaktor za proizvodnjo plutonija (5 MWe – 25 MWt) ter obrate za proizvodnjo in predelavo goriva. GBAE je sodeloval na srečanjih in razpravah z Mednarodno agencijo za jedrsko energijo in je vodilna vladna agencija DLRK Koreje za nadzor jedrskih programov, vključno z delovanjem jedrskega raziskovalnega središča v Yongbyonu. |
| 8. | Korean Tangun Trading Corporation | | Pjongjang, DLRK. | 16.7.2009 | Podjetje Korea Tangun Trading Corporation je podrejeno Drugi akademiji naravoslovnih znanosti DLRK in je odgovorno predvsem za nabavo blaga in tehnologij za podporo programov za raziskave in razvoj na področju obrambe DLRK, vključno – vendar ne izključno – z orožjem za množično uničevanje, programi nosilnih sistemov in nabavo, med drugim tudi materialov, ki so pod nadzorom in prepovedani v okviru ustreznih večstranskih sistemov za nadzor.“ |

Ime:

Drugo ime

Lokacija

Datum uvrstitve na seznam

Drugi podatki

1.

Korea Mining Development Trading Corporation

tudi CHANGGWANG SINYONG CORPORATION; tudi EXTERNAL TECHNOLOGY GENERAL CORPORATION; tudi DPRKN MINING DEVELOPMENT TRADING COOPERATION; tudi, ‚KOMID‘

Central District, Pjongjang, DLRK.

24.4.2009

Pomemben trgovec z orožjem in glavni izvoznik blaga in opreme, ki sta povezana z balističnimi izstrelki in klasičnim orožjem.

2.

Korea Ryonbong General Corporation

tudi EXTERNAL TECHNOLOGY GENERAL CORPORATION; tudi LYONGAKSAN GENERAL TRADING CORPORATION

Pot’onggang District, Pjongjang, DLRK; Rakwon-dong, Pothonggang District, Pjongjang, DLRK.

24.4.2009

Obrambni konglomerat, specializiran za nabavo blaga za obrambno industrijo Demokratične ljudske republike Koreje in za podporo njene prodaje blaga, povezanega z vojsko.

3.

Tanchon Commercial Bank

tudi CHANGGWANG CREDIT BANK; tudi KOREA CHANGGWANG CREDIT BANK

Saemul 1-Dong Pyongchon District, Pjongjang, DLRK.

24.4.2009

Najpomembnejši finančni subjekt Demokratične ljudske republike Koreje za prodajo klasičnega orožja, balističnih izstrelkov in blaga, povezanega s sestavljanjem in izdelavo takega orožja.

4.

Namchongang Trading Corporation

tudi NCG; tudi NAMCHONGANG TRADING; tudi NAM CHON GANG CORPORATION; tudi NOMCHONGANG TRADING CO; tudi NAM CHONG GAN TRADING CORPORATION

Pjongjang, DLRK.

16.7.2009

Namchongang je trgovsko podjetje v DLRK, ki je podrejeno Generalnemu uradu za jedrsko energijo (GBAE) in sodeluje pri nabavi japonskih vakuumskih črpalk, ki so bile odkrite v jedrskem objektu DLRK, ter naročilih, povezanih z jedrskim programom, pri nemškem dobavitelju. Poleg tega podjetje od poznih devetdesetih let sodeluje pri nakupu aluminijastih cevi in druge opreme, ki je še zlasti uporabna v okviru programa za obogatitev urana. Predstavnik podjetja je nekdanji diplomat, ki je leta 2007 sodeloval kot predstavnik DLRK pri skupini za pregled jedrskih objektov v Yongbyonu v okviru Mednarodne agencije za jedrsko energijo. Glede na dosedanje dejavnosti DLRK, povezane s širjenjem orožja, so tozadevne dejavnosti podjetja Namchongang zelo zaskrbljujoče.

5.

Hong Kong Electronics

tudi HONG KONG ELECTRONICS KISH CO

Sanaee St., Kish Island, Iran.

16.7.2009

V lasti ali pod nadzorom oziroma deluje ali domnevno deluje za ali v imenu Tanchon Commercial Bank in KOMID. Podjetje Hong Kong Electronics je od leta 2007 v imenu Tanchon Commercial Bank in KOMID (odbor ju je imenoval aprila 2009) nakazalo milijone dolarjev iz skladov za širjenje orožja in v imenu KOMID pomagalo pri nakazovanju denarja iz Irana v DLRK.

6.

Korea Hyoksin Trading Corporation

tudi KOREA HYOKSIN EXPORT AND IMPORT CORPORATION

Rakwon-dong, Pothonggang District, Pjongjang, DLRK.

16.7.2009

Podjetje DLRK iz Pjongjanga je podrejeno podjetju Korea Ryonbong General Corporation (odbor ga je imenoval aprila 2009) in sodeluje pri razvoju orožja za množično uničevanje.

7.

General Bureau of Atomic Energy (GBAE)

tudi General Department of Atomic Energy (GDAE)

Central District, Pjongjang, DLRK.

16.7.2009

GBAE je odgovoren za jedrski program DLRK, ki vključuje med drugim tudi jedrsko raziskovalno središče v Yongbyonu in njegov raziskovalni reaktor za proizvodnjo plutonija (5 MWe – 25 MWt) ter obrate za proizvodnjo in predelavo goriva. GBAE je sodeloval na srečanjih in razpravah z Mednarodno agencijo za jedrsko energijo in je vodilna vladna agencija DLRK Koreje za nadzor jedrskih programov, vključno z delovanjem jedrskega raziskovalnega središča v Yongbyonu.

8.

Korean Tangun Trading Corporation

Pjongjang, DLRK.

16.7.2009

Podjetje Korea Tangun Trading Corporation je podrejeno Drugi akademiji naravoslovnih znanosti DLRK in je odgovorno predvsem za nabavo blaga in tehnologij za podporo programov za raziskave in razvoj na področju obrambe DLRK, vključno – vendar ne izključno – z orožjem za množično uničevanje, programi nosilnih sistemov in nabavo, med drugim tudi materialov, ki so pod nadzorom in prepovedani v okviru ustreznih večstranskih sistemov za nadzor.“

---