# Euroopan unionin L 204/2009

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2009.204.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 204 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 52. vuosikerta6. elokuu 2009 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2009.204.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 204

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

52. vuosikerta6. elokuu 2009

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | | Komission asetus (EY) N:o 706/2009, annettu 5 päivänä elokuuta 2009, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 707/2009, annettu 5 päivänä elokuuta 2009, maksutasetta, kansainvälistä palvelukauppaa ja suoria ulkomaisia sijoituksia koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 184/2005 muuttamisesta tietovaatimusten päivityksen osalta | 3 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 708/2009, annettu 5 päivänä elokuuta 2009, asetuksesta (ETY) N:o 1915/83 poikkeamisesta Italian yhteyselimelle tilikautta 2008 koskevien maatilailmoitusten lähettämiselle vahvistetun määräajan osalta | 11 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 709/2009, annettu 5 päivänä elokuuta 2009, neuvoston asetuksen (EY) N:o 43/2009 muuttamisesta ICES-alueella IIIa sekä EY:n vesillä ICES-alueilla IIa ja IV harjoitettavaa harmaaturskan kalastusta koskevien saalisrajoitusten osalta | 12 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 710/2009, annettu 5 päivänä elokuuta 2009, neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 889/2008 muuttamisesta vesiviljelyeläinten ja merilevien luonnonmukaista tuotantoa koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamiseksi | 15 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 711/2009, annettu 4 päivänä elokuuta 2009, Portugalin lipun alla purjehtivien alusten luikeroturskan kalastuksen kieltämisestä yhteisön vesillä ja kolmansien maiden lainkäyttövaltaan kuulumattomilla vesillä ICES-alueilla VIII ja IX | 35 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 712/2009, annettu 5 päivänä elokuuta 2009, asetuksessa (EY) N:o 945/2008 markkinointivuodeksi 2008/2009 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta | 37 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

Komission asetus (EY) N:o 706/2009, annettu 5 päivänä elokuuta 2009, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

*

Komission asetus (EY) N:o 707/2009, annettu 5 päivänä elokuuta 2009, maksutasetta, kansainvälistä palvelukauppaa ja suoria ulkomaisia sijoituksia koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 184/2005 muuttamisesta tietovaatimusten päivityksen osalta

3

*

Komission asetus (EY) N:o 708/2009, annettu 5 päivänä elokuuta 2009, asetuksesta (ETY) N:o 1915/83 poikkeamisesta Italian yhteyselimelle tilikautta 2008 koskevien maatilailmoitusten lähettämiselle vahvistetun määräajan osalta

11

*

Komission asetus (EY) N:o 709/2009, annettu 5 päivänä elokuuta 2009, neuvoston asetuksen (EY) N:o 43/2009 muuttamisesta ICES-alueella IIIa sekä EY:n vesillä ICES-alueilla IIa ja IV harjoitettavaa harmaaturskan kalastusta koskevien saalisrajoitusten osalta

12

*

Komission asetus (EY) N:o 710/2009, annettu 5 päivänä elokuuta 2009, neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 889/2008 muuttamisesta vesiviljelyeläinten ja merilevien luonnonmukaista tuotantoa koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamiseksi

15

*

Komission asetus (EY) N:o 711/2009, annettu 4 päivänä elokuuta 2009, Portugalin lipun alla purjehtivien alusten luikeroturskan kalastuksen kieltämisestä yhteisön vesillä ja kolmansien maiden lainkäyttövaltaan kuulumattomilla vesillä ICES-alueilla VIII ja IX

35

Komission asetus (EY) N:o 712/2009, annettu 5 päivänä elokuuta 2009, asetuksessa (EY) N:o 945/2008 markkinointivuodeksi 2008/2009 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

37

| | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista |
| --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | Komissio |
| | | 2009/600/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 5 päivänä elokuuta 2009, päätöksen 2003/467/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tiettyjen jäsenvaltioiden ja niiden alueiden julistamisesta naudan luomistaudista virallisesti vapaiksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 6086)

   (
  1
  ) | 39 |
| | | 2009/601/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 5 päivänä elokuuta 2009, päätöksen 2004/233/EY liitteen I muuttamisesta eräille kotieläiminä pidetyille lihansyöjille annettavien raivotautirokotteiden tehokkuustarkastuksia tekemään valtuutettujen laboratorioiden luettelon Saksaa koskevien osien osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 6105)

   (
  1
  ) | 43 |

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

2009/600/EY

*

Komission päätös, tehty 5 päivänä elokuuta 2009, päätöksen 2003/467/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tiettyjen jäsenvaltioiden ja niiden alueiden julistamisesta naudan luomistaudista virallisesti vapaiksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 6086)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 6086)

1

39

2009/601/EY

*

Komission päätös, tehty 5 päivänä elokuuta 2009, päätöksen 2004/233/EY liitteen I muuttamisesta eräille kotieläiminä pidetyille lihansyöjille annettavien raivotautirokotteiden tehokkuustarkastuksia tekemään valtuutettujen laboratorioiden luettelon Saksaa koskevien osien osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 6105)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 6105)

1

43

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaistaan komission asetus (EY) N:o 649/2009, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2009, eräiden vuoden 2009 kalakiintiöiden mukauttamisesta kalastuskiintiöiden vuosittaisen hallinnoimisen yhteydessä (EUVL L 192, 24.7.2009) | 44 |

Oikaisuja

*

Oikaistaan komission asetus (EY) N:o 649/2009, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2009, eräiden vuoden 2009 kalakiintiöiden mukauttamisesta kalastuskiintiöiden vuosittaisen hallinnoimisen yhteydessä (EUVL L 192, 24.7.2009)

EUVL L 192, 24.7.2009

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 204/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 204/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 706/2009,

annettu 5 päivänä elokuuta 2009,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 6 päivänä elokuuta 2009.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 5 päivänä elokuuta 2009.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MK | 29,6 |
| XS | 22,4 |
| ZZ | 26,0 |
| 0707 00 05 | MK | 23,0 |
| TR | 111,0 |
| ZZ | 67,0 |
| 0709 90 70 | TR | 105,5 |
| ZZ | 105,5 |
| 0805 50 10 | AR | 65,3 |
| UY | 64,9 |
| ZA | 66,2 |
| ZZ | 65,5 |
| 0806 10 10 | EG | 154,0 |
| MA | 134,3 |
| TR | 148,9 |
| ZA | 127,3 |
| ZZ | 141,1 |
| 0808 10 80 | AR | 109,4 |
| BR | 62,0 |
| CL | 83,4 |
| CN | 96,2 |
| NZ | 92,0 |
| US | 93,5 |
| ZA | 80,8 |
| ZZ | 88,2 |
| 0808 20 50 | AR | 79,7 |
| AU | 112,1 |
| CL | 74,1 |
| TR | 143,1 |
| ZA | 88,5 |
| ZZ | 99,5 |
| 0809 20 95 | TR | 309,1 |
| US | 368,0 |
| ZZ | 338,6 |
| 0809 30 | TR | 141,9 |
| ZZ | 141,9 |
| 0809 40 05 | BA | 39,5 |
| IL | 142,4 |
| ZZ | 91,0 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MK

29,6

XS

22,4

ZZ

26,0

0707 00 05

MK

23,0

TR

111,0

ZZ

67,0

0709 90 70

TR

105,5

ZZ

105,5

0805 50 10

AR

65,3

UY

64,9

ZA

66,2

ZZ

65,5

0806 10 10

EG

154,0

MA

134,3

TR

148,9

ZA

127,3

ZZ

141,1

0808 10 80

AR

109,4

BR

62,0

CL

83,4

CN

96,2

NZ

92,0

US

93,5

ZA

80,8

ZZ

88,2

0808 20 50

AR

79,7

AU

112,1

CL

74,1

TR

143,1

ZA

88,5

ZZ

99,5

0809 20 95

TR

309,1

US

368,0

ZZ

338,6

0809 30

TR

141,9

ZZ

141,9

0809 40 05

BA

39,5

IL

142,4

ZZ

91,0

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 204/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 204/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 707/2009,

annettu 5 päivänä elokuuta 2009,

maksutasetta, kansainvälistä palvelukauppaa ja suoria ulkomaisia sijoituksia koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 184/2005 muuttamisesta tietovaatimusten päivityksen osalta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maksutasetta, kansainvälistä palvelukauppaa ja suoria ulkomaisia sijoituksia koskevista yhteisön tilastoista 12 päivänä tammikuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 184/2005 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksella (EY) N:o 184/2005 perustetaan yhteinen kehys maksutasetta, kansainvälistä palvelukauppaa ja suoria ulkomaisia sijoituksia koskevien yhteisön tilastojen järjestelmällistä tuottamista varten. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksella (EY) N:o 184/2005 perustetaan yhteinen kehys maksutasetta, kansainvälistä palvelukauppaa ja suoria ulkomaisia sijoituksia koskevien yhteisön tilastojen järjestelmällistä tuottamista varten.

| (2) | Maksutaseiden alalla tapahtuneen taloudellisen ja teknisen kehityksen vuoksi on tarpeen päivittää tietovaatimuksia säännöllisesti ja mukauttaa asetuksessa (EY) N:o 184/2005 säädettyä luokittelua. |
| --- | --- |

(2)

Maksutaseiden alalla tapahtuneen taloudellisen ja teknisen kehityksen vuoksi on tarpeen päivittää tietovaatimuksia säännöllisesti ja mukauttaa asetuksessa (EY) N:o 184/2005 säädettyä luokittelua.

| (3) | Institutionaalisen sektorin mukaan jaotellun muita kuin rahoitustilejä koskevan neljännesvuositilinpidon laatimisesta 6 päivänä heinäkuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1161/2005 (2) myötä on syntynyt uusien maksutasetilastojen tarve. |
| --- | --- |

(3)

Institutionaalisen sektorin mukaan jaotellun muita kuin rahoitustilejä koskevan neljännesvuositilinpidon laatimisesta 6 päivänä heinäkuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1161/2005 (2) myötä on syntynyt uusien maksutasetilastojen tarve.

| (4) | Jotta on mahdollista parantaa tuloja ja vaihtotasetta koskevien aggregaattien tarkkuutta yhteisön tasolla ja varmistaa arvopaperisijoitusten tuottojen (vaihtotase) ja arvopaperisijoitusten virtojen (rahoitustase) aggregointimenetelmän johdonmukaisuus samoin kuin Euroopan komission (Eurostat) ja Euroopan keskuspankin (EKP) laskelmien johdonmukaisuus, on tarpeen tehdä tietovaatimuksiin liittyviä muutoksia asetuksen (EY) N:o 184/2005 liitteessä I olevaan taulukkoon 1 ”Maksutaseen euroindikaattorit” ja taulukkoon 2 ”Maksutaseen neljännesvuositilastot”. |
| --- | --- |

(4)

Jotta on mahdollista parantaa tuloja ja vaihtotasetta koskevien aggregaattien tarkkuutta yhteisön tasolla ja varmistaa arvopaperisijoitusten tuottojen (vaihtotase) ja arvopaperisijoitusten virtojen (rahoitustase) aggregointimenetelmän johdonmukaisuus samoin kuin Euroopan komission (Eurostat) ja Euroopan keskuspankin (EKP) laskelmien johdonmukaisuus, on tarpeen tehdä tietovaatimuksiin liittyviä muutoksia asetuksen (EY) N:o 184/2005 liitteessä I olevaan taulukkoon 1 ”Maksutaseen euroindikaattorit” ja taulukkoon 2 ”Maksutaseen neljännesvuositilastot”.

| (5) | Bulgarian ja Romanian Euroopan unioniin liittymisen sekä Slovenian, Kyproksen, Maltan ja Slovakian euron käyttöön siirtymisen vuoksi on tehtävä vastaavat muutokset asetuksen (EY) N:o 184/2005 liitteessä I olevaan taulukkoon 6 ”Maantieteellisen luokittelun tasot”. |
| --- | --- |

(5)

Bulgarian ja Romanian Euroopan unioniin liittymisen sekä Slovenian, Kyproksen, Maltan ja Slovakian euron käyttöön siirtymisen vuoksi on tehtävä vastaavat muutokset asetuksen (EY) N:o 184/2005 liitteessä I olevaan taulukkoon 6 ”Maantieteellisen luokittelun tasot”.

| (6) | Tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1893/2006 (3) antamisen vuoksi on tarpeen mukauttaa toimintakohtaisen luokittelun tasoja asetuksen (EY) N:o 184/2005 liitteessä I olevassa taulukossa 7 ”Toimintakohtaisen luokittelun tasot”. |
| --- | --- |

(6)

Tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1893/2006 (3) antamisen vuoksi on tarpeen mukauttaa toimintakohtaisen luokittelun tasoja asetuksen (EY) N:o 184/2005 liitteessä I olevassa taulukossa 7 ”Toimintakohtaisen luokittelun tasot”.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksella (EY) N:o 184/2005 perustetun maksutasekomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksella (EY) N:o 184/2005 perustetun maksutasekomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 184/2005 liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 5 päivänä elokuuta 2009.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 35, 8.2.2005, s. 23.

1

(2)  EUVL L 191, 22.7.2005, s. 22.

2

(3)  EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1.

3

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 184/2005 liite I seuraavasti:

| 1. | Korvataan 1 kohta vuoden 2009 ensimmäisestä viitekaudesta alkaen seuraavasti:
  ”1.   Maksutaseen euroindikaattorit









  BOP EUR
  Euroindikaattorit | Määräaika: t (1) + 2 kuukautta
  Aikajaksot: neljännesvuosittain
  Ensimmäinen viitekausi: vuoden 2009 ensimmäinen neljännes |
| --- | --- | --- |
| Tulot | Menot | Netto |
| Vaihtotase |
| Tavarat | EU:n ulk. | EU:n ulk. | EU:n ulk. |
| Palvelut | EU:n ulk. | EU:n ulk. | EU:n ulk. |
| Tulot |
| — | Palkansaajakorvaukset |

1.

Korvataan 1 kohta vuoden 2009 ensimmäisestä viitekaudesta alkaen seuraavasti:

”1.   Maksutaseen euroindikaattorit

BOP EUR

Euroindikaattorit

Määräaika: t (1) + 2 kuukautta

Aikajaksot: neljännesvuosittain

Ensimmäinen viitekausi: vuoden 2009 ensimmäinen neljännes

Tulot

Menot

Netto

Vaihtotase

Tavarat

EU:n ulk.

EU:n ulk.

EU:n ulk.

Palvelut

EU:n ulk.

EU:n ulk.

EU:n ulk.

Tulot

—

Palkansaajakorvaukset

EU:n ulk.

EU:n ulk.

EU:n ulk.

Pääomakorvaukset

| — | Suorat sijoitukset |
| --- | --- |

—

Suorat sijoitukset

EU:n ulk.

EU:n ulk.

EU:n ulk.

| — | Arvopaperisijoitukset |
| --- | --- |

—

Arvopaperisijoitukset

EU:n ulk.

Maailma

| — | Muut sijoitukset |
| --- | --- |

—

Muut sijoitukset

EU:n ulk.

EU:n ulk.

EU:n ulk.

Tulonsiirrot

EU:n ulk.

EU:n ulk.

EU:n ulk.

| 2. | Korvataan 2 kohta vuoden 2009 ensimmäisestä viitekaudesta alkaen seuraavasti:
  ”2.   Maksutaseen neljännesvuositilastot









  BOP Q
  Neljännesvuositiedot | Määräaika: t + 3 kuukautta
  Aikajaksot: neljännesvuosittain
  Ensimmäinen viitekausi: vuoden 2009 ensimmäinen neljännes |
| --- | --- | --- |
| Tulot | Menot | Netto |
| I | Vaihtotase |

2.

Korvataan 2 kohta vuoden 2009 ensimmäisestä viitekaudesta alkaen seuraavasti:

”2.   Maksutaseen neljännesvuositilastot

BOP Q

Neljännesvuositiedot

Määräaika: t + 3 kuukautta

Aikajaksot: neljännesvuosittain

Ensimmäinen viitekausi: vuoden 2009 ensimmäinen neljännes

Tulot

Menot

Netto

I

Maailma

Maailma

Maailma

Tavarat

Taso 1

Taso 1

Taso 1

Palvelut

Taso 1

Taso 1

Taso 1

Liikenne

Taso 1

Taso 1

Taso 1

Matkailu

Taso 1

Taso 1

Taso 1

Viestintäpalvelut

Taso 1

Taso 1

Taso 1

Rakentamispalvelut

Taso 1

Taso 1

Taso 1

Vakuutuspalvelut

Taso 1

Taso 1

Taso 1

Rahoituspalvelut

Taso 1

Taso 1

Taso 1

Tietojenkäsittely- ja tietopalvelut

Taso 1

Taso 1

Taso 1

Rojaltit ja lisenssimaksut

Taso 1

Taso 1

Taso 1

Muut liike-elämän palvelut

Taso 1

Taso 1

Taso 1

Henkilökohtaiset, kulttuuri- ja virkistyspalvelut

Taso 1

Taso 1

Taso 1

Julkishallinnon palvelut, muualla luokittelemattomat

Taso 1

Taso 1

Taso 1

Tulot

Maailma

Maailma

Maailma

Palkansaajakorvaukset

Taso 1

Taso 1

Taso 1

Pääomakorvaukset

Maailma

Maailma

Maailma

| — | Suorat sijoitukset |
| --- | --- |

—

Suorat sijoitukset

Taso 1

Taso 1

Taso 1

Oman pääoman tuotot

(2)

(2)

(2)

Osingot ja jaetut voitot

(2)

(2)

(2)

Uudelleen sijoitetut voitot ja jakamattomat voitot

(2)

(2)

(2)

Saamisten tuotot (korot)

(2)

(2)

(2)

| — | Arvopaperisijoitukset |
| --- | --- |

—

Arvopaperisijoitukset

Taso 1

Maailma

Oman pääoman tuotot

(2)

Maailma

Saamisten tuotot (korot)

(2)

Maailma

| — | Muut sijoitukset |
| --- | --- |

—

Muut sijoitukset

Taso 1

Taso 1

Taso 1

BPM5:n mukaiset korot (ei korjattu välillisillä rahoituspalveluilla (FISIM))

(2)

(2)

(2)

Vakuutuksenottajien korvaukset

(2)

(2)

(2)

Muut

(2)

(2)

(2)

P.m.-merkityt erät – korvaukset

Pääomakorvaukset – SNA 93:n mukaiset korot (korjattu välillisillä rahoituspalveluilla (FISIM))

(2)

Maailma

Välillisten rahoituspalvelujen arvo (FISIM)

(2)

(2)

(2)

Pääomakorvaukset – BPM5:n mukaiset korot (ei korjattu välillisillä rahoituspalveluilla (FISIM))

(2)

Maailma

Pääomakorvaukset – muut kuin korot

(2)

Maailma

Tulonsiirrot

Taso 1

Taso 1

Taso 1

Julkisyhteisöt

(2)

(2)

(2)

Tuoteverot

(2)

(2)

(2)

Muut tuotantoverot

(2)

(2)

(2)

Tuotetukipalkkiot

(2)

(2)

(2)

Muut tuotantotukipalkkiot

(2)

(2)

(2)

Tuloverot, varallisuusverot jne.

(2)

(2)

(2)

Sosiaaliturvamaksut

(2)

(2)

(2)

Rahamääräiset sosiaalietuudet

(2)

(2)

(2)

Julkisyhteisöjen muut tulonsiirrot, jotka eivät sisälly muihin eriin

(2)

(2)

(2)

Muut sektorit

(2)

(2)

(2)

Palkansaajien rahalähetykset

(2)

(2)

(2)

Muut yksityiset tulonsiirrot

(2)

(2)

(2)

Tuoteverot

(2)

(2)

(2)

Muut tuotantoverot

(2)

(2)

(2)

Tuotetukipalkkiot

(2)

(2)

(2)

Muut tuotantotukipalkkiot

(2)

(2)

(2)

Tuloverot, varallisuusverot jne.

(2)

(2)

(2)

Sosiaaliturvamaksut

(2)

(2)

(2)

Rahamääräiset sosiaalietuudet

(2)

(2)

(2)

Vahinkovakuutusmaksut, netto

(2)

(2)

(2)

Vahinkovakuutuskorvaukset

(2)

(2)

(2)

Muiden sektoreiden muut tulonsiirrot, jotka eivät sisälly muihin eriin

(2)

(2)

(2)

Kotitalouksien eläkerahasto-osuuden oikaisu

(2)

(2)

(2)

| II | Pääomatase |
| --- | --- |

II

Taso 1

Taso 1

Taso 1

Pääomansiirrot

(2)

(2)

(2)

Pääomaverot

(2)

(2)

(2)

Investointituet ja muut pääomansiirrot

(2)

(2)

(2)

Valmistamattoman, muun kuin rahoitusvarallisuuden hankinta/luovutus

(2)

(2)

(2)

Nettosaamiset

Nettovelat

Nettovirrat

| III | Rahoitustase |
| --- | --- |

III

Suorat sijoitukset

Taso 1

Ulkomaille

Taso 1

| — | Oma pääoma |
| --- | --- |

—

Oma pääoma

Taso 1

| — | Uudelleen sijoitetut voitot |
| --- | --- |

—

Uudelleen sijoitetut voitot

Taso 1

| — | Muu pääoma |
| --- | --- |

—

Muu pääoma

Taso 1

Tietoja antavaan talouteen

Taso 1

| — | Oma pääoma |
| --- | --- |

—

Oma pääoma

Taso 1

| — | Uudelleen sijoitetut voitot |
| --- | --- |

—

Uudelleen sijoitetut voitot

Taso 1

| — | Muu pääoma |
| --- | --- |

—

Muu pääoma

Taso 1

Arvopaperisijoitukset

Taso 1

Maailma

Johdannaiset

Maailma

Muut sijoitukset

Taso 1

Taso 1

Taso 1

Virallinen valuuttavaranto

Maailma

| IV | Virheelliset ja tunnistamattomat erät |
| --- | --- |

IV

Maailma

| 3. | Muutetaan 6 kohta seuraavasti:






  a) | muutetaan taulukossa oleva sarake ”Taso 1” seuraavasti:






  i) | korvataan merkintä ”D3 EU-25” merkinnällä ”V1 EU-27”; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Muutetaan 6 kohta seuraavasti:

a)

muutetaan taulukossa oleva sarake ”Taso 1” seuraavasti:

i)

korvataan merkintä ”D3 EU-25” merkinnällä ”V1 EU-27”;

| ii) | korvataan merkintä ”D5 EU-25:n ulkopuoliset maat” merkinnällä ”V2 EU-27:n ulkopuoliset maat”; |
| --- | --- |

ii)

korvataan merkintä ”D5 EU-25:n ulkopuoliset maat” merkinnällä ”V2 EU-27:n ulkopuoliset maat”;

| iii) | korvataan merkintä ”Z8 EU-25:n ulkopuoliset maat, erittelemättä” merkinnällä ”Z8 EU-27:n ulkopuoliset maat, erittelemättä”; |
| --- | --- |

iii)

korvataan merkintä ”Z8 EU-25:n ulkopuoliset maat, erittelemättä” merkinnällä ”Z8 EU-27:n ulkopuoliset maat, erittelemättä”;

| b) | muutetaan taulukossa oleva sarake ”Taso 2” seuraavasti:






  i) | korvataan merkintä ”D3 EU-25” merkinnällä ”V1 EU-27”; |
| --- | --- | --- |

b)

muutetaan taulukossa oleva sarake ”Taso 2” seuraavasti:

i)

korvataan merkintä ”D3 EU-25” merkinnällä ”V1 EU-27”;

| ii) | korvataan merkintä ”D5 EU-25:n ulkopuoliset maat” merkinnällä ”V2 EU-27:n ulkopuoliset maat”; |
| --- | --- |

ii)

korvataan merkintä ”D5 EU-25:n ulkopuoliset maat” merkinnällä ”V2 EU-27:n ulkopuoliset maat”;

| iii) | poistetaan merkintä ”BG Bulgaria”; |
| --- | --- |

iii)

poistetaan merkintä ”BG Bulgaria”;

| iv) | poistetaan merkintä ”RO Romania”; |
| --- | --- |

iv)

poistetaan merkintä ”RO Romania”;

| v) | korvataan merkintä ”Z8 EU-25:n ulkopuoliset maat, erittelemättä” merkinnällä ”Z8 EU-27:n ulkopuoliset maat, erittelemättä”; |
| --- | --- |

v)

korvataan merkintä ”Z8 EU-25:n ulkopuoliset maat, erittelemättä” merkinnällä ”Z8 EU-27:n ulkopuoliset maat, erittelemättä”;

| c) | muutetaan taulukossa oleva sarake ”Taso 3” seuraavasti:






  i) | poistetaan merkintä ”CS Serbia ja Montenegro”; |
| --- | --- | --- |

c)

muutetaan taulukossa oleva sarake ”Taso 3” seuraavasti:

i)

poistetaan merkintä ”CS Serbia ja Montenegro”;

| ii) | lisätään merkintä ”ME Montenegro” merkinnän ”MD Moldova” jälkeen; |
| --- | --- |

ii)

lisätään merkintä ”ME Montenegro” merkinnän ”MD Moldova” jälkeen;

| iii) | lisätään merkintä ”RS Serbia” merkinnän ”QA Qatar” jälkeen. |
| --- | --- |

iii)

lisätään merkintä ”RS Serbia” merkinnän ”QA Qatar” jälkeen.

| 4. | Korvataan 7 kohta vuoden 2011 vuotuisesta toimituksesta alkaen seuraavasti:
  ”7.   Toimintakohtaisen luokittelun tasot








  Taso 1 | Taso 2 | NACE rev. 2 |
| --- | --- | --- | --- |
| | MAATALOUS, METSÄTALOUS JA KALATALOUS | Pääluokka A |
| KAIVOSTOIMINTA JA LOUHINTA | KAIVOSTOIMINTA JA LOUHINTA | Pääluokka B |
| | Raakaöljyn ja maakaasun tuotanto ja kaivostoimintaa palveleva toiminta | Kaksinumerotasot 06, 09 |
| TEOLLISUUS | TEOLLISUUS | Pääluokka C |
| | Elintarvikkeet, juomat ja tupakkatuotteet | Kaksinumerotasot 10, 11, 12 |
| | Tekstiilit + puutavaran tuottaminen YHTEENSÄ | Kaksinumerotasot 13, 14, 16, 17, 18 |
| | Tekstiilit ja vaatteet | Kaksinumerotasot 13, 14 |
| | Puu, paperi, painaminen ja jäljentäminen | Kaksinumerotasot 16, 17, 18 |
| Öljy, kemikaalit, farmaseuttiset tuotteet, kumi- ja muovituotteet | Öljy, kemikaalit, lääkeaineet, kumi- ja muovituotteet YHTEENSÄ | Kaksinumerotasot 19, 20, 21, 22 |
| | Koksi ja jalostetut öljytuotteet | Kaksinumerotaso 19 |
| | Kemikaalit ja kemialliset tuotteet | Kaksinumerotaso 20 |
| | Kumi- ja muovituotteet | Kaksinumerotaso 22 |
| | Metallituotteet sekä koneet ja laitteet YHTEENSÄ | Kaksinumerotasot 24, 25, 26, 28 |
| | Perusmetallit ja metallituotteet | Kaksinumerotasot 24, 25 |
| Tietokoneet, elektroniset ja optiset tuotteet | Tietokoneet, elektroniset ja optiset tuotteet | Kaksinumerotaso 26 |
| | Koneet ja laitteet, muualle luokittelemattomat | Kaksinumerotaso 28 |
| Ajoneuvot, muut kulkuneuvot | Ajoneuvot + muut kulkuneuvot YHTEENSÄ | Kaksinumerotasot 29, 30 |
| | Moottoriajoneuvot, perävaunut ja puoliperävaunut | Kaksinumerotaso 29 |
| | Muut kulkuneuvot | Kaksinumerotaso 30 |
| | Muu teollisuus YHTEENSÄ | Kaksinumerotasot 15, 23, 27, 31, 32, 33 |
| SÄHKÖ-, KAASU-, LÄMPÖ- JA ILMASTOINTIHUOLTO | SÄHKÖ-, KAASU-, LÄMPÖ- JA ILMASTOINTIHUOLTO | Pääluokka D |
| VESIHUOLTO; VIEMÄRI- JA JÄTEVESIHUOLTO, JÄTEHUOLTO JA MUU YMPÄRISTÖN PUHTAANAPITO | VESIHUOLTO; VIEMÄRI- JA JÄTEVESIHUOLTO, JÄTEHUOLTO JA MUU YMPÄRISTÖN PUHTAANAPITO | Pääluokka E |
| | Veden otto, puhdistus ja jakelu | Kaksinumerotaso 36 |
| | Viemäri- ja jätevesihuolto, jätehuolto ja muu ympäristön puhtaanapito | Kaksinumerotasot 37, 38, 39 |
| RAKENTAMINEN | RAKENTAMINEN | Pääluokka F |
| PALVELUT YHTEENSÄ | PALVELUT YHTEENSÄ | Pääluokat G, H, I, J, K, L, M, N, O, P, Q, R, S, T, U |
| TUKKU- JA VÄHITTÄISKAUPPA; MOOTTORIAJONEUVOJEN JA MOOTTORIPYÖRIEN KORJAUS | TUKKU- JA VÄHITTÄISKAUPPA; MOOTTORIAJONEUVOJEN JA MOOTTORIPYÖRIEN KORJAUS | Pääluokka G |
| | Moottoriajoneuvojen ja moottoripyörien tukku- ja vähittäiskauppa sekä korjaus | Kaksinumerotaso 45 |
| | Tukkukauppa (pl. moottoriajoneuvojen ja moottoripyörien kauppa) | Kaksinumerotaso 46 |
| | Vähittäiskauppa (pl. moottoriajoneuvojen ja moottoripyörien kauppa) | Kaksinumerotaso 47 |
| KULJETUS JA VARASTOINTI | KULJETUS JA VARASTOINTI | Pääluokka H |
| | Kuljetus- ja varastointi YHTEENSÄ | Kaksinumerotasot 49, 50, 51, 52 |
| | Maaliikenne ja putkijohtokuljetus | Kaksinumerotaso 49 |
| | Vesiliikenne | Kaksinumerotaso 50 |
| | Ilmaliikenne | Kaksinumerotaso 51 |
| | Varastointi ja liikennettä palveleva toiminta | Kaksinumerotaso 52 |
| | Posti- ja kuriiritoiminta | Kaksinumerotaso 53 |
| MAJOITUS- JA RAVITSEMISTOIMINTA | MAJOITUS- JA RAVITSEMISTOIMINTA | Pääluokka I |
| INFORMAATIO JA VIESTINTÄ | INFORMAATIO JA VIESTINTÄ | Pääluokka J |
| | Elokuvien, videoiden ja televisio-ohjelmien tuotanto, muu viihdetoiminta | Kaksinumerotasot 59, 60 |
| | Televiestintä | Kaksinumerotaso 61 |
| | Muu tiedotus ja viestintä | Kaksinumerotasot 58, 62, 63 |
| RAHOITUS- JA VAKUUTUSTOIMINTA | RAHOITUS- JA VAKUUTUSTOIMINTA | Pääluokka K |
| | Rahoituspalvelut (pl. vakuutus- ja eläkevakuutustoiminta) | Kaksinumerotaso 64 |
| | Rahoitusalan holdingyhtiöiden toiminta | Kolminumerotaso 64.2 |
| | Vakuutus-, jälleenvakuutus- ja eläkevakuutustoiminta (pl. pakollinen sosiaalivakuutus) | Kaksinumerotaso 65 |
| | Muu rahoitustoiminta | Kaksinumerotaso 66 |
| | KIINTEISTÖALAN TOIMINTA | Pääluokka L |
| AMMATILLINEN, TIETEELLINEN JA TEKNINEN TOIMINTA | AMMATILLINEN, TIETEELLINEN JA TEKNINEN TOIMINTA | Pääluokka M |
| | Lakiasiain- ja laskentatoimen palvelut | Kaksinumerotaso 69 |
| | Lakiasiainpalvelut | Kolminumerotaso 69.1 |
| | Laskentatoimi, kirjanpito ja tilintarkastus; veroneuvonta | Kolminumerotaso 69.2 |
| | Pääkonttorien toiminta; liikkeenjohdon konsultointi | Kaksinumerotaso 70 |
| | Pääkonttorien toiminta | Kolminumerotaso 70.1 |
| | Liikkeenjohdon konsultointi | Kolminumerotaso 70.2 |
| | Arkkitehti- ja insinööripalvelut; tekninen testaus ja analysointi | Kaksinumerotaso 71 |
| Tieteellinen tutkimus ja kehittäminen | Tieteellinen tutkimus ja kehittäminen | Kaksinumerotaso 72 |
| | Mainostoiminta ja markkinatutkimus | Kaksinumerotaso 73 |
| | Mainostoiminta | Kolminumerotaso 73.1 |
| | Markkina- ja mielipidetutkimukset | Kolminumerotaso 73.2 |
| | Muu ammatillinen, tieteellinen ja tekninen toiminta, eläinlääkintäpalvelut | Kaksinumerotasot 74, 75 |
| | HALLINTO- JA TUKIPALVELUTOIMINTA | Pääluokka N |
| | Vuokraus- ja leasingtoiminta | Kaksinumerotaso 77 |
| | Muu hallinto- ja tukipalvelutoiminta | Kaksinumerotasot 78, 79, 80, 81, 82 |
| | KOULUTUS | Pääluokka P |
| | TERVEYS- JA SOSIAALIPALVELUT | Pääluokka Q |
| TAITEET, VIIHDE JA VIRKISTYS | TAITEET, VIIHDE JA VIRKISTYS | Pääluokka R |
| | Kulttuuri- ja viihdetoiminta | Kaksinumerotaso 90 |
| | Kirjastojen, arkistojen, museoiden ja muiden kulttuurilaitosten toiminta | Kaksinumerotaso 91 |
| | Urheilu- ja muu virkistystoiminta; rahapeli- ja vedonlyöntipalvelut | Kaksinumerotasot 92, 93 |
| | MUU PALVELUTOIMINTA | Pääluokka S |
| | Järjestöjen toiminta | Kaksinumerotaso 94 |
| | Tietokoneiden, henkilökohtaisten ja kotitaloustavaroiden korjaus, muut henkilökohtaiset palvelut | Kaksinumerotasot 95, 96 |
| | Ei eritelty | |
| | Yksityisten kiinteistöostot ja -myynnit” | |

4.

Korvataan 7 kohta vuoden 2011 vuotuisesta toimituksesta alkaen seuraavasti:

”7.   Toimintakohtaisen luokittelun tasot

Taso 1

Taso 2

NACE rev. 2

MAATALOUS, METSÄTALOUS JA KALATALOUS

Pääluokka A

KAIVOSTOIMINTA JA LOUHINTA

KAIVOSTOIMINTA JA LOUHINTA

Pääluokka B

Raakaöljyn ja maakaasun tuotanto ja kaivostoimintaa palveleva toiminta

Kaksinumerotasot 06, 09

TEOLLISUUS

TEOLLISUUS

Pääluokka C

Elintarvikkeet, juomat ja tupakkatuotteet

Kaksinumerotasot 10, 11, 12

Tekstiilit + puutavaran tuottaminen YHTEENSÄ

Kaksinumerotasot 13, 14, 16, 17, 18

Tekstiilit ja vaatteet

Kaksinumerotasot 13, 14

Puu, paperi, painaminen ja jäljentäminen

Kaksinumerotasot 16, 17, 18

Öljy, kemikaalit, farmaseuttiset tuotteet, kumi- ja muovituotteet

Öljy, kemikaalit, lääkeaineet, kumi- ja muovituotteet YHTEENSÄ

Kaksinumerotasot 19, 20, 21, 22

Koksi ja jalostetut öljytuotteet

Kaksinumerotaso 19

Kemikaalit ja kemialliset tuotteet

Kaksinumerotaso 20

Kumi- ja muovituotteet

Kaksinumerotaso 22

Metallituotteet sekä koneet ja laitteet YHTEENSÄ

Kaksinumerotasot 24, 25, 26, 28

Perusmetallit ja metallituotteet

Kaksinumerotasot 24, 25

Tietokoneet, elektroniset ja optiset tuotteet

Tietokoneet, elektroniset ja optiset tuotteet

Kaksinumerotaso 26

Koneet ja laitteet, muualle luokittelemattomat

Kaksinumerotaso 28

Ajoneuvot, muut kulkuneuvot

Ajoneuvot + muut kulkuneuvot YHTEENSÄ

Kaksinumerotasot 29, 30

Moottoriajoneuvot, perävaunut ja puoliperävaunut

Kaksinumerotaso 29

Muut kulkuneuvot

Kaksinumerotaso 30

Muu teollisuus YHTEENSÄ

Kaksinumerotasot 15, 23, 27, 31, 32, 33

SÄHKÖ-, KAASU-, LÄMPÖ- JA ILMASTOINTIHUOLTO

SÄHKÖ-, KAASU-, LÄMPÖ- JA ILMASTOINTIHUOLTO

Pääluokka D

VESIHUOLTO; VIEMÄRI- JA JÄTEVESIHUOLTO, JÄTEHUOLTO JA MUU YMPÄRISTÖN PUHTAANAPITO

VESIHUOLTO; VIEMÄRI- JA JÄTEVESIHUOLTO, JÄTEHUOLTO JA MUU YMPÄRISTÖN PUHTAANAPITO

Pääluokka E

Veden otto, puhdistus ja jakelu

Kaksinumerotaso 36

Viemäri- ja jätevesihuolto, jätehuolto ja muu ympäristön puhtaanapito

Kaksinumerotasot 37, 38, 39

RAKENTAMINEN

RAKENTAMINEN

Pääluokka F

PALVELUT YHTEENSÄ

PALVELUT YHTEENSÄ

Pääluokat G, H, I, J, K, L, M, N, O, P, Q, R, S, T, U

TUKKU- JA VÄHITTÄISKAUPPA; MOOTTORIAJONEUVOJEN JA MOOTTORIPYÖRIEN KORJAUS

TUKKU- JA VÄHITTÄISKAUPPA; MOOTTORIAJONEUVOJEN JA MOOTTORIPYÖRIEN KORJAUS

Pääluokka G

Moottoriajoneuvojen ja moottoripyörien tukku- ja vähittäiskauppa sekä korjaus

Kaksinumerotaso 45

Tukkukauppa (pl. moottoriajoneuvojen ja moottoripyörien kauppa)

Kaksinumerotaso 46

Vähittäiskauppa (pl. moottoriajoneuvojen ja moottoripyörien kauppa)

Kaksinumerotaso 47

KULJETUS JA VARASTOINTI

KULJETUS JA VARASTOINTI

Pääluokka H

Kuljetus- ja varastointi YHTEENSÄ

Kaksinumerotasot 49, 50, 51, 52

Maaliikenne ja putkijohtokuljetus

Kaksinumerotaso 49

Vesiliikenne

Kaksinumerotaso 50

Ilmaliikenne

Kaksinumerotaso 51

Varastointi ja liikennettä palveleva toiminta

Kaksinumerotaso 52

Posti- ja kuriiritoiminta

Kaksinumerotaso 53

MAJOITUS- JA RAVITSEMISTOIMINTA

MAJOITUS- JA RAVITSEMISTOIMINTA

Pääluokka I

INFORMAATIO JA VIESTINTÄ

INFORMAATIO JA VIESTINTÄ

Pääluokka J

Elokuvien, videoiden ja televisio-ohjelmien tuotanto, muu viihdetoiminta

Kaksinumerotasot 59, 60

Televiestintä

Kaksinumerotaso 61

Muu tiedotus ja viestintä

Kaksinumerotasot 58, 62, 63

RAHOITUS- JA VAKUUTUSTOIMINTA

RAHOITUS- JA VAKUUTUSTOIMINTA

Pääluokka K

Rahoituspalvelut (pl. vakuutus- ja eläkevakuutustoiminta)

Kaksinumerotaso 64

Rahoitusalan holdingyhtiöiden toiminta

Kolminumerotaso 64.2

Vakuutus-, jälleenvakuutus- ja eläkevakuutustoiminta (pl. pakollinen sosiaalivakuutus)

Kaksinumerotaso 65

Muu rahoitustoiminta

Kaksinumerotaso 66

KIINTEISTÖALAN TOIMINTA

Pääluokka L

AMMATILLINEN, TIETEELLINEN JA TEKNINEN TOIMINTA

AMMATILLINEN, TIETEELLINEN JA TEKNINEN TOIMINTA

Pääluokka M

Lakiasiain- ja laskentatoimen palvelut

Kaksinumerotaso 69

Lakiasiainpalvelut

Kolminumerotaso 69.1

Laskentatoimi, kirjanpito ja tilintarkastus; veroneuvonta

Kolminumerotaso 69.2

Pääkonttorien toiminta; liikkeenjohdon konsultointi

Kaksinumerotaso 70

Pääkonttorien toiminta

Kolminumerotaso 70.1

Liikkeenjohdon konsultointi

Kolminumerotaso 70.2

Arkkitehti- ja insinööripalvelut; tekninen testaus ja analysointi

Kaksinumerotaso 71

Tieteellinen tutkimus ja kehittäminen

Tieteellinen tutkimus ja kehittäminen

Kaksinumerotaso 72

Mainostoiminta ja markkinatutkimus

Kaksinumerotaso 73

Mainostoiminta

Kolminumerotaso 73.1

Markkina- ja mielipidetutkimukset

Kolminumerotaso 73.2

Muu ammatillinen, tieteellinen ja tekninen toiminta, eläinlääkintäpalvelut

Kaksinumerotasot 74, 75

HALLINTO- JA TUKIPALVELUTOIMINTA

Pääluokka N

Vuokraus- ja leasingtoiminta

Kaksinumerotaso 77

Muu hallinto- ja tukipalvelutoiminta

Kaksinumerotasot 78, 79, 80, 81, 82

KOULUTUS

Pääluokka P

TERVEYS- JA SOSIAALIPALVELUT

Pääluokka Q

TAITEET, VIIHDE JA VIRKISTYS

TAITEET, VIIHDE JA VIRKISTYS

Pääluokka R

Kulttuuri- ja viihdetoiminta

Kaksinumerotaso 90

Kirjastojen, arkistojen, museoiden ja muiden kulttuurilaitosten toiminta

Kaksinumerotaso 91

Urheilu- ja muu virkistystoiminta; rahapeli- ja vedonlyöntipalvelut

Kaksinumerotasot 92, 93

MUU PALVELUTOIMINTA

Pääluokka S

Järjestöjen toiminta

Kaksinumerotaso 94

Tietokoneiden, henkilökohtaisten ja kotitaloustavaroiden korjaus, muut henkilökohtaiset palvelut

Kaksinumerotasot 95, 96

Ei eritelty

Yksityisten kiinteistöostot ja -myynnit”

---

(1)

| t | = | viitekausi (vuosi tai vuosineljännes).” |
| --- | --- | --- |

t

=

viitekausi (vuosi tai vuosineljännes).”

(2)  Maailma, EU:n sis., EU:n ulk., euroalueen sis., euroalueen ulk., EU:n toimielimet.”

---

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 204/11 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 204/11

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 708/2009,

annettu 5 päivänä elokuuta 2009,

asetuksesta (ETY) N:o 1915/83 poikkeamisesta Italian yhteyselimelle tilikautta 2008 koskevien maatilailmoitusten lähettämiselle vahvistetun määräajan osalta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon verkoston luomisesta Euroopan talousyhteisön maatilojen tuloja ja taloutta koskevien kirjanpitotietojen keruuta varten 15 päivänä kesäkuuta 1965 annetun neuvoston asetuksen N:o 79/65/ETY (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tietyistä kirjanpitoon liittyvistä soveltamista koskevista säännöistä maatilojen tulojen selvittämiseksi 13 päivänä heinäkuuta 1983 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 1915/83 (2) 3 artiklan kolmannessa kohdassa säädetään, että yhteyselimen on tilikaudesta 2005 alkaen toimitettava maatilailmoitukset viimeistään kahdentoista kuukauden kuluttua kyseisen tilikauden päättymisestä. |
| --- | --- |

(1)

Tietyistä kirjanpitoon liittyvistä soveltamista koskevista säännöistä maatilojen tulojen selvittämiseksi 13 päivänä heinäkuuta 1983 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 1915/83 (2) 3 artiklan kolmannessa kohdassa säädetään, että yhteyselimen on tilikaudesta 2005 alkaen toimitettava maatilailmoitukset viimeistään kahdentoista kuukauden kuluttua kyseisen tilikauden päättymisestä.

| (2) | On aiheellista antaa Italialle tilikautta 2008 koskevana poikkeustoimenpiteenä pitempi aika tietojen toimittamiselle, jotta se voi saattaa loppuun maatilojen tulojen määrittämiseksi kerättyjen kirjanpitotietojen käsittelyyn käytettävän atk-järjestelmänsä uudistamisen. |
| --- | --- |

(2)

On aiheellista antaa Italialle tilikautta 2008 koskevana poikkeustoimenpiteenä pitempi aika tietojen toimittamiselle, jotta se voi saattaa loppuun maatilojen tulojen määrittämiseksi kerättyjen kirjanpitotietojen käsittelyyn käytettävän atk-järjestelmänsä uudistamisen.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden kirjanpidon tietoverkkoa käsittelevän yhteisön komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden kirjanpidon tietoverkkoa käsittelevän yhteisön komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Poiketen siitä, mitä asetuksen (ETY) N:o 1915/83 3 artiklan kolmannessa kohdassa säädetään, Italian yhteyselimen on toimitettava maatilailmoitukset tilikauden 2008 osalta komissiolle viidentoista kuukauden kuluessa kyseisen tilikauden päättymisestä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 5 päivänä elokuuta 2009.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL 109, 23.6.1965, s. 1859/65.

1

(2)  EYVL L 190, 14.7.1983, s. 25.

2

---

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 204/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 204/12

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 709/2009,

annettu 5 päivänä elokuuta 2009,

neuvoston asetuksen (EY) N:o 43/2009 muuttamisesta ICES-alueella IIIa sekä EY:n vesillä ICES-alueilla IIa ja IV harjoitettavaa harmaaturskan kalastusta koskevien saalisrajoitusten osalta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla saalisrajoitukset ovat tarpeen, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2009 16 päivänä tammikuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 43/2009 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Harmaaturskakannan saalisrajoituksista ICES-alueella IIIa sekä EY:n vesillä ICES-alueilla IIa ja IV säädetään väliaikaisesti asetuksen (EY) N:o 43/2009 liitteessä I A. |
| --- | --- |

(1)

Harmaaturskakannan saalisrajoituksista ICES-alueella IIIa sekä EY:n vesillä ICES-alueilla IIa ja IV säädetään väliaikaisesti asetuksen (EY) N:o 43/2009 liitteessä I A.

| (2) | Mainitun asetuksen 5 artiklan 5 kohdan mukaan komissio voi tarkistaa saalisrajoituksia vuoden 2009 alkupuoliskon aikana kerättyjen tieteellisten tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(2)

Mainitun asetuksen 5 artiklan 5 kohdan mukaan komissio voi tarkistaa saalisrajoituksia vuoden 2009 alkupuoliskon aikana kerättyjen tieteellisten tietojen perusteella.

| (3) | Ottaen huomioon vuoden 2009 alkupuoliskolla kerätyt tiedot harmaaturskan lopulliset saalisrajoitukset kyseisillä alueilla olisi vahvistettava. |
| --- | --- |

(3)

Ottaen huomioon vuoden 2009 alkupuoliskolla kerätyt tiedot harmaaturskan lopulliset saalisrajoitukset kyseisillä alueilla olisi vahvistettava.

| (4) | Tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean lausunnon mukaan enintään 157 000 tonnin saaliit vuonna 2009 ICES-alueella IIIa ja EY:n vesillä ICES-alueilla IIa ja IV vastaavat kalastuskuolevuutta 0,6, ja niiden odotetaan pitävän kannan ennalta varautuvan tason yläpuolella. |
| --- | --- |

(4)

Tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean lausunnon mukaan enintään 157 000 tonnin saaliit vuonna 2009 ICES-alueella IIIa ja EY:n vesillä ICES-alueilla IIa ja IV vastaavat kalastuskuolevuutta 0,6, ja niiden odotetaan pitävän kannan ennalta varautuvan tason yläpuolella.

| (5) | Harmaaturska on Norjan kanssa jaettu Pohjanmeren kalakanta, jota osapuolet eivät tällä hetkellä hallinnoi yhdessä. Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden olisi oltava niiden Norjan kanssa käytyjen neuvottelujen mukaisia, jotka on järjestetty Euroopan yhteisön ja Norjan välisten kalastusneuvottelujen päätelmiä koskevan 10 päivänä joulukuuta 2008 tehdyn pöytäkirjan määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Harmaaturska on Norjan kanssa jaettu Pohjanmeren kalakanta, jota osapuolet eivät tällä hetkellä hallinnoi yhdessä. Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden olisi oltava niiden Norjan kanssa käytyjen neuvottelujen mukaisia, jotka on järjestetty Euroopan yhteisön ja Norjan välisten kalastusneuvottelujen päätelmiä koskevan 10 päivänä joulukuuta 2008 tehdyn pöytäkirjan määräysten mukaisesti.

| (6) | Sen vuoksi yhteisön osuudeksi harmaaturskan suurimmista sallituista saaliista (TAC) ICES-alueella IIIa sekä EY:n vesillä ICES-alueilla IIa ja IV olisi vahvistettava 75 prosenttia 157 000 tonnista. |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi yhteisön osuudeksi harmaaturskan suurimmista sallituista saaliista (TAC) ICES-alueella IIIa sekä EY:n vesillä ICES-alueilla IIa ja IV olisi vahvistettava 75 prosenttia 157 000 tonnista.

| (7) | Asetuksen (EY) N:o 43/2009 5 artiklan 7 kohdan mukaan komissio voi teolliseen käyttöön tarkoitettujen sivusaaliiden huomioon ottamiseksi harmaaturskan kalastuksessa tarkistaa harmaaturskaa koskevan tarkistuksen seurauksena valkoturskaa koskevia saalisrajoituksia ICES-alueilla IIIa ja IV sekä ICES-alueella IIa sijaitsevilla EY:n vesillä samoin kuin koljaa koskevia saalisrajoituksia ICES-alueella IIIa ja ICES-alueilla IIIb, IIIc and IIId sijaitsevilla EY:n vesillä, ICES-alueella IV sekä ICES-alueella IIa sijaitsevilla EY:n vesillä. Tällaisen tarkistuksen seurauksena ihmisravinnoksi aluksista puretut koljan ja valkoturskan määrät kuitenkin laskisivat ja teollisiin tarkoituksiin aluksista puretut määrät kasvaisivat. Sen vuoksi on parempi olla muuttamatta näitä kantoja koskevia saalisrajoituksia ja keskeyttää harmaaturskan kalastus heti, kun koljan ja valkoturskan sivusaaliiden nykyisten arvioiden mukainen taso saavutetaan. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksen (EY) N:o 43/2009 5 artiklan 7 kohdan mukaan komissio voi teolliseen käyttöön tarkoitettujen sivusaaliiden huomioon ottamiseksi harmaaturskan kalastuksessa tarkistaa harmaaturskaa koskevan tarkistuksen seurauksena valkoturskaa koskevia saalisrajoituksia ICES-alueilla IIIa ja IV sekä ICES-alueella IIa sijaitsevilla EY:n vesillä samoin kuin koljaa koskevia saalisrajoituksia ICES-alueella IIIa ja ICES-alueilla IIIb, IIIc and IIId sijaitsevilla EY:n vesillä, ICES-alueella IV sekä ICES-alueella IIa sijaitsevilla EY:n vesillä. Tällaisen tarkistuksen seurauksena ihmisravinnoksi aluksista puretut koljan ja valkoturskan määrät kuitenkin laskisivat ja teollisiin tarkoituksiin aluksista puretut määrät kasvaisivat. Sen vuoksi on parempi olla muuttamatta näitä kantoja koskevia saalisrajoituksia ja keskeyttää harmaaturskan kalastus heti, kun koljan ja valkoturskan sivusaaliiden nykyisten arvioiden mukainen taso saavutetaan.

| (8) | Ottaen huomioon harmaaturskan vähäinen kalastus ICES-alueella IIIa ja EY:n vesillä ICES-alueilla IIIb, IIIc ja IIId ja, koska uusia ennusteita koljan ja valkoturskan sivusaaliista muussa kyseisillä alueilla harjoitettavassa teollisuuskalastuksessa ei ole käytettävissä, valkoturskan ja koljan saalisrajoitukset näillä alueilla olisi pidettävä ennallaan loppuvuonna 2009. |
| --- | --- |

(8)

Ottaen huomioon harmaaturskan vähäinen kalastus ICES-alueella IIIa ja EY:n vesillä ICES-alueilla IIIb, IIIc ja IIId ja, koska uusia ennusteita koljan ja valkoturskan sivusaaliista muussa kyseisillä alueilla harjoitettavassa teollisuuskalastuksessa ei ole käytettävissä, valkoturskan ja koljan saalisrajoitukset näillä alueilla olisi pidettävä ennallaan loppuvuonna 2009.

| (9) | Harmaaturska on lyhytikäinen laji. Sen vuoksi saalisrajoitukset olisi pantava täytäntöön mahdollisimman pian, jotta voidaan varmistaa kalastuksen jatkuminen. |
| --- | --- |

(9)

Harmaaturska on lyhytikäinen laji. Sen vuoksi saalisrajoitukset olisi pantava täytäntöön mahdollisimman pian, jotta voidaan varmistaa kalastuksen jatkuminen.

| (10) | Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 43/2009 liitettä I A olisi muutettava. |
| --- | --- |

(10)

Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 43/2009 liitettä I A olisi muutettava.

| (11) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat kalastus- ja vesiviljelyalan komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(11)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat kalastus- ja vesiviljelyalan komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 43/2009 liite I A tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 5 päivänä elokuuta 2009.

Komission puolesta

Joe BORG

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 22, 26.1.2009, s. 1.

1

---

LIITE

Korvataan harmaaturskaa ICES-alueella IIIa sekä ICES-alueilla IIa ja IV (EY:n vedet) koskeva kohta asetuksen (EY) N:o 43/2009 liitteessä I A seuraavasti:

| ”Laji | : | Harmaaturska

  Trisopterus esmarki |
| --- | --- | --- |

”Laji

:

Harmaaturska

Trisopterus esmarki

| Alue | : | IIIa; EY:n vedet alueilla IIa ja IV
  NOP/2A3A4. |
| --- | --- | --- |

Alue

:

IIIa; EY:n vedet alueilla IIa ja IV

NOP/2A3A4.

Tanska

116 642 (1)

Analyyttinen TAC.

Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta.

Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta.

Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 5 artiklan 2 kohtaa.

Saksa

22 (1)
   (2)

Alankomaat

86 (1)
   (2)

EY

116 750

Norja

1 000 (3)

TAC

Ei sovelleta.

---

(1)  Tähän kiintiöön saa pyytää vain niin kauan kuin valkoturskaa koskevat sivusaaliit ICES-alueilla IIIa ja IV sekä ICES-alueella IIa sijaitsevilla EY:n vesillä samoin kuin koljaa koskevat sivusaaliit ICES-alueella IIIa ja ICES-alueilla IIIb, IIIc and IIId sijaitsevilla EY:n vesillä, ICES-alueella IV sekä ICES-alueella IIa sijaitsevilla EY:n vesillä säilyvät alle kyseisiä kantoja koskevien saalisrajoitustaulukoiden alaviitteissä mainittujen teolliseen käyttöön tarkoitettujen sivusaaliiden arvioitujen määrien.

1

(2)  Kiintiöön saa pyytää vain EY:n vesillä ICES-alueilla IIa, IIIa ja IV.

2

(3)  Tähän kiintiöön saa pyytää vain ICES-alueilla IV ja VIa linjan 56°30′ N pohjoispuolella.”

3

---

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 204/15 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 204/15

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 710/2009,

annettu 5 päivänä elokuuta 2009,

neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 889/2008 muuttamisesta vesiviljelyeläinten ja merilevien luonnonmukaista tuotantoa koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon luonnonmukaisesta tuotannosta ja luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden merkinnöistä sekä asetuksen (ETY) N:o 2092/91 kumoamisesta 28 päivänä kesäkuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan, 13 artiklan 3 kohdan, 15 artiklan 2 kohdan, 16 artiklan 1 kohdan ja 3 kohdan a ja c alakohdan, 17 artiklan 2 kohdan, 18 artiklan 5 kohdan, 19 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan, 22 artiklan 1 kohdan, 28 artiklan 6 kohdan, 38 artiklan a, b ja c alakohdan sekä 40 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 834/2007 ja erityisesti sen III osastossa säädetään vesiviljelyeläinten ja merilevien tuotantoa koskevista perusvaatimuksista. Kyseisten vaatimusten täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt olisi annettava muuttamalla komission asetusta (EY) N:o 889/2008 (2), jossa vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 834/2007 soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 834/2007 ja erityisesti sen III osastossa säädetään vesiviljelyeläinten ja merilevien tuotantoa koskevista perusvaatimuksista. Kyseisten vaatimusten täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt olisi annettava muuttamalla komission asetusta (EY) N:o 889/2008 (2), jossa vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 834/2007 soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

| (2) | Komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille osoittamassa, yhteisön vesiviljelyalan kestävän kehittämisen strategiaa koskevassa tiedonannossa (3) esitetään visio kyseisen alan kehittämiseksi kymmenen vuoden kuluessa, jotta vesiviljelyala voisi vakiinnuttaa maaseutu- ja rannikkoalueilla asemansa ja lisätä kalatalouden tuote- ja työllistämisvaihtoehtoja. Tiedonannossa korostettiin luonnonmukaisen vesiviljelytuotannon mahdollisuuksia sekä standardien ja perusteiden kehittämisvaatimusta. |
| --- | --- |

(2)

Komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille osoittamassa, yhteisön vesiviljelyalan kestävän kehittämisen strategiaa koskevassa tiedonannossa (3) esitetään visio kyseisen alan kehittämiseksi kymmenen vuoden kuluessa, jotta vesiviljelyala voisi vakiinnuttaa maaseutu- ja rannikkoalueilla asemansa ja lisätä kalatalouden tuote- ja työllistämisvaihtoehtoja. Tiedonannossa korostettiin luonnonmukaisen vesiviljelytuotannon mahdollisuuksia sekä standardien ja perusteiden kehittämisvaatimusta.

| (3) | Yhteisymmärryksen varmistamiseksi asetuksen (EY) N:o 889/2008 2 artiklassa vahvistettuja määritelmiä olisi täydennettävä ja korjattava, jotta voidaan välttää epäselvyydet ja taata vesiviljelyeläinten ja merilevien luonnonmukaista tuotantoa koskevien sääntöjen yhdenmukainen soveltaminen. |
| --- | --- |

(3)

Yhteisymmärryksen varmistamiseksi asetuksen (EY) N:o 889/2008 2 artiklassa vahvistettuja määritelmiä olisi täydennettävä ja korjattava, jotta voidaan välttää epäselvyydet ja taata vesiviljelyeläinten ja merilevien luonnonmukaista tuotantoa koskevien sääntöjen yhdenmukainen soveltaminen.

| (4) | Luonnonmukaiseen merilevien ja vesiviljelyeläinten vesiviljelyyn tarkoitetut alueet ovat erittäin tärkeitä sekä turvallisten että korkealaatuisten tuotteiden kasvattamiseksi siten, että vesiympäristöön kohdistuvat vaikutukset ovat mahdollisimman pienet. Vesien laatua ja elintarvikkeissa olevia vieraita aineita koskevalla yhteisön lainsäädännöllä, mukaan luettuina yhteisön vesipolitiikan puitteista 23 päivänä lokakuuta 2000 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY (4), yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista 17 päivänä kesäkuuta 2008 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/56/EY (meristrategiadirektiivi) (5) ja tiettyjen elintarvikkeissa olevien vierasaineiden enimmäismäärien vahvistamisesta 19 päivänä joulukuuta 2006 annettu komission asetus (EY) N:o 1881/2006 (6) sekä asetukset (EY) N:o 852/2004 (7), (EY) N:o 853/2004 (8) ja (EY) N:o 854/2004 (9), säädetään vettä koskevista ympäristötavoitteista ja varmistetaan elintarvikkeiden korkea laatu. Sen vuoksi on aiheellista laatia merilevien tuotantoa ja vesiviljelytuotantoa koskeva kestävä hoitosuunnitelma, jossa yksilöidään esimerkiksi jätteen vähentämiseen liittyviä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(4)

Luonnonmukaiseen merilevien ja vesiviljelyeläinten vesiviljelyyn tarkoitetut alueet ovat erittäin tärkeitä sekä turvallisten että korkealaatuisten tuotteiden kasvattamiseksi siten, että vesiympäristöön kohdistuvat vaikutukset ovat mahdollisimman pienet. Vesien laatua ja elintarvikkeissa olevia vieraita aineita koskevalla yhteisön lainsäädännöllä, mukaan luettuina yhteisön vesipolitiikan puitteista 23 päivänä lokakuuta 2000 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY (4), yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista 17 päivänä kesäkuuta 2008 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/56/EY (meristrategiadirektiivi) (5) ja tiettyjen elintarvikkeissa olevien vierasaineiden enimmäismäärien vahvistamisesta 19 päivänä joulukuuta 2006 annettu komission asetus (EY) N:o 1881/2006 (6) sekä asetukset (EY) N:o 852/2004 (7), (EY) N:o 853/2004 (8) ja (EY) N:o 854/2004 (9), säädetään vettä koskevista ympäristötavoitteista ja varmistetaan elintarvikkeiden korkea laatu. Sen vuoksi on aiheellista laatia merilevien tuotantoa ja vesiviljelytuotantoa koskeva kestävä hoitosuunnitelma, jossa yksilöidään esimerkiksi jätteen vähentämiseen liittyviä toimenpiteitä.

| (5) | Tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27 päivänä kesäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY (10), luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (11) ja luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY (12) pitäisi taata asianmukainen vuorovaikutus ympäristön kanssa ottaen samalla huomioon kyseisten toimien vaikutus direktiivien 2000/60/EY ja 2008/56/EY mukaisesti vahvistettuihin vettä koskeviin ympäristötavoitteisiin. Olisi säädettävä sellaisen ympäristöarvioinnin laatimisesta, jossa tarkastellaan parhaita tapoja mukautua lähiympäristöön ja mahdollisten kielteisten vaikutusten lieventämistä. Tällaisella arvioinnilla olisi varmistettava, että merilevien ja vesiviljelyeläinten luonnonmukainen tuotanto, joka on suhteellisen uusi toiminta luonnonmukaiseen maatalouteen verrattuna, on paitsi ympäristön kannalta hyväksyttävää, myös muihin vaihtoehtoihin verrattuna eniten yleisen edun mukaista ja ympäristön kannalta sekä sopivaa että kestävää. |
| --- | --- |

(5)

Tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27 päivänä kesäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY (10), luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (11) ja luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY (12) pitäisi taata asianmukainen vuorovaikutus ympäristön kanssa ottaen samalla huomioon kyseisten toimien vaikutus direktiivien 2000/60/EY ja 2008/56/EY mukaisesti vahvistettuihin vettä koskeviin ympäristötavoitteisiin. Olisi säädettävä sellaisen ympäristöarvioinnin laatimisesta, jossa tarkastellaan parhaita tapoja mukautua lähiympäristöön ja mahdollisten kielteisten vaikutusten lieventämistä. Tällaisella arvioinnilla olisi varmistettava, että merilevien ja vesiviljelyeläinten luonnonmukainen tuotanto, joka on suhteellisen uusi toiminta luonnonmukaiseen maatalouteen verrattuna, on paitsi ympäristön kannalta hyväksyttävää, myös muihin vaihtoehtoihin verrattuna eniten yleisen edun mukaista ja ympäristön kannalta sekä sopivaa että kestävää.

| (6) | Vesiympäristön nestemäisyyden vuoksi luonnonmukaista ja muuta kuin luonnonmukaista vesiviljelytuotantoa harjoittavat yksiköt olisi pidettävä riittävän erillään toisistaan, ja asianmukaiset toimenpiteet olisi vahvistettava sitä varten. Ottaen huomioon meriympäristöjen ja makean veden ympäristöjen erilainen tilanne yhteisön eri osissa, on suotavaa, että riittävät etäisyydet vahvistetaan jäsenvaltioiden tasolla, sillä jäsenvaltioilla on parhaat edellytykset määrätä sopivat etäisyydet tällaisten vesiympäristöjen moninaisuuden vuoksi. |
| --- | --- |

(6)

Vesiympäristön nestemäisyyden vuoksi luonnonmukaista ja muuta kuin luonnonmukaista vesiviljelytuotantoa harjoittavat yksiköt olisi pidettävä riittävän erillään toisistaan, ja asianmukaiset toimenpiteet olisi vahvistettava sitä varten. Ottaen huomioon meriympäristöjen ja makean veden ympäristöjen erilainen tilanne yhteisön eri osissa, on suotavaa, että riittävät etäisyydet vahvistetaan jäsenvaltioiden tasolla, sillä jäsenvaltioilla on parhaat edellytykset määrätä sopivat etäisyydet tällaisten vesiympäristöjen moninaisuuden vuoksi.

| (7) | Merilevien viljelyllä voi olla joiltakin osin hyödyllisiä vaikutuksia, esimerkiksi ravinteiden poistamisen ja sekaviljelyn helpottamisen suhteen. On huolehdittava siitä, ettei luonnonvaraisia merileviä korjata liikaa, jotta ne voivat uusiutua ja jotta varmistetaan, ettei tuotanto vaikuta merkittävästi vesiympäristön tilaan. |
| --- | --- |

(7)

Merilevien viljelyllä voi olla joiltakin osin hyödyllisiä vaikutuksia, esimerkiksi ravinteiden poistamisen ja sekaviljelyn helpottamisen suhteen. On huolehdittava siitä, ettei luonnonvaraisia merileviä korjata liikaa, jotta ne voivat uusiutua ja jotta varmistetaan, ettei tuotanto vaikuta merkittävästi vesiympäristön tilaan.

| (8) | Jäsenvaltioissa on yhä enemmän puutetta luonnonmukaisesti viljeltyjen valkuaiskasvien tarjonnasta. Luonnonmukaisen rehuvalkuaisen tuonti ei ole myöskään riittänyt tyydyttämään kysyntää. Luonnonmukaisten valkuaiskasvien kokonaisviljelyala ei ole tarpeeksi suuri luonnonmukaista valkuaista koskevan tarpeen kattamiseen. Sen vuoksi olisi tietyin edellytyksin sallittava sellaisen rehuvalkuaisen käyttö, joka on saatu ensimmäistä vuotta luonnonmukaiseen tuotantoon siirtymässä olevista lohkoista. |
| --- | --- |

(8)

Jäsenvaltioissa on yhä enemmän puutetta luonnonmukaisesti viljeltyjen valkuaiskasvien tarjonnasta. Luonnonmukaisen rehuvalkuaisen tuonti ei ole myöskään riittänyt tyydyttämään kysyntää. Luonnonmukaisten valkuaiskasvien kokonaisviljelyala ei ole tarpeeksi suuri luonnonmukaista valkuaista koskevan tarpeen kattamiseen. Sen vuoksi olisi tietyin edellytyksin sallittava sellaisen rehuvalkuaisen käyttö, joka on saatu ensimmäistä vuotta luonnonmukaiseen tuotantoon siirtymässä olevista lohkoista.

| (9) | Koska luonnonmukainen vesiviljelyeläinten tuotanto on vasta alkuvaiheissaan, luonnonmukaisia emokantoja ei ole riittävästi saatavilla. Olisi säädettävä muiden kuin luonnonmukaisten emokantojen ja poikasten käyttöönotosta tietyin edellytyksin. |
| --- | --- |

(9)

Koska luonnonmukainen vesiviljelyeläinten tuotanto on vasta alkuvaiheissaan, luonnonmukaisia emokantoja ei ole riittävästi saatavilla. Olisi säädettävä muiden kuin luonnonmukaisten emokantojen ja poikasten käyttöönotosta tietyin edellytyksin.

| (10) | Luonnonmukaisessa vesiviljelyeläinten tuotannossa olisi varmistettava, että eläinten lajikohtaiset tarpeet täytetään. Tästä syystä eläintuotannon käytäntöjen, hoitomenetelmien ja viljelyrakennelmien olisi vastattava eläinten hyvinvointia koskevia tarpeita. Olisi säädettävä meressä olevien häkkien ja verkkokassien sekä maalla olevien tuotantojärjestelmien asianmukaisesta rakentamisesta. Tuhoeläinten ja loisten minimoimiseksi sekä eläinten hyvinvoinnin ja hyvän terveyden varmistamiseksi olisi vahvistettava kasvatettavien eläinten enimmäistiheydet. Erityistarpeita omaavien lajien suuri joukko huomioon ottaen olisi annettava erityissäännöksiä. |
| --- | --- |

(10)

Luonnonmukaisessa vesiviljelyeläinten tuotannossa olisi varmistettava, että eläinten lajikohtaiset tarpeet täytetään. Tästä syystä eläintuotannon käytäntöjen, hoitomenetelmien ja viljelyrakennelmien olisi vastattava eläinten hyvinvointia koskevia tarpeita. Olisi säädettävä meressä olevien häkkien ja verkkokassien sekä maalla olevien tuotantojärjestelmien asianmukaisesta rakentamisesta. Tuhoeläinten ja loisten minimoimiseksi sekä eläinten hyvinvoinnin ja hyvän terveyden varmistamiseksi olisi vahvistettava kasvatettavien eläinten enimmäistiheydet. Erityistarpeita omaavien lajien suuri joukko huomioon ottaen olisi annettava erityissäännöksiä.

| (11) | Tekniikan viimeaikainen kehitys on johtanut kiertovesijärjestelmien käytön lisääntymiseen vesiviljelytuotannossa. Tällaiset järjestelmät ovat riippuvaisia ulkopuolisista tuotantopanoksista ja kuluttavat paljon energiaa, mutta niiden avulla on mahdollista vähentää jätepäästöjä ja estää karkaamiset. Koska periaatteena on, että luonnonmukaisen tuotannon olisi pysyttävä mahdollisimman lähellä luontoa, tällaisten järjestelmien käyttöä ei pitäisi sallia luonnonmukaisessa tuotannossa ennen kuin niistä saadaan lisätietoa. Poikkeuksellisen käytön pitäisi olla mahdollista vain tietyissä hautomoiden ja kasvattamoiden tuotantovaiheissa. |
| --- | --- |

(11)

Tekniikan viimeaikainen kehitys on johtanut kiertovesijärjestelmien käytön lisääntymiseen vesiviljelytuotannossa. Tällaiset järjestelmät ovat riippuvaisia ulkopuolisista tuotantopanoksista ja kuluttavat paljon energiaa, mutta niiden avulla on mahdollista vähentää jätepäästöjä ja estää karkaamiset. Koska periaatteena on, että luonnonmukaisen tuotannon olisi pysyttävä mahdollisimman lähellä luontoa, tällaisten järjestelmien käyttöä ei pitäisi sallia luonnonmukaisessa tuotannossa ennen kuin niistä saadaan lisätietoa. Poikkeuksellisen käytön pitäisi olla mahdollista vain tietyissä hautomoiden ja kasvattamoiden tuotantovaiheissa.

| (12) | Luonnonmukaisen tuotannon yleisten periaatteiden, siten kuin niistä säädetään asetuksen (EY) N:o 834/2007 4 ja 5 artiklassa, olisi perustuttava sellaisiin ekologisiin järjestelmiin pohjautuvien soveltuvien biologisten prosessien suunnitteluun ja hallinnointiin, joissa käytetään järjestelmän sisäisiä luonnonvaroja, soveltaen menetelmiä, joilla harjoitetaan erityisesti kalavarojen kestävän hyödyntämisen periaatetta noudattavaa vesiviljelyä. Periaatteissa määrätään myös, että vesiviljelytuotannossa on säilytettävä luonnollisten vesiekosysteemien biologinen monimuotoisuus. Kyseiset periaatteet pohjautuvat muilta osin riskinarviointiin ja tarvittaessa varotoimenpiteiden ja ennalta ehkäisevien toimenpiteiden toteuttamiseen. Tätä varten olisi selvennettävä, että vesieläinten lisääntymisen keinotekoinen edistäminen hormonien ja hormonijohdannaisten avulla on vastoin luonnonmukaista tuotantoa ja kuluttajilla luonnonmukaisista vesiviljelytuotteista olevaa käsitystä ja että tällaisia aineita ei sen vuoksi pitäisi käyttää luonnonmukaisessa vesiviljelyssä. |
| --- | --- |

(12)

Luonnonmukaisen tuotannon yleisten periaatteiden, siten kuin niistä säädetään asetuksen (EY) N:o 834/2007 4 ja 5 artiklassa, olisi perustuttava sellaisiin ekologisiin järjestelmiin pohjautuvien soveltuvien biologisten prosessien suunnitteluun ja hallinnointiin, joissa käytetään järjestelmän sisäisiä luonnonvaroja, soveltaen menetelmiä, joilla harjoitetaan erityisesti kalavarojen kestävän hyödyntämisen periaatetta noudattavaa vesiviljelyä. Periaatteissa määrätään myös, että vesiviljelytuotannossa on säilytettävä luonnollisten vesiekosysteemien biologinen monimuotoisuus. Kyseiset periaatteet pohjautuvat muilta osin riskinarviointiin ja tarvittaessa varotoimenpiteiden ja ennalta ehkäisevien toimenpiteiden toteuttamiseen. Tätä varten olisi selvennettävä, että vesieläinten lisääntymisen keinotekoinen edistäminen hormonien ja hormonijohdannaisten avulla on vastoin luonnonmukaista tuotantoa ja kuluttajilla luonnonmukaisista vesiviljelytuotteista olevaa käsitystä ja että tällaisia aineita ei sen vuoksi pitäisi käyttää luonnonmukaisessa vesiviljelyssä.

| (13) | Vesiviljelyeläinten rehun olisi vastattava ravitsemustarpeita, ja sen edellytetään täyttävän myös tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä 22 päivänä toukokuuta 2001 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 999/2001 (13) asetetun terveyttä koskevan vaatimuksen, jonka mukaan tietyn lajin eläimistä valmistettua rehua ei saa syöttää saman lajin eläimille. Sen vuoksi lihaa syöville vesiviljelyeläimille ja muille kuin lihaa syöville vesiviljelyeläimille on aiheellista vahvistaa erityiset määräykset. |
| --- | --- |

(13)

Vesiviljelyeläinten rehun olisi vastattava ravitsemustarpeita, ja sen edellytetään täyttävän myös tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä 22 päivänä toukokuuta 2001 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 999/2001 (13) asetetun terveyttä koskevan vaatimuksen, jonka mukaan tietyn lajin eläimistä valmistettua rehua ei saa syöttää saman lajin eläimille. Sen vuoksi lihaa syöville vesiviljelyeläimille ja muille kuin lihaa syöville vesiviljelyeläimille on aiheellista vahvistaa erityiset määräykset.

| (14) | Luonnonmukaisesti tuotettaville lihaa syöville kaloille ja äyriäisille syötettäviin rehuihin tarkoitettujen raaka-aineiden olisi mieluiten oltava peräisin kalavarojen kestävästä hyödyntämisestä, jota tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 834/2007 5 artiklan o alakohdassa ja joka määritellään elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (14) 3 artiklan e alakohdassa, tai luonnonmukaisesta vesiviljelystä saaduista luonnonmukaisista rehuista. Koska luonnonmukainen vesiviljely ja kestävä kalatalous ovat vasta alkuvaiheissaan, luonnonmukaisen rehun tai kestävästä kalastuksesta saadun rehun tarjonta saattaa olla vähäistä, ja sen vuoksi olisi säädettävä muun kuin luonnonmukaisen rehun käytöstä asetuksen (EY) N:o 1774/2002 (15) perusteella, jossa vahvistetaan terveyssäännöt kalaperäiselle ainekselle, jota voidaan käyttää vesiviljelyssä ja jossa kielletään käyttämästä tiettyjä viljellystä kalasta saatuja aineksia samaan lajiin kuuluvien viljeltyjen kalojen ruokinnassa. |
| --- | --- |

(14)

Luonnonmukaisesti tuotettaville lihaa syöville kaloille ja äyriäisille syötettäviin rehuihin tarkoitettujen raaka-aineiden olisi mieluiten oltava peräisin kalavarojen kestävästä hyödyntämisestä, jota tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 834/2007 5 artiklan o alakohdassa ja joka määritellään elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (14) 3 artiklan e alakohdassa, tai luonnonmukaisesta vesiviljelystä saaduista luonnonmukaisista rehuista. Koska luonnonmukainen vesiviljely ja kestävä kalatalous ovat vasta alkuvaiheissaan, luonnonmukaisen rehun tai kestävästä kalastuksesta saadun rehun tarjonta saattaa olla vähäistä, ja sen vuoksi olisi säädettävä muun kuin luonnonmukaisen rehun käytöstä asetuksen (EY) N:o 1774/2002 (15) perusteella, jossa vahvistetaan terveyssäännöt kalaperäiselle ainekselle, jota voidaan käyttää vesiviljelyssä ja jossa kielletään käyttämästä tiettyjä viljellystä kalasta saatuja aineksia samaan lajiin kuuluvien viljeltyjen kalojen ruokinnassa.

| (15) | Luonnonmukaista vesiviljelyeläinten ja merilevien tuotantoa varten eräiden muiden kuin luonnonmukaisten rehuaineiden, rehun lisäaineiden ja rehun valmistuksen apuaineiden käyttö on sallittua tarkkaan määritellyin edellytyksin. Kyseiset uudet ainekset olisi sallittava asetuksen (EY) N:o 834/2007 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Luonnonmukaisessa vesiviljelyssä käytettäviä kalanrehuja ja puhdistusaineita käsittelevän tilapäisen asiantuntijatyöryhmän suosituksesta (16) tällaiset jo asetuksen (EY) N:o 889/2008 liitteissä V ja VI luetellut aineet, jotka sallitaan luonnonmukaisessa kotieläintuotannossa, olisi sallittava myös luonnonmukaisessa vesiviljelyssä. Asiantuntijatyöryhmä totesi myös, että koska eräät aineet ovat olennaisen tärkeitä tietyille kalalajeille, tällaiset aineet olisi lisättävä kyseisen asetuksen liitteeseen VI. |
| --- | --- |

(15)

Luonnonmukaista vesiviljelyeläinten ja merilevien tuotantoa varten eräiden muiden kuin luonnonmukaisten rehuaineiden, rehun lisäaineiden ja rehun valmistuksen apuaineiden käyttö on sallittua tarkkaan määritellyin edellytyksin. Kyseiset uudet ainekset olisi sallittava asetuksen (EY) N:o 834/2007 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Luonnonmukaisessa vesiviljelyssä käytettäviä kalanrehuja ja puhdistusaineita käsittelevän tilapäisen asiantuntijatyöryhmän suosituksesta (16) tällaiset jo asetuksen (EY) N:o 889/2008 liitteissä V ja VI luetellut aineet, jotka sallitaan luonnonmukaisessa kotieläintuotannossa, olisi sallittava myös luonnonmukaisessa vesiviljelyssä. Asiantuntijatyöryhmä totesi myös, että koska eräät aineet ovat olennaisen tärkeitä tietyille kalalajeille, tällaiset aineet olisi lisättävä kyseisen asetuksen liitteeseen VI.

| (16) | Siivilöimällä ravintonsa ottavien simpukoiden viljelyllä voi olla hyödyllinen vaikutus rannikkovesien laatuun ravinteiden poistamisen kautta, ja niiden käyttö voi myös helpottaa sekaviljelyä. Olisi vahvistettava nilviäisiä koskevia erityissääntöjä ottaen huomioon, että niiden viljely ei vaadi lisäruokintaa, joten siitä aiheutuvat ympäristövaikutukset voisivat olla huomattavasti vähäisemmät kuin muilla vesiviljelyaloilla. |
| --- | --- |

(16)

Siivilöimällä ravintonsa ottavien simpukoiden viljelyllä voi olla hyödyllinen vaikutus rannikkovesien laatuun ravinteiden poistamisen kautta, ja niiden käyttö voi myös helpottaa sekaviljelyä. Olisi vahvistettava nilviäisiä koskevia erityissääntöjä ottaen huomioon, että niiden viljely ei vaadi lisäruokintaa, joten siitä aiheutuvat ympäristövaikutukset voisivat olla huomattavasti vähäisemmät kuin muilla vesiviljelyaloilla.

| (17) | Eläinten terveydenhoidon olisi pääosin perustuttava tautien ennaltaehkäisyyn. Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet eivät saisi eläinlääkinnällisen hoidon tapauksessa rajoittaa vesiviljelyeläimiin ja niistä saataviin tuotteisiin sovellettavista eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista sekä vesieläinten tiettyjen tautien ehkäisemisestä ja torjunnasta 24 päivänä lokakuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/88/EY (17) soveltamista. Tietyt tuotantovälineiden ja -laitteiden puhdistukseen, kiinnittymisenestokäsittelyyn ja desinfiointiin käytettävät aineet olisi sallittava määritellyin edellytyksin. Desinfiointiaineiden käyttö vaatii elävien eläinten läsnä ollessa erityistä huolellisuutta ja toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että niiden käyttö ei ole haitallista. Tällaiset aineet olisi sallittava asetuksen (EY) N:o 834/2007 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Tilapäisen asiantuntijaryhmän suosituksesta tällaiset aineet olisi lueteltava asetuksen liitteessä. |
| --- | --- |

(17)

Eläinten terveydenhoidon olisi pääosin perustuttava tautien ennaltaehkäisyyn. Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet eivät saisi eläinlääkinnällisen hoidon tapauksessa rajoittaa vesiviljelyeläimiin ja niistä saataviin tuotteisiin sovellettavista eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista sekä vesieläinten tiettyjen tautien ehkäisemisestä ja torjunnasta 24 päivänä lokakuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/88/EY (17) soveltamista. Tietyt tuotantovälineiden ja -laitteiden puhdistukseen, kiinnittymisenestokäsittelyyn ja desinfiointiin käytettävät aineet olisi sallittava määritellyin edellytyksin. Desinfiointiaineiden käyttö vaatii elävien eläinten läsnä ollessa erityistä huolellisuutta ja toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että niiden käyttö ei ole haitallista. Tällaiset aineet olisi sallittava asetuksen (EY) N:o 834/2007 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Tilapäisen asiantuntijaryhmän suosituksesta tällaiset aineet olisi lueteltava asetuksen liitteessä.

| (18) | Olisi annettava eläinlääkinnällistä hoitoa koskevia erityissääntöjä, joissa vahvistetaan erilaisten käsittelyjen tärkeysjärjestys ja rajoitetaan lääkehoitokertojen tiheyttä. |
| --- | --- |

(18)

Olisi annettava eläinlääkinnällistä hoitoa koskevia erityissääntöjä, joissa vahvistetaan erilaisten käsittelyjen tärkeysjärjestys ja rajoitetaan lääkehoitokertojen tiheyttä.

| (19) | Elävien kalojen käsittelyn ja kuljetuksen aikana olisi toteutettava varotoimia niiden fysiologisten tarpeiden täyttämiseksi. |
| --- | --- |

(19)

Elävien kalojen käsittelyn ja kuljetuksen aikana olisi toteutettava varotoimia niiden fysiologisten tarpeiden täyttämiseksi.

| (20) | Luonnonmukaiseen tuotantomenetelmään siirtyminen edellyttää tiettyä määräaikaa kaikkien menetelmien mukauttamiseksi luonnonmukaiseen tuotantoon. Aiemmista tuotantojärjestelmistä riippuen olisi vahvistettava erityiset siirtymävaiheet. |
| --- | --- |

(20)

Luonnonmukaiseen tuotantomenetelmään siirtyminen edellyttää tiettyä määräaikaa kaikkien menetelmien mukauttamiseksi luonnonmukaiseen tuotantoon. Aiemmista tuotantojärjestelmistä riippuen olisi vahvistettava erityiset siirtymävaiheet.

| (21) | Asetuksen (EY) N:o 889/2007 eräissä liitteissä on havaittu virheitä. Olisi toteutettava toimia näiden virheiden korjaamiseksi. |
| --- | --- |

(21)

Asetuksen (EY) N:o 889/2007 eräissä liitteissä on havaittu virheitä. Olisi toteutettava toimia näiden virheiden korjaamiseksi.

| (22) | Olisi annettava erityisiä valvontavaatimuksia koskevia säännöksiä, joissa otetaan huomioon vesiviljelyn erityispiirteet. |
| --- | --- |

(22)

Olisi annettava erityisiä valvontavaatimuksia koskevia säännöksiä, joissa otetaan huomioon vesiviljelyn erityispiirteet.

| (23) | Olisi vahvistettava tiettyjä siirtymätoimenpiteitä, jotta voidaan helpottaa uusien yhteisön sääntöjen omaksumista viljelylaitoksissa, jotka jo harjoittavat kansallisten ja yksityisten standardien mukaista luonnonmukaista tuotantoa. |
| --- | --- |

(23)

Olisi vahvistettava tiettyjä siirtymätoimenpiteitä, jotta voidaan helpottaa uusien yhteisön sääntöjen omaksumista viljelylaitoksissa, jotka jo harjoittavat kansallisten ja yksityisten standardien mukaista luonnonmukaista tuotantoa.

| (24) | Luonnonmukainen vesiviljely on suhteellisen uusi luonnonmukaisen tuotannon ala verrattuna luonnonmukaiseen maatalouteen, josta on maatilojen tasolla kertynyt jo pitkä kokemus. Ottaen huomioon kuluttajien kasvava kiinnostus luonnonmukaisia vesiviljelytuotteita kohtaan on todennäköistä, että yhä enemmän vesiviljely-yksiköitä siirtyy luonnonmukaiseen tuotantoon. Sen ansiosta alan kokemus ja tekninen tietämys tulee pian kasvamaan. Suunnitellun tutkimuksen odotetaan niin ikään johtavan uuteen tietämykseen erityisesti viljelyrakennelmien, muiden kuin luonnonmukaisten rehun ainesosien tai eräiden lajien eläintiheyksien suhteen. Uusi tietämys ja tekniikan kehitys, joka johtaisi luonnonmukaisen vesiviljelyn paranemiseen, olisi otettava huomioon tuotantosäännöissä. Sen vuoksi olisi säädettävä tämän lainsäädännön uudelleentarkastelusta, jotta sitä voitaisiin tarvittaessa muuttaa. |
| --- | --- |

(24)

Luonnonmukainen vesiviljely on suhteellisen uusi luonnonmukaisen tuotannon ala verrattuna luonnonmukaiseen maatalouteen, josta on maatilojen tasolla kertynyt jo pitkä kokemus. Ottaen huomioon kuluttajien kasvava kiinnostus luonnonmukaisia vesiviljelytuotteita kohtaan on todennäköistä, että yhä enemmän vesiviljely-yksiköitä siirtyy luonnonmukaiseen tuotantoon. Sen ansiosta alan kokemus ja tekninen tietämys tulee pian kasvamaan. Suunnitellun tutkimuksen odotetaan niin ikään johtavan uuteen tietämykseen erityisesti viljelyrakennelmien, muiden kuin luonnonmukaisten rehun ainesosien tai eräiden lajien eläintiheyksien suhteen. Uusi tietämys ja tekniikan kehitys, joka johtaisi luonnonmukaisen vesiviljelyn paranemiseen, olisi otettava huomioon tuotantosäännöissä. Sen vuoksi olisi säädettävä tämän lainsäädännön uudelleentarkastelusta, jotta sitä voitaisiin tarvittaessa muuttaa.

| (25) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 889/2008 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(25)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 889/2008 olisi muutettava.

| (26) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat luonnonmukaisen tuotannon sääntelykomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(26)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat luonnonmukaisen tuotannon sääntelykomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 889/2008 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 1 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Tätä asetusta ei sovelleta






  a) | muihin kuin 7 artiklassa tarkoitettuihin eläinlajeihin; eikä |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 1 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Tätä asetusta ei sovelleta

a)

muihin kuin 7 artiklassa tarkoitettuihin eläinlajeihin; eikä

| b) | muihin kuin 25 a artiklassa tarkoitettuihin vesiviljelyeläimiin. |
| --- | --- |

b)

muihin kuin 25 a artiklassa tarkoitettuihin vesiviljelyeläimiin.

Jäljempänä olevaa II, III ja IV osastoa sovelletaan kuitenkin soveltuvin osin tällaisiin tuotteisiin siihen asti, kun kyseisiä tuotteita koskevat yksityiskohtaiset tuotantosäännöt vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 834/2007 perusteella.”

| 2) | Muutetaan 2 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan f alakohta seuraavasti:






  ”f) | ’tuotantoyksiköllä’ tarkoitetaan kaikkea tuotannonalalla käytettävää omaisuutta, kuten tuotantotiloja, viljelylohkoja, laitumia, ulkojaloittelualueita, eläinsuojia, kalalammikoita, merilevien tai vesiviljelyeläinten viljelyrakennelmia, rannikolla tai merenpohjassa sijaitsevia kasvatusalueita sekä viljelykasvien, viljatuotteiden, merilevätuotteiden, eläintuotteiden, raaka-aineiden ja minkä tahansa muun tämän erityistuotannon alalla tarvittavan tuotantopanoksen varastointitiloja;” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 2 artikla seuraavasti:

a)

korvataan f alakohta seuraavasti:

”f)

’tuotantoyksiköllä’ tarkoitetaan kaikkea tuotannonalalla käytettävää omaisuutta, kuten tuotantotiloja, viljelylohkoja, laitumia, ulkojaloittelualueita, eläinsuojia, kalalammikoita, merilevien tai vesiviljelyeläinten viljelyrakennelmia, rannikolla tai merenpohjassa sijaitsevia kasvatusalueita sekä viljelykasvien, viljatuotteiden, merilevätuotteiden, eläintuotteiden, raaka-aineiden ja minkä tahansa muun tämän erityistuotannon alalla tarvittavan tuotantopanoksen varastointitiloja;”

| b) | lisätään i alakohdan jälkeen seuraavat alakohdat:






  ”j) | ’kiertovesilaitoksella’ tarkoitetaan laitosta, jossa vesiviljely tapahtuu suljetussa ympäristössä maalla tai aluksella, jossa on vesikiertojärjestelmä ja joka on pysyvästi riippuvainen ulkopuolisesta energiapanoksesta vesiviljelyeläinten kasvuympäristön stabiloimiseksi; |
| --- | --- | --- |

b)

lisätään i alakohdan jälkeen seuraavat alakohdat:

”j)

’kiertovesilaitoksella’ tarkoitetaan laitosta, jossa vesiviljely tapahtuu suljetussa ympäristössä maalla tai aluksella, jossa on vesikiertojärjestelmä ja joka on pysyvästi riippuvainen ulkopuolisesta energiapanoksesta vesiviljelyeläinten kasvuympäristön stabiloimiseksi;

| k) | ’uusiutuvista lähteistä peräisin olevalla energialla’ tarkoitetaan uusiutuvia, muita kuin fossiilisia energialähteitä: tuuli-, aurinko-, maalämpö-, aalto- ja vuorovesienergia, vesivoima, kaatopaikoilla ja jätevedenpuhdistamoissa syntyvä kaasu ja biokaasu; |
| --- | --- |

k)

’uusiutuvista lähteistä peräisin olevalla energialla’ tarkoitetaan uusiutuvia, muita kuin fossiilisia energialähteitä: tuuli-, aurinko-, maalämpö-, aalto- ja vuorovesienergia, vesivoima, kaatopaikoilla ja jätevedenpuhdistamoissa syntyvä kaasu ja biokaasu;

| l) | ’hautomolla’ tarkoitetaan paikkaa, joissa vesiviljelyeläimiä, erityisesti kaloja ja äyriäisiä, jalostetaan, haudotaan ja kasvatetaan varhaisissa kehitysvaiheissa; |
| --- | --- |

l)

’hautomolla’ tarkoitetaan paikkaa, joissa vesiviljelyeläimiä, erityisesti kaloja ja äyriäisiä, jalostetaan, haudotaan ja kasvatetaan varhaisissa kehitysvaiheissa;

| m) | ’kasvattamolla’ tarkoitetaan paikkaa, jossa sovelletaan haudonta- ja lihotusvaiheiden välistä kasvatusjärjestelmää. Kasvattamovaihe saadaan päätökseen tuotantojakson ensimmäisellä kolmanneksella lukuun ottamatta lajeja, jotka käyvät läpi smolttiutumisvaiheen; |
| --- | --- |

m)

’kasvattamolla’ tarkoitetaan paikkaa, jossa sovelletaan haudonta- ja lihotusvaiheiden välistä kasvatusjärjestelmää. Kasvattamovaihe saadaan päätökseen tuotantojakson ensimmäisellä kolmanneksella lukuun ottamatta lajeja, jotka käyvät läpi smolttiutumisvaiheen;

| n) | ’pilaantumisella’ tarkoitetaan vesiviljelyn ja merilevien tuotannon yhteydessä suoraan tai välillisesti tapahtuvaa aineiden tai energian johtamista vesiympäristöön, kuten direktiivissä 2008/56/EY (18) ja direktiivissä 2000/60/EY (19) on määritelty niiden vesien osalta, joilla niitä sovelletaan; |
| --- | --- |

n)

’pilaantumisella’ tarkoitetaan vesiviljelyn ja merilevien tuotannon yhteydessä suoraan tai välillisesti tapahtuvaa aineiden tai energian johtamista vesiympäristöön, kuten direktiivissä 2008/56/EY (18) ja direktiivissä 2000/60/EY (19) on määritelty niiden vesien osalta, joilla niitä sovelletaan;

| o) | ’sekaviljelyllä’ tarkoitetaan vesiviljelyn ja merilevien tuotannon yhteydessä kahden tai useamman yleensä eri trofiatason lajin kasvattamista samassa viljely-yksikössä; |
| --- | --- |

o)

’sekaviljelyllä’ tarkoitetaan vesiviljelyn ja merilevien tuotannon yhteydessä kahden tai useamman yleensä eri trofiatason lajin kasvattamista samassa viljely-yksikössä;

| p) | ’tuotantojaksolla’ tarkoitetaan vesiviljelyn ja merilevien tuotannon yhteydessä vesiviljelyeläimen ja merilevän elinkaarta varhaisimmasta kehitysvaiheesta korjuuseen; |
| --- | --- |

p)

’tuotantojaksolla’ tarkoitetaan vesiviljelyn ja merilevien tuotannon yhteydessä vesiviljelyeläimen ja merilevän elinkaarta varhaisimmasta kehitysvaiheesta korjuuseen;

| q) | ’paikallisesti kasvatetuilla lajeilla’ tarkoitetaan vesiviljelyn ja merilevien tuotannon yhteydessä lajeja, jotka eivät ole neuvoston asetuksen (EY) N:o 708/2007 (20) mukaisia tulokaslajeja tai paikallisesti esiintymättömiä lajeja. Asetuksen (EY) N:o 708/2008 liitteessä IV lueteltuja lajeja voidaan pitää paikallisesti kasvatettuina lajeina; |
| --- | --- |

q)

’paikallisesti kasvatetuilla lajeilla’ tarkoitetaan vesiviljelyn ja merilevien tuotannon yhteydessä lajeja, jotka eivät ole neuvoston asetuksen (EY) N:o 708/2007 (20) mukaisia tulokaslajeja tai paikallisesti esiintymättömiä lajeja. Asetuksen (EY) N:o 708/2008 liitteessä IV lueteltuja lajeja voidaan pitää paikallisesti kasvatettuina lajeina;

| r) | ’eläintiheydellä’ tarkoitetaan vesiviljelyn yhteydessä eläinten elopainoa yhdessä kuutiometrissä vettä milloin tahansa lihotusvaiheen aikana ja kampelakalojen ja katkarapujen osalta eläinten painoa vedenpinnan neliömetriä kohden. |
| --- | --- |

r)

’eläintiheydellä’ tarkoitetaan vesiviljelyn yhteydessä eläinten elopainoa yhdessä kuutiometrissä vettä milloin tahansa lihotusvaiheen aikana ja kampelakalojen ja katkarapujen osalta eläinten painoa vedenpinnan neliömetriä kohden.

| 3) | Lisätään II osastoon 1 a luku seuraavasti:

  ”1 a   LUKU



  Merilevien tuotanto


  6 a artikla
  Soveltamisala
  Tässä luvussa vahvistetaan merilevien korjuuta ja viljelyä koskevat yksityiskohtaiset tuotantosäännöt. Sitä sovelletaan soveltuvin osin kaikkien sellaisten monisoluisten merilevien tai kasviplanktonin ja mikrolevien tuotantoon, jotka on tarkoitettu käytettäviksi vesiviljelyeläinten rehuna.
  6 b artikla
  Viljelyväliaineen soveltuvuus ja kestävä hoitosuunnitelma
  1.   Toiminnan on sijaittava paikoissa, jotka eivät ole alttiina luonnonmukaisessa tuotannossa kiellettyjen tuotteiden tai aineiden aiheuttamalle kontaminaatiolle tai epäpuhtauksille, jotka vaarantaisivat tuotteiden luonnonmukaisuuden.
  2.   Luonnonmukaiset ja muut kuin luonnonmukaiset tuotantoyksiköt on pidettävä riittävän erillään toisistaan. Tällaisten erilläänpitotoimenpiteiden on perustuttava luonnolliseen sijaintiin, erillisiin vedenjakelujärjestelmiin, etäisyyksiin, vuorovesivaihteluun ja luonnonmukaisen tuotantoyksikön sijaintiin ylä- ja alajuoksulla. Jäsenvaltion viranomaiset voivat nimetä paikkoja tai alueita, joita ne pitävät soveltumattomina luonnonmukaiseen vesiviljelyyn tai merilevien korjuuseen, ja ne voivat myös vahvistaa vähimmäisetäisyyksiä luonnonmukaisten ja muiden kuin luonnonmukaisten tuotantoyksiköiden välille.
  Jos on vahvistettu vähimmäisetäisyydet, jäsenvaltioiden on toimitettava nämä tiedot toimijoille, muille jäsenvaltioille ja komissiolle.
  3.   Kaikille toimille, joille haetaan luonnonmukaiseen tuotantoon liittyvää hyväksyntää ja joissa tuotetaan yli 20 tonnia vesiviljelytuotteita vuosittain, on tehtävä tuotantoyksikköön suhteutettu ympäristöarviointi, jossa tarkastetaan tuotantoyksikön toimintaedellytykset ja sen välittömät ympäristövaikutukset ja todennäköiset vaikutukset. Toimijan on toimitettava ympäristöarviointi tarkastuslaitokselle tai -viranomaiselle. Ympäristöarvioinnin sisällön on perustuttava neuvoston direktiivin 85/337/ETY (21) liitteeseen IV. Jos yksiköstä on jo tehty vastaava arviointi, sitä voidaan käyttää tähän tarkoitukseen.
  4.   Toimijan on toimitettava vesiviljelyä ja merilevien korjuuta varten kestävä, tuotantoyksikköön suhteutettu hoitosuunnitelma.
  Suunnitelma on päivitettävä vuosittain, ja siinä on selvitettävä perusteellisesti toimen ympäristövaikutukset ja käyttöön otettava ympäristöseuranta sekä lueteltava toimenpiteet, jotka on toteutettava ympäröivään vesi- ja maaekosysteemiin kohdistuvien kielteisten vaikutusten ja tapauksen mukaan ympäristöön yhden tuotantojakson tai vuoden aikana kulkeutuvien ravinnepäästöjen minimoimiseksi. Suunnitelmassa on selvitettävä, miten teknisiä laitteita valvotaan ja korjataan.
  5.   Vesiviljely- ja merilevätuotannon harjoittajien on käytettävä mieluiten uusiutuvia energialähteitä ja kierrätettävä materiaaleja sekä laadittava kestävän hoitosuunnitelman osana jätteen vähentämistä koskeva aikataulu, joka otetaan käyttöön toimien alkaessa. Jäännöslämmön käyttö on mahdollisuuksien mukaan rajoitettava uusiutuvista lähteistä peräisin olevaan energiaan.
  6.   Merilevien korjuuta aloitettaessa on suoritettava biomassan kertaluonteinen arviointi.
  6 c artikla
  Luonnonvaraisten merilevien kestävä sadonkorjuu
  1.   Toimintayksikössä tai -tiloissa on säilytettävä kirjanpitoasiakirjoja, joiden perusteella toimija voi todeta ja tarkastusviranomainen tai tarkastuslaitos voi varmistaa, että sadonkorjaajat ovat toimittaneet ainoastaan asetuksen (EY) N:o 834/2007 mukaisesti tuotettua luonnonvaraista merilevää.
  2.   Sadonkorjuu on suoritettava varmistaen, että korjatut määrät eivät vaikuta merkittävästi vesiympäristön tilaan. On toteutettava merilevien uusiutumisen varmistavia toimenpiteitä, jotka liittyvät sadonkorjuutekniikkaan, vähimmäiskokoon, ikään, lisääntymissykleihin tai jäljelle jäävän merilevän kokoon.
  3.   Jos merilevät korjataan jaetulta tai yhteiseltä korjuualueelta, saatavilla on oltava kirjalliset todisteet siitä, että kokonaissato on tämän asetuksen säännösten mukainen.
  4.   Kyseisissä asiakirjoissa on 73 b artiklan 2 kohdan b ja c alakohdan mukaisesti esitettävä todisteet kestävästä hoidosta ja siitä, ettei korjuualueille ole aiheutunut pitkäaikaisia vaikutuksia.
  6 d artikla
  Merilevien viljely
  1.   Merellä harjoitettavassa merilevien viljelyssä on käytettävä yksinomaan ravinteita, joita esiintyy ympäristössä luonnostaan tai jotka on saatu luonnonmukaisesta vesiviljelyeläinten tuotannosta, mieluiten lähistöllä sijaitsevasta sekaviljelyjärjestelmästä.
  2.   Maalla olevissa laitoksissa, joissa käytetään ulkoisia ravinnelähteitä, jäteveden ravinnetasojen on todistettavasti vastattava tuloveden ravinnetasoja tai oltava näitä alempia. Ainoastaan liitteessä I lueteltuja kasvi- tai kivennäisperäisiä ravinteita saa käyttää.
  3.   Viljelytiheys tai toiminnan intensiteetti on kirjattava, ja vesiympäristön koskemattomuus on säilytettävä varmistamalla, ettei ylitetä merilevien enimmäismäärää, joka voidaan korjata ilman ympäristöön kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia.
  4.   Köysiä ja muita merilevien kasvatuksessa käytettäviä välineitä on mahdollisuuksien mukaan käytettävä uudelleen tai kierrätettävä.
  6 e artikla
  Kiinnittymisenestotoimenpiteet ja tuotantovälineiden ja -laitteiden puhdistus
  1.   Ei-toivotut kasvustot on poistettava ainoastaan fysikaalisin menetelmin tai käsin ja tapauksen mukaan palautettava mereen riittävän kauas viljelylaitoksesta.
  2.   Välineiden ja laitteiden puhdistus on suoritettava fysikaalisin tai mekaanisin toimenpitein. Elleivät ne riitä, voidaan käyttää ainoastaan liitteessä VII olevassa 2 jaksossa lueteltuja aineita. |
| --- | --- |

3)

Lisätään II osastoon 1 a luku seuraavasti:

”1 a   LUKU

Merilevien tuotanto

6 a artikla

Soveltamisala

Tässä luvussa vahvistetaan merilevien korjuuta ja viljelyä koskevat yksityiskohtaiset tuotantosäännöt. Sitä sovelletaan soveltuvin osin kaikkien sellaisten monisoluisten merilevien tai kasviplanktonin ja mikrolevien tuotantoon, jotka on tarkoitettu käytettäviksi vesiviljelyeläinten rehuna.

6 b artikla

Viljelyväliaineen soveltuvuus ja kestävä hoitosuunnitelma

1.   Toiminnan on sijaittava paikoissa, jotka eivät ole alttiina luonnonmukaisessa tuotannossa kiellettyjen tuotteiden tai aineiden aiheuttamalle kontaminaatiolle tai epäpuhtauksille, jotka vaarantaisivat tuotteiden luonnonmukaisuuden.

2.   Luonnonmukaiset ja muut kuin luonnonmukaiset tuotantoyksiköt on pidettävä riittävän erillään toisistaan. Tällaisten erilläänpitotoimenpiteiden on perustuttava luonnolliseen sijaintiin, erillisiin vedenjakelujärjestelmiin, etäisyyksiin, vuorovesivaihteluun ja luonnonmukaisen tuotantoyksikön sijaintiin ylä- ja alajuoksulla. Jäsenvaltion viranomaiset voivat nimetä paikkoja tai alueita, joita ne pitävät soveltumattomina luonnonmukaiseen vesiviljelyyn tai merilevien korjuuseen, ja ne voivat myös vahvistaa vähimmäisetäisyyksiä luonnonmukaisten ja muiden kuin luonnonmukaisten tuotantoyksiköiden välille.

Jos on vahvistettu vähimmäisetäisyydet, jäsenvaltioiden on toimitettava nämä tiedot toimijoille, muille jäsenvaltioille ja komissiolle.

3.   Kaikille toimille, joille haetaan luonnonmukaiseen tuotantoon liittyvää hyväksyntää ja joissa tuotetaan yli 20 tonnia vesiviljelytuotteita vuosittain, on tehtävä tuotantoyksikköön suhteutettu ympäristöarviointi, jossa tarkastetaan tuotantoyksikön toimintaedellytykset ja sen välittömät ympäristövaikutukset ja todennäköiset vaikutukset. Toimijan on toimitettava ympäristöarviointi tarkastuslaitokselle tai -viranomaiselle. Ympäristöarvioinnin sisällön on perustuttava neuvoston direktiivin 85/337/ETY (21) liitteeseen IV. Jos yksiköstä on jo tehty vastaava arviointi, sitä voidaan käyttää tähän tarkoitukseen.

4.   Toimijan on toimitettava vesiviljelyä ja merilevien korjuuta varten kestävä, tuotantoyksikköön suhteutettu hoitosuunnitelma.

Suunnitelma on päivitettävä vuosittain, ja siinä on selvitettävä perusteellisesti toimen ympäristövaikutukset ja käyttöön otettava ympäristöseuranta sekä lueteltava toimenpiteet, jotka on toteutettava ympäröivään vesi- ja maaekosysteemiin kohdistuvien kielteisten vaikutusten ja tapauksen mukaan ympäristöön yhden tuotantojakson tai vuoden aikana kulkeutuvien ravinnepäästöjen minimoimiseksi. Suunnitelmassa on selvitettävä, miten teknisiä laitteita valvotaan ja korjataan.

5.   Vesiviljely- ja merilevätuotannon harjoittajien on käytettävä mieluiten uusiutuvia energialähteitä ja kierrätettävä materiaaleja sekä laadittava kestävän hoitosuunnitelman osana jätteen vähentämistä koskeva aikataulu, joka otetaan käyttöön toimien alkaessa. Jäännöslämmön käyttö on mahdollisuuksien mukaan rajoitettava uusiutuvista lähteistä peräisin olevaan energiaan.

6.   Merilevien korjuuta aloitettaessa on suoritettava biomassan kertaluonteinen arviointi.

6 c artikla

Luonnonvaraisten merilevien kestävä sadonkorjuu

1.   Toimintayksikössä tai -tiloissa on säilytettävä kirjanpitoasiakirjoja, joiden perusteella toimija voi todeta ja tarkastusviranomainen tai tarkastuslaitos voi varmistaa, että sadonkorjaajat ovat toimittaneet ainoastaan asetuksen (EY) N:o 834/2007 mukaisesti tuotettua luonnonvaraista merilevää.

2.   Sadonkorjuu on suoritettava varmistaen, että korjatut määrät eivät vaikuta merkittävästi vesiympäristön tilaan. On toteutettava merilevien uusiutumisen varmistavia toimenpiteitä, jotka liittyvät sadonkorjuutekniikkaan, vähimmäiskokoon, ikään, lisääntymissykleihin tai jäljelle jäävän merilevän kokoon.

3.   Jos merilevät korjataan jaetulta tai yhteiseltä korjuualueelta, saatavilla on oltava kirjalliset todisteet siitä, että kokonaissato on tämän asetuksen säännösten mukainen.

4.   Kyseisissä asiakirjoissa on 73 b artiklan 2 kohdan b ja c alakohdan mukaisesti esitettävä todisteet kestävästä hoidosta ja siitä, ettei korjuualueille ole aiheutunut pitkäaikaisia vaikutuksia.

6 d artikla

Merilevien viljely

1.   Merellä harjoitettavassa merilevien viljelyssä on käytettävä yksinomaan ravinteita, joita esiintyy ympäristössä luonnostaan tai jotka on saatu luonnonmukaisesta vesiviljelyeläinten tuotannosta, mieluiten lähistöllä sijaitsevasta sekaviljelyjärjestelmästä.

2.   Maalla olevissa laitoksissa, joissa käytetään ulkoisia ravinnelähteitä, jäteveden ravinnetasojen on todistettavasti vastattava tuloveden ravinnetasoja tai oltava näitä alempia. Ainoastaan liitteessä I lueteltuja kasvi- tai kivennäisperäisiä ravinteita saa käyttää.

3.   Viljelytiheys tai toiminnan intensiteetti on kirjattava, ja vesiympäristön koskemattomuus on säilytettävä varmistamalla, ettei ylitetä merilevien enimmäismäärää, joka voidaan korjata ilman ympäristöön kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia.

4.   Köysiä ja muita merilevien kasvatuksessa käytettäviä välineitä on mahdollisuuksien mukaan käytettävä uudelleen tai kierrätettävä.

6 e artikla

Kiinnittymisenestotoimenpiteet ja tuotantovälineiden ja -laitteiden puhdistus

1.   Ei-toivotut kasvustot on poistettava ainoastaan fysikaalisin menetelmin tai käsin ja tapauksen mukaan palautettava mereen riittävän kauas viljelylaitoksesta.

2.   Välineiden ja laitteiden puhdistus on suoritettava fysikaalisin tai mekaanisin toimenpitein. Elleivät ne riitä, voidaan käyttää ainoastaan liitteessä VII olevassa 2 jaksossa lueteltuja aineita.

| 4) | Korvataan 21 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Karjalle syötetystä rehujen keskimääräisestä kokonaismäärästä 20 prosenttia saa olla peräisin laiduntamisesta luonnonmukaisen tuotantotavan mukaisilla ensimmäisen siirtymävuoden pysyvillä laitumilla, monivuotisilla rehulohkoilla tai valkuaiskasviviljelmillä taikka niistä saadusta sadosta, jos ne kuuluvat omaan tilaan eivätkä ole kuuluneet kyseisen tilan luonnonmukaisen tuotannon yksikköön viimeisten viiden vuoden aikana. Käytettäessä sekä siirtymävaiheen rehuja että ensimmäisen siirtymävuoden lohkojen rehuja näiden rehujen yhteenlaskettu prosenttiosuus ei saa ylittää 1 kohdassa vahvistettuja enimmäisprosenttiosuuksia.” |
| --- | --- |

4)

Korvataan 21 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Karjalle syötetystä rehujen keskimääräisestä kokonaismäärästä 20 prosenttia saa olla peräisin laiduntamisesta luonnonmukaisen tuotantotavan mukaisilla ensimmäisen siirtymävuoden pysyvillä laitumilla, monivuotisilla rehulohkoilla tai valkuaiskasviviljelmillä taikka niistä saadusta sadosta, jos ne kuuluvat omaan tilaan eivätkä ole kuuluneet kyseisen tilan luonnonmukaisen tuotannon yksikköön viimeisten viiden vuoden aikana. Käytettäessä sekä siirtymävaiheen rehuja että ensimmäisen siirtymävuoden lohkojen rehuja näiden rehujen yhteenlaskettu prosenttiosuus ei saa ylittää 1 kohdassa vahvistettuja enimmäisprosenttiosuuksia.”

| 5) | Lisätään II osastoon 2 a luku seuraavasti:

  ”2 a   LUKU



  Vesiviljelyeläinten tuotanto


  1   jakso



  Yleiset säännöt


  25 a artikla
  Soveltamisala
  Tässä luvussa vahvistetaan yksityiskohtaiset tuotantosäännöt liitteessä XIII a luetelluille kala-, äyriäis-, piikkinahkais- ja nilviäislajeille.
  Sitä sovelletaan soveltuvin osin eläinplanktoniin, pieniin äyriäisiin, rataseläimiin, matoihin ja muihin rehuna käytettäviin vesieläimiin.
  25 b artikla
  Viljelyväliaineen soveltuvuus ja kestävä hoitosuunnitelma
  1.   Tähän lukuun sovelletaan 6 b artiklan 1–5 kohdan säännöksiä.
  2.   Kestävään hoitosuunnitelmaan on kirjattava neuvoston direktiivin 92/43/ETY (22) mukaiset petoeläimiä vastaan toteutettavat suoja- ja torjuntatoimenpiteet sekä kansalliset säännöt.
  3.   Vierekkäisten toimijoiden on tarvittaessa laadittava hoitosuunnitelmansa todennettavalla tavalla yhteensovitetusti.
  4.   Kalalammikoissa, altaissa tai uoma-altaissa harjoitettavan vesiviljelyeläinten tuotannon tapauksessa vesiviljelylaitoksissa on oltava joko luonnollisia suodatinkerroksia, saostuslammikoita tai biologisia tai mekaanisia suodattimia jätteiksi katsottavien ravinteiden keräämiseksi, tai niissä on käytettävä merileviä ja/tai eläimiä (simpukoita ja levää), jotka parantavat osaltaan jäteveden laatua. Jätevesien laatua on tarvittaessa seurattava säännöllisin väliajoin.
  25 c artikla
  Luonnonmukaisten ja muiden kuin luonnonmukaisten vesiviljelyeläinten samanaikainen tuotanto
  1.   Toimivaltainen viranomainen voi antaa hautomoille ja kasvattamoille luvan kasvattaa sekä luonnonmukaisia että muita kuin luonnonmukaisia poikasia samassa laitoksessa edellyttäen, että yksiköt on erotettu fyysisesti toisistaan ja että niillä on erilliset vedenjakelujärjestelmät.
  2.   Toimivaltainen viranomainen voi lihotusvaiheen tuotannon yhteydessä sallia samassa laitoksessa luonnonmukaisia ja muita kuin luonnonmukaisia vesieläinten tuotantoyksiköitä, edellyttäen että tämän asetuksen 6 b artiklan 2 kohdan säännöksiä noudatetaan, kun asiaan liittyy vesiviljelyeläinten eri tuotantovaihteita ja käsittelyjaksoja.
  3.   Toimijoiden on pidettävä kirjaa tämän artiklan säännösten noudattamisesta.
  2   jakso



  Vesiviljelyeläinten alkuperä


  25 d artikla
  Luonnonmukaisten vesiviljelyeläinten alkuperä
  1.   Viljelyssä on käytettävä paikallisesti kasvatettuja lajeja, ja jalostuksella on pyrittävä saamaan aikaan kantoja, jotka soveltuvat paremmin viljelyolosuhteisiin, ovat terveitä ja hyödyntävät rehuvaroja hyvin. Lajien alkuperästä ja käsittelystä on toimitettava asiakirjatodisteet tarkastuslaitokselle tai -viranomaiselle.
  2.   On valittava lajeja, joita voidaan kasvattaa aiheuttamatta merkittävää vahinkoa luonnonvaraisille kannoille.
  25 e artikla
  Muiden kuin luonnonmukaisten vesiviljelyeläinten alkuperä ja hoito
  1.   Luonnosta pyydystettyjä tai muita kuin luonnonmukaisia vesiviljelyeläimiä voidaan tuoda viljelylaitokseen jalostustarkoituksissa tai geenikannan parantamiseksi, tai jos luonnonmukaisia vesiviljelyeläimiä ei ole saatavilla. Tällaisiin eläimiin on sovellettava luonnonmukaista tuotantotapaa vähintään kolmen kuukauden ajan ennen kuin niitä voidaan käyttää jalostukseen.
  2.   Muita kuin luonnonmukaisesti vesiviljeltyjä poikasia voidaan tuoda viljelylaitokseen jatkokasvatustarkoituksissa ja silloin, kun luonnonmukaisten vesiviljelyeläinten poikasia ei ole saatavilla. Luonnonmukaista tuotantotapaa on noudatettava vähintään tuotantojakson viimeisten kahden kolmanneksen aikana.
  3.   Viljelylaitokseen tuotavien muiden kuin luonnonmukaisesti vesiviljeltyjen poikasten enimmäisosuus on 80 prosenttia 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä, 50 prosenttia 31 päivään joulukuuta 2013 mennessä ja 0 prosenttia 31 päivään joulukuuta 2015 mennessä.
  4.   Luonnonvaraisten vesiviljelyeläinten poikasten keruu jatkokasvatustarkoituksiin on erityisesti rajattava seuraaviin tapauksiin:






  a) | kalojen ja äyriäisten toukkien ja poikasten luonnollinen virtaus täytettäessä lammikoita, viljelyrakennelmia ja -laitteita; |
| --- | --- | --- |

5)

Lisätään II osastoon 2 a luku seuraavasti:

”2 a   LUKU

Vesiviljelyeläinten tuotanto

1   jakso

Yleiset säännöt

25 a artikla

Soveltamisala

Tässä luvussa vahvistetaan yksityiskohtaiset tuotantosäännöt liitteessä XIII a luetelluille kala-, äyriäis-, piikkinahkais- ja nilviäislajeille.

Sitä sovelletaan soveltuvin osin eläinplanktoniin, pieniin äyriäisiin, rataseläimiin, matoihin ja muihin rehuna käytettäviin vesieläimiin.

25 b artikla

Viljelyväliaineen soveltuvuus ja kestävä hoitosuunnitelma

1.   Tähän lukuun sovelletaan 6 b artiklan 1–5 kohdan säännöksiä.

2.   Kestävään hoitosuunnitelmaan on kirjattava neuvoston direktiivin 92/43/ETY (22) mukaiset petoeläimiä vastaan toteutettavat suoja- ja torjuntatoimenpiteet sekä kansalliset säännöt.

3.   Vierekkäisten toimijoiden on tarvittaessa laadittava hoitosuunnitelmansa todennettavalla tavalla yhteensovitetusti.

4.   Kalalammikoissa, altaissa tai uoma-altaissa harjoitettavan vesiviljelyeläinten tuotannon tapauksessa vesiviljelylaitoksissa on oltava joko luonnollisia suodatinkerroksia, saostuslammikoita tai biologisia tai mekaanisia suodattimia jätteiksi katsottavien ravinteiden keräämiseksi, tai niissä on käytettävä merileviä ja/tai eläimiä (simpukoita ja levää), jotka parantavat osaltaan jäteveden laatua. Jätevesien laatua on tarvittaessa seurattava säännöllisin väliajoin.

25 c artikla

Luonnonmukaisten ja muiden kuin luonnonmukaisten vesiviljelyeläinten samanaikainen tuotanto

1.   Toimivaltainen viranomainen voi antaa hautomoille ja kasvattamoille luvan kasvattaa sekä luonnonmukaisia että muita kuin luonnonmukaisia poikasia samassa laitoksessa edellyttäen, että yksiköt on erotettu fyysisesti toisistaan ja että niillä on erilliset vedenjakelujärjestelmät.

2.   Toimivaltainen viranomainen voi lihotusvaiheen tuotannon yhteydessä sallia samassa laitoksessa luonnonmukaisia ja muita kuin luonnonmukaisia vesieläinten tuotantoyksiköitä, edellyttäen että tämän asetuksen 6 b artiklan 2 kohdan säännöksiä noudatetaan, kun asiaan liittyy vesiviljelyeläinten eri tuotantovaihteita ja käsittelyjaksoja.

3.   Toimijoiden on pidettävä kirjaa tämän artiklan säännösten noudattamisesta.

2   jakso

Vesiviljelyeläinten alkuperä

25 d artikla

Luonnonmukaisten vesiviljelyeläinten alkuperä

1.   Viljelyssä on käytettävä paikallisesti kasvatettuja lajeja, ja jalostuksella on pyrittävä saamaan aikaan kantoja, jotka soveltuvat paremmin viljelyolosuhteisiin, ovat terveitä ja hyödyntävät rehuvaroja hyvin. Lajien alkuperästä ja käsittelystä on toimitettava asiakirjatodisteet tarkastuslaitokselle tai -viranomaiselle.

2.   On valittava lajeja, joita voidaan kasvattaa aiheuttamatta merkittävää vahinkoa luonnonvaraisille kannoille.

25 e artikla

Muiden kuin luonnonmukaisten vesiviljelyeläinten alkuperä ja hoito

1.   Luonnosta pyydystettyjä tai muita kuin luonnonmukaisia vesiviljelyeläimiä voidaan tuoda viljelylaitokseen jalostustarkoituksissa tai geenikannan parantamiseksi, tai jos luonnonmukaisia vesiviljelyeläimiä ei ole saatavilla. Tällaisiin eläimiin on sovellettava luonnonmukaista tuotantotapaa vähintään kolmen kuukauden ajan ennen kuin niitä voidaan käyttää jalostukseen.

2.   Muita kuin luonnonmukaisesti vesiviljeltyjä poikasia voidaan tuoda viljelylaitokseen jatkokasvatustarkoituksissa ja silloin, kun luonnonmukaisten vesiviljelyeläinten poikasia ei ole saatavilla. Luonnonmukaista tuotantotapaa on noudatettava vähintään tuotantojakson viimeisten kahden kolmanneksen aikana.

3.   Viljelylaitokseen tuotavien muiden kuin luonnonmukaisesti vesiviljeltyjen poikasten enimmäisosuus on 80 prosenttia 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä, 50 prosenttia 31 päivään joulukuuta 2013 mennessä ja 0 prosenttia 31 päivään joulukuuta 2015 mennessä.

4.   Luonnonvaraisten vesiviljelyeläinten poikasten keruu jatkokasvatustarkoituksiin on erityisesti rajattava seuraaviin tapauksiin:

a)

kalojen ja äyriäisten toukkien ja poikasten luonnollinen virtaus täytettäessä lammikoita, viljelyrakennelmia ja -laitteita;

| b) | eurooppalainen lasiankerias, edellyttäen että alueella on käytössä hyväksytty ankeriaanhoitosuunnitelma ja että ankeriaan keinotekoinen lisääntyminen on edelleen ratkaisematta. |
| --- | --- |

b)

eurooppalainen lasiankerias, edellyttäen että alueella on käytössä hyväksytty ankeriaanhoitosuunnitelma ja että ankeriaan keinotekoinen lisääntyminen on edelleen ratkaisematta.

3   jakso

Käytännöt vesiviljelyeläinten hoidossa

25 f artikla

Yleiset vesiviljelyeläinten tuotantoa koskevat säännöt

1.   Vesiviljelyeläinten tuotantoympäristö on suunniteltava siten, että lajikohtaisten erityistarpeidensa mukaisesti

| a) | eläimillä on riittävästi tilaa niiden hyvinvoinnin takaamiseksi; |
| --- | --- |

a)

eläimillä on riittävästi tilaa niiden hyvinvoinnin takaamiseksi;

| b) | eläimiä pidetään hyvälaatuisessa, riittävän happipitoisessa vedessä; |
| --- | --- |

b)

eläimiä pidetään hyvälaatuisessa, riittävän happipitoisessa vedessä;

| c) | eläimiä pidetään lajin vaatimusten mukaisissa lämpötila- ja valo-olosuhteissa maantieteellinen sijainti huomioon ottaen; |
| --- | --- |

c)

eläimiä pidetään lajin vaatimusten mukaisissa lämpötila- ja valo-olosuhteissa maantieteellinen sijainti huomioon ottaen;

| d) | makean veden kaloja viljeltäessä pohjatyypin on vastattava mahdollisimman tarkoin luonnonolosuhteita; |
| --- | --- |

d)

makean veden kaloja viljeltäessä pohjatyypin on vastattava mahdollisimman tarkoin luonnonolosuhteita;

| e) | karppeja viljeltäessä pohjan on oltava luonnon maa-ainesta. |
| --- | --- |

e)

karppeja viljeltäessä pohjan on oltava luonnon maa-ainesta.

2.   Eläintiheys vahvistetaan liitteessä XIII a laji- tai lajiryhmäkohtaisesti. Tarkasteltaessa eläintiheyden vaikutuksia viljeltyjen kalojen hyvinvointiin on seurattava kalojen kuntoa (kuten evä- ja muita vaurioita, kasvunopeutta, käyttäytymistä ja yleistä terveydentilaa) ja veden laatua.

3.   Vesieläinten viljelyrakennelmien suunnittelussa ja rakentamisessa on määriteltävä virtausnopeudet ja fysikokemialliset parametrit, joiden avulla voidaan turvata eläinten terveys ja hyvinvointi ja ottaa huomioon niiden käyttäytymistarpeet.

4.   Viljelyrakennelmat on suunniteltava ja sijoitettava ja niitä on käytettävä siten, että karkaamisriski on mahdollisimman pieni.

5.   Jos kaloja tai äyriäisiä pääsee karkuun, on toteutettava aiheellisia toimia paikalliseen ekosysteemiin kohdistuvien vaikutusten vähentämiseksi, mukaan luettuna takaisinpyynti, kun se on tarkoituksenmukaista. Asiakirjatodisteet on säilytettävä.

25 g artikla

Vesiviljelyrakennelmia koskevat erityiset säännöt

1.   Kiertovesilaitokset ovat vesiviljelyeläinten tuotannossa kiellettyjä lukuun ottamatta hautomoita ja kasvattamoita sekä luonnonmukaiseksi rehuksi käytettävien lajien tuotantoa varten.

2.   Maalla sijaitsevien kasvatusyksiköiden on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| a) | läpivirtausjärjestelmissä on voitava seurata ja valvoa sekä sisään- että ulosvirtaavan veden virtausnopeutta ja veden laatua; |
| --- | --- |

a)

läpivirtausjärjestelmissä on voitava seurata ja valvoa sekä sisään- että ulosvirtaavan veden virtausnopeutta ja veden laatua;

| b) | ”veden ja maan rajapinnasta” vähintään viiden prosentin suuruisen osan on oltava luonnollisen kasviston peitossa. |
| --- | --- |

b)

”veden ja maan rajapinnasta” vähintään viiden prosentin suuruisen osan on oltava luonnollisen kasviston peitossa.

3.   Meressä sijaitsevien viljelyrakennelmien on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| a) | niiden on sijaittava paikassa, jossa veden virtaus, syvyys ja veden vaihtumisnopeus ovat riittäviä merenpohjaan ja ympäröivään vesistöön kohdistuvien vaikutusten minimoimiseksi; |
| --- | --- |

a)

niiden on sijaittava paikassa, jossa veden virtaus, syvyys ja veden vaihtumisnopeus ovat riittäviä merenpohjaan ja ympäröivään vesistöön kohdistuvien vaikutusten minimoimiseksi;

| b) | häkkien suunnittelussa, rakentamisessa ja kunnossapidossa on otettava huomioon toimintaympäristön olosuhteet. |
| --- | --- |

b)

häkkien suunnittelussa, rakentamisessa ja kunnossapidossa on otettava huomioon toimintaympäristön olosuhteet.

4.   Keinolämmitys tai veden jäähdytys sallitaan ainoastaan hautomoissa ja kasvattamoissa. Veden lämmittämiseen tai jäähdyttämiseen voidaan käyttää porakaivovettä kaikissa tuotantovaiheissa.

25 h artikla

Vesiviljelyeläinten hoito

1.   Vesiviljelyeläinten käsittely on vähennettävä minimiin ja toteutettava erittäin huolellisesti asianmukaisin välinein ja menetelmin, joiden tarkoituksena on käsittelyihin liittyvän stressin ja fyysisten vaurioiden välttäminen. Emokantoja on käsiteltävä siten, että fyysiset vauriot ja stressi saadaan vähennettyä minimiin, ja tarvittaessa on käytettävä anestesiaa. Luokittelutoimet on pidettävä mahdollisimman vähäisinä, ja niitä on tehtävä vain kalojen hyvinvoinnin varmistamiseksi.

2.   Keinovalon käyttöön on sovellettava seuraavia rajoituksia:

| a) | luonnollisen päivänpituuden pidentämiseksi keinovalon käyttö ei saa ylittää kasvatettavien eläinten etologisten tarpeiden, maantieteellisten olosuhteiden ja yleisen terveyden mukaista enimmäismäärää, joka on 16 tuntia päivässä, paitsi lisääntymistarkoituksissa; |
| --- | --- |

a)

luonnollisen päivänpituuden pidentämiseksi keinovalon käyttö ei saa ylittää kasvatettavien eläinten etologisten tarpeiden, maantieteellisten olosuhteiden ja yleisen terveyden mukaista enimmäismäärää, joka on 16 tuntia päivässä, paitsi lisääntymistarkoituksissa;

| b) | valon voimakkuuden äkillisiä muutoksia on vältettävä käyttämällä himmennettäviä valoja tai taustavalaistusta. |
| --- | --- |

b)

valon voimakkuuden äkillisiä muutoksia on vältettävä käyttämällä himmennettäviä valoja tai taustavalaistusta.

3.   Ilmastus sallitaan eläinten hyvinvoinnin ja terveyden varmistamiseksi sillä edellytyksellä, että mekaanisten ilmastimien voimanlähteenä käytetään lähinnä uusiutuvia energialähteitä.

Kaikki tällainen käyttö on merkittävä vesiviljelyn tuotantorekisteriin.

4.   Nestemäisen hapen käyttö sallitaan ainoastaan eläinten terveyteen liittyvistä syistä, kriittisissä tuotantovaiheissa tai kuljetuksen aikana seuraavissa tapauksissa:

| a) | jos lämpötila kohoaa tai ilmanpaine laskee poikkeuksellisesti tai jos esiintyy satunnaista pilaantumista; |
| --- | --- |

a)

jos lämpötila kohoaa tai ilmanpaine laskee poikkeuksellisesti tai jos esiintyy satunnaista pilaantumista;

| b) | jos tehdään satunnaisia kantojen hallintamenettelyjä, kuten näytteenottoja ja lajitteluja; |
| --- | --- |

b)

jos tehdään satunnaisia kantojen hallintamenettelyjä, kuten näytteenottoja ja lajitteluja;

| c) | viljelylaitoksessa olevan kannan eloonjäämisen takaamiseksi. |
| --- | --- |

c)

viljelylaitoksessa olevan kannan eloonjäämisen takaamiseksi.

Asiakirjatodisteet on säilytettävä.

5.   Teurastusmenetelmien on oltava sellaisia, että kalat saadaan tainnutettua välittömästi ja kivuttomasti. Teuraskokojen, lajien ja tuotantopaikkojen erot on otettava huomioon optimaalisia teurastusmenetelmiä tarkasteltaessa.

4   jakso

Eläinten lisääntyminen

25 i artikla

Hormonien käyttökielto

Hormonien ja hormonijohdannaisten käyttö on kielletty.

5   jakso

Kalojen, äyriäisten ja piikkinahkaisten rehu

25 j artikla

Rehuja koskevat yleiset säännöt

Ruokintajärjestelmiä suunniteltaessa on otettava huomioon:

| a) | eläinten terveys; |
| --- | --- |

a)

eläinten terveys;

| b) | tuotteiden korkea laatu ja niiden ravitsemuksellinen koostumus, mikä takaa lopullisen syötävän tuotteen korkean laadun; |
| --- | --- |

b)

tuotteiden korkea laatu ja niiden ravitsemuksellinen koostumus, mikä takaa lopullisen syötävän tuotteen korkean laadun;

| c) | vähäiset ympäristövaikutukset. |
| --- | --- |

c)

vähäiset ympäristövaikutukset.

25 k artikla

Lihaa syövien vesiviljelyeläinten rehuja koskevat erityissäännöt

1.   Lihaa syövien vesiviljelyeläinten rehu on hankittava ensisijaisesti seuraavista lähteistä:

| a) | vesiviljelystä peräisin olevat luonnonmukaiset rehutuotteet; |
| --- | --- |

a)

vesiviljelystä peräisin olevat luonnonmukaiset rehutuotteet;

| b) | luonnonmukaisesta vesiviljelystä saaduista perkeistä valmistettu kalajauho ja kalaöljy; |
| --- | --- |

b)

luonnonmukaisesta vesiviljelystä saaduista perkeistä valmistettu kalajauho ja kalaöljy;

| c) | kalajauho ja kalaöljy sekä kalaperäiset ainesosat, jotka on saatu kestävässä kalastuksessa ihmisravinnoksi pyydettyjen kalojen perkeistä; |
| --- | --- |

c)

kalajauho ja kalaöljy sekä kalaperäiset ainesosat, jotka on saatu kestävässä kalastuksessa ihmisravinnoksi pyydettyjen kalojen perkeistä;

| d) | liitteessä V luetellut kasvi- ja eläinperäiset luonnonmukaiset rehuaineet, mainitussa liitteessä vahvistettua rajoitusta noudattaen. |
| --- | --- |

d)

liitteessä V luetellut kasvi- ja eläinperäiset luonnonmukaiset rehuaineet, mainitussa liitteessä vahvistettua rajoitusta noudattaen.

2.   Jos 1 kohdassa mainittua rehua ei ole saatavilla, muusta kuin luonnonmukaisesta vesiviljelystä saaduista perkeistä peräisin olevaa kalajauhoa ja kalaöljyä tai ihmisravinnoksi pyydetyistä kaloista saatuja perkeitä voidaan käyttää 31 päivään joulukuuta 2014 ulottuvalla siirtymäkaudella. Tällaisen rehuaineen osuus saa olla enintään 30 prosenttia päivittäisestä annoksesta.

3.   Rehu voi koostua enintään 60-prosenttisesti luonnonmukaisista kasvituotteista.

4.   Lohen ja taimenen rehussa voidaan käyttää ensisijaisesti luonnonmukaisista lähteistä, kuten luonnonmukaisesti kasvatettujen äyriäisten kuorista, saatua astaksantiinia kyseisten kalalajien fysiologisten tarpeiden rajoissa. Jos luonnonmukaisia lähteitä ei ole saatavilla, voidaan käyttää luonnosta saatua astaksantiinia (kuten Phaffia-hiivaa).

25 l artikla

Eräiden vesiviljelyeläinten rehuja koskevat erityissäännöt

1.   Liitteessä XIII a olevassa 6, 7 ja 9 jaksossa tarkoitettuja vesiviljelyeläimiä on ruokittava lammissa ja järvissä luontaisesti esiintyvillä rehuilla.

2.   Jos luontaisia rehuvaroja ei ole saatavilla riittävästi 1 kohdan mukaisia tarkoituksia varten, voidaan käyttää luonnonmukaista kasviperäistä rehua, joka on mieluiten kasvatettu kyseisessä laitoksessa, tai merileviä. Toimijoiden on pidettävä kirjaa lisärehun käyttötarpeesta.

3.   Jos luonnonravintoa täydennetään 2 kohdan mukaisesti, 7 jaksossa mainittujen lajien ja 9 jaksossa mainitun kiinanhaimonnin (Pangasius sp.) rehuannos voi koostua enintään 10-prosenttisesti kestävästä kalastuksesta saadusta kalajauhosta tai kalaöljystä.

25 m artikla

Asetuksen (EY) N:o 834/2007 15 artiklan 1 kohdan d alakohdan iii alakohdassa tarkoitetut tuotteet ja aineet

1.   Vain liitteessä V lueteltuja eläin- ja kivennäisperäisiä rehuaineita saa käyttää luonnonmukaisessa vesiviljelyssä.

2.   Liitteessä VI lueteltuja rehun lisäaineita, tiettyjä eläinten ruokinnassa käytettäviä tuotteita ja valmistuksen apuaineita voidaan käyttää, jos mainitussa liitteessä säädettyjä rajoituksia noudatetaan.

6   jakso

Nilviäisiä koskevat erityissäännöt

25 n artikla

Kasvatusalue

1.   Simpukanviljelyä voidaan harjoittaa samalla vesialueella kuin kalojen ja merilevien luonnonmukaista kasvatusta sekaviljelyjärjestelmässä, josta on ilmoitettava kestävässä hoitosuunnitelmassa. Simpukoita voidaan viljellä sekaviljelyssä myös yhdessä kotilosimpukoiden, kuten rantakotiloiden, kanssa.

2.   Luonnonmukaista simpukantuotantoa on harjoitettava alueilla, jotka on merkitty viitoilla, kohoilla tai muilla selkeillä merkeillä, ja ne on tarvittaessa rajattava verkkokasseilla, häkeillä tai muilla keinotekoisilla laitteilla.

3.   Luonnonmukaisissa äyriäisviljelylaitoksissa on vähennettävä suojeltaville lajeille aiheutuvat riskit minimiin. Jos petoeläinten torjuntaan käytetään verkkoja, ne on suunniteltava siten, ettei niistä aiheudu vahinkoa sukeltaville linnuille.

25 o artikla

Toukkien hankinta

1.   Simpukanviljelyssä voidaan käyttää tuotantoalueen ulkopuolelta tulevia luonnonvaraisia toukkia edellyttäen, että siitä ei aiheudu merkittäviä ympäristövahinkoja, se on paikallisen lainsäädännön mukaisesti sallittua ja että toukat ovat peräisin

| a) | yhdyskunnista, jotka eivät todennäköisesti selviä hengissä talven yli tai joista on ylitarjontaa, tai |
| --- | --- |

a)

yhdyskunnista, jotka eivät todennäköisesti selviä hengissä talven yli tai joista on ylitarjontaa, tai

| b) | keruulaitteisiin spontaanisti asettuneista simpukantoukkien yhdyskunnista. |
| --- | --- |

b)

keruulaitteisiin spontaanisti asettuneista simpukantoukkien yhdyskunnista.

On kirjattava, mistä, milloin ja miten luonnonvaraiset toukat kerättiin, jotta mahdollistetaan niiden jäljitettävyys takaisin keruupaikalle.

Muista kuin luonnonmukaisista simpukkahautomoista saatuja toukkia voidaan kuitenkin käyttää luonnonmukaisissa tuotantoyksiköissä seuraavia enimmäisprosenttiosuuksia noudattaen: 80 prosenttia 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä, 50 prosenttia 31 päivään joulukuuta 2013 mennessä ja 0 prosenttia 31 päivään joulukuuta 2015 mennessä.

2.   Japaninosterin (Crassostrea gigas) tapauksessa etusija on annettava kannalle, johon sovelletaan valikoivaa jalostusta luonnonvaraisen lisääntymisen vähentämiseksi.

25 p artikla

Hoito

1.   Tuotannossa on käytettävä eläintiheyttä, joka ei ylitä muiden kuin luonnonmukaisten äyriäisten yhteydessä kyseisessä vesiviljelylaitoksessa käytettyä eläintiheyttä. Lajittelu, harvennus ja eläintiheyden mukauttaminen on tehtävä biomassan mukaan siten, että varmistetaan eläinten hyvinvointi ja tuotteiden korkea laatu.

2.   Ei-toivotut kasvustot on poistettava fysikaalisin menetelmin tai käsin ja tarvittaessa palautettava mereen pois äyriäislaitoksista. Äyriäiset voidaan käsitellä tuotantojakson aikana yhden kerran kalkkiliuoksella kilpailevan kasvuston torjumiseksi.

25 q artikla

Viljelysäännöt

1.   Sinisimpukoiden viljely köysissä ja muut liitteessä XIII a olevassa 8 jaksossa luetellut menettelyt voivat sopia luonnonmukaiseen tuotantoon.

2.   Nilviäisten pohjaviljely sallitaan ainoastaan, jos keruu- ja kasvatusalueille ei aiheudu merkittäviä ympäristövaikutuksia. Mahdollisimman vähäisiä ympäristövaikutuksia koskevan väitteen tueksi on laadittava tuotantoaluetta koskeva tutkimus ja raportti, joka toimijan on esitettävä tarkastuslaitokselle tai -viranomaiselle. Raportti on lisättävä erillisenä lukuna kestävään hoitosuunnitelmaan.

25 r artikla

Ostereiden viljelyä koskevat erityissäännöt

Ostereiden viljely paaluihin kiinnitetyissä häkeissä on sallittua. Nämä tai muut osterinviljelyssä käytettävät rakenteet on sijoitettava siten, että vältetään seinämän muodostuminen rannikon edustalle. Tuotannon optimoimiseksi kanta on sijoitettava huolellisesti kasvualustoille ottaen huomioon vuorovesivaihtelut. Tuotannon on täytettävä liitteessä XIII a olevassa 8 jaksossa luetellut vaatimukset.

7   jakso

Tautien ennaltaehkäisy ja eläinlääkinnällinen hoito

25 s artikla

Tautien ennaltaehkäisyä koskevat yleiset säännöt

1.   Direktiivin 2006/88/EY 9 artiklan mukaisessa eläinten terveydenhoitosuunnitelmassa on esitettävä yksityiskohtaisesti bioturvallisuutta ja tautien ennaltaehkäisyä koskevat menettelyt ja annettava kirjallinen suostumus vesiviljelyeläinten terveydestä huolehtivien pätevien toimijoiden tarjoamaan, tuotantoyksikköön suhteutettuun terveysneuvontaan; näiden toimijoiden on vierailtava laitoksessa vähintään kerran vuodessa simpukkaviljelmillä vähintään joka toinen vuosi.

2.   Rakennelmat, välineet ja laitteet on puhdistettava ja desinfioitava asianmukaisesti. Ainoastaan liitteessä VII olevassa 2.1 ja 2.2 jaksossa lueteltuja tuotteita saa käyttää.

3.   Viljelytauon osalta säädetään seuraavaa:

| a) | Toimivaltaisen viranomaisen on päätettävä, onko viljelytauko tarpeen ja mikä on sen asianmukainen kesto, jota sovelletaan kunkin tuotantojakson jälkeen merellä olevissa avoimen veden viljelyrakennelmissa. Tästä on laadittava asiakirjat. Viljelytaukoa suositellaan myös muiden säiliöitä, kalalammikoita ja häkkejä käyttävien tuotantomenetelmien yhteydessä; |
| --- | --- |

a)

Toimivaltaisen viranomaisen on päätettävä, onko viljelytauko tarpeen ja mikä on sen asianmukainen kesto, jota sovelletaan kunkin tuotantojakson jälkeen merellä olevissa avoimen veden viljelyrakennelmissa. Tästä on laadittava asiakirjat. Viljelytaukoa suositellaan myös muiden säiliöitä, kalalammikoita ja häkkejä käyttävien tuotantomenetelmien yhteydessä;

| b) | viljelytauko ei ole pakollinen simpukanviljelyn yhteydessä; |
| --- | --- |

b)

viljelytauko ei ole pakollinen simpukanviljelyn yhteydessä;

| c) | viljelytauon aikana vesiviljelyeläinten tuotantoon käytettävät häkit tai muut rakenteet on tyhjennettävä, desinfioitava ja jätettävä tyhjiksi ennen uutta käyttöä. |
| --- | --- |

c)

viljelytauon aikana vesiviljelyeläinten tuotantoon käytettävät häkit tai muut rakenteet on tyhjennettävä, desinfioitava ja jätettävä tyhjiksi ennen uutta käyttöä.

4.   Syömättä jäänyt kalanrehu, ulosteet ja kuolleet eläimet on tarvittaessa poistettava viipymättä, jotta voidaan välttää veden laadun suhteen merkittävien ympäristövahinkojen riski, vähentää tautiriskejä ja välttää houkuttelemasta hyönteisiä tai jyrsijöitä.

5.   Ultraviolettivaloa ja otsonia saa käyttää ainoastaan hautomoissa ja kasvattamoissa.

6.   Ulkoloisien biologisessa torjunnassa on etusijalle asetettava puhdistajakalojen käyttö.

25 t artikla

Eläinlääkinnällinen hoito

1.   Jos asetuksen (EY) N:o 834/2007 15 artiklan 1 kohdan f alakohdan i alakohdan mukaisista eläinten terveyden varmistamiseksi toteutetuista ennaltaehkäisevistä toimenpiteistä huolimatta ilmenee jokin terveysongelma, voidaan käyttää eläinlääkinnällisiä hoitoja seuraavassa tärkeysjärjestyksessä:

| a) | kasvi-, eläin- tai mineraaliperäiset aineet homeopaattisessa laimennoksessa; |
| --- | --- |

a)

kasvi-, eläin- tai mineraaliperäiset aineet homeopaattisessa laimennoksessa;

| b) | ilman anesteettista vaikutusta olevat kasvit ja niiden uutteet; ja |
| --- | --- |

b)

ilman anesteettista vaikutusta olevat kasvit ja niiden uutteet; ja

| c) | seuraavat aineet: hivenaineet, metallit, luonnolliset immunostimulantit tai hyväksytyt probiootit. |
| --- | --- |

c)

seuraavat aineet: hivenaineet, metallit, luonnolliset immunostimulantit tai hyväksytyt probiootit.

2.   Lääkehoitojen käyttö rajoitetaan kahteen hoitokertaan vuodessa lukuun ottamatta rokotteita ja pakollisia taudinhävittämisohjelmia. Vesiviljelyeläimiin, joiden tuotantojakso on alle vuoden pituinen, sovelletaan kuitenkin vain yhtä lääkehoitokertaa. Jos mainitut lääkehoitojen rajoitukset ylitetään, näin käsiteltyjä vesiviljelyeläimiä ei voi myydä luonnonmukaisina tuotteina.

3.   Jäsenvaltioiden hallinnoimia pakollisia valvontaohjelmia lukuun ottamatta loiskäsittelyjen käyttö rajoitetaan kahteen kertaan vuodessa, tai yhteen kertaan vuodessa, kun tuotantojakso on alle 18 kuukautta.

4.   Eläinlääkinnällisten lääkehoitojen ja 3 kohdan mukaisten loiskäsittelyjen, myös pakollisten taudinvalvonta- ja hävittämisohjelmien mukaisten käsittelyjen yhteydessä noudatettavan varoajan on oltava kaksi kertaa niin pitkä kuin direktiivin 2001/82/EY 11 artiklassa tarkoitettu lakisääteinen varoaika, tai jos varoaikaa ei ole täsmennetty, 48 tuntia.

5.   Eläinlääkettä käytettäessä sen käytöstä on aina ilmoitettava tarkastuslaitokselle tai -viranomaiselle ennen eläinten saattamista myyntiin luonnonmukaisesti tuotettuina. Hoidon kohteena olleen kannan on oltava selkeästi tunnistettavissa.

| 6) | Lisätään II osaston 3 lukuun 29 artiklan jälkeen 29 a artikla seuraavasti:
  ”29 a artikla
  Merileviä koskevat erityissäännökset
  1.   Jos lopputuote on tuore merilevä, juuri korjatun merilevän huuhtelussa on käytettävä merivettä.
  Jos lopputuote on kuivattu merilevä, huuhteluun voidaan käyttää myös juomavettä. Kosteuden poistamiseen voidaan käyttää suolaa.
  2.   Merilevään suoraan kosketuksissa olevan avotulen käyttäminen on kuivaamisessa kiellettyä. Jos kuivauksessa käytetään köysiä tai muita välineitä, niissä ei saa olla kiinnittymisenestoaineita eikä puhdistus- tai desinfiointiaineita, paitsi jos tuote on lueteltu liitteessä VII tätä käyttötarkoitusta varten.” |
| --- | --- |

6)

Lisätään II osaston 3 lukuun 29 artiklan jälkeen 29 a artikla seuraavasti:

”29 a artikla

Merileviä koskevat erityissäännökset

1.   Jos lopputuote on tuore merilevä, juuri korjatun merilevän huuhtelussa on käytettävä merivettä.

Jos lopputuote on kuivattu merilevä, huuhteluun voidaan käyttää myös juomavettä. Kosteuden poistamiseen voidaan käyttää suolaa.

2.   Merilevään suoraan kosketuksissa olevan avotulen käyttäminen on kuivaamisessa kiellettyä. Jos kuivauksessa käytetään köysiä tai muita välineitä, niissä ei saa olla kiinnittymisenestoaineita eikä puhdistus- tai desinfiointiaineita, paitsi jos tuote on lueteltu liitteessä VII tätä käyttötarkoitusta varten.”

| 7) | Lisätään II osaston 4 lukuun 32 a artikla seuraavasti:
  ”32 a artikla
  Elävien kalojen kuljetus
  1.   Elävät kalat on kuljetettava asiaankuuluvissa säiliöissä, joissa on puhdasta vettä, joka täyttää kalojen fysiologiset tarpeet lämpötilan ja liuenneen hapen suhteen.
  2.   Säiliöt on ennen luonnonmukaisten kalojen ja kalatuotteiden kuljetusta puhdistettava, desinfioitava ja huuhdeltava perusteellisesti.
  3.   Stressin vähentämiseksi on toteutettava varotoimenpiteitä. Eläintiheys ei saa kuljetuksen aikana saavuttaa lajille haitallista tasoa.
  4.   Edellä olevassa 1–3 kohdassa tarkoitetuista seikoista on säilytettävä asiakirjatodisteet.” |
| --- | --- |

7)

Lisätään II osaston 4 lukuun 32 a artikla seuraavasti:

”32 a artikla

Elävien kalojen kuljetus

1.   Elävät kalat on kuljetettava asiaankuuluvissa säiliöissä, joissa on puhdasta vettä, joka täyttää kalojen fysiologiset tarpeet lämpötilan ja liuenneen hapen suhteen.

2.   Säiliöt on ennen luonnonmukaisten kalojen ja kalatuotteiden kuljetusta puhdistettava, desinfioitava ja huuhdeltava perusteellisesti.

3.   Stressin vähentämiseksi on toteutettava varotoimenpiteitä. Eläintiheys ei saa kuljetuksen aikana saavuttaa lajille haitallista tasoa.

4.   Edellä olevassa 1–3 kohdassa tarkoitetuista seikoista on säilytettävä asiakirjatodisteet.”

| 8) | Korvataan 35 artiklan 2 ja 3 kohta seuraavasti:
  ”2.   Kun kyseessä ovat luonnonmukaista kasvin-, merilevän-, kotieläin- ja vesiviljelyeläintuotantoa harjoittavat yksiköt, tuotantoyksikössä ei saa varastoida muita kuin tämän asetuksen mukaisesti sallittuja tuotantopanoksia.
  3.   Tilalla saa varastoida allopaattisia eläinlääkkeitä ja antibiootteja edellyttäen, että ne ovat eläinlääkärin asetuksen (EY) N:o 834/2007 14 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdassa tai 15 artiklan 1 kohdan f alakohdan ii alakohdassa tarkoitettujen hoitojen yhteydessä määräämiä, niitä säilytetään valvotussa paikassa ja ne kirjataan tämän asetuksen 76 artiklassa tarkoitettuun eläinrekisteriin tai tarvittaessa tämän asetuksen 79 b artiklassa tarkoitettuun vesiviljelyn tuotantorekisteriin.” |
| --- | --- |

8)

Korvataan 35 artiklan 2 ja 3 kohta seuraavasti:

”2.   Kun kyseessä ovat luonnonmukaista kasvin-, merilevän-, kotieläin- ja vesiviljelyeläintuotantoa harjoittavat yksiköt, tuotantoyksikössä ei saa varastoida muita kuin tämän asetuksen mukaisesti sallittuja tuotantopanoksia.

3.   Tilalla saa varastoida allopaattisia eläinlääkkeitä ja antibiootteja edellyttäen, että ne ovat eläinlääkärin asetuksen (EY) N:o 834/2007 14 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdassa tai 15 artiklan 1 kohdan f alakohdan ii alakohdassa tarkoitettujen hoitojen yhteydessä määräämiä, niitä säilytetään valvotussa paikassa ja ne kirjataan tämän asetuksen 76 artiklassa tarkoitettuun eläinrekisteriin tai tarvittaessa tämän asetuksen 79 b artiklassa tarkoitettuun vesiviljelyn tuotantorekisteriin.”

| 9) | Lisätään II osaston 5 lukuun 36 a artikla seuraavasti:
  ”36 a artikla
  Merilevät
  1.   Merilevien korjuualueen osalta siirtymävaiheen pituus on kuusi kuukautta.
  2.   Merileväviljely-yksikön osalta siirtymävaiheen pituus on kuusi kuukautta tai yksi kokonainen tuotantojakso riippuen siitä, kumpi näistä on pidempi.” |
| --- | --- |

9)

Lisätään II osaston 5 lukuun 36 a artikla seuraavasti:

”36 a artikla

Merilevät

1.   Merilevien korjuualueen osalta siirtymävaiheen pituus on kuusi kuukautta.

2.   Merileväviljely-yksikön osalta siirtymävaiheen pituus on kuusi kuukautta tai yksi kokonainen tuotantojakso riippuen siitä, kumpi näistä on pidempi.”

| 10) | Lisätään II osaston 5 lukuun 38 artiklan jälkeen 38 a artikla seuraavasti:
  ”38 a artikla
  Vesiviljelyeläinten tuotanto
  1.   Vesiviljelyn tuotantoyksiköihin on sovellettava seuraavia siirtymävaiheita seuraavanlaisissa, vesiviljelyeläimiä sisältävissä vesiviljelylaitoksissa:






  a) | laitoksissa, joita ei voida tyhjentää, puhdistaa ja desinfioida, siirtymävaiheen pituus on 24 kuukautta; |
| --- | --- | --- |

10)

Lisätään II osaston 5 lukuun 38 artiklan jälkeen 38 a artikla seuraavasti:

”38 a artikla

Vesiviljelyeläinten tuotanto

1.   Vesiviljelyn tuotantoyksiköihin on sovellettava seuraavia siirtymävaiheita seuraavanlaisissa, vesiviljelyeläimiä sisältävissä vesiviljelylaitoksissa:

a)

laitoksissa, joita ei voida tyhjentää, puhdistaa ja desinfioida, siirtymävaiheen pituus on 24 kuukautta;

| b) | laitoksissa, jotka on tyhjennetty tai pidetty tyhjillään, siirtymävaiheen pituus on 12 kuukautta; |
| --- | --- |

b)

laitoksissa, jotka on tyhjennetty tai pidetty tyhjillään, siirtymävaiheen pituus on 12 kuukautta;

| c) | laitoksissa, jotka on tyhjennetty, puhdistettu ja desinfioitu, siirtymävaiheen pituus on kuusi kuukautta; |
| --- | --- |

c)

laitoksissa, jotka on tyhjennetty, puhdistettu ja desinfioitu, siirtymävaiheen pituus on kuusi kuukautta;

| d) | avoimen veden laitoksissa, simpukanviljelylaitokset mukaan luettuina, siirtymävaiheen pituus on kolme kuukautta. |
| --- | --- |

d)

avoimen veden laitoksissa, simpukanviljelylaitokset mukaan luettuina, siirtymävaiheen pituus on kolme kuukautta.

2.   Toimivaltainen viranomainen voi päättää hyväksyä taannehtivasti siirtymävaiheeseen kuuluvaksi minkä tahansa aiemmin ilmoitetun jakson, jonka aikana laitoksia ei käsitelty sellaisilla tuotteilla tai altistettu sellaisille tuotteille, joita ei sallita luonnonmukaisessa tuotannossa.”

| 11) | Korvataan 43 artiklan otsikko seuraavasti:

  ”Muun kuin luonnonmukaisen kasvi- ja eläinperäisen rehun käyttö kotieläinten ruokinnassa”. |
| --- | --- |

11)

Korvataan 43 artiklan otsikko seuraavasti:

”Muun kuin luonnonmukaisen kasvi- ja eläinperäisen rehun käyttö kotieläinten ruokinnassa”.

| 12) | Korvataan 59 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”Tätä lukua ei sovelleta lemmikkieläinten ruokiin eikä turkiseläinten rehuihin.” |
| --- | --- |

12)

Korvataan 59 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”Tätä lukua ei sovelleta lemmikkieläinten ruokiin eikä turkiseläinten rehuihin.”

| 13) | Korvataan 60 artiklan 1 kohdan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | jalostetut rehut täyttävät asetuksen (EY) N:o 834/2007 ja erityisesti sen 14 artiklan 1 kohdan d alakohdan iv ja v alakohdan säännökset kotieläinten osalta tai sen 15 artiklan 1 kohdan d alakohdan säännökset vesiviljelyeläinten osalta sekä 18 artiklan säännökset;”. |
| --- | --- | --- |

13)

Korvataan 60 artiklan 1 kohdan a alakohta seuraavasti:

”a)

jalostetut rehut täyttävät asetuksen (EY) N:o 834/2007 ja erityisesti sen 14 artiklan 1 kohdan d alakohdan iv ja v alakohdan säännökset kotieläinten osalta tai sen 15 artiklan 1 kohdan d alakohdan säännökset vesiviljelyeläinten osalta sekä 18 artiklan säännökset;”.

| 14) | Lisätään IV osastoon 2 a luku seuraavasti:

  ”2 a   LUKU



  Merileviä koskevat erityiset valvontavaatimukset


  73 a artikla
  Merileviä koskeva valvontajärjestelmä
  Kun valvontajärjestelmää aletaan soveltaa erityisesti merileviin, 63 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun tuotantopaikan täydellisen kuvauksen on sisällettävä:






  a) | maalla ja meressä olevien laitteiden täydellinen kuvaus; |
| --- | --- | --- |

14)

Lisätään IV osastoon 2 a luku seuraavasti:

”2 a   LUKU

Merileviä koskevat erityiset valvontavaatimukset

73 a artikla

Merileviä koskeva valvontajärjestelmä

Kun valvontajärjestelmää aletaan soveltaa erityisesti merileviin, 63 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun tuotantopaikan täydellisen kuvauksen on sisällettävä:

a)

maalla ja meressä olevien laitteiden täydellinen kuvaus;

| b) | tarvittaessa 6 b artiklan 3 kohdassa esitetty ympäristöarviointi; |
| --- | --- |

b)

tarvittaessa 6 b artiklan 3 kohdassa esitetty ympäristöarviointi;

| c) | tarvittaessa 6 b artiklan 4 kohdassa esitetty kestävä hoitosuunnitelma; |
| --- | --- |

c)

tarvittaessa 6 b artiklan 4 kohdassa esitetty kestävä hoitosuunnitelma;

| d) | luonnonvaraisten merilevien osalta täydellinen kuvaus ja kartta rannikolla ja meressä sijaitsevista korjuualueista ja maa-alueista, joilla toteutetaan korjuun jälkeisiä toimia. |
| --- | --- |

d)

luonnonvaraisten merilevien osalta täydellinen kuvaus ja kartta rannikolla ja meressä sijaitsevista korjuualueista ja maa-alueista, joilla toteutetaan korjuun jälkeisiä toimia.

73 b artikla

Merilevien tuotantoa koskevat tiedot

1.   Toimijan on koottava merilevien tuotantoa koskevat tiedot rekisteriin ja säilytettävä se viljelylaitoksessa sellaisessa paikassa, että se on jatkuvasti tarkastusviranomaisten tai -laitosten saatavilla. Rekisterissä on oltava ainakin seuraavat tiedot:

| a) | lajiluettelo, korjuupäivä ja korjattu määrä; |
| --- | --- |

a)

lajiluettelo, korjuupäivä ja korjattu määrä;

| b) | käytettyjen lannoitteiden käyttöpäivä, tyyppi ja määrä. |
| --- | --- |

b)

käytettyjen lannoitteiden käyttöpäivä, tyyppi ja määrä.

2.   Luonnonvaraisten merilevien korjuun osalta rekisteriin on merkittävä myös:

| a) | kunkin lajin aiempi korjuutoiminta nimetyillä kasvualustoilla; |
| --- | --- |

a)

kunkin lajin aiempi korjuutoiminta nimetyillä kasvualustoilla;

| b) | satoarvio (määrät) kasvukautta kohden; |
| --- | --- |

b)

satoarvio (määrät) kasvukautta kohden;

| c) | kasvualustojen mahdolliset pilaantumislähteet; |
| --- | --- |

c)

kasvualustojen mahdolliset pilaantumislähteet;

| d) | kunkin kasvualustan kestävä vuotuinen tuotto.” |
| --- | --- |

d)

kunkin kasvualustan kestävä vuotuinen tuotto.”

| 15) | Lisätään IV osastoon 3 a luku seuraavasti:

  ”3 a   LUKU



  Vesiviljelyeläinten tuotantoa koskevat erityiset valvontavaatimukset


  79 a artikla
  Vesiviljelyeläinten tuotantoa koskeva valvontajärjestelmä
  Kun otetaan ensimmäistä kertaa käyttöön erityisesti vesiviljelyeläinten tuotantoon tarkoitettu valvontajärjestelmä, 63 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun yksikön toiminnan täydellisen kuvauksen on sisällettävä:






  a) | maalla ja meressä olevien laitteiden täydellinen kuvaus; |
| --- | --- | --- |

15)

Lisätään IV osastoon 3 a luku seuraavasti:

”3 a   LUKU

Vesiviljelyeläinten tuotantoa koskevat erityiset valvontavaatimukset

79 a artikla

Vesiviljelyeläinten tuotantoa koskeva valvontajärjestelmä

Kun otetaan ensimmäistä kertaa käyttöön erityisesti vesiviljelyeläinten tuotantoon tarkoitettu valvontajärjestelmä, 63 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun yksikön toiminnan täydellisen kuvauksen on sisällettävä:

a)

maalla ja meressä olevien laitteiden täydellinen kuvaus;

| b) | tarvittaessa 6 b artiklan 3 kohdassa esitetty ympäristöarviointi; |
| --- | --- |

b)

tarvittaessa 6 b artiklan 3 kohdassa esitetty ympäristöarviointi;

| c) | tarvittaessa 6 b artiklan 4 kohdassa esitetty kestävä hoitosuunnitelma; |
| --- | --- |

c)

tarvittaessa 6 b artiklan 4 kohdassa esitetty kestävä hoitosuunnitelma;

| d) | nilviäisten osalta tiivistelmä 25 q artiklan 2 kohdassa vaaditusta erityisestä kestävää hoitosuunnitelmaa koskevasta luvusta. |
| --- | --- |

d)

nilviäisten osalta tiivistelmä 25 q artiklan 2 kohdassa vaaditusta erityisestä kestävää hoitosuunnitelmaa koskevasta luvusta.

79 b artikla

Vesiviljelyeläinten tuotantoa koskevat tiedot

Toimijan on koottava tuotantoa koskevat tiedot rekisteriin, pidettävä se ajan tasalla ja säilytettävä viljelylaitoksessa sellaisessa paikassa, että se on jatkuvasti tarkastusviranomaisten tai -laitosten saatavilla. Siinä on oltava seuraavat tiedot:

| a) | laitokseen saapuvien eläinten alkuperä, saapumispäivä ja niihin sovellettava siirtymäkausi; |
| --- | --- |

a)

laitokseen saapuvien eläinten alkuperä, saapumispäivä ja niihin sovellettava siirtymäkausi;

| b) | laitoksesta lähtevien eläinten erän numero, ikä, paino ja määräpaikka; |
| --- | --- |

b)

laitoksesta lähtevien eläinten erän numero, ikä, paino ja määräpaikka;

| c) | tiedot kalojen karkaamisista; |
| --- | --- |

c)

tiedot kalojen karkaamisista;

| d) | kalojen osalta rehun tyyppi ja määrä sekä karppien ja niiden lähilajien osalta kirjanpito lisärehun käytöstä; |
| --- | --- |

d)

kalojen osalta rehun tyyppi ja määrä sekä karppien ja niiden lähilajien osalta kirjanpito lisärehun käytöstä;

| e) | eläinlääkinnälliset hoidot sekä yksityiskohtaiset tiedot niiden tarkoituksesta, hoitopäivästä, hoitomenetelmästä, tuotetyypistä ja varoajasta; |
| --- | --- |

e)

eläinlääkinnälliset hoidot sekä yksityiskohtaiset tiedot niiden tarkoituksesta, hoitopäivästä, hoitomenetelmästä, tuotetyypistä ja varoajasta;

| f) | tautien ehkäisytoimenpiteet sekä yksityiskohtaiset tiedot viljelytauosta, puhdistuksesta ja veden käsittelystä. |
| --- | --- |

f)

tautien ehkäisytoimenpiteet sekä yksityiskohtaiset tiedot viljelytauosta, puhdistuksesta ja veden käsittelystä.

79 c artikla

Simpukoihin sovellettavat erityiset tarkastuskäynnit

Simpukantuotantolaitoksiin on tehtävä tarkastuskäyntejä ennen biomassan maksimituotannon aloittamista ja sen aikana.

79 d artikla

Useat saman toimijan hoitamat tuotantoyksiköt

Kun toimijalla on 25 c artiklan mukaisesti useita tuotantoyksikköjä, myös niihin yksiköihin, jotka tuottavat muita kuin luonnonmukaisesti kasvatettuja vesiviljelyeläimiä, on sovellettava 1 luvussa ja tässä luvussa säädettyä valvontajärjestelmää.”

| 16) | Korvataan IV osaston 4 luvun otsikko seuraavasti: |
| --- | --- |

16)

Korvataan IV osaston 4 luvun otsikko seuraavasti:

| 17) | Korvataan IV osaston 5 luvun otsikko seuraavasti: |
| --- | --- |

17)

Korvataan IV osaston 5 luvun otsikko seuraavasti:

| 18) | Lisätään 93 artiklan 2 kohtaan seuraavat alakohdat:






  ”e) | vesiviljelyeläinten luonnonmukaisten tuotantoyksiköiden lukumäärä; |
| --- | --- | --- |

18)

Lisätään 93 artiklan 2 kohtaan seuraavat alakohdat:

”e)

vesiviljelyeläinten luonnonmukaisten tuotantoyksiköiden lukumäärä;

| f) | luonnonmukaisen vesiviljelyeläintuotannon määrä; |
| --- | --- |

f)

luonnonmukaisen vesiviljelyeläintuotannon määrä;

| g) | vaihtoehtoisesti luonnonmukaisten merileväyksiköiden lukumäärä ja luonnonmukaisen merilevätuotannon määrä.” |
| --- | --- |

g)

vaihtoehtoisesti luonnonmukaisten merileväyksiköiden lukumäärä ja luonnonmukaisen merilevätuotannon määrä.”

| 19) | Korvataan 95 artiklan 6 kohta seuraavasti:
  ”6.   Asetuksen (EY) N:o 834/2007 12 artiklan 1 kohdan j alakohdan soveltamiseksi ja siihen asti kun mainitun asetuksen 16 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaiset erityiset aineet on sisällytetty luetteloon, voidaan käyttää ainoastaan toimivaltaisen viranomaisen sallimia tuotteita.” |
| --- | --- |

19)

Korvataan 95 artiklan 6 kohta seuraavasti:

”6.   Asetuksen (EY) N:o 834/2007 12 artiklan 1 kohdan j alakohdan soveltamiseksi ja siihen asti kun mainitun asetuksen 16 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaiset erityiset aineet on sisällytetty luetteloon, voidaan käyttää ainoastaan toimivaltaisen viranomaisen sallimia tuotteita.”

| 20) | Lisätään 95 artiklaan seuraavat kohdat:
  ”11.   Toimivaltainen viranomainen voi sallia, että ne vakiintuneet vesiviljelyeläinten ja merilevien tuotantoyksiköt, jotka harjoittavat tuotantoa kansallisesti hyväksyttyjen luonnonmukaista tuotantoa koskevien sääntöjen mukaisesti ennen tämän asetuksen voimaantuloa, säilyttävät luonnonmukaisen statuksensa 1 päivään heinäkuuta 2013 asti samalla, kun ne ryhtyvät noudattamaan tämän asetuksen säännöksiä, edellyttäen ettei vesiä ole tarpeettomasti pilattu aineilla, joita ei sallita luonnonmukaisessa tuotannossa. Tämän toimenpiteen kohteena olevien toimijoiden on ilmoitettava asiaankuuluvat laitokset, kalalammikot, häkit tai merileväerät toimivaltaiselle viranomaiselle.” |
| --- | --- |

20)

Lisätään 95 artiklaan seuraavat kohdat:

”11.   Toimivaltainen viranomainen voi sallia, että ne vakiintuneet vesiviljelyeläinten ja merilevien tuotantoyksiköt, jotka harjoittavat tuotantoa kansallisesti hyväksyttyjen luonnonmukaista tuotantoa koskevien sääntöjen mukaisesti ennen tämän asetuksen voimaantuloa, säilyttävät luonnonmukaisen statuksensa 1 päivään heinäkuuta 2013 asti samalla, kun ne ryhtyvät noudattamaan tämän asetuksen säännöksiä, edellyttäen ettei vesiä ole tarpeettomasti pilattu aineilla, joita ei sallita luonnonmukaisessa tuotannossa. Tämän toimenpiteen kohteena olevien toimijoiden on ilmoitettava asiaankuuluvat laitokset, kalalammikot, häkit tai merileväerät toimivaltaiselle viranomaiselle.”

| 21) | Muutetaan liitteet tämän asetuksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

21)

Muutetaan liitteet tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2010 seuraavin poikkeuksin:

| a) | asetuksen 1 artiklan 4 kohdan soveltaminen aloitetaan tämän asetuksen voimaantulopäivästä; |
| --- | --- |

a)

asetuksen 1 artiklan 4 kohdan soveltaminen aloitetaan tämän asetuksen voimaantulopäivästä;

| b) | asetuksen 1 artiklan 19 kohdassa ja liitteen 1 kohdan b ja c alakohdassa säädettyjä korjaavia toimenpiteitä sovelletaan päivästä, jona asetusta (EY) N:o 889/2008 aletaan soveltaa. |
| --- | --- |

b)

asetuksen 1 artiklan 19 kohdassa ja liitteen 1 kohdan b ja c alakohdassa säädettyjä korjaavia toimenpiteitä sovelletaan päivästä, jona asetusta (EY) N:o 889/2008 aletaan soveltaa.

Tätä asetusta voidaan tarkistaa jäsenvaltioiden asiaa koskevien, asianmukaisesti perusteltujen ehdotusten perusteella tämän asetuksen muuttamiseksi 1 päivästä heinäkuuta 2013.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 5 päivänä elokuuta 2009.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 189, 20.7.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 250, 18.9.2008, s. 1.

2

(3)  KOM(2002) 511, 19.9.2002.

3

(4)  EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1.

4

(5)  EUVL L 164, 25.6.2008, s. 19.

5

(6)  EUVL L 364, 20.12.2006, s. 5.

6

(7)  EUVL L 139, 30.4.2004, s. 1.

7

(8)  EUVL L 139, 30.4.2004, s. 55.

8

(9)  EUVL L 139, 30.4.2004 s. 206.

9

(10)  EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40.

10

(11)  EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.

11

(12)  EYVL L 103, 25.4.1979, s. 1.

12

(13)  EYVL L 147, 31.5.2001, s. 1.

13

(14)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

14

(15)  EYVL L 273, 10.10.2002, s. 1.

15

(16)  Luonnonmukaisessa merilevien tuotannossa ja vesiviljelytuotannossa käytettäviä kalanrehuja ja puhdistusaineita käsittelevän tilapäisen asiantuntijaryhmän suositukset, 20.11.2008, www.organic-farming.europa.eu

16

(17)  EUVL L 328, 24.11.2006, s. 14.

17

(18)  EUVL L 164, 25.6.2008, s. 19.

18

(19)  EUVL L 327, 22.12.2000, s. 1.

19

(20)  EUVL L 168, 28.6.2007, s. 1.”

20

(21)  EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40.”

21

(22)  EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.”

22

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 889/2008 liitteet seuraavasti:

| 1) | Muutetaan liite I seuraavasti:






  a) | Korvataan otsikko seuraavasti:

  ”Asetuksen 3 artiklan 1 kohdassa ja 6 d artiklan 2 kohdassa tarkoitetut lannoitteet, maanparannusaineet ja ravinteet” |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan liite I seuraavasti:

a)

Korvataan otsikko seuraavasti:

”Asetuksen 3 artiklan 1 kohdassa ja 6 d artiklan 2 kohdassa tarkoitetut lannoitteet, maanparannusaineet ja ravinteet”

| b) | Korvataan taulukon otsikko ja ensimmäinen rivi seuraavasti:







  ”Lupa | Nimitys
  Yhdistelmätuotteet tai tuotteet, jotka sisältävät yksinomaan jäljempänä olevassa luettelossa mainittuja aineita | Kuvaus, koostumusvaatimukset, käytön edellytykset |
| --- | --- | --- | --- |
| A | Lanta | Eläinten ulosteiden ja kasviaineen (kuivikkeet) sekoituksesta koostuvat tuotteet
  Teollisesta eläinten kasvatuksesta tulevat tuotteet ovat kiellettyjä” |

b)

Korvataan taulukon otsikko ja ensimmäinen rivi seuraavasti:

”Lupa

Nimitys

Yhdistelmätuotteet tai tuotteet, jotka sisältävät yksinomaan jäljempänä olevassa luettelossa mainittuja aineita

Kuvaus, koostumusvaatimukset, käytön edellytykset

A

Lanta

Eläinten ulosteiden ja kasviaineen (kuivikkeet) sekoituksesta koostuvat tuotteet

Teollisesta eläinten kasvatuksesta tulevat tuotteet ovat kiellettyjä”

| c) | Korvataan taulukon yhdennellätoista rivillä oleva viimeinen kohta seuraavasti:
  ”Turkikset: kromi (VI):n enimmäispitoisuus (mg/kg kuiva-aineesta): 0” |
| --- | --- |

c)

Korvataan taulukon yhdennellätoista rivillä oleva viimeinen kohta seuraavasti:

”Turkikset: kromi (VI):n enimmäispitoisuus (mg/kg kuiva-aineesta): 0”

| 2) | Muutetaan liite III seuraavasti:
  Lisätään 1 jaksoon lihasikoja koskevalle kuudennelle riville neljäs alakohta seuraavasti:







  ”Yli 110 | 1,5 | 1,2” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Muutetaan liite III seuraavasti:

Lisätään 1 jaksoon lihasikoja koskevalle kuudennelle riville neljäs alakohta seuraavasti:

”Yli 110

1,5

1,2”

| 3) | Muutetaan liite V seuraavasti:






  a) | Korvataan otsikko seuraavasti:

  ”Asetuksen 22 artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa sekä 25 k artiklan 1 kohdan d alakohdassa ja 25 m artiklan 1 kohdassa tarkoitetut rehuaineet” |
| --- | --- | --- |

3)

Muutetaan liite V seuraavasti:

a)

Korvataan otsikko seuraavasti:

”Asetuksen 22 artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa sekä 25 k artiklan 1 kohdan d alakohdassa ja 25 m artiklan 1 kohdassa tarkoitetut rehuaineet”

| b) | Korvataan 2.2 kohdan neljäs luetelmakohta seuraavasti:






  ”— | entsyymien avulla tuotetut hydrolysaatit ja proteolysaatit liukoisessa tai liukenemattomassa muodossa, yksinomaan vesiviljelyeläimille ja nuorille kotieläimille.” |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan 2.2 kohdan neljäs luetelmakohta seuraavasti:

”—

entsyymien avulla tuotetut hydrolysaatit ja proteolysaatit liukoisessa tai liukenemattomassa muodossa, yksinomaan vesiviljelyeläimille ja nuorille kotieläimille.”

| c) | Lisätään 2.2 kohtaan luetelmakohta seuraavasti:






  ”— | äyriäisjauho”. |
| --- | --- | --- |

c)

Lisätään 2.2 kohtaan luetelmakohta seuraavasti:

”—

äyriäisjauho”.

| 4) | Muutetaan liite VI seuraavasti:






  a) | Korvataan otsikko seuraavasti:

  ”Asetuksen 22 artiklan 4 kohdassa sekä 25 m artiklan 2 kohdassa tarkoitetut rehun lisäaineet ja tietyt eläinten ruokinnassa käytettävät aineet”. |
| --- | --- | --- |

4)

Muutetaan liite VI seuraavasti:

a)

Korvataan otsikko seuraavasti:

”Asetuksen 22 artiklan 4 kohdassa sekä 25 m artiklan 2 kohdassa tarkoitetut rehun lisäaineet ja tietyt eläinten ruokinnassa käytettävät aineet”.

| b) | Korvataan 1.1 kohdan a alakohdan toinen luetelmakohta seuraavasti:






  ”— | luonnonvitamiinien kanssa identtiset synteettiset vitamiinit yksimahaisille ja vesiviljelyeläimille;”. |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan 1.1 kohdan a alakohdan toinen luetelmakohta seuraavasti:

”—

luonnonvitamiinien kanssa identtiset synteettiset vitamiinit yksimahaisille ja vesiviljelyeläimille;”.

| c) | Muutetaan 1.3 kohta seuraavasti:






  i) | korvataan b alakohta seuraavasti:
  ”b)   Antioksidantit







  E 306 | — | Antioksidantteina käytettävät luonnollisista lähteistä peräisin olevat tokoferoliuutteet |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

Muutetaan 1.3 kohta seuraavasti:

i)

korvataan b alakohta seuraavasti:

”b)   Antioksidantit

E 306

—

Antioksidantteina käytettävät luonnollisista lähteistä peräisin olevat tokoferoliuutteet

| — | Luonnon antioksidantit (käyttö rajattu vesiviljelyssä käytettävään rehuun)” |
| --- | --- |

—

Luonnon antioksidantit (käyttö rajattu vesiviljelyssä käytettävään rehuun)”

| ii) | Lisätään d alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti:
  ”e)   Emulgointi- ja stabilointiaineet:

  Luonnonmukaisista lähteistä saatu lesitiini (käyttö rajattu vesiviljelyssä käytettävään rehuun)”. |
| --- | --- |

ii)

Lisätään d alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti:

”e)   Emulgointi- ja stabilointiaineet:

Luonnonmukaisista lähteistä saatu lesitiini (käyttö rajattu vesiviljelyssä käytettävään rehuun)”.

| 5) | Korvataan liite VII seuraavasti:

  ”LIITE VII

  Puhdistus- ja desinfiointiaineet







  1. | Eläintuotannossa käytettävien rakennusten ja laitteiden puhdistamiseen ja desinfiointiin käytettävät 23 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut tuotteet:






  — | kalium- ja natriumsaippua |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Korvataan liite VII seuraavasti:

”LIITE VII

Puhdistus- ja desinfiointiaineet

1.

Eläintuotannossa käytettävien rakennusten ja laitteiden puhdistamiseen ja desinfiointiin käytettävät 23 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut tuotteet:

—

kalium- ja natriumsaippua

| — | vesi ja vesihöyry |
| --- | --- |

—

vesi ja vesihöyry

| — | kalkkimaito |
| --- | --- |

—

kalkkimaito

| — | kalkki |
| --- | --- |

—

kalkki

| — | sammuttamaton kalkki |
| --- | --- |

—

sammuttamaton kalkki

| — | natriumhypokloriitti (esim. nestemäinen valkaisuaine) |
| --- | --- |

—

natriumhypokloriitti (esim. nestemäinen valkaisuaine)

| — | natriumhydroksidi |
| --- | --- |

—

natriumhydroksidi

| — | kaliumhydroksidi |
| --- | --- |

—

kaliumhydroksidi

| — | vetyperoksidi |
| --- | --- |

—

vetyperoksidi

| — | luontaiset kasviuutteet |
| --- | --- |

—

luontaiset kasviuutteet

| — | sitruuna-, peretikka-, muurahais-, maito-, oksaali- ja etikkahappo |
| --- | --- |

—

sitruuna-, peretikka-, muurahais-, maito-, oksaali- ja etikkahappo

| — | alkoholi |
| --- | --- |

—

alkoholi

| — | typpihappo (meijerilaitteistot) |
| --- | --- |

—

typpihappo (meijerilaitteistot)

| — | fosforihappo (maitolaitteistot) |
| --- | --- |

—

fosforihappo (maitolaitteistot)

| — | formaldehydi |
| --- | --- |

—

formaldehydi

| — | vedinten ja lypsyvälineiden puhdistus- ja desinfiointiaineet |
| --- | --- |

—

vedinten ja lypsyvälineiden puhdistus- ja desinfiointiaineet

| — | natriumkarbonaatti |
| --- | --- |

—

natriumkarbonaatti

| 2. | Vesiviljelyeläinten ja merilevätuotannossa käytettävät 6 e artiklan 2 kohdassa, 25 s artiklan 2 kohdassa, ja 29 a artiklassa tarkoitetut puhdistus- ja desinfiointituotteet. |
| --- | --- |

2.

Vesiviljelyeläinten ja merilevätuotannossa käytettävät 6 e artiklan 2 kohdassa, 25 s artiklan 2 kohdassa, ja 29 a artiklassa tarkoitetut puhdistus- ja desinfiointituotteet.

| 2.1. | Välineiden ja laitteiden puhdistamiseen ja desinfiointiin vesiviljelyeläinten poissa ollessa käytettävät aineet:






  — | otsoni |
| --- | --- | --- |

2.1.

Välineiden ja laitteiden puhdistamiseen ja desinfiointiin vesiviljelyeläinten poissa ollessa käytettävät aineet:

—

otsoni

| — | natriumkloridi |
| --- | --- |

—

natriumkloridi

| — | natriumhypokloriitti |
| --- | --- |

—

natriumhypokloriitti

| — | kalsiumhypokloriitti |
| --- | --- |

—

kalsiumhypokloriitti

| — | kalkki (CaO, kalsiumoksidi) |
| --- | --- |

—

kalkki (CaO, kalsiumoksidi)

| — | natriumhydroksidi |
| --- | --- |

—

natriumhydroksidi

| — | alkoholi |
| --- | --- |

—

alkoholi

| — | vetyperoksidi |
| --- | --- |

—

vetyperoksidi

| — | orgaaniset hapot (etikkahappo, maitohappo, sitruunahappo) |
| --- | --- |

—

orgaaniset hapot (etikkahappo, maitohappo, sitruunahappo)

| — | humushappo |
| --- | --- |

—

humushappo

| — | peroksietikkahapot |
| --- | --- |

—

peroksietikkahapot

| — | jodoforit |
| --- | --- |

—

jodoforit

| — | kuparisulfaatti: vain 31 päivään joulukuuta 2015 asti |
| --- | --- |

—

kuparisulfaatti: vain 31 päivään joulukuuta 2015 asti

| — | kaliumpermanganaatti |
| --- | --- |

—

kaliumpermanganaatti

| — | peretikka- ja peroktaanihapot |
| --- | --- |

—

peretikka- ja peroktaanihapot

| — | luonnollisista kamelian siemenistä valmistettu teeöljykakku (käyttö rajattu katkarapujen tuotantoon) |
| --- | --- |

—

luonnollisista kamelian siemenistä valmistettu teeöljykakku (käyttö rajattu katkarapujen tuotantoon)

| 2.2. | Rajoitettu luettelo aineista, joita voidaan käyttää vesiviljelyeläinten läsnä ollessa:






  — | kalkki (kalsiumkarbonaatti) pH:n säätöön |
| --- | --- | --- |

2.2.

Rajoitettu luettelo aineista, joita voidaan käyttää vesiviljelyeläinten läsnä ollessa:

—

kalkki (kalsiumkarbonaatti) pH:n säätöön

| — | dolomiitti pH:n korjaamiseen (käyttö rajattu katkarapun tuotantoon)” |
| --- | --- |

—

dolomiitti pH:n korjaamiseen (käyttö rajattu katkarapun tuotantoon)”

| 6) | Muutetaan liitteessä VIII oleva A jakso seuraavasti:






  a) | Lisätään neljännen rivin jälkeen rivi seuraavasti:










  ”B | E 223 | Natriummetabisulfiitti | | X | Äyriäiset (2)” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

6)

Muutetaan liitteessä VIII oleva A jakso seuraavasti:

a)

Lisätään neljännen rivin jälkeen rivi seuraavasti:

”B

E 223

Natriummetabisulfiitti

X

Äyriäiset (2)”

2

| b) | Lisätään neljännentoista rivin jälkeen rivi seuraavasti:










  ”B | E 330 | Sitruunahappo | | X | Äyriäiset ja nilviäiset (2)” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Lisätään neljännentoista rivin jälkeen rivi seuraavasti:

”B

E 330

Sitruunahappo

X

Äyriäiset ja nilviäiset (2)”

2

| 7) | Korvataan liite XII seuraavasti:

  ”LIITE XII

  Tämän asetuksen 68 artiklassa tarkoitettu asetuksen (EY) N:o 834/2007 29 artiklan 1 kohdan mukaista toimijan asiakirjaselvitystä koskeva malli |
| --- | --- |

7)

Korvataan liite XII seuraavasti:

”LIITE XII

Tämän asetuksen 68 artiklassa tarkoitettu asetuksen (EY) N:o 834/2007 29 artiklan 1 kohdan mukaista toimijan asiakirjaselvitystä koskeva malli

Image

| 8) | Lisätään liitteen XIII jälkeen liite XIII a seuraavasti:

  ”Liite XIII a

  1   jakso

  Lohikalojen luonnonmukainen tuotanto makeassa vedessä:
  Taimen (Salmo trutta) – Kirjolohi (Oncorhynchus mykiss) – Puronieriä (Salvelinus fontinalis) – Lohi (Salmo salar) – Nieriä (Salvelinus alpinus.) – Harjus (Thymallus thymallus) – Harmaanieriä (Salvelinus namaycush) – Tonavanjokilohi (Hucho hucho)







  Tuotantojärjestelmä | Kasvatuslaitosjärjestelmiin on syötettävä vettä avoimista järjestelmistä. Virtausnopeuden avulla on varmistettava kannalle vähintään 60 prosentin happisaturaatio ja taattava kalojen hyvinvointi sekä jätteiden poistuminen. |
| --- | --- | --- |
| Kalojen enimmäistiheys | Lohikalalajit, joita ei luetella jäljempänä: 15 kg/m3

  Lohi 20 kg/m3

  Taimen ja kirjolohi: 25 kg/m3

  Nieriä 20 kg/m3 |

8)

Lisätään liitteen XIII jälkeen liite XIII a seuraavasti:

”Liite XIII a

1   jakso

Lohikalojen luonnonmukainen tuotanto makeassa vedessä:

Taimen (Salmo trutta) – Kirjolohi (Oncorhynchus mykiss) – Puronieriä (Salvelinus fontinalis) – Lohi (Salmo salar) – Nieriä (Salvelinus alpinus.) – Harjus (Thymallus thymallus) – Harmaanieriä (Salvelinus namaycush) – Tonavanjokilohi (Hucho hucho)

Tuotantojärjestelmä

Kasvatuslaitosjärjestelmiin on syötettävä vettä avoimista järjestelmistä. Virtausnopeuden avulla on varmistettava kannalle vähintään 60 prosentin happisaturaatio ja taattava kalojen hyvinvointi sekä jätteiden poistuminen.

Kalojen enimmäistiheys

Lohikalalajit, joita ei luetella jäljempänä: 15 kg/m3

Lohi 20 kg/m3

Taimen ja kirjolohi: 25 kg/m3

Nieriä 20 kg/m3

2   jakso

Lohikalojen luonnonmukainen tuotanto merivedessä:

Lohi (Salmo salar), Taimen (Salmo trutta) – Kirjolohi (Oncorhynchus mykiss)

| Kalojen enimmäistiheys | 10 kg/m3 verkkokasseissa |
| --- | --- |

Kalojen enimmäistiheys

10 kg/m3 verkkokasseissa

3   jakso

Turskan (Gadus morhua) ja muiden Gadidae-heimon kalojen, meribassin (Dicentrarchus labrax), kultaotsasargin (Sparus aurata), kotkakalan (Argyrosomus regius), piikkikampelan (Psetta maxima [= Scopthalmus maximux]), pargon (Pagrus pagrus[=Sparus pagrus]), punarummuttajan (Sciaenops ocellatus) ja muiden Sparidae-heimon kalojen sekä kaniini- ja kettukalojen (Siganus spp.) luonnonmukainen tuotanto

| Tuotantojärjestelmä | Avoimen veden viljelyrakennelmissa (verkkokassit/häkit), joissa meriveden virtausnopeus on riittävän suuri kalojen hyvinvoinnin optimoimiseksi, tai maalla olevissa avoimissa järjestelmissä. |
| --- | --- |
| Kalojen enimmäistiheys | Muut kalat kuin piikkikampela: 15 kg/m3

  Piikkikampela: 25 kg/m2 |

Tuotantojärjestelmä

Avoimen veden viljelyrakennelmissa (verkkokassit/häkit), joissa meriveden virtausnopeus on riittävän suuri kalojen hyvinvoinnin optimoimiseksi, tai maalla olevissa avoimissa järjestelmissä.

Kalojen enimmäistiheys

Muut kalat kuin piikkikampela: 15 kg/m3

Piikkikampela: 25 kg/m2

4   jakso

Meribassin, kultaotsasargin, kotkakalan, kelttien (Liza, Mugil) ja ankeriaan (Anguilla spp.) luonnonmukainen tuotanto vuorovesialueilla ja rannikkolaguuneissa sijaitsevissa maalla olevissa lammikoissa

| Viljelyrakennelma | Perinteiset suola-altaat, jotka on muunnettu vesiviljelyn tuotantoyksiköiksi, ja vastaavat vuorovesialueilla sijaitsevat maalla olevat lammikot |
| --- | --- |
| Tuotantojärjestelmä | Veden vaihtumisen on oltava riittävää lajien hyvinvoinnin varmistamiseksi.
  Vähintään 50 prosenttia lammikosta on oltava kasviston peitossa
  Kosteikkopuhdistuslammikot tarpeen |
| Kalojen enimmäistiheys | 4 kg/m3 |

Viljelyrakennelma

Perinteiset suola-altaat, jotka on muunnettu vesiviljelyn tuotantoyksiköiksi, ja vastaavat vuorovesialueilla sijaitsevat maalla olevat lammikot

Tuotantojärjestelmä

Veden vaihtumisen on oltava riittävää lajien hyvinvoinnin varmistamiseksi.

Vähintään 50 prosenttia lammikosta on oltava kasviston peitossa

Kosteikkopuhdistuslammikot tarpeen

Kalojen enimmäistiheys

4 kg/m3

5   jakso

Sammen luonnonmukainen tuotanto makeassa vedessä

Asianomaiset lajit: Acipenser-suku

| Tuotantojärjestelmä | Veden virtauksen on kussakin kasvatusyksikössä oltava riittävä varmistamaan kalojen hyvinvointi
  Poistoveden laadun on vastattava tuloveden laatua |
| --- | --- |
| Kalojen enimmäistiheys | 30 kg/m3 |

Tuotantojärjestelmä

Veden virtauksen on kussakin kasvatusyksikössä oltava riittävä varmistamaan kalojen hyvinvointi

Poistoveden laadun on vastattava tuloveden laatua

Kalojen enimmäistiheys

30 kg/m3

6   jakso

Kalojen luonnonmukainen tuotanto sisämaan vesissä

Asianomaiset lajit: Karpinsukuiset kalat (Cyprinidae) ja muut lähilajit, joita kasvatetaan sekaviljelyssä, mukaan luettuina ahven, hauki, merikissa, siika ja sampi.

| Tuotantojärjestelmä | Kalalammikoissa, jotka tyhjennetään säännöllisesti kokonaan, ja järvissä. Järvissä on harjoitettava yksinomaan luonnonmukaista tuotantoa, mukaan luettuna kasvinviljely kuivalla maalla.
  Kalojen korjuualueella on oltava puhtaan veden tuloputki, joka on riittävän suuri kalojen optimaalisen hyvinvoinnin varmistamiseksi. Kalat on varastoitava puhtaaseen veteen korjuun jälkeen.
  Lammikoiden ja järvien luonnonmukainen ja kivennäislannoitus on toteutettava asetuksen 889/2008 liitteen I mukaisesti siten, että käytetyn typen määrä on enintään 20 kg hehtaarilta.
  Vesikasvien ja kasvipeitteen torjuntaan tarkoitetut, synteettisiä kemikaaleja sisältävät käsittelyt on kielletty.
  Sisämaan vesialueita ympäröivä luonnollinen kasvisto on säilytettävä, sillä se toimii luonnonmukaista vesiviljelyä koskevien sääntöjen mukaisena suojavyöhykkeenä vesialueen ja niiden ulkopuolisten maa-alueiden välillä, joilla viljelyä ei harjoiteta.
  Sekaviljelyä käytetään lihotusvaiheessa sillä ehdolla, että näissä eritelmissä muiden järvikalalajien osalta vahvistettuja kriteerejä noudatetaan asianmukaisesti. |
| --- | --- |
| Viljelyn tuotto | Lajin vuotuinen kokonaistuotanto on rajoitettu 1 500 kilogrammaan kalaa hehtaarilta. |

Tuotantojärjestelmä

Kalalammikoissa, jotka tyhjennetään säännöllisesti kokonaan, ja järvissä. Järvissä on harjoitettava yksinomaan luonnonmukaista tuotantoa, mukaan luettuna kasvinviljely kuivalla maalla.

Kalojen korjuualueella on oltava puhtaan veden tuloputki, joka on riittävän suuri kalojen optimaalisen hyvinvoinnin varmistamiseksi. Kalat on varastoitava puhtaaseen veteen korjuun jälkeen.

Lammikoiden ja järvien luonnonmukainen ja kivennäislannoitus on toteutettava asetuksen 889/2008 liitteen I mukaisesti siten, että käytetyn typen määrä on enintään 20 kg hehtaarilta.

Vesikasvien ja kasvipeitteen torjuntaan tarkoitetut, synteettisiä kemikaaleja sisältävät käsittelyt on kielletty.

Sisämaan vesialueita ympäröivä luonnollinen kasvisto on säilytettävä, sillä se toimii luonnonmukaista vesiviljelyä koskevien sääntöjen mukaisena suojavyöhykkeenä vesialueen ja niiden ulkopuolisten maa-alueiden välillä, joilla viljelyä ei harjoiteta.

Sekaviljelyä käytetään lihotusvaiheessa sillä ehdolla, että näissä eritelmissä muiden järvikalalajien osalta vahvistettuja kriteerejä noudatetaan asianmukaisesti.

Viljelyn tuotto

Lajin vuotuinen kokonaistuotanto on rajoitettu 1 500 kilogrammaan kalaa hehtaarilta.

7   jakso

Penaeus-katkarapujen ja makean veden katkarapujen (Macrobrachium sp.) luonnonmukainen tuotanto

| Tuotantoyksikön/-yksiköiden perustaminen | Sijainti hedelmättömillä savimaa-alueilla, jotta lampien rakentamisesta aiheutuvat ympäristövaikutukset jäävät mahdollisimman pieniksi. Lammet rakennetaan alueella olevasta luonnon savesta. Mangroven tuhoaminen ei ole sallittua. |
| --- | --- |
| Siirtymäaika | Kuusi kuukautta per lammikko; vastaa viljellyn katkaravun tavanomaista elinkaarta. |
| Emokannan alkuperä | Vähintään puolen emokannasta on oltava jalostettua kolmen toimintavuoden jälkeen. Toisen puoliskon on muodostuttava luonnonvaraisesta emokannasta, joka on vapaa taudinaiheuttajista ja peräisin kestävästä kalastuksesta. Ensimmäiselle ja toiselle sukupolvelle on tehtävä pakollinen seulontatesti ennen viljelylaitokseen tuontia. |
| Silmänvarren poistaminen | Kielletty |
| Enimmäistiheys viljelylaitoksissa ja tuotantorajat | Istutus: enintään 22 poikasta/m2

  Biomassan enimmäismäärä millä tahansa hetkellä: 240 g/m2 |

Tuotantoyksikön/-yksiköiden perustaminen

Sijainti hedelmättömillä savimaa-alueilla, jotta lampien rakentamisesta aiheutuvat ympäristövaikutukset jäävät mahdollisimman pieniksi. Lammet rakennetaan alueella olevasta luonnon savesta. Mangroven tuhoaminen ei ole sallittua.

Siirtymäaika

Kuusi kuukautta per lammikko; vastaa viljellyn katkaravun tavanomaista elinkaarta.

Emokannan alkuperä

Vähintään puolen emokannasta on oltava jalostettua kolmen toimintavuoden jälkeen. Toisen puoliskon on muodostuttava luonnonvaraisesta emokannasta, joka on vapaa taudinaiheuttajista ja peräisin kestävästä kalastuksesta. Ensimmäiselle ja toiselle sukupolvelle on tehtävä pakollinen seulontatesti ennen viljelylaitokseen tuontia.

Silmänvarren poistaminen

Kielletty

Enimmäistiheys viljelylaitoksissa ja tuotantorajat

Istutus: enintään 22 poikasta/m2

Biomassan enimmäismäärä millä tahansa hetkellä: 240 g/m2

8   jakso

Nilviäiset ja piikkinahkaiset

| Tuotantojärjestelmät | Pitkätsiimat, lautat, pohjaviljely, verkkokassit, häkit, laatikot, rysät, simpukkapaalut ja muut viljelyrakennelmat.
  Lautoilla harjoitetussa simpukanviljelyssä käytettävien köysien lukumäärä saa olla enintään yksi köysi neliömetrillä. Köysi saa olla enintään 20 metrin pituinen. Köysiä ei saa ohentaa tuotantokauden aikana, mutta niiden jakaminen on kuitenkin sallittua lisäämättä eläinten alkutiheyttä. |
| --- | --- |

Tuotantojärjestelmät

Pitkätsiimat, lautat, pohjaviljely, verkkokassit, häkit, laatikot, rysät, simpukkapaalut ja muut viljelyrakennelmat.

Lautoilla harjoitetussa simpukanviljelyssä käytettävien köysien lukumäärä saa olla enintään yksi köysi neliömetrillä. Köysi saa olla enintään 20 metrin pituinen. Köysiä ei saa ohentaa tuotantokauden aikana, mutta niiden jakaminen on kuitenkin sallittua lisäämättä eläinten alkutiheyttä.

9   jakso

Trooppiset makean veden kalat: maitokalat (Chanos chanos), tilapia (Oreochromis sp.), kiinanhaimonni (Pangasius sp.)

| Tuotantojärjestelmät | Lammikot ja verkkohäkit |
| --- | --- |
| Kalojen enimmäistiheys | Pangasius: 10 kg/m3

  Oreochromis: 20 kg/m3 |

Tuotantojärjestelmät

Lammikot ja verkkohäkit

Kalojen enimmäistiheys

Pangasius: 10 kg/m3

Oreochromis: 20 kg/m3

10 jakso

Muut vesiviljelyeläinlajit: ei ole.”

---

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 204/35 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 204/35

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 711/2009,

annettu 4 päivänä elokuuta 2009,

Portugalin lipun alla purjehtivien alusten luikeroturskan kalastuksen kieltämisestä yhteisön vesillä ja kolmansien maiden lainkäyttövaltaan kuulumattomilla vesillä ICES-alueilla VIII ja IX

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (1) ja erityisesti sen 26 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 (2) ja erityisesti sen 21 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhteisön aluksiin sovellettavien eräiden syvänmeren kalakantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuosiksi 2009 ja 2010 28 päivänä marraskuuta 2008 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1359/2008 (3) vahvistetaan kiintiöt vuosiksi 2009 ja 2010. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisön aluksiin sovellettavien eräiden syvänmeren kalakantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuosiksi 2009 ja 2010 28 päivänä marraskuuta 2008 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1359/2008 (3) vahvistetaan kiintiöt vuosiksi 2009 ja 2010.

| (2) | Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröityjen alusten mainitussa liitteessä tarkoitetun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2009 kiintiön. |
| --- | --- |

(2)

Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröityjen alusten mainitussa liitteessä tarkoitetun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2009 kiintiön.

| (3) | Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, sen hallussa pitäminen aluksessa, sen uudelleenlastaaminen ja purkaminen, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, sen hallussa pitäminen aluksessa, sen uudelleenlastaaminen ja purkaminen,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kiintiön täyttyminen

Tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion vuotta 2009 koskevan kalastuskiintiön katsotaan täyttyneen tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun kalakannan osalta mainitussa liitteessä vahvistetusta päivämäärästä alkaen.

2 artikla

Kiellot

Tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun kalakannan kalastus kielletään mainitussa liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivilta tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröidyiltä aluksilta mainitussa liitteessä vahvistetusta päivämäärästä alkaen. Kielletään näiltä aluksilta pyydettyjen kalakantojen hallussa pitäminen aluksessa, uudelleenlastaaminen ja purkaminen kyseisen päivämäärän jälkeen.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 4 päivänä elokuuta 2009.

Komission puolesta

Fokion FOTIADIS

Meri- ja kalastusasioiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1.

2

(3)  EUVL L 352, 31.12.2008, s. 1.

3

---

LIITE

| Nro | 1/DSS |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | PRT |
| Kanta | GFB/89- |
| Laji | Luikeroturska (Phycis blennoides) |
| Alue | Yhteisön vedet ja kolmansien maiden lainkäyttövaltaan kuulumattomat vedet ICES-alueilla VIII ja IX |
| Päivämäärä | 15 päivänä heinäkuuta 2009 |

Nro

1/DSS

Jäsenvaltio

PRT

Kanta

GFB/89-

Laji

Luikeroturska (Phycis blennoides)

Alue

Yhteisön vedet ja kolmansien maiden lainkäyttövaltaan kuulumattomat vedet ICES-alueilla VIII ja IX

Päivämäärä

15 päivänä heinäkuuta 2009

---

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 204/37 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 204/37

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 712/2009,

annettu 5 päivänä elokuuta 2009,

asetuksessa (EY) N:o 945/2008 markkinointivuodeksi 2008/2009 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 318/2006 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 30 päivänä kesäkuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 951/2006 (2) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan toisen virkkeen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2008/2009 on vahvistettu komission asetuksessa (EY) N:o 945/2008 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission asetuksella (EY) N:o 685/2009 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2008/2009 on vahvistettu komission asetuksessa (EY) N:o 945/2008 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission asetuksella (EY) N:o 685/2009 (4).

| (2) | Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksessa (EY) N:o 951/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti, |
| --- | --- |

(2)

Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksessa (EY) N:o 951/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 951/2006 36 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden asetuksessa (EY) N:o 945/2008 markkinointivuodeksi 2008/2009 vahvistetut edustavat hinnat ja tuonnissa sovellettavat lisätullit ja esitetään ne tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 6 päivänä elokuuta 2009.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 5 päivänä elokuuta 2009.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUVL L 258, 26.9.2008, s. 56.

3

(4)  EUVL L 197, 29.7.2009, s. 65.

4

---

LIITE

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja CN-koodiin 1702 90 95 kuuluvien tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien muutetut määrät, joita sovelletaan 6 päivästä elokuuta 2009

| (EUR) |
| --- |
| CN-koodi | Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta | Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta |
| 1701 11 10 (1) | 32,58 | 1,51 |
| 1701 11 90 (1) | 32,58 | 5,24 |
| 1701 12 10 (1) | 32,58 | 1,38 |
| 1701 12 90 (1) | 32,58 | 4,83 |
| 1701 91 00 (2) | 35,60 | 7,43 |
| 1701 99 10 (2) | 35,60 | 3,66 |
| 1701 99 90 (2) | 35,60 | 3,66 |
| 1702 90 95 (3) | 0,36 | 0,31 |

(EUR)

CN-koodi

Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta

Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta

1701 11 10 (1)

32,58

1,51

1701 11 90 (1)

32,58

5,24

1701 12 10 (1)

32,58

1,38

1701 12 90 (1)

32,58

4,83

1701 91 00 (2)

35,60

7,43

1701 99 10 (2)

35,60

3,66

1701 99 90 (2)

35,60

3,66

1702 90 95 (3)

0,36

0,31

---

(1)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa III kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(2)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa II kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(3)  Vahvistetaan yhden prosentin sakkaroosipitoisuudelle.

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 204/39 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 204/39

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 5 päivänä elokuuta 2009,

päätöksen 2003/467/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tiettyjen jäsenvaltioiden ja niiden alueiden julistamisesta naudan luomistaudista virallisesti vapaiksi

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 6086)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/600/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon eläinten terveyteen liittyvistä ongelmista yhteisön sisäisessä nautaeläinten ja sikojen kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1964 annetun neuvoston direktiivin 64/432/ETY (1) ja erityisesti sen liitteessä A olevan II kohdan 7 alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivissä 64/432/ETY säädetään, että jäsenvaltio tai sen osa voidaan julistaa naudan luomistaudista virallisesti vapaaksi, kun sen nautakarjat täyttävät tietyt mainitussa direktiivissä säädetyt edellytykset. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivissä 64/432/ETY säädetään, että jäsenvaltio tai sen osa voidaan julistaa naudan luomistaudista virallisesti vapaaksi, kun sen nautakarjat täyttävät tietyt mainitussa direktiivissä säädetyt edellytykset.

| (2) | Luettelo niistä jäsenvaltioista ja niiden alueista, jotka on julistettu naudan luomistaudista vapaiksi, esitetään nautakarjojen tuberkuloosista, luomistaudista ja naudan tarttuvasta leukoosista virallisesti vapaan aseman vahvistamisesta tiettyjen jäsenvaltioiden ja jäsenvaltioiden alueiden osalta 23 päivänä kesäkuuta 2003 tehdyssä komission päätöksessä 2003/467/EY (2). |
| --- | --- |

(2)

Luettelo niistä jäsenvaltioista ja niiden alueista, jotka on julistettu naudan luomistaudista vapaiksi, esitetään nautakarjojen tuberkuloosista, luomistaudista ja naudan tarttuvasta leukoosista virallisesti vapaan aseman vahvistamisesta tiettyjen jäsenvaltioiden ja jäsenvaltioiden alueiden osalta 23 päivänä kesäkuuta 2003 tehdyssä komission päätöksessä 2003/467/EY (2).

| (3) | Irlanti ja Puola ovat toimittaneet komissiolle asiakirjat, jotka osoittavat, että ne täyttävät koko alueensa osalta direktiivissä 64/432/ETY säädetyt asiaa koskevat edellytykset, jotta kyseisiä jäsenvaltioita voidaan pitää virallisesti naudan luomistaudista vapaina jäsenvaltioina. |
| --- | --- |

(3)

Irlanti ja Puola ovat toimittaneet komissiolle asiakirjat, jotka osoittavat, että ne täyttävät koko alueensa osalta direktiivissä 64/432/ETY säädetyt asiaa koskevat edellytykset, jotta kyseisiä jäsenvaltioita voidaan pitää virallisesti naudan luomistaudista vapaina jäsenvaltioina.

| (4) | Irlannin ja Puolan toimittamien asiakirjojen arvioinnin johdosta kyseisten jäsenvaltioiden koko alue olisi tunnustettava naudan luomistaudista virallisesti vapaaksi. |
| --- | --- |

(4)

Irlannin ja Puolan toimittamien asiakirjojen arvioinnin johdosta kyseisten jäsenvaltioiden koko alue olisi tunnustettava naudan luomistaudista virallisesti vapaaksi.

| (5) | Portugali on toimittanut Azorien itsehallintoalueen Faial- ja Santa Maria -saarten osalta komissiolle asiakirjat, jotka osoittavat, että direktiivissä 64/432/ETY säädetyt asiaan liittyvät edellytykset täyttyvät, jotta kyseiset saaret voidaan katsoa naudan luomistaudista virallisesti vapaiksi Portugalin alueiksi. |
| --- | --- |

(5)

Portugali on toimittanut Azorien itsehallintoalueen Faial- ja Santa Maria -saarten osalta komissiolle asiakirjat, jotka osoittavat, että direktiivissä 64/432/ETY säädetyt asiaan liittyvät edellytykset täyttyvät, jotta kyseiset saaret voidaan katsoa naudan luomistaudista virallisesti vapaiksi Portugalin alueiksi.

| (6) | Lisäksi Espanja on toimittanut Santa Cruz de Tenerifen ja Las Palmasin provinssien osalta komissiolle asiakirjat, jotka osoittavat, että direktiivissä 64/432/ETY säädetyt asiaan liittyvät edellytykset täyttyvät, jotta kyseiset provinssit voidaan katsoa naudan luomistaudista virallisesti vapaiksi Espanjan alueiksi. |
| --- | --- |

(6)

Lisäksi Espanja on toimittanut Santa Cruz de Tenerifen ja Las Palmasin provinssien osalta komissiolle asiakirjat, jotka osoittavat, että direktiivissä 64/432/ETY säädetyt asiaan liittyvät edellytykset täyttyvät, jotta kyseiset provinssit voidaan katsoa naudan luomistaudista virallisesti vapaiksi Espanjan alueiksi.

| (7) | Portugalin ja Espanjan toimittamien asiakirjojen arvioinnin johdosta asianomaiset saaret ja provinssit olisi tunnustettava naudan luomistaudista virallisesti vapaiksi kyseisten jäsenvaltioiden alueiksi. |
| --- | --- |

(7)

Portugalin ja Espanjan toimittamien asiakirjojen arvioinnin johdosta asianomaiset saaret ja provinssit olisi tunnustettava naudan luomistaudista virallisesti vapaiksi kyseisten jäsenvaltioiden alueiksi.

| (8) | Sen vuoksi päätöstä 2003/467/EY olisi muutettava. |
| --- | --- |

(8)

Sen vuoksi päätöstä 2003/467/EY olisi muutettava.

| (9) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätöksen 2003/467/EY liite II tämän päätöksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 5 päivänä elokuuta 2009.

Komission puolesta

Androulla VASSILIOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL 121, 29.7.1964, s. 1977/64.

1

(2)  EUVL L 156, 25.6.2003, s. 74.

2

---

LIITE

Korvataan päätöksen 2003/467/EY liite II seuraavasti:

”LIITE II

1   LUKU

Luomistaudista virallisesti vapaat jäsenvaltiot

| ISO-koodi | Jäsenvaltio |
| --- | --- |
| BE | Belgia |
| CZ | Tšekki |
| DK | Tanska |
| DE | Saksa |
| IE | Irlanti |
| FR | Ranska |
| LU | Luxemburg |
| NL | Alankomaat |
| AT | Itävalta |
| PL | Puola |
| SI | Slovenia |
| SK | Slovakia |
| FI | Suomi |
| SE | Ruotsi |

ISO-koodi

Jäsenvaltio

BE

Belgia

CZ

Tšekki

DK

Tanska

DE

Saksa

IE

Irlanti

FR

Ranska

LU

Luxemburg

NL

Alankomaat

AT

Itävalta

PL

Puola

SI

Slovenia

SK

Slovakia

FI

Suomi

SE

Ruotsi

2   LUKU

Luomistaudista virallisesti vapaat jäsenvaltioiden alueet

Italiassa:

| — | Abruzzon alue: Pescaran maakunta; |
| --- | --- |

—

Abruzzon alue: Pescaran maakunta;

| — | Emilia-Romagnan alue: Bolognan, Ferraran, Forli-Cesenan, Modenan, Parman, Piacenzan, Ravennan, Reggio Emilian ja Riminin maakunnat; |
| --- | --- |

—

Emilia-Romagnan alue: Bolognan, Ferraran, Forli-Cesenan, Modenan, Parman, Piacenzan, Ravennan, Reggio Emilian ja Riminin maakunnat;

| — | Friuli-Venezia Giulian alue; |
| --- | --- |

—

Friuli-Venezia Giulian alue;

| — | Lazion alue: Rietin maakunta; |
| --- | --- |

—

Lazion alue: Rietin maakunta;

| — | Ligurian alue: Imperian ja Savonan maakunnat; |
| --- | --- |

—

Ligurian alue: Imperian ja Savonan maakunnat;

| — | Lombardian alue: Bergamon, Brescian, Comon, Cremonan, Leccon, Lodin, Mantovan, Milanon, Pavian, Sondrion ja Varesen maakunnat; |
| --- | --- |

—

Lombardian alue: Bergamon, Brescian, Comon, Cremonan, Leccon, Lodin, Mantovan, Milanon, Pavian, Sondrion ja Varesen maakunnat;

| — | Marchen alue; |
| --- | --- |

—

Marchen alue;

| — | Piemonten alue; |
| --- | --- |

—

Piemonten alue;

| — | Puglian alue: Brindisin maakunta; |
| --- | --- |

—

Puglian alue: Brindisin maakunta;

| — | Sardegnan alue: Cagliarin, Nuoron, Oristanon ja Sassarin maakunnat; |
| --- | --- |

—

Sardegnan alue: Cagliarin, Nuoron, Oristanon ja Sassarin maakunnat;

| — | Toscanan alue; |
| --- | --- |

—

Toscanan alue;

| — | Trentino-Alto Adigen alue: Bolzanon ja Trenton maakunnat; |
| --- | --- |

—

Trentino-Alto Adigen alue: Bolzanon ja Trenton maakunnat;

| — | Umbrian alue: Perugian ja Ternin maakunnat; |
| --- | --- |

—

Umbrian alue: Perugian ja Ternin maakunnat;

| — | Veneton alue. |
| --- | --- |

—

Veneton alue.

Portugalissa:

| — | Azorien itsehallintoalue: Corvon, Faialin, Floresin, Graciosan, Picon ja Santa Marian saaret. |
| --- | --- |

—

Azorien itsehallintoalue: Corvon, Faialin, Floresin, Graciosan, Picon ja Santa Marian saaret.

Espanjassa:

| — | Santa Cruz de Tenerifen provinssi; |
| --- | --- |

—

Santa Cruz de Tenerifen provinssi;

| — | Las Palmasin provinssi. |
| --- | --- |

—

Las Palmasin provinssi.

Yhdistyneessä kuningaskunnassa:

| — | Iso-Britannia: Englanti, Skotlanti, Wales.” |
| --- | --- |

—

Iso-Britannia: Englanti, Skotlanti, Wales.”

---

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 204/43 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 204/43

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 5 päivänä elokuuta 2009,

päätöksen 2004/233/EY liitteen I muuttamisesta eräille kotieläiminä pidetyille lihansyöjille annettavien raivotautirokotteiden tehokkuustarkastuksia tekemään valtuutettujen laboratorioiden luettelon Saksaa koskevien osien osalta

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 6105)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/601/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon raivotaudin vastaisten rokotteiden tehokkuutta mittaavien serologisten valvontatestien standardoinnissa tarvittavien arviointiperusteiden vahvistamisesta vastaavan erityislaitoksen nimeämisestä 20 päivänä maaliskuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/258/EY (1) ja erityisesti sen 3 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Päätöksessä 2000/258/EY nimetään Nancyssa, Ranskassa toimiva AFSSA:n (Agence Française de Sécurité Sanitaire des Aliments) laboratorio laitokseksi, joka on vastuussa raivotaudin vastaisten rokotteiden tehokkuutta mittaavien serologisten valvontatestien standardoinnissa tarvittavien arviointiperusteiden vahvistamisesta. |
| --- | --- |

(1)

Päätöksessä 2000/258/EY nimetään Nancyssa, Ranskassa toimiva AFSSA:n (Agence Française de Sécurité Sanitaire des Aliments) laboratorio laitokseksi, joka on vastuussa raivotaudin vastaisten rokotteiden tehokkuutta mittaavien serologisten valvontatestien standardoinnissa tarvittavien arviointiperusteiden vahvistamisesta.

| (2) | Kyseisen päätöksen mukaan Nancyssa toimivan AFSSA-laboratorion on lisäksi toimitettava komissiolle luettelo yhteisön laboratorioista, jotka voidaan hyväksyä tekemään kyseisiä serologisia testejä. Nancyssa toimiva AFSSA-laboratorio siis toteuttaa vahvistetun pätevyystestimenettelyn laboratorioiden arvioimiseksi ennen kuin ne hyväksytään tekemään serologisia testejä. |
| --- | --- |

(2)

Kyseisen päätöksen mukaan Nancyssa toimivan AFSSA-laboratorion on lisäksi toimitettava komissiolle luettelo yhteisön laboratorioista, jotka voidaan hyväksyä tekemään kyseisiä serologisia testejä. Nancyssa toimiva AFSSA-laboratorio siis toteuttaa vahvistetun pätevyystestimenettelyn laboratorioiden arvioimiseksi ennen kuin ne hyväksytään tekemään serologisia testejä.

| (3) | Laboratorioiden valtuuttamiseksi tekemään eräille kotieläiminä pidetyille lihansyöjille annettujen raivotautirokotteiden tehokkuustarkastuksia 4 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyssä komission päätöksessä 2004/233/EY (2) vahvistetaan luettelo niistä jäsenvaltioissa toimivista laboratorioista, jotka on hyväksytty Nancyssa toimivan AFSSA-laboratorion tekemien pätevyystestien tulosten perusteella. |
| --- | --- |

(3)

Laboratorioiden valtuuttamiseksi tekemään eräille kotieläiminä pidetyille lihansyöjille annettujen raivotautirokotteiden tehokkuustarkastuksia 4 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyssä komission päätöksessä 2004/233/EY (2) vahvistetaan luettelo niistä jäsenvaltioissa toimivista laboratorioista, jotka on hyväksytty Nancyssa toimivan AFSSA-laboratorion tekemien pätevyystestien tulosten perusteella.

| (4) | Saksa on pyytänyt yhden laboratorion poistamista päätöksen 2004/233/EY liitteessä I vahvistetusta hyväksyttyjen laboratorioiden luettelosta siltä osin kuin on kyse mainittua jäsenvaltiota koskevista osista. |
| --- | --- |

(4)

Saksa on pyytänyt yhden laboratorion poistamista päätöksen 2004/233/EY liitteessä I vahvistetusta hyväksyttyjen laboratorioiden luettelosta siltä osin kuin on kyse mainittua jäsenvaltiota koskevista osista.

| (5) | Päätöksen 2004/233/EY liitettä I olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(5)

Päätöksen 2004/233/EY liitettä I olisi sen vuoksi muutettava.

| (6) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Poistetaan päätöksen 2004/233/EY liitteestä I Saksaa koskeva 3 kohta.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 5 päivänä elokuuta 2009.

Komission puolesta

Androulla VASSILIOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 79, 30.3.2000, s. 40.

1

(2)  EUVL L 71, 10.3.2004, s. 30.

2

---

Oikaisuja

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 204/44 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 204/44

---

Oikaistaan komission asetus (EY) N:o 649/2009, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2009, eräiden vuoden 2009 kalakiintiöiden mukauttamisesta kalastuskiintiöiden vuosittaisen hallinnoimisen yhteydessä

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 192, 24. heinäkuuta 2009
  )

Sivulla 22, liitteessä, rivillä ”ESP, ALF/3X14- Limapäät”, sarakkeessa ”Tark. kiintiö 2009”:

korvataan:

”74”

seuraavasti:

”76”.

---