# Euroopan unionin L 94/2009

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2009.094.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 94 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 52. vuosikerta8. huhtikuu 2009 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2009.094.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 94

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

52. vuosikerta8. huhtikuu 2009

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 282/2009, annettu 6 päivänä huhtikuuta 2009, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien valukappaleiden tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 1212/2005 muuttamisesta | 1 |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 283/2009, annettu 6 päivänä huhtikuuta 2009, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta muun muassa Intiasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 1858/2005 muuttamisesta | 5 |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 284/2009, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2009, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä annetun asetuksen (EY) N:o 1083/2006 muuttamisesta tiettyjen varainhoitoa koskevien säännösten osalta | 10 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 285/2009, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2009, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 13 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 286/2009, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2009, tiettyjen nimitysten kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Melva de Andalucía (SMM), Caballa de Andalucía (SMM), Ovos Moles de Aveiro (SMM), Castagna di Vallerano (SAN)] | 15 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 287/2009, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2009, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tietynlaisen Armeniasta, Brasiliasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan alumiinifolion tuonnissa | 17 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 288/2009, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2009, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta yhteisön tuen myöntämiseksi hedelmien ja vihannesten, hedelmä- ja vihannesjalosteiden sekä banaanituotteiden toimittamiseen koulujen oppilaille kouluhedelmäjärjestelmän mukaisesti | 38 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 289/2009, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2009, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa | 48 |
| | * | Euroopan keskuspankin asetus (EY) N:o 290/2009, annettu 31 päivänä maaliskuuta 2009, korkotilastoista, jotka koskevat rahalaitosten soveltamia kotitalouksien ja yritysten talletus- ja lainakorkoja, annetun asetuksen EKP/2001/18 muuttamisesta (EKP/2009/7) | 75 |
| | | DIREKTIIVIT |
| | * | Komission direktiivi 2009/27/EY, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/49/EY tiettyjen liitteiden muuttamisesta riskienhallintaa koskevien teknisten säännösten osalta (
  1
  ) | 97 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 282/2009, annettu 6 päivänä huhtikuuta 2009, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien valukappaleiden tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 1212/2005 muuttamisesta

1

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 283/2009, annettu 6 päivänä huhtikuuta 2009, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta muun muassa Intiasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 1858/2005 muuttamisesta

5

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 284/2009, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2009, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä annetun asetuksen (EY) N:o 1083/2006 muuttamisesta tiettyjen varainhoitoa koskevien säännösten osalta

10

Komission asetus (EY) N:o 285/2009, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2009, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

13

*

Komission asetus (EY) N:o 286/2009, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2009, tiettyjen nimitysten kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Melva de Andalucía (SMM), Caballa de Andalucía (SMM), Ovos Moles de Aveiro (SMM), Castagna di Vallerano (SAN)]

15

*

Komission asetus (EY) N:o 287/2009, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2009, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tietynlaisen Armeniasta, Brasiliasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan alumiinifolion tuonnissa

17

*

Komission asetus (EY) N:o 288/2009, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2009, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta yhteisön tuen myöntämiseksi hedelmien ja vihannesten, hedelmä- ja vihannesjalosteiden sekä banaanituotteiden toimittamiseen koulujen oppilaille kouluhedelmäjärjestelmän mukaisesti

38

*

Komission asetus (EY) N:o 289/2009, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2009, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa

48

*

Euroopan keskuspankin asetus (EY) N:o 290/2009, annettu 31 päivänä maaliskuuta 2009, korkotilastoista, jotka koskevat rahalaitosten soveltamia kotitalouksien ja yritysten talletus- ja lainakorkoja, annetun asetuksen EKP/2001/18 muuttamisesta (EKP/2009/7)

75

DIREKTIIVIT

*

Komission direktiivi 2009/27/EY, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/49/EY tiettyjen liitteiden muuttamisesta riskienhallintaa koskevien teknisten säännösten osalta (
  1
  )

1

97

| | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista |
| --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | Komissio |
| | | 2009/317/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 6 päivänä huhtikuuta 2009, neuvoston päätöksen 79/542/ETY muuttamisesta siltä osin kuin se koskee eläinten ilmakuljetuksia ja eläinten kuljetuksia tiettyjen kolmansien maiden kautta sekä tiettyä kavioeläinten lihaa ja tietyn tuoreen lihan kauttakuljetuksia ja varastointia koskevia eläinten terveystodistuksia
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 2273)

   (
  1
  ) | 100 |

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

2009/317/EY

*

Komission päätös, tehty 6 päivänä huhtikuuta 2009, neuvoston päätöksen 79/542/ETY muuttamisesta siltä osin kuin se koskee eläinten ilmakuljetuksia ja eläinten kuljetuksia tiettyjen kolmansien maiden kautta sekä tiettyä kavioeläinten lihaa ja tietyn tuoreen lihan kauttakuljetuksia ja varastointia koskevia eläinten terveystodistuksia
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 2273)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 2273)

1

100

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaistaan komission asetus (EY) N:o 271/2009, annettu 2 päivänä huhtikuuta 2009, endo-1,4-beeta-ksylanaasia ja endo-1,4-beeta-glukanaasia sisältävän valmisteen hyväksymisestä käytettäväksi vieroitettujen porsaiden, broilerien, munivien kanojen, lihakalkkunoiden ja liha-ankkojen rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija BASF SE) (EUVL L 91, 3.4.2009) | 112 |

Oikaisuja

*

Oikaistaan komission asetus (EY) N:o 271/2009, annettu 2 päivänä huhtikuuta 2009, endo-1,4-beeta-ksylanaasia ja endo-1,4-beeta-glukanaasia sisältävän valmisteen hyväksymisestä käytettäväksi vieroitettujen porsaiden, broilerien, munivien kanojen, lihakalkkunoiden ja liha-ankkojen rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija BASF SE) (EUVL L 91, 3.4.2009)

112

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 8.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 94/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 94/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 282/2009,

annettu 6 päivänä huhtikuuta 2009,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien valukappaleiden tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 1212/2005 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’,

ottaa huomioon lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien valukappaleiden tuonnissa 25 päivänä heinäkuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1212/2005 (2) 1 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon ehdotuksen, jonka komissio on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   VOIMASSA OLEVAT TOIMENPITEET

| (1) | Neuvoston asetuksella (EY) N:o 1212/2005 otettiin käyttöön lopullinen polkumyyntitulli, jota sovelletaan tuotaessa yhteisöön Kiinan kansantasavallasta muokattavaksi soveltumattomasta valuraudasta valmistettuja, myös työstettyjä, päällystettyjä, maalattuja tai muita materiaaleja sisältäviä, tavaroita tai niiden osia, joita käytetään peittämään maan pinnalla tai alla olevia järjestelmiä ja/tai joista on pääsy tällaisiin järjestelmiin, paloposteja lukuun ottamatta, ja jotka tavallisesti luokitellaan CN-koodeihin 7325 10 50, 7325 10 92 ja ex 7325 10 99 (Taric-koodi 7325109910). Koska tutkimuksessa yhteistyössä toimineita osapuolia oli paljon, kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista valittiin toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneen tutkimuksen aikana otos. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksella (EY) N:o 1212/2005 otettiin käyttöön lopullinen polkumyyntitulli, jota sovelletaan tuotaessa yhteisöön Kiinan kansantasavallasta muokattavaksi soveltumattomasta valuraudasta valmistettuja, myös työstettyjä, päällystettyjä, maalattuja tai muita materiaaleja sisältäviä, tavaroita tai niiden osia, joita käytetään peittämään maan pinnalla tai alla olevia järjestelmiä ja/tai joista on pääsy tällaisiin järjestelmiin, paloposteja lukuun ottamatta, ja jotka tavallisesti luokitellaan CN-koodeihin 7325 10 50, 7325 10 92 ja ex 7325 10 99 (Taric-koodi 7325109910). Koska tutkimuksessa yhteistyössä toimineita osapuolia oli paljon, kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista valittiin toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneen tutkimuksen aikana otos.

| (2) | Otokseen valituille yrityksille vahvistettiin tutkimuksen aikana määritetyt yksilölliset tullit. Otokseen kuulumattomien mutta yhteistyössä toimineiden yritysten, joille oli myönnetty markkinatalouskohtelu perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisesti, polkumyyntitulliksi vahvistettiin 0 prosenttia, joka oli ainoalle sellaiselle otokseen kuuluneelle yritykselle vahvistettu tulli, jolle oli myönnetty markkinatalouskohtelu. Otokseen kuulumattomien mutta yhteistyössä toimineiden yritysten, joille oli myönnetty yksilöllinen kohtelu perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti, painotetuksi keskimääräiseksi tulliksi vahvistettiin 28,6 prosenttia, joka oli sellaisille otokseen kuuluneille yrityksille vahvistettu tulli, joille oli myönnetty yksilöllinen kohtelu. Kaikkiin muihin yrityksiin sovelletaan koko maata koskevaa 47,8 prosentin suuruista tullia. |
| --- | --- |

(2)

Otokseen valituille yrityksille vahvistettiin tutkimuksen aikana määritetyt yksilölliset tullit. Otokseen kuulumattomien mutta yhteistyössä toimineiden yritysten, joille oli myönnetty markkinatalouskohtelu perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisesti, polkumyyntitulliksi vahvistettiin 0 prosenttia, joka oli ainoalle sellaiselle otokseen kuuluneelle yritykselle vahvistettu tulli, jolle oli myönnetty markkinatalouskohtelu. Otokseen kuulumattomien mutta yhteistyössä toimineiden yritysten, joille oli myönnetty yksilöllinen kohtelu perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti, painotetuksi keskimääräiseksi tulliksi vahvistettiin 28,6 prosenttia, joka oli sellaisille otokseen kuuluneille yrityksille vahvistettu tulli, joille oli myönnetty yksilöllinen kohtelu. Kaikkiin muihin yrityksiin sovelletaan koko maata koskevaa 47,8 prosentin suuruista tullia.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1212/2005 1 artiklan 4 kohdan nojalla on mahdollista myöntää niille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka täyttävät kyseisessä artiklassa säädetyt neljä edellytystä, sama kohtelu kuin 2 kappaleessa mainittu otokseen kuulumattomille mutta yhteistyössä toimineille yrityksille myönnetty kohtelu, jäljempänä ’uuden vientiä harjoittavan tuottajan kohtelu’. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1212/2005 1 artiklan 4 kohdan nojalla on mahdollista myöntää niille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka täyttävät kyseisessä artiklassa säädetyt neljä edellytystä, sama kohtelu kuin 2 kappaleessa mainittu otokseen kuulumattomille mutta yhteistyössä toimineille yrityksille myönnetty kohtelu, jäljempänä ’uuden vientiä harjoittavan tuottajan kohtelu’.

B.   UUSIEN VIENTIÄ HARJOITTAVIEN TUOTTAJIEN PYYNNÖT

| (4) | Kuusi yritystä pyysi uuden vientiä harjoittavan tuottajan kohtelua. Yksi yritys perui myöhemmin tutkimuksen kuluessa pyyntönsä. |
| --- | --- |

(4)

Kuusi yritystä pyysi uuden vientiä harjoittavan tuottajan kohtelua. Yksi yritys perui myöhemmin tutkimuksen kuluessa pyyntönsä.

| (5) | Tarkastelussa sen selvittämiseksi, täyttääkö kukin hakija uuden vientiä harjoittavan tuottajan kohtelun myöntämistä koskevat edellytykset, joista säädetään asetuksen (EY) N:o 1212/2005 1 artiklan 4 kohdassa, varmistettiin, että hakija






  1) | ei ole vienyt yhteisöön tarkasteltavana olevia tuotteita toimenpiteiden perustana olevana tutkimusajanjaksona eli 1 päivän huhtikuuta 2003 ja 31 päivän maaliskuuta 2004 välisenä aikana (ensimmäinen edellytys); |
| --- | --- | --- |

(5)

Tarkastelussa sen selvittämiseksi, täyttääkö kukin hakija uuden vientiä harjoittavan tuottajan kohtelun myöntämistä koskevat edellytykset, joista säädetään asetuksen (EY) N:o 1212/2005 1 artiklan 4 kohdassa, varmistettiin, että hakija

1)

ei ole vienyt yhteisöön tarkasteltavana olevia tuotteita toimenpiteiden perustana olevana tutkimusajanjaksona eli 1 päivän huhtikuuta 2003 ja 31 päivän maaliskuuta 2004 välisenä aikana (ensimmäinen edellytys);

| 2) | ei ole etuyhteydessä yhteenkään Kiinan kansantasavallassa toimivaan viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan kyseisellä asetuksella käyttöön otettuja polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä (toinen edellytys); |
| --- | --- |

2)

ei ole etuyhteydessä yhteenkään Kiinan kansantasavallassa toimivaan viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan kyseisellä asetuksella käyttöön otettuja polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä (toinen edellytys);

| 3) | on tosiasiallisesti vienyt tarkasteltavana olevia tuotteita yhteisöön toimenpiteiden perustana olevan tutkimusajanjakson jälkeen tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite merkittävän tuotemäärän viemiseksi yhteisöön (kolmas edellytys); |
| --- | --- |

3)

on tosiasiallisesti vienyt tarkasteltavana olevia tuotteita yhteisöön toimenpiteiden perustana olevan tutkimusajanjakson jälkeen tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite merkittävän tuotemäärän viemiseksi yhteisöön (kolmas edellytys);

| 4) | toimii perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa määritellyissä markkinatalousolosuhteissa tai täyttää perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetyt vaatimukset yksilöllisen tullin saamiselle (neljäs edellytys). |
| --- | --- |

4)

toimii perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa määritellyissä markkinatalousolosuhteissa tai täyttää perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetyt vaatimukset yksilöllisen tullin saamiselle (neljäs edellytys).

| (6) | Koska hakijan on neljännen edellytyksen mukaan esitettävä markkinatalouskohtelua ja/tai yksilöllistä kohtelua koskeva pyyntö, komissio lähetti siihen tarvittavat lomakkeet kaikille kiinalaisille hakijoille. Viisi kiinalaista hakijayritystä pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla markkinatalouskohtelua. Yksi yritys pyysi perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan nojalla ainoastaan yksilöllistä kohtelua. |
| --- | --- |

(6)

Koska hakijan on neljännen edellytyksen mukaan esitettävä markkinatalouskohtelua ja/tai yksilöllistä kohtelua koskeva pyyntö, komissio lähetti siihen tarvittavat lomakkeet kaikille kiinalaisille hakijoille. Viisi kiinalaista hakijayritystä pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla markkinatalouskohtelua. Yksi yritys pyysi perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan nojalla ainoastaan yksilöllistä kohtelua.

| (7) | Kaikille hakijoille lähetettiin kyselylomakkeet, ja hakijoita pyydettiin toimittamaan näyttö siitä, että ne täyttävät edellä mainitut edellytykset. |
| --- | --- |

(7)

Kaikille hakijoille lähetettiin kyselylomakkeet, ja hakijoita pyydettiin toimittamaan näyttö siitä, että ne täyttävät edellä mainitut edellytykset.

| (8) | Edellytykset täyttäville vientiä harjoittaville tuottajille voidaan asetuksen (EY) N:o 1212/2005 1 artiklan 4 kohdan nojalla myöntää joko 0 prosentin tulli, jota sovelletaan yrityksiin, joille on myönnetty markkinatalouskohtelu perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisesti, tai painotettu keskimääräinen 28,6 prosentin tulli, jota sovelletaan yrityksiin, joille on myönnetty yksilöllinen kohtelu perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(8)

Edellytykset täyttäville vientiä harjoittaville tuottajille voidaan asetuksen (EY) N:o 1212/2005 1 artiklan 4 kohdan nojalla myöntää joko 0 prosentin tulli, jota sovelletaan yrityksiin, joille on myönnetty markkinatalouskohtelu perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisesti, tai painotettu keskimääräinen 28,6 prosentin tulli, jota sovelletaan yrityksiin, joille on myönnetty yksilöllinen kohtelu perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

| (9) | Komissio hankki ja varmisti kaikki tiedot, jotka se katsoi tarpeellisiksi asetuksen (EY) N:o 1212/2005 1 artiklan 4 kohdassa vahvistettujen neljän edellytyksen täyttymisen arvioimiseksi. |
| --- | --- |

(9)

Komissio hankki ja varmisti kaikki tiedot, jotka se katsoi tarpeellisiksi asetuksen (EY) N:o 1212/2005 1 artiklan 4 kohdassa vahvistettujen neljän edellytyksen täyttymisen arvioimiseksi.

C.   TULOKSET

| (10) | Pyyntöjen tarkastelu osoitti, että kaksi yritystä ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön toimenpiteiden perustana olevan tutkimusajanjakson jälkeen eikä niillä ollut peruuttamatonta sopimusvelvoitetta tarkasteltavana olevan tuotteen viemiseksi yhteisöön. Nämä yritykset eivät täyttäneet 5 kappaleessa mainittua kolmatta edellytystä, eikä niille siksi voitu myöntää uuden vientiä harjoittavan tuottajan kohtelua. |
| --- | --- |

(10)

Pyyntöjen tarkastelu osoitti, että kaksi yritystä ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön toimenpiteiden perustana olevan tutkimusajanjakson jälkeen eikä niillä ollut peruuttamatonta sopimusvelvoitetta tarkasteltavana olevan tuotteen viemiseksi yhteisöön. Nämä yritykset eivät täyttäneet 5 kappaleessa mainittua kolmatta edellytystä, eikä niille siksi voitu myöntää uuden vientiä harjoittavan tuottajan kohtelua.

| (11) | Kaksi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa ei pysynyt osoittamaan, etteivät ne olleet etuyhteydessä yhteenkään Kiinan kansantasavallassa toimivaan viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan asetuksella (EY) N:o 1212/2005 käyttöön otettuja polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä; ne eivät pystyneet menestyksekkäästi kiistämään tällaisesta etuyhteydestä osoituksena olevaa näyttöä. Nämä yritykset eivät täyttäneet 5 kappaleessa mainittua toista edellytystä, eikä niille siksi voitu myöntää uuden vientiä harjoittavan tuottajan kohtelua. |
| --- | --- |

(11)

Kaksi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa ei pysynyt osoittamaan, etteivät ne olleet etuyhteydessä yhteenkään Kiinan kansantasavallassa toimivaan viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan asetuksella (EY) N:o 1212/2005 käyttöön otettuja polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä; ne eivät pystyneet menestyksekkäästi kiistämään tällaisesta etuyhteydestä osoituksena olevaa näyttöä. Nämä yritykset eivät täyttäneet 5 kappaleessa mainittua toista edellytystä, eikä niille siksi voitu myöntää uuden vientiä harjoittavan tuottajan kohtelua.

| (12) | Yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja, Weifang Stable Casting, joka pyysi ainoastaan yksilöllistä kohtelua, toimitti riittävästi näyttöä sen tueksi, että se täyttää kaikki 5 kappaleessa mainitut neljä edellytystä. Kyseinen yritys pystyi osoittamaan, että i) se ei vienyt yhteisöön tarkasteltavana olevia tuotteita 1 päivän huhtikuuta 2003 ja 31 päivän maaliskuuta 2004 välisellä ajanjaksolla, ii) se ei ole etuyhteydessä yhteenkään Kiinan kansantasavallassa toimivaan viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan asetuksella (EY) N:o 1212/2005 käyttöön otettuja polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, iii) se on tosiasiallisesti vienyt merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön vuodesta 2008 lähtien ja iv) se täyttää kaikki yksilöllisen kohtelun saamiselle asetetut vaatimukset, joten sille voidaan myöntää yksilöllinen tulli perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Siksi tälle tuottajalle voidaan asetuksen (EY) N:o 1212/2005 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti vahvistaa yksilöllisen kohtelun saaneiden yritysten painotettu keskimääräinen tulli, jota sovelletaan yhteistyössä toimineisiin mutta otokseen kuulumattomiin yrityksiin (eli 28,6 prosenttia), ja tuottaja voidaan lisätä mainitun asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa olevaan vientiä harjoittavien tuottajien luetteloon. |
| --- | --- |

(12)

Yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja, Weifang Stable Casting, joka pyysi ainoastaan yksilöllistä kohtelua, toimitti riittävästi näyttöä sen tueksi, että se täyttää kaikki 5 kappaleessa mainitut neljä edellytystä. Kyseinen yritys pystyi osoittamaan, että i) se ei vienyt yhteisöön tarkasteltavana olevia tuotteita 1 päivän huhtikuuta 2003 ja 31 päivän maaliskuuta 2004 välisellä ajanjaksolla, ii) se ei ole etuyhteydessä yhteenkään Kiinan kansantasavallassa toimivaan viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan asetuksella (EY) N:o 1212/2005 käyttöön otettuja polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, iii) se on tosiasiallisesti vienyt merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön vuodesta 2008 lähtien ja iv) se täyttää kaikki yksilöllisen kohtelun saamiselle asetetut vaatimukset, joten sille voidaan myöntää yksilöllinen tulli perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Siksi tälle tuottajalle voidaan asetuksen (EY) N:o 1212/2005 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti vahvistaa yksilöllisen kohtelun saaneiden yritysten painotettu keskimääräinen tulli, jota sovelletaan yhteistyössä toimineisiin mutta otokseen kuulumattomiin yrityksiin (eli 28,6 prosenttia), ja tuottaja voidaan lisätä mainitun asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa olevaan vientiä harjoittavien tuottajien luetteloon.

D.   YKSILÖLLISTEN TULLIEN SOVELTAMISALAAN KUULUVIEN YRITYSTEN LUETTELON MUUTTAMINEN

| (13) | Edellä 12 kappaleessa mainittujen tutkimustulosten perusteella päätelmänä on, että yritys Weifang Stable Casting olisi lisättävä asetuksen (EY) N:o 1212/2005 1 artiklan 2 kohdassa olevaan luetteloon yrityksistä, joihin sovellettava tulli on 28,6 prosenttia. |
| --- | --- |

(13)

Edellä 12 kappaleessa mainittujen tutkimustulosten perusteella päätelmänä on, että yritys Weifang Stable Casting olisi lisättävä asetuksen (EY) N:o 1212/2005 1 artiklan 2 kohdassa olevaan luetteloon yrityksistä, joihin sovellettava tulli on 28,6 prosenttia.

| (14) | Kaikille hakijoille ja yhteisön tuotannonalalle on ilmoitettu tutkimuksen tuloksista, ja niillä on ollut mahdollisuus esittää huomautuksensa. Niiden huomautukset otettiin huomioon silloin, kun se oli tarkoituksenmukaista, |
| --- | --- |

(14)

Kaikille hakijoille ja yhteisön tuotannonalalle on ilmoitettu tutkimuksen tuloksista, ja niillä on ollut mahdollisuus esittää huomautuksensa. Niiden huomautukset otettiin huomioon silloin, kun se oli tarkoituksenmukaista,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1212/2005 1 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraavissa Kiinan kansantasavallassa toimivissa yrityksissä valmistettujen, 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta seuraava:

| Yritys | Polkumyynti-tulli (%) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd., Xinongcheng |
| Liulintun, Luancheng County, Shijiazhuang City |
| Hebei Province, 051430 Kiinan kansantasavalta |

Yritys

Polkumyynti-tulli (%)

Taric-lisäkoodi

Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd., Xinongcheng

Liulintun, Luancheng County, Shijiazhuang City

Hebei Province, 051430 Kiinan kansantasavalta

0

A675

| Shaoshan Huanqiu Castings Foundry, Fengjia Village |
| --- |
| Yingtian Township, Shaoshan, Hunan, Kiinan kansantasavalta |

Shaoshan Huanqiu Castings Foundry, Fengjia Village

Yingtian Township, Shaoshan, Hunan, Kiinan kansantasavalta

0

A676

| Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd. |
| --- |
| Beizhangzhuang Town, Handan County, Hebei, Kiinan kansantasavalta |

Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd.

Beizhangzhuang Town, Handan County, Hebei, Kiinan kansantasavalta

0

A677

| Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd. |
| --- |
| Jiaocheng County, Shanxi Province, Kiinan kansantasavalta |

Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd.

Jiaocheng County, Shanxi Province, Kiinan kansantasavalta

0

A678

| Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd. |
| --- |
| Guan Pu Tou Village, Yang Cheng Zhuang Town |
| Jinghai District, 301617 Tianjin, Kiinan kansantasavalta |

Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd.

Guan Pu Tou Village, Yang Cheng Zhuang Town

Jinghai District, 301617 Tianjin, Kiinan kansantasavalta

0

A679

| Baoding City Maikesaier Casting Ltd. |
| --- |
| Xin'anli Town, Tang County |
| Hebei; Baoding 072350, Kiinan kansantasavalta |

Baoding City Maikesaier Casting Ltd.

Xin'anli Town, Tang County

Hebei; Baoding 072350, Kiinan kansantasavalta

0

A867

| Baoding Yuehai Machine Manufacturing Co., Ltd., |
| --- |
| No 333 Building A Tian E West Road, |
| Baoding, Hebei, Kiinan kansantasavalta |

Baoding Yuehai Machine Manufacturing Co., Ltd.,

No 333 Building A Tian E West Road,

Baoding, Hebei, Kiinan kansantasavalta

0

A868

| Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd |
| --- |
| No. 8 DiZangAn, Taiyuan, Shanxi, 030002, Kiinan kansantasavalta |

Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd

No. 8 DiZangAn, Taiyuan, Shanxi, 030002, Kiinan kansantasavalta

18,6

A680

| Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory |
| --- |
| Bai Fo Tang Village, Si Men Cum Town, Bo Tou City |
| 062159, Hebei Province, Kiinan kansantasavalta |

Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory

Bai Fo Tang Village, Si Men Cum Town, Bo Tou City

062159, Hebei Province, Kiinan kansantasavalta

28,6

A681

| Hebei Shunda Foundry Co. Ltd., Qufu Road, Quyang |
| --- |
| 073100, Kiinan kansantasavalta |

Hebei Shunda Foundry Co. Ltd., Qufu Road, Quyang

073100, Kiinan kansantasavalta

28,6

A682

| Xianxian Guozhuang Precision Casting Co., Ltd. |
| --- |
| Guli Village, Xian County, |
| Hebei, Gouzhuang, Kiinan kansantasavalta |

Xianxian Guozhuang Precision Casting Co., Ltd.

Guli Village, Xian County,

Hebei, Gouzhuang, Kiinan kansantasavalta

28,6

A869

| Wuxi Norlong Foundry Co., Ltd. |
| --- |
| Wuxi New District |
| Jiangsu, Kiinan kansantasavalta |

Wuxi Norlong Foundry Co., Ltd.

Wuxi New District

Jiangsu, Kiinan kansantasavalta

28,6

A870

| HanDan County Yan Yuan Smelting and Casting Co., Ltd |
| --- |
| South of Hu Cun Village, Hu Cun Town, |
| Han Dan County, Hebei, Kiinan kansantasavalta |

HanDan County Yan Yuan Smelting and Casting Co., Ltd

South of Hu Cun Village, Hu Cun Town,

Han Dan County, Hebei, Kiinan kansantasavalta

28,6

A871

| Tianjin Loiselet Art Casting Co., Ltd |
| --- |
| Dongzhuangke, Yangchenzhuang, |
| Jinghai, Tianjin, Kiinan kansantasavalta |

Tianjin Loiselet Art Casting Co., Ltd

Dongzhuangke, Yangchenzhuang,

Jinghai, Tianjin, Kiinan kansantasavalta

28,6

A872

| Weifang Stable Casting Co., Ltd |
| --- |
| Fangzi District, Weifang City, Shandong Province, Kiinan kansantasavalta |

Weifang Stable Casting Co., Ltd

Fangzi District, Weifang City, Shandong Province, Kiinan kansantasavalta

28,6

A931

| Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei |
| --- |
| Taiyuan main street, Yi County, Hebei Province |
| 074200, Kiinan kansantasavalta |

Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei

Taiyuan main street, Yi County, Hebei Province

074200, Kiinan kansantasavalta

31,8

A683

| Shandong Huijin Stock Co. Ltd., North of Kouzhen Town |
| --- |
| Laiwu City, Shandong Province, 271114, Kiinan kansantasavalta |

Shandong Huijin Stock Co. Ltd., North of Kouzhen Town

Laiwu City, Shandong Province, 271114, Kiinan kansantasavalta

37,9

A684

Kaikki muut yritykset

47,8

A999”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Luxemburgissa 6 päivänä huhtikuuta 2009.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. POSPÍŠIL

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  EUVL L 199, 29.7.2005, s. 1.

2

---

| 8.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 94/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 94/5

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 283/2009,

annettu 6 päivänä huhtikuuta 2009,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta muun muassa Intiasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 1858/2005 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Neuvosto otti 12 päivänä elokuuta 1999 antamallaan asetuksella (EY) N:o 1796/1999 (2) (alkuperäinen tutkimus) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin muun muassa Intiasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevien teräsköysien ja -kaapelien, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, tuonnissa yhteisöön. Usha Martin Limitedin, jäljempänä ’UML’, valmistamiin tuotteisiin sovellettavaksi lopulliseksi polkumyyntitulliksi vahvistettiin 23,8 %. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti 12 päivänä elokuuta 1999 antamallaan asetuksella (EY) N:o 1796/1999 (2) (alkuperäinen tutkimus) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin muun muassa Intiasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevien teräsköysien ja -kaapelien, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, tuonnissa yhteisöön. Usha Martin Limitedin, jäljempänä ’UML’, valmistamiin tuotteisiin sovellettavaksi lopulliseksi polkumyyntitulliksi vahvistettiin 23,8 %.

| (2) | Päätöksellä 1999/572/EY (3) komissio hyväksyi UML:n hintasitoumuksen, ja tämän seurauksena Intiasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti yhteisöön vapautettiin lopullisesta polkumyyntitullista, jos tuotteen oli valmistanut UML ja jos se kuului sitoumuksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(2)

Päätöksellä 1999/572/EY (3) komissio hyväksyi UML:n hintasitoumuksen, ja tämän seurauksena Intiasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti yhteisöön vapautettiin lopullisesta polkumyyntitullista, jos tuotteen oli valmistanut UML ja jos se kuului sitoumuksen soveltamisalaan.

| (3) | Neuvosto päätti 8 päivänä marraskuuta 2005 antamallaan asetuksella (EY) N:o 1858/2005 (4), perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen, että muun muassa Intiasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa, jäljempänä ’voimassaolon päättymistä koskeva tutkimus’. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto päätti 8 päivänä marraskuuta 2005 antamallaan asetuksella (EY) N:o 1858/2005 (4), perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen, että muun muassa Intiasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa, jäljempänä ’voimassaolon päättymistä koskeva tutkimus’.

| (4) | Neuvosto muutti 23 päivänä tammikuuta 2006 antamallaan asetuksella (EY) N:o 121/2006 (5) asetusta (EY) N:o 1858/2005, koska edellä mainittua hintasitoumusta oli rikottu, ja sitoumuksen hyväksyntä peruttiin 22 päivänä joulukuuta 2005 komission päätöksellä 2006/38/EY (6). |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto muutti 23 päivänä tammikuuta 2006 antamallaan asetuksella (EY) N:o 121/2006 (5) asetusta (EY) N:o 1858/2005, koska edellä mainittua hintasitoumusta oli rikottu, ja sitoumuksen hyväksyntä peruttiin 22 päivänä joulukuuta 2005 komission päätöksellä 2006/38/EY (6).

2.   Välivaiheen tarkastelua koskeva pyyntö

| (5) | Komissio sai vuonna 2007 perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaista välivaiheen tarkastelua, jäljempänä ’välivaiheen tarkastelu’, koskevan pyynnön. Pyynnön esitti UML, ja se oli rajattu koskemaan polkumyynnin tarkastelua. UML väitti, että vientihinnat yhteisöön olivat nousseet nopeammin kuin kotimaiset hinnat Intiassa, minkä myös vahvistaa polkumyyntimarginaalin pienentyminen. UML:n mukaan olosuhteet, joiden perusteella toimenpiteet oli otettu käyttöön, olivat muuttuneet, ja muutokset ovat pysyviä. |
| --- | --- |

(5)

Komissio sai vuonna 2007 perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaista välivaiheen tarkastelua, jäljempänä ’välivaiheen tarkastelu’, koskevan pyynnön. Pyynnön esitti UML, ja se oli rajattu koskemaan polkumyynnin tarkastelua. UML väitti, että vientihinnat yhteisöön olivat nousseet nopeammin kuin kotimaiset hinnat Intiassa, minkä myös vahvistaa polkumyyntimarginaalin pienentyminen. UML:n mukaan olosuhteet, joiden perusteella toimenpiteet oli otettu käyttöön, olivat muuttuneet, ja muutokset ovat pysyviä.

| (6) | Neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan komissio päätti, että osittaisen välivaiheen tarkastelun vireille panemiseksi oli olemassa riittävä näyttö, minkä vuoksi komissio pani perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti vireille polkumyyntiä koskevan tarkastelun UML:n osalta. Komissio julkaisi 9 päivänä tammikuuta 2008 menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (7) ja aloitti tutkimuksen. |
| --- | --- |

(6)

Neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan komissio päätti, että osittaisen välivaiheen tarkastelun vireille panemiseksi oli olemassa riittävä näyttö, minkä vuoksi komissio pani perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti vireille polkumyyntiä koskevan tarkastelun UML:n osalta. Komissio julkaisi 9 päivänä tammikuuta 2008 menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (7) ja aloitti tutkimuksen.

3.   Tutkimuksen osapuolet

| (7) | Komissio ilmoitti osittaisen välivaiheen tarkastelun vireille panemisesta virallisesti UML:lle, viejämaan viranomaisille ja yhteisön tuottajia edustavalle Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries (EWRIS) -järjestölle. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asiaan liittyville osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(7)

Komissio ilmoitti osittaisen välivaiheen tarkastelun vireille panemisesta virallisesti UML:lle, viejämaan viranomaisille ja yhteisön tuottajia edustavalle Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries (EWRIS) -järjestölle. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asiaan liittyville osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

4.   Kyselylomakkeet ja tarkastuskäynnit

| (8) | Kyselylomakkeet lähetettiin UML:lle ja siihen etuyhteydessä oleville yrityksille, jotka kaikki vastasivat annetuissa määräajoissa. Komissio hankki ja tarkasti kaikki tekemänsä analyysin kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:






  a) | Intia






  — | Usha Martin Limited (”UML”), Ranchi |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Kyselylomakkeet lähetettiin UML:lle ja siihen etuyhteydessä oleville yrityksille, jotka kaikki vastasivat annetuissa määräajoissa. Komissio hankki ja tarkasti kaikki tekemänsä analyysin kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:

a)

Intia

—

Usha Martin Limited (”UML”), Ranchi

| b) | Arabiemiirikunnat (UAE)






  — | Brunton Wolf Wire Ropes FZCo, Dubai |
| --- | --- | --- |

b)

Arabiemiirikunnat (UAE)

—

Brunton Wolf Wire Ropes FZCo, Dubai

| c) | Yhdistynyt kuningaskunta






  — | Usha Martin UK Ltd (”UMUK”), Worksop. |
| --- | --- | --- |

c)

Yhdistynyt kuningaskunta

—

Usha Martin UK Ltd (”UMUK”), Worksop.

5.   Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

| (9) | Polkumyyntitutkimus käsitti 1 päivän lokakuuta 2006 ja 30 päivän syyskuuta 2007 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. |
| --- | --- |

(9)

Polkumyyntitutkimus käsitti 1 päivän lokakuuta 2006 ja 30 päivän syyskuuta 2007 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

1.   Tarkasteltavana oleva tuote

| (10) | Tässä osittaisessa välivaiheen tarkastelussa tarkasteltavana oleva tuote on yleisnimeltään teräsvaijeri, ja kyseessä on sama tuote, joka määriteltiin alkuperäisessä tutkimuksessa ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa, joiden seurauksena nyt voimassa olevat toimenpiteet otettiin käyttöön. Tarkastelun kohteena ovat Intiasta peräisin olevat teräsköydet ja -kaapelit (myös lukitut köydet, ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä valmistetut köydet ja kaapelit), joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on yli 3 mm ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98. |
| --- | --- |

(10)

Tässä osittaisessa välivaiheen tarkastelussa tarkasteltavana oleva tuote on yleisnimeltään teräsvaijeri, ja kyseessä on sama tuote, joka määriteltiin alkuperäisessä tutkimuksessa ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa, joiden seurauksena nyt voimassa olevat toimenpiteet otettiin käyttöön. Tarkastelun kohteena ovat Intiasta peräisin olevat teräsköydet ja -kaapelit (myös lukitut köydet, ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä valmistetut köydet ja kaapelit), joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on yli 3 mm ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98.

2.   Samankaltainen tuote

| (11) | UML:n tuottamalla ja Intian kotimarkkinoilla myymällä teräsvaijereilla sekä UML:n yhteisöön tuomalla teräsvaijereilla todettiin olevan samat fyysiset ja tekniset ja kemialliset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi näiden tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(11)

UML:n tuottamalla ja Intian kotimarkkinoilla myymällä teräsvaijereilla sekä UML:n yhteisöön tuomalla teräsvaijereilla todettiin olevan samat fyysiset ja tekniset ja kemialliset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi näiden tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

| (12) | Tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen hahmottamiseksi oikein olisi palautettava mieleen, että teräsvaijerin valmistusprosessissa teräslangoista koostuvat terässäikeet kierretään köydeksi. Tutkimuksissa on yleisenä käytäntönä määritellä tuotevalvontakoodit, joissa otetaan huomioon tuotteen tarkat ominaisuudet, jotta voidaan erottaa ne erilaiset tuotetyypit, joita vientiä harjoittava tuottaja tuottaa ja myy asianomaisen maan kotimarkkinoilla, sekä ne, joita se vie yhteisöön. |
| --- | --- |

(12)

Tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen hahmottamiseksi oikein olisi palautettava mieleen, että teräsvaijerin valmistusprosessissa teräslangoista koostuvat terässäikeet kierretään köydeksi. Tutkimuksissa on yleisenä käytäntönä määritellä tuotevalvontakoodit, joissa otetaan huomioon tuotteen tarkat ominaisuudet, jotta voidaan erottaa ne erilaiset tuotetyypit, joita vientiä harjoittava tuottaja tuottaa ja myy asianomaisen maan kotimarkkinoilla, sekä ne, joita se vie yhteisöön.

| (13) | Yhteisön tuotannonala väitti, että polkumyyntilaskelmia varten ehdotettujen tuotevalvontakoodien määritelmässä ei ollut otettu huomioon kahta keskeistä tekijää, ytimen tyyppiä ja lankaosan vetolujuutta. |
| --- | --- |

(13)

Yhteisön tuotannonala väitti, että polkumyyntilaskelmia varten ehdotettujen tuotevalvontakoodien määritelmässä ei ollut otettu huomioon kahta keskeistä tekijää, ytimen tyyppiä ja lankaosan vetolujuutta.

| (14) | UML:ää koskevan polkumyyntimarginaalin määrittämiseksi tuotevalvontakoodit kuitenkin määritettiin yhtiön oman tuotteiden kirjausjärjestelmän mukaisesti sen varmistamiseksi, että kotimarkkinoilla myytyjen tuotteiden fyysiset ominaispiirteet olivat verrattavissa yhteisöön vietyjen tuotteiden ominaispiirteisiin. |
| --- | --- |

(14)

UML:ää koskevan polkumyyntimarginaalin määrittämiseksi tuotevalvontakoodit kuitenkin määritettiin yhtiön oman tuotteiden kirjausjärjestelmän mukaisesti sen varmistamiseksi, että kotimarkkinoilla myytyjen tuotteiden fyysiset ominaispiirteet olivat verrattavissa yhteisöön vietyjen tuotteiden ominaispiirteisiin.

| (15) | Edellä esitetyn vuoksi ei pidetty tarpeellisena muuttaa tuotteiden valvontakoodeja ja väite oli näin ollen hylättävä. |
| --- | --- |

(15)

Edellä esitetyn vuoksi ei pidetty tarpeellisena muuttaa tuotteiden valvontakoodeja ja väite oli näin ollen hylättävä.

| (16) | UML väitti, että toisiaan läheisesti muistuttavat tuotelajit olisi sisällytettävä vertailuun, joka tehdään vietyjen tuotelajien ja kotimarkkinoilla myytyjen lajien välillä, koska väitetyt erot olivat erittäin vähäisiä köyden läpimitassa, esimerkiksi lankojen säikeiden järjestyksen, säie-/lankayhdistelmien säikeiden lukumäärän tai langan ominaisuuksien (galvanoitu tai galvanoimaton) osalta, |
| --- | --- |

(16)

UML väitti, että toisiaan läheisesti muistuttavat tuotelajit olisi sisällytettävä vertailuun, joka tehdään vietyjen tuotelajien ja kotimarkkinoilla myytyjen lajien välillä, koska väitetyt erot olivat erittäin vähäisiä köyden läpimitassa, esimerkiksi lankojen säikeiden järjestyksen, säie-/lankayhdistelmien säikeiden lukumäärän tai langan ominaisuuksien (galvanoitu tai galvanoimaton) osalta,

| (17) | Katsottiin kuitenkin, että esitettyjä muuttuneita olosuhteita koskeva tutkimus olisi toteutettava mahdollisimman suuressa määrin samojen parametrien mukaisesti kuin aiemmatkin tutkimukset. Lisäksi väitteen tarkastelu osoitti, että mahdolliset vaikutukset tutkimuksen päätelmiin olisivat olleet merkityksettömiä. Näin ollen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(17)

Katsottiin kuitenkin, että esitettyjä muuttuneita olosuhteita koskeva tutkimus olisi toteutettava mahdollisimman suuressa määrin samojen parametrien mukaisesti kuin aiemmatkin tutkimukset. Lisäksi väitteen tarkastelu osoitti, että mahdolliset vaikutukset tutkimuksen päätelmiin olisivat olleet merkityksettömiä. Näin ollen väite hylättiin.

C.   POLKUMYYNTI

1.   Normaaliarvo

| (18) | Normaaliarvon määrittämiseksi selvitettiin, onko tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla UML:n osalta sen yhteisöön vietäväksi tarkoitettuun kokonaismyyntimäärään verrattuna edustavaa. Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti yrityksen kotimarkkinamyynnin katsottiin olevan edustavaa, jos sen kokonaismäärä oli vähintään 5 prosenttia vastaavan yhteisöön suuntautuneen viennin kokonaismäärästä. UML:n myynnin kotimarkkinoilla todettiin olevan määrältään edustavaa. |
| --- | --- |

(18)

Normaaliarvon määrittämiseksi selvitettiin, onko tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla UML:n osalta sen yhteisöön vietäväksi tarkoitettuun kokonaismyyntimäärään verrattuna edustavaa. Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti yrityksen kotimarkkinamyynnin katsottiin olevan edustavaa, jos sen kokonaismäärä oli vähintään 5 prosenttia vastaavan yhteisöön suuntautuneen viennin kokonaismäärästä. UML:n myynnin kotimarkkinoilla todettiin olevan määrältään edustavaa.

| (19) | Komissio yksilöi tämän jälkeen ne UML:n kotimarkkinoillaan myymät tarkasteltavana olevan tuotteen lajit, jotka olivat samanlaisia kuin yhteisöön vietäviksi myytävät lajit tai suoraan niihin verrattavissa. |
| --- | --- |

(19)

Komissio yksilöi tämän jälkeen ne UML:n kotimarkkinoillaan myymät tarkasteltavana olevan tuotteen lajit, jotka olivat samanlaisia kuin yhteisöön vietäviksi myytävät lajit tai suoraan niihin verrattavissa.

| (20) | Kaikkien UML:n kotimarkkinoillaan myymien ja yhteisöön vietäväksi myytyjen tuotelajien kanssa suoraan vertailukelpoiseksi todettujen tuotelajien osalta tutkittiin, oliko kotimarkkinamyynti ollut määrältään edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(20)

Kaikkien UML:n kotimarkkinoillaan myymien ja yhteisöön vietäväksi myytyjen tuotelajien kanssa suoraan vertailukelpoiseksi todettujen tuotelajien osalta tutkittiin, oliko kotimarkkinamyynti ollut määrältään edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (21) | Tutkimuksessa myös selvitettiin, voitiinko kunkin tuotelajin kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tätä varten tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin viedyn tuotelajin osalta määritettiin, kuinka suuri osuus tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. |
| --- | --- |

(21)

Tutkimuksessa myös selvitettiin, voitiinko kunkin tuotelajin kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tätä varten tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin viedyn tuotelajin osalta määritettiin, kuinka suuri osuus tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa.

| (22) | Jos yli 80 prosenttia tietyn tuotelajin kotimarkkinamyynnin määrästä tapahtui vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla eli kyseisen tuotelajin keskimääräinen myyntihinta oli sama tai korkeampi kuin kyseisen tuotelajin keskimääräinen tuotantokustannus, normaaliarvo määritettiin kyseisen tuotelajin koko kotimaanmyynnin keskimääräisenä hintana riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa. |
| --- | --- |

(22)

Jos yli 80 prosenttia tietyn tuotelajin kotimarkkinamyynnin määrästä tapahtui vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla eli kyseisen tuotelajin keskimääräinen myyntihinta oli sama tai korkeampi kuin kyseisen tuotelajin keskimääräinen tuotantokustannus, normaaliarvo määritettiin kyseisen tuotelajin koko kotimaanmyynnin keskimääräisenä hintana riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa.

| (23) | Jos enintään 80 prosenttia tietyn tuotelajin kotimarkkinamyynnistä tapahtui vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla, kyseisen tuotelajin normaaliarvo määritettiin vähintään kyseisen tuotelajin yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla tapahtuneessa myynnissä veloitettujen hintojen painotettuna keskiarvona. |
| --- | --- |

(23)

Jos enintään 80 prosenttia tietyn tuotelajin kotimarkkinamyynnistä tapahtui vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla, kyseisen tuotelajin normaaliarvo määritettiin vähintään kyseisen tuotelajin yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla tapahtuneessa myynnissä veloitettujen hintojen painotettuna keskiarvona.

| (24) | Jos jonkin tietyn tuotelajin kaikki kotimarkkinamyynti tapahtui tappiolla, sitä ei katsottu myytävän tavanomaisessa kaupankäynnissä, mistä syystä sen normaaliarvo oli laskettava perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti eli lisäämällä kyseisen tuotetyypin tuotantokustannuksiin kohtuullinen osuus myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksista sekä kohtuullinen voittomarginaali. Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten määrät ja voitto perustuivat samankaltaisen tuotteen tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin keskimääräisiin myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksiin ja voittoon. |
| --- | --- |

(24)

Jos jonkin tietyn tuotelajin kaikki kotimarkkinamyynti tapahtui tappiolla, sitä ei katsottu myytävän tavanomaisessa kaupankäynnissä, mistä syystä sen normaaliarvo oli laskettava perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti eli lisäämällä kyseisen tuotetyypin tuotantokustannuksiin kohtuullinen osuus myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksista sekä kohtuullinen voittomarginaali. Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten määrät ja voitto perustuivat samankaltaisen tuotteen tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin keskimääräisiin myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksiin ja voittoon.

2.   Vientihinta

| (25) | Kaikissa niissä tapauksissa, joissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety yhteisöön riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella. |
| --- | --- |

(25)

Kaikissa niissä tapauksissa, joissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety yhteisöön riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.

| (26) | Jos myynti tapahtui etuyhteydessä olevan tuojan tai kauppiaan kautta, huomioon otettu vientihinta oli kyseisen tuojan tai kauppiaan riippumattomilta asiakkailta yhteisössä veloittama jälleenmyyntihinta. Oikaisuja tehtiin kaikkien maahantuonnin ja jälleenmyynnin välisten kustannusten, myös myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten, sekä etuyhteydessä olevan tuojan yhteisössä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla saaman voiton huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin sisämaa- ja merirahtikustannusten, vakuutuskustannusten, käsittely- ja pakkauskustannusten, luottokustannusten ja tuontitullien huomioon ottamiseksi, ja nämä kaikki vähennettiin jälleenmyyntihinnoista vapaasti tehtaalla -hinnan määrittämiseksi. |
| --- | --- |

(26)

Jos myynti tapahtui etuyhteydessä olevan tuojan tai kauppiaan kautta, huomioon otettu vientihinta oli kyseisen tuojan tai kauppiaan riippumattomilta asiakkailta yhteisössä veloittama jälleenmyyntihinta. Oikaisuja tehtiin kaikkien maahantuonnin ja jälleenmyynnin välisten kustannusten, myös myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten, sekä etuyhteydessä olevan tuojan yhteisössä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla saaman voiton huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin sisämaa- ja merirahtikustannusten, vakuutuskustannusten, käsittely- ja pakkauskustannusten, luottokustannusten ja tuontitullien huomioon ottamiseksi, ja nämä kaikki vähennettiin jälleenmyyntihinnoista vapaasti tehtaalla -hinnan määrittämiseksi.

3.   Vertailu

| (27) | Keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin lajin keskimääräiseen vientihintaan vapaasti tehtaalla ja samassa kaupan portaassa. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi oikaisuja tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti alennusten, sisämaa- ja merirahtikustannusten, vakuutuskustannusten, käsittely- ja pakkauskustannusten ja luottokustannusten huomioon ottamiseksi, ja nämä kaikki vähennettiin vientihinnoista vapaasti tehtaalla -hinnan määrittämiseksi. |
| --- | --- |

(27)

Keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin lajin keskimääräiseen vientihintaan vapaasti tehtaalla ja samassa kaupan portaassa. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi oikaisuja tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti alennusten, sisämaa- ja merirahtikustannusten, vakuutuskustannusten, käsittely- ja pakkauskustannusten ja luottokustannusten huomioon ottamiseksi, ja nämä kaikki vähennettiin vientihinnoista vapaasti tehtaalla -hinnan määrittämiseksi.

| (28) | Etuyhteydessä oleville yrityksille suuntautuvan vientimyynnin osalta UML esitti väitteen, jonka mukaan kaupan tasoa kauppiaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin ja UML:ään etuyhteydessä oleville yrityksille suuntautuvan vientimyynnin olisi oikaistava välillä sillä perusteella, että kummankin kohdalla oli olemassa pitkäaikainen liikesuhde. |
| --- | --- |

(28)

Etuyhteydessä oleville yrityksille suuntautuvan vientimyynnin osalta UML esitti väitteen, jonka mukaan kaupan tasoa kauppiaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin ja UML:ään etuyhteydessä oleville yrityksille suuntautuvan vientimyynnin olisi oikaistava välillä sillä perusteella, että kummankin kohdalla oli olemassa pitkäaikainen liikesuhde.

| (29) | Tutkimuksessa kuitenkin todettiin, että jälleenmyynnin osalta etuyhteydessä olevat maahantuojat toimivat ainoastaan välittäjinä UML:n ja etuyhteydettömien yhteisön asiakkaiden välillä. Tämän vuoksi välittäjäosapuolten välisen kaupan taso ei vaikuta vertailuun kauppiaille ja loppukäyttäjille tapahtuneen kotimarkkinamyynnin ja samoille asiakasryhmille yhteisössä tapahtuneen jälleenmyynnin välillä. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(29)

Tutkimuksessa kuitenkin todettiin, että jälleenmyynnin osalta etuyhteydessä olevat maahantuojat toimivat ainoastaan välittäjinä UML:n ja etuyhteydettömien yhteisön asiakkaiden välillä. Tämän vuoksi välittäjäosapuolten välisen kaupan taso ei vaikuta vertailuun kauppiaille ja loppukäyttäjille tapahtuneen kotimarkkinamyynnin ja samoille asiakasryhmille yhteisössä tapahtuneen jälleenmyynnin välillä. Tämän vuoksi väite hylättiin.

| (30) | Lisäksi UML esitti toisen väitteen, jonka mukaan euron, Yhdysvaltojen dollarin ja Britannian punnan vaihtokursseja olisi oikaistava Intian rupiaan nähden kielteisen vaikutuksen vuoksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Väite hylättiin, koska kurssimuutoksen ei katsottu olleen pysyvää ja myös siksi, että lukuun ottamatta etuyhteydettömille asiakkaille yhteisössä euroina tapahtunutta suoraa myyntiä pyydetyt oikaisut koskevat siirtohintoja etuyhteydessä oleville yrityksille. |
| --- | --- |

(30)

Lisäksi UML esitti toisen väitteen, jonka mukaan euron, Yhdysvaltojen dollarin ja Britannian punnan vaihtokursseja olisi oikaistava Intian rupiaan nähden kielteisen vaikutuksen vuoksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Väite hylättiin, koska kurssimuutoksen ei katsottu olleen pysyvää ja myös siksi, että lukuun ottamatta etuyhteydettömille asiakkaille yhteisössä euroina tapahtunutta suoraa myyntiä pyydetyt oikaisut koskevat siirtohintoja etuyhteydessä oleville yrityksille.

4.   Polkumyyntimarginaali

| (31) | Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa keskenään. |
| --- | --- |

(31)

Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa keskenään.

| (32) | Edellä kuvatuissa olosuhteissa kunkin lajin keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen vastaajan lajin keskimääräiseen painotettuun vientihintaan samalla kaupan tasolla. |
| --- | --- |

(32)

Edellä kuvatuissa olosuhteissa kunkin lajin keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen vastaajan lajin keskimääräiseen painotettuun vientihintaan samalla kaupan tasolla.

| (33) | Etuyhteydettömille yrityksille tapahtuneessa suorassa myynnissä polkumyyntimarginaaliksi määritettiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 2,6 prosenttia ilmaistuna prosentteina vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinnasta ja etuyhteydessä olevien yritysten kautta tapahtuneessa myynnissä vastaavasti – 3,9 prosenttia, jolloin kokonaispolkumyyntimarginaali oli negatiivinen, – 2,8 prosenttia. |
| --- | --- |

(33)

Etuyhteydettömille yrityksille tapahtuneessa suorassa myynnissä polkumyyntimarginaaliksi määritettiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 2,6 prosenttia ilmaistuna prosentteina vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinnasta ja etuyhteydessä olevien yritysten kautta tapahtuneessa myynnissä vastaavasti – 3,9 prosenttia, jolloin kokonaispolkumyyntimarginaali oli negatiivinen, – 2,8 prosenttia.

D.   MUUTTUNEIDEN OLOSUHTEIDEN PYSYVYYS

| (34) | Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti tutkittiin myös, voidaanko muuttuneita olosuhteita, joiden todettiin vallitsevan, pitää perustellusti pysyvinä. |
| --- | --- |

(34)

Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti tutkittiin myös, voidaanko muuttuneita olosuhteita, joiden todettiin vallitsevan, pitää perustellusti pysyvinä.

| (35) | Tutkimus osoitti, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tutkimuksen jälkeen UML oli merkittävästi muuttanut rakennettaan ja erityisesti monipuolistanut tuotantoaan ja laajentanut maailmanlaajuista myyntiverkostoaan. Tällä ei kuitenkaan ollut mitään erityistä kielteistä vaikutusta tutkimukseen, sillä yrityksen käyttämä tuotannosta myyntiin ulottuva kirjausjärjestelmä mahdollistaa täyden jäljitettävyyden. |
| --- | --- |

(35)

Tutkimus osoitti, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tutkimuksen jälkeen UML oli merkittävästi muuttanut rakennettaan ja erityisesti monipuolistanut tuotantoaan ja laajentanut maailmanlaajuista myyntiverkostoaan. Tällä ei kuitenkaan ollut mitään erityistä kielteistä vaikutusta tutkimukseen, sillä yrityksen käyttämä tuotannosta myyntiin ulottuva kirjausjärjestelmä mahdollistaa täyden jäljitettävyyden.

| (36) | Yhteisön tuotannonala väitti, että UML vie yhteisöön Intiasta peräisin olevia teräsvaijereita ja säikeitä siihen etuyhteydessä olevien Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Arabiemiirikunnissa sijaitsevien tuottajien kautta ja näin muuttaa yhteisön markkinoilla myymiensä teräsvaijereiden alkuperää. |
| --- | --- |

(36)

Yhteisön tuotannonala väitti, että UML vie yhteisöön Intiasta peräisin olevia teräsvaijereita ja säikeitä siihen etuyhteydessä olevien Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Arabiemiirikunnissa sijaitsevien tuottajien kautta ja näin muuttaa yhteisön markkinoilla myymiensä teräsvaijereiden alkuperää.

| (37) | Edellä kuvatun väitteen ja tutkimuksen täydellisyyden takaamisen vuoksi tutkittiin myös etuyhteydessä olevien, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Arabiemiirikunnissa sijaitsevien tuottajien toteuttamia ryhmän sisäisiä liiketoimia ja säikeiden muuntamista teräsvaijereiksi. Todettiin, että tällaiset liiketoimet eivät vaikuta nyt käsillä olevan tarkastelua koskevan tutkimuksen päätelmiin. |
| --- | --- |

(37)

Edellä kuvatun väitteen ja tutkimuksen täydellisyyden takaamisen vuoksi tutkittiin myös etuyhteydessä olevien, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Arabiemiirikunnissa sijaitsevien tuottajien toteuttamia ryhmän sisäisiä liiketoimia ja säikeiden muuntamista teräsvaijereiksi. Todettiin, että tällaiset liiketoimet eivät vaikuta nyt käsillä olevan tarkastelua koskevan tutkimuksen päätelmiin.

| (38) | Arabiemiirikunnissa sijaitsevan etuyhteydessä olevan tuottajan osalta todettiin, ettei se ollut vienyt UML:ltä Intiasta ostettuja teräsvaijereita yhteisöön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kaikki sen liiketoimet tarkastettiin ja niiden todettiin suuntautuvan muualle maailmaan. |
| --- | --- |

(38)

Arabiemiirikunnissa sijaitsevan etuyhteydessä olevan tuottajan osalta todettiin, ettei se ollut vienyt UML:ltä Intiasta ostettuja teräsvaijereita yhteisöön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kaikki sen liiketoimet tarkastettiin ja niiden todettiin suuntautuvan muualle maailmaan.

| (39) | Säikeiden muuntamisesta teräsvaijereiksi todettiin, että tällainen toiminta oli merkityksellistä kummankin etuyhteydessä olevan tuottajan osalta. |
| --- | --- |

(39)

Säikeiden muuntamisesta teräsvaijereiksi todettiin, että tällainen toiminta oli merkityksellistä kummankin etuyhteydessä olevan tuottajan osalta.

| (40) | Kuten 35 kohdassa todetaan, Usha Martin -ryhmä on muuttanut rakennettaan ja monipuolistanut tuotantoaan. Ryhmä tuottaa Intian lisäksi teräsvaijereita muissa tuotantolaitoksissaan maailmanlaajuisesti. Ryhmä tekee uusia tuottavuuteen ja tehostamiseen suuntautuvia investointeja Intiaan, mutta samalla se on yhä selvemmin maailmanlaajuinen toimija, jonka investoinnit kohdistuvat kaikkialle maailmaan, myös yhteisöön. |
| --- | --- |

(40)

Kuten 35 kohdassa todetaan, Usha Martin -ryhmä on muuttanut rakennettaan ja monipuolistanut tuotantoaan. Ryhmä tuottaa Intian lisäksi teräsvaijereita muissa tuotantolaitoksissaan maailmanlaajuisesti. Ryhmä tekee uusia tuottavuuteen ja tehostamiseen suuntautuvia investointeja Intiaan, mutta samalla se on yhä selvemmin maailmanlaajuinen toimija, jonka investoinnit kohdistuvat kaikkialle maailmaan, myös yhteisöön.

| (41) | Lisäksi on syytä todeta, että Eurostatin mukaan Intiasta yhteisöön tuotavien teräsvaijereiden keskimääräiset tuontihinnat ovat olleet nousussa vuodesta 2004. Keskimääräisten tuontihintojen nousu Intiasta on itse asiassa ollut huomattavasti selkeämpää kuin koko maailman keskimääräisten tuontihintojen nousu. |
| --- | --- |

(41)

Lisäksi on syytä todeta, että Eurostatin mukaan Intiasta yhteisöön tuotavien teräsvaijereiden keskimääräiset tuontihinnat ovat olleet nousussa vuodesta 2004. Keskimääräisten tuontihintojen nousu Intiasta on itse asiassa ollut huomattavasti selkeämpää kuin koko maailman keskimääräisten tuontihintojen nousu.

| (42) | Edellä esitetyn perusteella oletetaan, että teräsvaijereiden tuonti yhteisöön ei kasva eikä Intiasta peräisin olevien teräsvaijereiden polkumyyntiä ilmene uudelleen, kun voimassa oleva UML:ää koskeva polkumyyntitulli kumotaan. |
| --- | --- |

(42)

Edellä esitetyn perusteella oletetaan, että teräsvaijereiden tuonti yhteisöön ei kasva eikä Intiasta peräisin olevien teräsvaijereiden polkumyyntiä ilmene uudelleen, kun voimassa oleva UML:ää koskeva polkumyyntitulli kumotaan.

| (43) | Sen vuoksi katsotaan, että tämän tarkastelun käynnistämiseen johtaneet olosuhteet eivät todennäköisesti muutu lähitulevaisuudessa tavalla, joka vaikuttaisi tämän tarkastelun päätelmiin. Sen vuoksi nämä muutokset katsotaan luonteeltaan pysyviksi. |
| --- | --- |

(43)

Sen vuoksi katsotaan, että tämän tarkastelun käynnistämiseen johtaneet olosuhteet eivät todennäköisesti muutu lähitulevaisuudessa tavalla, joka vaikuttaisi tämän tarkastelun päätelmiin. Sen vuoksi nämä muutokset katsotaan luonteeltaan pysyviksi.

E.   POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

| (44) | Edellä esitetystä seuraa, että perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja tutkimuksen päätelmien pohjalta, joiden mukaan polkumyyntiä ei todettu esiintyneen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eikä polkumyynnin esiintymisestä tulevaisuudessa ollut näyttöä, Intiasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi UML:n osalta kumottava. |
| --- | --- |

(44)

Edellä esitetystä seuraa, että perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja tutkimuksen päätelmien pohjalta, joiden mukaan polkumyyntiä ei todettu esiintyneen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eikä polkumyynnin esiintymisestä tulevaisuudessa ollut näyttöä, Intiasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi UML:n osalta kumottava.

| (45) | Asiaan liittyville osapuolille ilmoitettiin niistä tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella Intiasta peräisin olevien teräsvaijerien ja -kaapeleiden tuonnissa sovellettavan voimassa olevan polkumyyntitullin kumoamasta UML:n osalta, ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksensa. |
| --- | --- |

(45)

Asiaan liittyville osapuolille ilmoitettiin niistä tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella Intiasta peräisin olevien teräsvaijerien ja -kaapeleiden tuonnissa sovellettavan voimassa olevan polkumyyntitullin kumoamasta UML:n osalta, ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksensa.

| (46) | Asiaan liittyvät osapuolet esittivät huomautuksensa. Esitetyt huomautukset eivät antaneet aihetta muuttaa edellä selostettuja päätelmiä, |
| --- | --- |

(46)

Asiaan liittyvät osapuolet esittivät huomautuksensa. Esitetyt huomautukset eivät antaneet aihetta muuttaa edellä selostettuja päätelmiä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1858/2005 1 artiklan 2 kohdassa oleva taulukko Usha Martin Limitedin osalta seuraavasti:

| Maa | Yritys | Tulli (%) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- | --- |
| Intia | Usha Martin Limited |
| 2A, Shakespeare Sarani Kolkata |
| 700 071, West Bengal, India |

Maa

Yritys

Tulli (%)

Taric-lisäkoodi

Intia

Usha Martin Limited

2A, Shakespeare Sarani Kolkata

700 071, West Bengal, India

0

8613

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Luxemburgissa 6 päivänä huhtikuuta 2009.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. POSPÍŠIL

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  EYVL L 217, 17.8.1999, s. 1.

2

(3)  EYVL L 217, 17.8.1999, s. 63.

3

(4)  EUVL L 299, 16.11.2005, s. 1.

4

(5)  EUVL L 22, 26.1.2006, s. 1.

5

(6)  EUVL L 22, 26.1.2006, s. 54.

6

(7)  EUVL C 4, 9.1.2008, s. 22.

7

---

| 8.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 94/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 94/10

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 284/2009,

annettu 7 päivänä huhtikuuta 2009,

Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä annetun asetuksen (EY) N:o 1083/2006 muuttamisesta tiettyjen varainhoitoa koskevien säännösten osalta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 161 artiklan kolmannen alakohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin puoltavan lausunnon,

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,

ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kansainvälisiin finanssimarkkinoihin vaikuttava ennennäkemätön kriisi on tuonut yhteisölle mittavia haasteita, joihin on vastattava nopeasti, jotta kriisin talousvaikutukset olisi mahdollista torjua kattavasti ja jotta erityisesti voitaisiin tukea investointeja kasvun ja työllisyyden elvyttämiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Kansainvälisiin finanssimarkkinoihin vaikuttava ennennäkemätön kriisi on tuonut yhteisölle mittavia haasteita, joihin on vastattava nopeasti, jotta kriisin talousvaikutukset olisi mahdollista torjua kattavasti ja jotta erityisesti voitaisiin tukea investointeja kasvun ja työllisyyden elvyttämiseksi.

| (2) | Ohjelmakauden 2007–2013 sääntelypuitteet on hyväksytty tavoitteena edistää Euroopan aluekehitysrahaston, Euroopan sosiaalirahaston ja koheesiorahaston ohjelmatyön ja hallinnon yksinkertaistamista, niiden tukitoimien tehokkuutta ja niiden täytäntöönpanon toissijaisuutta. |
| --- | --- |

(2)

Ohjelmakauden 2007–2013 sääntelypuitteet on hyväksytty tavoitteena edistää Euroopan aluekehitysrahaston, Euroopan sosiaalirahaston ja koheesiorahaston ohjelmatyön ja hallinnon yksinkertaistamista, niiden tukitoimien tehokkuutta ja niiden täytäntöönpanon toissijaisuutta.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1083/2006 (1) eräitä säännöksiä on tarpeen muuttaa, jotta voidaan edistää yhteisön määrärahojen käyttöön asettamista toimenpideohjelmien sekä niiden yhteydessä tuettujen hankkeiden käynnistysvaiheessa, mikä nopeuttaisi ohjelmien ja hankkeiden toteutusta sekä investointien vaikutuksia talouteen. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1083/2006 (1) eräitä säännöksiä on tarpeen muuttaa, jotta voidaan edistää yhteisön määrärahojen käyttöön asettamista toimenpideohjelmien sekä niiden yhteydessä tuettujen hankkeiden käynnistysvaiheessa, mikä nopeuttaisi ohjelmien ja hankkeiden toteutusta sekä investointien vaikutuksia talouteen.

| (4) | Euroopan investointipankin (EIP) ja Euroopan investointirahaston (EIR) mahdollisuuksia auttaa jäsenvaltioita toimenpideohjelmien valmistelussa ja toteuttamisessa on tarkoituksenmukaista lisätä. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan investointipankin (EIP) ja Euroopan investointirahaston (EIR) mahdollisuuksia auttaa jäsenvaltioita toimenpideohjelmien valmistelussa ja toteuttamisessa on tarkoituksenmukaista lisätä.

| (5) | Ottaen huomioon EIP:n ja EIR:n aseman perustamissopimuksen mukaisina yhteisön rahoituseliminä, niiden kanssa olisi oltava mahdollista tehdä suoraan sopimus silloin, kun ne osallistuvat rahoitusjärjestelyjä koskeviin toimiin, jotka järjestetään holding-tyyppisten rahastojen muodossa. |
| --- | --- |

(5)

Ottaen huomioon EIP:n ja EIR:n aseman perustamissopimuksen mukaisina yhteisön rahoituseliminä, niiden kanssa olisi oltava mahdollista tehdä suoraan sopimus silloin, kun ne osallistuvat rahoitusjärjestelyjä koskeviin toimiin, jotka järjestetään holding-tyyppisten rahastojen muodossa.

| (6) | Rahoitusjärjestelyjä koskevien välineiden käytön helpottamiseksi erityisesti kaupunkialueiden kestävän kehityksen alalla olisi säädettävä mahdollisuudesta käsitellä luontoissuorituksia tukikelpoisina menoina rahastojen perustamisen tai niihin maksettavien osuuksien yhteydessä. |
| --- | --- |

(6)

Rahoitusjärjestelyjä koskevien välineiden käytön helpottamiseksi erityisesti kaupunkialueiden kestävän kehityksen alalla olisi säädettävä mahdollisuudesta käsitellä luontoissuorituksia tukikelpoisina menoina rahastojen perustamisen tai niihin maksettavien osuuksien yhteydessä.

| (7) | Perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettujen valtiontukien tapauksessa olisi yritysten, ja varsinkin pienten ja keskisuurten yritysten, tukemista varten kevennettävä edellytyksiä, jotka koskevat ennakoiden maksamista. |
| --- | --- |

(7)

Perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettujen valtiontukien tapauksessa olisi yritysten, ja varsinkin pienten ja keskisuurten yritysten, tukemista varten kevennettävä edellytyksiä, jotka koskevat ennakoiden maksamista.

| (8) | Suurhankkeiden toteuttamisen nopeuttamiseksi on tarpeellista sallia, että menoilmoituksiin voidaan sisällyttää sellaisten suurhankkeiden menoja, joita komissio ei ole vielä hyväksynyt. |
| --- | --- |

(8)

Suurhankkeiden toteuttamisen nopeuttamiseksi on tarpeellista sallia, että menoilmoituksiin voidaan sisällyttää sellaisten suurhankkeiden menoja, joita komissio ei ole vielä hyväksynyt.

| (9) | Ennakkomaksuihin liittyviä säännöksiä olisi muutettava, jotta jäsenvaltioiden käytettävissä olisi enemmän varoja, mikä edistää toimenpideohjelmien nopeaa käynnistämistä vallitsevassa kriisissä. |
| --- | --- |

(9)

Ennakkomaksuihin liittyviä säännöksiä olisi muutettava, jotta jäsenvaltioiden käytettävissä olisi enemmän varoja, mikä edistää toimenpideohjelmien nopeaa käynnistämistä vallitsevassa kriisissä.

| (10) | Toimenpideohjelman alussa maksettavalla ennakkomaksulla pitäisi voida varmistaa säännöllinen kassavirta, joka helpottaa maksatusta tuensaajille toimenpideohjelman täytäntöönpanon aikana. Sen vuoksi olisi säädettävä, että rakennerahastoista maksetaan toimenpideohjelmien nopeamman täytäntöönpanon helpottamiseksi 7,5 prosentin (niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka kuuluivat Euroopan unioniin ennen 1 päivää toukokuuta 2004) ja 9 prosentin ennakko (niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka ovat liittyneet Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 tai sen jälkeen). |
| --- | --- |

(10)

Toimenpideohjelman alussa maksettavalla ennakkomaksulla pitäisi voida varmistaa säännöllinen kassavirta, joka helpottaa maksatusta tuensaajille toimenpideohjelman täytäntöönpanon aikana. Sen vuoksi olisi säädettävä, että rakennerahastoista maksetaan toimenpideohjelmien nopeamman täytäntöönpanon helpottamiseksi 7,5 prosentin (niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka kuuluivat Euroopan unioniin ennen 1 päivää toukokuuta 2004) ja 9 prosentin ennakko (niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka ovat liittyneet Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 tai sen jälkeen).

| (11) | Yhdenvertaisen kohtelun periaatteen sekä oikeusvarmuuden periaatteen mukaisesti 56 artiklan 2 kohtaa ja 78 artiklan 1 kohtaa koskevia muutoksia pitäisi voida soveltaa koko ohjelmakaudella 2007–2013. Takautuva soveltaminen on näin ollen tarpeen 1 päivästä elokuuta 2006 eli asetuksen (EY) N:o 1083/2006 voimaantulopäivästä. Koska kansainvälisiin finanssimarkkinoihin vaikuttava ennennäkemätön kriisi edellyttää nopeita vastatoimia talousvaikutusten kattavaksi torjumiseksi, muiden muutosten olisi tultava voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun asetus on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(11)

Yhdenvertaisen kohtelun periaatteen sekä oikeusvarmuuden periaatteen mukaisesti 56 artiklan 2 kohtaa ja 78 artiklan 1 kohtaa koskevia muutoksia pitäisi voida soveltaa koko ohjelmakaudella 2007–2013. Takautuva soveltaminen on näin ollen tarpeen 1 päivästä elokuuta 2006 eli asetuksen (EY) N:o 1083/2006 voimaantulopäivästä. Koska kansainvälisiin finanssimarkkinoihin vaikuttava ennennäkemätön kriisi edellyttää nopeita vastatoimia talousvaikutusten kattavaksi torjumiseksi, muiden muutosten olisi tultava voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun asetus on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| (12) | Asetusta (EY) N:o 1083/2006 olisi sen vuoksi muutettava, |
| --- | --- |

(12)

Asetusta (EY) N:o 1083/2006 olisi sen vuoksi muutettava,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 1083/2006 seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 44 artiklan toinen kohta seuraavasti:






  a) | korvataan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | kun sopimus ei ole julkisia hankintoja koskevassa lainsäädännössä tarkoitettu julkisia palveluhankintoja koskeva sopimus, myönnetään tukea, joka määritellään tässä yhteydessä lahjoituksen muodossa annettavana suorana rahoitusosuutena rahoituslaitokselle ilman tarjouspyyntöä, jos tämä tapahtuu sellaisen kansallisen lain nojalla, joka on perustamissopimuksen mukainen;”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 44 artiklan toinen kohta seuraavasti:

a)

korvataan b alakohta seuraavasti:

”b)

kun sopimus ei ole julkisia hankintoja koskevassa lainsäädännössä tarkoitettu julkisia palveluhankintoja koskeva sopimus, myönnetään tukea, joka määritellään tässä yhteydessä lahjoituksen muodossa annettavana suorana rahoitusosuutena rahoituslaitokselle ilman tarjouspyyntöä, jos tämä tapahtuu sellaisen kansallisen lain nojalla, joka on perustamissopimuksen mukainen;”;

| b) | lisätään c alakohta seuraavasti:






  ”c) | tehdään sopimus suoraan EIP:n tai EIR:n kanssa.” |
| --- | --- | --- |

b)

lisätään c alakohta seuraavasti:

”c)

tehdään sopimus suoraan EIP:n tai EIR:n kanssa.”

| 2) | Lisätään 46 artiklan 1 kohtaan toinen alakohta seuraavasti:
  ”EIP ja EIR voivat jäsenvaltioiden pyynnöstä osallistua ensimmäisessä alakohdassa mainittuihin teknisen tuen toimiin.” |
| --- | --- |

2)

Lisätään 46 artiklan 1 kohtaan toinen alakohta seuraavasti:

”EIP ja EIR voivat jäsenvaltioiden pyynnöstä osallistua ensimmäisessä alakohdassa mainittuihin teknisen tuen toimiin.”

| 3) | Korvataan 56 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, luontoissuoritukset, poistokustannukset ja yleiskustannukset voidaan käsitellä tuensaajien toimien täytäntöönpanossa maksamina menoina tämän kohdan kolmannessa alakohdassa vahvistetuin edellytyksin.
  Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, luontoissuoritukset voidaan78 artiklan 6 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen rahoitusjärjestelyjä koskevien välineiden osalta käsitellä rahastojen tai holding-tyyppisten rahastojen perustamisen tai niihin maksettavien osuuksien yhteydessä maksettuina menoina tämän kohdan kolmannessa alakohdassa vahvistetuin edellytyksin.
  Ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa mainittujen menojen on täytettävä seuraavat edellytykset:






  a) | jäljempänä 4 kohdan mukaisesti vahvistetuissa tukikelpoisuussäännöissä säädetään tällaiset menot tukikelpoisiksi; |
| --- | --- | --- |

3)

Korvataan 56 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, luontoissuoritukset, poistokustannukset ja yleiskustannukset voidaan käsitellä tuensaajien toimien täytäntöönpanossa maksamina menoina tämän kohdan kolmannessa alakohdassa vahvistetuin edellytyksin.

Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, luontoissuoritukset voidaan78 artiklan 6 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen rahoitusjärjestelyjä koskevien välineiden osalta käsitellä rahastojen tai holding-tyyppisten rahastojen perustamisen tai niihin maksettavien osuuksien yhteydessä maksettuina menoina tämän kohdan kolmannessa alakohdassa vahvistetuin edellytyksin.

Ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa mainittujen menojen on täytettävä seuraavat edellytykset:

a)

jäljempänä 4 kohdan mukaisesti vahvistetuissa tukikelpoisuussäännöissä säädetään tällaiset menot tukikelpoisiksi;

| b) | menojen määrästä on näyttöarvoltaan laskuihin rinnastettavat kirjanpitotositteet, sanotun vaikuttamatta erityisasetuksissa esitettyjen säännösten soveltamiseen; |
| --- | --- |

b)

menojen määrästä on näyttöarvoltaan laskuihin rinnastettavat kirjanpitotositteet, sanotun vaikuttamatta erityisasetuksissa esitettyjen säännösten soveltamiseen;

| c) | luontoissuoritusten osalta rahastoista maksettava osarahoitus ei ylitä tukikelpoisten menojen kokonaismäärää tällaisten suoritusten arvo pois luettuna.” |
| --- | --- |

c)

luontoissuoritusten osalta rahastoista maksettava osarahoitus ei ylitä tukikelpoisten menojen kokonaismäärää tällaisten suoritusten arvo pois luettuna.”

| 4) | Muutetaan 78 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 78 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan viimeinen virke seuraavasti:
  ”Tuensaajien maksamat menot on osoitettava maksukuittien tai todistusarvoltaan vastaavien kirjanpitotositteiden avulla, jollei kutakin rahastoa koskevissa erityisasetuksissa toisin säädetä.” |
| --- | --- | --- |

4)

Muutetaan 78 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 78 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan viimeinen virke seuraavasti:

”Tuensaajien maksamat menot on osoitettava maksukuittien tai todistusarvoltaan vastaavien kirjanpitotositteiden avulla, jollei kutakin rahastoa koskevissa erityisasetuksissa toisin säädetä.”

| b) | Kumotaan 78 artiklan 2 kohdan b alakohta. |
| --- | --- |

b)

Kumotaan 78 artiklan 2 kohdan b alakohta.

| c) | Korvataan 78 artiklan 4 kohta seuraavasti:
  ”4.   Jos komissio päättää 41 artiklan 3 kohdan mukaisesti olla osallistumatta suurhankkeen rahoitukseen, komission päätöstä seuraavaa menoilmoitusta on korjattava tämän mukaisesti.” |
| --- | --- |

c)

Korvataan 78 artiklan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Jos komissio päättää 41 artiklan 3 kohdan mukaisesti olla osallistumatta suurhankkeen rahoitukseen, komission päätöstä seuraavaa menoilmoitusta on korjattava tämän mukaisesti.”

| 5) | Korvataan 82 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a, b ja c alakohta seuraavasti:






  ”a) | jäsenvaltioille, jotka kuuluivat Euroopan unioniin sellaisena kuin se oli ennen 1 päivää toukokuuta 2004, vuonna 2007 2 prosenttia rakennerahastojen rahoitusosuudesta toimenpideohjelmaan, vuonna 2008 3 prosenttia rakennerahastojen rahoitusosuudesta toimenpideohjelmaan ja vuonna 2009 2,5 prosenttia rakennerahastojen rahoitusosuudesta toimenpideohjelmaan; |
| --- | --- | --- |

5)

Korvataan 82 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a, b ja c alakohta seuraavasti:

”a)

jäsenvaltioille, jotka kuuluivat Euroopan unioniin sellaisena kuin se oli ennen 1 päivää toukokuuta 2004, vuonna 2007 2 prosenttia rakennerahastojen rahoitusosuudesta toimenpideohjelmaan, vuonna 2008 3 prosenttia rakennerahastojen rahoitusosuudesta toimenpideohjelmaan ja vuonna 2009 2,5 prosenttia rakennerahastojen rahoitusosuudesta toimenpideohjelmaan;

| b) | jäsenvaltioille, jotka ovat liittyneet Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 tai sen jälkeen, vuonna 2007 2 prosenttia rakennerahastojen rahoitusosuudesta toimenpideohjelmaan, vuonna 2008 3 prosenttia rakennerahastojen rahoitusosuudesta toimenpideohjelmaan ja vuonna 2009 4 prosenttia rakennerahastojen rahoitusosuudesta toimenpideohjelmaan; |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltioille, jotka ovat liittyneet Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 tai sen jälkeen, vuonna 2007 2 prosenttia rakennerahastojen rahoitusosuudesta toimenpideohjelmaan, vuonna 2008 3 prosenttia rakennerahastojen rahoitusosuudesta toimenpideohjelmaan ja vuonna 2009 4 prosenttia rakennerahastojen rahoitusosuudesta toimenpideohjelmaan;

| c) | jos toimenpideohjelma kuuluu Euroopan alueellinen yhteistyö - tavoitteen piiriin ja jos vähintään yksi osallistujista on jäsenvaltio, joka on liittynyt Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 tai sen jälkeen, vuonna 2007 2 prosenttia EAKR:n rahoitusosuudesta toimenpideohjelmaan, vuonna 2008 3 prosenttia EAKR:n rahoitusosuudesta toimenpideohjelmaan ja vuonna 2009 4 prosenttia EAKR:n rahoitusosuudesta toimenpideohjelmaan.” |
| --- | --- |

c)

jos toimenpideohjelma kuuluu Euroopan alueellinen yhteistyö - tavoitteen piiriin ja jos vähintään yksi osallistujista on jäsenvaltio, joka on liittynyt Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 tai sen jälkeen, vuonna 2007 2 prosenttia EAKR:n rahoitusosuudesta toimenpideohjelmaan, vuonna 2008 3 prosenttia EAKR:n rahoitusosuudesta toimenpideohjelmaan ja vuonna 2009 4 prosenttia EAKR:n rahoitusosuudesta toimenpideohjelmaan.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sen 1 artiklan 3 kohtaa ja 4 kohdan a alakohtaa sovelletaan kuitenkin 1 päivästä elokuuta 2006.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Luxemburgissa 7 päivänä huhtikuuta 2009.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

K. SCHWARZENBERG

---

(1)  EUVL L 210, 31.7.2006, s. 25.

1

---

| 8.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 94/13 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 94/13

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 285/2009,

annettu 7 päivänä huhtikuuta 2009,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 8 päivänä huhtikuuta 2009.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä huhtikuuta 2009.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | JO | 88,9 |
| MA | 50,7 |
| SN | 208,5 |
| TN | 129,8 |
| TR | 105,8 |
| ZZ | 116,7 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 51,1 |
| TR | 136,5 |
| ZZ | 114,4 |
| 0709 90 70 | MA | 64,2 |
| TR | 88,8 |
| ZZ | 76,5 |
| 0709 90 80 | EG | 60,4 |
| ZZ | 60,4 |
| 0805 10 20 | CN | 39,7 |
| EG | 43,8 |
| IL | 63,4 |
| MA | 46,5 |
| TN | 48,1 |
| TR | 76,6 |
| ZZ | 53,0 |
| 0805 50 10 | TR | 55,9 |
| ZZ | 55,9 |
| 0808 10 80 | AR | 82,2 |
| BR | 80,0 |
| CA | 110,7 |
| CL | 89,3 |
| CN | 75,2 |
| MK | 24,7 |
| NZ | 113,4 |
| US | 122,1 |
| UY | 71,7 |
| ZA | 78,7 |
| ZZ | 84,8 |
| 0808 20 50 | AR | 78,9 |
| CL | 102,0 |
| CN | 59,2 |
| UY | 52,8 |
| ZA | 95,9 |
| ZZ | 77,8 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

JO

88,9

MA

50,7

SN

208,5

TN

129,8

TR

105,8

ZZ

116,7

0707 00 05

JO

155,5

MA

51,1

TR

136,5

ZZ

114,4

0709 90 70

MA

64,2

TR

88,8

ZZ

76,5

0709 90 80

EG

60,4

ZZ

60,4

0805 10 20

CN

39,7

EG

43,8

IL

63,4

MA

46,5

TN

48,1

TR

76,6

ZZ

53,0

0805 50 10

TR

55,9

ZZ

55,9

0808 10 80

AR

82,2

BR

80,0

CA

110,7

CL

89,3

CN

75,2

MK

24,7

NZ

113,4

US

122,1

UY

71,7

ZA

78,7

ZZ

84,8

0808 20 50

AR

78,9

CL

102,0

CN

59,2

UY

52,8

ZA

95,9

ZZ

77,8

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 8.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 94/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 94/15

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 286/2009,

annettu 7 päivänä huhtikuuta 2009,

tiettyjen nimitysten kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Melva de Andalucía (SMM), Caballa de Andalucía (SMM), Ovos Moles de Aveiro (SMM), Castagna di Vallerano (SAN)]

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Espanjan esittämät nimityksiä ”Melva de Andalucía” ja ”Caballa de Andalucía” koskevat rekisteröintihakemukset, Portugalin esittämä nimitystä ”Ovos Moles de Aveiro” koskeva rekisteröintihakemus ja Italian esittämä nimitystä ”Castagna di Vallerano” koskeva rekisteröintihakemus julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä asetuksen (EY) N:o 510/2006 (2) 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti ja mainitun asetuksen 17 artiklan 2 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(1)

Espanjan esittämät nimityksiä ”Melva de Andalucía” ja ”Caballa de Andalucía” koskevat rekisteröintihakemukset, Portugalin esittämä nimitystä ”Ovos Moles de Aveiro” koskeva rekisteröintihakemus ja Italian esittämä nimitystä ”Castagna di Vallerano” koskeva rekisteröintihakemus julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä asetuksen (EY) N:o 510/2006 (2) 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti ja mainitun asetuksen 17 artiklan 2 kohdan nojalla.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisia vastaväitteitä, nimitykset on rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisia vastaväitteitä, nimitykset on rekisteröitävä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään tämän asetuksen liitteessä olevat nimitykset.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä huhtikuuta 2009.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUVL C 177, 12.7.2008, s. 18 (Melva de Andalucía), EUVL C 177, 12.7.2008, s. 21 (Caballa de Andalucía), EUVL C 184, 22.7.2008, s. 42 (Ovos Moles de Aveiro), EUVL C 190, 29.7.2008, s. 7 (Castagna di Vallerano).

2

---

LIITE

| 1. | Ihmisravinnoksi tarkoitetut perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet:

  Luokka 1.6   Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

  ITALIA
  Castagna di Vallerano (SAN)

  Luokka 1.7   Tuoreet kalat, nilviäiset ja äyriäiset sekä niistä valmistetut tuotteet

  ESPANJA
  Melva de Andalucía (SMM)
  Caballa de Andalucía (SMM) |
| --- | --- |

1.

Ihmisravinnoksi tarkoitetut perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet:

Luokka 1.6   Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

ITALIA

Castagna di Vallerano (SAN)

Luokka 1.7   Tuoreet kalat, nilviäiset ja äyriäiset sekä niistä valmistetut tuotteet

ESPANJA

Melva de Andalucía (SMM)

Caballa de Andalucía (SMM)

| 2. | Asetuksen liitteessä I tarkoitetut elintarvikkeet:

  Luokka 2.4   Leipomo-, konditoria-, makeis- ja keksituotteet

  PORTUGALI
  Ovos Moles de Aveiro (SMM) |
| --- | --- |

2.

Asetuksen liitteessä I tarkoitetut elintarvikkeet:

Luokka 2.4   Leipomo-, konditoria-, makeis- ja keksituotteet

PORTUGALI

Ovos Moles de Aveiro (SMM)

---

| 8.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 94/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 94/17

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 287/2009,

annettu 7 päivänä huhtikuuta 2009,

väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tietynlaisen Armeniasta, Brasiliasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan alumiinifolion tuonnissa

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ”perusasetus”, ja erityisesti sen 7 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Menettelyn aloittaminen

| (1) | Komissio vastaanotti 28 päivänä toukokuuta 2008 perusasetuksen 5 artiklaan perustuvan valituksen, joka koski tietynlaisen Armeniasta, Brasiliasta ja Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ”Kiina”, peräisin olevan alumiinifolion tuontia ja jonka oli tehnyt Eurométaux, jäljempänä ”valituksen tekijä”, suurinta osaa eli tässä tapauksessa yli 25:tä prosenttia alumiinifolion kokonaistuotannosta yhteisössä edustavien tuottajien puolesta. |
| --- | --- |

(1)

Komissio vastaanotti 28 päivänä toukokuuta 2008 perusasetuksen 5 artiklaan perustuvan valituksen, joka koski tietynlaisen Armeniasta, Brasiliasta ja Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ”Kiina”, peräisin olevan alumiinifolion tuontia ja jonka oli tehnyt Eurométaux, jäljempänä ”valituksen tekijä”, suurinta osaa eli tässä tapauksessa yli 25:tä prosenttia alumiinifolion kokonaistuotannosta yhteisössä edustavien tuottajien puolesta.

| (2) | Valituksessa esitetty näyttö tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi menettelyn aloittamiselle. |
| --- | --- |

(2)

Valituksessa esitetty näyttö tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi menettelyn aloittamiselle.

| (3) | Menettely aloitettiin 12 päivänä heinäkuuta 2008, jolloin sitä koskeva ilmoitus (2) julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(3)

Menettely aloitettiin 12 päivänä heinäkuuta 2008, jolloin sitä koskeva ilmoitus (2) julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2.   Menettelyn osapuolet

| (4) | Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta valituksen tehneille yhteisön tuottajille, vientiä harjoittaville Armenian, Brasilian ja Kiinan tuottajille, niille tuojille, kauppiaille, käyttäjille, tavarantoimittajille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Armenian, Brasilian ja Kiinan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta valituksen tehneille yhteisön tuottajille, vientiä harjoittaville Armenian, Brasilian ja Kiinan tuottajille, niille tuojille, kauppiaille, käyttäjille, tavarantoimittajille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Armenian, Brasilian ja Kiinan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (5) | Jotta vientiä harjoittavat Armenian ja Kiinan tuottajat voisivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet tällaisten pyyntöjen esittämistä varten niille armenialaisille ja kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, ja muille vientiä harjoittaville kiinalaisille tuottajille, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetuissa määräajoissa. Yksi armenialainen ja kuusi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, tarvittaessa niihin etuyhteydessä olevine myyntiyrityksineen, pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla markkinatalouskohtelua tai vaihtoehtoisesti yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että ne eivät tutkimuksen mukaan täytä markkinatalouskohtelun myöntämisen edellytyksiä. |
| --- | --- |

(5)

Jotta vientiä harjoittavat Armenian ja Kiinan tuottajat voisivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet tällaisten pyyntöjen esittämistä varten niille armenialaisille ja kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, ja muille vientiä harjoittaville kiinalaisille tuottajille, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetuissa määräajoissa. Yksi armenialainen ja kuusi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, tarvittaessa niihin etuyhteydessä olevine myyntiyrityksineen, pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla markkinatalouskohtelua tai vaihtoehtoisesti yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että ne eivät tutkimuksen mukaan täytä markkinatalouskohtelun myöntämisen edellytyksiä.

| (6) | Kun otetaan huomioon ilmeisen suuri vientiä harjoittavien tuottajien määrä Kiinassa ja tuojien määrä yhteisössä, komissio ilmoitti menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa, että tutkimuksessa voidaan käyttää perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti otantaa polkumyynnin ja siitä aiheutuneen vahingon määrittämiseksi. |
| --- | --- |

(6)

Kun otetaan huomioon ilmeisen suuri vientiä harjoittavien tuottajien määrä Kiinassa ja tuojien määrä yhteisössä, komissio ilmoitti menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa, että tutkimuksessa voidaan käyttää perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti otantaa polkumyynnin ja siitä aiheutuneen vahingon määrittämiseksi.

| (7) | Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia vientiä harjoittavia Kiinan tuottajia ja yhteisön tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä toiminnastaan 1 päivän heinäkuuta 2007 ja 30 päivän kesäkuuta 2008 väliseltä ajalta. |
| --- | --- |

(7)

Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia vientiä harjoittavia Kiinan tuottajia ja yhteisön tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä toiminnastaan 1 päivän heinäkuuta 2007 ja 30 päivän kesäkuuta 2008 väliseltä ajalta.

| (8) | Kuusi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa vastasi otantakyselyyn. Yksi yrityksistä kuitenkin vetäytyi varhaisessa vaiheessa yhteistyöstä tutkimuksessa, joten jäljelle jäi enää viisi vientiä harjoittavaa tuottajaa. Otantaa ei siis enää tarvittu, ja kaikille osapuolille ilmoitettiin, että otosta ei valittaisi. |
| --- | --- |

(8)

Kuusi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa vastasi otantakyselyyn. Yksi yrityksistä kuitenkin vetäytyi varhaisessa vaiheessa yhteistyöstä tutkimuksessa, joten jäljelle jäi enää viisi vientiä harjoittavaa tuottajaa. Otantaa ei siis enää tarvittu, ja kaikille osapuolille ilmoitettiin, että otosta ei valittaisi.

| (9) | Kahdeksan tuojaa/käyttäjää vastasi otantakyselyyn. Otantaa ei siksi enää tarvittu, ja kaikille osapuolille ilmoitettiin, että otosta ei valittaisi. |
| --- | --- |

(9)

Kahdeksan tuojaa/käyttäjää vastasi otantakyselyyn. Otantaa ei siksi enää tarvittu, ja kaikille osapuolille ilmoitettiin, että otosta ei valittaisi.

| (10) | Kyselylomakkeet lähetettiin kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä kaikille muille yrityksille, jotka olivat ilmoittautuneet menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastaukset saatiin yhdeltä Armeniassa, viideltä Kiinassa ja yhdeltä Brasiliassa toimivalta vientiä harjoittavalta tuottajalta sekä yhdeltä vertailumaassa Turkissa toimivalta tuottajalta. Täydellinen vastaus kyselylomakkeeseen saatiin kuudelta yhteisön tuottajalta, ja kahdeksan tuojaa/käyttäjää toimi yhteistyössä ja toimitti vastauksen kyselylomakkeeseen. Yksikään loppukäyttäjä ei toimittanut tietoja tai ilmoittautunut komissiolle tutkimuksen aikana. |
| --- | --- |

(10)

Kyselylomakkeet lähetettiin kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä kaikille muille yrityksille, jotka olivat ilmoittautuneet menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastaukset saatiin yhdeltä Armeniassa, viideltä Kiinassa ja yhdeltä Brasiliassa toimivalta vientiä harjoittavalta tuottajalta sekä yhdeltä vertailumaassa Turkissa toimivalta tuottajalta. Täydellinen vastaus kyselylomakkeeseen saatiin kuudelta yhteisön tuottajalta, ja kahdeksan tuojaa/käyttäjää toimi yhteistyössä ja toimitti vastauksen kyselylomakkeeseen. Yksikään loppukäyttäjä ei toimittanut tietoja tai ilmoittautunut komissiolle tutkimuksen aikana.

| (11) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja yhteisön edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:






  a) | Yhteisön tuottajat







  — | Alcomet PLC, Shumen, Bulgaria |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja yhteisön edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:

a)

Yhteisön tuottajat

—

Alcomet PLC, Shumen, Bulgaria

| — | Symetal Aluminium Foil Industry S.A./Elval Hellenic Aluminium Industry S.A. Mandra Attikis, Kreikka |
| --- | --- |

—

Symetal Aluminium Foil Industry S.A./Elval Hellenic Aluminium Industry S.A. Mandra Attikis, Kreikka

| b) | Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat







  — | Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd., Shanghai and Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd., Hebei |
| --- | --- | --- |

b)

Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat

—

Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd., Shanghai and Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd., Hebei

| — | North China Aluminium Co., Ltd., Hebei, jäljempänä ”North China” |
| --- | --- |

—

North China Aluminium Co., Ltd., Hebei, jäljempänä ”North China”

| — | Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd., Shandong, jäljempänä ”Shandong” |
| --- | --- |

—

Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd., Shandong, jäljempänä ”Shandong”

| — | Zhenjiang Dinsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Jiangsu |
| --- | --- |

—

Zhenjiang Dinsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Jiangsu

| c) | Armeniassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja







  — | Closed Joint Stock Company ”Rusal-Armenal”, Jerevan, jäljempänä ”Armenal”, ja siihen etuyhteydessä olevat tuojat Sveitsissä ja Venäjällä: Rual Foil Limited, Rual Trade Limited, RTI Limited, Rusal Europe Limited ja Rusal Marketing Limited. |
| --- | --- | --- |

c)

Armeniassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja

—

Closed Joint Stock Company ”Rusal-Armenal”, Jerevan, jäljempänä ”Armenal”, ja siihen etuyhteydessä olevat tuojat Sveitsissä ja Venäjällä: Rual Foil Limited, Rual Trade Limited, RTI Limited, Rusal Europe Limited ja Rusal Marketing Limited.

| d) | Brasiliassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja







  — | Companhia Brasileira de Aluminio, São Paulo |
| --- | --- | --- |

d)

Brasiliassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja

—

Companhia Brasileira de Aluminio, São Paulo

| e) | Etuyhteydettömät tuojat/käyttäjät yhteisössä







  — | Coutinho Caro + Co International Trading GmbH, Hampuri, Saksa |
| --- | --- | --- |

e)

Etuyhteydettömät tuojat/käyttäjät yhteisössä

—

Coutinho Caro + Co International Trading GmbH, Hampuri, Saksa

| — | Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Saksa |
| --- | --- |

—

Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Saksa

| — | ITS Foil, Film and Paper Products bv, Apeldoorn, Alankomaat |
| --- | --- |

—

ITS Foil, Film and Paper Products bv, Apeldoorn, Alankomaat

| — | Groupe Danone, Pariisi, Ranska. |
| --- | --- |

—

Groupe Danone, Pariisi, Ranska.

| (12) | Niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, oli määritettävä normaaliarvo vertailumaata Turkkia koskevien tietojen perusteella, mistä syystä tehtiin tarkastuskäynti seuraavan yrityksen toimitiloihin:






  f) | Turkissa toimiva tuottaja







  — | Assan Demir ve Sac Sanayi A.Ș, Tuzla (nykyisin Assan Alüminyum Sanayi ve Ticaret A.Ș.) |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, oli määritettävä normaaliarvo vertailumaata Turkkia koskevien tietojen perusteella, mistä syystä tehtiin tarkastuskäynti seuraavan yrityksen toimitiloihin:

f)

Turkissa toimiva tuottaja

—

Assan Demir ve Sac Sanayi A.Ș, Tuzla (nykyisin Assan Alüminyum Sanayi ve Ticaret A.Ș.)

3.   Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (13) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2007 ja 30 päivän kesäkuuta 2008 välisen ajan, jäljempänä ”tutkimusajanjakso”. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2005 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ”tarkastelujakso”. |
| --- | --- |

(13)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2007 ja 30 päivän kesäkuuta 2008 välisen ajan, jäljempänä ”tutkimusajanjakso”. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2005 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ”tarkastelujakso”.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

1.   Tarkasteltavana oleva tuote

| (14) | Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa tarkasteltavana olevan tuotteen on määritelty olevan Armeniasta, Brasiliasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva, vähintään 0,008 millimetriä mutta enintään 0,018 millimetriä paksu, vahvistamaton, valssattu mutta ei enempää valmistettu, enintään 650 millimetrin levyisillä keloilla oleva alumiinifolio, joka menettelyn aloittamisajankohtana yleensä luokiteltiin CN-koodiin ex 7607 11 10. |
| --- | --- |

(14)

Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa tarkasteltavana olevan tuotteen on määritelty olevan Armeniasta, Brasiliasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva, vähintään 0,008 millimetriä mutta enintään 0,018 millimetriä paksu, vahvistamaton, valssattu mutta ei enempää valmistettu, enintään 650 millimetrin levyisillä keloilla oleva alumiinifolio, joka menettelyn aloittamisajankohtana yleensä luokiteltiin CN-koodiin ex 7607 11 10.

| (15) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että edellä oleva tuotekuvaus sisältää erilaisia tuotteita, eritoten niin kutsutut jumbokelat ja kuluttajarullat. Jumbokelojen ja kuluttajarullien välinen ero on lähinnä paino (jumbokela painaa yleensä vähintään 150 kg), minkä vuoksi alumiinifolio on uudelleenkelattava, jotta se voidaan muuntaa kulutustavaraksi ja sitä voidaan käyttää pakkaamisessa ja muussa kotitalouskäytössä. |
| --- | --- |

(15)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että edellä oleva tuotekuvaus sisältää erilaisia tuotteita, eritoten niin kutsutut jumbokelat ja kuluttajarullat. Jumbokelojen ja kuluttajarullien välinen ero on lähinnä paino (jumbokela painaa yleensä vähintään 150 kg), minkä vuoksi alumiinifolio on uudelleenkelattava, jotta se voidaan muuntaa kulutustavaraksi ja sitä voidaan käyttää pakkaamisessa ja muussa kotitalouskäytössä.

| (16) | Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa mainittu CN-koodi ex 7607 11 10 jaettiin tammikuussa 2009 kahdeksi koodiksi: ex 7607 11 11 (enintään 0,021 millimetriä paksu, enintään 10 kilogrammaa painavilla kuluttajarullilla oleva alumiinifolio) ja ex 7607 11 19 (sama, mutta yli 10 kilogrammaa painavilla jumbokeloilla). CN-koodi viittaa alkuperäisessä tuotekuvauksessa olevan alumiinifoliokelan kanssa samaa tarkoittavan alumiinifoliorullan painoon. Kumpikin viittaa itse alumiinifolioon, joka on kelattu kelalle tai rullalle keskiön ympärille. |
| --- | --- |

(16)

Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa mainittu CN-koodi ex 7607 11 10 jaettiin tammikuussa 2009 kahdeksi koodiksi: ex 7607 11 11 (enintään 0,021 millimetriä paksu, enintään 10 kilogrammaa painavilla kuluttajarullilla oleva alumiinifolio) ja ex 7607 11 19 (sama, mutta yli 10 kilogrammaa painavilla jumbokeloilla). CN-koodi viittaa alkuperäisessä tuotekuvauksessa olevan alumiinifoliokelan kanssa samaa tarkoittavan alumiinifoliorullan painoon. Kumpikin viittaa itse alumiinifolioon, joka on kelattu kelalle tai rullalle keskiön ympärille.

| (17) | Yhteisön jatkojalostusteollisuus eli uudelleenkelaajat väittivät, että tarkasteltavana olevan tuotteen olisi sisällettävä myös kuluttajarullat, koska jos toimenpiteet kohdistetaan pelkästään yli 10 kilogrammaa painavien alumiinifoliokelojen tuontiin, jatkojalostustuotteiden eli alle 10 kilogrammaa painavien alumiinifoliokelojen vienti kasvaisi. Uudelleenkelaus suoritettaisiin yhteisömaiden sijasta viejämaissa, ja yhteisön uudelleenkelaajille aiheutuisi vakavaa vahinkoa. Tätä asiaa käsitellään jäljempänä johdanto-osan 150–162 kappaleessa. |
| --- | --- |

(17)

Yhteisön jatkojalostusteollisuus eli uudelleenkelaajat väittivät, että tarkasteltavana olevan tuotteen olisi sisällettävä myös kuluttajarullat, koska jos toimenpiteet kohdistetaan pelkästään yli 10 kilogrammaa painavien alumiinifoliokelojen tuontiin, jatkojalostustuotteiden eli alle 10 kilogrammaa painavien alumiinifoliokelojen vienti kasvaisi. Uudelleenkelaus suoritettaisiin yhteisömaiden sijasta viejämaissa, ja yhteisön uudelleenkelaajille aiheutuisi vakavaa vahinkoa. Tätä asiaa käsitellään jäljempänä johdanto-osan 150–162 kappaleessa.

| (18) | Alumiinifolio valmistetaan valssaamalla alumiiniharkkoja tai folioaihioita haluttuun paksuuteen. Valssattu folio lämpökäsitellään hehkuttamalla taipuisaksi. Valssattu ja lämpökäsitelty folio kelataan enintään 650 millimetrin levyisille keloille. Kelan leveys on määräävä tekijä sen käytön kannalta, sillä folion käyttäjät (uudelleenkelaajat) kelaavat sen vähittäismyyntiä varten pieniksi lopputuoterulliksi. |
| --- | --- |

(18)

Alumiinifolio valmistetaan valssaamalla alumiiniharkkoja tai folioaihioita haluttuun paksuuteen. Valssattu folio lämpökäsitellään hehkuttamalla taipuisaksi. Valssattu ja lämpökäsitelty folio kelataan enintään 650 millimetrin levyisille keloille. Kelan leveys on määräävä tekijä sen käytön kannalta, sillä folion käyttäjät (uudelleenkelaajat) kelaavat sen vähittäismyyntiä varten pieniksi lopputuoterulliksi.

| (19) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, että tarkasteltavana oleva tuote on Armeniasta, Brasiliasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva, vähintään 0,008 millimetriä mutta enintään 0,018 millimetriä paksu, vahvistamaton, valssattu mutta ei enempää valmistettu, enintään 650 millimetrin levyisillä ja yli 10 kilogramman painoisilla keloilla oleva alumiinifolio, jäljempänä ”tarkasteltavana oleva tuote”, joka luokitellaan CN-koodiin ex 7607 11 19. |
| --- | --- |

(19)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, että tarkasteltavana oleva tuote on Armeniasta, Brasiliasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva, vähintään 0,008 millimetriä mutta enintään 0,018 millimetriä paksu, vahvistamaton, valssattu mutta ei enempää valmistettu, enintään 650 millimetrin levyisillä ja yli 10 kilogramman painoisilla keloilla oleva alumiinifolio, jäljempänä ”tarkasteltavana oleva tuote”, joka luokitellaan CN-koodiin ex 7607 11 19.

2.   Samankaltainen tuote

| (20) | Tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonalan yhteisössä tuottamalla ja myymällä alumiinifoliolla, Armenian, Brasilian ja Kiinan kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä ja näistä maista yhteisöön tuodulla alumiinifoliolla sekä Turkissa tuotetulla ja myydyllä alumiinifoliolla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset. |
| --- | --- |

(20)

Tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonalan yhteisössä tuottamalla ja myymällä alumiinifoliolla, Armenian, Brasilian ja Kiinan kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä ja näistä maista yhteisöön tuodulla alumiinifoliolla sekä Turkissa tuotetulla ja myydyllä alumiinifoliolla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset.

| (21) | Tämän vuoksi niitä olisi alustavasti pidettävä perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(21)

Tämän vuoksi niitä olisi alustavasti pidettävä perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

C.   MARKKINATALOUSKOHTELU JA VERTAILUMAA

| (22) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Armeniasta ja Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:






  — | liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa, |
| --- | --- | --- |

(22)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Armeniasta ja Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:

—

liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa,

| — | yrityksellä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin, |
| --- | --- |

—

yrityksellä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin,

| — | aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole, |
| --- | --- |

—

aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole,

| — | konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat toiminnan vakauden ja oikeusvarmuuden sekä |
| --- | --- |

—

konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat toiminnan vakauden ja oikeusvarmuuden sekä

| — | valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan. |
| --- | --- |

—

valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.

| (23) | Ainoa armenialainen yhteistyössä toimiva vientiä harjoittava tuottaja ja viisi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka tekivät yhteistyötä tutkimuksessa, hakivat markkinatalouskohtelua ja palauttivat vientiä harjoittaville tuottajille tätä tarkoitusta varten toimitetut lomakkeet annetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(23)

Ainoa armenialainen yhteistyössä toimiva vientiä harjoittava tuottaja ja viisi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka tekivät yhteistyötä tutkimuksessa, hakivat markkinatalouskohtelua ja palauttivat vientiä harjoittaville tuottajille tätä tarkoitusta varten toimitetut lomakkeet annetussa määräajassa.

| (24) | Ainoa armenialainen yhteistyössä toimiva vientiä harjoittava tuottaja Armenal väitti, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan soveltaminen Armeniaan oli laitonta, koska Armenialla olisi Maailman kauppajärjestön WTO:n sääntöjen mukaan katsottava olevan markkinatalousasema. |
| --- | --- |

(24)

Ainoa armenialainen yhteistyössä toimiva vientiä harjoittava tuottaja Armenal väitti, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan soveltaminen Armeniaan oli laitonta, koska Armenialla olisi Maailman kauppajärjestön WTO:n sääntöjen mukaan katsottava olevan markkinatalousasema.

| (25) | Armenian kohtelu siirtymätaloutena on kuitenkin perusasetuksen mukaista, sillä 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan alaviitteessä nimenomaisesti mainitaan Armenia. Väite on näin ollen hylättävä. |
| --- | --- |

(25)

Armenian kohtelu siirtymätaloutena on kuitenkin perusasetuksen mukaista, sillä 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan alaviitteessä nimenomaisesti mainitaan Armenia. Väite on näin ollen hylättävä.

| (26) | Komissio hankki kaikista Armenian ja Kiinan yhteistyössä toimivista vientiä harjoittavista tuottajista kaikki tarpeellisina pidetyt tiedot ja tarkasti kaikki markkinatalouskohtelupyynnössä toimitetut tiedot kyseisten yritysten tiloissa. |
| --- | --- |

(26)

Komissio hankki kaikista Armenian ja Kiinan yhteistyössä toimivista vientiä harjoittavista tuottajista kaikki tarpeellisina pidetyt tiedot ja tarkasti kaikki markkinatalouskohtelupyynnössä toimitetut tiedot kyseisten yritysten tiloissa.

1.   Armenia

| (27) | Armenalille ei myönnetty markkinatalouskohtelua sillä perusteella, että vaatimukset 2 ja 3 eivät täyty. Mitä vaatimukseen 2 tulee, tilintarkastajat antoivat kielteisen lausunnon yrityksen vuoden 2006 tilinpäätöksestä eikä yritys esittänyt tarkastettua kirjanpitoa vuodelta 2007. |
| --- | --- |

(27)

Armenalille ei myönnetty markkinatalouskohtelua sillä perusteella, että vaatimukset 2 ja 3 eivät täyty. Mitä vaatimukseen 2 tulee, tilintarkastajat antoivat kielteisen lausunnon yrityksen vuoden 2006 tilinpäätöksestä eikä yritys esittänyt tarkastettua kirjanpitoa vuodelta 2007.

| (28) | Yritys väitti, että tilintarkastuksen suorittaminen (vuonna 2006) ja sitoumus toimittaa kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS) mukaisesti tarkastettu kirjanpito vuodelta 2007 riittäisi vaatimuksen 2 täyttymiseksi. Lisäksi yritys väitti, että vaikka tilintarkastajien lausunto kirjanpidon IAS-standardien mukaisuudesta oli kielteinen, se, että tilit oli tarkastettu niiden mukaan, riittää vaatimuksen 2 täyttämiseksi. |
| --- | --- |

(28)

Yritys väitti, että tilintarkastuksen suorittaminen (vuonna 2006) ja sitoumus toimittaa kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS) mukaisesti tarkastettu kirjanpito vuodelta 2007 riittäisi vaatimuksen 2 täyttymiseksi. Lisäksi yritys väitti, että vaikka tilintarkastajien lausunto kirjanpidon IAS-standardien mukaisuudesta oli kielteinen, se, että tilit oli tarkastettu niiden mukaan, riittää vaatimuksen 2 täyttämiseksi.

| (29) | Tätä väitettä ei voida hyväksyä. Ensinnäkin yritys ei komission pyynnöstä huolimatta toimittanut tarkastettua kirjanpitoa vuodelta 2007, ja toiseksi vuoden 2006 tarkastetun kirjanpidon osalta on muistettava, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohta on poikkeus, ja siksi sitä on tulkittava tiukasti. Sen lisäksi, että kirjanpito on tarkastettu IAS-standardien mukaisesti, se on tietenkin myös laadittava niiden mukaisesti. Näin ollen väite hylätään. |
| --- | --- |

(29)

Tätä väitettä ei voida hyväksyä. Ensinnäkin yritys ei komission pyynnöstä huolimatta toimittanut tarkastettua kirjanpitoa vuodelta 2007, ja toiseksi vuoden 2006 tarkastetun kirjanpidon osalta on muistettava, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohta on poikkeus, ja siksi sitä on tulkittava tiukasti. Sen lisäksi, että kirjanpito on tarkastettu IAS-standardien mukaisesti, se on tietenkin myös laadittava niiden mukaisesti. Näin ollen väite hylätään.

| (30) | Vaatimuksen 3 osalta tutkimuksessa havaittiin, että hinta, joka oli maksettu valtiolle suuresta osasta osakkeita, oli noin kolmanneksen niiden nimellisarvosta ja että valtio oli antanut maa-alueen yritykselle ilmaiseksi. Väitettiin, että osakkeiden hankinta-arvo oli markkina-arvo eivätkä tästä johtuvat vääristymät olleet merkittäviä. Riittäviä todisteita väitteen perustelemiseksi ei kuitenkaan toimitettu. Lisäksi yritys väitti, että se ei voi myydä kyseistä maa-aluetta maksamatta siitä katasteriarvoa valtiolle ja että maan omistamisesta ei koidu merkittäviä vaikutuksia. Tätä väitettä ei voida hyväksyä, koska kuten edellä todetaan, maaomaisuus on keskeinen voimavara ja sillä on välittömiä ja merkittäviä vaikutuksia yrityksen kykyyn toimia ja sitä kautta sen taloudelliseen tilanteeseen. |
| --- | --- |

(30)

Vaatimuksen 3 osalta tutkimuksessa havaittiin, että hinta, joka oli maksettu valtiolle suuresta osasta osakkeita, oli noin kolmanneksen niiden nimellisarvosta ja että valtio oli antanut maa-alueen yritykselle ilmaiseksi. Väitettiin, että osakkeiden hankinta-arvo oli markkina-arvo eivätkä tästä johtuvat vääristymät olleet merkittäviä. Riittäviä todisteita väitteen perustelemiseksi ei kuitenkaan toimitettu. Lisäksi yritys väitti, että se ei voi myydä kyseistä maa-aluetta maksamatta siitä katasteriarvoa valtiolle ja että maan omistamisesta ei koidu merkittäviä vaikutuksia. Tätä väitettä ei voida hyväksyä, koska kuten edellä todetaan, maaomaisuus on keskeinen voimavara ja sillä on välittömiä ja merkittäviä vaikutuksia yrityksen kykyyn toimia ja sitä kautta sen taloudelliseen tilanteeseen.

| (31) | Edellä todetun perusteella katsottiin, että Rusal Armenalin markkinatalouskohtelua koskeva pyyntö olisi hylättävä. Neuvoa-antavaa komiteaa kuultiin, eikä se vastustanut tätä päätelmää. |
| --- | --- |

(31)

Edellä todetun perusteella katsottiin, että Rusal Armenalin markkinatalouskohtelua koskeva pyyntö olisi hylättävä. Neuvoa-antavaa komiteaa kuultiin, eikä se vastustanut tätä päätelmää.

2.   Kiina: markkinatalouskohtelu

| (32) | Kaikilta viideltä kiinalaiselta yhteistyötä tehneeltä vientiä harjoittavalta tuottajalta evättiin markkinatalouskohtelu sillä perusteella, että huomattavimman tuotantopanoksen eli primaarialumiinin kustannukset eivät heijastaneet merkittävässä määrin niiden arvoa markkinoilla, kuten perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa edellytetään. Markkinatalouskohtelua koskevassa tutkimuksessa todettiin, että tämä johtui valtion puuttumisesta alumiinimarkkinoiden toimintaan Kiinassa. Primaarialumiinin hinnat perustuvat alumiinin noteeraukseen valtion määräysvallassa olevassa Shanghai Non-ferrous Metal Exchange market -pörssissä, jäljempänä ”SHFE”, johon vain kiinalaiset kauppiaat saavat osallistua, kun taas maailmanlaajuinen vertailuluku on Lontoon metallipörssin, jäljempänä ”LME”, noteeraus. LME:n noteeraus oli tutkimusajanjaksolla kuukausikeskiarvon perusteella yli 21 prosenttia korkeampi kuin SHFE:n. Primaarialumiini ei myöskään saa alv-palautuksia, ja siitä pitää maksaa 15 prosentin vientivero. Tämän vuoksi valtaosa primaarialumiinin tuotannosta myydään Kiinan markkinoilla, mikä laskee kotimaisen primaarialumiinin hintaa ja tuo merkittävän kustannusedun Kiinaan sijoittautuneille alumiinifolion tuottajille. Kun otetaan huomioon, että primaarialumiinin osuus alumiinifolion tuotantokustannuksista on noin 70 prosenttia, tämä ero tuottaa kiinalaisille tuottajille noin 14 prosentin kustannusedun, joka on merkittävä alumiinifolion kaltaisten hyödykkeiden markkinoilla. |
| --- | --- |

(32)

Kaikilta viideltä kiinalaiselta yhteistyötä tehneeltä vientiä harjoittavalta tuottajalta evättiin markkinatalouskohtelu sillä perusteella, että huomattavimman tuotantopanoksen eli primaarialumiinin kustannukset eivät heijastaneet merkittävässä määrin niiden arvoa markkinoilla, kuten perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa edellytetään. Markkinatalouskohtelua koskevassa tutkimuksessa todettiin, että tämä johtui valtion puuttumisesta alumiinimarkkinoiden toimintaan Kiinassa. Primaarialumiinin hinnat perustuvat alumiinin noteeraukseen valtion määräysvallassa olevassa Shanghai Non-ferrous Metal Exchange market -pörssissä, jäljempänä ”SHFE”, johon vain kiinalaiset kauppiaat saavat osallistua, kun taas maailmanlaajuinen vertailuluku on Lontoon metallipörssin, jäljempänä ”LME”, noteeraus. LME:n noteeraus oli tutkimusajanjaksolla kuukausikeskiarvon perusteella yli 21 prosenttia korkeampi kuin SHFE:n. Primaarialumiini ei myöskään saa alv-palautuksia, ja siitä pitää maksaa 15 prosentin vientivero. Tämän vuoksi valtaosa primaarialumiinin tuotannosta myydään Kiinan markkinoilla, mikä laskee kotimaisen primaarialumiinin hintaa ja tuo merkittävän kustannusedun Kiinaan sijoittautuneille alumiinifolion tuottajille. Kun otetaan huomioon, että primaarialumiinin osuus alumiinifolion tuotantokustannuksista on noin 70 prosenttia, tämä ero tuottaa kiinalaisille tuottajille noin 14 prosentin kustannusedun, joka on merkittävä alumiinifolion kaltaisten hyödykkeiden markkinoilla.

| (33) | Edellä sanotun lisäksi kolme muuta yritystä ei täytä vaatimusta 1. Yhdessä yrityksessä valtio puuttuu merkittävällä tavalla sen tärkeisiin liiketoimintapäätöksiin, toinen on saanut suuren tukiaisen laitteiston ostoa varten, ja kolmannen kiinteä omaisuus ei ole markkina-arvon mukainen. |
| --- | --- |

(33)

Edellä sanotun lisäksi kolme muuta yritystä ei täytä vaatimusta 1. Yhdessä yrityksessä valtio puuttuu merkittävällä tavalla sen tärkeisiin liiketoimintapäätöksiin, toinen on saanut suuren tukiaisen laitteiston ostoa varten, ja kolmannen kiinteä omaisuus ei ole markkina-arvon mukainen.

| (34) | Yksi yritys ei täyttänyt vaatimusta 2, sillä sen kirjanpidosta löytyi selkeitä virheitä, joista tilintarkastajat eivät olleet esittäneet huomautuksia. |
| --- | --- |

(34)

Yksi yritys ei täyttänyt vaatimusta 2, sillä sen kirjanpidosta löytyi selkeitä virheitä, joista tilintarkastajat eivät olleet esittäneet huomautuksia.

| (35) | Kaksi yritystä ei täytä vaatimusta 3. Toisen yrityksen maankäyttöoikeuksissa on vääristymiä: kun yritys muutti oikeudellisen muotonsa vuonna 1993, se ei siirtänyt maankäyttöoikeuksia välittömästi uudelle yksikölle, mikä olisi ollut peruskäytäntö. Maankäyttöoikeudet siirrettiin itse asiassa vasta 10 vuotta myöhemmin. Sopimuksessa ei ollut sakkoa asiakirjojen siirtämättä jättämisestä. Yritys ei myöskään ole maksanut vuonna 2004 tuloveron ennakkoa, ei vaaditulta neljännekseltä eikä vuoden lopussa. Yritys väittää, että maankäyttöoikeuksien siirtämisessä havaitut sääntöjenvastaisuudet eivät vaikuta olennaisesti kirjanpitoon ja että viive on periaatteellinen eikä tosiasiallinen. Mahdollisuudella käyttää keskeistä voimavaraa kuten maaomaisuutta on kuitenkin itsessään välittömiä ja merkittäviä vaikutuksia yrityksen kykyyn toimia ja sitä kautta sen taloudelliseen tilanteeseen. |
| --- | --- |

(35)

Kaksi yritystä ei täytä vaatimusta 3. Toisen yrityksen maankäyttöoikeuksissa on vääristymiä: kun yritys muutti oikeudellisen muotonsa vuonna 1993, se ei siirtänyt maankäyttöoikeuksia välittömästi uudelle yksikölle, mikä olisi ollut peruskäytäntö. Maankäyttöoikeudet siirrettiin itse asiassa vasta 10 vuotta myöhemmin. Sopimuksessa ei ollut sakkoa asiakirjojen siirtämättä jättämisestä. Yritys ei myöskään ole maksanut vuonna 2004 tuloveron ennakkoa, ei vaaditulta neljännekseltä eikä vuoden lopussa. Yritys väittää, että maankäyttöoikeuksien siirtämisessä havaitut sääntöjenvastaisuudet eivät vaikuta olennaisesti kirjanpitoon ja että viive on periaatteellinen eikä tosiasiallinen. Mahdollisuudella käyttää keskeistä voimavaraa kuten maaomaisuutta on kuitenkin itsessään välittömiä ja merkittäviä vaikutuksia yrityksen kykyyn toimia ja sitä kautta sen taloudelliseen tilanteeseen.

| (36) | Toinen yrityksistä taas sai todistuksen maankäyttöoikeudesta ennen kuin oli maksanut sen kokonaan ja käytti todistusta saadakseen kiinnelainan valtion omistamasta pankista. |
| --- | --- |

(36)

Toinen yrityksistä taas sai todistuksen maankäyttöoikeudesta ennen kuin oli maksanut sen kokonaan ja käytti todistusta saadakseen kiinnelainan valtion omistamasta pankista.

| (37) | Komissio ilmoitti virallisesti markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevista tuloksista asianomaisille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan viranomaisille sekä valituksen tekijälle. Niille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi, jos oli erityisiä syitä, joiden vuoksi niitä pitäisi kuulla. |
| --- | --- |

(37)

Komissio ilmoitti virallisesti markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevista tuloksista asianomaisille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan viranomaisille sekä valituksen tekijälle. Niille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi, jos oli erityisiä syitä, joiden vuoksi niitä pitäisi kuulla.

| (38) | Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että alumiinihintojen vertailu olisi suoritettava arvonlisäverottoman LME-hinnan ja arvonlisäverollisen SHFE-hinnan välillä. Tämä tietysti laskisi tutkimusajanjaksolla havaittua hinnaneroa, mutta väite hylättiin näiden kahden pörssin asianmukaiseen vertailukelpoisuuteen liittyvistä syistä. |
| --- | --- |

(38)

Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että alumiinihintojen vertailu olisi suoritettava arvonlisäverottoman LME-hinnan ja arvonlisäverollisen SHFE-hinnan välillä. Tämä tietysti laskisi tutkimusajanjaksolla havaittua hinnaneroa, mutta väite hylättiin näiden kahden pörssin asianmukaiseen vertailukelpoisuuteen liittyvistä syistä.

| (39) | Useat osapuolet ovat myös väittäneet, että alumiinin hintoihin liittyvä päätelmä ei ole johdonmukainen komission käytännön kanssa, koska edellisissä sulautuma-asioissa (joita analysoitiin kilpailusääntöjen valossa) komissio katsoi primaarialumiinin markkinoiden olevan maailmanlaajuiset. Rio Tinto/Alcan -sulautumaa koskevan, komission vuonna 2007 tekemän päätöksen (3) sanamuodon mukaan SHFE:tä koskevaa väitettä ei kuitenkaan esittänyt mikään asianomaisista osapuolista, joten komission ei ole ollut mahdollista analysoida sitä. Tästä huolimatta, vaikka tämä asia olisikin tuotu esille, komissio tekee päätelmät merkityksellisiä maantieteellisiä markkinoita koskevissa kilpailuasioissa ainoastaan kilpailuoikeuden tarkoituksiin sovellettavan tiedonannon (4) valossa eivätkä tämän tiedonannon säännökset ole välttämättä sovellettavissa kaupan suojatoimia koskevassa lainsäädännössä tai ole sen kannalta merkityksellisiä. Näin ollen väite hylätään. |
| --- | --- |

(39)

Useat osapuolet ovat myös väittäneet, että alumiinin hintoihin liittyvä päätelmä ei ole johdonmukainen komission käytännön kanssa, koska edellisissä sulautuma-asioissa (joita analysoitiin kilpailusääntöjen valossa) komissio katsoi primaarialumiinin markkinoiden olevan maailmanlaajuiset. Rio Tinto/Alcan -sulautumaa koskevan, komission vuonna 2007 tekemän päätöksen (3) sanamuodon mukaan SHFE:tä koskevaa väitettä ei kuitenkaan esittänyt mikään asianomaisista osapuolista, joten komission ei ole ollut mahdollista analysoida sitä. Tästä huolimatta, vaikka tämä asia olisikin tuotu esille, komissio tekee päätelmät merkityksellisiä maantieteellisiä markkinoita koskevissa kilpailuasioissa ainoastaan kilpailuoikeuden tarkoituksiin sovellettavan tiedonannon (4) valossa eivätkä tämän tiedonannon säännökset ole välttämättä sovellettavissa kaupan suojatoimia koskevassa lainsäädännössä tai ole sen kannalta merkityksellisiä. Näin ollen väite hylätään.

| (40) | Edellä esitetyn perusteella yksikään kiinalainen yritys, joka oli pyytänyt markkinatalouskohtelua, ei pystynyt osoittamaan täyttävänsä kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisia edellytyksiä. Sen vuoksi katsottiin, että näille yrityksille ei pitäisi myöntää markkinatalouskohtelua. Neuvoa-antavaa komiteaa kuultiin, eikä se vastustanut näitä päätelmiä. |
| --- | --- |

(40)

Edellä esitetyn perusteella yksikään kiinalainen yritys, joka oli pyytänyt markkinatalouskohtelua, ei pystynyt osoittamaan täyttävänsä kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisia edellytyksiä. Sen vuoksi katsottiin, että näille yrityksille ei pitäisi myöntää markkinatalouskohtelua. Neuvoa-antavaa komiteaa kuultiin, eikä se vastustanut näitä päätelmiä.

3.   Kiina ja Armenia: yksilöllinen kohtelu

| (41) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan koko maata koskeva tulli vahvistetaan tarvittaessa niiden maiden osalta, joihin sovelletaan perusasetuksen 2 artiklan 7 kohtaa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset pystyvät perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti osoittamaan, että niiden vientihinnat ja -määrät sekä myyntiolosuhteet ja -ehdot on vapaasti määritetty, että valuuttakursseja sovelletaan markkinahintaisina ja että valtio ei puutu niiden toimintaan siten, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos viejille vahvistetaan eri tullit. |
| --- | --- |

(41)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan koko maata koskeva tulli vahvistetaan tarvittaessa niiden maiden osalta, joihin sovelletaan perusasetuksen 2 artiklan 7 kohtaa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset pystyvät perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti osoittamaan, että niiden vientihinnat ja -määrät sekä myyntiolosuhteet ja -ehdot on vapaasti määritetty, että valuuttakursseja sovelletaan markkinahintaisina ja että valtio ei puutu niiden toimintaan siten, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos viejille vahvistetaan eri tullit.

| (42) | Kaikki markkinatalouskohtelua pyytäneet vientiä harjoittavat tuottajat pyysivät myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että niille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua. Käytettävissä olevien tietojen perusteella vahvistettiin alustavasti, että armenialaisyritys ja neljä viidestä kiinalaisyrityksestä täytti kaikki yksilöllistä kohtelua koskevat vaatimukset. Yhdelle kiinalaisyritykselle ei myönnetty yksilöllistä kohtelua sillä perusteella, että valtio puuttuu merkittävässä määrin yrityksen liiketoimintapäätöksiin. |
| --- | --- |

(42)

Kaikki markkinatalouskohtelua pyytäneet vientiä harjoittavat tuottajat pyysivät myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että niille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua. Käytettävissä olevien tietojen perusteella vahvistettiin alustavasti, että armenialaisyritys ja neljä viidestä kiinalaisyrityksestä täytti kaikki yksilöllistä kohtelua koskevat vaatimukset. Yhdelle kiinalaisyritykselle ei myönnetty yksilöllistä kohtelua sillä perusteella, että valtio puuttuu merkittävässä määrin yrityksen liiketoimintapäätöksiin.

4.   Vertailumaa

| (43) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaassa sovellettavien kotimaisten hintojen tai vastaavan laskennallisen normaaliarvon perusteella. |
| --- | --- |

(43)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaassa sovellettavien kotimaisten hintojen tai vastaavan laskennallisen normaaliarvon perusteella.

| (44) | Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa aikovansa normaaliarvoa määrittäessään käyttää vertailumaana Turkkia ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta. |
| --- | --- |

(44)

Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa aikovansa normaaliarvoa määrittäessään käyttää vertailumaana Turkkia ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta.

| (45) | Armenia esitti, että Venäjä olisi sen kannalta soveltuvampi vertailumaa siitä syystä, että Venäjällä ja Armenialla on samankaltaiset edellytykset saada tarkasteltavana olevan tuotteen raaka-aineita ja että ne käyttävät samaa tekniikkaa ja tietotaitoa, koska Armenal on Venäjän suurimman alumiinifolion tuottajan Rusal-ryhmän tytäryritys. Armenal totesi myös, että Rusalin johtava markkina-asema Venäjällä on verrattavissa Armenalin johtavaan markkina-asemaan Armeniassa ja että valtavaa vauhtia kasvava Kiinan halpavienti vaikuttaa sekä Venäjän että Armenian markkinoihin ja myyntiin. Näitä väitteitä ei kuitenkaan perusteltu asianmukaisesti. Tutkimus myös osoitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen kotimarkkinat Venäjällä ovat pienet, pienemmät kuin Turkissa. |
| --- | --- |

(45)

Armenia esitti, että Venäjä olisi sen kannalta soveltuvampi vertailumaa siitä syystä, että Venäjällä ja Armenialla on samankaltaiset edellytykset saada tarkasteltavana olevan tuotteen raaka-aineita ja että ne käyttävät samaa tekniikkaa ja tietotaitoa, koska Armenal on Venäjän suurimman alumiinifolion tuottajan Rusal-ryhmän tytäryritys. Armenal totesi myös, että Rusalin johtava markkina-asema Venäjällä on verrattavissa Armenalin johtavaan markkina-asemaan Armeniassa ja että valtavaa vauhtia kasvava Kiinan halpavienti vaikuttaa sekä Venäjän että Armenian markkinoihin ja myyntiin. Näitä väitteitä ei kuitenkaan perusteltu asianmukaisesti. Tutkimus myös osoitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen kotimarkkinat Venäjällä ovat pienet, pienemmät kuin Turkissa.

| (46) | Armenal totesi, että Turkki näytti olevan Venäjän jälkeen toiseksi paras vaihtoehto vertailumaaksi. |
| --- | --- |

(46)

Armenal totesi, että Turkki näytti olevan Venäjän jälkeen toiseksi paras vaihtoehto vertailumaaksi.

| (47) | Alcoa-ryhmään kuuluvat yritykset ehdottivat Intiaa soveltuvammaksi vertailumaaksi Kiinalle. Todettiin, että Intian markkinat eivät ole merkittävästi suuremmat kuin Turkin ja että kilpailua aiheuttaa pääosin tuonti Kiinasta. Muut Intian markkinoiden toimittajat ovat pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä), joista useimmilla ei ole valssaamoa ja jotka käyttävät tuotua kiinalaista materiaalia kuten jumbokeloja tai suoraan pieniä rullia. Siksi kumpaakaan, ei Venäjää eikä Intiaa, pidetty soveltuvana valintana vertailumaaksi. |
| --- | --- |

(47)

Alcoa-ryhmään kuuluvat yritykset ehdottivat Intiaa soveltuvammaksi vertailumaaksi Kiinalle. Todettiin, että Intian markkinat eivät ole merkittävästi suuremmat kuin Turkin ja että kilpailua aiheuttaa pääosin tuonti Kiinasta. Muut Intian markkinoiden toimittajat ovat pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä), joista useimmilla ei ole valssaamoa ja jotka käyttävät tuotua kiinalaista materiaalia kuten jumbokeloja tai suoraan pieniä rullia. Siksi kumpaakaan, ei Venäjää eikä Intiaa, pidetty soveltuvana valintana vertailumaaksi.

| (48) | Tämän jälkeen komissio tutki, olisiko Turkki kohtuullinen valinta vertailumaaksi. Todettiin, että Turkki on avoin markkina-alue, jossa on matalat tuontitullit ja merkittävää tuontia kolmansista maista, vaikka siellä on vain yksi tarkasteltavana olevan tuotteen tuottaja. Tutkimuksessa ei myöskään ilmennyt mitään syytä, esim. kohtuuttoman korkeaa raaka-aineiden tai energian hintaa, jonka vuoksi Turkki ei olisi sopinut käytettäväksi normaaliarvon määritykseen. |
| --- | --- |

(48)

Tämän jälkeen komissio tutki, olisiko Turkki kohtuullinen valinta vertailumaaksi. Todettiin, että Turkki on avoin markkina-alue, jossa on matalat tuontitullit ja merkittävää tuontia kolmansista maista, vaikka siellä on vain yksi tarkasteltavana olevan tuotteen tuottaja. Tutkimuksessa ei myöskään ilmennyt mitään syytä, esim. kohtuuttoman korkeaa raaka-aineiden tai energian hintaa, jonka vuoksi Turkki ei olisi sopinut käytettäväksi normaaliarvon määritykseen.

| (49) | Näiden seikkojen perusteella katsottiin, että Turkki oli soveltuvampi valinta vertailumaaksi tässä tutkimuksessa. Mikään muu intressitaho ei esittänyt, että Intiaa pitäisi käyttää vertailumaana tässä tutkimuksessa, ja Armenal katsoi, että myös Turkki voi olla hyvä valinta. |
| --- | --- |

(49)

Näiden seikkojen perusteella katsottiin, että Turkki oli soveltuvampi valinta vertailumaaksi tässä tutkimuksessa. Mikään muu intressitaho ei esittänyt, että Intiaa pitäisi käyttää vertailumaana tässä tutkimuksessa, ja Armenal katsoi, että myös Turkki voi olla hyvä valinta.

| (50) | Yksi turkkilainen tuottaja vastasi kaikille turkkilaisille alumiinifolion tuottajille lähetettyyn kyselylomakkeeseen. |
| --- | --- |

(50)

Yksi turkkilainen tuottaja vastasi kaikille turkkilaisille alumiinifolion tuottajille lähetettyyn kyselylomakkeeseen.

| (51) | Yhteistyössä toimineen turkkilaisen tuottajan vastauksessa toimitetut tiedot tarkastettiin paikan päällä, ja ne todettiin luotettaviksi tiedoiksi, joiden pohjalta normaaliarvo voidaan määrittää. |
| --- | --- |

(51)

Yhteistyössä toimineen turkkilaisen tuottajan vastauksessa toimitetut tiedot tarkastettiin paikan päällä, ja ne todettiin luotettaviksi tiedoiksi, joiden pohjalta normaaliarvo voidaan määrittää.

| (52) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että Turkki on perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti sopiva ja tarkoituksenmukainen vertailumaa. |
| --- | --- |

(52)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että Turkki on perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti sopiva ja tarkoituksenmukainen vertailumaa.

D.   POLKUMYYNTI

1.   Brasilia

| (53) | Polkumyynnin osuus laskettiin ainoalle brasilialaiselle yhteistyössä toimivalle vientiä harjoittavalle tuottajalle käyttämällä jäljempänä selostettua menetelmää. |
| --- | --- |

(53)

Polkumyynnin osuus laskettiin ainoalle brasilialaiselle yhteistyössä toimivalle vientiä harjoittavalle tuottajalle käyttämällä jäljempänä selostettua menetelmää.

1.1   Normaaliarvo

| (54) | Komissio tutki ensin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko ainoa vientiä harjoittava tuottaja myynyt tarkasteltavana olevaa tuotetta edustavassa määrin riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia vastaavasta yhteisöön suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärästä. Ainoan brasilialaisen vientiä harjoittavan tuottajan kotimaanmyynti katsottiin tutkimusajanjaksolla edustavaksi. |
| --- | --- |

(54)

Komissio tutki ensin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko ainoa vientiä harjoittava tuottaja myynyt tarkasteltavana olevaa tuotetta edustavassa määrin riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia vastaavasta yhteisöön suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärästä. Ainoan brasilialaisen vientiä harjoittavan tuottajan kotimaanmyynti katsottiin tutkimusajanjaksolla edustavaksi.

| (55) | Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kyseisen yrityksen kotimarkkinoilla myymät tuotelajit, jotka ovat samanlaisia kuin yhteisöön vietäväksi myytävät lajit tai suoraan verrattavissa niihin. |
| --- | --- |

(55)

Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kyseisen yrityksen kotimarkkinoilla myymät tuotelajit, jotka ovat samanlaisia kuin yhteisöön vietäväksi myytävät lajit tai suoraan verrattavissa niihin.

| (56) | Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos sen myyntimäärä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia yhteisöön vietäväksi myydyn vastaavan tuotelajin kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

(56)

Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos sen myyntimäärä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia yhteisöön vietäväksi myydyn vastaavan tuotelajin kokonaismäärästä.

| (57) | Tämän jälkeen komissio tutki, voidaanko alumiinifolion kunkin, kotimarkkinamyynniltään edustavan tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pitää tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tätä varten määritettiin, kuinka suuri osuus kunkin vietyjä tuotelajeja vastaavan lajin myynnistä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille oli kannattavaa tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(57)

Tämän jälkeen komissio tutki, voidaanko alumiinifolion kunkin, kotimarkkinamyynniltään edustavan tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pitää tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tätä varten määritettiin, kuinka suuri osuus kunkin vietyjä tuotelajeja vastaavan lajin myynnistä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille oli kannattavaa tutkimusajanjaksolla.

| (58) | Kaikkien kotimarkkinoilla edustavina määrinä myytyjen tuotelajien kotimarkkinamyynti oli yli 80 prosenttisesti kannattavaa, joten normaaliarvon perustana käytettiin kaikkien liiketoimien todellista kotimarkkinahintaa tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(58)

Kaikkien kotimarkkinoilla edustavina määrinä myytyjen tuotelajien kotimarkkinamyynti oli yli 80 prosenttisesti kannattavaa, joten normaaliarvon perustana käytettiin kaikkien liiketoimien todellista kotimarkkinahintaa tutkimusajanjaksolla.

| (59) | Kun jonkin tuotelajin kotimarkkinahintoja ei voitu käyttää normaaliarvon määrittämiseen, oli käytettävä toista menetelmää. Tällöin komissio määritti seuraavasti laskennallisen normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(59)

Kun jonkin tuotelajin kotimarkkinahintoja ei voitu käyttää normaaliarvon määrittämiseen, oli käytettävä toista menetelmää. Tällöin komissio määritti seuraavasti laskennallisen normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| (60) | Laskennalliset normaaliarvot määritettiin lisäämällä kohtuullinen osuus myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksista sekä kohtuullinen voittomarginaali vientiin myytyjen tuotelajien tuotantokustannuksiin, jotka oikaistiin tarvittaessa. |
| --- | --- |

(60)

Laskennalliset normaaliarvot määritettiin lisäämällä kohtuullinen osuus myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksista sekä kohtuullinen voittomarginaali vientiin myytyjen tuotelajien tuotantokustannuksiin, jotka oikaistiin tarvittaessa.

| (61) | Kaikissa tapauksissa myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdassa esitettyjen menetelmien mukaisesti. Tätä varten komissio tutki, olivatko vientiä harjoittavalle tuottajalle kotimarkkinoilla aiheutuneita myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä sen kotimarkkinoilla saamaa voittoa koskevat tiedot luotettavia, ja totesi tässä tapauksessa, että ne soveltuivat laskennallisen normaaliarvon määrittämiseen. |
| --- | --- |

(61)

Kaikissa tapauksissa myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdassa esitettyjen menetelmien mukaisesti. Tätä varten komissio tutki, olivatko vientiä harjoittavalle tuottajalle kotimarkkinoilla aiheutuneita myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä sen kotimarkkinoilla saamaa voittoa koskevat tiedot luotettavia, ja totesi tässä tapauksessa, että ne soveltuivat laskennallisen normaaliarvon määrittämiseen.

1.2   Vientihinta

| (62) | Kaikissa tapauksissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety yhteisön riippumattomille asiakkaille, mistä syystä vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella. |
| --- | --- |

(62)

Kaikissa tapauksissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety yhteisön riippumattomille asiakkaille, mistä syystä vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.

1.3   Vertailu

| (63) | Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin ”noudettuna lähettäjältä” -tasolla. |
| --- | --- |

(63)

Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin ”noudettuna lähettäjältä” -tasolla.

| (64) | Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti muun muassa viejämaan rahdin, merirahdin, käsittely-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä pankkimaksujen huomioon ottamiseksi. Lisäksi yritys pyysi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan nojalla kaupan portaan erojen mukaisesti tehtävää oikaisua, joka sille alustavasti myönnettiin. |
| --- | --- |

(64)

Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti muun muassa viejämaan rahdin, merirahdin, käsittely-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä pankkimaksujen huomioon ottamiseksi. Lisäksi yritys pyysi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan nojalla kaupan portaan erojen mukaisesti tehtävää oikaisua, joka sille alustavasti myönnettiin.

1.4   Polkumyyntimarginaalit

| (65) | Polkumyyntimarginaali yhteistyössä toimivalle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertailemalla tuotelajikohtaisesti normaaliarvon painotettua keskiarvoa ja edellä kuvatun mukaisesti määritettyä vientihinnan painotettua keskiarvoa. |
| --- | --- |

(65)

Polkumyyntimarginaali yhteistyössä toimivalle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertailemalla tuotelajikohtaisesti normaaliarvon painotettua keskiarvoa ja edellä kuvatun mukaisesti määritettyä vientihinnan painotettua keskiarvoa.

| (66) | Polkumyyntimarginaalin määrittämiseksi yhteistyöstä kieltäytyneille vientiä harjoittaville tuottajille määritettiin ensin yhteistyöstä kieltäytymisen taso. Sitä varten verrattiin yhteistyössä toimivan vientiä harjoittavan tuottajan ilmoittaman yhteisöön suuntautuneen viennin määrää Eurostatin vastaaviin tuontitilastoihin. |
| --- | --- |

(66)

Polkumyyntimarginaalin määrittämiseksi yhteistyöstä kieltäytyneille vientiä harjoittaville tuottajille määritettiin ensin yhteistyöstä kieltäytymisen taso. Sitä varten verrattiin yhteistyössä toimivan vientiä harjoittavan tuottajan ilmoittaman yhteisöön suuntautuneen viennin määrää Eurostatin vastaaviin tuontitilastoihin.

| (67) | Koska yhteistyö oli Brasiliassa laajaa (käytännössä 100-prosenttista) ja koska ei ollut syytä olettaa, että yksikään vientiä harjoittava tuottaja olisi tarkoituksellisesti kieltäytynyt yhteistyöstä, katsottiin sopivaksi vahvistaa yhteistyöhön osallistumattomien brasilialaisten vientiä harjoittavien tuottajien jäännöspolkumyyntimarginaali korkeimman yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritetyn polkumyyntimarginaalin tasolle. |
| --- | --- |

(67)

Koska yhteistyö oli Brasiliassa laajaa (käytännössä 100-prosenttista) ja koska ei ollut syytä olettaa, että yksikään vientiä harjoittava tuottaja olisi tarkoituksellisesti kieltäytynyt yhteistyöstä, katsottiin sopivaksi vahvistaa yhteistyöhön osallistumattomien brasilialaisten vientiä harjoittavien tuottajien jäännöspolkumyyntimarginaali korkeimman yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritetyn polkumyyntimarginaalin tasolle.

| (68) | Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ilmaistuna seuraavat:






  Companhia Brasileira de Aluminio | 27,6 % |
| --- | --- | --- |
| Kaikki muut yritykset | 27,6 % |

(68)

Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ilmaistuna seuraavat:

Companhia Brasileira de Aluminio

27,6 %

Kaikki muut yritykset

27,6 %

2.   Armenia

2.1   Normaaliarvo

a)   Normaaliarvon määrittäminen sille vientiä harjoittaville tuottajille, jolle ei myönnetty markkinatalouskohtelua

i)   Vertailumaa

| (69) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaassa sovellettavien kotimaisten hintojen tai vastaavan laskennallisen normaaliarvon perusteella. |
| --- | --- |

(69)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaassa sovellettavien kotimaisten hintojen tai vastaavan laskennallisen normaaliarvon perusteella.

| (70) | Kuten edellä todetaan, komissio päätti käyttää Turkkia vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi. |
| --- | --- |

(70)

Kuten edellä todetaan, komissio päätti käyttää Turkkia vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi.

ii)   Normaaliarvo

| (71) | Normaaliarvo määritettiin sille tuottajalle, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti vertailumaan tuottajalta saatujen todennettujen tietojen pohjalta eli Turkin kotimarkkinoilla vastaavista tuotelajeista maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella edellä johdanto-osan 43–52 kappaleessa esitetyn menetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

(71)

Normaaliarvo määritettiin sille tuottajalle, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti vertailumaan tuottajalta saatujen todennettujen tietojen pohjalta eli Turkin kotimarkkinoilla vastaavista tuotelajeista maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella edellä johdanto-osan 43–52 kappaleessa esitetyn menetelmän mukaisesti.

2.2   Vientihinnat

| (72) | Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja harjoitti vientimyyntiä yhteisöön suoraan riippumattomille asiakkaille. Vientimyyntihinnat määritettiin siten perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan perusteella. Valtaosa myynnistä tehtiin kuitenkin Venäjällä, Sveitsissä ja Saksassa sijaitsevien etuyhteydessä olevien kauppa- ja tuontiyritysten kautta. Tällöin vientihinnat laskettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan säännösten nojalla, ja kaikkia tuonnin ja jälleenmyynnin välisiä kustannuksia oikaistiin alustavasti muun muassa lisäämällä kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittomarginaali, joka perustuu tarkasteltavana olevan tuotteen etuyhteydettömän tuojan tai kauppiaan saamaan voittoon. |
| --- | --- |

(72)

Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja harjoitti vientimyyntiä yhteisöön suoraan riippumattomille asiakkaille. Vientimyyntihinnat määritettiin siten perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan perusteella. Valtaosa myynnistä tehtiin kuitenkin Venäjällä, Sveitsissä ja Saksassa sijaitsevien etuyhteydessä olevien kauppa- ja tuontiyritysten kautta. Tällöin vientihinnat laskettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan säännösten nojalla, ja kaikkia tuonnin ja jälleenmyynnin välisiä kustannuksia oikaistiin alustavasti muun muassa lisäämällä kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittomarginaali, joka perustuu tarkasteltavana olevan tuotteen etuyhteydettömän tuojan tai kauppiaan saamaan voittoon.

2.3   Vertailu

| (73) | Oikaisuja tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten, pankkimaksujen ja palkkioiden perusteella, ja jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä oli esitetty todennettu näyttö. |
| --- | --- |

(73)

Oikaisuja tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten, pankkimaksujen ja palkkioiden perusteella, ja jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä oli esitetty todennettu näyttö.

2.4   Polkumyyntimarginaalit

a)   Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja, jolle myönnettiin yksilöllinen kohtelu

| (74) | Sellaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle, jolle myönnettiin yksilöllinen kohtelu, määritettiin polkumyyntimarginaali vertaamalla sen vientihintaa ja vertailumaan normaaliarvoa, kuten edellä kuvataan. |
| --- | --- |

(74)

Sellaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle, jolle myönnettiin yksilöllinen kohtelu, määritettiin polkumyyntimarginaali vertaamalla sen vientihintaa ja vertailumaan normaaliarvoa, kuten edellä kuvataan.

b)   Kaikki muut vientiä harjoittavat tuottajat

| (75) | Koska yhteistyö oli Armeniassa laajaa (käytännössä 100-prosenttista) ja koska ei ollut syytä olettaa, että yksikään vientiä harjoittava tuottaja kyseisessä maassa olisi tarkoituksellisesti kieltäytynyt yhteistyöstä, katsottiin sopivaksi vahvistaa yhteistyöhön osallistumattomien armenialaisten vientiä harjoittavien tuottajien jäännöspolkumyyntimarginaali yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritetyn korkeimman polkumyyntimarginaalin tasolle. |
| --- | --- |

(75)

Koska yhteistyö oli Armeniassa laajaa (käytännössä 100-prosenttista) ja koska ei ollut syytä olettaa, että yksikään vientiä harjoittava tuottaja kyseisessä maassa olisi tarkoituksellisesti kieltäytynyt yhteistyöstä, katsottiin sopivaksi vahvistaa yhteistyöhön osallistumattomien armenialaisten vientiä harjoittavien tuottajien jäännöspolkumyyntimarginaali yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritetyn korkeimman polkumyyntimarginaalin tasolle.

| (76) | Edellä esitetyn perusteella koko maata koskevaksi väliaikaiseksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 37,0 prosenttia CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana. |
| --- | --- |

(76)

Edellä esitetyn perusteella koko maata koskevaksi väliaikaiseksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 37,0 prosenttia CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana.

| (77) | Polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana on alustavasti seuraava:






  Yritys | Väliaikainen polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| Closed Joint Stock Company ”Rusal-Armenal” | 37,0 % |
| Kaikki muut yritykset | 37,0 % |

(77)

Polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana on alustavasti seuraava:

Yritys

Väliaikainen polkumyyntimarginaali

Closed Joint Stock Company ”Rusal-Armenal”

37,0 %

Kaikki muut yritykset

37,0 %

3.   Kiina

3.1   Normaaliarvo

a)   Normaaliarvon määrittäminen sille vientiä harjoittaville tuottajille, jolle ei myönnetty markkinatalouskohtelua mutta jolle myönnettiin yksilöllinen kohtelu

| (78) | Normaaliarvo määritettiin niille tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti vertailumaan tuottajalta saatujen todennettujen tietojen pohjalta eli Turkin kotimarkkinoilla vastaavista tuotelajeista maksettujen tai maksettavien hintojen arvon perusteella edellä esitetyn menetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

(78)

Normaaliarvo määritettiin niille tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti vertailumaan tuottajalta saatujen todennettujen tietojen pohjalta eli Turkin kotimarkkinoilla vastaavista tuotelajeista maksettujen tai maksettavien hintojen arvon perusteella edellä esitetyn menetelmän mukaisesti.

| (79) | Silloin kun kotimarkkinamyynti etuyhteydettömille asiakkaille oli edustavaa ja kannattavaa, normaaliarvo määritettiin kaikkien Turkin markkinoilla vastaavista tuotelajeista tavanomaisessa kaupankäynnissä maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella, kuten johdanto-osan 43–52 kappaleessa kuvataan. Jos myynti ei ollut edustavaa ja kannattavaa, normaaliarvo laskettiin käyttämällä turkkilaisen tuottajan valmistuskustannuksia, joihin lisättiin myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia ja kohtuullinen voitto kotimarkkinoilla. |
| --- | --- |

(79)

Silloin kun kotimarkkinamyynti etuyhteydettömille asiakkaille oli edustavaa ja kannattavaa, normaaliarvo määritettiin kaikkien Turkin markkinoilla vastaavista tuotelajeista tavanomaisessa kaupankäynnissä maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella, kuten johdanto-osan 43–52 kappaleessa kuvataan. Jos myynti ei ollut edustavaa ja kannattavaa, normaaliarvo laskettiin käyttämällä turkkilaisen tuottajan valmistuskustannuksia, joihin lisättiin myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia ja kohtuullinen voitto kotimarkkinoilla.

3.2   Vientihinnat vientiä harjoittaville tuottajille, joille myönnettiin yksilöllinen talouskohtelu

| (80) | Niiden yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu ja jotka harjoittivat vientimyyntiä suoraan riippumattomille asiakkaille yhteisössä, vientihinnat määritettiin näin ollen perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. Yhden yhteistyössä toimivan vientiä harjoittavan tuottajan osalta, joka möi yhteisöön sijoittautuneen etuyhteydessä olevan tuojan kautta, vientihinta laskettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan säännösten nojalla, ja kaikkia tuonnin ja jälleenmyynnin välisiä kustannuksia oikaistiin alustavasti muun muassa lisäämällä kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittomarginaali, joka perustuu tarkasteltavana olevan tuotteen etuyhteydettömän tuojan tai kauppiaan saamaan voittoon. |
| --- | --- |

(80)

Niiden yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu ja jotka harjoittivat vientimyyntiä suoraan riippumattomille asiakkaille yhteisössä, vientihinnat määritettiin näin ollen perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. Yhden yhteistyössä toimivan vientiä harjoittavan tuottajan osalta, joka möi yhteisöön sijoittautuneen etuyhteydessä olevan tuojan kautta, vientihinta laskettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan säännösten nojalla, ja kaikkia tuonnin ja jälleenmyynnin välisiä kustannuksia oikaistiin alustavasti muun muassa lisäämällä kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittomarginaali, joka perustuu tarkasteltavana olevan tuotteen etuyhteydettömän tuojan tai kauppiaan saamaan voittoon.

3.3   Vertailu

| (81) | Oikaisuja tehtiin tarvittaessa 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten, pankkimaksujen ja palkkioiden perusteella, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin todennettu näyttö. |
| --- | --- |

(81)

Oikaisuja tehtiin tarvittaessa 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten, pankkimaksujen ja palkkioiden perusteella, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin todennettu näyttö.

3.4   Polkumyyntimarginaalit

a)   Yhteistyössä toimivat vientiä harjoittavat tuottajat, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu

| (82) | Polkumyyntimarginaalit niille yhteistyössä toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertailemalla tuotelajikohtaisesti normaaliarvon painotettua keskiarvoa ja edellä kuvatun mukaisesti määritettyä vientihinnan painotettua keskiarvoa. Niiden kahden kiinalaisen etuyhteydessä olevan yrityksen osalta, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, Alcoa Shanghai ja Alcoa Bohai, kummankin yrityksen tiedot laskettiin keskimääräisinä yhteen, jotta saatiin yksi polkumyyntimarginaali kyseiselle ryhmälle. |
| --- | --- |

(82)

Polkumyyntimarginaalit niille yhteistyössä toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertailemalla tuotelajikohtaisesti normaaliarvon painotettua keskiarvoa ja edellä kuvatun mukaisesti määritettyä vientihinnan painotettua keskiarvoa. Niiden kahden kiinalaisen etuyhteydessä olevan yrityksen osalta, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, Alcoa Shanghai ja Alcoa Bohai, kummankin yrityksen tiedot laskettiin keskimääräisinä yhteen, jotta saatiin yksi polkumyyntimarginaali kyseiselle ryhmälle.

b)   Kaikki muut vientiä harjoittavat tuottajat

| (83) | Koska Kiinan yhteistyö oli hyvin vähäistä, kaikkiin muihin Kiinassa toimiviin viejiin sovellettava polkumyyntimarginaali laskettiin käyttämällä yhden sellaisen yhteistyössä toimivan vientiä harjoittavan tuottavan myyntiä, jonka osalta ilmeni eniten polkumyyntiä ja jolle ei ollut myönnetty markkinatalouskohtelua eikä yksilöllistä kohtelua. |
| --- | --- |

(83)

Koska Kiinan yhteistyö oli hyvin vähäistä, kaikkiin muihin Kiinassa toimiviin viejiin sovellettava polkumyyntimarginaali laskettiin käyttämällä yhden sellaisen yhteistyössä toimivan vientiä harjoittavan tuottavan myyntiä, jonka osalta ilmeni eniten polkumyyntiä ja jolle ei ollut myönnetty markkinatalouskohtelua eikä yksilöllistä kohtelua.

| (84) | Tällä perusteella koko maata koskevaksi väliaikaiseksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 42,9 prosenttia CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana. |
| --- | --- |

(84)

Tällä perusteella koko maata koskevaksi väliaikaiseksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 42,9 prosenttia CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana.

| (85) | Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ilmaistuna seuraavat:






  Yritys | Väliaikainen polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| Alcoa Bohai and Alcoa Shanghai | 23,9 % |
| Shandong Loften | 31,6 % |
| Zhenjiang Dingsheng | 31,9 % |
| Kaikki muut yritykset | 42,9 % |

(85)

Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ilmaistuna seuraavat:

Yritys

Väliaikainen polkumyyntimarginaali

Alcoa Bohai and Alcoa Shanghai

23,9 %

Shandong Loften

31,6 %

Zhenjiang Dingsheng

31,9 %

Kaikki muut yritykset

42,9 %

E.   VAHINKO

1.   Yhteisön tuotanto ja yhteisön tuotannonala

| (86) | Perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa vahvistetun yhteisön tuotannonalan määritelmän mukaisesti yhteisön tuotannon kokonaismäärän määrittämisessä otettiin huomioon niiden yhteisön tuottajien yhteinen tuotanto, jotka ovat sijoittautuneet yhteisöön eivätkä ole etuyhteydessä asianomaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin. |
| --- | --- |

(86)

Perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa vahvistetun yhteisön tuotannonalan määritelmän mukaisesti yhteisön tuotannon kokonaismäärän määrittämisessä otettiin huomioon niiden yhteisön tuottajien yhteinen tuotanto, jotka ovat sijoittautuneet yhteisöön eivätkä ole etuyhteydessä asianomaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin.

| (87) | Eurométaux teki valituksen neljän yhteisön tuottajan puolesta, jotka toimivat yhteistyössä tutkimuksessa. Lisäksi eräs tuottaja tuki valitusta, ja eräs vastusti. Viiden yhteistyössä toimineen tuottajan tuotanto oli tutkimusajanjaksolla yli 60 prosenttia edellä johdanto-osan 86 kappaleessa tarkoitetusta yhteisön kokonaistuotannosta. Viiden yhteistyössä toimineen tuottajan katsotaan näin ollen muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan. |
| --- | --- |

(87)

Eurométaux teki valituksen neljän yhteisön tuottajan puolesta, jotka toimivat yhteistyössä tutkimuksessa. Lisäksi eräs tuottaja tuki valitusta, ja eräs vastusti. Viiden yhteistyössä toimineen tuottajan tuotanto oli tutkimusajanjaksolla yli 60 prosenttia edellä johdanto-osan 86 kappaleessa tarkoitetusta yhteisön kokonaistuotannosta. Viiden yhteistyössä toimineen tuottajan katsotaan näin ollen muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan.

2.   Yhteisön kulutus

| (88) | Yhteisön kulutus määritettiin yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien määrien, muiden tuottajien yhteisössä myymien arvioitujen määrien sekä asianomaisista maista ja muista kolmansista maista tapahtuvan tuonnin perusteella Eurostatin ja asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(88)

Yhteisön kulutus määritettiin yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien määrien, muiden tuottajien yhteisössä myymien arvioitujen määrien sekä asianomaisista maista ja muista kolmansista maista tapahtuvan tuonnin perusteella Eurostatin ja asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien tietojen perusteella.

| (89) | On huomattava, että CN-koodi 7607 11 10, jonka perusteella tuontimäärät määritettiin tässä tutkimuksessa, käsittää tarkasteltavana olevan tuotteen lisäksi muitakin alumiinifoliolajeja, kuten alumiinista valmistetun jatkojalostusfolion, jäljempänä ”jatkojalostusfolio” (jota lähinnä käytetään nesteiden ja elintarvikkeiden pitkäaikaiseen säilyttämiseen) ja muita foliotuotteita, mukaan luettuina kuluttajarullat (katso johdanto-osan 15 kappale), jotka eivät ole tarkasteltavana oleva tuote. Koska tästä laajemmasta tuoteluokasta ei ole mahdollista erottaa ainoastaan alumiinifoliota koskevia tietoja, tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin kokonaismäärä oli arvioitava. Tältä osin valituksen tekijä ilmoitti, että asianomaiseen koodiin kuuluva tietty tuonti olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle erityisen alkuperänsä (tuonti maista, joissa ei ole tiedossa olevaa alumiinifoliotuotantoa) tai erityisen hintatasonsa takia, joista ilmenee, että kyseinen tuonti ei tarkoita tarkasteltavana olevaa tuotetta. Samoin sisäistä jalostusta varten tapahtuva tuonti olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolella, koska alumiinifolion sisäinen jalostus ei teknisen monimutkaisuuden ja korkeiden kustannusten vuoksi ole taloudellisesti kannattavaa. Katsottiin, että tämä menetelmä antaisi luotettavan kuvan alumiinifolion tuonnin kokonaismääristä. |
| --- | --- |

(89)

On huomattava, että CN-koodi 7607 11 10, jonka perusteella tuontimäärät määritettiin tässä tutkimuksessa, käsittää tarkasteltavana olevan tuotteen lisäksi muitakin alumiinifoliolajeja, kuten alumiinista valmistetun jatkojalostusfolion, jäljempänä ”jatkojalostusfolio” (jota lähinnä käytetään nesteiden ja elintarvikkeiden pitkäaikaiseen säilyttämiseen) ja muita foliotuotteita, mukaan luettuina kuluttajarullat (katso johdanto-osan 15 kappale), jotka eivät ole tarkasteltavana oleva tuote. Koska tästä laajemmasta tuoteluokasta ei ole mahdollista erottaa ainoastaan alumiinifoliota koskevia tietoja, tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin kokonaismäärä oli arvioitava. Tältä osin valituksen tekijä ilmoitti, että asianomaiseen koodiin kuuluva tietty tuonti olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle erityisen alkuperänsä (tuonti maista, joissa ei ole tiedossa olevaa alumiinifoliotuotantoa) tai erityisen hintatasonsa takia, joista ilmenee, että kyseinen tuonti ei tarkoita tarkasteltavana olevaa tuotetta. Samoin sisäistä jalostusta varten tapahtuva tuonti olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolella, koska alumiinifolion sisäinen jalostus ei teknisen monimutkaisuuden ja korkeiden kustannusten vuoksi ole taloudellisesti kannattavaa. Katsottiin, että tämä menetelmä antaisi luotettavan kuvan alumiinifolion tuonnin kokonaismääristä.

| (90) | Yhteisön kulutuksen supistuminen 8 prosentilla vuonna 2006 voidaan selittää sillä, että alumiinin hinnat nousivat kansainvälisillä markkinoilla jyrkästi, 33 prosenttia kyseisenä vuonna, millä oli välitön vaikutus alumiinifolion kysyntään.


  Taulukko 1



  Kulutus EU:ssa (määrä) | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus (tonnia) | 95 296 | 87 630 | 115 364 | 98 689 |
| Kulutus (indeksi) | 100 | 92 | 121 | 104 |

(90)

Yhteisön kulutuksen supistuminen 8 prosentilla vuonna 2006 voidaan selittää sillä, että alumiinin hinnat nousivat kansainvälisillä markkinoilla jyrkästi, 33 prosenttia kyseisenä vuonna, millä oli välitön vaikutus alumiinifolion kysyntään.

Taulukko 1

Kulutus EU:ssa (määrä)

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Kulutus (tonnia)

95 296

87 630

115 364

98 689

Kulutus (indeksi)

100

92

121

104

3.   Tarkasteltavana olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi

| (91) | Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti, olisiko Armeniasta, Brasiliasta ja Kiinasta peräisin olevan alumiinifolion tuontia arvioitava kumulatiivisesti. |
| --- | --- |

(91)

Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti, olisiko Armeniasta, Brasiliasta ja Kiinasta peräisin olevan alumiinifolion tuontia arvioitava kumulatiivisesti.

| (92) | Brasilialainen viejä väitti, että Brasiliasta tuodut määrät ja Brasilian markkinaosuus pienenivät tarkastelujakson aikana, kun taas tuonti kyseisistä kahdesta muusta maasta kasvoi. Lisäksi väitetään, että Brasiliasta tuotu tuote olisi laadukkaampi kuin Kiinasta ja Armeniasta tuotu ja että myyntikanavat ja jakelutavat olisivat erilaiset. Tämä merkitsisi sitä, että Brasiliasta tapahtuvan tuonnin kilpailuolosuhteet olisivat erilaiset kuin muista asianomaisista maista tulevan tuonnin. Vähintään yksi perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädetyistä edellytyksistä ei näin ollen täyty. |
| --- | --- |

(92)

Brasilialainen viejä väitti, että Brasiliasta tuodut määrät ja Brasilian markkinaosuus pienenivät tarkastelujakson aikana, kun taas tuonti kyseisistä kahdesta muusta maasta kasvoi. Lisäksi väitetään, että Brasiliasta tuotu tuote olisi laadukkaampi kuin Kiinasta ja Armeniasta tuotu ja että myyntikanavat ja jakelutavat olisivat erilaiset. Tämä merkitsisi sitä, että Brasiliasta tapahtuvan tuonnin kilpailuolosuhteet olisivat erilaiset kuin muista asianomaisista maista tulevan tuonnin. Vähintään yksi perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädetyistä edellytyksistä ei näin ollen täyty.

| (93) | Tätä väitettä ei voitu hyväksyä seuraavista syistä:






  — | Kuten johdanto-osan 53–85 kappaleessa todetaan, kustakin asianomaisesta maasta tulevalle tuonnille vahvistettu polkumyyntimarginaali oli perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua vähimmäistasoa suurempi. |
| --- | --- | --- |

(93)

Tätä väitettä ei voitu hyväksyä seuraavista syistä:

—

Kuten johdanto-osan 53–85 kappaleessa todetaan, kustakin asianomaisesta maasta tulevalle tuonnille vahvistettu polkumyyntimarginaali oli perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua vähimmäistasoa suurempi.

| — | Armeniasta, Brasiliasta ja Kiinasta tulevan tuonnin määrä ei ole perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdan mukaan vähäpätöinen, sillä niiden markkinaosuudet olivat tutkimusajanjaksolla 5,2 prosenttia, 12,8 prosenttia ja 30,7 prosenttia (katso taulukko 4). Havaittiin, että tuonti Brasiliasta oli pysynyt vakaana vuodesta 2006 tutkimusajanjakson loppuun huolimatta Kiinan tuonnin uudelleenalkamisesta ja Armenian tuontituotteiden saapumisesta (katso taulukko 3). |
| --- | --- |

—

Armeniasta, Brasiliasta ja Kiinasta tulevan tuonnin määrä ei ole perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdan mukaan vähäpätöinen, sillä niiden markkinaosuudet olivat tutkimusajanjaksolla 5,2 prosenttia, 12,8 prosenttia ja 30,7 prosenttia (katso taulukko 4). Havaittiin, että tuonti Brasiliasta oli pysynyt vakaana vuodesta 2006 tutkimusajanjakson loppuun huolimatta Kiinan tuonnin uudelleenalkamisesta ja Armenian tuontituotteiden saapumisesta (katso taulukko 3).

| — | Mitä tulee asianomaisista maista tuotujen tuotteiden ja yhteisön samankaltaisen tuotteen välisiin kilpailuolosuhteisiin tutkimuksessa paljastui, että (kaikista asianomaisista maista tulevilla) tuontituotteilla ja yhteisössä tuotetuilla tuotteilla on samat fyysiset perusominaisuudet mahdollisista laatueroista huolimatta ja että niitä käytetään samoihin tarkoituksiin. Myyntikanavat havaittiin samankaltaisiksi kaikissa tapauksissa (eli tuotteet myytiin pääasiassa uudelleenkelaajien kautta vähittäismyyjille ja loppukuluttajille) brasilialaisen viejän väitteistä huolimatta. Jakelutapojen erilaisuudella viitattiin lähinnä tapaan, jolla eri asiakkaisiin otettiin yhteyttä, eikä tätä pidetty osoituksena erilaisista kilpailuolosuhteista. |
| --- | --- |

—

Mitä tulee asianomaisista maista tuotujen tuotteiden ja yhteisön samankaltaisen tuotteen välisiin kilpailuolosuhteisiin tutkimuksessa paljastui, että (kaikista asianomaisista maista tulevilla) tuontituotteilla ja yhteisössä tuotetuilla tuotteilla on samat fyysiset perusominaisuudet mahdollisista laatueroista huolimatta ja että niitä käytetään samoihin tarkoituksiin. Myyntikanavat havaittiin samankaltaisiksi kaikissa tapauksissa (eli tuotteet myytiin pääasiassa uudelleenkelaajien kautta vähittäismyyjille ja loppukuluttajille) brasilialaisen viejän väitteistä huolimatta. Jakelutapojen erilaisuudella viitattiin lähinnä tapaan, jolla eri asiakkaisiin otettiin yhteyttä, eikä tätä pidetty osoituksena erilaisista kilpailuolosuhteista.

| — | Asianomaisista maista tulevaa tuontia koskevien kilpailuolosuhteiden osalta tutkimuksessa kävi ilmi, että vaikka asianomaisista maista peräisin olevat tuontimäärät kehittyivät eri tavoin vuosina 2005 ja 2006, sen jälkeen kun Kiinaan sovellettava polkumyyntitulli oli kumottu (katso johdanto-osan 114 kappale), syynä oli, että tuonti Kiinasta ja Armeniasta alkoi (uudelleen) vasta vuonna 2006, kun taas brasilialaiset tuotteet olivat jo vakiinnuttaneet asemansa yhteisön markkinoilla. Pelkästään tämän perusteella ei voida tehdä päätelmää, että kilpailuolosuhteet olisivat asianomaisissa kolmessa maassa erilaiset. Vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana tuontimäärät Kiinasta ja Armeniasta vakiintuivat, samoin tuonti Brasiliasta. |
| --- | --- |

—

Asianomaisista maista tulevaa tuontia koskevien kilpailuolosuhteiden osalta tutkimuksessa kävi ilmi, että vaikka asianomaisista maista peräisin olevat tuontimäärät kehittyivät eri tavoin vuosina 2005 ja 2006, sen jälkeen kun Kiinaan sovellettava polkumyyntitulli oli kumottu (katso johdanto-osan 114 kappale), syynä oli, että tuonti Kiinasta ja Armeniasta alkoi (uudelleen) vasta vuonna 2006, kun taas brasilialaiset tuotteet olivat jo vakiinnuttaneet asemansa yhteisön markkinoilla. Pelkästään tämän perusteella ei voida tehdä päätelmää, että kilpailuolosuhteet olisivat asianomaisissa kolmessa maassa erilaiset. Vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana tuontimäärät Kiinasta ja Armeniasta vakiintuivat, samoin tuonti Brasiliasta.

| — | Kuten taulukosta 2 voidaan nähdä, Brasilian tuonnin keskimääräisten myyntihintojen havaittiin olleen tarkastelujaksolla samalla tasolla muiden asianomaisten maiden myyntihintojen kanssa ja kehittyneen samaan suuntaan. |
| --- | --- |

—

Kuten taulukosta 2 voidaan nähdä, Brasilian tuonnin keskimääräisten myyntihintojen havaittiin olleen tarkastelujaksolla samalla tasolla muiden asianomaisten maiden myyntihintojen kanssa ja kehittyneen samaan suuntaan.

Taulukko 2

Asianomaisten maiden keskimääräiset tuontihinnat

| Yksikköhinta
  (EUR/tonni) | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina | 2 170 | 2 666 | 2 722 | 2 602 |
| Indeksi | 0 | 100 | 102 | 98 |
| Armenia | — | 2 316 | 2 724 | 2 614 |
| Indeksi | — | 100 | 118 | 113 |
| Brasilia | 2 252 | 2 609 | 2 712 | 2 440 |
| Indeksi | 100 | 116 | 120 | 108 |

Yksikköhinta

(EUR/tonni)

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Kiina

2 170

2 666

2 722

2 602

Indeksi

0

100

102

98

Armenia

—

2 316

2 724

2 614

Indeksi

—

100

118

113

Brasilia

2 252

2 609

2 712

2 440

Indeksi

100

116

120

108

| (94) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan alustavasti, että perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät ja että asianomaisista maista peräisin olevaa tuontia olisi tämän vuoksi tarkasteltava kumulatiivisesti. |
| --- | --- |

(94)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan alustavasti, että perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät ja että asianomaisista maista peräisin olevaa tuontia olisi tämän vuoksi tarkasteltava kumulatiivisesti.

4.   Asianomaisista maista tuleva tuonti

4.1   Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (95) | Tuonti asianomaisista maista kasvoi 257 prosenttia eli 13 499 tonnista 48 141 tonniin vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tuonnin kasvu oli erityisen voimakasta vuodesta 2006 vuoteen 2007, jolloin kasvua oli 276 prosenttia.


  Taulukko 3



  Asianomaisista maista tuleva tuonti










  Tuonti (tonnia) | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Armenia | 0 | 65 | 5 477 | 5 195 |
| Indeksi | — | 100 | 8 374 | 7 943 |
| Brasilia | 13 452 | 12 672 | 12 556 | 12 628 |
| Indeksi | 100 | 94 | 93 | 94 |
| Kiina | 47 | 3 416 | 35 358 | 30 318 |
| Indeksi | — | 100 | 1 035 | 888 |
| Asianomaiset maat yhteensä | 13 499 | 16 153 | 53 391 | 48 141 |
| Indeksi | 100 | 120 | 396 | 357 |

(95)

Tuonti asianomaisista maista kasvoi 257 prosenttia eli 13 499 tonnista 48 141 tonniin vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tuonnin kasvu oli erityisen voimakasta vuodesta 2006 vuoteen 2007, jolloin kasvua oli 276 prosenttia.

Taulukko 3

Asianomaisista maista tuleva tuonti

Tuonti (tonnia)

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Armenia

0

65

5 477

5 195

Indeksi

—

100

8 374

7 943

Brasilia

13 452

12 672

12 556

12 628

Indeksi

100

94

93

94

Kiina

47

3 416

35 358

30 318

Indeksi

—

100

1 035

888

Asianomaiset maat yhteensä

13 499

16 153

53 391

48 141

Indeksi

100

120

396

357

| (96) | Asianomaisten maiden markkinaosuus kasvoi 35 prosenttia eli 14 prosentista 49 prosenttiin vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. Markkinaosuuden kasvu oli erityisen merkittävä vuodesta 2006 vuoteen 2007, jolloin kasvua oli 28 prosenttia.


  Taulukko 4



  Asianomaisten maiden markkinaosuus










  Markkinaosuudet | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Armenia | — | 0,07 % | 4,75 % | 5,26 % |
| Brasilia | 14,12 % | 14,46 % | 10,88 % | 12,80 % |
| Kiina | 0,05 % | 3,90 % | 30,65 % | 30,72 % |
| Asianomaiset maat yhteensä | 14 % | 18 % | 46 % | 49 % |

(96)

Asianomaisten maiden markkinaosuus kasvoi 35 prosenttia eli 14 prosentista 49 prosenttiin vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. Markkinaosuuden kasvu oli erityisen merkittävä vuodesta 2006 vuoteen 2007, jolloin kasvua oli 28 prosenttia.

Taulukko 4

Asianomaisten maiden markkinaosuus

Markkinaosuudet

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Armenia

—

0,07 %

4,75 %

5,26 %

Brasilia

14,12 %

14,46 %

10,88 %

12,80 %

Kiina

0,05 %

3,90 %

30,65 %

30,72 %

Asianomaiset maat yhteensä

14 %

18 %

46 %

49 %

4.2   Hinnat

| (97) | Vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana asianomaisten maiden tuontihinnat nousivat 15 prosenttia 2 211 eurosta/tonni 2 552 euroon/tonni, mikä heijastaa raaka-aineiden hinnannousua, mutta vähemmässä määrin verrattuna yhteisön tuotannonalan hintoihin (katso taulukko 7).


  Taulukko 5



  Tarkasteltavana olevan tuonnin hinnat










  Yksikköhinta (EUR/tonni) | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Asianomaiset maat yhteensä | 2 211 | 2 530 | 2 719 | 2 552 |
| Indeksi | 100 | 114 | 123 | 115 |

(97)

Vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana asianomaisten maiden tuontihinnat nousivat 15 prosenttia 2 211 eurosta/tonni 2 552 euroon/tonni, mikä heijastaa raaka-aineiden hinnannousua, mutta vähemmässä määrin verrattuna yhteisön tuotannonalan hintoihin (katso taulukko 7).

Taulukko 5

Tarkasteltavana olevan tuonnin hinnat

Yksikköhinta (EUR/tonni)

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Asianomaiset maat yhteensä

2 211

2 530

2 719

2 552

Indeksi

100

114

123

115

4.3   Hintojen alittavuus

| (98) | Hinnan alittavuuden tutkimista varten verrattiin yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille myymien tuotelajien painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu ”noudettuna lähettäjältä” -tasolle, vastaaviin asianomaisista maista tulevan tuonnin ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta veloitettuihin painotettuihin keskimääräisiin vientihintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(98)

Hinnan alittavuuden tutkimista varten verrattiin yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille myymien tuotelajien painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu ”noudettuna lähettäjältä” -tasolle, vastaaviin asianomaisista maista tulevan tuonnin ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta veloitettuihin painotettuihin keskimääräisiin vientihintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.

| (99) | Yhteisön tuotannonalan myyntihintoja ja asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin hintoja verrattiin samassa kaupan portaassa eli yhteisön markkinoilla toimivien riippumattomien asiakkaiden tasolla. |
| --- | --- |

(99)

Yhteisön tuotannonalan myyntihintoja ja asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin hintoja verrattiin samassa kaupan portaassa eli yhteisön markkinoilla toimivien riippumattomien asiakkaiden tasolla.

| (100) | Hinnan alittavuuden painotetut keskimääräiset marginaalit ilmaistuna prosentteina yhteisön tuotannonalan myyntihinnoista olivat tutkimusajanjakson aikana 8,0 prosenttia Armenian, 12,6 prosenttia Brasilian ja 20 prosenttia Kiinan osalta. Kaikkien asianomaisten maiden hinnan alittavuuden painotettu keskimääräinen marginaali tutkimusajanjaksolla oli 10,0 prosenttia. |
| --- | --- |

(100)

Hinnan alittavuuden painotetut keskimääräiset marginaalit ilmaistuna prosentteina yhteisön tuotannonalan myyntihinnoista olivat tutkimusajanjakson aikana 8,0 prosenttia Armenian, 12,6 prosenttia Brasilian ja 20 prosenttia Kiinan osalta. Kaikkien asianomaisten maiden hinnan alittavuuden painotettu keskimääräinen marginaali tutkimusajanjaksolla oli 10,0 prosenttia.

5.   Yhteisön tuotannonalan tilanne

| (101) | Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta yhteisön tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset tekijät, jotka vaikuttivat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(101)

Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta yhteisön tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset tekijät, jotka vaikuttivat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

5.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Taulukko 6

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto tonneina | 56 662 | 50 184 | 41 482 | 33 645 |
| Tuotanto (indeksi) | 100 | 95 | 79 | 64 |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 61 144 | 60 142 | 56 873 | 55 852 |
| Tuotantokapasiteetti (indeksi) | 100 | 98 | 93 | 91 |
| Yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste | 86 % | 83 % | 73 % | 60 % |
| Kapasiteetin käyttöaste (indeksi) | 100 | 97 | 85 | 70 |

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Tuotanto tonneina

56 662

50 184

41 482

33 645

Tuotanto (indeksi)

100

95

79

64

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

61 144

60 142

56 873

55 852

Tuotantokapasiteetti (indeksi)

100

98

93

91

Yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste

86 %

83 %

73 %

60 %

Kapasiteetin käyttöaste (indeksi)

100

97

85

70

| (102) | Yhteisön tuotannonalan tuotantomäärässä näkyy selvä negatiivinen suuntaus vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. Yhteisön tuotannonalan tuotantomäärät laskivat 36 prosenttia, ja koko tuotantokapasiteetti supistui 9 prosenttia. Tämä selittää sen, miksi kapasiteetin käyttöaste laski ainoastaan 30 prosenttia tarkastelujakson aikana, kun se muutoin olisi laskenut vielä enemmän. |
| --- | --- |

(102)

Yhteisön tuotannonalan tuotantomäärässä näkyy selvä negatiivinen suuntaus vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. Yhteisön tuotannonalan tuotantomäärät laskivat 36 prosenttia, ja koko tuotantokapasiteetti supistui 9 prosenttia. Tämä selittää sen, miksi kapasiteetin käyttöaste laski ainoastaan 30 prosenttia tarkastelujakson aikana, kun se muutoin olisi laskenut vielä enemmän.

5.2   Myyntimäärät, markkinaosuudet, kasvu ja keskimääräinen yksikköhinta yhteisössä

| (103) | Seuraavassa taulukossa esitetään tiedot yhteisön tuotannonalan myynnistä riippumattomille asiakkaille yhteisössä.


  Taulukko 7



  Myyntimäärät, markkinaosuudet, hinnat ja keskimääräiset yksikköhinnat yhteisössä | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä (tonnia) | 43 972 | 45 540 | 37 531 | 30 589 |
| Myynnin määrä (tonnia) | 100 | 104 | 85 | 70 |
| Markkinaosuus | 47 % | 52 % | 33 % | 31 % |
| Yksikköhinnat, EUR/tonni | 2 574 | 3 052 | 3 229 | 3 081 |
| Yksikköhinta (indeksi) | 100 | 119 | 125 | 120 |

(103)

Seuraavassa taulukossa esitetään tiedot yhteisön tuotannonalan myynnistä riippumattomille asiakkaille yhteisössä.

Taulukko 7

Myyntimäärät, markkinaosuudet, hinnat ja keskimääräiset yksikköhinnat yhteisössä

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Myyntimäärä (tonnia)

43 972

45 540

37 531

30 589

Myynnin määrä (tonnia)

100

104

85

70

Markkinaosuus

47 %

52 %

33 %

31 %

Yksikköhinnat, EUR/tonni

2 574

3 052

3 229

3 081

Yksikköhinta (indeksi)

100

119

125

120

| (104) | Vaikka yhteisön kulutus vaihteli tarkastelujakson aikana ja kasvoi tutkimusajanjakson lopussa 4 prosenttia tarkastelujakson alkuun verrattuna, yhteisön tuotannonalan tarkasteltavana olevan tuotteen myyntimäärät riippumattomille asiakkaille yhteisössä supistuivat 30 prosenttia. Tämä merkitsee sitä, että yhteisön tuotannonala ei polkumyynnin takia voinut hyötyä kasvaneesta kulutuksesta erityisesti vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson lopun välisenä aikana eikä yleisesti ottaen vakaasta kulutuksesta tarkastelujaksolla. Niinpä yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni 16 prosenttia vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(104)

Vaikka yhteisön kulutus vaihteli tarkastelujakson aikana ja kasvoi tutkimusajanjakson lopussa 4 prosenttia tarkastelujakson alkuun verrattuna, yhteisön tuotannonalan tarkasteltavana olevan tuotteen myyntimäärät riippumattomille asiakkaille yhteisössä supistuivat 30 prosenttia. Tämä merkitsee sitä, että yhteisön tuotannonala ei polkumyynnin takia voinut hyötyä kasvaneesta kulutuksesta erityisesti vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson lopun välisenä aikana eikä yleisesti ottaen vakaasta kulutuksesta tarkastelujaksolla. Niinpä yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni 16 prosenttia vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä.

| (105) | Samana aikana yhteisön tuotannonalan keskimääräiset ”noudettuna lähettäjältä” -myyntihinnat riippumattomille asiakkaille yhteisön markkinoilla nousivat 20 prosenttia, mikä heijastaa tärkeimmän raaka-aineen eli alumiinin hintojen nousua. Alumiinikustannusten noustessa 27 prosenttia yhteisön tuotannonalan myyntihinta kasvoi kuitenkin vain 20 prosenttia. Yhteisön tuotannonala ei siis kyennyt siirtämään yleistä kustannusten nousua kokonaan asiakkailleen. |
| --- | --- |

(105)

Samana aikana yhteisön tuotannonalan keskimääräiset ”noudettuna lähettäjältä” -myyntihinnat riippumattomille asiakkaille yhteisön markkinoilla nousivat 20 prosenttia, mikä heijastaa tärkeimmän raaka-aineen eli alumiinin hintojen nousua. Alumiinikustannusten noustessa 27 prosenttia yhteisön tuotannonalan myyntihinta kasvoi kuitenkin vain 20 prosenttia. Yhteisön tuotannonala ei siis kyennyt siirtämään yleistä kustannusten nousua kokonaan asiakkailleen.

5.3   Varastot

| (106) | Seuraavassa taulukossa esitetään varastojen koko kunkin kauden lopussa.


  Taulukko 8



  Varastot | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varastot (tonnia) | 3 300 | 2 936 | 3 260 | 3 068 |
| Varastot (indeksi) | 100 | 89 | 99 | 93 |

(106)

Seuraavassa taulukossa esitetään varastojen koko kunkin kauden lopussa.

Taulukko 8

Varastot

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Varastot (tonnia)

3 300

2 936

3 260

3 068

Varastot (indeksi)

100

89

99

93

| (107) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että varastoja ei voida pitää merkityksellisenä vahinkoa osoittavana tekijänä, koska valtaosa tuotteen valmistuksesta tapahtuu tilauksesta. Siksi varastoja koskeva kehitys esitetään vain tiedoksi. Investoinnit vähenivät joka tapauksessa vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana noin 7 prosenttia. |
| --- | --- |

(107)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että varastoja ei voida pitää merkityksellisenä vahinkoa osoittavana tekijänä, koska valtaosa tuotteen valmistuksesta tapahtuu tilauksesta. Siksi varastoja koskeva kehitys esitetään vain tiedoksi. Investoinnit vähenivät joka tapauksessa vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana noin 7 prosenttia.

5.4   Investoinnit ja pääoman saanti

Taulukko 9

Investoinnit

| | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investoinnit (EUR) | 6 900 065 | 671 268 | 1 329 302 | 3 993 640 |
| Investoinnit (indeksi) | 100 | 10 | 19 | 58 |

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Investoinnit (EUR)

6 900 065

671 268

1 329 302

3 993 640

Investoinnit (indeksi)

100

10

19

58

| (108) | Samankaltaisen tuotteen tuotantoon tehdyt investoinnit pienenivät vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 42 prosenttia. Investoinnit vähentyivät rajusti, 90 prosenttia vuosien 2005 ja 2006 välillä, ja pysyivät alhaisella tasolla vuonna 2007. Tutkimusajanjaksolla investointien arvo kasvoi 39 prosenttia mutta pysyi vuoteen 2005 verrattuna alhaisella tasolla. Tutkimuksen aikana todettiin, että investoinnit rakennuksiin, tehtaisiin ja koneisiin tehtiin lähinnä tuotantokapasiteetin ylläpitämiseksi. Näitä investointeja voidaan kuitenkin käyttää myös muiden alumiinifolioiden kuin tarkasteltavana olevan tuotteen valmistamiseen. Vaikka edellä mainitun kapasiteetin alhaisen käyttöasteen takia ei olekaan ollut mahdollista kohdistaa täsmällisiä määriä tarkasteltavana olevalle tuotteelle, osoittautui, että investointeja ei tehty tuotantokapasiteetin lisäämiseksi, vaan tuotantoprosessin parantamiseksi ja järkeistämiseksi ja kustannussäästöjen aikaansaamiseksi. |
| --- | --- |

(108)

Samankaltaisen tuotteen tuotantoon tehdyt investoinnit pienenivät vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 42 prosenttia. Investoinnit vähentyivät rajusti, 90 prosenttia vuosien 2005 ja 2006 välillä, ja pysyivät alhaisella tasolla vuonna 2007. Tutkimusajanjaksolla investointien arvo kasvoi 39 prosenttia mutta pysyi vuoteen 2005 verrattuna alhaisella tasolla. Tutkimuksen aikana todettiin, että investoinnit rakennuksiin, tehtaisiin ja koneisiin tehtiin lähinnä tuotantokapasiteetin ylläpitämiseksi. Näitä investointeja voidaan kuitenkin käyttää myös muiden alumiinifolioiden kuin tarkasteltavana olevan tuotteen valmistamiseen. Vaikka edellä mainitun kapasiteetin alhaisen käyttöasteen takia ei olekaan ollut mahdollista kohdistaa täsmällisiä määriä tarkasteltavana olevalle tuotteelle, osoittautui, että investointeja ei tehty tuotantokapasiteetin lisäämiseksi, vaan tuotantoprosessin parantamiseksi ja järkeistämiseksi ja kustannussäästöjen aikaansaamiseksi.

5.5   Kannattavuus, investointien tuotto ja kassavirta

Taulukko 10

Kannattavuus, investointien tuotto ja kassavirta

| | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön myynnin kannattavuus | –4,8 % | –3,0 % | –0,1 % | –3,7 % |
| Koko sijoitetun pääoman tuotto | –90,3 % | – 718,8 % | –9,7 % | –85,7 % |
| Kassavirta | 3 % | –2 % | –1 % | 1 % |

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Yhteisön myynnin kannattavuus

–4,8 %

–3,0 %

–0,1 %

–3,7 %

Koko sijoitetun pääoman tuotto

–90,3 %

– 718,8 %

–9,7 %

–85,7 %

Kassavirta

3 %

–2 %

–1 %

1 %

| (109) | Kannattavuus ilmaistuna prosentteina yhteisön tuotannonalan nettomyynnistä pysyi tarkastelujaksolla negatiivisena ja noudatti samaa suuntausta kuin yhteisön kulutus, toisin sanoen tutkimuksessa havaittiin yhteisön kulutuksen kasvaneen hieman vuonna 2007 mutta laskeneen jälleen tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(109)

Kannattavuus ilmaistuna prosentteina yhteisön tuotannonalan nettomyynnistä pysyi tarkastelujaksolla negatiivisena ja noudatti samaa suuntausta kuin yhteisön kulutus, toisin sanoen tutkimuksessa havaittiin yhteisön kulutuksen kasvaneen hieman vuonna 2007 mutta laskeneen jälleen tutkimusajanjaksolla.

| (110) | Koko sijoitetun pääoman tuotto laskettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen nettovoitto ennen veroja prosenttiosuutena samankaltaisen tuotteen tuotannossa käytetyn omaisuuden nettokirjanpitoarvosta. Tämä indikaattori osoitti negatiivista suuntausta tarkastelujaksolla ja heikentyi merkittävästi vuosina 2005–2006, jolloin investointien tuotto supistui -90 prosentista -719 prosenttiin. |
| --- | --- |

(110)

Koko sijoitetun pääoman tuotto laskettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen nettovoitto ennen veroja prosenttiosuutena samankaltaisen tuotteen tuotannossa käytetyn omaisuuden nettokirjanpitoarvosta. Tämä indikaattori osoitti negatiivista suuntausta tarkastelujaksolla ja heikentyi merkittävästi vuosina 2005–2006, jolloin investointien tuotto supistui -90 prosentista -719 prosenttiin.

| (111) | Yhteisön tuotannonalan synnyttämässä kassavirrassa todettiin vastaava kielteinen kehityssuuntaus, jonka seurauksena yhteisön tuotannonalan yleinen rahoitustilanne heikentyi tuntuvasti tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(111)

Yhteisön tuotannonalan synnyttämässä kassavirrassa todettiin vastaava kielteinen kehityssuuntaus, jonka seurauksena yhteisön tuotannonalan yleinen rahoitustilanne heikentyi tuntuvasti tutkimusajanjakson aikana.

5.6   Työllisyys, tuottavuus ja palkat

Taulukko 11

Työllisyys, tuottavuus ja palkat

| | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden lukumäärä | 528 | 492 | 412 | 370 |
| Työntekijöiden lukumäärä (indeksi) | 100 | 93 | 78 | 70 |
| Työvoimakustannukset | 12 868 631 | 12 653 345 | 10 281 921 | 9 116 970 |
| Työvoimakustannukset (indeksi) | 100 | 98 | 80 | 71 |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset | 24 379 | 25 710 | 24 967 | 24 655 |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset (indeksi) | 100 | 105 | 102 | 101 |
| Tuottavuus (tonnia/työntekijä) | 100 | 102 | 101 | 91 |
| Tuottavuus (indeksi) | 100 | 102 | 101 | 91 |

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Työntekijöiden lukumäärä

528

492

412

370

Työntekijöiden lukumäärä (indeksi)

100

93

78

70

Työvoimakustannukset

12 868 631

12 653 345

10 281 921

9 116 970

Työvoimakustannukset (indeksi)

100

98

80

71

Keskimääräiset työvoimakustannukset

24 379

25 710

24 967

24 655

Keskimääräiset työvoimakustannukset (indeksi)

100

105

102

101

Tuottavuus (tonnia/työntekijä)

100

102

101

91

Tuottavuus (indeksi)

100

102

101

91

| (112) | Yhteisön tuotannonalan työllistämien henkilöiden määrä pieneni yhteensä 30 prosenttia, mikä johtui osittain tarkastelujakson lopussa tapahtuneesta rakennemuutosprosessista. Yleiset työvoimakustannukset vähenivät huomattavasti, vaikka keskimääräiset palkat pysyivät vakaina. Työntekijöiden lukumäärä ei pienentynyt yhtä nopeasti kuin tuotanto supistui. Tämän seurauksena yhteisön tuotannonala ei pystynyt säilyttämään tuottavuutta vuoden 2005 tasolla. |
| --- | --- |

(112)

Yhteisön tuotannonalan työllistämien henkilöiden määrä pieneni yhteensä 30 prosenttia, mikä johtui osittain tarkastelujakson lopussa tapahtuneesta rakennemuutosprosessista. Yleiset työvoimakustannukset vähenivät huomattavasti, vaikka keskimääräiset palkat pysyivät vakaina. Työntekijöiden lukumäärä ei pienentynyt yhtä nopeasti kuin tuotanto supistui. Tämän seurauksena yhteisön tuotannonala ei pystynyt säilyttämään tuottavuutta vuoden 2005 tasolla.

5.7   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys

| (113) | Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutusta ei voida pitää vähäisenä, kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat. |
| --- | --- |

(113)

Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutusta ei voida pitää vähäisenä, kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat.

5.8   Toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (114) | Vuonna 2001 neuvosto asetti lopullisen polkumyyntitullin Kiinasta ja Venäjältä peräisin olevalle alumiinifoliolle (5). Kyseiset toimenpiteet raukesivat toukokuussa 2006 (6). Nyt käsillä olevassa tutkimuksessa kerätyt tiedot antavat viitteitä siitä, että yhteisön tuotannonala ei ollut toipunut aiemmasta polkumyynnistä ja että sen tilanne huonontui entisestään vuoden 2006 jälkeen, kun polkumyyntitullit kumottiin ja polkumyynnillä tapahtunut tuonti pääsi jälleen yhteisön markkinoille. |
| --- | --- |

(114)

Vuonna 2001 neuvosto asetti lopullisen polkumyyntitullin Kiinasta ja Venäjältä peräisin olevalle alumiinifoliolle (5). Kyseiset toimenpiteet raukesivat toukokuussa 2006 (6). Nyt käsillä olevassa tutkimuksessa kerätyt tiedot antavat viitteitä siitä, että yhteisön tuotannonala ei ollut toipunut aiemmasta polkumyynnistä ja että sen tilanne huonontui entisestään vuoden 2006 jälkeen, kun polkumyyntitullit kumottiin ja polkumyynnillä tapahtunut tuonti pääsi jälleen yhteisön markkinoille.

5.9   Kasvu

| (115) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että vaikka kulutus oli suhteellisen vakaata, joskin se hieman vaihteli tarkastelujaksolla, yhteisön tuotannonala menetti sekä myyntimääriään (-31,4 prosenttia) että markkinaosuuttaan (-35 prosenttia) tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(115)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että vaikka kulutus oli suhteellisen vakaata, joskin se hieman vaihteli tarkastelujaksolla, yhteisön tuotannonala menetti sekä myyntimääriään (-31,4 prosenttia) että markkinaosuuttaan (-35 prosenttia) tarkastelujaksolla.

6.   Vahinkoa koskevat päätelmät

| (116) | Vahinkoindikaattoreiden analyysi osoitti, että yhteisön tuotannonalan tilanne heikkeni merkittävästi tarkastelujaksolla. Kaikki vahinkoindikaattorit kehittyivät tarkastelujaksolla negatiivisesti, paitsi yksikkömyyntihinnat raaka-aineiden hinnannousun vuoksi, eivätkä siksi edistäneet yhteisön tuotannonalan kannattavuutta, joka pysyi negatiivisena koko tarkastelujakson ajan. Jotta yhteisön tuotannonala ei olisi menettänyt enempää markkinaosuuttaan ja olisi kyennyt säilyttämään tuotantonsa järkevällä tasolla, sen oli noudatettava polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintoja; näin ollen se ei voinut siirtää raaka-ainekustannusten jyrkkää nousua täysimääräisesti asiakkaille. Tämä johti siihen, että yhteisön tuotannonala kärsi tappioita ja sen taloudellinen tilanne heikkeni merkittävästi tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(116)

Vahinkoindikaattoreiden analyysi osoitti, että yhteisön tuotannonalan tilanne heikkeni merkittävästi tarkastelujaksolla. Kaikki vahinkoindikaattorit kehittyivät tarkastelujaksolla negatiivisesti, paitsi yksikkömyyntihinnat raaka-aineiden hinnannousun vuoksi, eivätkä siksi edistäneet yhteisön tuotannonalan kannattavuutta, joka pysyi negatiivisena koko tarkastelujakson ajan. Jotta yhteisön tuotannonala ei olisi menettänyt enempää markkinaosuuttaan ja olisi kyennyt säilyttämään tuotantonsa järkevällä tasolla, sen oli noudatettava polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintoja; näin ollen se ei voinut siirtää raaka-ainekustannusten jyrkkää nousua täysimääräisesti asiakkaille. Tämä johti siihen, että yhteisön tuotannonala kärsi tappioita ja sen taloudellinen tilanne heikkeni merkittävästi tarkastelujaksolla.

| (117) | Myyntimäärän supistuminen merkitsi myös sitä, että yhteisön tuotannonala ei voinut hyötyä alumiinifoliomarkkinoiden suhteellisen vakaasta kysynnästä tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(117)

Myyntimäärän supistuminen merkitsi myös sitä, että yhteisön tuotannonala ei voinut hyötyä alumiinifoliomarkkinoiden suhteellisen vakaasta kysynnästä tarkastelujaksolla.

| (118) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(118)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

F.   SYY-YHTEYS

1.   Johdanto

| (119) | Komissio on tutkinut perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, onko Armeniasta, Brasiliasta ja Kiinasta peräisin oleva, polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi myös muita tiedossa olevia tekijöitä tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei näiden yhteisön tuotannonalalle mahdollisesti aiheuttaman vahingon katsota johtuvan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. |
| --- | --- |

(119)

Komissio on tutkinut perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, onko Armeniasta, Brasiliasta ja Kiinasta peräisin oleva, polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi myös muita tiedossa olevia tekijöitä tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei näiden yhteisön tuotannonalalle mahdollisesti aiheuttaman vahingon katsota johtuvan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.

2.   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus

| (120) | Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä kasvoi tuntuvasti eli 257 prosenttia, ja sen markkinaosuus kasvoi 35 prosenttia 49 prosenttiin yhteisön markkinoilla tutkimusajanjaksolla. Samaan aikaan yhteisön tuotannonalan markkinaosuus supistui noin 17 prosenttia. |
| --- | --- |

(120)

Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä kasvoi tuntuvasti eli 257 prosenttia, ja sen markkinaosuus kasvoi 35 prosenttia 49 prosenttiin yhteisön markkinoilla tutkimusajanjaksolla. Samaan aikaan yhteisön tuotannonalan markkinaosuus supistui noin 17 prosenttia.

| (121) | Asianomaisista maista tulevan tuonnin keskimääräinen yksikkökohtainen myyntihinta tonnia kohden kasvoi ainoastaan 15 prosenttia, vaikka raaka-aineiden hinnat nousivat kansainvälisesti 27 prosenttia, ja alitti yhteisön tuotannonalan keskimääräiset hinnat keskimäärin 10 prosentilla tutkimusajanjaksolla. Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrän merkittävä lisääntyminen hinnoilla, jotka olivat merkittävästi yhteisön tuotannonalan hintoja alhaisemmat, ja sen markkinaosuuden kasvu tarkastelujaksolla tapahtuivat samaan aikaan yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen selkeän heikkenemisen kanssa. Heikkeneminen näkyy erityisesti tuotanto- ja myyntimäärissä, joka ovat supistuneet merkittävästi. Myyntihinta ei myöskään noussut samaa tahtia raaka-ainekustannusten kasvun kanssa. Vaikka voittomarginaalit paranivat hieman vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson lopun välisenä aikana, ne pysyivät kuitenkin negatiivisina koko tarkastelujakson. |
| --- | --- |

(121)

Asianomaisista maista tulevan tuonnin keskimääräinen yksikkökohtainen myyntihinta tonnia kohden kasvoi ainoastaan 15 prosenttia, vaikka raaka-aineiden hinnat nousivat kansainvälisesti 27 prosenttia, ja alitti yhteisön tuotannonalan keskimääräiset hinnat keskimäärin 10 prosentilla tutkimusajanjaksolla. Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrän merkittävä lisääntyminen hinnoilla, jotka olivat merkittävästi yhteisön tuotannonalan hintoja alhaisemmat, ja sen markkinaosuuden kasvu tarkastelujaksolla tapahtuivat samaan aikaan yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen selkeän heikkenemisen kanssa. Heikkeneminen näkyy erityisesti tuotanto- ja myyntimäärissä, joka ovat supistuneet merkittävästi. Myyntihinta ei myöskään noussut samaa tahtia raaka-ainekustannusten kasvun kanssa. Vaikka voittomarginaalit paranivat hieman vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson lopun välisenä aikana, ne pysyivät kuitenkin negatiivisina koko tarkastelujakson.

| (122) | Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksia tutkittaessa todettiin, että hinta on keskeinen kilpailutekijä, sillä laatukysymykset eivät ole merkittävässä asemassa. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat olivat paljon alhaisemmat kuin yhteisön tuotannonalan ja kolmansien maiden viejien hinnat. |
| --- | --- |

(122)

Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksia tutkittaessa todettiin, että hinta on keskeinen kilpailutekijä, sillä laatukysymykset eivät ole merkittävässä asemassa. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat olivat paljon alhaisemmat kuin yhteisön tuotannonalan ja kolmansien maiden viejien hinnat.

| (123) | Tästä syystä voidaan alustavasti päätellä, että asianomainen hyvin alhaisin polkumyyntihinnoin tapahtunut tuonti, jonka määrä ja markkinaosuus kasvoivat vuodesta 2005 lähtien, on vaikuttanut ratkaisevalla tavalla yhteisön tuotannonalan merkittävän vahingon aiheutumiseen. |
| --- | --- |

(123)

Tästä syystä voidaan alustavasti päätellä, että asianomainen hyvin alhaisin polkumyyntihinnoin tapahtunut tuonti, jonka määrä ja markkinaosuus kasvoivat vuodesta 2005 lähtien, on vaikuttanut ratkaisevalla tavalla yhteisön tuotannonalan merkittävän vahingon aiheutumiseen.

3.   Muiden tekijöiden vaikutus

a)   
  Muista yhteisön ulkopuolisista maista kuin Kiinasta, Armeniasta ja Brasiliasta peräisin oleva tuonti

Taulukko 12

Muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti (määrät)

| Tuonti (tonnia) | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Venäjä | 10 661 | 11 393 | 9 835 | 7 139 |
| Indeksi | 100 | 107 | 92 | 67 |
| Turkki | 3 525 | 2 278 | 1 968 | 2 075 |
| Indeksi | 100 | 65 | 56 | 59 |
| Venezuela | 3 446 | 1 346 | 1 814 | 1 039 |
| Indeksi | 100 | 39 | 53 | 30 |
| Muut kolmannet maat | 1 982 | 1 489 | 2 124 | 2 617 |
| Indeksi | 100 | 75 | 107 | 132 |
| Yhteensä | 19 614 | 16 506 | 15 741 | 12 870 |
| Indeksi | 100 | 84 | 80 | 66 |

Tuonti (tonnia)

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Venäjä

10 661

11 393

9 835

7 139

Indeksi

100

107

92

67

Turkki

3 525

2 278

1 968

2 075

Indeksi

100

65

56

59

Venezuela

3 446

1 346

1 814

1 039

Indeksi

100

39

53

30

Muut kolmannet maat

1 982

1 489

2 124

2 617

Indeksi

100

75

107

132

Yhteensä

19 614

16 506

15 741

12 870

Indeksi

100

84

80

66

Taulukko 13

Muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti (keskimääräinen tonnihinta)

| Keskimääräiset hinnat (euroa) | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Venäjä | 2 366 | 2 718 | 2 905 | 2 743 |
| Indeksi | 100 | 115 | 123 | 116 |
| Turkki | 3 124 | 2 977 | 3 027 | 2 948 |
| Indeksi | 100 | 95 | 97 | 94 |
| Venezuela | 2 351 | 2 885 | 2 982 | 2 698 |
| Indeksi | 100 | 123 | 127 | 115 |
| Muut kolmannet maat | 2 325 | 2 728 | 3 123 | 3 307 |
| Indeksi | 100 | 117 | 134 | 142 |
| Yhteensä | 2 541 | 2 827 | 3 009 | 2 924 |
| Indeksi | 100 | 111 | 118 | 115 |

Keskimääräiset hinnat (euroa)

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Venäjä

2 366

2 718

2 905

2 743

Indeksi

100

115

123

116

Turkki

3 124

2 977

3 027

2 948

Indeksi

100

95

97

94

Venezuela

2 351

2 885

2 982

2 698

Indeksi

100

123

127

115

Muut kolmannet maat

2 325

2 728

3 123

3 307

Indeksi

100

117

134

142

Yhteensä

2 541

2 827

3 009

2 924

Indeksi

100

111

118

115

Taulukko 14

Markkinaosuudet

| Markkinaosuudet (%) | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Venäjä | 11,19 % | 13,00 % | 8,52 % | 7,23 % |
| Turkki | 3,70 % | 2,60 % | 1,71 % | 2,10 % |
| Venezuela | 3,62 % | 1,54 % | 1,57 % | 1,05 % |
| Muut kolmannet maat | 2,08 % | 1,70 % | 1,84 % | 2,65 % |
| Yhteensä | 20,6 % | 18,8 % | 13,6 % | 13,0 % |

Markkinaosuudet (%)

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Venäjä

11,19 %

13,00 %

8,52 %

7,23 %

Turkki

3,70 %

2,60 %

1,71 %

2,10 %

Venezuela

3,62 %

1,54 %

1,57 %

1,05 %

Muut kolmannet maat

2,08 %

1,70 %

1,84 %

2,65 %

Yhteensä

20,6 %

18,8 %

13,6 %

13,0 %

| (124) | Tärkeimmät muut viejämaat ovat Venäjä, Turkki ja Venezuela, joiden markkinaosuudet olivat 1,0–7,3 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Muiden yksittäisten kolmansien maiden tuonnin markkinaosuudet ovat vähäisiä. Taulukosta 11 käy ilmi, että muiden kolmansien maiden tuontimäärät supistuivat merkittävästi tarkastelujakson aikana, 19 614 tonnista vuonna 2005 tutkimusajanjakson 12 870 tonniin, eli 34 prosenttia. Myös markkinaosuudet supistuivat 20,6 prosentista vuonna 2005 tutkimusajanjakson 13 prosenttiin. |
| --- | --- |

(124)

Tärkeimmät muut viejämaat ovat Venäjä, Turkki ja Venezuela, joiden markkinaosuudet olivat 1,0–7,3 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Muiden yksittäisten kolmansien maiden tuonnin markkinaosuudet ovat vähäisiä. Taulukosta 11 käy ilmi, että muiden kolmansien maiden tuontimäärät supistuivat merkittävästi tarkastelujakson aikana, 19 614 tonnista vuonna 2005 tutkimusajanjakson 12 870 tonniin, eli 34 prosenttia. Myös markkinaosuudet supistuivat 20,6 prosentista vuonna 2005 tutkimusajanjakson 13 prosenttiin.

| (125) | Myyntihinnoista havaittiin, että tuonti kolmesta muusta tärkeimmästä viejämaasta tapahtui hieman yhteisön tuotannonalan myyntihintoja alhaisempiin hintoihin. Niiden vähäisen ja asteittain jopa supistuvan markkinaosuuden ei kuitenkaan katsottu vaikuttaneen kielteisesti yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. Muiden kolmansien maiden kuin Venäjän, Turkin, Venezuelan ja kolmen asianomaisen maan hintojen havaittiin olevan keskimäärin korkeampia (+7,8 prosenttia) kuin yhteisön tuotannonalan hinnat. |
| --- | --- |

(125)

Myyntihinnoista havaittiin, että tuonti kolmesta muusta tärkeimmästä viejämaasta tapahtui hieman yhteisön tuotannonalan myyntihintoja alhaisempiin hintoihin. Niiden vähäisen ja asteittain jopa supistuvan markkinaosuuden ei kuitenkaan katsottu vaikuttaneen kielteisesti yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. Muiden kolmansien maiden kuin Venäjän, Turkin, Venezuelan ja kolmen asianomaisen maan hintojen havaittiin olevan keskimäärin korkeampia (+7,8 prosenttia) kuin yhteisön tuotannonalan hinnat.

| (126) | Siksi pääteltiin, että muista kolmansista maista tapahtuvalla tuonnilla ei ole ollut merkittävää vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(126)

Siksi pääteltiin, että muista kolmansista maista tapahtuvalla tuonnilla ei ole ollut merkittävää vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.

b)   
  Yhteisön tuotannonalan vienti

| (127) | Yksi vientiä harjoittava tuottaja esitti, että EUR/USD-valuuttakurssin epäsuotuisa kehitys oli syynä yhteisön tuotannonalan viennin tuntuvaan heikkenemiseen, joka puolestaan aiheutti yhteisön tuotannonalalle merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(127)

Yksi vientiä harjoittava tuottaja esitti, että EUR/USD-valuuttakurssin epäsuotuisa kehitys oli syynä yhteisön tuotannonalan viennin tuntuvaan heikkenemiseen, joka puolestaan aiheutti yhteisön tuotannonalalle merkittävää vahinkoa.

| (128) | Tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonalan alumiinifoliovienti yhteisön ulkopuolelle supistui (63 prosenttia). Myös yhteisön tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat laskivat 26 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tällaisen viennin osuus oli kuitenkin vain 6,6 prosenttia yhteisön tuotannonalan siitä kokonaismyynnistä, joka tutkimusajanjaksolla suuntautui etuyhteydettömille osapuolille, joten pääteltiin, ettei sillä ollut merkittävää vaikutusta yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. |
| --- | --- |

(128)

Tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonalan alumiinifoliovienti yhteisön ulkopuolelle supistui (63 prosenttia). Myös yhteisön tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat laskivat 26 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tällaisen viennin osuus oli kuitenkin vain 6,6 prosenttia yhteisön tuotannonalan siitä kokonaismyynnistä, joka tutkimusajanjaksolla suuntautui etuyhteydettömille osapuolille, joten pääteltiin, ettei sillä ollut merkittävää vaikutusta yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.

c)   
  Yhteisön tuotannonalan tuonti

| (129) | Yksi yhteisön tuottaja toi tarkasteltavana olevaa tuotetta siihen etuyhteydessä olevalta yritykseltä Kiinasta ja myi sen edelleen yhteisön markkinoilla. Vaikka jälleenmyyntihinnat alittivatkin yhteisön tuotannonalan hinnat, on huomattava, että tällaisen Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä oli vain vähäinen osa (1–5 prosenttia) Kiinan tuonnin kokonaismäärästä. Tämä tuonti tapahtui lisäksi ainoastaan sen vuoksi, että pystyttäisiin säilyttämään maailmanlaajuisia asiakkaita, jotka muutoin olisivat ostaneet tarkasteltavana olevan tuotteen kiinalaisilta toimittajilta polkumyyntihintaan. Tämän vuoksi päätellään, että ne alhaiset määrät tarkasteltavana olevaa tuotetta, jotka yhteisön tuottaja toi Kiinasta, eivät poista syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(129)

Yksi yhteisön tuottaja toi tarkasteltavana olevaa tuotetta siihen etuyhteydessä olevalta yritykseltä Kiinasta ja myi sen edelleen yhteisön markkinoilla. Vaikka jälleenmyyntihinnat alittivatkin yhteisön tuotannonalan hinnat, on huomattava, että tällaisen Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä oli vain vähäinen osa (1–5 prosenttia) Kiinan tuonnin kokonaismäärästä. Tämä tuonti tapahtui lisäksi ainoastaan sen vuoksi, että pystyttäisiin säilyttämään maailmanlaajuisia asiakkaita, jotka muutoin olisivat ostaneet tarkasteltavana olevan tuotteen kiinalaisilta toimittajilta polkumyyntihintaan. Tämän vuoksi päätellään, että ne alhaiset määrät tarkasteltavana olevaa tuotetta, jotka yhteisön tuottaja toi Kiinasta, eivät poista syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä.

d)   
  Itse aiheutettu vahinko

| (130) | Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että yhteisön tuotannonalan myyntimäärien lasku ei johtunut tarkasteltavana olevasta tuonnista, vaan siitä, että yhteisön tuotannonala päätti siirtää tuotantonsa ja myyntinsä tuottoisammille jatkojalostusfoliomarkkinoille. |
| --- | --- |

(130)

Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että yhteisön tuotannonalan myyntimäärien lasku ei johtunut tarkasteltavana olevasta tuonnista, vaan siitä, että yhteisön tuotannonala päätti siirtää tuotantonsa ja myyntinsä tuottoisammille jatkojalostusfoliomarkkinoille.

| (131) | Uudelleenkelaajat väittivät, että tarkasteltavana oleva tuote on itse asiassa yhteisön tuotannonalan sivutuote ja sitä käytetään pelkkänä koneen täytteenä silloin kun jatkojalostusfolion kysyntä on pientä. |
| --- | --- |

(131)

Uudelleenkelaajat väittivät, että tarkasteltavana oleva tuote on itse asiassa yhteisön tuotannonalan sivutuote ja sitä käytetään pelkkänä koneen täytteenä silloin kun jatkojalostusfolion kysyntä on pientä.

| (132) | Tutkimuksessa kuitenkin pääteltiin alustavasti, että nämä väitteet eivät ole perusteltuja. Yhteisön suurimpien tuottajien jatkojalostusfolion tuotantomäärät pysyivät vakaina tarkastelujaksolla, kun taas niiden tarkasteltavana olevan tuotteen myyntimäärät kasvoivat merkittävästi. Siksi voidaan alustavasti päätellä, että yhteisön tuotannonalalla on paljon käyttämätöntä kapasiteettia. Yhteisön tuotannonalan käyttämätön kapasiteetti on itse asiassa kasvanut, sillä kapasiteetin käyttöaste on laskenut huomattavasti (86 prosentista 60 prosenttiin). |
| --- | --- |

(132)

Tutkimuksessa kuitenkin pääteltiin alustavasti, että nämä väitteet eivät ole perusteltuja. Yhteisön suurimpien tuottajien jatkojalostusfolion tuotantomäärät pysyivät vakaina tarkastelujaksolla, kun taas niiden tarkasteltavana olevan tuotteen myyntimäärät kasvoivat merkittävästi. Siksi voidaan alustavasti päätellä, että yhteisön tuotannonalalla on paljon käyttämätöntä kapasiteettia. Yhteisön tuotannonalan käyttämätön kapasiteetti on itse asiassa kasvanut, sillä kapasiteetin käyttöaste on laskenut huomattavasti (86 prosentista 60 prosenttiin).

e)   
  Kulutuksen kehittyminen yhteisön markkinoilla

| (133) | Tarkasteltiin, onko kulutuksen kehittyminen voinut aiheuttaa merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(133)

Tarkasteltiin, onko kulutuksen kehittyminen voinut aiheuttaa merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.

| (134) | Kuten johdanto-osan 88 kappaleessa todetaan, yhteisön kulutus ei ole kehittynyt tasaisesti. Yhteisön kulutus pieneni vuosien 2005 ja 2006 välisenä aikana ja kasvoi taas vuonna 2007. Tutkimusajanjaksolla se supistui 17 prosenttia. Yhteisön tuotannonalan myyntimäärät eivät kuitenkaan kehittyneet samansuuntaisesti, vaan myynti väheni jyrkästi erityisesti vuosien 2006 ja 2007 välisenä aikana (-19 prosenttia), vaikka samaan aikaan yhteisön kulutus kasvoi 29 prosenttia. Lisäksi näyttää siltä, että yhteisön tuotannonala ei päässyt samoihin myyntimääriin tutkimusajanjaksolla kuin tarkastelujakson alussa (-30 prosenttia), vaikka yhteisön kulutus kutistui lähes samalle tasolle tutkimusajanjakson lopussa; kokonaiskasvua oli 4 prosenttia. |
| --- | --- |

(134)

Kuten johdanto-osan 88 kappaleessa todetaan, yhteisön kulutus ei ole kehittynyt tasaisesti. Yhteisön kulutus pieneni vuosien 2005 ja 2006 välisenä aikana ja kasvoi taas vuonna 2007. Tutkimusajanjaksolla se supistui 17 prosenttia. Yhteisön tuotannonalan myyntimäärät eivät kuitenkaan kehittyneet samansuuntaisesti, vaan myynti väheni jyrkästi erityisesti vuosien 2006 ja 2007 välisenä aikana (-19 prosenttia), vaikka samaan aikaan yhteisön kulutus kasvoi 29 prosenttia. Lisäksi näyttää siltä, että yhteisön tuotannonala ei päässyt samoihin myyntimääriin tutkimusajanjaksolla kuin tarkastelujakson alussa (-30 prosenttia), vaikka yhteisön kulutus kutistui lähes samalle tasolle tutkimusajanjakson lopussa; kokonaiskasvua oli 4 prosenttia.

f)   
  Yhteisön tuotannonalan kustannusten kehitys

| (135) | Koska raaka-ainekustannukset ovat 60–65 prosenttia kokonaistuotantokustannuksista, alumiinin hinnan jyrkkä 27 prosentin nousu kansainvälisillä markkinoilla tarkastelujaksolla johti yhteisön tuotannonalan kustannusten merkittävään kasvuun. |
| --- | --- |

(135)

Koska raaka-ainekustannukset ovat 60–65 prosenttia kokonaistuotantokustannuksista, alumiinin hinnan jyrkkä 27 prosentin nousu kansainvälisillä markkinoilla tarkastelujaksolla johti yhteisön tuotannonalan kustannusten merkittävään kasvuun.

| (136) | Vaikka raaka-ainekustannukset kasvoivat 27 prosenttia, yhteisön tuotannonalan myyntihinta nousi ainoastaan 19 prosenttia, mikä merkitsee sitä, että raaka-ainekustannusten nousua ei voitu siirtää täysimääräisesti asiakkaille. |
| --- | --- |

(136)

Vaikka raaka-ainekustannukset kasvoivat 27 prosenttia, yhteisön tuotannonalan myyntihinta nousi ainoastaan 19 prosenttia, mikä merkitsee sitä, että raaka-ainekustannusten nousua ei voitu siirtää täysimääräisesti asiakkaille.

4.   Syy-yhteyttä koskeva päätelmä

| (137) | Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että yhteisön tuotannonalan kärsimä merkittävä vahinko ei johdu muista kolmansista maista tulevasta tuonnista eikä kysynnän supistumisesta yhteisön markkinoilla, vaan asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kasvusta tarkastelujaksolla. Kun otetaan huomioon toisaalta Armeniasta, Brasiliasta ja Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja sen markkinaosuuden kasvu sekä todettu hinnan alittavuus ja toisaalta samaan aikaan tapahtunut yhteisön tuotannonalan tilanteen ilmeinen heikkeneminen, voidaan päätellä, että polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti yhteisön tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. Erityisesti on todettava, että yhteisön tuotannonala ei voinut nostaa myyntihintojaan yhteisön markkinoilla polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttaman vahvan hintapaineen takia. Kustannusten yleistä nousua ei näin ollen voitu kokonaan siirtää asiakkaille, ja voittomarginaalit supistuivat huomattavasti huolimatta yhteisön kulutuksen vilkkaasta kasvusta vuosien 2006–2007 välisenä aikana, millä oli suuri vaikutus yhteisön tuotannonalan yleiseen rahoitustilanteeseen. Muiden tekijöiden, lähinnä muista kolmansista maista tulevan tuonnin, yhteisön tuotannonalan viennin ja kustannusten kehityksen mahdollista vaikutusta tutkittiin, mutta niillä ei havaittu olevan merkittävää vaikutusta yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(137)

Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että yhteisön tuotannonalan kärsimä merkittävä vahinko ei johdu muista kolmansista maista tulevasta tuonnista eikä kysynnän supistumisesta yhteisön markkinoilla, vaan asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kasvusta tarkastelujaksolla. Kun otetaan huomioon toisaalta Armeniasta, Brasiliasta ja Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja sen markkinaosuuden kasvu sekä todettu hinnan alittavuus ja toisaalta samaan aikaan tapahtunut yhteisön tuotannonalan tilanteen ilmeinen heikkeneminen, voidaan päätellä, että polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti yhteisön tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. Erityisesti on todettava, että yhteisön tuotannonala ei voinut nostaa myyntihintojaan yhteisön markkinoilla polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttaman vahvan hintapaineen takia. Kustannusten yleistä nousua ei näin ollen voitu kokonaan siirtää asiakkaille, ja voittomarginaalit supistuivat huomattavasti huolimatta yhteisön kulutuksen vilkkaasta kasvusta vuosien 2006–2007 välisenä aikana, millä oli suuri vaikutus yhteisön tuotannonalan yleiseen rahoitustilanteeseen. Muiden tekijöiden, lähinnä muista kolmansista maista tulevan tuonnin, yhteisön tuotannonalan viennin ja kustannusten kehityksen mahdollista vaikutusta tutkittiin, mutta niillä ei havaittu olevan merkittävää vaikutusta yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

| (138) | Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa asianmukaisesti erotettiin kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahingollisista vaikutuksista, voidaan alustavasti päätellä, että Armeniasta, Brasiliasta ja Kiinasta peräisin olevan alumiinifolion tuonti on aiheuttanut yhteisölle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(138)

Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa asianmukaisesti erotettiin kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahingollisista vaikutuksista, voidaan alustavasti päätellä, että Armeniasta, Brasiliasta ja Kiinasta peräisin olevan alumiinifolion tuonti on aiheuttanut yhteisölle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

G.   YHTEISÖN ETU

| (139) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko vahingollista polkumyyntiä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi yhteisön edun mukaista. Tässä yhteydessä on tarkasteltava mahdollisten toimenpiteiden todennäköisiä vaikutuksia kaikkiin tässä menettelyssä osallisina oleviin osapuoliin sekä myös toimenpiteistä luopumisen seurauksia. |
| --- | --- |

(139)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko vahingollista polkumyyntiä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi yhteisön edun mukaista. Tässä yhteydessä on tarkasteltava mahdollisten toimenpiteiden todennäköisiä vaikutuksia kaikkiin tässä menettelyssä osallisina oleviin osapuoliin sekä myös toimenpiteistä luopumisen seurauksia.

| (140) | Jotta olisi voitu arvioida toimenpiteiden käyttöönoton tai siitä luopumisen todennäköisiä vaikutuksia, kaikilta asianomaisilta osapuolilta, joita asian tiedettiin koskevan tai jotka ilmoittautuivat komissiolle, pyydettiin tietoja. Tämän vuoksi komissio lähetti kyselylomakkeet yhteisön tuotannonalalle, kahdelle etuyhteydettömälle tuojalle ja 24 käyttäjälle. |
| --- | --- |

(140)

Jotta olisi voitu arvioida toimenpiteiden käyttöönoton tai siitä luopumisen todennäköisiä vaikutuksia, kaikilta asianomaisilta osapuolilta, joita asian tiedettiin koskevan tai jotka ilmoittautuivat komissiolle, pyydettiin tietoja. Tämän vuoksi komissio lähetti kyselylomakkeet yhteisön tuotannonalalle, kahdelle etuyhteydettömälle tuojalle ja 24 käyttäjälle.

| (141) | Kuten johdanto-osan 10 kappaleessa todetaan, kuusi yhteisön tuottajaa ja kahdeksan etuyhteydetöntä tuojaa/käyttäjää vastasi kyselylomakkeeseen. |
| --- | --- |

(141)

Kuten johdanto-osan 10 kappaleessa todetaan, kuusi yhteisön tuottajaa ja kahdeksan etuyhteydetöntä tuojaa/käyttäjää vastasi kyselylomakkeeseen.

1.   Yhteisön tuotannonalan edut

| (142) | Yhteisön tuotannonalan kannalta vahingollinen tilanne johtui siitä, että sillä oli vaikeuksia kilpailla polkumyynnillä alhaiseen hintaan tapahtuneen tuonnin kanssa. |
| --- | --- |

(142)

Yhteisön tuotannonalan kannalta vahingollinen tilanne johtui siitä, että sillä oli vaikeuksia kilpailla polkumyynnillä alhaiseen hintaan tapahtuneen tuonnin kanssa.

| (143) | Toimenpiteiden käyttöönoton odotetaan ehkäisevän markkinoiden vääristymisen jatkumista ja hinnankorotusten estymistä sekä palauttavan terveet kilpailuolosuhteet markkinoille. Yhteisön tuotannonalan pitäisi sen jälkeen pystyä kasvattamaan myyntimääräänsä ja saamaan takaisin markkinaosuuttaan sekä saavuttamaan parempia mittakaavaetuja ja riittävät voitot, joilla tuotannonalan taloudellinen tilanne parantuu. Tällöin pystytään myös jatkamaan investointeja tuotantovälineisiin ja takaamaan siten yhteisön tuotannonalan selviytyminen. |
| --- | --- |

(143)

Toimenpiteiden käyttöönoton odotetaan ehkäisevän markkinoiden vääristymisen jatkumista ja hinnankorotusten estymistä sekä palauttavan terveet kilpailuolosuhteet markkinoille. Yhteisön tuotannonalan pitäisi sen jälkeen pystyä kasvattamaan myyntimääräänsä ja saamaan takaisin markkinaosuuttaan sekä saavuttamaan parempia mittakaavaetuja ja riittävät voitot, joilla tuotannonalan taloudellinen tilanne parantuu. Tällöin pystytään myös jatkamaan investointeja tuotantovälineisiin ja takaamaan siten yhteisön tuotannonalan selviytyminen.

| (144) | Jos polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhteisön tuotannonalan tilanne todennäköisesti heikkenee entisestään. Kasvaneista yksikkömyyntihinnoista huolimatta yhteisön tuotannonala kärsii tulonmenetyksistä. Tämä johtuu siitä, että yhteisön tuotannonalan myyntimäärät ja markkinaosuus supistuivat polkumyynnin takia. Yhteisön tuotannonala ei myöskään ole voinut siirtää raaka-ainekustannusten nousua kokonaan asiakkailleen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttaman hintapaineen takia. Kun otetaan huomioon yhteisön tuotannonalan alentuneet tulot ja tutkimusajanjaksolla merkittävästi heikentynyt suuntaus, on mitä todennäköisintä, että yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenee entisestään, jos toimenpiteitä ei toteuteta. Tämä johtaisi lopulta tuotannon lisäsupistamiseen, mikä uhkaisi yhteisön työllisyyttä ja investointeja. Yhteisön tuotannon päättyessä alumiinifolion käyttäjät tulisivat riippuvaisemmiksi yhteisön ulkopuolisista toimittajista. |
| --- | --- |

(144)

Jos polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhteisön tuotannonalan tilanne todennäköisesti heikkenee entisestään. Kasvaneista yksikkömyyntihinnoista huolimatta yhteisön tuotannonala kärsii tulonmenetyksistä. Tämä johtuu siitä, että yhteisön tuotannonalan myyntimäärät ja markkinaosuus supistuivat polkumyynnin takia. Yhteisön tuotannonala ei myöskään ole voinut siirtää raaka-ainekustannusten nousua kokonaan asiakkailleen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttaman hintapaineen takia. Kun otetaan huomioon yhteisön tuotannonalan alentuneet tulot ja tutkimusajanjaksolla merkittävästi heikentynyt suuntaus, on mitä todennäköisintä, että yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenee entisestään, jos toimenpiteitä ei toteuteta. Tämä johtaisi lopulta tuotannon lisäsupistamiseen, mikä uhkaisi yhteisön työllisyyttä ja investointeja. Yhteisön tuotannon päättyessä alumiinifolion käyttäjät tulisivat riippuvaisemmiksi yhteisön ulkopuolisista toimittajista.

| (145) | Tämän vuoksi päätellään alustavasti, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto antaisi yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden elpyä vahingollisesta polkumyynnistä ja olisi näin ollen sen edun mukaista. |
| --- | --- |

(145)

Tämän vuoksi päätellään alustavasti, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto antaisi yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden elpyä vahingollisesta polkumyynnistä ja olisi näin ollen sen edun mukaista.

2.   Etuyhteydettömien tuojien etu

| (146) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille tunnetuille tuojille/kauppiaille. Kaksi tuojaa vastasi kyselylomakkeeseen. Kyseisten kahden tuojan tuomat tarkasteltavana olevan tuotteen määrät muodostivat noin 17,0 prosenttia asianomaisten maiden kokonaistuonnista yhteisöön ja 8,0 prosenttia yhteisön kulutuksesta. |
| --- | --- |

(146)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille tunnetuille tuojille/kauppiaille. Kaksi tuojaa vastasi kyselylomakkeeseen. Kyseisten kahden tuojan tuomat tarkasteltavana olevan tuotteen määrät muodostivat noin 17,0 prosenttia asianomaisten maiden kokonaistuonnista yhteisöön ja 8,0 prosenttia yhteisön kulutuksesta.

| (147) | Asianomaisten tuojien toimittamien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että tarkasteltavana olevan tuotteen voittomarginaalit ovat todellakin suhteellisen matalat. Siksi väitettiin, että mahdollisia polkumyyntitulleja ei voitaisi siirtää loppuasiakkaille, jotka ovat pääasiassa uudelleenkelaajia. |
| --- | --- |

(147)

Asianomaisten tuojien toimittamien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että tarkasteltavana olevan tuotteen voittomarginaalit ovat todellakin suhteellisen matalat. Siksi väitettiin, että mahdollisia polkumyyntitulleja ei voitaisi siirtää loppuasiakkaille, jotka ovat pääasiassa uudelleenkelaajia.

| (148) | Ensinnäkin on huomattava tutkimuksen osoittaneen, että hinnannousut voi ainakin osittain siirtää asiakkaille, koska, kuten jäljempänä selostetaan, alumiinifolion hinnat vaihtelevat huomattavasti ja aikaisemmat suuret hinnankorotukset on siirretty asiakkaille. |
| --- | --- |

(148)

Ensinnäkin on huomattava tutkimuksen osoittaneen, että hinnannousut voi ainakin osittain siirtää asiakkaille, koska, kuten jäljempänä selostetaan, alumiinifolion hinnat vaihtelevat huomattavasti ja aikaisemmat suuret hinnankorotukset on siirretty asiakkaille.

| (149) | Toiseksi on olemassa muitakin toimittajamaita kuten Venäjä, Venezuela ja Turkki, joista tuotetta voidaan tuoda ilman polkumyyntitullia. Ei siis voida kieltää, etteikö polkumyyntitullin käyttöönotto saattaisi vaikuttaa kyseisiin yrityksiin, mutta muiden toimittajamaiden olemassaolo lieventää tällaista vaikutusta. |
| --- | --- |

(149)

Toiseksi on olemassa muitakin toimittajamaita kuten Venäjä, Venezuela ja Turkki, joista tuotetta voidaan tuoda ilman polkumyyntitullia. Ei siis voida kieltää, etteikö polkumyyntitullin käyttöönotto saattaisi vaikuttaa kyseisiin yrityksiin, mutta muiden toimittajamaiden olemassaolo lieventää tällaista vaikutusta.

3.   Käyttäjien etu

| (150) | Komissio lähetti kyselylomakkeen kaikille yhteisön tunnetuille käyttäjille, joista kuusi vastasi kyselylomakkeeseen. Yhteisön pääasialliset käyttäjät ovat uudelleenkelaajat, joiden toiminta käsittää pakkaus- ja kääremateriaalin (alumiinifolion sekä paperin ja muovin) kauppaamisen sen jälkeen, kun tuotu tarkasteltavana oleva tuote on uudelleenkelattu pienille rullille, jotka on pakattu uudelleen teollisuus- ja vähittäisyrityksiä varten. Uudelleenkelaajat eivät ole jatkojalostusfolioasiakkaita. Uudelleenkelaajien osuus on 80 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen kulutuksesta yhteisössä. |
| --- | --- |

(150)

Komissio lähetti kyselylomakkeen kaikille yhteisön tunnetuille käyttäjille, joista kuusi vastasi kyselylomakkeeseen. Yhteisön pääasialliset käyttäjät ovat uudelleenkelaajat, joiden toiminta käsittää pakkaus- ja kääremateriaalin (alumiinifolion sekä paperin ja muovin) kauppaamisen sen jälkeen, kun tuotu tarkasteltavana oleva tuote on uudelleenkelattu pienille rullille, jotka on pakattu uudelleen teollisuus- ja vähittäisyrityksiä varten. Uudelleenkelaajat eivät ole jatkojalostusfolioasiakkaita. Uudelleenkelaajien osuus on 80 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen kulutuksesta yhteisössä.

| (151) | Jos polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otetaan käyttöön, uudelleenkelaajien erityisiä huolenaiheita ovat i) riski muiden kolmansien maiden uudelleenkelaajien kanssa käydyn kilpailun vääristymisestä; ii) alumiinifolion riittävä tarjonta yhteisössä ja iii) mahdollisten toimenpiteiden vaikutukset toimialaan. |
| --- | --- |

(151)

Jos polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otetaan käyttöön, uudelleenkelaajien erityisiä huolenaiheita ovat i) riski muiden kolmansien maiden uudelleenkelaajien kanssa käydyn kilpailun vääristymisestä; ii) alumiinifolion riittävä tarjonta yhteisössä ja iii) mahdollisten toimenpiteiden vaikutukset toimialaan.

3.1   Huomattavan epäedullinen asema muiden kolmansien maiden uudelleenkelaajiin nähden

| (152) | Väitettiin, että jos toimenpiteet otetaan käyttöön, asianomaisten maiden, erityisesti Kiinan, alumiinifolion tuottajat laajentaisivat jatkojalostustuotteiden tuotantoaan (eli uudelleenkelaisivat tarkasteltavana olevan tuotteen kuluttajarullille) yhteisöön vientiä varten välttääkseen polkumyyntitullit. Polkumyynnin väitetään tässä tapauksessa siirtyvän jatkojalostustuotteisiin, ja tämän seurauksena yhteisön uudelleenkelaajat saatettaisiin työntää pois markkinoilta. |
| --- | --- |

(152)

Väitettiin, että jos toimenpiteet otetaan käyttöön, asianomaisten maiden, erityisesti Kiinan, alumiinifolion tuottajat laajentaisivat jatkojalostustuotteiden tuotantoaan (eli uudelleenkelaisivat tarkasteltavana olevan tuotteen kuluttajarullille) yhteisöön vientiä varten välttääkseen polkumyyntitullit. Polkumyynnin väitetään tässä tapauksessa siirtyvän jatkojalostustuotteisiin, ja tämän seurauksena yhteisön uudelleenkelaajat saatettaisiin työntää pois markkinoilta.

| (153) | Kuluttajakelojen kuljetuskustannukset ovat suhteessa erittäin korkeat, joten tämän tuotteen kuljettaminen yhteisöön ei ehkä olisi taloudellisesti kannattavaa. Näin ollen yhteisön uudelleenkelaajat hyötyisivät edelleen luontaisista eduistaan kuten pienemmistä kuljetuskustannuksista ja vähittäismyyjille tarjottavasta laajemmasta tuotevalikoimasta. |
| --- | --- |

(153)

Kuluttajakelojen kuljetuskustannukset ovat suhteessa erittäin korkeat, joten tämän tuotteen kuljettaminen yhteisöön ei ehkä olisi taloudellisesti kannattavaa. Näin ollen yhteisön uudelleenkelaajat hyötyisivät edelleen luontaisista eduistaan kuten pienemmistä kuljetuskustannuksista ja vähittäismyyjille tarjottavasta laajemmasta tuotevalikoimasta.

3.2   Riittämätön tarjonta

| (154) | Uudelleenkelaajat väittivät, että yhteisön jumbokelojen tuottajat ovat kiinnostuneempia valmistamaan jatkojalostusfoliota, jonka myyntihinta on korkeampi kuin alumiinifolion, ja toimittavat niille alumiinifoliota vain silloin, kun jatkojalostusfolion kysyntä on pientä. Koska jatkojalostusfolio ja alumiinifolio tuotetaan samalla tuotantolinjalla, siirtyminen yhdestä tuotteesta toiseen on helppoa eikä siihen liity merkittäviä kustannuksia. |
| --- | --- |

(154)

Uudelleenkelaajat väittivät, että yhteisön jumbokelojen tuottajat ovat kiinnostuneempia valmistamaan jatkojalostusfoliota, jonka myyntihinta on korkeampi kuin alumiinifolion, ja toimittavat niille alumiinifoliota vain silloin, kun jatkojalostusfolion kysyntä on pientä. Koska jatkojalostusfolio ja alumiinifolio tuotetaan samalla tuotantolinjalla, siirtyminen yhdestä tuotteesta toiseen on helppoa eikä siihen liity merkittäviä kustannuksia.

| (155) | Samat intressitahot väittivät, että alumiinifolion tarjonta yhteisössä on tästä syystä riittämätöntä (tai vähintäänkin epävakaata), mikä johtaa suurempaan riippuvuuteen varsinkin asianomaisista maista tulevasta tuonnista. Todennettavissa olevien tietojen perusteella tutkimus on tässä vaiheessa kuitenkin osoittanut, että nämä väitteet eivät ole perusteltuja. Yhden yhteisön suurimpiin jatkojalostusfolion tuottajiin kuuluvan yrityksen tuotantomäärät pysyivät vakaina tarkastelujaksolla, kun alumiinifolion osalta sen myyntimäärät laskivat merkittävästi. Tämä osoittaa, että alumiinifolion tuotantoa ei korvattu jatkojalostusfolion tuotannolla, kuten väitettiin. |
| --- | --- |

(155)

Samat intressitahot väittivät, että alumiinifolion tarjonta yhteisössä on tästä syystä riittämätöntä (tai vähintäänkin epävakaata), mikä johtaa suurempaan riippuvuuteen varsinkin asianomaisista maista tulevasta tuonnista. Todennettavissa olevien tietojen perusteella tutkimus on tässä vaiheessa kuitenkin osoittanut, että nämä väitteet eivät ole perusteltuja. Yhden yhteisön suurimpiin jatkojalostusfolion tuottajiin kuuluvan yrityksen tuotantomäärät pysyivät vakaina tarkastelujaksolla, kun alumiinifolion osalta sen myyntimäärät laskivat merkittävästi. Tämä osoittaa, että alumiinifolion tuotantoa ei korvattu jatkojalostusfolion tuotannolla, kuten väitettiin.

| (156) | Yhteisön tuotannonalan käyttämätön kapasiteetti on yleisesti ottaen kasvanut, sillä kapasiteetin käyttöaste on laskenut tuntuvasti (88 prosentista 62 prosenttiin). Näin ollen pääteltiin, että yhteisön tuotannonalalla on paljon alumiinifolion käyttämätöntä kapasiteettia, joka tyydyttäisi kasvun yhteisön tuotannonalan tuotteen kysynnässä. Tällä perusteella ei voida päätellä, että yhteisön asiakkaat olisivat riippuvaisia alumiinifolion tuonnista. |
| --- | --- |

(156)

Yhteisön tuotannonalan käyttämätön kapasiteetti on yleisesti ottaen kasvanut, sillä kapasiteetin käyttöaste on laskenut tuntuvasti (88 prosentista 62 prosenttiin). Näin ollen pääteltiin, että yhteisön tuotannonalalla on paljon alumiinifolion käyttämätöntä kapasiteettia, joka tyydyttäisi kasvun yhteisön tuotannonalan tuotteen kysynnässä. Tällä perusteella ei voida päätellä, että yhteisön asiakkaat olisivat riippuvaisia alumiinifolion tuonnista.

| (157) | Polkumyyntitullit eivät johtaisi riittämättömään tarjontaan. Tarjolla on myös vaihtoehtoisia tuotteen hankintalähteitä muista kolmansista maista ilman tullia. Myös kyseisten muiden kolmansien maiden markkinaosuudet kutistuivat, mikä osoittaa, että näissä maissa on tarjolla käyttämätöntä kapasiteettia tuotteen toimittamiseksi yhteisön markkinoille, jos terveet kilpailuolosuhteet palautetaan. |
| --- | --- |

(157)

Polkumyyntitullit eivät johtaisi riittämättömään tarjontaan. Tarjolla on myös vaihtoehtoisia tuotteen hankintalähteitä muista kolmansista maista ilman tullia. Myös kyseisten muiden kolmansien maiden markkinaosuudet kutistuivat, mikä osoittaa, että näissä maissa on tarjolla käyttämätöntä kapasiteettia tuotteen toimittamiseksi yhteisön markkinoille, jos terveet kilpailuolosuhteet palautetaan.

3.3   Mahdollisten toimenpiteiden vaikutus uudelleenkelaajiin

| (158) | Pienet lopputuoterullat, jäljempänä ”kuluttajarullat”, painavat alle 10 kilogrammaa ja niitä käytetään monella tavoin lyhytaikaisena kääreenä (pääasiassa kotitalouksissa, suurkeittiöissä sekä elintarvikeliikkeissä ja kukkakaupoissa). |
| --- | --- |

(158)

Pienet lopputuoterullat, jäljempänä ”kuluttajarullat”, painavat alle 10 kilogrammaa ja niitä käytetään monella tavoin lyhytaikaisena kääreenä (pääasiassa kotitalouksissa, suurkeittiöissä sekä elintarvikeliikkeissä ja kukkakaupoissa).

| (159) | Uudelleenkelaajat väittivät olevansa heikossa asemassa alumiinifolion tuottajien ja suurten vähittäiskauppaketjujen välissä, jotka edellyttävät niiltä hyvin pieniä voittomarginaaleja. Uudelleenkelaajien yleisen kannattavuuden havaittiin olevan -2–+2 prosenttia. |
| --- | --- |

(159)

Uudelleenkelaajat väittivät olevansa heikossa asemassa alumiinifolion tuottajien ja suurten vähittäiskauppaketjujen välissä, jotka edellyttävät niiltä hyvin pieniä voittomarginaaleja. Uudelleenkelaajien yleisen kannattavuuden havaittiin olevan -2–+2 prosenttia.

| (160) | Vaikka uudelleenkelaajat ovat yleensä monenlaisten pakkaustuotteiden toimittajia, alumiinifolio on tärkeä osa (jopa 70 prosenttia) niiden liikevaihdosta, ja pienen kannattavuuden takia mahdollisten toimenpiteiden vaikutus olisi tuntuva, koska uudelleenkelaajat eivät usko voivansa siirtää kustannuksia asiakkailleen. |
| --- | --- |

(160)

Vaikka uudelleenkelaajat ovat yleensä monenlaisten pakkaustuotteiden toimittajia, alumiinifolio on tärkeä osa (jopa 70 prosenttia) niiden liikevaihdosta, ja pienen kannattavuuden takia mahdollisten toimenpiteiden vaikutus olisi tuntuva, koska uudelleenkelaajat eivät usko voivansa siirtää kustannuksia asiakkailleen.

| (161) | Uudelleenkelaajat voivat ehkä silti siirtää polkumyyntitullin asiakkailleen, eritoten jos raaka-aineiden hinnat pysyvät kohtuullisen matalina verrattuna vuosien 2006 ja 2007 erittäin korkeisiin hintoihin. Kuten johdanto-osan 149 kappaleessa todetaan, myös muita toimittajamaita on olemassa. |
| --- | --- |

(161)

Uudelleenkelaajat voivat ehkä silti siirtää polkumyyntitullin asiakkailleen, eritoten jos raaka-aineiden hinnat pysyvät kohtuullisen matalina verrattuna vuosien 2006 ja 2007 erittäin korkeisiin hintoihin. Kuten johdanto-osan 149 kappaleessa todetaan, myös muita toimittajamaita on olemassa.

| (162) | Edellä esitetyn perustella päätellään alustavasti, että vaikutus käyttäjiin ei olisi sellainen, että toimenpiteiden olisi katsottava olevan yhteisön yleisen edun vastaisia. |
| --- | --- |

(162)

Edellä esitetyn perustella päätellään alustavasti, että vaikutus käyttäjiin ei olisi sellainen, että toimenpiteiden olisi katsottava olevan yhteisön yleisen edun vastaisia.

4.   Yhteisön etua koskeva päätelmä

| (163) | Kun otetaan huomioon kaikki edellä esitetyt seikat, voidaan päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotolla ei olisi merkittävästi kielteisiä vaikutuksia, tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjien ja tuojien tilanteeseen. Tämän perusteella päätellään alustavasti, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotolle ei ole pakottavia esteitä. |
| --- | --- |

(163)

Kun otetaan huomioon kaikki edellä esitetyt seikat, voidaan päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotolla ei olisi merkittävästi kielteisiä vaikutuksia, tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjien ja tuojien tilanteeseen. Tämän perusteella päätellään alustavasti, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotolle ei ole pakottavia esteitä.

H.   VÄLIAIKAISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

1.   Vahingon korjaava taso

| (164) | Polkumyyntiä, siitä aiheutuvaa vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan enempää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(164)

Polkumyyntiä, siitä aiheutuvaa vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan enempää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.

| (165) | Tullin suuruuden määrittämisessä on otettu huomioon todetut polkumyyntimarginaalit sekä yhteisölle aiheutuneen vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrä. Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että yhteisön tuotannonala voisi niiden ansiosta kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen kokonaismyyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla myytäessä samankaltaista tuotetta yhteisön markkinoilla tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Käytetty tuottajien voittomarginaali ennen veroja oli 5 prosenttia, jota myös ehdotettiin valituksessa ja käytettiin alkuperäisessä tutkimuksessa. Voittomarginaali vahvistettiin tämän tutkimuksen aikana. |
| --- | --- |

(165)

Tullin suuruuden määrittämisessä on otettu huomioon todetut polkumyyntimarginaalit sekä yhteisölle aiheutuneen vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrä. Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että yhteisön tuotannonala voisi niiden ansiosta kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen kokonaismyyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla myytäessä samankaltaista tuotetta yhteisön markkinoilla tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Käytetty tuottajien voittomarginaali ennen veroja oli 5 prosenttia, jota myös ehdotettiin valituksessa ja käytettiin alkuperäisessä tutkimuksessa. Voittomarginaali vahvistettiin tämän tutkimuksen aikana.

| (166) | Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla tuotelajeittain hinnan alittavuuden laskemisessa (katso johdanto-osan 98–100 kappale) määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan markkinoillaan myymien tuotteiden vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin oikaisemalla yhteisön tuotannonalan myyntihintaa tutkimusajanjakson tosiasiallisella tappiolla sekä lisäämällä siihen edellä mainittu voittomarginaali. Vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina tuonnin CIF-kokonaisarvosta. Koska yhteistyö Armeniassa ja Brasiliassa oli laajaa, vahingon korjaava jäännösmarginaali asetettiin asianomaisten yhteistyötä tehneiden viejien marginaalin tasolle. Koska yhteistyö Kiinassa oli vähäistä, vahingon korjaava jäännösmarginaali laskettiin yhden yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan, jolle oli myönnetty yksilöllinen kohtelu, kaikkein vahingollisimman viennin perusteella. |
| --- | --- |

(166)

Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla tuotelajeittain hinnan alittavuuden laskemisessa (katso johdanto-osan 98–100 kappale) määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan markkinoillaan myymien tuotteiden vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin oikaisemalla yhteisön tuotannonalan myyntihintaa tutkimusajanjakson tosiasiallisella tappiolla sekä lisäämällä siihen edellä mainittu voittomarginaali. Vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina tuonnin CIF-kokonaisarvosta. Koska yhteistyö Armeniassa ja Brasiliassa oli laajaa, vahingon korjaava jäännösmarginaali asetettiin asianomaisten yhteistyötä tehneiden viejien marginaalin tasolle. Koska yhteistyö Kiinassa oli vähäistä, vahingon korjaava jäännösmarginaali laskettiin yhden yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan, jolle oli myönnetty yksilöllinen kohtelu, kaikkein vahingollisimman viennin perusteella.

2.   Väliaikaiset toimenpiteet

| (167) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että väliaikainen polkumyyntitulli olisi otettava perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti käyttöön polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(167)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että väliaikainen polkumyyntitulli olisi otettava perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti käyttöön polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti.

| (168) | Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit on määritetty tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin ”kaikkiin muihin yrityksiin” Armeniassa, Brasiliassa ja Kiinassa sovellettavia jäännöstulleja) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa kyseisiä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. |
| --- | --- |

(168)

Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit on määritetty tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin ”kaikkiin muihin yrityksiin” Armeniassa, Brasiliassa ja Kiinassa sovellettavia jäännöstulleja) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa kyseisiä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

| (169) | Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista koskevat pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (7), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Tarvittaessa komissio muuttaa tätä asetusta neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle. |
| --- | --- |

(169)

Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista koskevat pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (7), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Tarvittaessa komissio muuttaa tätä asetusta neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle.

| (170) | Edellä sanotun perusteella väliaikaiset tullit ovat seuraavat:









  Maa | Yritys | Polkumyyntimarginaali | Vahinko-marginaali | Väliaikainen tulli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brasilia | Companhia Brasileira de Aluminio | 27,6 % | 25,9 % | 25,9 % |
| All other companies | 27,6 % | 25,9 % | 25,9 % |
| Kiina | Alcoa Bohai ja Alcoa Shanghai | 23,9 % | 10,7 % | 10,7 % |
| Shandong Loften | 31,6 % | 28,3 % | 28,3 % |
| Zhenjiang Dingsheng | 31,9 % | 33,3 % | 31,9 % |
| Kaikki muut yritykset | 42,9 % | 52 % | 42,9 % |
| Armenia | RUSAL Armenal | 37,0 % | 20,0 % | 20,0 % |
| Kaikki muut yritykset | 37,0 % | 20,0 % | 20,0 % |

(170)

Edellä sanotun perusteella väliaikaiset tullit ovat seuraavat:

Maa

Yritys

Polkumyyntimarginaali

Vahinko-marginaali

Väliaikainen tulli

Brasilia

Companhia Brasileira de Aluminio

27,6 %

25,9 %

25,9 %

All other companies

27,6 %

25,9 %

25,9 %

Kiina

Alcoa Bohai ja Alcoa Shanghai

23,9 %

10,7 %

10,7 %

Shandong Loften

31,6 %

28,3 %

28,3 %

Zhenjiang Dingsheng

31,9 %

33,3 %

31,9 %

Kaikki muut yritykset

42,9 %

52 %

42,9 %

Armenia

RUSAL Armenal

37,0 %

20,0 %

20,0 %

Kaikki muut yritykset

37,0 %

20,0 %

20,0 %

I.   LOPPUSÄÄNNÖS

| (171) | Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt polkumyyntitullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista tulleista päätettäessä, |
| --- | --- |

(171)

Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt polkumyyntitullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista tulleista päätettäessä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Armeniasta, Brasiliasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan ja CN-koodiin ex 7607 11 19 (TARIC-koodi 7607111910) kuuluvan seuraavan tuotteen tuonnissa: vähintään 0,008 millimetriä mutta enintään 0,018 millimetriä paksu, vahvistamaton, valssattu mutta ei enempää valmistettu, enintään 650 millimetrin levyisillä ja yli 10 kilogrammaa painavilla keloilla oleva alumiinifolio.

2.   Vapaasti yhteisön ”rajalla tullaamattomana” -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli jäljempänä mainittujen yritysten valmistamien tuotteiden osalta on seuraava:

| Maa | Yritys | Polkumyynti-tulli | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- | --- |
| Armenia | Closed Joint Stock Company Rusal-Armenal | 20,0 % | A943 |
| Kaikki muut yritykset | 20,0 % | A999 |
| Kiinan kansantasavalta | Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd ja Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd | 10,7 % | A944 |
| Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd | 28,3 % | A945 |
| Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd | 31,9 % | A946 |
| Kaikki muut yritykset | 42,9 % | A999 |
| Brasilia | Companhia Brasileira de Aluminio | 25,9 % | A947 |
| Kaikki muut yritykset | 25,9 % | A999 |

Maa

Yritys

Polkumyynti-tulli

Taric-lisäkoodi

Armenia

Closed Joint Stock Company Rusal-Armenal

20,0 %

A943

Kaikki muut yritykset

20,0 %

A999

Kiinan kansantasavalta

Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd ja Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd

10,7 %

A944

Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd

28,3 %

A945

Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd

31,9 %

A946

Kaikki muut yritykset

42,9 %

A999

Brasilia

Companhia Brasileira de Aluminio

25,9 %

A947

Kaikki muut yritykset

25,9 %

A999

3.   Edellä 2 kohdassa mainituille Kiinan kansantasavallassa sijaitseville yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia.

4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.

5.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Asianomaiset osapuolet voivat pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan soveltamista.

Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä huhtikuuta 2009.

Komission puolesta

Catherine ASHTON

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  EUVL C 177, 12.7.2008, s. 13.

2

(3)  EUVL C 59, 4.3.2008, s. 1.

3

(4)  Komission tiedonanto merkityksellisten markkinoiden määritelmästä yhteisön kilpailuoikeuden kannalta. EYVL C 372, 9.12.1997, s. 5.

4

(5)  Neuvoston asetus (EY) N:o 950/2001 (EYVL L 134, 17.5.2001, s. 1).

5

(6)  EUVL C 112, 12.5.2006, s. 2.

6

(7)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

7

---

LIITE

Tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun pätevään kauppalaskuun, jossa on yrityksen virallinen leima, on liitettävä asianomaisen yrityksen toimihenkilön allekirjoittama vakuutus seuraavasti:

| 1) | Kauppalaskun kirjoittaneen yrityksen toimihenkilön nimi ja tehtävänimike. |
| --- | --- |

1)

Kauppalaskun kirjoittaneen yrityksen toimihenkilön nimi ja tehtävänimike.

| 2) | Seuraava ilmoitus: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan yhteisöön vietäväksi myydyn alumiinifolion, [määrä], on valmistanut [yrityksen nimi ja osoite], [Taric-lisäkoodi], Kiinan kansantasavallassa. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” |
| --- | --- |

2)

Seuraava ilmoitus: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan yhteisöön vietäväksi myydyn alumiinifolion, [määrä], on valmistanut [yrityksen nimi ja osoite], [Taric-lisäkoodi], Kiinan kansantasavallassa. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.”

---

| 8.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 94/38 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 94/38

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 288/2009,

annettu 7 päivänä huhtikuuta 2009,

neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta yhteisön tuen myöntämiseksi hedelmien ja vihannesten, hedelmä- ja vihannesjalosteiden sekä banaanituotteiden toimittamiseen koulujen oppilaille kouluhedelmäjärjestelmän mukaisesti

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) ja erityisesti sen 103 h artiklan f alakohdan yhdessä sen 4 artiklan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetusta (EY) N:o 1234/2007 on muutettu neuvoston asetuksella (EY) N:o 13/2009 (2) yhteisön tuen myöntämiseksi kouluhedelmäjärjestelmän mukaisesti hedelmien ja vihannesten, hedelmä- ja vihannesjalosteiden sekä banaanituotteiden toimittamiseen oppilaille, jotka käyvät säännöllisesti jotakin jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten hallinnoimaa tai tunnustamaa koulua. |
| --- | --- |

(1)

Asetusta (EY) N:o 1234/2007 on muutettu neuvoston asetuksella (EY) N:o 13/2009 (2) yhteisön tuen myöntämiseksi kouluhedelmäjärjestelmän mukaisesti hedelmien ja vihannesten, hedelmä- ja vihannesjalosteiden sekä banaanituotteiden toimittamiseen oppilaille, jotka käyvät säännöllisesti jotakin jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten hallinnoimaa tai tunnustamaa koulua.

| (2) | Jotta kouluhedelmäjärjestelmän säännönmukainen täytäntöönpano voidaan varmistaa, niiden jäsenvaltioiden, jotka haluavat osallistua järjestelmään joko kansallisella tai alueellisella tasolla, olisi laadittava järjestelmän täytäntöönpanoa koskeva etukäteisstrategia. Jotta varmistetaan tämän asetuksen nojalla perustettujen kouluhedelmäjärjestelmien lisäarvo, jäsenvaltioiden olisi selvitettävä strategiassaan, kuinka ne aikovat varmistaa järjestelmänsä lisäarvon erityisesti silloin, kun tavallisia kouluaterioita nautitaan samanaikaisesti niiden kouluhedelmäjärjestelmästä rahoitettavien tuotteiden kanssa. Jos jäsenvaltiot päättävät panna täytäntöön useamman kuin yhden järjestelmän, niiden olisi laadittava strategia jokaisesta järjestelmästä. |
| --- | --- |

(2)

Jotta kouluhedelmäjärjestelmän säännönmukainen täytäntöönpano voidaan varmistaa, niiden jäsenvaltioiden, jotka haluavat osallistua järjestelmään joko kansallisella tai alueellisella tasolla, olisi laadittava järjestelmän täytäntöönpanoa koskeva etukäteisstrategia. Jotta varmistetaan tämän asetuksen nojalla perustettujen kouluhedelmäjärjestelmien lisäarvo, jäsenvaltioiden olisi selvitettävä strategiassaan, kuinka ne aikovat varmistaa järjestelmänsä lisäarvon erityisesti silloin, kun tavallisia kouluaterioita nautitaan samanaikaisesti niiden kouluhedelmäjärjestelmästä rahoitettavien tuotteiden kanssa. Jos jäsenvaltiot päättävät panna täytäntöön useamman kuin yhden järjestelmän, niiden olisi laadittava strategia jokaisesta järjestelmästä.

| (3) | Jäsenvaltion strategiaan olisi sisällyttävä asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 g a artiklan 2 kohdassa tarkoitetut pääkohdat, eli sen järjestelmän talousarvio, mukaan lukien yhteisön rahoitusosuus ja kansallinen rahoitusosuus, kesto, kohderyhmä, tukikelpoiset tuotteet sekä koulu- ja terveysviranomaisten, yksityisen sektorin ja lasten vanhempien kaltaisten asianomaisten sidosryhmien osallistuminen. Jäsenvaltion strategiassa olisi myös kuvattava liitännäistoimenpiteet, jotka olisi toteutettava järjestelmän tehokkuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltion strategiaan olisi sisällyttävä asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 g a artiklan 2 kohdassa tarkoitetut pääkohdat, eli sen järjestelmän talousarvio, mukaan lukien yhteisön rahoitusosuus ja kansallinen rahoitusosuus, kesto, kohderyhmä, tukikelpoiset tuotteet sekä koulu- ja terveysviranomaisten, yksityisen sektorin ja lasten vanhempien kaltaisten asianomaisten sidosryhmien osallistuminen. Jäsenvaltion strategiassa olisi myös kuvattava liitännäistoimenpiteet, jotka olisi toteutettava järjestelmän tehokkuuden varmistamiseksi.

| (4) | EY:n perustamissopimuksen 152 artiklan 1 kohdan mukaan kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa olisi varmistettava ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu. Jotta varmistetaan, että tukikelpoiset tuotteet mahdollistavat lasten terveyden korkeatasoisen suojelun ja edistävät terveitä ruokailutottumuksia, jäsenvaltioiden olisi jätettävä strategiansa ulkopuolelle lisättyä sokeria, rasvaa tai suolaa taikka lisättyjä makeutusaineita sisältävät tuotteet, paitsi jos jäsenvaltiot asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa vahvistavat strategiassaan, että tällaiset tuotteet voivat olla tukikelpoisia niiden järjestelmässä. Joka tapauksessa toimivaltaisen kansallisen terveysviranomaisen olisi hyväksyttävä tukikelpoisia tuotteita koskeva jäsenvaltion luettelo. |
| --- | --- |

(4)

EY:n perustamissopimuksen 152 artiklan 1 kohdan mukaan kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa olisi varmistettava ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu. Jotta varmistetaan, että tukikelpoiset tuotteet mahdollistavat lasten terveyden korkeatasoisen suojelun ja edistävät terveitä ruokailutottumuksia, jäsenvaltioiden olisi jätettävä strategiansa ulkopuolelle lisättyä sokeria, rasvaa tai suolaa taikka lisättyjä makeutusaineita sisältävät tuotteet, paitsi jos jäsenvaltiot asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa vahvistavat strategiassaan, että tällaiset tuotteet voivat olla tukikelpoisia niiden järjestelmässä. Joka tapauksessa toimivaltaisen kansallisen terveysviranomaisen olisi hyväksyttävä tukikelpoisia tuotteita koskeva jäsenvaltion luettelo.

| (5) | Jotta kouluhedelmäjärjestelmä olisi tehokas, on toteutettava liitännäistoimenpiteitä. Liitännäistoimenpiteitä ei tulisi rajoittaa tiettyihin maantieteellisiin alueisiin tai kouluihin, jolloin tietyt oppilaat jäisivät toimenpiteiden ulkopuolelle. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi pyrittävä saattamaan useimmat järjestelmänsä kohderyhmään kuuluvat oppilaat liitännäistoimenpiteiden soveltamisalan piiriin. |
| --- | --- |

(5)

Jotta kouluhedelmäjärjestelmä olisi tehokas, on toteutettava liitännäistoimenpiteitä. Liitännäistoimenpiteitä ei tulisi rajoittaa tiettyihin maantieteellisiin alueisiin tai kouluihin, jolloin tietyt oppilaat jäisivät toimenpiteiden ulkopuolelle. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi pyrittävä saattamaan useimmat järjestelmänsä kohderyhmään kuuluvat oppilaat liitännäistoimenpiteiden soveltamisalan piiriin.

| (6) | Kouluhedelmäjärjestelmän täytäntöönpanevien jäsenvaltioiden olisi hyvän hallintotavan ja moitteettoman budjettihallinnon vuoksi haettava yhteisön tukea vuosittain. |
| --- | --- |

(6)

Kouluhedelmäjärjestelmän täytäntöönpanevien jäsenvaltioiden olisi hyvän hallintotavan ja moitteettoman budjettihallinnon vuoksi haettava yhteisön tukea vuosittain.

| (7) | Avoimuuden vuoksi olisi säädettävä yhteisön tuen ohjeellisesta jakautumisesta jäsenvaltioiden kesken asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 g a artiklan 5 kohdassa tarkoitettua jakoperustetta käyttäen. Väestötieteellinen kehitys huomioon ottaen komission olisi arvioitava ainakin kolmen vuoden välein, onko jakautuminen edelleen ajan tasalla. |
| --- | --- |

(7)

Avoimuuden vuoksi olisi säädettävä yhteisön tuen ohjeellisesta jakautumisesta jäsenvaltioiden kesken asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 g a artiklan 5 kohdassa tarkoitettua jakoperustetta käyttäen. Väestötieteellinen kehitys huomioon ottaen komission olisi arvioitava ainakin kolmen vuoden välein, onko jakautuminen edelleen ajan tasalla.

| (8) | Jotta käytettävissä olevat varat voitaisiin käyttää täysimääräisesti hyväksi, sellaisille jäsenvaltioille ohjeellisesti jaettu yhteisön tuki, jotka eivät ilmoittaneet strategiastaan ajoissa komissiolle, olisi jaettava uudelleen sellaisten järjestelmään osallistuvien jäsenvaltioiden kesken, jotka ilmoittivat komissiolle halukkuudestaan käyttää yhteisön tukea enemmän kuin mitä niille alun perin jaettiin. |
| --- | --- |

(8)

Jotta käytettävissä olevat varat voitaisiin käyttää täysimääräisesti hyväksi, sellaisille jäsenvaltioille ohjeellisesti jaettu yhteisön tuki, jotka eivät ilmoittaneet strategiastaan ajoissa komissiolle, olisi jaettava uudelleen sellaisten järjestelmään osallistuvien jäsenvaltioiden kesken, jotka ilmoittivat komissiolle halukkuudestaan käyttää yhteisön tukea enemmän kuin mitä niille alun perin jaettiin.

| (9) | Yhteisön tukea olisi voitava myöntää hedelmien ja vihannesten, hedelmä- ja vihannesjalosteiden sekä banaanituotteiden ostamisesta aiheutuvien kustannusten lisäksi eräisiin kouluhedelmäjärjestelmän täytäntöönpanoon suoraan liittyviin muihin kustannuksiin, jos jäsenvaltion strategiassa näin vahvistetaan. Jotta järjestelmän tehokkuus kuitenkin säilyisi, ainoastaan pieni osa tuesta olisi kohdistettava tällaisiin muihin kustannuksiin. Rahoitushallinnon ja valvonnan vuoksi näiden kustannusten olisi oltava kiinteämääräisiä, ja ne olisi laskettava määräsuhteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Yhteisön tukea olisi voitava myöntää hedelmien ja vihannesten, hedelmä- ja vihannesjalosteiden sekä banaanituotteiden ostamisesta aiheutuvien kustannusten lisäksi eräisiin kouluhedelmäjärjestelmän täytäntöönpanoon suoraan liittyviin muihin kustannuksiin, jos jäsenvaltion strategiassa näin vahvistetaan. Jotta järjestelmän tehokkuus kuitenkin säilyisi, ainoastaan pieni osa tuesta olisi kohdistettava tällaisiin muihin kustannuksiin. Rahoitushallinnon ja valvonnan vuoksi näiden kustannusten olisi oltava kiinteämääräisiä, ja ne olisi laskettava määräsuhteen mukaisesti.

| (10) | Hyvän hallintotavan sekä moitteettoman budjettihallinnon ja valvonnan vuoksi tuen myöntämisedellytykset, tuenhakijoiden hyväksyntä ja pätevää tukihakemusta koskevat edellytykset olisi täsmennettävä. Tuen maksamisen osalta olisi täsmennettävä vaatimukset, jotka hakijoiden on täytettävä, sekä hakemusten jättämistä, toimivaltaisten viranomaisten soveltamia tarkastuksia ja seuraamuksia sekä maksumenetelmää koskevat säännöt. |
| --- | --- |

(10)

Hyvän hallintotavan sekä moitteettoman budjettihallinnon ja valvonnan vuoksi tuen myöntämisedellytykset, tuenhakijoiden hyväksyntä ja pätevää tukihakemusta koskevat edellytykset olisi täsmennettävä. Tuen maksamisen osalta olisi täsmennettävä vaatimukset, jotka hakijoiden on täytettävä, sekä hakemusten jättämistä, toimivaltaisten viranomaisten soveltamia tarkastuksia ja seuraamuksia sekä maksumenetelmää koskevat säännöt.

| (11) | Yhteisön rahoitusetujen suojaamiseksi olisi toteutettava riittävät tarkastustoimenpiteet sääntöjenvastaisuuksien ja petosten estämiseksi. Näihin tarkastustoimenpiteisiin olisi kuuluttava täysimääräiset hallinnolliset tarkastukset ja niitä täydentävät paikalla tehtävät tarkastukset. Tarkastustoimenpiteiden soveltamisala, sisältö ja ajankohta sekä niistä laadittavat kertomukset olisi täsmennettävä, jotta jäsenvaltioiden yhdenmukainen lähestymistapa voidaan varmistaa, vaikka ne panisivat järjestelmän täytäntöön eri tavoin. |
| --- | --- |

(11)

Yhteisön rahoitusetujen suojaamiseksi olisi toteutettava riittävät tarkastustoimenpiteet sääntöjenvastaisuuksien ja petosten estämiseksi. Näihin tarkastustoimenpiteisiin olisi kuuluttava täysimääräiset hallinnolliset tarkastukset ja niitä täydentävät paikalla tehtävät tarkastukset. Tarkastustoimenpiteiden soveltamisala, sisältö ja ajankohta sekä niistä laadittavat kertomukset olisi täsmennettävä, jotta jäsenvaltioiden yhdenmukainen lähestymistapa voidaan varmistaa, vaikka ne panisivat järjestelmän täytäntöön eri tavoin.

| (12) | Aiheettomasti maksetut määrät olisi perittävä takaisin ja seuraamukset määriteltävä, jotta hakijat eivät syyllistyisi petoksiin ja vakavaan laiminlyöntiin. |
| --- | --- |

(12)

Aiheettomasti maksetut määrät olisi perittävä takaisin ja seuraamukset määriteltävä, jotta hakijat eivät syyllistyisi petoksiin ja vakavaan laiminlyöntiin.

| (13) | Kouluhedelmäjärjestelmän tehokkuuden arvioimiseksi sekä vertaisarvioinnin ja parhaiden käytänteiden vaihdon mahdollistamiseksi jäsenvaltioiden olisi seurattava ja arvioitava kouluhedelmäjärjestelmänsä täytäntöönpanoa säännöllisesti ja lähetettävä tuloksensa ja havaintonsa komissiolle. Kun hedelmiä ja vihanneksia, hedelmä- ja vihannesjalosteita ja banaanituotteita ei jaeta ilmaiseksi jäsenvaltioiden järjestelmän kohderyhmälle, niiden olisi arvioitava, miten vanhempien osallistuminen vaikuttaisi niiden järjestelmien tehokkuuteen. |
| --- | --- |

(13)

Kouluhedelmäjärjestelmän tehokkuuden arvioimiseksi sekä vertaisarvioinnin ja parhaiden käytänteiden vaihdon mahdollistamiseksi jäsenvaltioiden olisi seurattava ja arvioitava kouluhedelmäjärjestelmänsä täytäntöönpanoa säännöllisesti ja lähetettävä tuloksensa ja havaintonsa komissiolle. Kun hedelmiä ja vihanneksia, hedelmä- ja vihannesjalosteita ja banaanituotteita ei jaeta ilmaiseksi jäsenvaltioiden järjestelmän kohderyhmälle, niiden olisi arvioitava, miten vanhempien osallistuminen vaikuttaisi niiden järjestelmien tehokkuuteen.

| (14) | Kokemus on osoittanut, että yhteisön tuella yhteisrahoitettujen hankkeiden edunsaajat eivät ole aina riittävän tietoisia yhteisön roolista asiaankuuluvassa hankkeessa. Yhteisön rooli kouluhedelmäjärjestelmässä olisi sen vuoksi ilmaistava selkeästi kussakin järjestelmään osallistuvassa koulussa. |
| --- | --- |

(14)

Kokemus on osoittanut, että yhteisön tuella yhteisrahoitettujen hankkeiden edunsaajat eivät ole aina riittävän tietoisia yhteisön roolista asiaankuuluvassa hankkeessa. Yhteisön rooli kouluhedelmäjärjestelmässä olisi sen vuoksi ilmaistava selkeästi kussakin järjestelmään osallistuvassa koulussa.

| (15) | Jotta jäsenvaltioilla olisi riittävästi aikaa ottaa kouluhedelmäjärjestelmä käyttöön tai mukauttaa nykyistä järjestelmää uusiin säännöksiin, jäsenvaltiot voivat laatia 1 päivän elokuuta 2009 ja 31 päivän heinäkuuta 2010 välistä ensimmäistä ajanjaksoa koskevan strategian, joka sisältää ainoastaan pääkohdat. Niiden olisi myös voitava lykätä liitännäistoimenpiteiden toteuttamista siirtymäkauden aikana. |
| --- | --- |

(15)

Jotta jäsenvaltioilla olisi riittävästi aikaa ottaa kouluhedelmäjärjestelmä käyttöön tai mukauttaa nykyistä järjestelmää uusiin säännöksiin, jäsenvaltiot voivat laatia 1 päivän elokuuta 2009 ja 31 päivän heinäkuuta 2010 välistä ensimmäistä ajanjaksoa koskevan strategian, joka sisältää ainoastaan pääkohdat. Niiden olisi myös voitava lykätä liitännäistoimenpiteiden toteuttamista siirtymäkauden aikana.

| (16) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(16)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Soveltamisala ja ilmaisujen käyttö

1.   Tässä asetuksessa säädetään asetuksen (EY) N:o 1234/2007 täytäntöönpanosäännöt yhteisön tuelle, jota myönnetään hedelmien ja vihannesten, hedelmä- ja vihannesjalosteiden sekä banaanituotteiden toimittamiseen koulujen oppilaille kouluhedelmäjärjestelmän mukaisesti ja eräisiin muihin kustannuksiin.

2.   Tässä asetuksessa käytettävät ilmaisut tarkoittavat samaa kuin silloin, kun niitä käytetään asetuksessa (EY) N:o 1234/2007, jollei tässä asetuksessa toisin säädetä.

2 artikla

Kohderyhmä

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 g a artiklassa tarkoitetun tuen kohderyhmänä on oltava oppilaat, jotka käyvät säännöllisesti jotakin jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten hallinnoimaa tai tunnustamaa koulua.

3 artikla

Strategia

1.   Jäsenvaltioiden, jotka haluavat ottaa käyttöön kouluhedelmäjärjestelmän, on laadittava asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 g a artiklan 2 kohdassa tarkoitettu strategia.

2.   Jäsenvaltion strategiaan ei saa kuulua tämän asetuksen liitteessä I lueteltuja tuotteita. Kuitenkin asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, kuten silloin, kun jäsenvaltio haluaa varmistaa järjestelmässään laajan tuotevalikoiman tai tehdä siitä houkuttelevamman, strategiassa voidaan vahvistaa, että tällaiset tuotteet ovat tukikelpoisia ainoastaan, jos niihin on lisätty mainitussa liitteessä tarkoitettuja aineita vain rajoitetusti.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden toimivaltaiset terveysviranomaiset hyväksyvät niitä tuotteita koskevan luettelon, jotka ovat tukikelpoisia niiden kouluhedelmäjärjestelmässä.

3.   Jäsenvaltioiden on selvitettävä strategiassaan, kuinka ne varmistavat kouluhedelmäjärjestelmänsä tuoman lisäarvon ennen kaikkea silloin, kun niiden strategia mahdollistaa tavallisten kouluaterioiden nauttimisen samanaikaisesti niiden kouluhedelmäjärjestelmästä rahoitettavien tuotteiden kanssa. Niiden on kuvattava strategiassaan tarkastustoimenpiteet.

4.   Jäsenvaltioiden on kuvattava strategiassaan, mitä liitännäistoimenpiteitä ne aikovat toteuttaa varmistaakseen järjestelmänsä moitteettoman täytäntöönpanon. Toimenpiteet voivat olla esimerkiksi verkkosivujen kehittämistä taikka tilavierailujen tai puutarhanhoitotilaisuuksien järjestämistä ja niissä voidaan keskittyä lisäämään kohderyhmän tuntemusta hedelmä- ja vihannesalasta tai terveellisistä ruokailutottumuksista.

5.   Jäsenvaltiot voivat valita asianmukaiset maantieteelliset ja hallinnolliset tasot, joilla ne haluavat panna kouluhedelmäjärjestelmän täytäntöön. Jos ne päättävät ottaa käyttöön useamman kuin yhden järjestelmän, niiden on laadittava strategia jokaisesta järjestelmästä. Useita järjestelmiä käyttöön ottava jäsenvaltio voi perustaa koordinaatiorakenteen.

4 artikla

Tuki hedelmien ja vihannesten, hedelmä- ja vihannesjalosteiden sekä banaanituotteiden toimittamiseen oppilaille

1.   Kouluhedelmäjärjestelmän käyttöön ottavat jäsenvaltiot voivat hakea asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 g a artiklassa tarkoitettua tukea yhtenä tai useampana vuonna 1 päivän elokuuta ja 31 päivän heinäkuuta väliseksi ajanjaksoksi ilmoittamalla strategiastaan komissiolle viimeistään sen vuoden 31 päivänä tammikuuta, jona asianomainen ajanjakso alkaa.

2.   Jäsenvaltioille, joissa on jo ollut kouluhedelmäjärjestelmä tai muu hedelmiä sisältävä koulujakelujärjestelmä ennen tämän asetuksen voimaantuloa, myönnetään yhteisön tukea asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 g a artiklan 6 kohdassa säädetyin edellytyksin. Niiden on ilmoitettava strategiastaan komissiolle 1 kohdassa säädetyn määräajan kuluessa.

3.   Tämän asetuksen liitteessä II säädetään yhteisön tuen ohjeellinen jäsenvaltiokohtainen jakautuminen, joka lasketaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 g a artiklan 5 kohdassa tarkoitettua jakoperustetta käyttäen. Komissio arvioi vähintään kolmen vuoden välein, onko liite II edelleen johdonmukainen kyseisen jakoperusteen kanssa.

4.   Jäsenvaltioille, jotka eivät tehneet komissiolle ilmoitusta sen vuoden 31 päivään tammikuuta mennessä, jona 1 kohdassa tarkoitettu ajanjakso alkaa, tai jotka hakivat ainoastaan osaa alkuperäisestä osuudestaan, varattu yhteisön tuki on jaettava uudelleen sellaisten järjestelmään osallistuvien jäsenvaltioiden kesken, jotka ilmoittivat komissiolle 1 kohdassa tarkoitetun määräajan kuluessa halukkuudestaan käyttää yhteisön tukea enemmän kuin mitä niille alun perin jaettiin

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu yhteisön tuki on jaettava uudelleen suhteessa jäsenvaltion alkuperäiseen osuuteen, joka on laskettu asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 g a artiklan 5 kohdassa tarkoitettua jakoperustetta käyttäen.

Komissio päättää yhteisön tuen lopullisesta jakautumisesta jäsenvaltioiden kesken viimeistään sen vuoden 31 päivänä maaliskuuta, jona 1 kohdassa tarkoitettu ajanjakso alkaa.

5 artikla

Tukikelpoiset kustannukset

1.   Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 g a artiklassa tarkoitettua yhteisön tukea voidaan myöntää seuraaviin kustannuksiin:

| a) | sellaisten 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun kouluhedelmäjärjestelmään kuuluvien hedelmien ja vihannesten, hedelmä- ja vihannesjalosteiden ja banaanituotteiden kustannukset, jotka toimitetaan kouluihin; |
| --- | --- |

a)

sellaisten 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun kouluhedelmäjärjestelmään kuuluvien hedelmien ja vihannesten, hedelmä- ja vihannesjalosteiden ja banaanituotteiden kustannukset, jotka toimitetaan kouluihin;

| b) | muut kustannukset, jotka ovat kouluhedelmäjärjestelmän täytäntöönpanoon suoraan liittyviä kustannuksia ja joihin kuuluvat ainoastaan seuraavat:






  i) | laitteiden ostamisesta, vuokraamisesta ja liisauksesta aiheutuvat kustannukset, jos ne mainitaan strategiassa; |
| --- | --- | --- |

b)

muut kustannukset, jotka ovat kouluhedelmäjärjestelmän täytäntöönpanoon suoraan liittyviä kustannuksia ja joihin kuuluvat ainoastaan seuraavat:

i)

laitteiden ostamisesta, vuokraamisesta ja liisauksesta aiheutuvat kustannukset, jos ne mainitaan strategiassa;

| ii) | 12 artiklassa tarkoitetuista seurannasta ja arvioinnista aiheutuvat kustannukset, joiden on liityttävä suoraan kouluhedelmäjärjestelmään; |
| --- | --- |

ii)

12 artiklassa tarkoitetuista seurannasta ja arvioinnista aiheutuvat kustannukset, joiden on liityttävä suoraan kouluhedelmäjärjestelmään;

| iii) | viestintäkustannukset, joihin on kuuluttava 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta julisteesta aiheutuvat kustannukset. |
| --- | --- |

iii)

viestintäkustannukset, joihin on kuuluttava 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta julisteesta aiheutuvat kustannukset.

Kun kouluhedelmäjärjestelmään kuuluvien tuotteiden kuljetus- ja jakelukustannukset laskutetaan erikseen, niiden suuruus saa olla enintään kolme prosenttia tuotteiden kustannuksista.

Kun tuotteet toimitetaan kouluihin ilmaiseksi, jäsenvaltiot voivat hyväksyä kuljetus- ja jakelulaskut asianomaisen jäsenvaltion strategiassa mainittavan enimmäismäärän rajoissa.

Ensimmäisen alakohdan b alakohdan iii alakohdassa tarkoitettuja viestintäkustannuksia ei saa rahoittaa muista yhteisön tukijärjestelmistä.

2.   Edellä 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan i ja iii alakohdassa tarkoitettujen kustannusten kokonaismäärän on oltava kiinteämääräinen, ja niiden enimmäismäärä on viisi prosenttia jäsenvaltion saaman yhteisötuen kokonaismäärästä sen jälkeen, kun 4 artiklan 4 kohdan mukainen yhteisön tuen lopullinen jakautuminen on suoritettu.

Sinä vuonna, jona 12 artiklan mukainen arviointi tehdään, 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan i ja ii alakohdassa tarkoitettujen kustannusten kokonaismäärä saa olla enintään 10 prosenttia jäsenvaltion arviointivuonna saaman yhteisön tuen kokonaismäärästä sen jälkeen, kun 4 artiklan 4 kohdan mukainen yhteisön tuen lopullinen jakautuminen on suoritettu.

6 artikla

Yleiset tuen myöntämisedellytykset

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden strategiassa vahvistettu tuki jaetaan tuenhakijoille, jos nämä hakijat ovat jättäneet pätevän tukihakemuksen jäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille. Tukihakemus on pätevä ainoastaan, jos sen jättää sen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten tätä tarkoitusta varten hyväksymä hakija, jossa koulu, jonne tuotteet toimitetaan, sijaitsee.

2.   Jäsenvaltio voi valita tuenhakijoita seuraavien elinten keskuudesta:

| a) | koulut; |
| --- | --- |

a)

koulut;

| b) | kouluviranomaiset niiden alueen oppilaille jaettavien tuotteiden osalta; |
| --- | --- |

b)

kouluviranomaiset niiden alueen oppilaille jaettavien tuotteiden osalta;

| c) | tuotteiden toimittajat ja/tai jakelijat; |
| --- | --- |

c)

tuotteiden toimittajat ja/tai jakelijat;

| d) | yhden tai useamman koulun tai kouluviranomaisen puolesta toimivat järjestöt, jotka on perustettu nimenomaisesti tätä tarkoitusta varten; |
| --- | --- |

d)

yhden tai useamman koulun tai kouluviranomaisen puolesta toimivat järjestöt, jotka on perustettu nimenomaisesti tätä tarkoitusta varten;

| e) | muut julkiset ja yksityiset elimet, jotka vastaavat






  i) | hedelmien ja vihannesten, hedelmä- ja vihannesjalosteiden sekä banaanituotteiden jakelusta kouluihin tämän asetuksen mukaisesti perustetussa tai mukautetussa kouluhedelmäjärjestelmässä; |
| --- | --- | --- |

e)

muut julkiset ja yksityiset elimet, jotka vastaavat

i)

hedelmien ja vihannesten, hedelmä- ja vihannesjalosteiden sekä banaanituotteiden jakelusta kouluihin tämän asetuksen mukaisesti perustetussa tai mukautetussa kouluhedelmäjärjestelmässä;

| ii) | arvioinnista ja/tai viestinnästä. |
| --- | --- |

ii)

arvioinnista ja/tai viestinnästä.

7 artikla

Yleiset tuenhakijoiden hyväksyntäedellytykset

Hyväksyntä edellyttää hakijan toimivaltaiselle viranomaiselle antamaa kirjallista sitoumusta siitä, että hakija

| a) | käyttää tämän asetuksen mukaisesti perustetusta tai mukautetusta kouluhedelmäjärjestelmästä rahoitettavia tuotteita lasten ravinnoksi omassa koulussaan tai niissä kouluissa, joille se hakee tukea; |
| --- | --- |

a)

käyttää tämän asetuksen mukaisesti perustetusta tai mukautetusta kouluhedelmäjärjestelmästä rahoitettavia tuotteita lasten ravinnoksi omassa koulussaan tai niissä kouluissa, joille se hakee tukea;

| b) | palauttaa asianomaisista määristä aiheettomasti maksetut tuet, jos on todettu, ettei tuotteita ole jaettu 2 artiklassa tarkoitetuille oppilaille tai että tukea on maksettu tuotteille, jotka eivät ole tukikelpoisia tämän asetuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

palauttaa asianomaisista määristä aiheettomasti maksetut tuet, jos on todettu, ettei tuotteita ole jaettu 2 artiklassa tarkoitetuille oppilaille tai että tukea on maksettu tuotteille, jotka eivät ole tukikelpoisia tämän asetuksen mukaisesti;

| c) | maksaa määrän, joka vastaa alun perin maksetun määrän ja sen määrän, johon hakija on oikeutettu, välistä erotusta, kun kyseessä on petos tai vakava laiminlyönti; |
| --- | --- |

c)

maksaa määrän, joka vastaa alun perin maksetun määrän ja sen määrän, johon hakija on oikeutettu, välistä erotusta, kun kyseessä on petos tai vakava laiminlyönti;

| d) | antaa tositteet toimivaltaisten viranomaisten käyttöön niiden pyynnöstä; |
| --- | --- |

d)

antaa tositteet toimivaltaisten viranomaisten käyttöön niiden pyynnöstä;

| e) | tekee kaikki jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen päättämät tarkastukset ja erityisesti kirjanpidon tarkastukset ja fyysiset tarkastukset. |
| --- | --- |

e)

tekee kaikki jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen päättämät tarkastukset ja erityisesti kirjanpidon tarkastukset ja fyysiset tarkastukset.

Jäsenvaltio voi vaatia, että hyväksyntä edellyttää hakijan toimivaltaiselle viranomaiselle antamia muita kirjallisia sitoumuksia.

8 artikla

Tiettyjen hakijoiden erityiset hyväksyntäedellytykset

Jos tukea hakee 6 artiklan 2 kohdan c–e alakohdassa tarkoitettu hakija, hakijan on annettava 7 artiklassa tarkoitettujen sitoumusten lisäksi kirjallinen sitoumus siitä, että hakija pitää kirjaa koulujen tai, soveltuvin osin, kouluviranomaisten nimistä ja osoitteista sekä näille kouluille tai viranomaisille myydyistä tai toimitetuista tuotteista ja määristä.

9 artikla

Hyväksynnän keskeyttäminen ja peruuttaminen

Jos todetaan, ettei tuenhakija enää täytä 6, 7 ja 8 artiklassa säädettyjä edellytyksiä tai muita tästä asetuksesta johtuvia velvoitteita, hyväksyntä on keskeytettävä 1–12 kuukaudeksi tai peruutettava sen mukaan, miten vakavasta sääntöjenvastaisuudesta on kyse. Tällaista toimea ei toteuteta, jos kyseessä on ylivoimainen este tai jos jäsenvaltio toteaa, ettei sääntöjenvastaisuus ollut tahallinen eikä johtunut laiminlyönnistä tai että sen merkitys oli vähäinen. Hyväksyntä voidaan peruuttamisen jälkeen palauttaa hakijan pyynnöstä aikaisintaan 12 kuukauden kuluttua.

10 artikla

Tukihakemukset

1.   Tukihakemukset on tehtävä jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen vahvistamalla tavalla, ja niissä on oltava ainakin seuraavat tiedot:

| a) | jaettavat määrät; |
| --- | --- |

a)

jaettavat määrät;

| b) | sen koulun tai kouluviranomaisen nimi ja osoite tai tunnistenumero, johon a alakohdassa tarkoitetut tiedot viittaavat; ja |
| --- | --- |

b)

sen koulun tai kouluviranomaisen nimi ja osoite tai tunnistenumero, johon a alakohdassa tarkoitetut tiedot viittaavat; ja

| c) | lasten lukumäärä kussakin jäsenvaltion strategiassa mainitun kohderyhmän koulussa. |
| --- | --- |

c)

lasten lukumäärä kussakin jäsenvaltion strategiassa mainitun kohderyhmän koulussa.

2.   Jäsenvaltioiden on täsmennettävä, miten usein hakemuksia voidaan tehdä niiden strategian mukaisesti, mutta tukihakemuskaudet eivät saa olla viittä kuukautta pidempiä. Jos järjestelmä kestää 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna ajanjaksona yli kuusi kuukautta, tukihakemusten kokonaismäärän on oltava yhtä ajanjaksoa kohden vähintään kolme.

3.   Jotta tukihakemukset olisivat päteviä, niiden on oltava oikein täytettyjä ja ne on jätettävä viimeistään sitä ajanjaksoa, jota ne koskevat, seuraavan kolmannen kuukauden viimeisenä päivänä, jollei kyseessä ole ylivoimainen este.

4.   Hakemuksissa ilmoitetut määrät on todistettava asiakirjoilla, jotka pidetään toimivaltaisten viranomaisten saatavilla. Todisteessa on mainittava toimitettujen tuotteiden hinta ja se on kuitattava tai siihen on liitettävä maksutodiste.

11 artikla

Tuen maksaminen

1.   Edellä 6 artiklan 2 kohdan c–e alakohdassa tarkoitetuille toimittajille, järjestöille ja elimille maksetaan tukea ainoastaan

| a) | jos esitetään kuitti tosiasiallisesti toimitetuista määristä; tai |
| --- | --- |

a)

jos esitetään kuitti tosiasiallisesti toimitetuista määristä; tai

| b) | toimivaltaisen viranomaisen ennen tuen lopullista maksamista tekemää tarkastusta koskevan kertomuksen perusteella, jos siinä vahvistetaan, että maksamista koskevat vaatimukset täyttyvät; tai |
| --- | --- |

b)

toimivaltaisen viranomaisen ennen tuen lopullista maksamista tekemää tarkastusta koskevan kertomuksen perusteella, jos siinä vahvistetaan, että maksamista koskevat vaatimukset täyttyvät; tai

| c) | jos jäsenvaltio antaa siihen luvan, sellaisen vaihtoehtoisen todisteen esittämisen jälkeen, josta käy ilmi, että tässä asetuksessa säädettyjä tarkoituksia varten toimitetut määrät on maksettu. |
| --- | --- |

c)

jos jäsenvaltio antaa siihen luvan, sellaisen vaihtoehtoisen todisteen esittämisen jälkeen, josta käy ilmi, että tässä asetuksessa säädettyjä tarkoituksia varten toimitetut määrät on maksettu.

2.   Toimivaltaisen viranomaisen on maksettava tuki kolmen kuukauden kuluessa oikein täytetyn ja pätevän tukihakemuksen jättämispäivästä. Jäsenvaltioiden on määritettävä pätevän tukihakemuksen muoto ja sisältö.

3.   Jos 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika ylitetään alle kahdella kuukaudella, tuki on maksettava mutta sitä alennetaan

| a) | viisi prosenttia, jos määräajan ylitys on enintään yksi kuukausi; |
| --- | --- |

a)

viisi prosenttia, jos määräajan ylitys on enintään yksi kuukausi;

| b) | 10 prosenttia, jos määräajan ylitys on yli yksi kuukausi, mutta alle kaksi kuukautta. |
| --- | --- |

b)

10 prosenttia, jos määräajan ylitys on yli yksi kuukausi, mutta alle kaksi kuukautta.

Jos 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika ylitetään kahdella kuukaudella, tukea on alennettava yksi prosentti jokaista lisäpäivää kohti.

12 artikla

Seuranta ja arviointi

1.   Jäsenvaltioiden on seurattava kouluhedelmäjärjestelmän täytäntöönpanoa vuosittain. Seurannan on perustuttava tietoihin, jotka ovat peräisin hallinto- ja valvontavelvoitteista, mukaan lukien 10 ja 11 artiklassa säädetyt tiedot. Jäsenvaltioiden on laadittava soveltuvat rakenteet ja lomakkeet ohjelman täytäntöönpanon säännöllisen seurannan varmistamiseksi.

2.   Jäsenvaltioiden on arvioitava kouluhedelmäjärjestelmänsä täytäntöönpanoa ja sen tehokkuutta. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava 1 päivän elokuuta 2010 ja 31 päivän heinäkuuta 2011 välistä ajanjaksoa koskevien arviointiensa tulokset komissiolle viimeistään 29 päivänä helmikuuta 2012. Jäsenvaltioiden on arvioitava järjestelmänsä täytäntöönpanoa myöhempinä ajanjaksoina vähintään viiden vuoden välein ja ilmoitettava arviointinsa tulokset viiden vuoden välein mainitun päivämäärän jälkeen.

3.   Jos jäsenvaltio ei ilmoita arviointinsa tuloksia 2 kohdassa tarkoitettuun päivämäärään mennessä tai viiden vuoden välein mainitun päivämäärän jälkeen, seuraavaa tukimäärää alennetaan seuraavasti:

| a) | viisi prosenttia, jos viivästys on enintään kuukausi; |
| --- | --- |

a)

viisi prosenttia, jos viivästys on enintään kuukausi;

| b) | 10 prosenttia, jos viivästys on yli yksi kuukausi, mutta alle kaksi kuukautta. |
| --- | --- |

b)

10 prosenttia, jos viivästys on yli yksi kuukausi, mutta alle kaksi kuukautta.

Jos ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu määräaika ylitetään kahdella kuukaudella, tukea on alennettava yksi prosentti jokaista lisäpäivää kohti.

13 artikla

Tarkastukset ja seuraamukset

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen tämän asetuksen noudattamisen. Kyseisten toimenpiteiden on sisällettävä kaikki tukihakemusten hallinnolliset tarkastukset, joita on täydennettävä paikalla tehtävillä tarkastuksilla 2–8 kohdan mukaisesti.

2.   Kaikille tukihakemuksille on tehtävä hallinnolliset tarkastukset, joihin on kuuluttava tuotteiden toimittamista koskevien jäsenvaltioiden määrittelemien tositteiden tarkastukset. Hallinnollisia tarkastuksia on täydennettävä paikalla tehtävillä tarkastuksilla, jotka koskevat erityisesti

| a) | 8 artiklassa tarkoitettua kirjanpitoa, mukaan lukien osto- ja myyntilaskujen ja pankkiotteiden kaltainen liikekirjanpito; |
| --- | --- |

a)

8 artiklassa tarkoitettua kirjanpitoa, mukaan lukien osto- ja myyntilaskujen ja pankkiotteiden kaltainen liikekirjanpito;

| b) | tämän asetuksen mukaisesti tuettujen tuotteiden käyttöä ennen kaikkea, jos ilmenee syitä epäillä sääntöjenvastaisuutta. |
| --- | --- |

b)

tämän asetuksen mukaisesti tuettujen tuotteiden käyttöä ennen kaikkea, jos ilmenee syitä epäillä sääntöjenvastaisuutta.

3.   Kutakin 1 päivän elokuuta ja 31 päivän heinäkuuta välistä ajanjaksoa koskevien paikalla tehtävien tarkastusten kokonaismäärän on katettava vähintään viisi prosenttia kansallisesti myönnetystä tuesta ja vähintään viisi prosenttia kaikista 6 artiklassa tarkoitetuista hakijoista.

Jos hakijoita on jossakin jäsenvaltiossa alle 100, paikalla tehtävät tarkastukset on suoritettava viiden hakijan tiloissa.

Jos hakijoita on jossakin jäsenvaltiossa alle viisi, kaikki hakijat on tarkastettava.

4.   Paikalla tehtäviä tarkastuksia on suoritettava koko 1 päivän elokuuta ja 31 päivän heinäkuuta välisenä ajanjaksona, ja niiden on katettava ainakin edeltävät 12 kuukautta.

5.   Toimivaltaisen valvontaviranomaisen on valittava paikalla tehtävien tarkastusten kohteiksi joutuvat hakijat riskinanalyysin perusteella ottaen asianmukaisella tavalla huomioon eri maantieteelliset alueet ja erityisesti virheiden toistuvuus ja edellisinä vuosina tehtyjen tarkastusten tulokset. Riskianalyysissa on otettava huomioon tukimäärien vaihtelu ja 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen hakijoiden tyyppi.

6.   Kun 6 artiklan 2 kohdan b–e alakohdassa tarkoitettu hakija hakee tukea, hakijan tiloissa suoritettavaa paikalla tehtävää tarkastusta on täydennettävä paikalla tehtävillä tarkastuksilla vähintään kahdessa hakijan luettelossa mainittavassa koulussa tai vähintään yhdessä prosentissa hakijan luettelossa mainituista kouluista sen mukaan, kumpi näistä on suurempi.

7.   Jos tarkastusten tarkoitus ei vaarannu, ennakkoilmoitus voidaan antaa mahdollisimman lyhyellä varoitusajalla.

8.   Toimivaltaisen valvontaviranomaisen on laadittava tarkastuskertomus kustakin paikalla tehdystä tarkastuksesta. Kertomuksessa on kuvattava tarkasti eri tarkastetut kohteet.

Tarkastuskertomus on jaettava seuraaviin osiin:

| a) | yleinen osa, joka sisältää erityisesti seuraavat tiedot:






  i) | järjestelmä, kertomuksen kattama ajanjakso, tarkastetut tukihakemukset, kouluhedelmäjärjestelmään kuuluvien tuotteiden määrät, järjestelmään osallistuvat koulut, käytettävissä oleviin tietoihin perustuva arvio siitä, kuinka monesta oppilaasta tukea maksettiin, ja asianomainen rahoitusmäärä; |
| --- | --- | --- |

a)

yleinen osa, joka sisältää erityisesti seuraavat tiedot:

i)

järjestelmä, kertomuksen kattama ajanjakso, tarkastetut tukihakemukset, kouluhedelmäjärjestelmään kuuluvien tuotteiden määrät, järjestelmään osallistuvat koulut, käytettävissä oleviin tietoihin perustuva arvio siitä, kuinka monesta oppilaasta tukea maksettiin, ja asianomainen rahoitusmäärä;

| ii) | läsnä olleet vastuuhenkilöt; |
| --- | --- |

ii)

läsnä olleet vastuuhenkilöt;

| b) | osa, jossa kuvataan tehdyt tarkastukset erikseen ja joka sisältää erityisesti seuraavat tiedot:






  i) | tarkastetut asiakirjat; |
| --- | --- | --- |

b)

osa, jossa kuvataan tehdyt tarkastukset erikseen ja joka sisältää erityisesti seuraavat tiedot:

i)

tarkastetut asiakirjat;

| ii) | tehtyjen tarkastusten luonne ja laajuus; |
| --- | --- |

ii)

tehtyjen tarkastusten luonne ja laajuus;

| iii) | huomautukset ja havainnot. |
| --- | --- |

iii)

huomautukset ja havainnot.

9.   Aiheettomasti maksettujen määrien takaisinperintään sovelletaan komission asetuksen (EY) N:o 796/2004 (3) 73 artiklan 1, 3, 4 ja 8 kohtaa soveltuvin osin.

10.   Jos hakija syyllistyy petokseen tai vakavaan laiminlyöntiin, hakijan on tämän artiklan 9 kohdan mukaisen aiheettomasti maksettujen määrien takaisinperinnän lisäksi maksettava määrä, joka vastaa alun perin maksetun määrän ja sen määrän, johon hakija on oikeutettu, välistä erotusta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 9 artiklan soveltamista.

14 artikla

Euroopan kouluhedelmäjärjestelmän juliste

1.   Euroopan kouluhedelmäjärjestelmään osallistuvien jäsenvaltioiden on tiedotettava yleisölle, että Euroopan yhteisö on myöntänyt järjestelmälle rahoitustukea. Tätä tarkoitusta varten jäsenvaltiot voivat käyttää liitteessä III säädettyjä vähimmäisvaatimuksia noudattaen laadittua julistetta, joka on sijoitettava pysyvästi esille selvästi näkyvissä ja luettavissa olevaan paikkaan järjestelmään osallistuvien koulujen pääsisäänkäyntien yhteyteen.

2.   Jos jäsenvaltio päättää olla käyttämättä 1 kohdassa tarkoitettua julistetta, sen on strategiassaan ilmaistava selkeästi, kuinka se aikoo tiedottaa yleisölle Euroopan yhteisön sen järjestelmälle myöntämästä rahoitustuesta. Euroopan kouluhedelmäjärjestelmää koskevissa julisteissa, verkkosivustoissa ja muissa tieto- ja tiedotusvälineissä on joka tapauksessa oltava Euroopan lippu ja seuraava virke: ”Meidän (koulun tyyppi) osallistuu Euroopan kouluhedelmäjärjestelmään Euroopan yhteisön rahoitustuella”.

3.   Euroopan yhteisön myöntämä rahoitustuki on mainittava vähintään yhtä näkyvästi kuin muista jäsenvaltion järjestelmää tukevista yksityisistä tai julkisista elimistä saadut tuet.

15 artikla

Ilmoitukset

1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava 4 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut ilmoitukset komissiolle viimeistään sen vuoden 31 päivänä tammikuuta, jona 4 artiklan 1 kohdassa mainittu ajanjakso alkaa. Ilmoitukset on lähetettävä komission päättämässä muodossa sähköpostilla osoitteeseen AGRI-HORT-SCHOOLFRUIT@ec.europa.eu

Vuodesta 2010 alkaen jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle joka vuosi 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ajanjakson päättymisen jälkeen viimeistään sen vuoden 30 päivänä marraskuuta, jona 4 artiklan 1 kohdassa mainittu ajanjakso päättyy

| a) | 12 artiklassa säädetyn seurannan tulokset; |
| --- | --- |

a)

12 artiklassa säädetyn seurannan tulokset;

| b) | 13 ja 16 artiklan nojalla suoritetut paikalla tehtävät tarkastukset ja niissä tehdyt havainnot. |
| --- | --- |

b)

13 ja 16 artiklan nojalla suoritetut paikalla tehtävät tarkastukset ja niissä tehdyt havainnot.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen ilmoitusten muoto ja sisältö on määriteltävä komission jäsenvaltioille antamia ohjeita noudattaen. Näitä malleja ei sovelleta ennen kuin asiasta on ilmoitettu maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitealle.

3.   Komissio julkaisee säännöllisesti jäsenvaltioiden strategiat sekä niiden seurannan ja arvioinnin tulokset.

4.   Jos jäsenvaltio muuttaa 3 artiklassa tarkoitettua strategiaa, sen on ilmoitettava komissiolle viipymättä uudesta strategiastaan sähköpostilla 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuun osoitteeseen.

16 artikla

Siirtymäsäännökset

1.   Jäsenvaltiot voivat laatia 1 päivän elokuuta 2009 ja 31 päivän heinäkuuta 2010 välistä ajanjaksoa koskevan strategian, jossa mainitaan ainoastaan seuraavat pääkohdat: talousarvio, kohderyhmä ja tukikelpoiset tuotteet ja poiketen siitä, mitä 3 artiklan 2 kohdassa säädetään, toimivaltaisten terveysviranomaisten ei tarvitse hyväksyä jäsenvaltioiden tukikelpoisten tuotteiden luetteloa. Ne voivat myös lykätä liitännäistoimenpiteiden toteuttamista kyseisen ajanjakson loppuun asti.

2.   Poiketen siitä, mitä 4 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat ilmoittaa 1 kohdassa tarkoitettua ajanjaksoa koskevasta strategiastaan viimeistään 31 päivänä toukokuuta 2009, ja komissio päättää yhteisön tuen lopullisesta jakautumisesta viimeistään 31 päivänä heinäkuuta 2009.

3.   Poiketen siitä, mitä 11 artiklan 2 kohdassa säädetään, toimivaltaisen viranomaisen on maksettava tuki 1 kohdassa tarkoitetun ajanjakson osalta neljän kuukauden kuluessa 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun oikein täytetyn ja pätevän hakemuksen jättämispäivästä, ja 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen paikalla tehtävien tarkastusten on katettava vähintään 10 prosenttia tuesta ja vähintään 10 prosenttia tuenhakijoista.

17 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 15 päivästä huhtikuuta 2009.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä huhtikuuta 2009.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 5, 9.1.2009, s. 1.

2

(3)  EUVL L 141, 30.4.2004, s. 18.

3

---

LIITE I

Luettelo tuotteista, jotka eivät kuulu yhteisön tuella yhteisrahoitettavaan kouluhedelmäjärjestelmään

Tuotteet, joissa on

| — | lisättyä sokeria |
| --- | --- |

—

lisättyä sokeria

| — | lisättyä rasvaa |
| --- | --- |

—

lisättyä rasvaa

| — | lisättyä suolaa |
| --- | --- |

—

lisättyä suolaa

| — | lisättyjä makeutusaineita. |
| --- | --- |

—

lisättyjä makeutusaineita.

---

LIITE II

Yhteisön tuen ohjeellinen jakautuminen jäsenvaltioiden kesken

| Jäsenvaltio | Yhteisrahoitusosuus
  % | 6–10-vuotiaat koululaiset
  absoluuttiset määrät | EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| Itävalta | 50 | 439 035 | 1 320 400 |
| Belgia | 50 | 592 936 | 1 782 500 |
| Bulgaria | 75 | 320 634 | 1 446 100 |
| Kypros | 50 | 49 723 | 175 000 |
| Tšekki | 73 | 454 532 | 1 988 100 |
| Tanska | 50 | 343 807 | 1 034 000 |
| Viro | 75 | 62 570 | 282 400 |
| Suomi | 50 | 299 866 | 901 200 |
| Ranska | 51 | 3 838 940 | 11 778 700 |
| Saksa | 52 | 3 972 476 | 12 488 300 |
| Kreikka | 59 | 521 233 | 1 861 300 |
| Unkari | 69 | 503 542 | 2 077 900 |
| Irlanti | 50 | 282 338 | 849 300 |
| Italia | 58 | 2 710 492 | 9 521 200 |
| Latvia | 75 | 99 689 | 450 100 |
| Liettua | 75 | 191 033 | 861 300 |
| Luxemburg | 50 | 29 277 | 175 000 |
| Malta | 75 | 24 355 | 175 000 |
| Alankomaat | 50 | 985 163 | 2 962 100 |
| Puola | 75 | 2 044 899 | 9 222 800 |
| Portugali | 68 | 539 685 | 2 199 600 |
| Romania | 75 | 1 107 350 | 4 994 100 |
| Slovakia | 73 | 290 990 | 1 276 500 |
| Slovenia | 75 | 93 042 | 419 200 |
| Espanja | 59 | 2 006 143 | 7 161 900 |
| Ruotsi | 50 | 481 389 | 1 447 100 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 51 | 3 635 300 | 11 148 900 |
| EU 27 | 58 | 25 920 489 | 90 000 000 |

Jäsenvaltio

Yhteisrahoitusosuus

%

6–10-vuotiaat koululaiset

absoluuttiset määrät

EUR

Itävalta

50

439 035

1 320 400

Belgia

50

592 936

1 782 500

Bulgaria

75

320 634

1 446 100

Kypros

50

49 723

175 000

Tšekki

73

454 532

1 988 100

Tanska

50

343 807

1 034 000

Viro

75

62 570

282 400

Suomi

50

299 866

901 200

Ranska

51

3 838 940

11 778 700

Saksa

52

3 972 476

12 488 300

Kreikka

59

521 233

1 861 300

Unkari

69

503 542

2 077 900

Irlanti

50

282 338

849 300

Italia

58

2 710 492

9 521 200

Latvia

75

99 689

450 100

Liettua

75

191 033

861 300

Luxemburg

50

29 277

175 000

Malta

75

24 355

175 000

Alankomaat

50

985 163

2 962 100

Puola

75

2 044 899

9 222 800

Portugali

68

539 685

2 199 600

Romania

75

1 107 350

4 994 100

Slovakia

73

290 990

1 276 500

Slovenia

75

93 042

419 200

Espanja

59

2 006 143

7 161 900

Ruotsi

50

481 389

1 447 100

Yhdistynyt kuningaskunta

51

3 635 300

11 148 900

EU 27

58

25 920 489

90 000 000

---

LIITE III

Euroopan kouluhedelmäjärjestelmän julistetta koskevat vähimmäisvaatimukset

| Julisteen koko | : | vähintään A3. |
| --- | --- | --- |
| Kirjaimet | : | vähintään 1 cm. |
| Otsikko | : | Euroopan kouluhedelmäjärjestelmä. |
| Sisältö | : | ainakin seuraava virke kyseessä olevan koulun tyypistä riippuen:
  ”Meidän (koulun tyyppi, esim. lastentarha tai esikoulu) osallistuu Euroopan kouluhedelmäjärjestelmään Euroopan yhteisön rahoitustuella”. Julisteessa on oltava Euroopan yhteisön tunnus. |

Julisteen koko

:

vähintään A3.

Kirjaimet

:

vähintään 1 cm.

Otsikko

:

Euroopan kouluhedelmäjärjestelmä.

Sisältö

:

ainakin seuraava virke kyseessä olevan koulun tyypistä riippuen:

”Meidän (koulun tyyppi, esim. lastentarha tai esikoulu) osallistuu Euroopan kouluhedelmäjärjestelmään Euroopan yhteisön rahoitustuella”. Julisteessa on oltava Euroopan yhteisön tunnus.

---

| 8.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 94/48 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 94/48

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 289/2009,

annettu 7 päivänä huhtikuuta 2009,

väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ”perusasetus”, ja erityisesti sen 7 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Menettelyn aloittaminen

| (1) | Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä9 päivänä heinäkuuta 2008 julkaistulla ilmoituksella (2) polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ”Kiina” tai ”asianomainen maa”, peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa yhteisöön. |
| --- | --- |

(1)

Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä9 päivänä heinäkuuta 2008 julkaistulla ilmoituksella (2) polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ”Kiina” tai ”asianomainen maa”, peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa yhteisöön.

| (2) | Menettely käynnistettiin, kun Euroopan unionin saumattomien teräsputkien valmistajien etuja valvova Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union, jäljempänä ”valituksen tekijä”, joka edustaa tuottajia, joiden tuotanto muodostaa pääosan, tässä tapauksessa yli 50 prosenttia, tiettyjen saumattomien rauta- tai teräsputkien koko tuotannosta yhteisössä, teki 28 päivänä toukokuuta 2008 valituksen. Valitukseen sisältynyt näyttö mainitun tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuvasta selvästi ennustettavasta ja ilmeisestä vahingon uhkasta katsottiin riittäväksi perusteeksi menettelyn aloittamiselle. |
| --- | --- |

(2)

Menettely käynnistettiin, kun Euroopan unionin saumattomien teräsputkien valmistajien etuja valvova Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union, jäljempänä ”valituksen tekijä”, joka edustaa tuottajia, joiden tuotanto muodostaa pääosan, tässä tapauksessa yli 50 prosenttia, tiettyjen saumattomien rauta- tai teräsputkien koko tuotannosta yhteisössä, teki 28 päivänä toukokuuta 2008 valituksen. Valitukseen sisältynyt näyttö mainitun tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuvasta selvästi ennustettavasta ja ilmeisestä vahingon uhkasta katsottiin riittäväksi perusteeksi menettelyn aloittamiselle.

2.   Menettelyn osapuolet

| (3) | Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta valituksen tekijälle, muille tiedossa olleille yhteisön tuottajille sekä niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, ja niiden järjestöille sekä viejämaan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta valituksen tekijälle, muille tiedossa olleille yhteisön tuottajille sekä niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, ja niiden järjestöille sekä viejämaan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (4) | Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(4)

Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

| (5) | Jotta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet tällaisten pyyntöjen esittämistä varten niille vientiä harjoittaville tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kymmenen yritystä (yritysryhmää) pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla markkinatalouskohtelua tai vaihtoehtoisesti yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että ne eivät tutkimuksen mukaan täytä markkinatalouskohtelun myöntämisen edellytyksiä. |
| --- | --- |

(5)

Jotta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet tällaisten pyyntöjen esittämistä varten niille vientiä harjoittaville tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kymmenen yritystä (yritysryhmää) pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla markkinatalouskohtelua tai vaihtoehtoisesti yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että ne eivät tutkimuksen mukaan täytä markkinatalouskohtelun myöntämisen edellytyksiä.

| (6) | Koska vientiä harjoittavia tuottajia, tuojia ja yhteisön tuottajia oli ilmeisen runsaasti, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettiin polkumyynnin ja vahingon määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia vientiä harjoittavia tuottajia, tuojia ja yhteisön tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä liiketoiminnastaan tutkimusajanjaksolta (1 päivän heinäkuuta 2007 ja 30 päivän kesäkuuta 2008 väliseltä ajalta). |
| --- | --- |

(6)

Koska vientiä harjoittavia tuottajia, tuojia ja yhteisön tuottajia oli ilmeisen runsaasti, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettiin polkumyynnin ja vahingon määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia vientiä harjoittavia tuottajia, tuojia ja yhteisön tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä liiketoiminnastaan tutkimusajanjaksolta (1 päivän heinäkuuta 2007 ja 30 päivän kesäkuuta 2008 väliseltä ajalta).

| (7) | Toimitettujen tietojen tarkastelun ja yhteistyöhalukkaiden vientiä harjoittavien yhteisön tuottajien suuren määrän perusteella päätettiin, että yhteisön tuottajista olisi valittava otos. Kun otettiin huomioon yhteistyöhalukkaiden tuojien vähäinen määrä, päätettiin että otoksen valinta ei ollut tarpeen etuyhteydettömien tuojien osalta. |
| --- | --- |

(7)

Toimitettujen tietojen tarkastelun ja yhteistyöhalukkaiden vientiä harjoittavien yhteisön tuottajien suuren määrän perusteella päätettiin, että yhteisön tuottajista olisi valittava otos. Kun otettiin huomioon yhteistyöhalukkaiden tuojien vähäinen määrä, päätettiin että otoksen valinta ei ollut tarpeen etuyhteydettömien tuojien osalta.

| (8) | Komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille, otokseen valituille yhteisön tuottajille, tuojille sekä kaikille tiedossa olleille käyttäjille ja käyttäjien järjestöille. Kattavat vastaukset kyselylomakkeisiin saatiin otokseen valituilta vientiä harjoittavilta tuottajilta Kiinassa, kaikilta otokseen valituilta yhteisön tuottajilta lukuun ottamatta yhtä yritystä, joka toimitti vain osittaiset tiedot, sekä kuudelta tuojalta ja viideltä käyttäjältä. |
| --- | --- |

(8)

Komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille, otokseen valituille yhteisön tuottajille, tuojille sekä kaikille tiedossa olleille käyttäjille ja käyttäjien järjestöille. Kattavat vastaukset kyselylomakkeisiin saatiin otokseen valituilta vientiä harjoittavilta tuottajilta Kiinassa, kaikilta otokseen valituilta yhteisön tuottajilta lukuun ottamatta yhtä yritystä, joka toimitti vain osittaiset tiedot, sekä kuudelta tuojalta ja viideltä käyttäjältä.

| (9) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon tai vahingon uhkan ja yhteisön edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin: | Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat







  — | Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd and Daye Special Steel Co., Ltd) |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon tai vahingon uhkan ja yhteisön edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat

—

Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd and Daye Special Steel Co., Ltd)

| — | Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd ja Hengyang Valin MPM Co., Ltd) |
| --- | --- |

—

Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd ja Hengyang Valin MPM Co., Ltd)

| — | Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.

| | Yhteisön tuottajat







  — | Vallourec & Mannesmann France, Boulogne-Billancourt, Ranska |
| --- | --- | --- |

Yhteisön tuottajat

—

Vallourec & Mannesmann France, Boulogne-Billancourt, Ranska

| — | Vallourec & Mannesmann Germany GmbH, Düsseldorf, Saksa |
| --- | --- |

—

Vallourec & Mannesmann Germany GmbH, Düsseldorf, Saksa

| — | Tenaris-Dalmine SpA, Dalmine, Italia |
| --- | --- |

—

Tenaris-Dalmine SpA, Dalmine, Italia

| — | ArcelorMittal Tubular Products Ostrava, Ostrava, Tšekki |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Tubular Products Ostrava, Ostrava, Tšekki

| — | ArcelorMittal Tubular Products Roman SA, Roman, Romania |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Tubular Products Roman SA, Roman, Romania

| — | Tubos Reunidos SA, Amurrio, Espanja |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos SA, Amurrio, Espanja

| — | Productos Tubulares SA, Valle de Trapaga, Espanja. |
| --- | --- |

—

Productos Tubulares SA, Valle de Trapaga, Espanja.

| | Etuyhteydessä olevat kauppiaat







  — | Almacenes Metalurgicos, SA, Barcelona, Espanja |
| --- | --- | --- |

Etuyhteydessä olevat kauppiaat

—

Almacenes Metalurgicos, SA, Barcelona, Espanja

| | Etuyhteydettömät tuojat







  — | Jan van Meever BV, Meerkerk, Alankomaat |
| --- | --- | --- |

Etuyhteydettömät tuojat

—

Jan van Meever BV, Meerkerk, Alankomaat

| — | Comercial de Tubos SA, Alcalá de Henares, Espanja |
| --- | --- |

—

Comercial de Tubos SA, Alcalá de Henares, Espanja

| | Yhteisön käyttäjä







  — | Erne Fittings GmbH, Schlins, Itävalta. |
| --- | --- | --- |

Yhteisön käyttäjä

—

Erne Fittings GmbH, Schlins, Itävalta.

| (10) | Niille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, on tarpeen vahvistaa normaaliarvo vertailumaata koskevien tietojen perusteella, ja seuraavan yrityksen toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti tässä tarkoituksessa:






  — | Vallourec & Mannesmann Tubes, Houston, Texas, Yhdysvallat. |
| --- | --- | --- |

(10)

Niille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, on tarpeen vahvistaa normaaliarvo vertailumaata koskevien tietojen perusteella, ja seuraavan yrityksen toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti tässä tarkoituksessa:

—

Vallourec & Mannesmann Tubes, Houston, Texas, Yhdysvallat.

3.   Otos

| (11) | Komissio valitsi vientiä harjoittavista tuottajista perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti otoksen, joka perustui suurimpaan mahdolliseen edustavaan vientimäärään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Valittuun otokseen kuului neljä yritystä (yritysryhmää), joiden osuus yhteistyössä toimineiden osapuolten vientimäärästä Kiinasta yhteisöön oli 70 prosenttia. Asianomaisia osapuolia kuultiin perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti, eivätkä ne vastustaneet asiaa. |
| --- | --- |

(11)

Komissio valitsi vientiä harjoittavista tuottajista perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti otoksen, joka perustui suurimpaan mahdolliseen edustavaan vientimäärään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Valittuun otokseen kuului neljä yritystä (yritysryhmää), joiden osuus yhteistyössä toimineiden osapuolten vientimäärästä Kiinasta yhteisöön oli 70 prosenttia. Asianomaisia osapuolia kuultiin perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti, eivätkä ne vastustaneet asiaa.

| (12) | Komissio valitsi yhteisön tuottajista perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti otoksen, joka perustui yhteisössä tuotetun samankaltaisen tuotteen suurimpaan edustavaan tuotantomäärään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Valittuun otokseen kuului viisi yritysryhmää (yhteensä yhdeksän yritystä), joiden osuus yhteisön kokonaistuotannosta oli 62 prosenttia. Yhteistyössä toimineita tuottajia kuultiin perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti, eivätkä ne vastustaneet valittua otosta. Koska yhteistyössä toimineiden yhteisön tuojien määrä oli pieni, päätettiin että otoksen valinta ei ollut tarpeen niiden tapauksessa. |
| --- | --- |

(12)

Komissio valitsi yhteisön tuottajista perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti otoksen, joka perustui yhteisössä tuotetun samankaltaisen tuotteen suurimpaan edustavaan tuotantomäärään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Valittuun otokseen kuului viisi yritysryhmää (yhteensä yhdeksän yritystä), joiden osuus yhteisön kokonaistuotannosta oli 62 prosenttia. Yhteistyössä toimineita tuottajia kuultiin perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti, eivätkä ne vastustaneet valittua otosta. Koska yhteistyössä toimineiden yhteisön tuojien määrä oli pieni, päätettiin että otoksen valinta ei ollut tarpeen niiden tapauksessa.

4.   Tutkimusajanjakso

| (13) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2007 ja 30 päivän kesäkuuta 2008 välisen ajanjakson, jäljempänä ”tutkimusajanjakso”. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi kauden vuodesta 2005 tutkimusajanjakson päättymiseen, jäljempänä ”tarkastelujakso”. |
| --- | --- |

(13)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2007 ja 30 päivän kesäkuuta 2008 välisen ajanjakson, jäljempänä ”tutkimusajanjakso”. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi kauden vuodesta 2005 tutkimusajanjakson päättymiseen, jäljempänä ”tarkastelujakso”.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

1.   Tarkasteltavana oleva tuote

| (14) | Tarkasteltavana tuotteena ovat Kiinasta peräisin olevat tietyt raudasta tai teräksestä valmistetut poikkileikkaukseltaan ympyränmuotoiset saumattomat putket, joiden ulkoläpimitta on enintään 406,4 mm ja joiden hiiliekvivalenttiarvo on IIW-instituutin (International Institute of Welding) (3) kaavan ja kemiallisen analyysin mukaan enintään 0,86, jäljempänä ”tarkasteltavana oleva tuote”. Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa (ks. 1 kappale) ilmoitettiin, että tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan yleensä CN-koodeihin ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93 ja että CN-koodit annetaan ainoastaan ohjeellisena. Tutkimuksessa kuitenkin vahvistettiin, että näistä CN-koodeista kolme ei viittaa tarkasteltavana olevaan tuotteeseen eli koodit ex 7304 11 00, ex 7304 22 00 ja ex 7304 24 00 ja että viisi muuta CN-koodia puuttui eli koodit ex 7304 31 20, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 51 81 ja ex 7304 59 10. |
| --- | --- |

(14)

Tarkasteltavana tuotteena ovat Kiinasta peräisin olevat tietyt raudasta tai teräksestä valmistetut poikkileikkaukseltaan ympyränmuotoiset saumattomat putket, joiden ulkoläpimitta on enintään 406,4 mm ja joiden hiiliekvivalenttiarvo on IIW-instituutin (International Institute of Welding) (3) kaavan ja kemiallisen analyysin mukaan enintään 0,86, jäljempänä ”tarkasteltavana oleva tuote”. Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa (ks. 1 kappale) ilmoitettiin, että tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan yleensä CN-koodeihin ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93 ja että CN-koodit annetaan ainoastaan ohjeellisena. Tutkimuksessa kuitenkin vahvistettiin, että näistä CN-koodeista kolme ei viittaa tarkasteltavana olevaan tuotteeseen eli koodit ex 7304 11 00, ex 7304 22 00 ja ex 7304 24 00 ja että viisi muuta CN-koodia puuttui eli koodit ex 7304 31 20, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 51 81 ja ex 7304 59 10.

| (15) | Tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään lukuisissa erilaisissa sovelluksissa, kuten mekaanisissa käyttötarkoituksissa (myös auto- ja koneteollisuudessa), rakennusalalla paalutuksessa, energiantuotannossa esimerkiksi höyrykattilaputkissa, sekä vaippa-, pumppaus- tai poraputkina öljyteollisuudessa käytettävissä putkitarvikkeissa, jäljempänä ”OCTG-putket”, sekä putkijohtoina nesteiden tai kaasujen kuljettamisessa. |
| --- | --- |

(15)

Tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään lukuisissa erilaisissa sovelluksissa, kuten mekaanisissa käyttötarkoituksissa (myös auto- ja koneteollisuudessa), rakennusalalla paalutuksessa, energiantuotannossa esimerkiksi höyrykattilaputkissa, sekä vaippa-, pumppaus- tai poraputkina öljyteollisuudessa käytettävissä putkitarvikkeissa, jäljempänä ”OCTG-putket”, sekä putkijohtoina nesteiden tai kaasujen kuljettamisessa.

| (16) | Käyttäjille toimitettaessa saumattomat rauta- ja teräsputket voivat olla hyvin erilaisissa muodoissa. Ne voivat esimerkiksi olla galvanoituja tai kierteitettyjä, ne voidaan toimittaa vihreinä putkina (eli ilman lämpökäsittelyä), niissä voi olla erityiset päät tai ne voivat olla määräkokoon leikattuja. Putkien ominaisuuksien määrittämistä varten on useita eri parametrejä, minkä vuoksi suurin osa saumattomista rauta- ja teräsputkista tehdään asiakkaan tilauksen mukaisesti. Saumattomat rauta- ja teräsputket liitetään tavanomaisesti yhteen hitsaamalla. Erityistapauksissa ne voidaan kuitenkin liittää yhteen kiertein tai niitä voidaan käyttää yksinään, vaikka ne ovatkin hitsattavissa. |
| --- | --- |

(16)

Käyttäjille toimitettaessa saumattomat rauta- ja teräsputket voivat olla hyvin erilaisissa muodoissa. Ne voivat esimerkiksi olla galvanoituja tai kierteitettyjä, ne voidaan toimittaa vihreinä putkina (eli ilman lämpökäsittelyä), niissä voi olla erityiset päät tai ne voivat olla määräkokoon leikattuja. Putkien ominaisuuksien määrittämistä varten on useita eri parametrejä, minkä vuoksi suurin osa saumattomista rauta- ja teräsputkista tehdään asiakkaan tilauksen mukaisesti. Saumattomat rauta- ja teräsputket liitetään tavanomaisesti yhteen hitsaamalla. Erityistapauksissa ne voidaan kuitenkin liittää yhteen kiertein tai niitä voidaan käyttää yksinään, vaikka ne ovatkin hitsattavissa.

| (17) | Tutkimuksen mukaan saumattomien rauta- ja teräsputkien eri lajien lopullisten muotojen eroista huolimatta kaikilla tuotteen eri lajeilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet. Tästä syystä niiden katsotaan muodostavan yhden ainoan tuotteen. |
| --- | --- |

(17)

Tutkimuksen mukaan saumattomien rauta- ja teräsputkien eri lajien lopullisten muotojen eroista huolimatta kaikilla tuotteen eri lajeilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet. Tästä syystä niiden katsotaan muodostavan yhden ainoan tuotteen.

| (18) | Kiinalaisten tuottajien järjestö väitti, että OCTG-putket olisi jätettävä pois tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmästä, koska niillä on eri käyttötarkoitukset, eritelmät ja ominaisuudet eivätkä ne ole vaihdettavissa muiden putkien kanssa ja koska niiden vientimäärä Kiinasta EU:hun on vähäinen. Tutkimuksen mukaan kuitenkin muun muassa OCTG-putkien ja kaasuputkien kemialliset ominaisuudet ovat verrattavissa saumattomien rauta- ja teräsputkien muihin lajeihin, koska ne kaikki täyttävät 0,86:n hiiliekvivalenttiarvon rajan. Lisäksi niillä on saumattomien rauta- ja teräsputkien muiden lajien kanssa muita samoja perusominaisuuksia, esimerkiksi ulkoläpimitta ja seinämän paksuus. OCTG-putkien käyttötarkoitusten osalta havaittiin, että tietyt OCTG-putket ovat vaihdettavissa seostamattomasta teräksestä valmistettujen putkien kanssa. Kun otetaan huomioon, että OCTG-putkilla on samat perusominaisuudet kuin muillakin saumattomilla putkilla ja ne ovat keskenään vaihdettavissa tietyssä määrin, pääteltiin alustavasti, ettei ole syytä sulkea tätä putkilajia pois tuotteen määritelmästä. |
| --- | --- |

(18)

Kiinalaisten tuottajien järjestö väitti, että OCTG-putket olisi jätettävä pois tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmästä, koska niillä on eri käyttötarkoitukset, eritelmät ja ominaisuudet eivätkä ne ole vaihdettavissa muiden putkien kanssa ja koska niiden vientimäärä Kiinasta EU:hun on vähäinen. Tutkimuksen mukaan kuitenkin muun muassa OCTG-putkien ja kaasuputkien kemialliset ominaisuudet ovat verrattavissa saumattomien rauta- ja teräsputkien muihin lajeihin, koska ne kaikki täyttävät 0,86:n hiiliekvivalenttiarvon rajan. Lisäksi niillä on saumattomien rauta- ja teräsputkien muiden lajien kanssa muita samoja perusominaisuuksia, esimerkiksi ulkoläpimitta ja seinämän paksuus. OCTG-putkien käyttötarkoitusten osalta havaittiin, että tietyt OCTG-putket ovat vaihdettavissa seostamattomasta teräksestä valmistettujen putkien kanssa. Kun otetaan huomioon, että OCTG-putkilla on samat perusominaisuudet kuin muillakin saumattomilla putkilla ja ne ovat keskenään vaihdettavissa tietyssä määrin, pääteltiin alustavasti, ettei ole syytä sulkea tätä putkilajia pois tuotteen määritelmästä.

2.   Samankaltainen tuote

| (19) | Tarkasteltavana olevalla tuotteella sekä Kiinan kotimaanmarkkinoilla ja alustavasti vertailumaana toimineen Yhdysvaltojen kotimaanmarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä saumattomilla putkilla samoin kuin yhteisön tuotannonalan yhteisössä tuottamilla ja myymillä saumattomilla putkilla havaittiin olevan samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötavat. Tämän vuoksi näitä tuotteita pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(19)

Tarkasteltavana olevalla tuotteella sekä Kiinan kotimaanmarkkinoilla ja alustavasti vertailumaana toimineen Yhdysvaltojen kotimaanmarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä saumattomilla putkilla samoin kuin yhteisön tuotannonalan yhteisössä tuottamilla ja myymillä saumattomilla putkilla havaittiin olevan samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötavat. Tämän vuoksi näitä tuotteita pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

C.   POLKUMYYNTI

1.   Markkinatalouskohtelu

| (20) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset. |
| --- | --- |

(20)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset.

| (21) | Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:






  1. | liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinaolosuhteiden perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan; |
| --- | --- | --- |

(21)

Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:

1.

liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinaolosuhteiden perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan;

| 2. | kirjanpito tarkastetaan riippumattomasti ja kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS) mukaisesti, ja sitä sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin; |
| --- | --- |

2.

kirjanpito tarkastetaan riippumattomasti ja kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS) mukaisesti, ja sitä sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin;

| 3. | aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole; |
| --- | --- |

3.

aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;

| 4. | konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden; |
| --- | --- |

4.

konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden;

| 5. | valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan. |
| --- | --- |

5.

valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.

| (22) | Tässä tutkimuksessa otokseen valituista vientiä harjoittavista tuottajista kolme haki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja palautti markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetut lomakkeet annetun määräajan kuluessa:






  — | Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd ja Daye Special Steel Co., Ltd), |
| --- | --- | --- |

(22)

Tässä tutkimuksessa otokseen valituista vientiä harjoittavista tuottajista kolme haki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja palautti markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetut lomakkeet annetun määräajan kuluessa:

—

Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd ja Daye Special Steel Co., Ltd),

| — | Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd ja Hengyang Valin MPM Co., Ltd), |
| --- | --- |

—

Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd ja Hengyang Valin MPM Co., Ltd),

| — | Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.

| (23) | Komissio hankki edellä mainituista yhteistyössä toimineista vientiä harjoittavista tuottajista kaikki tarpeellisina pidetyt tiedot ja tarkasti kaikki markkinatalouskohtelupyynnössä toimitetut tiedot kyseisten yritysten tiloissa tarpeen mukaan. |
| --- | --- |

(23)

Komissio hankki edellä mainituista yhteistyössä toimineista vientiä harjoittavista tuottajista kaikki tarpeellisina pidetyt tiedot ja tarkasti kaikki markkinatalouskohtelupyynnössä toimitetut tiedot kyseisten yritysten tiloissa tarpeen mukaan.

| (24) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhdellekään näistä kolmesta kiinalaisesta yritysryhmästä ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua, koska mikään niistä ei täyttänyt kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädettyjä vaatimuksia seuraavassa esitettävistä syistä. |
| --- | --- |

(24)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhdellekään näistä kolmesta kiinalaisesta yritysryhmästä ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua, koska mikään niistä ei täyttänyt kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädettyjä vaatimuksia seuraavassa esitettävistä syistä.

| (25) | Yksikään kolmesta yrityksestä (yritysryhmästä) ei onnistunut osoittamaan täyttävänsä vaatimuksen 3, ja niillä vaikuttaa olevan aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä, eli kaikki kolme yritystä (yritysryhmää) saivat etuutta suotuisasta verokohtelusta ja kaksi yritystä (yritysryhmää) hankki omaisuutta alle markkina-arvon. Markkinatalouskohtelua koskevista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen kaksi yritystä (yritysryhmää) väitti, että erityisten veroetuuksien saaminen ei voi olla vaatimuksen 3 vastaista, sillä veronalennuksia sovelletaan myös markkinatalousmaissa. Kyseisiin yrityksiin sovellettiin useaa suotuisaa verotuskohtelua, sillä ne saivat vapautuksen paikallisesta tuloverosta ja niille myönnettiin myös nk. ”verolomaa” (kaksi vuotta vapautusta verosta, jonka jälkeen 50 %:n alennus kolmen vuoden ajan), joka myönnetään ulkomaisia investointeja hankkineille yrityksille sekä kiinalaisille ja ulkomaisille yhteisyrityksille. Yritykset saivat siis suotuisista verojärjestelmistä merkittävä etuutta, jolla oli todennäköisesti suurta vaikutusta kustannuksiin ja hintoihin tutkimusajanjaksolla. Kolmas yritys (yritysryhmä) väitti, että sen saamaa veroetuutta ei ollut sovellettu 1 päivän tammikuuta 2008 jälkeen ja että kyseessä oli kertaluonteinen verovähennys, jolla ei voinut olla mitään vaikutusta yrityksen kustannuksiin seuraavina vuosina, minkä lisäksi verovapautus oli erittäin vähäinen. Tämä yritysryhmä sai verovapautuksia kotimarkkinoilla ostetuista koneista vuonna 2006 sekä vuonna 2007 (siis tutkimusajanjaksolla). Saatua etuutta ei voida pitää merkityksettömänä, minkä vuoksi päätellään, että sillä oli selvästi merkittävää vaikutusta kustannuksiin ja hintoihin tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(25)

Yksikään kolmesta yrityksestä (yritysryhmästä) ei onnistunut osoittamaan täyttävänsä vaatimuksen 3, ja niillä vaikuttaa olevan aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä, eli kaikki kolme yritystä (yritysryhmää) saivat etuutta suotuisasta verokohtelusta ja kaksi yritystä (yritysryhmää) hankki omaisuutta alle markkina-arvon. Markkinatalouskohtelua koskevista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen kaksi yritystä (yritysryhmää) väitti, että erityisten veroetuuksien saaminen ei voi olla vaatimuksen 3 vastaista, sillä veronalennuksia sovelletaan myös markkinatalousmaissa. Kyseisiin yrityksiin sovellettiin useaa suotuisaa verotuskohtelua, sillä ne saivat vapautuksen paikallisesta tuloverosta ja niille myönnettiin myös nk. ”verolomaa” (kaksi vuotta vapautusta verosta, jonka jälkeen 50 %:n alennus kolmen vuoden ajan), joka myönnetään ulkomaisia investointeja hankkineille yrityksille sekä kiinalaisille ja ulkomaisille yhteisyrityksille. Yritykset saivat siis suotuisista verojärjestelmistä merkittävä etuutta, jolla oli todennäköisesti suurta vaikutusta kustannuksiin ja hintoihin tutkimusajanjaksolla. Kolmas yritys (yritysryhmä) väitti, että sen saamaa veroetuutta ei ollut sovellettu 1 päivän tammikuuta 2008 jälkeen ja että kyseessä oli kertaluonteinen verovähennys, jolla ei voinut olla mitään vaikutusta yrityksen kustannuksiin seuraavina vuosina, minkä lisäksi verovapautus oli erittäin vähäinen. Tämä yritysryhmä sai verovapautuksia kotimarkkinoilla ostetuista koneista vuonna 2006 sekä vuonna 2007 (siis tutkimusajanjaksolla). Saatua etuutta ei voida pitää merkityksettömänä, minkä vuoksi päätellään, että sillä oli selvästi merkittävää vaikutusta kustannuksiin ja hintoihin tutkimusajanjaksolla.

| (26) | Lisäksi kaksi yritystä (yritysryhmää) ei täyttänyt kirjanpitoa koskevaa vaatimusta 2, koska toinen kuittasi velkatilit saatavatileillä ja toisella ei ollut täydellisiä tilinpäätöstietoja eikä suoriteperusteisen kirjanpidon periaatetta noudatettu johdonmukaisesti. Markkinatalouskohtelua koskevista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi yritys väitti, että kansainväliset kirjanpitostandardit eivät sido sitä, koska se on niin pieni, se ei ole listautunut pörssiin ja se on sijoittautunut maaseudulle. Väite oli kuitenkin hylättävä, koska havaitut rikkomukset olivat erittäin vakavia: tarkastetut tilit olivat puutteelliset merkittävillä aloilla eikä suoriteperusteisen kirjanpidon periaatetta noudatettu. Näitä kirjanpidon perusperiaatteita on noudatettava riippumatta yrityksen oikeudellisesta muodosta, koosta ja sijainnista. Toinen yritysryhmä väitti, että kirjanpitäjä oli vakuuttanut, että tarkastetun tilinpäätöksen tase oli IAS:n mukainen, ja oli luokitellut uudelleen jo kuitatut tilit saataviksi ja veloiksi. Väitettä ei esitetty ennen päätelmistä ilmoittamista eikä etenkään tarkastuskäynnin aikana, joten sitä ei voida tarkistaa. Lisäksi on huomattava, että kyseinen yritysryhmä ei kiellä vastakkainkuittausta, mikä on IAS:n vastaista. Väite oli näin ollen hylättävä. |
| --- | --- |

(26)

Lisäksi kaksi yritystä (yritysryhmää) ei täyttänyt kirjanpitoa koskevaa vaatimusta 2, koska toinen kuittasi velkatilit saatavatileillä ja toisella ei ollut täydellisiä tilinpäätöstietoja eikä suoriteperusteisen kirjanpidon periaatetta noudatettu johdonmukaisesti. Markkinatalouskohtelua koskevista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi yritys väitti, että kansainväliset kirjanpitostandardit eivät sido sitä, koska se on niin pieni, se ei ole listautunut pörssiin ja se on sijoittautunut maaseudulle. Väite oli kuitenkin hylättävä, koska havaitut rikkomukset olivat erittäin vakavia: tarkastetut tilit olivat puutteelliset merkittävillä aloilla eikä suoriteperusteisen kirjanpidon periaatetta noudatettu. Näitä kirjanpidon perusperiaatteita on noudatettava riippumatta yrityksen oikeudellisesta muodosta, koosta ja sijainnista. Toinen yritysryhmä väitti, että kirjanpitäjä oli vakuuttanut, että tarkastetun tilinpäätöksen tase oli IAS:n mukainen, ja oli luokitellut uudelleen jo kuitatut tilit saataviksi ja veloiksi. Väitettä ei esitetty ennen päätelmistä ilmoittamista eikä etenkään tarkastuskäynnin aikana, joten sitä ei voida tarkistaa. Lisäksi on huomattava, että kyseinen yritysryhmä ei kiellä vastakkainkuittausta, mikä on IAS:n vastaista. Väite oli näin ollen hylättävä.

| (27) | Nämä kaksi yritysryhmää eivät ole myöskään osoittaneet, että kustannuksia ja tuotantopanoksia koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan, joten ne eivät ole osoittaneet, että vaatimus 1 täyttyy. Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi yritys väitti, että syyt, joiden perusteella vaatimuksen ei katsottu täyttyneen, eivät perustu puolueettomaan näyttöön, koska yrityksen myynti- ja hinnoittelupäätökset tehdään vapaasti huolimatta tarkastettuihin tilinpäätöksiin sisältyvistä määräyksistä, jotka koskivat hinnoittelupolitiikkaa yhtiösuhteessa olevien osapuolten välillä. Yritys väitti, että kyseessä ei ole rajoitus vaan pikemminkin tiedonantovaatimus tilintarkastajalle tämän tutkiessa yhtiösuhteessa olevien osapuolten välisiä liiketoimia. Tämä ei kuitenkaan ole riittävä selitys tarkastetussa tilinpäätöksessä olevalle määräykselle, jonka mukaan ”jos kauppatavaroita käsittelevä ministeriö on määrittänyt hinnan, tämä hinta on etusijalla”. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä. Toinen yritys väitti, että siitä huolimatta, että se on pääosin valtion omistuksessa, sen hallinnasta vastaa enimmäkseen yksityinen yritys ilman valtion puuttumista asioihin. Yritys ei kuitenkaan esittänyt mitään uusia väitteitä, jotka olisivat voineet muuttaa päätelmää, jonka mukaan johtokunnan kokoonpano huomioon ottaen (suurin osa johtajista edustaa valtion omistamia yrityksiä) valtion puuttumista asioihin ei voida sulkea pois, eikä yritys ole osoittanut, että päätökset tehdään ilman valtion merkittävää puuttumista asioihin, minkä vuoksi se ei täytä tätä vaatimusta. On myös huomattava, että tämän yrityksen osalta markkinatalouskohtelua koskevista päätelmistä ilmoittamiseen sisältyi esimerkki päätöksestä, jota ei ollut tehty markkinasignaalien perusteella vaan mahdollisesti valtion asiattomasta vaikutuksesta (maankäyttöoikeuksien maksuttomuus), eikä yritys esittänyt huomautuksia. |
| --- | --- |

(27)

Nämä kaksi yritysryhmää eivät ole myöskään osoittaneet, että kustannuksia ja tuotantopanoksia koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan, joten ne eivät ole osoittaneet, että vaatimus 1 täyttyy. Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi yritys väitti, että syyt, joiden perusteella vaatimuksen ei katsottu täyttyneen, eivät perustu puolueettomaan näyttöön, koska yrityksen myynti- ja hinnoittelupäätökset tehdään vapaasti huolimatta tarkastettuihin tilinpäätöksiin sisältyvistä määräyksistä, jotka koskivat hinnoittelupolitiikkaa yhtiösuhteessa olevien osapuolten välillä. Yritys väitti, että kyseessä ei ole rajoitus vaan pikemminkin tiedonantovaatimus tilintarkastajalle tämän tutkiessa yhtiösuhteessa olevien osapuolten välisiä liiketoimia. Tämä ei kuitenkaan ole riittävä selitys tarkastetussa tilinpäätöksessä olevalle määräykselle, jonka mukaan ”jos kauppatavaroita käsittelevä ministeriö on määrittänyt hinnan, tämä hinta on etusijalla”. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä. Toinen yritys väitti, että siitä huolimatta, että se on pääosin valtion omistuksessa, sen hallinnasta vastaa enimmäkseen yksityinen yritys ilman valtion puuttumista asioihin. Yritys ei kuitenkaan esittänyt mitään uusia väitteitä, jotka olisivat voineet muuttaa päätelmää, jonka mukaan johtokunnan kokoonpano huomioon ottaen (suurin osa johtajista edustaa valtion omistamia yrityksiä) valtion puuttumista asioihin ei voida sulkea pois, eikä yritys ole osoittanut, että päätökset tehdään ilman valtion merkittävää puuttumista asioihin, minkä vuoksi se ei täytä tätä vaatimusta. On myös huomattava, että tämän yrityksen osalta markkinatalouskohtelua koskevista päätelmistä ilmoittamiseen sisältyi esimerkki päätöksestä, jota ei ollut tehty markkinasignaalien perusteella vaan mahdollisesti valtion asiattomasta vaikutuksesta (maankäyttöoikeuksien maksuttomuus), eikä yritys esittänyt huomautuksia.

2.   Yksilöllinen kohtelu

| (28) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset. |
| --- | --- |

(28)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset.

| (29) | Kaikki kolme kiinalaista yritystä tai yritysryhmää, jotka pyysivät markkinatalouskohtelua, pyysivät myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että niille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua. |
| --- | --- |

(29)

Kaikki kolme kiinalaista yritystä tai yritysryhmää, jotka pyysivät markkinatalouskohtelua, pyysivät myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että niille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua.

| (30) | Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin, että kaksi kolmesta yrityksestä tai yritysryhmästä osoitti täyttävänsä kumulatiivisesti kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun vaatimukset. |
| --- | --- |

(30)

Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin, että kaksi kolmesta yrityksestä tai yritysryhmästä osoitti täyttävänsä kumulatiivisesti kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun vaatimukset.

| (31) | Kolmannen yrityksen tai yritysryhmän osakkeista suurin osa on valtion omistuksessa. Kun otetaan huomioon, että suurin osakkeenomistaja on valtio, jolla on merkittävä vaikutus Kiinan terästeollisuuteen, mahdollista toimenpiteiden kiertämistä ei voida sulkea pois. |
| --- | --- |

(31)

Kolmannen yrityksen tai yritysryhmän osakkeista suurin osa on valtion omistuksessa. Kun otetaan huomioon, että suurin osakkeenomistaja on valtio, jolla on merkittävä vaikutus Kiinan terästeollisuuteen, mahdollista toimenpiteiden kiertämistä ei voida sulkea pois.

| (32) | Tällä perusteella katsottiin, että yksilöllinen kohtelu olisi myönnettävä ainoastaan seuraaville kahdelle vientiä harjoittavalle yritykselle:






  — | Hubei Xinyegang Steel Co, |
| --- | --- | --- |

(32)

Tällä perusteella katsottiin, että yksilöllinen kohtelu olisi myönnettävä ainoastaan seuraaville kahdelle vientiä harjoittavalle yritykselle:

—

Hubei Xinyegang Steel Co,

| — | Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.

3.   Normaaliarvo

3.1   Vertailumaa

| (33) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti niille yrityksille, joille ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua, määritettiin normaaliarvo vertailumaassa sovellettavan hinnan tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella. |
| --- | --- |

(33)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti niille yrityksille, joille ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua, määritettiin normaaliarvo vertailumaassa sovellettavan hinnan tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella.

| (34) | Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa aikovansa käyttää Yhdysvaltoja vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan osalta ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta. |
| --- | --- |

(34)

Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa aikovansa käyttää Yhdysvaltoja vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan osalta ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta.

| (35) | Yksi asianomainen osapuoli huomautti vertailumaan valinnasta ja ehdotti Ukrainaa tai Intiaa sopivammaksi normaaliarvon määrittämistä varten. |
| --- | --- |

(35)

Yksi asianomainen osapuoli huomautti vertailumaan valinnasta ja ehdotti Ukrainaa tai Intiaa sopivammaksi normaaliarvon määrittämistä varten.

| (36) | Ukrainaa väitettiin sopivammaksi valinnaksi, koska sen lisäksi, että sen markkinoilla vallitsee vapaa kilpailu, tuotantoprosessi ja raaka-aineiden saanti on verrattavissa Kiinan tilanteeseen. On huomattava, että Ukrainasta peräisin olevien saumattomien rauta- ja teräsputkien tuontiin on 30 päivästä kesäkuuta 2006 lähtien sovellettu 12,3–25,7 prosentin suuruisia polkumyyntitulleja. Ukrainan markkinoilla on useampia tuottajia, mutta se että polkumyyntiä havaittiin esiintyvän vuonna 2006, viittaa mahdollisesti vääristyneisiin markkinaoloihin, eikä kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttäminen vaikuta luotettavalta. Yksikään ukrainalainen tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(36)

Ukrainaa väitettiin sopivammaksi valinnaksi, koska sen lisäksi, että sen markkinoilla vallitsee vapaa kilpailu, tuotantoprosessi ja raaka-aineiden saanti on verrattavissa Kiinan tilanteeseen. On huomattava, että Ukrainasta peräisin olevien saumattomien rauta- ja teräsputkien tuontiin on 30 päivästä kesäkuuta 2006 lähtien sovellettu 12,3–25,7 prosentin suuruisia polkumyyntitulleja. Ukrainan markkinoilla on useampia tuottajia, mutta se että polkumyyntiä havaittiin esiintyvän vuonna 2006, viittaa mahdollisesti vääristyneisiin markkinaoloihin, eikä kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttäminen vaikuta luotettavalta. Yksikään ukrainalainen tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa.

| (37) | Sama asianomainen osapuoli väitti, että myös Intia olisi parempi vaihtoehto kuin Yhdysvallat, ja esitti samankaltaisen tuotteen intialaisen tuottajan nimen. Kyseinen tuottaja ei kuitenkaan ollut halukas osallistumaan yhteistyöhön. Koska intialaiset tuottajat eivät tarjoutuneet toimimaan yhteistyössä, Intiaa ei voida valita vertailumaaksi. |
| --- | --- |

(37)

Sama asianomainen osapuoli väitti, että myös Intia olisi parempi vaihtoehto kuin Yhdysvallat, ja esitti samankaltaisen tuotteen intialaisen tuottajan nimen. Kyseinen tuottaja ei kuitenkaan ollut halukas osallistumaan yhteistyöhön. Koska intialaiset tuottajat eivät tarjoutuneet toimimaan yhteistyössä, Intiaa ei voida valita vertailumaaksi.

| (38) | Lisäksi Yhdysvaltojen markkinoiden koko, kotimarkkinoilla toimivien tuottajien lukumäärä ja tuonnin merkittävä määrä osoittavat, että Yhdysvaltojen markkinoilla esiintyy kilpailua, minkä vuoksi Yhdysvallat valittiin alustavasti asianmukaisimmaksi vertailumaaksi. Kuten 10 kappaleessa todettiin, yksi yhdysvaltalainen tuottaja teki yhteistyötä tutkimuksessa ja toimitti kaikki tarvittavat tiedot. Myös toinen yhdysvaltalainen tuottaja toimitti joitakin epätäydellisiä tietoja, jotka yleisesti ottaen vahvistivat yhteistyössä toimineen tuottajan toimittamat tiedot. |
| --- | --- |

(38)

Lisäksi Yhdysvaltojen markkinoiden koko, kotimarkkinoilla toimivien tuottajien lukumäärä ja tuonnin merkittävä määrä osoittavat, että Yhdysvaltojen markkinoilla esiintyy kilpailua, minkä vuoksi Yhdysvallat valittiin alustavasti asianmukaisimmaksi vertailumaaksi. Kuten 10 kappaleessa todettiin, yksi yhdysvaltalainen tuottaja teki yhteistyötä tutkimuksessa ja toimitti kaikki tarvittavat tiedot. Myös toinen yhdysvaltalainen tuottaja toimitti joitakin epätäydellisiä tietoja, jotka yleisesti ottaen vahvistivat yhteistyössä toimineen tuottajan toimittamat tiedot.

3.2   Normaaliarvon määrittäminen

| (39) | Normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti vertailumaassa toimivalta tuottajalta saatujen ja tarkastettujen tietojen perusteella jäljempänä esitettävän menetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

(39)

Normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti vertailumaassa toimivalta tuottajalta saatujen ja tarkastettujen tietojen perusteella jäljempänä esitettävän menetelmän mukaisesti.

| (40) | Komission yksiköt tutkivat ensin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti vertailumaan tuottajan osalta, oliko sen tarkasteltavana olevan tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä tutkimusajanjaksolla edustavaa eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta yhteisöön suuntautuneesta vientimyynnistä. |
| --- | --- |

(40)

Komission yksiköt tutkivat ensin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti vertailumaan tuottajan osalta, oliko sen tarkasteltavana olevan tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä tutkimusajanjaksolla edustavaa eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta yhteisöön suuntautuneesta vientimyynnistä.

| (41) | Seuraavaksi määritettiin kustakin tuotelajista, jota yhdysvaltalainen tuottaja oli myynyt kotimarkkinoillaan ja jonka oli todettu olevan suoraan verrattavissa yhteisöön suuntautuneeseen vientiin myydyn tarkasteltavana olevan tuotteen lajiin, oliko kotimarkkinamyynti ollut riittävän edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos sen myynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia kiinalaisten viejien yhteisöön vietäväksi myymän vastaavan tuotelajin kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

(41)

Seuraavaksi määritettiin kustakin tuotelajista, jota yhdysvaltalainen tuottaja oli myynyt kotimarkkinoillaan ja jonka oli todettu olevan suoraan verrattavissa yhteisöön suuntautuneeseen vientiin myydyn tarkasteltavana olevan tuotteen lajiin, oliko kotimarkkinamyynti ollut riittävän edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos sen myynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia kiinalaisten viejien yhteisöön vietäväksi myymän vastaavan tuotelajin kokonaismäärästä.

| (42) | Tämän jälkeen komissio tutki, voitiinko tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin tuotelajin, jonka kotimarkkinamyynti oli edustavaa, kotimarkkinamyyntiä pitää perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena. Tätä varten määritettiin kunkin tuotelajin kannattavan myynnin osuus myynnistä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(42)

Tämän jälkeen komissio tutki, voitiinko tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin tuotelajin, jonka kotimarkkinamyynti oli edustavaa, kotimarkkinamyyntiä pitää perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena. Tätä varten määritettiin kunkin tuotelajin kannattavan myynnin osuus myynnistä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjaksolla.

| (43) | Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia tietyn tuotelajin kokonaismyynnistä ja kun kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa. Tämä hinta laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin kaiken kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tutkimusajanjaksona riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa. |
| --- | --- |

(43)

Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia tietyn tuotelajin kokonaismyynnistä ja kun kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa. Tämä hinta laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin kaiken kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tutkimusajanjaksona riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa.

| (44) | Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan tuon kyseisen tuotelajin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo. |
| --- | --- |

(44)

Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan tuon kyseisen tuotelajin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo.

4.   Vientihinta

| (45) | Kaikissa tapauksissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety yhteisöön riippumattomille asiakkaille, minkä vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella. |
| --- | --- |

(45)

Kaikissa tapauksissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety yhteisöön riippumattomille asiakkaille, minkä vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.

5.   Vertailu

| (46) | Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, otettiin hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Asianmukaisia oikaisuja tehtiin kaikissa tapauksissa, joissa niitä pidettiin kohtuullisina ja paikkansa pitävinä ja joissa niistä esitettiin todennettu näyttö. Oikaisuja tehtiin merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis- ja tarkastuskustannusten sekä palkkioiden ja pankkimaksujen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(46)

Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, otettiin hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Asianmukaisia oikaisuja tehtiin kaikissa tapauksissa, joissa niitä pidettiin kohtuullisina ja paikkansa pitävinä ja joissa niistä esitettiin todennettu näyttö. Oikaisuja tehtiin merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis- ja tarkastuskustannusten sekä palkkioiden ja pankkimaksujen huomioon ottamiseksi.

| (47) | Jos vertailumaan yritysten kotimarkkinoilla myymän tuotteen ja yhteisöön vietäväksi myydyn tarkasteltavana olevan tuotteen välillä havaittiin fyysisiä eroja, niiden osalta tehtiin oikaisu perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaisesti. Oikaisu vastaa erotuksen markkina-arvon kohtuullista arviota. |
| --- | --- |

(47)

Jos vertailumaan yritysten kotimarkkinoilla myymän tuotteen ja yhteisöön vietäväksi myydyn tarkasteltavana olevan tuotteen välillä havaittiin fyysisiä eroja, niiden osalta tehtiin oikaisu perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaisesti. Oikaisu vastaa erotuksen markkina-arvon kohtuullista arviota.

6.   Polkumyyntimarginaalit

| (48) | Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistiin prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana. |
| --- | --- |

(48)

Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistiin prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana.

| (49) | Yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, joille voitiin myöntää yksilöllinen kohtelu, määritettiin yksilölliset polkumyyntimarginaalit perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa painotettuun keskimääräiseen vientihintaan. |
| --- | --- |

(49)

Yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, joille voitiin myöntää yksilöllinen kohtelu, määritettiin yksilölliset polkumyyntimarginaalit perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa painotettuun keskimääräiseen vientihintaan.

| (50) | Polkumyyntimarginaali otokseen valituille yrityksille, joille ei myönnetty markkinatalous- tai yksilöllistä kohtelua, ja yhteistyössä toimineille mutta otoksen ulkopuolisille yrityksille laskettiin neljän otokseen valitun yrityksen keskiarvosta. |
| --- | --- |

(50)

Polkumyyntimarginaali otokseen valituille yrityksille, joille ei myönnetty markkinatalous- tai yksilöllistä kohtelua, ja yhteistyössä toimineille mutta otoksen ulkopuolisille yrityksille laskettiin neljän otokseen valitun yrityksen keskiarvosta.

| (51) | Kun otetaan huomioon, että yhteistyöhön osallistumisen taso tutkimuksessa oli alhainen – yhteistyössä toimineiden yritysten osuus Kiinasta peräisin olevasta tuonnista tutkimusajanjaksolla oli noin 40 prosenttia – yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten osalta koko maata koskeva marginaali määritettiin käyttämällä yhdelle yhteistyössä toimineelle tuottajalle, jolle ei myönnetty markkinatalous- eikä yksilöllistä kohtelua, edustavien lajien osalta vahvistettua korkeinta marginaalia. |
| --- | --- |

(51)

Kun otetaan huomioon, että yhteistyöhön osallistumisen taso tutkimuksessa oli alhainen – yhteistyössä toimineiden yritysten osuus Kiinasta peräisin olevasta tuonnista tutkimusajanjaksolla oli noin 40 prosenttia – yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten osalta koko maata koskeva marginaali määritettiin käyttämällä yhdelle yhteistyössä toimineelle tuottajalle, jolle ei myönnetty markkinatalous- eikä yksilöllistä kohtelua, edustavien lajien osalta vahvistettua korkeinta marginaalia.

| (52) | Tällä perusteella alustavat polkumyyntitasot ovat seuraavat:






  Yritys | Alustava polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd | 38 % |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd | 47 % |
| Muut yhteistyössä toimineet yritykset | 35 % |
| Jäännöstulli | 51 % |

(52)

Tällä perusteella alustavat polkumyyntitasot ovat seuraavat:

Yritys

Alustava polkumyyntimarginaali

Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd

38 %

Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd

47 %

Muut yhteistyössä toimineet yritykset

35 %

Jäännöstulli

51 %

D.   VAHINKO

1.   Yhteisön tuotanto ja yhteisön tuotannonala

| (53) | Samankaltaista tuotetta valmistaa yhteisössä 23 tuottajaa. Näiden 23 yhteisön tuottajan tuotannon katsotaan näin ollen muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan. |
| --- | --- |

(53)

Samankaltaista tuotetta valmistaa yhteisössä 23 tuottajaa. Näiden 23 yhteisön tuottajan tuotannon katsotaan näin ollen muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan.

| (54) | Näistä 23 tuottajasta yhteensä 15, joista suurin osa on valituksen tehneen järjestön ESTAn jäseniä, ilmoitti menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa vahvistetussa määräajassa halukkuutensa toimia menettelyssä yhteistyössä ja toimi yhteistyössä tutkimuksessa. Näiden 15 tuottajan todettiin vastaavan suurimmasta osasta, tässä tapauksessa yli 90 prosentista, samankaltaisen tuotteen tuotannosta yhteisössä. Yhteistyössä toimineiden 15 tuottajan katsotaan muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ”yhteisön tuotannonala”. Jäljelle jäävistä yhteisön tuottajista käytetään jäljempänä nimitystä ”muut yhteisön tuottajat”. Nämä muut yhteisön tuottajat eivät ole aktiivisesti tukeneet valitusta mutteivät ole vastustaneetkaan sitä. |
| --- | --- |

(54)

Näistä 23 tuottajasta yhteensä 15, joista suurin osa on valituksen tehneen järjestön ESTAn jäseniä, ilmoitti menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa vahvistetussa määräajassa halukkuutensa toimia menettelyssä yhteistyössä ja toimi yhteistyössä tutkimuksessa. Näiden 15 tuottajan todettiin vastaavan suurimmasta osasta, tässä tapauksessa yli 90 prosentista, samankaltaisen tuotteen tuotannosta yhteisössä. Yhteistyössä toimineiden 15 tuottajan katsotaan muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ”yhteisön tuotannonala”. Jäljelle jäävistä yhteisön tuottajista käytetään jäljempänä nimitystä ”muut yhteisön tuottajat”. Nämä muut yhteisön tuottajat eivät ole aktiivisesti tukeneet valitusta mutteivät ole vastustaneetkaan sitä.

| (55) | Kuten 12 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin viisi tuottajaa, joiden osuus yhteisön koko tuotannosta oli 62 prosenttia. Nämä tuottajat ovat yritysryhmiä, joten otokseen kuului kaikkiaan yhdeksän erillistä yritystä. |
| --- | --- |

(55)

Kuten 12 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin viisi tuottajaa, joiden osuus yhteisön koko tuotannosta oli 62 prosenttia. Nämä tuottajat ovat yritysryhmiä, joten otokseen kuului kaikkiaan yhdeksän erillistä yritystä.

2.   Yhteisön kulutus

| (56) | Yhteisön kulutus määritettiin yhteisön tuotannonalan EU:hun suuntautuvan myynnin kokonaismäärien ja Eurostatilta saatujen yhteisön markkinoita koskevien tuontimäärätilastojen sekä muiden yhteisön tuottajien osalta valituksen tekijän tekemien arviointien perusteella. |
| --- | --- |

(56)

Yhteisön kulutus määritettiin yhteisön tuotannonalan EU:hun suuntautuvan myynnin kokonaismäärien ja Eurostatilta saatujen yhteisön markkinoita koskevien tuontimäärätilastojen sekä muiden yhteisön tuottajien osalta valituksen tekijän tekemien arviointien perusteella.

| (57) | Tarkasteltavana olevan ja samankaltaisen tuotteen yhteisön markkinat kasvoivat vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä noin 24 prosenttia. Merkittävintä kasvu oli vuosien 2006 ja 2007 välillä, jolloin kulutus kasvoi 17 prosenttiyksikköä. | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EY:n kokonaiskulutus (tonnia) | 2 565 285 | 2 706 560 | 3 150 729 | 3 172 866 |
| Indeksi (2005 = 100) | 100 | 106 | 123 | 124 |

(57)

Tarkasteltavana olevan ja samankaltaisen tuotteen yhteisön markkinat kasvoivat vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä noin 24 prosenttia. Merkittävintä kasvu oli vuosien 2006 ja 2007 välillä, jolloin kulutus kasvoi 17 prosenttiyksikköä.

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

EY:n kokonaiskulutus (tonnia)

2 565 285

2 706 560

3 150 729

3 172 866

Indeksi (2005 = 100)

100

106

123

124

| (58) | On tärkeää huomata, että tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön markkinat ovat jakautuneet seuraaviin tärkeimpiin markkinasegmentteihin: kone- ja rakennusala (noin 60 %), energiantuotanto (noin 10 %), OCTG-putket (noin 8 %) ja putkijohdot (noin 8 %). Tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään siis pääasiassa kone- ja rakennusalalla, joilla kasvu oli erittäin nopeaa vuonna 2007. |
| --- | --- |

(58)

On tärkeää huomata, että tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön markkinat ovat jakautuneet seuraaviin tärkeimpiin markkinasegmentteihin: kone- ja rakennusala (noin 60 %), energiantuotanto (noin 10 %), OCTG-putket (noin 8 %) ja putkijohdot (noin 8 %). Tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään siis pääasiassa kone- ja rakennusalalla, joilla kasvu oli erittäin nopeaa vuonna 2007.

3.   Tuonti asianomaisesta maasta

a)   Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä

| (59) | Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä Kiinasta yhteisöön lisääntyi huimasti koko tarkastelujakson ajan. Tuonti EU:hun lisääntyi yli 20-kertaisesti vuodesta 2005.









  Tuonti | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina (tonnia) | 26 396 | 136 850 | 470 413 | 542 840 |
| Indeksi (2005 = 100) | 100 | 518 | 1 782 | 2 057 |

(59)

Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä Kiinasta yhteisöön lisääntyi huimasti koko tarkastelujakson ajan. Tuonti EU:hun lisääntyi yli 20-kertaisesti vuodesta 2005.

Tuonti

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Kiina (tonnia)

26 396

136 850

470 413

542 840

Indeksi (2005 = 100)

100

518

1 782

2 057

| (60) | Kiinasta peräisin olevan tuonnin jaottelu eri markkinasegmenteille osoittaa, että kiinalaista tuontia on etenkin kone- ja rakennusalalla (noin 65 %) ja putkijohtojen alalla (15 %), kun taas OCTG-putkien ja energiantuotannon osuus on alle 5 prosenttia. |
| --- | --- |

(60)

Kiinasta peräisin olevan tuonnin jaottelu eri markkinasegmenteille osoittaa, että kiinalaista tuontia on etenkin kone- ja rakennusalalla (noin 65 %) ja putkijohtojen alalla (15 %), kun taas OCTG-putkien ja energiantuotannon osuus on alle 5 prosenttia.

b)   Tarkasteltavana olevan tuonnin markkinaosuus

| (61) | Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus vuonna 2005 oli 1 prosentti, ja se kasvoi koko tarkastelujakson ajan lähes 16 prosenttiyksikköä. Vuosien 2005 ja 2006 välillä kasvua oli 4 prosenttiyksikköä, vuosien 2006 ja 2007 välillä 10 prosenttiyksikköä ja tutkimusajanjaksolla 2 prosenttiyksikköä. Tutkimusajanjaksolla kiinalaisen tuonnin markkinaosuus oli 17,1 prosenttia.









  Markkinaosuus | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina | 1,0 % | 5,1 % | 14,9 % | 17,1 % |

(61)

Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus vuonna 2005 oli 1 prosentti, ja se kasvoi koko tarkastelujakson ajan lähes 16 prosenttiyksikköä. Vuosien 2005 ja 2006 välillä kasvua oli 4 prosenttiyksikköä, vuosien 2006 ja 2007 välillä 10 prosenttiyksikköä ja tutkimusajanjaksolla 2 prosenttiyksikköä. Tutkimusajanjaksolla kiinalaisen tuonnin markkinaosuus oli 17,1 prosenttia.

Markkinaosuus

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Kiina

1,0 %

5,1 %

14,9 %

17,1 %

| (62) | Kiinasta tuleva tuonti ei kuitenkaan jakautunut tasaisesti yhteisön markkinoiden eri segmenteille. Tutkimusajanjaksolla sen markkinaosuus putkijohtojen alalla oli noin 38 prosenttia, kone- ja rakennusalalla 19 prosenttia, OCTG-putkien alalla 9 prosenttia ja energiantuotannon alalla noin 7 prosenttia. |
| --- | --- |

(62)

Kiinasta tuleva tuonti ei kuitenkaan jakautunut tasaisesti yhteisön markkinoiden eri segmenteille. Tutkimusajanjaksolla sen markkinaosuus putkijohtojen alalla oli noin 38 prosenttia, kone- ja rakennusalalla 19 prosenttia, OCTG-putkien alalla 9 prosenttia ja energiantuotannon alalla noin 7 prosenttia.

c)   Hinnat

i)   Hintojen kehitys

| (63) | Vuodesta 2005 vuoteen 2007 Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräinen tuontihinta nousi jyrkästi 9 prosenttia ja sitten laski 2 prosenttiyksikköä vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä. Tämän tuonnin keskimääräinen hinta laski vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 7 prosenttia.









  Yksikköhinnat | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina (euroa/tonni) | 766,48 | 699,90 | 699,10 | 715,09 |
| Indeksi (2005 = 100) | 100 | 91 | 91 | 93 |

(63)

Vuodesta 2005 vuoteen 2007 Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräinen tuontihinta nousi jyrkästi 9 prosenttia ja sitten laski 2 prosenttiyksikköä vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä. Tämän tuonnin keskimääräinen hinta laski vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 7 prosenttia.

Yksikköhinnat

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Kiina (euroa/tonni)

766,48

699,90

699,10

715,09

Indeksi (2005 = 100)

100

91

91

93

ii)   Hintojen alittavuus

| (64) | Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ja yhteisön tuotannonalan myyntihintoja yhteisössä vertailtiin keskenään tuotelajikohtaisesti. Tätä varten yhteisön tuotannonalan hintoja etuyhteydettömille asiakkaille vertailtiin asianomaisen maan yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien hintoihin. Oikaisuja tehtiin tarvittaessa kaupan tason erojen ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(64)

Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ja yhteisön tuotannonalan myyntihintoja yhteisössä vertailtiin keskenään tuotelajikohtaisesti. Tätä varten yhteisön tuotannonalan hintoja etuyhteydettömille asiakkaille vertailtiin asianomaisen maan yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien hintoihin. Oikaisuja tehtiin tarvittaessa kaupan tason erojen ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.

| (65) | Hintojen alittavuuden laskemista varten käytettiin kaikilta otokseen valituilta yhteistyössä toimineilta yhteisön tuottajilta saatuja kattavia ja tarkistettavia tietoja, jotka liittyivät tutkimusajanjaksoon. Vertailu osoitti, että hinnan alittavuuden marginaalien painotettu keskiarvo prosenttiosuutena yhteisön tuotannonalan myyntihinnoista oli tutkimusajanjaksolla 24 prosenttia. |
| --- | --- |

(65)

Hintojen alittavuuden laskemista varten käytettiin kaikilta otokseen valituilta yhteistyössä toimineilta yhteisön tuottajilta saatuja kattavia ja tarkistettavia tietoja, jotka liittyivät tutkimusajanjaksoon. Vertailu osoitti, että hinnan alittavuuden marginaalien painotettu keskiarvo prosenttiosuutena yhteisön tuotannonalan myyntihinnoista oli tutkimusajanjaksolla 24 prosenttia.

4.   Yhteisön tuotannonalan tilanne

| (66) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, jotka vaikuttavat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. Seuraavassa esitettävät tiedot liittyvät myynti- ja markkinaosuustietojen osalta koko yhteisön tuotannonalaan ja muiden indikaattorien osalta otokseen valittuihin yrityksiin. Kolmeen otokseen valittuun yritykseen liittyviä tietoja ei otettu huomioon seuraavista syistä: i) yksi yritys oli osa suurta teräsalan yritysryhmää, kunnes se irrottautui siitä toukokuussa 2007, minkä vuoksi irrottautumista edeltävät ja sen jälkeiset tiedot eivät ole vertailukelpoisia, ii) toinen yritys ei ollut toimittanut riittävän tarkkoja tietoja, ja iii) yksi yritys ei voinut toimittaa todellisia lukuja vuodelta 2008 eikä ennustetta vuodelle 2009. Jotta vahinkoindikaattorien analysointia ja vahingon uhkaa koskevaa analyysiä varten olisi saatu yhdenmukaisia tietoja, kolmas yritys oli jätettävä pois myös vahinkoindikaattorien analyysistä. Kun otetaan huomioon näiden kolmen yrityksen suhteellisen alhainen painoarvo otoksessa, poissulkeminen ei kuitenkaan vaikuta millään tavoin indikaattoreiden osoittamaan yleiskuvaan. |
| --- | --- |

(66)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, jotka vaikuttavat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. Seuraavassa esitettävät tiedot liittyvät myynti- ja markkinaosuustietojen osalta koko yhteisön tuotannonalaan ja muiden indikaattorien osalta otokseen valittuihin yrityksiin. Kolmeen otokseen valittuun yritykseen liittyviä tietoja ei otettu huomioon seuraavista syistä: i) yksi yritys oli osa suurta teräsalan yritysryhmää, kunnes se irrottautui siitä toukokuussa 2007, minkä vuoksi irrottautumista edeltävät ja sen jälkeiset tiedot eivät ole vertailukelpoisia, ii) toinen yritys ei ollut toimittanut riittävän tarkkoja tietoja, ja iii) yksi yritys ei voinut toimittaa todellisia lukuja vuodelta 2008 eikä ennustetta vuodelle 2009. Jotta vahinkoindikaattorien analysointia ja vahingon uhkaa koskevaa analyysiä varten olisi saatu yhdenmukaisia tietoja, kolmas yritys oli jätettävä pois myös vahinkoindikaattorien analyysistä. Kun otetaan huomioon näiden kolmen yrityksen suhteellisen alhainen painoarvo otoksessa, poissulkeminen ei kuitenkaan vaikuta millään tavoin indikaattoreiden osoittamaan yleiskuvaan.

a)   Tuotanto

| (67) | Otokseen valittujen tuottajien tuotanto lisääntyi vuoden 2005 tasolta 2 000 000 tonnista vuonna 2007 huippuunsa yli 2 200 000 tonniin kysynnän kasvun ansiosta (ks. 57 kappale), ennen kuin se laski tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan tuotanto kasvoi tarkastelujakson aikana 7 prosenttia ja oli noin 2 150 000 tonnia tutkimusajanjakson aikana.









  Otos | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto (tonnia) | 2 022 596 | 2 197 964 | 2 213 956 | 2 158 096 |
| Indeksi (2005 = 100) | 100 | 109 | 109 | 107 |

(67)

Otokseen valittujen tuottajien tuotanto lisääntyi vuoden 2005 tasolta 2 000 000 tonnista vuonna 2007 huippuunsa yli 2 200 000 tonniin kysynnän kasvun ansiosta (ks. 57 kappale), ennen kuin se laski tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan tuotanto kasvoi tarkastelujakson aikana 7 prosenttia ja oli noin 2 150 000 tonnia tutkimusajanjakson aikana.

Otos

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Tuotanto (tonnia)

2 022 596

2 197 964

2 213 956

2 158 096

Indeksi (2005 = 100)

100

109

109

107

b)   Kapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (68) | Tuotantokapasiteetti määritettiin otokseen valittujen tuottajien omistamien tuotantoyksiköiden nimellisen kapasiteetin perusteella ottaen huomioon keskeytykset tuotannossa sekä se, että tietyissä tapauksissa osa kapasiteetista käytettiin muiden tuotteiden valmistukseen samoilla tuotantolinjoilla. |
| --- | --- |

(68)

Tuotantokapasiteetti määritettiin otokseen valittujen tuottajien omistamien tuotantoyksiköiden nimellisen kapasiteetin perusteella ottaen huomioon keskeytykset tuotannossa sekä se, että tietyissä tapauksissa osa kapasiteetista käytettiin muiden tuotteiden valmistukseen samoilla tuotantolinjoilla.

| (69) | Otokseen valittujen tuottajien tuotantokapasiteetti pysyi vakaana, noin 2 400 000 tonnissa, koko tarkastelujakson ajan.









  Otos | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 2 451 187 | 2 469 365 | 2 446 462 | 2 398 283 |
| Indeksi (2005 = 100) | 100 | 101 | 100 | 98 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 83 % | 89 % | 90 % | 90 % |
| Indeksi (2005 = 100) | 100 | 108 | 110 | 109 |

(69)

Otokseen valittujen tuottajien tuotantokapasiteetti pysyi vakaana, noin 2 400 000 tonnissa, koko tarkastelujakson ajan.

Otos

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

2 451 187

2 469 365

2 446 462

2 398 283

Indeksi (2005 = 100)

100

101

100

98

Kapasiteetin käyttöaste

83 %

89 %

90 %

90 %

Indeksi (2005 = 100)

100

108

110

109

| (70) | Kapasiteetin käyttöaste oli 83 prosenttia vuonna 2005, jonka jälkeen se kohosi noin 90 prosenttiin tarkastelujakson loppuaikana. Tämä on 67 kappaleessa kuvatun tuotantomäärien vaihtelun mukaista. Kapasiteetin käyttöaste kasvoi kaikkiaan vain 7 prosenttiyksikköä, mikä on vähäinen nousu, kun sitä verrataan 57 kappaleessa kuvattuun kulutuksen merkittävään kasvuun. |
| --- | --- |

(70)

Kapasiteetin käyttöaste oli 83 prosenttia vuonna 2005, jonka jälkeen se kohosi noin 90 prosenttiin tarkastelujakson loppuaikana. Tämä on 67 kappaleessa kuvatun tuotantomäärien vaihtelun mukaista. Kapasiteetin käyttöaste kasvoi kaikkiaan vain 7 prosenttiyksikköä, mikä on vähäinen nousu, kun sitä verrataan 57 kappaleessa kuvattuun kulutuksen merkittävään kasvuun.

| (71) | On kuitenkin tärkeää huomata, että korkean kulutuksen vuoksi otokseen valittujen tuottajien kapasiteetin käyttöaste oli korkea. Mahdollisuus saavuttaa korkea kapasiteetin käyttöaste on tärkeä tekijä, jotta olisi mahdollista saavuttaa tyydyttävä kannattavuustaso samankaltaisen tuotteen osalta. Tilanne tarkastelujaksolla eroaa selvästi esimerkiksi vuosien 2002 ja 2004 tilanteesta, jolloin mm. Kroatiasta, Ukrainasta ja Venäjältä peräisin olevan polkumyyntituonnin aiheuttaman paineen vuoksi yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste oli vain noin 66–75 prosenttia ja sen tappiot olivat 5–10 prosenttia. |
| --- | --- |

(71)

On kuitenkin tärkeää huomata, että korkean kulutuksen vuoksi otokseen valittujen tuottajien kapasiteetin käyttöaste oli korkea. Mahdollisuus saavuttaa korkea kapasiteetin käyttöaste on tärkeä tekijä, jotta olisi mahdollista saavuttaa tyydyttävä kannattavuustaso samankaltaisen tuotteen osalta. Tilanne tarkastelujaksolla eroaa selvästi esimerkiksi vuosien 2002 ja 2004 tilanteesta, jolloin mm. Kroatiasta, Ukrainasta ja Venäjältä peräisin olevan polkumyyntituonnin aiheuttaman paineen vuoksi yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste oli vain noin 66–75 prosenttia ja sen tappiot olivat 5–10 prosenttia.

c)   Varastot

| (72) | Otokseen valittujen tuottajien loppuvarastot kasvoivat 16 prosenttia vuonna 2006, jonka jälkeen ne pienenivät 3 prosenttiyksikköä vuonna 2007 ja vielä yhden prosenttiyksikön tutkimusajanjaksolla. On huomattava, että suurin osa tuotannosta perustuu tilauksiin, minkä vuoksi tämän indikaattorin merkitys vahinkoanalyysin kannalta on vähäinen.









  Otokseen valitut yritykset | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (tonnia) | 142 303 | 165 070 | 160 668 | 159 924 |
| Indeksi (2005 = 100) | 100 | 116 | 113 | 112 |

(72)

Otokseen valittujen tuottajien loppuvarastot kasvoivat 16 prosenttia vuonna 2006, jonka jälkeen ne pienenivät 3 prosenttiyksikköä vuonna 2007 ja vielä yhden prosenttiyksikön tutkimusajanjaksolla. On huomattava, että suurin osa tuotannosta perustuu tilauksiin, minkä vuoksi tämän indikaattorin merkitys vahinkoanalyysin kannalta on vähäinen.

Otokseen valitut yritykset

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (tonnia)

142 303

165 070

160 668

159 924

Indeksi (2005 = 100)

100

116

113

112

d)   Myyntimäärä

| (73) | Yhteisön tuotannonalan oman tuotannon myyntimäärä etuyhteydettömille asiakkaille yhteisön markkinoilla tutkimusajanjaksolla oli noin 2 000 000 tonnia eli kasvua oli 14 prosenttia vuoteen 2005 nähden. Kasvu on 56 kappaleessa kuvatun merkittävän kulutuksen kasvun ansiota, mutta sen positiivinen vaikutus näkyi vain osittain yhteisön tuotannonalan myynnin kasvussa.









  Yhteisön tuotannonala | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myynti yhteisössä (tonnia) | 1 766 197 | 1 907 126 | 2 061 033 | 2 017 525 |
| Indeksi (2005 = 100) | 100 | 108 | 117 | 114 |

(73)

Yhteisön tuotannonalan oman tuotannon myyntimäärä etuyhteydettömille asiakkaille yhteisön markkinoilla tutkimusajanjaksolla oli noin 2 000 000 tonnia eli kasvua oli 14 prosenttia vuoteen 2005 nähden. Kasvu on 56 kappaleessa kuvatun merkittävän kulutuksen kasvun ansiota, mutta sen positiivinen vaikutus näkyi vain osittain yhteisön tuotannonalan myynnin kasvussa.

Yhteisön tuotannonala

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Myynti yhteisössä (tonnia)

1 766 197

1 907 126

2 061 033

2 017 525

Indeksi (2005 = 100)

100

108

117

114

| (74) | Kiinasta tuleva tuonti ja yhteisön tuotannonalan myynti kilpailevat pääasiassa kolmella markkinasegmentillä: kone- ja rakennusalalla sekä putkijohtojen alalla. Yhteisön tuotannonalan myynnistä 65 prosenttia ja kiinalaisesta tuonnista 80 prosenttia kohdistuu näille kolmelle markkinasegmentille. |
| --- | --- |

(74)

Kiinasta tuleva tuonti ja yhteisön tuotannonalan myynti kilpailevat pääasiassa kolmella markkinasegmentillä: kone- ja rakennusalalla sekä putkijohtojen alalla. Yhteisön tuotannonalan myynnistä 65 prosenttia ja kiinalaisesta tuonnista 80 prosenttia kohdistuu näille kolmelle markkinasegmentille.

e)   Markkinaosuus

| (75) | Yhteisön tuotannonala menetti tarkastelujaksolla markkinaosuudestaan 5 prosenttiyksikköä; se supistui vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä 69 prosentista 64 prosenttiin. Markkinaosuuden menetys osoittaa, että kulutuksen merkittävästä kasvusta huolimatta yhteisön tuotannonala pystyi vain osittain hyötymään siitä kiinalaisen tuonnin massiivisen kasvun vuoksi. Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuushan kasvoi 1 prosentista 17,1 prosenttiin samalla kaudella (ks. 61 kappale). | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus | 68,8 % | 70,5 % | 65,4 % | 63,6 % |
| Indeksi (2005 = 100) | 100 | 102 | 95 | 92 |

(75)

Yhteisön tuotannonala menetti tarkastelujaksolla markkinaosuudestaan 5 prosenttiyksikköä; se supistui vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä 69 prosentista 64 prosenttiin. Markkinaosuuden menetys osoittaa, että kulutuksen merkittävästä kasvusta huolimatta yhteisön tuotannonala pystyi vain osittain hyötymään siitä kiinalaisen tuonnin massiivisen kasvun vuoksi. Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuushan kasvoi 1 prosentista 17,1 prosenttiin samalla kaudella (ks. 61 kappale).

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus

68,8 %

70,5 %

65,4 %

63,6 %

Indeksi (2005 = 100)

100

102

95

92

f)   Kasvu

| (76) | Yhteisön kulutus kasvoi vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä 24 prosenttia, mutta yhteisön tuotannonalan myyntimäärä yhteisön markkinoilla kasvoi vain 14 prosenttia ja sen markkinaosuus pieneni 5 prosenttiyksikköä. Toisaalta Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi yli 20-kertaiseksi, ja sen markkinaosuus kasvoi 16 prosenttiyksikköä samalla kaudella. Näin ollen päätellään, että vaikka yhteisön tuotannonalalla tapahtui jonkin verran kasvua, se ei selvästikään hyötynyt täysimääräisesti markkinakysynnän merkittävästä kasvusta, kun taas Kiinasta tuleva tuonti hyötyi siitä suhteettomasti. |
| --- | --- |

(76)

Yhteisön kulutus kasvoi vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä 24 prosenttia, mutta yhteisön tuotannonalan myyntimäärä yhteisön markkinoilla kasvoi vain 14 prosenttia ja sen markkinaosuus pieneni 5 prosenttiyksikköä. Toisaalta Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi yli 20-kertaiseksi, ja sen markkinaosuus kasvoi 16 prosenttiyksikköä samalla kaudella. Näin ollen päätellään, että vaikka yhteisön tuotannonalalla tapahtui jonkin verran kasvua, se ei selvästikään hyötynyt täysimääräisesti markkinakysynnän merkittävästä kasvusta, kun taas Kiinasta tuleva tuonti hyötyi siitä suhteettomasti.

g)   Työllisyys

| (77) | Otokseen valittujen tuottajien työntekijämäärä kasvoi 6 prosenttia vuosien 2005 ja 2007 välillä ja laski 6 prosenttiyksikköä vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Otokseen valittujen tuottajien työntekijämäärä pysyi kaiken kaikkiaan vakaana vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä ja oli noin 9 100 henkeä. Tämä osoittaa, että otokseen valitut tuottajat paransivat tehokkuuttaan, sillä tuotantomäärät kasvoivat samana aikana 7 prosenttia (ks. 67 kappale).









  Otokseen valitut yritykset | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden määrä (henkilöä) | 9 119 | 9 444 | 9 644 | 9 151 |
| Indeksi (2005 = 100) | 100 | 104 | 106 | 100 |

(77)

Otokseen valittujen tuottajien työntekijämäärä kasvoi 6 prosenttia vuosien 2005 ja 2007 välillä ja laski 6 prosenttiyksikköä vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Otokseen valittujen tuottajien työntekijämäärä pysyi kaiken kaikkiaan vakaana vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä ja oli noin 9 100 henkeä. Tämä osoittaa, että otokseen valitut tuottajat paransivat tehokkuuttaan, sillä tuotantomäärät kasvoivat samana aikana 7 prosenttia (ks. 67 kappale).

Otokseen valitut yritykset

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Työntekijöiden määrä (henkilöä)

9 119

9 444

9 644

9 151

Indeksi (2005 = 100)

100

104

106

100

h)   Tuottavuus

| (78) | Otokseen valittujen tuottajien työvoiman tuottavuus – mitattuna tuotoksena (tonnia) työntekijää kohti vuodessa – lisääntyi vakaasti tarkastelujaksolla niin, että tutkimusajanjaksolla se oli 7 prosenttia suurempi kuin vuonna 2005. Tämä on yhdenmukaista sen kanssa, että työllisyys säilyi vakaana tarkastelujaksolla, kun tuottavuus samalla lisääntyi 7 prosenttia.









  Otokseen valitut yritykset | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti) | 369 | 387 | 386 | 395 |
| Indeksi (2005 = 100) | 100 | 105 | 105 | 107 |

(78)

Otokseen valittujen tuottajien työvoiman tuottavuus – mitattuna tuotoksena (tonnia) työntekijää kohti vuodessa – lisääntyi vakaasti tarkastelujaksolla niin, että tutkimusajanjaksolla se oli 7 prosenttia suurempi kuin vuonna 2005. Tämä on yhdenmukaista sen kanssa, että työllisyys säilyi vakaana tarkastelujaksolla, kun tuottavuus samalla lisääntyi 7 prosenttia.

Otokseen valitut yritykset

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti)

369

387

386

395

Indeksi (2005 = 100)

100

105

105

107

i)   Palkat

| (79) | Keskimääräinen palkka työntekijää kohti nousi 7 prosenttia vuosien 2005 ja 2006 välillä ja vielä 8 prosenttiyksikköä vuosien 2006 ja 2007 välillä ja pysytteli sitten lähes samalla tasolla vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä. Työntekijöiden keskipalkka kasvoi kaiken kaikkiaan 16 prosenttia tarkasteluajanjakson aikana. Keskimääräisten palkkakustannusten nousu johtuu osittain siitä, että suhteellisesti alempia keskipalkkoja maksavat yhteisön tuottajat vähensivät työvoimaa, kun taas suhteellisesti korkeampia keskipalkkoja maksavat yhteisön tuottajat lisäsivät työvoimaa. Koska palkkojen keskimääräistä nousua kompensoi osittain tuottavuuden huomattava kasvu, kokonaisvaikutus työvoimakustannusten kannalta ei ollut erityisen merkittävä.









  Otokseen valitut yritykset | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuotuiset työvoimakustannukset henkeä kohti (euroa) | 46 527 | 49 968 | 53 704 | 54 030 |
| Indeksi (2005 = 100) | 100 | 107 | 115 | 116 |

(79)

Keskimääräinen palkka työntekijää kohti nousi 7 prosenttia vuosien 2005 ja 2006 välillä ja vielä 8 prosenttiyksikköä vuosien 2006 ja 2007 välillä ja pysytteli sitten lähes samalla tasolla vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä. Työntekijöiden keskipalkka kasvoi kaiken kaikkiaan 16 prosenttia tarkasteluajanjakson aikana. Keskimääräisten palkkakustannusten nousu johtuu osittain siitä, että suhteellisesti alempia keskipalkkoja maksavat yhteisön tuottajat vähensivät työvoimaa, kun taas suhteellisesti korkeampia keskipalkkoja maksavat yhteisön tuottajat lisäsivät työvoimaa. Koska palkkojen keskimääräistä nousua kompensoi osittain tuottavuuden huomattava kasvu, kokonaisvaikutus työvoimakustannusten kannalta ei ollut erityisen merkittävä.

Otokseen valitut yritykset

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Vuotuiset työvoimakustannukset henkeä kohti (euroa)

46 527

49 968

53 704

54 030

Indeksi (2005 = 100)

100

107

115

116

j)   Myyntihintoihin vaikuttavat tekijät

| (80) | Otokseen valittujen tuottajien myyntihinnat kohosivat merkittävästi eli 21 prosenttia vuosien 2005 ja 2007 välillä ja pysyivät samalla tasolla tutkimusajanjaksolla. Se, että myyntihinnat kohosivat samaan aikaan kun myyntimäärät kasvoivat, selittyy sillä, että myös kustannukset kohosivat samalla kaudella. Yhteisön tuottajat onnistuivat siirtämään kustannusten nousun myyntihintoihinsa ja näin ollen asiakkaidensa maksettavaksi. Sen vuoksi kiinalaisten tuotteiden aiheuttaman kasvavan paineen ensimmäiset selvät vaikutukset alkoivat näkyä myyntihinnoissa vasta tutkimusajanjaksolla, jolloin yhteisön tuotannonalan hinnat pysyivät vakaina, vaikka kustannukset kohosivat 4 prosenttiyksikköä.









  Otokseen valitut yritykset | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yksikköhinta yhteisön markkinoilla (euroa/tonni) | 983 | 1 047 | 1 188 | 1 192 |
| Indeksi (2005 = 100) | 100 | 106 | 121 | 121 |

(80)

Otokseen valittujen tuottajien myyntihinnat kohosivat merkittävästi eli 21 prosenttia vuosien 2005 ja 2007 välillä ja pysyivät samalla tasolla tutkimusajanjaksolla. Se, että myyntihinnat kohosivat samaan aikaan kun myyntimäärät kasvoivat, selittyy sillä, että myös kustannukset kohosivat samalla kaudella. Yhteisön tuottajat onnistuivat siirtämään kustannusten nousun myyntihintoihinsa ja näin ollen asiakkaidensa maksettavaksi. Sen vuoksi kiinalaisten tuotteiden aiheuttaman kasvavan paineen ensimmäiset selvät vaikutukset alkoivat näkyä myyntihinnoissa vasta tutkimusajanjaksolla, jolloin yhteisön tuotannonalan hinnat pysyivät vakaina, vaikka kustannukset kohosivat 4 prosenttiyksikköä.

Otokseen valitut yritykset

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Yksikköhinta yhteisön markkinoilla (euroa/tonni)

983

1 047

1 188

1 192

Indeksi (2005 = 100)

100

106

121

121

| (81) | Kustannusten kohoaminen johtui pääasiassa raaka-aineen hintojen kohoamisesta, kuten seuraavasta taulukosta näkyy. Yhteisön tuotannonala pystyi itse asiassa hillitsemään varsin tehokkaasti työvoimakustannusten ja muiden yleiskustannusten nousua. Raaka-aineen hintojen nousua voi kuitenkin tasapainottaa vain vastaavalla myyntihinnan nostamisella, mikä osoittautui yhä vaikeammaksi tarkastelujaksolla.









  Otokseen valitut yritykset | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kokonaiskustannukset (tonnia kohti) | 863 | 863 | 974 | 1 007 |
| Indeksi (2005 = 100) | 100 | 100 | 113 | 117 |
| Raaka-ainekustannukset | 498 | 532 | 603 | 622 |
| Indeksi (2005 = 100) | 100 | 107 | 121 | 125 |

(81)

Kustannusten kohoaminen johtui pääasiassa raaka-aineen hintojen kohoamisesta, kuten seuraavasta taulukosta näkyy. Yhteisön tuotannonala pystyi itse asiassa hillitsemään varsin tehokkaasti työvoimakustannusten ja muiden yleiskustannusten nousua. Raaka-aineen hintojen nousua voi kuitenkin tasapainottaa vain vastaavalla myyntihinnan nostamisella, mikä osoittautui yhä vaikeammaksi tarkastelujaksolla.

Otokseen valitut yritykset

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Kokonaiskustannukset (tonnia kohti)

863

863

974

1 007

Indeksi (2005 = 100)

100

100

113

117

Raaka-ainekustannukset

498

532

603

622

Indeksi (2005 = 100)

100

107

121

125

k)   Kannattavuus ja investointien tuotto

| (82) | Otokseen valittujen tuottajien samankaltaisen tuotteen myynnin kannattavuus (ilmaistuna prosentteina nettomyynnistä) kohosi vuoden 2005 ja 2007 välillä 12,1 prosentista 17,9 prosenttiin, minkä jälkeen se laski 15,4 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Kannattavuus parani näin ollen vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 3 prosenttiyksikköä.









  Otokseen valitut yritykset | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kannattavuus yhteisön tuotannonalan myynnissä etuyhteydettömille asiakkaille (% nettomyynnistä) | 12,1 % | 17,3 % | 17,9 % | 15,4 % |
| Indeksi (2005 = 100) | 100 | 143 | 147 | 127 |
| Investointien tuotto (voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta) | 47,1 % | 85,1 % | 79,2 % | 51,7 % |
| Indeksi (2005 = 100) | 100 | 181 | 168 | 110 |

(82)

Otokseen valittujen tuottajien samankaltaisen tuotteen myynnin kannattavuus (ilmaistuna prosentteina nettomyynnistä) kohosi vuoden 2005 ja 2007 välillä 12,1 prosentista 17,9 prosenttiin, minkä jälkeen se laski 15,4 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Kannattavuus parani näin ollen vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 3 prosenttiyksikköä.

Otokseen valitut yritykset

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Kannattavuus yhteisön tuotannonalan myynnissä etuyhteydettömille asiakkaille (% nettomyynnistä)

12,1 %

17,3 %

17,9 %

15,4 %

Indeksi (2005 = 100)

100

143

147

127

Investointien tuotto (voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta)

47,1 %

85,1 %

79,2 %

51,7 %

Indeksi (2005 = 100)

100

181

168

110

| (83) | Investointien tuotto (ilmaistuna voittoprosenttina investointien nettokirjanpitoarvosta) noudatti suunnilleen kannattavuuden kehitystä. Se kasvoi vuosien 2005 ja 2006 välillä 47 prosentista 85 prosenttiin ja laski vuoden 2007 tasolta 79 prosentista 52 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Investointien tuotto kasvoi kaiken kaikkiaan 4,6 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(83)

Investointien tuotto (ilmaistuna voittoprosenttina investointien nettokirjanpitoarvosta) noudatti suunnilleen kannattavuuden kehitystä. Se kasvoi vuosien 2005 ja 2006 välillä 47 prosentista 85 prosenttiin ja laski vuoden 2007 tasolta 79 prosentista 52 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Investointien tuotto kasvoi kaiken kaikkiaan 4,6 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla.

l)   Kassavirta ja pääoman saanti

| (84) | Operatiiviseen toimintaan perustuva nettokassavirta oli lähes 367 miljoonaa euroa vuonna 2005. Se kasvoi noin 684 miljoonaan euroon vuonna 2006, 1 miljardiin euroon vuonna 2007 ja palasi noin 630 miljoonaan euroon tutkimusajanjaksolla. Ei ollut merkkejä siitä, että yhteisön tuotannonalalla olisi ollut ongelmia pääoman saamisessa.









  Otokseen valitut yritykset | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassavirta (euroa) | 367 215 052 | 684 541 347 | 1 034 223 612 | 634 658 147 |
| Indeksi (2005 = 100) | 100 | 186 | 282 | 173 |

(84)

Operatiiviseen toimintaan perustuva nettokassavirta oli lähes 367 miljoonaa euroa vuonna 2005. Se kasvoi noin 684 miljoonaan euroon vuonna 2006, 1 miljardiin euroon vuonna 2007 ja palasi noin 630 miljoonaan euroon tutkimusajanjaksolla. Ei ollut merkkejä siitä, että yhteisön tuotannonalalla olisi ollut ongelmia pääoman saamisessa.

Otokseen valitut yritykset

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Kassavirta (euroa)

367 215 052

684 541 347

1 034 223 612

634 658 147

Indeksi (2005 = 100)

100

186

282

173

m)   Investoinnit

| (85) | Otokseen valittujen yritysten vuotuiset investoinnit samankaltaisen tuotteen tuotantoon kasvoivat vuosien 2005 ja 2006 välillä 83 prosenttia, vuosien 2006 ja 2007 välillä vielä 94 prosenttiyksikköä ja laskivat sen jälkeen vain hieman tutkimusajanjaksolla. Investoinnit lisääntyivät kaiken kaikkiaan noin 185 prosenttia vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. Näiden yhteisön tuotannonalan investointien päätavoitteena oli parantaa tuotteiden laatua, lisätä tuotantolaitosten tehokkuutta, kehittää uusia tuotteita ja prosesseja sekä parantaa työturvallisuutta ja ympäristönsuojelua. Tuotantokapasiteetti ei kasvanut niiden tuloksena.









  Otokseen valitut yritykset | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettoinvestoinnit (euroa) | 99 895 036 | 182 508 624 | 276 813 902 | 284 860 412 |
| Indeksi (2005 = 100) | 100 | 183 | 277 | 285 |

(85)

Otokseen valittujen yritysten vuotuiset investoinnit samankaltaisen tuotteen tuotantoon kasvoivat vuosien 2005 ja 2006 välillä 83 prosenttia, vuosien 2006 ja 2007 välillä vielä 94 prosenttiyksikköä ja laskivat sen jälkeen vain hieman tutkimusajanjaksolla. Investoinnit lisääntyivät kaiken kaikkiaan noin 185 prosenttia vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. Näiden yhteisön tuotannonalan investointien päätavoitteena oli parantaa tuotteiden laatua, lisätä tuotantolaitosten tehokkuutta, kehittää uusia tuotteita ja prosesseja sekä parantaa työturvallisuutta ja ympäristönsuojelua. Tuotantokapasiteetti ei kasvanut niiden tuloksena.

Otokseen valitut yritykset

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Nettoinvestoinnit (euroa)

99 895 036

182 508 624

276 813 902

284 860 412

Indeksi (2005 = 100)

100

183

277

285

| (86) | Yhteisön tuotannonala ohjasi erittäin huomattavasti resursseja investointeihin tarkastelujaksolla. Tätä olisi tarkasteltava ottaen huomioon hyvin alhainen investointien taso, joka oli mahdollinen edellisinä vuosina, kun yhteisön tuotannonalan kannattavuus oli erittäin alhainen tai jopa negatiivinen. Tarvittavia investointeja ei voitu tehdä niinä kausina, joina yhteisön tuotannonala kärsi pitkään mm. Kroatiasta, Ukrainalta ja Venäjältä peräisin olevasta polkumyyntituonnista ja investointeja oli leikattava voimakkaasti. (4) Voittojen lisääntyminen tarkastelujaksolla oli sen vuoksi olennaisen tärkeää, jotta yhteisön tuotannonala pystyi tekemään investoinnit, joita oli lykätty niin pitkään. Tuotantokapasiteetin lisäämiseksi ei tehty mitään investointeja, koska oli yhä epävarmempaa, pystyykö yhteisön tuotannonala hyödyntämään kasvavaa kysyntää kiinalaisen tuonnin laajentuessa aggressiivisesti. |
| --- | --- |

(86)

Yhteisön tuotannonala ohjasi erittäin huomattavasti resursseja investointeihin tarkastelujaksolla. Tätä olisi tarkasteltava ottaen huomioon hyvin alhainen investointien taso, joka oli mahdollinen edellisinä vuosina, kun yhteisön tuotannonalan kannattavuus oli erittäin alhainen tai jopa negatiivinen. Tarvittavia investointeja ei voitu tehdä niinä kausina, joina yhteisön tuotannonala kärsi pitkään mm. Kroatiasta, Ukrainalta ja Venäjältä peräisin olevasta polkumyyntituonnista ja investointeja oli leikattava voimakkaasti. (4) Voittojen lisääntyminen tarkastelujaksolla oli sen vuoksi olennaisen tärkeää, jotta yhteisön tuotannonala pystyi tekemään investoinnit, joita oli lykätty niin pitkään. Tuotantokapasiteetin lisäämiseksi ei tehty mitään investointeja, koska oli yhä epävarmempaa, pystyykö yhteisön tuotannonala hyödyntämään kasvavaa kysyntää kiinalaisen tuonnin laajentuessa aggressiivisesti.

n)   Polkumyyntimarginaalin suuruus ja elpyminen aiemmasta polkumyynnistä

| (87) | Tarkasteltavana olevasta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat huomioon ottaen nykyisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta yhteisön tuotannonalaan voidaan pitää huomattavana. On muistettava, että vuonna 2006 otettiin käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä, jotta olisi estetty monista muista maista polkumyynnillä tulevan tuonnin vahingolliset vaikutukset. Yhteisön tuotannonalan tarkastelujaksolla saavuttamat hyvät taloudelliset tulokset antoivatkin sille mahdollisuuden toipua jossakin määrin aiemmasta polkumyynnistä. On kuitenkin myös osoitettu, että yhteisön tuotannonala ei pystynyt täysin hyötymään arviointijaksolla tapahtuneesta poikkeuksellisesta markkinoiden laajentumisesta (ks. 75 kappale), koska markkinaosuus, joka aiemmin oli ollut toimenpiteiden kohteena olevalla tuonnilla, korvautui nyt halvoin hinnoin Kiinasta tulevalla tuonnilla, joka myös osittain pienensi yhteisön tuotannonalan markkinaosuutta. Tämän vaikutuksesta yhteisön tuotannonala ei pystynyt täysin toipumaan eikä investoimaan ja lisäämään tuotantokapasiteettiaan markkinoiden laajentumisen mukaisesti (ks. 86 kappale). Sen vuoksi voidaan päätellä, että yhteisön tuotannonalan toipumista aiemmasta polkumyynnistä ei voida pitää täydellisenä ja että yhteisön tuotannonala on edelleen altis vahingollisille vaikutuksille, joita mahdollisesti aiheutuu yhteisön markkinoille polkumyynnillä tuotujen tuotteiden merkittävistä määristä. |
| --- | --- |

(87)

Tarkasteltavana olevasta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat huomioon ottaen nykyisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta yhteisön tuotannonalaan voidaan pitää huomattavana. On muistettava, että vuonna 2006 otettiin käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä, jotta olisi estetty monista muista maista polkumyynnillä tulevan tuonnin vahingolliset vaikutukset. Yhteisön tuotannonalan tarkastelujaksolla saavuttamat hyvät taloudelliset tulokset antoivatkin sille mahdollisuuden toipua jossakin määrin aiemmasta polkumyynnistä. On kuitenkin myös osoitettu, että yhteisön tuotannonala ei pystynyt täysin hyötymään arviointijaksolla tapahtuneesta poikkeuksellisesta markkinoiden laajentumisesta (ks. 75 kappale), koska markkinaosuus, joka aiemmin oli ollut toimenpiteiden kohteena olevalla tuonnilla, korvautui nyt halvoin hinnoin Kiinasta tulevalla tuonnilla, joka myös osittain pienensi yhteisön tuotannonalan markkinaosuutta. Tämän vaikutuksesta yhteisön tuotannonala ei pystynyt täysin toipumaan eikä investoimaan ja lisäämään tuotantokapasiteettiaan markkinoiden laajentumisen mukaisesti (ks. 86 kappale). Sen vuoksi voidaan päätellä, että yhteisön tuotannonalan toipumista aiemmasta polkumyynnistä ei voida pitää täydellisenä ja että yhteisön tuotannonala on edelleen altis vahingollisille vaikutuksille, joita mahdollisesti aiheutuu yhteisön markkinoille polkumyynnillä tuotujen tuotteiden merkittävistä määristä.

5.   Vahinkoa koskevat päätelmät

| (88) | Tarkastetut tiedot osoittivat merkkejä vahingosta. Merkittävästi kasvavilla yhteisön markkinoilla (+ 24 %) yhteisön tuotannonala pystyi lisäämään myyntiään vain osittain (+ 14 %), mikä johti sen markkinaosuuden supistumiseen (69 %:sta 64 %:iin). Yhteisön tuotannonala onnistui kuitenkin säilyttämään riittävän korkean kapasiteetin käyttöasteen ja hintatason, joten sen kannattavuus pysyi hyvällä tasolla (noin 15 % tutkimusajanjaksolla). Päätelmänä voidaan todeta, että yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko oli vähäinen eikä johtanut merkittäviin taloudellisiin ongelmiin. |
| --- | --- |

(88)

Tarkastetut tiedot osoittivat merkkejä vahingosta. Merkittävästi kasvavilla yhteisön markkinoilla (+ 24 %) yhteisön tuotannonala pystyi lisäämään myyntiään vain osittain (+ 14 %), mikä johti sen markkinaosuuden supistumiseen (69 %:sta 64 %:iin). Yhteisön tuotannonala onnistui kuitenkin säilyttämään riittävän korkean kapasiteetin käyttöasteen ja hintatason, joten sen kannattavuus pysyi hyvällä tasolla (noin 15 % tutkimusajanjaksolla). Päätelmänä voidaan todeta, että yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko oli vähäinen eikä johtanut merkittäviin taloudellisiin ongelmiin.

| (89) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, että yhteisön tuotannonalalle ei ole aiheutunut tutkimusajanjaksolla perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. On kuitenkin myös korostettava, että yhteisön tuotannonalalla oli takanaan jakso, jonka aikana siihen oli kohdistunut vahingollista polkumyyntiä, jonka johdosta otettiin käyttöön polkumyyntitoimenpiteet vuonna 2006. Se, että yhteisön tuotannonala onnistui osittain toipumaan aiemmasta vahinkoa aiheuttaneesta tilanteesta, johtui pääasiassa erittäin merkittävästä markkinoiden laajentumisesta, joka tapahtui vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. Vaikka polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto kesäkuussa 2006 poisti useasta maasta peräisin olevan polkumyyntituonnin vahingolliset vaikutukset, yhteisön markkinoilla oli tutkimusajanjaksolla merkittävä osuus polkumyynnillä tuotuja tuotteita, joita myytiin erittäin alhaisin hinnoin; kyseessä oli siis Kiinasta peräisin oleva tuonti. Jos markkinaolosuhteet muuttuvat, tarkastelujaksolla havaittu markkinoiden laajentuminen pysähtyy ja aiempi kasvusuunta kääntyy laskuun, yhteisön tuotannonala on täysin alttiina mahdollisille vahingollisille vaikutuksille, jotka johtuvat polkumyynnillä tulevasta tuonnista. Sen vuoksi päätellään, että vaikka yhteisön tuotannonala ei kärsinyt merkittävää vahinkoa tutkimusajanjaksolla, se oli haavoittuvassa tilanteessa sen päättyessä. |
| --- | --- |

(89)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, että yhteisön tuotannonalalle ei ole aiheutunut tutkimusajanjaksolla perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. On kuitenkin myös korostettava, että yhteisön tuotannonalalla oli takanaan jakso, jonka aikana siihen oli kohdistunut vahingollista polkumyyntiä, jonka johdosta otettiin käyttöön polkumyyntitoimenpiteet vuonna 2006. Se, että yhteisön tuotannonala onnistui osittain toipumaan aiemmasta vahinkoa aiheuttaneesta tilanteesta, johtui pääasiassa erittäin merkittävästä markkinoiden laajentumisesta, joka tapahtui vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. Vaikka polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto kesäkuussa 2006 poisti useasta maasta peräisin olevan polkumyyntituonnin vahingolliset vaikutukset, yhteisön markkinoilla oli tutkimusajanjaksolla merkittävä osuus polkumyynnillä tuotuja tuotteita, joita myytiin erittäin alhaisin hinnoin; kyseessä oli siis Kiinasta peräisin oleva tuonti. Jos markkinaolosuhteet muuttuvat, tarkastelujaksolla havaittu markkinoiden laajentuminen pysähtyy ja aiempi kasvusuunta kääntyy laskuun, yhteisön tuotannonala on täysin alttiina mahdollisille vahingollisille vaikutuksille, jotka johtuvat polkumyynnillä tulevasta tuonnista. Sen vuoksi päätellään, että vaikka yhteisön tuotannonala ei kärsinyt merkittävää vahinkoa tutkimusajanjaksolla, se oli haavoittuvassa tilanteessa sen päättyessä.

E.   VAHINGON UHKA

1.   Yhteisön kulutuksen, tarkasteltavana olevasta maasta tulevan tuonnin ja yhteisön tuotannonalan tilanteen todennäköinen kehitys tutkimusajanjakson jälkeen

| (90) | Jotta voitaisiin arvioida, kohdistuiko yhteisön tuotannonalaan mahdollisesti vahingon uhka, jotakin tarkastelu- ja tutkimusajanjaksolla vahvistettuja tekijöitä oli analysoitava tarkemmin. Tarkemman analyysin perustana käytettiin tietoja, jotka kerättiin keskeisistä vahinkoindikaattoreista vuosilta 2008 ja 2009. Tätä varten otokseen valituilta yrityksiltä oli pyydetty tietoja kyselylomakkeessa, tilastotietoja oli päivitetty, ja osapuolten toimittamia muita tietoja analysoitiin. Näiden perusteella päädyttiin seuraavaan: |
| --- | --- |

(90)

Jotta voitaisiin arvioida, kohdistuiko yhteisön tuotannonalaan mahdollisesti vahingon uhka, jotakin tarkastelu- ja tutkimusajanjaksolla vahvistettuja tekijöitä oli analysoitava tarkemmin. Tarkemman analyysin perustana käytettiin tietoja, jotka kerättiin keskeisistä vahinkoindikaattoreista vuosilta 2008 ja 2009. Tätä varten otokseen valituilta yrityksiltä oli pyydetty tietoja kyselylomakkeessa, tilastotietoja oli päivitetty, ja osapuolten toimittamia muita tietoja analysoitiin. Näiden perusteella päädyttiin seuraavaan:

1.1   Yhteisön kulutus

| (91) | Yhteisön kulutuksen, joka kasvoi tutkimusajanjakson loppuun, arvioidaan laskevan merkittävästi, ainakin 30 prosenttia, tutkimusajanjakson lopun ja vuoden 2009 välillä. Arvio perustuu julkisesti saatavilla oleviin tietoihin, joita tukivat myös valituksen tekijän toimittamat tiedot ja otokseen valittujen yhteisön tuottajien toimittamat ennusteet. |
| --- | --- |

(91)

Yhteisön kulutuksen, joka kasvoi tutkimusajanjakson loppuun, arvioidaan laskevan merkittävästi, ainakin 30 prosenttia, tutkimusajanjakson lopun ja vuoden 2009 välillä. Arvio perustuu julkisesti saatavilla oleviin tietoihin, joita tukivat myös valituksen tekijän toimittamat tiedot ja otokseen valittujen yhteisön tuottajien toimittamat ennusteet.

| (92) | Lisäksi valituksen tekijä toimitti markkinasegmenttikohtaisia tietoja, joissa ennustettiin merkittävää laskua kaikille aloille lukuun ottamatta OCTG-putkia, joihin kysynnän muutoin voimakkaan laskun katsotaan vaikuttavan vähemmän. |
| --- | --- |

(92)

Lisäksi valituksen tekijä toimitti markkinasegmenttikohtaisia tietoja, joissa ennustettiin merkittävää laskua kaikille aloille lukuun ottamatta OCTG-putkia, joihin kysynnän muutoin voimakkaan laskun katsotaan vaikuttavan vähemmän.

1.2   Tuonti Kiinasta ja siihen liittyvä markkinaosuus

| (93) | Polkumyynnillä Kiinasta tuleva tuonti jatkoi kasvuaan merkittävästi tutkimusajanjakson loppuun asti, kasvava suuntaus on vahvistettu ainakin vuoden 2008 loppuun asti. Kun otetaan huomioon kulutuksen supistuminen vuoden 2008 viimeisistä kuukausista lähtien, tämän tuonnin markkinaosuuden odotetaan kasvavan myös vuonna 2009. |
| --- | --- |

(93)

Polkumyynnillä Kiinasta tuleva tuonti jatkoi kasvuaan merkittävästi tutkimusajanjakson loppuun asti, kasvava suuntaus on vahvistettu ainakin vuoden 2008 loppuun asti. Kun otetaan huomioon kulutuksen supistuminen vuoden 2008 viimeisistä kuukausista lähtien, tämän tuonnin markkinaosuuden odotetaan kasvavan myös vuonna 2009.

| (94) | Kiinalaisen tuonnin ennustetaan keskittyvän pääasiassa kone- ja rakennusalaan samoin kuin linjajohtoihin (ks. 60 kappale). |
| --- | --- |

(94)

Kiinalaisen tuonnin ennustetaan keskittyvän pääasiassa kone- ja rakennusalaan samoin kuin linjajohtoihin (ks. 60 kappale).

| (95) | Vaikka supistuvien markkinoiden seurauksena tuonnin kokonaiskysyntä vähenisikin – eikä vähenemisen uskota olevan kovinkaan merkittävä – Kiinasta tuleva tuonti lisää kuitenkin suhteellisesti markkinaosuuttaan aloilla, joilla se on perinteisesti ollut vahvaa. Onkin todennäköistä, että halvoin hinnoin tapahtuvasta tuonnista tulee entistäkin houkuttelevampaa markkinoilla, joilla yhä enenevässä määrin pyritään alentamaan kustannuksia. |
| --- | --- |

(95)

Vaikka supistuvien markkinoiden seurauksena tuonnin kokonaiskysyntä vähenisikin – eikä vähenemisen uskota olevan kovinkaan merkittävä – Kiinasta tuleva tuonti lisää kuitenkin suhteellisesti markkinaosuuttaan aloilla, joilla se on perinteisesti ollut vahvaa. Onkin todennäköistä, että halvoin hinnoin tapahtuvasta tuonnista tulee entistäkin houkuttelevampaa markkinoilla, joilla yhä enenevässä määrin pyritään alentamaan kustannuksia.

| (96) | Tämän seurauksena Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuuden arvioidaan kasvavan. Kulutuksen kehityksestä riippuen kiinalaisen tuonnin markkinaosuus voisi jopa nousta muutamalla prosenttiyksiköllä vuosien 2008 ja 2009 välillä, kun otetaan huomioon viime vuosien aggressiivinen markkinalaajennuspolitiikka (ks. 61, 114 ja 115 kappale). |
| --- | --- |

(96)

Tämän seurauksena Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuuden arvioidaan kasvavan. Kulutuksen kehityksestä riippuen kiinalaisen tuonnin markkinaosuus voisi jopa nousta muutamalla prosenttiyksiköllä vuosien 2008 ja 2009 välillä, kun otetaan huomioon viime vuosien aggressiivinen markkinalaajennuspolitiikka (ks. 61, 114 ja 115 kappale).

| (97) | Kiinalaisten viejien järjestö CISA on väittänyt, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuontihinnat ovat nousseet merkittävästi tutkimusajanjakson jälkeen. |
| --- | --- |

(97)

Kiinalaisten viejien järjestö CISA on väittänyt, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuontihinnat ovat nousseet merkittävästi tutkimusajanjakson jälkeen.

| (98) | Eurostatin tiedot osoittavat tosiaankin hintojen nousseen tutkimusajanjakson jälkeen, joissakin tapauksissa jopa merkittävästi (33–43 %). Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että nousu johtuu tiettyjen raaka-aineiden (teräksen, rautaromun ja harkkoraudan) ja energian yleisistä hinnannousuista maailmanlaajuisesti vuoden 2008 huhtikuun ja lokakuun välillä ja että nousu ei ole poistanut hintojen alittavuutta, joka on edelleen merkittävä. |
| --- | --- |

(98)

Eurostatin tiedot osoittavat tosiaankin hintojen nousseen tutkimusajanjakson jälkeen, joissakin tapauksissa jopa merkittävästi (33–43 %). Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että nousu johtuu tiettyjen raaka-aineiden (teräksen, rautaromun ja harkkoraudan) ja energian yleisistä hinnannousuista maailmanlaajuisesti vuoden 2008 huhtikuun ja lokakuun välillä ja että nousu ei ole poistanut hintojen alittavuutta, joka on edelleen merkittävä.

1.3   Yhteisön tuotannonalan tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (99) | Yhteisön tuotannonalan tuotannon odotetaan vähenevän 20–35 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson ja vuoden 2009 välillä. Tätä vahvistavat otokseen valittujen yritysten toimittamat ennusteet. Ennusteiden analyysistä voidaan päätellä, että tuotannon yleisessä supistumisessa tulee ilmi myös se, että kulutuksen yleisesti laskiessa tiettyjen tuotelajien kysyntä on laskenut vähemmän kuin toisten, joten ennusteen mukaan tuotevalikoima muuttuu. |
| --- | --- |

(99)

Yhteisön tuotannonalan tuotannon odotetaan vähenevän 20–35 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson ja vuoden 2009 välillä. Tätä vahvistavat otokseen valittujen yritysten toimittamat ennusteet. Ennusteiden analyysistä voidaan päätellä, että tuotannon yleisessä supistumisessa tulee ilmi myös se, että kulutuksen yleisesti laskiessa tiettyjen tuotelajien kysyntä on laskenut vähemmän kuin toisten, joten ennusteen mukaan tuotevalikoima muuttuu.

| (100) | Otokseen valittujen yritysten toimittamien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että tuotantokapasiteetin odotetaan säilyvän vakaana vuonna 2009, kun taas kapasiteetin käyttöasteen odotetaan laskevan jyrkästi, noin 70 prosenttiin, samana vuonna. Tämä noudattelee 91 kappaleessa kuvattua kulutuksen jyrkkää laskua. Tarkastuskäynneillä onkin jo käynyt ilmi seuraavat: i) työvuorojen väheneminen (yleisesti 18:sta 15:een viikossa), ii) irtisanomisten ja tilapäisten lomautusten lisääntyminen, ja iii) laitosten pidempi sulkeminen loma-aikoina. Aiemmissa tutkimuksissa on jo käynyt ilmi, että kun kapasiteetin käyttöaste on alle 75 prosenttia, yhteisön tuotannonala ei todennäköisesti pysty toimimaan kestävällä tavalla (ks. 71 kappale). |
| --- | --- |

(100)

Otokseen valittujen yritysten toimittamien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että tuotantokapasiteetin odotetaan säilyvän vakaana vuonna 2009, kun taas kapasiteetin käyttöasteen odotetaan laskevan jyrkästi, noin 70 prosenttiin, samana vuonna. Tämä noudattelee 91 kappaleessa kuvattua kulutuksen jyrkkää laskua. Tarkastuskäynneillä onkin jo käynyt ilmi seuraavat: i) työvuorojen väheneminen (yleisesti 18:sta 15:een viikossa), ii) irtisanomisten ja tilapäisten lomautusten lisääntyminen, ja iii) laitosten pidempi sulkeminen loma-aikoina. Aiemmissa tutkimuksissa on jo käynyt ilmi, että kun kapasiteetin käyttöaste on alle 75 prosenttia, yhteisön tuotannonala ei todennäköisesti pysty toimimaan kestävällä tavalla (ks. 71 kappale).

1.4   Yhteisön tuotannonalan myynti yhteisössä (määrä ja hinnat)

| (101) | Yhteisön tuotannonalan myynnin EY:n markkinoilla odotetaan vähenevän merkittävästi 99 kappaleessa esitetyistä syistä vähintään saman suuntaisesti kulutuksen laskun kanssa mutta todennäköisesti vielä enemmänkin otokseen valittujen yhteisön tuottajien ennusteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(101)

Yhteisön tuotannonalan myynnin EY:n markkinoilla odotetaan vähenevän merkittävästi 99 kappaleessa esitetyistä syistä vähintään saman suuntaisesti kulutuksen laskun kanssa mutta todennäköisesti vielä enemmänkin otokseen valittujen yhteisön tuottajien ennusteiden mukaisesti.

| (102) | Yhteisön tuotannonalan ennustetaan menettävän vielä lisää markkinaosuuttaan yhteisössä polkumyynnillä Kiinasta tulevalle tuonnille, minkä vuoksi sen on turvauduttava enemmän vientimarkkinoihin. Otokseen valitut yritykset ovat jo raportoineet, että myynnin lasku yhteisössä on suurempaa kuin kokonaistuotannon lasku, koska tuotanto vientiä varten on melko vakaata verrattuna yhteisön markkinoille tarkoitettujen tuotteiden tuotantoon. Tämä johtuu siitä, että yhteisön tuotannonalan vientitoiminta keskittyy OCTG-putkiin (35 %), putkijohtoihin (25 %) sekä energiantuotantoon (13 %), kun taas kone- ja rakennusalan putkien osuus oli vain 16 prosenttia yhteisön tuotannonalan viennistä (niiden osuus myynnistä yhteisön markkinoilla on 60 %; ks. 73 kappale). |
| --- | --- |

(102)

Yhteisön tuotannonalan ennustetaan menettävän vielä lisää markkinaosuuttaan yhteisössä polkumyynnillä Kiinasta tulevalle tuonnille, minkä vuoksi sen on turvauduttava enemmän vientimarkkinoihin. Otokseen valitut yritykset ovat jo raportoineet, että myynnin lasku yhteisössä on suurempaa kuin kokonaistuotannon lasku, koska tuotanto vientiä varten on melko vakaata verrattuna yhteisön markkinoille tarkoitettujen tuotteiden tuotantoon. Tämä johtuu siitä, että yhteisön tuotannonalan vientitoiminta keskittyy OCTG-putkiin (35 %), putkijohtoihin (25 %) sekä energiantuotantoon (13 %), kun taas kone- ja rakennusalan putkien osuus oli vain 16 prosenttia yhteisön tuotannonalan viennistä (niiden osuus myynnistä yhteisön markkinoilla on 60 %; ks. 73 kappale).

| (103) | Yhteisön tuotannonalan toimittamien tietojen mukaan myyntimäärät ovat jo laskeneet ja/tai niiden ennustetaan laskevan merkittävästi etenkin tietyillä markkinasegmenteillä, joille kiinalaiset tuotteet ovat tunkeutuneet voimakkaammin (eli kone- ja rakennusalalle sekä putkijohtojen alalle). |
| --- | --- |

(103)

Yhteisön tuotannonalan toimittamien tietojen mukaan myyntimäärät ovat jo laskeneet ja/tai niiden ennustetaan laskevan merkittävästi etenkin tietyillä markkinasegmenteillä, joille kiinalaiset tuotteet ovat tunkeutuneet voimakkaammin (eli kone- ja rakennusalalle sekä putkijohtojen alalle).

| (104) | Otokseen valitut tuottajat ennustivat myyntihintojen pysyvän keskimäärin vakaina verrattuna tutkimusajanjakson hintoihin. |
| --- | --- |

(104)

Otokseen valitut tuottajat ennustivat myyntihintojen pysyvän keskimäärin vakaina verrattuna tutkimusajanjakson hintoihin.

| (105) | Myyntihintojen kehitys ei kuitenkaan edusta täysin todellisia hinnanalennuksia, joita odotetaan esiintyvän tuotekohtaisesti. Tämä johtuu siitä, että yhteisön tuotannonala pyrkii siirtymään korkeamman laatuluokan putkien tuotantoon kiinalaisen tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi. Tämän seurauksena alemman laatuluokan tuotteiden osuus yhteisön tuotannonalan kokonaismyynnistä pienenee huomattavasti enemmän kuin kokonaismyynti pienenee keskimäärin, jolloin myyntihinnaltaan korkeampien tuotteiden painoarvo on suhteessa suurempi. Näin ollen hintojen keskimääräisen alenemisen ennustetaan olevan vähäisempää kuin hintojen alenemisen, joka kohdistuu tuotteisiin, jotka ovat suoremmassa kilpailussa Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin kanssa. |
| --- | --- |

(105)

Myyntihintojen kehitys ei kuitenkaan edusta täysin todellisia hinnanalennuksia, joita odotetaan esiintyvän tuotekohtaisesti. Tämä johtuu siitä, että yhteisön tuotannonala pyrkii siirtymään korkeamman laatuluokan putkien tuotantoon kiinalaisen tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi. Tämän seurauksena alemman laatuluokan tuotteiden osuus yhteisön tuotannonalan kokonaismyynnistä pienenee huomattavasti enemmän kuin kokonaismyynti pienenee keskimäärin, jolloin myyntihinnaltaan korkeampien tuotteiden painoarvo on suhteessa suurempi. Näin ollen hintojen keskimääräisen alenemisen ennustetaan olevan vähäisempää kuin hintojen alenemisen, joka kohdistuu tuotteisiin, jotka ovat suoremmassa kilpailussa Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin kanssa.

| (106) | Yhteisön tuotannonalalta kerättiin tätä varten tietoja useiden sellaisten edustavien tuotelajien hintakehityksestä, joiden havaittiin olevan suorassa kilpailussa polkumyynnillä Kiinasta tapahtuneen tuonnin kanssa tutkimusajanjaksolla. Analyysin perusteella vahvistettiin, että niiden tuotelajien hinnat, joita tuotiin Kiinasta merkittäviä määriä tutkimusajanjaksolla, kohosivat vuoden 2008 jälkipuoliskolla osittain siksi, että niissä otettiin huomioon myös 98 kappaleessa mainittujen kustannusten kohoaminen. |
| --- | --- |

(106)

Yhteisön tuotannonalalta kerättiin tätä varten tietoja useiden sellaisten edustavien tuotelajien hintakehityksestä, joiden havaittiin olevan suorassa kilpailussa polkumyynnillä Kiinasta tapahtuneen tuonnin kanssa tutkimusajanjaksolla. Analyysin perusteella vahvistettiin, että niiden tuotelajien hinnat, joita tuotiin Kiinasta merkittäviä määriä tutkimusajanjaksolla, kohosivat vuoden 2008 jälkipuoliskolla osittain siksi, että niissä otettiin huomioon myös 98 kappaleessa mainittujen kustannusten kohoaminen.

1.5   Yhteisön tuotannonalan hinnat/kustannukset

| (107) | Otokseen valittuja yrityksiä pyydettiin myös toimittamaan tietoja tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvistä ennustetuista kustannuksista sekä tärkeimmistä kustannuksista. |
| --- | --- |

(107)

Otokseen valittuja yrityksiä pyydettiin myös toimittamaan tietoja tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvistä ennustetuista kustannuksista sekä tärkeimmistä kustannuksista.

| (108) | Toimitetut tiedot osoittavat, että kustannusten yleinen kohoaminen on todennäköistä. Tämä johtuu kahdesta tekijästä. Ensinnäkin on odotettavissa, että alhaisemman tuotannon ja kapasiteetin käyttöasteen aiheuttama työvoiman väheneminen ei johda vastaavaan työvoimakustannusten vähenemiseen, koska turvaudutaan lomautuksiin ja työajan supistuksiin, jotka saattavat lisätä keskimääräisiä työvoimakustannuksia. Toiseksi siirtyminen tuotevalikoimassa kohti arvokkaampia tuotteita (joissa kannattavuus ei välttämättä ole suurempi) tarkoittaa sitä, että keskimäärin myös kustannukset (myös raaka-ainekustannukset) kohoavat. Lisäksi tehokkuuden ilmeinen väheneminen, joka johtuu pienemmistä tuotantomääristä ja alhaisesta kapasiteetin käyttöasteesta, johtaa kiinteiden kustannusten suhteelliseen kohoamiseen. |
| --- | --- |

(108)

Toimitetut tiedot osoittavat, että kustannusten yleinen kohoaminen on todennäköistä. Tämä johtuu kahdesta tekijästä. Ensinnäkin on odotettavissa, että alhaisemman tuotannon ja kapasiteetin käyttöasteen aiheuttama työvoiman väheneminen ei johda vastaavaan työvoimakustannusten vähenemiseen, koska turvaudutaan lomautuksiin ja työajan supistuksiin, jotka saattavat lisätä keskimääräisiä työvoimakustannuksia. Toiseksi siirtyminen tuotevalikoimassa kohti arvokkaampia tuotteita (joissa kannattavuus ei välttämättä ole suurempi) tarkoittaa sitä, että keskimäärin myös kustannukset (myös raaka-ainekustannukset) kohoavat. Lisäksi tehokkuuden ilmeinen väheneminen, joka johtuu pienemmistä tuotantomääristä ja alhaisesta kapasiteetin käyttöasteesta, johtaa kiinteiden kustannusten suhteelliseen kohoamiseen.

1.6   Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus

| (109) | Yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden ennustetaan putoavan joitakin prosenttiyksikköjä tutkimusajanjakson ja vuoden 2009 välillä kiinalaisen polkumyyntituonnin aiheuttaman kasvavan paineen vuoksi (ks. 93 ja 101 kappale) voimakkaasti supistuvilla Euroopan markkinoilla. |
| --- | --- |

(109)

Yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden ennustetaan putoavan joitakin prosenttiyksikköjä tutkimusajanjakson ja vuoden 2009 välillä kiinalaisen polkumyyntituonnin aiheuttaman kasvavan paineen vuoksi (ks. 93 ja 101 kappale) voimakkaasti supistuvilla Euroopan markkinoilla.

1.7   Yhteisön tuotannonalan kannattavuus

| (110) | Yhteisön tuottajien toimittamien tietojen mukaan yhteisön tuotannonalan kannattavuus on laskenut hieman (noin 0,5 prosenttiyksikköä) tutkimusajanjakson ja vuoden 2008 välillä. Kannattavuuden ilmoitettiin kuitenkin pudonneen merkittävästi vuoden 2008 loppuun mennessä, ja sen odotetaan laskevan voimakkaasti noin 2 prosenttiin vuonna 2009. |
| --- | --- |

(110)

Yhteisön tuottajien toimittamien tietojen mukaan yhteisön tuotannonalan kannattavuus on laskenut hieman (noin 0,5 prosenttiyksikköä) tutkimusajanjakson ja vuoden 2008 välillä. Kannattavuuden ilmoitettiin kuitenkin pudonneen merkittävästi vuoden 2008 loppuun mennessä, ja sen odotetaan laskevan voimakkaasti noin 2 prosenttiin vuonna 2009.

| (111) | Jo aiemmin kävi ilmi, että yhteisön tuotannonalan kannattavuus oli erityisen alhainen kausina, joina kapasiteetin käyttöaste oli alle 75 prosenttia. Tilanne oli tämä kaudella, jota neuvoston asetuksella (EY) N:o 954/2006 (5) päätetty tutkimus koski, kun kapasiteetin käyttöaste pieneni merkittävästi mm. Kroatiasta, Ukrainasta ja Venäjältä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttaman paineen vuoksi. |
| --- | --- |

(111)

Jo aiemmin kävi ilmi, että yhteisön tuotannonalan kannattavuus oli erityisen alhainen kausina, joina kapasiteetin käyttöaste oli alle 75 prosenttia. Tilanne oli tämä kaudella, jota neuvoston asetuksella (EY) N:o 954/2006 (5) päätetty tutkimus koski, kun kapasiteetin käyttöaste pieneni merkittävästi mm. Kroatiasta, Ukrainasta ja Venäjältä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttaman paineen vuoksi.

1.8   Päätelmät yhteisön kulutuksen, tarkasteltavana olevasta maasta tulevan tuonnin ja yhteisön tuotannonalan tilanteen todennäköisestä kehityksestä tutkimusajanjakson jälkeen

| (112) | Kulutusta, Kiinasta polkumyynnillä tulevien tuotteiden tuontia sekä tärkeimpien vahinkoindikaattorien todennäköistä kehitystä tutkimusajanjakson ja vuoden 2009 välillä koskeva analyysi (ks. 90–111 kappale) osoittaa, että yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne on jo heikentymässä huomattavasti ja tilanteen odotetaan jatkuvan, ellei peräti pahenevan, lähitulevaisuudessa. Tämä tulee selvästi esiin tuotannon, EY:n myyntimäärän, markkinaosuuden ja kannattavuuden ilmeisessä alenemisessa (noin –13 prosenttiyksikköä). Arviointi tehtiin käyttäen pohjana ennusteisiin liittyviä tietoja, joiden tueksi on saatu riittävästi näyttöä. Tutkimusajanjakson jälkeiseen ja vuoden 2008 loppuun ulottuvaan kauteen liittyvät suuntaukset voitiin jo suureksi osaksi varmentaa tehtyjen tarkastuskäyntien puitteissa. Lisänäyttöä (etenkin myyntihintojen ja -määrien laskemisesta ja vuodesta 2009) saatiin tutkimuksen aikana. Vaikka ei voikaan olla varmuutta – niin kuin ei koskaan ennusteissa – siitä, että suuntaukset toteutuvat täsmälleen ennakoidun kaltaisina, on kuitenkin erittäin todennäköistä, että näin tapahtuu. Sen vuoksi päätellään, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa jo vuoden 2009 ensimmäisten kuukausien aikana. |
| --- | --- |

(112)

Kulutusta, Kiinasta polkumyynnillä tulevien tuotteiden tuontia sekä tärkeimpien vahinkoindikaattorien todennäköistä kehitystä tutkimusajanjakson ja vuoden 2009 välillä koskeva analyysi (ks. 90–111 kappale) osoittaa, että yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne on jo heikentymässä huomattavasti ja tilanteen odotetaan jatkuvan, ellei peräti pahenevan, lähitulevaisuudessa. Tämä tulee selvästi esiin tuotannon, EY:n myyntimäärän, markkinaosuuden ja kannattavuuden ilmeisessä alenemisessa (noin –13 prosenttiyksikköä). Arviointi tehtiin käyttäen pohjana ennusteisiin liittyviä tietoja, joiden tueksi on saatu riittävästi näyttöä. Tutkimusajanjakson jälkeiseen ja vuoden 2008 loppuun ulottuvaan kauteen liittyvät suuntaukset voitiin jo suureksi osaksi varmentaa tehtyjen tarkastuskäyntien puitteissa. Lisänäyttöä (etenkin myyntihintojen ja -määrien laskemisesta ja vuodesta 2009) saatiin tutkimuksen aikana. Vaikka ei voikaan olla varmuutta – niin kuin ei koskaan ennusteissa – siitä, että suuntaukset toteutuvat täsmälleen ennakoidun kaltaisina, on kuitenkin erittäin todennäköistä, että näin tapahtuu. Sen vuoksi päätellään, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa jo vuoden 2009 ensimmäisten kuukausien aikana.

2.   Vahingon uhka

| (113) | Perusasetuksen 3 artiklan 9 kohdan mukaisesti tutkittiin, mitkä seikat saisivat mahdollisesti aikaan tilanteen, jossa polkumyynnillä tapahtuva tuonti aiheuttaisi vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Tässä otettiin huomioon erityisesti seuraavat tekijät: i) polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kehitys, ii) viejien käytettävissä oleva kapasiteetti, ii) kiinalaisen tuonnin hintataso ja iv) varastojen taso. |
| --- | --- |

(113)

Perusasetuksen 3 artiklan 9 kohdan mukaisesti tutkittiin, mitkä seikat saisivat mahdollisesti aikaan tilanteen, jossa polkumyynnillä tapahtuva tuonti aiheuttaisi vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Tässä otettiin huomioon erityisesti seuraavat tekijät: i) polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kehitys, ii) viejien käytettävissä oleva kapasiteetti, ii) kiinalaisen tuonnin hintataso ja iv) varastojen taso.

2.1   Polkumyyntituonnin määrän kehitys

| (114) | Tuonti Kiinasta lisääntyi räjähdysmäisesti 26 000 tonnista 543 000 tonniin vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä (ks. 59 kappale). Tuonti on jatkuvasti tapahtunut erittäin alhaisin hinnoin, jotka alittavat merkittävästi kaikki muut hinnat, joita yhteisön markkinoilla esiintyy muista hankintalähteistä. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuuden merkittävä kasvaminen (ks. 61 kappale) vahvistaa sen, että tuonnin kehitys ei ole ollut seurausta kysynnän kasvamisesta. Päinvastoin vaikuttaa siltä, että tällaiseen kehitykseen vaikutti suurelta osin taustalla oleva strategia, jonka tavoitteena oli korvata markkinoille aiemmin muista lähteistä polkumyynnillä tullut tuonti (ks. 141 kappale) valtaamalla aggressiivisesti uudet markkinat. Vuoden 2008 jälkipuoliskolla havaittu tuontihintojen kohoaminen johtui täysin raaka-ainekustannusten merkittävästä noususta, joka on johtanut saumattomien putkien kustannusten kohoamiseen, eikä se osoita, että aikeena olisi kaventaa hintaeroja EY:n markkinoiden muiden tavarantoimittajien hintoihin. |
| --- | --- |

(114)

Tuonti Kiinasta lisääntyi räjähdysmäisesti 26 000 tonnista 543 000 tonniin vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä (ks. 59 kappale). Tuonti on jatkuvasti tapahtunut erittäin alhaisin hinnoin, jotka alittavat merkittävästi kaikki muut hinnat, joita yhteisön markkinoilla esiintyy muista hankintalähteistä. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuuden merkittävä kasvaminen (ks. 61 kappale) vahvistaa sen, että tuonnin kehitys ei ole ollut seurausta kysynnän kasvamisesta. Päinvastoin vaikuttaa siltä, että tällaiseen kehitykseen vaikutti suurelta osin taustalla oleva strategia, jonka tavoitteena oli korvata markkinoille aiemmin muista lähteistä polkumyynnillä tullut tuonti (ks. 141 kappale) valtaamalla aggressiivisesti uudet markkinat. Vuoden 2008 jälkipuoliskolla havaittu tuontihintojen kohoaminen johtui täysin raaka-ainekustannusten merkittävästä noususta, joka on johtanut saumattomien putkien kustannusten kohoamiseen, eikä se osoita, että aikeena olisi kaventaa hintaeroja EY:n markkinoiden muiden tavarantoimittajien hintoihin.

| (115) | Tällä perusteella katsotaan, että kulutuksen kehityksen ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin tason välille ei voida vahvistaa välitöntä korrelaatiota. Sen sijaan katsotaan, että vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä polkumyynnillä tapahtunut tuonti olisi joka tapauksessa lisääntynyt, jopa vakaan kulutuksenkin tilanteessa, ja ainoa ero olisi ollut, että se olisi vaikuttanut enemmän muiden tavarantoimittajien markkinaosuuksiin. Ei ole täysin poissuljettua, että tämä olisi aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle jo tarkastelujakson aikana, jos kulutus ei olisi lisääntynyt sitä vauhtia kuin se lisääntyi. Sen vuoksi katsotaan, että yhteisön markkinoiden yleistilanteen laskevalla suuntauksella ei olisi ollut huomattavampaa vaikutusta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrien kehitykseen. Mitä todennäköisimmin tarkastelujaksolla käytetty aggressiivinen strategia yhteisön markkinoiden valtaamiseksi jatkuu ja tavoitteena on markkinaosuuden kasvattaminen halvan polkumyyntituonnin kautta muiden talouden toimijoiden kustannuksella. |
| --- | --- |

(115)

Tällä perusteella katsotaan, että kulutuksen kehityksen ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin tason välille ei voida vahvistaa välitöntä korrelaatiota. Sen sijaan katsotaan, että vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä polkumyynnillä tapahtunut tuonti olisi joka tapauksessa lisääntynyt, jopa vakaan kulutuksenkin tilanteessa, ja ainoa ero olisi ollut, että se olisi vaikuttanut enemmän muiden tavarantoimittajien markkinaosuuksiin. Ei ole täysin poissuljettua, että tämä olisi aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle jo tarkastelujakson aikana, jos kulutus ei olisi lisääntynyt sitä vauhtia kuin se lisääntyi. Sen vuoksi katsotaan, että yhteisön markkinoiden yleistilanteen laskevalla suuntauksella ei olisi ollut huomattavampaa vaikutusta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrien kehitykseen. Mitä todennäköisimmin tarkastelujaksolla käytetty aggressiivinen strategia yhteisön markkinoiden valtaamiseksi jatkuu ja tavoitteena on markkinaosuuden kasvattaminen halvan polkumyyntituonnin kautta muiden talouden toimijoiden kustannuksella.

| (116) | Tuoreimmat käytettävissä olevat luvut, jotka liittyvät koko vuoteen 2008, osoittavat tuonnin määräksi 507 589 tonnia, mikä on enemmän kuin vuonna 2007 mutta hieman vähemmän kuin tutkimusajanjaksolla. Lisäksi vuoden 2008 kahteen viimeiseen kuukauteen liittyvät luvut osoittavat, että tuonti on jopa lisääntynyt verrattuna edeltävän vuoden samaan kauteen (84 000 tonnia vuonna 2008 ja 79 000 tonnia vuonna 2007), huolimatta siitä, että tutkimuksen mukaan kysynnän laskun selvät merkit olivat näkyvissä yhteisön markkinoilla jo marraskuussa 2008. Sen vuoksi voidaan päätellä, että tuoreimpien käytettävissä olevien tietojen perusteella kiinalaisen tuonnin määrää voidaan pitää vähintäänkin vakaana. Tältä osin on huomattava, että silloinkin kun polkumyyntituonnin kehitys osoittaa lyhyellä aikavälillä erilaista suuntausta menneeseen verrattuna eli pysyy vakaana tai alkaa vähetä, tietoja on aina tarkasteltava kulutuksen kehitys huomioon ottaen. Toisin sanoen tätä tekijää koskevien päätelmien ei pitäisi perustua pelkästään polkumyyntituonnin absoluuttisen määrän kehityksen havainnointiin, vaan niissä olisi otettava asianmukaisesti huomioon markkinaolosuhteet, joissa kehitys tapahtuu, ja se, olisivatko ne voineet vaikuttaa polkumyyntituonnin markkinaosuuden kasvamiseen tai pienenemiseen. Käytettävissä olevien tietojen perusteella on selvää, että polkumyyntituonnin markkinaosuus on kasvanut merkittävästi tarkastelujaksolla mutta sen lisäksi suuntaus ei osoita mitään merkkejä pysähtymisestä tai kääntymisestä kaudella, jolla kysyntä oli jo alkanut supistua. Tämän vuoksi polkumyynnillä Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus lisääntyy edelleen (ks. 96 kappale). Näin ollen päätellään, että kun otetaan huomioon odotettavissa oleva kulutuksen merkittävä lasku, polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin paine yhteisön markkinoilla lisääntyy todennäköisesti merkittävästi. |
| --- | --- |

(116)

Tuoreimmat käytettävissä olevat luvut, jotka liittyvät koko vuoteen 2008, osoittavat tuonnin määräksi 507 589 tonnia, mikä on enemmän kuin vuonna 2007 mutta hieman vähemmän kuin tutkimusajanjaksolla. Lisäksi vuoden 2008 kahteen viimeiseen kuukauteen liittyvät luvut osoittavat, että tuonti on jopa lisääntynyt verrattuna edeltävän vuoden samaan kauteen (84 000 tonnia vuonna 2008 ja 79 000 tonnia vuonna 2007), huolimatta siitä, että tutkimuksen mukaan kysynnän laskun selvät merkit olivat näkyvissä yhteisön markkinoilla jo marraskuussa 2008. Sen vuoksi voidaan päätellä, että tuoreimpien käytettävissä olevien tietojen perusteella kiinalaisen tuonnin määrää voidaan pitää vähintäänkin vakaana. Tältä osin on huomattava, että silloinkin kun polkumyyntituonnin kehitys osoittaa lyhyellä aikavälillä erilaista suuntausta menneeseen verrattuna eli pysyy vakaana tai alkaa vähetä, tietoja on aina tarkasteltava kulutuksen kehitys huomioon ottaen. Toisin sanoen tätä tekijää koskevien päätelmien ei pitäisi perustua pelkästään polkumyyntituonnin absoluuttisen määrän kehityksen havainnointiin, vaan niissä olisi otettava asianmukaisesti huomioon markkinaolosuhteet, joissa kehitys tapahtuu, ja se, olisivatko ne voineet vaikuttaa polkumyyntituonnin markkinaosuuden kasvamiseen tai pienenemiseen. Käytettävissä olevien tietojen perusteella on selvää, että polkumyyntituonnin markkinaosuus on kasvanut merkittävästi tarkastelujaksolla mutta sen lisäksi suuntaus ei osoita mitään merkkejä pysähtymisestä tai kääntymisestä kaudella, jolla kysyntä oli jo alkanut supistua. Tämän vuoksi polkumyynnillä Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus lisääntyy edelleen (ks. 96 kappale). Näin ollen päätellään, että kun otetaan huomioon odotettavissa oleva kulutuksen merkittävä lasku, polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin paine yhteisön markkinoilla lisääntyy todennäköisesti merkittävästi.

2.2   Viejien käyttämätön kapasiteetti

| (117) | Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat tiedot osoittavat, että kapasiteetin ennustettiin lisääntyvän pelkästään näissä yrityksissä vähintään 740 000 tonnia vuonna 2008. Yhteisön tuotannonala väitti lisäksi, että kaksi otokseen valittua yritystä suunnittelee rakentavansa saumattomien putkien tuotantolaitoksia, joiden kapasiteetti olisi 500 000 tonnia vuoden 2009 puoliväliin mennessä. Kapasiteetin ennustettu kasvu voidaan varmentaa tietenkin vasta sitten, kun tällainen kapasiteetti on olemassa, minkä vuoksi on vaikea arvioida Kiinassa tulevaisuudessa olevaa käyttämätöntä kapasiteettia. Pelkästään otokseen valittujen kiinalaisten viejien vastausten perusteella voidaan kuitenkin päätellä, että Kiinassa on merkittävästi tuotantokapasiteettia vapaana, kun otetaan huomioon, että yhteisön kokonaiskulutukseksi laskettiin 3 300 000 tonnia tutkimusajanjaksolla. Valituksen tekijä toimitti lisäksi uskottavia tietoja kahden uuden saumattomien putkien tuotantolaitoksen tilaamisesta Kiinaan tammikuussa 2009. Pelkästään näiden kahden laitoksen kapasiteetti, joka on molemmissa noin 400 000 tonnia, riittää täyttämään neljänneksen EY:n markkinoiden tarpeesta. |
| --- | --- |

(117)

Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat tiedot osoittavat, että kapasiteetin ennustettiin lisääntyvän pelkästään näissä yrityksissä vähintään 740 000 tonnia vuonna 2008. Yhteisön tuotannonala väitti lisäksi, että kaksi otokseen valittua yritystä suunnittelee rakentavansa saumattomien putkien tuotantolaitoksia, joiden kapasiteetti olisi 500 000 tonnia vuoden 2009 puoliväliin mennessä. Kapasiteetin ennustettu kasvu voidaan varmentaa tietenkin vasta sitten, kun tällainen kapasiteetti on olemassa, minkä vuoksi on vaikea arvioida Kiinassa tulevaisuudessa olevaa käyttämätöntä kapasiteettia. Pelkästään otokseen valittujen kiinalaisten viejien vastausten perusteella voidaan kuitenkin päätellä, että Kiinassa on merkittävästi tuotantokapasiteettia vapaana, kun otetaan huomioon, että yhteisön kokonaiskulutukseksi laskettiin 3 300 000 tonnia tutkimusajanjaksolla. Valituksen tekijä toimitti lisäksi uskottavia tietoja kahden uuden saumattomien putkien tuotantolaitoksen tilaamisesta Kiinaan tammikuussa 2009. Pelkästään näiden kahden laitoksen kapasiteetti, joka on molemmissa noin 400 000 tonnia, riittää täyttämään neljänneksen EY:n markkinoiden tarpeesta.

| (118) | Kiinan tuottajajärjestön CISAn toimittamien tietojen mukaan Kiinan tuotanto on yhteensä noin 20 miljoonaa tonnia. Otokseen valitut kiinalaiset tuottajat ilmoittivat, että niiden viennin osuus niiden kokonaismyynnistä tutkimusajanjaksolla oli keskimäärin 27 prosenttia, kun se vuonna 2005 oli 17 prosenttia. Sen vuoksi voidaan päätellä, että tarkastelujaksolla kiinalaisten viejien vientihalukkuus kasvoi merkittävästi, ja tämä näkyi absoluuttisten vientimäärien erittäin suurena kasvuna, koska otokseen valittujen viejien kokonaismyynti kasvoi yli 56 prosenttia tarkastelujaksolla. Ei ole viitteitä siitä, että suuntaus, johon vaikuttivat sekä tuotannon kasvu että vientiosuuden lisääntyminen, olisi kääntymässä lähitulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(118)

Kiinan tuottajajärjestön CISAn toimittamien tietojen mukaan Kiinan tuotanto on yhteensä noin 20 miljoonaa tonnia. Otokseen valitut kiinalaiset tuottajat ilmoittivat, että niiden viennin osuus niiden kokonaismyynnistä tutkimusajanjaksolla oli keskimäärin 27 prosenttia, kun se vuonna 2005 oli 17 prosenttia. Sen vuoksi voidaan päätellä, että tarkastelujaksolla kiinalaisten viejien vientihalukkuus kasvoi merkittävästi, ja tämä näkyi absoluuttisten vientimäärien erittäin suurena kasvuna, koska otokseen valittujen viejien kokonaismyynti kasvoi yli 56 prosenttia tarkastelujaksolla. Ei ole viitteitä siitä, että suuntaus, johon vaikuttivat sekä tuotannon kasvu että vientiosuuden lisääntyminen, olisi kääntymässä lähitulevaisuudessa.

| (119) | Kiinasta yhteisöön suuntautuvan viennin prosenttiosuus Kiinan kokonaisviennistä lisääntyi merkittävästi vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä 1 prosentista 9 prosenttiin. Tämä vahvistaa sitä, että vientitoiminnassa tapahtui merkittävä siirtyminen tarkastelujaksolla ja yhteisö on kasvattanut merkitystään kiinalaisten viejien markkinastrategiassa. Muita tärkeitä markkinoita ovat Yhdysvallat 36 prosentilla (31 % vuonna 2007), Algeria 6 prosentilla (2 % vuonna 2006) ja Etelä-Korea 6 prosentilla (3 % vuonna 2005). Tämän pohjalta voidaan odottaa, että merkittävä osa tuoreesta ylikapasiteetista suunnataan EY:n markkinoille. Lisäksi piakkoin on odotettavissa joidenkin näiden markkinoiden, etenkin Yhdysvaltojen markkinoiden, huomattavaa kutistumista, joten näiltä markkinoilta vapautuvat määrät voidaan suunnata helposti EY:hyn. Uudelleensuuntausta ei ole merkittävämmin tapahtunut tähän mennessä, koska Kiinan tilastojen ja otokseen valituilta kiinalaisilta tuottajilta kerättyjen tietojen mukaan hinnat EY:n markkinoilla ovat olleet jonkin verran alhaisemmat kuin muilla markkinoilla. Voidaan kuitenkin odottaa, että jos muilla markkinoilla myydyt määrät vähenevät merkittävästi, hintatasoihin liittyvät seikat jätetään helposti huomiotta, kun on tarpeen pitää tuotanto ja kapasiteetin käyttöaste riittävän korkealla tasolla. Lisäksi on odotettavissa, että yhteisön markkinoiden kaltaisista markkinoista, joiden valtaaminen on osoittautunut suhteellisen helpoksi ja erittäin menestyksekkääksi, tulee suosittu kohde tällaiselle viennin uudelleensuuntaamiselle. |
| --- | --- |

(119)

Kiinasta yhteisöön suuntautuvan viennin prosenttiosuus Kiinan kokonaisviennistä lisääntyi merkittävästi vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä 1 prosentista 9 prosenttiin. Tämä vahvistaa sitä, että vientitoiminnassa tapahtui merkittävä siirtyminen tarkastelujaksolla ja yhteisö on kasvattanut merkitystään kiinalaisten viejien markkinastrategiassa. Muita tärkeitä markkinoita ovat Yhdysvallat 36 prosentilla (31 % vuonna 2007), Algeria 6 prosentilla (2 % vuonna 2006) ja Etelä-Korea 6 prosentilla (3 % vuonna 2005). Tämän pohjalta voidaan odottaa, että merkittävä osa tuoreesta ylikapasiteetista suunnataan EY:n markkinoille. Lisäksi piakkoin on odotettavissa joidenkin näiden markkinoiden, etenkin Yhdysvaltojen markkinoiden, huomattavaa kutistumista, joten näiltä markkinoilta vapautuvat määrät voidaan suunnata helposti EY:hyn. Uudelleensuuntausta ei ole merkittävämmin tapahtunut tähän mennessä, koska Kiinan tilastojen ja otokseen valituilta kiinalaisilta tuottajilta kerättyjen tietojen mukaan hinnat EY:n markkinoilla ovat olleet jonkin verran alhaisemmat kuin muilla markkinoilla. Voidaan kuitenkin odottaa, että jos muilla markkinoilla myydyt määrät vähenevät merkittävästi, hintatasoihin liittyvät seikat jätetään helposti huomiotta, kun on tarpeen pitää tuotanto ja kapasiteetin käyttöaste riittävän korkealla tasolla. Lisäksi on odotettavissa, että yhteisön markkinoiden kaltaisista markkinoista, joiden valtaaminen on osoittautunut suhteellisen helpoksi ja erittäin menestyksekkääksi, tulee suosittu kohde tällaiselle viennin uudelleensuuntaamiselle.

2.3   Kiinasta tulevan tuonnin hinnat

| (120) | Kiinalaisen tuonnin hinnat olivat tarkastelujaksolla merkittävästi alemmat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat mutta myös muista maista tulevan tuonnin hinnat. Tämä vahvistui hintojen alittavuutta koskevassa analyysissä (ks. 65 ja 142 kappale). Havaittu erittäin merkittävä ja järjestelmällinen (eli tuotelajeittain tarkasteltuna suhteellisen yhtenäinen) hintojen alittavuus on varmistanut polkumyyntituonnin markkinaosuuden jatkuvan kasvamisen tarkastelujaksolla. Tarkastelujakson aikana tapahtuneen polkumyyntituonnin markkinaosuuden kasvun ja muiden lähteiden, myös yhteisön tuotannonalan, markkinaosuuden pienenemisen välillä oli selvä yhteys, ja tähän päädyttiin myyntihintojen selvästä erosta johtuvan edun vuoksi. Se, että tästä ei aiheutunut yhteisön tuotannonalalle merkittävää vahinkoa tarkastelujaksolla, johtui ainoastaan siitä, että yhteisön markkinoiden laajentuminen tarjosi yhteisön tuotannonalalle riittävästi maaperää tuotannon, tuotantokapasiteetin, myynnin ja kannattavuuden ylläpitämiseksi. |
| --- | --- |

(120)

Kiinalaisen tuonnin hinnat olivat tarkastelujaksolla merkittävästi alemmat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat mutta myös muista maista tulevan tuonnin hinnat. Tämä vahvistui hintojen alittavuutta koskevassa analyysissä (ks. 65 ja 142 kappale). Havaittu erittäin merkittävä ja järjestelmällinen (eli tuotelajeittain tarkasteltuna suhteellisen yhtenäinen) hintojen alittavuus on varmistanut polkumyyntituonnin markkinaosuuden jatkuvan kasvamisen tarkastelujaksolla. Tarkastelujakson aikana tapahtuneen polkumyyntituonnin markkinaosuuden kasvun ja muiden lähteiden, myös yhteisön tuotannonalan, markkinaosuuden pienenemisen välillä oli selvä yhteys, ja tähän päädyttiin myyntihintojen selvästä erosta johtuvan edun vuoksi. Se, että tästä ei aiheutunut yhteisön tuotannonalalle merkittävää vahinkoa tarkastelujaksolla, johtui ainoastaan siitä, että yhteisön markkinoiden laajentuminen tarjosi yhteisön tuotannonalalle riittävästi maaperää tuotannon, tuotantokapasiteetin, myynnin ja kannattavuuden ylläpitämiseksi.

| (121) | Ei ole syytä uskoa, että taloudellisessa ympäristössä, jossa kysyntä on supistunut merkittävästi, alhaisilla hinnoilla olisi taipumuksena kohota. Tavarantoimittajan kannalta kulutuksen supistuessa matalien hintojen odotetaan päinvastoin pysyvän matalina, jotta saataisiin hankittua suurempi markkinaosuus tai edes säilytettyä olemassa oleva markkinaosuus ja vahvistettua sitä. Samalla tarkasteltavana oleva tuotetta sisältävien tavaroiden tuottajat, jotka jo ostivat tuotetta alhaisin hinnoin, pyrkivät pitämään hinnat alhaisina tai jopa alentamaan niitä hillitäkseen kustannuksiaan. Tuottajat, jotka aiemmin suosivat ylempihintaisia tuotteita, pyrkivät alentamaan tuotantokustannuksiaan mahdollisuuksien mukaan, minkä vuoksi ne asettavat etusijalle edulliset tuotantopanokset, vaikka tämä edellyttäisikin joitakin uhrauksia esimerkiksi laadun tai toimitusvarmuuden suhteen. |
| --- | --- |

(121)

Ei ole syytä uskoa, että taloudellisessa ympäristössä, jossa kysyntä on supistunut merkittävästi, alhaisilla hinnoilla olisi taipumuksena kohota. Tavarantoimittajan kannalta kulutuksen supistuessa matalien hintojen odotetaan päinvastoin pysyvän matalina, jotta saataisiin hankittua suurempi markkinaosuus tai edes säilytettyä olemassa oleva markkinaosuus ja vahvistettua sitä. Samalla tarkasteltavana oleva tuotetta sisältävien tavaroiden tuottajat, jotka jo ostivat tuotetta alhaisin hinnoin, pyrkivät pitämään hinnat alhaisina tai jopa alentamaan niitä hillitäkseen kustannuksiaan. Tuottajat, jotka aiemmin suosivat ylempihintaisia tuotteita, pyrkivät alentamaan tuotantokustannuksiaan mahdollisuuksien mukaan, minkä vuoksi ne asettavat etusijalle edulliset tuotantopanokset, vaikka tämä edellyttäisikin joitakin uhrauksia esimerkiksi laadun tai toimitusvarmuuden suhteen.

| (122) | Kiinalaisen tuonnin hinnat kohosivat siis hieman tutkimusajanjakson jälkeen, kuten 98 kappaleessa todettiin. Koska tämä nousu on osoitus ennen kaikkea joidenkin keskeisten raaka-aineiden maailmanlaajuisesta hinnannoususta, ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että nousu on ainoastaan tilapäinen ja hinta palaa ennalleen heti, kun raaka-aineiden hinnat laskevat. Lisäksi koska raaka-aine on perushyödyke, sen hinnassa havaittu nousu on näkynyt kaikkien tuottajien saumattomien putkien loppuhinnassa mahdollisuuksien mukaan. Myös yhteisön tuotannonalan on täytynyt ottaa kustannusten nousu huomioon myyntihinnoissaan, jotka ovat sen vuoksi kohonneet. Koska kaikki hinnat markkinoilla ovat nousseet, polkumyyntituonnin hinnat ovat edelleen merkittävästi alhaisemmat kuin yhteisön tuotannonalan myyntihinnat, myös tutkimusajanjakson jälkeisellä kaudella. |
| --- | --- |

(122)

Kiinalaisen tuonnin hinnat kohosivat siis hieman tutkimusajanjakson jälkeen, kuten 98 kappaleessa todettiin. Koska tämä nousu on osoitus ennen kaikkea joidenkin keskeisten raaka-aineiden maailmanlaajuisesta hinnannoususta, ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että nousu on ainoastaan tilapäinen ja hinta palaa ennalleen heti, kun raaka-aineiden hinnat laskevat. Lisäksi koska raaka-aine on perushyödyke, sen hinnassa havaittu nousu on näkynyt kaikkien tuottajien saumattomien putkien loppuhinnassa mahdollisuuksien mukaan. Myös yhteisön tuotannonalan on täytynyt ottaa kustannusten nousu huomioon myyntihinnoissaan, jotka ovat sen vuoksi kohonneet. Koska kaikki hinnat markkinoilla ovat nousseet, polkumyyntituonnin hinnat ovat edelleen merkittävästi alhaisemmat kuin yhteisön tuotannonalan myyntihinnat, myös tutkimusajanjakson jälkeisellä kaudella.

| (123) | Päätelmänä voidaan todeta, että polkumyyntituonnin erittäin alhaisten hintojen negatiivinen vaikutus on kahtalainen: i) merkittävät hintaerot aiheuttavat todennäköisesti siirtymisen kohti polkumyyntituontia, koska käyttäjät todennäköisemmin ostavat suurempia määriä tavaroita, joita myydään halvoilla hinnoilla, ii) ostajat todennäköisesti käyttävät näin alhaisten markkinahintojen esiintymistä neuvotteluvälineenä saadakseen alennettua yhteisön tuottajien ja muiden lähteiden tarjoamia hintoja, mikä sekä vähentää määriä että alentaa hintoja. Nämä vaikutukset voidaan asettaa kyseenalaisiksi tilanteissa, joissa hintaerot eivät ole merkittävät, mutta käsiteltävänä olevassa tilanteessa, kun otetaan huomioon erittäin suuri hintojen alittavuus, seurauksena olevien vahinkojen odotetaan olevan suuret. |
| --- | --- |

(123)

Päätelmänä voidaan todeta, että polkumyyntituonnin erittäin alhaisten hintojen negatiivinen vaikutus on kahtalainen: i) merkittävät hintaerot aiheuttavat todennäköisesti siirtymisen kohti polkumyyntituontia, koska käyttäjät todennäköisemmin ostavat suurempia määriä tavaroita, joita myydään halvoilla hinnoilla, ii) ostajat todennäköisesti käyttävät näin alhaisten markkinahintojen esiintymistä neuvotteluvälineenä saadakseen alennettua yhteisön tuottajien ja muiden lähteiden tarjoamia hintoja, mikä sekä vähentää määriä että alentaa hintoja. Nämä vaikutukset voidaan asettaa kyseenalaisiksi tilanteissa, joissa hintaerot eivät ole merkittävät, mutta käsiteltävänä olevassa tilanteessa, kun otetaan huomioon erittäin suuri hintojen alittavuus, seurauksena olevien vahinkojen odotetaan olevan suuret.

2.4   Varastot

| (124) | Tällä tekijällä ei ole erityistä merkitystä analyysin kannalta, koska yleensä varastoja pitävät kauppiaat (varastoijat) eivätkä tuottajat. Vaikka yhteisön tuotannonala esittikin joitakin väitteitä, mitään näyttöä ei havaittu siitä, että varastojen kerryttämistä olisi tapahtunut sellaisessa määrin, joka voisi vaikuttaa merkittävästi markkinoihin lähitulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(124)

Tällä tekijällä ei ole erityistä merkitystä analyysin kannalta, koska yleensä varastoja pitävät kauppiaat (varastoijat) eivätkä tuottajat. Vaikka yhteisön tuotannonala esittikin joitakin väitteitä, mitään näyttöä ei havaittu siitä, että varastojen kerryttämistä olisi tapahtunut sellaisessa määrin, joka voisi vaikuttaa merkittävästi markkinoihin lähitulevaisuudessa.

2.5   Muut tekijät

| (125) | On muistettava, että yksikään kiinalaisista tuottajista ei täyttänyt markkinatalouskohtelun edellytyksiä mm. siksi, että kaikkien yritysten katsotaan edelleen toimivan valtion vaikutusvallan alaisina (yksikään ei onnistunut täyttämään vaatimusta 1 tai 3). Maailmanlaajuisen talouskriisin vallitessa on todennäköistä, että Kiinan valtio saattaa haluta puuttua enemmän näiden yritysten (tai niiden tavarantoimittajien) toimintaan ja auttaa niitä pitämään kustannukset matalina ja säilyttämään hintaetunsa EY:n markkinoilla tai jopa lisäämään sitä. Päätelmänä voidaan todeta, että kiinalaiset viejät toimivat ympäristössä, joka voi helposti tarjota niille mahdollisuuksia pitää edelleen yllä hintaetuaan siinäkin tapauksessa, että muut yhteisön markkinoiden tavarantoimittajat alentaisivat hintojaan kaventaakseen eroa tarkastelujaksolla vallinneisiin polkumyyntituonnin hintoihin. Vaikka tutkimusajanjaksolla todetun polkumyyntituonnin merkittävän hintojen alittavuuden aiheuttama paine johtaisi yhteisön tuotannonalan hintojen alennukseen, ei ole poissuljettua, että kiinalaiset viejät alentaisivat hintojaan entisestään säilyttääkseen tutkimusajanjaksolla todetun hintaeron. |
| --- | --- |

(125)

On muistettava, että yksikään kiinalaisista tuottajista ei täyttänyt markkinatalouskohtelun edellytyksiä mm. siksi, että kaikkien yritysten katsotaan edelleen toimivan valtion vaikutusvallan alaisina (yksikään ei onnistunut täyttämään vaatimusta 1 tai 3). Maailmanlaajuisen talouskriisin vallitessa on todennäköistä, että Kiinan valtio saattaa haluta puuttua enemmän näiden yritysten (tai niiden tavarantoimittajien) toimintaan ja auttaa niitä pitämään kustannukset matalina ja säilyttämään hintaetunsa EY:n markkinoilla tai jopa lisäämään sitä. Päätelmänä voidaan todeta, että kiinalaiset viejät toimivat ympäristössä, joka voi helposti tarjota niille mahdollisuuksia pitää edelleen yllä hintaetuaan siinäkin tapauksessa, että muut yhteisön markkinoiden tavarantoimittajat alentaisivat hintojaan kaventaakseen eroa tarkastelujaksolla vallinneisiin polkumyyntituonnin hintoihin. Vaikka tutkimusajanjaksolla todetun polkumyyntituonnin merkittävän hintojen alittavuuden aiheuttama paine johtaisi yhteisön tuotannonalan hintojen alennukseen, ei ole poissuljettua, että kiinalaiset viejät alentaisivat hintojaan entisestään säilyttääkseen tutkimusajanjaksolla todetun hintaeron.

3.   Vahingon uhkaa koskevat päätelmät

| (126) | Vahingon uhkaan vaikuttavien tekijöiden analyysiä (ks. 113–125 kappale) on tarkasteltava ottaen huomioon EY:n markkinoiden tilanne, joka muuttui tutkimusajanjakson jälkeen ja todennäköisesti pysyy ennallaan ainakin lähitulevaisuudessa. Kun kulutus on merkittävästi alentunut (ks. 91 kappale), Kiinasta tuleva tuonti on merkittävä vahingon uhka, koska






  i) | tuonnin sekä absoluuttinen että suhteellinen määrä yhteisön markkinoilla on kasvanut, mikä korostaa sitä, että kyseessä on markkinoiden valtaamiseen liittyvä strategia; kehitys on jatkunut vakaana vielä tutkimusajanjakson jälkeenkin, vaikka kysyntä on supistunut; |
| --- | --- | --- |

(126)

Vahingon uhkaan vaikuttavien tekijöiden analyysiä (ks. 113–125 kappale) on tarkasteltava ottaen huomioon EY:n markkinoiden tilanne, joka muuttui tutkimusajanjakson jälkeen ja todennäköisesti pysyy ennallaan ainakin lähitulevaisuudessa. Kun kulutus on merkittävästi alentunut (ks. 91 kappale), Kiinasta tuleva tuonti on merkittävä vahingon uhka, koska

i)

tuonnin sekä absoluuttinen että suhteellinen määrä yhteisön markkinoilla on kasvanut, mikä korostaa sitä, että kyseessä on markkinoiden valtaamiseen liittyvä strategia; kehitys on jatkunut vakaana vielä tutkimusajanjakson jälkeenkin, vaikka kysyntä on supistunut;

| ii) | tuonti kasvaa mahdollisesti jatkossa absoluuttisesti ja/tai suhteellisesti tarkasteltuna Kiinan suuren käyttämättömän kapasiteetin vuoksi ja muut markkinat todennäköisesti kutistuvat, mikä vapauttaisi lisämääriä Eurooppaan vietäväksi; ja |
| --- | --- |

ii)

tuonti kasvaa mahdollisesti jatkossa absoluuttisesti ja/tai suhteellisesti tarkasteltuna Kiinan suuren käyttämättömän kapasiteetin vuoksi ja muut markkinat todennäköisesti kutistuvat, mikä vapauttaisi lisämääriä Eurooppaan vietäväksi; ja

| iii) | hintaero on merkittävä verrattuna yhteisön tai muista maista tulevien samankaltaisten tuotteiden hintaan, mikä todennäköisesti suosii siirtymistä kiinalaiseen polkumyyntituontiin ja alentaa hintatasoa yhteisön markkinoilla. |
| --- | --- |

iii)

hintaero on merkittävä verrattuna yhteisön tai muista maista tulevien samankaltaisten tuotteiden hintaan, mikä todennäköisesti suosii siirtymistä kiinalaiseen polkumyyntituontiin ja alentaa hintatasoa yhteisön markkinoilla.

Näin ollen päätellään alustavasti, että jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, Kiinasta polkumyynnillä tuleva tuonti aiheuttaa välitöntä merkittävää vahinkoa haavoittuvalle yhteisön tuotannonalalle etenkin alenevan myynnin, markkinaosuuden, tuotannon ja kannattavuuden muodossa.

F.   SYY-YHTEYS

1.   Johdanto

| (127) | Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, oliko polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle vahinkoa tai onko se vahingon uhka siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tutkittiin muita tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat voineet samaan aikaan aiheuttaa yhteisön tuotannonalalle vahinkoa tai vahingon uhkaa, jotta voitiin varmistaa, ettei niiden yhteisön tuotannonalalle aiheuttaman mahdollisen vahingon tulkittu johtuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. |
| --- | --- |

(127)

Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, oliko polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle vahinkoa tai onko se vahingon uhka siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tutkittiin muita tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat voineet samaan aikaan aiheuttaa yhteisön tuotannonalalle vahinkoa tai vahingon uhkaa, jotta voitiin varmistaa, ettei niiden yhteisön tuotannonalalle aiheuttaman mahdollisen vahingon tulkittu johtuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.

2.   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus

| (128) | Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä lisääntyi vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä yli 20-kertaisesti eli 26 273 tonnista 542 840 tonniin, ja sen osuus yhteisön markkinoista kasvoi yli 16 prosenttiyksikköä (1 %:sta 17,1 %:iin). Tuonnin keskimääräinen hinta laski vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä ja pysyi merkittävästi alempana kuin muiden hankintalähteiden keskimääräiset hinnat. |
| --- | --- |

(128)

Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä lisääntyi vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä yli 20-kertaisesti eli 26 273 tonnista 542 840 tonniin, ja sen osuus yhteisön markkinoista kasvoi yli 16 prosenttiyksikköä (1 %:sta 17,1 %:iin). Tuonnin keskimääräinen hinta laski vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä ja pysyi merkittävästi alempana kuin muiden hankintalähteiden keskimääräiset hinnat.

| (129) | Kiinalaisen tuonnin painotettujen keskimääräisten hintojen alittavuus oli yhteensä 24 prosenttia (ks. 65 kappale). Samalla kaudella polkumyyntituontia myytiin hinnoilla, jotka olivat merkittävästi alemmat kuin mistään muualta tulevan tuonnin hinnat (ks. 143 kappale). |
| --- | --- |

(129)

Kiinalaisen tuonnin painotettujen keskimääräisten hintojen alittavuus oli yhteensä 24 prosenttia (ks. 65 kappale). Samalla kaudella polkumyyntituontia myytiin hinnoilla, jotka olivat merkittävästi alemmat kuin mistään muualta tulevan tuonnin hinnat (ks. 143 kappale).

| (130) | Kiinasta tuleva tuonti ei aiheuttanut merkittävänä pidettävää vahinkoa vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. On kuitenkin selvä ajallinen yhteys kiinalaisen tuonnin merkittävän lisääntymisen ja joidenkin vahinkoindikaattoreiden heikkenemisen välillä; tällainen on esimerkiksi yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden pieneneminen 5 prosenttiyksiköllä, vaikka kulutus lisääntyi. Polkumyynnillä Kiinasta tulleen tuonnin lisääntyminen on siis syynä siihen, että yhteisön tuotannonala ei ole pystynyt täysimittaisesti hyödyntämään yhteisön markkinoilla tapahtunutta kysynnän kasvua. On myös huomattava, että tältä osin on selvä ajallinen yhteys kiinalaisten tuotteiden markkinaosuuden nopean kasvun sekä Venäjältä ja Ukrainasta – jotka olivat tärkeimpiä kilpakumppaneita hintojen osalta – tulevan tuonnin markkinaosuuden merkittävän heikkenemisen välillä. |
| --- | --- |

(130)

Kiinasta tuleva tuonti ei aiheuttanut merkittävänä pidettävää vahinkoa vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. On kuitenkin selvä ajallinen yhteys kiinalaisen tuonnin merkittävän lisääntymisen ja joidenkin vahinkoindikaattoreiden heikkenemisen välillä; tällainen on esimerkiksi yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden pieneneminen 5 prosenttiyksiköllä, vaikka kulutus lisääntyi. Polkumyynnillä Kiinasta tulleen tuonnin lisääntyminen on siis syynä siihen, että yhteisön tuotannonala ei ole pystynyt täysimittaisesti hyödyntämään yhteisön markkinoilla tapahtunutta kysynnän kasvua. On myös huomattava, että tältä osin on selvä ajallinen yhteys kiinalaisten tuotteiden markkinaosuuden nopean kasvun sekä Venäjältä ja Ukrainasta – jotka olivat tärkeimpiä kilpakumppaneita hintojen osalta – tulevan tuonnin markkinaosuuden merkittävän heikkenemisen välillä.

| (131) | Kun lisäksi otetaan huomioon Kiinasta tulevan tuonnin hintojen merkittävä alittavuus yhteisön tuotannonalan hintoihin nähden, katsotaan että polkumyyntituonti aiheutti yleistä painetta hintoihin yhteisön markkinoilla tutkimusajanjaksosta alkaen ja esti näin yhteisön tuotannonalaa nostamasta myyntihintojaan siinä määrin, joka olisi tarvittu kannattavuuden säilyttämiseksi. |
| --- | --- |

(131)

Kun lisäksi otetaan huomioon Kiinasta tulevan tuonnin hintojen merkittävä alittavuus yhteisön tuotannonalan hintoihin nähden, katsotaan että polkumyyntituonti aiheutti yleistä painetta hintoihin yhteisön markkinoilla tutkimusajanjaksosta alkaen ja esti näin yhteisön tuotannonalaa nostamasta myyntihintojaan siinä määrin, joka olisi tarvittu kannattavuuden säilyttämiseksi.

| (132) | Vaikka tuonti Kiinasta aiheutti johtuva vahinkoindikaattoreiden heikentymistä, pääteltiin että yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko ei ollut merkittävä (ks. 89 kappale). Näiden päätelmien yhteydessä on kuitenkin otettava huomioon kulutuksen, tuonnin ja tiettyjen vahinkoindikaattorien kehitystä koskeva ennakoiva analyysi, joka on tehty tutkimusajanjakson jälkeiseltä kaudelta (ks. 91–112 kappale). |
| --- | --- |

(132)

Vaikka tuonti Kiinasta aiheutti johtuva vahinkoindikaattoreiden heikentymistä, pääteltiin että yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko ei ollut merkittävä (ks. 89 kappale). Näiden päätelmien yhteydessä on kuitenkin otettava huomioon kulutuksen, tuonnin ja tiettyjen vahinkoindikaattorien kehitystä koskeva ennakoiva analyysi, joka on tehty tutkimusajanjakson jälkeiseltä kaudelta (ks. 91–112 kappale).

| (133) | Kuten 93 kappaleessa todettiin, tutkimusajanjakson ja joulukuun 2008 väliseen aikaan liittyvät tiedot osoittavat, että polkumyyntituonnin määrä ei ole vähentynyt kyseisen vuoden kahden viimeisen kuukauden aikana verrattuna vuoteen 2007, vaikka yhteisön kulutuksen supistumisesta oli jo selvät merkit marras- ja joulukuussa 2008. Kulutuksen alkavalla supistumisella ei siis ollut vaikutusta tuonnin määrään, vaan tuonnin markkinaosuus päinvastoin kasvoi. Ei ole syytä uskoa, että samanlaisessa, vieläkin huonommassa lyhyen aikavälin skenaariossa, suuntaus kääntyisi. |
| --- | --- |

(133)

Kuten 93 kappaleessa todettiin, tutkimusajanjakson ja joulukuun 2008 väliseen aikaan liittyvät tiedot osoittavat, että polkumyyntituonnin määrä ei ole vähentynyt kyseisen vuoden kahden viimeisen kuukauden aikana verrattuna vuoteen 2007, vaikka yhteisön kulutuksen supistumisesta oli jo selvät merkit marras- ja joulukuussa 2008. Kulutuksen alkavalla supistumisella ei siis ollut vaikutusta tuonnin määrään, vaan tuonnin markkinaosuus päinvastoin kasvoi. Ei ole syytä uskoa, että samanlaisessa, vieläkin huonommassa lyhyen aikavälin skenaariossa, suuntaus kääntyisi.

| (134) | Vaikka polkumyyntituonti vähenisi hieman absoluuttisesti mitattuna, sen markkinaosuus kuitenkin pysyy vakaana tai lisääntyy markkinoilla, joiden ennustetaan supistuvan suhteellisen nopeasti. Siinäkin tapauksessa, että kiinalaisen tuonnin määrä alkaisi vähentyä suhteessa enemmän kuin kulutuksen lasku, pelkkää halpojen kiinalaisten tuotteiden merkittävää määrää markkinoilla kulutuksen vähentyessä olisi pidettävä vahingon syynä, koska se aiheuttaa merkittävää hintojen alentamispainetta markkinoilla. Tilanteessa, jossa on ylitarjontaa ja asiakkaat yrittävät alentaa tuotantokustannuksiaan kilpailukykynsä säilyttämiseksi, tuotantopanosten hinnat todennäköisesti suuntautuvat alhaisimmalle tasolle (joka on kiinalaisen tuonnin hinta). Laatuun ja toimitusvarmuuteen liittyvät näkökohdat, jotka tähän mennessä ovat saattaneet suosia yhteisön tuotannonalaa, todennäköisesti merkitsevät jatkossa vähemmän, ja yhteisön tuotannonalan täytyy alentaa hintojaan kiinalaisten tuotteiden halpojen hintojen markkinoilla aiheuttamaan paineen vuoksi. |
| --- | --- |

(134)

Vaikka polkumyyntituonti vähenisi hieman absoluuttisesti mitattuna, sen markkinaosuus kuitenkin pysyy vakaana tai lisääntyy markkinoilla, joiden ennustetaan supistuvan suhteellisen nopeasti. Siinäkin tapauksessa, että kiinalaisen tuonnin määrä alkaisi vähentyä suhteessa enemmän kuin kulutuksen lasku, pelkkää halpojen kiinalaisten tuotteiden merkittävää määrää markkinoilla kulutuksen vähentyessä olisi pidettävä vahingon syynä, koska se aiheuttaa merkittävää hintojen alentamispainetta markkinoilla. Tilanteessa, jossa on ylitarjontaa ja asiakkaat yrittävät alentaa tuotantokustannuksiaan kilpailukykynsä säilyttämiseksi, tuotantopanosten hinnat todennäköisesti suuntautuvat alhaisimmalle tasolle (joka on kiinalaisen tuonnin hinta). Laatuun ja toimitusvarmuuteen liittyvät näkökohdat, jotka tähän mennessä ovat saattaneet suosia yhteisön tuotannonalaa, todennäköisesti merkitsevät jatkossa vähemmän, ja yhteisön tuotannonalan täytyy alentaa hintojaan kiinalaisten tuotteiden halpojen hintojen markkinoilla aiheuttamaan paineen vuoksi.

| (135) | Yhteisön tuotannonalalle ei ole aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelujaksolla, mutta se oli haavoittuvassa tilassa tutkimusajanjakson päättyessä (ks. 89 kappale), kaikki vahingon aiheutumisen edellytykset (ks. 112 kappale) samoin kuin vahingon uhkan edellytykset (ks. 126 kappale) ovat olemassa, joten voidaan päätellä, että polkumyynnillä tapahtuvan kiinalaisen tuonnin välittömän uhkan ja yhteisön tuotannonalalle ennusteiden mukaan aiheutuvan vahingon välillä on syy-yhteys. |
| --- | --- |

(135)

Yhteisön tuotannonalalle ei ole aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelujaksolla, mutta se oli haavoittuvassa tilassa tutkimusajanjakson päättyessä (ks. 89 kappale), kaikki vahingon aiheutumisen edellytykset (ks. 112 kappale) samoin kuin vahingon uhkan edellytykset (ks. 126 kappale) ovat olemassa, joten voidaan päätellä, että polkumyynnillä tapahtuvan kiinalaisen tuonnin välittömän uhkan ja yhteisön tuotannonalalle ennusteiden mukaan aiheutuvan vahingon välillä on syy-yhteys.

3.   Muiden tekijöiden vaikutus

3.1   Yhteisön tuotannonalan tuonti- ja vientitoiminta

| (136) | Tutkimuksessa havaittiin, että jotkin yhteisön tuotannonalan jäsenet toivat jonkin verran tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinasta ja muista maista. Tuonti, jonka osuus oli arviolta alle 2 prosenttia kokonaistuonnista Kiinasta, tapahtui sellaisten asiakkaiden erityisvaatimusten täyttämiseksi, jotka pyysivät joko tuotteita, joita yhteisön tuotannonala ei tuota, tai tuotteita erittäin alhaisin hinnoin. Erittäin vähäisten tuontimäärien vuoksi katsotaan, että tämä tuonti ei poista edellä vahvistettua syy-yhteyttä. |
| --- | --- |

(136)

Tutkimuksessa havaittiin, että jotkin yhteisön tuotannonalan jäsenet toivat jonkin verran tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinasta ja muista maista. Tuonti, jonka osuus oli arviolta alle 2 prosenttia kokonaistuonnista Kiinasta, tapahtui sellaisten asiakkaiden erityisvaatimusten täyttämiseksi, jotka pyysivät joko tuotteita, joita yhteisön tuotannonala ei tuota, tai tuotteita erittäin alhaisin hinnoin. Erittäin vähäisten tuontimäärien vuoksi katsotaan, että tämä tuonti ei poista edellä vahvistettua syy-yhteyttä.

| (137) | Lisäksi yksi yhteisön tuottajien ryhmä on etuyhteydessä kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan vähemmistöosakkaana. Tutkimuksessa kuitenkin todettiin, että kyseisellä vientiä harjoittavalla tuottajalla ei ole vientimyyntiä yrityksille, jotka ovat etuyhteydessä kyseiseen yhteisön tuottajaan. Sen vuoksi katsottiin, että vähemmistöosakkuudella ei ole vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen nyt eikä todennäköisesti jatkossakaan. |
| --- | --- |

(137)

Lisäksi yksi yhteisön tuottajien ryhmä on etuyhteydessä kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan vähemmistöosakkaana. Tutkimuksessa kuitenkin todettiin, että kyseisellä vientiä harjoittavalla tuottajalla ei ole vientimyyntiä yrityksille, jotka ovat etuyhteydessä kyseiseen yhteisön tuottajaan. Sen vuoksi katsottiin, että vähemmistöosakkuudella ei ole vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen nyt eikä todennäköisesti jatkossakaan.

| (138) | Yksi yhteisön tuottajien ryhmä toi merkittäviä määriä Argentiinasta ja Meksikosta peräisin olevia teräsputkia etuyhteydessä olevilta yrityksiltä. Tuotteet olivat enimmäkseen arvokkaita tuotteita, kuten putkijohtoja ja OCTG-putkia, ja niiden osuus oli alle 10 prosenttia yhteisön tuotannosta kyseisessä tuoteryhmässä. Lisäksi mallikohtainen vertailu osoitti, että tuonti ei alittanut yhteisön tuotannonalan myyntihintoja. Sen vuoksi pääteltiin, että tuonti ei aiheuttanut eikä aiheuta tulevaisuudessa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(138)

Yksi yhteisön tuottajien ryhmä toi merkittäviä määriä Argentiinasta ja Meksikosta peräisin olevia teräsputkia etuyhteydessä olevilta yrityksiltä. Tuotteet olivat enimmäkseen arvokkaita tuotteita, kuten putkijohtoja ja OCTG-putkia, ja niiden osuus oli alle 10 prosenttia yhteisön tuotannosta kyseisessä tuoteryhmässä. Lisäksi mallikohtainen vertailu osoitti, että tuonti ei alittanut yhteisön tuotannonalan myyntihintoja. Sen vuoksi pääteltiin, että tuonti ei aiheuttanut eikä aiheuta tulevaisuudessa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.

| (139) | Kuten seuraavasta taulukosta nähdään, vientimyynnin määrä pysyi vakaana tarkastelujakson aikana. Myös yhteisön tuotannonalan vientitoimintaa tarkasteltiin, ja voitiin sulkea pois mahdollisuus, että se olisi vaikuttanut yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Ensinnäkin tämän toiminnan mahdolliset vaikutukset on asianmukaisesti eritelty ja niitä on tarkasteltu tutkimuksessa. Toiseksi yhteisön tuotannonalan viennin ennustetaan pysyvän vakaana verrattuna alenevaan tuotantoon ja myyntiin yhteisön markkinoilla, kun vienti keskittyy eri markkinasegmenteille (ks. 102 kappale).









  Yhteisön tuotannonala | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vientimyynti (tonnia) | 1 651 514 | 1 825 543 | 1 711 165 | 1 646 927 |
| Indeksi (2005 = 100) | 100 | 111 | 104 | 100 |

(139)

Kuten seuraavasta taulukosta nähdään, vientimyynnin määrä pysyi vakaana tarkastelujakson aikana. Myös yhteisön tuotannonalan vientitoimintaa tarkasteltiin, ja voitiin sulkea pois mahdollisuus, että se olisi vaikuttanut yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Ensinnäkin tämän toiminnan mahdolliset vaikutukset on asianmukaisesti eritelty ja niitä on tarkasteltu tutkimuksessa. Toiseksi yhteisön tuotannonalan viennin ennustetaan pysyvän vakaana verrattuna alenevaan tuotantoon ja myyntiin yhteisön markkinoilla, kun vienti keskittyy eri markkinasegmenteille (ks. 102 kappale).

Yhteisön tuotannonala

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Vientimyynti (tonnia)

1 651 514

1 825 543

1 711 165

1 646 927

Indeksi (2005 = 100)

100

111

104

100

3.2   Tuonti kolmansista maista (Venäjä ja Ukraina)

| (140) | Tuonti sekä Venäjältä että Ukrainasta on vähentynyt merkittävästi tarkastelujaksolla, kuten seuraavasta taulukosta näkyy. Niiden yhteenlaskettu markkinaosuus putosi tasaisesti vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä 15,4 prosentista 4,4 prosenttiin. Samalla myynnin keskimääräinen hinta nousi 33 prosenttia. On muistettava, että sekä Venäjältä että Ukrainasta tulevaan tuontiin on sovellettu polkumyyntitoimenpiteitä vuodesta 2006 (ks. myös 86 kappale). Sen vuoksi jäljempänä olevissa taulukoissa olevat hinnat eivät ole hintoja, joilla tuotteet tosiasiallisesti tulivat EY:n markkinoille. Jos näihin hintoihin lisätään polkumyyntituli, Venäjältä ja Ukrainalta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta nousee 860 euroon tonnilta tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(140)

Tuonti sekä Venäjältä että Ukrainasta on vähentynyt merkittävästi tarkastelujaksolla, kuten seuraavasta taulukosta näkyy. Niiden yhteenlaskettu markkinaosuus putosi tasaisesti vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä 15,4 prosentista 4,4 prosenttiin. Samalla myynnin keskimääräinen hinta nousi 33 prosenttia. On muistettava, että sekä Venäjältä että Ukrainasta tulevaan tuontiin on sovellettu polkumyyntitoimenpiteitä vuodesta 2006 (ks. myös 86 kappale). Sen vuoksi jäljempänä olevissa taulukoissa olevat hinnat eivät ole hintoja, joilla tuotteet tosiasiallisesti tulivat EY:n markkinoille. Jos näihin hintoihin lisätään polkumyyntituli, Venäjältä ja Ukrainalta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta nousee 860 euroon tonnilta tutkimusajanjaksolla.

| (141) | Kun otetaan huomioon pysyvä ero Kiinasta ja toisaalta Venäjältä ja Ukrainasta EY:n markkinoille tulevan tuonnin keskimääräisissä hinnoissa ja se, että Venäjältä ja Ukrainasta tuleva tuonti oli ilmeinen kilpailija Kiinasta tulevalle tuonnille lähimmässä hintaryhmässä, voidaan päätellä, että Venäjän ja Ukrainan markkinaosuuden jyrkkä lasku johtuu siitä, että käyttöön otetut polkumyyntitullit ovat tehneet tuonnista vähemmän kilpailukykyistä Kiinasta polkumyynnillä tulevaan tuontiin nähden, minkä vuoksi venäläisen ja ukrainalaisen tuonnin aiempi markkinaosuus on kutistunut. On myös huomattava, että markkinaosuuden kutistuminen oli niin merkittävää, että kiinalaisen tuonnin markkinaosuuden lisäkasvu tapahtuu lähimmässä hintaryhmässä olevan ilmeisimmän kilpailijan eli yhteisön tuotannonalan kustannuksella.









  Venäjä ja Ukraina | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti (tonnia) | 395 926 | 255 394 | 172 155 | 140 910 |
| Indeksi (2005 = 100) | 100 | 65 | 43 | 36 |
| Tuonnin markkinaosuus | 15,4 % | 9,4 % | 5,5 % | 4,4 % |
| Tuontihinta (euroa/tonni) | 613 | 672 | 777 | 814 |
| Indeksi (2005 = 100) | 100 | 110 | 127 | 133 |
| Lähde: Eurostat. |

(141)

Kun otetaan huomioon pysyvä ero Kiinasta ja toisaalta Venäjältä ja Ukrainasta EY:n markkinoille tulevan tuonnin keskimääräisissä hinnoissa ja se, että Venäjältä ja Ukrainasta tuleva tuonti oli ilmeinen kilpailija Kiinasta tulevalle tuonnille lähimmässä hintaryhmässä, voidaan päätellä, että Venäjän ja Ukrainan markkinaosuuden jyrkkä lasku johtuu siitä, että käyttöön otetut polkumyyntitullit ovat tehneet tuonnista vähemmän kilpailukykyistä Kiinasta polkumyynnillä tulevaan tuontiin nähden, minkä vuoksi venäläisen ja ukrainalaisen tuonnin aiempi markkinaosuus on kutistunut. On myös huomattava, että markkinaosuuden kutistuminen oli niin merkittävää, että kiinalaisen tuonnin markkinaosuuden lisäkasvu tapahtuu lähimmässä hintaryhmässä olevan ilmeisimmän kilpailijan eli yhteisön tuotannonalan kustannuksella.

Venäjä ja Ukraina

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Tuonti (tonnia)

395 926

255 394

172 155

140 910

Indeksi (2005 = 100)

100

65

43

36

Tuonnin markkinaosuus

15,4 %

9,4 %

5,5 %

4,4 %

Tuontihinta (euroa/tonni)

613

672

777

814

Indeksi (2005 = 100)

100

110

127

133

Lähde: Eurostat.

3.3   Tuonti muista kolmansista maista

| (142) | Tuonti muista maista on kasvanut merkittävästi määrän ja markkinahintojen mukaan mitattuna vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. Sen markkinaosuus on kuitenkin pysynyt kohtalaisen vakaana kyseisellä kaudella. Markkinahintojen analyysistä näkyy, että näistä maista tulevilla tuotteilla on erittäin korkeat hinnat verrattuna yhteisön tuotannonalan tuottamiin ja myymiin tuotteisiin ja Kiinasta polkumyynnillä tuleviin tuotteisiin.









  Muut kolmannet maat | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentiina |
| Tuonti (tonnia) | 54 082 | 53 423 | 60 556 | 70 804 |
| Indeksi (2005 = 100) | 100 | 99 | 112 | 131 |
| Tuonnin markkinaosuus | 2,1 % | 2,0 % | 1,9 % | 2,2 % |
| Japani |
| Tuonti (tonnia) | 40 686 | 61 807 | 45 719 | 41 028 |
| Indeksi (2005 = 100) | 100 | 152 | 112 | 101 |
| Tuonnin markkinaosuus | 1,6 % | 2,3 % | 1,5 % | 1,3 % |
| Yhdysvallat |
| Tuonti (tonnia) | 25 866 | 18 006 | 26 875 | 41 226 |
| Indeksi (2005 = 100) | 100 | 70 | 104 | 159 |
| Tuonnin markkinaosuus | 1,0 % | 0,7 % | 0,9 % | 1,3 % |
| Meksiko |
| Tuonti (tonnia) | 16 211 | 18 412 | 30 001 | 25 771 |
| Indeksi (2005 = 100) | 100 | 114 | 185 | 159 |
| Tuonnin markkinaosuus | 0,6 % | 0,7 % | 1,0 % | 0,8 % |
| Kaikki muut |
| Tuonti (tonnia) | 63 107 | 64 620 | 77 647 | 90 788 |
| Indeksi (2005 = 100) | 100 | 102 | 123 | 144 |
| Tuonnin markkinaosuus | 2,5 % | 2,4 % | 2,5 % | 2,9 % |
| Kaikki kolmannet maat yhteensä |
| Tuonti (tonnia) | 199 952 | 216 268 | 240 798 | 269 617 |
| Indeksi (2005 = 100) | 100 | 108 | 120 | 135 |
| Tuonnin markkinaosuus | 7,8 % | 8,0 % | 7,6 % | 8,5 % |
| Tuontihinta (euroa/tonni) | 1 332 | 1 911 | 1 875 | 1 709 |
| Indeksi (2005 = 100) | 100 | 143 | 141 | 128 |
| Lähde: Eurostat. |

(142)

Tuonti muista maista on kasvanut merkittävästi määrän ja markkinahintojen mukaan mitattuna vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. Sen markkinaosuus on kuitenkin pysynyt kohtalaisen vakaana kyseisellä kaudella. Markkinahintojen analyysistä näkyy, että näistä maista tulevilla tuotteilla on erittäin korkeat hinnat verrattuna yhteisön tuotannonalan tuottamiin ja myymiin tuotteisiin ja Kiinasta polkumyynnillä tuleviin tuotteisiin.

Muut kolmannet maat

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Argentiina

Tuonti (tonnia)

54 082

53 423

60 556

70 804

Indeksi (2005 = 100)

100

99

112

131

Tuonnin markkinaosuus

2,1 %

2,0 %

1,9 %

2,2 %

Japani

Tuonti (tonnia)

40 686

61 807

45 719

41 028

Indeksi (2005 = 100)

100

152

112

101

Tuonnin markkinaosuus

1,6 %

2,3 %

1,5 %

1,3 %

Yhdysvallat

Tuonti (tonnia)

25 866

18 006

26 875

41 226

Indeksi (2005 = 100)

100

70

104

159

Tuonnin markkinaosuus

1,0 %

0,7 %

0,9 %

1,3 %

Meksiko

Tuonti (tonnia)

16 211

18 412

30 001

25 771

Indeksi (2005 = 100)

100

114

185

159

Tuonnin markkinaosuus

0,6 %

0,7 %

1,0 %

0,8 %

Kaikki muut

Tuonti (tonnia)

63 107

64 620

77 647

90 788

Indeksi (2005 = 100)

100

102

123

144

Tuonnin markkinaosuus

2,5 %

2,4 %

2,5 %

2,9 %

Kaikki kolmannet maat yhteensä

Tuonti (tonnia)

199 952

216 268

240 798

269 617

Indeksi (2005 = 100)

100

108

120

135

Tuonnin markkinaosuus

7,8 %

8,0 %

7,6 %

8,5 %

Tuontihinta (euroa/tonni)

1 332

1 911

1 875

1 709

Indeksi (2005 = 100)

100

143

141

128

Lähde: Eurostat.

| (143) | Tuontihinnat Argentiinasta ja Meksikosta ovat olleet keskimäärin merkittävästi korkeampia kuin yhteisön tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat. Argentiinan ja Meksikon hinnat eivät alittaneet yhteisön tuotannonalan hintoja, kuten 138 kappaleessa todettiin. |
| --- | --- |

(143)

Tuontihinnat Argentiinasta ja Meksikosta ovat olleet keskimäärin merkittävästi korkeampia kuin yhteisön tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat. Argentiinan ja Meksikon hinnat eivät alittaneet yhteisön tuotannonalan hintoja, kuten 138 kappaleessa todettiin.

| (144) | Tuontihinnat Japanista ja Yhdysvalloista ovat myös olleet keskimäärin merkittävästi korkeampia kuin yhteisön tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat. Lisäksi tämä tuonti ei ole kasvattanut markkinaosuuttaan lainkaan. Sen vuoksi tätä tuontia ei pidetä mahdollisena vahingon aiheuttajana yhteisön tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(144)

Tuontihinnat Japanista ja Yhdysvalloista ovat myös olleet keskimäärin merkittävästi korkeampia kuin yhteisön tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat. Lisäksi tämä tuonti ei ole kasvattanut markkinaosuuttaan lainkaan. Sen vuoksi tätä tuontia ei pidetä mahdollisena vahingon aiheuttajana yhteisön tuotannonalalle.

| (145) | Tuontia kaikista muista maista tulee niin vähäisessä määrin, että sen ei voida katsoa aiheuttavan mitään vahinkoa. Sen vuoksi päätellään, että muualta kuin Kiinasta tuleva tuonti ei ole aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle eikä ole mitään syytä uskoa, että se aiheuttaisi vahinkoa lähitulevaisuudessakaan. |
| --- | --- |

(145)

Tuontia kaikista muista maista tulee niin vähäisessä määrin, että sen ei voida katsoa aiheuttavan mitään vahinkoa. Sen vuoksi päätellään, että muualta kuin Kiinasta tuleva tuonti ei ole aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle eikä ole mitään syytä uskoa, että se aiheuttaisi vahinkoa lähitulevaisuudessakaan.

3.4   Muiden yhteisön tuottajien aiheuttama kilpailu

| (146) | Ei ole mitään syytä uskoa, että muut yhteisön tuottajat, jotka eivät tukeneet aktiivisesti valitusta, olisivat olleet tutkimusajanjaksolla tai tulisivat lähitulevaisuudessa olemaan merkittävästi erilaisessa tilanteessa kuin yhteisön tuotannonala. Mitkään tekijät eivät viittaa siihen, että näiden tuottajien käyttäytyminen saattaisi aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle lähitulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(146)

Ei ole mitään syytä uskoa, että muut yhteisön tuottajat, jotka eivät tukeneet aktiivisesti valitusta, olisivat olleet tutkimusajanjaksolla tai tulisivat lähitulevaisuudessa olemaan merkittävästi erilaisessa tilanteessa kuin yhteisön tuotannonala. Mitkään tekijät eivät viittaa siihen, että näiden tuottajien käyttäytyminen saattaisi aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle lähitulevaisuudessa.

3.5   Tuotantokustannukset (raaka-aineet)

| (147) | Kuten 80 kappaleessa todettiin, yhteisön tuotannonala onnistui ottamaan huomioon tarkastelujaksolla tapahtuneen kustannusten kohoamisen korottamalla myyntihintoja riittävästi. Tämän vuoksi voidaan todeta, että yhteisön tuotannonala osoitti vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä kykenevänsä toimimaan normaaliolosuhteissa tehokkaasti ja reagoimaan asianmukaisesti ostohintojen muutoksiin. |
| --- | --- |

(147)

Kuten 80 kappaleessa todettiin, yhteisön tuotannonala onnistui ottamaan huomioon tarkastelujaksolla tapahtuneen kustannusten kohoamisen korottamalla myyntihintoja riittävästi. Tämän vuoksi voidaan todeta, että yhteisön tuotannonala osoitti vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä kykenevänsä toimimaan normaaliolosuhteissa tehokkaasti ja reagoimaan asianmukaisesti ostohintojen muutoksiin.

| (148) | Kustannukset ovat kohonneet merkittävästi tutkimusajanjakson jälkeen (ks. 107 kappale), ja niiden odotetaan kohoavan edelleen pääasiassa siksi, että suhteellisesti tarkasteltuna kiinteiden kustannusten odotetaan kohoavan alentuneen kapasiteetin käyttöasteen vuoksi. Joka tapauksessa olisi katsottava, että yhteisön tuotannonalan keskimääräisten kustannusten nousuun voi vaikuttaa myös tuotevalikoiman vaihtuminen, johon yhteisön tuotannonala saattaa olla pakotettu Kiinasta polkumyynnillä tulevien tiettyjen tuotelajien aiheuttaman vakavan laskupaineen vuoksi. |
| --- | --- |

(148)

Kustannukset ovat kohonneet merkittävästi tutkimusajanjakson jälkeen (ks. 107 kappale), ja niiden odotetaan kohoavan edelleen pääasiassa siksi, että suhteellisesti tarkasteltuna kiinteiden kustannusten odotetaan kohoavan alentuneen kapasiteetin käyttöasteen vuoksi. Joka tapauksessa olisi katsottava, että yhteisön tuotannonalan keskimääräisten kustannusten nousuun voi vaikuttaa myös tuotevalikoiman vaihtuminen, johon yhteisön tuotannonala saattaa olla pakotettu Kiinasta polkumyynnillä tulevien tiettyjen tuotelajien aiheuttaman vakavan laskupaineen vuoksi.

| (149) | Suuren hinnan alittavuuden vuoksi yhteisön tuotannonalan tiettyjen tuotelajien markkinat voivat pienentyä merkittävästi tai hävitä kokonaan, minkä vuoksi sen olisi siirrettävä tuotantoaan tuotelajeihin, joilla on korkeampi myyntihinta mutta suhteessa myös korkeammat tuotantokustannukset (ks. 105 kappale). Toisin kuin arviointijaksolla yhteisön tuotannonalalla ei kuitenkaan vaikuta enää olevan riittäviä keinoja, joilla se voisi siirtää kustannusten kohoamisen vastaavasti myyntihintoihin, koska kiinalainen tuonti aiheuttaa paineita, jotka näkyvät markkinaosuuden menetyksenä ja myyntihinnan putoamisena. |
| --- | --- |

(149)

Suuren hinnan alittavuuden vuoksi yhteisön tuotannonalan tiettyjen tuotelajien markkinat voivat pienentyä merkittävästi tai hävitä kokonaan, minkä vuoksi sen olisi siirrettävä tuotantoaan tuotelajeihin, joilla on korkeampi myyntihinta mutta suhteessa myös korkeammat tuotantokustannukset (ks. 105 kappale). Toisin kuin arviointijaksolla yhteisön tuotannonalalla ei kuitenkaan vaikuta enää olevan riittäviä keinoja, joilla se voisi siirtää kustannusten kohoamisen vastaavasti myyntihintoihin, koska kiinalainen tuonti aiheuttaa paineita, jotka näkyvät markkinaosuuden menetyksenä ja myyntihinnan putoamisena.

3.6   Talouden taantumasta johtuva saumattomien putkien yhteisön markkinoiden laskusuuntaus

| (150) | Kulutuksen pienentymisellä ja kysynnän kutistumisella on todennäköisesti ollut vaikutusta yhteisön tuotannonalan suoriutumiseen. Todennäköisesti negatiivinen vaikutus kuitenkin saa enemmän tai vähemmän merkittävyyttä riippuen siitä, miten kiinalaisen tuonnin markkinaosuus kehittyy. Vaikka talouden taantumaa voitaisiinkin näin olen pitää mahdollisena vahingon syynä marraskuusta 2008 lähtien, se ei kuitenkaan mitenkään vähennä niitä vahingollisia vaikutuksia, joita erittäin alhaisin polkumyyntihinnoin Kiinasta tuodut suuret määrät aiheuttavat EY:n markkinoilla. Esimerkiksi tilanteessa, jossa määrät vähenevät, yhteisön tuotannonala saattaisi pystyä säilyttämään hyväksyttävän hintatason ja sen vuoksi rajoittamaan kulutuksen pienenemisen negatiivisia vaikutuksia, ellei markkinoilla olisi erittäin alhaisin hinnoin polkumyynnillä tuotujen kiinalaisten tuotteiden aiheuttamaa epätervettä kilpailua, joka laskee markkinoiden yleistä hintatasoa. Sen vuoksi talouden taantumaa ei voida pitää mahdollisena syynä, joka poistaisi syy-yhteyden vahingon uhkan ja polkumyynnillä tulevan kiinalaisen tuonnin väliltä. |
| --- | --- |

(150)

Kulutuksen pienentymisellä ja kysynnän kutistumisella on todennäköisesti ollut vaikutusta yhteisön tuotannonalan suoriutumiseen. Todennäköisesti negatiivinen vaikutus kuitenkin saa enemmän tai vähemmän merkittävyyttä riippuen siitä, miten kiinalaisen tuonnin markkinaosuus kehittyy. Vaikka talouden taantumaa voitaisiinkin näin olen pitää mahdollisena vahingon syynä marraskuusta 2008 lähtien, se ei kuitenkaan mitenkään vähennä niitä vahingollisia vaikutuksia, joita erittäin alhaisin polkumyyntihinnoin Kiinasta tuodut suuret määrät aiheuttavat EY:n markkinoilla. Esimerkiksi tilanteessa, jossa määrät vähenevät, yhteisön tuotannonala saattaisi pystyä säilyttämään hyväksyttävän hintatason ja sen vuoksi rajoittamaan kulutuksen pienenemisen negatiivisia vaikutuksia, ellei markkinoilla olisi erittäin alhaisin hinnoin polkumyynnillä tuotujen kiinalaisten tuotteiden aiheuttamaa epätervettä kilpailua, joka laskee markkinoiden yleistä hintatasoa. Sen vuoksi talouden taantumaa ei voida pitää mahdollisena syynä, joka poistaisi syy-yhteyden vahingon uhkan ja polkumyynnillä tulevan kiinalaisen tuonnin väliltä.

4.   Syy-yhteyttä koskeva päätelmä

| (151) | Kun otetaan huomioon toisaalta Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisääntyminen, markkinaosuuden kasvaminen sekä havaittu hintojen alittavuus ja toisaalta kaikki samaan aikaan esiintyneet tekijät, jotka osoittavat selvää ja välitöntä vahingon uhkaa, joka tulee heikentämään merkittävästi yhteisön tuotannonalan taloudellista tilannetta, on pääteltävä, että polkumyynnillä tapahtuva tuonti on syynä perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettuun yhteisön tuotannonalalle aiheutuvaan merkittävään vahinkoon, ellei tätä tuontia vastaan ryhdytä suojatoimiin. |
| --- | --- |

(151)

Kun otetaan huomioon toisaalta Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisääntyminen, markkinaosuuden kasvaminen sekä havaittu hintojen alittavuus ja toisaalta kaikki samaan aikaan esiintyneet tekijät, jotka osoittavat selvää ja välitöntä vahingon uhkaa, joka tulee heikentämään merkittävästi yhteisön tuotannonalan taloudellista tilannetta, on pääteltävä, että polkumyynnillä tapahtuva tuonti on syynä perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettuun yhteisön tuotannonalalle aiheutuvaan merkittävään vahinkoon, ellei tätä tuontia vastaan ryhdytä suojatoimiin.

| (152) | Muitakin tekijöitä analysoitiin, mutta niillä ei havaittu olevan ratkaisevaa vaikutusta vahinkoon, joka todennäköisesti aiheutuu. Muista maista tuleva tuonti tai kustannukset tai yleinen tarkasteltavana olevan kysynnän pieneneminen talouden taantuman vuoksi eivät voi mitenkään vähentää mahdollisia häiriöitä, joita Kiinasta tuleva tuonti uhkaa aiheuttaa yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(152)

Muitakin tekijöitä analysoitiin, mutta niillä ei havaittu olevan ratkaisevaa vaikutusta vahinkoon, joka todennäköisesti aiheutuu. Muista maista tuleva tuonti tai kustannukset tai yleinen tarkasteltavana olevan kysynnän pieneneminen talouden taantuman vuoksi eivät voi mitenkään vähentää mahdollisia häiriöitä, joita Kiinasta tuleva tuonti uhkaa aiheuttaa yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.

| (153) | Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa asianmukaisesti erotettiin kaikkien tiedossa olevien mahdollisten tai todennäköisten tekijöiden vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin todennäköisesti vahingollisista vaikutuksista, päätellään, että Kiinasta peräisin oleva tuonti muodostaa välittömän uhkan yhteisön tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 9 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(153)

Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa asianmukaisesti erotettiin kaikkien tiedossa olevien mahdollisten tai todennäköisten tekijöiden vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin todennäköisesti vahingollisista vaikutuksista, päätellään, että Kiinasta peräisin oleva tuonti muodostaa välittömän uhkan yhteisön tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 9 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

G.   YHTEISÖN ETU

| (154) | Komissio tutki, oliko polkumyyntiä, vahinkoa, vahingon uhkaa ja syy-yhteyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa ole yhteisön edun mukaista. Tätä tarkoitusta varten komissio tarkasteli perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimenpiteiden todennäköistä vaikutusta kaikkiin osapuoliin ja myös todennäköisiä seurauksia, jos toimenpiteisiin ei ryhdyttäisi. |
| --- | --- |

(154)

Komissio tutki, oliko polkumyyntiä, vahinkoa, vahingon uhkaa ja syy-yhteyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa ole yhteisön edun mukaista. Tätä tarkoitusta varten komissio tarkasteli perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimenpiteiden todennäköistä vaikutusta kaikkiin osapuoliin ja myös todennäköisiä seurauksia, jos toimenpiteisiin ei ryhdyttäisi.

1.   Yhteisön tuotannonalan etu

| (155) | Edellä esitetyn perusteella olisi otettava käyttöön Kiinasta tulevaa tuontia koskevia toimenpiteitä. Toimenpiteiden käyttöönoton odotetaan johtavan kyseisestä maasta tulevan tuonnin hinnan kohoamiseen ja antavan yhteisön tuotannonalalle tilaisuuden parantaa tilannettaan riittävän tuotantotason, myynnin ja näin myös markkinaosuuden säilyttämisen ansiosta. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, on odotettavissa, että kulutuksen vähentyessä tuonti Kiinasta jatkuu erittäin alhaisin hinnoin, mikä lisää sen markkinaosuutta ja laskee yleistä hintatasoa markkinoilla. Tässä tilanteessa yhteisön tuotannonalaa kohtaa välitön vahingon uhka, joka johtuu kiinalaisen tuonin aiheuttamasta myyntimäärän pienenemisestä sekä mahdollisesta hintojen laskusta, joka on aiheutunut markkinahintojen laskupaineesta, kun kiinalainen tuonti yhteisön markkinoilla on lisääntynyt. |
| --- | --- |

(155)

Edellä esitetyn perusteella olisi otettava käyttöön Kiinasta tulevaa tuontia koskevia toimenpiteitä. Toimenpiteiden käyttöönoton odotetaan johtavan kyseisestä maasta tulevan tuonnin hinnan kohoamiseen ja antavan yhteisön tuotannonalalle tilaisuuden parantaa tilannettaan riittävän tuotantotason, myynnin ja näin myös markkinaosuuden säilyttämisen ansiosta. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, on odotettavissa, että kulutuksen vähentyessä tuonti Kiinasta jatkuu erittäin alhaisin hinnoin, mikä lisää sen markkinaosuutta ja laskee yleistä hintatasoa markkinoilla. Tässä tilanteessa yhteisön tuotannonalaa kohtaa välitön vahingon uhka, joka johtuu kiinalaisen tuonin aiheuttamasta myyntimäärän pienenemisestä sekä mahdollisesta hintojen laskusta, joka on aiheutunut markkinahintojen laskupaineesta, kun kiinalainen tuonti yhteisön markkinoilla on lisääntynyt.

2.   Muiden yhteisön tuottajien etu

| (156) | Ei ole merkkejä siitä, että yhteisön muiden tuottajien, jotka eivät ole aktiivisesti tukeneet valitusta, etu eroaisi yhteisön tuotannonalan edusta. Käytettävissä olevien tietojen mukaan ei itse asiassa ole mitään syytä, miksi yhteisön tuotannonalaa koskeva analyysi ei koskisi samalla lailla näitä muita yrityksiä. |
| --- | --- |

(156)

Ei ole merkkejä siitä, että yhteisön muiden tuottajien, jotka eivät ole aktiivisesti tukeneet valitusta, etu eroaisi yhteisön tuotannonalan edusta. Käytettävissä olevien tietojen mukaan ei itse asiassa ole mitään syytä, miksi yhteisön tuotannonalaa koskeva analyysi ei koskisi samalla lailla näitä muita yrityksiä.

3.   Etuyhteydettömien yhteisön tuojien etu

| (157) | Tutkimuksessa teki yhteistyötä vain kuusi tuojaa. Vain yksi tuoja, jonka osuus Kiinasta yhteisöön tulevasta kokonaistuonnista oli noin 1,5 prosenttia, ostaa yksinomaisesti Kiinasta; kyseisen tuojan kannattavuus on alle 5 prosenttia ja se oli ainoa, joka vastusti selvästi mahdollisten toimenpiteiden käyttöönottoa. On kuitenkin syytä huomata, että tarkasteltavana olevan tuotteen osuus yrityksen liikevaihdosta oli alle 10 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Koska polkumyyntitulleja sovelletaan kaikkiin kiinalaisiin tuottajiin, on todennäköistä, että tuoja pystyy siirtämään kustannusten kohoamisen asiakkaidensa maksettavaksi, koska vaikutukset kohdistuvat sen suoriin kilpailijoihin samalla tavalla. Kaikki muut yhteistyössä toimineet tuojat ostavat myös muista lähteistä, myös yhteisön tuotannonalalta (25–95 % tarpeista), ja niiden kannattavuus on paljon suurempi. |
| --- | --- |

(157)

Tutkimuksessa teki yhteistyötä vain kuusi tuojaa. Vain yksi tuoja, jonka osuus Kiinasta yhteisöön tulevasta kokonaistuonnista oli noin 1,5 prosenttia, ostaa yksinomaisesti Kiinasta; kyseisen tuojan kannattavuus on alle 5 prosenttia ja se oli ainoa, joka vastusti selvästi mahdollisten toimenpiteiden käyttöönottoa. On kuitenkin syytä huomata, että tarkasteltavana olevan tuotteen osuus yrityksen liikevaihdosta oli alle 10 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Koska polkumyyntitulleja sovelletaan kaikkiin kiinalaisiin tuottajiin, on todennäköistä, että tuoja pystyy siirtämään kustannusten kohoamisen asiakkaidensa maksettavaksi, koska vaikutukset kohdistuvat sen suoriin kilpailijoihin samalla tavalla. Kaikki muut yhteistyössä toimineet tuojat ostavat myös muista lähteistä, myös yhteisön tuotannonalalta (25–95 % tarpeista), ja niiden kannattavuus on paljon suurempi.

4.   Käyttäjien etu

| (158) | Vain yksi viidestä yhteistyössä toimineesta käyttäjästä ostaa Kiinasta (noin 20 % ostomäärästä; loput enimmäkseen yhteisön tuotannonalalta), ja se väitti, että toimenpiteiden käyttöönotolla olisi suuri vaikutus sen liiketoimintaan. Yrityksen kannattavuus niiden tuotteiden osalta, joihin tarkasteltavana olevaa tuotetta sisältyy, on kuitenkin erittäin suuri, yli 10 prosenttia. Laskelmien mukaan pahimmassakin tapauksessa eli silloin, jos kaikki kiinalainen materiaali ostetaan yhteisön tuotannonalan hinnoilla eikä hintojen kohoamisesta osaakaan voida siirtää asiakkaiden maksettavaksi, vaikutus käyttäjän kannattavuuteen olisi vähäinen (noin 1 % liikevaihdosta). Sen vuoksi katsotaan, että toimenpiteiden mahdollinen käyttöönotto ei millään tavalla haittaisi vakavasti tämän käyttäjän etuja. |
| --- | --- |

(158)

Vain yksi viidestä yhteistyössä toimineesta käyttäjästä ostaa Kiinasta (noin 20 % ostomäärästä; loput enimmäkseen yhteisön tuotannonalalta), ja se väitti, että toimenpiteiden käyttöönotolla olisi suuri vaikutus sen liiketoimintaan. Yrityksen kannattavuus niiden tuotteiden osalta, joihin tarkasteltavana olevaa tuotetta sisältyy, on kuitenkin erittäin suuri, yli 10 prosenttia. Laskelmien mukaan pahimmassakin tapauksessa eli silloin, jos kaikki kiinalainen materiaali ostetaan yhteisön tuotannonalan hinnoilla eikä hintojen kohoamisesta osaakaan voida siirtää asiakkaiden maksettavaksi, vaikutus käyttäjän kannattavuuteen olisi vähäinen (noin 1 % liikevaihdosta). Sen vuoksi katsotaan, että toimenpiteiden mahdollinen käyttöönotto ei millään tavalla haittaisi vakavasti tämän käyttäjän etuja.

5.   Yhteisön etua koskevat päätelmät

| (159) | Voidaan siis odottaa, että Kiinasta tulevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden käyttöönotolla tilanteessa, jossa kulutus pienenee, ei olisi vaikutusta EY:n markkinoille tarjottavien määrien osalta, koska yhteisön tuotannonalalla on käytettävissä riittävästi tuotantokapasiteettia. Sen vuoksi toimitusvarmuuden osalta ei ole odotettavissa negatiivisia vaikutuksia (on muistettava, että myös yhteisön tuotannonala tuottaa tuotuja tuotelajeja). Analyysin perusteella vaikuttaa myös siltä, että ei ole sellaisia merkittäviä tuojien tai käyttäjien etuja, jotka vaarantuisivat, jos toimenpiteet otetaan käyttöön, ja tuojien ja käyttäjien suhteellisen vähäinen yhteistyö asiassa tukee tätä päätelmää. |
| --- | --- |

(159)

Voidaan siis odottaa, että Kiinasta tulevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden käyttöönotolla tilanteessa, jossa kulutus pienenee, ei olisi vaikutusta EY:n markkinoille tarjottavien määrien osalta, koska yhteisön tuotannonalalla on käytettävissä riittävästi tuotantokapasiteettia. Sen vuoksi toimitusvarmuuden osalta ei ole odotettavissa negatiivisia vaikutuksia (on muistettava, että myös yhteisön tuotannonala tuottaa tuotuja tuotelajeja). Analyysin perusteella vaikuttaa myös siltä, että ei ole sellaisia merkittäviä tuojien tai käyttäjien etuja, jotka vaarantuisivat, jos toimenpiteet otetaan käyttöön, ja tuojien ja käyttäjien suhteellisen vähäinen yhteistyö asiassa tukee tätä päätelmää.

H.   EHDOTUS VÄLIAIKAISIKSI POLKUMYYNNIN VASTAISIKSI TOIMENPITEIKSI

| (160) | Polkumyyntiä, vahinkoa, vahingon uhkaa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan yhteisön tuotannonalalle välitöntä vahinkoa, joka muutoin aiheutuisi. |
| --- | --- |

(160)

Polkumyyntiä, vahinkoa, vahingon uhkaa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan yhteisön tuotannonalalle välitöntä vahinkoa, joka muutoin aiheutuisi.

1.   Vahingon korjaava taso

| (161) | Kiinasta tapahtuvaa tuontia koskevien väliaikaisten toimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista yhteisön tuotannonalalle aiheutuva vahingon uhka ylittämättä todettua polkumyyntimarginaalia. Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavaa tullin määrää laskettaessa katsotaan yleensä, että toimenpiteiden olisi mahdollistettava se, että yhteisön tuotannonala kattaa kustannuksensa ja saavuttaa yleisesti sellaisen ennen veroja lasketun voiton, jonka se voisi kohtuudella saavuttaa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. |
| --- | --- |

(161)

Kiinasta tapahtuvaa tuontia koskevien väliaikaisten toimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista yhteisön tuotannonalalle aiheutuva vahingon uhka ylittämättä todettua polkumyyntimarginaalia. Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavaa tullin määrää laskettaessa katsotaan yleensä, että toimenpiteiden olisi mahdollistettava se, että yhteisön tuotannonala kattaa kustannuksensa ja saavuttaa yleisesti sellaisen ennen veroja lasketun voiton, jonka se voisi kohtuudella saavuttaa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta.

| (162) | Yhteisön tuotannonala on väittänyt, että 12 prosentin voittomarginaali olisi tarpeen tavanomaisen kilpailutilanteen varmistamiseksi yhteisön markkinoilla, jos vahingollista polkumyyntiä ei esiintyisi. Kiinalaisten viejien järjestö on todennut, että joissakin olosuhteissa 8 prosentin voittomarginaalia voidaan pitää asianmukaisena. |
| --- | --- |

(162)

Yhteisön tuotannonala on väittänyt, että 12 prosentin voittomarginaali olisi tarpeen tavanomaisen kilpailutilanteen varmistamiseksi yhteisön markkinoilla, jos vahingollista polkumyyntiä ei esiintyisi. Kiinalaisten viejien järjestö on todennut, että joissakin olosuhteissa 8 prosentin voittomarginaalia voidaan pitää asianmukaisena.

| (163) | Vahingon uhkaan perustuvaan tutkimukseen sisältyy kuitenkin välttämättä enemmän arvioita ja oletuksia kuin tutkimusajanjaksolla tapahtuneeseen merkittävään vahinkoon perustuvaan tutkimukseen. Tämä johtuu siitä, että vahingon uhkan käsitteeseen sisältyy väistämättä oletus, että tehdään ennustuksia tulevasta vahingosta, jota ei esiintynyt tutkimusajanjaksolla. Tässä epävarmassa tilanteessa pidetään perusteltuna lähestymistapaa, jossa käytetään alustavasti voittomarginaalia, joka vahvistettiin samaa tuotetta koskevassa edellisessä menettelyssä (6) ja joka oli 3 prosenttia. Asiaa on kuitenkin vielä tarkasteltava lopullisessa vaiheessa, jolloin on mahdollista kerätä enemmän näyttöä ennustetusta vahingosta. |
| --- | --- |

(163)

Vahingon uhkaan perustuvaan tutkimukseen sisältyy kuitenkin välttämättä enemmän arvioita ja oletuksia kuin tutkimusajanjaksolla tapahtuneeseen merkittävään vahinkoon perustuvaan tutkimukseen. Tämä johtuu siitä, että vahingon uhkan käsitteeseen sisältyy väistämättä oletus, että tehdään ennustuksia tulevasta vahingosta, jota ei esiintynyt tutkimusajanjaksolla. Tässä epävarmassa tilanteessa pidetään perusteltuna lähestymistapaa, jossa käytetään alustavasti voittomarginaalia, joka vahvistettiin samaa tuotetta koskevassa edellisessä menettelyssä (6) ja joka oli 3 prosenttia. Asiaa on kuitenkin vielä tarkasteltava lopullisessa vaiheessa, jolloin on mahdollista kerätä enemmän näyttöä ennustetusta vahingosta.

| (164) | Vaadittava hinnankorotus määritettiin tämän jälkeen vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa samassa kaupan portaassa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien tuotteiden vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan (ks. 162 kappale). |
| --- | --- |

(164)

Vaadittava hinnankorotus määritettiin tämän jälkeen vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa samassa kaupan portaassa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien tuotteiden vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan (ks. 162 kappale).

| (165) | Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot (ks. 163 kappale) ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina tutkimusajanjaksolle vahvistetusta cif-kokonaistuontiarvosta. Kun otetaan huomioon, että kahdelle yhteistyössä toimineelle kiinalaiselle tuottajalle myönnettiin yksilöllinen kohtelu tutkimusajanjaksolla ja että yhteistyössä toimimisen aste oli alhainen, väliaikainen koko maata koskeva vahingon korjaava taso laskettiin käyttämällä korkeimpia vahinkomarginaaleja, jotka vahvistettiin keskusjohtoiseen talousjärjestelmään kuuluvan vientiä harjoittavan tuottajan myymien edustavien tuotelajien osalta. |
| --- | --- |

(165)

Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot (ks. 163 kappale) ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina tutkimusajanjaksolle vahvistetusta cif-kokonaistuontiarvosta. Kun otetaan huomioon, että kahdelle yhteistyössä toimineelle kiinalaiselle tuottajalle myönnettiin yksilöllinen kohtelu tutkimusajanjaksolla ja että yhteistyössä toimimisen aste oli alhainen, väliaikainen koko maata koskeva vahingon korjaava taso laskettiin käyttämällä korkeimpia vahinkomarginaaleja, jotka vahvistettiin keskusjohtoiseen talousjärjestelmään kuuluvan vientiä harjoittavan tuottajan myymien edustavien tuotelajien osalta.

| (166) | Tällä tavoin Kiinaa varten vahvistettu vahinkomarginaali oli merkittävästi alempi kuin havaittu polkumyyntimarginaali.






  Yrityksen nimi | Vahinkomarginaali |
| --- | --- | --- |
| Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd | 15,6 % |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd | 15,1 % |
| Muut yhteistyössä toimineet yritykset | 22,3 % |
| Kaikki muut yritykset | 24,2 % |

(166)

Tällä tavoin Kiinaa varten vahvistettu vahinkomarginaali oli merkittävästi alempi kuin havaittu polkumyyntimarginaali.

Yrityksen nimi

Vahinkomarginaali

Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd

15,6 %

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd

15,1 %

Muut yhteistyössä toimineet yritykset

22,3 %

Kaikki muut yritykset

24,2 %

2.   Väliaikaiset toimenpiteet

| (167) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitullit olisi otettava käyttöön alimpien polkumyynti- ja vahinkomarginaalien suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti; alhaisin tulli on kaikissa tapauksissa vahinkomarginaali. |
| --- | --- |

(167)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitullit olisi otettava käyttöön alimpien polkumyynti- ja vahinkomarginaalien suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti; alhaisin tulli on kaikissa tapauksissa vahinkomarginaali.

| (168) | Edellä esitetyn perusteella ehdotetut tullit ovat seuraavat:






  Yritys | Polkumyyntitulli (%) |
| --- | --- | --- |
| Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd | 15,6 % |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd | 15,1 % |
| Muut yhteistyössä toimineet yritykset | 22,3 % |
| Kaikki muut yritykset | 24,2 % |

(168)

Edellä esitetyn perusteella ehdotetut tullit ovat seuraavat:

Yritys

Polkumyyntitulli (%)

Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd

15,6 %

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd

15,1 %

Muut yhteistyössä toimineet yritykset

22,3 %

Kaikki muut yritykset

24,2 %

| (169) | Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit on määritetty tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. |
| --- | --- |

(169)

Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit on määritetty tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

| (170) | Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (7), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle. |
| --- | --- |

(170)

Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (7), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.

| (171) | Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä yhteisöön tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(171)

Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä yhteisöön tutkimusajanjakson aikana.

I.   LOPPUSÄÄNNÖKSET

| (172) | Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä, |
| --- | --- |

(172)

Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia raudasta tai teräksestä valmistettuja poikkileikkaukseltaan ympyränmuotoisia saumattomia putkia, joiden ulkoläpimitta on enintään 406,4 mm ja joiden hiiliekvivalenttiarvo on IIW-instituutin (International Institute of Welding) kaavan ja kemiallisen analyysin mukaan (8) enintään 0,86 ja jotka luokitellaan CN-koodeihin ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93 (9) (Taric-koodit 7304191020, 7304193020, 7304230020, 7304291020, 7304293020, 7304312020, 7304318030, 7304391010, 7304395220, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518120, 7304518930, 7304591010, 7304599230 ja 7304599320).

2.   Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien, edellä kohdassa 1 kuvattujen tuotteiden vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraava:

| Yritys | Polkumyyntitulli (%) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd, Huangshi City | 15,6 | A948 |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd, Qingzhou City | 15,1 | A949 |
| Liitteessä luetellut yritykset | 22,3 | A950 |
| Kaikki muut yritykset | 24,2 | A999 |

Yritys

Polkumyyntitulli (%)

Taric-lisäkoodi

Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd, Huangshi City

15,6

A948

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd, Qingzhou City

15,1

A949

Liitteessä luetellut yritykset

22,3

A950

Kaikki muut yritykset

24,2

A999

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Asianomaiset osapuolet voivat yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta pyytää, että niille ilmoitetaan yksityiskohdat niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, ja ne voivat saman ajan kuluessa esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla komission kuulemiksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan soveltamista.

Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä huhtikuuta 2009.

Komission puolesta

Catherine ASHTON

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  EUVL C 174, 9.7.2008, s. 7.

2

(3)  Hiiliekvivalenttiarvo vahvistetaan International Institute of Welding (IIW) -instituutin julkaiseman teknisen raportin mukaisesti (Technical Report, 1967, IIW doc. IX-535–67).

3

(4)  Ks. neuvoston asetus (EY) N:o 954/2006, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2006 (EUVL L 175, 29.6.2006, s. 4), johdanto-osan 160 ja 168 kappale. Vuosi 2001 oli ainoa kannattava vuosi edellisen tutkimuksen tutkimusajanjakson aikana, ja silloin investointien määrä oli 65 miljoonaa euroa. Vuoteen 2004 mennessä (jolloin yhteisön tuotannonala kärsi voimakkaat tappiot) määrä oli laskenut 26 miljoonaan euroon.

4

(5)  EUVL L 175, 29.6.2006, s. 4.

5

(6)  Neuvoston asetus (EY) N:o 954/2006, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2006 (EUVL L 175, 29.6.2006, s. 4), johdanto-osan 233 kappale.

6

(7)

7

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Direction H |
| Office Nerv-105 |
| B-1049 Brussels. |

European Commission

Directorate General for Trade

Direction H

Office Nerv-105

B-1049 Brussels.

(8)  Hiiliekvivalenttiarvo vahvistetaan International Institute of Welding (IIW) -instituutin julkaiseman teknisen raportin mukaisesti (Technical Report, 1967, IIW doc. IX-535–67).

8

(9)  Kuten määritelty tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta 19 päivänä syyskuuta 2008 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1031/2008 (EUVL L 291, 31.10.2008, s. 1). Tuotteen määritelmän soveltamisala määritellään yhdistämällä 1 artiklan 1 kohdassa oleva kuvaus ja vastaavien CN-koodien tuotekuvaus.

9

---

LIITE

Luettelo 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista yhteistyössä toimineista tuottajista, joihin sovelletaan Taric-lisäkoodia 950:

| Yrityksen nimi | Kaupunki |
| --- | --- |
| Hengyang Valin MPM Co., Ltd | Hengyang |
| Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd | Hengyang |
| Handan Precise Seamless Steel Pipes Co., Ltd | Handan |
| Jiangsu Huacheng Industry Group Co., Ltd | Zhangjiagang |
| Jiangyin Metal Tube Making Factory | Jiangyin |
| Jiangyin City Seamless Steel Tube Factory | Jiangyin |
| Pangang Group Chengdu Iron & Steel Co., Ltd | Chengdu |
| Shenyang Xinda Co., Ltd | Shenyang |
| Suzhou Seamless Steel Tube Works | Suzhou |
| Tianjin Pipe (Group) Corporation (TPCO) | Tianjin |
| Wuxi Dexin Steel Tube Co., Ltd | Wuxi |
| Wuxi Dongwu Pipe Industry Co., Ltd | Wuxi |
| Wuxi Seamless Oil Pipe Co., Ltd | Wuxi |
| Zhangjiagang City Yiyang Pipe Producing Co., Ltd | Zhangjiagang |
| Zhangjiagang Yichen Steel Tube Co., Ltd | Zhangjiagang |

Yrityksen nimi

Kaupunki

Hengyang Valin MPM Co., Ltd

Hengyang

Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd

Hengyang

Handan Precise Seamless Steel Pipes Co., Ltd

Handan

Jiangsu Huacheng Industry Group Co., Ltd

Zhangjiagang

Jiangyin Metal Tube Making Factory

Jiangyin

Jiangyin City Seamless Steel Tube Factory

Jiangyin

Pangang Group Chengdu Iron & Steel Co., Ltd

Chengdu

Shenyang Xinda Co., Ltd

Shenyang

Suzhou Seamless Steel Tube Works

Suzhou

Tianjin Pipe (Group) Corporation (TPCO)

Tianjin

Wuxi Dexin Steel Tube Co., Ltd

Wuxi

Wuxi Dongwu Pipe Industry Co., Ltd

Wuxi

Wuxi Seamless Oil Pipe Co., Ltd

Wuxi

Zhangjiagang City Yiyang Pipe Producing Co., Ltd

Zhangjiagang

Zhangjiagang Yichen Steel Tube Co., Ltd

Zhangjiagang

---

| 8.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 94/75 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 94/75

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN ASETUS (EY) N:o 290/2009,

annettu 31 päivänä maaliskuuta 2009,

korkotilastoista, jotka koskevat rahalaitosten soveltamia kotitalouksien ja yritysten talletus- ja lainakorkoja, annetun asetuksen EKP/2001/18 muuttamisesta

(EKP/2009/7)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja 23 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2533/98 (1), ja erityisesti sen 5 artiklan 1 kohdan ja 6 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sen jälkeen kun korkotilastoista, jotka koskevat rahalaitosten soveltamia kotitalouksien ja yritysten talletus- ja lainakorkoja, 20 päivänä joulukuuta 2001 annettu asetus (EY) N:o 63/2002 (EKP/2001/18) (2) tuli voimaan, on havaittu, että kotitalouksille ja yrityksille myönnettäviin uusiin lainoihin liittyviin tietojenantovaatimuksiin on tarpeen tehdä useita parannuksia. Nykyisiä tietojenantovaatimuksia olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(1)

Sen jälkeen kun korkotilastoista, jotka koskevat rahalaitosten soveltamia kotitalouksien ja yritysten talletus- ja lainakorkoja, 20 päivänä joulukuuta 2001 annettu asetus (EY) N:o 63/2002 (EKP/2001/18) (2) tuli voimaan, on havaittu, että kotitalouksille ja yrityksille myönnettäviin uusiin lainoihin liittyviin tietojenantovaatimuksiin on tarpeen tehdä useita parannuksia. Nykyisiä tietojenantovaatimuksia olisi sen vuoksi muutettava.

| (2) | Yhdenmukaisempien euroalueen tason tietojen saamista sekä maiden välillä tehtävien vertailujen tekemistä helpottaisi se, että tietojenantovaatimuksiin sisällytettäisiin uusia lainoja koskeva yleinen erittely, jossa täsmennetään erikseen vakuudella ja/tai takauksella suojattuihin lainoihin sovellettavat korot sekä tällaisten lainojen määrä. |
| --- | --- |

(2)

Yhdenmukaisempien euroalueen tason tietojen saamista sekä maiden välillä tehtävien vertailujen tekemistä helpottaisi se, että tietojenantovaatimuksiin sisällytettäisiin uusia lainoja koskeva yleinen erittely, jossa täsmennetään erikseen vakuudella ja/tai takauksella suojattuihin lainoihin sovellettavat korot sekä tällaisten lainojen määrä.

| (3) | Pienten ja keskisuurten yritysten rahoitustilanteesta saataisiin parempi käsitys, kun yrityksille myönnettyjen uusien lainojen koon mukaan tehtävä erittely sisällytettäisiin tietojenantovaatimuksiin. |
| --- | --- |

(3)

Pienten ja keskisuurten yritysten rahoitustilanteesta saataisiin parempi käsitys, kun yrityksille myönnettyjen uusien lainojen koon mukaan tehtävä erittely sisällytettäisiin tietojenantovaatimuksiin.

| (4) | Uusiin lainoihin sovellettava alkuperäistä koron kiinnittämistä koskeva erittely antaisi yhtenäisempää tietoa koroista, sillä koron kiinnittämistä koskevien luokkien lukumäärää lisättäessä yhtenäisyys kunkin luokan sisällä kasvaa. |
| --- | --- |

(4)

Uusiin lainoihin sovellettava alkuperäistä koron kiinnittämistä koskeva erittely antaisi yhtenäisempää tietoa koroista, sillä koron kiinnittämistä koskevien luokkien lukumäärää lisättäessä yhtenäisyys kunkin luokan sisällä kasvaa.

| (5) | Luottokorttiluotoista (joista käytetään myös nimitystä ”luottokorttivelka”) perittävien korkojen erillinen raportointi mahdollistaa näiden korkojen seuraamisen ja varmistaa tämän instrumenttityypin yhtenäisen kohtelun kaikissa euroalueen maissa. |
| --- | --- |

(5)

Luottokorttiluotoista (joista käytetään myös nimitystä ”luottokorttivelka”) perittävien korkojen erillinen raportointi mahdollistaa näiden korkojen seuraamisen ja varmistaa tämän instrumenttityypin yhtenäisen kohtelun kaikissa euroalueen maissa.

| (6) | Kun kotitalouksille myönnettyjen ”muiden luottojen” yhteyteen lisätään yksityisille elinkeinonharjoittajille myönnettyjä uusia lainoja koskeva luokka, saadaan tarkempia tietoja muun kuin rekisteröidyn yhtiön muodossa harjoitetun liiketoiminnan rahoittamisesta ja pystytään tulkitsemaan paremmin kotitalouksille myönnettyjen lainojen yleistä kehitystä. |
| --- | --- |

(6)

Kun kotitalouksille myönnettyjen ”muiden luottojen” yhteyteen lisätään yksityisille elinkeinonharjoittajille myönnettyjä uusia lainoja koskeva luokka, saadaan tarkempia tietoja muun kuin rekisteröidyn yhtiön muodossa harjoitetun liiketoiminnan rahoittamisesta ja pystytään tulkitsemaan paremmin kotitalouksille myönnettyjen lainojen yleistä kehitystä.

| (7) | Yrityksille myönnettyjä uusia lainoja koskevien, maturiteetin mukaan eriteltävien täydentävien tietojen avulla pystytään paremmin erottamaan toisistaan lyhytaikaiseen ja pitkäaikaiseen rahoitukseen sovellettavat korot. |
| --- | --- |

(7)

Yrityksille myönnettyjä uusia lainoja koskevien, maturiteetin mukaan eriteltävien täydentävien tietojen avulla pystytään paremmin erottamaan toisistaan lyhytaikaiseen ja pitkäaikaiseen rahoitukseen sovellettavat korot.

| (8) | Valmiusluottolimiittien ja sekkiluottojen osalta on tarpeen tehdä selvennyksiä ja uudelleenmäärittelyjä sekä luoda suorempi yhteys rahalaitossektorin taseesta 19 päivänä joulukuuta 2008 annettuun Euroopan keskuspankin asetukseen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) (uudelleen laadittu toisinto) (3). |
| --- | --- |

(8)

Valmiusluottolimiittien ja sekkiluottojen osalta on tarpeen tehdä selvennyksiä ja uudelleenmäärittelyjä sekä luoda suorempi yhteys rahalaitossektorin taseesta 19 päivänä joulukuuta 2008 annettuun Euroopan keskuspankin asetukseen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) (uudelleen laadittu toisinto) (3).

| (9) | On myös tarpeen ottaa käyttöön selkeämmät säännöt, joita sovelletaan kansallisten keskuspankkien toteuttamaan tiedonantajien ositukseen ja valintaan sekä EKP:n neuvoston oikeuteen tarkistaa nämä menettelyt, |
| --- | --- |

(9)

On myös tarpeen ottaa käyttöön selkeämmät säännöt, joita sovelletaan kansallisten keskuspankkien toteuttamaan tiedonantajien ositukseen ja valintaan sekä EKP:n neuvoston oikeuteen tarkistaa nämä menettelyt,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetusta (EY) N:o 63/2002 (EKP/2001/18) seuraavasti:

| 1. | Korvataan 2 artiklan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   EKP:n neuvostolla on oikeus tarkistaa, että liitteessä I olevia säännöksiä noudatetaan.” |
| --- | --- |

1.

Korvataan 2 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   EKP:n neuvostolla on oikeus tarkistaa, että liitteessä I olevia säännöksiä noudatetaan.”

| 2. | Muutetaan liitettä I tämän asetuksen liitteen I mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Muutetaan liitettä I tämän asetuksen liitteen I mukaisesti.

| 3. | Korvataan liite II tämän asetuksen liitteellä II. |
| --- | --- |

3.

Korvataan liite II tämän asetuksen liitteellä II.

| 4. | Korvataan liite IV tämän asetuksen liitteellä III. |
| --- | --- |

4.

Korvataan liite IV tämän asetuksen liitteellä III.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohtaa sovelletaan 1 päivästä kesäkuuta 2010.

Annettu Frankfurt am Mainissa 31 päivänä maaliskuuta 2009.

EKP:n neuvoston puolesta

EKP:n puheenjohtaja

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EYVL L 318, 27.11.1998, s. 8.

1

(2)  EYVL L 10, 12.1.2002, s. 24.

2

(3)  EUVL L 15, 20.1.2009, s. 14.

3

---

LIITE I

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 63/2002 (EKP/2001/18) liitettä I seuraavasti:

| 1. | Korvataan 1 osan III kohdassa oleva 7 kohta seuraavasti:






  ”7. | Kansalliset keskuspankit määrittävät ositusperusteet, joiden perusteella potentiaalinen tiedonantajien joukko voidaan jakaa edelleen homogeenisiin ositteisiin. Ositteiden katsotaan olevan homogeenisia, jos ositteen sisäisten otantamuuttujien varianssien summa on merkittävästi pienempi kuin varsinaisten tiedonantajien joukon kokonaisvarianssi (1). Ositusperusteet ovat sidoksissa rahalaitosten korkotilastoihin, eli ositusperusteiden ja otoksen perusteella estimoitavien korkojen ja määrien välillä on yhteys. |
| --- | --- | --- |

1.

Korvataan 1 osan III kohdassa oleva 7 kohta seuraavasti:

”7.

Kansalliset keskuspankit määrittävät ositusperusteet, joiden perusteella potentiaalinen tiedonantajien joukko voidaan jakaa edelleen homogeenisiin ositteisiin. Ositteiden katsotaan olevan homogeenisia, jos ositteen sisäisten otantamuuttujien varianssien summa on merkittävästi pienempi kuin varsinaisten tiedonantajien joukon kokonaisvarianssi (1). Ositusperusteet ovat sidoksissa rahalaitosten korkotilastoihin, eli ositusperusteiden ja otoksen perusteella estimoitavien korkojen ja määrien välillä on yhteys.

| 2. | Korvataan 1 osan V kohdassa oleva 16 kohta seuraavasti:






  ”16. | Kukin kansallinen keskuspankki valitsee asianmukaisimman kansallisen otoskoon n kohdistamistavan ositteiden kesken. Siten kukin kansallinen keskuspankki määrittää, kuinka monta tiedonantajaa nh poimitaan luottolaitosten ja muiden laitosten kokonaismäärästä Nh kussakin ositteessa. Otantasuhde nh/Nh kullekin ositteelle h sallii kunkin ositteen varianssin estimoinnin. Tämä merkitsee, että kustakin ositteesta valitaan vähintään kaksi tiedonantajaa.” |
| --- | --- | --- |

2.

Korvataan 1 osan V kohdassa oleva 16 kohta seuraavasti:

”16.

Kukin kansallinen keskuspankki valitsee asianmukaisimman kansallisen otoskoon n kohdistamistavan ositteiden kesken. Siten kukin kansallinen keskuspankki määrittää, kuinka monta tiedonantajaa nh poimitaan luottolaitosten ja muiden laitosten kokonaismäärästä Nh kussakin ositteessa. Otantasuhde nh/Nh kullekin ositteelle h sallii kunkin ositteen varianssin estimoinnin. Tämä merkitsee, että kustakin ositteesta valitaan vähintään kaksi tiedonantajaa.”

| 3. | Korvataan 1 osan V kohdassa oleva 20 kohta seuraavasti:






  ”20. | Jos kansallinen keskuspankki päättää käyttää luottolaitosten ja muiden laitosten kokonaisotantaa yhdessä ositteessa, se voi suorittaa otannan tässä ositteessa sivukonttoreiden tasolla. Tämä edellyttää, että kansallisella keskuspankilla on täydellinen sivukonttoreiden luettelo, joka kattaa ositteen luottolaitosten ja muiden laitosten kaiken liiketoiminnan, sekä asianmukaiset tiedot, jotta voidaan arvioida uuden liiketoiminnan korkojen varianssia kotitalouksien ja yritysten osalta sivukonttoreiden kesken. Sivukonttoreiden valintaan ja tietojen ylläpitoon sovelletaan kaikkia tämän liitteen mukaisia vaatimuksia. Valituista sivukonttoreista tulee ”käsitteellisiä” tiedonantajia, joihin sovelletaan kaikkia liitteen II mukaisia vaatimuksia. Tällä menettelyllä ei rajoiteta luottolaitoksen tai muun laitoksen, johon sivukonttori kuuluu, vastuuta tiedonantajana.” |
| --- | --- | --- |

3.

Korvataan 1 osan V kohdassa oleva 20 kohta seuraavasti:

”20.

Jos kansallinen keskuspankki päättää käyttää luottolaitosten ja muiden laitosten kokonaisotantaa yhdessä ositteessa, se voi suorittaa otannan tässä ositteessa sivukonttoreiden tasolla. Tämä edellyttää, että kansallisella keskuspankilla on täydellinen sivukonttoreiden luettelo, joka kattaa ositteen luottolaitosten ja muiden laitosten kaiken liiketoiminnan, sekä asianmukaiset tiedot, jotta voidaan arvioida uuden liiketoiminnan korkojen varianssia kotitalouksien ja yritysten osalta sivukonttoreiden kesken. Sivukonttoreiden valintaan ja tietojen ylläpitoon sovelletaan kaikkia tämän liitteen mukaisia vaatimuksia. Valituista sivukonttoreista tulee ”käsitteellisiä” tiedonantajia, joihin sovelletaan kaikkia liitteen II mukaisia vaatimuksia. Tällä menettelyllä ei rajoiteta luottolaitoksen tai muun laitoksen, johon sivukonttori kuuluu, vastuuta tiedonantajana.”

---

(1)  Eli ositteen sisäisten varianssien summan laskettuna kaavalla Formula tulee olla merkittävästi pienempi kuin varsinaisen tiedonantajien joukon kokonaisvarianssi laskettuna kaavalla Formula, jossa h tarkoittaa (kutakin) ositetta, xi laitoksen i korkoa, Formula ositteen h koron yksinkertaista keskiarvoa, n otannassa mukana olevien laitosten lukumäärää ja Formulaotannan kaikkien laitosten korkojen yksinkertaista keskiarvoa.’

---

LIITE II

LIITE II

RAHALAITOSTEN KORKOTILASTOJEN ILMOITTAMINEN

1   OSA

KORKOLAJI

I.   Vuositasoinen sovittu korko

Yleisperiaate

| 1. | Korkolaji, jonka tiedonantajat laskevat kaikille talletus- ja lainainstrumenteille uuden liiketoiminnan ja kantatietojen osalta, on vuositasoinen sovittu korko (AAR). Sillä tarkoitetaan korkoa, jonka maksamisesta talletukselle tai lainalle on erikseen sovittu tiedonantajan ja kotitalouden tai yrityksen välillä, muutettuna vuositasolle ja ilmoitettuna vuotuisina prosentteina. Vuositasoinen sovittu korko kattaa kaikki talletuksista ja lainoista maksettavat korot, mutta ei muita niihin mahdollisesti liittyviä kuluja. Disagiota, jolla tarkoitetaan lainan nimellismäärän ja asiakkaan saaman määrän välistä erotusta, pidetään sopimuksen alkaessa (aika t0) maksettavana korkona, ja tästä syystä se näkyy vuositasoisessa sovitussa korossa. |
| --- | --- |

1.

Korkolaji, jonka tiedonantajat laskevat kaikille talletus- ja lainainstrumenteille uuden liiketoiminnan ja kantatietojen osalta, on vuositasoinen sovittu korko (AAR). Sillä tarkoitetaan korkoa, jonka maksamisesta talletukselle tai lainalle on erikseen sovittu tiedonantajan ja kotitalouden tai yrityksen välillä, muutettuna vuositasolle ja ilmoitettuna vuotuisina prosentteina. Vuositasoinen sovittu korko kattaa kaikki talletuksista ja lainoista maksettavat korot, mutta ei muita niihin mahdollisesti liittyviä kuluja. Disagiota, jolla tarkoitetaan lainan nimellismäärän ja asiakkaan saaman määrän välistä erotusta, pidetään sopimuksen alkaessa (aika t0) maksettavana korkona, ja tästä syystä se näkyy vuositasoisessa sovitussa korossa.

| 2. | Mikäli tiedonantajan ja kotitalouden tai yrityksen välillä sovittu koronmaksu pääomitetaan säännöllisin väliajoin vuoden aikana, esimerkiksi kuukausittain tai neljännesvuosittain eikä vuosittain, sovittu korko muutetaan vuositasolle seuraavan laskukaavan avulla, jotta saadaan vuositasoinen sovittu korko:



  jossa:






  x | on vuositasoinen sovittu korko, |
| --- | --- | --- |
| rag | on vuosikorko, josta on sovittu tiedonantajien ja kotitalouden tai yrityksen välillä talletuksen tai lainan osalta, kun talletuksen korko pääomitetaan ja lainan kaikki maksut sekä takaisinmaksut suoritetaan säännöllisin väliajoin vuoden sisällä, ja |
| n | on talletuksen koron pääomittamisten ja lainan (takaisin)maksujaksojen määrä vuodessa, eli 1, mikäli maksu suoritetaan vuosittain, 2, mikäli maksu suoritetaan puolivuosittain, 4, mikäli maksu suoritetaan neljännesvuosittain ja 12, mikäli maksu suoritetaan kuukausittain. |

2.

Mikäli tiedonantajan ja kotitalouden tai yrityksen välillä sovittu koronmaksu pääomitetaan säännöllisin väliajoin vuoden aikana, esimerkiksi kuukausittain tai neljännesvuosittain eikä vuosittain, sovittu korko muutetaan vuositasolle seuraavan laskukaavan avulla, jotta saadaan vuositasoinen sovittu korko:

Formula

jossa:

x

on vuositasoinen sovittu korko,

rag

on vuosikorko, josta on sovittu tiedonantajien ja kotitalouden tai yrityksen välillä talletuksen tai lainan osalta, kun talletuksen korko pääomitetaan ja lainan kaikki maksut sekä takaisinmaksut suoritetaan säännöllisin väliajoin vuoden sisällä, ja

n

on talletuksen koron pääomittamisten ja lainan (takaisin)maksujaksojen määrä vuodessa, eli 1, mikäli maksu suoritetaan vuosittain, 2, mikäli maksu suoritetaan puolivuosittain, 4, mikäli maksu suoritetaan neljännesvuosittain ja 12, mikäli maksu suoritetaan kuukausittain.

| 3. | Kansallinen keskuspankki voi lisäksi edellyttää tiedonantajien ilmoittavan kaikkien tai joidenkin uusien talletusten ja lainojen sekä niiden kantatietojen osalta suppeasti määritellyn efektiivisen koron (NDER) vuositasoisen sovitun koron sijasta. Suppeasti määritelty efektiivinen korko on vuositasolla ilmoitettu korko, joka on sama kuin tiedonantajien ja kotitalouden tai yrityksen sopimien kaikkien muiden tulevien tai olemassa olevien sitoumusten (talletukset, lainat, lyhennykset, koronmaksu) kuin lainaan liittyvien muiden kulujen tämänhetkinen arvo. Suppeasti määritelty efektiivinen korko on sama kuin todellisen vuosikoron (APRC) korko-osuus, sellaisena kuin se on määritelty kulutusluottosopimuksista ja neuvoston direktiivin 87/102/ETY kumoamisesta 23 päivänä huhtikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/48/EY 3 artiklan i kohdassa (1). Ainoa ero suppeasti määritellyn efektiivisen koron ja vuositasoisen sovitun koron välillä on menetelmä, jota käytetään korkomaksujen muuttamiseen vuositasolle. Suppeasti määritellyssä efektiivisessä korossa käytetään peräkkäistä likiarvoa, joten sitä voidaan soveltaa kaikentyyppisiin talletuksiin tai lainoihin, kun taas vuositasoisessa sovitussa korossa käytetään 2 kohdassa määritettyä laskutapaa, joten sitä voidaan soveltaa vain sellaisiin talletuksiin ja lainoihin, joissa koronmaksu pääomitetaan säännöllisesti. Kaikki muut edellytykset ovat täysin samat, mikä merkitsee sitä, että tässä liitteessä jäljempänä olevat viittaukset vuositasoiseen sovittuun korkoon koskevat myös suppeasti määriteltyä efektiivistä korkoa. |
| --- | --- |

3.

Kansallinen keskuspankki voi lisäksi edellyttää tiedonantajien ilmoittavan kaikkien tai joidenkin uusien talletusten ja lainojen sekä niiden kantatietojen osalta suppeasti määritellyn efektiivisen koron (NDER) vuositasoisen sovitun koron sijasta. Suppeasti määritelty efektiivinen korko on vuositasolla ilmoitettu korko, joka on sama kuin tiedonantajien ja kotitalouden tai yrityksen sopimien kaikkien muiden tulevien tai olemassa olevien sitoumusten (talletukset, lainat, lyhennykset, koronmaksu) kuin lainaan liittyvien muiden kulujen tämänhetkinen arvo. Suppeasti määritelty efektiivinen korko on sama kuin todellisen vuosikoron (APRC) korko-osuus, sellaisena kuin se on määritelty kulutusluottosopimuksista ja neuvoston direktiivin 87/102/ETY kumoamisesta 23 päivänä huhtikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/48/EY 3 artiklan i kohdassa (1). Ainoa ero suppeasti määritellyn efektiivisen koron ja vuositasoisen sovitun koron välillä on menetelmä, jota käytetään korkomaksujen muuttamiseen vuositasolle. Suppeasti määritellyssä efektiivisessä korossa käytetään peräkkäistä likiarvoa, joten sitä voidaan soveltaa kaikentyyppisiin talletuksiin tai lainoihin, kun taas vuositasoisessa sovitussa korossa käytetään 2 kohdassa määritettyä laskutapaa, joten sitä voidaan soveltaa vain sellaisiin talletuksiin ja lainoihin, joissa koronmaksu pääomitetaan säännöllisesti. Kaikki muut edellytykset ovat täysin samat, mikä merkitsee sitä, että tässä liitteessä jäljempänä olevat viittaukset vuositasoiseen sovittuun korkoon koskevat myös suppeasti määriteltyä efektiivistä korkoa.

Verojen, tukien ja lainsäädäntöön perustuvien järjestelyjen kohtelu

| 4. | Vuositasoisen sovitun koron piiriin kuuluvat korkomaksut kuvaavat sitä, mitä tiedonantaja maksaa talletuksista ja mitä se saa lainoista. Mikäli yhden osapuolen maksama määrä ja toisen osapuolen saama määrä poikkeavat toisistaan, tiedonantajan maksama tai saama määrä ratkaisee sen, mikä korkomaksu ilmoitetaan rahalaitosten korkotilastoja varten. |
| --- | --- |

4.

Vuositasoisen sovitun koron piiriin kuuluvat korkomaksut kuvaavat sitä, mitä tiedonantaja maksaa talletuksista ja mitä se saa lainoista. Mikäli yhden osapuolen maksama määrä ja toisen osapuolen saama määrä poikkeavat toisistaan, tiedonantajan maksama tai saama määrä ratkaisee sen, mikä korkomaksu ilmoitetaan rahalaitosten korkotilastoja varten.

| 5. | Tämän periaatteen mukaisesti korot kirjataan bruttomääräisinä ennen veroja, koska korot ennen veroja kuvaavat sitä, mitä tiedonantajat maksavat talletuksista ja saavat lainoista. |
| --- | --- |

5.

Tämän periaatteen mukaisesti korot kirjataan bruttomääräisinä ennen veroja, koska korot ennen veroja kuvaavat sitä, mitä tiedonantajat maksavat talletuksista ja saavat lainoista.

| 6. | Kolmansien osapuolten kotitalouksille tai yrityksille myöntämiä tukia ei myöskään oteta huomioon määriteltäessä korkomaksua, koska tiedonantaja ei maksa tukia eikä vastaanota niitä. |
| --- | --- |

6.

Kolmansien osapuolten kotitalouksille tai yrityksille myöntämiä tukia ei myöskään oteta huomioon määriteltäessä korkomaksua, koska tiedonantaja ei maksa tukia eikä vastaanota niitä.

| 7. | Rahalaitosten korkotilastoihin otetaan mukaan edulliset korot, joita tiedonantajat soveltavat työntekijöihinsä. |
| --- | --- |

7.

Rahalaitosten korkotilastoihin otetaan mukaan edulliset korot, joita tiedonantajat soveltavat työntekijöihinsä.

| 8. | Mikäli lainsäädäntöön perustuvat järjestelyt, kuten koroille säädetyt enimmäismäärät tai kielto maksaa tuottoa yön yli talletuksille, vaikuttavat korkomaksuihin, tämä näkyy rahalaitosten korkotilastoissa. Lainsäädäntöön perustuvien järjestelyjen muuttaminen, esimerkiksi hallinnollisesti säänneltyjen korkojen tai korkojen enimmäismäärän muuttaminen, näkyy rahalaitosten korkotilastoissa koron muutoksena. |
| --- | --- |

8.

Mikäli lainsäädäntöön perustuvat järjestelyt, kuten koroille säädetyt enimmäismäärät tai kielto maksaa tuottoa yön yli talletuksille, vaikuttavat korkomaksuihin, tämä näkyy rahalaitosten korkotilastoissa. Lainsäädäntöön perustuvien järjestelyjen muuttaminen, esimerkiksi hallinnollisesti säänneltyjen korkojen tai korkojen enimmäismäärän muuttaminen, näkyy rahalaitosten korkotilastoissa koron muutoksena.

II.   Todellinen vuosikorko

| 9. | Vuositasoisen sovitun koron lisäksi tiedonantajat ilmoittavat uuden liiketoiminnan osalta uusista kulutusluotoista ja kotitalouksille myönnetyistä asuntolainoista todellisen vuosikoron, eli






  — | yksi todellinen vuosikorko uusien kulutusluottojen osalta (ks. lisäliitteen 2 indikaattori 30) ja |
| --- | --- | --- |

9.

Vuositasoisen sovitun koron lisäksi tiedonantajat ilmoittavat uuden liiketoiminnan osalta uusista kulutusluotoista ja kotitalouksille myönnetyistä asuntolainoista todellisen vuosikoron, eli

—

yksi todellinen vuosikorko uusien kulutusluottojen osalta (ks. lisäliitteen 2 indikaattori 30) ja

| — | yksi todellinen vuosikorko kotitalouksille myönnettyjen uusien asuntolainojen osalta (ks. lisäliitteen 2 indikaattori 31) (2). |
| --- | --- |

—

yksi todellinen vuosikorko kotitalouksille myönnettyjen uusien asuntolainojen osalta (ks. lisäliitteen 2 indikaattori 31) (2).

| 10. | Todellinen vuosikorko kattaa ’kaikki luotosta aiheutuvat kustannukset’, sellaisina kuin ne määritellään direktiivin 2008/48/EY 3 artiklan g kohdassa. Nämä kustannukset sisältävät koron ja muut (lainoihin liittyvät) kulut, kuten selvityskulut, hallintokulut, asiakirjojen valmistelukulut, vakuuskulut, luotolle otetun vakuutuksen kulut jne. |
| --- | --- |

10.

Todellinen vuosikorko kattaa ’kaikki luotosta aiheutuvat kustannukset’, sellaisina kuin ne määritellään direktiivin 2008/48/EY 3 artiklan g kohdassa. Nämä kustannukset sisältävät koron ja muut (lainoihin liittyvät) kulut, kuten selvityskulut, hallintokulut, asiakirjojen valmistelukulut, vakuuskulut, luotolle otetun vakuutuksen kulut jne.

| 11. | Muiden kulujen koostumus saattaa vaihdella eri maissa, koska direktiivissä 2008/48/EY säädettyjä määritelmiä sovelletaan eri tavoin ja koska kansalliset rahoitusjärjestelmät ja luottojen vakuusmenettelyt eroavat toisistaan. |
| --- | --- |

11.

Muiden kulujen koostumus saattaa vaihdella eri maissa, koska direktiivissä 2008/48/EY säädettyjä määritelmiä sovelletaan eri tavoin ja koska kansalliset rahoitusjärjestelmät ja luottojen vakuusmenettelyt eroavat toisistaan.

III.   Sovellettava käytäntö

| 12. | Tiedonantajat soveltavat standardiarvona 365 päivän pituista vuotta laskiessaan vuositasoista sovittua korkoa, eli karkauspäiviä ei oteta huomioon. |
| --- | --- |

12.

Tiedonantajat soveltavat standardiarvona 365 päivän pituista vuotta laskiessaan vuositasoista sovittua korkoa, eli karkauspäiviä ei oteta huomioon.

2   OSA

liiketoiminnan kattaMINEN TILASTOISSA

| 13. | Tiedonantajat toimittavat rahalaitosten korkotilastot kantatietojen ja uuden liiketoiminnan osalta. |
| --- | --- |

13.

Tiedonantajat toimittavat rahalaitosten korkotilastot kantatietojen ja uuden liiketoiminnan osalta.

IV.   Kantatietojen korot

| 14. | Kantatiedoillatarkoitetaan kotitalouksien ja yritysten tiedonantajarahalaitokseen tekemien talletusten yhteenlaskettua kantaa ja tiedonantajarahalaitoksen kotitalouksille ja yrityksille myöntämien lainojen yhteenlaskettua kantaa. |
| --- | --- |

14.

Kantatiedoillatarkoitetaan kotitalouksien ja yritysten tiedonantajarahalaitokseen tekemien talletusten yhteenlaskettua kantaa ja tiedonantajarahalaitoksen kotitalouksille ja yrityksille myöntämien lainojen yhteenlaskettua kantaa.

| 15. | Kantatietojen korko heijastaa painotettua keskikorkoa, jota sovelletaan talletus- ja lainakantaan kussakin instrumenttiluokassa 26 kohdassa tarkoitettuna tarkasteluajankohtana. Painotettu keskikorko on summa, joka saadaan kertomalla vuositasoinen sovittu korko vastaavilla kantatiedoilla ja jakamalla summa yhteenlasketuilla kantatiedoilla. Se kattaa kaikki voimassa olevat sopimukset, jotka on tehty milloin tahansa ennen viitepäivää. |
| --- | --- |

15.

Kantatietojen korko heijastaa painotettua keskikorkoa, jota sovelletaan talletus- ja lainakantaan kussakin instrumenttiluokassa 26 kohdassa tarkoitettuna tarkasteluajankohtana. Painotettu keskikorko on summa, joka saadaan kertomalla vuositasoinen sovittu korko vastaavilla kantatiedoilla ja jakamalla summa yhteenlasketuilla kantatiedoilla. Se kattaa kaikki voimassa olevat sopimukset, jotka on tehty milloin tahansa ennen viitepäivää.

| 16. | Ongelmaluottoja ei sisällytetä painotettuihin keskikorkoihin. Ongelmaluotot määritellään rahalaitossektorin taseesta 19 päivänä joulukuuta 2008 annetun Euroopan keskuspankin asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) (uudelleen laadittu toisinto) (3) liitteen II mukaisesti. Niiden lainojen kokonaismäärää, jotka on luokiteltu osittain tai kokonaan ongelmaluotoiksi, ei sisällytetä korkotilastoihin. Lainoja, jotka on otettu lainojen uudelleenjärjestelyä varten ja joissa korko on markkinaehtoisia korkoja alhaisempi (lainat ongelmiin joutuneiden velallisten velkojen uudelleenjärjestelyä varten), ei myöskään sisällytetä korkotilastoihin. |
| --- | --- |

16.

Ongelmaluottoja ei sisällytetä painotettuihin keskikorkoihin. Ongelmaluotot määritellään rahalaitossektorin taseesta 19 päivänä joulukuuta 2008 annetun Euroopan keskuspankin asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) (uudelleen laadittu toisinto) (3) liitteen II mukaisesti. Niiden lainojen kokonaismäärää, jotka on luokiteltu osittain tai kokonaan ongelmaluotoiksi, ei sisällytetä korkotilastoihin. Lainoja, jotka on otettu lainojen uudelleenjärjestelyä varten ja joissa korko on markkinaehtoisia korkoja alhaisempi (lainat ongelmiin joutuneiden velallisten velkojen uudelleenjärjestelyä varten), ei myöskään sisällytetä korkotilastoihin.

V.   Yön yli talletuksiin, irtisanomisehtoisiin talletuksiin, luottokorttiluottoihin, valmiusluottolimiitteihin ja sekkiluottoihin liittyvä uusi liiketoiminta

| 17. | Jäljempänä 42–45 ja 51 kohdassa määriteltyjen yön yli talletusten, irtisanomisehtoisten talletusten, (pidennettyjen ja maksuaikaa sisältävien) luottokorttiluottojen (joista käytetään myös nimitystä ”luottokorttivelka”) sekä valmiusluottolimiittien ja sekkiluottojen osalta uuden liiketoiminnan käsite ulottuu koko kantaan. Siten velka- tai hyvityssaldoa, eli kantaa 29 kohdassa määriteltynä tarkasteluajankohtana, käytetään kuvaamaan yön yli talletuksiin, irtisanomisehtoisiin talletuksiin, luottokorttiluottoihin sekä valmiusluottolimiitteihin ja sekkiluottoihin liittyvää uutta liiketoimintaa. |
| --- | --- |

17.

Jäljempänä 42–45 ja 51 kohdassa määriteltyjen yön yli talletusten, irtisanomisehtoisten talletusten, (pidennettyjen ja maksuaikaa sisältävien) luottokorttiluottojen (joista käytetään myös nimitystä ”luottokorttivelka”) sekä valmiusluottolimiittien ja sekkiluottojen osalta uuden liiketoiminnan käsite ulottuu koko kantaan. Siten velka- tai hyvityssaldoa, eli kantaa 29 kohdassa määriteltynä tarkasteluajankohtana, käytetään kuvaamaan yön yli talletuksiin, irtisanomisehtoisiin talletuksiin, luottokorttiluottoihin sekä valmiusluottolimiitteihin ja sekkiluottoihin liittyvää uutta liiketoimintaa.

| 18. | Yön yli talletuksille, irtisanomisehtoisille talletuksille, luottokorttiluotoille sekä valmiusluottolimiiteille ja sekkiluotoille maksettavat korot heijastavat painotettua keskikorkoa, jota sovelletaan näiden tilien kantoihin 29 kohdassa määriteltynä tarkasteluajankohtana. Ne kattavat nykyiset tase-erät kaikkien voimassa olevien, milloin tahansa ennen viitepäivää tehtyjen sopimusten osalta. |
| --- | --- |

18.

Yön yli talletuksille, irtisanomisehtoisille talletuksille, luottokorttiluotoille sekä valmiusluottolimiiteille ja sekkiluotoille maksettavat korot heijastavat painotettua keskikorkoa, jota sovelletaan näiden tilien kantoihin 29 kohdassa määriteltynä tarkasteluajankohtana. Ne kattavat nykyiset tase-erät kaikkien voimassa olevien, milloin tahansa ennen viitepäivää tehtyjen sopimusten osalta.

| 19. | Jotta voitaisiin laskea rahalaitosten soveltamat korot tileille, jotka niiden saldosta riippuen voivat olla joko talletuksia tai lainoja, tiedonantajat erottelevat toisistaan ajanjaksot, joiden aikana niillä on ollut hyvityssaldo, ja ajanjaksot, joiden aikana niillä on ollut velkasaldo. Tiedonantajat ilmoittavat yön yli talletuksissa ne painotetut keskikorot, jotka liittyvät hyvityssaldoihin, ja sekkiluotoissa ne painotetut keskikorot, jotka liittyvät velkasaldoihin. Ne eivät ilmoita painotettuja keskikorkoja, jossa yhdistettäisiin (alhaiset) yön yli talletusten korot ja (korkeat) sekkiluotoista perittävät korot. |
| --- | --- |

19.

Jotta voitaisiin laskea rahalaitosten soveltamat korot tileille, jotka niiden saldosta riippuen voivat olla joko talletuksia tai lainoja, tiedonantajat erottelevat toisistaan ajanjaksot, joiden aikana niillä on ollut hyvityssaldo, ja ajanjaksot, joiden aikana niillä on ollut velkasaldo. Tiedonantajat ilmoittavat yön yli talletuksissa ne painotetut keskikorot, jotka liittyvät hyvityssaldoihin, ja sekkiluotoissa ne painotetut keskikorot, jotka liittyvät velkasaldoihin. Ne eivät ilmoita painotettuja keskikorkoja, jossa yhdistettäisiin (alhaiset) yön yli talletusten korot ja (korkeat) sekkiluotoista perittävät korot.

VI.   Uusi liiketoiminta muissa instrumenttiluokissa kuin yön yli talletuksissa, irtisanomisehtoisissa talletuksissa, luottokorttiluotoissa sekä valmiusluottolimiiteissä ja sekkiluotoissa

| 20. | Seuraavat 21–25 kohdat koskevat määräaikaistalletuksia, takaisinostosopimuksia (repot) ja kaikkia muita luottoja kuin 42–45 ja 51 kohdassa määriteltyjä valmiusluottolimiittejä, sekkiluottoja ja luottokorttiluottoja. |
| --- | --- |

20.

Seuraavat 21–25 kohdat koskevat määräaikaistalletuksia, takaisinostosopimuksia (repot) ja kaikkia muita luottoja kuin 42–45 ja 51 kohdassa määriteltyjä valmiusluottolimiittejä, sekkiluottoja ja luottokorttiluottoja.

| 21. | Uudella liiketoiminnalla tarkoitetaan mitä tahansa kotitalouden tai yrityksen ja tiedonantajan välillä tehtyä uutta sopimusta. Uusia sopimuksia ovat






  — | kaikki rahoitussopimukset, joilla yksilöidään ensimmäistä kertaa talletuksen tai lainan korko,
  ja |
| --- | --- | --- |

21.

Uudella liiketoiminnalla tarkoitetaan mitä tahansa kotitalouden tai yrityksen ja tiedonantajan välillä tehtyä uutta sopimusta. Uusia sopimuksia ovat

—

kaikki rahoitussopimukset, joilla yksilöidään ensimmäistä kertaa talletuksen tai lainan korko,

ja

| — | kaikki olemassa olevia talletuksia ja lainoja koskevat uudet neuvottelut. |
| --- | --- |

—

kaikki olemassa olevia talletuksia ja lainoja koskevat uudet neuvottelut.

Voimassa olevien talletus- ja lainasopimusten automaattista pidentämistä eli sopimuksen pidentämistä ilman kotitalouden tai yrityksen aktiivista puuttumista asiaan ja ilman sopimusehtoja, korko mukaan lukien, koskevia uusia neuvotteluja ei pidetä uutena liiketoimintana.

| 22. | Uuden liiketoiminnan korko heijastaa painotettua keskikorkoa, jota sovelletaan kotitalouksien tai yritysten ja tiedonantajan välillä 32 kohdassa määritellyn tarkasteluajanjakson aikana tehtyjen uusien sopimusten mukaisiin talletuksiin ja lainoihin asianomaisessa instrumenttiluokassa. |
| --- | --- |

22.

Uuden liiketoiminnan korko heijastaa painotettua keskikorkoa, jota sovelletaan kotitalouksien tai yritysten ja tiedonantajan välillä 32 kohdassa määritellyn tarkasteluajanjakson aikana tehtyjen uusien sopimusten mukaisiin talletuksiin ja lainoihin asianomaisessa instrumenttiluokassa.

| 23. | Vaihtuvien korkojen muutokset, joissa tiedonantaja automaattisesti korjaa korkoa, eivät ole uusia sopimuksia, eikä niitä näin ollen pidetä uutena liiketoimintana. Voimassa olevien sopimusten osalta näitä vaihtuvien korkojen muutoksia ei siten lueta uuden liiketoiminnan korkoihin vaan yksinomaan kantatietojen keskikorkoihin. |
| --- | --- |

23.

Vaihtuvien korkojen muutokset, joissa tiedonantaja automaattisesti korjaa korkoa, eivät ole uusia sopimuksia, eikä niitä näin ollen pidetä uutena liiketoimintana. Voimassa olevien sopimusten osalta näitä vaihtuvien korkojen muutoksia ei siten lueta uuden liiketoiminnan korkoihin vaan yksinomaan kantatietojen keskikorkoihin.

| 24. | Muutos, joka tehdään kiinteistä koroista vaihtuviin korkoihin tai päinvastoin (ajankohtana t1) sopimuksen voimassaoloaikana ja josta on sovittu sopimuksen alkaessa (ajankohtana t0), ei ole uusi sopimus vaan osa ajankohtana t0 sovittuja lainaehtoja. Näin ollen sitä ei pidetä uutena liiketoimintana. |
| --- | --- |

24.

Muutos, joka tehdään kiinteistä koroista vaihtuviin korkoihin tai päinvastoin (ajankohtana t1) sopimuksen voimassaoloaikana ja josta on sovittu sopimuksen alkaessa (ajankohtana t0), ei ole uusi sopimus vaan osa ajankohtana t0 sovittuja lainaehtoja. Näin ollen sitä ei pidetä uutena liiketoimintana.

| 25. | Kotitalouden tai yrityksen oletetaan yleensä nostavan muun lainan kuin valmiusluottolimiitin tai sekkiluoton kokonaisuudessaan sopimuksen alkamisajankohtana. Kotitalous tai yritys voi kuitenkin nostaa lainaa erissä ajankohtina t1, t2, t3, jne. sen sijaan että se nostaisi koko määrän sopimuksen alkaessa (ajankohtana t0). Sillä, että laina nostetaan erissä, ei ole merkitystä rahalaitosten korkotilastojen kannalta. Kotitalouden tai yrityksen ja tiedonantajan välillä ajankohtana t0 tehty sopimus, joka sisältää koron ja lainan koko määrän, sisällytetään rahalaitosten uutta liiketoimintaa koskeviin korkotilastoihin. |
| --- | --- |

25.

Kotitalouden tai yrityksen oletetaan yleensä nostavan muun lainan kuin valmiusluottolimiitin tai sekkiluoton kokonaisuudessaan sopimuksen alkamisajankohtana. Kotitalous tai yritys voi kuitenkin nostaa lainaa erissä ajankohtina t1, t2, t3, jne. sen sijaan että se nostaisi koko määrän sopimuksen alkaessa (ajankohtana t0). Sillä, että laina nostetaan erissä, ei ole merkitystä rahalaitosten korkotilastojen kannalta. Kotitalouden tai yrityksen ja tiedonantajan välillä ajankohtana t0 tehty sopimus, joka sisältää koron ja lainan koko määrän, sisällytetään rahalaitosten uutta liiketoimintaa koskeviin korkotilastoihin.

3   OSA

TARKASTELUAJANKOHTA

VII.   Rahalaitosten korkojen tarkasteluajankohta kantatietojen osalta

| 26. | Kansalliset keskuspankit päättävät siitä, laaditaanko kantatietojen korot eli lisäliitteessä 1 kuvattuja indikaattoreita 1–14 koskevat rahalaitosten korot kansallisella tasolla ajanjakson lopun havaintojen poikkileikkauksena vai ajanjakson keskiarvoihin perustuvina implisiittisinä korkoina. Tarkasteluajanjaksona on yksi kuukausi. |
| --- | --- |

26.

Kansalliset keskuspankit päättävät siitä, laaditaanko kantatietojen korot eli lisäliitteessä 1 kuvattuja indikaattoreita 1–14 koskevat rahalaitosten korot kansallisella tasolla ajanjakson lopun havaintojen poikkileikkauksena vai ajanjakson keskiarvoihin perustuvina implisiittisinä korkoina. Tarkasteluajanjaksona on yksi kuukausi.

| 27. | Kantatietojen korot kuukauden lopun havaintojen poikkileikkauksena lasketaan talletusten ja lainojen kantaan kuukauden viimeisen päivän tiettynä ajankohtana sovellettavien korkojen painotettujen keskiarvojen mukaan. Kyseisenä ajankohtana tiedonantaja kerää kustakin instrumenttiluokasta kotitalouksien ja yritysten talletusten ja lainojen kantatiedot ja niihin sovellettavat korot sekä laskee painotetun keskikoron jokaiselle instrumenttiluokalle. Toisin kuin kuukauden keskiarvoissa, kantatietoja koskevat rahalaitosten korot, jotka lasketaan kuukauden lopun havaintojen perusteella, kattavat vain ne sopimukset, jotka ovat vielä voimassa tietoja kerättäessä. |
| --- | --- |

27.

Kantatietojen korot kuukauden lopun havaintojen poikkileikkauksena lasketaan talletusten ja lainojen kantaan kuukauden viimeisen päivän tiettynä ajankohtana sovellettavien korkojen painotettujen keskiarvojen mukaan. Kyseisenä ajankohtana tiedonantaja kerää kustakin instrumenttiluokasta kotitalouksien ja yritysten talletusten ja lainojen kantatiedot ja niihin sovellettavat korot sekä laskee painotetun keskikoron jokaiselle instrumenttiluokalle. Toisin kuin kuukauden keskiarvoissa, kantatietoja koskevat rahalaitosten korot, jotka lasketaan kuukauden lopun havaintojen perusteella, kattavat vain ne sopimukset, jotka ovat vielä voimassa tietoja kerättäessä.

| 28. | Kantatietojen korot, jotka määritellään kuukauden keskiarvoihin liittyvinä implisiittisinä korkoina, lasketaan osamäärinä, joissa osoittajana on tarkasteltavan kuukauden aikana talletuksille maksetuista ja lainoista saatavista koroista kertynyt määrä ja nimittäjänä kuukauden keskimääräinen kanta. Tarkasteltavan kuukauden lopussa tiedonantaja ilmoittaa kunkin instrumenttiluokan osalta kuukauden aikana maksettavaksi tai saatavaksi kertyneiden korkojen määrän sekä talletusten ja lainojen keskimääräisen kannan kyseisen kuukauden aikana. Toisin kuin kuukauden lopun havaintojen poikkileikkauksena laadittavissa tilastoissa, kuukauden keskiarvoina laskettavat kantatietojen korot sisältävät myös sellaiset sopimukset, jotka olivat voimassa jonakin ajankohtana kuukauden aikana mutta jotka eivät ole voimassa enää kuukauden päättyessä. Talletusten ja lainojen keskimääräinen kanta tarkasteltavan kuukauden aikana pyritään laskemaan kuukauden päivittäisten kantojen keskiarvona. Vähimmäisvaatimuksena kuukausittaiset keskikannat johdetaan päivittäisistä saldoista volatiilien instrumenttiluokkien eli ainakin yön yli talletusten, irtisanomisehtoisten talletusten, pidennettyjen luottokorttiluottojen sekä valmiusluottolimiittien ja sekkiluottojen osalta. Kaikkien muiden instrumenttiluokkien osalta kuukauden keskikanta johdetaan viikoittain tai useammin lasketuista saldoista. Enintään kahden vuoden siirtymäajan aikana lainoista, joiden maturiteetti on yli viisi vuotta, hyväksytään kuukauden lopun tilanne. |
| --- | --- |

28.

Kantatietojen korot, jotka määritellään kuukauden keskiarvoihin liittyvinä implisiittisinä korkoina, lasketaan osamäärinä, joissa osoittajana on tarkasteltavan kuukauden aikana talletuksille maksetuista ja lainoista saatavista koroista kertynyt määrä ja nimittäjänä kuukauden keskimääräinen kanta. Tarkasteltavan kuukauden lopussa tiedonantaja ilmoittaa kunkin instrumenttiluokan osalta kuukauden aikana maksettavaksi tai saatavaksi kertyneiden korkojen määrän sekä talletusten ja lainojen keskimääräisen kannan kyseisen kuukauden aikana. Toisin kuin kuukauden lopun havaintojen poikkileikkauksena laadittavissa tilastoissa, kuukauden keskiarvoina laskettavat kantatietojen korot sisältävät myös sellaiset sopimukset, jotka olivat voimassa jonakin ajankohtana kuukauden aikana mutta jotka eivät ole voimassa enää kuukauden päättyessä. Talletusten ja lainojen keskimääräinen kanta tarkasteltavan kuukauden aikana pyritään laskemaan kuukauden päivittäisten kantojen keskiarvona. Vähimmäisvaatimuksena kuukausittaiset keskikannat johdetaan päivittäisistä saldoista volatiilien instrumenttiluokkien eli ainakin yön yli talletusten, irtisanomisehtoisten talletusten, pidennettyjen luottokorttiluottojen sekä valmiusluottolimiittien ja sekkiluottojen osalta. Kaikkien muiden instrumenttiluokkien osalta kuukauden keskikanta johdetaan viikoittain tai useammin lasketuista saldoista. Enintään kahden vuoden siirtymäajan aikana lainoista, joiden maturiteetti on yli viisi vuotta, hyväksytään kuukauden lopun tilanne.

VIII.   Tarkasteluajankohta yön yli talletuksia, irtisanomisehtoisia talletuksia, pidennettyjä luottokorttiluottoja sekä valmiusluottolimiittejä ja sekkiluottoja koskevan uuden liiketoiminnan osalta

| 29. | Kansalliset keskuspankit päättävät siitä, lasketaanko yön yli talletuksia, irtisanomisehtoisia talletuksia, pidennettyjä luottokorttiluottoja sekä valmiusluottolimiittejä ja sekkiluottoja eli lisäliitteessä 2 kuvattuja indikaattoreita 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 ja 36 koskevat rahalaitosten soveltamat korot kansallisella tasolla ajanjakson lopun havaintojen poikkileikkauksena vai ajanjakson keskiarvoihin liittyvinä implisiittisinä korkoina. Tarkasteluajanjaksona on yksi kuukausi. |
| --- | --- |

29.

Kansalliset keskuspankit päättävät siitä, lasketaanko yön yli talletuksia, irtisanomisehtoisia talletuksia, pidennettyjä luottokorttiluottoja sekä valmiusluottolimiittejä ja sekkiluottoja eli lisäliitteessä 2 kuvattuja indikaattoreita 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 ja 36 koskevat rahalaitosten soveltamat korot kansallisella tasolla ajanjakson lopun havaintojen poikkileikkauksena vai ajanjakson keskiarvoihin liittyvinä implisiittisinä korkoina. Tarkasteluajanjaksona on yksi kuukausi.

| 30. | Yön yli talletuksille, irtisanomisehtoisille talletuksille, pidennetyille luottokorttiluotoille sekä valmiusluottolimiiteille ja sekkiluotolle maksettavat korot lasketaan, vastaavasti kuin lisäliitteeseen 1 sisältyvien kantatietojen korot, jommallakummalla seuraavista tavoista:






  a) | kuukauden lopun havaintojen poikkileikkauksena eli näiden talletusten ja lainojen kantaan kuukauden viimeisenä päivänä tiettynä ajankohtana sovellettavina painotettuina keskikorkoina. Kyseisenä ajankohtana tiedonantaja kerää yön yli talletusten, irtisanomisehtoisten talletusten, pidennettyjen luottokorttiluottojen sekä valmiusluottolimiittien ja sekkiluottojen osalta kotitalouksien ja yritysten asianomaiset korot ja kantatiedot sekä laskee painotetun keskikoron jokaiselle instrumenttiluokalle. Toisin kuin kuukauden keskiarvoissa, kuukauden lopun havaintojen perusteella lasketut kantatietojen korot kattavat vain ne sopimukset, jotka ovat yhä voimassa tietoja kerättäessä; tai |
| --- | --- | --- |

30.

Yön yli talletuksille, irtisanomisehtoisille talletuksille, pidennetyille luottokorttiluotoille sekä valmiusluottolimiiteille ja sekkiluotolle maksettavat korot lasketaan, vastaavasti kuin lisäliitteeseen 1 sisältyvien kantatietojen korot, jommallakummalla seuraavista tavoista:

a)

kuukauden lopun havaintojen poikkileikkauksena eli näiden talletusten ja lainojen kantaan kuukauden viimeisenä päivänä tiettynä ajankohtana sovellettavina painotettuina keskikorkoina. Kyseisenä ajankohtana tiedonantaja kerää yön yli talletusten, irtisanomisehtoisten talletusten, pidennettyjen luottokorttiluottojen sekä valmiusluottolimiittien ja sekkiluottojen osalta kotitalouksien ja yritysten asianomaiset korot ja kantatiedot sekä laskee painotetun keskikoron jokaiselle instrumenttiluokalle. Toisin kuin kuukauden keskiarvoissa, kuukauden lopun havaintojen perusteella lasketut kantatietojen korot kattavat vain ne sopimukset, jotka ovat yhä voimassa tietoja kerättäessä; tai

| b) | kuukauden keskiarvoihin perustuvina implisiittisinä korkoina, eli lasketaan osamäärät, joissa osoittajana ovat kuukauden aikana kertyneet korkomaksut eli talletuksille maksetut ja lainoista kertyneet korot ja nimittäjänä päivittäisten kantojen keskiarvo. Kuukauden lopussa tiedonantaja ilmoittaa yön yli talletusten, irtisanomisehtoisten talletusten, pidennettyjen luottokorttiluottojen sekä valmiusluottolimiittien ja sekkiluottojen osalta kuukauden aikana maksettavaksi tai saatavaksi kertyneiden korkojen määrän sekä talletusten ja lainojen keskimääräisen kannan kyseisen kuukauden aikana. Yön yli talletusten, irtisanomisehtoisten talletusten, pidennettyjen luottokorttiluottojen sekä valmiusluottolimiittien ja sekkiluottojen osalta kuukauden keskimääräinen kanta saadaan päivittäisten saldojen perusteella. Toisin kuin kuukauden lopun havaintojen poikkileikkauksena laadittavissa tilastoissa, kuukauden keskiarvoina laskettavat kantatietojen korot sisältävät myös sellaiset sopimukset, jotka olivat voimassa jonakin ajankohtana kuukauden aikana mutta jotka eivät ole voimassa enää kuukauden päättyessä. |
| --- | --- |

b)

kuukauden keskiarvoihin perustuvina implisiittisinä korkoina, eli lasketaan osamäärät, joissa osoittajana ovat kuukauden aikana kertyneet korkomaksut eli talletuksille maksetut ja lainoista kertyneet korot ja nimittäjänä päivittäisten kantojen keskiarvo. Kuukauden lopussa tiedonantaja ilmoittaa yön yli talletusten, irtisanomisehtoisten talletusten, pidennettyjen luottokorttiluottojen sekä valmiusluottolimiittien ja sekkiluottojen osalta kuukauden aikana maksettavaksi tai saatavaksi kertyneiden korkojen määrän sekä talletusten ja lainojen keskimääräisen kannan kyseisen kuukauden aikana. Yön yli talletusten, irtisanomisehtoisten talletusten, pidennettyjen luottokorttiluottojen sekä valmiusluottolimiittien ja sekkiluottojen osalta kuukauden keskimääräinen kanta saadaan päivittäisten saldojen perusteella. Toisin kuin kuukauden lopun havaintojen poikkileikkauksena laadittavissa tilastoissa, kuukauden keskiarvoina laskettavat kantatietojen korot sisältävät myös sellaiset sopimukset, jotka olivat voimassa jonakin ajankohtana kuukauden aikana mutta jotka eivät ole voimassa enää kuukauden päättyessä.

| 31. | Niiden tilien osalta, jotka voivat saldosta riippuen olla joko talletuksia tai lainoja, tarkastellaan ainoastaan kuukauden viimeisen päivän saldoa tiettynä ajankohtana ratkaistaessa se, onko kyseinen tili kyseisenä kuukautena yön yli talletus vai sekkiluotto, jos rahalaitosten soveltamat korot lasketaan kuukauden lopun havaintojen poikkileikkauksena. Mikäli rahalaitosten soveltamat korot lasketaan kuukauden keskiarvoihin liittyvinä implisiittinä korkoina, arvioidaan päivittäin, onko tili talletus vai laina. Tämän jälkeen lasketaan päiväkohtaisten hyvityssaldojen ja päiväkohtaisten velkasaldojen keskiarvot, joiden perusteella saadaan kuukauden keskikanta implisiittisen koron nimittäjää varten. Lisäksi osoittajan virtatiedoissa eritellään talletuksille suoritettavat korkomaksut ja lainoista saatavat korkotulot. Tiedonantajat eivät ilmoita painotettuja keskikorkoja, joissa yhdistettäisiin (alhaiset) yön yli talletusten korot ja (korkeat) sekkiluotoista perittävät korot. |
| --- | --- |

31.

Niiden tilien osalta, jotka voivat saldosta riippuen olla joko talletuksia tai lainoja, tarkastellaan ainoastaan kuukauden viimeisen päivän saldoa tiettynä ajankohtana ratkaistaessa se, onko kyseinen tili kyseisenä kuukautena yön yli talletus vai sekkiluotto, jos rahalaitosten soveltamat korot lasketaan kuukauden lopun havaintojen poikkileikkauksena. Mikäli rahalaitosten soveltamat korot lasketaan kuukauden keskiarvoihin liittyvinä implisiittinä korkoina, arvioidaan päivittäin, onko tili talletus vai laina. Tämän jälkeen lasketaan päiväkohtaisten hyvityssaldojen ja päiväkohtaisten velkasaldojen keskiarvot, joiden perusteella saadaan kuukauden keskikanta implisiittisen koron nimittäjää varten. Lisäksi osoittajan virtatiedoissa eritellään talletuksille suoritettavat korkomaksut ja lainoista saatavat korkotulot. Tiedonantajat eivät ilmoita painotettuja keskikorkoja, joissa yhdistettäisiin (alhaiset) yön yli talletusten korot ja (korkeat) sekkiluotoista perittävät korot.

IX.   Tarkasteluajankohta uuden liiketoiminnan osalta (muut kuin yön yli talletukset, irtisanomisehtoiset talletukset, pidennetyt luottokorttiluotot sekä valmiusluottolimiitit ja sekkiluotot)

| 32. | Muuhun uuteen liiketoimintaan kuin yön yli talletuksiin, irtisanomisehtoisiin talletuksiin, pidennettyihin luottokorttiluottoihin sekä valmiusluottolimiitteihin ja sekkiluottoihin, eli kaikkiin lisäliitteessä 2 kuvattuihin indikaattoreihin paitsi indikaattoreihin 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 ja 36 sovellettavat korot lasketaan ajanjakson keskiarvoina. Ajanjakso kattaa yhden (kokonaisen) kuukauden. |
| --- | --- |

32.

Muuhun uuteen liiketoimintaan kuin yön yli talletuksiin, irtisanomisehtoisiin talletuksiin, pidennettyihin luottokorttiluottoihin sekä valmiusluottolimiitteihin ja sekkiluottoihin, eli kaikkiin lisäliitteessä 2 kuvattuihin indikaattoreihin paitsi indikaattoreihin 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 ja 36 sovellettavat korot lasketaan ajanjakson keskiarvoina. Ajanjakso kattaa yhden (kokonaisen) kuukauden.

| 33. | Tiedonantajat laskevat kunkin instrumenttiluokan osalta uuteen liiketoimintaan sovellettavan koron painotettuna keskiarvona kaikista uuden liiketoiminnan koroista tietyssä instrumenttiluokassa tarkasteltavan kuukauden aikana. Nämä kuukauden keskiarvoon viittaavat korot, samoin kuin tiedot painotuksista niiden määrien osalta, jotka koskevat kussakin instrumenttiluokassa ilmoitusajanjakson aikana toteutettua uutta liiketoimintaa, toimitetaan sen rahaliittoon osallistuvan jäsenvaltion kansalliselle keskuspankille, jossa tiedonantaja sijaitsee. Tiedonantajat ottavat huomioon koko kuukauden aikana toteutuneen uuden liiketoiminnan. |
| --- | --- |

33.

Tiedonantajat laskevat kunkin instrumenttiluokan osalta uuteen liiketoimintaan sovellettavan koron painotettuna keskiarvona kaikista uuden liiketoiminnan koroista tietyssä instrumenttiluokassa tarkasteltavan kuukauden aikana. Nämä kuukauden keskiarvoon viittaavat korot, samoin kuin tiedot painotuksista niiden määrien osalta, jotka koskevat kussakin instrumenttiluokassa ilmoitusajanjakson aikana toteutettua uutta liiketoimintaa, toimitetaan sen rahaliittoon osallistuvan jäsenvaltion kansalliselle keskuspankille, jossa tiedonantaja sijaitsee. Tiedonantajat ottavat huomioon koko kuukauden aikana toteutuneen uuden liiketoiminnan.

4   OSA

INSTRUMENTTILUOKAT

X.   Yleismääräykset

| 34. | Tiedonantajat toimittavat rahalaitosten kantatietojen korkotilastot lisäliitteessä 1 yksilöityjen instrumenttiluokkien osalta ja uuden liiketoiminnan korkotilastot lisäliitteessä 2 yksilöityjen instrumenttiluokkien osalta. Kuten 17 kohdassa on määritelty, korot yön yli talletuksille, irtisanomisehtoisille talletuksille, valmiusluottolimiiteille sekä sekkiluotoille ja pidennetyille luottokorttiluotoille ovat uutta liiketoimintaa koskevia korkoja, ja ne sisältyvät sen vuoksi lisäliitteeseen 2. Koska yön yli talletusten, irtisanomisehtoisten talletusten, pidennettyjen luottokorttiluottojen sekä valmiusluottolimiittien ja sekkiluottojen korkojen keräämismenetelmä ja tarkasteluajankohta ovat samat kuin muiden kantatietojen indikaattoreiden, lisäliitteen 2 indikaattorit 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 ja 36 on otettu myös lisäliitteeseen 1. |
| --- | --- |

34.

Tiedonantajat toimittavat rahalaitosten kantatietojen korkotilastot lisäliitteessä 1 yksilöityjen instrumenttiluokkien osalta ja uuden liiketoiminnan korkotilastot lisäliitteessä 2 yksilöityjen instrumenttiluokkien osalta. Kuten 17 kohdassa on määritelty, korot yön yli talletuksille, irtisanomisehtoisille talletuksille, valmiusluottolimiiteille sekä sekkiluotoille ja pidennetyille luottokorttiluotoille ovat uutta liiketoimintaa koskevia korkoja, ja ne sisältyvät sen vuoksi lisäliitteeseen 2. Koska yön yli talletusten, irtisanomisehtoisten talletusten, pidennettyjen luottokorttiluottojen sekä valmiusluottolimiittien ja sekkiluottojen korkojen keräämismenetelmä ja tarkasteluajankohta ovat samat kuin muiden kantatietojen indikaattoreiden, lisäliitteen 2 indikaattorit 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 ja 36 on otettu myös lisäliitteeseen 1.

| 35. | Jos kotimaiset luottolaitokset ja muut laitokset eivät lainkaan tarjoa johonkin lisäliitteissä 1 tai 2 kuvattuun instrumenttiluokkaan kuuluvia tuotteita joissain rahaliittoon osallistuvissa jäsenvaltioissa oleville kotitalouksille ja yrityksille, kyseinen instrumenttiluokka ei ole käytössä kansallisella tasolla eikä sitä näin ollen oteta huomioon. Tiedot ilmoitetaan, mikäli kyseessä oleviin tuotteisiin perustuvaa liiketoimintaa on jonkin verran, vaikka se olisi vähäistäkin. |
| --- | --- |

35.

Jos kotimaiset luottolaitokset ja muut laitokset eivät lainkaan tarjoa johonkin lisäliitteissä 1 tai 2 kuvattuun instrumenttiluokkaan kuuluvia tuotteita joissain rahaliittoon osallistuvissa jäsenvaltioissa oleville kotitalouksille ja yrityksille, kyseinen instrumenttiluokka ei ole käytössä kansallisella tasolla eikä sitä näin ollen oteta huomioon. Tiedot ilmoitetaan, mikäli kyseessä oleviin tuotteisiin perustuvaa liiketoimintaa on jonkin verran, vaikka se olisi vähäistäkin.

| 36. | Kussakin lisäliitteissä 1 ja 2 yksilöidyssä instrumenttiluokassa, jota sovelletaan kotimaisten luottolaitosten ja muiden kotimaisten laitosten harjoittamassa pankkitoiminnassa rahaliittoon osallistuvissa jäsenvaltioissa sijaitsevien kotitalouksien ja yritysten kanssa, rahalaitosten korkotilastojen laadinnan perustana ovat kaikki korot, joita sovelletaan to kaikkiin kyseiseen instrumenttiluokkaan kuuluviin tuotteisiin. Tämä merkitsee sitä, että kansalliset keskuspankit eivät voi määritellä ryhmää kansallisia tuotteita kussakin instrumenttiluokassa, josta rahalaitosten korkotilastot kerätään; sen sijaan ne kattavat kaikkien sellaisten tuotteiden korot, joita kukin tiedonantaja tarjoaa. Kuten liitteessä I olevassa 28 kohdassa todetaan, kansallisten keskuspankkien ei tarvitse kattaa otoksessa kaikkia kotimaassa käytettävissä olevia tuotteita. Ne eivät kuitenkaan saa jättää kokonaista instrumenttiluokkaa tilastojen ulkopuolelle sillä perusteella, että sitä koskevat määrät ovat hyvin pieniä. Jos jotakin instrumenttiluokkaa tarjoaa vain yksi laitos, kyseisen laitoksen on siis oltava edustettuna otoksessa. Jos jotakin instrumenttiluokkaa ei ollut olemassa rahaliittoon osallistuvassa jäsenvaltiossa siinä vaiheessa, kun otos alun perin poimittiin, mutta yksi laitos on ottanut instrumenttiluokkaan kuuluvan tuotteen myöhemmin käyttöön, kyseinen laitos valitaan otokseen seuraavan edustavuutta koskevan tarkistuksen yhteydessä. Jos kansallisella tasolla luodaan uusi tuote jo olemassa olevaan instrumenttiluokkaan, otoksessa olevat laitokset ottavat sen mukaan seuraavaan ilmoitukseen, koska kaikkien tiedonantajien edellytetään antavan ilmoituksen kaikista tuotteistaan. |
| --- | --- |

36.

Kussakin lisäliitteissä 1 ja 2 yksilöidyssä instrumenttiluokassa, jota sovelletaan kotimaisten luottolaitosten ja muiden kotimaisten laitosten harjoittamassa pankkitoiminnassa rahaliittoon osallistuvissa jäsenvaltioissa sijaitsevien kotitalouksien ja yritysten kanssa, rahalaitosten korkotilastojen laadinnan perustana ovat kaikki korot, joita sovelletaan to kaikkiin kyseiseen instrumenttiluokkaan kuuluviin tuotteisiin. Tämä merkitsee sitä, että kansalliset keskuspankit eivät voi määritellä ryhmää kansallisia tuotteita kussakin instrumenttiluokassa, josta rahalaitosten korkotilastot kerätään; sen sijaan ne kattavat kaikkien sellaisten tuotteiden korot, joita kukin tiedonantaja tarjoaa. Kuten liitteessä I olevassa 28 kohdassa todetaan, kansallisten keskuspankkien ei tarvitse kattaa otoksessa kaikkia kotimaassa käytettävissä olevia tuotteita. Ne eivät kuitenkaan saa jättää kokonaista instrumenttiluokkaa tilastojen ulkopuolelle sillä perusteella, että sitä koskevat määrät ovat hyvin pieniä. Jos jotakin instrumenttiluokkaa tarjoaa vain yksi laitos, kyseisen laitoksen on siis oltava edustettuna otoksessa. Jos jotakin instrumenttiluokkaa ei ollut olemassa rahaliittoon osallistuvassa jäsenvaltiossa siinä vaiheessa, kun otos alun perin poimittiin, mutta yksi laitos on ottanut instrumenttiluokkaan kuuluvan tuotteen myöhemmin käyttöön, kyseinen laitos valitaan otokseen seuraavan edustavuutta koskevan tarkistuksen yhteydessä. Jos kansallisella tasolla luodaan uusi tuote jo olemassa olevaan instrumenttiluokkaan, otoksessa olevat laitokset ottavat sen mukaan seuraavaan ilmoitukseen, koska kaikkien tiedonantajien edellytetään antavan ilmoituksen kaikista tuotteistaan.

| 37. | Poikkeuksina periaatteesta, jonka mukaan kaikki kaikkiin tuotteisiin sovellettavat korot otetaan mukaan, ovat ongelmaluottojen ja velkojen uudelleenjärjestelyihin otettujen lainojen korot. Kuten 16 kohdassa todetaan, ongelmaluottoja ja velkojen uudelleenjärjestelyihin otettuja lainoja, joissa korko alittaa markkinakorot (ongelmiin joutuneisiin velallisiin sovellettava korko), ei oteta mukaan rahalaitosten korkotilastoihin. |
| --- | --- |

37.

Poikkeuksina periaatteesta, jonka mukaan kaikki kaikkiin tuotteisiin sovellettavat korot otetaan mukaan, ovat ongelmaluottojen ja velkojen uudelleenjärjestelyihin otettujen lainojen korot. Kuten 16 kohdassa todetaan, ongelmaluottoja ja velkojen uudelleenjärjestelyihin otettuja lainoja, joissa korko alittaa markkinakorot (ongelmiin joutuneisiin velallisiin sovellettava korko), ei oteta mukaan rahalaitosten korkotilastoihin.

XI.   Valuuttakohtainen erittely

| 38. | Rahalaitosten korkotilastot kattavat tiedonantajien joukon soveltamat korot. Tietoja muista kuin euromääräisistä talletuksista ja lainoista ei edellytetä kaikkien rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden tasolla. Tämä ilmenee lisäliitteistä 1 ja 2, joissa kaikki indikaattorit koskevat euromääräisiä talletuksia ja lainoja. |
| --- | --- |

38.

Rahalaitosten korkotilastot kattavat tiedonantajien joukon soveltamat korot. Tietoja muista kuin euromääräisistä talletuksista ja lainoista ei edellytetä kaikkien rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden tasolla. Tämä ilmenee lisäliitteistä 1 ja 2, joissa kaikki indikaattorit koskevat euromääräisiä talletuksia ja lainoja.

XII.   Sektorikohtainen erittely

| 39. | Sektorikohtaista erittelyä sovelletaan kaikkiin rahalaitosten korkotilastoissa edellytettyihin talletuksiin ja lainoihin repoja lukuun ottamatta. Lisäliitteissä 1 ja 2 erotetaan sen vuoksi toisistaan indikaattorit, jotka koskevat kotitalouksia (ml. kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt) (4), ja indikaattorit, jotka koskevat yrityksiä (5). Lisäksi yksityisiä elinkeinonharjoittajia ja yhtiökumppanuuksia koskevat tiedot annetaan erikseen osana kotitalouksien tietoja, mutta vain ’muita luottoja’ koskevan uuden liiketoiminnan osalta. Kansalliset keskuspankit voivat luopua vaatimuksesta yksilöidä erikseen yksityisille elinkeinonharjoittajille myönnetyt lainat, jos tällaisten lainojen osuus rahaliittoon osallistuvan jäsenvaltion kotitalouksille myönnettyjen lainojen yhteenlasketusta kannasta on asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) mukaisesti laskettuna vähemmän kuin 5 prosenttia. |
| --- | --- |

39.

Sektorikohtaista erittelyä sovelletaan kaikkiin rahalaitosten korkotilastoissa edellytettyihin talletuksiin ja lainoihin repoja lukuun ottamatta. Lisäliitteissä 1 ja 2 erotetaan sen vuoksi toisistaan indikaattorit, jotka koskevat kotitalouksia (ml. kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt) (4), ja indikaattorit, jotka koskevat yrityksiä (5). Lisäksi yksityisiä elinkeinonharjoittajia ja yhtiökumppanuuksia koskevat tiedot annetaan erikseen osana kotitalouksien tietoja, mutta vain ’muita luottoja’ koskevan uuden liiketoiminnan osalta. Kansalliset keskuspankit voivat luopua vaatimuksesta yksilöidä erikseen yksityisille elinkeinonharjoittajille myönnetyt lainat, jos tällaisten lainojen osuus rahaliittoon osallistuvan jäsenvaltion kotitalouksille myönnettyjen lainojen yhteenlasketusta kannasta on asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) mukaisesti laskettuna vähemmän kuin 5 prosenttia.

| 40. | Lisäliitteessä 1 oleva indikaattori 5 ja lisäliitteessä 2 oleva indikaattori 11 koskevat repoja. Vaikka repoille maksettava tuotto riippuu joissakin rahaliittoon osallistuvissa jäsenvaltioissa siitä, minkä sektorin hallussa repot ovat, repojen osalta ei edellytetä sektorikohtaista erittelyä kotitalouksiin ja yrityksiin kaikkien rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden tasolla. Myöskään maturiteettierittelyä ei edellytetä kaikkien rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden tasolla, koska repojen oletetaan olevan pääasiassa hyvin lyhytaikaisia. Repoja koskevat korot liittyvät erittelemättä molempiin sektoreihin. |
| --- | --- |

40.

Lisäliitteessä 1 oleva indikaattori 5 ja lisäliitteessä 2 oleva indikaattori 11 koskevat repoja. Vaikka repoille maksettava tuotto riippuu joissakin rahaliittoon osallistuvissa jäsenvaltioissa siitä, minkä sektorin hallussa repot ovat, repojen osalta ei edellytetä sektorikohtaista erittelyä kotitalouksiin ja yrityksiin kaikkien rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden tasolla. Myöskään maturiteettierittelyä ei edellytetä kaikkien rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden tasolla, koska repojen oletetaan olevan pääasiassa hyvin lyhytaikaisia. Repoja koskevat korot liittyvät erittelemättä molempiin sektoreihin.

| 41. | Lisäliitteen 2 indikaattorit 5 ja 6 koskevat kotitalouksien hallussa olevia irtisanomisehtoisia talletuksia. Irtisanomisehtoisten talletusten korko ja painotus liittyvät kaikkien rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden tasolla kuitenkin sekä kotitalouksien että yritysten hallussa oleviin irtisanomisehtoisiin talletuksiin, eli sektorit yhdistetään ja kohdistetaan kotitalouksiin. Sektorikohtaista erottelua ei edellytetä kaikkien rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden tasolla. |
| --- | --- |

41.

Lisäliitteen 2 indikaattorit 5 ja 6 koskevat kotitalouksien hallussa olevia irtisanomisehtoisia talletuksia. Irtisanomisehtoisten talletusten korko ja painotus liittyvät kaikkien rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden tasolla kuitenkin sekä kotitalouksien että yritysten hallussa oleviin irtisanomisehtoisiin talletuksiin, eli sektorit yhdistetään ja kohdistetaan kotitalouksiin. Sektorikohtaista erottelua ei edellytetä kaikkien rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden tasolla.

XIII.   Instrumenttilajin mukaan tehtävä erittely

| 42. | Ellei 43–52 kohdassa jäljempänä muuta säädetä, rahalaitosten soveltamien korkojen instrumenttilajin mukaan tehtävä erittely ja instrumenttilajien määrittelyt noudattavat asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) liitteessä II olevan 2 osan mukaisia saamisten ja velkojen luokkia. |
| --- | --- |

42.

Ellei 43–52 kohdassa jäljempänä muuta säädetä, rahalaitosten soveltamien korkojen instrumenttilajin mukaan tehtävä erittely ja instrumenttilajien määrittelyt noudattavat asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) liitteessä II olevan 2 osan mukaisia saamisten ja velkojen luokkia.

| 43. | Yön yli talletuksia koskevat korot eli lisäliitteen 2 indikaattorit 1 ja 7 kattavat kaikki yön yli talletukset riippumatta siitä, maksetaanko niille korkoa vai ei. Nollakorkoiset yön yli talletukset otetaan siis mukaan rahalaitosten korkotilastoihin. |
| --- | --- |

43.

Yön yli talletuksia koskevat korot eli lisäliitteen 2 indikaattorit 1 ja 7 kattavat kaikki yön yli talletukset riippumatta siitä, maksetaanko niille korkoa vai ei. Nollakorkoiset yön yli talletukset otetaan siis mukaan rahalaitosten korkotilastoihin.

| 44. | Valmiusluottolimiiteillä ja sekkiluotoilla eli lisäliitteen 2 indikaattoreilla 12 ja 23 tarkoitetaan rahalaitosten korkotilastoissa samaa kuin asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) liitteessä II olevassa 2 osassa riippumatta niiden alkuperäisestä koron kiinnitysajasta. Ylityksistä maksettavat sakkokorot, jotka sisältyvät muihin kuluihin yhtenä osatekijänä, esimerkiksi erityisinä toimitusmaksuina, eivät kuulu 1 kohdassa olevan määritelmän mukaisen vuositasoisen sovitun koron piiriin, koska tähän korkoon sisältyy yksinomaan lainojen korko. Tässä luokassa ilmoitettavia lainoja ei ilmoiteta missään muussa uuden liiketoiminnan luokassa. |
| --- | --- |

44.

Valmiusluottolimiiteillä ja sekkiluotoilla eli lisäliitteen 2 indikaattoreilla 12 ja 23 tarkoitetaan rahalaitosten korkotilastoissa samaa kuin asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) liitteessä II olevassa 2 osassa riippumatta niiden alkuperäisestä koron kiinnitysajasta. Ylityksistä maksettavat sakkokorot, jotka sisältyvät muihin kuluihin yhtenä osatekijänä, esimerkiksi erityisinä toimitusmaksuina, eivät kuulu 1 kohdassa olevan määritelmän mukaisen vuositasoisen sovitun koron piiriin, koska tähän korkoon sisältyy yksinomaan lainojen korko. Tässä luokassa ilmoitettavia lainoja ei ilmoiteta missään muussa uuden liiketoiminnan luokassa.

| 45. | Luottokorttiluotolla tarkoitetaan rahalaitosten korkotilastoissa samaa kuin asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) liitteessä II olevassa 2 osassa. Korkoa koskevat tiedot ilmoitetaan ainoastaan pidennettyjen luottokorttiluottojen osalta indikaattoreissa 32 ja 36. Luottokorttien maksuaikaluottojen korkoa ei ilmoiteta erikseen, sillä se on määritelmän mukaan 0 prosenttia. Luottokorttien maksuaikaluottojen kanta sisällytetään kuitenkin rahalaitosten korkotilastojen kantatietoihin yhdessä pidennettyjen luottokorttiluottojen kannan kanssa. Pidennettyjä luottokorttiluottoja ja luottokorttien maksuaikaluottoja ei ilmoiteta minkään muun uutta liiketoimintaa kuvaavan indikaattorin yhteydessä. |
| --- | --- |

45.

Luottokorttiluotolla tarkoitetaan rahalaitosten korkotilastoissa samaa kuin asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) liitteessä II olevassa 2 osassa. Korkoa koskevat tiedot ilmoitetaan ainoastaan pidennettyjen luottokorttiluottojen osalta indikaattoreissa 32 ja 36. Luottokorttien maksuaikaluottojen korkoa ei ilmoiteta erikseen, sillä se on määritelmän mukaan 0 prosenttia. Luottokorttien maksuaikaluottojen kanta sisällytetään kuitenkin rahalaitosten korkotilastojen kantatietoihin yhdessä pidennettyjen luottokorttiluottojen kannan kanssa. Pidennettyjä luottokorttiluottoja ja luottokorttien maksuaikaluottoja ei ilmoiteta minkään muun uutta liiketoimintaa kuvaavan indikaattorin yhteydessä.

| 46. | Yrityksille myönnetyt uudet lainat (valmiusluottolimiittejä, sekkiluottoja ja luottokorttiluottoja lukuun ottamatta) eli lisäliitteen 2 indikaattorit 37–54 kattavat rahalaitosten korkotilastoissa kaikki muut lainat kuin yritysten luottokorttiluotot (maksuaikaluotot ja pidennetyt), valmiusluottolimiitit ja sekkiluotot niiden määrästä riippumatta, kun taas indikaattorit 62–85 liittyvät 60 kohdassa määriteltyihin vakuudellisiin luottoihin. Kantatietoihin liittyvän lisäliitteen 1 mukaisilla lainoilla yrityksille tarkoitetaan samaa kuin asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) liitteessä II olevassa 2 osassa, ja ne kattavat valmiusluottolimiitit ja sekkiluotot sekä luottokorttien maksuaikaluotot ja pidennetyt luottokorttiluotot. |
| --- | --- |

46.

Yrityksille myönnetyt uudet lainat (valmiusluottolimiittejä, sekkiluottoja ja luottokorttiluottoja lukuun ottamatta) eli lisäliitteen 2 indikaattorit 37–54 kattavat rahalaitosten korkotilastoissa kaikki muut lainat kuin yritysten luottokorttiluotot (maksuaikaluotot ja pidennetyt), valmiusluottolimiitit ja sekkiluotot niiden määrästä riippumatta, kun taas indikaattorit 62–85 liittyvät 60 kohdassa määriteltyihin vakuudellisiin luottoihin. Kantatietoihin liittyvän lisäliitteen 1 mukaisilla lainoilla yrityksille tarkoitetaan samaa kuin asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) liitteessä II olevassa 2 osassa, ja ne kattavat valmiusluottolimiitit ja sekkiluotot sekä luottokorttien maksuaikaluotot ja pidennetyt luottokorttiluotot.

| 47. | Kotitalouksille myönnetyillä uusilla kulutusluotoilla eli lisäliitteen 2 indikaattoreilla 13–15, 30 ja 55–57 tarkoitetaan rahalaitosten korkotilastoissa tavaroiden ja palvelujen hankintaa varten henkilökohtaiseen käyttöön myönnettyjä lainoja luottokorttiluottoja (maksuaikaluotot ja pidennetyt), valmiusluottolimiittejä ja sekkiluottoja lukuun ottamatta, kun taas indikaattorit 55–57 liittyvät 60 kohdassa määriteltyihin vakuudellisiin lainoihin. Kantatietoja koskevassa lisäliitteessä I olevilla kulutusluotoilla tarkoitetaan samaa kuin asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) liitteessä II olevassa 2 osassa, ja ne kattavat valmiusluottolimiitit ja sekkiluotot sekä luottokorttien maksuaikaluotot ja pidennetyt luottokorttiluotot. |
| --- | --- |

47.

Kotitalouksille myönnetyillä uusilla kulutusluotoilla eli lisäliitteen 2 indikaattoreilla 13–15, 30 ja 55–57 tarkoitetaan rahalaitosten korkotilastoissa tavaroiden ja palvelujen hankintaa varten henkilökohtaiseen käyttöön myönnettyjä lainoja luottokorttiluottoja (maksuaikaluotot ja pidennetyt), valmiusluottolimiittejä ja sekkiluottoja lukuun ottamatta, kun taas indikaattorit 55–57 liittyvät 60 kohdassa määriteltyihin vakuudellisiin lainoihin. Kantatietoja koskevassa lisäliitteessä I olevilla kulutusluotoilla tarkoitetaan samaa kuin asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) liitteessä II olevassa 2 osassa, ja ne kattavat valmiusluottolimiitit ja sekkiluotot sekä luottokorttien maksuaikaluotot ja pidennetyt luottokorttiluotot.

| 48. | Kotitalouksien asuntolainat eli lisäliitteen 1 indikaattorit 6–8 ja lisäliitteen 2 indikaattorit 16–18 ja 31 voivat olla vakuudellisia tai vakuudettomia, kun indikaattorit 58–61 puolestaan viittaavat 60 kohdassa määriteltyihin vakuudellisiin lainoihin. Rahalaitosten korkotilastot kattavat kotitalouksille asunnon hankintaa varten myönnetyt lainat indikaattoreiden 16–19 ja 31 osalta erittelemättä sitä, ovatko lainat vakuudellisia vai vakuudettomia. Uusilla kotitalouksien asuntolainoilla eli lisäliitteen 2 indikaattoreilla 16–19, 31 ja 58–61 tarkoitetaan rahalaitosten korkotilastoissa sellaisia muita lainoja kuin valmiusluottolimiittejä, sekkiluottoja tai luottokorttiluottoja, jotka on myönnetty asumiseen liittyviä investointeja varten, mukaan lukien asuntojen rakentaminen, autotallit ja asuntojen kunnostustyöt (remontointi). Kantatietoihin liittyvän lisäliitteen 1 mukaisilla kotitalouksien asuntolainoilla tarkoitetaan samaa kuin asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) liitteessä II olevassa 2 osassa, ja ne kattavat myös valmiusluottolimiitit, sekkiluotot ja luottokorttiluotot. |
| --- | --- |

48.

Kotitalouksien asuntolainat eli lisäliitteen 1 indikaattorit 6–8 ja lisäliitteen 2 indikaattorit 16–18 ja 31 voivat olla vakuudellisia tai vakuudettomia, kun indikaattorit 58–61 puolestaan viittaavat 60 kohdassa määriteltyihin vakuudellisiin lainoihin. Rahalaitosten korkotilastot kattavat kotitalouksille asunnon hankintaa varten myönnetyt lainat indikaattoreiden 16–19 ja 31 osalta erittelemättä sitä, ovatko lainat vakuudellisia vai vakuudettomia. Uusilla kotitalouksien asuntolainoilla eli lisäliitteen 2 indikaattoreilla 16–19, 31 ja 58–61 tarkoitetaan rahalaitosten korkotilastoissa sellaisia muita lainoja kuin valmiusluottolimiittejä, sekkiluottoja tai luottokorttiluottoja, jotka on myönnetty asumiseen liittyviä investointeja varten, mukaan lukien asuntojen rakentaminen, autotallit ja asuntojen kunnostustyöt (remontointi). Kantatietoihin liittyvän lisäliitteen 1 mukaisilla kotitalouksien asuntolainoilla tarkoitetaan samaa kuin asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) liitteessä II olevassa 2 osassa, ja ne kattavat myös valmiusluottolimiitit, sekkiluotot ja luottokorttiluotot.

| 49. | Kotitalouksille myönnetyillä muilla uusilla luotoilla eli lisäliitteen 2 indikaattoreilla 20–22 ja 33–35 tarkoitetaan rahalaitosten korkotilastoissa esimerkiksi liiketoimintaa, velkajärjestelyjä, opintoja jne. varten myönnettyjä muita lainoja kuin valmiusluottolimiittejä ja sekkiluottoja tai luottokorttiluottoja. Kantatietoja koskevan lisäliitteen 1 mukaisilla kotitalouksille myönnetyillä muilla luotoilla tarkoitetaan samaa kuin asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) liitteessä II olevassa 2 osassa, ja ne kattavat valmiusluottolimiitit ja sekkiluotot sekä luottokorttiluotot. |
| --- | --- |

49.

Kotitalouksille myönnetyillä muilla uusilla luotoilla eli lisäliitteen 2 indikaattoreilla 20–22 ja 33–35 tarkoitetaan rahalaitosten korkotilastoissa esimerkiksi liiketoimintaa, velkajärjestelyjä, opintoja jne. varten myönnettyjä muita lainoja kuin valmiusluottolimiittejä ja sekkiluottoja tai luottokorttiluottoja. Kantatietoja koskevan lisäliitteen 1 mukaisilla kotitalouksille myönnetyillä muilla luotoilla tarkoitetaan samaa kuin asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) liitteessä II olevassa 2 osassa, ja ne kattavat valmiusluottolimiitit ja sekkiluotot sekä luottokorttiluotot.

| 50. | Kantatietojen korkojen osalta kulutusluotot, kotitalouksille myönnetyt asuntolainat ja kotitalouksille myönnetyt muut luotot kattavat yhdessä kaikki kotimaisten luottolaitosten ja muiden laitosten kotitalouksille myöntämät lainat, mukaan luettuina valmiusluottolimiitit ja sekkiluotot sekä luottokorttiluotot (maksuaikaluotot ja pidennetyt luotot). |
| --- | --- |

50.

Kantatietojen korkojen osalta kulutusluotot, kotitalouksille myönnetyt asuntolainat ja kotitalouksille myönnetyt muut luotot kattavat yhdessä kaikki kotimaisten luottolaitosten ja muiden laitosten kotitalouksille myöntämät lainat, mukaan luettuina valmiusluottolimiitit ja sekkiluotot sekä luottokorttiluotot (maksuaikaluotot ja pidennetyt luotot).

| 51. | Uutta liiketoimintaa koskevien korkojen osalta pidennetyt luottokorttiluotot, valmiusluottolimiitit ja sekkiluotot sekä kotitalouksille kulutusta, asunnonostoa ja muita tarkoituksia varten myönnetyt lainat kattavat kaikki kotimaisten luottolaitosten ja muiden laitosten kotitalouksille myöntämät lainat. Luottokorttien maksuaikaluottoja ei ilmoiteta erikseen rahalaitosten korkotilastoissa uuden liiketoiminnan osalta, mutta ne sisältyvät osana vastaaviin kantatietoihin. |
| --- | --- |

51.

Uutta liiketoimintaa koskevien korkojen osalta pidennetyt luottokorttiluotot, valmiusluottolimiitit ja sekkiluotot sekä kotitalouksille kulutusta, asunnonostoa ja muita tarkoituksia varten myönnetyt lainat kattavat kaikki kotimaisten luottolaitosten ja muiden laitosten kotitalouksille myöntämät lainat. Luottokorttien maksuaikaluottoja ei ilmoiteta erikseen rahalaitosten korkotilastoissa uuden liiketoiminnan osalta, mutta ne sisältyvät osana vastaaviin kantatietoihin.

XIV.   Suuruusluokan mukaan tehtävä erittely

| 52. | Yrityksille myönnettyjen muiden lainojen eli lisäliitteen 2 indikaattoreiden 37–54 ja 62–85 osalta erotetaan toisistaan kolme suuruusluokkaa: a) ’enintään 0,25 miljoonaa euroa’; b) ’yli 0,25 miljoonaa euroa ja enintään 1 miljoonaa euroa’; ja c) ’yli 1 miljoonaa euroa’. Tällä määrällä tarkoitetaan yhtä uutena liiketoimintana pidettävää yksittäistä lainatransaktiota eikä kaikkea yrityksen ja tiedonantajan välistä liiketoimintaa. |
| --- | --- |

52.

Yrityksille myönnettyjen muiden lainojen eli lisäliitteen 2 indikaattoreiden 37–54 ja 62–85 osalta erotetaan toisistaan kolme suuruusluokkaa: a) ’enintään 0,25 miljoonaa euroa’; b) ’yli 0,25 miljoonaa euroa ja enintään 1 miljoonaa euroa’; ja c) ’yli 1 miljoonaa euroa’. Tällä määrällä tarkoitetaan yhtä uutena liiketoimintana pidettävää yksittäistä lainatransaktiota eikä kaikkea yrityksen ja tiedonantajan välistä liiketoimintaa.

XV.   Alkuperäisen maturiteetin, irtisanomisajan tai alkuperäisen koron kiinnittämisen mukaan tehtävä erittely

| 53. | Riippuen instrumenttilajista ja siitä, liittyykö rahalaitosten korko kantatietoihin vai uuteen liiketoimintaan, tiedot eritellään tilastoissa alkuperäisen maturiteetin, irtisanomisajan ja/tai alkuperäisen koron kiinnittämisen mukaan. Nämä erittelyt koskevat aikavälejä tai ajanjaksoja, esimerkiksi korko enintään kahden vuoden määräaikaistalletukselle tarkoittaa keskikorkoa kaikille talletuksille, joiden alkuperäinen maturiteetti on kahdesta päivästä kahteen vuoteen, painotettuna talletuksen koon mukaan. |
| --- | --- |

53.

Riippuen instrumenttilajista ja siitä, liittyykö rahalaitosten korko kantatietoihin vai uuteen liiketoimintaan, tiedot eritellään tilastoissa alkuperäisen maturiteetin, irtisanomisajan ja/tai alkuperäisen koron kiinnittämisen mukaan. Nämä erittelyt koskevat aikavälejä tai ajanjaksoja, esimerkiksi korko enintään kahden vuoden määräaikaistalletukselle tarkoittaa keskikorkoa kaikille talletuksille, joiden alkuperäinen maturiteetti on kahdesta päivästä kahteen vuoteen, painotettuna talletuksen koon mukaan.

| 54. | Alkuperäisen maturiteetin ja irtisanomisajan mukaan tehtävä erittely on asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) liitteessä II olevan 2 osan määritelmien mukainen. Alkuperäisen maturiteetin mukaan tehtävää erittelyä sovelletaan kaikkiin kantatietoja koskeviin talletuskorkoihin repoja lukuun ottamatta sekä kaikkiin kantatietoja koskeviin lainakorkoihin lisäliitteen 1 mukaisesti. Alkuperäisen maturiteetin mukaan tehtävää erittelyä sovelletaan myös määräaikaistalletuksia koskevaan uuteen liiketoimintaan ja irtisanomisajan mukaan tehtävää erittelyä irtisanomisehtoisiin talletuksiin lisäliitteen 2 mukaisesti. Erilliset tiedot yrityksille myönnetyistä lainoista, joiden alkuperäinen koron kiinnitysaika on enintään yksi vuosi ja joiden alkuperäinen maturiteetti on yli vuoden, ilmoitetaan kunkin edellä 52 kohdassa mainitun suuruusluokan osalta lisäliitteen 2 mukaisesti. |
| --- | --- |

54.

Alkuperäisen maturiteetin ja irtisanomisajan mukaan tehtävä erittely on asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) liitteessä II olevan 2 osan määritelmien mukainen. Alkuperäisen maturiteetin mukaan tehtävää erittelyä sovelletaan kaikkiin kantatietoja koskeviin talletuskorkoihin repoja lukuun ottamatta sekä kaikkiin kantatietoja koskeviin lainakorkoihin lisäliitteen 1 mukaisesti. Alkuperäisen maturiteetin mukaan tehtävää erittelyä sovelletaan myös määräaikaistalletuksia koskevaan uuteen liiketoimintaan ja irtisanomisajan mukaan tehtävää erittelyä irtisanomisehtoisiin talletuksiin lisäliitteen 2 mukaisesti. Erilliset tiedot yrityksille myönnetyistä lainoista, joiden alkuperäinen koron kiinnitysaika on enintään yksi vuosi ja joiden alkuperäinen maturiteetti on yli vuoden, ilmoitetaan kunkin edellä 52 kohdassa mainitun suuruusluokan osalta lisäliitteen 2 mukaisesti.

| 55. | Lisäliitteen 2 mukaiset uutta liiketoimintaa koskevat lainakorot eritellään sopimukseen sisältyvän alkuperäisen koron kiinnitysajan mukaan. Alkuperäisellä koron kiinnitysajalla tarkoitetaan rahalaitosten korkotilastoissa sopimuksen alkaessa ennalta sovittua ajanjaksoa, jonka aikana koron määrä ei muutu. Alkuperäinen koron kiinnitysaika saattaa olla lyhyempi tai sama kuin lainan alkuperäinen maturiteetti. Korkoa pidetään muuttumattomana vain, mikäli sen suuruus määritetään täsmällisesti, esimerkiksi 10 prosentiksi, tai erona viitekorkoon tiettynä kiinteänä ajankohtana, esimerkiksi 6 kuukauden Euriboriksi lisättynä kahdella prosenttiyksiköllä tiettynä päivänä ja ajankohtana. Mikäli sopimuksen alkaessa kotitalouden tai yrityksen ja tiedonantajan kesken sovitaan tietyksi ajanjaksoksi menettelystä, jolla lainakorko lasketaan, esimerkiksi 6 kuukauden Euribor plus 2 prosenttiyksikköä kolmen vuoden ajaksi, tätä ei pidetä alkuperäisenä koron kiinnittämisenä, koska koron määrä saattaa vaihdella kolmen vuoden aikana. Uutta antolainaustoimintaa koskevat rahalaitosten korkotilastot sisältävät vain koron, josta on sovittu alkuperäiseksi koron kiinnitysajaksi sopimuksen alkaessa tai lainaa koskevien uusien neuvottelujen jälkeen. Mikäli korko tämän alkuperäisen kiinnitysajan jälkeen automaattisesti muuttuu vaihtuvaksi koroksi, sitä ei sisällytetä uutta liiketoimintaa koskeviin korkoihin vaan yksinomaan olemassa olevaa liiketoimintaa koskeviin korkoihin. |
| --- | --- |

55.

Lisäliitteen 2 mukaiset uutta liiketoimintaa koskevat lainakorot eritellään sopimukseen sisältyvän alkuperäisen koron kiinnitysajan mukaan. Alkuperäisellä koron kiinnitysajalla tarkoitetaan rahalaitosten korkotilastoissa sopimuksen alkaessa ennalta sovittua ajanjaksoa, jonka aikana koron määrä ei muutu. Alkuperäinen koron kiinnitysaika saattaa olla lyhyempi tai sama kuin lainan alkuperäinen maturiteetti. Korkoa pidetään muuttumattomana vain, mikäli sen suuruus määritetään täsmällisesti, esimerkiksi 10 prosentiksi, tai erona viitekorkoon tiettynä kiinteänä ajankohtana, esimerkiksi 6 kuukauden Euriboriksi lisättynä kahdella prosenttiyksiköllä tiettynä päivänä ja ajankohtana. Mikäli sopimuksen alkaessa kotitalouden tai yrityksen ja tiedonantajan kesken sovitaan tietyksi ajanjaksoksi menettelystä, jolla lainakorko lasketaan, esimerkiksi 6 kuukauden Euribor plus 2 prosenttiyksikköä kolmen vuoden ajaksi, tätä ei pidetä alkuperäisenä koron kiinnittämisenä, koska koron määrä saattaa vaihdella kolmen vuoden aikana. Uutta antolainaustoimintaa koskevat rahalaitosten korkotilastot sisältävät vain koron, josta on sovittu alkuperäiseksi koron kiinnitysajaksi sopimuksen alkaessa tai lainaa koskevien uusien neuvottelujen jälkeen. Mikäli korko tämän alkuperäisen kiinnitysajan jälkeen automaattisesti muuttuu vaihtuvaksi koroksi, sitä ei sisällytetä uutta liiketoimintaa koskeviin korkoihin vaan yksinomaan olemassa olevaa liiketoimintaa koskeviin korkoihin.

| 56. | Kotitalouksille myönnettyjen lainojen osalta erotetaan seuraavat alkuperäiset koron kiinnitysajat:
  Kotitalouksien kulutusluotot ja muut luotot:






  — | vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään yhdeksi vuodeksi, |
| --- | --- | --- |

56.

Kotitalouksille myönnettyjen lainojen osalta erotetaan seuraavat alkuperäiset koron kiinnitysajat:

Kotitalouksien kulutusluotot ja muut luotot:

—

vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään yhdeksi vuodeksi,

| — | alkuperäinen koron kiinnittäminen yli vuodeksi mutta enintään viideksi vuodeksi, ja |
| --- | --- |

—

alkuperäinen koron kiinnittäminen yli vuodeksi mutta enintään viideksi vuodeksi, ja

| — | alkuperäinen koron kiinnittäminen yli viideksi vuodeksi. |
| --- | --- |

—

alkuperäinen koron kiinnittäminen yli viideksi vuodeksi.

Kotitalouksien asuntolainat:

| — | vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään yhdeksi vuodeksi, |
| --- | --- |

—

vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään yhdeksi vuodeksi,

| — | alkuperäinen koron kiinnittäminen yli vuodeksi mutta enintään viideksi vuodeksi, |
| --- | --- |

—

alkuperäinen koron kiinnittäminen yli vuodeksi mutta enintään viideksi vuodeksi,

| — | alkuperäinen koron kiinnittäminen yli viideksi vuodeksi mutta enintään 10 vuodeksi, ja |
| --- | --- |

—

alkuperäinen koron kiinnittäminen yli viideksi vuodeksi mutta enintään 10 vuodeksi, ja

| — | alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 10 vuodeksi. |
| --- | --- |

—

alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 10 vuodeksi.

| 57. | Yrityksille luokissa ’enintään 0,25 miljoonaa euroa’, ’yli 0,25 miljoonaa euroa ja enintään 1 miljoonaa euroa’ sekä ’yli 1 miljoonaa euroa’ myönnettyjen lainojen osalta erotetaan toisistaan seuraavat alkuperäiset koron kiinnitysajat:






  — | vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään kolmeksi kuukaudeksi, |
| --- | --- | --- |

57.

Yrityksille luokissa ’enintään 0,25 miljoonaa euroa’, ’yli 0,25 miljoonaa euroa ja enintään 1 miljoonaa euroa’ sekä ’yli 1 miljoonaa euroa’ myönnettyjen lainojen osalta erotetaan toisistaan seuraavat alkuperäiset koron kiinnitysajat:

—

vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään kolmeksi kuukaudeksi,

| — | alkuperäinen koron kiinnittäminen yli kolmeksi kuukaudeksi mutta enintään yhdeksi vuodeksi, |
| --- | --- |

—

alkuperäinen koron kiinnittäminen yli kolmeksi kuukaudeksi mutta enintään yhdeksi vuodeksi,

| — | alkuperäinen koron kiinnittäminen yli vuodeksi mutta enintään kolmeksi vuodeksi, |
| --- | --- |

—

alkuperäinen koron kiinnittäminen yli vuodeksi mutta enintään kolmeksi vuodeksi,

| — | alkuperäinen koron kiinnittäminen yli kolmeksi vuodeksi mutta enintään viideksi vuodeksi, |
| --- | --- |

—

alkuperäinen koron kiinnittäminen yli kolmeksi vuodeksi mutta enintään viideksi vuodeksi,

| — | alkuperäinen koron kiinnittäminen yli viideksi vuodeksi mutta enintään kymmeneksi vuodeksi, ja |
| --- | --- |

—

alkuperäinen koron kiinnittäminen yli viideksi vuodeksi mutta enintään kymmeneksi vuodeksi, ja

| — | alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 10 vuodeksi. |
| --- | --- |

—

alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 10 vuodeksi.

| 58. | Vaihtuva korko määritellään rahalaitosten korkotilastoissa koroksi, jota tarkistetaan jatkuvasti (eli päivittäin) tai rahalaitoksen harkinnan mukaan. |
| --- | --- |

58.

Vaihtuva korko määritellään rahalaitosten korkotilastoissa koroksi, jota tarkistetaan jatkuvasti (eli päivittäin) tai rahalaitoksen harkinnan mukaan.

XVI.   Vakuudellisten lainojen erittely vakuuden ja/tai takausten mukaan

| 59. | Kotitalouksille ja yrityksille myönnetyt lainat, joissa on vakuus ja/tai takaus, ilmoitetaan lisäksi erikseen rahalaitosten korkotilastojen kaikkien uuden liiketoiminnan luokkien osalta, lukuun ottamatta luottokorttiluottoja, valmiusluottolimiittejä ja sekkiluottoja sekä muihin tarkoituksiin myönnettyjä luottoja. |
| --- | --- |

59.

Kotitalouksille ja yrityksille myönnetyt lainat, joissa on vakuus ja/tai takaus, ilmoitetaan lisäksi erikseen rahalaitosten korkotilastojen kaikkien uuden liiketoiminnan luokkien osalta, lukuun ottamatta luottokorttiluottoja, valmiusluottolimiittejä ja sekkiluottoja sekä muihin tarkoituksiin myönnettyjä luottoja.

| 60. | Rahalaitosten korkotilastoissa lainojen erittely vakuuden/takausten mukaan sisältää sellaisten uuteen liiketoimintaan kuuluvien lainojen yhteenlasketun määrän, joiden vakuutena käytetään luottolaitosten liiketoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (uudelleenlaadittu teksti) 14 päivänä kesäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/48/EY (6) 4 artiklan 31 kohdassa sekä liitteessä VIII olevan 1 osan 6–25 kohdassa olevan määritelmän mukaista ’vastikkeellista luottosuojaa’ ja/tai joiden takauksena käytetään direktiivin 2006/48/EY 4 artiklan 32 kohdassa sekä liitteessä VIII olevan 1 osan 26–29 kohdassa olevan määritelmän mukaista ’takauksen luonteista luottosuojaa’ siten, että vakuuden ja/tai takauksen arvo on suurempi tai yhtä suuri kuin lainan kokonaismäärä. Jos rahalaitos soveltaa valvontatarkoituksiin järjestelmää, joka poikkeaa direktiivissä 2006/48/EY määritellystä standardimenetelmästä, rahalaitos voi myös soveltaa samaa menettelyä ilmoittaessaan tietoja tähän erittelyyn kuuluvista lainoista. |
| --- | --- |

60.

Rahalaitosten korkotilastoissa lainojen erittely vakuuden/takausten mukaan sisältää sellaisten uuteen liiketoimintaan kuuluvien lainojen yhteenlasketun määrän, joiden vakuutena käytetään luottolaitosten liiketoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (uudelleenlaadittu teksti) 14 päivänä kesäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/48/EY (6) 4 artiklan 31 kohdassa sekä liitteessä VIII olevan 1 osan 6–25 kohdassa olevan määritelmän mukaista ’vastikkeellista luottosuojaa’ ja/tai joiden takauksena käytetään direktiivin 2006/48/EY 4 artiklan 32 kohdassa sekä liitteessä VIII olevan 1 osan 26–29 kohdassa olevan määritelmän mukaista ’takauksen luonteista luottosuojaa’ siten, että vakuuden ja/tai takauksen arvo on suurempi tai yhtä suuri kuin lainan kokonaismäärä. Jos rahalaitos soveltaa valvontatarkoituksiin järjestelmää, joka poikkeaa direktiivissä 2006/48/EY määritellystä standardimenetelmästä, rahalaitos voi myös soveltaa samaa menettelyä ilmoittaessaan tietoja tähän erittelyyn kuuluvista lainoista.

| 61. | Kansalliset keskuspankit voivat myöntää poikkeuksia tiedonantovaatimuksista yrityksille myönnettyihin, vakuudella/takauksella suojattuihin lainoihin sovellettavan koron sekä niihin liittyvän liiketoiminnan määrän osalta (indikaattorit 62–85), jos vastaavan erän (indikaattorit 37–54) kansallinen aggregoitu, kaikki lainat kattava liiketoiminnan määrä edustaa alle kymmentä prosenttia kansallisesta aggregoidusta liiketoiminnan määrästä, kun lasketaan yhteen kaikki lainat samassa kokoluokassa, ja euroalueen tasolla alle kahta prosenttia liiketoiminnan määrästä samassa kokoluokassa ja alkuperäisen koron kiinnittämisen luokassa. Jos poikkeuksia myönnetään, nämä kynnysarvot on tarkistettava vuosittain. |
| --- | --- |

61.

Kansalliset keskuspankit voivat myöntää poikkeuksia tiedonantovaatimuksista yrityksille myönnettyihin, vakuudella/takauksella suojattuihin lainoihin sovellettavan koron sekä niihin liittyvän liiketoiminnan määrän osalta (indikaattorit 62–85), jos vastaavan erän (indikaattorit 37–54) kansallinen aggregoitu, kaikki lainat kattava liiketoiminnan määrä edustaa alle kymmentä prosenttia kansallisesta aggregoidusta liiketoiminnan määrästä, kun lasketaan yhteen kaikki lainat samassa kokoluokassa, ja euroalueen tasolla alle kahta prosenttia liiketoiminnan määrästä samassa kokoluokassa ja alkuperäisen koron kiinnittämisen luokassa. Jos poikkeuksia myönnetään, nämä kynnysarvot on tarkistettava vuosittain.

5   OSA

TIEDONANTOVELVOITTEET

| 62. | Jotta voitaisiin laskea kaikkia rahaliittoon osallistuvia jäsenvaltioita koskevat aggregaatit kunkin lisäliitteissä 1 ja 2 esitetyn instrumenttiluokan osalta, sovelletaan kolmea aggregointitasoa. |
| --- | --- |

62.

Jotta voitaisiin laskea kaikkia rahaliittoon osallistuvia jäsenvaltioita koskevat aggregaatit kunkin lisäliitteissä 1 ja 2 esitetyn instrumenttiluokan osalta, sovelletaan kolmea aggregointitasoa.

XVII.   Tilastotiedot tiedonantajien tasolla

| 63. | Aggregoinnin ensimmäisen vaiheen toteuttavat tiedonantajat 64–69 kohdassa määritetyllä tavalla. Kansallinen keskuspankki voi kuitenkin pyytää tiedonantajia toimittamaan tiedot yksittäisten talletusten ja lainojen tasolla. Tiedot toimitetaan sen rahaliittoon osallistuvan jäsenvaltion kansalliselle keskuspankille, jossa tiedonantaja sijaitsee. |
| --- | --- |

63.

Aggregoinnin ensimmäisen vaiheen toteuttavat tiedonantajat 64–69 kohdassa määritetyllä tavalla. Kansallinen keskuspankki voi kuitenkin pyytää tiedonantajia toimittamaan tiedot yksittäisten talletusten ja lainojen tasolla. Tiedot toimitetaan sen rahaliittoon osallistuvan jäsenvaltion kansalliselle keskuspankille, jossa tiedonantaja sijaitsee.

| 64. | Jos kantatietoja koskevat korot eli lisäliitteen 1 indikaattorit 1–14 on laadittu kuukauden lopun havaintojen poikkileikkauksena, tiedonantajat toimittavat kustakin instrumenttiluokasta painotetun keskikoron kuukauden viimeiseltä päivältä. |
| --- | --- |

64.

Jos kantatietoja koskevat korot eli lisäliitteen 1 indikaattorit 1–14 on laadittu kuukauden lopun havaintojen poikkileikkauksena, tiedonantajat toimittavat kustakin instrumenttiluokasta painotetun keskikoron kuukauden viimeiseltä päivältä.

| 65. | Jos kantatietoja ,koskevat korot eli lisäliitteen 1 indikaattorit 1–14 on laadittu kuukauden implisiittisinä keskikorkoina, tiedonantajat toimittavat kunkin instrumenttiluokan osalta tiedot kyseisen kuukauden aikana kertyneistä maksetuista tai saaduista koroista sekä talletusten ja lainojen keskimääräisestä kannasta saman kuukauden aikana. |
| --- | --- |

65.

Jos kantatietoja ,koskevat korot eli lisäliitteen 1 indikaattorit 1–14 on laadittu kuukauden implisiittisinä keskikorkoina, tiedonantajat toimittavat kunkin instrumenttiluokan osalta tiedot kyseisen kuukauden aikana kertyneistä maksetuista tai saaduista koroista sekä talletusten ja lainojen keskimääräisestä kannasta saman kuukauden aikana.

| 66. | Jos yön yli talletuksia, irtisanomisehtoisia talletuksia, pidennettyjä luottokorttiluottoja sekä valmiusluottolimiittejä ja sekkiluottoja koskevat korot eli lisäliitteen 2 indikaattorit 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 ja 36 on laadittu kuukauden lopun havaintojen poikkileikkauksena, tiedonantajat toimittavat kustakin instrumenttiluokasta painotetun keskikoron kuukauden viimeiseltä päivältä. |
| --- | --- |

66.

Jos yön yli talletuksia, irtisanomisehtoisia talletuksia, pidennettyjä luottokorttiluottoja sekä valmiusluottolimiittejä ja sekkiluottoja koskevat korot eli lisäliitteen 2 indikaattorit 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 ja 36 on laadittu kuukauden lopun havaintojen poikkileikkauksena, tiedonantajat toimittavat kustakin instrumenttiluokasta painotetun keskikoron kuukauden viimeiseltä päivältä.

| 67. | Jos yön yli talletuksia, irtisanomisehtoisia talletuksia, pidennettyjä luottokorttiluottoja sekä valmiusluottolimiittejä ja sekkiluottoja koskevat korot eli lisäliitteen 2 indikaattorit 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 ja 36 on laadittu kuukauden implisiittisinä keskikorkoina, tiedonantajat toimittavat kunkin instrumenttiluokan osalta tiedot kyseisen kuukauden aikana kertyneistä maksetuista tai saaduista koroista sekä talletusten ja lainojen keskimääräisestä kannasta saman kuukauden aikana. |
| --- | --- |

67.

Jos yön yli talletuksia, irtisanomisehtoisia talletuksia, pidennettyjä luottokorttiluottoja sekä valmiusluottolimiittejä ja sekkiluottoja koskevat korot eli lisäliitteen 2 indikaattorit 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 ja 36 on laadittu kuukauden implisiittisinä keskikorkoina, tiedonantajat toimittavat kunkin instrumenttiluokan osalta tiedot kyseisen kuukauden aikana kertyneistä maksetuista tai saaduista koroista sekä talletusten ja lainojen keskimääräisestä kannasta saman kuukauden aikana.

| 68. | Tiedonantajat toimittavat kustakin uutta liiketoimintaa koskevasta instrumenttiluokasta eli lisäliitteen 2 indikaattoreista 2–4, 8–11, 13–22, 30–31, 33–35 ja 37–85 painotetun keskikoron. Lisäksi tiedonantajat ilmoittavat kunkin lisäliitteen 2 indikaattorin 2–4, 8–11, 13–22 ja 33–35 ja 37–85 osalta kussakin instrumenttiluokassa tarkasteltavan kuukauden aikana toteutuneen uuden liiketoiminnan määrän. |
| --- | --- |

68.

Tiedonantajat toimittavat kustakin uutta liiketoimintaa koskevasta instrumenttiluokasta eli lisäliitteen 2 indikaattoreista 2–4, 8–11, 13–22, 30–31, 33–35 ja 37–85 painotetun keskikoron. Lisäksi tiedonantajat ilmoittavat kunkin lisäliitteen 2 indikaattorin 2–4, 8–11, 13–22 ja 33–35 ja 37–85 osalta kussakin instrumenttiluokassa tarkasteltavan kuukauden aikana toteutuneen uuden liiketoiminnan määrän.

| 69. | Luottolaitoksia ja muita laitoksia, joille kansallinen keskuspankki on antanut luvan ilmoittaa rahalaitosten korkotilastot yhdessä ryhmänä, pidetään yhtenä tiedonantajana, ja niiden on annettava 64–66 kohdassa mainitut tiedot koko ryhmän osalta. Lisäksi nämä tiedonantajat ilmoittavat joka vuosi kunkin instrumenttiluokan osalta ryhmään kuuluvien tiedonantajalaitosten lukumäärän ja korkojen varianssin näiden laitosten välillä. Ryhmään kuuluvien tiedonantajien lukumäärä ja varianssi koskevat lokakuun tilannetta ja ne ilmoitetaan lokakuun tietojen yhteydessä. |
| --- | --- |

69.

Luottolaitoksia ja muita laitoksia, joille kansallinen keskuspankki on antanut luvan ilmoittaa rahalaitosten korkotilastot yhdessä ryhmänä, pidetään yhtenä tiedonantajana, ja niiden on annettava 64–66 kohdassa mainitut tiedot koko ryhmän osalta. Lisäksi nämä tiedonantajat ilmoittavat joka vuosi kunkin instrumenttiluokan osalta ryhmään kuuluvien tiedonantajalaitosten lukumäärän ja korkojen varianssin näiden laitosten välillä. Ryhmään kuuluvien tiedonantajien lukumäärä ja varianssi koskevat lokakuun tilannetta ja ne ilmoitetaan lokakuun tietojen yhteydessä.

XVIII.   Kansalliset keskikorot

| 70. | Aggregoinnin toisen vaiheen toteuttavat kansalliset keskuspankit. Ne aggregoivat korot ja niihin liittyvän liiketoiminnan määrät kaikilta kansallisilta tiedonantajilta kansalliseksi keskikoroksi kunkin instrumenttiluokan osalta. Tiedot ilmoitetaan EKP:lle. |
| --- | --- |

70.

Aggregoinnin toisen vaiheen toteuttavat kansalliset keskuspankit. Ne aggregoivat korot ja niihin liittyvän liiketoiminnan määrät kaikilta kansallisilta tiedonantajilta kansalliseksi keskikoroksi kunkin instrumenttiluokan osalta. Tiedot ilmoitetaan EKP:lle.

| 71. | Kansalliset keskuspankit ilmoittavat kustakin kantatietojen instrumenttiluokasta eli lisäliitteen 1 indikaattoreista 1–14 kansallisen painotetun keskikoron. |
| --- | --- |

71.

Kansalliset keskuspankit ilmoittavat kustakin kantatietojen instrumenttiluokasta eli lisäliitteen 1 indikaattoreista 1–14 kansallisen painotetun keskikoron.

| 72. | Kansalliset keskuspankit ilmoittavat kunkin uuden liiketoiminnan instrumenttiluokan eli lisäliitteen 2 indikaattoreiden 1–23 ja 30–85 osalta kansallisen painotetun keskikoron. Lisäksi kansalliset keskuspankit ilmoittavat kunkin lisäliitteen 2 indikaattorin 2–4 ja 8–23, 33–35 ja 37–85 osalta kussakin instrumenttiluokassa tarkasteltavan kuukauden aikana toteutuneen uuden liiketoiminnan määrän. Nämä uuden liiketoiminnan määrät koskevat koko populaatiota eli koko potentiaalisten tiedonantajien joukkoa. Näin ollen silloin, kun tiedonantajien valinnassa käytetään otantamenettelyä, kansallisella tasolla käytetään korotuskertoimia koko populaation laskemiseksi (7). Korotuskertoimet ovat valintatodennäköisyyksien πi käänteislukuja, eli 1/πi. Uuden liiketoiminnan estimoitu määrä koko populaation osalta (Ŷ) ,lasketaan siten seuraavan laskukaavan mukaan:



  jossa:






  yi | laitoksen i uuden liiketoiminnan määrä, ja |
| --- | --- | --- |
| πi | laitoksen i valintatodennäköisyys. |

72.

Kansalliset keskuspankit ilmoittavat kunkin uuden liiketoiminnan instrumenttiluokan eli lisäliitteen 2 indikaattoreiden 1–23 ja 30–85 osalta kansallisen painotetun keskikoron. Lisäksi kansalliset keskuspankit ilmoittavat kunkin lisäliitteen 2 indikaattorin 2–4 ja 8–23, 33–35 ja 37–85 osalta kussakin instrumenttiluokassa tarkasteltavan kuukauden aikana toteutuneen uuden liiketoiminnan määrän. Nämä uuden liiketoiminnan määrät koskevat koko populaatiota eli koko potentiaalisten tiedonantajien joukkoa. Näin ollen silloin, kun tiedonantajien valinnassa käytetään otantamenettelyä, kansallisella tasolla käytetään korotuskertoimia koko populaation laskemiseksi (7). Korotuskertoimet ovat valintatodennäköisyyksien πi käänteislukuja, eli 1/πi. Uuden liiketoiminnan estimoitu määrä koko populaation osalta (Ŷ) ,lasketaan siten seuraavan laskukaavan mukaan:

Formula

jossa:

yi

laitoksen i uuden liiketoiminnan määrä, ja

πi

laitoksen i valintatodennäköisyys.

| 73. | Kansalliset keskuspankit toimittavat EKP:lle rahalaitosten soveltamat korot kantatietojen ja uuden liiketoiminnan osalta neljän desimaalin tarkkuudella. Tämä ei vaikuta kansallisten keskuspankkien päätöksiin siitä, miten yksityiskohtaisia tietoja ne haluavat kerätä. Tiedot julkaistaan vain kahden desimaalin tarkkuudella. |
| --- | --- |

73.

Kansalliset keskuspankit toimittavat EKP:lle rahalaitosten soveltamat korot kantatietojen ja uuden liiketoiminnan osalta neljän desimaalin tarkkuudella. Tämä ei vaikuta kansallisten keskuspankkien päätöksiin siitä, miten yksityiskohtaisia tietoja ne haluavat kerätä. Tiedot julkaistaan vain kahden desimaalin tarkkuudella.

| 74. | Kansalliset keskuspankit ilmoittavat kirjallisesti kaikista rahalaitosten korkotilastoihin vaikuttavista lainsäädäntöön perustuvista järjestelyistä (tai niiden muutoksista) kansallisten tietojen yhteydessä toimitettavissa menettelytapoja koskevissa huomautuksissa. |
| --- | --- |

74.

Kansalliset keskuspankit ilmoittavat kirjallisesti kaikista rahalaitosten korkotilastoihin vaikuttavista lainsäädäntöön perustuvista järjestelyistä (tai niiden muutoksista) kansallisten tietojen yhteydessä toimitettavissa menettelytapoja koskevissa huomautuksissa.

| 75. | Kansalliset keskuspankit, jotka päättävät käyttää tiedonantajien valinnassa otantamenettelyä, toimittavat otantavirhettä koskevan arvion ensimmäisen otoksen osalta. Uusi arvio toimitetaan jokaisen otoksen ylläpidon yhteydessä. |
| --- | --- |

75.

Kansalliset keskuspankit, jotka päättävät käyttää tiedonantajien valinnassa otantamenettelyä, toimittavat otantavirhettä koskevan arvion ensimmäisen otoksen osalta. Uusi arvio toimitetaan jokaisen otoksen ylläpidon yhteydessä.

XIX.   Aggregoidut tulokset rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden tasolla

| 76. | EKP toteuttaa kunkin rahaliittoon osallistuvan jäsenvaltion instrumenttiluokkia koskevan aggregoinnin viimeisen vaiheen kaikkien rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden tasolle. |
| --- | --- |

76.

EKP toteuttaa kunkin rahaliittoon osallistuvan jäsenvaltion instrumenttiluokkia koskevan aggregoinnin viimeisen vaiheen kaikkien rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden tasolle.

6   OSA

ERITYISTUOTTEIDEN KÄSITTELY

| 77. | Jäljempänä 78–86 kohdassa yksilöityjen tuotteiden käsittelyä koskevia sääntöjä sovelletaan vastaavasti ominaisuuksiltaan samanlaisiin tuotteisiin. |
| --- | --- |

77.

Jäljempänä 78–86 kohdassa yksilöityjen tuotteiden käsittelyä koskevia sääntöjä sovelletaan vastaavasti ominaisuuksiltaan samanlaisiin tuotteisiin.

| 78. | Porrastetusti nousevakorkoinen (laskevakorkoinen) talletus tai luotto ion talletus tai luotto, jolle on sovittu kiinteä maturiteetti ja johon sovelletaan korkoa, joka nousee (laskee) vuodesta toiseen ennalta vahvistetun prosenttiyksikkömäärän verran. Porrastetusti nousevakorkoiset (laskevakorkoiset) talletukset ja luotot ovat instrumentteja, joiden korot on kiinnitetty koko maturiteetin ajaksi. Talletuksen tai luoton koko maturiteetin ajan sovellettavasta korosta ja muista ehdoista sovitaan etukäteen ajankohtana t0, kun sopimus allekirjoitetaan. Esimerkkinä porrastetusti nousevakorkoisesta talletuksesta on talletus, jonka maturiteetti on neljä vuotta ja josta maksetaan ensimmäisenä vuonna 5 prosentin, toisena vuonna 7 prosentin, kolmantena vuonna 9 prosentin ja neljäntenä vuonna 13 prosentin korkoa. Uuden liiketoiminnan, osalta vuositasoinen sovittu korko, joka otetaan ajankohtana t0 rahalaitosten korkotilastoihin, on tekijöiden ’1 + korko’ geometrinen keskiarvo. Kuten 3 kohdassa on todettu, kansalliset keskuspankit voivat vaatia tiedonantajia ilmoittamaan suppeasti määritellyn efektiivisen koron tällaisten tuotteiden osalta. Kantatietoja koskeva vuositasoinen sovittu korko, joka otetaan tilastoihin ajankohdasta t0 ajankohtaan t3, on korko, jota tiedonantaja soveltaa sillä hetkellä, kun rahalaitoksen korko lasketaan; esimerkiksi kun kyseessä on neljän vuoden määräaikaistalletus, korko on 5 prosenttia ajankohtana t0, 7 prosenttia ajankohtana t1, 9 prosenttia ajankohtana t3 ja 13 prosenttia ajankohtana t3. |
| --- | --- |

78.

Porrastetusti nousevakorkoinen (laskevakorkoinen) talletus tai luotto ion talletus tai luotto, jolle on sovittu kiinteä maturiteetti ja johon sovelletaan korkoa, joka nousee (laskee) vuodesta toiseen ennalta vahvistetun prosenttiyksikkömäärän verran. Porrastetusti nousevakorkoiset (laskevakorkoiset) talletukset ja luotot ovat instrumentteja, joiden korot on kiinnitetty koko maturiteetin ajaksi. Talletuksen tai luoton koko maturiteetin ajan sovellettavasta korosta ja muista ehdoista sovitaan etukäteen ajankohtana t0, kun sopimus allekirjoitetaan. Esimerkkinä porrastetusti nousevakorkoisesta talletuksesta on talletus, jonka maturiteetti on neljä vuotta ja josta maksetaan ensimmäisenä vuonna 5 prosentin, toisena vuonna 7 prosentin, kolmantena vuonna 9 prosentin ja neljäntenä vuonna 13 prosentin korkoa. Uuden liiketoiminnan, osalta vuositasoinen sovittu korko, joka otetaan ajankohtana t0 rahalaitosten korkotilastoihin, on tekijöiden ’1 + korko’ geometrinen keskiarvo. Kuten 3 kohdassa on todettu, kansalliset keskuspankit voivat vaatia tiedonantajia ilmoittamaan suppeasti määritellyn efektiivisen koron tällaisten tuotteiden osalta. Kantatietoja koskeva vuositasoinen sovittu korko, joka otetaan tilastoihin ajankohdasta t0 ajankohtaan t3, on korko, jota tiedonantaja soveltaa sillä hetkellä, kun rahalaitoksen korko lasketaan; esimerkiksi kun kyseessä on neljän vuoden määräaikaistalletus, korko on 5 prosenttia ajankohtana t0, 7 prosenttia ajankohtana t1, 9 prosenttia ajankohtana t3 ja 13 prosenttia ajankohtana t3.

| 79. | Lainoilla, jotka on nostettu osana luottolimiittiä, tarkoitetaan rahalaitosten korkotilastoissa samaa kuin asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) mukaisessa määritelmässä, ja ne luokitellaan samalla tavoin. Uuden liiketoiminnan käsite kattaa ainoastaan kantatiedot, eli määrät, jotka on nostettu mutta joita ei ole vielä maksettu takaisin, ja vain nämä tiedot näkyvät rahalaitosten korkotilastoissa 17 kohdan mukaisesti. Määriä, jotka ovat käytettävissä luottolimiitin perusteella, mutta joita ei ole vielä nostettu tai jotka on jo maksettu takaisin, ei oteta huomioon uutena liiketoimintana eikä kantatietoina. |
| --- | --- |

79.

Lainoilla, jotka on nostettu osana luottolimiittiä, tarkoitetaan rahalaitosten korkotilastoissa samaa kuin asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) mukaisessa määritelmässä, ja ne luokitellaan samalla tavoin. Uuden liiketoiminnan käsite kattaa ainoastaan kantatiedot, eli määrät, jotka on nostettu mutta joita ei ole vielä maksettu takaisin, ja vain nämä tiedot näkyvät rahalaitosten korkotilastoissa 17 kohdan mukaisesti. Määriä, jotka ovat käytettävissä luottolimiitin perusteella, mutta joita ei ole vielä nostettu tai jotka on jo maksettu takaisin, ei oteta huomioon uutena liiketoimintana eikä kantatietoina.

| 80. | ’Kattosopimuksen’ nojalla asiakas voi nostaa lainoja useamman tyyppisiltä lainatileiltä tiettyyn, kaikki lainatilit kattavaan enimmäismäärään asti. Tällaisen kattosopimuksen tekemisajankohtana ei täsmennetä lainan tyyppiä ja/tai lainan nostopäivää ja/tai lainan korkoa, vaan voidaan sopia erilaisista vaihtoehdoista. Tällaisia kattosopimuksia ei oteta rahalaitosten korkotilastoihin. Kuitenkin heti kun kattosopimuksen perusteella sovittu laina on nostettu, se otetaan huomioon rahalaitosten korkotilastojen vastaavassa erässä sekä uutena liiketoimintana että kantatietoina. |
| --- | --- |

80.

’Kattosopimuksen’ nojalla asiakas voi nostaa lainoja useamman tyyppisiltä lainatileiltä tiettyyn, kaikki lainatilit kattavaan enimmäismäärään asti. Tällaisen kattosopimuksen tekemisajankohtana ei täsmennetä lainan tyyppiä ja/tai lainan nostopäivää ja/tai lainan korkoa, vaan voidaan sopia erilaisista vaihtoehdoista. Tällaisia kattosopimuksia ei oteta rahalaitosten korkotilastoihin. Kuitenkin heti kun kattosopimuksen perusteella sovittu laina on nostettu, se otetaan huomioon rahalaitosten korkotilastojen vastaavassa erässä sekä uutena liiketoimintana että kantatietoina.

| 81. | Rahalaitoksissa voi olla säästötalletuksia, joista maksetaan perustana olevaa korkoa lisättynä uskollisuus- ja/tai kasvupalkkiolla.Talletusta tehtäessä ei ole varmaa, maksetaanko palkkio vai ei. Sen maksaminen riippuu kotitalouden tai yrityksen tulevasta säästämiskäyttäytymisestä, jota ei vielä tiedetä. Yleensä tällaisia uskollisuus- tai kasvupalkkioita ei sisällytetä uutta liiketoimintaa koskevaan vuositasoiseen sovittuun korkoon. Kantatietojen vuositasoiseen sovittuun korkoon sisällytetään aina korot, joita tiedonantaja soveltaa rahalaitosten korkojen laskemishetkellä. Tällainen tiedonantajan mahdollisesti maksama uskollisuus- tai kasvupalkkio näkyy siten kantatietoja koskevissa tilastoissa. |
| --- | --- |

81.

Rahalaitoksissa voi olla säästötalletuksia, joista maksetaan perustana olevaa korkoa lisättynä uskollisuus- ja/tai kasvupalkkiolla.Talletusta tehtäessä ei ole varmaa, maksetaanko palkkio vai ei. Sen maksaminen riippuu kotitalouden tai yrityksen tulevasta säästämiskäyttäytymisestä, jota ei vielä tiedetä. Yleensä tällaisia uskollisuus- tai kasvupalkkioita ei sisällytetä uutta liiketoimintaa koskevaan vuositasoiseen sovittuun korkoon. Kantatietojen vuositasoiseen sovittuun korkoon sisällytetään aina korot, joita tiedonantaja soveltaa rahalaitosten korkojen laskemishetkellä. Tällainen tiedonantajan mahdollisesti maksama uskollisuus- tai kasvupalkkio näkyy siten kantatietoja koskevissa tilastoissa.

| 82. | Kotitalouksille tai yrityksille saatetaan tarjota luottoa niihin liittyvien johdannaissopimusten eli korkoswapien/korkokaton/korkopohjan jne. kanssa. Yleensä tällaisia liitännäisiä johdannaissopimuksia ei sisällytetä uutta liiketoimintaa koskevaan vuositasoiseen sovellettuun korkoon. Kantatietoja koskeva vuositasoinen sovittu korko kattaa aina korot, joita tiedonantaja soveltaa rahalaitosten korkojen laskemishetkellä. Näin ollen siinä tapauksessa, että tällainen liitännäinen johdannaissopimus tehdään ja tiedonantaja mukauttaa kotitaloudelta tai yritykseltä perittävää korkoa, tämä näkyy kantatietoja koskevissa tilastoissa. |
| --- | --- |

82.

Kotitalouksille tai yrityksille saatetaan tarjota luottoa niihin liittyvien johdannaissopimusten eli korkoswapien/korkokaton/korkopohjan jne. kanssa. Yleensä tällaisia liitännäisiä johdannaissopimuksia ei sisällytetä uutta liiketoimintaa koskevaan vuositasoiseen sovellettuun korkoon. Kantatietoja koskeva vuositasoinen sovittu korko kattaa aina korot, joita tiedonantaja soveltaa rahalaitosten korkojen laskemishetkellä. Näin ollen siinä tapauksessa, että tällainen liitännäinen johdannaissopimus tehdään ja tiedonantaja mukauttaa kotitaloudelta tai yritykseltä perittävää korkoa, tämä näkyy kantatietoja koskevissa tilastoissa.

| 83. | Talletuksia saatetaan tarjota siten, että niihin sisältyy kaksi komponenttia: määräaikaistalletus, jossa sovelletaan kiinteää korkoa, ja siihen liittyvä johdannainen, jonka tuotto on sidottu tietyn pörssi-indeksin tai kahdenvälisen valuuttakurssin käyttäytymiseen ja johon sovelletaan 0 prosentin taattua vähimmäistuottoa. Molempien komponenttien maturiteetit voivat olla samat tai eripituiset. Uutta liiketoimintaa koskeva vuositasoinen sovittu korko kattaa määräaikaistalletuksen koron, koska se kuvaa tallettajan ja tiedonantajan välistä sopimusta ja on tiedossa rahaa talletettaessa. Talletuksen toisen komponentin tuotto, joka liittyy pörssi-indeksin tai kahdenvälisen valuuttakurssin käyttäytymiseen, tiedetään vasta jälkikäteen, kun talletus erääntyy, joten sitä ei voida ottaa mukaan uutta liiketoimintaa koskevaan korkoon. Näin ollen ainoastaan taattu (yleensä 0 prosentin) vähimmäistuotto otetaan mukaan. Kantatietoja koskeva vuositasoinen sovittu korko kattaa aina sen koron, jota tiedonantaja soveltaa rahalaitosten korkojen laskemishetkellä. Määräaikaistalletuksille maksettava korko sekä taattu vähimmäistuotto talletukselle, johon liittyy johdannainen, otetaan erääntymispäivään saakka mukaan tilastoihin. Ainoastaan erääntymishetkellä kantatietoja koskevat rahalaitosten korot heijastavat tiedonantajan maksamaa vuositasoista sovittua korkoa. |
| --- | --- |

83.

Talletuksia saatetaan tarjota siten, että niihin sisältyy kaksi komponenttia: määräaikaistalletus, jossa sovelletaan kiinteää korkoa, ja siihen liittyvä johdannainen, jonka tuotto on sidottu tietyn pörssi-indeksin tai kahdenvälisen valuuttakurssin käyttäytymiseen ja johon sovelletaan 0 prosentin taattua vähimmäistuottoa. Molempien komponenttien maturiteetit voivat olla samat tai eripituiset. Uutta liiketoimintaa koskeva vuositasoinen sovittu korko kattaa määräaikaistalletuksen koron, koska se kuvaa tallettajan ja tiedonantajan välistä sopimusta ja on tiedossa rahaa talletettaessa. Talletuksen toisen komponentin tuotto, joka liittyy pörssi-indeksin tai kahdenvälisen valuuttakurssin käyttäytymiseen, tiedetään vasta jälkikäteen, kun talletus erääntyy, joten sitä ei voida ottaa mukaan uutta liiketoimintaa koskevaan korkoon. Näin ollen ainoastaan taattu (yleensä 0 prosentin) vähimmäistuotto otetaan mukaan. Kantatietoja koskeva vuositasoinen sovittu korko kattaa aina sen koron, jota tiedonantaja soveltaa rahalaitosten korkojen laskemishetkellä. Määräaikaistalletuksille maksettava korko sekä taattu vähimmäistuotto talletukselle, johon liittyy johdannainen, otetaan erääntymispäivään saakka mukaan tilastoihin. Ainoastaan erääntymishetkellä kantatietoja koskevat rahalaitosten korot heijastavat tiedonantajan maksamaa vuositasoista sovittua korkoa.

| 84. | Yli kahden vuoden määräaikaistalletukset, sellaisina kuin ne on määritelty asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) liitteessä II olevassa 2 osassa, saattavat sisältää eläkesäästötilejä. Suurin osa eläkesäästötileistä voidaan sijoittaa arvopapereihin, jolloin näille tileille maksettava korko riippuu niiden pohjana olevien arvopapereiden tuotosta. Eläkesäästötilit ovat muilta osin käteisenä, ja luottolaitos tai muu laitos määrittää koron samalla tavoin kuin muiden talletusten osalta. Talletusta tehtäessä kotitalouden eläkesäästötilistä saama kokonaistuotto ei ole tiedossa, ja se saattaa olla negatiivinenkin. Lisäksi talletusta tehtäessä kotitalouden ja luottolaitoksen tai muun laitoksen välillä sovitaan korosta, jota sovelletaan ainoastaan talletukseen; korkoa ei sovelleta arvopapereihin tehtävään sijoitukseen. Näin ollen talletuksesta vain se osa, jota ei sijoiteta arvopapereihin, otetaan rahalaitosten korkotilastoihin. Uutta liiketoimintaa koskevan vuositasoisen sovitun koron osalta ilmoitetaan korko, joka on talletuksentekohetkellä sovittu kotitalouden ja tiedonantajan kesken maksettavaksi talletusosasta. Kantatietoja koskeva vuositasoinen sovittu korko on korko, jota tiedonantaja soveltaa eläkesäästötilin talletusosaan sillä hetkellä, jona rahalaitosten korko lasketaan. |
| --- | --- |

84.

Yli kahden vuoden määräaikaistalletukset, sellaisina kuin ne on määritelty asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) liitteessä II olevassa 2 osassa, saattavat sisältää eläkesäästötilejä. Suurin osa eläkesäästötileistä voidaan sijoittaa arvopapereihin, jolloin näille tileille maksettava korko riippuu niiden pohjana olevien arvopapereiden tuotosta. Eläkesäästötilit ovat muilta osin käteisenä, ja luottolaitos tai muu laitos määrittää koron samalla tavoin kuin muiden talletusten osalta. Talletusta tehtäessä kotitalouden eläkesäästötilistä saama kokonaistuotto ei ole tiedossa, ja se saattaa olla negatiivinenkin. Lisäksi talletusta tehtäessä kotitalouden ja luottolaitoksen tai muun laitoksen välillä sovitaan korosta, jota sovelletaan ainoastaan talletukseen; korkoa ei sovelleta arvopapereihin tehtävään sijoitukseen. Näin ollen talletuksesta vain se osa, jota ei sijoiteta arvopapereihin, otetaan rahalaitosten korkotilastoihin. Uutta liiketoimintaa koskevan vuositasoisen sovitun koron osalta ilmoitetaan korko, joka on talletuksentekohetkellä sovittu kotitalouden ja tiedonantajan kesken maksettavaksi talletusosasta. Kantatietoja koskeva vuositasoinen sovittu korko on korko, jota tiedonantaja soveltaa eläkesäästötilin talletusosaan sillä hetkellä, jona rahalaitosten korko lasketaan.

| 85. | Asuntosäästöohjelmat ovat pitkäaikaisia säästöohjelmia, joiden tuotto voi olla matala mutta joiden perusteella kotitaloudella tai yrityksellä on tietyn säästöajanjakson jälkeen oikeus saada asuntolainaa alennetulla korolla. Asetuksen EKP/2008/32 liitteessä II olevan 2 osan mukaan nämä säästöohjelmat luokitellaan yli kahden vuoden määräaikaistalletuksiin, mikäli niitä käytetään talletuksina. Heti kun ne muuttuvat lainaksi, ne luokitellaan kotitalouksille myönnetyiksi asuntolainoiksi. Tiedonantajat ilmoittavat uutena talletustoimintana koron, josta sovitaan talletusta alun perin tehtäessä. Uuden liiketoiminnan vastaava määrä on sijoitettu rahamäärä. Talletuksen määrän kasvu ajan kuluessa kirjataan yksinomaan kantatietoihin. Kun talletus muuttuu lainaksi, uusi laina kirjataan uuteen antolainaustoimintaan. Korko on tiedonantajan tarjoama alennettu korko. Painotuksena on kotitaloudelle tai yritykselle myönnetyn lainan kokonaismäärä. |
| --- | --- |

85.

Asuntosäästöohjelmat ovat pitkäaikaisia säästöohjelmia, joiden tuotto voi olla matala mutta joiden perusteella kotitaloudella tai yrityksellä on tietyn säästöajanjakson jälkeen oikeus saada asuntolainaa alennetulla korolla. Asetuksen EKP/2008/32 liitteessä II olevan 2 osan mukaan nämä säästöohjelmat luokitellaan yli kahden vuoden määräaikaistalletuksiin, mikäli niitä käytetään talletuksina. Heti kun ne muuttuvat lainaksi, ne luokitellaan kotitalouksille myönnetyiksi asuntolainoiksi. Tiedonantajat ilmoittavat uutena talletustoimintana koron, josta sovitaan talletusta alun perin tehtäessä. Uuden liiketoiminnan vastaava määrä on sijoitettu rahamäärä. Talletuksen määrän kasvu ajan kuluessa kirjataan yksinomaan kantatietoihin. Kun talletus muuttuu lainaksi, uusi laina kirjataan uuteen antolainaustoimintaan. Korko on tiedonantajan tarjoama alennettu korko. Painotuksena on kotitaloudelle tai yritykselle myönnetyn lainan kokonaismäärä.

| 86. | Asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) liitteessä II olevan 2 osan mukaan talletukset, jotka on tehty Ranskan säännellyn asuntosäästöohjelman ’plan d'épargne-logement’ (PEL) mukaan, luokitellaan yli kahden vuoden määräaikaistalletuksiksi. Valtio sääntelee näihin PEL-ohjelmiin sovellettavia ehtoja ja vahvistaa koron, joka pysyy samana talletuksen koko maturiteetin ajan, eli kullakin PEL-ohjelman ’sukupolvella’ on sama korko. PEL-ohjelmat pidetään voimassa vähintään neljän vuoden ajan, ja asiakkaan on talletettava PEL-ohjelmaan joka vuosi etukäteen vahvistettu vähimmäismäärä, mutta hän saa tehdä lisäsuorituksia milloin hyvänsä ohjelman voimassaoloaikana. Tiedonantajat ilmoittavat uutta PEL-ohjelmaa aloitettaessa tehtävän alkutalletuksen uutena liiketoimintana. PEL-ohjelmaan aluksi talletettava rahamäärä voi olla hyvin vähäinen, mikä merkitsee sitä, että uuden liiketoiminnan korolle annettava painotus on myös verrattain vähäinen. Tämä lähestymistapa varmistaa sen, että uuden liiketoiminnan korko heijastaa aina voimassa olevaan PEL-kantaan sovellettavia ehtoja. Uusiin PEL-sopimuksiin sovellettavan koron muutokset näkyvät uuden liiketoiminnan korossa. Kuluttajien reaktio sijoitusten muutoksena muista pitkäaikaistalletuksista olemassa oleviin PEL-sopimuksiin ei näy uuden liiketoiminnan koroissa vaan ainoastaan kantatietojen koroissa. Neljän vuoden ajanjakson päättyessä asiakas voi joko pyytää lainaa alennetulla korolla tai uusia sopimuksen. Koska PEL-sopimus uusitaan automaattisesti ilman asiakkaan eri toimenpiteitä ja koska sopimusehtoja, korko mukaan lukien, ei neuvotella uudelleen, sopimuksen uudistamista ei 21 kohdan mukaisesti ole pidettävä uutena liiketoimintana. Sopimusta uusittaessa asiakas saa tehdä lisätalletuksia, edellyttäen että avoinna oleva määrä ei ylitä määritettyä kattoa ja että sopimus ei ylitä määritettyä enimmäismaturiteettia. Mikäli katto tai enimmäismaturiteetti saavutetaan, sopimus jäädytetään. Kotitaloudella tai yrityksellä säilyy lainaoikeus ja sille maksetaan edelleen korkoa PEL-ohjelman aloitushetkellä voimassa olleiden ehtojen mukaisesti niin kauan kuin raha pysyy edelleen pankissa. Valtio myöntää tuen luottolaitoksen tai muun laitoksen tarjoaman koron lisäksi maksettavana korkona. Kuten edellä 6 kohdassa on todettu, ainoastaan luottolaitoksen tai muun laitoksen maksama korko otetaan mukaan rahalaitosten korkotilastoihin. Valtion maksamaa tukea, joka maksetaan luottolaitoksen tai muun laitoksen välityksellä mutta ei sen varoista, ei oteta mukaan tilastoihin. |
| --- | --- |

86.

Asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) liitteessä II olevan 2 osan mukaan talletukset, jotka on tehty Ranskan säännellyn asuntosäästöohjelman ’plan d'épargne-logement’ (PEL) mukaan, luokitellaan yli kahden vuoden määräaikaistalletuksiksi. Valtio sääntelee näihin PEL-ohjelmiin sovellettavia ehtoja ja vahvistaa koron, joka pysyy samana talletuksen koko maturiteetin ajan, eli kullakin PEL-ohjelman ’sukupolvella’ on sama korko. PEL-ohjelmat pidetään voimassa vähintään neljän vuoden ajan, ja asiakkaan on talletettava PEL-ohjelmaan joka vuosi etukäteen vahvistettu vähimmäismäärä, mutta hän saa tehdä lisäsuorituksia milloin hyvänsä ohjelman voimassaoloaikana. Tiedonantajat ilmoittavat uutta PEL-ohjelmaa aloitettaessa tehtävän alkutalletuksen uutena liiketoimintana. PEL-ohjelmaan aluksi talletettava rahamäärä voi olla hyvin vähäinen, mikä merkitsee sitä, että uuden liiketoiminnan korolle annettava painotus on myös verrattain vähäinen. Tämä lähestymistapa varmistaa sen, että uuden liiketoiminnan korko heijastaa aina voimassa olevaan PEL-kantaan sovellettavia ehtoja. Uusiin PEL-sopimuksiin sovellettavan koron muutokset näkyvät uuden liiketoiminnan korossa. Kuluttajien reaktio sijoitusten muutoksena muista pitkäaikaistalletuksista olemassa oleviin PEL-sopimuksiin ei näy uuden liiketoiminnan koroissa vaan ainoastaan kantatietojen koroissa. Neljän vuoden ajanjakson päättyessä asiakas voi joko pyytää lainaa alennetulla korolla tai uusia sopimuksen. Koska PEL-sopimus uusitaan automaattisesti ilman asiakkaan eri toimenpiteitä ja koska sopimusehtoja, korko mukaan lukien, ei neuvotella uudelleen, sopimuksen uudistamista ei 21 kohdan mukaisesti ole pidettävä uutena liiketoimintana. Sopimusta uusittaessa asiakas saa tehdä lisätalletuksia, edellyttäen että avoinna oleva määrä ei ylitä määritettyä kattoa ja että sopimus ei ylitä määritettyä enimmäismaturiteettia. Mikäli katto tai enimmäismaturiteetti saavutetaan, sopimus jäädytetään. Kotitaloudella tai yrityksellä säilyy lainaoikeus ja sille maksetaan edelleen korkoa PEL-ohjelman aloitushetkellä voimassa olleiden ehtojen mukaisesti niin kauan kuin raha pysyy edelleen pankissa. Valtio myöntää tuen luottolaitoksen tai muun laitoksen tarjoaman koron lisäksi maksettavana korkona. Kuten edellä 6 kohdassa on todettu, ainoastaan luottolaitoksen tai muun laitoksen maksama korko otetaan mukaan rahalaitosten korkotilastoihin. Valtion maksamaa tukea, joka maksetaan luottolaitoksen tai muun laitoksen välityksellä mutta ei sen varoista, ei oteta mukaan tilastoihin.

Lisäliite 1

Instrumenttiluokat kantatietojen korkoja varten

Vuositasoinen sovittu korko (AAR) tai suppeasti määritelty efektiivinen korko (NDER) ilmoitetaan kuukausittain kunkin taulukossa 1 olevan luokan osalta.

Taulukko 1

| | Sektori | Instrumenttilaji | Alkuperäinen maturiteetti, irtisanomisaika, alkuperäinen koron kiinnitysaika | Olemassa olevaa liiketoimintaa kuvaava indikaattori | Tiedonantovelvoite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Euromääräiset talletukset | Kotitalouksilta | Määräaikaiset | Enintään 2 vuotta | 1 | AAR |
| Yli 2 vuotta | 2 | AAR |
| Yrityksiltä | Määräaikaiset | Enintään 2 vuotta | 3 | AAR |
| Yli 2 vuotta | 4 | AAR |
| Repot | 5 | AAR |
| Euromääräiset lainat | Kotitalouksille | Asuntolainat | Enintään 1 vuosi | 6 | AAR |
| Yli 1 vuosi mutta enintään 5 vuotta | 7 | AAR |
| Yli 5 vuotta | 8 | AAR |
| Kulutusluotot ja muut luotot | Enintään 1 vuosi | 9 | AAR |
| Yli 1 vuosi mutta enintään 5 vuotta | 10 | AAR |
| Yli 5 vuotta | 11 | AAR |
| Yrityksille | Enintään 1 vuosi | 12 | AAR |
| Yli 1 vuosi mutta enintään 5 vuotta | 13 | AAR |
| Yli 5 vuotta | 14 | AAR |

Sektori

Instrumenttilaji

Alkuperäinen maturiteetti, irtisanomisaika, alkuperäinen koron kiinnitysaika

Olemassa olevaa liiketoimintaa kuvaava indikaattori

Tiedonantovelvoite

Euromääräiset talletukset

Kotitalouksilta

Määräaikaiset

Enintään 2 vuotta

1

AAR

Yli 2 vuotta

2

AAR

Yrityksiltä

Määräaikaiset

Enintään 2 vuotta

3

AAR

Yli 2 vuotta

4

AAR

Repot

5

AAR

Euromääräiset lainat

Kotitalouksille

Asuntolainat

Enintään 1 vuosi

6

AAR

Yli 1 vuosi mutta enintään 5 vuotta

7

AAR

Yli 5 vuotta

8

AAR

Kulutusluotot ja muut luotot

Enintään 1 vuosi

9

AAR

Yli 1 vuosi mutta enintään 5 vuotta

10

AAR

Yli 5 vuotta

11

AAR

Yrityksille

Enintään 1 vuosi

12

AAR

Yli 1 vuosi mutta enintään 5 vuotta

13

AAR

Yli 5 vuotta

14

AAR

Lisäliite 2

Instrumenttiluokat uuden liiketoiminnan korkoja varten

Vuositasoinen sovittu korko (AAR) tai suppeasti määritelty efektiivinen korko (NDER) ilmoitetaan kuukausittain taulukoissa 2, 3, 4 ja 5 olevien luokkien osalta. Vuositasoisen sovitun koron lisäksi ilmoitetaan siihen liittyvä liiketoiminnan määrä, mikäli se osoitetaan taulukoissa sanalla ’määrä’.

Taulukoiden 2 (lukuun ottamatta indikaattoreita 33–35), 3 ja 5 luokat ovat kunkin taulukon sisällä toisensa poissulkevia. Näin ollen lainoja, jotka ilmoitetaan taulukkoon 2 (lukuun ottamatta indikaattoreita 33–35) ja/tai taulukkoon 3 ja/tai taulukkoon 5 kuuluvan indikaattorin yhteydessä, ei ilmoiteta uudestaan saman taulukon minkään muun indikaattorin yhteydessä, lukuun ottamatta indikaattoreissa 33–35 ilmoitettuja lainoja, jotka ilmoitetaan myös indikaattorien 20–22 yhteydessä. Kaikkien lainojen, jotka ilmoitetaan jossakin taulukon 3 luokassa, on myös esiinnyttävä taulukon 2 vastaavassa luokassa. Taulukon 4 indikaattorit ovat taulukon 2 alaindikaattoreita, ja mikäli kyseiset erät ovat vakuudellisia, ne ovat myös taulukon 3 alaindikaattoreita; näin ollen taulukossa 4 ilmoitettujen lainojen on soveltuvin osin esiinnyttävä myös taulukoissa 2 ja 3.

Taulukko 5 viittaa vain todelliseen vuosikorkoon. Taulukossa 5 ilmoitetut lainat on soveltuvin osin ilmoitettava myös taulukoissa 2, 3 ja 4, ottaen huomioon todellisen vuosikoron erilaisen laskutavan siten kuin se esitetään 9 kohdassa.

Uuden liiketoiminnan käsite ulottuu koko kantaan, eli yön yli talletusten, irtisanomisehtoisten talletusten, valmiusluottolimiittien ja sekkiluottojen sekä pidennettyjen luottokorttiluottojen kantatietoihin (indikaattorit 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 ja 36).

Taulukko 2

| | Sektori | Instrumenttilaji | Alkuperäinen maturiteetti, irtisanomisaika, alkuperäinen koron kiinnitysaika | Uutta liiketoimintaa kuvaava indikaattori | Tiedonantovelvoite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Euromääräiset talletukset | Kotitalouksilta | Yön yli -talletukset | 1 | AAR |
| Määräaikaiset | Enintään 1 vuoden maturiteetti | 2 | AAR, määrä |
| Yli 1 vuoden mutta enintään 2 vuoden maturiteetti | 3 | AAR, määrä |
| Yli 2 vuoden maturiteetti | 4 | AAR, määrä |
| Irtisanomisehtoiset (8) | Enintään 3 kuukauden irtisanomisaika | 5 | AAR |
| Yli 3 kuukauden irtisanomisaika | 6 | AAR |
| Yrityksiltä | Yön yli -talletukset | 7 | AAR |
| Määräaikaiset | Enintään 1 vuoden maturiteetti | 8 | AAR, määrä |
| Yli 1 vuoden mutta enintään 2 vuoden maturiteetti | 9 | AAR, määrä |
| Yli 2 vuoden maturiteetti | 10 | AAR, määrä |
| Repot | 11 | AAR, määrä |
| Euromääräiset lainat | Kotitalouksille | Valmiusluottolimiitit ja sekkiluotot | 12 | AAR |
| Pidennetyt luottokorttiluotot | 32 | AAR |
| Kulutusluotot | Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 1 vuodeksi | 13 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 1 vuodeksi mutta enintään 5 vuodeksi | 14 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 5 vuodeksi | 15 | AAR, määrä |
| Asuntolainat | Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 1 vuodeksi | 16 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 1 vuodeksi mutta enintään 5 vuodeksi | 17 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 5 vuodeksi mutta enintään 10 vuodeksi | 18 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 10 vuodeksi | 19 | AAR, määrä |
| Muut luotot | Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 1 vuodeksi | 20 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 1 vuodeksi mutta enintään 5 vuodeksi | 21 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 5 vuodeksi | 22 | AAR, määrä |
| Muut luotot, joista yksityisille elinkeinonharjoittajille | Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 1 vuodeksi | 33 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 1 vuodeksi mutta enintään 5 vuodeksi | 34 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 5 vuodeksi | 35 | AAR, määrä |
| Yrityksille | Valmiusluottolimiitit ja sekkiluotot | 23 | AAR |
| Pidennetyt luottokorttiluotot | 36 | AAR |
| Luotot enintään 0,25 miljoonaa euroa | Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 3 kuukaudeksi | 37 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 3 kuukaudeksi mutta enintään 1 vuodeksi | 38 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 1 vuodeksi mutta enintään 3 vuodeksi | 39 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 3 vuodeksi mutta enintään 5 vuodeksi | 40 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 5 vuodeksi mutta enintään 10 vuodeksi | 41 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 10 vuodeksi | 42 | AAR, määrä |
| Luotot yli 0,25 miljoonaa euroa ja enintään 1 miljoonaa euroa | Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 3 kuukaudeksi | 43 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 3 kuukaudeksi mutta enintään 1 vuodeksi | 44 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 1 vuodeksi mutta enintään 3 vuodeksi | 45 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 3 vuodeksi mutta enintään 5 vuodeksi | 46 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 5 vuodeksi mutta enintään 10 vuodeksi | 47 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 10 vuodeksi | 48 | AAR, määrä |
| Luotot yli 1 miljoonaa euroa | Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 3 kuukaudeksi | 49 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 3 kuukaudeksi mutta enintään 1 vuodeksi | 50 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 1 vuodeksi mutta enintään 3 vuodeksi | 51 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 3 vuodeksi mutta enintään 5 vuodeksi | 52 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 5 vuodeksi mutta enintään 10 vuodeksi | 53 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 10 vuodeksi | 54 | AAR, määrä |

Sektori

Instrumenttilaji

Alkuperäinen maturiteetti, irtisanomisaika, alkuperäinen koron kiinnitysaika

Uutta liiketoimintaa kuvaava indikaattori

Tiedonantovelvoite

Euromääräiset talletukset

Kotitalouksilta

Yön yli -talletukset

1

AAR

Määräaikaiset

Enintään 1 vuoden maturiteetti

2

AAR, määrä

Yli 1 vuoden mutta enintään 2 vuoden maturiteetti

3

AAR, määrä

Yli 2 vuoden maturiteetti

4

AAR, määrä

Irtisanomisehtoiset (8)

Enintään 3 kuukauden irtisanomisaika

5

AAR

Yli 3 kuukauden irtisanomisaika

6

AAR

Yrityksiltä

Yön yli -talletukset

7

AAR

Määräaikaiset

Enintään 1 vuoden maturiteetti

8

AAR, määrä

Yli 1 vuoden mutta enintään 2 vuoden maturiteetti

9

AAR, määrä

Yli 2 vuoden maturiteetti

10

AAR, määrä

Repot

11

AAR, määrä

Euromääräiset lainat

Kotitalouksille

Valmiusluottolimiitit ja sekkiluotot

12

AAR

Pidennetyt luottokorttiluotot

32

AAR

Kulutusluotot

Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 1 vuodeksi

13

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 1 vuodeksi mutta enintään 5 vuodeksi

14

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 5 vuodeksi

15

AAR, määrä

Asuntolainat

Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 1 vuodeksi

16

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 1 vuodeksi mutta enintään 5 vuodeksi

17

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 5 vuodeksi mutta enintään 10 vuodeksi

18

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 10 vuodeksi

19

AAR, määrä

Muut luotot

Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 1 vuodeksi

20

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 1 vuodeksi mutta enintään 5 vuodeksi

21

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 5 vuodeksi

22

AAR, määrä

Muut luotot, joista yksityisille elinkeinonharjoittajille

Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 1 vuodeksi

33

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 1 vuodeksi mutta enintään 5 vuodeksi

34

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 5 vuodeksi

35

AAR, määrä

Yrityksille

Valmiusluottolimiitit ja sekkiluotot

23

AAR

Pidennetyt luottokorttiluotot

36

AAR

Luotot enintään 0,25 miljoonaa euroa

Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 3 kuukaudeksi

37

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 3 kuukaudeksi mutta enintään 1 vuodeksi

38

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 1 vuodeksi mutta enintään 3 vuodeksi

39

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 3 vuodeksi mutta enintään 5 vuodeksi

40

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 5 vuodeksi mutta enintään 10 vuodeksi

41

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 10 vuodeksi

42

AAR, määrä

Luotot yli 0,25 miljoonaa euroa ja enintään 1 miljoonaa euroa

Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 3 kuukaudeksi

43

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 3 kuukaudeksi mutta enintään 1 vuodeksi

44

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 1 vuodeksi mutta enintään 3 vuodeksi

45

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 3 vuodeksi mutta enintään 5 vuodeksi

46

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 5 vuodeksi mutta enintään 10 vuodeksi

47

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 10 vuodeksi

48

AAR, määrä

Luotot yli 1 miljoonaa euroa

Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 3 kuukaudeksi

49

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 3 kuukaudeksi mutta enintään 1 vuodeksi

50

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 1 vuodeksi mutta enintään 3 vuodeksi

51

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 3 vuodeksi mutta enintään 5 vuodeksi

52

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 5 vuodeksi mutta enintään 10 vuodeksi

53

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 10 vuodeksi

54

AAR, määrä

Taulukko 3

Uuteen liiketoimintaan kuuluvat lainat, joissa on vakuus ja/tai takaus

| | Sektori | Instrumenttilaji | Alkuperäinen koron kiinnittäminen | Uutta liiketoimintaa kuvaava indikaattori | Tiedonantovelvoite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Euromääräiset lainat | Kotitalouksille | Kulutusluotot | Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 1 vuodeksi | 55 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 1 vuodeksi mutta enintään 5 vuodeksi | 56 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 5 vuodeksi | 57 | AAR, määrä |
| Asuntolainat | Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 1 vuodeksi | 58 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 1 vuodeksi mutta enintään 5 vuodeksi | 59 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 5 vuodeksi mutta enintään 10 vuodeksi | 60 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 10 vuodeksi | 61 | AAR, määrä |
| Yrityksille | Luotot enintään 0,25 miljoonaa euroa | Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 3 kuukaudeksi | 62 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 3 kuukaudeksi mutta enintään 1 vuodeksi | 63 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 1 vuodeksi mutta enintään 3 vuodeksi | 64 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 3 vuodeksi mutta enintään 5 vuodeksi | 65 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 5 vuodeksi mutta enintään 10 vuodeksi | 66 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 10 vuodeksi | 67 | AAR, määrä |
| Luotot yli 0,25 miljoonaa euroa ja enintään 1 miljoonaa euroa | Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 3 kuukaudeksi | 68 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 3 kuukaudeksi mutta enintään 1 vuodeksi | 69 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 1 vuodeksi mutta enintään 3 vuodeksi | 70 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 3 vuodeksi mutta enintään 5 vuodeksi | 71 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 5 vuodeksi mutta enintään 10 vuodeksi | 72 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 10 vuodeksi | 73 | AAR, määrä |
| Luotot yli 1 miljoonaa euroa | Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 3 kuukaudeksi | 74 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 3 kuukaudeksi mutta enintään 1 vuodeksi | 75 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 1 vuodeksi mutta enintään 3 vuodeksi | 76 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 3 vuodeksi mutta enintään 5 vuodeksi | 77 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 5 vuodeksi mutta enintään 10 vuodeksi | 78 | AAR, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 10 vuodeksi | 79 | AAR, määrä |

Sektori

Instrumenttilaji

Alkuperäinen koron kiinnittäminen

Uutta liiketoimintaa kuvaava indikaattori

Tiedonantovelvoite

Euromääräiset lainat

Kotitalouksille

Kulutusluotot

Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 1 vuodeksi

55

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 1 vuodeksi mutta enintään 5 vuodeksi

56

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 5 vuodeksi

57

AAR, määrä

Asuntolainat

Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 1 vuodeksi

58

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 1 vuodeksi mutta enintään 5 vuodeksi

59

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 5 vuodeksi mutta enintään 10 vuodeksi

60

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 10 vuodeksi

61

AAR, määrä

Yrityksille

Luotot enintään 0,25 miljoonaa euroa

Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 3 kuukaudeksi

62

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 3 kuukaudeksi mutta enintään 1 vuodeksi

63

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 1 vuodeksi mutta enintään 3 vuodeksi

64

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 3 vuodeksi mutta enintään 5 vuodeksi

65

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 5 vuodeksi mutta enintään 10 vuodeksi

66

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 10 vuodeksi

67

AAR, määrä

Luotot yli 0,25 miljoonaa euroa ja enintään 1 miljoonaa euroa

Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 3 kuukaudeksi

68

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 3 kuukaudeksi mutta enintään 1 vuodeksi

69

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 1 vuodeksi mutta enintään 3 vuodeksi

70

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 3 vuodeksi mutta enintään 5 vuodeksi

71

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 5 vuodeksi mutta enintään 10 vuodeksi

72

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 10 vuodeksi

73

AAR, määrä

Luotot yli 1 miljoonaa euroa

Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 3 kuukaudeksi

74

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 3 kuukaudeksi mutta enintään 1 vuodeksi

75

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 1 vuodeksi mutta enintään 3 vuodeksi

76

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 3 vuodeksi mutta enintään 5 vuodeksi

77

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 5 vuodeksi mutta enintään 10 vuodeksi

78

AAR, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 10 vuodeksi

79

AAR, määrä

Taulukko 4

Uuteen liiketoimintaan kuuluvat yrityksille myönnetyt lainat, joiden alkuperäinen koron kiinnitysaika on alle 1 vuosi ja alkuperäinen maturiteetti yli yhden vuoden

| | Sektori | Instrumenttilaji | Kaikki lainat/lainat, joissa on vakuus tai takaus, alkuperäisen maturiteetin mukaan | Uutta liiketoimintaa kuvaava indikaattori | Tiedonantovelvoite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Euromääräiset lainat | Yrityksille | Luotot enintään 0,25 miljoonaa euroa | Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 1 vuodeksi, alkuperäinen maturiteetti yli 1 vuoden | 80 | AAR, määrä |
| Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 1 vuodeksi, alkuperäinen maturiteetti yli 1 vuoden, vain lainat, joissa on vakuus/takaus | 81 | AAR, määrä |
| Luotot yli 0,25 miljoonaa euroa ja enintään 1 miljoonaa euroa | Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 1 vuodeksi, alkuperäinen maturiteetti yli 1 vuoden | 82 | AAR, määrä |
| Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 1 vuodeksi, alkuperäinen maturiteetti yli 1 vuoden, vain lainat, joissa on vakuus/takaus | 83 | AAR, määrä |
| Luotot yli 1 miljoonaa euroa | Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 1 vuodeksi, alkuperäinen maturiteetti yli 1 vuoden | 84 | AAR, määrä |
| Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 1 vuodeksi, alkuperäinen maturiteetti yli 1 vuoden, vain lainat, joissa on vakuus/takaus | 85 | AAR, määrä |

Sektori

Instrumenttilaji

Kaikki lainat/lainat, joissa on vakuus tai takaus, alkuperäisen maturiteetin mukaan

Uutta liiketoimintaa kuvaava indikaattori

Tiedonantovelvoite

Euromääräiset lainat

Yrityksille

Luotot enintään 0,25 miljoonaa euroa

Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 1 vuodeksi, alkuperäinen maturiteetti yli 1 vuoden

80

AAR, määrä

Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 1 vuodeksi, alkuperäinen maturiteetti yli 1 vuoden, vain lainat, joissa on vakuus/takaus

81

AAR, määrä

Luotot yli 0,25 miljoonaa euroa ja enintään 1 miljoonaa euroa

Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 1 vuodeksi, alkuperäinen maturiteetti yli 1 vuoden

82

AAR, määrä

Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 1 vuodeksi, alkuperäinen maturiteetti yli 1 vuoden, vain lainat, joissa on vakuus/takaus

83

AAR, määrä

Luotot yli 1 miljoonaa euroa

Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 1 vuodeksi, alkuperäinen maturiteetti yli 1 vuoden

84

AAR, määrä

Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 1 vuodeksi, alkuperäinen maturiteetti yli 1 vuoden, vain lainat, joissa on vakuus/takaus

85

AAR, määrä

Taulukko 5

Uuteen liiketoimintaan kuuluvat lainat kotitalouksille

| | Sektori | Instrumenttilaji | Kaikki lainat | Uutta liiketoimintaa kuvaava indikaattori | Tiedonantovelvoite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Euromääräiset lainat | Kotitalouksille | Kulutusluotot | APRC | 30 | APRC |
| Asuntolainat | APRC | 31 | APRC |

Sektori

Instrumenttilaji

Kaikki lainat

Uutta liiketoimintaa kuvaava indikaattori

Tiedonantovelvoite

Euromääräiset lainat

Kotitalouksille

Kulutusluotot

APRC

30

APRC

Asuntolainat

APRC

31

APRC

---

(1)  EUVL L 133, 22.5.2008, s. 66.

1

(2)  Kansalliset keskuspankit voivat myöntää poikkeuksen kotitalouksia palvelevien voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen myöntämille kulutusluotoille ja asuntolainoille.

2

(3)  EUVL L 15, 20.1.2009, s. 14.

3

(4)  S.14 ja S.15 yhteensä, kuten Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä 25 päivänä kesäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 (EYVL L 310, 30.11.1996, s 1) liitteeseen A sisältyvässä Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmässä EKT 1995 on määritelty.

4

(5)  S.11, kuten EKT 1995:ssä on määritelty.

5

(6)  EUVL L 177, 30.6.2006, s. 1.

6

(7)  Korotuskertoimia ei tarvita painotettuja keskikorkoja varten, jos otoksesta tehtävän estimaatin katsotaan vastaavan koko potentiaalista tiedonantajien joukkoa koskevaa estimaattia (esim. siinä tapauksessa, että otokseen kuuluvat laitokset kattavat kokonaan kyseistä instrumenttia koskevan liiketoiminnan).

7

(8)  Tämän instrumenttiluokan osalta kotitaloudet ja yritykset yhdistetään ja kohdistetaan kotitalouksien sektoriin.

8

---

LIITE III

”LIITE IV

SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET

Liitteessä I oleva 10 kohta kuuluu joulukuuhun 2010 saakka (kyseinen kuukausi mukaan luettuna) seuraavasti:

’Kansallisen otoksen vähimmäiskoko on niin suuri, että

| a) | uuden liiketoiminnan keskikorkoja kaikissa instrumenttiluokissa koskeva suurin mahdollinen satunnaisvirhe (1) ei ylitä 10:tä peruspistettä 90 prosentin luottamustasolla (2); or |
| --- | --- |

a)

uuden liiketoiminnan keskikorkoja kaikissa instrumenttiluokissa koskeva suurin mahdollinen satunnaisvirhe (1) ei ylitä 10:tä peruspistettä 90 prosentin luottamustasolla (2); or

| b) | se kattaa vähintään 30 prosenttia kotimaisesta potentiaalisesta tiedonantajien joukosta; kun 30 prosenttia kotimaisesta potentiaalisesta tiedonantajien joukosta on enemmän kuin 100 tiedonantajaa, kansallisen otoksen vähimmäiskoko voidaan kuitenkin rajoittaa 100 tiedonantajaan; tai |
| --- | --- |

b)

se kattaa vähintään 30 prosenttia kotimaisesta potentiaalisesta tiedonantajien joukosta; kun 30 prosenttia kotimaisesta potentiaalisesta tiedonantajien joukosta on enemmän kuin 100 tiedonantajaa, kansallisen otoksen vähimmäiskoko voidaan kuitenkin rajoittaa 100 tiedonantajaan; tai

| c) | tiedonantajat kattavat vähintään 75 prosenttia rahaliittoon osallistuvissa jäsenvaltioissa olevien kotitalouksien ja yritysten tekemistä euromääräisistä talletuksista ja vähintään 75 prosenttia niille myönnetyistä euromääräisistä lainoista.’ |
| --- | --- |

c)

tiedonantajat kattavat vähintään 75 prosenttia rahaliittoon osallistuvissa jäsenvaltioissa olevien kotitalouksien ja yritysten tekemistä euromääräisistä talletuksista ja vähintään 75 prosenttia niille myönnetyistä euromääräisistä lainoista.’

Liitteessä II oleva 61 kohta kuuluu joulukuuhun 2010 saakka (kyseinen kuukausi mukaan luettuna) seuraavasti:

’Kansalliset keskuspankit voivat myöntää poikkeuksia tiedonantovaatimuksista yrityksille myönnettyihin, vakuudella tai takauksella suojattuihin lainoihin sovellettavan koron sekä niihin liittyvän liiketoiminnan määrän osalta (indikaattorit 62–85), jos

| — | vastaavan erän (indikaattorit 37–54) kansallinen aggregoitu, kaikki lainat kattava liiketoiminnan määrä edustaa alle kymmentä prosenttia kansallisesta aggregoidusta liiketoiminnan määrästä, kun lasketaan yhteen kaikki samaan kokoluokkaan kuuluvat lainat, sekä euroalueen tasolla alle kahta prosenttia liiketoiminnan määrästä tarkasteltaessa samaan kokoluokkaan ja alkuperäisen koron kiinnittämisen luokkaan kuuluvia lainoja; tai |
| --- | --- |

—

vastaavan erän (indikaattorit 37–54) kansallinen aggregoitu, kaikki lainat kattava liiketoiminnan määrä edustaa alle kymmentä prosenttia kansallisesta aggregoidusta liiketoiminnan määrästä, kun lasketaan yhteen kaikki samaan kokoluokkaan kuuluvat lainat, sekä euroalueen tasolla alle kahta prosenttia liiketoiminnan määrästä tarkasteltaessa samaan kokoluokkaan ja alkuperäisen koron kiinnittämisen luokkaan kuuluvia lainoja; tai

| — | vastaavaan erään kuuluva kansallinen aggregoitu, kaikki (vakuudelliset ja vakuudettomat) lainat kattava liiketoiminnan määrä on jäljempänä olevan taulukon indikaattoreihin nähden vastaavassa kokoluokassa ja vastaavassa alkuperäisen koron kiinnittämisen luokassa (liitteen II lisäliitteessä 2 olevan taulukon 2 aiemmat uutta liiketoimintaa kuvaavat indikaattorit 24–29) vähemmän kuin 100 miljoonaa euroa joulukuussa 2008. |
| --- | --- |

—

vastaavaan erään kuuluva kansallinen aggregoitu, kaikki (vakuudelliset ja vakuudettomat) lainat kattava liiketoiminnan määrä on jäljempänä olevan taulukon indikaattoreihin nähden vastaavassa kokoluokassa ja vastaavassa alkuperäisen koron kiinnittämisen luokassa (liitteen II lisäliitteessä 2 olevan taulukon 2 aiemmat uutta liiketoimintaa kuvaavat indikaattorit 24–29) vähemmän kuin 100 miljoonaa euroa joulukuussa 2008.

| | Sektori | Instru-menttilaji | Alkuperäinen maturiteetti, irtisanomisaika, alkuperäinen koron kiinnitysaika | Aiempi uutta liiketoimin-taa kuvaava indikaattori |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Euro-määräi-set lainat | Yrityksille | Luotot enintään 1 miljoonaa euroa (3) | Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 1 vuodeksi | 24 |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 1 vuodeksi mutta enintään 5 vuodeksi | 25 |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 5 vuodeksi | 26 |
| Luotot yli 1 miljoonaa euroa | Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 1 vuodeksi | 27 |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 1 vuodeksi mutta enintään 5 vuodeksi | 28 |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 5 vuodeksi | 29 |

Sektori

Instru-menttilaji

Alkuperäinen maturiteetti, irtisanomisaika, alkuperäinen koron kiinnitysaika

Aiempi uutta liiketoimin-taa kuvaava indikaattori

Euro-määräi-set lainat

Yrityksille

Luotot enintään 1 miljoonaa euroa (3)

Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 1 vuodeksi

24

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 1 vuodeksi mutta enintään 5 vuodeksi

25

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 5 vuodeksi

26

Luotot yli 1 miljoonaa euroa

Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 1 vuodeksi

27

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 1 vuodeksi mutta enintään 5 vuodeksi

28

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 5 vuodeksi

29

Jos poikkeuksia myönnetään, edellä mainitut kynnysarvot on tarkistettava vuosittain.’”

---

(1)  Formula , jossa D on suurin mahdollinen satunnaisvirhe, zα/2 normaalijakaumasta tai muusta tiedon rakenteen mukaan sopivasta jakaumasta (esim. t-jakauma) saatu tekijä, kun luottamustason oletetaan olevan 1-α, var(Image) on parametrin θ estimaattorin varianssi, ja vâr(Image) parametrin θ estimaattorin estimoitu varianssi.

1

α/2

(2)  Kansalliset keskuspankit voivat 90 prosentin luottamustasolla muuntaa suoraan absoluuttisen 10 peruspisteen suuruisen luvun estimaattorille hyväksyttävänä suhteellisena enimmäisvariaatiokertoimena

2

(3)  Tässä taulukossa ’enintään’ tarkoittaa sitä, että se sisältää myös mainitun enimmäisrajan.

3

---

DIREKTIIVIT

| 8.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 94/97 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 94/97

---

KOMISSION DIREKTIIVI 2009/27/EY,

annettu 7 päivänä huhtikuuta 2009,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/49/EY tiettyjen liitteiden muuttamisesta riskienhallintaa koskevien teknisten säännösten osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sijoituspalveluyritysten ja luottolaitosten omien varojen riittävyydestä 14 päivänä kesäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/49/EY (1) ja erityisesti sen 41 artiklan 1 kohdan g alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 2006/49/EY yhdenmukaisen täytäntöönpanon ja soveltamisen varmistamiseksi komissio ja Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitea perustivat vuonna 2006 työryhmän (vakavaraisuusdirektiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä käsittelevä ryhmä), jolle annettiin tehtäväksi keskustella mainitun direktiivin täytäntöönpanoon ja soveltamiseen liittyvistä kysymyksistä sekä etsiä niihin ratkaisuja. Työryhmän mukaan direktiivin 2006/49/EY liitteissä I, II ja VII olevia tiettyjä säännöksiä on tarkennettava niiden yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi. Lisäksi tietyt säännökset eivät ole yhdenmukaisia luottolaitosten järkevien riskienhallintakäytäntöjen kanssa. Tämän vuoksi on aiheellista tarkistaa näitä säännöksiä. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 2006/49/EY yhdenmukaisen täytäntöönpanon ja soveltamisen varmistamiseksi komissio ja Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitea perustivat vuonna 2006 työryhmän (vakavaraisuusdirektiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä käsittelevä ryhmä), jolle annettiin tehtäväksi keskustella mainitun direktiivin täytäntöönpanoon ja soveltamiseen liittyvistä kysymyksistä sekä etsiä niihin ratkaisuja. Työryhmän mukaan direktiivin 2006/49/EY liitteissä I, II ja VII olevia tiettyjä säännöksiä on tarkennettava niiden yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi. Lisäksi tietyt säännökset eivät ole yhdenmukaisia luottolaitosten järkevien riskienhallintakäytäntöjen kanssa. Tämän vuoksi on aiheellista tarkistaa näitä säännöksiä.

| (2) | Sen vuoksi direktiiviä 2006/49/EY olisi muutettava. |
| --- | --- |

(2)

Sen vuoksi direktiiviä 2006/49/EY olisi muutettava.

| (3) | Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan pankkikomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan pankkikomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Muutetaan direktiivi 2006/49/EY seuraavasti:

| 1) | Muutetaan liite I seuraavasti:






  a) | Korvataan 8 kohtaan sisältyvä B kohta seuraavasti:
  ”B.   SUOJAN OSTAJAN KOHTELU
  Luottoriskin myyjän (suojan ostajan) osalta positiot ovat suojan myyjän positioihin nähden käänteiset lukuun ottamatta luottoriskin vaihtolainaa (johon ei liity lyhyttä positiota liikkeeseenlaskijan osalta). Jos luottojohdannaiseen liittyy tiettyyn ajankohtaan sidottu osto-optio yhdistettynä korkoportaaseen, kyseinen ajankohta katsotaan suojan erääntymisajankohdaksi. Kun kyseessä ovat ensimmäisen tappion luottojohdannaiset ja n:nnen tappion korista muodostuvat luottojohdannaiset, sovelletaan seuraavaa kohtelua käänteisyyden periaatteen sijasta.

  Ensimmäisen tappion luottojohdannaissopimukset

  Jos laitos hankkii luottojohdannaiseen liittyville useille referenssiomaisuuserille luottosuojan sellaisin ehdoin, että ensimmäinen maksun laiminlyönti varojen joukossa laukaisee maksuvelvollisuuden ja kyseinen maksuvelvollisuuden laukaiseva tapahtuma johtaa sopimuksen purkamiseen, laitos voi tässä liitteessä olevan taulukon 1 mukaisesti nettouttaa sellaiseen referenssiomaisuuserään liittyvän erityisriskin, johon sovelletaan alhaisinta erityisriskin prosenttimääräistä pääomavaatimusta asianomaisten referenssiomaisuuserien joukossa.

  N:nnen tappion korista muodostuvat luottojohdannaissopimukset

  Jos n:s maksun laiminlyönti vastuiden joukossa laukaisee luottosuojan mukaisen maksuvelvollisuuden, suojan ostaja voi nettouttaa erityisriskin vain, jos suoja on hankittu myös laiminlyönneille 1:stä n-1:een tai kun n-1-laiminlyönnit ovat jo tapahtuneet. Näissä tapauksissa on noudatettava ensimmäisen tappion luottojohdannaissopimuksille määritettyä menetelmää, johon on tehty n:nnen tappion korista muodostuvien luottojohdannaissopimusten edellyttämät muutokset.” |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan liite I seuraavasti:

a)

Korvataan 8 kohtaan sisältyvä B kohta seuraavasti:

”B.   SUOJAN OSTAJAN KOHTELU

Luottoriskin myyjän (suojan ostajan) osalta positiot ovat suojan myyjän positioihin nähden käänteiset lukuun ottamatta luottoriskin vaihtolainaa (johon ei liity lyhyttä positiota liikkeeseenlaskijan osalta). Jos luottojohdannaiseen liittyy tiettyyn ajankohtaan sidottu osto-optio yhdistettynä korkoportaaseen, kyseinen ajankohta katsotaan suojan erääntymisajankohdaksi. Kun kyseessä ovat ensimmäisen tappion luottojohdannaiset ja n:nnen tappion korista muodostuvat luottojohdannaiset, sovelletaan seuraavaa kohtelua käänteisyyden periaatteen sijasta.

Ensimmäisen tappion luottojohdannaissopimukset

Jos laitos hankkii luottojohdannaiseen liittyville useille referenssiomaisuuserille luottosuojan sellaisin ehdoin, että ensimmäinen maksun laiminlyönti varojen joukossa laukaisee maksuvelvollisuuden ja kyseinen maksuvelvollisuuden laukaiseva tapahtuma johtaa sopimuksen purkamiseen, laitos voi tässä liitteessä olevan taulukon 1 mukaisesti nettouttaa sellaiseen referenssiomaisuuserään liittyvän erityisriskin, johon sovelletaan alhaisinta erityisriskin prosenttimääräistä pääomavaatimusta asianomaisten referenssiomaisuuserien joukossa.

N:nnen tappion korista muodostuvat luottojohdannaissopimukset

Jos n:s maksun laiminlyönti vastuiden joukossa laukaisee luottosuojan mukaisen maksuvelvollisuuden, suojan ostaja voi nettouttaa erityisriskin vain, jos suoja on hankittu myös laiminlyönneille 1:stä n-1:een tai kun n-1-laiminlyönnit ovat jo tapahtuneet. Näissä tapauksissa on noudatettava ensimmäisen tappion luottojohdannaissopimuksille määritettyä menetelmää, johon on tehty n:nnen tappion korista muodostuvien luottojohdannaissopimusten edellyttämät muutokset.”

| b) | Korvataan 14 kohdassa oleva taulukko 1 seuraavasti:

  ”Taulukko 1







  Luokat | Erityisriskin pääomavaatimus |
| --- | --- | --- |
| Keskushallintojen liikkeeseen laskemat tai takaamat vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit sekä keskuspankkien, kansainvälisten organisaatioiden, kansainvälisten kehityspankkien tai jäsenvaltioiden alue- tai paikallisviranomaisten liikkeeseen laskemat vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit, jotka sijoitettaisiin vastuiden riskipainotuksesta annettujen, direktiivin 2006/48/EY 78–83 artiklaan sisältyvien sääntöjen mukaisesti luoton laadun arviointiasteikolla luottoluokkaan 1 tai joiden riskipainotus olisi 0 prosenttia. | 0 prosenttia |
| Keskushallinnon liikkeeseen laskemat tai takaamat vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit ja keskuspankkien, kansainvälisten organisaatioiden, kansainvälisten kehityspankkien tai jäsenvaltioiden alue- tai paikallisviranomaisten liikkeeseen laskemat vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit, jotka sijoitettaisiin vastuiden riskipainotuksesta annettujen, direktiivin 2006/48/EY 78–83 artiklaan sisältyvien sääntöjen perusteella luoton laadun arviointiasteikolla luottoluokkaan 2 tai 3, sekä laitosten liikkeeseen laskemat tai takaamat vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit, jotka sijoitettaisiin vastuiden riskipainotuksesta annettujen, direktiivin 2006/48/EY 78–83 artiklaan sisältyvien sääntöjen perusteella luottoluokkaan 1 tai 2, sekä laitosten liikkeeseen laskemat tai takaamat vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit, jotka sijoitettaisiin vastuiden riskipainotuksesta annettujen, direktiivin 2006/48/EY liitteessä VI olevaan 1 osan 29 kohtaan sisältyvien sääntöjen perusteella luottoluokkaan 3, sekä yritysten liikkeeseen laskemat tai takaamat vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit, jotka sijoitettaisiin vastuiden riskipainotuksesta annettujen, direktiivin 2006/48/EY 78–83 artiklaan sisältyvien sääntöjen perusteella luottoluokkaan 1, 2 tai 3.
  Muut 15 kohdassa määritellyt hyväksyt erät. | 0,25 prosenttia (lopulliseen erääntymispäivään jäljellä oleva maturiteetti on enintään kuusi kuukautta)
  1,00 prosenttia (lopulliseen erääntymispäivään jäljellä oleva maturiteetti on yli kuusi kuukautta mutta enintään 24 kuukautta)
  1,60 prosenttia (lopulliseen erääntymispäivään jäljellä oleva maturiteetti on yli 24 kuukautta) |
| Keskushallintojen liikkeeseen laskemat tai takaamat vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit ja keskuspankkien, kansainvälisten organisaatioiden, kansainvälisten kehityspankkien tai jäsenvaltioiden alue- tai paikallisviranomaisten taikka laitosten liikkeeseen laskemat vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit, jotka sijoitettaisiin vastuiden riskipainotuksesta annettujen, direktiivin 2006/48/EY 78–83 artiklaan sisältyvien sääntöjen perusteella luottoluokkaan 4 tai 5, sekä laitosten liikkeeseen laskemat tai takaamat vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit, jotka sijoitettaisiin vastuiden riskipainotuksesta annettujen, direktiivin 2006/48/EY liitteessä VI olevan 1 osan 26 kohtaan sisältyvien sääntöjen perusteella luottoluokkaan 3, sekä yritysten liikkeeseen laskemat tai takaamat vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit, jotka sijoitettaisiin vastuiden riskipainotuksesta annettujen, direktiivin 2006/48/EY 78–83 artiklaan sisältyvien sääntöjen perusteella luottoluokkaan 4. Vastuut, joiden osalta ei ole saatavilla hyväksytyn luottoluokituslaitoksen antamaa luokitusta. | 8,00 prosenttia |
| Keskushallinnon liikkeeseen laskemat tai takaamat vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit ja keskuspankkien, kansainvälisten organisaatioiden, kansainvälisten kehityspankkien tai jäsenvaltioiden alue- tai paikallisviranomaisten taikka laitosten liikkeeseen laskemat vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit, jotka sijoitettaisiin vastuiden riskipainotuksesta annettujen, direktiivin 2006/48/EY 78–83 artiklaan sisältyvien sääntöjen perusteella luottoluokkaan 6, sekä yritysten liikkeeseen laskemat tai takaamat vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit, jotka sijoitettaisiin vastuiden riskipainotuksesta annettujen, direktiivin 2006/48/EY 78–83 artiklaan sisältyvien sääntöjen perusteella luottoluokkaan 5 tai 6. | 12,00 prosenttia” |

b)

Korvataan 14 kohdassa oleva taulukko 1 seuraavasti:

”Taulukko 1

Luokat

Erityisriskin pääomavaatimus

Keskushallintojen liikkeeseen laskemat tai takaamat vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit sekä keskuspankkien, kansainvälisten organisaatioiden, kansainvälisten kehityspankkien tai jäsenvaltioiden alue- tai paikallisviranomaisten liikkeeseen laskemat vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit, jotka sijoitettaisiin vastuiden riskipainotuksesta annettujen, direktiivin 2006/48/EY 78–83 artiklaan sisältyvien sääntöjen mukaisesti luoton laadun arviointiasteikolla luottoluokkaan 1 tai joiden riskipainotus olisi 0 prosenttia.

0 prosenttia

Keskushallinnon liikkeeseen laskemat tai takaamat vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit ja keskuspankkien, kansainvälisten organisaatioiden, kansainvälisten kehityspankkien tai jäsenvaltioiden alue- tai paikallisviranomaisten liikkeeseen laskemat vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit, jotka sijoitettaisiin vastuiden riskipainotuksesta annettujen, direktiivin 2006/48/EY 78–83 artiklaan sisältyvien sääntöjen perusteella luoton laadun arviointiasteikolla luottoluokkaan 2 tai 3, sekä laitosten liikkeeseen laskemat tai takaamat vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit, jotka sijoitettaisiin vastuiden riskipainotuksesta annettujen, direktiivin 2006/48/EY 78–83 artiklaan sisältyvien sääntöjen perusteella luottoluokkaan 1 tai 2, sekä laitosten liikkeeseen laskemat tai takaamat vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit, jotka sijoitettaisiin vastuiden riskipainotuksesta annettujen, direktiivin 2006/48/EY liitteessä VI olevaan 1 osan 29 kohtaan sisältyvien sääntöjen perusteella luottoluokkaan 3, sekä yritysten liikkeeseen laskemat tai takaamat vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit, jotka sijoitettaisiin vastuiden riskipainotuksesta annettujen, direktiivin 2006/48/EY 78–83 artiklaan sisältyvien sääntöjen perusteella luottoluokkaan 1, 2 tai 3.

Muut 15 kohdassa määritellyt hyväksyt erät.

0,25 prosenttia (lopulliseen erääntymispäivään jäljellä oleva maturiteetti on enintään kuusi kuukautta)

1,00 prosenttia (lopulliseen erääntymispäivään jäljellä oleva maturiteetti on yli kuusi kuukautta mutta enintään 24 kuukautta)

1,60 prosenttia (lopulliseen erääntymispäivään jäljellä oleva maturiteetti on yli 24 kuukautta)

Keskushallintojen liikkeeseen laskemat tai takaamat vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit ja keskuspankkien, kansainvälisten organisaatioiden, kansainvälisten kehityspankkien tai jäsenvaltioiden alue- tai paikallisviranomaisten taikka laitosten liikkeeseen laskemat vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit, jotka sijoitettaisiin vastuiden riskipainotuksesta annettujen, direktiivin 2006/48/EY 78–83 artiklaan sisältyvien sääntöjen perusteella luottoluokkaan 4 tai 5, sekä laitosten liikkeeseen laskemat tai takaamat vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit, jotka sijoitettaisiin vastuiden riskipainotuksesta annettujen, direktiivin 2006/48/EY liitteessä VI olevan 1 osan 26 kohtaan sisältyvien sääntöjen perusteella luottoluokkaan 3, sekä yritysten liikkeeseen laskemat tai takaamat vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit, jotka sijoitettaisiin vastuiden riskipainotuksesta annettujen, direktiivin 2006/48/EY 78–83 artiklaan sisältyvien sääntöjen perusteella luottoluokkaan 4. Vastuut, joiden osalta ei ole saatavilla hyväksytyn luottoluokituslaitoksen antamaa luokitusta.

8,00 prosenttia

Keskushallinnon liikkeeseen laskemat tai takaamat vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit ja keskuspankkien, kansainvälisten organisaatioiden, kansainvälisten kehityspankkien tai jäsenvaltioiden alue- tai paikallisviranomaisten taikka laitosten liikkeeseen laskemat vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit, jotka sijoitettaisiin vastuiden riskipainotuksesta annettujen, direktiivin 2006/48/EY 78–83 artiklaan sisältyvien sääntöjen perusteella luottoluokkaan 6, sekä yritysten liikkeeseen laskemat tai takaamat vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit, jotka sijoitettaisiin vastuiden riskipainotuksesta annettujen, direktiivin 2006/48/EY 78–83 artiklaan sisältyvien sääntöjen perusteella luottoluokkaan 5 tai 6.

12,00 prosenttia”

| 2) | Korvataan liitteessä II oleva 11 kohta seuraavasti:






  ”11. | Kun kaupankäyntivarastoon sisältyvä luottojohdannainen muodostaa osan sisäistä suojausta ja kun luottoriskisuoja on direktiivin 2006/48/EY mukainen, luottojohdannaisen synnyttämään positioon ei katsota liittyvän vastapuoliriskiä. Laitos voi vaihtoehtoisesti johdonmukaisesti sisällyttää vastapuoliriskin pääomavaatimusten laskentaan kaikki kaupankäyntivarastoon sisältyvät luottojohdannaiset, jotka muodostavat osan sisäistä suojasta tai jotka on hankittu suojaksi vastapuoliriskille, kun luottosuoja on direktiivin 2006/48/EY mukainen.” |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan liitteessä II oleva 11 kohta seuraavasti:

”11.

Kun kaupankäyntivarastoon sisältyvä luottojohdannainen muodostaa osan sisäistä suojausta ja kun luottoriskisuoja on direktiivin 2006/48/EY mukainen, luottojohdannaisen synnyttämään positioon ei katsota liittyvän vastapuoliriskiä. Laitos voi vaihtoehtoisesti johdonmukaisesti sisällyttää vastapuoliriskin pääomavaatimusten laskentaan kaikki kaupankäyntivarastoon sisältyvät luottojohdannaiset, jotka muodostavat osan sisäistä suojasta tai jotka on hankittu suojaksi vastapuoliriskille, kun luottosuoja on direktiivin 2006/48/EY mukainen.”

| 3) | Korvataan liitteessä VII olevan C osan 3 kohta seuraavasti:






  ”3. | Poiketen siitä, mitä 1 ja 2 kohdassa säädetään, jos laitos suojaa muuhun rahoitustoimintaan liittyvän luottoriskin käyttämällä kaupankäyntivarastoonsa kirjattua luottojohdannaista (sisäisen suojauksen avulla), muuhun rahoitustoimintaan liittyvää vastuuta ei saa katsoa suojatuksi pääomavaatimusten mukaisesti, jollei laitos osta hyväksytyltä kolmannelta luottosuojan tarjoajalta luottojohdannaista, joka täyttää direktiivin 2006/48/EY liitteessä VIII olevan 2 osan 19 kohdan mukaiset muuhun rahoitustoimintaan liittyviä vastuita koskevat vaatimukset. Jos tällainen kolmannen tarjoama suoja on ostettu ja hyväksytty pääomavaatimusten mukaiseksi suojaukseksi muuhun rahoitustoimintaan liittyvälle vastuulle, pääomavaatimusten mukaiseen kaupankäyntivarastoon ei sisällytetä sisäistä eikä ulkoista luottojohdannaissuojausta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta liitteessä II olevan 11 kohdan toisen virkkeen soveltamista.” |
| --- | --- | --- |

3)

Korvataan liitteessä VII olevan C osan 3 kohta seuraavasti:

”3.

Poiketen siitä, mitä 1 ja 2 kohdassa säädetään, jos laitos suojaa muuhun rahoitustoimintaan liittyvän luottoriskin käyttämällä kaupankäyntivarastoonsa kirjattua luottojohdannaista (sisäisen suojauksen avulla), muuhun rahoitustoimintaan liittyvää vastuuta ei saa katsoa suojatuksi pääomavaatimusten mukaisesti, jollei laitos osta hyväksytyltä kolmannelta luottosuojan tarjoajalta luottojohdannaista, joka täyttää direktiivin 2006/48/EY liitteessä VIII olevan 2 osan 19 kohdan mukaiset muuhun rahoitustoimintaan liittyviä vastuita koskevat vaatimukset. Jos tällainen kolmannen tarjoama suoja on ostettu ja hyväksytty pääomavaatimusten mukaiseksi suojaukseksi muuhun rahoitustoimintaan liittyvälle vastuulle, pääomavaatimusten mukaiseen kaupankäyntivarastoon ei sisällytetä sisäistä eikä ulkoista luottojohdannaissuojausta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta liitteessä II olevan 11 kohdan toisen virkkeen soveltamista.”

2 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 31 päivänä lokakuuta 2010. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset sekä kyseisiä säännöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko.

Niiden on sovellettava näitä säännöksiä 31 päivästä joulukuuta 2010.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

3 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 7 päivänä huhtikuuta 2009.

Komission puolesta

Charlie McCREEVY

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 177, 30.6.2006, s. 201.

1

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

| 8.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 94/100 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 94/100

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 6 päivänä huhtikuuta 2009,

neuvoston päätöksen 79/542/ETY muuttamisesta siltä osin kuin se koskee eläinten ilmakuljetuksia ja eläinten kuljetuksia tiettyjen kolmansien maiden kautta sekä tiettyä kavioeläinten lihaa ja tietyn tuoreen lihan kauttakuljetuksia ja varastointia koskevia eläinten terveystodistuksia

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 2273)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/317/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden tuotantoon, jalostukseen, jakeluun ja yhteisön alueelle tuomiseen liittyvistä eläinten terveyttä koskevista säännöistä 16 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston direktiivin 2002/99/EY (1) ja erityisesti sen 8 artiklan johdantolauseen, 4 kohdan ja 5 kohdan kolmannen luetelmakohdan,

ottaa huomioon eläinten terveyttä koskevista säännöistä tiettyjen elävien sorkka- ja kavioeläinten yhteisöön tuonnin ja yhteisön kautta kuljetuksen osalta, direktiivien 90/426/ETY ja 92/65/ETY muuttamisesta ja direktiivin 72/462/ETY kumoamisesta 26 päivänä huhtikuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/68/EY (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Luettelosta kolmansista maista tai niiden osista sekä eläinten terveyttä ja kansanterveyttä sekä eläinlääkärintodistuksia koskevista vaatimuksista tiettyjen elävien eläinten ja tuoreen lihan tuonnissa yhteisöön 21 päivänä joulukuuta 1976 tehdyssä neuvoston päätöksessä 79/542/ETY (3) vahvistetaan hygieniaoloja koskevat edellytykset tuotaessa yhteisöön eläviä eläimiä, hevoseläimet pois luettuina, ja tällaisten eläinten tuoretta lihaa, hevosenliha mukaan luettuna, ei kuitenkaan raakalihavalmisteita. |
| --- | --- |

(1)

Luettelosta kolmansista maista tai niiden osista sekä eläinten terveyttä ja kansanterveyttä sekä eläinlääkärintodistuksia koskevista vaatimuksista tiettyjen elävien eläinten ja tuoreen lihan tuonnissa yhteisöön 21 päivänä joulukuuta 1976 tehdyssä neuvoston päätöksessä 79/542/ETY (3) vahvistetaan hygieniaoloja koskevat edellytykset tuotaessa yhteisöön eläviä eläimiä, hevoseläimet pois luettuina, ja tällaisten eläinten tuoretta lihaa, hevosenliha mukaan luettuna, ei kuitenkaan raakalihavalmisteita.

| (2) | Päätöksen 79/542/ETY 6 artiklassa säädetään yhteisöön tuotavien elävien eläinten kuljetuksesta. Tällaisten eläinten ilmakuljetukset aiheuttavat riskin eläinten terveydelle yhteisössä, koska ilmakuljetusvälineissä saattaa olla vektoreina toimivia hyönteisiä. Sen vuoksi on aiheellista säätää toimenpiteistä, jotka koskevat tällaisten kuljetusvälineiden käsittelyä tuholaisten torjumiseksi, jotta vältetään tartunnan mahdollisesti saaneiden vektorihyönteisten tahaton pääsy yhteisöön kuljetettavien eläinten mukana. |
| --- | --- |

(2)

Päätöksen 79/542/ETY 6 artiklassa säädetään yhteisöön tuotavien elävien eläinten kuljetuksesta. Tällaisten eläinten ilmakuljetukset aiheuttavat riskin eläinten terveydelle yhteisössä, koska ilmakuljetusvälineissä saattaa olla vektoreina toimivia hyönteisiä. Sen vuoksi on aiheellista säätää toimenpiteistä, jotka koskevat tällaisten kuljetusvälineiden käsittelyä tuholaisten torjumiseksi, jotta vältetään tartunnan mahdollisesti saaneiden vektorihyönteisten tahaton pääsy yhteisöön kuljetettavien eläinten mukana.

| (3) | Päätöksessä 79/542/ETY säädetään, että yhteisöön tuotavaksi tarkoitetut eläimet voidaan kuljettaa ainoastaan sellaisten kolmansien maiden kautta, joista samaan lajiin kuuluvien eläinten vienti yhteisöön on sallittu. On kuitenkin sallittua kuljettaa eläimiä joidenkin sellaisten kolmansien maiden kautta, joista eläinten vienti yhteisöön ei ole sallittu. Tällaiset kauttakuljetukset on sallittu ainoastaan, jos eläimet on tarkoitettu teurastettavaksi välittömästi niiden saavuttua lopulliseen määräpaikkaansa yhteisössä. Kyseisten kolmansien maiden luetteloinnissa on otettu huomioon useita tekijöitä, joita ovat muun muassa kyseisen kolmannen maan eläinten terveystilanne, takeet eläinten koskemattomuudesta kauttakuljetuksen aikana, tarkastukset rajatarkastusasemilla ja lopullisessa määräpaikassa. |
| --- | --- |

(3)

Päätöksessä 79/542/ETY säädetään, että yhteisöön tuotavaksi tarkoitetut eläimet voidaan kuljettaa ainoastaan sellaisten kolmansien maiden kautta, joista samaan lajiin kuuluvien eläinten vienti yhteisöön on sallittu. On kuitenkin sallittua kuljettaa eläimiä joidenkin sellaisten kolmansien maiden kautta, joista eläinten vienti yhteisöön ei ole sallittu. Tällaiset kauttakuljetukset on sallittu ainoastaan, jos eläimet on tarkoitettu teurastettavaksi välittömästi niiden saavuttua lopulliseen määräpaikkaansa yhteisössä. Kyseisten kolmansien maiden luetteloinnissa on otettu huomioon useita tekijöitä, joita ovat muun muassa kyseisen kolmannen maan eläinten terveystilanne, takeet eläinten koskemattomuudesta kauttakuljetuksen aikana, tarkastukset rajatarkastusasemilla ja lopullisessa määräpaikassa.

| (4) | Myös eläinten hyvinvointi ja jäljitettävyys olisi otettava huomioon suunniteltaessa eläinten kuljettamista yhteisöön kolmansista maista tai niiden kautta. Voimassa olevista yhteisön säännöistä johtuen lihotettavaksi tarkoitetut nautaeläimet on tällä hetkellä kuljetettava pidempää reittiä, jotta vältetään kuljettaminen tiettyjen sellaisten kolmansien maiden kautta, joista eläinten vienti yhteisöön ei ole sallittu. Tämä heikentää eläinten hyvinvointia. Sen vuoksi mahdollisuus kuljettaa eläimiä sellaisten kolmansien maiden kautta, joista eläinten vienti yhteisöön ei ole sallittu, on aiheellista laajentaa koskemaan myös lihotettavaksi tarkoitettuja nautaeläimiä. |
| --- | --- |

(4)

Myös eläinten hyvinvointi ja jäljitettävyys olisi otettava huomioon suunniteltaessa eläinten kuljettamista yhteisöön kolmansista maista tai niiden kautta. Voimassa olevista yhteisön säännöistä johtuen lihotettavaksi tarkoitetut nautaeläimet on tällä hetkellä kuljetettava pidempää reittiä, jotta vältetään kuljettaminen tiettyjen sellaisten kolmansien maiden kautta, joista eläinten vienti yhteisöön ei ole sallittu. Tämä heikentää eläinten hyvinvointia. Sen vuoksi mahdollisuus kuljettaa eläimiä sellaisten kolmansien maiden kautta, joista eläinten vienti yhteisöön ei ole sallittu, on aiheellista laajentaa koskemaan myös lihotettavaksi tarkoitettuja nautaeläimiä.

| (5) | Lisäksi on tarpeen varmistaa riittävä eläinten terveyden suojelu yhteisössä tuotaessa lihotettavaksi tarkoitettuja eläimiä sellaisten kolmansien maiden kautta, joista eläinten vienti yhteisöön ei ole sallittu. Sen vuoksi olisi vahvistettava asianmukaiset toimenpiteet, joita sovelletaan sekä kauttakuljetuksen aikana että lopullisessa määräpaikassa. Näillä toimenpiteillä olisi varmistettava eläinten terveydentila ja lähetyksen koskemattomuus kuljetuksen aikana ja rajoitettava eläinten muita siirtoja yhteisön määräpaikassa sijaitsevalta tilalta. |
| --- | --- |

(5)

Lisäksi on tarpeen varmistaa riittävä eläinten terveyden suojelu yhteisössä tuotaessa lihotettavaksi tarkoitettuja eläimiä sellaisten kolmansien maiden kautta, joista eläinten vienti yhteisöön ei ole sallittu. Sen vuoksi olisi vahvistettava asianmukaiset toimenpiteet, joita sovelletaan sekä kauttakuljetuksen aikana että lopullisessa määräpaikassa. Näillä toimenpiteillä olisi varmistettava eläinten terveydentila ja lähetyksen koskemattomuus kuljetuksen aikana ja rajoitettava eläinten muita siirtoja yhteisön määräpaikassa sijaitsevalta tilalta.

| (6) | Määräjäsenvaltion toimivaltaisen eläinlääkintäviranomaisen olisi erityisesti nimettävä määräpaikkana olevat tilat. Tiloja nimetessään toimivaltaisen eläinlääkintäviranomaisen olisi erityisesti varmistettava eläinten valvonta koko ajanjaksona tilalle saapumisen päivästä teurastuspäivään. |
| --- | --- |

(6)

Määräjäsenvaltion toimivaltaisen eläinlääkintäviranomaisen olisi erityisesti nimettävä määräpaikkana olevat tilat. Tiloja nimetessään toimivaltaisen eläinlääkintäviranomaisen olisi erityisesti varmistettava eläinten valvonta koko ajanjaksona tilalle saapumisen päivästä teurastuspäivään.

| (7) | Päätöksessä 79/542/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna komission päätöksellä 2008/752/EY (4), esitetyissä tiettyä kotieläiminä pidettyjen ja luonnonvaraisten kavioeläinten lihaa koskevissa eläinten terveystodistusmalleissa on viittaus neuvoston direktiivin 90/426/ETY (5) liitteessä A lueteltuihin ilmoituspakon alaisiin tauteihin. Koska vain afrikkalainen hevosrutto ja räkätauti voivat tarttua lihan välityksellä, kyseisissä todistusmalleissa olisi viitattava erityisesti ainoastaan kyseisiin tauteihin. |
| --- | --- |

(7)

Päätöksessä 79/542/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna komission päätöksellä 2008/752/EY (4), esitetyissä tiettyä kotieläiminä pidettyjen ja luonnonvaraisten kavioeläinten lihaa koskevissa eläinten terveystodistusmalleissa on viittaus neuvoston direktiivin 90/426/ETY (5) liitteessä A lueteltuihin ilmoituspakon alaisiin tauteihin. Koska vain afrikkalainen hevosrutto ja räkätauti voivat tarttua lihan välityksellä, kyseisissä todistusmalleissa olisi viitattava erityisesti ainoastaan kyseisiin tauteihin.

| (8) | Yhteisön lainsäädännön selkeyden ja johdonmukaisuuden vuoksi eläinten terveystodistusmalli ”Transit/Storage” olisi poistettava päätöksen 79/542/ETY liitteestä II ja kyseisen päätöksen liite III olisi korvattava. |
| --- | --- |

(8)

Yhteisön lainsäädännön selkeyden ja johdonmukaisuuden vuoksi eläinten terveystodistusmalli ”Transit/Storage” olisi poistettava päätöksen 79/542/ETY liitteestä II ja kyseisen päätöksen liite III olisi korvattava.

| (9) | Sen vuoksi päätöstä 79/542/ETY olisi muutettava. |
| --- | --- |

(9)

Sen vuoksi päätöstä 79/542/ETY olisi muutettava.

| (10) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätös 79/542/ETY seuraavasti:

| 1) | Lisätään 6 artiklan 1 kohtaan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Silloin kun eläimiä kuljetetaan ilmateitse, laatikko tai kontti, jossa eläimet kuljetetaan, ja sitä ympäröivä alue on ruiskutettava asianmukaisella hyönteismyrkyllä välittömästi ennen ilma-aluksen ovien sulkemista ja sen jälkeen joka kerta, kun ilma-aluksen ovet avataan ennen määräpaikkaan saapumista.” |
| --- | --- |

1)

Lisätään 6 artiklan 1 kohtaan toinen alakohta seuraavasti:

”Silloin kun eläimiä kuljetetaan ilmateitse, laatikko tai kontti, jossa eläimet kuljetetaan, ja sitä ympäröivä alue on ruiskutettava asianmukaisella hyönteismyrkyllä välittömästi ennen ilma-aluksen ovien sulkemista ja sen jälkeen joka kerta, kun ilma-aluksen ovet avataan ennen määräpaikkaan saapumista.”

| 2) | Muutetaan liitteet I, II ja III tämän päätöksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

2)

Muutetaan liitteet I, II ja III tämän päätöksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä maaliskuuta 2009.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 6 päivänä huhtikuuta 2009.

Komission puolesta

Androulla VASSILIOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 18, 23.1.2003, s. 11.

1

(2)  EUVL L 139, 30.4.2004, s. 321, oikaisu EUVL L 226, 25.6.2004, s. 128.

2

(3)  EYVL L 146, 14.6.1979, s. 15.

3

(4)  EUVL L 261, 30.9.2008, s. 1.

4

(5)  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 42.

5

---

LIITE

Muutetaan päätöksen 79/542/ETY liitteet I, II ja III seuraavasti:

| 1) | Liitteessä I olevan 1 osan erityisedellytyksiä koskevan kohdan I kohta korvataan seuraavasti:







  ” ’I’ | : | Jäsenvaltiosta toiseen jäsenvaltioon välittömästi teurastettaviksi lähetettyjen eläinten tai lihotettavaksi tarkoitettujen nautaeläinten kuljetus alueen kautta kuorma-autoissa, jotka on sinetöity sarjanumeroidulla sinetillä. Sinetin numero nautojen ja sikojen osalta on merkittävä eläinten terveyteen liittyvistä ongelmista yhteisön sisäisessä nautaeläinten ja sikojen kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1964 annetun neuvoston direktiivin 64/432/ETY (1) liitteessä F olevan mallin mukaisesti annettuun terveystodistukseen ja lampaiden ja vuohien osalta eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista yhteisön sisäisessä lampaiden ja vuohien kaupassa 28 päivänä tammikuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/68/ETY (2) liitteessä E olevan mallin I mukaisesti annettuun terveystodistukseen. Lisäksi sinetin on oltava ehjä lähetyksen saapuessa sille rajatarkastusasemalle, jonka kautta se saapuu yhteisöön, ja sinetin numero on kirjattava Traces-järjestelmään. Toimivaltaisten eläinlääkintäviranomaisten on leimattava todistus yhteisön poistumispaikassa ennen kuljetusta yhden tai useamman kolmannen maan kautta, ja siinä on oltava merkintä ”ONLY FOR TRANSIT BETWEEN DIFFERENT PARTS OF THE EUROPEAN UNION VIA THE FORMER YUGOSLAV REPUBLIC OF MACEDONIA/-MONTENEGRO/SERBIA (3)
   (4)”
  Lihotettavaksi tarkoitetut nautaeläimet on kuljetettava suoraan määräjäsenvaltion toimivaltaisen eläinlääkintäviranomaisen nimeämälle määräpaikkana olevalle tilalle. Kyseisiä eläimiä saa siirtää tilalta ainoastaan välitöntä teurastusta varten. |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Liitteessä I olevan 1 osan erityisedellytyksiä koskevan kohdan I kohta korvataan seuraavasti:

” ’I’

:

Jäsenvaltiosta toiseen jäsenvaltioon välittömästi teurastettaviksi lähetettyjen eläinten tai lihotettavaksi tarkoitettujen nautaeläinten kuljetus alueen kautta kuorma-autoissa, jotka on sinetöity sarjanumeroidulla sinetillä. Sinetin numero nautojen ja sikojen osalta on merkittävä eläinten terveyteen liittyvistä ongelmista yhteisön sisäisessä nautaeläinten ja sikojen kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1964 annetun neuvoston direktiivin 64/432/ETY (1) liitteessä F olevan mallin mukaisesti annettuun terveystodistukseen ja lampaiden ja vuohien osalta eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista yhteisön sisäisessä lampaiden ja vuohien kaupassa 28 päivänä tammikuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/68/ETY (2) liitteessä E olevan mallin I mukaisesti annettuun terveystodistukseen. Lisäksi sinetin on oltava ehjä lähetyksen saapuessa sille rajatarkastusasemalle, jonka kautta se saapuu yhteisöön, ja sinetin numero on kirjattava Traces-järjestelmään. Toimivaltaisten eläinlääkintäviranomaisten on leimattava todistus yhteisön poistumispaikassa ennen kuljetusta yhden tai useamman kolmannen maan kautta, ja siinä on oltava merkintä ”ONLY FOR TRANSIT BETWEEN DIFFERENT PARTS OF THE EUROPEAN UNION VIA THE FORMER YUGOSLAV REPUBLIC OF MACEDONIA/-MONTENEGRO/SERBIA (3)
   (4)”

Lihotettavaksi tarkoitetut nautaeläimet on kuljetettava suoraan määräjäsenvaltion toimivaltaisen eläinlääkintäviranomaisen nimeämälle määräpaikkana olevalle tilalle. Kyseisiä eläimiä saa siirtää tilalta ainoastaan välitöntä teurastusta varten.

| 2) | Muutetaan liitteessä II oleva 2 osa seuraavasti:






  a) | Korvataan ”eläinlääkärintodistuksen malli EQU” seuraavasti: |
| --- | --- | --- |

2)

Muutetaan liitteessä II oleva 2 osa seuraavasti:

a)

Korvataan ”eläinlääkärintodistuksen malli EQU” seuraavasti:

Image

Image

Image

| b) | Korvataan ”eläinlääkärintodistuksen malli EQW” seuraavasti: |
| --- | --- |

b)

Korvataan ”eläinlääkärintodistuksen malli EQW” seuraavasti:

Image

Image

Image

| c) | Poistetaan eläinten terveystodistuksen malli ”TRANSIT/STORAGE”. |
| --- | --- |

c)

Poistetaan eläinten terveystodistuksen malli ”TRANSIT/STORAGE”.

| 3) | Korvataan liite III seuraavasti:

  ”LIITE III

  (Kauttakuljetus ja/tai varastointi) |
| --- | --- |

3)

Korvataan liite III seuraavasti:

”LIITE III

(Kauttakuljetus ja/tai varastointi)

Image

Image

Image

---

(1)  EYVL 121, 29.7.1964, s. 1977/64.

1

(2)  EYVL L 46, 19.2.1991, s. 19.

2

(3)  Tarpeeton maannimi vedetään yli.

3

(4)  Serbiaan ei kuulu Kosovo, sellaisena kuin se on määriteltynä 10 päivänä kesäkuuta 1999 annetussa Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1244.’;

4

---

Oikaisuja

| 8.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 94/112 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 94/112

---

Oikaistaan komission asetus (EY) N:o 271/2009, annettu 2 päivänä huhtikuuta 2009, endo-1,4-beeta-ksylanaasia ja endo-1,4-beeta-glukanaasia sisältävän valmisteen hyväksymisestä käytettäväksi vieroitettujen porsaiden, broilerien, munivien kanojen, lihakalkkunoiden ja liha-ankkojen rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija BASF SE)

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 91, 3. huhtikuuta 2009
  )

Sivulla 6, liitteen sarakkeessa 7 ”Vähimmäispitoisuus” yksikön ”TXT” pitäisi olla ”TXU”.

---